Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På grund af hvad nu är vordet yttradt, hemställer Utskottet, det Rikets Ständer måtte besluta, 1:0 att all kronotionde och afrads-spanmål samt de af hemman och lägenheter utgående räntor, som till Stats-Verket skola utgöras, böra lösas i contant, efter ett för fern år i sender bestämdt pris, hvilket, der icke serskilta föreskrifter i afseende å förvandlingen äro gifna, grundas på medium af sednast förflutna 10 års markegång; 2:0 att efter enahanda grund liqvideras de augments-räntor, hvilka till vederbörande rusthålls-innehafvare böra erläggas;' 3:o att början göres år 1846, då, efter uppgjorde sammandrag af de åren i836—1845 bestämda markegångspris, medium; deraf, eller J5:del, jemnad till fulla skillingtal på det sätt»-, i6 St ats-Ut skot tets Utlåtande, N:o 18 J. att 6 rst. ej beräknas och hvad, som går deröfver, upptages till fidi skilling, kommer att utgöra det för åren 1846—i85o gällande lösnings-pris, hvarefter nytt sådant pris, enligt samma grunder, för nästföljande 5 år bestämmes, o. s. v.; 4:o att med utgörande eller liqviderande af alla sådana räntor eller hemman såsom grundränta åliggande prasstationer, hvilka äro till inrättningar, stater och corpser eller enskilde personer, eller till serskilda föremål anvisade eller lörlänta, och i följd af Rikets Ständers nu vidtagande beslut, komma att tills vidare till dem utgå, så länge sådant fortlar, enligt nu gällande stadganden förliålles.
Beträffande slutligen reductionen af liemmans-räntorne till färre persedlar; så emedan denna åtgärd, som endast afsett beredande af lättnad uti debiteringen, hlifver behöflig om Rikets Ständer bifalla, hvad Utskottet nu föreslagit, och förnyad uträkning af det conlanta värdet således endast hvarje femte år erfordras, men denna omsättning skulle medföra serdeles vidlyftigt arbete och lätt föranleda en mängd tvister, hemställer Utskottet, att med nämnde förändring må anstå, intill dess resultaten af det nya lösningssättet sig visat.” N:o 288.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3o April, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förändrade stadganden, rörande debiteringenJ och uppbörden af de till Bohus Läns Regemente anslagne indelningar. (I. 4.)
Från Bonde-Ståndet har Stats-Utskotlet erhållit remiss å ettafRiksdags-Fullmägtigen Eric Christensson från Götheborgs och Bohus
Län afgifvet memorial, deruti, till beredande af lättnad och beqvämlighet, så väl för de skattskyldige som vederbörande löntagare, blifvit yrkadt, att de inom Länet utgående, till Bohus Läns Regemente indelte, hemmansräntor måtte antingen,, i likhet med andra krono-utlagor införas å debetsedlarne och uppbäras af kronofogden, hvilken sedermera borde tillhandahålla löntagarne de dem Stats Utskottets Utlåtande, N:o 28g. l7 dem tillkommande belopp, eller ock helt och hållet ingå till Stats-Yerket emot det att löntagaren sedermera af Kronan utfinge sin lön.
Hvad först beträffar det väckta förslaget om ifrågavarande indelta räntors debitering och uppbärande, i likhet med de till Kronan utgående skatter, så enär, enligt gällande författningar, det tillkommer vederbörande Regementsskrif vare att besörja uppbörden af de, jemlikt stat och indelningar regementet lillagde inkomster och räntor, samt något skäl icke synes vara för handen att i afseende på de till Bohus Läns Regemente anslagne indelningar medgifva undantag från de i detta fall gällande allmänna bestämr melser,, hemställer Ulsko tet att motionen i denna del må lemnäs utan afseende.
Vidkommande åter nämnde indelningars ifrågaställde inleverering till Stats-Verket, får Utskottet endast anföra, att, då Utskottet, uti sitt under N:o 287 afgifna utlåtande, i allmänhet tillstyrkt, att de tili vissa verk, stater och embelsmän indelta räntor matte, i nion af nuvarande indelningshafvares afgång, till Kronan indragas emot deL att contant ersättning för dessa sålunda indragna räntor skulle vederbörande af Stats-Yerket tilldelas; så torde denna del af Eric Christenssons motion icke från Utskottets sida påkalla serskildt yttrande.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om indragning till Statsverket af den till aflöning åt Landshöfdingen i Blekinge Län anslagna kronotionde-spanmäl samt indelningshafvarens godtgörande medelst contant Stats-anslag. (I.A:) Jemte förmälan, hurusom aflöningen för Landshöfdingen i Blekinge Län, hvilken, jemlikt Kongl.
Brefvet af den 24 Febr. 1887, vore bestämd till 5,ooo R:dr om året, för närvarande ulgjordes af dels 785 R:dr i penningar, dels indelt kronotionde-spanmål, till belopp af 5oo tunnor, har Riksdags-fullmägtigen från nämnde Län Ola Jeppsson, med hvilken Lars Bih. till R.
Prot. l84Jj 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 3i Haft. 3 i8 Ståts-Utskottets UtlåtandeN'-o 28g.
Pettersson från samma
Län sig förenat; uti ett hos Bonde-Ståndet afgifvit och till Stats-Utskotlet remittera It memorial, hemställt, att berörde tertial eller krono-lionde hvars utgörande ålåge skattskyldige inom Länets vestra Fögderi, måtte, i likhet med Kronans behållna räntespanmål, få till StatsVerkets disposition aflemnas uti det inLill ränLegifvarnes hemvist närbelägna kronomagasinet i Carlshamn samt ersättning härför.
Landshöfdingen beredas medelst uppförande å stat af ett contant lönefyllnads-anslag af 4>2i5 R:dr för året.
Genom en sådan reglering skulle icke allenast räntegifvarne befrias från skyldigheten att besörja en långväga forsling af spanmålen samt i hänseende till räntornes erläggande tillgodonjuta enahanda förmoner, som tillkomma öfrige räntegifvare, hvilkas tionde är Kronan behållen, utan jemväl indelningshafvare!! i sjelfva verket vinna en bestämd fördel, enär nemligen den tili hans aflönande anvisade ofvanberörde spjnmåls-qvantilet, förvandlad i penningar, i medeltal endast uppginge till 4>000 K dr och hela lönen följagtligen, efter denna beräkning, till 4>7^5 R:dr, men deremot, i händelse motionärens förslag blefve bragdt till verkställighet, samma lön komme att utgöra det i 1837 års Kongl.
Bref fastställde total-belopp af 5,000 R:dr.
I anseende till otillräckligheten af Kronans inom Blekinge befintliga spanmåls-förtåder hade för Kongl. Maj:ts Flottas i Carlskrona behof måst från andra, ofta aflägsna orter anskaffas betydliga qvantiteter af nämnde va» ra, så att t. ex. under åren 1840—1843 i sådant afseende från Stockholm, Östergöthland och Öland till Carlskrona införts tillsammans 7,336 tunnor säd, hvarför transportkostnaden uppgått till 4>4°4 Kdr eller i medeltal till 1,101 R:dr för året.
Den besparing i dylika fragtkostnader, hvilken skulle uppstå, i händelse omförmälde 5oo tunnor lönings-spanmål blefve till Kronans disposition inom Länet anvisade, komme följagtligen, efter motionärens tanka, att fullkomligt motsvara den uppoffring Stats-Verket skulle vidkännas genom lönefyllnads beloppets bestämmande till 4»3[5
R:dr eller 2 1 5 R:dr utöfver ränte-spanmålens ofvanuppgifne årliga medelvärde.
Utskottet har, uti sitt under N:o 287 afgifna utlåtande, hos Rikets Ständer hemställt, att alla indelta räntor och krono-tionden, hvilka äro till staters och corpsers aflöning eller serskilde verk och inrättningar med flere behof anordnade, måtte, med vissa undantag, till Stats-Verket indragas och ersättas genom conlanta löner och anslag.
I händelse Utskottets omförmälde förslag skulle af Rikets Ständer godkännas och deras beslut af Kongl. Maj:t- i Kader sanetioneras, blefve häraf en följd, att de skattskyldige inom vestra Fögderiet af Blekinge Län, komme i åtnjutande af den lin - Stols-Utskottets Utlåtande, .Y.o 2c?p. 19 dring i hänseende lill sina räntors utgörande, hvilken motionären sjnes hufvudsakligen hatva åsyftat; hvadan, i sådant fall, något serskildt yttrande i ämnet från Utskottets sida icke vore erforderligt.
För den händelse emedlertid att de af Utskottet föreslagne ofvannärnnde allmänna bestämmelser icke skulle finnas ändamålsenliga eller för närvarande verkställbara, får Utskottet anföra, att, ehuruväl det af motionären uppgifne förhållande angående Kronans behof af ökad spanmåls-tillgång inom Blekinge Län lill fyllnad uti det för Flottans räkning erforderliga qvantum, visserligen utgör ett icke oväsendtligt skäl för den indelta landshöfdingelönens indragning till Stats-Verket, har Utskottet likväl, i betraktande af det prsejudicat, hvilket genom en dylik undantagsvis vidtagen åtgärd skulle uppkomma, ansett sig icke kunna understödja motionärens härom gjorde framställning.
På grund häraf och ehvad utgång må följa å Utskottets ofvanberörde generella hemställan, tillstyrker Utskottet, att Ola Jeppssons förevarande motion icke må till någon serskild åtgärd å Rikets Ständers sida föranlada.
Marcus, i845. Stats-Utskottets Memorial, N-.o 290.
1 N:o 290.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 Maj, kl. i e. m.
Memorial, i anledning af dels erhållen återremiss, dels serskilde Riks-Stånds skiljagtiga beslut, rörande Utlåtandet, N:o 116. (U. A.) Uti Utlåtandet N:o 116, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående afskaffande af slafveriet på S:t Barthelemy, hade Stats-Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, att Rikets Ständer för sin del anse en summa af io.ooo Spanska Piastrar årligen under tre år böra af Handels- och Sjöfartsfonden ställas till Styrelsens öfver ön S:t Barthelemy disposition, emot redovisning, att användas till slafvars å nämnde ö friköpande, hvarvid likväl qvinnor och barn, samt män, sorn sjelfve till friköpandet bidraga, böra ega företräde.
Vid föredragning af detta utlåtande, har Ridderskapet och Adeln beslutat, att en summa af 10,000 Spanska Piastrar årligen under tre år bör, under förbehåll af framtida ersättning, då inkomsterne från S:t Barthelemy kunna dertill lemna tillgång, utgå från Riksgälds-Contoret och ställas till Styrelsens öfver denna ö disposition, emot redovisning, att användas till slafvars å raeranämnde ö fnköpaude, hvarvid likväl qvinnor och barn samt män, som sjelfve till friköpandet bidraga, böra ega företräde.
Preste-Ståndet har bifallit utlåtandet, hvilket äfven af Borgare-Ståndet är vordet gilladt, under förbehåll af framtida ersättning till Handelsoch Sjöfartsfonden, Bonde-Ståndet har deremot återremitterat detta Utlåtande, på grund af förekomne yttranden, dels att Svenska Stats-Verket ej borde belastas med någon utgift för delta ändamål, dels att densamma ej erfordrades till så högt belopp, som af Utskottet föreslagits, och dels att, i fall ön antingen afhändes Sverige eller öfverlemnades till invånarnes egen styrelse och förvaltning, slafvarnes frigifvande kunde antingen göras till ett vilkor vid afträdande!, eller dessa öfverlemnas åt egarnes mensklighet.
Prot. 1845, 4 Sami. i A/d. 2 Band. 32 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial, N:o 290.
A) Genom trenne Riks-Stånds sammanstämmande beslut är således, enligt 75 § Riksdags-Ordningen, stadgadt, att en summa af ro,000 Spanska Piastrar årligen under tre år bör ställas till Styrelsens öfver ön S:t Barthelemy disposition, emot redovisning, att användas till slafvars å nämnde ö friköpande, hvarvid likväl qvinnor och barn, samt män, som sjelfve till friköpandet bidraga, böra ega företräde; och finner Utskottet, såsom följd häraf, den af Bonde-Ståndet beslutade återremiss ej kunna i denna del till någon åtgärd föranleda, utan hemställer Utskottet, att Bonde-Ståndet jemväl ville Utskottets förslag härutinnan godkänna.
B) I fråga åter om de medel, af hvilka berörde utgift skall bestridas, och hvaruti den skiljagtighet emellen de trenne Riks-Stånden förefinnes, att Ridderskapet och Adeln ansett anslaget böra utgå från Riksgälds-Contoret, då Preste- och Borgare-Stånden deremot, lika med Utskottet, endast funnit Rikets Ständer böra medgifva, att den för ändamålet erforderliga summa må dertill af Handels- och Sjöfartsfonden disponeras, måste, i fall Bonde-Ståndet icke bifaller Utskottets förslag, någon sammanjemnkning föreslås.
Utskottet får vid sådant förhållande inbjuda Ridderskapet och Adeln att äfven i denna del instämma uti Preste- och Borgare-Ståndens beslut; men för den händelse, att Ridderskapet och Adeln ej skulle behaga inbjudningen antaga, och Bonde-Ståndet icke heller skulle i denna del godkänna Utskottets förslag, får, till omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, Utskottet härmed föreslå följande voterings-proposition: N:o 1.
Den, som vill, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majrt i underdånighet anmäla, att Rikets Ständer för sin del anse en summa af 10,000 Spanska Piastrar årligen under tre år böra af Handels- och Sjöfartsfonden utgå, till friköpande af slafvar på ön S:t Barthelemy, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, anvisas för berörde ändamål en summa af 10,000 Spanska Piastrar, årligen under tre år, att utgå från Riksgälds-Contoret.
Stats-UtsJcotlets Memorial, N:o 290. 3 C) Slutligen har ock för dessa medels utgående, blifvit dels af Ridderskapet och Adeln beslutadt förbehåll af framtida ersättning, då inkomsterne från S:t Barthelemy dertill kunna lemna tillgång, dels af BorgareStåndet stadgadt förbehåll af framtida ersättning till Handels- och Sjöfartsfonden.
Då Utskottet för sin del äfven instämmer i den sålunda af tvänne Riks-Stånd uttalade åsigt, att ersättning, så vidt ske kan, må beredas för ifrågavarande utgift, men anser Borgare-Ståndets mening, såsom afseende icke blott de inkomster, som genom ön S:t
Barthelemys förvaltning kunna i en framtid beredas, utan äfven den ersättning, som vid öns afträdande möjligen kan erhållas, närmare öfverensstämma med det af Utskottet i Utlåtandet N:o 258, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående Colonien S:t Barthelemys återställande under Sveriges allmänna drätsel och förvaltning, afgifna förslag, hemställer Utskottet, att Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Ståndén behagade instämma uti dét beslut, att utgiften eger rum under förbehåll af framtida ersättning.
För den händelse, att denna inbjudning skulle af mera än ett RiksStånd afslås och förbehållet om ersättning af Preste- och Bonde-Stånden anses böra förfalla, torde votering i Förstärkt Stats-Utskott böra ega rum, då Utskottet först, för contrapropositionens bestämmande, föreslår följande proposition: N:o 2.
Den, som vill, att till contra-proposition skall antagas Ridderskapet och Adelns beslut, att vid anvisande af medel för friköpande af slafvarne å ön S:t Barthelemy, bör stadgas förbehåll om framtida ersättning, då iakomsterne från ön dertill kunna lemna tillgång, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, antages till contraproposition, att något förbehåll för dessa medels utgående icke kommer att af Rikets Ständer beslutas. 4 Stats-UtsJcottets Memorial, N:o 291.
Votering i hufvudsaken torde derefter fä för sig gå, jemnlikt följande proposition: N:o 3.
Den, sorn anser, att, vid anvisande af medel för friköpande af slaf— värne ä ön S:t Barthelemy bör fästas förbehåll af framtida ersättning till Handels- och Sjö/arts)onden (alternativ i följd af voterings-propos.
N:o i, Riksgälds-Contoret), voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, antages i:sta alternativet, Ridderskapets och Adelns beslut.
2:dra alternativet, att något förbehåll för dessa medels utgående icke kommer att af Rikets Ständer beslutas.
Stockholm den 3o April 184^.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 Maj, kl. 1 e. ras.
Memorial, i anledning af dels erhållen återremiss, dels serskilda Riks-Stånds skiljagtige beslut, rörande Utlåtandet, N:o 2o8.
Stats-Utskottets utlåtande N:o 258, i anledning af Kongl.
Maj:ts Når. diga Proposition, angående Colonien S:t Barthelemys återställande under Sveriges allmänna drätsel och förvaltning, har blifvit af Preste- och Borgare-Stånden bifallet.
Riddersbapet och Adeln har afslagit, hvad Utskottet, i fråga om Coloniens afträdande till någon fremmande magt samt afskrifning af det belopp, stort <73,853 R:dr 16 sk.
Banco, hvilket af Stats-Contoret förskjutits till underhåll af fri-Cadetter och pension åt General-Lieutenanten Stats-TJtsiottets Memorial, N:o 291.
5 Suremairij tillstyrkt och hemställt; samt bifallit berörde af Kongl. Majit äskade afskrifning; hvaremot Utskottets utlåtande i öfrigt blifvit bifallet, dock med uteslutande af orden: ”eller genom dess afträdande” och ”på ofvanberörde sätt”, uti Utskottets hemställan, rörande dels ersättning för de utgifter, hvilka erfordras för öns förvaltning, men ej af inkomsterna betäckas, samt desammas godtgörande, och dels berättigande för vid ColonialDepartementet nu anställde aine Tjenstemän och en vaktbetjent att, derest Colonien skulle upphöra att vara en Svensk besittning, sine innehafvande löner äfven derefter tillgodonjuta.
Bonde-Ståndet har återremitterat detta utlåtande, på grund af lörekomne serskilde yttranden: att Ståndet icke borde i denna fråga besluta förr, än det erhållit del af de öfrige Riks-Ståndens åtgärder; att Rikets Ständer icke kunde anses böra öfvertaga en besittning, sedan densamma, efter att förut hafva gifvit betydliga öfverskott, nu mera endast kunde förvaltas med förlust, utan att det vid 1812 års
Riksdag fattade beslut borde äfven hädanefter iagttagas; att all kostnad för Stats-Verket kunde undvikas, om ön förklarades för en fri republik och egde sjelf välja och bekosta sin Styrelse, samt att Öns afträdande till någon fremmande magt på de för Svenska Stats-Verket förmonligaste vilkor syntes åsyfta dess försäljning, hvilken åtgärd icke ansågs vara Staten värdigt, hvaremot andre
Ledamöter yttrat sig för bifall så väl till förvaltningens af ön S:t Barthelemy öfvertagande af Svenska Stats-Verket, som till öns afträdande. a) Hvad Utskottet i första punkten af utlåtandet N:o 258 föreslagit, om uppbäfvande af Rikets Ständers vid 1812 års Riksmöte fattade beslut samt Colonien S:t Barthelemys återställande under Sveriges administration och drätsel, äfvensom i 3:dje punkten om sättet och vilkoren för öns framtida förvaltning samt de vid Colonial-Departementet anställde Tjenstemäns och vaktbetjents bibehållande vid deras löner, har således, utom i den del af ordställningen, som har afseende å öns i 2:dra punkten tillstyrkte afträdande till någon fremmande magt, och hvilken del af Ridderskapet och Adeln, i följd af dess serskilda beslut i sistnämnde fråga, ansetts böra i öfverensstämmelse dermed rättas, blifvit af trenne Riks-Stånd bifallet, hvadan Utskottet, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, anser den af Bonde-Ståndet beslutade återremiss icke kunna i dessa delar till någon åtgärd föranleda. b')
Då tvenne Riks-Stånd likaledes bifallit
Utskottets tillstyrkan i 2:dra 6 Stats-Utskolteta Memorial, N:o 291. punkten af utlåtandet N:o 258, det Rikets Ständer måtte, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, i underdånighet uppdraga åt Kongl. Majrt att, så snart tillfälle dertill kan sig yppa, till någon fremmande magt afträda Colonien S:t Barthelemy på de tor Svenska Stats-Yerket mest lörmonliga vilkor, som stå att erhålla, anser Utskottet sig böra hemställa, att Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet jemväl ville detta Utskottets förslag antaga, för hvilket fall äfvenledes Ridderskapet och Adelns skiljagtiga beslut, i afseende å ordställningen |i beslutet om sättet och vilkoren för ön S:t Barthelemys framtida förvaltning samt de vid Colonial-Departementet anställde
Tjenstemäns och vaktbetjents bibehållande vid deras löner, torde anses hafva förfallit. c~) Utskottets hemställan uti ^:Ae punkten af utlåtandet N:o 258, att det belopp, stort 73,853 R:dr 16 sk.
Banco, hvilket af Stats Contoret förskjutits till underhåll af fri-Cadetter och pension åt General-Lieutenanteu Suremain, må tills vidare uti Stats-Vei kets räkenskaper balaneeras, har, på sätt ofvan är utredt, blifvit af Preste- och Borgare-Stånden bifallet; och hemställer Utskottet, att Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet måtte uti detta beslut sig förena.
Skulle åter icke allenast Ridderskapet och Adeln afslå denna inbjudning, utan äfven Bonde-Ståndet besluta, i enlighet med Ridderskapet och Adelns mening, torde för frågans afgörande i Förstärkt Stats-Utskott, votering få anställas, jemnlikt följande proposition:
Den, som anser, att det belopp, stort >73,853 R:dr 16 sk.
Banco, hvilket af Stats-Contoret förskjutits till underhåll af fri-Cadetter och pension åt General-Lieutenanten Suremain, bör tills vidare uti Stats-Verkets räkenskaper balaneeras, voterar Ja ; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer detta belopp att i Stats-\erkels räkenskaper afskrifva». t Stals-Vtskotteta Memorial, N:o 292. 7 d) Uti betänkandet N:o 258 förekommer val icke något yttrande i frågan, rörande den af Protocolls-Secreteraren vid Colonial-Departementet L. J. Borings enka hittills åtnjutna pension 200 R:dr årligen; men då nämnde, till sitt belopp mindre betydliga, pension icke lärer kunna bemälda enka frånkännas, hemställer nu Utskottet, att Enkan Boring mätte, lika med tjenstemånnen vid Colonial Departementet, uppföras å allmänna Indragnings-Staten, till fort satt åtnjutande derifrån af omförmälde 200 R:dr om året.
Stockholm den 3o April 1845.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 Maj, kl. 1 e. no. Memorial, med förslå/:/ lill Voterings-proposition, rörande ett län för uppbyggandet af ny kyrka i Christinehamn.
(R.G.S. Afd.)
Enligt Stats-Utskottet tillhandakomna Protocolls-utdrag, hafva endast 2:ne Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, bifallit Utskottets utlåtande N:o 216, hvaruti Utskottet afstyrkt de vid innevarande Riksdag gjorde framställningar om ett lån för den förestående nya kyrkobyggnaden i Christinehamn; hvaremot Preste- och Borgare-Stånden, med afslag å ej mindre nyssnämnde, än Utskottets härom under N:o 267 ytterligaae afgifna utlåtande, på sätt hegardt blifvit, beviljat det sökta lånet å ett belopp af 25,000 R:dr emot 3 procents ränta och 2 procents årlig capital-afbetalning.
Vid sådant förhållande och då hvarken Ridderskapet och Adeln eller Bonde-Ståndet antagit den af Preste-Ståndet till dem aflåtna inbjudning att instämma uti sistnämnde
Stånds beslut i afseende på denna fråga, så måste densamma, jemnlikt Regeringsformens 6g genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott afgöras; för hvilket ändamål Utskottet nu får föreslå följande voterings-proposition:
Den, som bifaller Stats-Utskoltets hemställan, att de vid innevaran - 8 Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 293. de Riksdag gjorda framställningar, angående ett lån för uppbyggandet af en ny kyrka i Christinehamn, måtte förfalla, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, hafva RiketsStänder för omförmälda kyrkobyggnad, beviljat Christinehamns stads- och Warnums landsförsamlingar ett iåne-understöd af aö.ooo R:dr att, emot 3 procents ränta och 2 procents årlig capital-afbetalning, af allmänna medel utgå, i mon af kyrkobyggnadens fortgång och sedan församlingarnes egna, härtill disponibla, tillgångar först blifvit använda.
Stockholm den 3o April 1845- N:o 293.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 Maj, kl. 1 e. m.
Utlåtande, med anledning af erhållna ater remis ser, i fråga om ett lån för reparerandet och utvidgandet af Ngköpings lärdomsskolas locai.
Det afstyrkande utlåtande, Stats-Utskottet under N:o 223 afgifvit öfver Biskop Holmströms motion om beviljandet af ett låne-understöd å 3,ooo R:dr för Nyköpings skolhusbyggnads utvidgande och ändamålsenliga iståndsättande, har endast af Bonde-Ståndet blifvit bifallet.
De öfriga Riks-Stånden hafva deremot till Utskottet återremitterat detta utlåtande, på grund af följande emot detsamma framställda hufvudsakliga anmärkningar:
Då behållningen i Strengnäs Stifts Byggnads-cassa medtagits genom den nyligen verkställda byggnaden af ett skolhus i Örebro, och reparationen af skolhuset i Strengnäs, syntes det billigt, att Staten åtminstone med den nu ifrågaställa obetydliga lånesumman bidrog till verkställigheten af en högst behöflig utvidgning och reparation af skolhusbyggnaden i Nyköping, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 293. 9 ping, hvilken vore otillräcklig för det dervarande, ärligen sig ökande, antalet lärjungar.
Majtt hade också redan i Nåder gillat den fördelia reparations- och byggnads-arbete uppgjorda ritning, meri ehuru, äfven med beräkning af hvad, som fordrades för att utföra några af Kongl.
ÖfverIntendents-Embetet dertill föreslagna tillägg, kostnaden allenast uppgick till 3,593 R:dr 41 sk. 4 rst., hade samma arbete, i anseende till bristande tillgångar, icke kunnat företagas.
Byggnadscassan vore visserligen för närvarande skuldsatt, men, om det äskade lånet erhölles,skulle detsammas återbetalning af cassans medel med säkerhet kunna påräknas inom en liderymd »f 10 år.