Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ben, oarbetade, till ut- rikes orter .... I,:W. 21,551 18,238 15 565 22,190 4,900 820 Benmjöl 22,1 50 78,000 Cikoria Kreatur och hornbo- gr. 154,478 225,943 163,120 190,958 243,716 228,900 skap, utrikes . . st. 128 295 214 Läder, beredt . . . gr. 13 115 10,227 16,728 20,566 25,585 21,900 Oljekakor, utrikes . L:W. 12,560 12.400 8,185 5,400 21,944 25,100 Ost g".
71,340 74,500 65,980 50,000 74.740 64,000 Stärkelse L:W 8,017 7,509 6,150 7,058 7,205 16,000 Såpa Tobak, karfvad-, kar- » 284 533 507 974 3,028 5 600 dus-, rull- ....
W. 132,794 132 906 127,440 133,095 143,857 520,600 » Cigarrer . . 16,346 16,522 19,325 22,766 25,849 21.400 » Snus ....
» 6,490 3,693 5,017 5,406 6.544 5,193 Tvål » 29.684 58,695 35,809 72,502 165,288 147,000 Ull » 95,068 129,142 114,035 74,155 122,276 83,000 Beträffande sjöväga varutillförseln, har, oaktadt bränvinstillverkningens aftagande, dock, i följd af ortens skoglöshet, folkmängdens tillväxt, tillökning i stadens ångbåtstrafik - il båtstrafik och fabriksanläggningar jemte minskad tillgång på bränntorf, som tillförene mera allmänt begagnats af mindre bemedlade samhällsklasser, behofvet af stenkol och ved årligen ökats, så att under sistförflutne 25 åren till staden införts från Utrikes 1. . j Inrikes ort.
Svenska. tunnor. tunnor. famnar. åren 1851 —1835 i medeltal » 1836—1840 » » 1841—1845 » » 1846—1850 » 16,531 31,861 61,260 92,737 10,825 13,753 6,577 5,630 3,654 4,973 5,733 Under hvarje af de 5 sistförflutna årens 1851 . . ' 1852 1853 1854 1855 120,601 115,691 99,256 109,405 114,579 1,240 1,383 2,644 5,008 4,495 6,489 5,711 4,399 5,866 6,326 utgörande i medeltal 111,906 2,954 5,718 Af varuartiklar, som från utrikes orter anlända, har tillförseln af nedannämnde vunnit betydlig tillväxt, så att under sistförflutna sex åren ankommit:
Berättelse öfoer Malmöhus
Län för åren 1851—1855. 6 42 1850. 1851. 1852. 1853. 1851. 1855.
Årrak och andra spritdryc- ker k:nor 33,932 30,343 30,184 32,269 43,377 91,363 Caffe skålp. 198,712 580,672 393,580 516,141 657,911 1,020,382 Gräsfrö » Hudar och skinn, o- 242,720 268,242 294,480 262,420 225,440 203,500 beredda » 166,142 70,162 104,426 44,347 154,958 165,800 Oljor » 116,121 140,360 203,259 195,236 282,986 440,508 Risgryn » 150,589 126,576 157,902 176,662 150,190 385,777 Salt t:nor. 9,269 10,787 11,712 5,155 11,096 7,300 Sill, saltad » 4,528 6,425 8,941 10,752 11,709 13,100 Tobaksblad och stjelk, skålp. 274,708 378,556 300,781 312,725 271,779 354,400 Vin k:nor. 25,011 29,665 34,553 22,007 50,705 32,473 Ull skålp.
Väfnader, hel- och 100,348 167,535 135,220 85,285 153,157 121,800 halfsiden ... » » bomulls- 148 308 350 272 393 800 samt born.- o. lin- » 4,511 5,911 7,073 5,218 6,347 37,500 Bland öfrige från utrikes orter ankomne varor voro, sistlidet år, 25,500 Lisp. torr fisk, 28,000 skölp, blyhvitt, 3,500 skålp. indigo, 600 skålp. cochenille, 243,400 skölp, bomullsgarn, 8,300 skålp. fårgadt turkrödt garn, 165,800 skölp oberedda hudar, 9,000 skålp. torr ingefära, 24,600 skålp. mandel, 26,400 skålp. peppar, 54,700 skålp. russin och korinter, 25,600 lisp. soda, 6,500 skålp. thé och 27,100 skålp. hel- och halfyllevafiiader.
Beträffande tillförseln från inrikes orter, anlända årligen icke obetydliga partier byggnadsmaterialier i och för stadens och omgifvande landsbygdens behof.
Af dylika förnödenheter äro till staden införde: 45 Bräder och Plankor.
Murtegel.
Taktegel. åren 1856—1840 i medeltal ,, 1841 — 1845 » . . » 1846—1850 » . .
I nder hvarje af sistförflutna 5 åren: 1851 .' 1852 1855 1854 1855 Utgörande i medeltal tolfter. stycken. stycken. stycken.
17,761 18,807 54,519 54.615 50,188 55,505 594,642 567,056 1,051,124 187,447 154,464 217,561 55,874 26,777 18,955 17,756 40,000 44,694 47,826 56,202 58,740 47,600 1 099,100 815,140 1,526,595 1,050,455 1,787,000 562,450 184,460 85,900 141,550 129,800 27,472 45,012 1,255,258 180,452 I afseende på öfrige från inrikes orter ankomne varor, må för sistförflutne året företrädesvis nämnas 10,170 lisp. alun, 10,845 lisp. kreatursben, 17,819 kannor porter och öl, 175,500 skalp, färger, 177,000 skalp, bomullsgarn, 105,400 skålp. papper, 76.000 skålp porslin, 109,000 skålp. sirup, 674,000 skålpund beredt socker och 97,100 skålp. väfnader.
Spanmål utgör väl icke egentligen föremål för införsel sjöledes.
Deraf har dock från in- och utrikes orter anländt:
Tunnor. åren 1851—1855 i medeltal 8.149. « 1856 — 1840 » 6,697.
» 1841 — 1845 » 5,578. „ 1846—1850 » 7,277. linder hvarje af sistförflutne 5 åren: 1851 5,579. 1852 1,469. 1855 7,594. 1854 7,551. 1855 . . 6,250. eller i medeltal ... 5,168. 44 Antalet af ankomne eller afgångne farkoster upplyses af denna tabell: Ankomne från Afgångne till Inrikes Utrikes Inrikes Utrikes orter. orter. orter. orter. 4835 755 548 824 473 4840 4,053 543 4,075 456 4845 ..... 894 570 976 474 4850 969 455 4,024 404 4854 4,444 598 4,446 538 4852 4,429 699 4,495 580 4853 4,454 559 4,490 468 4854 4,157 897 4,198 809 4855 4 ,259 836 4,253 771 Bland de från utrikes orter inklarerade farkoster voro: 1850. 1851. 1852. 1853. 1854. 1855.
Belgisk 4 Bremer — 4 Danska 45 484 234 449 226 488 Engelska 34 26 40 6 5 44 Hamburger — 4 — — 1 2 Hannoveranske ......... 4 2 — 5 5 45 Holländske 4 4 5 4 46 47 Mecklenburgiske 4 2 5 3 6 2 Norrske 27 28 54 49 55 59 Oldenburgiske . .' 2 — 4 — 2 3 Preussiske 5 6 5 6 9 4 Svenske 365 250 407 349 574 543 Under desse sistnämnde sex år äro följande antal farkoster utklarerade lill eller inklarerade från nedannämnde utrikes orter, nemligen : 4 5 raso. 1851. 1852. 1853. 1851. 1855.
Till ■- — Belgien 1 2 Brasilien — 1 _ Bremen — 1 1 1 Danmark 257 389 471 350 573 496 England 33 16 22 25 76 54 Frankrike 3 — i — i 3 Hamburg — 1 1 — — Hannover — — — — o Holland — — 1 4 35 56 Lybeck 19 55 54 29 59 29 Mecklenburg — 2 3 2 1 i Norrige 47 52 24 49 67 116 Preussen 35 33 12 12 14 14 Ryssland 7 8 10 16 — — Från Brasilien 5 1 1 — — — Bremen 3 1 5 2 2 7 Danmark 261 393 488 340 658 595 England 108 102 101 95 lil 95 Finland — — — 1 Frankrike — — — — — 7 Hamburg 2 1 '. -4 — 2 2 Hannover 1 1 ‘'— 3 1 9 Holland 1 3 4 1 7 10 Lybeck 29 45 40 38 43 46 Mecklenburg 1 1 2 — 1 — Norrige 23 30 34 50 50 51 Portugal .... 6 11 9 3 7 2 Preussen 9 7 11 2 13 8 Ryssland 2 3 2 5 — — Sardinien 1 — — — — — Skottland — — — — — 6 46 Stadens egna farkoster utgjorde: Antal.
— Lästetal. år 1 850 40. — 1,337.
» 1833 41. — 1,403.
» 1840 30. — 1,836.
» 1843 48. — 1,849.
» 1830 38. — ‘2,378.
» 1831 58. — 2,739. » 1852 55. — 2,678.
» 1853 51. — 2,477.
» 1854 49.- 2,519.
» 1855 52. — 2,819.
Under åren 1852, 1853 och 1854 hafva 11 till staden hörande fartyg om tillsammans 493 lästers drägtighet förolyckats.
Stadens fartyg bestodo vid sistnämnde års slut af 3 skepp, 5 briggar, 1 skonertbrigg, 28 skonertar, 1 ång-skonert, 1 galeas, 4 slupar, 9 jakter.
Dessutom finnas 12 färjelagsbätar.
Tulluppbörden under dess alla olika benämningar har uppgått till följande belopp: år 1774 Kank 2,642 0. 1 » 1828 .... 53.345 — . åren 1831 —1835 i medeltal 101,614 5 7 » 1836 — 1840 » 159,566 20 3 » 1841 — 1845 » .... 159,522 26 10 » 1846—1850 » .... 223,563 6 1 år 1851 261,015 46 l! » 1852 .... 275,583 22 6 » 1853 226,724 34 4 » 1834 .... 517,370 291 6 » 1835 419,822 8 1 — i medeltal under de sista fem åren .... 299,703: 18 6 47 Varutrafikcn sjöledes liar allisa årligen ökats, och i detta fall äro få af rikets släder, som slå framom Malmö.
Landväga tillförseln är deremot alltför ringa och ingalunda motsvarande behofvet.
Bristen blir kännbar i mån af folkmängdens tillväxt.
Med undantag af mjukt bröd, som dagligen införes af landtman och dessutom tillhandahållas af stadens bagare, aro erforderliga lefnadsmedel oftast svåra att erhålla.
Deraf uppkommer deras oskäliga prisstegring, hvars menlighet särdeles den fattigare befolkningen måste vidkännas, oaktadt arbetslönerne blifvit högst betydligt ökade.
Denna brist på tillförsel torde härröra dels från den hos ortens jordbru kare i allmänhet rådande likgiltighet för ladugårdsskötsel!), så att deras håg och omtanka nästan uteslutande egnas åt ernåendet af högsta möjliga sadesafkastning, dels från allmänna välmågan hos ortens allmoge, som, i följd deraf, ringa aktar eller nära nog endast för egna hushåll använder jordbrukets biprodukter.
Snart érnående af vidsträcktare kommunikation medelst påbörjade södra stam-jernbanan är i följd deraf synnerligen maktpåliggande för detta samhälle.
Antalet af stadens samtlige handlande, fabriksidkare och handtverkare år 1835 samt af dom begagnade biträden, äfvensom den bevillning, desse näringsidkare för samma år erlagt, upplyses af följande tabeller:
Handlande:
Idkare. licljening.
Handlande 141 148 3,900 61 .. 57 » nipperhandel 10 29 7 5 » af sådan handel, som enl. 1 mom. 3 § i Hand.-Ordn. är tillåten 3 80 48 Fabriker: Bandfabrik
Fabrik för bomullsväfnader Borstbinderi-fabrik .
Cigarr- dito .
Cikorie- dito .
Förgylleri- dito
Garfveri- dito Gjuteri jemte mekanisk verkstad Handsk-fabriker Korkskäreri- dito Fabrik för chirurgiska instrumenter Kortfabriker Ljusstöperi Fabrik för malm och messing Oljeslageri Fabrik för pappersmålning . .
Paraply-, parasoll- och käppfabrik .
Repslageri Sockerbruk Spegelfabrik Stentryckeri Strumpfabrik Stärkelsebruk Såp- och Tvålfabriker Tapetfabrik Tobaksfabrik Urfabrik Angsås Summa Fabri- körer.
Tillverk- ningsvärde. 1 4 418 1 1 1 2,000 1 5 800 1 24 25,555 2 3 606 1 7 15,533 1 75 44,000 3 263 49,353 1 7 8,000 1 2 29 630 2 15 22,750 I 1 500 1 9 73,353 2 — 4,300 1 3 3,000 1 4 16,508 1 9 17,200 i 2 360 1 5 500 1 3 239 1 V 4 30,000 4 23 98,483 1 o 500 1 153 187,165 1 5 300 1 9 7,526 37 657 609,359 Desse fabriksidkares bevillning för år 1855 uppgick till 1,006 R:dr Banko.
Handtverkare s 49 Bagare Bleckslagare ....
Bokbindare ....
Brandtmästare Bryggare Bundtmakare ....
Färgare Garfvare . . . . . Glasmästare ....
Guld- oell Silfverarbetare Gördelmakare ....
Handskmakare . . Hattmakare ....
Hofslagare ....
Kakelugnsmakare Kammakare ....
Klensmeder ....
Kopparslagare Murmästare ....
Mälare Mössetillverkare . .
Nälmakare ....
Perukmakare ....
Repslagare ....
Sadelmakare ....
Segelsömmare Skomakare ....
Skräddare ....
Handtverks- Borgare.
Gesäller och andre ar- betare.
Idkare oCH:dt- verk såsom försörjn-m:el. 21 42 1 5 lä 1 4 4 2 1 5 — 20 50 3 1 2 1 4 19 1 5 14 — 5 6 6 4 24 — 5 7 1 3 4 1 4 i — 11 32 — 3 15 — 2 3 — 3 15 6 6 13 — 7 23 7 6 9 5 1 — — o 5 — 2 1 1 4 11 — 7 19 3 2 8 — 28 35 17 19 23 25 Berättelse öfver Malmöhus
Län för åren 1851—1855. 50 a ?3 - g* C ~ ^ ? -5 “• ||| 11 c» “ rs ^a"
P CA 05 , oso —l <? pr CA 1 ‘ V | 3 o r 2. 3 —■ Slagtare 18 10 19 Snickare 15 53 7 Snörmakare 2 1 Sockerbagare ... 6 9 Svarfvare 7 15 2 Tapetserare .. j ... . 1 ■— — Tenngjutare 1 1 — Timmermästare 7 5 — Tunnbindare 10 20 14 Urmakare 5 12 o Vagnmakare 4 6 — Utgörande handtverksidkare, manlige ‘24*2 — — » » qvinlige . . . . 19 — — hos dem mantalsskrifne gesäller — 175 — » » lärlingar — 275 — » » andre arbetare .... — 77 — Idkare af handtverk såsom försörjningsmedel — — 122 Summa 261 527 122 1 bevillning för är 1855 päfördes de i första kolumnen upptagne handtverkare 1,71 i R:dr och de i sista kolumnen 143 R:dr Banko.
Vid jemförelserne med förhållandena, enligt Berättelsen för åren 1848 —1850, inhemtas dels att, oaktadt den vid sednaste riksmöte beslutade nedsättning i bevillningsprocenten för borgerlig rörelse, beloppet af stadens borgerskaps bevillning öfverstiger den lör år 4850, dels aft fabrikernes tillverkningsvärden efter sistnämnde ar nära fördubblats.
Det i ofvanstående fabriks-förteckning omförmälda bomullsväfveri är numera i verksamhet.
Under anläggning är en bomullsspinneri-inrättning, grundad pä 500 aktier, hvarje å 1000 R:dr Banko.
Inom handtverksklassen finnas visserligen många mindre bemedlade, men obestridligt är att välmågan bland borgerskapet och särdeles hos handelsklassen är i tilltagande.
I allmänhet utmärker 51 sig borgerskapet genom idoghet och samhällskärlek.
Konstskickligheten hos åtskilliga fabriks- och handtverksidkare står icke efter den i rikets öfriga städer.
Stadens fastigheters bevillnings-taxeringsvärde samt bevillningen efter l:sta och 2:dra Artiklarne i Bevillningsförordningen utgjorde:
Fastighets-ta- xeringsvärde.
Bevilln. e. l:a o. 2:a Art:ne. år 1830 Banko 1,615,125 1 3,003 » 1840 ' 1,869,874 17,017 » 1850 2,974,565 22,605 » 1851 3,224,502 23.195 »1852 3,559,683 24,072 »1853 3,535,590 25,353 » 1854 3,757,376 27,040| »1855 3,947,236 18,454) Angående stadens kyrkor, undervisnings-anstalter samt sjukvårds-, fatligvårdsoch andra välgörenhets-inrättningar, torde följande upplysningar förtjena att meddelas:
Iso Kyrkor.
Staden äger 2:ne kyrkor, nemligen: o) S:i Petri kyrka, hvars uppförande börjades ar 1319.
Å denna kyrkas reparation och försköning äro under sednaste 25 åren, och särdeles under de 10 sistföröutne, betydliga kostnader använde.
Den anses såsom en af de vackraste i riket.
Dess fruktbärande kapital utgjorde vid 1855 års slut 9,827 R:dr 28 sk. 2 rst., donationsmedel, och 5,896 R:dr 52 sk., behållning af reparationsfonds-afgiften.
För kyrkoreparationen utgåfvos åren 1848—1854 ett' sammanräknadt belopp of 40.823 R:dr 29 sk. 10 rst.
Kyrkans skuld vid 1855 års slut utgjorde 14,358 Riksdaler.
S:t Petri församlings kyrkoherde och 2:ne komministrar innehafva, till lika fördelning sig emellan, räntan af de år 1580 kyrkans predikstol eller predikanter för länta sä kallade, S:t Andreae altargods eller predikstolshemman, nemligen, af: i:o N:o 8 3/8:dels mantal Fjerrestad i Fjerrestads socken och Luggude härad; SLo N:o 15 Vedels mantal Fjerrestad i samma socken; 52 5:o N:o 3 %:dels mantal Görarp i Bårslöfs socken, Luggude härad; 4:o
N:o 1 5/8:de!s mantal Tostarp i Billeberga socken af Rönnebergs härad; 5:o N:o 1 '/4:dels mantal Tostarp i samma socken; 6:o N:o 12 7/s:deIs mantal Rönneberga i Asmuntorps socken af sistnämnde härad; 7:o y3:'dels mantal Lerheda i Stoby socken af Vestra Göinge härad.
Detta hemman är, enligt Kongl. Resolutionen den 29:de Januari 1850, försåjdt för 3,500 R:dr, af hvars ränta presterskapet tills vidare åtnjuter årligen värdet af 9 tunnor spanmål, hvaremot öfriga räntan görts till kapital för i framtiden bestämmande ändamål.
Årliga räntan utgör, från och med år 1855, för de under 2:o och 4:o omnämnde lägenheter, och alltså oberäknad den under 7:o upptagne, tillsammans 126 tunnor 24 kappar spanmål, deraf '/s:del råg, ’^:del korn och '/stdel hafre, samt för öfrige lägenheterne sammanräknade 35 R:dr 20 sk.
Banko och 5 L:fö Vi fö smör.
Desse sednare lägenheter äro bortstadde på lifstid, men genom Kongl.
Brefvet den 5 Mars 1851 tilläts vederbörande att på 25 ä 50 år å auktion bortarrendera de S:t Petri församlings presterskap förlänte predikstolshemman, så väl som öfrige ordinarie klereciet under namn af S:t Andreae altargods anslagna hemman.
Nämnde kyrka begagnas äfven af garnisons-församlingen, utan att denna derför vidkännes någon utgift. b) Caroli eller Tyska kyrkan, hvars byggnad år 1686 påbörjades, sedan Konung Carl XI dertill skänkt åtskilliga materialier i huggen sten m. m. efter en större byggn ad å Börringe kloster.
Äfven denna kyrka är under sednare åren in- och utvändigt reparerad.
Till följd af Koogl. Resolutionerne den 6 Juni 1689 och den 19 Juni 1802, åtnjuter Caroli församlings kyrkoherde 100 tunnor kronotionde, hälften råg och hälften korn.
Kyrkans räntebärande kapitaler utgjorde sistlidet år 4,961 R:dr 4 sk 8 rst, Banko.
Dessutom finnas:
Hospitalskvrkan i central-hospitalet och Slottskyrkan i straff- och arbetsfängelset.
Själavården bestrides inom: - S:l Petri församling af kyrkoherden och 2:ne stadskomministrar; Caroli församling af kyrkoherden; Garnisons-församlingen af .garnisons-predikanten; Hospitals- dito af kyrkoherden i Bjäreshög och Oxie; Slotts- dito af slottspastorn. 53 2:o linder visnings-ansta It ers A) Skolor för undervisning i allmänhet. a) Högre Lärdomsskalan, inrättad i en af staden år 1826 dertill inköpt gård.
Vid denna skola anställde lärare utgöras af Rektor, Konrektor, 5 ordinarie Kolleger, 2 Dupplikanter, 1 Gymnastiklärare och en Kantor.
Disciplarnes antal, som år i836 uppgick till 114, inskränkte sig år 1841 till 79, men har derefter ökats och utgjorde sistlidet år 145, af hvilka 101 från staden och 42 från andra orter.
Bland dem voro 19 söner af frälsemän, 19 dito af ofrälse militärer, 6 dito af prester, 64 dito af borgare, 10 dito af bönder och 23 dito af civile ståndspersoner.
Är 1583 donerades till Skolmästaren i Malmö »Abraha3 altares vikariat», bestående af hemmanen N:ris 9 och 11 Wiarp, 2 och 3 Eskatorp samt N:o 12 Wadensjö, och år 1647 det så kallade »Vicariatus Sandi Sepulchri», som utgjordes af hemmanen N:6 11 Norra Möinge, N:o 5 och 6 Östra Kattarp samt N:o 5 och 4 Sunnanå, hvilka begge donationer sedermera bekräftades genom 2 § i Kongl.
Resolutionen på Malmö stads besvär den 7 December 1668; och sedan Hyllie socken först anslagits till prebende åt skolans Rektor, men derefter år 1605 förenats med Bunkeflods församling till ett pastorat, med vilkor att pastor derstädes skulle årligen till skolans Rektor betala en viss afgift, stadfästades denna »genandt» genom 10 g i Kongl. Resolutionen den 20 Oktober 1664 och 3 § i Kongl. Resolutionen den 13 December 1672, samt utgöres af inriehafvaren utaf Hyllie och Bunkeflods pastoral.
Jemväl åtnjuter
Rektor årlig ränta dels af ett k!ockare-bol i Sallerup, dels af 2:ne hemman i Oxie härad äfvensom helgonskylds-spanmål.
Genom Kongl. Brefvet den 11 Februari 1847 är förklaradt, att så väl dåvarande Rektor som blifvande Rektorer vid denna lärdomsskola må, räknadt från den 1 Maj 1845, tills vi dare tillgodonjuta gamla rektorslönen, dock med skyldighet att årligen godtgöra skolans öfrige lärare hvad som, enligt mäklarebevis öfver gångbara spanmålspriserne i Malmö vid Thomasmessotiden, kan brista uti det penningebelopp, hvarom den 1847 gällande löningsslat dem tillförsäkrar.
Öfrige lärarne vid denna skola uppbära:
Konrektor: arrendespanmål från: a) N:o 6 Slogstorp, '/,:dels mantal i Hammarlunda socken af Frosta härad; b) N:o 10 Hammarlunda, ;Y0:dels mantal i dito; c) N:o 11 Hammarlunda, 3/,:dels mantal i dito; d) den så kallade Deignegrunden i Tvgelsjö, enligt Kongl. Kammar-koilegii utslag den 7 Februari 1812; \ u e) en lika beskaffad lägenhet i Klagstorp, jemlikt Kongl. Maj:ts utslag den 21 December 1823, samt helgonskylds-spanmål.
De 2:ne äldste Kollegerne: helgonskylds-korn, arrende af Deignegrunden och klockarepensioner.
De 3:ne öfrige Kollegerne: helgonskylds-spanmål.
Härförutan åtnjuta Konrektor och Kollegerne obetydliga penningelöner af staden och räntor af donerade kapitaler, äfvensom de, lika med Rektor, hafva fria boningsrum i skolhuset.
Dupplikanterna och gymnastikläraren undfå kontanta penningelöner af Staten.
Kantor uppbär helgonskyld och klockarepensioner.
Sammanlagda beloppet af de förläningar, som ät skolans lärare blifvit anslagne, utgör, efter nu utgående arrenden.
162 tunnor 25%:dels kappar råg, 683 tunnor 34lV21:dels kappar korn, 144 tunnor 10%:dels kappar hafre och 9 tunnor ärter, tillsammans 899 tunnor 347/a kappar nämnde sädesslag samt 194 R:dr 59 sk.
Banko i penningar.
Skolans kapitaler utgjorde år 1833 följande belopp, nemligen:
Skolans egen kassa Banko R:dr 2,531: 11. 2.
Docenternes » „ 408: 16.
Bibliothekets » « 739; 42. 10.
Discipiarnes » » 1,090. — — Summa Banko 4,759: 22. — b) Gamla eller Vestra Folkskolan med en lärare och en underlärare samt 214 lärjungar. q) Nya eller Östra Folkskolan med en lärare och en underlärare samt 258 lärjungar.
Kostnaden i och för dessa 2:ne folkskolor, hvilka stå under en gemensam sty - relse, utgjorde: är 1851 Banko 2,158: 58. 5.
» 1852 » 2,432: 52. — » 1855 » 2,616: 19. 4.
» 1854 » 3,185: 28. 8.
» 1855 » 3,678: 6. 8. d) von Konowska Ladugdrdsskolan med en lärare och 66 lärjungar, ej Josephrnas Slöjdskola för flickor af arbetsklassen med en lärarinna, en lärare och en underlärarinna.
Den stiftades år 1827.
Elevernas antal sistlidet år uppgick till 110.
Skolans kapitalfond utgjorde sistlidet år 6,194 R:dr 2 sk. 8 rst.
Banko. 55 T) Småbarnsskolan för barn af arbetsklassen; skolbarnens antal 100.
Skolans kapitalfond uppgick sistförllutne är till 8,408 R:dr 16 sk. 4 rst Banko. g) 2(i Privatskolor för barn af alla samhällsklasser.
Lärjungarnes sammanräknade antal S79. B).
Skolor med afseende å särskilde ■praktiske yrken : a) Tekniska Element ar-Sko lan.
Till lokal för denna skola har staden dels inköpt en fast egendom, dels uppfört ytterligare hus för en sammanräknad kostnad af 26,600 R:dr Banko.
Såsom bidrag härtill användes, enligt Magistratens beslut den 6 April 1850, den genom afgilter för fabrikstillverkningar samlade hall- och manufaktur-kassan, ungefär 6.400 R:dr, och genom frivilliga subskriptioner tillskötos 3,000 R:dr, hvarjemte, i följd af Kongl.
Brefvet den 10 Juli 1850, erhöllos af allmänna medel 5,000 R:dr, och nästpåföljde är anvisades af Rikets Ständer ärligt anslag af 5,000 R:dr för undervisningen i skolan, hvarefter, enligt Magistratens beslut den 22 Maj 1852, staden åtog sig att, jemte tillhandahållandet af för skolan nödig lokal med möblering och uppvärmning samt inrättandet af en med samma läroverk förenad Söndags- och Aftonskola, tillskjuta hvad utöfver nämnde årliga statsanslag för desse skolor erfordrades, för hvilket ändamål anvisats l:mo årligt anslag af 100 R:dr Banko utaf stadens handels-societets enskilda kassa; 2:o behållne andelen af stadens vågmedel; 3:o årliga arrenden af Segeqvarns-jorden, plantagelyckorne »Dalarne och Östergöthland» samt jordlotterne Beten, Kläppen och Kirsebergs backar.
Bristen utgår till ena hälften af borgerliga skattskiliingen och till andra hälften af hus och tomter i staden, i mån af dessas bevillningsvärden.
Majit har under den 29 April 1853 utfärdat nådigt Reglemente för skolan och under den 16 November samma år anvisat behöfliga medel af första årets' statsanslag för skolans bringande i behörig verksamhet.
Beloppet af de för denna skola af staden beviljade arrendemedel och öfrige anslag utgjorde för sistlidet år 2,764 R:dr 47 sk. 2 rst.
Vid skolan äro jemte föreståndaren anställde 6 lärare.
Den öppnades i Oktober månad år 4853.
Lärokursen, delad i 2 afdelningar, omfattar en tidsrymd af 3 år, hvarunder meddelas undervisning i dessa kunskapsgrenar: matematik, linearteckning, frihandsteckning, modellering, mekanik, machinarbete, fysik, kemi, botanik, zoologi, lefvande språk, historia, geografi och bokhålleri.
Under tiden hafva 41 elever der njutit undervisning, bland hvilka 29 tillhört staden och 12 varit från andra orter.
Bland dem äro 13 söner af embetsmän, 17 af handlande och jordbrukare samt 11 af handtverkare.
10 äro vid sistlidet
Srs slut utexaminerade.
Skolans skuld till stadskassan utgör 5,960 R:dr 8 sk. Banko. 56 b) med Tekniska skolan förenade Söndags- och Aftonskolan har 4 lärare och 129 elever.
Dess räntebärande fond utgör 5,620 R:dr 57 sk. 5 rst.
Banko, deraf 5,220 R.dr, 57 sk. 5 rst. fordna borgareskolans öfverlätna kapital, 1,355 R.dr 16 sk., enskildt subskriberade medel, 1,000 R:dr, gåfva af Handlanden och Riddaren Bager, och 66 R:dr 52 sk., bidrag från stadskassan. c) Navigationsskolan, grundlagd jemlikt Rikets Ständers beslut år 1841, dervid af allmänna medel anvisades 2,850 R:dr Banko till inköp af instrumentalier m. m. och 1,200 R:dr årligen till aflöningar.
Derjemte utgå årligen 300 R:dr till instrumentalier m. m.
Till följd af Rikets Ständers beslut vid 1854 års Riksdag är, från och med 1855, årliga anslaget förhöjdt till 1,633 R:dr 16 sk.
Lokal till denna skola och boställsvåning till förste läraren äro inrättade i den fastighet, som staden år 1843 för sådant ändamål inköpt och hvars underhåll bekostas af staden.
Sistlidet år voro i skolan inskrifne 44 elever, bland hvilka endast 3 tillhörde staden.
Alla de öfrige voro från andra orter.
Tre voro embetsmäns, 18 borgares och 23 sjömäns söner.
Två elever afgingo från skolan under loppet af våren, utan att taga examen, hvaremot examinerades 3 till sjökaptener af l:sta klassen, 15 till sjökaptener af 2:dra klassen eller styrmän af l:sta klassen samt 24 till styrmän af 2:dra klassen. 3:o.
Sjukvårds-anstalter. a) Fattig arbetshusets sjukhus med 10 å 12 sjuksängar.
Det afser egentligen endast fattige eller icke betalande sjuke, och sjukhuskostnaderne godtgöras af faltigvårds-inrättningen; b) Sjömanshusets sjukhus i navigationsskolans fastighet underhålles på sjömanshusets bekostnad.
Dessutom finnas ett sjukhus för garnisonens behof och ett inom straff- och arbetsfängelset å Malmö citadell.