Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Karin steg upp, drog ut en liten låda i sin chiffonier och tog fram en silkesduk med en vidfäst pappersremsa.
» Till min guddotter Karna Olsdotter vid hennes konfirmation, » läste Karin med ett bittert skratt.
Skön gåfva!
Ett riktigt klassmärke den här lösa, tunna, brandröda duken med en svafvelgul och erggrön bård!
Min förnäma gudmor ville dermed låta mig förstå, hur
hälles ett nummer i veckan under hela qvartalet.
För hvarje 5-tal abon- nenter, som samlas, och för hvilka afglften insändes till Redaktionen af opassande det var af min mor att hålla mig med särskild lärarinna och att kläda mig som en dam.
E n dam?
Om hon sett ut som en sådan, d å skulle ej Roberts kusiner, de unga baronerna, kastat snöbollar på henne, när hon kom i alléen den der dagen hon tvangs af modern att gå till prostens för att tacka för den för- hatliga gåfvan.
— Hon såg blott uppklädd ut, så fin hon än gjort sig för att förarga gudmodern.
Det syntes nog på Roberts min.
Han var ju färdig att kikna af skratt.
— Så roligt de jemt ha der nere i rummen!
Hvem monne de nu göra narr af?
» Karin, får jag komma in? » frågade en vacker flickröst utanför dörren.
» Hvad vill du, Ina? » (Forts.) Hur skall en ung qvinna bäst utbildas till en god husmor?
Af S i l a h.
(Prisbelönt vid Iduns tredje pristäfling.)
jenna fråga kan, o m man så vill, helt kort besvaras med de o r d e n: E n qvinna utbildas bäst till en god hus- mor, om hon från tidigaste år får lägga hand vid o c h bära ansvar för vissa göromål inom hemmet.
Hvarje dotter b ö r i hemmet hafva sig ålagd bestämda pligter, som ej af någon orsak eller under någon förevändning få försummas.
J a g skulle vilja föreslå, att redan den lilla späda flickan, som har sitt största nöje af att leka med sina dockor, tillhålles att på be- stämd tid kläda af d e m om aftnarne o c h kläda på dem om morgnarne samt städse hafva pryd- ligt o c h fint i dockskåpet.
Men då jag gått sä långt till baka som till barndomen, måste jag också framhålla, huru omöjligt det är för mödrar i allmänhet att kunna följa sina barn så noggrant o c h ständigt, som det hehöfves för att få dem att från början k o m m a in på en ordningens o c h pligttrohetens v ä g; dertill ställer lifvet allt för många olika kraf på en husmor.
H u r u lyckligt vore det derför ej, o m bildade flickor egnade sig åt barnavården, åt den sköna uppgiften att uppfostra goda men- niskor o c h hos dem utså goda frön, som i sin utveckling skulle medföra både timlig o c h evig lycka.
Skulle icke detta vara den största uppgift lifvet kunde bjuda o c h hvilken ovärderlig fördel skulle ej tillskyndas familjerna, om de kunde få en sådan barnsköterska.
V i se nu mera ganska många fina flickor, som ega komfortabla hem, likvisst lemna dessa för att egna sig åt sjuk- vården, o c h detta är ett skönt värf i mensk- lighetens tjenst, men hvarför tänker ingen på att erbjuda sin tjenst såsom barnsköterska?
D e t vore vida mindre ansträngande, o c h ingen behöfver under sådana förhållanden erbjuda sitt arbete för intet, som man så ofta ser, då unga arbetssökande flickor annonsera efter plats att gå frun till hända.
H e d e r o c h välsignelse åt den unga flicka, som en gång blir den för- sta banbryterskan i denna riktning.
M e n jag behöfver ej orda vidare i detta ämne, utan hänvisar till » A v e s » utmärkta artikel i Iduns 25:e nummer.
D å flickan blifvit stor nog för att kunna med ordning sköta små pligter i hemmet, böra vissa sådana föreläggas henne, och j a g tror, att under barnaåren ligger mindre vigt uppå hur mycket hon gör, ligt o c h regelbundet ldun, ernålles ett gratlsexemplar för hela den tid, under hvilken abonne- mentet räcker.
Äro de samlade abonnenterna färre än 6, torde prenumera- än der uppå, att hon pålit- utför hvad hon åtagit sig.
Men m e d åren böra äfven pligterna tillväxa.
D e n unga flickan b ö r t. e x.
alltid förestå te- serveringen o c h hafva tillsyn öfver dukningen, och en g o d gradmätare på en ung flickas ord- ningssinne är den omsorg, med hvilken hon sköter lamporna eller handhar vården om linne- skåpet.
Minst en dag i veckan bör hon dess- utom vara med om att sjelf laga middagsmål- tiden, emedan detta i en framtid kommer att lända henne till stor nytta.
E n sak, som af mången förbises, är konsten att skära för kött, såsom stekar, vildfc o. d.
Detta kan nämligen göras på mer än ett sätt.
Sker det med iakttagande af vissa regler, vin- nes derigenom tvenne för hvarje husmor vig- tiga fördelar: för det första ser det upplagda köttet prydligare o c h aptitligare ut, om det är väl skuret, för det andra göres härigenom en ganska g o d besparing ej minst för smörgåsbor- dets räkning.
Något, som äfven är af ganska m y c k e n nytta, är, att den unga flickan sjelf bestämmer hvilken mat, som skall serveras på veckans olika dagar.
D e t är visserligen icke särdeles svårt, men det fordras dock någon öfning o c h omtanke for att uti rätternas sammansättning åstadkomma den näring som åsyftas och en aptitretande omvexling.
M o t slutet af sommaren är det vanligtvis mycket att göra inom hushållen, då syltning, saftning o c h inläggning af lingon, ärter, gurkor m. m.
D å b ö r man mera än någon- sin begagna sig af sina döttrars hjelp.
Dessa användas vanligtvis till mera mekaniska arbe- ten, såsom att rensa lingonen eller att plocka krusbären, men hafva för öfrigt ganska sväf- vande begrepp om hvad slags behandling fruk- terna måste undergå, innan de ligga syltade och prydliga i sina burkar.
M e n för att öfver- vinna okunnighet o c h glömska, böra de unga flickorna grundligt deltaga deri o c h vara för- sedda med en anteckningsbok, hvari de kunna annotera sina praktiska rön.
En annan omständighet, som mognar den unga flickans sinne, eggar henne till sparsam- het o c h beräkning, är, att hon gemensamt med föräldrarne får genomgå månadens räkenskaper, ty ett af de största felen inom unga hushåll är, att mannen ofta vare sig af en slags gam- malmodig fruktan för en medregent eller af beqvämlighet döljer för hustrun deras verkliga inkomster, och då hon det första o c h kanske äfven andra året af deras äktenskap ej möter några svårigheter att få ut de summor hon begär, bryr hon sig kanske snart ej längre om att noga tänka efter, huru vida det hon köper verkligen är nödvändigt, men då familjen o c h utgifterna med åren ökas och inkomsterna ej vilja räcka till, så blir under nämda förhållan- den den ekonomiska frågan ofta ett frö till disharmoni inom ett äktenskap, som från bör- jan hade alla betingelser till lycka.
E n stor inkomst kan onödigtvis uppslukas, då deremot en mindre genom makarnes förenade bemö- danden o c h uppriktighet kan förslå ganska långt.
E n annan vigtig sak är, att den unga flic- kan städse är vårdad o c h ordentlig i sin kläd- sel.
O m föräldrarne hafva råd dertill, bör hon f l en viss summa årligen eller pr månad åt sig bestämd, emedan det lär henne att b e - räkna oeh tänka tvenne gånger innan hon kö- per hvad som för ögonblicket faller henne in.
Man har sett exempel på unga flickor, som under hela sin uppväxt varit vana att obe- hindradt köpa allt, hvad de trott sig behöfva, plötsligt stå handfall na o c h modlösa, då någon pekunier förlust drabbat deras familj o c h omöj- liggjort för dem att längre få sina öfverflödiga fordringar tillfredsstälda.
D e t är derför af vigt, att så väl den unga flickan som den unga frun hafva sina s. k. toa- lettpengar • — af två gamla klädningar sätter man då kanske i hop en ny, en annan skickas till färgaren, o c h kappor o c h hattar aktas be- stämdt omsorgsfullare, om man sjelf skall gifva ut pengar för att ersätta dem m e d nya.
Och då hon nu erfar, hur odryg penningen är, gri- per hon sig kanske sjelf an o c h inbesparar sålunda utan tvifvel mången gång en rätt vac- ker summa.
H u r lätt är det ej t. e x.
att sjelf kläda och snygga upp sina sommarhattar, hvilket hos modisterna betingar ganska höga priser.
Något, som i väsentlig m o n bidrager att åt hemmet gifva en prydlig o c h behagfull pregel, äro väl ordnade o c h skötta krukväxter, o c h dessas vård kunna gerna de unga flickorna åtaga sig.
D e t är ej så länge sedan jag besökte ett hem, som ögonblickligen gjorde intryck af att vara förtjusande, ehuru jag ej strax visste, hvad som egentligen ingaf mig denna angenäma känsla.
J a g såg mig omkring i rummet o c h märkte då, att tyget till så väl gardinerna som möblerna var ganska urblekt, att pianot var gammalt och klumpigt o c h att följaktligen ej den minsta l y x förefans, men att prydligheten bestod uti de mest förtjusande växter.
Fönstret var beklädt med en präktig, glänsande mur- gröna, hvita björkstammar voro smakfullt pla- cerade här o c h der, uppbärande rika blad- växter och omslingrade af grönskande kläng- växter, o c h ganska sr art k o m jag till den slut- satsen, att det behagliga intryck jag erfor af detta hem hufvudsakligen k o m af de väl skötta och smakfullt ordnade växterna.
Renlighet, ordning o c h sparsamhet äro de hufvudsakligaste egenskaper, som erfordras i ett hushåll, men man får derför ej å sido sätta förskönandet af sitt hem, i synnerhet då detta kan å väga bringas på så billigt sätt.
Har den unga flickan i sitt föräldrahem villigt o c h pligtiroget skött de henne der ålagda göromålen, är det fullkomligt säkert, att hon en gång i det egna hemmet skall utveckla än större ifver o c h intresse allt efter som de ökade pligterna taga henne i anspråk.
Om hon under förlofningstiden helt plötsligt skall sätta sig in i ett hushålls alla detaljer, då hon förut uteslutande sysselsatt sig med baler o c h toaletter, blir resultatet i de flesta fall ganska hälft.
E t t välordnadt hushåll kan man likna vid ett ur, der hvarje kugg måste vara inpassad efter den andre, för att det hela skall kunna uppfylla sin bestämmelse, o c h då det unga sinnet merendels under denna tid är upptaget af allehanda tankar och känslor, kan så lätt en sådan der liten kugg undgå hennes uppmärksamhet o c h hon sjelf en dag stå svarslös inför en okunnig tjenarinna.
Denna, ehuru i allmänhet allt för korta beredelsetid, kan dock hafva sin nytta med sig, synnerli- gast o m den unga flickan alltid har till hands den förut omnämda anteckningsboken, deri hon kan skrifva upp hvad som förefaller henne vara at vigt.
E n sådan liten bok har mången gång varit till stor hjelp i ett ungt hushåll.
Jag har emellertid hittills ganska ensidigt behandlat den förelagda frågan, i det att jag förutsatt att den unga qvinnans verk ningskrets uteslutande varit beräknad för den blifvande gifta qvinnan.
M e n ganska många
— Bidrag från alla områden f ö r qvinllg verksamhet mottagas med tacksamhet.
Endast en sida af papperet bor qvinnor blifva aldrig gifta, på grund af mån^a olika ligen omständigheter, derför, att så fylla en kanske dock hufvudsak- få äro i stånd att upp- makas o c h mors ansvarsfulla pligter.
J a g kan ej underlåta att passa på tillfallet för att göra några reflexioner öfver det säll- skapslif, som i allmänhet idkas i de större städerna.
Balerna börja vanligen redan i sep- tember månad o c h fortgå med korta uppehåll hela året rundt.
Gästerna anlända vid åtta- tiden, då dansen genast börjar, o c h, endast af- bruten af soupern, håller i till två eller tre om morgnarne.
D e unga flickorna hafva naturligt- ligtvis » förtjusande r o l i g t », kinderna rodna o c h ögonen blixtra, man tycker sig se idealet af helsa o c h ungdomskraft.
Följande f. m.
är vanligtvis den unga damen ej uppe förr än fram emot kl. tolf, o c h kom- mer man då händelsevis samma dag på visit, skall man häpna öfver den förändring, som några timmar förmått verka på den unga skön- heten: kinderna äro bleka, ögonen matta, den spänstiga hållningen o c h den dansande gången äro totalt försvunna.
Detta blir dock sällan följ- den af en bal, men tretio å fyrtio baler på en vinter åstadkomma dess säkrare denna för- ändring.
Ingen omvexling förekommer i detta enahanda dansande.
O m någon inom vår umgängeskrets tar ett djerft steg och bjuder på en soaré med om- vexlande musik, deklamation o c h dramatik, höjas de Ulligaste verop.
D e t ser således ganska hopplöst ut med nå- gon förbättring inom vårt sällskapslif, men att en sådan är önskvärd, torde dock hvar och en m e d vaket o c h praktiskt o m d ö m e inse.
Den qvafva, damfylda balatmosfären, de hårdt åt.
dragna snörlifven o c h de högklackade skorna kunna ofta föranleda ganska allvarsamma skador.
Man kan således med säkerhet påstå, att sällskapslifvet ej är den skola, hvari den unga flickan danas till en frisk o c h kraftig husmor.
Min mening är dock ej att förbjuda eller totalt ogilla alla baler o c h förströelser, men de böra njutas med måtta eller med andra o r d: dessa få ej så upptaga den unga flickans lif att hon för dem ' försummar de henne ålagda pligterna i hemmet.
I den händelse, att den unga qvinnan af en eller annan orsak förblir ogift, skall hennes lif dock framflyta lyckligare och lugnare, om hon vant sig vid ofvannämda pligter i sitt föräldra- hem.
F ö r r eller senare står hon j u ändå en- sam i verlden, o c h är det då lyckligt att kunna förlita sig på sin egen kraft o c h förmåga.
M e r än en gång, när jag träffat på medelålders, ogifta qvinnor, har den tanken uppstått: » Så skada att hon ej blifvit gift — hvilken för- träfflig hustru och mor skulle hon ej blifvit. » Men antagligen har en annan lifsuppgift varit henne ämnad, som, ehuru ej alltid till sitt fulla värde uppskattad af menskor, dock var den, inom hvilken hon kunde uträtta det mesta goda, o c h inom hvilken hon skulle utveckla sig o c h luttras för sin slutliga himmelska be- stämmelse.
Mången anser, att qvinnan frångår sin be- stämmelse, ja, att hon rent af beträder en för- bjuden väg, om hon beslutar sig för att sjelf bryta sig en bana o c h förtjena sitt uppehälle i stället för att gifta sig och derigenom blifva » försörjd ».
D e t senare är i flere fall än man anar be- vekelsegrunden till äktenskaps ingående.
Men denna ensidiga o c h som j a g vågar påstå origtiga uppfattning af det qvinliga arbetet vin- ner allt färre anhängare, j u upplystare vår tid blir.
M e n för att våra döttrar en gång skola kunna stå på egna fötter, är ej den vanligen ytterst » lindriga » pensionsbildningen tillräcklig.
N e j, låt dem lära sig en sak gruudligt o c h med allvar: aritmetik, målning, musik, språkveten- skap, handarbete o. d., naturligtvis också efter hvad hvar o c h en har mest håg och fallenhet för.
Men vanligtvis kunna de unga flickorna litet af hvarje och äro fullkomligt ur stånd att meddela sina kunskaper åt andra af den enkla orsak, att de sjelfva saknat grundlighet o c h all- var i sina studier.
Ä r o de deremot fullkomligt mäktiga en kun- skapsgren, så misstar jag mig mycket, om de ej med fast vilja och ihärdighet en gång skola kunna förskaffa sig sitt uppehälle.
M y c k e t skulle visserligen kunna vara att till- lägga i denna för nuvarande o c h kcmmande generationer så vigtiga fråga, men några anvis- ningar äro här gifna, hvilka, om de anlitas, jag för min del tror, skola, rätt uppmärksam- made och tillgodogiorda, vara till hjelp, då du vill besvara frågan: H u r skall jag uppfostra min dotter till en god h u s m o r?
Palmodling i boningsrum.
a äro väl eniga deri, att palmer äro synner- ligen praktfulla växter.
Många, som endast helt kort tid sysselsatt sig med palmodling, anse dock skötseln synnerligen besvärlig och resultatlös, hvar- för de skaka på hufvudet och säga: &gt;Ja, nog äro de vackra, men de trifvas ej i boningsrum ».
De kunna ju ock i viss mon hafva rätt, ty det är ofta så, exempelvis då rummet ej är tillräckligt ljust, hvilket ofta eger rum i finare hus, der man behänger fönstren med tjocka gardiner och jalusier.
Resul- tatet blir lika dåligt, om man i det rum der pal- merna stå, har gasbelysning.
För odling i boningsrum bör man välja sådana sorter, som bäst passa dertill; af de många palm- arter, som finnas, egna sig nämligen ganska få till detta slags kultur.
Men finner man den rätta sorten, kan man ock, naturligtvis om - man egnar den tillräcklig skötsel, fröjda sig åt ett mycket godt resultat.
Så berättade mig en trädgårdsmästare: » En dam beklagade sig, att hon städse haft otur med sina palmer, oaktadt hon köpt en massa olika sorter.
Emellertid fann jag, att det varit endast sådana, som behöft hög temperatur och fuktig luft.
Jag rådde henne derför att skaffa sig mera härdiga sorter och anskaffade åt henne några Livistona, Gha- mmrops och Phoenix.
De förre hade 5 — 6 blad och voro 60 cm.
höga; de senare hade endast fyra blad och voro 75 cm.
Jag blef ej i tillfälle att besöka henne förr än efter tre års förlopp.
Jag blef förvånad, då jag såg de vackra och kraf- tiga palmer, som prydde hennes salong, och kunde ej tro annat, än att de nyligen hemtats från ett drifhus, men hörde då till min öfverraskning, att det var samma exemplar, som jag en gång inköpt.
Li- vistonerna och Chamserops hade 12 — 13 blad och en höjd af 1 meter 25 cm.
Phoenix ' hade 10 blad och en höjd af omkring 2 m.
60 cm. » Palmer äro en verklig prydnad så väl i drifhus och vinterträdgårdar som i boningsrum, på blomster- bord, på stativ o. s. v. För att trifvas behöfva de ett så ljust och luftigt rum som möjligt, i hvilket temperaturen hålles omkring + 7 — 1 0 ° C, ehuru nå- got högre temperatur ej skadar.
Dessutom måste man vara noggrann med vattningen.
Under sommar- månaderna och i synnerhot på varmare sommarda- gar är en öfversprutning af stor nytta, enär den stärker växten och befriar bladen från det myckna dam, som så lätt fäster sig på dem.
Under vintern är drag skadligt, men under sommarn är det af nytta att låta dem få rikligt med luft, i synnerhet på varma dagar.
På sommaren kunna de ock med fördel flyttas ut i det fria, men böra då skyddas mot solsken.
Detta gifver dem nämligen ett fläc- kigt och gult utseende.
Så sker ock, då palmerna i boningsrummet erhållit sin plats för nära fönstret.
Omplanteringen sker på våren och för öfrigt så ofta rötterna fylt krukan.
Till omplantering tager man en blandning af två delar ljungjord, två delar söndersmulad löfjord, en del gammal lera och en del hvit flodsand.
Kru- korna eller baljorna måste vara i proportion med växternas storlek och vara försedda med tillräckligt aflopp för vattnet.
Botklumpen bör sättas något under jordytan.
Sjuka rötter bortskäras med en skarp knif; i jorden kan blandas något träkol.
Omplanterade exemplar skuggas, tills de åter sla- git rötter.
Under tiden täckas de rötter, som skjuta upp öfver jorden, med mossa.
Till vattning nytjar man dam- eller flodvatten, men saknar man tillgång till sådant, kan brunnvat- ten göra samma nytta.
På sommaren bör man då och då gifva palmerna en gödselvattning.
Man upp- löser en liter ej för stark kogödsel i fem liter vat- ten.
Peruguano är också ett utmärkt gödningsämne, men måste användas med mera försigtigtighet.
Häraf tager man en half matsked till fem liter vatten och låter blandningen stå en timme, så att guanon må rigtigt upplösas.
Innan blandningen användes, röres den väl.
Dessa gödningsämnen åstadkomma en fro- digare växt och gifva bladen en friskare färg.
Följande palmarter kunna med framgång odlas i boningsrum: Chamcerops humilis och O. exelsa, dvergsolfjäder- palmer äro förnöjsamma och dekorativa växter.
Limstona chinensis (Latania borbonica).
En myc- ket vid solfjäderpalm, som bäst af alla egnar sig till rumskultur.
Bladen uppnå betydlig storlek.
Skall växten trifvas, bör den ha stor kruka och mycket vatten.
Livistona australis (Gorypha australis) har en viss likhet med Cham&amp;rops exelsa, men öfverträffar denna på flera sätt.
Denna art är en af de tacksammare.
Vid omplantering bör man tillse, att den ej får för stor kruka.
Phapis flabelliformis är också en mycket dekorativ solfjäderpalm.
På mera kraftiga växter framkomma så kallade utlöpare, hvilka gifva växten ett utmärkt vackert utseende.
Den är synnerligen härdig.
För att trifvas, fordrar den stor kruka och rikligt med vatten.
Phoenix reclinata, Ph.
canariensis, Ph.
te- nnis, Ph.
leonensis, Ph.
farinifera äro synnerligen förnöjsamma och härdiga palmer.
Deras fina, fjä- derlika, graciöst böjda blad gifva dem ett vackert utseende.
De trifvas väl i vanlig rumstemperatur och böra ej hafva för små krukor eller för mycket vatten.
Man skulle kunna räkna upp ännu fler för rums- kultur lämpliga palmer, såsom Areca, Chamazdorea, Kentia, Pritchardia och Seafortia, men odlingen af dessa har stundom misslyckats, hvarför blomstervän- nen helst bör hålla sig till de här ofvan nämda.
A r luften i rummet för torr eller sker vattningen mindre regelbundet, bänder det att ohyra uppträder på palmerna.
Den vanligaste är en liten svart in- sekt (Trips haimorhoidalis), som vanligen uppehåller sig på bladens undersidor, den bruna sköldlusen och den hvita växtlusen, hvilken förökar sig ofantligt.
Man bör genast söka fördrifva ohyran.
Man upp- löser såpa i ljumt vatten och tvättar medels en svamp växterna dermed; sedan öfversprutar man dem med rent vatten.
Måtte nu dessa rader hos många blomstervänner väcka lust att egna sig åt palmodling.
Deras möda skall blifva rikligt belönad.
Palmplantor fås nu mera till ytterst billigt pris.
Hvad hörer till ett ungt äkta pars bo- sättning oeh huru böra kostnaderna ställa har sig 2,000 härför, kr.
i a) då familjen årsinkomst?
— b) 4, 0 0 0 k r.
(Tilldömd pris i Iduns tredje pristäfling.)
^¥R " T / rågan hade varit lättare att besvara, om ^lllfö * ^ » H u r u skall bosättningskost- e n &gt; 1 ' - ~-« naderna fördelas, då vi ha ett grund- kapital af så o c h så m y c k e t o c h vilja antingen alls icke eller o c k för så o c h så m y c k e t skuld- sätta o s s?
» T y det måste medgifvas, att man sätter b o o c h beräknar detta lika m y c k e t efter det kapital, som man eger tillgängligt, sam- mansparadt under årens lopp, som efter lönen pr år, som j u måste beräknas för lefnadsom- kostnaderna; naturligtvis kan man j u taga en del på kredit, förstås, men det göra inga prak- tiska personer, utan » rätta mun efter m a t s ä c k »,
d. v.
s. sätta b o for det kapital de ega o c h komplettera sedan b o e t efter hand.
Den uppstälda frågans besvarande kan så- lunda helt visst ej blifva fullkomligt exakt.
Emellertid skola vi söka göra vårt bästa.
H a r man pr år 2,000 kr., hyr man en lägen- het på 3 rum o c h k ö k.
Kostnaden för den- nas möblering oeh öfriga inventarier vilja vi sätta sålunda: Sängkammarmöblemanget: En säng (det blir billigast med endast en) 65 kr., Lavoar 50 kr., Toalett 75 kr., Stolar 10 kr.
Summa 200 kr.
Matrummet: Matbord 40 kr., Stolar ä 7 kr.
st. (s. k. wiener- stolar) 8 st.
— • Kompletteringssumma, möjligen räckande äfven till ett litet s. k. serveringsbord, 29 kr.
Summa 200 hr.
Tredje rummet, som på samma gång är salong, mottagningsrum och dagligt rum, bör ha ett nätt och vackert möblemang, som tillika är enkelt och praktiskt: En soffa (mörkrödt tyg) 50 kr., 6 stolar ä 12 kr.
(Symaskin får man vänta med så länge).
Detta rums konto blir alltså 282 kr.
Vill man taga en kompletterings- summa på 18 kr., så blir det för jemnhetens skull: Summa 300 kr.
Köket och öfriga hushållsinventarier: Uppköpen i jernboden: En emaljerad gryta 5 kr., ett ämbar 1,50, ett dito 3,50, en panna 1 kr., en större dito 3,25, en skum- slef 50 öre, en köttgaffel 50 öre, tre puddingformar 3,25, en yxa 1 kr., en kaffedosa 50 öre, en tedosa 50 öre, två stakar 5 kr., två större dito 6,so, ett tändstickställ 50 öre, en diskbalja l,so, en tång 75 öre, rifjern 25 öre, brödknif 1 kr., ett hälft dussin hvardagsknifvar och gafflar 6,so, en spiskammarljus- stake 1 kr., en liten emaljerad panna 2,60, en jern- blecksstekpanna 60 öre, ett kryddskåp 3 kr., en kaffe- kanna 1,50, ett bleckmått 33 öre, en tratt 15 öre, en sopskyffel 90 öre, en fotogénkanna 1,25.
— Kom- pletteringssumma kr.
7,27.
Summa 60 kr.