Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna votering har utfallit med 46 Ja och 71 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med iVrj-propositionen.
Prof. 1885 Sf 1868. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 22 Håff. 2 10 Stats-Utskottets Memorial N:o 116, 21:sta voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att ett anslag af 24,000 Riksdaler, under titel:
Bidrag till handelsflottans pensionsstat att af tullmedlen direkte utgå, såsom förslagsanslag uppföres, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat att uppföra berörda anslag såsom reservationsanslag.
Omröstningen häröfver har utvisat ett resultat af 42 Ja och 7 5 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med iV«j-propositionen.
22:dra voteringen.
Den, som vill att, enligt Stats-Utskottets hemställan, Rikets Ständer för Direktören vid straff-fängelset i Norrköping August Leopold Hård af Segerstad bevilja en årlig pension till belopp af 1,500 Riksdaler, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat bemälde Hård af Segerstad pension af 2,000 Riksdaler årligen.
Som voteringen utfallit med 46 Ja och 71 Nej) hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse ined Nej- p ro po si tio n en.
23:dje voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af bifall å Kongl. Maj:ts nådiga framställning derom, att Expeditionschefen vid Sjöförsvars-departementets expedition af Kongl. Maj:ts Kansli m. m.
Malcolm Gustaf von Schantz måtte berättigas att, vid afskedstagande! efter upphunnen pensionsålder, utöfver den honom å en expeditionssekreterarelön i Landtförsvars-departementets kansliexpedition tillkommande pension af 3,600 R:dr, under sin återstående lifstid å Allmänna Indragningsstaten uppbära ett årligt belopp af 800 Riksdaler, röstar Ja; Stata-Utskottets Memorial N:o 116. 11 Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är berörda nådiga framställning af Rikets Ständer bifallen.
Omröstningen har utfallit med 56 Ja och 61 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Aty-propositionen. 24:<1<* voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af bifall å väckt motion om en årlig pension af 300 R:dr för Kontraktsprosten m. m., Theologie Doktorn Anders Jacob Cnattingii enka, Ulrika Mathilda Sofia Cnattingius samt ogifta dotter Carolina Emilia och son Jakob Daniel Johan, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat Kontraktsprosten, Doktor Cnattingii enka, Ulrika Mathilda Sofia Cnattingius, en årlig pension af 300 Riksdaler.
Denna votering har utfallit med 41 Ja och 76 Nej, i följd hvaraf Rikets
Ständer beslutat i enlighet med -Ve;'-propositionens lydelse.
Om hvilket allt Förstärkta Stats-Utskottet härmed skolat Rikets Ständer underrätta, Stockholm den 24 Maj 1866.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1866. Stats-Ulskollels Memorial N:o 117. 1 N:o 117.
Ank. till Eitp.-Utsk. den 28 Maj 1866, kl. 5 e. m.
Memorialmed förslag till voteringsproposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående upplåtelse lill Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande läqenheter.
(I. A.) I anledning af Kongl. Maj:ts i detta ämne aflåtna nådiga Proposition, hemställde Stats—Utskottet, uti sitt Utlåtande N:o 73, att Rikets Stander, med hufvud sakligt bifall till hvad Kongl. Maj:t föreslagit, måtte för deras del medgifva, att till Göteborgs stad, för det i den nådiga Propositionen omförmälda ändamål, må upplåtas gamla Elfsborgs kungsladugård, jemte dertill hörande, icke skatteförsålda lägenheter, med undantag af den mark, tillsammans utgörande 88 tunnland 4 4j-S kappland, som Kronan för eget behof sig förbehållit, samt staden berättigas att uppbära och disponera de grundlegor, arrenden och andra afgifter, hvilka af så väl de skatteförsålda som öfriga lagenheterna erläggas, dock utan inskränkning i den rätt, som, på grund af Kongl. Brefvet den 44 November 4 834, tillkommer innehafvare af ännu icke skatteförsålda lägenheter i Carl Johans församling, att desamma till skatte lösa, samt med rättighet för Kronan att fortfarande uppbära de inflytande skalteköpeskillingarne för sådana lägenheter, hvilka, enligt högstberörda nådiga Bref, kunna, i den mån ansökningar derom inkomma, till skatte försäljas, äfvensom med förbindelse för staden att, i den ordning Kongl. Maj:t vid ärendets slutliga pröfning kan finna skäligt fastställa, ärligen utbetala 42,000 R:dr, motsvarande i jemnadt tal den inkomst, som af lägenheterna på sednare tiden tillfallit dels Landshöfdingen i länet, dels landshöfdinge-löneregleringsfonden, samt slutligen under förbehåll att den till en del af slottsskogs-lägenheterna hörande dugliga skog bibehålies för att till parkanläggning för staden användas.
Denna hemställan biel' af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden bifallen, af förstnämnda Riks-Stånd dock tii/i. till fl. St.
Prut. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd.
2 Band. 23 Höft. 2 Stats-Utskotlets Memorial l\:o 117. med den förändring, att berörda belopp höjdes från 12,000 till 16,000 R:dr.
Af Bonde-Ståndet blef deremot detta Utlåtande till en början återremitteradt, men uppå Utskottets hemställan uti dess Memorial N:o 99 att Bonde-Ståndet måtte i irågan fatta beslut, godkände detta Stånd hvad Utskottet uti Utlåtandet Nio 73 (öreslagit, med den förändring att det belopp, hvarföre kungsladugårdens upplåtelse finge ega rum, bestämdes att utgå med 16,000 R:dr årligen.
I fråga om afgiftsbeloppet hafva alltså tvänne Riks-Stånd slädnät emot två, hvadan frågan bör i Förstärkt Siats-Utskott afgöras; och torde för den omröstning, som sålunda kommer att ega rum, antagas följande voteringsproposition: »Den, som, på sätt Stats-Utskottet hemställt, vill att Rikets Ständer, med hufvudsakligt bifall till hvad Kongl. Majit i nådig Proposition N:o 45 föreslagit, måtte för deras del medgifva, att till Göteborgs stad för det i den nådiga Propositionen oroförmälda ändamål må upplåtas gamla Elfsborgs kungsladugård, jemte dertill hörande, icke skatteförsälda lägenheter, med undantag af den mark, tillsammans utgörande 88 tunnland 14jS kappland, som Kronan för eget behof sig förbehållit, samt staden berättigas att uppbära och disponera de grundlegor, arrenden och andra afgifter, hvilka af såväl de skatteförsälda som öfriga lägenheterna erläggas, dock utan inskränkning i den rätt, som, på grund af Kongl. Brefvet den 14 November 1854, tillkommer innehafvare af ännu icke skatteförsälda lägenheter i Carl Johans församling, att desamma till skatte lösa, samt med rättighet för Kronan att fortfarande uppbära de inflytande skatteköpeskilliugarne för sådana lägenheter. hvilka, enligt högstberörda nådiga Bref, kunna, i den mån ansökningar der om inkomma, till skatte försäljas, äfvensom med förbindelse för staden att, i den ordning Kongl. Majit vid ärendets slutliga pröfning kan finna skäligt fastställa, årligen utbetala 12,000 R:dr, motsvarande i jemnadt tal den inkomst, som af lägenheterna på sednare tiden tillfallit dels Landshöfdingen i länet, dels la.ndshöfdingelöneregleringsfonden, samt slutligen under förbehåll att den till en del af slottsskogs—lä "enheter na hörande dugliga skog bibehålles för att till parkanläggning för staden användas, röstar Ja.
Den. det ei vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit Utskottets ofvanberörda hemställan, med den förändring, att beloppet, hvarför ifrågavarande upplåtelse får ega rum, blifvit bestämdt till 16,000 R:dr årligen.» Stockholm den 28 Maj 1866.
BECKMAN, 1866. Stats-Utskottets Memorial N:o 118.
1 HT:o lia Ank. till Exp.-Utsk. den 29 Maj 1866, kl 11 i. m. Memorial, med förslag till voteringsproposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande I5:de punkten i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. (Rgs-Afd.)
För utförande af omläggningar å landsvägen mellan Hvetlanda ochsSerarps gästgifvaregårdar i Ostra härad af Jönköpings län, hade i nämnda punkt af berörda Utlåtande Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte anvisa ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 40,000 R:dr, att under år 1867 utgå med halfva beloppet eller 20,000 R:dr, under de vilkor, som varda stadgade för tillgodonjutande af sådana statsbidrag, hvilka vid denna riksdag blifva för andra dylika företag beviljade.
Denna Utskottets hemställan har bifallits af Preste- och Borgare-Stånden; hvaremot densamma blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet afslagen.
Då tvänne Riks-Stånd sålunda i denna fråga stadnat mot två och alltså, jemlikt 69 § Regeringsformen och 73 § Riksdags-ordningen, för dess afgörande om röstning måste anställas i Förstärkt Stats-Utskott, får Utskottet föreslå följande voteringsproposition :
Den, som vill att, på sätt Stats-Utskottet föreslagit, Rikets
Ständer för utförande af de ifrågasatta omläggningsarbetena på landsvägen mellan Hvetlanda och Serarps gästgifvaregårdar i Östra härad af Jönköpings län anvisa ett anslag utan återbetal ningsskyldighet af Fyratiotusen Riksdaler, att under år 1867 utgå med halfva beloppet eller Tjugutusen Riksdaler, under de vilkor, som varda stadgade för tillgodonjutande af sådana statsbidrag, hvilka vid denna riksdag för andra dylika företag beviljats, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Bih. till B.
Brot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 24 Häft. I 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 119.
Nej, är, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets beslxit, omförmälda framställning af Rikets Ständer afslagen.
\:0 119.
Ank. till Exp.-Utak. den 29 Maj 18f>6, kl. 11 f m Memorial, med förslag till voteringsproposition, i fråga om anvisande af anslag för norra jernvägsstambanans fortsättning.
Uti 2:dra punkten af sitt under N:o 80 afgifna Utlåtande hade Utskottet hemställt, att något anslag för fortsättning af ifrågavarande stambanas anläggande icke vid denna riksdag mätte af Rikets Ständer beviljas.
Denna hemställan har bifallits af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden, med atslag å Utskottets framställning, beslutat att, för norra stambanans fortsättande från Upsala i rigtning till Sala, anvisa 500,000 R:dr att, i mån af behof, under år 1867 från Riksgälds-kontoret utgå.
För den omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, som i följd häraf måste för frågans afgörande anställas, får Utskottet föreslå följande voteringsproposition:
Den som, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet, anser att något anslag för fortsättning af norra stambanans anläggande icke vid denna riksdag bör af Rikets Ständer beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej > Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat att, för norra stambanans fortsättande lrån Upsala i rigtning till Sala, anvisa Femhundratusen Riksdaler att, i mån af behof, under år 1867 från Riksgälds-kontoret utgå.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120.
3 Mfso 120.
Ank. till Exp.-Utsk. don 29 Maj 186C, kl. U f. m Utlåtande, i anledning af väckt motion om beviljande af förlagslån till brandskadade näringsidkare i Carlstad.
Under erinran om den beredvillighet, hvarmed Rikets Ständer efter sådana olyckshändelser, som den, hvilken den 2 Juli sistlidet år öfvergick staden Carlstad, då densamma till 9/10:delar nedbrann, sökt lindra den deraf uppkommande nöden och, i den mån på Rikets Ständer berott, afhjelpa den betryckta ställning, hvaruti näringsidkare genom dylika olyckor alltid försattes, har uti en inom Borgare-Ståndet af Herr A. Waldenström afgifveu motion (N:o 82) framställning blifvit gjord derom att Rikets Ständer, i likhet med hvad som skett efter de städerna Wexiö, Åmål, Christianstad och Jönköping öfvergångna eldsvådor, hvilka varit af vida mindre omfång och utsträckning än den ifrågavarande, måtte bevilja staden Carlstad ett lån af 70,000 E:dr att under stadens garanti och mot dess förbindelse utbetalas till
Drätselkammaren för att till behöfvande näringsidkare i staden såsom förlagslån utlemnas samt att för sagda låns åtnjutande måtte stadgas enahanda vilkor i öfrigt, som förut bestämts för dylika lån, men att, med afseende på olyckans betydenhet, återbetalningstiden finge utsträckas till 10 år; — och hade motionären såsom skäl för bifall till sin framställning anfört: att vid dylika olyckor näringsidkarne tvifvelsutan vore de mest lidande, emedan utom den omedelbara förlust, som dem tillskyndades genom nedbrunnen och skadad egendom, deras verksamhet förlamades och inskränktes för en längre tid; att, ehuru större delen af nämnda stads näringsidkare erhölle ersättning för den direkta förlusten utaf vederbörande brandstodsbolag, åtskilliga af dem likväl, isynnerhet de mindre bemedlade, icke iakttagit försigtigheten att brandförsäkra sin egendom och i följd deraf vore för en längre tid hämmade i utöfningen af deras verksamhet; samt att de rika bidrag, som den allmänna välgörenheten insändt till stadens nödhjelps-komité, i första rummet måst användas till anskaffande af lifsuppehälle och uppförande af provisionela bostäder, i anledning hvaraf nödiga förlag för näringarnes bedrifvande icke med sagda bidrag kunnat anskaffas.
. I sammanhang med denna motion har Utskottet förehaft åtskilliga, med skrifvelse från Chefen för Kongl.
Civil-departementet till Utskottet öfverlemnade hand - 4 Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 120. lingar, af hvilka inkemtats, att sedan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands län till Kongl. Maj:t insändt och till nådigt bifall förordat en af stadsfullmägtige i Carlstad afgifven undei-dånig ansökning att, då genom den timade eldsvådan största delen af stadens handlande, handtverkare och öfrige näringsidkare icke allenast blifvit husvilla och för längre tid urståndsätta att återupptaga sin rörelse utan äfven lidit omedelbar förlust genom uppbrunnen, men ej brandförsäkrad egendom, hvilken förlust för 110 särskilda näringsidkare uppgifvits till 84,359
R:dr samt då det vore af största vigt att bereda nödigt förlag för näringarnes fortsatta bedrifvande, helst en stor del näringsidkare förlorat all sin egendom, Kongl. Maj:t ville till Rikets Ständer aflåta Proposition i enahanda syfte, som den här ofvan omförmälda motionen; samt Kongl. Maj:t, i anledning af berörda ansökning, låtit infordra yttrande af Kommers-kollegium, huruvida större eller mindre del af det sökta låneunderstödet å 70,000 R:dr kunde från manufaktur-diskontfonden erhållas; så har bemälda Kollegium, enär nämnda fonds medel genom derå skedda invisningar vore betydligt medtagna samt då af de i Carlstad bosatte näringsidkare endast en varit till åtnjutande af lånerätt i manufaktur-diskonten berättigad, ehuru denne fabriksidkare, hvars lånerätt uppgått till ett belopp af allenast 2,358 R:dr, icke sedan år 1863 af en sådan förmån sig begagnat, uti afgifvet underdånigt utlåtande förklarat sig icke kunna tillstyrka, att större eller mindre del af det utaf stadsfullmägtige i Carlstad begärda låneunderstödet blefve anvisad att från manufaktur-diskonten utgå.
I anledning af hvad Kommers-kollegium sålunda anfört har Kongl. Maj:t funnit den underdåniga framställningen icke föranleda annan åtgärd, än att, då hos Rikets Ständer fråga jemväl bliivit väckt, som vore på Stats Utskottets pröfning beroende, om beviljande af lån åt staden Carlstad för ifrågavarande ändamål, handlingarne, på sätt sedermera äfven skett, skulle till nämnda Utskott öfverlemnas.
Enligt hvad ofvan blifvit nämn dt, har värdet af den egendom, som, utan att vara brandförsäkrad, vid ifrågavarande eldsvåda gått förlorad, blifvit af 110 särskilda näringsidkare uppgifven till 84,359 R:dr.
För bedömandet af denna summas större eller mindre betydenhet, lärer vara nödigt att känna värdet jemväl af sådan vid samma tillfälle förlorad egendom, som varit mot eldskada försäkrad och för hvilken ersättning alltså erhållits.
I berörda afseende har Utskottet från såväl städernas allmänna brandstodsbolag som försäkringsbolaget Seandia införskaffat uppgifter, som utvisa, att af dessa bolag det förra till följd al den i Carlstad timade brandskadan utbetalt ett ersättningsbelopp af 1,942,040 R:dr 66 öre och det sednare 384,255
R:dr eller tillsammans 2,326,295 R:dr 66 öre.
Huruvida och i hvad mån egendom varit jemväl hos andra dylika bolag försäkrad, är Utskottet icke i tillfälle att upplysa, men nyss angifna förhållande mellan försäkrad och icke försäkrad egendom torde få anses ådagalägga, att de till ersättning oberättigade förlusterna, om äfven kännbara för dem, som deraf drabbats, likväl icke äro så svåra, att de i och för sig kunna antagas utöfva, någon på samhällets och dess näringars utveckling i väsendtligare mån eller för längre tid störande inverkan.
Motionen lemnar icke någon upplysning om beloppet af de gåfvor och bidrag, hvilka genom allmän välgörenhet kommit de brandskadade till godo, men det torde kunna antagas att, sedan de behof blifvit fyllda, hvarom motionen främst nämner, berörda bidrag skola lemna ett till ersättning af oförsäkrad egendom icke obetydligt öfverskott.
Vid sådant förhållande och då Rikets Ständer, genom bifall till Stats-Utskottets i 64 punkten af dess Utlåtande N:o 60 framställda förslag, i och för ny reglering af torg, gator och tomter i Carlstad, redan beviljat och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisat dels 50,000 R;dr Stats-Utskottets Utlåtande N:o 121. 5 såsom understöd utan återbetalningsskyldighet och dels en summa å enahanda belopp såsom lån, har Utskottet ansett sig icke kunna förorda beviljandet af det särskilda förlagslån, som af motionären blifvit hegardt.
N:o 1*1.
Ank. till Exp.-Utsk. den 29 Maj 1866, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om låneunderstöd för anläggning af en jernväg mellan Filipstad och nordvestra stambanan.
Uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 345) har Riksdagsfullmägtigen Georg Nyqvist från Wermlands län, under anförande hurusom den betydliga jerntillverkning, hvilken nu bedrifves omkring och i närheten af Filipstad, skulle, derest lättade kommunikationer kunde åvägabringas, vinna en tillökning och framkalla ett industrielt framåtskridande, som icke blott för denna ort och dess bergsbruksidkande befolkning utan jemväl för .Staten och det allmänna komme att medföra högst väsendtliga fördelar, hemställt att, för så vidt nordvestra stambanan blefve så lagd att en bibana från nämnda ort kunde med fördel till densamma anslutas, Rikets Ständer för en sådan bibana mellan Filipstad och trakten af Norum ville såsom låneunderstöd anvisa §:delar af den till 2,258,000 R:dr för en dylik bibana beräknade anläggningskostnaden, att under byggnadsåren räntefritt begagnas samt derefter innehafvas mot erläggande af tre procent ränta och den amortering Rikets Ständer kunde anse billig.
Då denna motion grundar sig på den förutsättning att af de tvänne alternativa sträckningar, som vid tiden för motionens afgifvande voro för den nordvestra stambanan ifrågasatta, den öfver Norum gående skulle komma till utförande, men Rikets Ständer numera beslutat, att nordvestra stambanan skall fä sin sträckning öfver Carlstad samt alltså sjelfva grunden för motionärens framställning förfallit, hemställer Utskottet, att förenämnda motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 28 Mai 1866.
Brot. 1865 & 1866. 4 8aml.
1 Afd 2 Band. 24 Haft. 2 Stockholm, tryckt hos H. Nisbeth, 1666.
Stats-Utskottets Memorial N:o 122.
1 IVo 122 Ank. till Exp.-Utsk. den 2 9 Maj 1866, kl. 11 f m.
Memorial, angående anvisande af arfvode för befattningen med tryckta, riksdagshandlingars mottagning, vårdande och utdelning. (R. A.) Alltsedan 1828—1830 års riksdag, — då Rikets Ständer beslöto, att ej allenast de öfverblifna exemplaren af Riks-Ståndens från trycket utgifna Protokoller jemte dertill hörande Bihang, utan äfven sådana mellan riksdagarne tryckta handlingar, som tillhörde sagda Bihang, skulle till Riksgälds-kontoret aflemnas, för att der förvaras och på föreskrifvet sätt tillhandahållas eller utdelas, — har särskildt arfvode varit, af Rikets Ständer anvisadt till Fullmägtiges i Riksgäldskontoret disposition lör befattningen med mottagningen, vårdandet och utdelningen samt redovisandet af sådana protokoller och handlingar.
Detta arfvode bestämdes vid ofvannämnda riksdag till 1,000 R:dr, men nedsattes vid 1834 och 1835 års riksdag till 900
R:dr och vid riksdagen åren 1840 och 1841 till 800 R:dr samt vid derpåföljande riksdag till 500 R:dr, allt Banko.
Vid 1856, 1857 och 1858 års riksdag ökades arfvodet till 1,200 R:dr R:mt, till hvilket sistnämnda belopp det jemväl bestämdes vid de tvänne sednast hållna riksdagarne och således till 2,400 R:dr för tiden från 1860 års början till slutet af år 1865.
Jemte förmälan härom, hafva Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, uti en till Stats-Utskottet den 1 sistlidne Mars aflåten skrifvelse, vidare anfört, att då nästa riksdag kommer att taga sin början redan i medlet af Januari månad 1867, behöfde visserligen meranämnda arfvode vid innevarande riksdag icke bestämmas för lika lång tid som vid föregående riksmöten; men enär enahanda antal protokolls- och bihangs-samlingar som förut böra vid och efter denna riksdags slut från Riksgälds-kontoret utdelas och då således egentligen samma bestyr och åligganden, som under de föregående riksdagarnes mellantider bordt verkställas, nu måste under en kortare tid fullgöras och alltså komme att erfordra en mera Bih. till B.
Prot. 1865 Sf 1866. 4 Sami. 1 Afcl. 2 Band. 25 Häft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 122. odelad verksamhet, ansågo Fullmägtige ifrågavarande arfvodes belopp för tiden intill nästkommande riksdag icke skäligen kunna lämpas efter den förkortade tidrymd, för hvilken detsamma nu komme att bestämmas.
Vid sådant förhållande och då det förråd af äldre och nyare riksdagsprotokoller jemte bihang äfvensom komité-betänkanden samt öfriga böcker och tryckta handlingar, för hvilkas fortsatta vårdande detta arfvode vore afsedt, numera utgjorde nära 109,000 volumer, samt detta förråd komme att än ytterligare ökas genom protokollerna och bihanget vid innevarande riksdag, hade, i berörda skrifvelse, Fullmägtige hemställt, att ett belopp af Åttahundra Riksdaler Riksmynt måtte, såsom arfvode under tiden från 1865 års slut och till dess den föreskrifna utdelningen vid nästa riksdags början blifvit vederbörligen fullgjord, tilldelas den tjensteman vid Riksgäldskontoret, som af Fullmägtige fått. eller hädanefter får sig uppdraget att mottaga, vårda, utdela och redovisa ej mindre alla de tryckta riksdagsprotokoller med dertill hörande bihang än jemväl alla andra från trycket utgifna handlingar, som till följd af Rikets Ständers beslut böra i Riksgälds-kontoret förvaras.
Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande; och enär de göromål och åligganden, som tillhöra ifrågavarande befattning och som, ehuru alltjemt fortgående, likväl företrädesvis vid början af hvarje riksdag genom då skeende utdelningar, liksom näst efter slutet af hvarje riksmöte genom då förekommande emottagningar af riksdagsprotokoller med flera handlingar taga tid och omtanka i anspråk, hädanefter, genom hållandet af årliga riksdagar, komma att på hvarje särskildt år fördelas mera jemnt än hyad hittills, med riksdagar endast hvart 3:dje år, kunnat vara händelsen, har Utskottet, för sin del, funnit lämpligast och med dessa göromåls blifvande beskaffenhet mest öfverensstämmande, om arfvodet för meranämnda bestyr blefve efter kalenderår beräknadt samt efter slutet af hvarje sådant år till vederbörande utbetaldt.