Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emellertid omtalas väfnad såsom hemslöjd och föremål för afsättning från Westra Wingåkers och Österåkers socknar i Södermanland, från större trakter af Småland, från Gotland (vadmal), Frosta härad af Malmöhus län, Warbergs, Halmstads och Laholms fögderier af Halland (mycket ylle jemte stickade arbeten), utom de 7 häraderne af Elfsborgs län äfven på Dalsland, i Södra Wadsbo härad af Skaraborgs län, delar af Wermland, Fläckebo och Wester-Fernebo socknar af Westmanlands län (nöthårsmattor) samt delar af Westerbottens län.
Den berömda linodlings- och o uö/wads-industrien i Helsingland och Ångermanland befinnes deremot i aftagande, ehuru den ännu lemnar till marknaden stora qvantiteter.
Wory-arbeten drifvas i Sorunda socken af Stockholms län, Vedens och Bollebygds härader af Elfsborgs, delar af Orebro och Stora Kopparbergs län; 54 Hus- och hemslöjd.
Bran vinstillverkning och -försäljning.
Laggkärls-t\
11 verkning likaledes i Sorunda socken, i Regna och Skedevi socknar af Östergötlands län, N. och S. Wedho härader af Jönköpings, skogstrakterna af Calmar, N. Åsbo, ö. och W. Göinge härader af Christianstads, Landvetters och Härryda socknar af Göteborgs och Bohus, Wedens oell Bollebygds härader af Elfsborgs, flera trakter af Skaraborgs, Wermlands, Örebro, Westmanlands och Stora Kopparbergs län; Snickeri och möbel-tillverkning i Sorunda socken, N.
Åsbo, (). och W. Göinge härader af Christianstads, Lindome socken af Göteborgs och Bohus, delar af Skaraborgs, Westmanlands och Stora Kopparbergs län m. fl.; Spik- och nubb-smide drifves i Godegårds, Hellestads och Tjellmo socknar af Östergötlands län; tillverkning af vagnar, tröskverk, väggur m. in., knappnålar och åtskilliga smiden i Östra samt Östbo och Westbo (jerntråd) härader af Jönköpings, delar af Kronobergs (yxor, liar), östra och Westra Göinge härader (smiden) af Christianstads, Elfsåkers socken (smiden) af Hallands, Toarps socken (smiden) af Elfsborgs samt delar af Wermlands och Stora Kopparbergs län; , Spetsknyppling fortlefver i Wadstena, perlfiske drifves i Einrnån i Jönköpings län, väfskeds-ti 11 verkning i Kronobergs län, &«rd-tillverkning i Kinds härad af Elfsborgs, tillverkning af skodon i Kumla och Viby socknar af Örebro län, af halmflätor i Hallsbergs socken af samina län, af bössor, tobakspipor och tobaksdosor i Jemtland.
Tab. Litt. r.
Sedan i afseende på bränvinstillverkningen Kongl.
Förordningen den 18 Januari 1855, jemte senare gifna Nådiga föreskrifter, förberedt dess öfvergång till en fabriksnäring, hvars tillverkningsbelopp kan noggrannt bestämmas och beskattas, och Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den 26 Oktober 1860 fulländat denna stora och välgörande förändring, har den förra s. k. husbehofsbränningen upphört.
De förändrade förhållanden, som genom den nya lagstiftningen inträdt i afseende på bränvinstillverkningen, förtjena alltså att åtminstone i några drag skildras.
Jag har så mycket hellre ansett mig böra låna dessa ur de underdåniga årsberättelser, hvilka af Chefen för Bränvins-Kontrollbyrån afgifvits, som flera af femårsberättelserne ej härom meddelat tillräck lige uppgifter, och de i andra förekommande ej alltid öfverensstämma med nämnde Byrås redogörelser.
R å följande sida har dock blott kunnat inrymma några få af de talrika detaljer, som dessa redogörelser innehålla.
Här torde alltså böra tilläggas, att tillverkade mängden bränvin af 50 proc. styrka utgjort: år 1855 omkr. 11,444,000 kannor, » 1856 » 12,513,000 » 1857 » 14,980,000 ,, 1858—1859 » 14,446,137 » » 1859—1860 » 14,913,551 » » 1860 » 9,914,541 » eller tillsammans 78,211,229 kannor, och alltså i årligt medeltal omkr.
13 millioner, för hvilka tillverkningsafgiften i medeltal uppgått till 5,774,291 R:dr, Statens utgifter för kontroll och diverse effekter m. m. i medeltal till 255,132 R:dr, och nettobehållningen för Staten alltså utgjort icke mindre än 5,519,158 R:dr ärligen.
Litt. s.
Då tabellens siffror tillräckligt upplysa så väl den progressiva minskningen i antalet af de smärre brännerierna, hvilka genom sist åberopade Nådiga förordning numera upphört, som den olika andel olika län tagit uti bränvinstillverkningen, torde jag icke behöfva ytterligare vidröra dessa förhållanden, men då de vilkor för försäljningen af bränvin, hvilka genom Nådiga förordningarne af den 18 Januari 1855, den 27 November 1857 och den 7
December 1860 bestämdes, utöfvat en vigtig inflytelse, torde det tillåtas mig att här jemväl lemna en öfversigt öfver några resultater af dessa sistnämnda föreskrifter, så vidt upplysning derom varit tillgänglig.
Tab. Litt. S (sid. 56) sammanfattar de uppgifter, som femårsberättelserna innehålla för året 1860 rörande antal minuterings- och utskänkning sställen samt afgiftsbeloppet för båda slagen, utan att likväl alltid Bränvinstiliverkning och -försäljning. är klart, huruvida detta belopp utgör det debiterade eller det behållna.
Då emellertid dessa uppgifter ej gifva nog åskådlighet i fråga om den inkomst, som kommunerne kunnat sig tillgodogöra för rättigheten att försälja Tab. Litt.
Bränneriernas antal och tillverkning saf gifter. 1. 2. 3. 4. | 5. 6. | 7 8. | 9. 10. | 11. 12. 13. 14.
Stockholms stad Stockholms län .. ..
Upsala d:o Södermanlands d:o Östergötlands d:o Jönköpings d:o Kronobergs d:o .
Calmar d:o Gotlands d:o Blekinge d:o Christianstads d:o Malmöhus d:o Hallands d:o Göteborgs och Bohus d:o...
Elfsborgs d:o Skaraborgs d:o Wermlands d:o Örebro d:o Westmanlands d:o Stora Kopparbergs d:o Gefleborgs d.o Wester-Norrlands d:o Jemtlands d:o Westerbottens d:o Norrbottens d:o Summa i hela Riket Större brännerier (300—1,000 kannors tillverkning på dygn).
Antal bränne- rier i gång.
Erlagd till- verknings- afgift 1855. 3-3 CD <r-f- i-S w cr fp; -s »o 35: a a crq p CD Erlagd till- verknings- afgift 1856. n > 3 "
E cr* crq y-i po p: P P Oq e CD Erlagd till- verknings- afgift 1857.
2-fr Cfc e-t- <-i p crq Sf jao p: Ö P crq p CD l__ M CO CO cn m co «
R:dr R:mt. 1857.
M M CO <x m o cr> p i R:dr R:mt. 1860.
R:dr R:mt. 50 18 30 48 14 13 23 1 36 80 119 28 26 38 83 20 21 14 2 3 2 1 1 23 14 11 67 15 13 13 28 38 32 18 15 9 53 8 16 13 1 1 1 1 27,184,06 281.226.44 247.131.25 117,912,50 645.993.6 9 154,393,18 100.089.88 127.911.88 249,471,69 219.613.25 264,804,55 136,505,37 135,057,75 73,154,44 483.475.06 61,894,75 215.535.88 144.656.44 17,723,25 10,729,oo 9,375,25 4,888,50 4 30 18 11 50 15 12 11 1 29 36 34 19 11 9 45 10 17 14 1 2 1 92.935.75 377.099.31 316,267,69 108,894,25 419.027.06 118,201,00 127.004.00 128.511.50 16.883.50 300.695.00 342.766,44 391.403.06 176,594,81 115,336,75 67,702,12 386,219,13 62.256.50 205.564.00 174.622.50 15.797.75 10.040.25 19.806.25 3 28 18 12 48 17 12 10 1 33 52 38 18 13 11 41 13 16 11 1 1 1 1 1 81,887,00 415.966.81 368,857,18 136.207.25 526.702.00 172.868.81 129.878.25 146.702.25 23.153.75 411.946.00 562,391,57 507.756.3 7 177,863,69 143.251.81 95,801,18 388.087.81 94,977,04 204.979.3 7 144,026,64 18.846.75 12.449.75 4,834,25 18,053,25 4.624,50 3 24 17 12 52 15 10 10 1 34 48 39 17 6 13 52 10 15 10 1 1 2 1 88,957,57 392.408.52 382,344,26 172,161,u 702.312.52 136,802,14 103.181.68 165,946,70 16.896,30 400,305,44 554,929,80 651.366,98 169.436.68 44.340,75 124,546,25 656.409,76 113,278,85 253,699,74 173,673,64 10,358,40 21,436,50 36,435,15 4,824,37 i 18 14 12 53 16 9 12 1 25 37 40 17 4 11 50 9 12 9 1 1 1 4,680,00 251,071,36 296 647,55 174.552.59 641.769.84 170,373,86 128,091,06 208,651,82 ll,402,io 315,888,43 375,288,41 662,748,22 191,235,05 28,391,4 7 101.043.85 633,816,31 111.512.59 245,179,15 175,152,72 12,232,50 22,960,60 5,496,37 12 12 11 33 14 8 8 1 18 19 32 10 6 38 5 10 5 1 1 123,295,42 150,128,84 94,232,49 252,656,03 93,796,19 62,445,75 128.114.02 7,488,oo 189,666,35 140,357,31 331.343.3 7 66,577,4 2 50,688,52 382,871,29 36,590,99 137,658,90 88,109,02 27,110,63 5,497,13 670 391 j 3,728,728,06 380 3,973,62812 400 4,792,113,88 393 5,376,053,11 3531 4,768,185,85 244 2,368,627,67 Stockholms stad Stockholms län Upsala d:o Södermanlands d:o Östergötlands d:o Jönköpings d:o Kronobergs d:o I Calmar d:o Gotlands d:o Blekinge d:o Christianstads d:o Malmöhus d:o Hallands d:o Göteborgs och Bohus d:o...
Elfsborgs d:o Skaraborgs d:o Wermlands d:o Örebro d:o Westmanlands d:o Stora Kopparbergs d:o Gefleborgs d:o Wester-Norrlands d:o Jemtlands d:o Westerbottens d:o Norrbottens d:o Summa i hela Riket Mindre brännnerier (12—20 kannors pannerymd). ' 942 1,760 1,421 2,449 1,233 1,270 2,299 2,046 1,015 3,097 1,499 1,549 137 3,137 1,948 3,089 1.156 1,376 2,001 1,069 327 223 123 6 2 2 37 854 96 199 222 7 364 1,119 136 63 6 572 236 47 120 1 3 1 3 1 552,73 658,88 11.205.63 269,915,18 26,505,3 7 49.919.81 65.098.88 1,442.44 108,166,44 282,895,37 39.441.25 16.712.81 1,417,37 127,253,30 79.309.88 10,133,37 36.353.63 97.50 799,12 121,50 l,011,oo 97.50 2 44 902 94 264 241 9 526 1,670 199 112 7 615 272 53 117 7 2 1 1 751,oo 14,817,06 251,822,25 25,156,75 71,085,50 64,583,56 1,404,12 161,204,37 437,443,88 60.607.63 34,849,2 5 1,944,37 132,374,52 81.278.63 12,217.81 32,310,67 2,094,56 546,25 202.50 112.50 2 2 40 894 89 283 234 6 575 1,812 238 126 5 686 279 73 120 11 4 1 2 751.00 751.00 14,025,08 270,098,63 25.814.12 79.995.12 66,395,88 1.104.69 183,875,72 549,564,12 77,003,60 42,238,63 1.895.69 144.107,4 4 81,972,96 16,208,oo 32,378,57 3,776,88 870,31 390.00 216,69 2 1 15 464 31 75 63 276 1,053 102 12 1 253 84 9 34 4 1 1 1,622,40 1,081,60 13.936.00 355.700.80 24.606.40 54.236.00 49.358.40 191,391,20 690.346.80 79.341.60 9.224.80 540,80 107,952,00 56.175.60 5.033.60 21.153.60 3.764.80 1.081.60 312,oo 2 14 501 28 131 68 360 1,170 123 16 272 90 6 42 1 1.622.40 13.769.60 397.696.00 20,446,40 91,598,00 55,842,80 298,547,60 801.112.00 102,398,40 14.133.60 116,121,20 65,000, oo 6.198.40 28.745.60 1,081,60 1 15 525 31 120 62 333 1,088 108 19 220 77 4 41 1 1.102.40 14.596.80 442,786,00 24.318.4 0 81.560.4 0 52.224.80 252.298.40 673,613,80 96.712.00 17.796.00 101.120.40 57.708.4 0 3.030.40 27,915,20 1.102.40 35,172 4,091 1,129,108,96 5,138 1,386,807,18 5,482 1,593,434,13 2,481 l,666,860,oo 2,824 2,014,313,60 2,645 1,847,885,80 56 Bränvinsminutering och utskänkning. spritdrycker, har jag här nedan med ledning af särskilda uppgifter i ämnet sammanställt under åren 1855- 1861 influtne andelar af bränvin sminutering s- och utskänkning safgifterne till Hushållnings-Sällskapen: till Städerna: Stockholms stad R:dr Runt 1,410,419,lr, Stockholms län Upsala d:o Södermanlands d:o Ostergötlands d:o Jönköpings d:o Kronobergs d:o Calmar d:o (till båda Sällskapen).
Gotlands d:o Blekinge d:o Christianstads d:o.
Malmöhus d:o Hallands d:o » » » » )) )) )) )) » )) )) )) )) » )) » )) » )) )) » )) » )) 32,535,88, 73,946,20, 37,031,34, 120,386,86, 57,079,59, 170,340,04, lll,660,oo, 390,656,03, 28.502.04, 87,425,64, 11,620,32, 26,204,03, 55.284.85, : 192,033,17 8,296,29, 36,498,46, 56.579.86, 194,575,41, 42,522,39, 97,881,04, 114,436,42, 407,408,81, 32.885.05, 117,490,62, Tab. Litt. S.
Uppgifterne rörande bränvinsminutering och utskänkning samt afgifterne derför är 1860.
Stockholms stad..
Upsala läns land., » städer » land.. » städer Södermanlands a land.. » städer Ostergötlands » land n städer Jönköpings 0 land » städer Kronobergs » land.. stad..
Calmar » land... » städer Gotlands » land... a stad... Blekinge » land... » städer Christianstads » land... » städer Malmöhus land >» städer Hallands » land.. » städer Antal minute rings ställen. 50 4 12 33 3 3.
Antal utskänk nings ställen. 64 4 1 2 16 5 4 4 34 8 99 4.
74 500 218,876,30 aj 44 11,574,29 19 17,697,99 19 4,940,oo 32 25,120,oo "I ej uppgifvet 28 j b) 97,606,1-t c) 18 7,755,07 17,380,42 14 3,661,4 2 6 5,502,45 d) 10 9,102,34 24 42,474,33 4! 8 i 9,690,20 251 25 i 49,933,97 12,791,30 21 15,674,oo 155 88,699,oo 25 18 4,865,oo e) 26,445,33 Län.
Göteborgs och Bohus Elfsborgs Skaraborgs Wermlands Orebro Westmanlands Stora Kopparbergs Gefleborgs Wester-Norrlands Jemtlands Westerbottens iNorrbottena läns land städer .. land städer .. land städer .. land städer .. laud » städer .. » land >» städer .. » land » städer .. » land | » städer 1 » land » städer .. » land... . » stad » land » städer .. » land » städer 2.
Antal minute rings ställen.
Antal utskänk nings ställen.
15 129 3 11 5 15 3 4 1 6 3 26 2 6 y) h) i) ej uppgifvet 32 67 f) 37 24 12 34 11 28 14 33 7 38 17 17 2 IG k) 5 11 5 2| 4) ej uppgifvet Afgift.
R:dr Ruut. 165,858,35 12,943,35 41,850,01 7,281,76 57,756,96 4,720,89 32,115,05 43.619.60 4,102,62 34.876.65 46,715,63 1,695,66 45,552,13 l,618,oo 26.526.60 omkr. 3,700,00 13,060,50 10.260.66 Anm. a) Oberäknade för kortare tider å landet 22, i städerne 2. — b) Debiterad afgift. — c) Oberäknad för kortare tid 1. — d) Oberäknade några tillfälliga. — e) Debiterad afgift. — f) Inberäknade för kortare tid 6 å landet och 4 i städerna. — g) Oberäknade 11 för kortare tid, — h) Oberäknade 30 tor kortare tid. — i) Oberäknade 18 för kortare tid. — k) Ett par tillfälliga oberäknade.
Landväga kommunikationer. 57 till Hushållnings-Sällskapen: till Städerna:
Göteborgs och Bohus län R:dr R:mt 173,637,00, 572,574,70, Elfsborgs d:o (båda Sällskapen) » » 66,064,70, 212,804,02, Skaraborgs d:o » » 64,731,00, 275,107,67, Wermlands d:o » » 44,351,50, 141,644,05, Örebro d:o » » 45,917,88, 174,301,75, Westmanlands d:o » » 39,915,10, 149,081,10, Stora Kopparbergs d:o » » 51,501,08, 132,153,01, Gefleborgs d:o » » 46,680,oo, 171,646,10, Wester-Norrlands d:o » » 28,166,58, 102,192,58, Jemtlands d:o » » 4,668,85, 18,034,84, Westerbottens d:o » » 16,312,74, 46,115,47, Norrbottens d:o » » 12,675,00, 45,027,78, Summa R:dr R:mt 1,183,055,04, 5,365,950,31.
Då nu, enligt ofvanåberopade nådiga förordning, Hushållnings-Sällskapens andel utgjort 1-del af de influtna medlen, med undantag ensamt för Stockholms stad, så kan hela den under ifrågavarande tid influtna afgiften för minuterings- och försäljningsrätten af spritdrycker (Stockholms stad medräknad) beräknas till 7,325,697,37 R:dr, hvaraf alltså kommunerne å landet skulle hafva tillgodonjutit 77 6,691,42 R:dr. 4.
Konuniinikationsnnstnltcr och varubyten.
N:o 8 A) upplyser, att den uppgifna längden af allmänna vägar Tab.N:o8 a. (lands-, härads- och socknevägar) i Sverige vid 1860 års utgång uppgick till 5,038*88 svenska mil.
Då med stor sannolikhet kan antagas, att flera städers vägstycken och med säkerhet att städernas gatulängd häruti ej äro medräknade, så ökas genom dessa farvägars tilläggande den redan ansenliga vägsträckan med ett miltal, för hvars bestämmande jag saknar nödig ledning.
Gränsen mellan ofvannämnde 3 slag af vägar är visserligen ej alltid bestämd, emellertid hafva till allmänna landsvägar hänförts en längd af 1,728*98, till häradsvägar 1,646*41 och till socknevägar 1,506*21 mil, till hvilka 2 sistnämnde slag gemensamt måste läggas 157*28 mil, som samfäldt uppgifvits från ett län, och faller alltså omkring J-del af hela väglängden på hvartdera slaget af vägar.
Icke mindre än 2,7 6 6*05 mil*) af dessa vägar äro enligt uppgifterna med slcjuts stationer indelade och ordnade för resandes förskaffande, och upplyser i detta hänseende tabellen, att af s. k. allmänna landsvägar förekommer genom sammanräkning af mindre vägstycken inom 12 län en sträcka af tillsammans 50*71 mil, som icke skulle vara med skjutsstationer försedd, under det sådane finnas på en sträcka af icke mindre än 1,093*54 mil å s. k. härads- och socknevägar.
Detta förhållande kan åtminstone till en del rättfärdiga sammanslåendet af alla 3 vägslagen vid fråga om landskommunikationernas förhållande till behofvet.
För hela Riket gifver väglängden 5,038*88 ett medeltal af 1*44 mils våglängd på hvarje qvadratmil af arealen, som år 1860 i medeltal var bebodd af 1,105 personer.
Enligt detta förhållande faller alltså i medeltal för hela riket på hvart 1000-tal innevånare å qvadratmilen en väglängd af 1*30 mil.
o A följande sida stående tabell Litt.
T upptager för hvarje län längden i mil af allmänna vägar, så väl på Tab. Litt. t. hvarje qvadratmil fastland, som på hvarje 1000-tal innevånare å qvadratmilen.
Af denna tabell inhemtas bland annat, att Kronobergs län har tätaste nätet af vägar — 5*30 mil å qvadratmilen af areal — och i medeltal *) Uti det den 31 Augusti 1859 af särskilde koraiterade afgifne betänkande angående skjutsningsbevärets ordnande är ”längden af indelade vägar för skjutsmil” uppgifven till 2,962^.
Anledningen till de olika uppgifterna kan jag ej förklara.
Sammandrag a[ K. M. Bcf:des und. berält. för åren 1856—1860. 8 58 Landsvägarnes förhållande till areal och innevånareantal. största våglängden — 2'59 mil — på innevånareantalet, att vägnätet, i allmänhet glest i de 6 norra länen, är glesast i Norrbottens, — 0'og mil å qvadratmilen af areal, — hvarefter följer Jemtlands län, med 0*28, att, till följd af den stora befolkningstätheten i Malmöhus län, af det derstädes täta vägnätet — 5'io mil på qvadratmilen af areal — dock minimum af väglängd inom samtlige länen — 0'7i mil — faller på hvarje innevånare, samt att ett motsatt förhållande, nemligen både glest vägnät och ringa befolkningstäthet, gifver t. ex. åt Westerbottens och Jemtlands län den betydliga väglängden af 1*99 å 1'83 mil på hvar person.
Behofvet af ökade landväga kommunikationsmedel är en produkt af en mängd faktorer, bland hvilka befolkningstätheten i allmänhet ej förtjenar ett uteslutande eller öfvervägande afseende, då graden af landets alstringsförrnåga, beskaffenheten af dess alster, vilkoren för dessas tillgodogörande, de af naturförhållanden eller andra orsaker utstakade trafikliniernas rigtning, möjligheten att begagna vatten- och vintervägar m. m. härvid jemväl måste utöfva en stor inflytelse.
Af Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i de nordligaste länen är ock detta behof framhållet såsom trängande, och en blick på tabellen Litt.
T ger deråt fullt stöd, helst när derjemte blifvit upplyst, dels huru en mängd oundgängliga förbrukningsartiklar för irmevånarne i vissa delar af norra Sverige fördyras genom vägarnes otillräcklighet, dels huruledes lättade kommunikationer skulle sporra till en betydligt ökad produktion.
Då den proportion i afseende på det befintliga vägnätets täthet, som af tabellen utvisas, är produkten af de ofvan antydde och många andra faktorer, och då t. ex. Kronobergs län med sin brist på vattenvägar under århundradens lopp skaffat sig den relativt längsta sträckan landsvägar, så torde väl ock för framtiden Talf. Litt. T. Allmänna vägar i förhållande till areal och folkmängdstäthet. 1. 2. 1. 2.
Längd i mil af allmän väg å hvarje qvadrat- in il fastland.
Längd i mil af allmän väg å hvarje 1000-tal innevånare å qvadratmilen.
Kronobergs 5-36 2*59 Malmöhus 5-10 2-30 Christianstads 4-82 2-28 Gotlands 4-60 1-99 Jönköpings 4-42 1-83 Skaraborgs 4-29 1-72 Hallands 3-87 1-55 3‘8G 1-47 Blekinge 3-70 1*43 Södermanlands 3-6G ( och Wester-Norrlands.
Östergötlands och Göteborgs och Bohus, hvartdera 3-65 1-37 Calmar 3-35 1-35 Elfsborgs 3-17 1-29 Stockholms 3'0G ( Kopparbergs.
Westmanlands 2-73 1-24 Örebro 2-47 1-21 Wermlands 2-20 1-19 Gefleborgs 0-96 1-15 Wester-Norrlands 0-87 1-11 Stora Kopparbergs 0-84 0-78 Westerbottens 0-34 074 0-28 0-72 Norrbottens 0-06 0-71 Nya och omlagda vägar.
Kostnader för dessa.
Vägpenningar.
59 denna brist, der den jemväl i andra län äger rum, företrädesvis komma att blifva driffjädern till ersättnings vinnande genom landväga kommunikationer.
Den sträcka af tillsammans 77'8<j mil nya vägar, som under qvinqvenniet uppgifvits fulländad och afsynad, i förening med 121*85 mil omlagda eller betydligt förbättrade äldre vägar, vittnar ock om ett rastlöst fortgående till dessa kommunikationers vidgande och vidmakthållande.
I detta hänseende framstår Christianstads 0 ° län med det högsta talet eller 34*35 mil omlagde och betydligt förbättrade vägar.
Om än vårt vägnät i det hela är ganska glest, är dock dess utsträckning så betydlig, att kostnaderna för dess underhåll jemväl måste blifva betydliga.
Då emellertid sättet, hvarpå detta af de enskilde jordägarne besörjes såsom ett åliggande för sjelfva jordegendomen, innebär särdeles stora svårigheter för ett noggrannt bestämmande af verkliga omkostnaderne, och en blott uppskattning af dem, hvilken ej till sina grunder kan pröfvas, äger föga värde, så har till föremål för femårsberättelserne endast gjorts frågan om kostnaderna för fulländade nya och oinlagde eller betydligt förbättrade vägar af statsmedel eller af kommunernas medel.
Äfven 1 detta sistnämnda hänseende torde väl någon gång svårighet uppstå att draga en bestämd skiljegräns från den vanliga underhållskostnaden, men kostnadens betäckande genom kommunens samfälda deltagande torde dock bereda möjlighet af en större tillförlitlighet i uppgifterna, till och med när dessa måste grundas på uppskattning af naturaprestationer.
Tabellen N:o 8 B) upplyser, att ifrågavarande kostnader för hela riket under qvinqvenniet uppgått för Tab.N:o fulländade nya vägar till 633,804,50 och för omlagde eller betydligt förbättrade till 1,209,303,71, tillsammans 1,843,108,21 R:dr Runt, af hvilken summa 961,478,87 utgått af statsmedel och 881,629,34 af kommunernes medel.
Tabellen upplyser vidare, att för fulländade nya väganläggningar, hänförde till klassen allmänna landsvägar, bidragen af statsmedel uppgått till 188,8 2 6,50, att till nya s. k. häradsvägar staten bidragit med 142,364 och till nya socknevägar med 30,850 R:dr; under det kommunerne å sin sida bidragit till nya allmänna landsvägar med 93,162,50, till nya häradsvägar med 109,166,50 och till nya socknevägar med 69,435 R:dr.
Härvid bör dock anmärkas, att enligt uppgifterna från några län naturaprestationerna ej alltid kunnat medräknas i kommunernas utgifter, likasom att städernas utgifter för sina landväga kommunikationer uppgå till betydliga belopp, hvilka här ej torde vara medräknade.
Så t. ex. Stockholms stads till 188,389,74, Ystads för en ny vägled till 10,000 R:dr o. s. v. Det län, som under ifrågavarande tiderymd åtnjutit största understödet af statsmedel för väganläggningar, eller 165,160 R:dr, är Elfsborgs, det som af kommunernes medel haft största utgifter för samma ändadamål är Ostergötlands.
I afseende på de allmänna vägarnes tillstånd instämma de flesta femårsberättelserna deruti, att de befinna sig i godt skick, och att der detta till följd af jordmånens beskaffenhet eller den starka trafiken ej alltid varit fallet, förbättringar dock rastlöst fortgå, dervid stora fördelar flerestädes visat sig dels af väglagningstidens förflyttning till vår och höst, dels af grusning med sönderslagen sten, dels af andra förfoganden, som Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anordnat.
Enligt uppgifterna uppbäras vägpenningar endast i Jönköpings län vid en sockneväg, i Göteborgs och Bohus län vid s. k.
Stigbergsliden i Masthugget, på ett ställe i hvartdera af Elfsborgs, Westmanlands och Stora Kopparbergs län, samt på två ställen inom Jemtlands län.
I afseende på antalet grindar å allmänna vägarne, äro uppgifterna ej fullständiga nog för att tillåta ett sammandrag, då upplysning härom dels helt och hållet saknas från vissa län, dels grindarne ej äro uppgifne för hvarje särskildt slag af vägar.
Till deras betydliga antal i vissa landsorter kan slutas deraf, att det i Elfsborgs län tillförene räknats till 2,585, att från Christianstads län uppgifvits såsom befintlige 1,256 å allmänna och häradsvägar, från Skaraborgs län 1,232 å vägar som äro försedde med skjutsstationer, och från Wester-Norrlands län 1,079, med det tillägg att detta antal höstetiden i flera trakter fördubblas, samt från 60 Färjor.
Skjutsningen och dess minskning.
Stockholms län inom ett encia fögderi 488 o. s. v. Att en betydlig minskning i grindarnes antal åtminstone flerstädes utan olägenhet kan ske, bevisas deraf, att ofvanuppgifne antal i Elfsborgs län nu sjunkit till 467, och då allvarliga bemödanden i detta hänseende med understöd af Stängselförordningen af den 21 December 1857 fortgå, lider intet tvifvel, att ju icke detta hinder för trafiken åtminstone å allmänna landsvägarne skall snart så vidt ske kan undanrödjas.
Rikligen genomskuret af vattendrag, måste Sverige erbjuda talrika fall af behofvet att öfver sådane fortleda de allmänna vägarne.
Det enklaste medlet härtill, färjan, finnes ock ännu ofta anlitadt, då oberäknade kommunikationsanstalterne med i hafvet belägna öar, från 17 län omtalas såsom befintlige 109 färjeställen med nödiga anordningar för transport och afgifter för denna enligt fastställda taxor.