Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag hafva dylika understöd utan återbetalnings-skyldighet, hvarken uti Kongl. RIaj:ls, rörande förevarande ämne aflåtna, Nådiga Proposition, eller uti någon lill Stats-Utskottets behandling hänvisad enskild motion, blifvit ifrågasatta.
Tverlom har Kongl. Maj:t uti högstberörde Proposition yttrat, att de af Kongl. Maj.t uppgifna tillgångar syntes böra användas, ”i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer vid sista Riksdag fastställ"da och sedermera tillämpade grunder".
Utskottet, som följagtligen icke egt någon serskild anledning att föreslå den nu yrkade väsendtliga förändringen i dessa grunder, har så mycket mindre ansett sig böra väcka någon fråga härom, som Utskottet helt och hållet instämmer i Rikets sednast församlade Ständers, rörande detta ämne, yttrade åsigter.
Utskottets öfvertygelse härutinnan har ej heller kunnat rubbas af de deremot stridande yttranden, som, enligt hvad återremiss-handlingarne utvisa, numera blifvit inom Riks-Slånden afgifna.
I öfverensstämmelse med denna öfvertygelse, och då det, enligt Ulskoltets åsigt, måste åligga hvarje serskild commun att, ej mindre i missväxtår än eljest, draga försorg derom, att de bland dess behöfvande medlemmar, som äro oförmögne att genom eget arbete förtjena sitt uppehälle, icke blottställas för hungersnöd, anser sig
Utskottet ej kunna biträda eller tillstyrka yrkandet, att en del af undsättnings-medlen må användas till understöd utan åter betalnings-skyldighet.
Men då Utskottet finnér mindre betänkligt att hufvudsakligen understödja den inom Riks-Stånden dels redan antagna, dels yrkade förändring - Slats-Utskottets Utlåtande, A':c 305. 9 dring i sednast församlade Ständers beslut, sa vidt det afsåg äskandet af menigheternas gemensamma ansvarighet för ifrågavarande låne-understöds återbetalande; lår Utskottet, lör sammanjemkandet al' härom yttrade meningar, hemställa, att utaf undsättnings-medleu ett belopp af högst 100,000 R:dr må, såsom lån, utgå emot annan af Kongl. Majit i Nåder godkänd säkerhet, eller, i yltersta nödfall, emot blott undsättnings-tagarnes återbetalnings-förbindelser.
Under förutsättning, att Rikets Ständer bifalla denna hemställan, samt älven i öfrigt gilla hvad UtskotLet här ofvan yttrat oell föreslagit, tillstyrker Utskottet, ätt, då undsättningar åt behöfvande, vid och efter inträffade missväxter, meddelas utaf de till Kongl. MajUs
Nådiga disposition för sådant ändamål anvisade medel, måtte iagttagas: f:o, alt, så vidt omständigheterna medgifva, tillfälle beredes de behöfvande att, genom sysselsättning vid allmänt nyttiga ur bets fö re ta g, helst inom eller i närheten af deras hemort, förtjena sitt uppehälle; och 2:o, att besagde medel endast utariorduas i egenskap af räntefria låneunderstöd med bestämd återbetalnings-skyidigliet, för hvars behöriga fullgörande bör aflemnas vederbörande menighets gemensamma ansvarighet, eller, der sådan ej kau skäligen fordras, annan säkerhet, som af Kongl. Maj:t i Nåder godkännes eller ock, i yttersta nödfall, emot undsättnings-tagarnes blotta återbetalnings-förbindelser; börande dock de lätte-understöd, som sålunda, utan menighétérnas gemensamma ansvarighet för återbetalningen, utlemnas, intill nästa Riksdag icke öfverstiga ett sammanräknadt belopp af Etthundra Tusen Riksdaler.
Genom 3:ne Riks-Stånds i detta hänseende sammanstämmande be - Bih. till 11.
Prut. 184 5. '4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 35 Hilft. 10 Stats-Utskottets Utlåtande, A:u 305. slut, hafva Rikets nu församlade Ständer förklarat sig dela Utskottets åsigt, att den utaf Kongl, Maj:t icke disponerade contanta behållningen af de luHafgiftcr, hvilka under de sednare åren influtit för utländsk spanmål, bör till Riksgälds-Gontoret öfverlemnas.
Dock som några mindre väsendtliga skil jagtig iieter förekomma i de af dessa Riks-Stånd härvid godkända ordalag, så och med afseende å det med framställningen om denna behållnings öfverlemnande till Riksgälds-Gontoret åsyftade ändamål, tror Utskottet sig, till vinnande af likstämmighet i de fattade besluten, böra hemställa, att samma beslut måtte erhålla följande lydelse:
På det nyssnämnde contanta behållning under tiden, intilldess densamma behöfver användas för sådana utbetalningar, hvarför den är afsatt, måtte kunna för andra statsutgifter begagnas oell i allmänna rörelsen åter ingå, anhålla Rikets Ständer i underdånighet hos Kongl. Maj:t, att denna behållning, i likhet med hvad som angående inbetalningarne å 1830 års undsättnings-creditiv förut är stadgadt, må till Riksgälds-Contoret öfverlemnas, emot skyldighet för detta Verk att de sålunda emottagna medlen vid skeende requisition Kongl. Maj:t, för det med dem afsedda ändamål, tillhandahålla.
Rese/'vationer.
Friherrarne Palmstjerna och von Kreutner åberopade, i fråga om anvisandet af det utaf Kongl.
Maj:t i JNåder äskade undsättnings-creditiv, hvad bemälde Friherrars, emot Stats-Utskottets utlåtande, N:o 160, afgilna reservationer härom innehålla. STOCKHOLM, elmén & granbergs tryckeri, 1845.
Stats-Utskottets Memorial, N.-o 3o6. och Utlåtande, N:o 3oy, fr {/ N:o 3o6.
Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Maj, kl. 10 f. m.
Memorial angående den upprättade Riks-Staten.
Sedan frågorna om de till ordinarie
Stats-regleringen hörande inkomsters beräkning äfvensom derå anvisade utgifter blifvit af Rikets Ständer sluteligen afgjorda, får Utskottet, med åberopande af memorialet N:o 3o4 angående Stats-fyllnads-summans belopp m. m., vördsamt anmäla, att Riks-Stat blifvit upprättad, att gälla för åren i845, 1846 och 1847; hemställande Utskottet, att nämnde Riks-Stat, försedd med Herr Landt-Marskalkens och Herrar Talmäns underskrifter, måtte till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnas.
N:o. 307.
Utlåtande, i anledning af väckta motioner i fråga om sättet för användande af Bankens behållna vinst för åren 1845, 1846 och 1847•
(U- A.)
Med åberopadt stöd af 56 §.
Riksdags-Ordningen hafva hos Ridderskapet och Adeln blifvit väckta och till Stats-Utskottet remitterade 2:ne motioner, den ena af Herr Nordenanckar, Fr. Wilh., som föreslagit, bland annat, att af de tillgångar, hvilka enligt Banco-Utskottets förslag komma att från Banken till Riksgälds-Contoret levereras, utgörande 3 millioner
Rdr, först måtte afsättas de af Stats-Utskottet i betänkanden N:ris 156 och 23o tillstyrkta 400>000
Rdr till vägars anläggning och förbättring samt i5o,ooo Rdr för utdikningar, men öfverskottet a,45o,ooo
Rdr anslås Länsvis till sådane allmänna företag, som afse stigande production, näringars förkofran Bilt. till R.
Prat. 1845, 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 36 Haft. ,1 2 Stais-Utskottets
Vt lut ande, IV: o 3o8. och arbetsflitens användande till allmän fördel, såsom hamn-anläggningar, odlingar m. m.; och den andra motionen af Herr von Troil, S. G.: att utaf den blifvande Banco-vinsten för åren 1845, 1846 och 1847 en summa af 166,666 R:dr 32 sk. om året, eller tillsammans 5oo,ooo R:dr, må ställas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, för att användas till större arbetsföretag, samt att, af nämnde summa, 400>000 R-dr anslås till productiva föremål och 100,000
R:dr till byggnads-arbeten för Rikets försvar.
Då likväl Förstärkta Banco-Utskottet den 5 innevarande månad med Rikets Ständers rätt beslutat, att det belopp af Banco-vinsten, som från innevarande års början till nästa Riksdag inflyter, skall reserveras för Bankens ändamål, samt den summa, sorn enligt RikeLs Ständers beslut kommer att af i844 års Banco-vinst öfverlemnas till Riksgälds-Contoret och hvilken i Banco-Utskottets Utlåtande N:o 44 uppgifvits till 3oo,ooo R:dr, blifvit uti Stats-Ulskottets memorial N:o 3o4 tagen i beräkning vid calculerande af de tillgångar, hvilka skola fylla Riksgälds-Contorets behof, torde Rikets Ständer finna, att ifrågavarande motioner komma att förfalla.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 7
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å betänkandet JY:o $83. (U. A.) Förenämnde betänkande, deruti Utskottet på anförde skäl, ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition om ett lånebidrag af i4o,oooR:dr för Götheborgs hamnbyggnad, har blifvit af Ridderskapet och Adeln, på grund af gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt, med förklarande, att Ridderskapet och Adeln ansåg ifrågavarande Nådiga Proposition böra bifallas.
Preste-Slåndet bar ock återremitterat berörde utlåtande, derå flere Talare yrkat afslag och att, med afseende å företagets allmänna vigt och den nytta, näringar och handel deraf skulle upphemta, Rikets Ständer borde bevilja det äskade beloppet.
Borgare-Ståndet, som jemväl beslutat återremiss, har förklarat såsom dess tanka att dea Stnls-Ulskottets Memorial, N:o 3og - 3 Kongl. Propositionen i ämnet bör bifallas; hvaremot Bonde-Ståndet gillat Utskottets derutinnan gjorde hemställan.
Utskottet har tagit ärendet i förnyadt öfvervägande; och då 3:ne Riks-Slånd således ansett det äskade lånet böra beviljas, får ULskottet i hufvudsaken frångå sin förra hemställan, men då Rikets Ständer gillat Utskottets memorial N:o 276, med förslag lill stadganden och bestämmelser rörande sättet, ordningen och villkoi’en för utbetalning af de vid denna Riksdag för allmänna arbeten m. m. beviljade anslags- och låne-sumnaor, anser Utskottet villkoren i afseende å det till Götheborgs hamnbyggnad nu ifrågasatta lån böra blifva enahanda med dem, som för andra städer, eller menigheter, föreskritvils.
Utskottet tillstyrker derföre, att Rikets Ständer måtte, för nämnde hamnbyggnad, bevilja ett lån af [/{o,000 R:dr, att med 14,000 R:dr om året, under loppet af 10 år från Riksgälds-Contoret utgå, under iagttagande för öfrigt af de villkor och bestämmelser, Utskottets ofvanåberopade, af Rikets Ständer godkände memorial innehåller.
Stockholm den 6 Maj i§45.
Ank till Exp.-Utsk. d. 8 Maj, kl. 9 e. m.
Memorial, angående de i 63 Regerings-Formen föreskrifna creditiv-sum/nor.
(Rigld. Afd.) Då Stats-Utskottet, till fullgörande af den i Riksdags-Ordningens 3o §. härom meddelade föreskrift, nu går att föreslå de 2:ne serskilda summor, som, jemnlikt 63 §. i Regerings-Formen, skola af Rikels Ständer anslås och till utbetalning från Riksgälds Contoret anvisas, anser sig Utskottet böra uppgifva de belopp, hvartill dessa begge suramor, allmänt kallade stora och mindre creditivet, under de förflutna Riksdagarne, bfifvit bestämda.
Det förra, eller det stora creditivet, hvars lyftning endast får ske vid inträffande krig, fastställdes under 1809 och 18 to års Riksdagar till 1,000,000 Rdr, men ökades vid 1812 års Riksdag till 2,000,000 Rdr, hvilket belopp detsamma alltsedan utgjort. 4 Stats-Utskottets Memorial'IV:o 3og.
Det mindre creditivet, som skall vara att tillgå för utomordentliga försvars-anstalter eller andra högst angelägna ändamål, har, sedan stadgandet derom i grundlagen infördes, undergått flerfaldiga förändringar.
Under de 3:ne första Riksdagarne bestämdes nemligen detta credilivs belopp till 5oo,ooo Rdr.
Vid 1815 års Riksdag höjdes detsamma till i,5oo,ooo R:dr, hvaraf 1,000,000 R:dr skulle allenast få användas, derest oundgängliga försvars-anstalter behöfde vidtagas.
Den vid sistnämnde Riksdag bestämda creditivsumman bibehölls vid 181och 1818 samt i8a3 års Riksdagar; men vid 1828—i83o års
Riksdag nedsattes nu ifrågavarande creditiv till 1,000,000 R:dr, af hvilket belopp hälften bestämdes för utomordentliga åtgärder till Rikets försvar och hälften för andra högst vigtiga och angelägna föremål.
Under näst derpå följde, eller 1834 oc^ 1835 års Riksdag, blef samma creditiv-belopp bibehållet hvarefter
Ständer ytterligare nedsatte creditivet till 5oo,ooo R:dr, dock utan att fastställa någon fördelning häraf emellan utgifter för försvars-verket och andra vigtiga behof Efter denna framställning om de af Rikets Ständer under framfarna Riksmöten, angående förevarande ämne, vidtagna beslut, får Utskottet, beträffande först det stora creditivet, förklara, att Utskottet icke har någon anledning att för närvarande tillstyrka förändring i detta creditivs under nära ett fjerdedels sekel oförändradt bibehållna belopp.
Vidkommande det mindre creditivet, så synes någon ökning af den derför vid sednast förflutna Riksdag fastställda summa destomindre vara af omständigheterne påkallad, sotn detta creditiv, till följd af de under innevarande Riksdag antagna grundiags-förändringar, nu Kommer, att anvisas för en betydligt kortare tid, än den som måste afses, då creditivets belopp af Rikets sednast församlade Ständer fastställdes.
Utskottet anser alltså, att jemväl sistberörde creditiv, för den kommande tiden intill Rikets Ständers nästa sammankomst, bör bestämmas att utgå med enahanda belopp, och emot samma villkor, som vid 1840 och i84i års Riksdag.
Enär det torde åligga Utskottet att vid detta tillfälle äfvenledes meddela sitt yttrande, angående sättel för beredandet af tillgångar till ifrågavarande 2:ne credit!v-summors utbetalning, i fall desamma varda i grundlagsenlig ordning lyftade, får Utskottet tillkännagifva, det Utskottet anser, att hvad af Rikets sednast församlade
Ständer i afseende härpå stadgandes jemväl bör, så vidt förändrade förhållanden medgifva, hädanefter tjena till efterrättelse.
Men som de å Stats-Verkets inkomster för de förflutna åren Stats-Utskotiets Memorial, N:o 3og 5 uppkomna och till Riksgälds Conloret aflemnade öfverskotter, jemte sistnämnde
Verks öfriga nu disponibla tillgångar erfordras för de tillfälliga stats-utgifter, som vid denna Riksdag, antingen redan blifvit beviljade eller ytterligare torde beviljas; så och efter det Rikets Ständer, genom omröstning i Förstärkt Banco-Utskott, nu mera beslutat, att det föreslagna öfverlemnandet till Riksgälds-Contoret af Bankens behållna vinst för innevarande och nästföljande år ej, kommer att ega rum, är Stats-Utskottet icke i tillfälle att uppgifva några medel, hvilka, i likhet med hvad som vid sednaste Riksdag beslöts, skulle kunna afsättas för bildandet af en serskild fond för stora creditivet.
Vid sådant förhållande och då den för detta ändamål hittills i Banken afsatta summa, utgörande endast 210,260 R:dr 7 sk. 3 rst., i händelse af creditivets lyftning, skulle komma att blifva af ringa betydenhet, samt jemväl dessa medel, på sätt Utskottets memojial N:ris 61 och 3o4 utvisa, blifvit tagna i beräkning bland de tillgångar, som för deruti uppgifna föremål erfordras, torde de af 1840 och 1841 års
Ständer medelade stadganden, rörande omförmälde fonds bildande, böra förfalla.
I öfverensstämmelse med UtskoLtets nu yttrade åsigter, anser sig Utskottet böra föreslå: 1:0 att den summa, som, enligt Regerings-Formens 63 §., skall till utbetalning från Riksgälds Contoret anvisas, för att, vid infallande krig, kunna af Kongl. Maj:t lyftas, sedan StatsRådet blifvit in pleno hördt och Rikets Ständer sammankallade, må, vid innevarande Riksdag, bestämmas till Två millioner Riksdaler; 2:0 att derest denna creditiv-sumina kommer att lyftas, bör Riksgälds-Contoret för densammas utbetalande använda de till Contoret influtna, odisponerade öfverskotter på Stats-Verkets inkomster, äfvensom Contorets öfriga härtill disponibla tillgångar samt derjemte anskaffa hvad för öfrigt kan erfordras genom upplåning emot Riksgälds-Contorets obligationer, ställda att efter minst ett och högst tre års förlällo-tid, inlösas med de medel, som af Rikets näst sammanträdande Ständer varda härtill anvisade; 3:o att den creditiv-summa, som jemväl, enligt ofvan åberopade §.
Regerings-Formen, bör å Riksgälds-Contoret anvi{„ sas, för att, på sätt samma §. innehåller, under tiden emellan innevarande och nästkommande Riksdag, vara tillgänglig,, (i Stats- Utskottets Memorial, N:o 3og. då Kongl.
Maj:t till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig, må af Rikets nu församlade Ständer fastställas till ett belopp af Femhundrade Tusen Riksdaler; 4:o att för bestridandet af de utbetalningar, som å sistberörde creditiv-sutoma kunna ifrågakomma, böra Riksgälds-Contorets härtill disponibla tillgångar begagnas och, ifall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af RiksgäldsContoret upplånas, enligt de grunder, som, af Rikets
Ständer varda stadgade för låns upptagande genom nämnde Verk i och för andra tillfälliga behof, som derförutan icke kunna fyllas.
Då Utskottet förmodar, att Rikets Ständer, i sammanhang med bestämmandet af meranämnde creditiv-summor och anvisandet af de för deras utbetalning erforderliga medel jemväl vilja faslstället de upplånings-grunder, som, i fråga om tillgångarne för det mindre creditivels utbetalande, äro åberopade, anser sig
Utskottet vid detta tillfälle likaledes böra afgifva sitt yttrande, angående sättet för verkslällandet af den upplåning, hvartill Riksgälds-C. ontoret, i följd af inträffande förhållanden kan under tiden intill nästa Riksdag blifva nödsakadt; och som UtskoLtet, för sin del, icke funnit något att tillägga eller ändra uti de, rörande samma ämne, vid sednaste Riksdag meddelade och i 126 §. af nu gällande Reglemente för Riksgälds Contoret intagna föreskrifter; så tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte till fortfarande iagttagande fastställa samma föreskrifter, lydande som följer; I händelse sådant, för verkställandet af Riksgälds-Contorets förestående utbetalningar, finnes oundgängligen nödvändigt, ega Fullmägtige att upplåna härtill erforderliga medel emot detta Verks obligationer, som skola lyda å Svenskt mynt och vara ställda till inlösen, antingen efter föregången uppsägning, eller efter viss bestämd förfallotid, hvilken sednare dock icke får bestämmas utöfver
Tio år från obligationernes ntgifningsdag.
Härvid skola Fullmägtige företrädesvis söka begagna det af ofvanberörde lånesätt, hvarigenom den lägsta räntan bere - Stats-Utskottcts Memori.ilj N.-o 3og. 7 des; oell får denna icke i något fall öfverstiga
Fem (5) procent, eller rabatt å obligationernes eapilalbelopp medgifvas.
Under förutsättning, att Rikets Ständer bifalla livad
Utskottet bär ofvan yttrat och föreslagit angående det stora credit!vets belopp, får Utskottet, till tidens vinnande, nu äfvenledes afgifva förslag till den förseglade anordning, sorn, jemnlikt Regeringsformens 63 § skall Fullmägtige i Riksgälds-Contoret tillställas, och hvilken anordning
Utskottet anser böra erhålla alldeles samma lydelse, som den af Rikets Sländer vid sistföriidna Riksdags slut, utfärdade anordningen å enahanda crediliv. ”Till Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgälds-Contor.
I kraft af Regerings-Formens 63 §. och jemnlikt Rikets Höglofl.
Ständers derom nu fattade serskilda beslut, kommer Riksgälds-Contoret att hålla Kongl. Maj:t tillhanda en summa af Två milloner (2,000,000) R:dr Banco, att, vid infallande krig, af Kongl. Muj:t lyftas, sedan Stats-Rådet in pleno blifvit bordt och Riksdags-kallelsen i Hufvudstadens Kyrkor vederbörligen kungjord.
Fullmägtige bemyndigas och anmodas alltså härigenom att Rikets Höglofl.
Ständers ofvanberörde beslut, under dervid fästadt uttryck'- ligt förbehåll uppå Kongl. Maj:ts härom skeende Nådiga föreställning, till behörig verkställighet befordra.
Stockholm den Å Rikets Ständers vägnar:
För Högv.
För Välofl. Borgare-Ståndet.
För Hederv. Bonde-Ståndet.” Stockholm den 8 Maj 1845.
Reservation: af Herr Schartau, som ansåg, att, genom hvad Utskottet nu föreslagit, Rikets sednast församlade Ständers beslut, i afseende på en fond för stora creditivet blifvit tillintetgjordt.
8 Stats-XJtskottets Utlåtande, N:o Sto. N:o 3io.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 8 Maj, kl. 9 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, om bildandet af en cre ditiv-fond.
(R:glds Afd■) Under åberopande af de -skäl, som uti Stats-Utskottets vid sistförlidne Riksdag afgifna utlåtanden N:ris 5a4 och 525, blifvit anförda till stöd för det då tillstyrkta och af Rikets Ständer fattade beslut, att, efter afdrag af de å Riksgälds-Contoret anvisade utgifter, återstoden af detta Verks dis ponibla tillgångar skulle på en för sådant ändamål öppnad serskild räkning i Rikets Ständers Bank insättas, för att intill nuvarande
Riksdag utgöra fond för ilen vid infallande krig föreskrifna ntbetalning af det större creditiv, som Rikets Ständer, jemnlikt Regerings-Formens 63 §. å Riksgälds-Contoret anvisat, — har Herr C. J.
Kock, uti en, på grund af 56 §.
Riksdagsordningen, inom Borgare-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, föreslagit, att till fortsättande af det i enahanda syftning utaf Rikets sednast församlade Ständer vidtagna beslut, jemväl vid innevarande Riksdag måtte stadgas: att, under iagttagande af samma föreskrifter, som vid 1840 och i S41 års Riksdag i sådant hänseende meddelades, och följagtligen sedan beviljade anslag blifvit afräknade, bör af Riksgälds-Contorets och Bankens behållningar, genom successiva inbetalningar å en serskild räkning i Banken, bildas en fond för ”krigs-creditivet” till det belopp, hvartill samma crediliv vid denna Riksdag varder faststäldt.
Då, enligt hvad Stats-Utskottets memorial N:o 3o4 ådagalägger, Riksgälds-Contorets nu egande och för Rikets-Sländer disponibla tillgångar redan blifvit tagna i beräkning och måste användas för bestridandet af de under denna Riksdag beviljade och till utgående från Riksgälds-Contoret anvisade tillfälliga stats-utgifter; så och enär Rikets Ständer genom nyligen verkställd omröstning i Förstärkt Banco-Utskott, beslutat, att Bankens under detta och följande år upplöpande ränte vinst skall för Banken reserveras, anser sig, vid sådana förhållanden, Stats-Utskottet föranlåtit hemställa, att Herr Kocks ofvan anförda motion må förfalla.
Stockholm den S Maj 1845.
Marcus i 845. Stats-Utskottets Utlåtande:Y:o 3/f. 1 N:o 31 i.
Ank. lill Exp.-Ulsk. dtn 9 Maj kl. 6 f. ra.
Utlåtande, i anledning af återremisser å Utskottets Betänkande N:o sii, angående beredandet aj en ny local för RiksgäldsContoret.
(Rgds. Af dl.) Preste- och Bonde-Stånden hafva lill Slats-Ulskottet återremitterat Utskottets, rörande ofvannämnde ämne, algi ina samt af Ridderskapet och Adeln bifallna betänkande.
Likaledes har Borgare-Ståndet, som bifallit Utskottets hemställan, angående afträdandet af Riksgäids-Contorets nuvarande hus tor de ändamål, hvartill detsamma af Rikets sednast församlade Ständer anvisades, återremitterat framställningarne om försäljandet af Kongl. Sundhets-Collegii förra hus och hyrandet af ny local för Riksgälds-Contoret.
Vid de sålunda beslutade ålerrernisserna har, emot Utskottets i första punkten, gjorda hemställan, att frågan om iståndsättande af sislberörde bus måtte förfalla och detta hus af Riksgälds-Contoret försäljas, hufvudsakligen blifvit anmärkt: att då Rikets Ständer vid sistförlidne Riksdag beslutat, det ifrågavarande hus skulle användas till framtida local för RiksgäldsConloret, borde samma beslut verkställas, helst huset icke vid någondera af de flere derå anställda besigtningar blifvit utdömdt; — att den i kostnadsförslaget öfver husets reparerande beräknade summa vore alltför hög, hvilket redan visat sig, då ett förslaget understigande enlrepenad-anbud å reparationens verkställande erhållits; — att kostnaden för denna reparation icke skulle komma att med mer än 8 a 9,000 R:dr öfverstiga den uppgifna hyressumman under 3:ne år för den local, Utskottet föreslagit till Riksgäids-Contorets inrymmande; — att den tillstyrkta försäljningen af meranämnde hus vore destomera betänklig, som huset, sedan det öfvergått till enskild egendom, kunde komma att begagnas på ett sätt, hvarigenom det blefve elclfailigt för derinvid befintliga allmänna embetsverk; —alt detta hus i anseende till dess belägenhet, borde med fördel kunna användas till lokal för något af de Statens verk, för hvilka embetsrum nu måste hyras; att, oin huset, i sitt nuvarande skick, skulle försäljas, kunde blott en ringa köpesumma derför påräknas, samt att detsammas försäljning icke borde beslutas liih. till R.
Prot. 184S, 4 Sami. 1 A/d. a Band.
J7 Haji. I 2 Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 3tt. förr, än sig visat, huruvida Riks-Archi vet komme att lill den af RiksgäldsContoret nu begagnade local förflyttas, I afseende på Utskottets förslag, rörande afträdandet af denna local och hyrandet af ett annat hus för Riksgälds-Contorets räkning, hafva åter följande anmärkningar blifvit framställda:
Contoret borde icke flyttas från sitt nu innehafvande, härtill serdeles passande, hus, utan förblifva i orubbadt bo.