Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Diverse utgifter Marschkostnader och kommenderingsbefälets aflöning Förvandling (effekters slopning) Afskrifning (slitning å förrådet) Ofverstyrelsen (förvaltningskostnader) 26,134: 21. 770,323: 87.
Fasta, från banan oskiljaktiga inventarier 7,512,442: 20, Materialier 114: — Lägenheten Liljeholmen 100,000: — Rörlig materiel 3,808,673: 62.
Fordringar 4,474: 95. 11,425,704: 77. Summa 12,228,202: 51.
Såsom utgifter hafva afförts för vestra stambanan: år 1855 823,392: 70.
» 1856 2,054,143: 5.
» 1857 3,472,042: — » 1858 3,566,739: 12. » 1859 3,691,604: 74.
» 1860 4,024,218: 80.
» 1861 4,477,422: 36.
» 1862 3,348,776: 59.
» 1863 770,323: 87.
Transport: 55,553: 4: 25,948: 61. 4,680: 53. 13,119: 24. 198: 94. 192: 16. 338: 71. 4,896: 2. 5,375: 95. 69.883: 77. 2,869: 15. 241,754: 61. 8,114: 34. 18,718: 62. 2,534: 22. 275: 42. 235,575: 92. 18,128: 72. 149: — 26,679: 57. 9,203: 12. 26,134: 21.
Tillsammans 26,228,663: 23. 3:o Södra stambanan.
Tillgångar: enligt 1862 års räkenskap för södra stambanan från Malmö 4,104,622: 25. » dito dito för dito från Falköping 878,296: 70.
Från Öfverstyrelsen 2,594.646: 8. » Kongl. Statskontoret 3,965,000: — Balans till år 1864:
Skulder: enligt 1862 års räkenskap för södra stambanan från Malmö 34,564: 53. » dito dito för dito från Falköping 371,820: 2.
Tjenstemäns aflöning 149,563: 86.
Förrådets underhåll 181,884: 77.
Diverse arbeten ... 54,218: 88.
Jordarbeten : 1,449,415: 95.
Bergsprängning 125,162: 94.
Kulvertar och afloppstrummor 163,586: 69.
Viadukter och broar 42,966: 59.
Väganläggningar i banan 72,201: 9.
Vägomläggniugar 40,883: 82.
Ballastning 330,989: 43.
Transport och nedläggning af sliper och räler samt uppköp- af sliper 231,989: 92.
Bangårdar och husbyggnader 571,099: 12, Stängsel, grindar och bommar 83,268: 57.
Rörliga materielens första uppsättning 5,330: 95.
Sjukvården 29,115: 23.
Helg-, regn- och rastedagar 262: 16.
Expropriations-omkostnader 233,784: yU Transport: 3,765,724: 2. 4,982,918: 95. 6,559,646: 8. 58,968: 33. 11,601,533: 36. 406,384: 55. 406;384: 55. 15 Transport: 3,765,724: 2.
Diverse utgifter 63,305: 38.
Förvandling 4,448: 27.
Afskrifning (slitning å förrådet) 119,785: 71.
Öfverstyrelsen (förvaltningskostnad) 40,859: 14.
Kontant behållning, jemte förskotter 160,483: 78.
Fasta, från banan oskiljaktiga, inventarier och byggnader 4,062.470: 72.
Öfriga inventarier och materialier 1,264,042: 17.
Provisionella husbyggnader 8,432: 65.
Fordringar 1,705,178: 61.
Anmärkningsmedel 418: 36.
Såsom utgifter hafva afförts från södra stambanan: år 1855 268,576: 92.
» 1858 1,200,674:46.
» 1859 1,083,843: 17. » 1860 1,037,873: 6.
» 1861 1,658,467: 25.
» 1862 1,790,857: 17. » 1863 3,994,122: 52.
Tillsammans 12,372,417: 61. 4:o.
Östra stambanan.
Leverering från Öfverstyrelsen Balans till år 1864:
Undersökningar 26,606: 87.
Tjenstemäns aflöning 6,356: 36.
Byrå- och kontorsutgifter 2,539: 10.
Jordarbeten 46,996: 97. 406,384: 55. 3,994,122: 52. 7,201,026: 29. 11,601,533; 36. 211,111: 26. 12,359: 16. 223,470: 42.
Transport: 82,499: 30. - 115 — Bergsprängning Kulvertar och afloppstrummor Viadukter och broar Väganläggningar i banan Vägomläggningar Bangårdar och husbyggnader Vaktstugor och postkurar
Diverse arbeten < Sjukvård Förvandling (effekters slopning) Afskrifning (slitning å förrådet) Öfverstyrelsen (förvaltningskostnad) 1,048: 46. 123,533: 43.
Materialier och inventarier Provisionella husbyggnader 82,499: 30. 9,012: 3. 8,063: 35. 909: 19. 287: 51. 1,891: 53. 219: 37. 352: 26. 731: 4. 1,229: 37. 44: 67. 17,245: 35. 1,048: 46. 1,542: 79. 81,272: 31. 7,031: 23. 10,090: 66. 99,936: 99.
Summa 223,740: 42. 5:o.
Norra stambanan.
Leverering från Öfverstyrelsen ...
Utgifter: Undersökningar .....
Tjenstemän® aflöning Byrå- och kontorsutgifter Jordarbeten Bergsprängning Kulvertar och afloppstrummor Viadukter och broar Vaganläggningar i banan Vägomläggningar Expropriationer Stängsel, grindar och bommar...... 9,334: 10. 11,525: 92. 376: 96. 9,219: 20. 1,993: — 235: 28. 307: 84. 103: 41. 66: 93. 187: 47. 28: 90. 105,853: 97. 1,259: — Summa 107,112: 97.
Transport: 33,379: 1. — 116 - Transport: Sjukvård
Expropriations-omkostnader
Diverse arbeten Afskrifning (slitning å förrådet) Ofverstyrelsen (förvaltningskostnad) •••• 33,379: 1. 96: 79. 212: 21. 1,291: 16. 4,180: 31. 612: 83. 39,772: 31.
Kontant behållning, jemte förskotter Materialier och inventarier Provisionella husbyggnader 13,368: 95. 52,474: 56. 1,497: 15. 67,340: 66.
Summa 107,112: 97. 6:o. Nordvestra stambanan.
Debet. Uppbörd,: Leverering från Ofverstyrelsen 73,035: 23.
Skuld 1,000: — Summa 74,035: 23.
Undersökningar Tjenstemäns aflöning Byrå- och kontorsutgifter Jordarbeten Viadukter och broar Afskrifning (slitning å förrådet) Ofverstyrelsen (förvaltningskostnad) 24,844: 58. 1,287: 11. 822: 29. 666: 26. 492: 95. 1,205: 90. 221: 50. 29,540: 59.
Materialier och inventarier Provisionella husbyggnader 259: 94. 43,773: 56. 461: 14. 44,494: 64.
Summa 74,035: 23. § 1.
Vid genomgående af de särskilda stambanornas räkenskaper har befunnits, att å flere medikamentsräkningar saknas bevis derom, att de blifvit för författningsenlig granskning i Kongl.
Sundhets-kollegium uppvisade. — 117 - § 2.
Under granskningen af dessa räkenskaper har Revisorernes uppmärksamhet jemväl fästats vid den betydliga skillnad, som visar sig uti beräkningen af försäljningsprovision vid de för jernvägens räkning på olika orter hållna auktioner.
Så t. ex. alföras för auktioner till försäljning af åtskilliga inventarier och redskaper, den 14 Mars vid Ekhof, den 27 April vid Sparreholm och den 28 April vid Björnlunda, med försäljningssummor af 58 R:dr 55 öre, 1,984 R:dr 12 öre och 2,226 R:dr 60 öre, åtta procent af nämnde belopp, samt för auktion den 2 November å Liljeholmen, till en summa af 8,847 R:dr 65 öre, nio procent deraf, eller 796 R:dr 28 öre, ehuru denna auktion pågått endast en dag, hvarjemte såsom arvode och traktamente m. m. till utroparen vid sistbe rörde auktion utgått ett belopp af 16 R:dr 50 öre.
Likaledes har uti redovisningen för en den 13 December 1862 å Orebro auktionskammare förrättad auktion, dervid försålts 5 hästar för sammanlagdt 728 R:dr, såsom auktionskostnader afdragits 54 R:dr 28 öre, eller nära 7i procent, medan deremot vid en den 10 Juni 1863 uti Göteborg till försäljning af diverse kasserade effekter m. m. hållen auktion, med en slutsumma af 3,735 R:dr 6 öre, auktionskostnaden utförts med endast 134 R:dr 18 öre, eller icke fullt 4 procent, samt vid auktioner å ved och andra trävaror å auktionskammaren i Malmö med ett försäljningsbelopp, den 24 Februari af 899 R:dr 4 öre och den 4 Mars af 618 R:dr 5 öre, enda afdragen utgjorts af auktionsprovision, beräknad efter 1 procent samt för utringning 56 öre och för protokollet 75 öre.
Anledningen till denna stora skiljaktighet och till de, såsom det vill synas, väl höga afdrag, som stundom egt rum, har af räkenskaperna icke kuunat utrönas. § 3.
Af Styrelsens öfver statens jernvägsbyggnader den 25 Juli innevarande år till Kongl. Majit afgifna underdåniga berättelse angående jernvägsarbetenas fortgång vid de särskilda stambanorna under år 1863 inhemtas, bland annat, följande: »Westra stambanan:
Ehuru denna bana till hela sin längd uppläts till allmän trafik redan under November månad 1862, återstodo dock, hufvudsakligast å de delar af banan, som under nämnde år blifvit färdigterrasserade, skenlagde och för trafik öppnade, högst väsendtliga kompletteringsarbeten att utföra, bestående uti fullbordande af åtskilliga terrasseringsoch beklädnadsarbeten-, ballastningen samt vägöfvergångar, uppförande af stängsel på långa sträckor utefter banlinien, komplettering och tillökning af stationsbyggnaderna, fullbordande af redan påbörjade och anläggning af nya banvaktarestugor, nedläggning af spår och vändskifvor vid några stationer, komplettering af banans telegrafinrättning äfvensom anskaffande af nya lokomotiv jemte person- och godsvagnar till förstärkande af rörelsematerielen, hvarjemte liqviderandet af en betydlig del under år 1862 erhållna räler och rörlig materiel återstod att verkställa.
I enlighet med den af Eders Kongl. Majit under den 20 Februari 1863 nådigst fastställda arbetsplan för samma år, skulle samtliga dessa återstående arbeten verkställas.
— 118 - och sedan kostnaden för dem blifvit bestridd och stambanans från år 1862 obetalda utgiftsposter till fullo liqviderade, skulle det å banans anslag uppkomna öfverskott äfvensom den tillgång, som genom realisering af behållningen af banans från arbetet öfverblifna materialier och inventarier kunde uppkomma, användas till rörelsematerielens förstärkning.
Arbetsstyrkan vid dessa arbeten, som till det mesta utfördes under årets tre första qvartal, utgjorde i medeltal omkring 400 man.
Samtlige från arbetet öfverblifna materialier och inventarier hafva realiserats dels genom försäljning och dels genom deras öfverflyttande på de nya stambanorna.
För rörliga materielens förstärkning hafva under året anskaffats: 4 stycken lokomotiv, tillverkade vid Motala verkstad och försedda med axlar och hjul af samma verkstads egen tillverkning, de första af detta slag, som till statens jernvägsbyggnader inom landet erhållits; 14 styckeD 3:dje klassens personvagnar; 30 » täckta godsvagnar; 25 » boskapsvagnar och 100 » öppna godsvagnar; samtliga vagnarne af inhemsk tillverkning.
Sammanföras från samtliga årens bokslut de på nedanstående konti bokförda arbetskostnaderna, så redovisas desamma, uppgående till 26,228,663 R:dr 23 öre, på följande sätt:
Tjenstemäns aflöning 1,281,424: 75.
Förrådets underhåll 1,035,273: 55.
Diverse arbeten 442,529: 73.
Jordarbeten - 7,803,473: 79.
Bergsprängning 1,987,904: 48.
Kulvertar och afloppstrummor... 661,587: 44.
Viadukter och broar 1,111,058: 77.
Vägan läggningar i banan 294,799: 87.
Vägomläggningar .- 283,684: 20.
Ballastning 1,999,625: 52.
Transport och nedläggning af sliper och räler samt upphandling af sliper 1,781,885: — Bangårdar med husbyggnader 1,948,436: 58.
Stängsel, grindar och bommar 644,844: 25.
Rörliga materielens forsta uppsättningskostnad 239,939: 79.
Stall och fouragering 7,518: 74.
Sjukvården 229,305: 98.
Helg-, regn- och rastdagar .. :... 126,901: 13.
Expropriations-omkostnader 1,611,064: 68.
Diverse utgifter 720,554: 92.
Marschkostnader och kommenderingsbefälets aflöningskonto 209,532: 56.
Undersökningars konto 16,264: 93.
Transport: 24,437,61a- 66 Transport: 24,437,610: 66.
Förvandlings-konto
Vinst- och förlnst-konto Ofverstyrelsens förvaltningskostnad Maferialier till trafiken år 1855 Reparationer a till trafik öppnad bana under år 1857 Trafiken under år 1857 Vestra stambanans invigning 134,565: 1. 1,312,343: 7. 285,388: 54. 4,920: 26. 12,745: 97. 6,486: 30. 34,603: 36.
Summa R:dr 26,228,663: 23.
Den rörliga materielen, som af byggnadsanslaget inköpts å hela denna stambana, bestod vid 1863 års slut af: 28 lokomotiv, 2 statsvagnar, täckta, 2 dito, öppna, 16 l:sta klassens personvagnar, 4 kombinerade l:a och 2:a klassens dito, 35 2:a klassens dito, 75 3:e klassens dito 5 postvagnar, 2 fångvagnar, 22 bagagevagnar, 75 täckta godsvagnar, 4 hästvagnar, 412 öppna godsvagnar, 44 timmervagnar och 47 boskapsvagnar.
Den af Styrelsen till Eders Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse framlagda plan för årets arbeten å denna stambana uppgjordes under den förutsättning, att Eders Kongl. Maj:ts till Rikets då församlade
Ständer aflåtna nådiga proposition om särskildt anslag af 3,815,000 R:dr till fortskyndande af arbetena å södra stambanan komme att bifallas.
Sedan Rikets Ständer uti skrifvelse af den 4 Februari 1863 hos Eders Kongl. Maj:t anmält, det Rikets Ständer, i afräkning å det belopp, som för arbetena å statens stambanor kunde blifva bestämdt, till Eders Kongl. Maj:ts förfogande ställt en summa af 2,000,000 R:dr för fortsättande af södra stambanan från Mullsjö till närheten af sjön Salen, godkände Eders Kongl. Maj:t under den 20 Februari s. å.
Styrelsens arbetsplan med den inskränkning deri, som skulle blifva en nödvändig följd deraf, om Rikets Ständer för arbetena å södra stambanan under detta år icke anvisade större belopp, än ofvan omförmälda två millioner.
Rikets Ständer anslogo dock under påföljande Juni månad återstoden af det utaf Eders Kongl. Maj:t äskade anslaget.
Södra stambanan:
Enligt ofvanomförmälde arbetsplan skulle arbetena för året omfatta: kompletteringsarbeten å de vid årets ingång för trafik öppnade delar af denna stambana, nemligen mellan Malmö och Liatorp och mellan Mullsjö och Falköping; fullbordande af den under 1862 påbörjade linien mellan Liatorp och Alfvesta, så att denna bandel skulle kunna under årets lopp upplåtas för allmän trafik; påbörjande af de mellan Alfvesta och Jönköping befintliga större arbeten, som fordrade längre tid för beredande af banvall; samt slutligen de mellan Jönköping och Mullsjö förekommande högst betydliga jordarbetenas bedrifvande med all den skyndsamhet, som lokalförhållandena medgåfve.
Banans sträckning mellan Liatorp och Alfvesta vid norra ändan af sjön Salen var redan genom 1862 års arbetsplan af Eders Kongl. Maj:t bestämd.
Mellan Alfvesta och Jönköping är banan utstakad i hufvudsaklig öfverensstämmelse med den af 1859 års jernvägskomité föreslagna och af Eders Kongl. Maj;t och Rikets Ständer antagna rigtning, endast med de mindre förändringar deri, som enligt hvad verkställda noggrannare detaljundersökningar gifvit vid handen, funnits böra vidtagas för åstadkommande af förbättrade lutnings- och krökningsförhållanden.
Straxt norr om Alfvesta öfvergår linien Alingsås-ån, följer derefter samma vattendrag utmed östra stränderna af Dansjön och sjön Stråken uppför Ugglehultshöjden fram till Lamhult öfver de stora mossarna norr derom, vidare vester om sjön Algunnen förbi Stockaryd, tvärs öfver en vik af Örsby-sjön utmed Säfsjö vattendrag fram till Säfsjö, helt nära Komsta gästgifvaregård belägna station.
A hela denna sträcka framgår banan öfver jemförelsevis lätt arbetad terräng och företer inga svårare stigningar och högst gynnsamma krökningsförhållanden.
Norr om Säfsjö station framgår linien öster om
Grimstorps-sjön med en nästan oafbruten stigning af öfver 2 mils längd upp till den stora höjdplatån i närheten af Fogelleken och uppnår vid det omkring l mil söder om Nässjö belägna torpet Långhäll en höjd af 1,072 fot öfver hafvet, den största höjd, som vid någon af de färdigbyggda eller under byggnad varande stambanorna uppnås.
Vid Nässjö kröker linien vesterut, framgår öfver en ovanligt kuperad och högst svårarbetad mark till Tenhult, hvarest den åter kröker mot norr och, följande Brånerydsdalen, sänker sig med en på 35,000 fot i längd oafbruten lutning af 1 på 100 ned till Jönköpings stad och framgår vidare på en norr om staden och utanför densamma i sjön Wettern utfylld jernvägsbank fram till Jönköpings station.
För att kunna utlägga jeruvägslinien uti denna den längsta lutning af sådan branthet, som här i landet å någon jernväg förefinnes, hafva de noggrannaste detaljundersökningar måst verkställas genom den af höga, nästan lodrätt stupande berg och djupt nedskurna bäckar högst sönderbrutna terrängen, och de arbeten, som derefter måst derstädes utföras, hafva företett den mesta omvexling och de största svårigheter, som pä lika sträckor i längd någonstädes förekommit.
A hela denna linie mellan Alfvesta och Jönköping hafva inga broar af betydenhet behöft anläggas.
— 121 - Banans sträckning mellan Jönköping och Mullsjö var redan af Eders Kongl. Maj:t bestämd genom föregående årens arbetsplaner.
De hufvudsakligaste arbeten, som under året utförts, och hvarvid varit använd en arbetsstyrka, som under Maj till och med Oktober i medeltal uppgick ända till 8,000 man, hafva varit följande:
Ä bandelen mellan Jönköping och Mullsjö hafva deremot arbetena, som till följd af den i början af året inträffade ovanligt blida årstiden kunnat till större utsträckning påbörjas redan under Mars månad, bedrifvits med så stor arbetsstyrka, som derå med fördel kunnat användas.
Vid årets ingång voro endast sprängningen vid Markaberget, den stora skärningen vid Gölhult samt sträckan mellan Liabäck och Mullsjö färdigterrasserade, hvarjemte de stora bankfyllningarne vid Dumme-ån och Höks-ån voro påbörjade.
Redan vid Augusti månads utgång var dock banvall beredd å hela denna sträcka, hvarå högst betydliga arbeten förekommit, hvaribland de väsendtligaste utgjorts al:
De mest betydande arbetena å denna bandel hafva förekommit uti sjelfva staden Jönköping, hvarest jernbanan är utlagd på en i sjön Wettern utfylld bank och bangården helt och hållet inkräktad från Wettern.
Till uppfyllningen af bangården äro fyll— nadsämnen ditförda dels från de gamla fästningsvallarne i staden och dels medelst lokomotiv från utanför staden liggande sandtag.
Till skyddande såväl af den utfyllda jernvägsbanken som af bangården mot Wetterns åverkan är en vågbrytare utlagd utanför desamma och högst dyrbara faskinerings- och stenklädnadsarbeten vidtagne, hvilka under den ovanligt starka nordliga storm, som inträffade den 22 December 1863, visat sig såväl till konstruktion som byggnadssätt väl uppfylla det dermed afsedda ändamålet.
Med framtransporterande af den för dessa arbeten erforderliga sten, äfvensom af ofvanomförmälda ballast från Fiskebäck, hafva under sommaren omkring 80 stycken större och mindre farkoster dagligen varit sysselsatte.
A Jönköpings bangård har ett större stationshus med banball blifvit uppmuradt på en af hopspettadt grus konstgjord grund, ett godsmagasin och ett lokomotivstall för 6 lokomotiv uppmurade, en större vändskifva af 40 fots diameter nedlagd, 18 stycken vexlar och samtliga bangårdsspåren nedlagda, behöfliga mindre byggnader uppförde äfvensom signaler och öfriga för rörelsen å bangården erforderliga inrättningar.
Framför stations- och godshusen har, genom nedrifning af det exproprierade s. k.
Krönleinska bryggeriet samt pianering såväl af denna som af bredvid liggande tomter, en större derstädes högst behöflig plats blifvit beredd.
Vid Habo äro likaledes samtliga bangårdsarbeteu fullbordade.
Banan har blifvit inhägnad, telegrafledning längs densamma uppsatt och banvaktarestugor utmed densamma uppförde.
Genom fullbordandet af dessa arbeten på en sorn mar, hvilket har varit möjligt endast till följd af de alldeles ovanligt gynnsamma väderleksförhållanden, som inträffade och hvarigenom de högst betydliga transporterna af ma - 16 — 122 — terialier till ofvannärande vattenbyggnader, som till största delen måst ske sjöledes och således varit beroende af väderleken och vindarnes rigtning, kunnat med få undantag oafbrutet natt och dag fortgå, har denna bandel, i längd utgörande 2 mil 35,147 fot, kunnat för allmän trafik upplåtas den l
December 1863. hvarjemte för rörliga materielens tillökning anskaffats: 5 stycken lokomotiv, deraf 2:ne af ny konstruktion med alla hjulen hopkopplade, afsedda för tyngre godståg med ringa hastighet, 4 stycken 3:dje klassens personvagnar och 44 stycken godsvagnar af inhemsk tillverkning, hvartill modellen, försedd med sidobalkar af valsadt jern, blifvit från Hamburg införskrifven. — — — — — — — — — — — — — — — Sedan Rikets Ständer beslutat, att af de medel, som vid då pågående riksdag blifvit för statens jernvägsbyggnader anslagne. en summa af 750,000 R.dr skulle under loppet af år 1863 få användas till förberedande arbeten å de nya jernvägsstambanor, till hvilkas påbörjande anslag beviljats, nemligen: östra stambanan mellan Katrineholm och Norrköping, norra stambanan mellan Stockholm och Upsala, nordvestra stambanan såväl mellan Laxå och Kristinehamn sorn mellan Arvika och norska gränsen, samt sammanbindningsbanan genom Stockholm, så påbörjades omedelbart efter det Styrelsen erhållit del af detta Rikets Ständers beslut, de noggrannare detaljundersökningarne, som städse måst föregå jernvägsliniens definitiva utstakning, ordnades administrationen på de olika arbetslinierna, börjades iordningställandet af arbetsstationerna och material- och instrumentalförråden, hvarjemte, i mån som arbetsplanerna hunno uppgöras och af Eders Kongl. Majit fastställas, sjelfva arbetet å marken påbörjades, allt i enlighet med hvad här nedan för hvarje särskild bana finnes anfördt:
Östra stambanan:
De särdeles stora terrängsvårigheter, som möta för en jernvägsanläggning mellan Katrineholm och Norrköping, hafva gjort särdeles noggranna och vidlyftiga detaljundersökningar nödvändiga för att erhålla en jernvägslinie med fördelaktigare krökningsförhållanden än den förut utstakade, som legat till grund för Eders Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer rörande anslag till ifrågavarande stambana.
De utförda undersökningarne visade äfven, att jernvägen kunde framdragas utan att kurvor med mindre radie än 2,0r'0 fot behöfde användas och utan att den beräknade anläggningskostnaden derigenom öfverskreds.
Jernvägsliniens rigtning, sådan den af Eders Kongl. Maj:t blifvit fastställd, är följande:
Straxt vid utgåendet från Katrineholms station svänger linien åt söder, genomgår den ansenliga, grus innehållande, Katrineholmsåsen, öfvergår
Dufveholmssjön å dess smalaste ställe, hvarest den dock är 1,700 fot bred, framgår öfver den till en del högst sumpiga marken deremellan och Strångsjön, vidare straxt öster om Ändebohl, i närheten hvaraf ganska betydande jordarbeten förekomma, öfvergår sjön Fjellaren, hvarest — 123 — jernvägen berör ett vattendrag, som genom utförande af ifrågasatt kanalisering skulle sätta de den stora sjön Tisnaren omgifvande trakter i lätt förbindelse med jernvägen stiger uppför den här mötande Kolmården på en hög bank och genom en synnerligt svårarbetad skärning vid Vesteråsen, öfvergår i närheten af länsgränsen Kolmårdens högt belägna mäktiga bergplatå, hvarest vid Klinta stora bergsprängningar måst utföras för banvalls beredande, framgår förbi Simonstorp öfver sjöarne Bolen, Stora och Lilla Yddern, öfvergår, för att undvika en kostsam och besvärlig omläggning af en utmed sjöarne Vekmångens och Näkens östra strand för några år sedan uyanlagd landsväg, sjön Vekmangen och följer vestra stranden af sjön Näken förbi Stens bruk. hvarifrån jernvägslinien medelst en lång lutning af 1 :100 sänker sig, följande Stens-åns dalgång ned till det vid foten af Kolmården belägna Lilla Aby, å hvilken sträcka stora berggenomskärningar, höga stödmurar och 2:ne mindre tunnelar förekomma, framgår sedan utmed Bråviken öfver en ganska jemn mark fram till staden Norrköping, hvarest åt bangården, midt för Karl Johans torg, kunnat gifvas ett särdeles beqvämt läge, paralellt med stadstomterna och särdeles tjenligt för att i olika rigtningar leda sidospår ned till lastkajerna utmed hamnen. — — — — — — — — — — — — — — — — Arbetsstyrkan utgjorde vid årets slut 1,110 man.
Till åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts derom medelade föreskrift, att, i anledning af den nedsättning af 105,000 R:dr i beräknade anläggningskostnaden för östra stambanan emellan Katrineholm och Norrköping, motsvarande kostnaden för den dertill behöfliga jord, som Rikets Sländer vidtagit, i samråd med Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande söka tillvägabringa sådana öfverenskommelser inom orterna, att den erforderliga jorden måtte kostnadsfritt till staten öfveriemnas eller bidrag för densammas inlösen tillskjutas, har Styrelsen satt sig i förbindelse med Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i„
Ostergötlands och Södermanlands län; och har Styrelsen genom Landshöfdingen i Östergötlands län under år 1863 emottagit dels förbindelse från flera egendomsegare inom nämnde län att antingen kostnadsfritt, nemligen egarne till Hults, Stens och Leonardsbergs egendomar, eller emot en bestämd summa afstå den för stambanans anläggning öfver deras egor erforderliga mark, och dels ett kontant penningebelopp af 10,090 R:dr 66 öre, förslagsvis beräknadt, att betäcka deri utöfver dessa frivilliga erbjudanden erforderliga expropriationskostnader inom Östergötlands län, hvaremot Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Södermanlands län sedermera, under den 1!
November 1864, underrättat Styrelsen, att af jordegarne endast Oppunda häradsboer för en allmänning och egaren till Claestorp för honom tillhörig mark förklarat sig villiga afstå den jord, som erfordrades, men öfrige egare, nemligen Eriksbergs, Stora Djulös och Enbrostugans, icke voro villiga till en dylik uppoffring, äfvensom att hvarken dessa sistnämnde egare ej heller vederbörande kommuner, hvars yttranden infordrats, befunnits benägna att med något kontant tillskott bidraga till godtgörande af den ifrågavarande expropriationskostnaden.
Norra stambanan: