Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
A0 Uti denna motion, som från Ridderskapet oell Adeln lill Utskottet blifvit remitterad, har motioäairen., efter en kort framställning af Slenkohlsverkels öden, hufvudsakligen anfört, hurusom nedra kohlOötsen uti Ryds gamla Schacht, hvars åtkomlighet, under nära ett halft århundrade, varit föremål för alla ansträngningar och alla förhoppningar, blifvit i September månad förlidet år i833 anträffad; att de kohl, som derifrån och från Brors Backes Schacht blifvit upptagne, vid här i huivudstadeu anställde noggranna jemförelseförsök med Engelska Stenkohl, befunnits bättre än Stenkohl ifrån Hull och nära jemngode med dem ifrån Newcastle; att enligt uppgjord arbetsplan kohlupptagningen, under loppet af omkring 80 år, är beräknad att ärligen uppgå, utöfver verkets eget förbrukningsbehof till 85 å 98,000 Tunnor att afyttra; att Le rFa b rika ten äro begärlige i handel, och att Verket ifrån Augusti månad 1830, då det af nya Bolaget emottogs, till December sistlidet år i833, med beräkning af nedlagde kostnader i byggnader, af inventarier och effecter, lemna,t en behållning af 219,363 Rdr 20 sk. 6 rst, Motionairen tillägger härvid', att sådan är Verkets nu varande ställning och sådane äro förhoppningarne; roen dessa förhoppningar hvila likväl på möjligheten alt kunna drifva Verket och att det, vid inträffande oförmoniiga händelser, icke afstannar.
En sådan vore det 0111 Verkets producter icke kunde afyttras ech nödigt förlag för vintermånaderne derigenom koinme att saknas, — En sådan händelse är tänkbar; Bolaget, sorn förutsett möjligheten deraf, har alltså medgifvit upptagandet af ett förlagsLån af 3o,ooo Rdr på kohlbehållniugen.
Motionairen anhåller alltså, å Direclionens för Höganäs Stenkohls-* Verk vägnar, om beviljandet af en sådan Lånerättighet emot låg ränta Bih. till R.
Prot. iS34* 4 Sami. 1 Ajd. 1 Bandet, l ödra Häftet. 2 Stats-Utskoltcts Utlåtande N:o f5j. och pä 9 månaders tid på kohlbehållningen N:o i till ?i/*3-delar af dess värde efter gångbart pris ända till berörde belopp af 3o,ooo Rdr, i den sältra förhoppning, att Rikets Ständer inse vigten af upprätthållandet af detta enda Sienkohlsverk , beläget i Rikets bördigaste Province vid kusten, hvarifrån Verkets Producter kunna sjöledes transporteras; och att Rikets Siänder, medelst anvisning af en sådan Lånrällighet, med sorgfällighet vårda denna till förkofran öppnade nya källa, hvarifrån mångfalldiga näringsgrenar kunna hemta sin upprinnelse. v Bolaget saknar utvägar, vid en sådan inträffande händelse, att förse Verket med nödige medel och om det i brist af förlag en gång faller, så uppreses det troligen alldrig mer.
Utaf Directionens för StenkohlsVerket vid Höganäs, under den uFebruarii 1834> afgifne och vid motionen fogade underdåniga berättelse, inhemtas, ibland annat, att de å Verket nedlagde kostnader af alla slag i Byggnader, machiner etc. etc. och Fabriksanläggningar, ifrån den i Augusti 1835 lill den 3i December i833, uppgå lill en sammanräknad summa af B:co R:dr 443,566; 22, 10.
Verkets tillgångar i Contant, fordringar, materialier och effecter, i Kohl, Tegel, LerFabrikationer och Lera, utgjorde den 3i December i833 149.368: 4’ 8, S;a B:co R:dr 592,934: 27, 6.
Influtne medel genom Actierne uppgå till 257,171: 2. — Skuld 116,400; — — • 373,571: 2. ——■ Skilnaden utgör den vinst eller behållning
Verket under tiden lemnat med 2rq,?g3: ;>5, 6.
Summa B;co Hulr 592,934 : 27, 6.
Vidare: att den beräknade kostnaden af 120,000 Rdr har varit tillräcklig lill Verkets försättande i det skick det nu belinnes, men berörde summa, som Bolaget uppdrog åt
Directioneu, att genom lån upptaga och hvarföre Kongl. Maj:t i Nåder täckts anslå den derföre belöpande räntan af 5 procent utaf Statsmedlen, bar på denna väg icke kunnat fyllas.
De af Directionen lill detta belopp utgifne
Obligationer hafva icke kunnat helänas; till ett större belopp än 64,000 Rdr, hvilka lill större delen utgjorts utaf några bland Bolagets egne medlemmar.
Fyllnaden 06,001> Rdr Stats-Vts-ottets Utlåtande N;o i58. 3 har
Directionen varit nödsakad upplåna på sin enskilda credit; och hvarföre hon till betäckande af räntan emottagit ett motsvarande belopp af Directionens Obligationer, för hvilka räntan godtgöres af StatsVerket.
Utskottet erkänner, att upprätthållandet af Skånska StenkoldsVerket, såsom det enda i Riket, är af serdeles vigt för de större och betydligaste näringarne; men då statens tillgångar måste tillhandahållas för StatsVerhets behof, anser Utskottet sig ej kunna tillstyrka, att det begärda förlagslånet på desse tillgångar anvisas.
Stockholm den i3 Junii 1834.
Ank. till Exp. Utsk. den j3 Junii, Utlåtande j i anledning af Herr J.
TVasrns motion, om inställelse af vidare utgifning af Riksgäldssedlar samt upphörande af Depo&itionsRäkningarne vid RiksgäldsContorets SedclVerk. c*.
A-) Uti en ifrån BorgareStåndet remitterad motion, har Herr Waern anfört, hurusom RiksgäldsContorets ställning sedan sistlidne Riksdag betydligen försämrat sig, hvarpå de stora afskrifningar, hvilka vid innevarande Riksdag förekomma till afgörande, lemna fulla bevis; och torde det icke få anses öfverdrifvet, om man befarar, att, i händelse RiksgäldsContorets tillgångar icke förstärkas, skall detta Verk, vid 1839 års utgång, äfven under förutsättning att icke åläggas flere utgifter än de redan bestämda, ytterligare hafva försämrat sin ställning med omkring 2 1 f2 millioner Riksdaler, hvadan den effectiva underbalancen vid sagde lid torde kunna förmodas uppgå till ett ganska betydligt belopp.
Under ett sådant förhållande, derå Molionairen ansett sig ej böra underlåta att fästa uppmärksamhet, torde det icke pröfvas olämpligt, att göra afseende på de besparingar i RiksgäldsContorets utgifter, hvilka utan skada kunna vinnas. 4 Stals-TJisJiOltets TJtlåtande N:o i'SS.
Utgifvandet af Creditsedlar (hvars utelöpande belopp vidj r833 årsutgång utgjorde 6,364.047 ^>lC^r 12 smärre sedlar oell 1,939,197
Rdr 16 sk. uli så kallade större sedlar, eller tillsammans 8,004,1 p4 K dr 28 sk.
Riksgäldssedlar) medför för RiksgäldsContoret icke någon vinst, enär Contoret måste i Banken' insätta ett motsvarande belopp af Bancomynt, ulan ådrager detsamma tvertom en icke obetydlig kostnad, som i medeltal af feni år, nemligen ifrån och med 1828 till och med år 183a uppgått till Rdr 12,525: 22, 2. per år; hvadan Motionairen föreslår, att denna kostnad och förlust måtte RiksgäldsContoret besparas, genom upphöjandet, så' fort ske kan, af ifrågavarande Sedelfabrikation, hvarjemte Motionairen föreslår, att de så kallade
DepositionsRäkningarne i RiksgäldsConloret, hvilkas sammanräknade belopp, med undantag af Contorets egna medel, vid 1833 års slut, endast utgjorde n,g56
Rdr 36 sk. RGS.., måt+ te, lill Räkcnskapernes förenklings upphöra.
Genom det vid 1823 års
Riksdag fattade beslut förordnades, i afseende på den summa af Creditsedlar, som den 3l
December 1823, enligt RiksgäidsGonUmets för samma år afslutade Räkenskaper, var utelöpande,, alt på den serskilda Räkningen, som med år 1824 komrae att’ öppnas i VexelBauken för liquiden om Creditsedlarne, skulle RiksgäldsContoret till godo föras, såsom inbalancerad behållning eller avance ifrån år.
1823 , ett emot förenämnde summa i Creditsedlar svarande belopp i Bancomyntj, efter fastställd realisationsgrund: alt på denna sei-skilda räkning alltså icke- skulle få utställas invisnkigar för andre behof, än för Creditsedlars inlösen; likasom det för utvexlade Creditsedlar inflytande Bancomynt 0- vilkoi Sigen borde på samma räkning insättas.
Vid sisthåjine Riksdag väcktes hos Ridderskapet och Adelil motion, 01m upphörande med Mars månads utgång år i83o af all vidare tillverkning af Creditsedlar, 111. m. p och hade, vid motionens remittering, emot den föreslagne indragningen hufvudsakligen, blifvit anmärkt,, att bifall till motionen skulle medföra de skadligaste följder.
Sådan allmänheten blifvit vand vid räkningen i Riksgäldssedlar vore alL befara, det indragningen af desse sedlar skulle höja alla pris Lill Banco och dymedelst göra xöielsccapitalet jemt 5o procent svagare.
Uli SlalsUtskoltets öfver ofvanbeiördé motion afgifne Utlåtande N:o ,fr3., hade, till vederläggande af den gjorde anmärkningen, blifvit anfördt,. hurusom man. känner, af. erfarenheten, alt alltsedan år i8o3, då värdet af, Stals-Utsfcottels Utlåtande N;o 158. 5- Riksgäldssedlarne emot Bancomynb stadgades, håde köpslut oell andra penningeafhandlingar, fastän uppgjorde i Riksgäldssedel-, blifvit med 15anoomy 111 liquiderade, oell att allmänheten numera förstode så lätt att uträkna skillnaden i värdet af Bancomyntet emot Riksgäldssedlar, att Bankens småsedlar merändels alltid, åtminstone i den mindre rörelsen, benämndes efter deras värde i Riksgäldssedlar; och hvad åter anginge den befarade prisförhöjningen, såsom en följd af Riksgäldssedlarnes indragning, så hade
Utskottet ansett förhöjning eller sänkning i pris å varor icke bestämmas af sältet, alt med större eller mindre Ziflertal uttrycka penningens värde, utan att helt andra orsaker aro dertill bidragande; samt slutligen tillagt den anmärkning» att om någon- verklig olägenhet skulle blifva en ovilkorlig och nödvändig påföljd af Riksgäldssedlarnes indragning, så vore i och med detsamma sagdt, att utgifningen af desse sedlar albing skall upphöra, enär enahanda orsak måste i alla tider åstadkomma enahanda verkan.
På grund häraf, hade Utskottet tillstyrkt hvad- Rikets
Ständer jemväl bifallit,- 1:0 att med samma dag som Banken öppnas för utvexling af Silfver emot Bancosedlar, ali tillverkning, af Riksgäldssedlar skulle inställas.
2:0 att de vid berörde lid i-förråd varande och utelöpande Riksgäldssedlar skulle uti RiksgUldsContordis
Cassör på vanligt sätt få ut- och invexlas, så länge de icke äro förslitna.
Utaf RiksgäldsContorets granskade räkenskaper inbemtas; att, oberäknad aflöningen till Tjenstemännen, hvilka med Creditsedelrörelseu cga befattning, har kostnaden för papper, tryckning, stämpling, skäring,. numereVing, signermg och contrasignering m. m._, varit ganska betydlig.
Den. uppgick lör år 1828 till - - - - - B:co Ridr 11,729: 19, —r „ 1829 - - -- ----- „ 8,229; 28, 4. „ i83o - -- -- -- - „ 14,p65: 9, i. „ r83x ----- - - - - „ 11,582: a8, 11. „ i83a -------- „ 16,120: a5, 6.
B:co R:dr 62,627: 14, Huså' att i medeltal, sedeltill verkningen medfört, utom aflöningen, en årlig, utgift af något utöfver 12,000 Rdr.
Beträffande förra delen af motionen, i afseende på upphörandet af CreditSedeltillverkningen, sä har Utskottet, som till alla delar instämmer' uti de af StatsUtskottet vid förra Riksdagen i detta ämne yttrade, åsigtter, 6 Stuts- Utskottets Utlåtande N.o 15g. och, lika med Motionairen, anser kostnaden för Sedeltillverkningen i RiksgäldsContoret kunna och böra besparas, skolat tillstyrka 1:0 att med samma dag, som Banken Öppnas för utvexling af Silfver emot Baneosedlar, all tillverkning afRiksgäldssedlar inställes; 2:0 att de, vid berörde lid, i förråd varande och utelöpande Riksgäldssedlar må uti RiksgäldsContorels Cassör på vanligt sätt ut- och invexlas, så länge de icke äro lörslitne.
Vidkommande senare delen af motionen , rörande Depositionsräkningarne, så har Utskottet härvid inhemtat, att rättigheten att uti Riksgälds» Contoret insätta och genom assignalioner uttaga Riksgäldssedlar begagnas endast för följande verk och inrättningar, nemligen: Stockholms Ränteri, Kongl.
RänteKammaren, Stockholms Stads KronoUppbördsVerk samt f. d. Filial
Discontlnrältningarne.
Och då rättigheten att insätta och efter assignalioner utlaga Riksgäldssedlar måste, såsom en följd af Riksgäldssedeltiilverkningens inställande, af sig sjelf upphöra, har Utskottet skolat tillstyrka, alt ifrån och med nästkommande år någon deposition, af Riksgäldssedlar på räkning icke får ega rum, och att således ifrån nämnde tid de Riksgäldssedlar, hvilka uti Cassorne företes, omedelbart utbytas mot andra Riksgäldssedlar, om tillgång derpå finnes, eller ock med Bancomynt inlösas; och hvarom, genom fullmägtiges i RiksgäldsContoret föranstaltande, Kungörelse i Allmänna Tidningarne bör införas.
Stockholm den i3 Junii 1834- Jf:o i5g.
Ankom till Exped. ^tsk. d.^i3 Junii.
Ut'ätande öfver en af Herr C.
Olbers väckt motion om ett Läneicnderstöd till Staden Marstrand, c«.
Till StatsUtskottet bär BorgareStåndet remitterat ett af Herr Olbers, Riksdagsfullmägtig för Staden Marstrand, afgifvet memorial, deruti han Stals-UtsAottets "Utlåtande
N-o i$g. 7 anför flere missöden, som vållat det Staden icke kunnat fullgöra åliggandet att uppbygga dess allmänna hus, såsom Rådhus, Tullkammare, Våghus , Packhus och Vaktstuga, för hvilka lägenheter rum, emot dryga avgifter, får hyras på serskilde ställen i staden.
Hemställandes Motionairen om icke Staten borde bidraga till denna Stads upprätthållande, ej a'- lenast genom directa medel, såsom Stats-anslag, till inköp af en byggnad, som kunde begagnas till ofvannännde lägenheter, och det för det Allmänna ännu vigtigare ändamål, att
Stadens hamn må kunna underhållas med dertill hörande duc d’Alber, utan äfven genom indirecta medel, såsom nedsättning af Fyr- och Båkpenningarne, för att underlätta omkostnadérne för de sjöfarande, som anlöpa hamnen, och bereda Staden tillfälle till inkomster.
För anskaffandet af Stadens publika bus, föreslår Herr Olbers ett Statsanslag af 4,000 Rdr R:co och för
Quaiens iståndsättande 1,000 Rdr; men om denna anhållan ej skulle bifallas, vågar Motionairen åtminstone hoppas, det Rikets Ständer måtte bevilja Staden Marstrand ett lån af 4,ooo Rdr räntefritt på 10 år emot första inteckning i fast egendom af högre värde, och emot Diseontvillkor.
Stats-Utskottet, som tagit detta' allt i öfvervägande , anser de af Herr Ollers anförde omständigheter icke vara af den beskaffenhet, att de kunna föranleda till något anslag eller Låneunderstöd af allmänna medel, hvadan Utskottet, afstyrker bifall å motionen.
Slockholm den i3 Junii i834- N:o 16c.
Ant. till Exp. Utsi. den r3 Junit.
Utlåtande, öfver Riksdags falima gil gen Lars Larssons ifrån Elfsbergs Län motion, om af fattande af en Fond till understöd och län för ttörre nödige vattenajlcdningar, (R. A.)
Uti el t ifrån BondeStändet remitteradt memorial har Riksdagsfullmägtigen Lars Lanson ifrån Elfsborgs
Län sökt fästa uppn äiksamheteri 8 Stats-Uiskottets Utlåtande N:o 16t> derpå, att dea sig visade oförmågan, till anläggande af nödige vättenäf* ledningar är lika säker orsak till missväxt och sämre skördar, som hinderlig för odlingar och Landets förbättring, hvadan lian yrkar, att a£- hjelpandet af dessa för odlingens och jordens förkofran och bestånd väsendtligasle hinder mätte i första rummet afses, samt en Fond afsättas till understöd och länJ för alla större nödige nät tena fl edsängar , hvilken Fond, efter undersökning af Gode Man, bestyrktes vara af behof- vet påkallad, och hvaraf beloppet linge lyftas hos Konungens Befallningshafvande eller Länets IlushållsSällskap, i den nion arbetet hvarje år ansågs kunna verkställas och om hvars fullgörande alltid borde företes bevis innan vidare andel erhölles.
Detta lån skulle få innehafvas i fern år emot 2 a 3 procents årlig ränta utan Capitalafbetalning, samt, efter denna tid, inbetalas med i-5:del af dess primitiva belopp, jemte stadgad ränta.
Enär ifrågavarande företag, till hvars utförande ett till beloppet obcgränsadt Låneunderstöd blifvit hegardt, är af sådan beskaffenhet, att det endast kan vara föremål för enskilda .onitankan eller ock Länens HushålljiingsSällskapers åtgärd, så afstyrker Utskottet bifall till motionen.
Stockholm den i3 Junii 1834- Ank. till Exp.
Utsk; den 13 Junio Utlåtande, öfver den del af Herr Friherre Hjertås, Gustaf t Adolph, motion, som angar ett räntefritt län frän RiksgäldsContoret alt användas till uppförande af byggnader vid Ottenby Stuteri-Inrättning. cR.
A0 Uti' en ifrån Ridderskapet och Adeln remitterad motion, bar Henr Friherre Hjerta (Xhef för Stuteri-Inräitningarue i Riket) dels föreslagit, att för 1Stad-Vtskotlels 'Utlåtande N:o 162 9 för Stohållningen ett serskildt anslag af 5ooo
Rdr matte å RiksStaten varda uppfördt, och dels anhållit att som den till uppförande af byggnader vid Ottenby SLuleri af Kongl.
Maj:t i Nåder • beviljade summa af 15,694 Rdr 7 sk., hvilken skall utgå utaf Allmännna Byggnadsanslaget för de publike husen i Landsorterne, endast successive inflyter, nemligen år i835 med 3ooo Rdr, 1836 med 5ooo Rdr, 1837 med 5ooo Rdr och återstoden år i838 med 2,694 Rdr 7 sk., men det är af högsta angelägenhet, att byggnaderne med innevarande år kunna begynnas, enär Stuteriet saknar utrymme för redan befintlige hästar, ett räntefritt lån af 6000 Rdr alltså från RiksgäldsContoret måtte för sådant ändamål beviljas, att, efter behofvet, utgå innevarande och nästa år, emot förbindelse att detsamma af de sista arens byggnadsanslag eller för åren 1837 och i838 återgäldas.
Och som Utskottet i afseende på förra delen af motionen, rörande Statsanslaget för Sto-hållningen, yttrande afgifvit uti Utlåtandet N:o 86, i frågan om utgifternes reglering under RiksStatens 8 Hufvudlitel, så återstår nu, alt öfver senare delen af motionen, angående det begärda jjygguadslåneunderstödet ifrån RiksgäldsContoret, yttrande afgifva.
Och då vid närvarande förhållande, RiksgäldsContoret för sina enskilde utgifter behöfver upptaga lån och för dem erlägga 5 procent ränta; samt den omständighet tillika förekommer, att i det ämne, sorn utgör föremål för ifrågavarande motion, någon framställning af Kongl. Maj:t icke blifvit gjord, tillstyrker Utskottet, att motionen lemnäs utan afseende.
Stockholm den i3 Junii l834* N:o 162 Ankom till Exped.
Utsk. d. i3 Junii.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om användande af den, genom TålmansTaffLarne* indragning, uppkomne besparing till understöd vid utflyttningar, (U. A.) Ilos BondeStåndet har Riksdagsfullmägligen Nils Månsson ifrån MalDih. till R.
St, Prot. 2:dra Häftet, 10 Stats-Ulskotle/S'
Utlåtande IVio 162■ molius Län; medi erkännande att åtgärder icke uteblifvif i afseende pä’ jordbrukets understödjande och till beredande af dess förkofran, men med yttrande tillika,, att desse åtgärder så mycket mindre varit fullt ändamål»*- en lige,, som den till hjelp vid utflyttningar an riste summa är alldtle!» otillräcklig och. i allt fall sällan af den utflyttande kan påräknas den tid, då Iian deraf är mest i; behof, uti afgifven, till StatsUlskottet remitterad motion, föreslagit, att de, genom TalinansTafflarnes indragning, besparademedel, måtte användas till understöd för dem, Sora till följd af laga skiften mäste utflytta, elfer ock att det hittils varande anslaget af Statsmedlen för samma ändamål mätte förhöjas..
Detta förslag liar blifvit understöd t af flere BondeStåndets Ledamöter, med serskildt tillägg, ira-af Perr fz t son-, ifrån Christianstads Län, alt då understödsansläget för delta Län, 4ooo Bdr, är alldeles- otili räckligti hvarpå, såsom exempel, blifvit anförd t,, att delegare i skifteslag alltsedan år iSaBega fordringar ännu obeia!dc,,,ochdå högst vådligt vöre, aft genom utlofvaudet af allmänna- bidrag,- hvilka dock sedermera i behofvets stund uteblifva, inleda allmogen i företag,, sorn, åtminstone i början, äro förenade med uppoffringar och förluster,, omnämnde nnderstödssumma för Christianstads
Län mätte fördubblas och ‘-'ålunda bestämmas till 87*00 Rdr årligen;: 2:0 af Riksdagsfullmägljgcn O, Sven:— ion}, att, då troligen ingen Provmce i-Riket'på den korta lid af aine år undergått laga skifte så allmänt som Götheborgs- och Bohus Län, något Bidrag af allmänna medel för berörde ändamål äfven mätte denna Proviiice tilldelas, och har O, Svenssom lill stöd för denna framställning anfört förhållandet i Solberga Socken, der 20 större byar undergått skifteoclv ej mindre än 5j åboer mäst flytta sina byggnader på ny tomt, hvarigenom de likväl, utan att hafva erhållit det minsta af de till Skiftesver— ket ans1 agna medlen, fått. vidkännas stora kostnader, svnneHigast.'som hela den kringliggande orten är skoglös; samt 3:o af Olbf Lindbeck ifrån Hallands Län; sorn, till förebyggande af de oersättliga förluster, hvilka, genom inträffande eldsvådor i de sammanbyggde byarnc förorsakas, ansett utflyttnihgarne böra i möjligaste moa befrämjas och i sådant ändamål föreslagit, ait antingen af den nu uppgifne besparingen eller genom fra raclé-- lös inflytande bränvinslillverkningsäfgifter,, 5o Rdr B:co måtte beviljas den; hemmansåbo i sammanbyggd by, sorn först fordrar laga skifte.
Utskottet medgifver visserligen behofvet af understöd för dem, rönn till följd af. laga skiften skola utflytta, och vigten af att dry.hvilka, i förlitande på Statens bidrag,, en sådan, utflyttning; verkställa,., äfven deraf, pål iSiats-Ulsbotlets Utlåtande N:o i63 :utsatt
Lid lomma 'i åtnjutande; men då Rikets Ständer vid sistlidnc Riksdag å 9 llufvudtiteln beviljade ett ti
Hök t årligt anslag af 20,000 Rdr lill understöd vid utflyttningar samt till afvittrings verkets befrämjande och samma Titels tillgångar äfven nu blifvit tillökade så att, om behofvet så fordrar, ulflyllningsbjelpen kan antingen utsträckas eller åtminstone hastigare utfalla, anser StatsVtskottét sig icke kunna tillstyrka, att något bestämdt tillökt Statsanslag för detta ändamål serskildt anvisas.
IIvad dernäst angår del framställda förslaget, att härtill använda den besparing som genom TalmansTåfflarnes indragning uppkommit ; så enär denna utgift, i fall den bade egt rum, skolat, lika med andra Riksdagsort!- kostnader, bestridas af RiksgäldsContoret; samt RiksgäldsContoret i och för dessa kostnaders liqviderande måst upptaga lån, hvadan TafFlarnes indragning icke beredl tillgång för okade utgifter, utan endast en motsvarande minskning i behofvet af skuldsättning för det närvarande, kan Utskottet till nämnde förslag icke tillstyrka bifall.
•Stockholm den ;i 3 Junii fS34, N:o jfld A’nk. lill Exp. Utsk. d. x3 Junii. ■ Utlåtande} i fråga om låneunderstöd till S t aden Falkenberg. fU.A) Sedan Borgerskapets äldste i Staden Falkenberg, jemte framställning 0111 den olyckliga belägenhet, hvaruti Staden blifvit försatt genom inträffade eldsvådor, 1826 års missväxt och de 3:ne sistförflulne arens misslyckade fiske, hvilka omständigheter nödgat Staden alt, lill uppförande af oundviklige, numera fulländade allmänna byggnader för Staden, upptaga penningelån, hvarigenom Staden nu vore försatt i en skuld ef 6,5oo Rdr R:co, deraf minst 5,000 Rdr borde utan uppskof betalas eller ock med betydliga kostnader omsättas, hos Kongl. Majit underdånigst anhållit, att, >då Sökandernes bemödanden alt utur någon publik cassa eller ock hos enskilde erhålla eli slående p>enningelån, icke rönt framgång, hvadan staden hotades med en oundviklig undergång, derest Kongl.
Nåd ej Stats-Uiskoltels Utlåtande IV:o i63 mellankomme, ett låneunderstöd af 5,000 Rdr på lämplig Betalningstid och emot nedsatt ränta alltså måtte af Statens medel Staden Falkenberg beviljas, emot af Stadens
Äldste och vederbörande utgifvande tjenlig förbindelse; så har Kongl. Maj:t, som vid föredragning den 20 Oclober i83a af denna underdåniga ansökning, funnit
Sig ej kunna använda några allmänna medel för ifrågavarande ändamål, uti Kådig Skrifvelse af den 8 Februarii innevarande år (införd i i:sta Samlingen i:sta Afdelningen under N:o 3a/) med bifogande af samma ansökning, lill
Stat utskottet öfverlemna!, huruvida det sökta låneunderstödet må af Statens medel kunna Staden Falkenberg beviljas.
Enligt hvad Utskottet vid flera föregående tillfällen yttrat, äro StatsVerkets disponible tillgångar utan undantag behöflige för de oundgängligaste Statsutgifternes bestridande; och då Utskottet, ur sådant skäl, redan afstyrkt flera med denne likartade framställningar, samt i öfrigt anskaffning af ett lån af 5ooo Iidr icke synes böra öfverstiga äfven en mindre Stads förmåga, kan Utskottet icke tillstyrka något låneunderstöd af allmänna medel åt Staden Falkenberg; hvarom, i händelse af bifall härtill, underdånig skrifvelse lärer böraaflåtas.
Stockholm den i3 Junii 1854.
N;o i(54 Ank. till Exp.