Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då 12 §. af förevarande förslag till Instruction innehåller: Att Revisorernes Berättelser böra tryckas oell med Rikets Tidningar till Allmänheten utdelas, anser jag det äfven böra i samma §. föreskrifvas, att de förklaringar Kongl. Maj:t i Kader kan finna för godt, att utaf Vederbörande Ämbels-Verk infordra öfver Revisorernes anmärkningar, jemn väl skola på en gång och i ett sammanhang till trycket befordras, samt medfölja berältelserne, för att bereda en lika vidsträckt upplysning, om de gjorde anmärkningarnes beskaffenhet; så att en fullkomlig och tillförlitlig ledning malte lemnäs åt Allmänna Opinionen då den går alt bedomina den vigtiga delen af samhällsförhållanderne, som innefattas i Stats-Verkets förvaltning.
Häruti instämde till alla delar Herr Majoren, Friherre Hjerta.
Herr Contre-Amiralen Nordenskjöld förenade sig med livad Herr Lagmannen 4:de Sami. 5 Band. 20 3o6 Stats-U t skottets
Be tänk anden. vttrat i afseende ä 5:te och io:de puncterne af den föreslagne Inslruclioiien och Herr Brukspatron Eklund synnerligast i livad samma yttrande rörde den förstnämnde puncten.
Herr Friherre af Nordin hade förut till Protocollet aflemnat följande anförande såsom innefattande dess särskilda tanke i detta ämne:
''Uti 2 §. af 1812 års ännu gällande Instruction för Riksens Ständers Revisorer Öfver Stats-, Banco- och RiksgäldsVerken stadgas, hvad granskningen af Statsverket angar, att Revisorerne skola ega tillgång till alla Kongl. Slats-Contoirels Räkenskaper, Protoeoller och Handlingar, icke allenast för de år till hvilka Revisionen sträcker sig, utan ock, likmätigt 42 §. i Riksdags-Ordningen, äga rätt alt af Stats-Conloiret undfå de upplysningar och handlingar, som de i öfrigt finna nödige, för alt efterse och granska huruvida utgifterne äro icke allenast öfverenslämmande med de fastslälde Stalerne ooh grundade på så väl dem, sorn Kongl.
Majrls särskildta Nådiga förordnanden, der sådane legat till grund, för utbetalningarne, ulan ock med behörige
Sta ts-Utsko ttets Belänkanden. Zo<] qviltencer verificerade af dem som egt de anordnade medlen utlaga och q vi Hera.
I följd af detta stadgande hvilket, på sätt äfven 68 § Riksdags-Ordningen bjuder, Revisorerne bordt ställa sig till ovilkorlig efterrättelse, kan jag icke annat finna, än all det hittills varit Revisorernas både rättighet och pligt, att sträcka sina efterforskningar om Stats-Verkets Förvaltning så långt in uppå den löpande tiden, som möjligen ske kunnat.
I egenskap af Revisor, har jag derföre och bilrädt de (lei e uti 1822 års Revisions-Berättelse, förekommande yttranden om för valin in gsåtgärder, som icke fiinnis upptagne uti de då företedde afslulade Räkenskaperne för 1819 och 1820, utan först uti påföljande årens Räkningar blifva synliga; Men då fråga nu är att föreslå en annan Instruclion för Revisorerne, anser jag den största uppmärksamhet böra fästas derå, att några sådana föreskrifter uti förslaget lill denna Iiislruction icke måga inflyta, sorn på något sätt, stå i strid med Grundlagarnas innehåll; Och sorn vid tillämpningen häraf, det befinnes, att Revisorernes befallning uti 68 §. af Riksdags-Ordningen, uttrvckeligen är inskränkt inom den tid af aine år för hvilka afslutade Räkenskaper till deni skola aflemnas, kan jag 3oS S t a t s-U t sk o t tc t s Betänkandcn. icke instämma uti afdelningens yttrade mening, att
Revisorerne skola tilläggas rättigheten att äga tillgång till Kongl. Slats-Contoirets alla Räkenskaper, Protocoller och Handlingar intill den dag, Revisorerne sammanlläda; — Antagandet af Afdelningens Förslag i denna del skulle dessutom leda tili det besynnerliga resultat, att Revisorerne, den ena gången, i följd af deras utsträckta undersökning, 0111 förvaltningen, kunde gilla de i afseende derå vidlagne ålgärderne, och alt andre Revisorer, en annan gång, i följd af granskningen utaf sjelfva Räkenskaperne, kunde återkomma med Anmärkningar vid samma åtgärder, eller tvärtom; Hvilken dubbla granskning jag, för min del, finner till grunden lika origtig, som med Grundlagens anda icke instämmande,” Härmed förenade sig Herr Biskopen Doctor Wallenberg.
Om hvad sålunda i delta ämne blifvit yttradt, skulle Utdrag af Prolocollet expedieras till Respeclive Riks-Slånden, Stockholm den i4 Oclober i8a3.
Ex Protocollo. yr. karström.
S ta ts-Uts kottets Betånkanden. 309 N:o" 538.
Ankom den 17 October 1823* Utlåtande ofver RiksdagsFullmågtigen Anders Sandsténs Motion, om Häst-Vacance-afgiftens utgörande vid Östra Härads Esqvadron af Smålands Husar-Regemente.
Un Memorial, som Hedervärda BondeStåndet (ill Stals-Utskottet remilteral, har Riksdags-Fuilmägtigen Anders Sandsten från Jönköpings Län, andragit, huruledes han af sine Commiltenter i Östra Härad blifvit anmodad anföra klagomål deröfver, att de Rusthållare af Infanteri-BalaiIlonen vid Smålands Husar-Regemente, hvilka ålagit sig Häst-Vacance-afgifls utgörande i Spannmål, fått sig föreskrifvit, att, för år 1821, betala denna afgift efter Markegångspris, hvilket väckt så mycket mer uppseende; som den del af Bataillonen, 3io Stats-Utskottets Betänkanden. hvilken är förlagd inom Kronobergs
Län, ägt rättigheten att afgiften utgöra antingen i Contant eller Spannmål; Och har, af sådan anledning, samt med afseende å Landtmannens förlägenhet att, i närvarande tid, förskaffa Contante medel till sine utgifters liqviderande, hemställan blifvit gjord, att vederbörande kunde tillåtas att hädanefter till närmare Krono-Magazin in natura leverera ifrågavarande llästeVacance-afgift.
Skyldigheten för Rusthållarne vid Östra Härads så väl som vid ca Majorens, Sunnerbo och Jönköpings Esqvadroner af ofvanberörde Regemente, att erlägga HästVacance-afgift, grundar sig på Kongl. Brefvet den 32 April 1812, hvarigenom Kongl. Maj:t i Nåder godt funnit antaga Rusthållarnes underdåniga erbjudande att, mot befrielse i 3o års tid från underhållandet af Hästar och Sadelinunderingar, utreda, bevara och bekläda sine karlar till Iufanterister, samt derjemte, utom den vanliga Trosspassevolancen, lill Kongl. Maj:t och Kron ill erlägga 7 Tunnor Spannmål, hälften Råg, och hälften Korn, för hvarje Nummer årligen; Varandes derjemte i Nåder stadgadt, alt denna Häslvacance- afgift, utan tillökning af Forsel-penningur, Sta ts-Utsko t tetets Betänkande n. 3i i må betalas i Contant efter årlig Marke» gäng Enligt Räkenskaperne har nämnde afgift, på siitt Riksdagsmannen Sandsten uppgifvit, för år 1821, blifvit erlagd af en tiel Rusthållare i Contant, och af andre åter in natura; Men hvarifrån denna skiljagligliet i levererings-sätlet sig härleder, ar Utskottet ej i tillfälle all bestämdt ut reda; Dock är den troligen en följd af det olika begrepp, som vederbörande, livilke haft indrifningen af Hästvacanceafgiften sig uppdragen, fästat vid den i högstberörde Kongl. Bref lemnade föreskrift, att afgiften i Contant årligen betalas må.
Del tillkommer väl icke Utskottet, alt ingå i bedömande om tillämpningen af Kongl.
Maj:ts Nådiga stedgande i förevarande fall; Men Utskottet tvekar icke yttra den tanka, att en öfverensstämmelse härutinnan synes både billig och rättvis; Och Utskottet hemställer alltså, det Riksens Höglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Maj.'! i underdånighet anhålla, att Dess Befallningshafvande i de Län, der afsutne delen af Smålands Husar-Regemente är föriagdt, kunde i Nåder undfå en sådan 3l2 Stats -Ut skottets Bets nian den. allmän, och med de afslutade Contracten emellan Kronan och Ruslhållarne öfverensstämmande föreskrift, i afseende på Häst-Vacauce-afgifl ens fram "ena utfordrande, att den nu öfverklagade olikheten i denna afgifts utgörande icke vidare må ega rum; Börande Utskottet härvid upplysningsvis tillägga, att Busilia]larne vid det från Cavallerie till Infantcrie förändrade Westgötha Regemente, hvilka äfven, enligt Kongl. Brefvet den jq Martil’ iSii, på en årlig Häst-Vacance-afgift i Spannmål ingått, blifvit i IN'åder försäkrade, alt, densamma, efter eget godtfinnande, antingen till närmaste Krono-Magazin in natura leverera, eller ock efter Markegångspris med penningar godtgöra.
Ständers bépröfvande vördsamt öfverlemnas.
Stockholm den \/\
Oetober 1823.
N:o St a t s~U t s k o t t et s Betänkande u. 3/3 N:o 53c>.
Ankom den 23 Oct. 1823.
Riksens Hödofl.
Ständers Stats o samt Banco-Utskotts Memorial, angående Riks-Ståndens skiljagtige Beslut, i fråga om inlösen af f. d. Filial-Bisconternes ännu utelöpande skuldförbindelser.
Sedan Högvordige Preste-Slåndet den t4, samt Yällofl.
Borgare-Ståndet den 2,3 O sist], Julii bifallit Stats- och Banco-Utskottens under den 26 fÖrutgångne Junii afgifne Betänkande i följd hvaraf all rätt till betalning för f. d. Filial-Disconternes annu , utelöpande skuldförbindelser ansetts vara försuten; Så hafva, efter det Utskotten uti ytterligare Utlåtande af den n3 Augusti besvarat de emot nyssnämnde Betänkande gjorde Anmärkningar, IiÖglofl. 4:de Sami. 5 B a n d. 3i4 S ta ts-U t skottets B e tä h kandern Bidderskapet och Adeln den a samt Hedervärda Bonde-Ståndet den 16 September samma Betänkande ogillat samt förklarat det alla f. d. Filial-DiscoUternes annu utelöpande Åssignationer, hvilka inom nästkommande års slut varda anmälde, borde, enär de tillförene varit i uppbörd gängse, inlösas; Hvaremot Högvöidrge Preste-Slåndet samt "VäHofi. Bor-, gate-Slåndet, enligt ankomne ProtocollsUtdrag af den 2 och 1 i äistberÖrde månad, förblifvit vid deras förut fattade Beslut, Och sorn således i denna fråga 2 Stånd slädnät mot 2, så kommer densamma, jemnlikt h5 §, i Riksdags-Ordningen att förfalla, samt att förblifva vid det som härom tillförene stadgadt varit.
Utskotten skolat härigenom vördsamt anmäla.
Någre Herrar Ledamöters särskildte yttrande bifogas.
Slockholm den 6 October 1823, • fe ,v Stats-Utskottets Betänkande)), 3)5 Utdrag af Protocollet hållet hos Rikets Högloft.
Ständers Statssamt Banco-Utskott vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 6 October 1823. s, D. — — — — — Linot delta Beslut Reserverade sig Herr C. J. Hjärne, i enlighet med dess sedermera afgifne skriftliga anförande så lydande; ”På Högloft, Utskottens Pluralitet nu behagat bestämma, att frågan om en förlängd praescriptionstid till inlösen af ännu oinlöste Assignalioner, utgifne af Götha Canal Bolags och Götheborgs f. d.
Discont-Verk, bör sedan arne Stånd stannat mot 2 förfalla, under åberopande af 75 §•
Riksdags-Ordningen, får jag, som varit af skiljaktig tanka, häremot äran Reservera mig. 75 §.
Riksdags-Ordningen föreskrifver väl, att mål som kunna förfalla, böra det, då 2 Stånd slädnät mot 2 i beelu - 3i6 Ståts-Utskottets Betänkanden. tet, men undantager derifrån bestämdt sådan som 6g §.
Regeringsformen uppgifver böra till det förstärkta Stats-Utskottets afgörande öfveriemnas.
Ibland sådane mål föYeskrifves de vara, som på något sätt röra Riksgälds-Conloirets Utgifter eller Inkomster, och det är på denna grund jag vågar påstå, att detta mål bör tillhöra Förstärkta Stats-Utskottets afgörande, enligt 69 §.
Regeringsformen, som jag således anser bordt ligga tili grund för beslutet.
Man invänder val, att desse medel ingå till Banken, och alu det således tillhör Bankens och icke Riksgälds-Contoirets Utgifter eller Inkomster, men då Riksgälds-Contoiret af Riksens Ständer 18 {8, fått sig uppdragit, att öfvertaga och liqvidera desse Disconlers Skulder, så lärer väl icke kunna nekas, att desse Skulder, eller skyldigheten att inlösa sådane Assignationer måtte tillhöra Riksgälds-Contoiret, och således angå en dess Utgift eller Inkomst, fastän det genom samma Riksens Ständers beslut blifvit tillåtet att förskjuta de dertill åtgående medel från Banken, hvilken derföre debiterat Riksgälds-Contoiret.
Jag kan således icke inse möjligheten att detta mål kan behandlas efter j5 §.
Riksdags-Ordningen, utan bör, såsom hörande till undantagen deruti, behandlas efter 69 §.
S ta ts-Ul skottets Betänkande n. 817 Regerings-formen, och till det förstärkta Stats-Utskottet öfverlemnas tili afförande.
Då denna min öfvertygelse varit stridande mot det beslut, som förenade Utskotten tagit, får jag på här anförda skäl, äran deremot Reservera mig, och anhåller vördsamt, att denna min Reservation må få åtfölja förenade Utskottens Memorial eller Betänkande till de Respective RiksStånden”.
Med Herr Hjärne förenade sig Herr Commerce-Rådet Santesson, samt Riksdagsmännen Anders Nilsson från Vermland och Pehr Andersson från Halland. - - - Ut Supra.
Ex Protocollo. Fr. BERGSTRÖM. « 318 Stal s-U Iskoltets Betänk an den, - , ' i N;q 53i, Ankom den i Nov. 1823.
Ständers Statsoch Banco-Utskotts Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i anledning af väckt fråga, om anslag af Allmänna medel för Söder-Telje Canal-verk.
Jemlikt Utskotten meddelade ProtocollsUldrag från Högloft Ridderskapet och Adeln af den 18 Augusti, samt från Välloflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet af den 14 i samma månad, hafva så beskaffade anmärkningar blifvit inom bemäkle Stånd'gjorde, hvilka ansetts förhindra antagandet af det Betänkande, Utskotten den 3i Julii afgifvit, i anledning af väckt fråga, om anslag af allmänna medel för SöderTelje Canal verk; och Stats-Utskottets Betänka riden, 3<g hvilket Betänkande af sådan orsak blifvit till Utskotten återremitterad.
Då vid granskningeii af dessa aiitnärkniilgar Utskotten funnit dem, som inom Vällofl.
Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståiulet blifvit gjorde, icke åsyfta annat än uppskof med frågans afgörande, till dess alt ett bestämdt beslut rörande tillgången för dylika pen ni ligeanslag till understöd oell uppmuntran för allmänna arbeten och företag, hunnit att i sammanhang med regleringen af Rikets penninge-väsende blifva fattadt, tillika med åtskillige, i olikhet med den Utskotten föreslagit, uppgifne utvägen lill anskaffande af en sådan tillgång; Och da således nu mera, efter det att Rikets Stander redan beslutat det sätt, hvarpå de anslag komma att utgå, sorn till befrämjande af allmänt nyttiga företag kunna blifva vid denna Riksdag beviljade, ali anledning till berörde anmärkningar måste anses försvunnen; Hafva Utskotten icke ansett det kunna tillböra deras åtgärd, i anledning af den skedda ålerremissen, att derå för närvarande lemna någon utförligare förklaring; Hvadan således för ett dylikt afseende endast återstå de anmärkningar vid Betänkandet, hvilka inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln blifvit fram - 3ao S t a ts-U ts ]< o 11 e ts Betänkande!!. ställde; och hvilka dels afse erindran derom, att det understöd af Staten, hvaraf SöderTelje Canal Bolag gjort sig förtjendt, snarare Bordt bestå uti efterskänkning af den skuld lill Banken, stor 100,000 R:dr Banco, hvarföre Bolaget häftar, än uti ett beviljadt årligt understöd af C011- tante bidrag, i afseende på hvilkas användande till Canalens fullbordande icke någon speciel uppgift blifvit af Utskotten lemnad uppå de delar af SöderTelje Canalverk, som ännu efter dess upplåtande till allmän segelfart, återslå alt färdiggöra, saint huruvida sådant skulle med de nu föreslagne bidragen åstadkommas; dels påkalla en närmare uppmärksamhet uppå utvägarne att afhjelpa den af Utskotten, uti deras Betänkande, uppgifne Hufvudsakliga olägenhet, hvarföre SöderTelje Canalverk ännu icke kunnat gifva någon sådan inkomst, alt ett anslag derföre af allmänna medel må undvikas, nemligen att beskaffenheten af Södersluss här i Stockholm hindrar större fartyg alt derigenom passera; I anseende hvartill blifvit hemställt, 0111 icke Utskotten bordt i sammanhang med detta ämne upplysa bästa sältet att vinna den i berördt hänseende nödiga förändringen af Södersluss, hvari - genom S t ä t s-U t s k o t te ts B etä n k a n de n. 3a i genom endast
Bolaget skulle kunna försältas i tillfälle att umbära bidrag af Staten; Då Utskotten funnit Interesseiiterné uti SöclerTelje Cahal-Bolag förtjenle alt» i anseende till sina betydliga uppoffringar och sin ihärdighet att tillvägabringa utförandet af det företag, hvartill de sig förenat* njuta något prof af Rikets Ständers välvilja, och sjelfva företaget är af deri allmänna vigt, alt dess ännu återstående fullkomnande* genom anslag af Allmänna medel borde sökas att åstadkommas* visade Sig och för Utskotten det förhållande* hvaruti Bolaget befann sig till Rikets Ständers Bank, såsom det närmaste hvarifrån anledning till sättet för infeddtelahdé af allmänt understöd kuiide hemtas* och en eftergifning af ali Ränte- och Capitalafbelalning å Bolagets skuld lill Banken intill nästa Riksdag, blef öck derföre af Utskotten i främsta rummet föreslagen*
Då härigenom eii minskning af Bolagets utgifter åstadkommas, hvilken lemna!' tillfälle för de dertill eljest åtgående summors användande lill andre ändamål, vinner Bolaget derigenom för det närvarande samma fördel* sorn genom en medgif - 4ide Sami. 5 Band;; al ?3 3 Ststi-Utiko tt«t* Betan kand es. ▼en afskrifning af dess skuld till Banken?
Men beslutet om en sådan skulle deremot, på sätt Utskotten uti deras förra Betänkande anmärkt, kunna leda till äfventyrliga praejudicat, om det nu vidtages, innan alla dertill hörande omständigheter visa sig i det fullkomligen utredda skick, alt bestämdt kan afgöra, shuruvida SöderTelje Canalverk någonsin kan komma i den ställning, att genom större afkastning bereda möjligheten för godtgörandet af Bankens fordran.
Bland dessa omständigheter hafva väl Utskotten ansett särdeles afseende böra hafvas å beskaffenheten af Södersluss här i Staden, hvars dimensioner hindra ett stort antal segelfarande från begagnande af Canal-verket, så att afkastningen derigenom icke kan tilltaga uti det förhållande, som eljest skulle ega rum; Men då den fullkomliga ombyggnad af ifrågavarande Sluss, hvarigenom en sådan förklaring skulle åstadkommas, utom denna medelbaja inverkan på ett större eller mindre begagnande af farten å SöderTelje Canal, för öfrigt icke med detta verk eger eller kan ega det ringaste sammanhang, utan utan utgör ett för detta Canalverk, och ännu mera för det Bolag, som för dess anläggning förenat sig, fullkomligen frem - Stats-Ulskottels
Be t än k anden.
3a3 mande föremäl, hvars 1 ehandling icke heller genom någon särskildt deruppå rigtad Motion varit äskad, hafva Utskotten saknat ali anledning att närmare utreda förhållandet dermed.
Hvad den ofullständighet derefter vidkommer, som velat finnas i Utskottens Betänkande, så vida som någre specielle uppgifter icke blifvit lemnade å de för Canal-verkets fullkomliga iståndsättande ännu återstående arbeten, äfvensom å den kostnad hvartill dessa möjligen skulle skulle kunna uppgå; Så, utom det att
Utskotten nu få hänvisa lill den uppgift i detta afseende, som af en värd Ledamot af Högloft.
Ridderskapet och Adeln blifvit under öfverläggningarne, då återremissen beslutades, lemnad, i enlighet med CanalDirectionens tryckta Berättelse vid Bolagsstämman den 11 Januarii innevarande år, och enligt hvilken dessa återstående arbeten skulle beslå uti fullbordandet af en brobyggnad vid gamla Stockholms-vägen, en nödig uppmuddring samt en gångbryggas anläggande uti Lina-Sundet, tillika med ålskillige smärre byggnaders utförande och fullkomnande; anse Utskotten sig endast behöfva att vördsammeligen erindra, det
Utskotten icke kunnat vara i tillfäll* att i detta afyeend* anställa vidlyfti - $2 4 S t a ts-Ut s k o t tet s B e tä n k a n d en» gare undersökningar, utan ansett det åsyftade Sndatnålet kunna tillräckligen upp? fyllas, genom tillagde vilkoret för anslagets utbekommande, att Bolaget ä sin sida skulle ikläda sig skyldigheten att till slutet af år 1828 hafva bragt Canalen i fullkomligen färdigt skick; Hvartill äfven då mäste anses höra så beskaffade förändringar, som för framtiden orsaka mindre underhållskostnad, och förekomma behofvet af större reparationer.
Utskotten framställa alltså yördsamt till Rikets Höglofl.
Ständers ompröfning pförändrade de af Utskotten förut, uti detta hänseende, uppgifne förslag, med tillkännagifvande, att bifall dertill af Högvördiga Prcste-Sländet redan under den i4 Augusti blifvit lemnadt.
En Ledamots särskilda tanka bifogas.
Stockholm den 14 October 1823, Utdrag af Protocollet hållet vid Uögloll.
Stats- och Banco - $t al s-Utskottets B e t ä n k an den. 325 Utskottens sammanträde den 14 October 1823. S. D. Under öfveidäggningen rörande det Utlåtande, sorn till Rikets Ständer kommer att afgifVas, öfyer gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i anledning af vackt fråga» om anslag af allmänna medel för SöderTelje Canal verk, yttrade Herr Capitaiuen von Hohen-» hausen.
”För att undvika ett pra-judieat för framtiden, hvarutaf andra Canal-Bolag kunde taga sig anledning alt yrka dylika anslag af Staten till Ränta åt Actie-egarne, hvartill det bestämda i uttrycken om det återstående arhetet vid SöderTelje Canal kunde gifva anledning, synes mig för-» sigtigast hade varit, antingen att anslaget blifvit Reviljadt uppå framlagt kostnads-förslag, eller med fästadt vilkor, att hvarje år insända räkning öfver det fullbordade arhetet innan något anslag för kommande året anordnades, Skulle Riksens Ständer deremot, i anseende lill de ovanligt stora uppoffringar , till ett för Staten nyttigt ändamål, som 3a6 S ta t s-Ut skot te ts Betänkande a. af SöderTelje Canal-Bolag blifvit gjorda, pröfva detta Bolag förtjent af särskildt bevis utaf Riksens Ständers välvilja, och alltså finna för godt att lemna Bolaget ett vedermäle derutaf, hade det varit bäst att afskrifva Bankens fordran hos Bolaget, och om så pröfvats nödigt, öka denna summa med en ytterligare Contant gralificalion, hvarvid undvikits ålit sken utaf anslag till räntor åt Actie-egarne”.
Och begärde Herr Capitainen, efter det att berörde Utlåtande, sådant det af sammansatte Beredningen blifvit föreslaget, af Utskottens pluralitet gillats, att denna dess yttrade särskilda tanka måtte det samma till Rikets Ständer åtfölja.
Ut Supra Ex Protocollo. J. M.
SPENS. Ståts-Utskottet#
Beläntanden, 3aj N:o 54i.
Aniom den 1 No v. 1823.
Ständers Statsoch Banco-Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande i anledning af Kongl.
Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående låne-understöd för Städerne Norrköping och Borås.
Samtelige RiksStånden liafva, enligt Protocolls-Utdrag från Högloft.
Ridderskapet och Adeln af den a^rde Augusti, från Högvördige PresteStåndet af den 20, från Vällofl. Borgare-Ståndet af den a^rde och från Hedervärda Bonde-Ståndet af den i8:de i samma månad lill Utskotten, på grund af dervid gjorde Anmärkningar, återremitterat deras Betänkande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition 3a8 S t a t s - U t s k o 11 é t s Betänkande ii. angående Lårte-anslag för Ståderne Norrköping ocli Borås.
Bland de till följe af dessa äteri'efhisser Utskotten meddelade anmärkningar; åsyfta doek ingen förnekandet utaf nyttan och nödvändigheten af de ifrågasatte anslagen, och Utskotten hafva med tillfredsställelse funnit af Riks-Ståndens Ledamöter delad den åsigt och den önskart Utskotten hyst, att de Brandskadade Städernas nödstälde
Innevånare mätte derigenom vinna lättnad uti deras olyckai och, genom Städet nes återuppbyggande* den liflighet i allmänna rörelsen och den drift i alla Näringsföretag, som deras förra välstånd befrämjat, med första kunna återställas» Rörande medlen hvaraf dessa Anslag skola utgå, har väl deiemot åtskilligt blifvit anmärkt, och andre utvägar äil dem Utskottet förutsatt, dertill föreslagne; Mert då anskaffandet af dylika tillgångar för allmänna utomordentliga anslag, genom upplåning för allmän räkning, af det behof, som öfverskjuter Bankens årliga dertill användbara vinst * redan blifvit afgjordt, anse Utskotten olämpligt att med ytter - S t a t.s-U ts k o t te t» Bet änkan den. 3 a g ytterligare framställning af detta ofta behandlade föremål, onödigtvis borttaga en dyrbar tid.
De hufvudsaklige anmärkningarne beträffa således endast det sätt och de vilkor för utgifvandet af Låne-anslagen, hvilka Utskotten föreslagit, och vid framställningen af hvad som blifvit eriridradt, tillika med hvad Utskotten funnit sie hö O ra i anledning deraf yttra, hafva Utskotten trott sig böra följa samina ordning uti uppställningen, som blifvit vid affattaridet af Utskottens förra Betänkande iakttagen, genom de deruti omfattade, lill vissa puncler fördelade, förslagen.