Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidare borde, enligt motionärens åsigt, såsom bidrag till detta företag, den summa kunna anses disponibel, hvilken ursprungligen blifvit afsedd för det ännu icke utlagda och, om kanalen komme till stånd, alldeles obehöfliga banspåret mellan jernbanstationen och hamnen.
Hvad beträffar det derutöfver erforderliga beloppet, erinrade motionären, hurusom Upsala stad, förutom kostnadsfri upplåtelse af all den mark inom stadens område, hvilken för bana och bangård behöfdes, samt i värde uppskattats till 138,000 R:dr, derjemte utfäst ett kontant bidrag af högst 100,000 Rulr för expropriationer inom andra kommuner mellan Stockholm och Upsala.
Då nu arbetena å norra banan så långt framskridit, att kostnaden för denna banas anläggande med temlig visshet kunde bestämmas och härvid sig visat, att det för samma bana beviljade byggnadsanslag af 4,672,000 R:dr, äfven utan anlitande af nyssberörde 100,000
R:dr, antagligen varder tillräckligt, vore följaktligen berörda expropriationsbidrag att anse såsom ett, efter slutade byggnadsarbeten, disponibelt öfverskott, hvilket, likasom den för jernbanspåret från banstationen till hamnen beräknade kostnadssumma, lämpligen skulle kunna få användas för ifrågavarande med jernvägen och dess ändamål i närmaste sammanhang stående företag.
En särskild anledning att på sådant sätt använda ifrågavarande, numera obehöfliga expropriationsbidrag, ville motionären finna i den omständigheten att expropriationsafgifterne inom de kommuner, som ligga »mellan Stockholm och Upsala^ — dertill enligt utfästelsehandlingens innehåll meranämnda bidrag uteslutande borde användas — icke i verkligheten lära uppgå till mer än 50 k 60,000 R:dr.
För åstadkommande af ifrågavarande kanalarbete, som vunnit godkännande af Upsala läns landsting i sammanhang med en af landstinget granskad allmän afdikningsplan för länet och som, ehuru utgörande ett helt för sig, likväl endast innefattade början till en fullständig kanalisering af vattendragen mellan Mälaren samt Brunbäck och Söderfors vid Dalelfven, hemställde derföre motionären, att Upsala stad, som, på sätt ofvan nämndes, hade att från hamnkassan påräkna ett bidrag af 10 k 15,000 R:dr, i öfrigt måtte få använda dels det belopp, som vore afsedt för anläggningen af en bibana mellan jernvägsstationen och hamnen i Upsala och dels den summa af 100,000 R:dr, som nämnda stad utfästat såsom expropriationsbidrag; med förbindelse för staden att, mot fri disposition af dessa me - 32 Stats-Ut skottets Utlåtande N:o 78. del, fullborda den ifrågavarande kanalen enligt den plan för samma arbete, som kunde varda af Kongl. Maj:t godkänd; och hade slutligen motionären förklarat sig vilja till Utskottet aflemna ej mindre provisoriskt kostnadsförslag än jemväl öfriga, frågan rörande handlingar.
Några sådana handlingar har emellertid sedermera icke kommit Utskottet tillhanda; vid hvilket förhållande och då, äfven om, såsom motionären antydt, öfverskott skulle vara att emotse å det för norra stambanan anvisade anslag, detta öfverskott lämpligen torde böra användas till fyllande af de brister, som i andra stambanors byggnadsanslag möjligen kunna uppstå, Utskottet hemställer 29:o att Herr Sundvallsons ifrågavarande motion måtte lemnäs utan afseende.
Kanalan- Uti en från Bonde-Ståndet remitterad motion (N:o 147) har Riksdagsfullmäg läggning tigen Johannes Andersson från Göteborgs och Bohus län föreslagit, att Rikets Ständer, bäckskil och för anläggning af en kanal från Rörbäckskil till Essevik inom Lane härad af nämnda åslevik i * län, mätte bevilja det bolag, som åtager sig en dylik anläggning, ett mot den i kostGöteborgs nadsförslaget upptagna summa svarande belopp, antingen och helst såsom anslag utan och Bohus återbetalningsskyldighet eller också såsom lån på de billigaste återbetalningsvilkor, som kunde bestämmas.
Genom den ifrågavarande kanalen, hvars längd utgjorde omkring J mil, skulle Gullmarefjorden, dit fartyg under alla årstider kunna inkomma, förenas med den s. k.
Koljefjorden, hvarifrån afståndet endast vore l j mil till Uddevalla, hvilken stad för sin betydliga sjöfart, likasom i allmänhet länets fiskeriidkande befolkning för sin handtering skulle hemta väsendtlig nytta af detta företag.
Då motionen afgafs hade något kostnadsförslag ännu icke blifvit upprättadt; men berörda förslag, jemte ritning och beskrifning, hade sedermera af motionären aflemnats och utvisade en slutsumma af icke mindre än 303,012 R:dr.
Enär hvarken det angående ifrågavarande kanalarbete upprättade kostnadsförslag blifvit af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader granskadt eller vederbörande myndigheter afgifvit yttrande i fråga om arbetets vigt och det gagn, Born deraf för det allmänna må kunna hemtas, anser sig Utskottet 30:o böra afstyrka beviljande af det betydliga statsbidrag, som för denna kanalbyggnad blifvit begärdt.
Upprensning ■■ ochmuddring
Med anmälan hurusom, för sjöfartens underlättande mellan Östersjön och af det s. k.
Mälaren genom Södertelje kanal, och beredande i sammanhang dermed af möjlighet sunda i när- mera djupgående fartyg att anlöpa den i närheten af Södertelje på saltsjösidan heten af ' belägna lastageplatsen Näset, fråga uppstått om upprensning och muddring af det Södertelge. S. k. Stats-Utshottets Utlåtande N:o 78. 33 s. k.
Brandalssundet, hvars ringa djup för närvarande utgjorde ett väsendtligt hinder för berörda syftemåls ernående, hade uti en från Borgare-Ståndet remitterad motion (N:o 167) Herr H. Vougt hemställt, det måtte Rikets
Ständer bevilja ett anslag utan återbetalningsskyldighet af Åttatusen eller, om möjligt, Tiotusen R:dr Riksmynt, såsom bidrag till kostnaden för en sådan upprensning och fördjupning af omförmälda, från Saltsjön till Mälaren ledande inlopp, att detsamma utan tillökning af dess nuvarande bredd, som af strategiska skäl torde böra oförändrad bibehållas, erhölle ett djup af 16 å 18 fot vid lägsta vattenstånd, mot vilkor att Södertelje stad, ensam eller i förening med angränsande kommuner, hvilka utaf företaget kunna påräkna framtida fördel, iklädde sig ansvarighet, icke allenast för all den ytterligare kostnad arbetet erfordrar, utan ock för arbetets fullbordande och farledens behöriga vidmagthållande; och har motionären derjemte förbehållit sig att, då de rörande meranämnda företag pågående undersökningar ännu icke hunnit fullständigt afslutas, framdeles få till Utskottet inlemna hithörande kartor och kostnadsförslag.
Då likväl några så beskaffade handlingar sedermera icke kommit Utskottet tillhanda, lärer 31 :o något afseende å ifrågavarande motion icke kunna fästas.
Genom remiss från Borgare-Ståndet har till Utskottets handläggning blifvit öfverlemnad en inom nämnda Stånd väckt motion (N:o 174), deruti Herr L. V.
Henschen anfört, hurusom segelleden från Stockholm genom Mälaren norråt Upsala dels vid Almarestäk dels ock vid Erikssund vore så grund, att fartyg, som äro mer än 8 fot djupgående, icke kunna der passera.
Af sådan anledning och då det, enligt motionärens åsigt, icke kunde åligga staden Upsala eller dervarande ångfartygs-bolag att ensamma bekosta de arbeten, sorn erfordrades för ifrågavarande segelleds förbättring, helst denna sjöväg trafikerades jemväl af andra fartyg än dem, som gingo till och från Upsala, hade, i berörda motion, Herr Henschen hemställt, att Rikets Ständer till nämnda segelleds förbättring och iståndsättande måtte, en gång för alla, anslå hälften af hvad dertill åtgår, enligt de kostnadsförslag med tillhörande handlingar, dem motionären framdeles ville till StatsUJtskottet inlemna.
Hvad särskildt beträffar upprensningen vid Erikssund, har motionären sedermera inkommit med en karta och ett kostnadsförslag, angifvande för detta arbete en utgiftssumma af 5,000 R:dr; men då detta kostnadsförslag icke blifvit af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader granskadt, samt, hvad särskildt anginge uppmuddringen vid Almarestäk, några kostnadsuppgifter eller andra handlingar icke kommit Utskottet tillhanda, föranlåtes Utskottet 32:0 afstyrka bifall till Herr Henschens berörda motion.
Upprensning af segelleden mellanStockholm och Upsala.
Prof. 1865 dt 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 9 Haft - 5 34 Stats-tfiskottets Utlåtande N:o 78. E) Sjösänkningar oell niyrutdikningar samt andra vattrnaftappningsoch odlingsförrtag.
Anslag för För arbeten af denna beskaffenhet anvisade Rikets Ständer vid sistförfluten mymtchknin- riksdag tvänne särskilda fonder, den ena å 300,000 R:dr att utgå med 100,000 R:dr 9'tenaftappun(^er hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, för att användas såsom anslag utan ning ar i de återbetalningsskyldighet till understödjande med högst halfva kostnadsbeloppet af norra länen, sådana myrutdiknirgar och vattenaftappningar inom Norrbottens, Westerbottens, ffesamt lån för ster-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stor ^Kopparbergs län, samt Elfdals, Frykssammaandct-
,-ja]s oc|j jösse härader i Wermlands län, som företrädesvis afse att förminska frost~Riketsöfriga ländigheten; och den andra å 150,000 R:dr, eller 50,000
R:dr för hvart och ett af län. åren 1864, 1865 och 1866, att utgå såsom lån för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag inom rikets öfriga delar.
Beträffande den förra af dessa fonder upplyser, i sitt afgifna generalförslag, Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, att, sedan denna fonds hela belopp redan blifvit på åtskilliga frostafledande utdikningsarbeten inom de norra länen fördelad, hafva hos Styrelsen ytterligare blifvit anmälda planer och kostnadsförslag till en mängd dylika arbetsföretag, för hvilka Styrelsen antecknat särskilda understöd af allmänna medel till ett sammanräknadt belopp af 368,024 R:dr.
Under åberopande af fondens otillräcklighet och med anförande af hufvudsakligen samma skäl, för hvilka sistlidna riksdags Stats-Utskott redogjort i sitt utlåtande N:o 141, sid. 57—59, hafva i en gemensam underdånig framställning Läns-styrelserna i ofvannämnda sex län hos Kongl. Majit anhållit, att nådig Proposition till Rikets Ständer måtte aflåtas om förökning af ifrågavarande fond till 300,000 R:dr om året, hvarförutan, uti sär skilda underdåniga ansökningar, dels Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län begärd, att af det anslag, som, för ifrågavarande ändamål, komme åt de norra länen att anvisas, en summa af 50,000
R:dr måtte särskildt för nämnda läns utdikningsarbeten anslås, dels jemväl Kongl. Majits
Befallningshafvande i Wermlands län gjort framställning derom, att, utom Elfdals, Fryksdals och Jösse härader, jemväl Nordmarks härad af sistnämnda län måtte berättigas till erhållande af understöd från denna fond.
I fråga åter om den sednare fonden eller den för utdikningsarbeten inom rikets öfriga län, iuhemtas af meranämnda generalförslag, att till understöd för dylika, hos Styrelsen anmälda arbetsföretag skulle erfordras statsbidrag till följande belopp, nemligen: för vattenaftappningsarbeten i första klassen eller sådana som ansetts företrädesvis förtjena understöd R:dr 115,625: — för dito i andra klassen ! “ 145,375: — och för dito i tredje klassen “ 24,885: — eller tillhopa R:dr 285,885: — Styrelsen, som ansett sig icke kunna understödja Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Norrbottens län bär ofvan omförmälda ansökning om anvisande af en särskild summa för sagda läns utdikningsarbeten, men deremot tillstyrkt bifall till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande^ i Wermlands län hemställan derom, att jemväl Nordmarks härad måtte af denna fond göras delaktigt, har, hvad beträffar dessa fonders belopp, yttrat att, ehuru med säkerhet kunde förutses, att jemväl inom de norra länen en mängd nya utdikningsarbeten skulle ifrågakomma, och anledning alltså icke saknades till den af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i dessa län gjorda framställning om arslagets förhöjning, Styrelsen likväl, med afseende å dessa orters folkfattighet Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. 35 och bristande arbetskrafter, som icke medgifva någon större samtidig utsträcknin g af dessa arbeten, trott sig icke böra föreslå någon förhöjning i det anslag, som vid sistlidna riksdag för detta ändamål anvisades.
Hvad åter angiDge storleken af den tond, som vore afsedd för understödjande af vattenaftappningsarbeten inom rikets öfriga län, hemställde Styrelsen, att, i stället för det årliga belopp af 50,000 R: dr, som vid sistlidna riksdag härtill beviljades, nu måtte i nåder äskas en årlig summa af 100.000
R:dr, samt framställning dervid tillika göras att, på sätt förhållandet varit vid flera föregående riksdagar, utom de tvänne sednaste, dessa medel måtte få utgå med | delar såsom lån och | del såsom anslag utan återbetalniugsskyhlighet.
Majit, som funnit någon förhöjning icke böra äskås i det för vattenaftappningsarbeten i södra och mellersta Sverige vid sistförflutna riksdag beviljade statsbidrag eller förändring från lån tili anslag för någon del af samma bidrag böra ifrågasättas, har i Sin nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof (sid. 42) lör år 1867 äskat dels ett belopp af 100,000 R:dr, att utgå såsom anslag utart återbetalning sskyldighet till understödjande af sådana myrutdikningar och vattenaftappningar inom Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län, samt Elfdals, Fryksdals, Jösse och Nordmarks härader i Werm lands län, som företrädesvis afse att förminska frostländigheten, och dels en summa af 50,000 R:dr att såsom lån anvisas till fond för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag inom rikets öfriga delar.
Derjemte hafva, beträffande frågan om anvisande af fond för understödjande af myrutdikningar och vattenaftappningar inom de nordliga länen, motioner blifvit väckta: inom Preste-Ståndet af Kongl.
Hofpredikanten E. A. Rosenius, hvilken (i motion N:o 52) hemställt, att ett årligt anslag af 50,000 R:dr för Westerbottens och 50.000
R:dr för Norrbottens län måtte under nästa statsregleringsperiod anvisas till understöd för utdikning af kärr och mossar inom nämnda tvänne län; och har i denna motion Herr Doktor J. B.
Runsten instämt; inom B irgare-Ståndet af Herr P. Staaff, som (i motion N:o 43) föreslagit, att anslaget för myrutdikningar inom de sex nordligaste jemte Wermlands län måtte bestämmas att för år 1867 utgå med 350,000
R:dr; samt inom Bonde-Ståndet af Per Tjernlund från Wester-Norrlands och Olof Nilsson från Westerbottens län, af hvilka den förre, understödd af Iliksdagsfullmägtige Per Olof Hörnfeldt, August Danielsson och Per Engman från förstnämnda län, (i motion N:o 58) framställt enahanda förslag, som innehölls i Herr Staaffs nyssberörda motion eller att den ifrågavarande fonden borde ökas till 350,000 R:dr; och den sednare, med hvilken Riksdagsfullmägtige L. J. Fahlander och G.
Hedström instämt, (i motion N:o 27) yrkat att till myrutdikningar i Westerbottens län måtte anvisas ett årligt anslag af 50,000 R:dr.
Utskottet, som på de skäl, hvilka finnas anförda i 4lista punkten af Statsutskottets vid sistförflutna riksdag i detta ämne under N:o 141 afgifna Utlåtande, anser, att det statsbidrag, sorn för de norra länen kan komma att bestämmas, må utgå såsom anslag utan återbetalnings skyldighet, men för rikets öfriga delar uteslutande såsom lån, skulle, hvad angår bestämmandet af den summa, som bör anvisas särskildt för de norra länen, visserligen finna önskvärdt, om någon betydligare tillökning, på sätt åtskillige motionärer yrkat, kunde i det för sagda ändamål vid sistlidna riksdag anvisade lånebidrag åstadkommas, likasom den förhöjning beviljas, som väg- och vattenbyggnads-styrelsen ifrågasatt med afseende å vattenaftappningsanslaget 36 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. för rikets mellersta och södra delar; men i betraktande af Statsverkets nuvarande tillstånd samt öfriga för alla grenar af industrien och rörelsen inom landet maktpåliggande företag, som taga Statt ns tillgångar i anspråk, har Utskottet ansett sig böra föreslå, att de låne- och anslagsunderstöd, som vid sistlidna riksdag för dessa ändamål beviljades, måtte bibehållas utan annan förhöjning, än den Utskottet ansett sig kunna tillstyrka, i det att Utskottet här nedan hemställt, att de norra länens anslags1'ond måtte ökas från 100,000 R:dr till 120,000 R:dr.
I öfverensstämmelse härmed har Utskottet, som icke funnit något att erinra mot den i Kongl. Majds Proposition gjorda framställning att, utom de sex norra lä nen jemte Elfdals, Fryksdals och Jösse härader af Wermlands län, jemväl Nordmarks händ af sistnämnda län måtte komma i åtnjutande af det för vattenaftappuingar inom de norra länen anvisade anslag, men deremot ansett sig icke kunna biträda de motionärers mening, som för ett eller annat af de norra länen ifrågasatt särskilda aftappningsfonder, härmedelst skolat hemställa, 33:o. a) att Rikets Ständer måtte till Kongl. Majds disposition för år 1867 anvisa en summa af Etthundratjugutusen Riksdaler för att användas såsom anslag utan återbetalningsskyldighet till understödjande af sådana myrutdikningar och vattenaftappuingar inom Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län, samt Elfdals, Fryksdals, Jösse och Nordmarks härader i Wermlands län, som företrädesvis afse att förminska frostländigheten, dock under vilkor, att sådant understöd icke i något fall får öfverstiga hälften af den för arbetets utförande enligt fastställd plan beräknade kostnad, och alltid med förbindelse för vederbörande kommuner, föreningar eller enskilde att icke allenast tillskjuta hvad derutöfver för arbetets fullbordande erfordras, utan ock att för all framtid behörigen underhålla de afloppsgrafvar och andra för ändamålets vinnande utförda arbeten, som med statsbidrag blifvit understödda; egande Kongl. Maj:t att i de fall, der sådant anses vara af behofvet påkalladt, i nåder medgifva, att någon del af anslaget må förskottsvis till vederbörande utbetalas; b) att Rikets Ständer måtte till Kongl.
Maj:ts disposition för år 1867 anvisa en summa af Femtiotuseu Riksdaler att utgå såsom lån för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag inom rikets öfriga delar; hvarjemte Rikets Ständer behagade föreskrifva, c) att för tillgodonjutande af understöd utaf de under litt a) och b) föreslagna statsbidrag skola i öfrigt lända till efterrättelse de vilkor och bestämmelser, som Rikets Ständer, med anledning af det Memorial Utskottet derom särskildt skall afgifva, komma att fastställa.
Stats-Utskottets Utlåtande N.-o 78. 37 I sammanhang härmed har Utskottet till behandling förehaft en inom Bonde- Äng. använStåndet af Riksdagsfullmägtigen Josef Oskar Ahnqvist från Norrbottens län väckt dande af en motion, (N:o 1451, deruti Riksdagsfullmägtigen August Danielson från samma län stubböressig förenat, innefattande förslag att af de inom
Norrbottens län inflytande stubböres- medlen inmedlen, hvilka under de sednast förflutna fem åren i medeltal uppgått till omkring om Norr 82, 000 R:dr, ett belopp af 50,000 R:dr måtte årligen ställas till Kongl. Majits
Befall- bottens län ningshafvandes disposition för att användas till myraftappningar och odlingar inom länet.
Vid flera tillfällen, då förslag blifvit framställda om användande af särskilda skattebidrag till särskilda ändamål, hafva föregående riksdagars Stats-Utskott uttalat, den åsigt, som jemväl blifvit af Rikets Ständer gillad, att Statens såväl ordinarie som extra-ordinarie inkomster böra användas för stats-utgifternas samfällda bestridande, samt att således ingen viss inkomsttitel bör anslås och utgå för ett eller annat särskildt föremål; och får, under åberopande häraf samt med hänvisning till hvad Utskottet i näst föregående punkt af detta Utlåtande yttrat, Utskottet hemställa, 34:o , att Riksdagsfullmägtigen Almqvists ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Stänaers åtgärd föranleda.
För sänkning och upprensning af Lida-ån beviljade Rikets Ständer vid sist- Sänkning förflutna riksdag ett låneunderstöd af 126,000 R:dr, med föreskrift att af lånemedlen ochupprensendast 46,000 Ridr finge lyftas under innevarande statsregleringsperiod och åter- n£r'(j:(^ stoden under den derpå följande.
I den nådiga propositionen angående Statsverkets a tillstånd och behof (sidan 41, jemf. Statsråds-prot.
N:o 5, sidd. 59 och 60) har Kongl. Majit äskat att i ytterligare afräkning å det för ifrågavarande arbetsföretag beviljade statsbidrag måtte till utgående under år 1867 anvisas 30,000 Ridr.
Deremot har uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 331) Riksdagsfullmägtigen J.
Smedberg från Elfsborgs län, med hvilken Riksdagsfullmägtigen Johannes Andersson från samma län sig förenat, hemställt, dels att Rikets Ständer ville medgifva, att det för ifrågavarande sänkningsarbete ännu innestående lånebidrag måtte på en gång under år 1867 få lyftas, dels jemväl att ränta och amortering måtte vidtaga först tre år efter det, hvarunder hela lånet utbekommits; hvarjemte från Kongl.
Civildepartementet blifvit till Utskottet öfverlemuad en af direktionen för det bolag, som åtagit sig ifrågavarande sänkningsarbetes utförande, hos Kongl.
Majit i underdånighet gjord ansökning att med ränte- och amorterings-liqviden för den del af låneunderstödet, som redan lyftats, måtte få anstå tre år efter det återstående delen af lånet erhållits; varande vid denna ansökning fogade yttranden, dels af Kongl.
Majits Befallningshafvande i Skaraborgs län, som förordat, och dels af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, som afstyrkt direktionens ifrågavarande hemställan.
I den för detta lån utgifna skuldförbindelse har, i öfverensstämmelse med stadgandet uti 140 § 14 mom. af det för Riksgälds-kontoret gällande reglemente, direktionen åtagit sig att efter tre års förlopp efter slutet af det år, under hvilket första delen af lånet utbekommits, årligen till Riksgälds-kontoret eller ordres betala åtta procent å den lyftade lånesumman, hvaraf ränta godtgöres efter fem för hundra af det obetalda kapitalbeloppet samt det öfriga utgör afbetalning derå.
Då nu likväl detta företag, som, enligt upprättadt kontrakt, bör vara fullbordadt sednast den 1 Oktober 38 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 78 1870, förutsatte en vida längre arbetstid än tre år samt någon inkomst af företaget icke vore att påräkna förr än detsamma i sin helhet hunne blifva färdigt, hvarförutan uppmätning och taxering af den genom arbetet vunna mark samt bestämmandet af den andel, som hvarje i företaget intresserad jordegare bör erlägga, först efter arbetets fullbordande kunde verkställas, hade, på dessa och i öfrigt anförda skäl, motionären funnit sig föranlåten hos Rikets Ständer anhålla om den förlängning af räntefriheten och don förkortning af lyftningsterminerna, som hans ofvanberörda framställning upptog.
Rörande den ytterligare räntefrihet, som sålunda blifvit ifrågasatt, yttrar Styrelsen, att, enär de vilkor, hvarunder detta lån beviljades, voro förut kända af direktionen, hvars till Riksgälds-kontoret utfärdade skuldförbindelse uttryckligen upptog samma vilkor, Styrelsen funne sig dess hellre höra afstyrka bifall till den gjorda framställningen, som lika beskaffade skäl och förhållanden, som dem direktionen andragit, skulle kunna anföras för utsträckning af räntefriheten för samtliga de vattenaftappningsarbeten, hvilka på enahanda vilkor som ifrågavarande företag blifvit med statsbidrag understödda, och alltså alla eller de flesta bolag, som efter sednast förflutna riksdag med då beviljade lån påbörjat aftapppingar, skulle inkomma med enahanda ansökningar, som den af direktionen för Lida-åns sänkning nu gjorda.
Ur handlingar, af hvilka Styrelsen icke haft del, men som för Utskottet varit tillgängliga, och deribland ett af vederbörande domhafvande meddeladt intyg, hafva emellertid sådana upplysningar erhållits om det ekonomiska betryck, hvari ett stort antal uti detta arbete intresserade, allmogeklassen tillhörande personer sig befinna, att, om ränte- och amorteringsinbetalningarne skulle taga sin böljan redan vid den tid, som först bestämdes, största sannolikhet förefinnes att ganska många af dem, som i detta arbete äro deltagande och som nu endast med största svårighet lifnära sig på sina små hemmanslotter, skulle med en sålunda stadgad inbetalniugsskyldighet icke vidare kunna vid sina fastigheter sig bibehålla.