Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Departementet är i tillfälle vidtaga sådane åtgärder, ”sorn bereda en säker och fullständig upplysning, till huru stor andel, i ”förhållande till konungariket Norriges bidrag till minister-staten, de utri”kes beskickninga i nes löner utaf samma bidrag utgöras, ansåg Utskottet Herr ”Rosenblads, af Hans Excellens Grefve Björnstjerna upptagne, motion icke ”böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.”
Detta Bevdllnings-Utskottels utlåtande bade af samtliga Riks-stånden blifvit bifallet; men icke desto mindre bade efter sednaste bevillnings-förordnings utfärdande, samma grund, sorn hittills, för debiteringen blifvit följd, och vore det till den af Rikets Ständer erkända nödiga rättelse af detta oriktiga förhållande, som de af utrikes Stats-ministern nu afgifne upplysningar uti ämnet, för den händelse, att den dervid följde grund af Kongl. Maj:t i nåder gillades och antoges, borde tjena tili ledning.
Att rättelse härutinnan bör införas, vore sålunda af Rikets Ständer erkändt, men i och med detsamma syntes Hans Excellens deraf naturligen följa en svenska stats-verket moraliskt åliggande skyldighet att återbetala de medel, som utöfver hvad stats-verket med rätta tillkom genom origtig debitering blifvit uppburne.
Yäl hade Kammar-rätten, på sätt protokollet för den 17 September sistlidet år närmare upplyser, uti dess under den 12 September 1845 uti ämnet afgifna underdåniga utlåtande, på anförda skäl, icke ansett sig böra tillstyrka, hvad åren 1836 och 1837 angick, att återgäldande af någon del af den för dessa år erlagda bevillning må såsom en laglig rättighet beviljas de sökande, för hvilka Kongl. Maj:ts nådiga resolution af den 29 November 1839 var gifven; och vidkommande åter ansökningen af dem, hvilka för åren 1836 och 1837 haft aflöning å ministerstaten, men icke öfver debiteringen klagat, som ock ansökningen i afseende på bevillningen för öfriga åren, för hvilka tiden till debiteringens öfvervägande var af samtlige sökanderna lagligen försuten, likaledes på anförda skäl hemställt, att Kongl. Maj:t täcktes i nåder låta vid de laga kraftegande debiteringarne bero; men Kammar-rätten hade tillika, på grund af billigheten, i underdånighet till Kongl. Majås nådiga godtfinnande, så väl för det ena som det andra af här ofvan anförda fall, hemställt, huruvida icke ersättning må från svenska stats-verket sökanderne för den af dem saknade förmån tilläggas, eller ock, uti sednast anförda fall, resning för den försutna tiden för debiteringens öfverklagande sökanderne i nåder medgifvas.
Proposition, N:o 30. 27 Uti detta Kammar-rättens underdåniga utlåtande, hvilket, enligt Herr Stats-ministerns åsigt, uti sin tillämpning otvifvelaktigt skulle leda till det af sökanderna afsedda ändamål, förklarade Hans Excellens utrikes Statsministern sig icke skolat tveka alt instämma, såvida Hans Excellens icke, såsom ofvan är yttradt, ansåg svenska stats-verket ega en såväl moralisk som juridisk pligt att återgälda hvad, som, genom origtig debitering, blifvit för mycket uppburet, hvilken åtgärd, enligt Hans Excellenses underdåniga förmenande, i första rummet borde vidtagas; hvarefter Hans Excellens ingalunda kunde betvifla, det Kongl. Maj:ts höga afsigt vore, att de sålunda återbetalde medlen skola komma de personer tillhanda, å hvilkas aflöningsförmåner de, genom origtig debitering, blifvit afdragne.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt och under åberopande af Presidenten Hartmansdorff"s vid Kammar-rättens ofvannämnde utlåtande fogade serskilda anförande, ansåg Hans Excellens utrikes Stats-ministern sig böra i underdånighet tillstyrka, det Kongl.
Maj:t, med anledning af förevarande ansökning, och till följd af nu inhemtade upplysningar, täcktes förklara: l:o att i alla af minister-staten utgående traktamenten, aflöningar, pensioner, m. m. norrska medel anses för hvarje år hafva ingått och ingå lill den andel, som Norriges hela bidrag lill minister-staten för samma år utgör, i förhållande till Sveriges hela bidrag till minister-staten, hvarefter, med Sveriges andel i afseende å deraf erläggande bevillning, bör förfaras i enlighet med de derom gällande författningar; 2:o att sökanderne lemnäs öppet att, utan hinder af något, rörande bevillning till svenska stats-verket å dylika aflöningar, m. m., meddeladt beslut, eller af någon i sådant hänseende gjord debitering, söka inom natt och år från den dag, då detta beslut fattas, i vederbörlig ordning erhålla restitution af den bevillning, de erlagt utöfver hvad på Svenska andelen i deras aflöning belöpa bort; 3:o att, i händelse någon i ill restitution berättigad löntagare eller hans rätts innehafvare underlåter att sig dertill inom den nu föreskrifna tid anmäla, utrikes Departementet bör i dess rätt inträda; samt, i sammanhang härmed och till vinnande af behörig rättelse för framtiden: 4:o att det åligger Stats-ministern för utrikes ärendena att inom Januari månads utgång hvarje år underrätta Stats-kontoret om. det förhållande, som under det näst förflutna året egt rum emellan Sveriges och 28 Kongl. Maj:Is Nåd.
N orriges anslag lill minister-slaten; hvarefter Stats-konlorel bör meddela Öfver-slåthållare-embetet behörig uppgift örn det belopp af traktamenten, aflöningar, pensioner m. m„ som af svenska slats-verket för hvarje af de diplomatiska embets- och tjenstemännen under samma år utgått, och hvarföre bevillning, enligt gällande beviilnings-förordnings föreskrift, bör af desse embets- och tjenstemän till svenska slats-verket erläggas; Och skulle, enligt Hans Excellens underdåniga förmenande, ett sådant beslut vara grundadt såväl på skyldig omsorg för brödrarikets rätt, som på billig uppskattning af de skattskyldiges kraf på återgäldande af en dem origtigt påförd utgift.
Då Rikets Ständer, genom bifall lill Bevillnings-utskottels ofvan åberopade betänkande, medgifvit, att de till minister-statens embets- och. tjenstemän utgående traktamenten och aflöningar endast, i den mån Svenska Stals-verket dertill lemnade bidrag, borde eller kunde blifva föremål för bevillning, samt att det i följd häraf ankomme på utrikes
Departementet att, till förekommande af misstag vid debiteringen af så beskaffad bevillning, vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom en säker och fullständig upplysning vunnes, till huru stor del, i förhållande lill konungariket Korriges bidrag till minister-staten, de utrikes beskickningarnas löner utaf samma bidrag utgjordes; så och enär, på grund af de förenade konunga-rikenas åliggande att hvart i sin mån deltaga i alla för de minislerielia ärendenas behandling erforderliga utgifter, hvartdera rikets andel i de utrikes beskickningarnes aflöningar och traktamenten, m. m., icke kunde annorlunda bestämmas, än efter det förhållande, som egde rum emellan det ena och andra rikets bidrag
Lill minister-staten på det hela, tillstyrkte
Departementschefen i underdånighet, det Kongl. Maj:!:, lill beredande af rättelse för framtiden af det hittills följda, emot nyss omförmälda grunder stridande, debiteringssätt, i afseende på diplomatiska embets- och tjenslemäns bevillning, måLle täckas i nåder förordna: att i alla af minister-staten utgående aflöningar, traktamenten och pensionei’, m. m., norrska medel skola anses föi hvarje år hafva ingått och ingå till den andel, som JNorriges hela bidrag till minister-staten för samma år utgör, i förhållande lill Sveriges hela bidrag till nämnde stat; samt att det i följd häraf bör åligga Slals-ministern för utrikes ärendena att hvarje år underrätta $ tals-kontoret om det förhållande, som då eger Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, \:o 30. 29 ram emellan Sveriges och Norrige» anslag till minister-slaten, hvarefter det åläge Stals-kontoret att, sednast vid medlet af November månad, meddela Öfver-ståthållare-embetet behörig uppgift om det aflönings-, traktamentseller pensions-belopp, n/. m., som af svenska stats-verket, enligt nyssnämnda beräkningsgrund, för året tillkommer hvar och en af de till ministerstaten hörande embets- och tjenstemän.
Hvad åter angick frågan om restitution af den bevillning, som, utöfver propotionen af Sveriges andel i den samfälda anslagssumman för minister-staten, redan blifvit för dithörande allön ingar ei lagd, och i afseende hvarå en i möjligaste måtto fullständig utredning nu blifvit, genom utrikes Departementet, tillvägabragt, så ansåg
Departements-chefen, under de förhållanden, som i närvarande fall egt rum, ej mindre rättvisan mot enskilde, än statens värdighet kräfva, att verkan af den förklaring af gällande föreskrifter i fråga om diplomatiska embets- och tjenslemäns taxerande Lill bevillning, som genom ärendets behandling bos Rikets sednast församlade Ständer blifvit åstadkommen, jemväl varder till den föregående tiden utsträckt, men trodde derjemte, att något beslut om rättighet för vederbörande all återbekomma ifrågavarande bevillning icke kunde, ulan Rikets Ständers serskilda medgifvande, af Kongl. Maj;t meddelas, enär statens rätt till nämnde bevillning vore genom laga kraftvunna debiteringar och beslut sladfästad, hvadan Departements-chefen, som icke betviflade, att Rikets Ständer äfven för deras del skulle erkänna rättvisan och billigheten deraf, alt en staten på origliga grunder tillfluten inkomst varder af densamma återgäldad, i underdånighet hemställde, om icke Kongl. Maj:t skulle läckas till Rikets näslsammanlrädande
Ständer aflåta nådig proposition i förevarande fråga och dervid, med öfverlemnande af såväl förrberörde genom utrikes
Departementet uppgjorda utredning, som öfrige handlingar i målet, föreslå Rikets Ständer, att den bevillning, som från och med år 1836 lill och med 1846 blifvit för å minister-staten uppburna traktamenten, aflöningar och pensioner m. m. erlagd utöfver hvad, som, enligt förfaltningarne, belöper försvenska stats-verkets, i öfverensstämmelse med ofvan anförda grund, bestämda andel i samma traktamenten och aflöningar, m. ra., må, ulan binder af något, rörande slik bevillning meddeladt, laga kraftegande beslut, eller någon i sådant hänseende gjord debitering, vederbörande embets- och tjenstemän eller deras rätts innehafvare restitueras, i hvilket afseende anmälan om slik restitution borde i behörig ordning göras inom natt och år 30 Kongl, Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 30t efter elef. beslutet härom blifvit genom utrikes
Departementets försorg i all* manna lidningarne kungjordt.
Uti detta underdåniga tillstyrkande instämde Statsrådets öfrige ledamöter, med undantag af Herr Stals-ministern för utrikes ärendena, som, i öfverensstämmelse med sitt i målet förut afgifna utlåtande, i så måtto var af skiljaktig mening, att han ansåg någon framställning till Rikets
Ständer om rättighet för vederbörande, att den för högt påförda bevillningen, återsöka icke vara erforderlig, och att utrikes
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet d Stockholms Slott elen a December 1847.
Friherre Staél von Holstein, Munthe , Friherre Pejron, Silfverstolpe , lUcern , Friherre Gjllengranat, Faxe, Fåhreeus.
Maj:ls Nåd, Skrifvelse-, N:o 31. 31 Chefen för Finans-departementet, Statsrådet
Munthe uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts den 24 sisllidne September fattade nådiga beslut, uppsatt förslag lill Kongl. Maj:ts nådiga proposition lill Rikets Ständer, rörande befrielse för de vid Kongl. Maj:ts beskickningar å utrikes ort anställde embels- och tjenstemän från bevillning å den del af deras aflöning, som utaf norrska statens medel bestås; Och behagade Kongl.
Maj:t i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protocoll bilagdt, samt befalla, att nådig proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo L. C hr.
Alik. till Exp. Utsk. elen 18 December kl, 12 midd.
Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående en Staden Lund tillhörande jords, Ka g n man s j orden kallad, rotering; gifven Stockholms Slott den 8 Okto ber 1846.
Sedan, efter verkställighet af den under’ den 21 September 1839 i nåder anbefallda extra rotering-till båtsmanshåll af den, städerne tillhörande, priviligierade jord, som i ordinarie roteringen icke ingått, Kongl.
Majit, af de inkomne handlingarne, i anledning af den inom Malmöhus län för sig gångna så beskaffade roteringsförrältningen, i nåder inhemtat, att en i staden Lund belägen jord, Wagnmansjorden kallad, såsom icke af privilegierad natur, bort ingå i ordinarie roteringen, men att sådant icke skett, och att samma jord, i anseende till berörde natur, icke eller blifvit till extra rotering upptagen, har Kongl. Majit, uppå Dess Förvaltnings af Sjöärendena samt Dess och Rikets Kammar-kollegii, uti utlåtande den 10 December 1840, afgifna underdåniga tillstyrkan, under 1 Februari påföljande året i nåder förordnat, att frågan om denna jords extra rotering skulle förfalla, men vederbörande roterings-kommission deremot ega att, efter samma jords beskaffenhet, vär de och afkastning, i förhållande till jord å landet, derå bestämma rotemantal till ingående i slädernes allmänna båtsmanshåll, på det sätt, att, till undvikande af rubbning uti den redan skedde regleringen i detta afseende, 32 Kongl, Maj:ls Nåd, Shrifvclse.
N:o 32. vakansafgift årligen intill nästa"
Riksdag af staden borde utgöras för de rotenummer, hvartill jorden blef uppskattad, hvilken afgift i ränieiiet skulle insättas, för att af nästsammantvädande Rikets Ständer användas.
Efter det koni initierade till roleringens förrättande sedermera belagt den sä kallade Wagnmansjorden med ordinarie rotering, samt upptagit densamma till | rote, hvaraf vakansafgift komme att utgöras, hvilket blifvit intaget i en upprättad förnyad, af Kongl. Maj:l i nåder fastställd, extra roteringslängd, har Kongl. Majit härmed velat ofvanberörde särskildta förhållande, i afseende å roteringen af den Lunds stad tillhörande så kallade Wagnmansjorden, Rikets Sländens Stats-utskolL i nåder meddela, till den åtgärd lian Rikets Ständers sida, som deraf kan föranledas, och på det att förenämnde tillökning af \ båtsmansnummer må kunna tagas i beräkning, i sammanhang med möjligen uppkommande frågor om jemkning i båtsmanshållel.
OSCAR. C. A.
Gyllen granat.
JU 32.
Maj:ls nådiga Skrifvelse till Rikets S änders Statsutskott, om medels anvisande till Topographiska corpsens arbeten, samt. till fortsättning af de pågående fästningsbyggnaderna under nästkommande är; gif ven Stockholms Slott den 5 December i8f~- Vid sista Riksdagen uppförde Rikets då församlade Ständer, såsom extra anslag under fjerde hufvudtiteln, till Topographiska corpsens arbeten 36,000 riksdaler, och till fortsättande af fästningsbvggnaderne vid Carlsborg, Waxholm, Carlsten och Carlskrona sammanlagdt 403,000 r:dr, allt banko, att under åren 1845, 1846 och 1847 utgå med en tredjedel årligen; - Kongl, Maj:(s Nåd.
Af sådan anledning bar Kongl. Maj:t, uti Dess under den 9 i sisth månad till Rikets
Ständer aflålna nådiga proposition om statsverkets tillstånd oell behof, bland andra anslag under fjerde hufvudtiteln af Rikets Ständer, för de trenne nästkommande åren, äskat: lill topografiska corp sens arbeten 36,000 riksdaler, till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad 90,000 r:dr samt till fortsättning af fästningsbyggnadsarbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona, att af Kongl.
Majit efter omständigheterna årligen fördelas, tillhopa 313,000 riksdaler, allt banko; men som den för nästinstundande år 1848 belöpande tredjedel af nyssbeiörde summor erfordrats vid årets början, då regleringen af riksslaten ännu icke kan vara i sin helhet afgjord, finner Kongl.
Sig häraf föranlåten att nu serskildt af Rikets Ständer begära, att de för ifrågavarande behof under år 1848 erforderliga anslag må, oberoende af den allmänna statsregleringen, varda med 12,000 riksdaler till lopographiska corpsens arbeten, med 30,000 Riksdaler till Carlsborgs fästningsbyggnad och med 103,00i) riksdaler till öfriga ofvan omförmälda fästningsbyggnads-arbelen så tidigt anvisade, att dessa angelägna arbeten ej, i saknad af medel, må, lill skada för det allmänna, behöfva afbrytas, samt derigenom, hvad särskildt angår fästningsbyggnaderne, det vid deni använda krono-arbetsmanskap komma att blifva utan sysselsättning.
Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med all Kongl, nåd och ynnest välbevågen.
Peyron Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Statsrådet ä Stochholms Slolt den 3 December 1847.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Iiih. till R.
Fröt. 1847 # 1848, 1 Sami. 1 Afd. 8 Haft. 5 34 Kongl. Mfijrls
Näll, Skrifvelse, N:o 33.
Friherre Staél von Holstein , Munthe Friherre Peyron, Silfverstolpe , IVlern , Friherre
Gyllen granat■, Faxe, Fåhreeus.
Departementschefen uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majrts nådiga skrifvelse till Pukets Ständers Stats-Utskott, om medels anvisande till topographiska corpsens arbeten samt till fortsättning af de pågående fäslningsbyggnaderne under nästkommande år.
Och täcktes Kongl. Maj-t, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, berörde förslag, sådant det finnes delta protokoll bilagdt, i nåder gilla samt befalla, att, i enlighet dermed, nämnde skrifvelse skulle i vanlig ordning expedieras.
Ma/sts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-lJtskott, rörande beviljandet af anslag för Nya Dcckbyggnadens fullbordan samt förändring af flintlåsgevär till slagkrutsantändning, i sä god tid, att arbetena i dessa hänseenden icke behöfva af bry t as.
Gifven Stockholms Slott den 3 December i S/jj. Kongl.
Majit vill härmedelst fästa Rikets Ständers Stats-Utskotts uppmärksamhet på nödvändigheten deraf, att frågan om de uti Kongl. Majlis Kungl. Maj-.ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 33. 35 Nådiga Proposition Lill Rikets Ständer om statsverkets tillstånd och behof, äskade anslag till Nya
Dock byggnadens i Carlskrona fullbordan s^int förändring af flintlåsgevär till gevär med slagkruts-antändning, va/der i så god tid behandlad, att, derest anslag beviljas, arbetena från början af nästinstundande år kunna fortsättas, emedan det vid dessa arbeten anställde betydliga antal arbetare, hvilka med kostnad och möda blifvit inÖfvade, i händelse anslag för arbetena icke är att tillgå, måste afskedas. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständers'Stats-TJtskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSCAR. C A. G yllen granat.
STOCKHOLM, elmén & fcRARRiRCJ tryckeri. 1847.
Maj;ti JVåd.
Ank. till Exp. Utsk. elen 20 Dec., kl. 2 e. m.
Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af deras vid sednaste Riksdagen gjorda underdåniga framställning, i fråga om National-representationens ombildning; Gifven Stockholms Slott den /2 November 18fy.
Uu skrifvelse af den 24 Maj 1845 hafva Rikets Ständer i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit behagade, på sätt Kongl. Majit lämpligast funne, låta till nästderpåföljande
Riksdag bereda en ytterligare utveckling af frågan om national-representationens ombildning.
Serskildt har ock Borgare-ståndet, i skrifvelse den 22 i nyssnämnda Maj månad, till Kongl. Majit öfverlemna! det beslut, hvaruti Borgare-ståndet, gemensamt med Bonde-ståndet, i omförmälda fråga stannat.
De vilkor och den form, under hvilka ett folk utöfvar sina grundlagsenliga rättigheter, ega på hela samhällets välstånd och utveckling ett så stort inflytande, att Kongl. Majit ej kunnat undgå att med uppmärksamhet följa sednaste Riksmötes förhandlingar, i afseende på frågan om representationens ombildning.
Om ock dessa inneburit ett nära allmänt erkännande, att en sådan är af behofvet påkallad, hafva de ej mindre otvetydigt ådagalagt, att åsigterna om nuvarande representationens brister och sättet att dem afhjelpa äro väsendtligen skiljaktiga, samt att frågan ännu icke erhållit den fullständiga utveckling, som är ett oundgängligt vilkor för dess tillfredsställande lösning.
På grund af öfvertygelse!» härom, beslöt Kongl. Majit den 3 Februari 1846, vid underdånig föredragning af Rikets Ständers och Borgare-ståndets serskilda skrifvelser, att en Kommitté skulle i Stockholm sammanträda, för att, jemte samlandet af statistiska och andra erforderliga upplysningar i ämnet, fullständigt utveckla grunderna för national-representaliouens ändamålsenliga ombildning samt yttra sig angående de grundlagsförändringar, som deraf kunde föranledas.
Denna Kommitté, hvars öfverlägguingar Kongl. Majit uppdrog åt JustitieStalsministern att, så ofta hans embetsgöromål det medgåfve, såsom ordförande öfvervara, utan att i besluten deltaga, trädde i verksamhet den 30 Mars 1846.
Till inhemtande af tillförlitlig kännedom angående åtskilliga förhållanden, som ansetts kunna inverka på frågan om grunderna för representationens förändrade sammansättning, uppgjorde Kommittén tabell-förmulärer, i enlighet med hvilka statistiska uppgifter blefvo, på Kongl.
Maj:ts till vederbörande Bifi. till B.
Prot. 1847 ocb 1848, 1 Sami. 1 Afd. q Haft. 1 2 Kongl. Maj.-Is Nåd.
Kommitteen uppdrog åt en af sina ledamöter att författa en, på authentika källor grundad, historisk afhandling om svenska folk-representationens uppkomst och dess utveckling intill närvarande tid; företog under förberedelserna till sitt arbete en närmare utredning af nuvarande representations brister, i hvad formen för dess sammansättning och arbetssättangår; samt sökte, för jemförelses skull, vinna kännedom om representationsformerna i andra konstitutionella stater.
Kommitteen, som fortsatt sina öfverläggningar och arbeten intill början af sistlidne Juni månad, har den 5 i samma månad till Kongl. Maj:t öfverlernnat underdånigt betänkande i ämnet, jemte förslag till ny Riksdagsordning och till förändrad redaktion af Regeringsformen och rikets öfriga grundlagar, äfvensom
Uppå Kommitteens underdåniga hemställan, har Kongl. Maj:t sedermera anbefallt tryckning af samma betänkande, förslag och protokoll, för att, likasom de förut tryckta statistiska generalsammandragen, hållas Rikets Ständer tillhanda samt, genom försäljning, vara för allmänheten tillgängliga.
Maj-.t, som sålunda gått Rikets Sländers, uti skrifvelsen den 24 Maj 1845, uttryckta önskningar lill mötes, vill åt allt, hvad med denna rikets angelägenhet har gemenskap, oafbrutet egna synnerlig uppmärksamhet; men har, med afseende å det skick, hvari ärendet sig befinner, ansett
Sig icke för närvarande böra vidtaga annan åtgärd, än alt Rikets Ständer till kännedom meddela, hvad derutinnan blifvit efter sist hållna riksdag tillgjordt; ■varande Kongl. Maj:t förvissad, alt Rikets Ständer skola, i den ordning grundlagarna föreskrifva, åt detsamma egna den lugna och oväldiga pröfning, sorn fosterlandets sanna väl och sakens vigt kräfva.
Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Statsrådet å Stockholms Slott den 12 November i84y.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens, Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Kongl. Maj;Is Nåd.
Friherre Stael von Holstein> Munthe, Friherre Peyron, Silf verstolpej IVterUj Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus.
Sedan, vid underdånig anmälan, den 7 sistlidne Juli, angående tryckning af betänkande, förslag och protokoll, som den i nåder förordnade Kommittén för behandling af frågan angående nationalrepresentationens oeabildning i underdånighet insänd l, Kongl. Maj:t täckts bifalla, det saken framdeles blefve för Kongl. Maj:t vidare föredragen , anmälde Herr Juslitir-Siatsministern denna angelägenhet; hemställande Ilen Justitie-Statsministern, att till rikets nu sammanträdande Ständer finge i ämnet aflåtas nådig skrifvelse, i enlighet med. dertill uppgjordt förslag, som upplästes; Och blef den föreslagna skrifvelsen, sådan den finnes detta protokoll bilagd, på Statsrådets underdåniga tillstyrkan, af Kongl. Maj:t i nåder gillad, för att till Rikets Ständer expedieras.
Sv, P. Ekstrand.
Arik. till Exp, Utsk. den ao December, kl. i e. m. Kongl.
Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer j angående upplåtande åt Ulltuna Landtbruks~Institut af Kronoparken lilla Djurgården; gifven Stockholms Slott den 2 Decemb r iS4y•