Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende å denna betydliga kostnad, och då de serskilde, hittills efter sinsemellan skiljaktiga grunder uppgjorda, Registren öfver Riks-Ståndens Prolocoller torde för framtiden, utan egentligafsaknad, kunna umbäras, enär det Allmänna Registret öfver Bihanget till samma Protocoller innehåller upplysning om de dagar, då hvarje i detta Register upptaget ärende hos hvart och ett af Riks-Stånden förevarit, anser Utskottet sig böra hemställa; huruvida icke Riks-Stånden finna för godt att, hvart för sig, förklara, det några serskilda Register öfver deras Protocoller för innevarande
Riksdag icke behöfva, på det allmännas bekostnad, upprättas; kommande naturligtvis, i sådant fall, frågan om bestämmandet af en dylik ersättning,, som i ofvanomförmälda hänseende, under de sednare Riksdagarne, varit beviljadt, alt för närvarande helt och hållet förfalla.
Stockholm den 4 April i84.5‘ N:o 264.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5” April kl. 7' e. m.
Memorial, i anledning af erhållen dterremiss å Utlåtandet N:o< 3.15, angående ett lån för en gymnastikbyggnad i Malmö, (R.glds Afd.)
Ridderskapet och Adeln har till Stats-Utskottet återremitterat Utskottets, . under N;o 215, afgifna utlåtande, k anledning af Kongl. Maj:ts 8 Ståls-Utskottets Memorial, N.o 265, 266.
Nådiga Proposition, angående beviljandet af ett lån för en gymnasl ikbygguads uppförande i Malmö; men sorn samma Utlåtande af de öfriga RiksStånden blifvit bifallet, nemi. af Preste-Ståndet den ia:te, af Borgare-Ståndet den 11 ;te och af Bonde-Ståndet den io:de nästlidne Mars, så anser sig Utskottet, emot Riksdags-Ordningens 78 §., icke kunna med detta ärende taga vidare befattning.
N:o 26S.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 April, kl. 7 e. ra.
Memorial, i anledning af återremiss ä Utskottets Utlåtande JV:o 21 y, angående ett föreslaget lån för reparerandet af Catharina kyrka i Stockholm.
(R:glds. Ajd.)
Detta utlåtande har af Preste-Ståndet blifvit till Stats-Utskotlet återremitteradt; men som detsamma är vordet bifallet at Ridderskapet och Adeln den 7:de, samt af Borgare- och Bonde-Stånden den 12 nästlidne Mars så kan Utskottet, emot 78 §. i Riksdags-Ordningen, icke taga någon vidare befattning med den fråga, hvarom berörde utlåtande handlar.
Stockholm den 4 April 184S.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 April, kl. 7 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ständens skiljaktiga beslut, angående det vid 1840 och 18års Riksdag till Emåns upprensning beviljade stats-bidrag. f R:glds. Afd.J
Vid afgörande af de under innevarande Riksdag väckta och af StatsUtskottet, enligt dess utlåtanden N:ris 97 och 212, behandlade frågor, angående förändringar i sättet för utgåendet af det utaf
Rikets sednast församlade Ständer beviljade Stats-bidrag för Emåns upprensning, hafva Ridder ska - Stals-Utskotlcts MemorialN:0 266, 9 skåpet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallit Utskottets tillstyrkan i utlåtandet N:o g7, att det, vid sista Riksdag, för upprensandet af Einån beviljade lån af Trettiofem Tusen Riksdaler må, emot enahanda vilkor och förbehåll, i afseende på arbetets utförande m. ru., som då stadgades, få, i likhet med den för samma företag dessutom anslagna summa af Tio Tusen Riksdaler, utgå såsom Stats-anslag utan återbetalningsskyldighet, dock med bestämmandet af den förändring uti hittills gällande stadgande, angående tiden för dylika arbetens börjande och fulländande, att ifrågavarande företag, så vida det dertill af allmänna medel beviljade bidrag skall få åtnjutas, ovilkorligen bör påbörjas under innevarande år t845, samt, i öfverensstämmelse med den af Kongl. Majit fastställda plan, fullbordas före slutet af år 18/(8.
Borgare-Ståndet har deremot alslagit hvad Utskottet sålunda, i afseende på det för omförmälda arbetsföretag beviljade låns utgående såsom Stats-anslag utan återbetalnings-skyldighet, tillstyrkt, men likväl medgifvit den af Utskottet föreslagna förändring i tiden för detta arbetes påbörjande och fullbordande.
Bonde-Ståndet har förklarat sig vidblifva det af Rikets Ständer rörande detta ämne vid sednaste
Riksdag fattade beslut med den förändring, att de låntagande, i stället för inteckning, skulle ställa sådan borgen, som Riksgälds-Contoret godkänner, och att, i afseende å tiden för arbetets företagande och fullbordande, Utskottets afgifna förslag skulle blifva gällande.
Samtliga Riks-Stånden hafva följaktligen bifallit Utskottets hemställan i sistnämnde hänseende, eller angående förändringen uti hvad rörande tiden för påbörjandet och fullbordandet af ofvanberörde upprensnings-arbete förut är vordet stadgadt.
Men i fråga om det härtill beviljade stats-bidrags utgående i egenskap af antingen lån eller anslag, ulan återbetalnings-skyldighet, hafva arne Riks-Stånd stannat emot a.-ne; vid hvilket förhållande denna, Riksgälds-Conlorets inkomster och utgifter rörande, fråga, lärer, jemlikt Regerings-Formens 69 §., böra genom omröstning i Förstärkt Slats-Utskott afgöras; och får Utskottet i sådant afseende föreslå följande voteringsproposition:
Den, som, lika med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet, bifaller, att det, vid sista Riksdag, för Emåns upprensning beviljade lån af Trettiofem Tusen Riksdaler må, emot enahanda vilkor och förbehåll i afseende på arbetets utförande m. m., som då stadgades, få, i likhet med den Bih. till R.
Prot. 18/fi. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band 25 Haft. 2 IO Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 26J. för samma företag dessutom anslagna summa af Tio Tusen Riksdaler utgå såsom Stats-anslag utan återbetalningsskyldighet, voterar Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, är, i öfverensstämmelse med Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, framställningen om den för ifrågavarande förelag beviljade låne-summas utgående såsom anslag utan återbetalnipgsskyldighet afslagen.
Då det i Bonde-Ståndets beslut förekommande tillägg, angående skyldigbeten för låntagarne att, i stället för inteckning, ställa sådan borgen, som Riksgäls-Contoret godkänner, icke blifvit stadgadt af någotdera utaf de öfriga Riks-Slånden, torde jlet sålunda endast af ett Riksstånd beslutade tillägg böra anses balva förfallit; och eger samma förhållande jemväl rum i afseende på det beslut, Preste-Ståndet serskildt fattat rörande Stats-bidragets, af Utskottet afstyrkte, användande för verkställandet af allenast en del utaf det ifrågaställa upprensnings-arbetet, och hvarige* nom sistnämnde Stånd medgifvit: ”alt, lör den händelse ett större antal deltagare i företaget ännu vidare skulle lägga ”förande i sin helhet, ifrågavarande 45,000 tlerdånighet öfverlemnas, för att lill större ”retag användas, på sätt Kongl.
Maj:t finner ”betsplanen innehåller.” Stockholm den \ hinder i vägen för arbetets utR:dr må till Kongl. Majit i uneller mindre del af nämnde fönvttigt och i den ordning arUril i845.
Utlåtande, i anledning af 2:ne Rik tets Betänkande, angående ett naden i Christinehamn.
-Stånds återrernisser å Utskotlåti för den nja kjrkobjgg (R:glds Afd.)
Stats-Utskottets, under N:o 216, afgifna utlåtande, deruti Utskottet, på anförda skäl, afstyrkt Rikets Ständers bifall till de under innevarande?
Riksdag gjorda framställningar om ett låne-understöd af allmänna medel för uppbyggandet af en ny kyrka i Christinehamn, har af Preste- och Bor - N:o 2 67.
Ank. till pxp.-Utsk. d. 5 April, II. 7 e. ro. Stats-Utskottets Utlåtande, N'.o 267. gare-Stånden blifvit lill Utskottet ålerremitteradt; varande, lill stöd för de yrkade och beslutade återremisserna samt det begärda lånets beviljande, inom dessa Riks-Stånd hufvudsakligen följande förhållanden uppgifna och vitsordade:
Christinehamns stads- och landtförsamlingar voro i största behof af allmänt understöd för den derstädes länge uppskjutna och numera oundvikligen nödvändiga kyrkobyggnaden, hvilken, med inberäkning af hvad som erfordrades, för att bereda en säker grund för den nya byggnaden, komme att för församlingarne medföra en kostnad af ej mindre, än 66,000 R:dr.
Att utgöra denna ansenliga byggnadskostnad voro församlingarne för närvarande desto mera oförmögne, som stadens tillförene betydliga handelsrörelse med säd och tackjern nu vore inskränkt till en föga lönande minuthandel, hvarförutan staden ännu led af följderna utaf de flera olyckor, som under sednare tider öfvergått detta samhälle.
För kyrkobyggnadens utförande voro följaktligen församlingarne nödsakade att skuldsätta sig och sålunda anlita de bidrag härtill, som under en kommande tid kunde vara att af församlingarnes medlemmar påräknas.
Då enskilde personer, emot föreskrifven säkerhet och lindriga betalningsvilkor, erhöllo lånebidrag utaf allmänna medel för sina egendomars förbättrande, borde äfven en större menighet, emot enahanda säkerhet och vilkor, kunna komma i åtnjutande af dylika, af behofvet högt påkallade, understöd för vida angelägnare föremål.
Oansedt staden Christinehamn, under loppet af några decennier, varit hemsökt af 3:ne serskilda eldsvådor, hade nämnde stad icke, i likhet med andra brandskadade städer, anlitat Siats-Verket om några bidrag till de nedbrunna husens återuppbyggande.
För öfrigt vore det visserligen en i allmänhet riktig grundsatts, att staten endast i serskilda fall och till följd af dervid förekommande egna förhållanden borde understödja kyrkobyggnader; men i afseende på nu ifrågavarande byggnadsföretag, syntes just sådana serskilda förhållanden förefinnas, som för tillvägabringandet deraf påkallade understöd från Statens sida.
Hvad sålunda blifvit erinradt och anfördt, har Utskottet tagit i förnyadt öfvervägande; men då, i fråga om meranämnde låne-understöd, några andra omständigheter för närvarande icke förekomma, än de, som redan vid afgifvandet af UtskotLets förra utlåtande, angående samma fråga, äro tagne i betraktande, och då detta utlåtande är af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallet, anser sig Utskottet, böra detsamma vidblifva.
Stockholm den 4 April i845.
12 §tats- Utskottets Utlåtande, N:0 q6~.
Af Biskop Hedrén: ”Emot det nu fattade beslut anhåller jag få åberopa den reservation, sorn af mig finnes bifogad Utskottets utlåtande N:o 2i 6, jemte de ytterligare upplysningar, som ålerremisserna åtfölja.
Jag vågar till Rikets Ständer vördsamt hemställa, att det begärda lånet måtte på dessa bevekande skäl beviljas;” och Herr Sundler. STOCKHOLM, I.
Stats-Utskottets Memorial, N:o 268, 269. i M 268.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets memorial, JV:o 168. (I. A.) Utskottets, under N;o 168, afgifna memorial med Kongl. Bergs-Collegii berättelse, angående Löfås Silfver-Verks drift samt de i afseende derå vidtagne åtgärder från och med år 1840 till och med år 1843, har blifvit återremitteradt af Bonde-Ståndet, men af de 3;ne öfrige Riks-Stånden lagdt till handiingarne; vid hvilket förhållande Utskottet, i stod af 75 § Riksdags-Ordningen, ansett åter remissen icke kunna till någon åtgärd föranleda.
Slockholm den 4 April 1845.
Ank. till Exp. Utsk. den 5 April, kl. 7 e. ni.
Memorial, i anledning af Riks-Ständens skiljaktiga beslut, angående voterings anställande uti förstärkt Stats-Utskott, rörande de i utlåtandet, N:o n3, och memorialet, N'-o 208, omförmälde f rågor. (.I. A.) l:o Efter det Stals-Utskoltet, uti l:sta punkten af utlåtandet, N:o 113, föreslagit, en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan om Dess Nådiga Proposition, angående framtida reglering utaf afgifterne till Handels- och Sjöfarts-fonden, samt detta förslag blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden bifallet, men af de 2me öfrige Riks-Stånden afslaget, hade Bih. till 11.
St. Prut. 1845.
4 Sami. i Afd. 2 Band. 26 lläft. 2 Stats-Utskottets Memorial, N:o 269.
Utskottet, enligt l:sta punkten af memorialet, N:o 208, funnit denna fråga Lora förfalla.
Berörde åsigt är af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden gillad; hvaremot Bonde-Ståndet afslagit memorialet i denna del, samt förelagt Utskottet att i ämnet uppsätta och till Riks-Stånden inkomma med sådan voterings-proposilion, som funnes intagen uti den vid memorialet, af samtlige Borgare- och Bonde-Ståndens ledamöter, fogade reservation, som af Bonde-Ståndet gillades.
Då således 3:ne Riks-Stånd ansett frågan om aflåtandet af ofvannämnda underdåniga skrifvelse böra förfalla, lärer Bonde-Ståndets i ämnet fattade serskilda beslut icke till någon åtgärd kunna föranleda.
O O 2:o
Uti 2 och 3 punkterne af ullåtandet, N:o 113, hade Utskottet tillstyrkt, dels en underdånig hemställan bos Kongl. Majit om Convoy-commissariatets indragning och dess befattnings öfverflyttande på Kongl.
Comjnerce-Collegium, dels åtskilliga bestämmelser, i afseende på detta Collega framtida förvaltning af Handels- och Sjöfarts-fonden; hvarefter och sedan i dessa frågor 2;ne Riks-Stånd stadnat emot två, Utskottet i 29 punkten af memorialet, N:o 208, afgifvit förslag till voterings-proposition för ärendets afgörande i förstärkt Slals-Utskott.
Denna punkt är af Ridderskapet och Adeln afslagen på den grund, att Ståndet ansåg så väl frågan om Convoy-commissariatets indragning och dess befattnings öfverflyttande på Kongl. Commerce-Collegium, som de i sammanhang dermed af Utskottet föreslagne bestämmelser, i afseende å detta Collegii framtida förvaltning af Handels- och Sjöfarts-fonden, vara förfallne, sedan i dessa ämnen två Stånd stadnat emot två.
Preste-Ståndet bar likaledes ansett den i berörde punkt förekommande fråga, i följd af dess beskaffenhet, böra förfalla, enär deruti två Stånd stadnat emot två samt någon votering derom i förstärkt Stats-Ulskott således icke kunnat ega rum.
Borgare- och Bonde-Stånden hafva deremot godkänt den i nämnde hänseende föreslagne voterings-proposition.
Vid sådant förhållande har Utskottet funnit sig böra Slats-Utskotlels Memorial, N:o 2G9. 3 inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att, med instämmande i Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, medgifva förenämnde frågors hänskjutande till förstärkta Stats-Utskotlets afgörande medelst votering öfver den af Utskottet föreslagne, och af de 2:ne sistnämnde Riks-Slånden gillade, proposition. 3:o Hvad slutligen angår Utskottets i utlåtandet, N:o i 13, gjorda förslag, rörande inleverering till Riksgälds-Contoret af Handels- och Sjöfarts-fondens nuvarande och blifvande tillgångar, hvilket förslag blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet afslaget, men af de 2:ne öfriga Riks-Stånden bifallet, hade Utskottet i 3:e punkten af memorialet, N:o 208, med afseende derå, att här icke vore fråga om hvad, som för det närvarande till Riksgälds-Contorets inkomster och utgifter hörer, utan blott huruvida nämnde medel framdeles skulle komma att dit höra, yttrat den åsigt, att denna fråga borde förfalla; varande sistberörde yttrande godkändt af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet; hvaremot ifrågavarande 3:e punkt återremitterats af Borgare-Ståndet, med föreläggande för Utskottet att uppgöra voterings-proposition, i enlighet med hvad yrkadt blifvit uti den emot Utskottets beslut i denna punkt afgifne, vid memorialet fogade, reservation; och har Bonde-Ståndet afslagit memorialet i denna del samt förelagt Utskottet att uppsätta och till Riks-Stånden inkomma med sådan voterings-proposition, som i nyssnämnde reservation intagits och af BondeSlåndet gillats.
Enär följagtligen Utskottets i förevarande ämne yttrade mening vunnit stöd af 2:ne Riks-Stånds dertill lemnade bifall, får Utskottet, med vidblifvande deraf, hemställa, det Borgare- och BondeStånden behagade medgifva, att frågan om voterings anställande i förstärkt Stats-Utskott, angående Handels- och Sjöfarts-fondens tillgångars inlevererande till Riksgälds-Contoret, målte få förfalla.
Stockholm den 4 April 1845. 4 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 270.
JK 270.
Ånk. till Exp.-TJtsk. den 5 April, ki. 7 e. ro. Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljagliga beslut, angående omröstnings anställande uti Förstärkt Stats-Utskot', i frågan örn samtlige bevillningsmedlens inlevererande til Pukstzälds-Conior et, (I. A) Sedan Stats-Utskottet, i sitt, under N:o 66, afgifne betänkande, bland annat hemställt, dels att Tull-, Salu-accis, Post-, Chartse-Sigillatae och Bräll vins-be villnings-medlen samt derå uppkommande restantier måtte inlevereras till Riksgälds-Coutoret, dels att ett creditiv al' 666,666 R:dr 32 sk.
E co årligen mätte till Kongl. Stats-Conlorets disposition å RiksgäldsContoret anvisas; så och efter det Riks-Ståndens beslut i afseeede på dessa ämnen sålunda utfallit* alt 2:ne Riks-Stånd derutinnan slädnät emot två, hade Utskottet, uli memorialet, I\:o 207, yttrat den mening, att, enär här icke vore fråga om hvad, som för det närvarande till Riksgälds-Gontorets inkomster och utgifter hörer, ulan blott huruvida förenämnde medel framdeles skulle komma att dit höra, Utskottet funnit denna fråga och, i följd deraf, jemväl slutmeningen i betänkandet, N:o 66, angående beslutets, örn ifrågavarande medels inleverering, öfverlemnande till Kongl. Majis
Nådiga bifall, böra förfalla.
Denna Utskottets mening är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet gillad; hvaremot Borgare-Ståndet återremitterat memorialet, N:o 207, roed föreläggande för Utskottet att uppgöra voterings-proposition, i enlighet med den vid memorialet fogade reservation; hvilken återremiss jemväl utsträckts till den del af memorialet, sorn angar ifrågaslälld underdånig skrifvelse i ämnet; och har Bonde-Ståndet, med afslag å memorialet, N:o 207, förelagt Utskottet att uppsätta och till Riks-Stånden inkomma med voterings-proposition, i enlighet med det vid memorialet af Borgare- och Bonde-Ståndens ledamöter, såsom reservanter, afgifne förslag, hvilket af Bonde-Ståndet godkändes.
Stats-UtsKottets Memorial, N:o 271.
5 Då emedlertid.
Utskottet funnit sin i memorialet, Nro 207, uttryckte åsigt biträdd af 2:ne Riks-Stånd, har Utskottet, med vidhållande deraf, ansett sig böra hemställa, att Borgare- och Bonde-Slånden måtte medgifva, att den väckta frågan om voterings anställande i Förstärkt Stats-Utskott uti förevarande ämne får förfalla.
Ank. till Exp.-Ulsk. tl. 5 April, kl. 7 e. m. Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i afseende på dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående bestämmande af vissa vilkor för vinnande af dispositions- och j or degande-rätt till de sä kallade kyrkohemman en i Hallund, dels serskilde i detta ämne inom Riks-Stånden väckte motioner. (I. A.)
Uti sitt, under Nro 182, afgifne utlåtande hade Stats-Utskottet tillstyrkt, att Rikets Ständer, jemte förklarande, det de icke kunna till Kongl.
Majrls högstberörde Nådiga Proposition samtycka, mätte i. underdånighet begära, det täcktes Kongl. Majrt, på sätt i Nåder pröfväs tjenligast., låta verkställa en allmän undersökning, hvarigenom må tillförlitligen utrönas, om och hvilka af de så kallade kyrkohemrnanen i Halland tillhöra Kongl. Maj:t och Kronan samt böra af Kronan med åboer förses, eller äro af den beskaffenhet, att kyrkorna och presterskapet till desamma hafva jordegaudeoch dispositions-rätt.
Detta utlåtande är af Borgare- och Bonde-Stånden i srn helhet bifallet.
Ridder,skåpet och Adelli har bifallit det af Utskottet tillstyrkta förklarande, att Rikets Ständer icke kunna lill högstberörde Nådiga Proposition samtycka, men i öfrigt afslagit Utskottets förenämnde utlåtande.
Slutligen har Presle-Ståndet, med bifall till hvad Utskottet tillstyrkt, i afseende på Kongl.
Majlis i ämnet aflåtne Nådiga Proposition, funnit för godt utlåtandet i öfrigt afslå, enär Ståndet ansåg vederbörande kyrkors <3 O 3 «/ 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 272. eganderätt till de s. k.
Halländska kyrkohemmanen nu mera vara så bevisad och ådagalagd, att någon allmän undersökning derom icke är behöflig; äfvensom Ståndet ansåg dels någon öfverenskommelse, åsyftande hemmanens afhändande från kyrkorna genom skatteköp, icke vara med kyrkornas egande-rätt förenlig, dels ock kyrkohemmans-åboernes rättmätiga fördelar genom de nu gällande Höga Författningarne fullkomligt betryggade.
Samtlige Riks-Stånden hafva sålunda enstämmigtförklarat sig icke kunna samtycka till den af Kongl. Maj:t, i förevarande ämne aflåtne, Nådiga Proposition, hvaremot, i afseende på den af Utskottet föreslague underdåniga begäran om anställande af en allmän undersökning, hvarigenom må utrönas, huruvida och hvilka af berörde hemman tillhöra Kongl. Maj:t och Kronan eller kyrkorna och presterskapet, 2:ne Riks-Stånd stadnat emot två; och då, efter Utskottets tanka, denna sistnämnde fråga icke är att hänföra till dem, hvilka, jemlikt 69 § Regerings-Formen, böra vid en dylik sakens utgång tili Förstärkta Stats-Utskottets afgörande öfverlemnas, lärer samma fråga följaktligen få förfalla.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om låne-underslöd till staden Sölfvitsborg, för befordrande af den redan påbörjade cjuai-bjggnaden derstädes, samt upprensning af stadens hamn. (U. A.) I anledning af den inom Borgare-Ståndet, medelst beslutad återremiss af Stats-Utskottets utlåtande, N:o 156, 16-’de punkten, deruti Utskottet afstyrkt ifrågasatt stats-anslag till upprensning och förbättrande af Söl vitsborgs hamn, uttryckte åsigt, att något från Statens sida borde göras lör befordrande af den redan påbörjade quaibyggnaden derstädes, jemte upprensning af stadens hamn, har Herr O. Lundgren, under åberopande Stats-Utshottets Memorial, N:o 273. 7 af 56 § Riksdags-Ordningen, väckt en af bemälde Riks-Slånd till StatsUlskottet remitterad motion, deruti blifvit yrkadt, att ett lån, stort 10,000 R:dr Banco, måtte för detta ändamål beviljas, att från Riksgälds-Contoret utgå, mot de vilkor för säkerhets ställande och återbetalning, sorn Rikets Ständer kunde finna skäligt föreskrifva.
Då ifrågavarande hamnarbete, om än icke af den vigt för det allmänna, att dess befrämjande medelst direct statsbidrag skäligen kunnat af Utskottet tillstyrkas, likväl måste för staden Sölvitsborg och den kringliggande orten komma att medföra gagn, och arbetets fullbordande således kan anses böra påskyndas och befrämjas, medelst ett lånebidrag mot ränta och återbetalnings-skyldighet, hemställer Utskottet, att en summa af 10,000 R:dr Banco måtte af RiksgäldsContorets medel anvisas, såsom lån till staden Sölvitsborg, för befordrande af den redan påbörjade quai-byggnaden derstädes samt upprensning af stadens hamn, mot de vilkor, som af Rikets Ständer redan äro eller blifva vid innevarande
Riksdag föreskrifne för de statsbidrag, som af allmänna medel beviljas. Stockholm den 4 April 1845.
N-.o 273.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet, N:o 220. (U. A.) Stats-Utskoltets den 25 nästlidne Februari, under N:o 220, afgifna utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående förslag till ny Inqvarterings-ordning för Stockholms stad, samt andra i sammanhang dermed förekomne frågor, har blifvit af Ridderskapet och Adeln återremitteradt, med förklarande derjemte, att Ståndet ansåg 30,000 R:dr böra af Rikets Ständer beviljas till inköp utaf de tomter och lägenheter, som till casern-byggnaden för Svea Artilleri-Regemente äro behöflige; men som, enligt ankomne protocolls-utdrag, förenämnde betänkande blifvit af 8 Stats-UUkottets Memorial, N:o 273. de öfrige 3me Riks-Stånden godkändt, har Utskottet, i stöd af 75 § Riksdags-Ordningen, ansett återremissen ej kunna till någon åtgärd föranleda.
STOCKHOLM, ELMÉN & GRANBERGS TRYCKERI, 1845- Fö/ std' kia Stals-Viskottets Memorial, N.o i*]4- i N:o 274. zink. lill Exp. Utsk. d. n /fpril, kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af verkställde omröstningar, angående Tull be villningen.
S (ian, genom antagande ef' en del utaf de i Bevilluings-Utskottels memorial N:o 30, i anledning af skiljakt'ga beslut angående tullbevillningen, till set skilde Riks-Slånd framställde inbjudningar, åtskdlige uti samma memorial frireslagne voterings-propositioner antingen förfallit eller blifvit uti Bevillnings-Uiskottets sedermera under N:o 34 afgilne, utaf samtlige Riksstånd godkände, memorial å nyo uppställde, så bar, jemlikt 31 § Riksdagsordningen, Förstärkta Stals-Utskottet sammanträdt den 7:de, 8:de och l():de innevarande månad samt denna dag och anställt votering, jemlikt följande, af samtlige Riks-Stånden gillade, propositioner: l:a Voteringen, (l:o i förenämnde memorial').
Den, sorn gillar Ulskoiiels förslag, att, for Hvete bor bibehållas nuvarande införselstull af 2 R:dr Banco tunnan, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, antages tullen å sagde sädesslag lill 3 R:dr tunnan.