Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deputerade sein nu sullgjordt 2:ne aliana i.e pligter, ben ena, att astämna en fullständia Neimi, n om dest mer an bxydlamma belägenhet, och den andra att uppaifwa sattet, hwarpa den förbättras, ja upphttpas kan, anhalla ödmjukast, att detta Mein-rial blir Cominliniceradt med de andre Rcspective Med-Stander, sein eldade af renaste nit för allmänt wäl ädelmodigt lära inse wigten af war Motion, och lika ädelmodigt understödja Bergslagets anhållan vin förskoning för Tionde jernsafgisten, såsom det rätta medlet att latta Bergslagets börda, och om möjeligt ar upprätthålla en näring sa wiatig för Staten, och hwars fall ofelbart ställe medföra en oersättlig rubbning at de öfrige.
Dock derest denna war önskan ieke winnes, förestå wi åtminstone befrielse ifrån afgitlen af samma Tionde för det Tackjern stin kan blåsås, intill dest Masuan rne, deri det tillwerkas, hinna blifwa sa uppwärmde, att någon fördel af dem kan dragas, hwartil! en inanadS tid gemenligen algar.
Till närmare utredande af atgaende kostnader till ett Skeovund Tackierns-tillwerkning, hafwa BeraslcgS-Deputerade bilagdt ordenteligen upprättad Calcul derpå, stin i ali ödmjukhet aberopas.
Orebro den 20 Junst r8>2. lilric Zruse, Rikbdagsman för Philipstads Bergslag.
Med föregående Memorial förena sig undertecknade :
OIofkrrlc880n, stok.
Olsxorik,onAker§, för Grot botte och Hel- för Ofwansjö och Thorsleforst Bergslag. akers Bergslag. ?6trer Ericsson, kor stansgon, för Carskoga och Leke Bergsl. fran Wäster Bergsl. ^fan ^näerssonz fran Norbergs Bergslag.
Den 18 Julii. »8or Calcul.
För Tackjerns-tillwerkning fordras 8o!)l, hwaraf atgangen kan wara olika, emedan den beror af.KohlenS olika styrka, af Malmens olika halt, olika smältighet och fiera omstisteliga händelser; och ehuru för hwarie uppsättning blott räknas IL tunnor renharkade Kohl, som, da Masugnen är i full gang, gifwer minst r Skeppund Tackjern, är dock troligt, alt Malm och Kohl lill halt och godhet öfwerhufwud tagne, för en allmän beräkning och med afseende pa wärmnings- och rostnings-behofwen, samt pa den tid bade sättning och drifning mäste atechallas, äfwenstm oa öfwerbliswande Slarkoch Stybbehögar, Kohl-atgangen för hwarie Skeppund Tackjerns-tillwerkning ej kan räknas ringare än i8 Tunnor, som a r R-dlr 28 st.
Stigen gör — — B:co R:dr r 9 Framkördt ur Skogen till Hyttan, ester medel,afstånd räknadt till 2:ne hwarf vin dagen da Otterne nyttjas, gör för en kärare - 2 st. och en dragare 8 st. wintertagspris 17 6.
Malm, en sa tung stin wadlig åtkomst äfwen till medelhastighet ansedd » co procent räknas pa hwarje Skeppund Tackjern en wigt efter gangbart pris— r 20 — Forlönen emellan Gruswan och Hyttan för medel-afstånd 2 mil till 8 st. — — — 16 — Transp. z: 14, 6.
1802 Dcn 18 Julii.
Transp. z 14 — Rostning med wedinläggning och inkörsel beräknas pa hwarje Skeppund — — — 5 4 Malmbokning den der ej stjer genom Mechanist anstallt, hwilket ar och förmodeligen blir händelsen wid BergsmansHyttor i allmänhet — — — 2 — Limsten med bränning och bok, ning inberäknad — — — 2 — Aflöning för Hvttefolket — ---- 8 — Uppatznittg under blasnings, dygnen — "— — 2 —- Rrono-utskylder eller Tion, de och Bewillning efter sedna, re arens förhållande — 63 Byggnader och Redskaper att uppsätta och underhålla — 6 — Och kostar således hwarje Skeppund Tackjern, vlyckshändel, ser, omsorg, förlag m. m. oberäknadt R-dlr z: 46, 6.
Stats, Utstvttek får i anledning häraf anföra, att enligt Färfattningarne, utgöres Tionde, Tackjer, net af Masugnar och Hyttor med wista Lispund Tackjern för hwarje blasninasdygn, och får antingen erläggaS in natura eller ock lösas med penningar ef, ter den Taxa, Kongl.
Kammarkollegium, Kongl.
Stats-Contoiret och Kongl. Bergs-Collegium ar, ligen fastställa, och som är olika för olika Bergstager.
Denna afgift är icke någon Bewillning, som grun. grundar sig pa Taxering, utan en ständig eller ordi, narie ränta och statt, hwilken, sedan ten. elur föregången undersökning wid Masugns anläggningen, bliswit till Lisvundtalet för hwarje blavmngvdygn utsatt och fastställd, sedermera utgöres endast i pro, portion af tillwerkningstioen.
Och som denne afgift, lika med Stats-Werkets öfrige ordinarie inkomsttr, är uti Riks , Staten upptagen och beräknad för i?
8;o Skeppund a 2 Rwlc ?2 st.
Skepoundet, till en ärlig inkomst af 47,546 R:dlr zr st.
Banco: och Stats-Werket icke kan en sä betydelig inkomst umbära, utan att derföre erhålla särstild ersättning; sa kan Stats-Utskottet icke foresta någon förändring härutinnan, eller att Bergslagerne ifrän merberörde Räntas utgörande maae befrias, hälst negon annan utwäg till Stats-Werkets ersättning härföre icke gif, wes, än att dermed öka Allmänna Bcwillningen, men hwilket Stats'Utstottct ansett sig hwarken döra eller kunna tillstyrka.
Men va det Bergslagerne icke ma äga anstd, ning till någon klagan öfwer ett för högt uppiatt lösningspris a Tionde-Jernet, i händelse de stulle finna för sig förmonligare, alt detsamma med penningar lösa, än in natura lefwerera; ja har StatsUtstottct trott sig böra till Riksens Högloft.
Stan, der öfwerlämna, huruwida Riksens H'glest.
Stan, der anse nödigt, att hos Kongl. Majit i linderva, nighet anhalla, det we^crbörande mage undfå Na, dig befallning, att wid den arliga Tionde, Jerns» Taxans upprättande i möjeligaste matto iakttaga, att den icke öfwerstrider de i orten da gängbara Tackjernspris; hwiket dock Riksens Högloft.
Ständers egst i8o4 Dcn i8 Juli,'. egit ompröfwande wördsamligcn hemställes.
Orebro deri 14 Julli 1812.
Nfl-d. och AdelnS Pä Höflmörd.
Prcst-StänLedam. magnar, dets Lcdam. wägnar Larl förner. 6ei5t. ^lurraz-.
Pä Walo fl. Borgarc-Stän- Pä Hcderw. Bonde-Slän-cts Ledam. wägnar, dets Ledam. magnar, ^f. öVsZLlin. ^,näer580n. 6. lanellus.
Ständers Stats-Urskotts Utlåtande, angäende de bos ^ogloftige Ridderskapet och 2lde!n gjorde anmärkningar wid Stats-Utskottets Betänkande af den 14 i denne mänad, rörande Riksdagsmannen Bruses ifrån Carlstads Län Memorial om befrielse för Tackierns - Bergslagerne fran TiondeTackjerns-asgiftens erläggande.
, os Högloflige Riddcrssavet och Adeln har, tvid föredragningen af Stats-Urssottets
Betänkande af den 14 i denne manad, angående Riksdagsmannen Eric Vruses fran Carlstads Län Memorial vin befrielse för Tackjcrns - Bergslagerne fran Tionde, Tackjerns-afgiftens erläggande, Herr Westeren och Riddaren Dettlof Heykensköld anmärkt, akt Stats-Utskottets tillstyrkande, det Tackjcrns-Jdkare hädanefter ssulle tillätas, att utom Auction fä lösa deras Tionde- Jern, efter det pris, som Kongl. Kammar- och Bergs-Collegierne samt Kongl. Stats Con - Den 18 Julik. 182; Contoiret ärligen utsätta, ssulle kunna medföra förluster för Kongl. Maj:t och Kronan, äswcnsom fiere stvärigheter i den för Bruksägare nödige tillgäng pä Tackjern för deras Smiden, och hwarföre Herr As, sestoren föreftär, att för Kronans höga rätt matte bibehallaS ett genom erfarenheten godkandt behandlingssätt med Dest Tionde-Jerns försäljning, hälst den med ändring asyftade lindring för Bergsmännen förmodeligen ssulle alldeles uttblifwa, sa framt Kongl. Collegierne och Kongl. Stats-Contoiret icke tillika fa den föressrift, att lösningsprisct bör fattas mer eller mindre under hwad Tackjernct elsest gäller.
Stats-Utssottet får, i anledning af hara erhållen Kemist fran Högloft.
Riddcrssapet ock Adeln, tillkännagiswa, akt Utssottet i dest förra Betänkande alldeles icke tillstyrkt någon förändring i hwad gällande Författningar söressrifwa om terne Räntepersedel utgörande af Tiondegifwarne pa hittills manligt sätt; Utssottet har endast föreslagit, att widdén arliga Tionde-Jerns-Tarans upprättande matteas wederbörande i möjeligastc mätto iakttagas, att dcn icke öfwerssrider de i orten gängbara pris; och Utssottet tror, att sadant icke stall leda till förlust för Kongl. Mast och Kronan, men wäl om priset utsattes i Taxan antingen öfwer eller under det i orten gangbara, ty i dec förra fallet ssulle möjeligen kunna hända, hwad erfarenheten förut wisat, att inga antagelige anbud gjordes, hwarigenom
TiondeJernet kvmme att blifwa qwarliggande till ett annat ar, da priset emedlertid kunde falla, och i den sednare händelsen, eller om priset i Taxan utsatteS under det i orten gängbara, wore Kronans förlust säker och gifwen- Af sädan anledning kan Utssottet icke stänga hwad Utssottet, angående Tionde-Tack - l8o6 Den i8 Julik. jerns-Taxans upprättande förestagit; hwilket Utststrot får till sivar a den meddeldte aterremifien wärd, sammeligen anmäla, med tillkännagitwande derjemte, att de öfrige ;:ne Rcspective Riks, Standen under den iZ i denne manad bifallit Stats Utffottets Betänkande i detta ämne.
Orebro d. 22 Julii 1812.
Prest-Ständets Lcdam. magnar kl. v. ding erm Pä Wällöf!. Borgar e-Ständets Ledam. magnar st. Wedelin.
Ledam. wägnar 6u8t. lVlurrazr.
Pä Hederw. Bondc-Ständets Lcdam. wägnar. stonas ^ncler88on0.
Innalins.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. -8 Iulii. - - - - Prest-Ständet den 18 - - - - - - Borgare-Ständetd. 18 -> - » - - - Bonde-Ständct d. 18 - - Riksens Höglofl.
Ständers Stats Utskotts Betänkande, angäende Herr GeneralAdjutantens och (öfwerstens m m.
Grefwe G. Löwenhjelms Memorial, att antingen de Reducerade Gfficerarne wid Lif-Gardet till Häst och f. d Swensta Gardes,Regementet mätte, lika med <Vfficerarne wid f. d. Östgötha (Lavallerie Regemente sch Adelsfanan fä bibehälla sine
Löningsfärmoner pä lifstid eller ock deste sednare inom nägon wist tid indragas, i likhet med hwad för de förre blifwic bestämdt. lill Stats-Utskottet har Högloflise Ridderffapet och Den rz Julli. 1827 och Adeln remitterat ett af Herr General,Adjutanten, Ofwerstcn och Commendeuren Grefwe G. Löwenhjelm ingifwit sa lydande Memorial: "Wid 1329 ars Riksdag ansags Stats-Werkets belägenhet fordra åtskilligt indragningar i Armeen.
Defie inskränkte sig likwäl, sa wida mig bekant är tili reduction af i-o Man och 220 Hästar af Lif,Gardet till Haft och 2oo Hästar af Mörnerska Husarerna Sa wäl de Officerare af förstnämnde Regemente som i anledning häraf blefwo reducerade, som hela Officers-Corpsen wid f. d. Swensta Gärdet, hwilket förut war upplöst, stäldes pa 8 ars åtnjutande af sine Lörängs-willkor.
Befälet wid Adelsfanan och wid f. d. Östgötha Cavallerie behvllo deremot Löner och Boställen pa lifstid — Principen till denna stillnad i behandling har jag alldrig kunnat utfinna, och jag tror mig weta att äfwen inom 1809 ars Stats-Utstott wörö tankarne derom delade.
Såsom merendels bortcommenderade eller af stensten sysselsatt under 1809 ars Riksdag, kunde jag da ej härom wäcka Motion, och afhölls derifrån wid 1810 ars Riksdag genom den gränts för öfwerläggningsamnen defie Ständer sig förestrefwo.
Jag anhaller fördenskull om tillstånd att nu kalla Ståndets uppmärksamhet pa delta ämne och fragar hwad grund kan wäl gifwas för denna stillnad i behandling?
Manne att det ena ar indelt och det andra är wärfwadt?
Omöjligen.'
Det är redan illa nogatkwärfwade
Officerare aro sa swagt lönte i jemnförelse med en del af de indeldte, utan att deras svfilor också stola wara osäkrare.
Ej heller kan för Adelsfanans befäl aäföras det stät att det ar såsom tjenstgörande att anse emedan det när som hälst kan commenderas, ty Swensta- och Hast, Gardets reducerade - I3Q8 Den i§ Julik. rade
Officerare moro cj blott att såsom tjenstgörande anse uran wöro werkeligcn tjenstgörande nar de reducerades.
Jag wet att man anför särskilda Konunga-Bref och Förordnanden.
Men wära Fullmagter dara också Konungens
Höga underskrift och ehwar denne finnes mäste den utan twifwel medfö, ra enahanda helgd.
Da werkan af denna Kongl, undecstrift i anseende till Starens nöd och dristande tillgångar mäste rudbas, dör wäl detta gälla lika för alla, chwad Documentet, som med Konungens
Höga namn ar ätecknadt, an ma heta, och, jag upprepar det, en Kongl. Fullmagt anser jag i dttta fall sa helig som någon annan med Kongl underskrift försedd säkerhet, hwilkct alldrabäst deraf bewises, att utan dom och ransakning kan ingen annan an innehafware af förtroende-syssla, stiljas ifrån den tjenst och de dermed åtföljande förmvner, en KonglFullmagt honom tillagt.
Om nu ohjelpelig brist pä tillgångar, kan berättiga Staten att rubba salunda försäkrade rättigheter i anseende till werkeligen tjenstgörande och fullt tjenstbare Officerare, med huru mycket mera skjäl är Staten' ej dertill berättigad i anseende till Officerare som icke mera aro och pä längre lid ej warit tjenstgörande, och som icke alla kunna wara tjenstbare, sedan aldeen fatt uttaga fin rätt eller lang owcrksamhet cffdrutit deras bana och förlamat deras förmögenheter.
Till detta Argument fimar sig ett annat.
Denna Stat har utan twifwel ressvurcer, men den har stora behof, och en del af dessa stiga dageligen' genom mynt-systemets beskaffenhet.
Nyligen hörde jag med glädje att Ridderstapet och Adeln med adel wärme ätagic sig ware Tysta Cameraters öde — mä det tillätas mig att här uppfylla den skyldighet jag för - Den -8 Julik.. »829 förra gängen mot min wilja ccncm mm fränwaro försummade.
Den att såsom wittne af deras förtjenster förena mig med dem som lifligen önsta att än en gäng stä i linien med sädane wapcnbröder, och att om delta hopp ej kan uppfyllas, åtminstone i'
Economist wäg se deras swara öde lattadt i den mohn möjelighctcn det metgiswcr.
Här hemina behöswa wi icke eller se ost långt ikring man art upptäcka te behof och inse huru bekymmersam hushållningen med z:dje Hufwudtiteln mäste bliswa när alla de brister stola fyllas, som gemmi myntets försämring uppkommit eller förswärats.
Wi se ju Befälet wid alla wara wetenstapiiga Corpfir, wid Artilleriet, Flottorne, Fältmätningen och Forti, ficationen, illa lönte till en grad som öfwergär all föreställning om en möjelig disproportion emellan Lön och det tarfweligaste uppfyllande af de nödwändigaste behoswer; Cbeferne wid desse Cvrpser börja redan möra stor swärighet wid Officers-C.orpsccnes tillbörliga complctterande, och likwäl hwilar hela Förswars-Werkets styrka pä desse Corpsers bestånd och goda sammansättning.
Widare se wi en möjclighet akt Staten en gäng finner stg böra foga någon anstalt till sadane lytte Krigsmäns bergning som intet hem och inge anhörige äga.
Men hwar stola medel till allt detta och en mängd andre päkommande och oundgängclige utgifter tagas.
Jag anser högst öswerflödigt akt spilla ett ord mer eller en minut mer af Ståndets tid att widare bewisa werkligheten af wära behof, och när man betraktar dessa, känner man sig oemotständeligen dragen att wilja ät Tuna med flere Kronans lägenheter, sä ansenliga, alt afkastningen af en enda st ille Bihang.
N:o racka >812 Den 18 Julik. räcka akt fördubbla 52 a 62 Artilleri, eller Marin, Officerares lönewillkor, eller att rikeligen pensionera 202 Invalider.
Jag förestår fördenskull att samma principe som tvid 1829 ars Riksdag upvä Reducerade Officerare af Lifgardet till Häst och f. d. Swensta Gardet blifwit följd, mutLU8 mutanäls anwändas pä A, delssanans och f. d. östgötha Cavallerie,Officerare, elier ock att förstnämnde bade Gardes-Regementers Reducerade Officerare i likhet med bade sistnämnde Corpjcrs Befäl blifwa hugnade med sine Löningsförmäners bibehållande pa lifstid, t» jag upprepar det, en rättwis grund till olika behandling i lika fall kan svårligen uppgifwaS.
Skulle den förre af desie mina i ödmjukhet wäckte Motioner bifallas, får jag till undwikände af den hårdhet som ar att befara, da dpUke atgjerder, utan afseende pa sarffildte omständigheter, bestutas, i lika ödmjukhet förestå att till Kongl. Maj-t i underdånighet öfwerlämnas de modificationer i werkställigheten, hwartill fortsatt tjenstgöring eller inlagde förtjenster rätlwisligen kunna föranleda.
Atterligare anhMer jag ödmjukeligen alt Stats-Utskottet, till hwilket detta, om Höglostige Ridderstapet och Adeln sa för godt finner, anda stall remitteras, blifwer anmodadc att sig afwen öfwer werkstalligheten nogare yttra an jag ined de ofullständige Notioner jag äger om ämnets alla inre förhallanden kan åstadkomma, örebro den 22 Jurist 1812. 6.
I.öv eniH elm."
Stats-Utskottet instämmer för desi del med Herr Grefwe Löwenhjelm, att det för Kongl. Majit och Kronan skulle blifwa en icke obetydelig inkomst, om de till indragning ställde ^Indelningar, Läner och Boställen wid sä wäl f. d. Östgötha
Ca »alle - Den >8 Julli. rön vallerie- Regemente som Adelsfane-Regementet im dragas till Kronan, utan asdidande af JnnehaswarrieS afgång eller befordran; och da Stars--Urikottet erinrat sig förhållandet med de Reducerade Officerarne wid Lif-Gardet till Häst, f. d. Swensta Gardet och af Palönsta eller Andra Gardes-Regementet, för hwilka ru tid af Älta är bestämdes, under hwilken de skulle fä wara i åtnjutande af sine innehafde Lön»'ngs> willtor; sa har Utffoltet trott det kunna förenäs med bade rättwisa och billighet, att wist tid äfwen fastställdes för Innehafware ak de till indragning bestämde Indelningar, Löner och Bosta!- len wid f. d. Östgötha Cavallerie och Adelsfane-Regementet, efter hwars förlopp desie Indelningar, Löner och Boställen owillkorligen bcrde till Staksr Merkel indragas; men dä Utskottet nogsamt inser, att härwid kunna förekomma sadane omjtändigherer, hwilka förtjena särskildt afseende,, och erm hwarken Utskottet eller Riksens Högloflige Stander kunna wa, ra i tillfälle akt bedöma; sä anser Utskottet ändamä, ler säkrast winnås pa ett sädant sätt, att ingen enskilds rätt förnärmas jemte det Kronans förmohn och bästa tillika befordras, om detta ärende i underdänighet hemställeS kill Kongl. Maj:t.
CtarsUtstottet fär derföre färesta, akt Riksens Höglostige Ständer, ined hämtad anledning af stadgande: för de Reducerade Officerarne wid Gardes - Regemenkerne, mätte till Kongl. Majit i underdånighet öfwerlämna, att efter Nådig pröfning vcl) befinnande omständigheter bestämma en wisi och lämpelig tid, Wid hwilken de till indragning ställde Indelningar, Löner och Boställen wid f. d. ^östgötha Cavallerie och Adelsfane,Regementet böra, utan afseende pä * * In - »812 Den 18 Julii.
Jnnehafwarnes afgång, befordran eller transport, till Stats, Werket owägcrligen indragas.
I afseende pa Herr Vretens hemställan, att de Reducerade Officerarne wid Lif-Garder till Häst och f. d. Swensta Gardes - Regementet matte i annat sall, lika med de Reducerade Officerarne af Adelsfanan och f. d. Östgöta Cavallerie, Regemente, fä bibehålla sine Lönings-förmoner pa lifstid, får Stats-Utstottet tillkännagifwa, att enligt Riksens Scänderö wid Stars»Regleringen fattade beslut, singö de wid Gardes-Regementerne Reducerade Officerare bibehålla icke allenast deras Läner pa Stat utan ock den dem särskildt i >8os ars
Stat derutöfwer tillagde ersättning för förlorade CompagnieNevenuer och Inkomster; men som detta hade egenteligen afseende pa godtgörandet för erlagde drygare accocd, sa förklarade Riksens Ständer uti deras underdåniga strifwelse till Kongl. Maj:t af den io:de April -8'o, angående Stats-Regleringen, det Riksens Ständer ansett billigt, att en wis tid för dese Löners owillkorliga åtnjutande borde bestammas, hwarefter Lönerne ofelbart komma att indragas, antingen Jnnehafwaren under tiden wunnit annan befordran eller ej; och skulle harwid iakttagas, att de Officerare, som efter dcsia grunder crhöllo ersättning för deras Reducerade Beuster, skulle i s:ne ar åtnjuta densamma, wid hwilken tids förlopp totala erfält ungssumman för 6 ar pa en gang i Stats-Werkets Reverser uppå lika tid med 6 procents ranta till dem skulle utbetalas.
Stats»Utskottet kan destomindre tillstyrka någon ändring härutinnan, som desie Officerare, ehwad de genast taga alsted eller ock winna transport eller befordran till annan Tjenst och Lön, ändock fa i 8 är6
Den i8 Julli. i8iZ ars tid bibehålla icke allenast hela Lönen utan ock den särstilda ersättningen uti bade penningar och spanncmal, och såmedelst erhålla wida större accord, än hwartill de annars, enligt Accords - Reglementet wero berättigade — och bör Stats-Utstottet i öfrigt tillkännagifwa, det Stats-Werket icke ager någon tillgäng a
Stat till utsträckande af en fa belydelig förmohn pä lifstid för Officerare, som til! största delen äro i sin bästa alder och af hwilkas redan adaaalagde utmärkta nit och warma för sitt Fosterland det icke ar alt förmoda, det de skulle wilja eller önsta, art va sadant sätt se sig i förtid förwandlade lill Lifstids-Pensionärer.
Riksens Högloflig
Ständers egen pröfning underställes allt detta ^vördsammeligen.
Örebro den 14 Julii ,8r2.
Prest-Ständets Ledam. magnar, Ledam. magnar, Larl lVI örner. 6ust. iVlurrL)r.
Pä Wällofl. Borgare-Stän- Pä Hcderw.
Bonde-Ständcts Lcdani. mägnar, dets Ledam. wägnar, st. Wedelin. ^näer850n. 0. tunelius.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 18 Julik. - Prest - Ständct den 18 - - - Borgare-Ständet d. 18 - - - Bonde-Ständct den »8 - - wördfamt
Respective Riks-Ständen hafwa tik Allmänna Beswärs- och Economie-Utstottet återremitterat
Ut - rr'4 Den rs Julik Utjkotteks afgifne Betänkande öfwer Branwins bran» ningen, med anmodan att föreslå jemkning i te puneter, om hwilka Slanten warit af olika tanka.
Följande Mvmenter af Utskottets Betankandr aro af alla Slänten difallne; r:sta.
Pä Landet får endast Hemmansägars eller Hemmansbrukare bränna. z tje.
Hemmanswärdet hör taxas till grund för tillätne Pannerymden. 6:te>
Endast 8:ta man ader om aret — fran den r;sta Ockob.r tili d. r sta Junit - sär Brans Winsbrannina utöfwas. 7:de.
Rättigheten alt bränna får uxplatas atz annan pä ägorne boende nian, dock ostyckad. i;:de.
Förbud mot införsel af Utländskt Bran» Win m. m. tillstvrkes, samt att tillåtelse till införskrifning af Utländsk Spannemal matte bewiljaS ens dast i händelse gf werkligt behof. iä:te.
Det Reglementariska om Krogaxne öflemnas ak Styrelsen.
Nägxa modificationer, som Willoff. Borgare-Ståndet och Hederwärda Bons de-Stän> et föreslagit, andra icke histwudideen. i?:de.
Distillerspanna cm Ser
Kannor till» lates utan serskild afgift eller beräkning. iglde Momemet, som nämner om Parme» stämpl.ng ai; jemväl bifallit.
I nedanstående puncter haswa Riks-Ständen stadrmt i olika Beslut. -:dra Momentet.
Mål hafwa alla syra Standen sagt, att ingen Panna får öswerstiga 90 Kannors rvmd, men Högloft.
Ridderssapet och Adela samt Wallof!. Borgare - Ståndet tillåta nyttjandet os till och med twenne Nittio Kannors Pannor för Wa-re eller Brukare af Jord af deremot fwarande wars
Den i8 Julik. 1815 wärde: Hederwärda Bonde-Ståndet tillåter än flere pannors nyttjande: Högwördige Prest - Sländct har bifallit Utssotlcts Betänkande.
Ukssottet föresiär nyttjande af högst twenne Nittio kannors Pannor, samt med anledning af sa wäl af hwad för lörsta Pannan ar stadgat, ftin ock i anseende till Wallof!. Borgare, och Hederwärda Bonte-Ståndets gjorde förbehåll mot följande progresfiwa Panne, afgift:
Fran 90 till och med ivo k:rs sammanräknade Pannor. betalas 60 för hwarjc kannum Fr.
100 till och med no — 7-2 Dito Dito.
Fr. no — 120 — 80 Dito Dito. Fr. 120 — iza — go Dito Dito.
Fr. izo — — 140 — ic>I Dito Dito.
Fr. 140 — — i;o — i, 0 Dito Dito.'
Fr. ito — — 160 — 120 Dito Dito.
Fr. 162 — — 170 — izo Dito
Fr. 170 till och med 180 — 140 Dito Dito. g:de och r:te Momenten halma Högwördiae Prest-Standet, Wallofl.
Borgare-Standet och Hederwarda Bonde-Standet begärt ffulle salunda redigeras, nemligen:
Ägare eller Brukare af Hemman eller Hemmansdelar a Landet under och till och med 520 R:drs wärde fa begagna vrdinaik Panncrymd 20 Kannor. 750 , 120a 2000 zooo 4000 soo» 2 g
Dito. Z0 Dito. Zs Dito. 40) maximum til! 41; zo Kannor.
52 6c»oo f 6sso -:dm i Elak"
VI 0,202 Den i8 Julik. 551 6o!
Maximum 6; s 7s Kanner.
75 / n 000 1^2.000 ^:dre ) ' ^ n -1^,002 Ciasien.-^ ^ l 14.000 78-, 8i I Maximum 84 till 87 90 Kannor. §2-» Hwarwid iakttagcs, att den sista Panne-pmden k farsta och andra Clasiernc, ingär i den nästföljande Clasiens maximum, sa att 50 Kannus Panna kan ökas lill 75 Kanner, och den sistnämnde till 92 Kannor för den dera lövande gscust. bwaremot den, som ike ager sa stor Panna, bondin ester osinan, stående Tariff för desi Hemnians warde tillkominer, endast bualar asgisten ester den werkliga Pannerymd, hwaraf han sig begagnar. bwaremot Höglofl.
Nidderffapet och Adeln bifall t Utssotkets Förstag.
Utffetket förestår antagandet af denna noa tariff med den förändring:
Att den Jordägare, hwars Hemmans warde öfwerstiger 2200 N:dr och som wi i nöttja större Pannerymd, bör erlägga femtio proCents högre afgift. 8:de Mome"tet.
Hög'ost.
Nidderffapet vch,Adeln, Wällofl.