Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
17 dem föräldra.rätt, till dess de uppnått myndiga år, dock ined rättighet för den sålunda upptagne att, vid 18 års ålder, blifva för Gesäll förklarad, om han visar sig ega erforderlig skicklighet.
Öfver Lärlingarne ege Mästaren lagligt husbonde-valde , så vidt ej annorlunda är i Contracten förbehållet { dock att han icke, utan uttryckligt medgifvande i samma contract, må begagna dera till andra göromål , än det handtverks tillhörande. §. 3- Dör Mästare, medan Lärling i hans bröd är , ege Lärlingen hålla sig till Enkan eller Sterbhuset, om fullgörandet af hvad han sig af Mästaren betingat; likasom Enkan eller Sterbhuset, å sin sida, är obetaget att, under sådana vilkor, samt med Lärlingens eller dess målsmans begifvande , å annor Mästare öfverlåta rättigheten till Lärlingens biträde.
Kommer Mästare eller dess Sterbhus på obestånd , så att förbindelsen å deras sida ej kan fullgöras, vände sig Lärlingen eller hans målsman till Handtverks Societeten , som bör söka skaffa honom inträde hos annan Mä Bik, till Rikt-St.
Prat. 1828 »th !8i9> 7 Sdml, i Af (t. J, 1 \sta Ht. 2 ulra B.t. 58 Lag‘SamtAllm.
Bisv.o.Oec. Utsi.
N.o j.4. stare, i det redan idkade eller, i brist derafj, i annat Handtverk. §• 4- Då den betingade Lärotiden löper till ända, innan Lärlingen uppnått den ålder ’ vid hvilken han, efter hvad i nästföljande Artikel sägs, kan blifva till Gesäll antagen' vare honom obetaget, att om Lärans fort^ sättande, under återstående tiden , med samJ me eller annor Mästare öfverenskomma, el-* ler samma tid till inhemtande af andra nyfc» tiga kunskaper använda, 5 Art.
Om Gesäller. $. 5.
Vid Gesällers antagande, förbindelser emot sina Mästare, motsvarande rättigheter, samt ansvarighet, derest de ieke förse sig med laga försvar och sysselsättning, skall t så vida icke annorlunda förbehålles, genom serskilda contract, de der i sådant fall lända till efterrättelse, förhållas efter Tjen-i stehjons-Stadgan; dock med de undantag: att de måga städslas på halft år, att tiden till inträde i och afflyttning ur tjenst blif - 'Lag-tami AlIrh.Besv.o.OecMisi.Bet. N:o 54. »9 ver den 1 Januarii och den 1 Julii; att de ej måge i tjensten användas till annat arbete än det handtverk, hvarå de Gesäll-bref erhållit; att någon husaga å Gesäll ej må ega runi, utan påföljden för hans felaktigt bet eller försummelse bestämmas efter Handtverks Societetens bepröfvande , genom för^ lust af större eller mindre del af lönen efter omständigheterna , eller, i händelse af fortfarande vårdslöshet, genom hans skiljande ur tjensten, samt att uppsägningstiden å ömse sidor bestämmes till tvänne månader före flyttningstiden.
Ej måga Contracten leda till undantag från Gesälls skyldighet, alt sig med laga försvar förse; men derest Gesäll, före afllyttningen från innehafd tjenst, bevisligen icke förmått sig annan tjenst anskaffa, ege han dertill en månads rådrum från aflyttningsdagen, saint vare jemväl berättigad afl derunder resor företaga.
Medan Gesäll i Mästares tjenst stadd är, vare det honom förbudet ati , utan dennes tillstånd, för egen räkning förfärdiga arbete åt någon annan.
”Med afseende å detfa allt, och då Ut”skollen hysa den öfvertygelse, att ail den ”frihet i användandet af egen arbetsförmåga, ”sorn med samhälls-ordning är förenlig, bör ?ega rum, såsom säkraste medlet att ber ao Xeg» sami Allm,Besv.o.Oec. Utsk.
Bet> Nio $4* ^främja allmänt välstånd och förkofran, mert ,satt ändamålsenliga correctiv emot missbruket af denna frihet, till samhällets skydd ,’och säkerhet, jemväl äro oumbärliga, finna ^Utskotten sig ega giltiga anledningar tillstyrka ^Rikets Höglofl.
Ständer, alt hos Kongl. Maj:t
Vi underdånighet anhålla, det stadgas mätte: 0no Att alla de personer, hvilka, enligt “i Art. i //. i i8o5 års Lego-Stadga, jern‘'förd med 9 j. i Kongl. Förordningen den ”3i Augusti 1819, liro såsom losdrifvare ’’att anse, maga, derest de i öfrigt ega god ”och klanderfri frejd, samt till krigstjenst ”finnas dugliga, dertill Järfallna anses och användas, men att de, hvilka icke ega en ysådan frejd, eller eljest finnas till krigstjenst otjenliga, maga till Corrections-hus **försändas, set framt de antingen för brott ”blifvit dömde och straffade, eller gjort sig ”för vanartigt, liderligt och lättjefullt upp*’f örande kända, och således för samhället ” äro vådliga eller, ehuru arbetsföre, likväl ’’ sysslolöst t ringstrukit och besvärat allmänt het en med tiggct/ide.'"
Att här ofvan intagne af 5Förslagen till Handels- och Flandtverksl<Ordningar må varda såsom tillägg till 1 Z.ag.samtAllm.Besv.o. Otc.
N;o 54, 35 "Art. af b eg o-Sta dg a n antagna, likväl med ’’följande f årändringar och tillägg, nemi.; a) Uti 4 Art. 1 /.
Handels-Ordnin gen •
"att den tid af 14 dagar, efter för-'- *'loppet hvaraf Contrådet emellan den Hand. *'lande och Handelsbetjenten eller hans måls•
"mari borde vara upprättadt och Handels~ ”1Societeters Ordförande tillställdt, måtte för”längas till 6 månader , på det tillfälle må beredas den Handlande att profva , huruvi°da Betjenten har anlag för det yrke han ”valt och i Öfrigt visat sig hans förtroende ”värdig; men att, i händelse Contrad, efter ''förflutna 6 månader, icke varder uppgjordt, ”.Lego-Stadgans föreskrifter än vidare, lik"sorn under loppet af profvotiden, böra, i "afseende på deras förhållande till hvar"andra samt Ömsesidiga rättigheter och skyl* {'digheter, tjena till efterrättelse b) Uti a Art. % §.
Handtverks^ Ordningen; ”att likaledes , innan Mästare ar ”skyldig upprätta Contrad med Lärling; "den förre md ega 6 månaders rådrum till ii a
Lågf samlAllm.Bcsv.o.Oec. Uisk.
N:o 5i1.
"utrönande af den senares fallenhet får *’handteringen, och till bedömande i of”rigt, örn han med Lärlingen ser sig bela.- "ten.
Bårandes, i händelse Contract derefrter upprättas, Lärlingen fä. till godo räk''na pro/månaderna genom afdrag på den "conlraherade lärotiden, men deremot, och Vom Contractet meblifver, Lego-Stadgan än ”vidare, liksom under profvotiden, bestäm3’ma Mästares och Lärlings fårhållanden till "hvarandra,33 c) Uti 3 Art. 3 /.
HandtverksOrdningen: "att Gesäller må städslas på minst 3'fjerdedels är, och att de, inom 8 dagar ef •* 3'ter afflyttning ur en tjenst, bora får'3 skaf fa sig en annan.
Men skulle Gesäll, "med Åldermans och Embetets bevis, gitta ”styrka, att han icke inom Staden kun-, r*nat tjenst erhålla, ege Kongl. Maj-.ts Befällning skaf vande eller Magistrater att honom Pass meddela, f ör att resa till an '. 3'nan ort, samt dervid, med afseende på af"ståndet, bestämma en lämplig tid, högst en "månad, inom hvilken den förpassade Ge'3sällen bor hafva sig tjenst förskaffat fl Log-tamt Allm.Besv.o.Oec. Ulsk.
N:o 5^. ja d) "att , som den föreslagna Handt"verks-O fårängen ännu icke blifvit i sin hel”het antagen, och således några Handels9'
Societeten för närvarande icke finnas , or"den: "eller Embetesåsom det enligt 5*Skrå-Ordningen kallas, böra tilläggas vid den ’*uti bägge ifrågavarande ///, förekornmanl*de benämningen: Handtverks-Socie teti' ”Utskotten, som förmoda, att, i händelse ”hvad sålunda föreslaget blifvit, till efterrättelse antages, största delen af de öfverkla®'gade olägenheterne skall upphöra, och till9 fyllestgörande correctiv finnas emot dem , ”hvilka ännu kunna återstå, anse sig således ”destomindre ega skäl att, i anledning af öf”riga, här förut upptagna, af serskilda Mo”tionairer gjorda framställningar, föreslå nå-] ”gra ytterligare ändringar eller tillägg i före-j »'varande Artikel af Lego-Stadgan, som störte delen af de anförda händelserne inne— » fattar öfverträdelser af redan gifna Lag”stadganden, och således endast fordrar beifran, för att vara rättelse underkastad.’] s. Art.
Om Husbonde eller den i hans ställe förordnad är.
Lag- »arntAllin.Hest'.o.Oec. Utsk. Bct.jN.o 5%, r:o.
Att hvarje Husbonde borde hålla sina arbetare husrum , mat och nödiga arbetskläder j och att, i händelse, å den förres eller desenares sida, förhållanden skulle inträffa, sorn föranledde till undantag ifrån det sålunda föreslagna åliggandet, stadgas målie , att, vid Mantalskrifning och Taxering, noga skillnad iaktfoges emellan sådana, tjenstehjon och arbetare, som hos husbonden njuta husrum och mat, och sådana, hvilka hos honom, mot bestämda veckopenningar, arbetade, samt ali för de senare borde i bevillning erläggas 5 å ‘i gånger högre belopp, än hvad på de förre kunde belöpa.
”Utskollen inse visserligen fördelarne der"af, att en Husbondes alla arbetare eller ”tjenstehjon försåges hemma hos honom med "husrum, m. m., samt, såmedelst närmare fästade vid hans husliga krets, dagligen ma”nades, af efterdömen , till husliga dygder,- "men som Artikelns i §. innehåller det stadgande, att Husbonde skall gifva tjenstehjon *’lön, samt utn dess kast och bergning dra”ga försorg, och det icke sällan kan inträffa, att Husbonde, för bedrifvande af sin "handtering och rörelse, behöfver flera arbetare eller tjenstehjon, än locaia och anföra oeconomiska förhållanden medgifva ho’’nom, att inom egna boningshus inrymma j Lag-samtAllm.Btsv.o.Otc, Uttk.
Bet- N.-o 5,|. 15 ’’,sd kunna Utskotten hvarken tillstyrka na”gra ytterligare tillagg i ett stadgande, sorn synes uppfylla alla skäliga anspråk "på Lagstiftarens vårdnad om tjenstehjon i ”förevarande afseende, eller finna med bil*'lighet förenligt, att nyssnämnde förhållan”den skulle föranleda till någon förhöjning ”i bevillningen för sådana tjenstehjon, sorn ”utom Husbondens hemvist mäste herber”geras, 1’ 9:0.
Att den Husbonde, hvilken hos sig låter mantalsskrifva en person, under hvad benämning som helst , utan att den samma i full årstjenst eller eget arbete begagna, borde med stränga böter anses ; varandes af en Motionair föreslaget, att de böter, med hvilka en så beskaffad mantalskrifning nu är i Lego-Stadgan belagd, nemligen Tre R:dr 16 sk., måtte till ro R dr förhöjas; och 3:o, Att stadgas rnålte , det så väl pu-, blique Verk och Inrättningar, som enskilda personer , icke allenast varda lörpligtade att erlägga Krono-utskylder för dem, hvilka de meddela försvars-sedlar, utan också hvar lör sig anses hafva iklädt sig förbindelsen att draga försorg, det de med dylika sedlar försedda: personer icke skola för det år, hvarå för-, avarssedeln lyder, falla det enskilda välgö - 26 Lag samtA/lm.Besv.o.Oec. Utsk, JBtt.N.o 5,j. randet eller allmänna Barmhertighets-Stiftelser till last. *’Detta hafva Utskotten i öfvervägande »'tagit; och hvad först angår den yrkade för»'höjningen i böter för obehörig mantalsskrifning ; så hafva Utskotten skolat vördsamt »'erinra, att Artikelns 2 <§. innehåller, det »'husbonde väl må antaga så inånga Tjenstehjon han, efter beskaffenheten af sin nä»'ring och rörelse j kan sysslosätta, men att »’han, vid Tre R:dr 16 sk. böter, icke får yfios sig låta skrifva någon, sorn i hans ’*tjenst icke nyttjas, samt hans underhåll *'och Ion ej njuter.
Någon förhöjning i dessa *’böter, sorn äro ställde i ett lämpligt förhållande till öfriga i Lego-Stadgan och de ”allmänna Lagrum , sorn dermed stå i beröring, införde bötesbestämmelser, anse Ut”skotten ingalunda leda till det åsyftade än”damålet, så länge ansvaret endast drabbar ’’den så kallade husbonden , meri icke ho'*nom , sorn obehörigen låtit sig mantalsskrifna.
Deremot, och i händelse de afUtskot*’ten uti i Art. föreslagna tillägg och ändringar bifallas , hysa Utskotten den öfvertygelse, att olägenheterne af det uppgifna ”förhållandet skola till det hufvudsakligaste ''blifva undanröjda ; hvadan också Utskotten fLäg- tamt'.
Allm.Btsv.o.Otc. Utsk.
No 54. af ”icke finna skäligt, att i dessa böter den ”yrkade förhöjningen tillstyrka."
”Vidkommande dernäst de öfverklagade t’missbruken med så kallade Försvarssedlars •'utfärdande; så inse Utskotten visserligen ”deras högst förderfliga verkningar, som på ”en gång gäcka Lagar och ordning, befordra ”lättja och utsväfningar, och leda till brist ”uppå tjenstehjon ; men Utskotten få dock •'vördsamt erinra, hurusom uttryckligen stadgadt är i Artiklens 1 att den anses be. ”hårig
Tjenstehjon f örsvara, som Tjenste. hjonets arbete eller uppassning behof ver, ”det städslat och till thy lön ut Jast samt ”dess tjenst nyttjar och om dess kost och ”bergning försorg draget-} samt i 2 jjj.: att, ”vid Tre R\dr 16 sk. böter, Husbonde ej får 3’ldta hos sig skrifva någon, som i hans ”tjenst ej nyttjas och hans underhåll och ”lön ej njuter etc., hvarförutan Husbonde ”skall för hans Krono-utskylder ansvara, ,’Vid elt sådant förhållande, och då förrbe”rörde så kallade Försvarssedlar icke äro att ”anse såsom i Lag godkände bevis, att de”ras innehafvare äro i tjenst hos utgifyaren, ”samt härtill kommer, att, derest Utskottens ”nyssnämnde Förslag varder antaget, dylika ”försvarssedlar hädanefter förlora den egenskap ali kunna försvåra, sorn missbrukei 38 Lag-tomt Allm.Besv, o Oec VitL Bet. A’.o Si, ”och förtydningen gifvit dom ; så. väga Ut.
"skutten tro, att alla de åtgärder, som pd "Lagstiftning bero, äro vidtagne och fåre”slagne, till hämmande af ifrågavarande ”oordning , hvilken det på vederbörande an* ”kommer alt i laga väg beifra?'
”Slutligen och hvad beträffar den, i of”vanberörde måtto, för publique
Verk och ”Inrättningar yrkade ansvars-förbindelse ; så ’’och alldenstund dessa Verks och Inrättningars Styrelser icke stå i samma förhållande •'till deras vaktbetjente, sorn enskilde husbönder till tjenstehjon , och Lego-Stadgans •'bestämmelser icke ega tillämplighet vid frå’’gor om rättigheter och skyldigheter, som ”af föreskrifter i serskildt utfärdade Instrucinner bero; fördenskull kunna Utskotten "icke d Motionen bifall tillstyrka.
— Dere”mot och som det kommit, till Utskottens ”kännedom , att publique Verk och Inrättningar utfärda så kallade Försvarssedlar, ”eller, med andra ord, till Extra Betjente an* ”taga personer, som dessa Verk och Inrätt”gar, för vakthållning eller uppassning, icke ”behöfva, och hvarken kunna aflöna eller ’5jemt sysslosätta , roen härigenom uppstår ”det för sedlighet och god ordning menliga ”förhållande, att mången arbetsför karl för*— "drifver tiden i lättja och utsväfningar, un”der det tillgångarne lörminskas på dugligt Zag-samt Allm.lJesv.o.Oee.Utsk, Bet.N.o 54.' ag ”tjenstefolk , i synnerhet inom hufvudstaden; ”och anspråken på lönevilkor årligen stegras; ”alltså hafva Utskotten, med föranledande ”af Motionen, funnit sig böra vördsamt hemställa , att Rikets HÖgloflige
Ständer ville ”hos Kongl. May.t i underdånighet anhålla, yatt vederbörande publique Verk och Inrätt”ningar må varda forständigade, att icke ”till Extra Väkthetjente antaga flera per.
"söner, än behofvet oundvikligen kräfver" 4:0
Att i händelse den allmänna bild. ningen kan anses vara så utvecklad , att husaga , hvarmed det är Husbonde, på sätt Artikelns 3 §. innehåller, tillåtet att rätta ett felande tjenstehjon, numera upphört ali vara användbar , detta bestraffningssätt bords mot ett ändamålsenligare utbytas. ’’Som Motionairen å ena sidan , yttra t ’’en tvekan , den Utskotten dela med honom, ”huruvida nemligen rätta tiden ännu är in”ne, att tillvägabringa en förändring i förevarande afseende, och han , å den andra , ”icke föreslagit något lämpligare sätt, än det ”i Stadgan medgifna , att bestraffa eft tjen”stebjons fel , utan menliga följder för dess rykte ; sd få Utskotten vördsamt till* ”styrka, att bestämmelserna i Artikelns 3 $, md orubbade bibehållas.'’ 5o Lag- samiAllm.Besv.c.Oec.Vlil,ptt'V(:o 54* 3 Ari.
Om Tjenstehjon'.
AU i Artikelns 13 §. följande tillägg borde inflyta: ”Tjenstehjon, som, utan Husbondes be~ *’■visligt dertill gifna lof och tillåtelse, be”gifvet' sig hemifrån', och blifver borta en ”längre eller kortare stund på dygnet, elller ock en eller flera dagar, straffes färesta gången med förlust af en hel månads flon-, andra gången med förlust af tvänne ”månaders lorn tredje gången med förlust ’*af irenne månaders lön; och fjerde gdn”gen, lika som första gången, hvarjemte det 'felaktiga tjenstehjonet sitte en helgedag i ?’ stocken.” ”Då afdrag på lön och ansvar af stocky ”straff äro, efter Utskottens tanka, för stränga straffbestämmelser för tjenstehjons från”varelse utan Husbondens lof och minne, ”hvaremot de i Artikelns i5 §. tillåtna me’, del, att rätta den felaktige, synas Utskotten ”vara fullt ändamålsenliga, utan att han träf”fas af kännbar förlust eller offentlig skymf, ”kunna Utskotten desto mindre inse behof”vet af det föreslagna tillägget, som vederbörande äro pligtige, att, på Husbondes Lag-samt Allm.Besv.o.Oec.
N:o 54. 3» "anlitan , lemna honom skyndsam handräckning, till återhemtande af tjenstehjon, ”sorn tjensten förlupit; hvadan alltså Ut*’skotten vördsamt tillstyrka, att den väckta 9>fr agan matte förfalla.", 4 Art.
Om Orlofssedel och Städslo-Bevis, samt huru de skola inrättas och utgifvas. 1:0.
Att, sorn det vöre omöjligt att gifva ett tjenstehjon sådan Orlofssedel, som det försenade, enär , efter nu gällande sätt för Orlofssedel utfärdande, qualificationerne äro så få, att någon rättvis gradering af tjenstehjonets beskaffenhet icke kan uppgöras, Orlofssedlar alltså malte hädanefter varda inrättade så, att alla tjenstehjonets egenskaper i betraktande komma, och Husbondes omdöme på ett bestämdt och uniformt sätt ullryckes; i hvilket ändamål Motionairen uppgifvit ett formulaire, som jemte öfriga columner, innehåller en, hvaruti, under rubriquen af frejd, uppförande och tjenstbarhet, 5a qualificationer finnas upptagne. *’Då Artikelns 1 föreskrifver, jemte ”andra iakttagelser, den, att Orlofssedel skall ”innehålla uppgifter: om tjenstehjonets frejd ”i anseende till sitt förhållande, hvarvid om "dess ärlighet och nykterhet Husbonde bör 33 Lag-samtAllm.Besv.o. Otc.
N:o 54>ä' ’’Yttrande afgifva t huru det sin tjenst be”stridt, samt hvad slöjd eller annat arbete
"det dessutom kan förrätta ; så har, i Utskottens tanka, Husbonde tillräcklig ledningsEgrund för bestämmandet och uttrycket af ’’eti rättvist omdöme öfver sitt tjenstehjon , ’’under förutsättning, att han eger förmågan ’’att döma sundt, och viljan att yttra sig redligt.
Saknas deremot hos Husbonde dessa ’’egenskaper; så skola formuler för qua’’lificationer, de må upprättas huru sorgfälligt och till hvad antal som helst, aldrig ’’leda till det åsyftade målet, ty den enfal”diga skall i dem endast finna nya bekymmer vid valet af Term, och den vrångsin, !ta skall med uppsåt lemna dem utan uppmärksamhet.
Någon förändring i jl. kunr ,’na Utskotten alltså, icke tillstyrka a:o.
Att, som åtskilliga Husbönder, ehuru deras tjenstehjon sig ofta förgått och till ringa del uppfyllt sina skyldigheter , icke destomindre för dem utfärda hedrande Orlofssedlar, ansvaret för ett dylikt ofog borde skärpas, och att den, hvilken åt Tjenstehjon meddelar ett med verkliga förhållandet icke öfverensstämmande betyg, måtte åläggas att, utan skadeersättning, anskaffa den efterblifvande Husbonden en tjenare , hvars duglighet - iiäg-samtAlbn.Besv.rkOec, Vesti Beu N.o 5,j, 53 liet kan, åtminstone någorlunda, motsvara betyget som den olörtjente erhållit» ”Hvad sålunda är vordet anmärkt, haf”va Utskotten i öfvervägande tagit; och all”denstund Husbonde bör, jemlikt stadgandet ”i Artikelns 5 §, vara på det nogaste omtänksam att, vid Orlofssedlars utgifvande, ’’följa sanning, redlighet och rättvisa, under ”tillegnandet af de egenskaper Tjenstehjonet •”rättmätigt tillkomma, på det, å ena sidan,’ ”ett godt Tjenstehjon.? förtjenster ej må förligas, och såmedelst en nödig uppmuntran ”hos denna del af Samhällets medlemmar ”varda förqväfd , samt, å den andra, deras ”fel icke fördöljas, hvarigenom en tidig och ”tjenlig väckelse till förbättring uraktlåtes ] ”jemte det andra Husbönder blifva derigenom förledde i valet af tjenstefolk och skaldade i sitt arbete,* till förekommande af »'hvilken förderfliga och sbetänksamma vårdslöshet, vid Orlofssedlars utgifvande, alvar”ligen blifvit påbudet och förordnadt, att '"den Husbonde, som antingen medelst oti"digt loford, eller ock genom fördöljande ,faf sådan last eller fel, hvarom hankännedom haft och kunnat bevis åstadkomma^ "utgifter ofullständig och sanningslös Ot Bih, till Riki-St.
Prat. 182S och 18*0» j Simi. 1 Af<3, 3. sodra B,t.
x :sta lif. 54 Lag- samtAllm.Besv,o.Oec. Vtsk. Bet.N:0 54.
"lojssedel , skall derföre lota, första gärt”gen Sex R:dr 32 sk., och sedan dubbelt, ”samt dessutom gälda all skada, senare ”Husbonde deraf taga kan ; fördenskull och ”då, i Utskottens tanka, dessa bestämmelser ”innefatta allt det ansvar, som skäligen kan ’ åläggas Husbonde, hvilken med utfärdande ’’af ofullständig och sanningslös Orlofssedel ”beträdes, och skola, der de vederbörligen ”handhafvas och tillämpas, leda till all önskelig verkan, finna TJtskotten icke skäl, ”alt i samma bestämmelser tillägg eller "f örändringar tillstyrka 3:0
Att allmän åklagare borde tillerkännas rättigheten att åtala osannfärdigheten i Orlofssedel, hvilken rättighet skall i nu gällande Lego-Stadga hafva blifvit förklarad vara målsegandens eller den nya Husbondens ensak.
”Utskotten få härvid vördsamt erinra, ”att, i öfverensstämmelse med innehållet af ”slutmeningen i berörde Stadga , Kongl. ’’Maj:ts Embetsmän och Betjente, dem verkställighet af laga beslut i större eller min”dre mon anförtrodd är , hafva sig ålagdi, ”icke allenast att på anfitan , skriftelig eller ”muntelig, af Husbönder eller Tjenstehjon, ”skyndsam handräckning lemna , och 1 alla ”måtto tillse, att Stadgan varder noga efter - Lig» samt Allm.Besv.o.Oec.Utsk.Bet.
N.-o 64. 35 ’’Iefvad, utan också., att, vid ansvar, sjelf”kraf de angifva hvilka brott, dem veterligen, ’emot den samma kunna förö/vas , och anset ’vid sådant förhållande , Utskotten i jrå• ''gavarande anmärkning något afseende ’icke fört jena.” 4:0 Ati Husbonde bör i Orlofssedeln utsätta, huruvida Tjenstehjonet häftar för nås gon skuld hos honom.
* Detta Förslag anse Utskotten sig bÖS "ra understödja, och derå tillstyrka bifall, ”emedan det vid flera tillfällen kan vara ”af vigt vid antagandet af ett Tjenstehjon , ’’att känna huruvida det samma står i skuld ”till eller har oafslutade liqvider med dess ”förre Husbonde, hvartill kommer, att ett ”sådant stadgande jemväl torde finnas nödigt, ”i sammanhang med det Lag-Förslag , sorn ”Lag-Utskottet har att afgifva, i anledning ”af åtskilliga väckta Motioner om skyldighet För Gäldenär, att med arbete aftjena ”sin skuld.
Om Tjenstehjons
Alt, till förekommande af nu rådande olikhet i Tjenstehjonslönerne och deras upp - S$6 iiig-sämtjillmBe$v,ö.Otc.
T/isk, Ret.
N;o drifning till eli obegränsadt belopp, lönerue borde till silf. maximum förslagsvis bestäm» mas af hvarje orts Berednings- eller Taxarings-Comiterade, såsom utgörande Ombud för alla Socknar, förslaget derefter granskas af Länets Pröfnings-Comité, och, Härads- eiler Fögderi-vis, för en tid af fem år, stadfästas , samt lönerne , efter tidernas förändrade skick , för andra fem år, i lika ordning, allt framgent jemkas och fastställas.
”På de i Artikelns i §. fullständigt ut» ”vecklade grunder har Lagstiftaren funnit, det ”bora ankomma på vederbörandes fria af~ 3,tal och 'öfverenskommelse vid städslans gif”vande och emottagande, huru mycket md ”Tjenstehjon bestås i årlig lön ; och som *’det förlogande , anmärkningen innefattar, ”skulle, i Utskottens tanka , möta nära oöf”vervinneliga svårigheter i verkställigheten; ”och dessutom ingripa i helgden af medborg ”gares rätt, alt fritt och obehindradt sjelfva ''bestämma ömsesidiga vilkor för lofliga af~ ^handlingar sinsemellan j så få Utskotten ’’vördsamt tillstyrka, att motionen md var’’da af slagen ö" 6 Art.
Om stddslande och hvad dervid bof, iakttagas. 1.0
Att tiden för städslande ej borde vara så oinskränkt, som Tjenstebjons-Stadgan
Sta g-samt Ålim.
Besv. b'.
Oec. ZZt«#.
Bef. Nio 54.
5j nu medgifver, ulan hädanefter så bestämmas , att, om Tjenstehjonsflyttningen skulle ega runi emellan Midsommarsdagen och den 1 Julii, alic städslande, sorn göres tidigare, än den i April, och senare, an den 24 Maji, för ogildt förklaras ; med undantag af stads? lande inom Hnfvudstaden, der det kunde efter gamla ordningen fortgå. 2:0.
Att en tid af sex veckor före den öu varande flyttnings-tiden borde bestämmas,' under loppet hvaraf det skulle vara tillåtet att städsla och att utgifva Orlofsedel; samt att den Husbonde, hvilken häremot bryter, måtte varda förfallen till ett vite af minst i5 R:dr £6 sk., och det Tjenstehjon, som före nyssnämnde tid emottager städja eller tillprång-: lar sig Orlofssedel, pliktfälldt till 5 R;d$ 316 sk. 5:o. Att Artikelns s §. borde få följande lydelse : ”Städjer någon tjenstehjon annorledes ännusagdt är; vare städsel ogild; *’och fäste-penning gånge hälften till angif-'