Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På dessa grunder och med afseende i öfrigt å de alltför dryga kostnader, truppens uppsättning och underhåll skulle för Statsverket medföra, får Utskottet jemväl å förevarande motion afstyrka Rjkets Ständers bifall. 19:o Jemte tillkännagifvande, att, sedan Kongl. Maj-.t, uppå Rikets sednast församlade Ständers underdåniga framställning, under den 2
Maj 1831 tillerkänt de beväringsskyldige vid Gottlands National-beväring, under deras vapenöfningar, tillökning i underhålls-kostnaden till 12 sk. om dagen, att utgå från förslagsanslaget till beväringsmanskapets vapenöfning, Kongl.
Maj:t sedermera under den 4 November samma år, enligt Militärbeialhafvarens på Gottland underdåniga begäran, jemväl bifallit, att de vid beväringsmötena tjenstgörande korporaler och spel, hvilka bland beväringsmanskapet utsåges, undfingo samma underhålls-förhöjning, äfven för den tid, de tjenstgjorde vid befälsmötena, med utgiftens anvisande likaledes på förenämnde förslags-anslag, har Kongl. Maj:t, enär tillika anmäldt blifvit, att det å staten för Gottlands National-beväring uppförda anslag till extra utgifter, hvarå den ursprungliga befälsmötes-aflöningen för nämnde bevärings korporaler och spel hittills varit anvisad, funnes för dermed afsedda flere behof otillräckligt, äskat Rikets Ständers medgifvande, att all den korporaler och spel vid Gottlands Nationalbeväring under de årliga mötena, och alltså äfven under befälsmötet, tillkommande dagsaflöning hädanefter måtte från förslags-anslaget till beväringsmanskapets vapenöfning få bestridas.
Till hvad Kongl. Maj:t sålunda föreslagit, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall. 20:o Uti sitt Betänkande JVI 21, § SI, förmälde Utskottet sig skola vid Statsregleringens uppgörande taga i öfvervägande, om någon förhöjning i förslagsanslaget till Beväringsmanskapets vapenöfning borde, i anledning af 1831 års Stats-Revisions-Berättelse, ega rum; och ehuru Utskottet af Kongl. Stats-Kontorets räkenskaper inhemtat, att utgifterne å ifrågavarande förslags-anslag, 120,000 R:dr, under åren 1849, 18S0 och 1831, i medeltal, öfverstigit anslags-summan med 20,601 R:dr 38 sk. årligen, har likväl Utskottet, enär sådant, åtminstone 20 Slals-Utsliotlets Utlåtande, A? 69. till e» del, kan anses hafva varit en följd af lillfällige förhållanden, funnit sig böra å bilagde tabell uppföra anslaget till oföriindradt belopp.
Materielen. 21 :o I anseende till angelägenheten deraf, alt, till fyllande af det allmänna beväringsmanskapets beklädnads- och utredningsbehof, Krigs-kollegii Intendentsafdelnings nuvarande anslags-summa blefve ökad med 54,000 R:dr, hvarigenom likväl det nu med 26,666
R:dr 52 sk. årligen utgående extra anslaget till kompletterande af beväringens reserv-förråd för framtiden gjordes obehöfligt, har Kongl. Maj:t i sådant afseende äskat förstnämnde belopp, 54,000
R:dr, att tilläggas reservations-anslaget till försvarsverket i allmänhet.
Af den utaf chefen för Landtförsvars-Departementet framlagda plau för ordnandet af allmänna beväringsmanskapets beklädnad och utredning visar sig, att, för den händelse det af Kongl. Majit med 716,000 R:dr begärda extra anslag till anskaffande af nya munderings- och utrednings-persedlar för beväringsmanskapet komme alt af Rikets Ständer beviljas, ifrågavarande anslag af 54,000 R:dr skulle blifva, jemte andra härtill disponibla medel, till persedlarnes underhållande erforderligt; och då det sednare anslagets behöflighet alltså är beroende af frågan om det förras beviljande, har Utskottet, som i berörde fråga skall i sammanhang med extra statsregleringen afgifva utlåtande, trott sig för närvarande endast böra tillstyrka, att det förut årligen utgående extra anslagsbelopp af 26,666
R:dr 52 sk. till kompletterande af beväringens reserv-förråd må å stat uppföras samt tilläggas anslaget lör Försvarsverket i allmänhet eller Krigs-kollegii departement er.
22:o i öfverensstämmelse med Kongl. Majits derom gjorda nådiga framställning, får Utskottet tillstyrka, att, sä länge anslaget till Lifmundering för Indelta Infanteriet lemnar behållning, densamma må, i likhet med hvad vid föregående riksdagar medgifvils, användas till bestridande af beklädnads-slitnings ersättning för de kommenderingar ur Indelda arméen, hvilkas underhåll skall från 4:de Hufvud-titeln bekostas, äfvensom hvad derefter kan öfverblifva, till fyllande af andra beklädnads-behof, som för Indelda arméen kunna yppas. 25:o Med tillkännagifvan<Ie, att, sedan de å det för arméen och flottan gemensamma anslaget till durchmarche-koslnader före år 1648 befintliga betvdliga reservationer blifvit i följd af de åren 1848 och 1849 företagne krigsrustningar alldeles medtagne i och för transporten af flottans trupper, samt för öfrigt anslaget under de sednare åren från flottans sida alltmera tagits i anspråk, hvarigenom kunde inträffa, att detsamma blefve otillräckligt för de Landtförsvarets behof, Slals-Utskollets Utlåtande, J\1 69. 21 sorn påräknades att äfven med anslagets tillgångar fyllas, Kongl. Maj:t låtit Krigskollegium och Förvaltningen af Sjöärendena utreda, i hvad förhållande berörde anslag under en tidrymd af 10 ar varit för Landt- eller Sjöförsvarets behof användt, på det att sålunda måtte erhållas en grund för lämplig fördelning af anslaget 4:de och 5:te llufvud-tiliarne emellan, har Kongl. Maj:t, enär häraf sig visat, att beloppet af de durchmarche-kostnader, som under ifrågavarande tidrymd blifvit för Sjöförsvarets räkning från anslaget bestridda, i medeltal uppgått till omkring 12,000 R:dr årligen, samt att återstoden af anslaget, 8,000 R:dr, erfordrats för Landtförsvarets dermed afsedda behof, föreslagit Rikets Ständer en sådan delning af reservations-anslaget till durchmarche-kostnader 20,000 R:dr, att 12,000 R:dr deraf öfverfördes till Riksstatens 5:te Hufvud-titel, och återstående 8,000 R:dr å 4:de Hufvud-titeln bibehölles, att hädanefter användas till durchmarche-kostnader, det förra beloppet ensamt för Sjöförsvarets och det sednare för Landtförsvarets behof samt med bibehållande i öfrigt för bägge delarne af anslagets nuvarande egenskap; hvarförutan Kongl. Maj:t begärt, att, i likhet med hvad allt sedan 1840 och 1841 årens Riksdag egt rum, de reservationer, som framdeles kunde uppkomma å den på 4:de Hufvud-titeln qvarstående delen af anslaget, finge användas till bestridande af de bestämda understöden åt Lifgardes-regementernes matinrättningar, för så vidt anslaget till extra utgifter icke dertill lemnade tillgång.
Till hvad Kongl. Maj:t sålunda, så i ena som andra afseendet, föreslagit, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall; varande, i öfverensstämmelse härmed, å bilagde tabell under rubrik:
Durchmarche-kostnader, reservalions-anslag, uppförd en summa af 8,000 R:dr. 24:o
Då de utgifter, som bestriddes från förslags-anslagen till rese- och traktamente-kostnader samt anslagen till rese- och traklaments-koslnader för Städernes Magistrats-personer och Borgare vid besigtningar, bestodo i godtgörelse för extra förrättningar, verkställda i Landtförsvarets ärenden, samt hinder för ansjagens sammanföring således icke syntes möta, har Kongl. Maj:t föreslagit en sådan åtgärd, under iakttagande, att anslagens nuvarande egenskap af förslags-anslag äfven till det sammanförda anslaget öfverginge; Och får Utskottet å detta, till förenkling i räkenskaperoe ledande, förslag jemväl tillstyrka Rikets Ständers bifall.
I följd häraf och då Utskottet, som i sammanhang härmed tagit i öfvervägande, huruvida med anledning af 1851 ärs
Stats-revisions berättelse, någon förhöjning i det förra anslaget borde ifrågakomma, val funnit utgifterne å detta anslag hafva under åren 1849, 1850 och 1851 i medeltal ölverstigit anslagsbeloppet, 6,666
R:dr 32 sk. med icke mindre än 15,957 R:dr 17 sk. årligen, men ansett, att, i följd af det nya rese-reglementet, minskning i utgifterne för framtiden torde komma att ega rum, har Utskottet, utan att föreslå någon tillökning 22 Stals-Ulskoltets Utlåtande, Jtf 69. i nämnda anslagssumma, ä bilagda tabell sammanfört ifrågavarande bada anslag med deras förra belopp, tillsammans 7,566 R:dr 32 sk., under titel: rese- och trahtaments-hoslnader, förslags-anslag. 25:o I afseende å anslaget till Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Krigs-lcollegium m. fl. verk samt enahanda anslag för Landtförsvars-Depar~ tementets Kansli-expedition, får Utskottet åberopa sitt här ofvan i l:a punkten afgifna yttrande, i öfverensstämmelse hvarmed dessa anslag blifvit minskade, det förra från 4,500 R:dr till 3,600 R:dr, och det sednare från 2,627 R:dr 43 sk. 8 r:st till 2,327 R:dr 43 sk. 8 r:st; varande likväl detta sednare anslag, som är ett förslags-anslag, för jemnande af Hufvud-titelns slutsumma, å tabellen ytterligare minskadt med 3 R:dr 31 sk. 2 r:st. till 2,324 R:dr 12 sk. 6 r:st. 26:o
Uti öfriga till denna Hufvud-titel hörande anslag har någon förhöjning eller minskning icke ifrågakommit; hvadan desamma blifvit å tabellen upptagne till enahanda belopp, som vid sistlidne Riksdag bestämdes, endast med den förändring, som i vissa delar erfordrats i anledning af spanmålens beräknande till 6 R:dr 32 sk. i stället för 6 R:dr per tunna.
Reservationer: vid 3:dje punkten af Hr J. F. Gråå, som åberopade Utgifts-Afdeiningens förslag till Utlåtande så lydande: »Erkännande nyttan af den ifrågaställa särskildaIngeniör-truppens bil dande, anser likväl Utskottet Statsverkets tillgångar icke, utan åsidosättande af andra mera magtpåliggande behof, medgifva anvisandet af det för nyssnämnde föremål äskade anslag.
Det synes Utskottet, som, i händelse det åsyftade ändamålet icke kan vinnas derigenom, att manskap ur den värfvade arméen kommenderas till sådan tjenstgöring, som åligger Ingeniör-trupp, utväg till bestridande af utgifterne för en sådan trupps bildande skulle kunna beredas genom vidtagande af den åtgärd, att vissa rotenuramer vid det indelta Infanteriet höllos vakante och afgifterne af desse nummer för ändamålet dispouerades.
Utskottet hemställer derföre, att Rikets Ständer icke måtte bifalla Kongl. Maj:ts förnyade nådiga framställning i förevarande ämne. af Hrr C. F. Waern, P. II.
Lindström, P. Berg, C. C. Hörnstein, A. Berger och And. Wedberg, samt Riksdags-fullmäktige Matts Pehrsson från Stockholms län, L. M.
Knutsson från Östergöthlands län, Ola Månsson från Christianstads län, Henrik Andersson från Örebro län, Pehr Mattsson från Vester-Norrlands län och Eric Malmin från Westerås län.
Vid 3:e och 8:de punkterne: Stals-Ulskollets Ullålande, M 69. 23 af Riksdags-fullmäktigen Måns Månsson från Kalmar län: »Emot det beslut Stats-utskottet fattat att uppsätta en Ingeniör-trupp för arméens behof får jag reservera mig.
Man har nu endast gifvit på hand 17,300 R:dr banko årligen för ett kompani af 120 man.
För detta anslag, om det varit så nödvändigt, som det påstås, finnes och har funnits tillräckliga medel inom hufvudtiteln att tillgå.
Men då man vet, att en Ingeniör-korps tjenar till ingen ting, med mindre den ökas till flera tusen man, är det lätt att inse hvarthän det leder att gifva på hand.
Svenska arméen har hitintills kunnat undvara en dylik korps just derföre att en stor ,del af indelda soldaterne äro timmermän och således skicklige att begagna både /yxe och spade, men om en ny Ingeniör-korps ovilkorligen är af behofvet påkal— ( lad, är det både billigt oell rättvist att de samhällsklasser, som litet eller intet bidraga till landets försvar, uppsätta en Ingeniör-korps.
Det är så mycket större skäl härtill, som jag är fullt öfvertygad att dessa klasser, då ett så godt tillfälle erbjuder sig att få tillfredsställa ädelmodet och derjemte bevisa sin tro med sina gerningar, icke låta den goda saken gå sig ur hand.
Enahanda är förhållandet med Instruktions-kompanieme.
Ar det så att fäderneslandets välfärd står på spel, om icke dessa kompanier komma att uppsättas, kommer ansvaret härför att drabba uteslutande dem, som alltjemt undandragit sig att bidraga till landets försvar.
Betänken detta, J Roms Patricier!
Låten icke det frossande öfvermodet och den glänsande fåfängan gå för långt!
Hvilken har största skyldigheten att uppsätta nya korpser, antingen den som förut är öfverhopad af skatter och rotering, eller den som för sina frälse-säterier och boställshemman undandragit sig både skatt och rotering?
Svaret ligger klart för hvarje rättänkandes ögon.
Det fanns en tid då Presterskapet äfven var folkets mägtigaste försvarare, men det var den tiden, då samma Presterskap deltog i både skattebördor och rotering.
Denna slutades dermed, att Presterskapet fick privilegier icke allenast att vara befriade från skatt och rotering, utan också började att beskatta dem de förr bade försvarat.
Om Presterskapet vinner mycket på den lina, hvarpå det nu svänger sig, får framtiden utvisa.
Svårt torde det bli att i längden hålla balansen.
— Emellertid torde det icke vara för mycket att påminna vederbörande om våra samhällsreglor, helst som dessa långt för detta synas hafva fallit i glömska.
De lyda: »Betänken derföre flitigt den sanningen, att den som vill njuta fördelarne af samfunds-lefnadeu, mäste bidraga, i hvad på honom ankommer, till dessa fördelars bibehållande; ty den som begär dem för intet, är orättvis emot sina medborgare, med hvilka han är skyldig bära lika tyngd.
Säkerheten, som är det första vilkoret vid en samhälls-förening, kan icke på annat sätt erhållas.»
Vid 4:de punkten af Riksdags—fullmäktige Mäns Mänsson och Henrik Andersson. 24 Slals-Ulskollels Utlåtande, JYg 69.
Vid 8:de punkten af Hr J. F. G rdu.
»Utan att afgifva något omdöme angående nyttan af de föreslagne Instruktions-kompanierne, hyser jag den öfvertygelse, att, om inrättningen af sådana kompanier är af något synnerligt behof påkalladt, hvilket dock torde kunna ifrågasättas, då anslag härtill, ehuru vid flere föregående Riksdagar äskadt, likväl icke blifvit af Rikets Ständer bevil jad t, dessa kompanier skulle kunna tilivägabringas genom förändrad disposition af Fjerde Hufvud-titelns redan egande tillgångar, utan att Statsverket för detta ändamål behöfver med särskildt nytt anslag belastas.
Jag tror jemväl, att den större utsträckning af tiden för re..”vters bildning, som med de ifrågavarande kompanierne afses, kommer att medföra era ökad tunga för rotehållarne.
I betraktande häraf anser jag den nu förnyadel framställningen om anslag till Instruktions-kompanier icke böra bifallas; hvadan' jag mig reserverar emot hvad Stats-utskottet härutinnan föreslagit.» Häruti instämde Hrr Werrn, Lindström, And. Wedberg, Cassel, Nordvall, .4. A. Berger, C.
C■ Hörnstein. M. Pehrsson, D. Andersson, Ola Månsson, Lars Magnus Knutsson, P.
Mattsson, Henric Andersson, Elof Andersson, Erik Malmin. af Hr Paul Berg.
»Jemte det jag instämmer i Herr Gråås reservation, får jag tillägga, det jag anser, att Utskottet bordt taga i betraktande äfven de högst betydliga summor, som Rikets Ständer vid denna Riksdag redan beviljat för landets försvarsverk, och derigenom haft en ökad anledning att nu icke tillstyrka de ifrågavarande anslagen till 4:de och 8:de punkterna.
JK 70.
Ank. till Exp.-Utsk. (i. 18 Mars 1834, kl. 9 f. tn.
Utlåtande, angående reglering af utgifterna under Rilcs-stalens JFemte Hufvud-titel. (U. A.)
Vid sistlidne Riksdag uppfördes under denna Hufvud-titel, innefattande anslagen för Sjöförsvars-Departementet, Penningar 1,449,480: — — Indelda räntor, beräknade efter markegång på förslag, till 45,950: — — Oindeld spanmål, 9,420 tunnor, efter förslags-värde å 6 R:dr tunnan . 56,520: — — eller tillsammans 1,551,950 R:dr B:ko; Och Fjerde II 11 I v 11 cl -Titel n« 1852 års Riksstat anslår 7,000 15,805 4,850 27,176 54,700 12,426 2,800 2,015 7,594 58,296 31,320 1,353 16 1,525,597 42 Landtfömars<Departemeui et.
Departements-Chelen . . .
Departementets Kansli-Expedition, 1852 års anslag ...... 15,805: 16.
Tillkommer: från anslaget till Skrifmaterialier m. n. till Departementets Kansli-Expedition 300: — Departementets Kommando-Expedition, 1852 års anslag Krigs-Kollegium, d:o .... 27,176: — Tillkommer: från anslaget till Skrifmaterialier ocf Expenser för Krigs-Kollegium m. fl. verk 1852 års anslag . 900: Generalitets-Staten, Topografiska Korpsen, Artilleri-Staben, Öfver-Kommendants-Expeditionen i Stockholm, Kommendants-Staten, Krigs-Akademien, Allmänna Garnisons-Sjukhuset, Rese-Stipendier för Militär-Läkare, d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o Trpt 14,900 37.500 35,940 17,680 186,669 6,000 ( Indelta Arméen. | ' i Kavalleri- och Infanteri-Regementerne (derunder Förslagsanslag för Jemtlands rotering 1,900: ) Penningar, 1852 års anslag 228,039: 10. 4.
Löneförhöjning till 29 Regements-Läkare å 100 R:dr ....
Ersättning genom förändring i Salpeter-hjelpens utgörande 5,835: 42. 4.
S:ma 8,733: 42. 4.
Odisponerad del af till Skaraborgs Regemente anslagen ersättning för jordförluster genom kanalanläggningar 1,197: 43. 2. 7,555: 47. 2. 235,575: 9. 6.
Krono värdi. 227,688: 1. 1.
Markegång. 1,174,846: 32.
Indelta räntor: 1852 års anslag ....
Till kontanta anslaget öfverflyttad ersättning för Salpeter-hjelpen . •
S:ma eller i jemnt tal . Indelt Spanmål: 1852 års anslag . . 19,798 T:r 16 k:r Tillkommer:
Från 6:te Hufvud-Titeln (jordförluster genom kanalanläggningar) hit öfverflyttade .... 194. — 5,833: 42. 4. 227,688: 1. 1. 1,169,012: 37. 8. 1,169,013: eller i jemnt tal Oindelt Spanmål . . Militie-Boställs-Kassan: Krono-tionde m. m.
Afgår: i händelse 10 %.
S:ma 19,992~ 26%. 19,995 T:r 6 % R:dr 653 T:r 16 k:r å d:o Ersättning för Reserv-hemmansråntor och Förslagsanslag . . . . . af bilall till Utskottets utlåtande om förän - 133,286: 32. — 4,356: 32. — dring i Salpeter-hjelpens utgörande 14,900 150: 2,027 6031 341 4 Exercitie-Sqvädronornes underhåll: lieser va t iöns-anslag Instruktions-kompanierne (nytt) Fouragering för indelta kavalleriet:
För sl ags-an sia g J-L852 Tili Trossens underhåll, 1852 års'anslag ... . |.
Möteskostnader:
Reser v a t i on s-a nslag, 1852 års Ersättning för utöfver Markegångspris förhöjd betalni års Dagporlioner vid tions-anslag, Ig till Inqvarteringsgifvare för och ifrån Möten:
Hör till Stats-Utskottets Utlåtande, 1854, JYii 69.
SI Förslag till blifvande Riks-Stat.
Indelta räntor. .. .. 1 Markegång Kronovärdi.
I p& f8rslag.
Värde förslagsvis å 6 Vs R:dr T:n. Oindelt.
Värde förslagsvis ä 6 % R:dr T:n.
Summa Banko. 7,000 16,105 4,850 28,076 54,700 12,426 2,800 2,015 7,594 38,250 31,320 1,333 46 16 16 235,575 14,750 37,500 40,000 33,940 17,680 186,669 6,000 30 227,588 46 40 1,169,013 49,995 133,286 32 7,000 16,105 4,85 0 16 28,076 54,700 12,426 665 2,8001 — 2,015 7,594 38,296 31,320 1,333 16 16 16 4,356] 52|—- '1,542,231] 25 14,750 37,500 40,000 33,940: 17,680 186,669' — 6,000' —' — Transport | 778,584] 9| 61227,5941 311 l|4,169,059| 40|— | 19,9931_| 133,286] 52|—| ÖösJTe] 4^3561 52j — |‘2,085,2871 17] 6 Fjerde Huf vild - Titeln.
(Fortsättn Trpt 1852 ärs Riksstat anslår 2,027,6051 341 66,522 63,111 85,989 86,099 25,684 438,140 27 22 22 22,911 28,000 17,190 152,000 5,000 Trpt 2,998,255| is| io Värf vade Arméen.
Lif-Gardet till häst, Penningar, 1852 års anslag ........ 60,822: 33. 6.
Löneförhöjning för Regements-Läkaren 260:
Transport 61,082: 53. 6.
Oindelt Spanmål, 950 Tunnor å 6 2/3 R:dr 6,333: 16.
— Kronprinsens Hussar-Regemente, Penningar, 1852 års anslag 51,429: 27. 6.
Löneförhöjning för Regements-Läkaren 370: 51 799- 07 6 Oindelt Spanmål, 1,947 Tunnor å 6% R:dr 12,980: Svea Lif-Garde, Penningar, 1852 års anslag 75,825: 22. 6.
Löneförhöjning för Regements-Läkaren 285:
Oindelt Spanmål, 1,694 Tunnor å 6 % R:dr Andra Lif-Gardet, Penningar, 1852 års anslag 75,935: 22. 6.
Oindelt Spanmål, 1,694 Tunnor å 6 2/3 R:dr Wermlands Fältjägare-Regemente, 1852 års anslag 25,684: 16.— 76,110: 22. 6. 11,293: 16. — 76,220: 22. 6. 11,293: 16.— Tillkommer:
Löneförhöjning för Regements-Läkaren Svea, Götha och Wendes Artilleri-Regementer, Reservations-anslag.
Penningar, 1852 års anslag 393,641: 46. 6.
Löneförhöjning för Reg.- Läkarne, 3 å 170 R:dr . . . 510: för 7 Tyg-underofficerare å 47 R:dr 329: » 74 Sergeanter å 29 R:dr . . 2,146: » 3 Reg.-Hästläkare å 219 R:dr 657: » 3 d:o Trumpetare å 97 R.dr 291: » 8 Divisions-d:o å 39 R:dr » 280: 312:
Tygskrifvarne 1,260: 5,505: 399,146: 46. 6.
Oindelt Spanmål, 7,416 T:r 16 k:r å 6 2/j R:dr 49,443: 16. — Ingeniör-Korpsen, 1852 års anslag . ' 22,911: 8. —.
Tillkommer: för Öfversten, Löneförhöjning 1,120: för 1 Öfverste-Löjtnant d:o 820: » 2 Majorer d:o å 740 R:dr 1,480: 3 äldre Kapitener d:o å 940 R:dr 2,820: » 1 d:o nytt anslag . 1,310: » 4 yngre d:o å 410 R.dr förhöjning 1,640: » 5 Löjtnanter å 160 R:dr d:o 800: » 5 d:o å 220 R:dr d:o 1,100: » 5 Underlöjtnanter å 110 R:dr d:o 550: » 6 Konduktörer å 380 R:dr (nytt) 2,280: » 10 Under-konduktörer å 40 R:dr 400: » 1 Sekreterare ...... 310: » 1 Kanslist -. 210: » 5 Kassörer eller Förråds-förval-i lare å 170 R;dr .. . • 510: » 2 d:o å 280 P.dr • • • ■ 560: » 4 d:o å 150 R:dr 600: 5) 1 d:o (förut ej uppförd på stat) 420: » 1 Vaktmästare ■ • • • • 140: 17,070: — » Sappörs-kompanier ..... 13,586: — 30,65^.
1852 års anslag ‘^8,000:
Tillkommer: förhöjning 4,600:
Lega för hästar till Artilleriets exercis, oindelt Spanmål 2,863 T:r å 6 2/3 R:dr (
Fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar, Förslags-a nslag Förslå t 1 blifvande Rik s-Stat.
Indelta r ä f t 0 r. Spanmål.
- Penningar.
Summa Ranko.
Kronovärdi. j ^ pa rkegång förslag.
Måit 1 Värde förslagsvis Mdlt- | ä 6 % R:dr T:» Mo..
| Värde förslagsvis matt. j ä 6 ^ R;dr T;n 778,584 6| 227,594 I 311 lil,169, 61,082 51,799 76,110 76,220 25,964 399,146 27 22 159 | 19,995) — j 133,286) 52j — 635 16 4,556) 32| —(2,085,287j 171 6 Transport 11,692,0751 42j — (227,3941 311 l[l,169,05!i 930 — 1,947 1,694 — 1,694 — 7,416 16 2,863 6,333 12,980 11,293 11,293 16 — 16 16 49,443 16 — 19,100 — 67,416 1 64,779 27 87,403 38 87,513 25,964 448,590 14 53,567 8 — 32,600 19,100 137,000 19,9931 — 1 153,2861 521 — | 17,2201 —| 114,800)—| — 13,109,222 j 18| — | Fjerde Hufvud-T itel n. (Fortsättning.)
Trpt 1852 års Riksstat anslår 2,998,253 j 18j 10 37 21,1741 16 35,591 3,560 120,000 672,055 71.000 12.000 24.000 180,000 19.000 25.000 20.000 6,666 900 4,500 2,627 45,000 Transport 21,174: 16. 100: — 35,591: 57. 11,724: — 32 43 S:ma f 4,261,3301 — | Beväringen. Lif-Bevärings-Regementet, 1852 års anslag .
Löneförhöjning för Regements-Läkaren Gottlands National-Beväring, 1852 års anslag . .
Löneförhöjning . . • • . . .
Hallands Beväring, 1852 års anslag oförändradt . . .
Beväringsmanskapets vapenöfning, Förslags-anslag oföränd Materielen.
Försvarsverket till lands i allmänhet eller Krigs-Kollegii Departer hvarunder äfven inbegripas indelta räntor för Åkers Krut-Bruk och Husqvarn ärs-Faktori, Reserva t iöns-a nslag.
Penningar, 1852 års anslag 671,66 2.
Tillökning i Beklädnadspenningar åt Trumpetare vid Artilleriet, 27 ä 20 R:dr 340: — Till Beväringsmanskapets beklädnad etc. 26,666: 32.
Till Ingeniörtruppens d:o (enl. K. M. prop.) 3,914: gjti2 ~ 702,786: 36. 2. 389: 40.
— Indelta räntor, 1852 års anslag Lifmundering för indelta Infanteriet, anslaget oförändradt .
Inqvarteringskostnader i Stockholm, Förslags-anslag d:o Inqvarteringskostnader i landsorterne, Förslags-anslag d:0 Salpeter-uppköp, 1852 års anslag
Ved och ljus för Fästnings- och Garnisons-orter, d:o Diverse Anslag.
Spanmåls-upphandlings- och Bageri-kostnader, oförändradt .
Öfverflyttning till 5:te Hufvud-Titeln . . . jRese- och Traktaments-kostnader, Förslags-anslag . .
Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus m. m. för K ;0Hegium m. fl. Verk, 1852 års anslag . 4,500:
Öfverflyttning till Krigs-Kollegii Aflönings-Stat 90O:
Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus m. m. f partementets Kansli Expedition, Förslags-anslag - . . 2,627: 45.8.
Öfverflyttning till Expeditionens Aflönings-Stat samt för jemnande af Hufvud-Titelns slutsumma
Extra utgifter, 1852 års anslag, oförändradt ..... 20,000: — 12,000: — 2,627: 45. 8. 31- 2- 303: 51. 2.
Indelt a räntor.
Indelt. 0 i n d e 11.
Värde förslagsvis a « % R:dr T:n.
Värde förslagsvis ä 6’/3 R:dr T:n. 1,692,075 42 227,394 31] lj 1,169,0591 401 — | 19,9951 — j 133,286 521 — 1 17,220 — j 114,800] — | — j 3,109,222 18] — 21,274 47,315 3,560 120,000 16 37 702,786 36 71.000 12.000 24.000 180,000 19.000 25,000 8,000 7,566 3,600 2,324 45,000 32 12 53 11 389 / 21,274 47,315 5,560 120,000 703,176 71.000 12.000 24.000 180,000 19.000 25,000 8,000 7,566 3,600 2,324 45,000 28 32 12 Summa .| 2,984,503 52 —1227,649 33 1,169,449] 32 19,993 | — | 133,286] 32]—j 47,220] — ( 114,800) — ]—)4,402,040] — Anm.
Förhöjningen å 4:de Hufvud-Titeln utgör 140.