Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers minne återkalla, att en alldeles lika beskaffad fråga, som den nu förevarande, blifvit i afseende på Helsinge Regementes fritagande från ArbetsCommendering till Götha Canal, väckt uti Hedervärda BondeSlåndet vid 1815 74 Jieiv. och Ekon.
Betankandtn,' ars Urtima Riksdag, derom Utskottets, under den i Juni samma år, afgifna vördsamma Betänkande, så vidt det rörde Regementets Commenderande, blifvit af de Respectiva RiksStånden enhälligt bifallit, får äfven nu upp* gifva lika skäl för tillstyrkande af afslag, å den i ifrågavarande motionen, nemligen, att då Riksens Höglofl.
Ständer åt Hans Majit Konun gen underdånigst öfverlemnat att förordna oni det Reglementariska vid Götha Canal» anläggning, och Kongl. Majit i kraft deraf Nådigst behagat, under den i April 1810, utfärda ett Reglemente för Canal-Bolaget, hvarest i 15 §.
Nådigt löfte är gifvit, att Kronans Manskap skall få till Canal-Arbetets bedrifvande nyttjas emot den betalning, som antingen efter beting kan erhållas, eller ock af Kongl.
Majit för hvarje år blifver i Nåder bestämd, lärer något serskildt undantag för Vestmanlands Regemente så mycket mindre få äga rum, sorn sådant vore stridande emot den Allmänna grundsats, att lika Skyldigheters utgörande böra, så vidt möjligt är, och Författningars helgd derföre icke lägger hinder i vägen, fördelas lika emellan alla Medborgare i Staten, och att prejudicat i detta fall dessutom skulle kunna medföra förderflig inflytelse på fortgången af ett företag, hvilket» nytta Riksens Höglofl.
Ständer en gång funnit, och för hvilket* bringande till slut äfven en viss tid blifvit utsatt.
Då, för öfrigt, enligt yde §.
1 Regerings-Formen, Rikets krigsmakt är ställd under Hans Majit Besv.\och Ekon.
Utsk. Betänkande». 75 Konungens Eget omedelbara Befäl, och Hans Kongl. Maj:t således eger rättighet att deröfver befalla på sätt för Rikets bästa finnes tjenligast, kan denna fråga icke betraktas annorlunda, än såsom ett Commandomål, deruti Riksens Högloft.
Ständer någon pröfningsrätt icke tillkommer.
Utskottet blifvér alltså vid sin öfvertygelse, att Riksdagsmannen Wessings nud de Heres ofvanomförmäidta Memorial icke får eller kan förtjena afseende, oeh tillstyrker derföre vördsamlingen, att Riksens Höglo!!.
Ständer täcktes meddela afslag derå; hvarjemte Utskottet upplysningsvis får anföra, att, utom det manskapet, såsom de kungjorda Officiella Berättelserna visa, blifvit under Canal-arbetet väl vårdadt till helsan, hvarföre ock mortaliteten bland Manskapet varit ganska obetydlig, kan genom de olika arbeten» hvartill det vid Canajen nyttjas, nämnde Manskap få inhämta kunskap och kännedom om åtskilliga methoder att gräfva, dika, spränga sten, m. m. som sedermera både vid förefallande Krono-arbeten och i Hemorten kan komma dem till nytta, hvilka dermed kunna sysselsätta sig, har erfarenheten visat, att mången Soldat, långt ifrån att, såsom Riksdagsmannen Wessing jemväl föregifvit, åtnjuta en otillräcklig dagspenning, tvärtom under arbetstiden samlat och hopspart en för honom icke obetydlig summa, den han hem» sändt till Hustrun för att till deras gemensamma nytta användas.
Oå nu härvid tillika 76 Besv. och Ekon.
Betankanden. får komma i beräkning, att på flere Orter i Vestmanlands Län Rotehållarne nu för tiden contrahera med deras Soldater, ätt, utom Torpstuga med en kåltäppa, samt nödiga uthus, gifva dem något visst i Spannemål och foder, i stället för åker och äng, följer ock deraf, att Soldatens Hustru, som af Roten njuter lönen, icke kan genom karlens bortovaro lida nöd eller behöfva ligga Roten till last.
Hvilken tanka dock varder vördsamlingen underställd Riksens Höglofl.
Stockholm den C7 Januari 1818. I. ■ ■■ ■ ■ N:r 12.
'Riksens II» glo fl. Ständers Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskots Betänkande, a?igående väckt fråga om det ”Arfvode, som vederbörande Läkare ”böra åtnjuta1 för B e sigin inga r å kar, ’lar, hvilka af Bote- eller Rusthållare ”anskaffas för att uti Båtsmans hål”let eller Indelda Arméen införlifvas.
"U"ti ProtocollsUtdrag af den go:de sistlidne December, har från Hedervärda BondeStåndet blifvit till Utskottet remitteradt ett Memorial af RiksdagsFullmägtigen Olof Månsson från Blekinge, deruti anmäles, att, ehuru genom 5:te §. i Kongl.
Resolutionen af år Besv. och Ekon, VtsJc.
Bctånknnden. 7% 1745 uppå Allmogens Besvär blifvit bestämd en afgift af åtta öre Siifvermynt, som II o teodi Rusthållare skola till Regements-Fältskären betala för besigtningen å hvarje karl, som till inskrifning i Kronans Tjenst anskaffas, det likväl ofta, om icke allmänt, skall hända, att då Allmogen i MksdagsFullmägtigens hemort kommer till Carlskrona för att låta inskrifva Båtsmän i »fgågnes ställe, Läkaren efter godtycke utk äfver en öfver höfven betungande vedergälhing för Besigtningen, på hvilken Embetsftgärd Allmogen icke sällan jemväl skall i flera timmar få vänta, utan att
Läkaren hargiltiga skäl för dröjsmålet att uppgifva; i ailedning hvaraf Riks» dagsFullmägtigen begär:, att en Taxa efter tidernas nu förändrade Conjunctur, i förhållande till den förut åbiropade, måtte blifva utfärdad, soth b est amner FältLäharens arfvode för Besigtning cf det manskap, sorn vid Båtsmanshållet eler Indeldda Arméen i Kronans tjenst, på Rist- och Rotehådlarnes bekostnad, inskrifven, uti hvilken begäran RiksdagsFullmägtigen Nils Månsson fran Malmöhus
Län äfven instämt.
Utskottet får i inledning häraf anföra, att, hvad beträffar läkarens arfvode för Besigtning af nylegdt manskap, något annat af Utskottet kändt Sttdgande derom icke är utfärdadt, än det sorn innefattas uti 5:te §. af Kongl.
Resolutionen den 10 September 1743, der för sådan Besigtning bestås åtta ©re Silfverroynt, hvilka af Roten eller Rust» yQ Besv. och Ekon.
Betänk andan, hallaren böra betalas, och får, sedan harlen en gång blifvit besigtigad och betalning der» före till Amiralitets, Regements- eller Stads» Fältskären erlagd, Allmogen icke vidare med gamma afgift betungas, om ock karlen skulle komma, att flera gångor visiteras; men påstår eller tager Filtskären högre betalning, höte första gången 50 Daler Silfvermynt, och andra gången mistt Tjensten: ägandes Roteoch Rusthållarne, att icke allenast sjelfve bivista Besigtningen, rtan ock, att dertill kalla ene goda män, soir kunna vittna, huru mycket Fältskären för Besigtningen begär.
Sådant är innerållet och ordalydelsen
Uti den åberopade §n; så att Författning för ifrågavarande ämne ledan är tydlig och bestämd; men då RilsdagsFullmägtige Olof Månsson och Nils Maisson ansett det sålunda bestådde arfvode! iöra lämpas efter närvarande tid och omstindigheter, och att en Taxa bör utfärdas, hvilken dock borde stä i förhållande till den ofvannämde af år 1745» tror Utskottet sig böta vördsamligen föreslå, att vederbörande Läkaie, som besigtigar nyvärfvadt Manskap, bör för hvarje karl åtnjuta i arfvode Tolf (12) Skillingar Banco, i ett för allt, Attesten derunder äfven inbegripen, och att i afseende på Läkarens skyldighet och ansvar, samt Rote- eller Rusthållarnes rättighet, att öfvervara Besigtningen och dervid medtaga vittnen, föreskriften uti ofvan högstberörde 1745 års Krngl. Resolutions $ $. bör få lända till underdånig efterrättelse* Besv. och F.kon.
Utsh Betanhanåtn.
Vidkommande åter den andra öfverklaga» de olägenheten, eller att Båtsmäns Rotehållare skola vid Besigtning å deras karlar blifva af Läkaren obefeörigen uppehållne, anser Utskottet sådant kunna förekommas, derigenom, att Kongl. Majrts Befallningshafvande, efter samråd med vederbörande Regements, Befälhafvare bestämmer vissa dagar och ställen för besigtningens verkställande af Läkaren och derom hvar i sitt Nådigst anförtrodda
Län utfärdar
Kungörelse med underrättelse för Båtsmäns Rotehållare, att deras nyvärfda karlar då komma att af Läkaren besigtigas, emot det Arfvode, som uti den nu föreslagna Taxan skulle komma att bestämmas; hvarjemte uti sagda Kungörelse torde böra till Allmogens kännedom införas beloppet af samma arfvode, och att Rotehållarne äga rättighet, att i händelse de åstunda, dervid medtaga vittnen.
Hvilket allt likväl vördsamligen underställes Riksens Höglofl.
Ständers närmare pröfning.
Stockholm den 16 Januari 1818.
N:r 15. il. II.
Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskotts Betänkande, angäerde förhöjning i betalningen till Inqvarterhigsgifvare, för det underhäll de lanna tågande Trupper rn. m. yo Best), och Ekon.
Tltsk, Bctclnkanden.
Tin Utskottets handläggning hafva följande handlingar i detta ämne blifvit remitterade, nemi. Från Vallöf!. BorgareStåndet: 1:0 Memorial af Herr I. P. Norström, deruti anföres, att, ehuru Kongl. Maj:t med.
Nådigt bifall till Riksens Ständers vid 1815 års
Riksdag gjorda underdåniga önskan, oja vidtagande af en sådan Författning, hvarigenom Inqvarteringsgifvare, för det underhåll de lemna tågande Trupper, mä tilläggas full betalning, efter ett visst vid de årliga Marhegångssättningarne bestämdt pris, genom Kungörelsen af den 27 Augusti 1816, åsyftat en billig lindring i den tunga, som vid Tågoch Durch-Marcher drabba Inqvarteringsgifvare; denna Kongl.
Maj:ts Nådiga afsigt likväl helt och hållit skall förfelats, derigenom att Kongl.
Maj:ts och Rikets KammarCollegium, vid granskningen af de från Länen insände Markegångs Taxor', understundom skall nedsatt priset å Rationer och Portioner i den raon, att Inqvarteringsgifvaren ej en gång erhållit betalning derföre till hälften emot det af Deputerade vid Markegångssättningen fastställda pris, hvarigenom ersättningen för Inqvarterings kostnaden blifvit vida mindre än den var, innan berörde Kongl. Kungörelse utfärdades; i anledning hvaraf en sådan rättelse yrkas, att Kongl. Maj:ts
Nådiga afsigt med bestämmandet af priset på portioner och »alioner icke må förfela ärtdaiuålet, eller, så*.
Btsv. olli Ehon.
Bttänkeindan. (ji sorn nu handt, inkvarteringsskyldigheten blifva ännu mer tryckande. 2:0 Anförande af Herr C. W.
Nyberg, som instämmer uti Herr Norströms yttrande, och dessutom yrkar, att de Städer, hvilka, i anseende till deras lagen, mest äro besvärade utaf Inqvarteringar, hvaribland Arboga Stad serskildt namnes, måtte uti Inqvarteringsskyldigheten erhålla någon lindring, genom bidrag eller understöd utaf angränsande Socknar eller af Länet. 5:0 Anförande af Herr I. P.
Hellström, deruti han, i egenskap af Fullmäktig för Orebro Stad, hemställer, att de Trupper, som hädanefter genom sistnämde
Stad till och ifrån enskilda Arbets-Commenderingar passera, måga under Marcher vara och blifva så aflönta, att de, för erläggande betalning af minst 12 Sk.
B:co Person, kunna i Qvarteren. eller Marketenteri-Bodarne njuta sitt uppehälle, hvarigenom det fattiga Borgerskapet kunde erhålla en efter tiden jemkad ersättning för den till Trupperna lemnade föda.
Ifrån Hedervärda BondeStåndet: 4:0 Memorial af Riksdagsmannen Nils Månsson från Skåne, deruti han anförer, att oaktadt Kongl.
Maj:t uti Dess Nådiga Kungörelse den 27de Augusti 1816 Nådigst förordnat, att inqvarteringsgifvare, för det underhåll de lemnat tågande Trupper, må tilläggas full betalning, efter ett visst vid de årliga Markegångssattningarne bestämdt Piluwg tid RiksSt, Vrot, i8»7-igi8, 8-d» Sam\, !N:r »1,12. 82 J3«sv. ech Ekon.
Betänkande. pris, oell med en sådan betalning, efter Riksdagsmannens tanka, onekeligen måste förstås, ej mindre ersättning för sjelfva Pei'sedlarne, som utgöra födan, utan äfven de vid dess tillredning förekommande kostnader för kokved, kärils nötning m. m., ej mindre ändamålet, lin Kongl. Maj:ts Nådiga vilja blifvit förfelade, derigenom att Kongl.
KammarCollegium skall förändrat MarkegångsTaxan på det sätt, att inqvarteringsgiivaren ej erhållit större ersättning, än rätta beloppet af hvar och en Persedels värde, räknadt efter hel Tunna eller helt Lispund, oaktadt med ali utminutering alltid är förenad minskning, och följakteligen äfven förlust; på hvilka grunder hemställes, att Deputerade till Markegångssättningen må erhålla full rättighet att bestämma betalningen för en
Mans portion under ett dygn för det löpande året, och att detta pris må blifva gällande och icke kunna förändras, hvarken af Kongl.
KammarCollegium eller någon annan Åuctoritet. 5:0 Anförande till Protocollet af Riksdagsmannen Jonas Pettersson från Jönköpings
Län, deruti yrkas den förändring i nu gällande Stadgar för Inqvarteringar på Landet, att de samma icke hädanefter som hittills må verkställas efter matlag, utan efter hemmantal, på det en billigare jemkning i Inqvarteringsskyldigheten måtte vinnas och en Innehafvare af mindre Hemman ej betungas med lika stor Inqvartering som Innehafvaren af ett större Hemmantal.
Éesv. och ÉkoiP.
Ut sk-, Beiänknndtn. j}3
Vid pröfningen äf delta Mål har TJtskofcret funnit, att hvad uti flere serskilda Förordningar härom blifvit stadgadt, tydeligetl äsyftar en lättnad titi Inqvarteringsbesväret, hvilket onekeligen är ganska tryckande, i synnerhet för de orter, sorn i anseende till sitt läge äio oftare derföre blottställde; och då en fullkomlig jemkning uti denna tunga, é» mellan alla Rikets Innevånare, enligt Utskottets tanka, svårligen kan äga runi, anser Utskottet sådana mått och steg böra vidtagas, som hålla Inqvarteringsgifvaien fullkomligt skadeslös för sina hafda utgifter och kostnader; På sådan grund, och enär den uti Kongl, Maj:ts Nådiga Kungörelse den 27de Augusti 1816 åsyftade lindring uti Inqvarterings-beisväret vid flera tillfällen förfelats derigenom att Kongl. Maj :ts och Rikets KammarColle■gium, vid granskningen af den Markegång, som af
Deputerade i Länen blifvit utstakad, alltför mycket och understundom ända till hälften nedsatt det deruti åsätta priset fot dag-portioner och rationer, hvarigenom ett känbart lidande tillskyndats Inqvarteringsgifvarén; alltså Enner Utskottet sig böra tillstyrka, att fersätiningen till InqvarteringsgifVare för dagportioner och rationer hädanefter må bestämmas efter de af Deputerade tili Markegångssättningén uti hvarje
Län derföre utsatta priser, hvilka i sådant Fall oförändrade och utan någon slags jemkning böra tjena till grund och rättelse; dock att dennä (ersättning ej må öfverstiga de priser, jsottt 84 EtSV. #»Ä Ekon, Ut sk.
Betänkahcltn, Kongl. Maj:t oclUKronan derföre erlägger, genom Passevolance-Inrättningen och för Beväringens underhåll.
Vidkommande dernäst den gjorda hemställan, att de Städer, som i anseende till sitt läge mest äro besvärade af Inqvarteringar, måtte erhålla någon lindring, genom bidrag af närgränsande Socknar eller af Länet; så förmodar Utskottet, att ett sådant bidrag ej skall blifva af nöden, då genom den nu föreslagna förändringen äfven Städernes Inqvarteringsgifvande
Innevånare böra kunna påräkna full ersättning för sina hafda kostnader; hvarjemte Utskottet hyser den öfvertygelse, att Kongl. Maj :ts Befallningshafvande, hädanefter som hittills, vid Durchmarcher af större antal Trupper, som i de smärre Staderna svårligen kunna inrymmas, jemka Inqvarteringsbesväret emellan dessa Städer och närgränsande Byar, samt att dervid äfven göres billigt afseende på det fattigare Borgerskapets råd och lägenhet.
Hvad sluteligen angår den väckta frågan, att Inqvarteringar på Landet hädanefter må verkställas, icke efter matlag, utan efter hemmantal; så anser Utskottet sig ej kunna tillstyrka en sådan förändring, emedan en Abo med större Gårdsbruk ändock sällan har större utrymme, än den som innehafver en mindre hemmansdel, och då, i händelse detta Stadgande skulle förändras, på sätt yrkadt blifvit, ofta måste inträffa, att allt för många Personer blefvo inqvarterade i en träng och Best). oth hikon, Utsft. Betänkanden.[ 85 låg stuga, hvilket kunde medföra de menligaste följder för Soldatens hälsa; —\
Och förmodar Utskottet, att hvad i denna punkt öfverklagas, skall blifva mindre betungande, då Inqvarteringsgifvareri erhåller full ersättning, efter Länets orubbade Markegång; Hvilket dock allt till Riksens Höglofl.
Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 16 Januari 1818.
N:r 14 Rksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärsoch EconomiVtskotts
Betänkande, angående väckt fråga om skyldighet för Götha Canal-Bolag, att besörja underhållandet af de vägstycken i Skaraborgsoch Östergöthlands
Län, hvilka tillhört sådana Hemman, sorn genom Canal-anläggningen blifvit indragne, m. m.
Riksdagsfullmägtige Lars Carlsson, Petter Svensson, Anders Svensson och Z.
Andersson från Skaraborgs Län, med hvilka Riksdagsfullmägtigen Anders Joachimsson från Östergöthlands
Län sig förenat, hafva uti ett till Hedervärda BondeStåndet ingifvit, och genom ProtocollsUtdrag af den i8de sistlidne December derifrån till Utskottet remitteradt Memorial andragit, hurusom, vid bestämmandet af emttningarne för hvad en - (54 Besv. otk Ekon. Utsk., Betankanden., skilda personer uti Jord m. m, förlorat ge-* norn Götha Canal-anläggning, en hufvudsak-* lig omständighet skall blifvit förgäten, nemilgen hvilken sorn borde vidkännas skyldig-, heten, att underhålla de vägstycken,, so,m tilihört sådana Hemman, de der genom Canal-, anläggningen utgått,, och hvilkas förut tillhörige vägar så mycket mindre borde komma att underhållas af ersättningstagarne, somt desse icke fått ersatt mer än de förlorat* och en sådan underhållsskyldighets åläggande dessutom skulle vara olaglig, då den, föranledde till en beskattning, hvilken icke finge Svenska Folket påbördas, utan med dess, eget fria begifvande, i anseende hvartill RiksdagsFullmägtige föreslagit, att Götha Canal-Bolag både nu och framgent måtte besörja merberörda väglotters underhållande; öf\/er Canalens hela sträckning inom de begge Provincer, der den framgår*
För att kunna fullständigt uppfatta och rigtigt be döm ma detta ämne, hvilket Utskottet anser förtjena afseende, hade Utskottet väl önskat, att Riksdagsfullmägtige meddelat närmare upplysningar om hvad i samma ämne blifvit tillgjordt vid de undersökningar och värderingar, hvilka, i underdånig följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning den, n April 18to, blifvit förrättade, i ändamål att bestämma ersättningar för de förluster, sorn genom Gotha Canalanläggning uppkommit i jordagoi', och vid hvilka undersökningar vederbörande Jordägare ålegat, att sjelfve eller: Besv. ock Ekon. UtsL Betänhanäen. 87 genom lagligen befullmägtigadé ombud sig inställa, och vid förlust af vidare talan, anföra till Protocollet hvad de nödigt ansett; men då så beskaffade uppgifter saknas, har Utskottet inhämtat, att Kongl.
Maj:t, efter föregångna undersökningar och värderingar inom Gullbergs och Bobergs Härader i Östergöthland och Vadsbo Härad i Vestergöthland, uti Nådiga skrivelser till Dess och Bibets KammarColiegium af den i2te
Maj 1812 samt dén i8de Februari och zjde Mars 1815 förordnat, att hvad beträffade den våganläggning och delning, som genom Canalanläggningen inom sagde Härader blefve nödig, Canal-Bolaget borde påkosta densamma, hvarefter desse vägar, sedan de af KronoFogden med 2ne nämndemän blifvit synte och godkände, borde öfver! emu as till Häradet att underhållas; hvarjemte Utskottet funnit, att Kongl. Majrts förstberörcle
Nådiga skrifvelse af den 12te
Maj 1812 föranleder dertill, att de Hemman, sorn genom Canalanläggningen utgå, böra utur Jordeboken försvinna med Renta och alla öfriga skyldigheter ; dock som ej allenast allmänna Lagen i 25 Gap. 8 §.
ByggningsBalken bjuder, att alla Hemman å Landet skola rödja vägar, ifrån hvilken skyldighet ej en gång Konungens Gårdar och Ladugårdar äro fritagne, utan ock 52 §. uti Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär den lyde December 1734. ålägger förmedlade Hemman, att utan afseende på deras i öfriga onera vunne förmed - 88 Eesv. och Ekon.
Betänkanden. ling, vara ansvarige för deras förra vägstycken, anser Utskottet, på dessa skäl, enahanda grundsatser böra få gälla äfven för de H emman, hvilka, ehuru de i och för Canalanläggningen upphört att äga något visst Hemmantal, och jemväl af samma orsaker kunnat i ägo-området blifva förminskade, likväl derföre icke helt och hållet försvunnit eller upphört att vara till.
Utskottet har således trott sig kunna föreslå, att hvad de gamla vägarna beträffar, de samma måga af Hemmanen underhållas till så lång sträcka eller famntal, , som före Canal-anläggningen tillhört hvarje Hemman, men att de vägstycken, som derefter öfverblifva och för hvilka en motsvarande underhållsskyldighet förut ålegat de genom Canalanläggningen utur Jordeboken utgångna Hemman, böra af CanalBolaget underhållas, utan att afseende torde få göras derpå, om de är o samme eller andra vägstycken, än dem, CanalBolags Hemmanen tillförne ägt, endast att de i ersättning gifne Hemmanen icke betungas med större väglotter, än som tillhört de till Canal-Bolaget afstådde hemman.
Vidkommande åter sådana vägar, som i och för Canalanläggningen måst öppnas och förut icke varit till, så är Utskottet af den tankan, att samma vägar böra ensamt af Canal-Bolaget underhållas, i händelse de endast för Canalens räkning och för dess behof nyttjas, men att, der sädane vägar kunna vara gagnelige äfven för Landsorten och bidragande till en lättare communication Btsv. och Ekon.
Betinkandtn. 89 och transport, underhållandet af dem då bör fördelas emellan CanalBolaget och vederbörande Hemmans innehafvare efter Konungens Befallningshafvandes pröfning.
Och som den nu föreslagne väg-reglering är en följd af Canalanläggningen, så har Utskottet ock ansett det vara billigt, att Canal-Bolaget vidkännes alla till en sådan reglering åtgående kostnader.
Hvilket allt vördsammeligen hemställes Biksens Höglofl.
Stockholm, den 21 Januari 1818.
N:r 15. R. II.
Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Friherre Wrangels Memorial om angelägenheten att förekomma Riksdagsarendernas afgörande mellan Riksdagarna m. ni.
Under den 24 innevarande månad har till R.
H. Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomiötskott inkommit ett Utdrag af Protocollet, hållit hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den iO'de föregående dato, hvaruti till Utskottets Utlåtande remitteras ett Memorial af Herr Frihexre Wrangel, Henning, angående angelägenheten att emellan Riksdagarne förekomma afgörandet af sådana mål, hvilka tillhöra Biksens Ständers öfverläggning.
Vid anställd jemförelse emellan detta Memorials innehåll och de föreskrifter, hvilka uti Regeringsformens 55dje, 89de och gode efi Besv, och Ekon, IJtsk. samt utgöra föremålet för Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets åtgärder, har Utskottet funnit, att utlåtandet öfver det remitterade Memorialet icke kan hänföras under dessa föreskrifter, såsom endast yrkande afskaffandét af ett föregifvet missbruk och dess förekommande vid Grundlagarnes verkställande i allmänhet, men icke beskaffenheten af Förslag till nya Lagar, eller de gamlas förändring, i hvad som rörer Rikets hushållning och dermed sammanhang ägande ämnen, I stöd af dessa skäl får derföre Utskottet nämnde Memorial, såsom dess befattning ej tillhörande, enligt Riksdagsordningen 44^e §. vördsammeligen återlemna.
Stockholm den 26 Januari 18,18,.
Ständers Allmänna "Besvärs«• och EkonomiUtsliOtts Betänkande, rörande skyldigheten, att for t skaffa Bref ochOrdres inom Regement erna.
Hedervärda BondeStåndet har genom Pro» tocolls Utdrag af den ödra nästlidne Januari till Utskottet öfverlemnat ett Memorial a£ Riksdagsmannen Olof Håkansson från Elfsborgs Län, innehållande påstående, att, enär ingen Författning stadgar, det Rotarne under den tid, deras Soldater äro bortcommenderade, antingen i Fält eller på arbeten, skola vidkännas någon förbindelse, att i deras ställe och Elion» Ut sk., BetclnkafideiU fortskaffa Befälets bref och ordres, och då Soldaternes bortovaro under commenderingar icke för Rotarne medför någon fördel, Utan tvärtom merendels en ökad tyngd af l\oterings-besväret, ifrågavarande betungande icke mer må Rotebållarne Iläggas, utan desse få njuta till godo den dem tillkommande befrielse från bortskaffande af bref och ordres inom Regementet, i annat fall, än dä deras Rotar äro vacante..