Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer att afgöra, huruvida den af Lanell försummade prasscriptions - tid må honom återställas; men hvilket Stats-Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka.
Beträffande sedermera sjelfva hufvudsaken eller Lanells underdåniga anhållan örn understöd, för hvilken, såsom bevekande skäl, blifvit åberopad den förmenta misshandling, så väl af Domstolarne, som af Riksens Ständers Fullmäktige i Riksgälds-Conroiret, Lanell skall undergått, så får Stats-Utskottet, i afseende på anmärkningen emot Domstolarne, andraga, att, enär 90 §. i 180g års Regetings-Form innehåller, att Regerings- och Domare-makternes Beslut, Resolutioner och Utslag icke må komma under Riksens Ständers eller deras Utskotts öfverläggningar, Stats-Utskottet ansett sig icke tillständigt, att ens företaga någon granskning, af Lanells i denne del förde klagan; Och beträffande Lanells klander af de år 1800 varande Fullmäktiges vid Riksgälds - Contoiret förhållande och det förmenta lidande, som af dem skall blifvit Lanell tillfogadt , så, enär desse Fullmäktiges Förvaltning undergått granskning, så väl af Riksens Ständers Revisorer, sorn af Stats-Utskottet vid 180g och 1810 arens Riksdag, vid hvi'ka tillfällen Lanell ägt öppen rättighet, att sine klagomål andraga och söka den upprättelse, hvartill han trott sig berättigad, 17 5 i Stats-Vtskottets Betänkanden. har Stats-Utskottét jemväl funnit <let vara utom gränsen af Sin befattning, att ingi uti någon undersökning af nämnde Fulmäktiges förvaltnings åtgärder.
Och då för öfrigt Lanells vid 1809 och 1810 arens Riksdag gjorda ansökning örn understöd eller Pension blifvit af då varande Stats Utskott afslagen, samt några nya el. ler andra skäl nu icke blifvit af Länell anförde, anser Stats - Utskotte-t sig sakna all anledning, att, för Lanell, sorn, efter hvad Herrar Fullmäktige upplyst, hos Riksgälds - Comoiret dessutom häftar för en betydlig Skuld, tillstyrka något understöd af nämnde Cuntoirs medel.
Hvilket dock Rikets Högloft.
Ständers närmare ompröfvande vördsamllgen undérstäiles.
N:r *94.
Ständers Stafs- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid deras Betänkande öfver Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition , angående serskildte anstalters vidtagande till förekommande af stegting i priset ä det grofva Brödet i Hlif vadst aden.
V älloft.
Borgare*Ståndet har genom ProXoeollsUtdragd. g i nästledne månad till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskottens handläggning återremitterat den af Kgl. Maj;» Stats- och Besvärs-ZJtskottens Betärikanden.
1755 genom Nådig Proposition till Riksens Ständer öfvevleronade fråga, om serskildte anstalter till förekommande af stegring i priset å iler grofva Brödet, hvaruti Utskotten afgifvit gemensamt utlåtande den 26 sisth April; Men, sorn detta yttrande blifvit bifallit af de 3:ne öfrige Ständen, nemi. af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Präst - Ståndet d. 4 nasfeune Maji och utaf Hedervärda Bonde - Ståndet den <l i samma månad, med t i 1 ra gg af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-' Ståndet att hos Kongl.
Majtt i underdånighet skulle anhållas, att Kongl. Majit täcktes i Nåder låta tillse, att det beviljade Spannmåls understödet så användes, att det för Hufvudstadens fattige
Invånare åsyftade välgörande ändamål derigenom må kunna vinnas; Så hafva Utskotten, enär alltså, likmätigt 69 i RegeringsFormen, detta ärende är algjoidt, ansett sig icke kunna dervid någon ytterligare åtgärd lemna:
Hvilket Utskotten likväl bordt vördsamligen anmäla.
Stockholm den 8 Junii 1818.
N.r 294*-.
Riksens Högloft. . Ständers Stats- och Bevilln i n'{.v - Ut skotts Hemställan om slutlig åtgärd af det förstärkta StatsUtskottét vid fråsan, rörande enstad •
r • gad afgift till veneriska smittans härnmande. ^561 Stats- och Bevillnings' Utskottens Betänianden. ^edan 3'ne af Riks-Stånden bifallit Stats- och Bevillnings-Utskottens gemensamma tillstyrkande uti afgifvit
Betänkande den * sistledne Apr il, att, i anledning af Kongl. Majus derom aflåtne Nådiga Proposition, en stadgad afgift utaf 3 sk. af hvarje Mantalsskrifven person måtte . i ställe för den förut frivilliga afgift inom I.änen , fastställas att utgå, till bestridande af nödige Cur-Hus-anstallter för veneriska smittans hämmande, men Hedervärda BondeStåndet, efter gjorde anmärkningar och derå erhållen förklaring, vid frågans afgörande den 23 sistledne Maji, på anförde grunder afslagit Utskottens tillstyrkande, undyer förbehåll, att vid de i hvarje ort om bidrag till Curhus-Anstalterne ingångne frivillige öfverenskornmelser varbibehållet samt, med åberopande af 71 §.
Re~ gerings-Formen, härom Stats- och Bevillningsutskottet underrättat; sä, och enär de öfrige Stånden, enligt meddelad upplysning, den 19 och 2g:de i nästledne
Månad ansett sig böra
Vid deras förra beslut förblifva,hafva Utskotten härmed skolat vördsamligen anmäla, detta ärende, att, likmätigt åberopade §, öfverlemnas till afgörande utaf Förstärkca-StatsUtskottet, på sätt 69 §• i samma Grund-Uag utstakar, genom omröstning; och få Utskotten i sådant afseende vördsammeligen föreslå följande voterings proposition:
Den, som bifaller, att, såsom Kongl. Majjt i Nåder äskat, samt Stats- och Bevillnings-Utskotten uti gemensamt utlåtande den 2 sistled»e April tillstyrkt, en stadgad afgift utaf 3 sk.
Stats- och Bevillnings-Utskottens Betiinkanden.
1757 om året af hvarje Mantalsskrifven person erlägges , och disponeras serskildt inom hvarje Län till den del, som derstädes inflyter, i och för nödige Curhus-Anstalter till den veneriska smittans hämmande samt, i händelse öfverskott uppkommer , användes för den öfrige Halse-Vårdens befrämjande, voterar ja, den det ej vill, nej; Vinner
Nej, så kommer annan afgift för detta behof icke att iiga rum, än den frivilliga, som, enligt Riksens Ständers Beslut vid sista Urtima Riksdag gen, skulle härtill inom Länen uppbäras.
Stockholm den 10 Junii 181S. N:r 295.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande rörande Tull-Verket.
Sedan Stats- samt Allmänna Besvärs och Eko» norn i-Utskotten under den 1 sistledne Maij,1 afgifvit gemensamt yttrande öfver väckta Motioner, angående förändring af Tull-Verkets Styrelse och Förvaltning, jemte flere dermed gemenskap ägande ämnen, har detta ärende, på grund af åtskillige inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet gjor'de Anmärkningar, blifvit till Utskottens åtgärd äterremilteradt. 1758 Stafs och Besvlirs-Utskottens Betilnkanden.
-Harvid förekommer först Herr Lagmannen af Stenhoffs erinran, att, ehuru något fullstänrligt Förslag till ny Reeleting af Tull-Verket ej kunde medhinnas, Utskotten likväl mätte bestämma hvad som, i afseende på Personalen, anses ländande till verksam handläggning af göromålen, förenad med besparing uti Utgifierne.
Till svar härå få Utskotten anföra, att, då nödig kännedom sak nas oin ifrågavarande gö* romåls mängd och olika beskaffenhet, biifver det ock' en omöjelighet för Utskotten att bestämma den Personal, som, vid en ny reglering af detta Verk, må finnas nödig; allt förordnande i denna del synes dessutom ensamt böra ankomma på Executiva magteii; Och, då Utskotten, af sådan anledning, uti deras förra Betänkande föreslagit, att det reglementariska härvid må till Kong!.
Majus Nådiga omsorg öfverietnnas, med förklarande derjemte af den underdåniga önskan, att Kong'.
Maj:t, vid Tull-Verkets förändrade Organisation, Nådigst täcktes låta vidtaga den indragning af öfverflödiga Embeten och Tjenster vid nämnde Verk, sorn med dess behöriga handhafvatide står att förena, synes härigenom det ändamål säkrast vinnas, hvilket H err af Stenliojf med ofvan ornförmäldte anmärkning åsyftat. X anledning af Herr af Stenhoffs jemväl gjorde hemställan, att Confiscations-mål kunde upptagas och afgöras vid de Ordinarie Domstolarne, böra Utskotten upplysa, att, såsom nyss åberopade Betänkande innehåller, Riksens Ständer uti underdånig Skrifvelse den 7 Augusti 1815 derom anhållit.
Och hafva Utskotten nå* Stats-och Besvärs TJtskotteni Betänk anden- 1759 gon förändring härutinnan icke tillstyrkt; Afseende Ut&kotten för »in del lämpeligast, orri den författning vidtages, att sådane
Mål hädanefter blifva handlagde utaf Rådstufvu Rätten i den Stad, der Sjötulls-Rätt, för närvarande, desamma upptager och afgör.
Vidare har inom 1 Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit anmärkt, att Landt-Tulis-bevakningen matie till controll mot Tullförsnillning, fortfara, äfvensom att gränsbevakningen emot Norrige kunde upphöra, såsom hvarken befordrande ändamålet, eller medförande en mot Utgifterne dervid svarande Inkomst.
Giunderne till förslaget så väl om LandtTullbevakningen* indragning, som gränsbevakningens mot Norrige bibehållande tills vidare, hafva Utskotten redan sökt så fullständigt upplysa och-utveckla, att något annat dervid ej är att tillägga, än, hvad angår ornförmäldte anmärkning i afseende på utgifterne för ifrågavarande gränsbevakning, att nyttan af denne anstalt icke bör bedömmas eller mätas endast efter den directa Inkomst uti penningar, sorn dea inbringar, utan hufvudsakligen efter dess vigtiga påföljder, att nemligen hindra och försvåra förbudne varors införande i Landet.
En Ledamot inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har yttrat den förmodan, att Rikets kuster, i anseende till deras vidsträckta lä* ge, icke kunna ordentligen bevakas, samt derföre hemställt, att denna bevakning måtte upphöra.
Jemte anmälan, att frågan angående kustbevakningens fortfarande blifvit till Allmänna 1760 Stats- och Besvärs-Utskottens Betänkandent Besvärs- och Ekonomi - Utskottets enskiklta handläggning remitterad, och att Utskottet, under den 4 sistledne Mars, Utlåtande derom afgifvit, hafva förenade Utskotten skolat, upplysningsvis, meddela, att, enligt Kongl.
Maj ts den 22 October 1817 till Tull-Directionen aflåtne Nådiga skrifvelse, icke mindre än 62,000 B.'dr Bco blifvit utaf Tullmedlen anordnade för denna bevaknings bestridande; Och få Utskotten, i anseende till den minskning berörde betydliga utgift medförer uti de från Tull-Verket påräknade inkomster, tillstyrka Riksens Höglon.
Ständer, att bos Kongl.
Maj:st i underdånighet anhålla, det kustbevakningen, om den pröfvas böra fortfara, må på ett mindre kostsamt sätt varda organiserad.
Herr friherre
Boije har yrkat, det Förslaget till Tu l-Verkets förändrade Styrelse och förvaltning måtte vid nästa Riksdag föreläggas Riksens Ständer; hvarförutan af Riksdags Fullmäktigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Eän blifvit anmärkt, alt Riksens Högloft- Ständers Ombud borde uppdragas, att uti den nya regleringen af Tull-Verket deltaga.
Då Utskotten, under erkännande af angelägenheten utaf en reform inom Tull-Verket, föreslogo, att ärendet i det hela måtte lill Kongl. Maj:st i underdånighet öfverlemnas, var ändamålet dermed, att denna reform snart skulle tillvägabringas. -— Sådant anse Utskotten ansenligen skola fördröjas, om den reglering, Kongl. Maj:t, i anledning häraf, kan i Nåder finna för godt vidtaga, skulle i annat afseende blifva beroende .af Riksens Ständers granskningi Stats- och FesvurssUtskottens Befänkanden. 1761] än hvad beträffar anslag af nödige medel härtill.
Fa denne grund, och enär det ej eller synes lämpeligt, att Riksens Högloft.
Ombud med så beskaffade helt och hållit administrativa åtgärder sig befatta, kunna Utskotten icke tillstyrka bifall å hvad i desse omständigheter blifvit föreslagit.
Riksdags-Fuilmäktigen Anders
Danielsson har jemväl förmält sig icke kunna inse tillräckeliglieten af det skäl, Utskotten anfört emot Tulloch Dykeri-Verkens föreslagne förening, att nemligen Tjensteinännen vid desse begge Verk skola hafva sk i! jäktige åligganden, helst dea omständighet skall inträffat, att Dyker,i-Inrättningens Tjenstemän tillika bestridt Beställningar inom Tull-Verket.
I detta afseende böra Utskotten anmäla,’ att Kongl. Reglementet den 22 December 1802, för Dykeii- och Bergnings Compagniet uti 2 §•* stadgar, att uti Dykerlets tjenst någon Tull» Lots- och Fyrbåks-Betjent ej får nyttjas, samt i öfrigt tillägga, att, jemlikt, detta Reglemente, verkställigheten af alla Dykeri- och Bergningsanstaller i Riket blifvit uppdragen åt ett enskilt Bolag under Octroy på 25 års tid, räkv nade ifrån den 1 Januarii 1803; Och lärer vid sådant förhållande, all fråga om Dykeri-Inrättningens sammanslående med Tull-Verket, för närvarande, böra försvinna.
Sluteligen och beträffande åtskillige inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln gjorde erinringar, åsyftande hufvudsakligen , att Utskottens Betänkande kunde erhålla en sådan redaction,’ Bihang till Rths-St.
Trot. i$iy 4;de Sami.
N'.r zzi. zzz. 1762 Stats- och Besvärs Utskottens Betänkandcn. att de derutinnan förestagne förändringar matte, såsom Besluti och icke, såsom önskningar, lios Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, hafva Utskotten skolat vid handen gifva, att de ansett frågan om Handt - Tulls-bevakningens upphörande vara den enda af alla i förevarande ämne väckte motioner, hvaruti något afgörande Beslut bort Riksens Höglofl.
Ständer tillstyrkas; Och har detta jemväl uti Betänkandet blifvit iaktragit.
Emedlertid, och då Herr Grefve Gyllenborg utaf Utskottens förslag att Handt Tulls-bevakn ingen borde med nästa år Upphöra, dragit den slutföljd, att berörde anstalt skulle under hela det året fortfara, hvilket med Utskottens mening icke varit öfverensstämmande, anse Utskotten den redaction af Betänkandet i denne del nödig, r.tt orden: jemre vidtagande af det Beslut, alt den Inrikes eller LandtTulls-bevakningen bör med nästa dr upphöra, för tydlighetens skull förändras till: jemte vidtagande af det Beslut, att deri Inrikes eller Lande-Tullsbevakningen bör frän och med nästa drs början upphöra.
Och varder detta allt Riksens Höglofl.
Ständers närmare bepröfvande vördsammeligen understäldt med tillkännagifvande derjemte, att Utskottens förra Betänkande blifvit bifallit af Hög v ord i ge Präste-Ståndet den 16 sistledne Maj samt af Vällofl.
Borgare»Ståndet den 35 i samma Månad.
Stockholm den 8 Juni 1818.
Stats- Utskotuts Beiänkanden. 1763 N:r 295-'.
Riksens Häglof.. Ständers Stats-Utskotts
Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess Utlåtande, angående ersättningen ät
Deputerade af Riks-Stånden, som komma att afresa till Norrige, för att bevista Hans Maj:ts Konungens höga kröning derstädes.
Efnär Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 29 sistledne Maji samt Högvördige Präst-Ståndet den 2 i. denne månad, äfvensom Vällofl. Borgare-Ståndet den 29 sistledne Maji bifaliit Stats* Utskottets yttrande och förslag, om resekostnads- ersättningen åt Deputerade at Riks Standen, som komma att afresa till Norrige för att bevista Kongl. Majus höga kröning derstädes, så har Stats-Utskottet funnit sig icke kunna till åtgärd upptaga den inom Hedervärda BondeStåndet framställde anmärkning vid Utskottets åberopade Utlåtande, utan kommer frågan, likmätigt 69 § i Regerings-formen, att anses afgjord: hvilket Utskottet får vördsammeligen anmäla.
•Stockholm den 10 Juni 1818.
N:r 296.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskotts Utlåtande, öfver gjorde Anmärkningar vid deras afgifne Betänkande om in - 1764 Stats- och Besväre-Utskotten* Betänkanden; rättande af Allmänna Arbets- och Corrections-Hus pä Borgholm och i Vadstena. X anledning af Kongl. Majrts till Riksens Stan' der aflåtne Nådiga Proposition, om medels anslående till Allmänna Arbets- och Correctionshus inrättande på Borgholm och i Vadstena, hvilken Nådiga Proposition Riksens Högloft.
Ständer behagade remittera till Stats- samt Allmän-* na Besvärs- och Ec.onomi-Utskottens åtgärd, yttrade
Utskotten uti gemensamt utlåtande den 16 sistledne April de betänkligheter, som förekommo emot berörde .Inrättningar, så i afseende på den dertill föreslagne betydliga kostnad till deras anläggning och årliga underhåll, och hvilken med Statens tillgångar syntes icke stå att förena, som ock beträffande de uppgifne
Localerne för desse Arbets- och Corrections-Hus; och föreslogo Utskotten på sådane grunder Riksens Höglofl.
Ständer, att, jemte beviljande af en årlig Summa utaf 29,000 Rtdr till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition i och för berörde ändamål, tillika i underdånighet framställa till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning hvad annan utväg, 50m leunde finnas, att, med en sådan, i Statens nu varande ställning nödvändig inskränkning uti kostnaden, lämpligen afhjelpa beliofvet i denna del, hvarvid Utskotten, under betraktande af omständigheterne, uppgåfvo det Förslag, att dea förr varande Arbetshus Imättningen i Carlscro* na torde kunna utvidgas, samt, derest den likväl blefve tillräcklig, den lägenhet för slik inrättning begagnas, sorn Marstrand erbjuder.
Stats- och Besvär s-Urskottens Bettini andert. 1765' Härvid hafva anmärkningar blifvit gjorde hos Höglofl.
Eidderskapet och Adeln, samt inom Vä Hofi.
Borgare-Stån det , sorn derföre återremitterat Ärendet till Utskottens ytterligare handläggning.
De hos Höglofl.'
Eidderskapet och Adeln framställde erinringar, kunna uppfattas dander följande Hufvudsakelige puncter, nemligen: dels att, i anseende till behofvet af tillökte Arbetsoch Corrections-hus, hvilket behof vili härledas från Rikets Financiela ställning och penningebristen, ett tillräckligare anslag af Statens medel vore nödigt ; dels att den föreslagne utväg, att
Carlscrona eller någre andre af de förut varande Fästnings - Orter skube begagnas för ifrågavarande ändamål, helt och hållet motverkade den förbättring, sorn söktes. hos de personer, hvilka blefvo till Correc; ion förvisade, enär desse senare, i allmänhet bestående af ungt folk, sorn för lättsinnighet eller mindre förbrytelser blifvit underkastadt sådan behandling, skule å Fästningarne sammanblandas med grofva missdådare och illgerningsman, samt derigenom ännu ytterligare fördärfvas; dels att icke eller utrymme skall finnas hvarken för någon utvidgning af Carlscrona Arbetshus, eller för sådane anstalter å Fästningarne, som lemnade tillfälle för Corrections-hjonens nyttiga sysselsättande med Manufactur- eller Fabriks-Arbeten; dels ock, att, i brist af annan tillgång å medel af Staten till erforderlige kostnader, behofvet syntes böra afhjelpas antingen geham någon Consumtions-afgift på Öfverllöds-ArticJar, eiler genom upptagande af Jhan intill nästa Riksdag, då bättre 1766 Stats- och Besvärs-Utskottens Betänkandr.n. tillgång på Stats-medel kunde inträffa; äfvensom den tanka blifvit yttrad, att ändamålet lämpligare skalle befordras genom de i Lärien inrattade serskidte Arbets- och Correctsonshtis, der en närmare tillsyn kunde bafvas å personerne, som insättas, och deras förbättring snarare beredas m. tu.
Och finnas de bos Vallöf].
Borgsre-Ståndet gjorde Anmär.kningarne i flere här.« seenden instämmande med omforrnäldte framställuingar, att nemligen ett tillräckligare anslag vöre behöfligt, och att Fastningarne äro otj°nlige för sådane Inrättningar, sorn här äro i fråga, men hvaremot de mede!, sorn kunna bestås, borde fördelas å Länen att användas till understöd för de nästan i hvarje Provirice anlagde Arbets- och Corrections-hus; tlerförutan en Ledamot likväl trott, att någon öfverläggning otn eller framställning emot Kongl. Majus Nådiga Proposition, såsotn tillkärinagifvande Dess höga beslut af Corrections-hus inrättande å Borgholm och i Vadstena, icke tillkommit Utskotten, utan allenast att, så framt medel icke funnos att föreslå, inskränka sig till uppgiften derom.
Då Stats- samt Allmänna Besvärs- och Economi - U(skotten nu fa afgifva yttrande öfver desse Anmärkningar, har Stats«Utskot(et för sin del, hvad angar ett större anslag till detta än. damal, skolat förklara, att Statens tillgångar, efter hvad utrönt är, och med beräkning af alla öfrige nu till beviljande förekomne nya utgifter, icke medgifva högre anslag härtill, än redan tillstyrkt blifvit.
Dessutom, och jemte hvad i detta afseende förut är anfördt, synes härvid nu äfven böra i betraktande tagas, att, sedan Riksens Stuts’ och Besvärs-Uisköltens Betänkanden. 1767 Höglofl.
Ständer bifallit, der en lämpelig afgift a ved- och victualie-vahror, som införas till Stockholm från Finland, kommer att ingå till Fond för underhållandet af Arbets- och Corrections-anstalterne i Stockholm, der 500 personer kunna emottagas; så blifver behofvet af dylika Inrättningar annorstädes sannolikt betydligen minskadt, emedan Hufvud - Stadens Folkmängd ot h öfrige omständigheter förut otvifvelagtigt i t; ärklig mån verkat till angelägenheten af tillökte Arbets- och Correctionshus i den öfrige delen af Riket, men sådant måste aftaga, då denne Inrättning härstädes, genom tillräckligare inkomst för dess underhållande och utj vidgning, närmare uppfyller ändamålet.
Hvad för öfrigt angar Localertte för de nya anstalter, som äro i fråga, hafva Utskotten, förnämligast med afseende på tilIgångarnes otillräcklighet, trott, det de föreslagne Inrättningarné på Borgholm och i Vadstena icke kunde tillstyrkas, såsom fordrande betydligare anslag ej blott för anläggningen och deras iordnirtgbrlngande, utan ock för underhållet af både Corrections hjonen och kostsamme Bevaknings Corpsen Utskotten hafva väl uppgifvit de orter» som i stället, med möjligaste hushållning i utgiherne, synts, kunna stäl'as i fråga; men likväl ansett det helt och hållet ankomma på Kongl. Majus Nådiga pröfning, och derföre föreslagit» att medlen Skulle beviljas till Kongl. Majus Nådiga disposition.
Det lärer väl sålunda icke undfalla Kongl. Majus Nådiga bedömande, huruvida ändamålet bättre ma kunna vinnas genom medlens fördelande till understöd för de 3768 Stats- och Besvärs- Utskottens Bttänianden. i Ijänen gjorde serskildte Inrättningar; »nen Utskotten halia före, att sådant äfven kunde tilläggas uti Expeditionen i detta ärhne, såsom en önskan, hvarå Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet tro sig böra fästa Kongl. Majus Nådiga uppmärksamhet.
Hvilket allt vtjrdsarnligen hemställes till Riksens Höglofl.
Ständers bepröfvande; hvarvid Utskotten tillika skolat anmäla, att Högvördigst Prä-t-Slåndet den 2 y sisth April samt Hedervärda Bonde-Siandet den ci i samma månad bifallit Utskottens förra utlåtande.
Stockholm den 8 Junii 1818* N;r 2t}f>£- Riksens Höglofl.
Ständers Stots - Utskotts Utlåtande öfver gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkandef angående Riks Hufvud -Buk- slutet. f1 _ .
Uennm Protocolls-Utdrag af den 5 och 6 1 •lenne månad hafva Högvördig» Prest-‘ landet och Hedervärda BondeStåndet återremitterat Stats-Utskottets, under den ;8 sisth Maij, angående RiksH ufvud - Bokslutet, afgifne Betänkande, tillika med inom bemälte
Stånd dervid gjorde Anmärkningar.
I anledning häraf har Stats - Utskottet tagit detta Ärende uti ytterligare öfvervägande; och, hvad furst angar; den gjorde erinran, att Riks-Hufvud-Böcker efter de båda omförmäldte methoderne böra uppgöras och afslutas icke för ett enda, utan för une på hvarandra följande Stats-Utskottets Betänkanden. 1769 år; så får Utskottet dervid upplysa, att Kongl, Majtt väl uti Nådigt Bref af den 24 Januarii 1816 förklarat, att Riks-Hufvttd-Boksluts-Arbetet efter Stats-Commissarien Widegrdns meth ode borde i verkställighet sättas till oell med för år 1814; men, enär, enligt Riksens Höglofl.
Ständers Beslut och underdåniga Skrifvelse af den 2 sistledne Februari, bemälte Herr StatsCommissariens för Riks-Hufvud-Boksiuts-Arbetét uppburne 3:ne års
Förskott icke kummer att godtgöra3 eller beräknas till afdrag, förrän 4:de och påföljande årens Riks-Hufvud
Böcker varda upprättade, eller ifrån och med ar 1813; så sy-, nes häraf blifva en ostridig följd, att Herr StatsCominissarien rnåste fortsätta dess arbete äfven efter 1814.
Och, då, efter Stats-Utskottets tillstyrkande uti det afgifne Betänkandet, Stats* Contoiret äfven ifrån och med 1814 och intill nästa Riksdag författar ett Riks-Hufvud-Bokslut efter dess methode; så blifva Riks-Hufvud-Böc* leer efter de särskildta methoderne författade, icke för ett, utan jemväl för prie lika år, och kanske ännu för flere, så framt Riksdag ej inträffar före den i Regerings-Formen bestämde Xiagtiir.a tid, och Riksens Höglofl.
Ständer nu finna godt förklara, det Herr Stats Commissarie!!
Widegren hör fortsätta sitt Riks-Bokflui s - arbete intill nästa Riksdag, lika med Stats-Contoiret, dervid Siats-Utskottet för dess del har så mycket mindte något att erinra, sorn en sadan fortsättning synes instämma med Riksens Höglofl.
Ständers önskan och Beslut vid 181 3 års Riksdag.