Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N.o 8,f. g net, sora öfverenskommas kunde; anseende Utskottet, att, utom hvad skjuts-legan angår, hvilken hädanefter, så väl i krigssora freds-tid, bör betalas likasom för Gästgifveri-skjuts i allmänhet, förrberörde anstalter endast böra ega rum i fredstid, men under krigs-tid de hittills vanliga förhållanden inträda, så mycket hellre, sora någiJä andra eller de nu föreslagna då icke gerna af tid och omständigheter medgifvas.
Dernäst följer frågan i tredje punkten, eller om Kungs-skjutsen.
Grefve Horn har anfört olägenlieterne af detta besvär, och af flera citerade Författningar dragit den slutföljd, alt Kungsskjutsen icke kan vara annan, ’’än vanlig skjuts _, begagnad vid Konungens eller den Kongl. Familjens resor/’ samt åberopat dessa Författningar till stöd för sitt förmenande, att uppbådandet och utgörandet af Kungs-skjutsen, på sätt nu skerj skulle sakna allt stöd af lag.
Utskottet har tvekat om rätta afsigten med denna motion; ty å ena sidan synes den syfta derpå, att ställa Konungen och Dess Höga Familj, då De företaga resor, i samma förhållande med enskilda personer, och å den andra har Utskottet hellre ve - jo Allim. Besv.-, oeh Oec.-rUtsk.
N.o 84. lat föreställa sig egentliga föremålet der.» före hafva varit, att påkalla uppmärksamhet på nödvändigheten af bestämda stadganden i detta ämne, då sådana, efter Motionairens förmenande, skola saknas» I förra fallet anser Utskottet förslaget lika olämpligt som i verkställigheten omöj-. ligt; ty, då ali håll-oeh reserv-skjuts upptages af Kungs-skjatsen, kunde andra resande icke blifva fortskaffade utan de svåraste hinder och olägenheter.
Och då Gästgifveri-skjutslegan icke kunde prasstera det antal hästar, sorn för Kungs-.skjutsen erfordrades, hvilket oftast skulle inträffa, vore de Höga Resandes fortkomst beroende af möjligheten att, genom serskildta accorder, kunna anskaffa det bristande häst-antalet, hvaraf det olämpliga och opassande synes Utskottet så mycket mera uppenbartsorn det Allmännas val och fördel utgör föremålet för Konungens resor, och som Konungens och Dess Familjs rätt att, utan större svårigheter, dem hvarje Svensk Med-, borgare må<ste underkasta sig, blifva på sina resor fortskaffade, icke kan sättas i fråga.
I senare fallet åter har Utskottet endast att hänvisa till Riksdags-Beslutet af deu 21 Febr. 1642, sorn innehåller en be-.
Allm. Besv.- och Oec.-Utsk.
N;o 84■ 11 slämd lag om fri Kungs-skjuts af frälst och ofrälst, samt till 1649 ärs Kongl. Försäkran, hvarigenom betalning för Kungsskjuts blifvit utlefvad.
Då dessa Lagar icke äro upphäfna, tror Utskottet icke, att något nytt stadgande behöfves, för att åt Kungsås,kjuts-sskyldigheten gifva laglighet; den styrkes dessutom vidare af Kongl. Förordningen den 3 April 1789, Kongl. Kungörelsen den 19 Aug. 1801 om Postbönders befrielse från Kungsskjuts, Kongl.
Kungörelserna den t
No v, 1792 och den 18 Aug. 18190m erläggande af Gästgifvareskjuts-lega vid Kongl. MajJts och den Kongl. Familjens resor.
Dessutom är, i afseende på det reglementariska, i Kongl. Brefven det 23.
Januarii i8o3. och. den 11 Julii 1821, föreskrifvet, huru legande för Kungs-skjuts skall ske; äfvensom Kongl.
Brefvet den 27 November 177 9, Riks-Marskalks-rEmbetels Skrifvelse den 20.
Mars 1788 och Kongl. Brefvet den 2 September 1823 handla om ersättning för de hästar, som under Kungsskjuts förderfvas.
Och enär nu härtill kommer, dels att, i fråga om Kungs-skjutsens uppbådande,, tourén dervid inom skjutslagen, ombytes-stalionernas bestämmande m. m., sådant allt, likasom hittills, synes böra få ankomma på Kongl. Maj:ts Befallningshafvande alt reglera, emedan någon allmän Författning derom så mycket. 13 Allm. Eesv.- och Oec.-Utsk. Bet. N.o S/f. mindre kan vidtagas, som detta allt måste rättas efter olika omständigheter och locala förhållanden, dels att, i afseende på antalet af hästar, ingen fråga synes ens böra kunna uppstå, då det naturligtvis måste på den resande Höga Personen bero, att i Sin svit medtaga större eller mindre antal personer, likasom ock, efter olika årstider och vägarnes bättre eller sämre beskaffenhet, olika antal hästar erfordras, så är Utskottet al den fasta öfvertygelse!!, att någon förändring i afseende å Kungs-skjutsen icke är lämplig eller erforderlig; och styrkes Utskottet häruti så mycket mera, som, ehuru Allmogen är den, hvilken till största delen utgör Kungs-skjuts , likväl icke en enda röst inom Bonde-Ståndet höjt sig, för att sälta lagligheten deraf i fråga eller få densamma afskaffad.
t Utskottet afstyrker således på det högsta all åtgärd från Rikets Höglofl.
Ständers sida, i anledning af Grefve Horns ifrågavarande motion, äfvensom Utskottet, på grund af hvad ofvanberördl är, anser böra förfalla ej mindre den anmärkning Friherre Anckarsvärd, C. II., gjort mot ",den onödiga uppvaktning”, som under resorne skall öka de Kongl. Personernes svit, än ock Friherre Rudbeckshemställan omKungsskjutsens utgörande en och en half mil i AKm. Besv.- oeh Oec.-Vtsk. Bet.
N.o 84•
1B stället för en, samt slutligen äfven Herr Jnckarsvärdsj ji ugust j yrkande, att Kungsskjuts-legan måtte få beräknas ifrån den Gästgifvaregård, dit de skjutsande höra.
Vidkommande sista punkten, eller frågan om Gästgifveri-skjutsen, innefattas deruti följande förslag, nemligen af: 1:0 Herr Grefve Horn„ att en underdånig skrifvelse måtte till Kongl. Maj:t från Rikets Höglofl.
Ständer blifva aflåten, med anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta och till nästkommande Ständer öfverlemna ett fullständigt förslag till en ny skjuts-inrättning, hvarigenom hela det nuvarande skjutsnings-besväret (således äfven den närvarande Gästgifvare-skjutsen) komrne att upphöra , hvarjemte Herr Grefven ansett, att intilldess en ny förändrad skjuts» inrättning, i förening med Brefposten, blovér ordnad och antagen, Håll-och Reservskjutsen måtte, der det sig göra låter, ställas på Entreprenade, hvilken anstalt skulle underlättas, om skjuts-legan bestämdes med afseende på locala förhållanden ; 2:0 Herr Hjerta j Gustaf „ att så kallade fasta stationer, likasom i Norrige, bestående deruti, att
Gästgifvaren åtager sig hålla ett visst antal hästar om dagen, måtte 14 Allm. Besv.- och Oec.-Utsk.
N.o 84• inrättas och sitt, för sådane Entreprenaders tillvägabringande, Entrepreneurerne skulle tillerkännas en förhöjning i den vanliga skjuts-legan af 5o å 100 procent; och har Friherre Anckarsvärd uti förslaget om sådana fasta stationer instämt, med tillägg, att Friherren anser en lika skjuts-lega öfver hela Riket alldeles icke billig ; 3:o Bengt Niisson: att håll- och reservskjutsen måtte upplåtas på Entreprenade , och att, sedan öfverflödiga gästgifvare-gårdar blifvit indragna» kostliads-förslag för hvarje skjuts-omby te må Uppgöras innan Entreprenad-auction förrättas, summan för skjuts-underhållet för hvarje Län Samtnanräknas
Och fördelas ej allenast på Länens alla hemmantal, Krono-LänsmänS boställen samt Nämnde- och Fjerdingsmans innehafvande hemman undantagne, utan ock på Städeriie i proportion» Samt skjutslegan, som den resande borde erlägga, lämpas efter örters och ställens olika förhållande» hvarjemte Bengt Nilsson yrkat, alt, intilldess delina reglering hinner vidtagas, skjutspenningarne må bestämmas till 2/jj sk» mi* len för en häst ; 4:0.Eric Ersson Samt öfrige Riksdagsfullmägtige från Kopparbergs
Län och Tujve Larsson från Christianstads Län: att Allm. Besv.- och Oee.-Utsk.
N.-o 84• *5 gästgifvare-skjutsnings - skyldigheten måtte ställas på entreprenade, hvarjemte den senare, i händelse sådant icke kunde låta sig verkställa, föreslagit förhöjning å skjutslegan till 24 sk. för hästen, 2 sk. för kärra, släde och sadel* samt 4 sk. för vagn; 5:o Sven Persson från Stockholms
Län samt Johan Bengtsson från Vester-Norrland: att skjutsnings-skyldigheten skulle öfvertagas af Staten, och sedan genom entreprenad-auction till den minstbjudande upplåtas, hvarförutan den senare härvid föreslagit åtskilliga reglementariska stadganden; 6:0 Nits Insulin', att håll- och reservskjutsen skulle upphöra och Staten på vinst och förlust öfvertaga all omsorg för gästgifveri-skjutsen, hvarigenom äfven skulle beredas möjlighet, att med anstalter förresandes fortskaffning förena postföring, hvarjemte hail yrkat, att, i händelse någon annan anstalt än dell nuvarande icke genast skulle kunna, i afseende på skjutsliingen, verkställas, skjutslegan emedlertid måtte ökas till 24 sk. milen för en häst, hvarmed öfrige fullmägtige från Stockholms Läll instämt; Hvaremot Anders Andersson från Upsala Län bestridt skjutsningens upplåtande 16 Allm.
Be sv.- och Oec.-Utsk.
No 8jf. på Entreprenade, åtminstone utan det vilgor dervid, att den, som sjelf önskar få utgöra sin skjutsning, må dertill ega rätt; föreslående dock skjuts-legans förhöjning till 20 sk. eller lika med stads-skjuts; 7:0 Anders Håkansson från Elfsborgs Län; att alla Hemman, som ligga på lika afstånd från Gästgifvaregårdarne, böra åläggas att i skjutsnings-skyldigheten deltaga, så vida de ej förut äro till post- eller bref-föring anslagne, och alt skjuts-legan för Landet måtte höjas till samma belopp som för städerna för hästar, samt för vagn till 3 sk. och för kärra till 2 sk. milen ; 8:0 Hans Hansson från Gefleborgs Län: att Håll-skjutsen hädanefter må, så långt den räcker, bestrida all skjutsning, vare sig bestämd eller icke, samt att reserven först då måtte anlitas, när Hållskjutsen är utgången; 9:0 Anders Andersson från Upsala
Län : att hvar och en, som innehar och brukar jord på landet, må, ehvad jorden är af en eller annan natur, endast den är i hemmantal upptagen, blifva skjutsnings-skyldighet underkastad, samt reserv-skjutsen upphöra och till hållskjuts förvandlas; 10:0 Allm, Besv.- oc/j Oec.-Utsk. Bet.
'N.o 8J 17. 10:0 Joh. Eric Jansson, från Vermland* deremot, att hållskjuts-skyldigheten i Bergslagerne måtte alldeles upphöra, samt reservskjuts-skyldige tilldelas ersättning af de från hållskjutsen befriade. 11:0 Olof Jeppsson från Blekinge, att reserv-skjuts-lagen i allmänhet, till dess bättre anstallt fogades, må vinna en tillökning, svarande mot skjutsningens fördubblade mängd, samt att skjutslegan må höjas till 24 sk. 12:0 Olof Carlsson från östergöthland, att 12 §. af 1734 års Gästgifveri-Ordning måtte förändras, så att Gästgifvarne först, efter det reserven utgått, må vara förpligtäde att utgöra den dem åliggande skjutsnings-skyldighet. i3:o Anders Nilsson från Malmohus Län, att hållskjutsen hädanefter måtte afskaffas och i stället reserven erforderligen ökas, eller ock skjutsen på annat sätt organiseras, så att hållskjulsen måtte komma att alldeles upphöra.
Utom ofvånberörde, i ett sammanhang med andra framställningar, gjorda förslag Bilt. lill R.
Prot. 1828 och 182g. 8 Saini.1 AJd. 16.de / i8 Allm. Besv.- och Oec.-Utsk.
N:o 84. om förhöjning uti skjuts-legan är sådan yrkad af:
Grefve Schwerin, E\ B., på det sätt', att skjutslegan skulle bestämmas efter olika ställen och olika år, i förhållande till markegången.
Friherre Ridderstolpe, Fred., för deit Gästgifveri-skjuts, som utgöres på Entreprenad.
Herr Lefrén, för skjutsning under junii, Julii och Augusti månader.
Herr Kleman> för Städerne i allmänhet till 28 sk. Herr Lewton, för Fahlu
Stad serskildt lill 32 sk.
Vice Talmannen Jon Jonsson , lill 20 sk. milen för hvarje häst, samt 3 sk. för vagn och 2 sk. för kärra; Eric Andersson, Anders Jansson och Göran Andersson från Westerås Län, An ders Danielsson från Elfsborgs Län, samt Anders Olof sson hån Kopparbergs
Län till 24 sk. milen för hvarje häst; hvarjemte Eric Andersson yrkat, att hållskjuts-skyIdig Bonde må, utom skjuts - Allm. Besv.- och Oec.-Utsh. Bet.
N.o 8/f. 19 penningarne, erhålla minst 20 R:drBanco samt ia2 t:r Hafre.
Sedan Utskottet sålunda lemnat en öfver* sigt af de förslag, sorn, i afseende på Gäst* gifveri-skjutsen, blifvit framsläldte och ansetts kunna i ett sammanhang behandlas, har Utskottet trott sig till vidare upplysning i ämnet böra gifva vid handen, huruledes, sedan Kongl.
Majrts Befallningshafvande, till följd af Kongl. Circulairet den. 18 Äng. t8fO, rörande indragning af Uå 11- och reserv-skjutsen och om besörjande! deraf genom Entreprenad , i Underdånighet an* malt, att de försök, som, enligt samma Nådiga Bref, blifvit vidtagne till håll* och re* serv-skjutsens utgörande genom Entreprenad, icke i allmänhet medfört åsyftad verkan, Kongl. Maj:t så väl, i anledning deraf, sorn med afseende å de flere framställningar, som dels af Rikets Högloflig» Ständer, dels af Hedervärda Bonde*Ståndet vid i8i5, i81S och i8a3 årens Riksdagar, rörande en förbättrad reglering med gästgifveriskjuts* väsendet, blifvit gjorda, uti Nådigt Circulaire af den 3o December 1824, anbefallt Dess Befallningshafvande att på de ställen inom
Länen, der skjuts-entreprenader el* ler andra till samma ändamål ledande regleringar, hvarmed de skjutsskyldige funne sig belåtne, icke redan egt rum, ytterligare 20 Allm. Besv.- och Oec.-Ulsh.
IV.-o 84. genom tjenliga framställningar till skjutsingen, och sedan hugade speculante-r jemväl lemnats tillfälle att göra sina anbud, så vidt möjligt vore, söka bereda ingåendet af sådana entreprenader, hvarvid, om någon vilke för blotta skjutslegan åtaga sig skjutsningen, ett sådant anbud ovilkorligen borde antagas, samt, vid frågor om andra anbud, pluraliteten af skjutslaget, efter förmedlade Hemmantalet räknadt, ega bestämma antagandet eller förkastandet deraf; hvarjemte Kongl. Maj:t, efter Rikets Ständers underdåniga begäran, tili beredande af möjlig lättnad för dessa skjuts-entreprenader, i Nåder tillåtit att, derest Kongl. Maj:ls Befallningshafvande funne det ulan olägenhet för Krono-skjulsens behöriga bestridande, antalet af de hästar, hvilka, efter hvad hittills varit antaget, borde dertill utgöras, kunde på något ställe nedsättas, hvarigenom hemmans-egarne, då de tillika befriades från gästgifveri-skjutsen, kunde hålla ett mindre antal hästar och större antal boskap, en sådan nedsättning, då den af hemmans-egarne önskades, finge för den tid skjuts-entreprenaden egde rum, af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande medgifvas, dock på ett sätt, att derigenom kronorskjutsnings-skyldighetens lika fördelning , alla vederbörande emellan , icke rubbades; äfvensom att, då öfverenskom - Allni. Besv.- och Occ.-TJtsk.
N.o 8/f. 21 melserne örn skjuts-entreprenader blifvit mera allmänt inom ett helt Härad antagna, den pä olika skjutsnings-ställen till olika belopp utgående entreprenad-afgiften finge sammanräknas och fördelas lika på alla skjutsmngs-skyldige hemman inom Häradet, så vida vederbörande Hemmans-egare derom öfverenskomme.
Derjemte och då likväl, såsom Rikets Ständer föresett, på mångå ställen skjuts-entreprenader icke mera allmänt kunde åstadkommas, har Kongl. Maj:t, med anledning af Rikets Ständers tillika gjorda underdåniga hemställan för sådant fall, i Nåder godt funnit tillåta: 1:0
Att, i likhet med hvad redan i 5 punkten af Kongl.
Circulairet den i3 Augusti 1810 blifvit medgifvet vid sådana gästgifveriet der de närmast belägna Hemman , hvilka vanligen utgöra reserv-skjutsen, magta, utan för mycket betungande, derjemte bestrida hållskjutsen, Kongl. Majrts Befallningshafvande egde alt, emellan reserv- och hållskjuts-lngen , bemedla sådan öfverenskommelse, att det förra jemväl öf~ vertoge det senares skjutsnings-skyldighet, emot viss betingad ersättning, så vida ej sjelfva skjutslega!! skulle göra tillfyllest; dock att Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande skulle dervid tillse, att, genom den såluuda 22 Allm. Besv.- och Oec.-Ulsk.
IV.o 84• ökade skjutsningen af reservlaget, intet hinder för skjutsens bestridande uppkorame; 2:0
Att, utan hinder af det i 12 §. af 1734 års Gästgifveri-ordning stadgade förhud för Gästgifvare att åtaga sig skjutsen för någon annan, öfverenskommelser emellan skjutsnings - skyldige och Gästgifvare oin skjutsens öfvertagande af den senare linge, under vilkor af öfriga skjutslagets begifvande, ega rum; äfvensom att, då någon entreprenad af hela skjutslaget icke kunde af en eller annan anledning åstadkommas, det skulle vara hållskjuts-laget obetaget, att med Gästgifvare eller annan Entrepreneur serkildt öfverenskomna om hållskjuts-skyldighetens utgörande, allt likväl under vilkor, alt tillräckligt antal hästar för skjutsens behöriga utgörande underhölles , hvilket på Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes tillsyn skulle, ankomma. 3;o Ätt, till ytterligare möjlig lättnad i skjuts - skyldighetens utgörande, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande egde, på sådane ställen, der det utan, olägenhet för communication kunde ske och Gästgifveri-inrättningen således icke funnes vara nödig, gästgifvare-gårdarne å de smärre mindre befarna vägar indraga, och de dit anslagna håll-eller reserve-lagen, såvidt det kunde låta Allm. Besv.- och Oee.-Utsk. Bet.
N.-o 84• 23 sig göra, till understöd för de bibehållna gästgifverierne förlägga, äfvensom i likhet nied hvad i 4:^e punkten af GirculaireBrefvet den j3 Augusti 1810 stadgas, der det likaledes, utan att medföra olägenhet till skjutslagens förmon, kunde luta sig verkställa, förlägga skjutshållen till 2 mil.
Dessa, i öfverensstämmelse med Rikets Höglofl.
Ständers underdåniga förslag, gifna Nådiga föreskrifter, hafva likväl, efter hvad erfarenheten visat, medfört mindre tillfredsställande resultat, ty skjutsnings-besväret qvarstår ännu med föga märkbar skillnad, åtminstone i de flesta orter, lika tryckande och. lika skadligt som förr; men fastän behofvet af en förbättrad reglering med Gästgifveri-skjutsen således icke kan förnekas, anser Utskottet likväl, efter hvad ofvanföre redan är antydt, att, om behörigt afseende fästes på skjuts-anstalters föremål, som är resandes, så vidt som möjligt, skyndsamma och beqväma förskaffande, det för närvarande icke ens är att tänka på ett fullkomligt upphäfvande af Gästgifveri-skjutsen i allmänhet.
I länder med många och stora städer samt talrik befolkning, eger den jemna rörelse rum , som är vilkoret för beståndet af skjutsinrättningar, beräknade endast på de afgiffer, som af resande erläggas; men förhål-.
Allm. Best’.- och Oec.-Utsk. Bet.
N.o Sj.. landet är tvärtom, der rörelsen är ojemn och dess mer eller mindre liflighet beror på tillfälligheter, olika årstider, m. m.; der kunna skjuts-inrättningar icke bestå utan serskildta bidrag, och Utskottet afs tyr k er derföre bifall till de förslag, sorn hafva afseende å Gästgifveri-skjutsens upphörande i allmänhet eller öfvertagande af Staten, helst detta senare för Stats-Cassan bomme att medföra ganska betydliga utgifter, som skulle föranleda ökade beskattningar, Deremot är Utskottet af den öfvertygelse, i fråga om hvad för närvarande till förbättring och lättnad i Gästgifveri-skjutsen må kunna lillgöras, att håll-skjutsen bör upphöra, både derföre, att den är den mest skadliga, åtminstone i moraliskt hänseende, och derföre, att den på vissa ställen torde helt och hållet kunna, utan afsaknad, undvaras, och på de öfriga åter genom skjuts-entreprenader bör kunna ersättas; och anser Utskottet, att sedan, genom af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anställda noggranna undersökningar, utrönt blifvit, huruvida reserv-skjuts-lagen inom Länen må utan tunga kunna, jemte förut åliggande skjutsning, äfven bestrida den skjuts, som vid de GästgifVaregårdar, dit 4e höra, nu utgöres med hållhästar, håll - Allm.
No B 4- s5 skjutsen vid sådana Gästgifvaregårdar bör genast afskaffas, och de liållskjuts-skyldige hemmanen, der afståndet från Gästgifvaregården det tillåter, anslås till reservens förstärkande; hvarjemte på samma sätt torde böra förfaras, då genom reserv-lagens tillökande med andra hemman, som dertill kunna vara att tillgå, och hvarom jemväl undersökas bör, de förra kunna för liåll-skjutsens bestridande blifva tillräckliga.
Der åter håll-skjutsen icke på detta sätt kan komma att upphöra, anser Utskottet Kongl. Maj:ts Befallningshafvande böra befordra densammas ställande på entreprenad, genom upplåtandet deraf antingen till Gästgifvarne eller andra enskilda personer, och då de hinder, som emot sådana entreprenader hittills mött, i Utskottets tanka, förnämligast bestått deruti, att ingen emot den nuvarande skjuts-legan bar kunnat eller velat ingå derpå, hvarföre tillskott fordrats af de skjuts-skyldige, som antingen alldeles icke eller icke till fordradt belopp velat sådana sig åtaga; så tror Utskottet, att, med antagande af den grundsatts för öfrigt, att Gästgifveri-skjutsnings-besväret bör, så vidt möjligt är, hvälfvas ifrån jordbruket, till sådana entreprenaders befordrande, skjuts- och vagnslegan borde ökas till ^5 å 5o procent utöfver den allmänna Gäslgifveri-skjuts-legan, 26 Allm, Besv.- och Oec.^Utsk.
N.o 84. för den håll-skjuts, som på entreprenad bestrides, allt efter sorn, med afseende å locala förhållanden och andra omständigheter, Kongl.
Majit, uppå skeende anmälan af Dess Befallningshafvande, kan för hvarje Län eller för hvarje station serskildt i Nåder förordna; börande vederbörande Konungens Befallningshafvande vidtaga nö-, diga åtgärder till förekommande deraf,, alt Resande, för reserv-skjuts eller hästar, som Gästgifvaren, utom entreprenad, hålla bör, icke varda den högre fegan., då sådant icke är serskildt tillåtet, affordrade.
Utskottet tviflar ej , att i allmänhet en sådan förhöjning å skjuls-legan blifver tillräcklig att, utan alla tillskott af de skjutsnings-skyldige Hemmans-egarne, vända speeulationen på, skjuts-entreprenader, så att sådana innan korrt pä alla de ställen, der de, efter hvad förr be rörd t är, böra ega rum, skola kunna till vägabringas; meir der likväl den oförmodada händelse skulle inträffa,, att ingen Entrepreneur af skjutsen på dessa vilkor sig erbjöde, återstår ej annan utväg, än att håll-skjutsen antingen fortfar att, på sätt som hittills skett, utgå, eller att de bållskjuts-skyldige tillskjuta hvad som af Entrepreneuren, utöfver skjuts-legan fordras, hvilketdera som pluraliteten af skjutslaget, efter förmedlade hemmantalet räknadt. helst önskade.
En olikhet i, tunga Allm. Besv.- och Occ.-Utsk.
IV.-o 84• 27 och besvär skulle väl härigenom håIlskjuIsingen emellan uppkomma; men jemte det en sådan olikhet redan eger rum, då flera provincer och orter sedan längre tider varit från hållskjuts-skyldigheten befriade, hade likväl rättelse och lindring blifvit beredd, der det kunnat ske, och således ett steg gjordt, sorn, då den ömsesidiga fördelen och nyttan deraf hunnit allmännare inses, utan tvifvel skall medföra denna an-. stålts vidare utveckling.
Utskottet, som föreslagit skjuts-legans. förhöjning till 25 å 5o procent för den hållskjuts, sorn bestriddes på entreprenad, anser deremot tillökning i skjutslegan för annan GrästgifverUskjuts icke böra ega rum, utom, hvad vagns- och sadel-legan beträf-, far, hvilken synes för låg och skäligen böra höjas till dubbelt belppp; ty Utskottet befarar, att en sådan allmän förhöjning skulle, dels motverka skjuts-.entreprenaderne, enär de skjuts-skyldige af den högre skjutslegan troligen till stor del skulle låta sig förledas att sjelfve bestyra skjutsningar, hellre än, att öfverlåta den på entreprenad till andra, dels stegra forlönerne till en, för handel och rörelse menlig höjd; kun-, nande Utskottet icke eller i allmänhet tillstyrka, att skjuts - legan, på sä Lt åt-, skillige Motionairer föreslagit, må bestäm-* a8 Allm. Besv.- och Oee.-Vtsk.
N.o 8j. mas olika för olika orter, eller för olika år efter markegångspris, eller för serskilda årstider, helst, om förhöjning i skjuts-legan })å något ställe skulle finnas ovilkorligen nödig, det alltid beror af Kongl. Majrtatt, då anmälan i behörig ordning göres, efter omständigheterne derom förordna.
Vidare och såsom ledande till lättnad uti reserv-skjuts-skyldigheten tillstyrker Utskottet, dels, att håll- eller entreprenadhästarne på lika sätt, som med de hästar Gästgifvaren sjelf bör efter författningarne hålla, enligt 13 §. uti iy34 års Gästgifveriordning egt rum, och hvarvid Utskottet anser böra förblifva, må först utgå innan reserve anlitas, på det de förra icke måtte slå oanvända under det reserven öfverllödigtvis uppbådas, hvaremot
Gästgifvaren icke bör vara skyldig att utlemna sina egna hästar emot den lägre legan, så länge entreprenad-hästar äro att tillgå: dels ock, att, på det äfven från Gästgifvare-gårdarne afiägsnare hemman må kunna tillslås reserve-lagen, hvart och ett, på sätt i Elfsborgs