Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt ProtocoUet den g innevarande
Månad hade Herr Öfvers te-Lieutenanten Hjerda anmält sin reservation emot Utskottets da fat - jl6 Stat s - Utskottets Betänkandea. tade beslut i frågan om ett förslags upprättande till Hof-Stalernes Ämbets- och Tjenstemäns Pen. sionerande och tillkännagaf Herr Öfverste Lieutjianten att han skrifteligen uppfattat sin särskilda tanka härom uti följande nu uppläste anförandes ”Jag inedgifver gärna att som ordnings anstallt i fall Riksens Sränder gillar den grundsatsen att Staten skall pensionera afledne Kongl* JPersoners Hof-Stat är Utskottets förslag antaget» men jag kan ej underlåta att uppf) lia min skyldighet, att genom en reservation deremot inför Riksens Ständer framställa huruvida denna ordnings-anstalt i och med detsamma innebär en skyldighet till Pensions-anslag, som jag åtmin' stone icke kan anse böra af Ständerne erkännas* En Konungs
Hof dier
Hus underhålles och lönas genom de anslag Riksens Ständer till Konun- x gen dertill bevilja.
Hans Hofman [stå derföre ej på Stat, De äro Hans egne personlige tjenare.
Likaså Prinsarnes.
De hafva, i min tania, ingen rätt att fordra af Staten pensionering Också vore det alldeles omöjligt, att för dem bestämma en billig pensions-Stat; ty en sådan måste grundas på tjensteår och det händer ofta att ett
Hof inrättas och upplöses inom några månaders
Förenad trohet och medborgerlig dygd, be £*if förenadt med ålderdom äro de enda giltiga Stats - Utskottets Betänkande n. anledningar till en Hofmans pensionering; omiij. lige att sätta i system till en Pensionsreglering-Stan. den lära ej underlåta att afse dam vid ne tillfällen de höra afses och emellan deras sammanvaro lärer it gen Konung lenna sin Faders eller Slägting ars gamla Tjtnne i nöd eller glömska.
Också har aldrig förr saken händigs. 171g års
Stat finnes ej; meri 1720 års omnämner ii gen en.la Hofman på Extra ellar Pensions-Stat efter Kon ing Cail XII. 1752 års Stat visar att Konung Fredrics Hofoch Jägeri-Beijening, som af Dess eg ie medel aflönades, endast blefvo af Staten pensionerade; hela dess af Hofanslagct lönade
Hof blef den nya Kenong ns.
Furstliga Hofvet uppföides till lön och kostpenningar till dess de afgingo och befordrades. 1772 års
Stat visar samma förhållande med Konung Adolph Fredrics och Gustaf lilis Fur' steliga Stat m. m.
Ju mera man framgår på den Constitutionella banan, ju mera blifver all Ämbetsmanna åtgärd grundad på det Allmännas fördel och den enskilda förenas dermed blott i mån af dess gagnande andel i Samhälls bestyren.
I samsta mån upphöra anspråken att vara billiga att n8 Stats ' ^ tskon e ts Betan leanden - Samhället skall betala overksa.mhet utan ork*, löshet, trohet utan dygd.
Qch jag tillstyrkeralltså Rikets Höglotl.
Ständer ej att under4ånigst begära ett förslag till pensions-reglering, utan att på det skäl att ingen bestämd skyldighet åligger Staten att i andra fall än der belönande eller ömande omständigheter sådant fordra pensionera Konungens eller andra Fursteliga Hof-Ämbetsmän än Thronföljarens icke anser någon å'gär4 fordras vid den af motionairei\ gjorde hemställan”.
Ock skulle detta anförande, hvaruti Herr Hirecteuren af Uhr och Herr Unström instämde, uppå Herr Öfverste-Lieutenantens tillika gjor-, de begäran, tijl de Respectiye RiksStånden åts följa, År dag sorn ofvan.
E x Protooollq J; C: Lorich.
Ankom den stp Augusti i8zi, Utlåtande öfver gjorde anmärka »ingar vid Utskottets yttrande §ta s - Ut s k ot t ets Betan kanden. tig i fråga, om Statens Ordinarie Räntors utgörande i Skåne* Blekinge och Bohus Lärn R^ögloflige Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde Ståndet hafva, i anseende till 'derstädes gjorda anmärkningar vid Stats UtskotVéts den 20 sist!.
Maji afgifne yttrande, i frågan tom förändring i utgörandet af Statens Ordinariédels indeldte, dels behållne Hemmans Räntor L Skåne, Blekinge och Bohus tan, åtérremilterat ä; rendet till ytterligare handläggning; i följd hvaraf Utskottet får nu aflemna förn^adt Utlåtande deruti.
Stats Utskottet hade, i betragtandet äf ämnéls 'synnerliga vigt och grannlagenhet, ansett sig böra npptaga , de skäl och omständigheter, sorri förekomma, å éha sidan, till sti d för den ifrasgastälde samt af Kongl. Krigs och Kammar Collegierne tillstyrkte ändring i Héinmansräntorhfes ferläggande uti berörde Provihser, men, å den ahdra, till ett härmare utredande j-äf de deremot, Särdeles för Skåne, anförde beténklighéter, sedan Orten blifvit med ytterligare Rotering belastad, och fann Utskottet i ärendets nu varande skic^ sig icke kunna afgifva hnfvudsakligt yttrande deri, utan hemstäldte det Riksens Ständer måtte hos kongh Majit i underdånighet anhålla toth sett Sta ts - Ut s k otte t» Betänkandet!» v'dtagande af 6§dan närmare Utredning och fb‘j? beredande åtgärg, samt att, efter, det Räntegifvare ne lemnade tillfälle att) häröfver höras, KonglMaj*, i anledning deraf, jemte frågans beskaffenhet, täcktes vid nästa Riksdag meddela Dess Nådiga Proposition och förslag i målet till öfVervägan det af Riksens Ständer.
Inom bägge förenämnde Riks-Stånd har blifvit anmärkt, det Utskotet bort föreslå ett afgörande beslut i frågan, men motsatte meningar om sätet eller resultatet blifvit framstälde, i så måtto, att några Ledamöter hos högloft!.
Ridder. skåpet ock Adeln samt i Hedervärda Bonde Ståndet Riksdags Fullmägtigen Berg från Bohus Län yrkat, det ifrågavarande räntor, så väl som Hem. mansskatten i andre orter, böra des heldre utgöras efter deras Urgamla beskaffenhet och Värde' i persedlar, eller åtminstone med den af Longi, Krigs.Collegium tillstyrkte förändring i afseende på Myntvärdet, sorn i desse Provinser varande Rust' hållare få vidkännas skattens utgörande efter så* dan grund; hvaremot andre Ledamöter af bägge Stånden; och i synnerhet RiksdagsfullmägtigS från Skåne, jemte Börje Pehrson från Bohus Lä!1 trott frågt om npgon rubbning i räntornas af hör, dande, såsom nu sker med det gångbara Sedelrnyntet, icke böra ega rum och derföre bestridt all algard och vidare utredning huru oell på hvad sätt den skäligen kunde tillvägabringas, hufvudsak» - Stats-Utskottets Betänianden.
i** sakligen utur skal, att desse Provincer, sedan de återkommo under Sveriges krona, år 1671 undergått förnyad refning och skattläggning, dervid Räntorna i penningar beräknades och bestämdes, samt derefter blifvit till
Rustnings skyldighet efter denne förnyade skattegrund indelde, hvaruti någon ändring emot 80 $> i regeringsfor* naen icke kunde göras, samt vidare med E~tra Rotering i sednare tid besvärade:
Åberopande bemälde Riksdagfullmägtige, till styrka för deras yrkande, de i äldre oell sednare tid härom gifne författningar samt deribland Kongl.
Maj:ts, i anledning af Riksens Ständers yttrande, uti den, vid 1766 års Riksdag, förehafde frågan, om Räntomes utgörande i persedlar eller deras värde, den 7, Maji samma år medeldte Nådiga Bref; Äfvensom de för öfrigt anfort, huruledes desse orter icke skulle kunna tåia den större tyngd, som skattens af bördande å annat än nu gällande sätt komme att medföra, och hafva Riksdags Fullmägtige fran Skåne, ä ortens inbyggares vägnar, förklarat, det de hvarken önska eller begära att, såsom tkskottet föreslagit, vidare än nu skett, blifva i ämnet hörde.
Desse mot hvarannan så väsendtligt stridande anmärkningar bevisa otvifvelagtigt, att den ifrågakomne förändring i utgörandet af hemmans, räntorne uti oftanämnde orter, hvarom ock ej 4 Samt. 4 B***- * * iii Stats-Utskottets Betänkanderi miiidre Kongl. Maj.-t
Befallningshafvande derstädes hvar för sig; än äfven Kongl. Krigs- och Kam* mar Collegierné yttra! skiljagtige meningar) icke är så klär och östridigj sorn någre Ledamöter af Ridderskapet och Adeln samt Bondeståndet sålunda vilja hafva den ansedd.
Utskottet tror sig jemn* val hafva i dess förfä Betänkande utredt och framstäldt tillräcklige skäl för den föreslagne fullständigare htvecklingen af ärendet, i afseende på äldre' och sednare tids förhållanden, tili vinnandet af en med billighet och rättvisa förenlig säker grund för bedömandet af denne både för Stats tVerket samt Räntegifvare och Räntetagare vigtiga fråga; Men Utskottet får dock, i anledning af hvad anmärkningsvis deremot blifvit anfördt, tillägga att, efter hvad Riksens Ständers Secreta Utskott vid 1766 års
Riksdag hade grundligt litt redt och ådagalagt samt Ridderskapet och Adlen äfven antog, hafva krono och Skattehemman i Skåne1, Blekinge och Bohus
Rän från början varit, lika med all ahnan jord i Riket, skattlagde i Persedlar, hvilka! således utgjort grindskatten samt följaktligen ännu bestämma jordens natur; att förvandlingen deraf i penningar vid den sedermera efter Provincernes återvinning från Danmark skedde nya skattläggning och derpåföljde
Militiae indelning grundades på beräkning af hvad räntepersedlarne dä gälde i verkligt myiit* såsom det gångbara penningevärdet; att desse åtgärder icke vöre ovillkorlige följder af Malmo jEf tat
s - U ts kottets Be tänk ande n. 133 Recess, hvarigenom orterne afräddes till Sverige, eller för everldelig tid ansågos böra ega bestånd, hvarföre och ehuru Kongt.
Majit, genom det åbgfopade Nådiga Brefvet af den 7.
Maji 1766 lät bero vid Riksens Ständers den tiden efter dg öfrige gine Riks Ståndens begifvande, anm,äldte beslut, att räntorne fingo fortfarande utgå i ConJante penningar, frågan till sin beskaffenhet är satan, att den åter kunnat väckas och komma under gemensam pröfning af Kongl. Majit och Rikets Ständer, dess heldre, sorn äfven i den händelse någon rubbning uti Indelnings Verket skulle, såsom i Blekinge Län ock redan skett med te indeldte räntorne, finnas nödig, till åstadkommande af billighet och rättyisa skattdragare emellan, Kongl.
Majit och Rikets Ständer icke äro eller ‘kunna vara betagna rättigheten dertill af Grundlagens stadgande, hvilket i 80 §. blott utstakar ordningeti för sådap ändring, samt härvid dessutom alternativt blifvit föreslaget räntornes afbördande gfter deras primitiv^ värde i penningar, med tillökning efter Cours, hvartill hemmans egarne skulle, efter Utskottets tanka, dess heldre kunna anses skyldige, som de genom Kon-1- förordningen den 6.
December 1776 för. bundos till Krono
Utskyldernes utgörande i det förbättrade myntet; men att deremot bör i noggrant betraktande (agas verkningajrne af såväl det ena som andra af ifrågastäldte sätt till rättelse ufi missförhållandet, enär fråga är om rubbning *<4 Stat*-Ut*kotteti Betänkande» antingen i stadfästade beskattnings regleringar, sorn vunnit helgd af tiden och Styrande Magtens begifvande!), el er i en likaledes bifallen förmån i följd, af myntvärdets försämring, sorn, tili den del penningeskatt finnes begripen un* der hemmansräntorne, i andre orter äfven tillgo. donjutes af räntegifvarne derstädes med livad mera sorn efter förhållandet med den i sednare tid tillkomne ruteringen må bora beräknas.
Och som dessutom den Constitutionella ordningen synes fordra, att Administrativa Magten i ett amne, som angår Statens Ordinaire
Räntor och till sin utgång kan lomma att ega ett betydligt inflytande på flere Provincers oec.onomiska ställ' rung; samt hvaruti de underordnade Authoriteterne i afgifne yttranden varit af olika meningar, må efter öfvervägande af hvad sorn finnes närmast instämma med både allmän och enskild rätt och billighet härutinnan, framställa ett derpå grun dadt förslag till Riksens Ständers åtgärd; så anter Utskottet sig icke kunna frånträda dess redan afgifne
Utlåtande och förslag om en grundlig undersökning samt vederbörandes hörande i ämnet, utan har fastmer af nu gjorde anmärkningar och hvad i anledning deraf ytterligare är anfördt funnit sig föranledt tillstyrka hvad utförligare i dess förra Betänkande redan är föreslaget till ärendets närmare utredande och handläggning i afseende på Nådig proposition deruti Vid nästa Riksdag; hvarjemte Utikottet likväl i Stat* - Ut* kottet» Bejänkanden.
195 afseende på den härmed sammanhängande frågan om Befälets vid de Skånske indeldte CavalJerie Regementernes aflöning, t r §! eropa hvad
Ut fckotcec i särskildt yttrande af den 27 sist].
JuniL föreslagit, om en allmän reglering och jemnkning af Uönerne för indeldte Armeens Beful, hvarigenom ifrågavarande behof tordis i sin man emedlertid afhjelpas.
Sluteligen får lrtskottet anmäla, att eters förra betänkande är bifallet af Högvördige PresteStåndet samt Vallöf].
Borgare-Ståndet den ^:dje sisth Junii; och öfverlemnas detta utlåtande vördsamt till Riksens Höglofl.
Ständers bepruR vande.
N;o 4S2- Ankom den ao Augusti 18U.
Memorial i anledning af återremiss uti frågan om afsöndring från Bisp Motala Kungsgård af den ego^ i?6 Stats- Utskottets Betänkanden. rymd, som för anläggning af Motala Köping erfordras.
Unotn Wallof: Borgare
Ståndet hafva anmärkningar Sblifyit gjorde vid Stats-Utskottets, under Nj-o 390 jafgifna Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj-ts Nådiga proposition, om söndring från Bisp Motala Kungsgård af den egorymd, som derifrån erfordras till anläggning af Motala Köping; och är med dessa anrpärkningap ärendet till Utskostet åter- remitteradt; men, emedan det i ämnet afgifne förra utlåtandet blifvit bifallet af Höglofl: Ridder. skåpet och Adeln den 2:dra; af Högwördige Preste. ståndet den 1 sta i denna månad, samt af Hfeder. värda Bonde -Ståndet den 29 nästh Julii, är frågan enligt 69 § i Begerings Formen afgjord, och kan till vidare åtgjärd icke upptagas; hvilket Utskottet skolat vördsamligen anmäla.
Stockholm den Jg
Angusti 1823- N:o 422.
Ankom den 20 Aug, 1S23- Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets yt - Stats-Utskottets Betänkanden. trande, angående regleringeri af Riks Statens Tredje Hufvud Titel.
Medan Stats Utskottet,' deri 27 sistlidne Iunii, afl £ fvit Utlåtaridei anledning af .Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, om Stats Werkets tillstånd och behof uti hvad som rörer Eika Statens Tredje Hufvud Titel} så hafva, enligt till utskottet ankomne Profocolls Utdrag, inom Helgi od.
Bidderskapet och Adlen, Välofl. Borgare Står det och Hedervärda Bonde Ståndet anmärkriingat blifvit gjorda,' sorn ansets föranleda till ärendets återre mitterahde till Utskottéfs förnyade åtgärd, hvarvid Borgare Ståndet likväl tillkännagifvit sig hafva bifallit alla dé puncter uti Utskottets yt. trande, deremot anmärkning inom Ståndet icke' blifvit gjord; hvaremot Högvördige Preste-Ståndet under den 5te nästl.
Julii till alla delar bifallit Utskottets berörde Utlåtande. i,o Uti det afgifne förslaget till Tredje huvud Titelns reglering, tillstyrkte Stats-Uts kotet, att sedan Bots- och Båkmedlen genom en förhöjd Taxa blifvit ökade, så att de vid Stats Intradernes beräkning kunnat uphöjas till 55,000'
B:dr, den deremot för Lotseri Staterne tillökade Utgift, bestående uti förhöjd aflöning och an - i»B St a> - Vt i k otten
Be tän kaftdea» dre tillkomne nya kostnader och utgörande 175109 R:dr 20 sk., derunder beräknade 10 Tunnor Spanmäl, måtte få på utgifts Staten utföras, hvarigenom hela anslaget för Lots- och Båkinrättningarne hädanefter blefve 20,856
R.dr med derunder begripne 146 Tunnor Spannmål, hvar' emot den för fyrings Staten ifragastälde tillökning, som är mindre betydlig och föränderligt såsom varande en förslags beräkning, syntes bö. ra jemte den dertill förut erforderlige uppgift och likasom hitills skedt utgå af hvad för försvarsYVerket varder anvist.
Härvid är anfört af en Ledamot inom Höglo fl.
Ridderskapet och Adeln, att det gjorda anslaget vore för ändamålet otillräckligt och påkallade ett särskildt årligt anslag för fyringarne hvartill den för Försvars werke! föreslagne Summa icke skulle lemna tillgång, utan följden af en sådan anvisning förmodades blifva den, att likasom hittills skedt, dispositionen för Fyringarne blefve icke svarande mot behofvét; hvarföre är hemstäldf, att till nästa Riksdag en oafkortad summa under Titel Fyrings-Stat af 25,000 R:dr årligen matte till Kongl. Majtt höga disposition beviljas af Lots- ock Båkintraderna; i sammanhang hvarmed blifvit,föreslaget, att af samma intrader årl gen och i mån af tillgånga ne ett årligt anslag måtte beviljas till inlösen af Landsorts och Korsö Fyrbåkar, såsom tjenligt och för Staten förmånligt - Stafs-Utsköitets Betänkandeh.
Hos Valof!. Borgare
Siandet åter är yrkadt, ätt då Lots- och Båkmedlén ursptjubgjigeh varit fcfesiämdé, Idan annat, till Båkafs och öfriga Sjömärkens upprättan e, un 'erhållande och förbättrande, men desse medel, utan afdrag för sådatié ändamål ingå bland Stais inkdrhsterrie, något sär. iildt anslag till nyaBåkars hygga tidé och de befintl:ges reparerande ina på Tredje Hufvud Titelri och Lotseri Staten uppföras; hvaremot andre förment, att i följd af Riksens Ständers beslut vid i8og och 1810 årens Rik dag, Lots- celi Bakafgifterhé borde samlas till en särskild Fond’ sorn, er Fgt hufvudändamålei méd .deras ålägg inde skulle användas, till Lots- och Båkinrättning gens undcfhåilandé och förbättrande; feamt détaf utgöres alli dé förrhbner som tilläfkähnas
Lotsa* och éj utgå från Lots- hemman; utah pålägga3 Städer och ställen på Landet utah motsvarande förrnoner och endast af orsak, att man funnit för godt diiläggi Lotsar; äfvensom någre Ledamöfef ansett att då Lots- och Båkafgifterhe öfverskjuta Statens ifgiftér för denna inrättning, in iöpet af Lands-orts och Korsö Fvibåkar icke borde, såsom Utskottet tillstyrkt, fördröjas intill nä" kia Riksdag, utan siiarase ju förr dess heldre vérkktällaS med t; éx, någon viss årlig afbetalning å köpeskillingen; Stats Utskottet får i anledning af dessa a 4 Suml' 4 Beted*, g i^o S lats •
U tsk» t tets Betänkande», märkningar anföra, att Riksens Ständer uti underdånig skrifvelse af den 27 Martil 1810, hos Kongl. Maj:t anmälte: huru de funnit fullkomligen stytkt, att de medel, som under Titel af Rotsoch Båkafgift till Staten influtit, blifvit till icke obetydligt belopp dragne från deras primitiva bestämmelse, oagtadt samma afgift lid efter annan för Sjöfarande ökats; under den förevändning att sådant för Rots- och Båkinrättningens underhåll ansets oundgängligt, och till vinnande af nödige förbättringar i denna inrättning, ansett det nya stagande i ämnet behöfligt, att Rots- och Båkinrättningens Fond, egentligen bestämd att bestrida kotsnaderne vid Båkars och öfrige Sjömärkens underhållande, nyas uppbyggande, Krono Rotsarnes aflöning, flere sådanes antagande och nya farvattens eller Rotsleders inrättning m. m-, måtte till sitt ändamål användas samt i Riks-Staten få sin särskildta Titel; kunnande likväl medlen, som i Kongl.
Stats-Contoiret inflyta, äfven till andra ändamål användas; men med vilkor, att hvad Rotsfonden i sådan händelse förskjuter, vid annat tillfälle dit insättas och emcdlertid beräknas såsom dess fordran hos Stats Verket, m. m.; Denna underdåniga skrifvelse var likväl grundad på Riksens Ständers almänna Besvärs och Ekonomie Utskots utlåtande och utgjorde endast eu underdånig önskan!
Hvaremot Riksens Ständer så väl vrd samma Riksdag, jorn vid de sedermera förflutne, beslutit att Rots S t ats-Utsk o(tets Betäckande». igt och Båkmedeln skulle utgöra en Stats Verket* Ordinarie Jntrad och såsom sådan beräknat dea bland Stats Verkets Jnkomster, men icke förordnat att någon särskild fond deraf borde formeras* utan deremot vid uprättandet af utgifts 'litlarns anslagit hvad för Lotseri-Staten pröfvats erfoder, ligt och anvist utgifterne för Fyringarnes underhållande på den summa, som för försvars Wernet i allmänhet blifvit anslagen, att af Kongl. Maj:t efter förefallande behof disponeras.
Denna allmänna grundsatts, som från en väl ordnad Stats reglering är oskiljagtig, att Statens alla inkomster böra oförryckte dit ingå och samlas uti en enda Cassa för att derifrån åter utgå och användas till gemensamt bästa ock för Stats-Ver. kets allmänna behof, har således äfven i afseende på Fots- och Båkmedlen blifvit följd, och denna grundsats har äfven tillförene vid denna Riksdng varit af Stats Utskottet åberopad såsom vigtig att bibehålla, samt vunnit Riksens Högloft.
Detta slags bidrag till Statsverket, har jemnväl denna Riksdag likasom tillförne vid förslaget till Inkomst TitlarnesJ beräkning, blifvit innebegripet bland Stats-Ver kets Ordinarie Inkomster; och enär berörde förslag före detta vunnit Riksens Högloft.
Ständers fastställelse, lä ra de anmärkningar anses förfalla som antingen gå ut på formerande af en särskild
Fond eller afsättning till någon del af de inflytande Lotsoch Båkmedlen dels för Fyringarnes behof dels till inhöp af Landsorts och Korsö Fyrbikar, emot hvilkas inlösen nästa Riksdag Utskott® i ofri# 13* Stat s - U ts k o 11 e f s Betan Rand e nu äberdpar de skäl, som i detta afseende bilfvi(: anfdrde uti det till Tredje Hufvud Titcjns reglering afgifne Förslag.
Hvad för öfrigt angar anslaget 111 Imtseri Statens behof, så har IJtskotiet dertill fored igit, hvad Kongl.
Maj st i Nåder asiat, och surt i aflöning och anJre tillkomne nya kostnader ut, gjorde 30,856 E:dr, med derunder begriprie idb Tunnor Spannmål eller 17.109 R:dc 30 si. mera ap förut, hvadan någon anmärkning, i denna del afseende ytterligare tillökning icke lärer ega rum; Och beträffande yrkadt särskildt anslag till fyring Staten, så emedan kostnaden dertill {litijis, blifvit besörjd af den summ a, sorn varit öfverlemnad till Kongl.
Maj:t$ Nådiga disposition för försvars Verket och dött, itc?-- gaställde mindre betydliga tillökningen, dessutom, såsom yttrande en förslags beräkning, likasom hela denna utgift syntes böra äfvenjaf anslaget för fötsvar-Verket utgå, hvadan den och kommit i betrag-, tande sås.om en med Flottorne gemenskap egande anstad, vid den föredelning emellan Landt, pch Sjöförsvaret; som Utskottet föreslagit af de för försvars-Verket i allmänhet an viste medel; finner Utskottet icke heller nu skäl alt til!s'yrka särskildt anslag för detta behof; men då den klagan är nog allmän, att de för Sjöfarten erforderlig?
Bakar, Fyrar osli Sjömärken, m, m. antingen ännu på flere ställen saknas eller äro uti ett !illstånd, som påkallar förbättring, hvilket likväl Stats-Utskottets B e£t ä n kan den. jgjte skall kunna vinnas utap större anvisning af medel de/til! pin som hittills skedt sa, en ir dessa inrattfling-F hafva det stora inflytande pa huru del och Sjöfart pcb både fdr Stefen och enskilt
(Ip äro af dep stora vigt att dertill företrädesvis b<ir påräknas hvad dems kr i gande uti ett peli än lamåla enligt skick erfordr.s, hvilket äft yen icke utan skal blifvit vrkat inom det Stånd, sorn hufvudsakligen erlägger IJakqfgifiprne och så unda synes ega ett grundat anspråk att dcrepmot beredas den säkerhet för han.eln, sora tped Lots- och Båkinrättningen åsyftas; tror Up skottet sig böra vördsamt tillstyrka Riksens Hegled!
Ständer, att uti underdånig skrifvelse fasta Kongl. Maj:ts
Nåd gi upmärksaini.et pä angelät genhe'e;i af denna inrättnings förbättrande medelst flere Fyrars, Bakar? och Sjömärkens ani g* gun e pch de red n hi fj tliges försättande i bat* fre tillstånd samt i underdånighet anhålla, att mera tillräckligt medel äp hittills dertill matte yarda armste af anslaget för flatturnes materiel Anseende Ut kottet sig härigenom äfven hafva pesvarat de anmärkningar som inom Borgareståndet blifvit gjorde emot dess arglfrte särskild' fe Utlåtande under N:o 264 i anledning af väck-, fe motioner dels pm Lots- och Båkafgifterne? nedsättning, dels örn deras användande. t 2:0
Vid Utskottets för lag, att underhåll.
Beklädnad med mera för all nänna Arbets-Karae på Kungsholms Castell skall besörjas af 134 Ståts-Utskottets Betänkanden.
Landt Armeens, men för dem i Carlskrona af Flottornes Stats anslag, hvaremot beklädnand, sängkläder, eldning, m. m. för de till arbete i Ankar-Smedjan dömde Fånger, hittills bestridd af Flottornes Nybyggnads Fond, men för detta anslag fremmande och beräknad till 1525