Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det skulle glädja oss, om denna lilla skiss kunde ge anledning till, att man mera än nu använde den i många hushåll nästan bannlysta kalfsteken.
» Seså — seså — » afbröt en befallande stämma skall vara 10 i stället för 12 timmar.
Denna gärd åt vår tids humanitetssträfvanden helsades ur mörkret.
Den gamle Cerberus ' betjäntuatur af biträdena med jubel och är egnad att ytterli- berördes omedelbart af dess lugna öfverlägsenhet.
gare befästa det goda förhållandet mellan fröken » Ni kan godt stoppa er pipa i säcken och i stäl- Lundin och hennes arbetare.
Som ett tecken på, let svara mig, om grefve Axel Stjärne bor här.
att detta redan förut funnits, öfverlemnades till Jag önskar genast träffa honom för en viktig an- henne af de senare som födelsedagsgåfva en frukt- gelägenhet. » skål af oxideradt silfver med följande inskription: » Grefve Stjärne, » muttrade » Knecht Ruprecht » med tonen nedstämd ett par oktaver; » ja, nog Till Augusta Lundin, från en tacksam arbets- kallar han sig så.
Men han tar inte emot något personal, 13 juni 1890.
På eftermiddagen hade fröken Lundin arrange- folk midt i natten, vore det ock kejsaren själf.
rat en ytterst angenäm utfärd med extrabåt till Kom igen som ordentliga människor, när det blir det i sin skönaste sommarfägring prunkande Ul- ljust, få vi åtminstone se hvarann i synen. » riksdal.
I färden deltogo alla biträden och med- Och med en energisk smäll afklippte luckan all verkande i fröken Lundins storartade affär.
vidare korrespondens med den yttre världen.
Grefve Karl Stjärne — ty det var han — insåg, att det till intet tjänade att vid denna tid längre envisas, utan vände med raska steg åter inåt staden.
Hufvudändamålet med hans expedition var dock uppfylld.
Han hade förvissat sig om broderns tillflykstort.
U r ett k v i n n o l i f s h i s t o r i a Striden o m hjärtan.
af Johan Nordling.
et lilla huset var engång uppfördt af en nu sedan ett tiotal år afliden gammal ungkarl, ett folkskyggt original, som älskade att kringgärda sig med en eremitartad afskildhet och här, midt bland sin ymnigt hopade förmögenhet, framlefde en gläd- jefattig ålderdom tillsammans med en gammal tro- tjänare, hvilken som en Cerberus bevakade den enda ingång, som genom trädgårdsmuren förmed- lade förbindelsen med den yttre världen.
När den gamle herrn dog, testamenterade han hela sin kontanta förmögenhet till friplatser för medellösa sjuklingar vid kurorten, men fastigheten, som folkmun uppkallat Schlussefburg i en dubbel- mening, som syftade dels på den gamle egarens namn — han hette nämligen Schlussel — dels på hans väl undanlästa paradis, gick enligt hans sista dis- position i arf åt » Knecht Ruprecht », d. v. s. den öfverlefvande trotjänaren, som bar denna titel allt sedan längst förflutna ungdomsdar, då han tjänst- gjort vid arméen.
Den nye innehafvaren begagnade sin arfvegård så D.
D. Journ.
till vida till förräntning, att han under brunnssä- songen uthyrde den lugna och bekväma lägenhe- ten till stillsamma kurgäster, som ej behöfde se på kostnaderna, när det gällde att förskaffa sig en afskild och rofull tillflyktsort.
Hit hade sedan några dagar grefve Axel Stjärne flyttat in, sedan den häftiga febern så pass gifvit Vidtberest, kvinlig turist.
Hufvudstaden med sig, att någon förflyttning var möjlig, åtföljd har i dessa dagar haft besök af en miss Mary af en ung, strålande skön kvinna, hvars förhål- C. Bennett från Washington i norra Amerika, lande till grefven den gamle barske Knecht Rup- » flygande » korrespondent till den i San Francisco recht hade svårt att för sig själf klargöra, och i Califonien utkommande stora tidningen The Paci- med hvilket han för öfrigt ej länge gitte bry sitt fic.
Miss Bennett är icke mäktig något annat hufvud.
Han var nöjd med hvad som helst, när språk än engelska, men hade icke desto mindre han blott ordentligt fick sin rundliga hyra på da- under den närmast föregående tiden, eller från december månad förlidet år, utan sällskap genom- rest Persien, Syrien, Palestina och Egypten samt Sent om aftonen samma dag, grefve Stjärne nu på våren besökt de flesta europeiska land och därvid här och där i sin skissbok aftecknat vyer och hans dotter anländt, ljödo plötsligt dofva port- och föremål, som synts henne anslående.
_ Den klappsslag på den gamla ekporten i Schliisselburgs första plats, där hon nu ärnar hvila ut, är Öster- trädgårdsmur.
» Knecht Ruprecht », som bebodde sund, hvarest hon tänker dröja ett par dagar.
en liten ekonomibyggnad strax inom muren, var Därifrån kommer färden att fortsättas till Trond- redan i färd med att gä till sängs, då hans öra hjem och sedan vidare till Nordkap, där hon be- spändes vid detta ovanliga ljud.
Regnet smattrade mot rutorna i hans nedrökta räknar vara framme vid midsommaren för att se- dan öfver England vända åter till sitt hem.
Den lilla kammare, och öfver trädgården därutanför långväga gästen uttryckte sin förtjusning öfver låg natten tung och mörk.
Svärjande sköt han på sig de glappande läder- midsommarsolens land och det tillmötesgående hon så väl i Stockholm som eljes under resorna tofflorna, slängde omkring sig en lång regnrock inom Sverige rönt af alla, med hvilka hon kom- af militärkomiss, ett outslitligt minne från hans krigardagar, tände en antikverad lykta med horn- mit i beröring.
skifvor i stället för glasrutor och trafvade ned till porten genom regnvattnet, som forsade i sanden om hans fotknölar.
Han öppnade den lilla luckan och stack ut En fest för sina arbetare gaf den 13 dennes hufvudet, men kunde ej genomtränga det djupa fröken Augusta Lundin, innehafvarinna af den be- mörkret, stack så ut armen med lyktan, men fick kanta, stora modeaffären här i hufvudstaden, med då ej hufvudet genom och såg än mindre.
Röt anledning af, att hon samma dag fyllde 50 år.
så argsint, med en torstensröst, som skållade vidt Samtliga i fröken Lundins affär anställda personer omkring i nattens tystnad; uppgå till omkring 150.
» Hvem är där?
Hvad är det för tjufpatrask, Butiklokal och atelierer voro med anledning af som väcker folk midt i natten?
Packa er i väg dagens betydelse festligt smyckade med flaggor bara, eller jag går in efter min bössa och knäp- och grönt.
Festligheten fick en särskild betydelse per er.
Det rara saltskottet är visserligen afsedt genom tillkännagifvande af fröken Lundin, att ar- för kattorna, men jag tror nog det skulle smaka betstiden inom hennes etablissement hädanefter er också, landsstrykare.
» Smånotiser från kvinnovärlden.
När grefve Karl, efter en mängd underhandlin- gar med » Knecht Ruprecht », ändtligen släpptes inom den tunga porten, som gnisslande vred sig på sina rostiga gångjärn, bredde sig den lummiga trädgården helt inbjudande framför honom i grön- ska och strålande solljus.
De yfviga buskagen växte visserligen tämligen oansadt ut öfver gångarnes sand, där gräsvallen ostördt inkräktade; de mossiga trädens stammar, de len^ästade statyetterna, som här och hvar skymtade fram mellan löfverket, vittnade om en slapp ans; men öfver detta igenväxta gamla kråkbo låg dock en viss gammaldags poesi, som verkade fridfullt och gladt.
» Knecht Ruprecht » följde honom med misstänk- samma blickar, betänksamt vändande det glän- sande guldmynt, som nyss tryckts i hans hand.
När grefven kom närmare hufvudbyggnaden, upptäckte han i skuggan af verandaspalierns vin- löf en manlig skepnad utsträckt på en hvilstol.
Han igenkände genast brodern.
Denne låg med slutna ögon.
Han hade ögon- skenligen slumrat in, och grefve Karl saktade sina steg att ej i förtid väcka honom.
Grefve Axel Stjärne var ett femtal år yngre än brodern och hade i sina dagar ansetts för en ovanligt vacker man.
Hans profil var nobelt sku- ren, ett mörkt, något silfversprängdt hår, slöt mjukt och tätt om den höga pannan; ett ännu ramsvart, yfvigt och lätt krusadt helskägg dolde nedtill hälf- ten af ansiktets oval.
Sjukdomen hade nu bredt en blid blekhet öfver dragen, som ytterligare höjde deras distinguerade och manliga skönhet.
•M * Vid det lätta prassel, som uppstod i vinlöfven, då den kommande steg upp för verandans trapp- steg, slog grefve Axel upp ögonen.
Förvirrad, som ville han samla sina tankar, strök han sig med den efter febern magra, genomskin- ligt hvita handen öfver pannan, då han mötte broderns blick.
Så upplystes hans ansikte helt plötsligt af ett gladt igenkänande.
Deras händer möttes på halfva vägen.
» Goddag, Axel », sade grefve Karl vänligt; » hur är det med dig min stackars bror?
Du ser allt betydligt medtagen ut af din häftiga sjukdom. » » Jag tackar dig — nu är jag ju mycket bättre, betydligt på bättringsvägen.
Men det var så vän- ligt „af dig, att du kom. » » Ah, hur kunde du väl tänka, att jag skulle dröja en minut, sedan jag fått » — — han hejdade sig, och hans öga mörknade » — — fått — ditt tele- gram. » » Ja, Käthe telegraferade, » svarade den andre, och en svag rodnad for ett ögonblick öfver hans ansikte.
» Hon har vårdat mig så ömt; hade jag ej haft henne här, vore jag nu icke mycket värd. » Brodern svarade intet härtill, började endast med långa steg och händerna på ryggen gå fram och åter öfver golfvet.
Det blef tyst för någon minut.
Därefter började Axel Stjärne på nytt: » Ja, jag vet ju, att du aldrig kan lida, aldrig lidit Käthe.
Det tjänar väl knappast att tala till dig därom numera efter alla de ord, jag förgäfves spillt på dig i denna sak.
Om du blott en enda gång ville bifalla till att personligen träffa henne, se henne, skulle du — jag är viss därom — snart ändra tanke. »
» Aldrig i världen, » brast den andre häftigt ut.
varit nog svag att alltid till sist ge vika för dina » Skall du då ej kunna gifva med dig ens nu, önskningar — — Ja — ja — du rynkar ögonbry- då hon räddat mitt lif.
Ty hon har räddat din nen min stolte, älskade broder!
Men hvarför — broders lif, Karl.
Under den häftiga sjukdomen hvarför kan du då ej bönhöra mig därhän att har hon icke vikit en sekund från min sida, icke endast en gång, en enda gång själf träffa henne, unnat sig ett ögonblicks hvila, icke någon sömn.
tala med henne!
Om hennes börd är okänd, hen- Jag förstår ej, att hennes svaga fysik kunnat stå ut. » nes namn ej har anor och klang — hvad bety- » Hon ångrade bittert efteråt », fortsatte han om der detta för mig, för en varm, årslång kärlek.
» » Det skall dock medges och är sannt — Gud en stund, då brodern fortfarande förblef tyst, » att bon lät förmå sig att telegrafera.
Ty hon vet, hur straffe mitt felaktiga hjärta », fortsatte han efter oförsonligt du hatar vårt förhållande.
Det är icke en paus, » det har ej varit din myndighet allenast utan, att äfven jag vid tanken härpå ibland ön- såsom släktens hufvud, som afbållit mig från att skat det gjorda ogjordt.
Men å andra sidan läng- göra min plikt.
Det har ock varit värdslig beräk- tade jag så att.
få se dig.
— Hur mår det kära barnet Sonja?
Är hon nu ensam hemma? » Du känner lika väl som jag, att mitt giftermål med en ofrälse kvinna enligt våra fideikommissbe- » Sonja är med mig. » » Är hon! "
Han reste sig intresseradt upp i sto- stämmelser skulle göra mig förlustig Lindestorp, len, men föll matt tillbaka igen.
» Ack — hvarför mig och mina arfvingar till all tid.
Denna snöda hänsyn har ock bidragit att hålla mig tillbaka.
tog du icke henne med dig hit? » Men nu, nu har jag fattat mitt beslut.
Hon har » Sonja kominer aldrig med sin fot öfver sam- ma tröskel som hon — Käthe Bentson — aldrig — offrat sig för mig, offrat allt för mig — och jag så länge jag är hennes far », svarade Karl Stjärne skulle längre svika henne.
Det vore en fläck, som skulle låda vid mitt namn långt skymfligare än kärft.
Broderns ansikte blef högrödt, och han ryckte brottet mot någon trångbröstad fördoms förhatliga häftigt till.
Han hade ett hårdt svar på sina läp- lagar.
Jag eger dock alltid tillräckligt, för att vi i främ- par.
Men i samma ögonblick besinnade han sig.
» Du har rätt », svarade han sorgset; » det anstår mande land kunna lefva ett bekymmersfritt lif med hvarandra.
ej fröken Stjärne — — icke ännu.
» Jag ber dig i Käthe respektera din broders tro- t Icke ännu — hvad menar du därmed? » En paus uppstod, innan Axel Stjärne svarade lofvade.
Så fort min helsa tillåter det, blir hon med en ton, som han tydligen ansträngde sig göra grefvinnan Stjärne. » Med nedböjdt hufvud, med dystert sänkt blick naturlig och lugn, men genom hvilken dock en åhörde Karl Stjärne orörlig sin broders ord.
Men nervös brådska vibrerade i hvarje stafvelse.
» Du vet, Karl, att det är din envisa ochlbestäm- .till sist, när han talat till slut, steg han fram och da fördom, som ända hittills hindrat mig att göra fattade hårdt om hans arm.
» Axel — du vet icke, du vet icke, hvad du säger; Käthe, till hvad hon redan för allt för länge sedan bort vara — min hustru.
Det skulle vara en du förstår ej dina ord.
Du är sjuk — du är svag messalians, säger du, en skamfläck, som aldrig — denna kvinna har begagnat din sjukdom till skulle kunna aftvås det Stjärneska namnet.
En sina äfventyrarsyften — hon har förgiftat dig, för messalians, en skamfläck — hon, som är så god, att spinna dig i sitt nät.
— Du är ej tillräknelig så skön, så uppoffrande så renhjärtad!
Jag har för dina handlingar — nu, efter din sjukdom — Förslag till matordning för veckan 22 — 28 juni.
Söndag: Soppa på blomkål; kokt makrill; lamstek med grönsaker; stuf- vad sparris; äppelkaka.
Måndag: Oxrullader; vinsoppa.
T i s d a g: Stekt flundra med lingon; mannagrynsvälling.
Onsdag: Soppa med spenat; kokt fårbringa med dillsås.
Torsdag: Stekt kalfbringa; filbunke.
Fredag: Köttbullar, fruktsoppa.
Lördag: Soppa på grönsaker; pep- parrotsgädda.
Elegant borstväska med bronsmålning och broderi.
Den vackra väskan väl- jes i rödt, blått och oliv, allt efter hufvudfärgen på den vägg, den skall pryda.
Ett 18 cm bredt och 38 cm långt stycke plysch utklippes i ena ändan i 9 cm breda och 12 cm långa uddar enligt afbildningen och fästes därefter medels gelatinlösning på styfgaze, som på alla sidor sidor är så mycket större, att den kan med tråd och nål spännas öfver ett bräde, eller hälst i en ram.
För öfrigt spännes ett 15 cm bredt Recept.
Stufvad sparris: Sparris kokas med litet vatten och måttligt salt, upptages och lägges på en sikt att afrinna.
Smör smältes i en kastrull med | sked mjöl och en knifsudd finstött muskottblomma (till 25 mycket stora sparrisar) '; spadet af sparrisen tillsättes, hvarefter allt får ett uppkok och afredes med 3 äggulor och saften från | citron.
Af sparrisen användes blott de 3 tums långa topp- ändarne, som läggas två minuter i så- sen i täckt kastrull och därpå skynd- samt serveras.
En lika fin som enkel anrättning.
Äppelkaka: Limpbröd rifves och ste- kes i smör.
En stekpanna bestrykes med kallt smör och beströs tjockt med rifvet stekt bröd.
Kokt äppelmos eller skalade och urtagna äpplen, skurna i mycket tunna skifvor och blandade med socker, lägges hvarftals med stekt rifvet bröd, till dess att pannan är full, öfverst lägges ett hvarf stekt bröd samt några små bitar kallt smör, och kakan gräd- das i ugn.
Kokt makrill Makrillen urtages genom och 28 cm långt stycke atlas, i samma så liten öppning som möjligt, lefvern färg som plyschen eller i ljusare ny- kvarleranas i fisken, som klyfves långs anser, äfven i ram.
På denna yta ryggen, tvättas och får afrinna.
Vatten målar man nu efter föreliggande teck- sättes på elden med salt; när det kokar, ning eller egen komposition med för ilägges fisken.
sådant ändamål preparerade bronsfär- Smör blandas kallt med en sked mjöl; ger mönstret i naturlig schattering l glas vatten, salt och 1 sked hackad och markerar sedan med fin metalltråd persilja tillsättas, och allt röres öfver de mest framstående partierna af det- elden, till dess det kokar.
När allt är så långt färdigt, kringsyr man, såsom ses af afbildnin- Med denna sås serveras fisken.
gen, atlasen på samma gång som gazen O. H.
D. du är ej tillräknelig säger jag dig, och det får aldrig hända.
För öfrigt, om hon älskar dig — hon skulle al- drig själf tillstädja dig detta — nej, aldrig — men hon älskar dig ej — det är ditt namn, den ställ- ning, du kan bjuda henne, som lockar hennes hänsynslösa äregirighet.
Kärleken offrar sig, kär- leken skulle, måste här offra sig. » » Jag vet, att hon älskar mig, » svarade Axel Sjärne till broderns våldsamt upprörda ord.
» Men just därför att hon så helt och hängifvet gör det, kan hon ej längre afstå.
» » Kan ej afstå!
Ha ha — för att hon icke äl- skar dig, ja!
Godt — jag skall tala med henne; nu, nu vill jag se henne, träffa henne — genast!
Jag skall göra dig till viljes!
Och om den känsla, hon hyser för dig, inom sig gömmer en gnista af kärlekens renket, då vet jag, att hon afstår.
Hvar är hon — hvar döljer hon sig? » » Du bifaller således att träffa henne, » säger Axel Stjärne glad.
» Jag tackar dig varmt där- för! » » Ja, men då skall du ock lofva mig, hör du, svära mig, att om hon afstår — då är det slut er emellan.
I motsatt fall — — vid himlen jag tvår mina händer.
Jag kan då ej längre strida.
Axel — lofear du mig detta? » » Hon gör det aldrig ... » » Men om.
.. Svär du mig ... ?-&gt; » Ja, jag svär.
Hon — — afstå från vår kär- lek — — aldrig, aldrig ... » (Forts.) En kvinna kan alltid döma om, huru hon uppskattas, af den konversation man ställer till henne.
M. Edgeworth.
med kordonger innehållande guld- eller silfvertrådar oeh applicerar atlasen på plyschen med iakttagande af lika stort afstånd på sidorna samt upptill och nedtill.
Upptill bör man beräkna 2 cm mera plysch, för att kunna fästa den kring den lilla tvärkäppen.
De båda uddarne böra likaledes utfyllas med broderad atlas.
Väskans monte- ring kompletteras af sniljpomponer, sammansatta tre och tre, samt dubbla kordonger till dess upphängande.
l Jordgubbsaft (utmärkt).
1. / kg jord- gubbar tvättas och därpå hälles 1 | kg källvatten med tillsats af 20 gram vin- stensyra, som försiktigt doppas under vattenytan.
Bären få stå 24 timmar, därefter blandar man det hela med drygt 1 / s kg strösocker, hvarmed det bör stå 12 å 24 timmar.
Sedan slås det på porslinsdurchslag (klämmes ej) och den vunna saften får ett hastigt uppkok.
Tappas kallnad på buteljer, som korkas och hartsas.
(Af bären, som blifvit temligen ljusa, kan kokas soppa, eller använder man dem till kallskål eller kaka).
a 1 2 x Morötter, syltade.
1 kg morötter ren- sas, sköljas väl, skäras i smala strim- lor och kokas halfmjuka i vatten med en nypa salt.
Medan de afrinna, kokas / kg socker klart i 3 matskedar ät- tika, hvarefter tillägges citronsaft (eller så mycket som en ärta citronsyra) samt mycket fint skurna citronskal, hvari rötterna färdigkokas.
3 4 Inläg-g-ning-, Drufvor förvaras länge färska: 1) på hyllor mellan halm; 2) hängande på spjälor i en tunna, som fylles med sand; 3) doppade i sågspån och fritt hängande på ett streck i ej allt för luftigt rum; 4) när man lackar igen stjälksnitten; 5) då man stoppar ett saftigt drufbär på snitten och ombyter vid behof; 6) förvarade i vin; 7) mellan puloriserad kork m. m.
Af halfmogna vindrufvor, hvaraf det blir godt om då september och oktober äro njugga på sol och värme, brukade min mor koka sur saft, som var utmärkt god till krämer, soppor och såser.
Druf- bären kokades först möra i vatten, ty eljes gifva de för litet saft.
Det hela pressades genom hårsikt; nästa dag af- häldes den klara saften, som fick koka ntan socker omkring / timme, hvar- efter den fyldes på buteljer, korkades, hartsades och förvarades i källaren.
(Jfr Falsk vindrufsaft.
Iduns II årgång pag._217.)
Vill man vinna ättika af omogna vindrufvor, så tillsätter man något litet socker till den utpressade saften, ställer krukan i värmen till att jäsa och låter den äfven en tid efter jäsningens slut stå kvar i varmt rum.
Om hemgjordt vin af drufvor ej vill jäsa ordentligt, hjälper det att upp- värma en del af saften och hälla den varm tillbaka i fatet.
l a Toaletten.
För att bevara håret glänsande, mjukt och jämnt i färgen bör man hvarje morgon och afton grundligt kamma det och sedan i några minuter borsta det med en mjuk borste.
Mycken borstning ger håret en utmärkt vacker glans.
Grahambröd.
Det mellaDgroft sik- tade hvetemjölet röres i ljumt vatten, knådas duktigt och får sedan stå på en varm plats, bäst i närheten af het spis, att själfjasa så länge, tills den öfre skorpan börjar bli sprickig.
De- gen delas nu i stycken på 425 grams vikt, som formas till runda eller af- långa bröd och ofvanpå stickas här och där med en gaffel.
Efter en kvarts timmes jäsning gräddas bröden i varm ugn 1$ timma.
Hvad man först och främst måste iakttaga är, att ugnen är väl varm, och att man väntar med brö- dens inskjutning i ugnen, tills de af jäsningen börja spricka.
Emot sniglar i källare är salt ett godt medel.
Det strös på golfvet och väg- garne bestänkas med saltvatten.
Dju- ren skola snart helt och hållet för- svinna.
För stora ocl små, gam a l och inga.
Medel mot fräknar.
Man blandar 80 gr. rosenvatten med saften af en stor citron, tvättar sig därmed om kväl- larne och låter vätskan torka in.
Där- på bestryker man ansiktet med något ägghvita och låter äfven denna torka.
Morgoneli därpå aftvättas ingnidnin- gen med ljum mjölk och mandelkli.
En ung, glad, musikal, flicka af god fam. önsk.
[2047] H U D - och MAGSJUKDOMAR behandlas instundande sommar vid H j o Vattenkur- anstalt af Doktor A.
Afzelius, Stockholm.
[1855] m en aktad familj önskar en ung, n ung flicka, som måste draga för- anspråkslös, särd.
musik, flicka som sorg om sig själf, söker t. hösten pl.
i något godt o vänl.
hem, hälst sällskap och hjälp, emotses svar samt på landet, att där vara till nytta med lönevilkor till » Bertha », Kalmar, p. r.
[2044] allt, som förefaller i hushållet, är äfven van att deltaga i skrif- och kontors- flickor i konfirmationsåldern göromål.
Svar, som snarast sändas till kunna erh.
inackordering i godt » Anspråkslös småstadsbo 22 », Iduns hem och tillsamman med egen byrå, emotses med tacksamhet.
dotter erh.
[2087] samt underv.
skolämn., språk o. Kulörta strumpor, antingen de äro af n ung flicka, som har ett år kvar musik.
Närmare meddelar V. Frendin, silke, ull eller bomull, skifta för det till studentexamen, önskar vara Malmköping.
[2069] mesta alltid färg vid den första tvät- hos någon familj under sommaren ten.
För att undgå detta, bör man, för att undervisa eller som sällskap, innan de användas, doppa dem i en mot fritt vivre.
Svar, märkt » P. », blandning af ljumt vatten och några torde inlemnas till Iduns byrå.
[2070] skedar ättika.
i nytapetserade rum aflägsnas, genom att man strör några händer enbär på glödande kol, hvarefter dörrar och fönster stängas så tätt som möjligt.
Efter 12 timmars förlopp skall man finna, att all dålig lukt är försvunnen.
Den obehagliga lukten E O 2 Tvätten.
E Allmännyttig * t. som brukas dagligen, behöfva blott 5 — 10 minuter läggas i kokhett potatisvatten för att bevara sin glans.
Vill man en gång om året gifva dem en ytterligare behandling, böra de kokas i vatten, tillsatt med salt, alun och vinsten.
Så snart vatt- net kokar, tagas skedarna upp och gnidas torra med mjukt linne.
Silfverskedar, Ett ungt fruntimmer, som genomgått lärarinnekursen vid k. blindinstitutet, önskar sig plats i fa- milj för att undervisa ett blindt barn i läsning af vanliga skolämnen, skrif- ning och handarbete.
Svar till » Blind- lärarinna », Tomteboda, p. r.
[2078] Henrik Gahns CREOLIN-, S V A F V E L -, K A R - M S Y R E - och T J Ä R T V Å L lekommenderas som erkändt bästa me- dicinska tvålar.
Säljes i välförsedda detaljafiärer.
Patienterna kun- na efter eget val vårdas antingen af den läkare, åt hvilken de själfva vilja anförtro sig, eller ock af den vid hem- met anställde läkaren.
Anmälan om intagning göres af dem, som önska vårdas af egen läkare hos föreståndarinnan, fröken E. Storcken- feldt, helgfria dagar kl. 12 — 2 e. m. å hemmet; och af dem, som önska vårdas af hemmets läkare, hos d:r T. Hell- ström, kl. 9 — 10 f. m. och 2 — 3 e. m. helgfria dagar och 9 — 10 f. m. helg- dagar, Drottninggatan 97.
Betalningsvilkoren äro: La afdelningen: A i enskildt rum 6 kr.
pr dag, Hvarje tvål är B i halfenskildt rum ... 4 » » n ung, bildad flicka, som talar fran- stämplad med vid- C i rum för mer än 2 syska samt är van att undervisa patienter 3: 50 » fabriks- och handleda barn, önskar med- stående ll:a afdelningen: följa någon bättre familj till badort märke.
A i enskildt rum 2 kr.
pr dag, emot fri resa, fritt vivre och litet kon- Birumför2 — Spatienter 1:50 " ' » tlKSl * » * - [1642] tant.
Svar torde insändas till Fru A.
I dessa afgifter ingå icke läkarear- LEDIG A PLATSER.
Zimmerman, Linköping.