Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då, på sätt Utskottet föreslagit, de utgifter, sorn hittills varit bestridd* af Handels- och Sjöfarts-fonden, skulle komma att å Stat uppföras, måsta deraf oundvikligen följa, alt de till denna fond inflytande algifter skola såsom en Stats-Verkets inkomst upptagas och beräknas; och enär KonungaRiket Norriges bidrag till ofvanberörde utgifter årligen inlevereras med en viss bestämd summa, hvars fördelning emellan de serskilda behofven icke kan verkställas, anser Utskottet det vara omöjligt att beräkna samma bidrag annorlunda, än såsom en det Svenska Stats-Verkets inkomst till bidrog i kostnaden för de gemensamma utgifterne, i följd hvaraf och då det* sätt, hvarpå Norriges bidrag till de nu ifrågavarande, för båda Rikena gemensamma utgifter, till vinnande af nödig redighet uti Sveriges Riks-stat upptagas, endast innefattar en räkenskapsfråga, hvilken säkerligen, vid sådant förhållande, måste för Norrige vara lika likgiltig, som det skulle vara fös Sverige, huru Norrige tilläfventyrs kunde finna nödigt att uti dess räkenskaper uppföra kostnader af dylik beskaffenhet, finner Utskottet sig böra dess förra yttrande vidblifva. 12:0
Den af Stats-Utskottet slutligen gjorda anmälan, alt, efter afdrag af de föreslagne utgifterne, Handels- och Sjöfarts-fondens inkomster lemnade ett öfverskott af 107,474 R:dr 4° hvarmed bereddes minskning uti Statsbrist-summan, har inom samtlige Riks-Stånden framkallat anmärkningar, dels att den Kongl. Majit af Rikets Ständer förut raedgifne dispositionsrätt öfver berörde öfverskott icke borde Kongl. Majit afhändas, enär det vore högst angeläget, att Regeringen, för oförutsedda fall, serdeles unde* krigstid , hade till sin disposition nödige tillgångar för handelns skyddande, hvilkas belopp ej kunde på förhand beräknas, och då i alla fall både inkomsten och utgifterne berodde af tillfälligheter, så att något bestämdt år^ ligt iStais-TJIskoltets Utlåtande, Nio 4^16, 13 ligt öfverskott ej kunde beräknas, dels ock, i Öfverensstämmelse med hvad liär ofvan vid andra punkten är anfördt, att afgiften måtte nedsättas, så att den blolt lemnar tillgång till de nödige utgifternes bestridande, men något öfverskott, till fyllande af andre Statsbehof, icke deraf komma att beräknas.
Då Utskottet föreslagit Rikets Ständer alt på Stat uppföra alla de af Kongl. Maj:t, i och för handelns skj^ddande, å Handels- och Sjöfarls-fonden anvisade utgifter, samt den inkomst, som af handels- och sjöfarts-afgiften bör tillkomma Staten, måste kunna och böra på förhand beräknas lika med den, som förmodas inflyta genom Tull-uppbörden, hvarpå nämnde afgift är helt och hållet grundad, hvarförutan den nu ifrågavarande framställningen endast afser beräkning af det resultat, som skulle uppkomma genom Rikets Ständers bifall till hvad Utskottet uti det föregående af Betänkandet hemställt, i afseende å framtida reglering af nuvarande Handelsoch Sjöfarts-fondens inkomster och utgifter, anser Utskottet sig, i anledning af dessa anmärkningar, endast böra åberopa, hvad uti 2:dra punkten af delta Utlåtande är yttradt, i fråga om, till hvad belopp handels- och sjöfartsafgiften bör beräknas och utgå.
Slutligen får Utskottet tillkännagifva, att i de delar, det förra Utlåtandet icke blifvit föremål för anmärkning, och således icke här förut serskildt omnämnes, Utskottet vidblifver, hvad i samma Utlåtande är vordet yttradt.
Reservation af Herr Doctor Thomander, som yrkade, att Utskottet, lill följd af de inom 3;ne Riks-Stånd gjorda anmärkningar, i afseende å den uti r.sta och 4:de punkterne omförmälde framställning, bordt frånträda sitt förra yttrande och således förblifva vid hvad Rikets sist församlade Ständer beslutat.
Bih. till-R.
Prot. 1840 Och 1841. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 4S-te Haft. 3 TRYCKT HOS J. A. WALLDÉN» 1841.
Stats- Ut slottets Memorial, IS to 417. 1 N:o 417.
Ant. till Exp. UtsE. den 22 Januari, 11. 2 e. m.
Memorial, angående handläggning af frågor, rörande disposition af den till allmänt nyttiga ändamål anvisade andel af Banco-vinsten.
(U. A.) Sedan, genom votering uli Förstärkt Banco-Utskott, blifvit bestämdt, att af Bankens, enligt i83q års Hufvud-bok, utöfver grundfonden, varande vinst oell capilal-öfverskott, 2,3i 1,216 R:dr 4' sk. 5 r., skola af Rikets nu församlade Ständer tili allmänt nyttiga ändamål disponeras och en femtedel deraf årligen utbetalas; så och enär dessa medel sålunda blifvit för Statens behof anvisade, och det åligger Stats-Utskottet att afgifva yttrande och förslag, angående dylika medels användande, har Stats-UIskottet förmodat, att denna, jemte andra Statens tillgångar, borde af Utskottet tagas i betraktande, vid fråga om de tili Extra Stals-regleringen hänlörlige anslag.
Utskottet har jemväl ifrån Ridderskapet och Adeln samt BorgareSlåndet undfått del af ofvannämnde beslut, för alt blifva i tillfälle att vid nämnde reglering laga förrberörde tillgång i beräkning, hvaremot PresteStåndet i så måtto afvikit ifrån nyssnämnde a:ne Stånds beslut, att detsamma öfverlemnat åt Stats-Utskottet att, gemensamt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, inkomma med förslag om dessa medels användande till allmänt nyttiga ändamål, hvarvid hufvudsakligl alseende borde fästas vid de flere behof, som i Stals-Utskottels Utlåtande, N:o 354> Litt. C., finnas upptagne; och bar Bonde-Ståndet, som, enligt hvad Utskottet inherntat, uppdragit åt Banco-Utskottet att afgifva förslag tili nu ifrågavarande medels användande, icke antagit Ridderskapels och Adelns inbjudning, alt uli dess förutnämnde beslut sig förena; men anmodat StatsUtskotlet alt inkomma med förslag lill ifrågavarande medels fördelning på Rikets samtlige Län.
Enligt sålunda meddeide beslut, hafva väl Irenne Riks-Stånd ansett det tillhöra Stats-Utskottet att behandla frågan om användandet af oftaberörde, för det allmännas behof anvisade, andel utaf Banco-vinsten; men då likväl ett af dessa Stånd förklarat, att Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet borde härutinnan med Stats-Utskottet deltaga, samt BondeBih. till R.
4 Snml. 1 Jfd. 2 JSand. 46 Hdjtet.
I fåtäts-Utslottets Memorial, N:o 4 i t.
Ståndet i annan syftning hänvisat frågan tiU Stats-Utskntlets behandling,- har Stats-Utskottet funnit närmare föreskrift i ämnet af nöden; och dås frågor om disposition af de till Statens behof afsedde medels tillgångar tillhöra Stats Utskottets handläggning, hvadan ock, så väl vid föregående1 som innevarande Riksdag, allt hvad, sorn tillhört den så kallade Extra Statsregleringens uppgörande, varit ensamt af della Utskott behandladt samt det äfven synes vara nödvändigt, att, om >n dylik reglering på ändamålsenligt sätt skall kunna uppgöras, samtlige tillgångar och i fråga komne behof i ett sammanhang tagas i betraktande, hvilket Ater icke låter sig göra, derest till denrra reglering hörande frågor skola af serskilde Utskott handläggas; så och enär för öfrigt, om vissa delar af Extra Slatsregleringen, hvaröfver Stats-Utskottet sig redan yttrat, skulle, i anledning af återremiss å detta yttrande, afskilja* och blifva föremål för ny behandling af sammansatta Utskott, sådant ofcvifvelakligl skulle leda till dröjsmål och svårigheter vid Extra Statsregleringens afslulande och definitiva pröfning hos Riks-Stånden,, hvaraf åter förlängning utaf Riksdagen blefve en följd, har Utskottet ansett sig böra hemställa, icke allenast att Preste-Ståndet ville medgifva, att Stats-Utskottet ensamt slutligen handlägger den af Utskottet redan behandlade Extra Slatsregleringen, med beräknande af den ytterligare tillgång utaf Banco-vinsten, som numera blifvit bestämd, utan ock att Bonde-Ståndet, sedan detsamma blifvit ensamt om sitt beslut, huru frågan om användandet af nämnde tillgång bör behandlas, jemväl numera mätte tillåta, att nu ifrågavarande ärende, i enlighet med Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets, redan fattade beslut, af Stats-Utskottet handlägges.
Emedlertid, och på det att, i afbidan å beslut, i anledning a f denna framställning, den nu pågående ytterligare handläggningen af extra Statsregleringen icke måtte fördröjas och tidsutdrägt derigenom uppstå, har Utskottet trott dess Utgifts-afdelning böra med frågans fullständiga behandling beredningsvis fortfara, ehuru Utskottets definitiva yttrande icke löre emottagandet af Rikets Ständers beslut kan varda afgifvet.
Slutligen har Utskottet, för den händelse, att hvarken Preste- eller Bonde-Stånden skulle bifalla Utskottets nu gjorda hemställan, skolat anhålla, att frågan derom, till hvilket Utskotts behandling dispositionen af här förut omförmälda andel af Banco-vinsten bör höra, måtte, enligt 39 § 3 momentet Riksdags ordningen, till Constitutions-Utskottets skyndsamma afgörande hänskjuläs.
Stockholm den 21 Januari 1 8,.{ 1.
Stais- Utskottets Utlåtande, U:o 4l8. s N:o 418.
Ant. till Exp. Utsi. den 33 Januari iSp, kl. 3 e. a.
Utlåtande, i anledning af begärd utredning öfver de uti 1837 års Miles-Hufvudbok utbalaneerude
Miks guldsmedel.
(I. & R:gs A.) Sedan Stats-Utskoltet uti Utlåtandet, N:o 353, utredt förhållandet med Stats-verkets s. k.
Reserv-fond , och denna utredning samt den i sammanhang dermed föreslagna afskiljda redovisning för berörde fond blifvit af Ridderskapet och Adeln gillad, har, med anledning häraf, Herr von HartmansdorffAugust,, uti väckt motion , under yttrande, att det vöre lika nödvändigt hädanefter serskildt bokföra Riksgälds-Contoirets, sora Stats-Contoirets behållningar, äfvensom att den beslutade åtgärden vöre ofullständig, så länge den blott omfattade två tredjedelar af hela den befintliga Reserv-fonden, yrkat, ”att Stats-Utskottet måtte, i afseende på ”den Reserv-fond af Riksgälds-medel, hvilken, enligt iS3y års Riks-hufvud’’bok, förefanns, inkomma med enahanda utredning och förslag, sorn redan ”'egt rum, rörande Reserv-fonden af Stats-medel för samma år.” Och får Slats-Uiskoltet, till följd af erhållen remiss å nämnde motion, deröfver meddela följande Utlåtande:
De uti utgående balancerne af 183*7 års Riks-HuCvud-bok upptagna Riksgälds-medel bestodo af nedanstående B e hållnin garn Contant i Kongl. Ränte-Kammaren, Landt-Ränterien och Numer-Lotle riet , vid årets slut 14,420: ig. g. Krono-Uppbörds-medel, vid årets slut, ännu ej till Statsverkets Cassör infiutne, nemligen:
Levererade inom den 3o April 1838 . . 2,354.5399: 8. 1.
Dito inom den 3i Augusti s. å. . 107,519: 2. 10.
Resterande den 1 September s. å. . . . 75,852:
Äo. 11. roo , 0 1 L I_ 2,508,371: 3. lo. Förskott till liqvid och redovisning, utbetalda från åt skillige Ränteri-cassor . i,83o: 2, 1». 4 Stats-Utshottels Utlåtande, iVm 4 i 8.
An märkte poster . . . . 1,191:6. 3.
Proprie baiancer 29,551:9.
10» tillsammans 2,585,363:42.6* hvaremot skulderné utgjordes af öfver-levereringar utaf Cassör och Uppbördsman 4,288:1.10. efter afdrag hvaraf en netto-behållning alltså uppkom af B:co R:dr . . .2,581,075:40.8.
På sätt så väl uti Rikets Ständers år 1889 församlade Revisorers Berättelse, som uti Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 353, blifvit utredt och upplyst, har Stais-verkets s. k.
Reserv-fond till föremål att hålla cassör och spanmåls-förråd, m. m., i det skick, att utbetalningar ej allenast af statsanslag, hvartill motsvarande inkomst ännu ej influtit, utan äfven af de vid en så vidsträckt rörelse för öfrigt oundviklige förskott och antieipationer, m. fl. utgifter, må kunna behörigen verkställas.
Denna egenskap af röreise-capital ega deremot icke de uti Rikshufvud-böckerne intagna behållningar af Riksgälds-medel, alldenstund desamma, mot föreskriften uti 68 §.
Regerings-Formen, icke kunna användas till förskott för andra fonders räkning, utan ensamt till sådane utbetalningar, som skola af Riksgälds-Contoiret bestridas.
Med afdrag af dessa i orterne verkställde utbetalningar, bestående till större delen i uppbörds-kostnader eller andra afhränningar, inlevereras de öfverblefne behållne medlen lill Riksgälds-Contoiret, för hvars utgifter de äro såsom fond beräknade för det år, då de dit inflyta; och äro desamma således jemväl i detta fall olika Stats-Reglerings-fondens medel, hvilka beräknas såsom tillgång för utgifter redan det år, då medlen debiteras och hvarunder följaktligen Reserv-fondens verksamhet påkallas.
Långt ifrån således att de uti Rikshufvud-böckerne upptagne
Riksgäldsmedel kunna såsom någon serskild- reserverad fond anses och behandlas, ärja de redan för bestämda ändamål beräknade, och deras upptagande i Riks-bokslutet blott en framställning af hvad med samm» medel passerar, medan de ännu befinna sig inom kedjan af det allmänna Uppbörds- och Redogörelse-verket, eller innan de ännu hunnit komma under Riksgälds-Contoirets enskilda förvaltning, och såmedelst egentligen blifva för de af Rikets Ständer på detta Verk anvisade utbetalningar disponible.
Stats- Utskottets Utlåtande, JSf:o 41 8. 5 Ålla dessa, inom allmänna Uppbörds- och Redogörelse-.verlmt förekommande, Riksgälds-Contoiret tillhörande, medel, redovisas uti Rikshufvud-boken, väl icke på ett enda conto, Vrån öfriga medel alldeles afskiljda, (^hvilket vore stridande root den för Riks-bokslutet uppgjorda nu gällande plan) men under den serskildt utmärkande rubriken: Riksgäldsmedel.
Stats-Reglerings-fonden åter och Statsverkets Reserv-fond innefattas båda under rubriken Statsmedel; och är det denna omständighet, som gifvit Siats-Utskottet anledning att genom sitt tillstyrkande uti Utlåtandet N:o 353, söka åstadkomma, det desse fonder för framtiden måtte erhålla hvar sitt conto.
Då nu deremot benämningen Riksgäldsmedel icke innefattar mer än en fond, saknas äfven all anledning att föreslå serskild redovisning för någon del deraf.
Skulle åter med Herr von Hartmansdorffs motion åsyftas, att Riksgäldsmedlen måtte uti Rikshufvud-boken å ett enda conto, serskild för sig, sammanföras, så skulle detta, såsom ofvan nämndt är, strida mot Rikshufvud-bokens nu gällande plan, enär denna Hufvud-bok eger conti — icke för hvarje fond, såsom Stats-medel, Riksgälds-medel, Passevolance-medcl, m. m., — utan för visse categorier, gemensamt tillhörande en eller alla fonder, såsom uppbörd, afkortning, anordning, o, s. v., och hvaraf följden slutligen blifver, alt alla i Rikshufvud-boken upptagna fonder under sina namn ingå uti dess capital-räkning, ur hvilken, såsom egentligen utgörande en sammanföring af. alla d ess fonders enskilda capital-räkningar, hvarje serskild fonds ställning kan, genom dithörande posters utdragning från debet och credit, utrönas och inhenflas.
Då sålunda de uti Rikshufvud-boken intagne Riksgälds-medel icke kunna som serskild Reserv-fond anses, — och hvad desse medels afskiljda redovisning angår, densamma redan eger rum efter den för Rikshufvudboken antagne plan, till hvars förändring nu icke synes vara någon serskild »»ledning, har Utskottet ansett Herr von Hartmansdorff)^ ifrågavarande motion icke böra lill någon vidale åtgärd föranleda.
Stats-Ut slottets Utlåtande, N\o 4ig.
Ank. till Exp. Utsk. den aa Januari, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om ett räntefritt lån för Carlskrona Stads Pastorat.
(Rgs Afd.) Enligt hvad Stats-TJtskottet, uti dess, angående regleringen af Riks‘Statens Tionde Hufvudtitel, afgifna Utlåtande, N:o 62, sid. t, anmält, liar till Utskottet blifvit remitterad en inom Vällofi. Borgare-Ståndet af Herr H. F. Christierson väckt motion om ett årligt anslag af i5o tunnor Kronotionde-spanmål till understöd för Carlskrona Stads Pastorat, samt om ett räntéfritt lån å 20,000 R:dr för samma Pastorat, hvilket lån, sorn ansågs böra från Riksgälds-Contoiret utgå,-skulle, efter 4 ^rs förlopp, med 5*-:del årligen återbetalas.
Utskottet, som, uti åberopade och af Riket* Ständer, i afseende på denna fråga, gillade Utlåtande, afstyrkt det äskade spanmåls-anslaget, får nu, rörande det föreslagna lånebiträdet, afgifva det serskilda yttrande, som Utskottet vid berörde tillfälle förklarat sig vilja i anledning häraf meddela.
Enligt hvad Utskottet inhemtat af motionen bifogade och andra, till upplysning om härvid förekommande förhållanden, Utskottet tillställda handlingar, har Carlskrona stad, intill närvarande lid, bestått af 3:ne serskilda Församlingar, nemligen Amiralitels-Församlingen , hvars folkmängd år i83c) utgjorde 5,6p5 personer, samt Stads- eller Svenska Församlingen med 2,584 invånare och Tyska Församlingen, hvars medlemmars antal nämnde år uppgick till 2,459.
Likasom Amiralitets-Kyrkan, skall, enligt Dom-Capitlets i Lund nyligen afgifna underdåniga Utlåtande, äfven Svenska Kyrkan vara på allmän bekostnad uppförd, hvaremot den nuvarande Tyska Kyrkan, efter 1790 års eldsvåda, blifvit uppbyggd, medelst Församlingens egna samt andra enskilda bidrag.
De för underhållandet af sistnämnde 2:ne Kyrkor erforderliga kostnader hafva åter ensamt af dertill hörande Församlingar blifvit bestridda.
Dessa kostnader hafva likväl under framfarna tider i allmänhet varit för Församlingarnes medlemmar mindre tryckande, i anseende till de bidrag, desamma åtnjutit vid aflöningen af det derstädes tjenstgörande PresterSkapet.
Alltsedan 1680-talet har nemligen Kyrkoherden uti Svenska Församlingen, i egenskap af Superintendent vid Amiralitetet, innehaft Ramdala och Jemjö Praebende - Siats-Utskottets Utlåtande, N:ö 4'rgi 7 Pastorat, hvarförutan han, så«om Amiralitets-Pästor, af Staten uppburit finn för denna beställning anslagna lön, hvilken, vid den år 1824 inom Flottan verkställda lönereglering, bestämdes till 5oo Rdr.
Derjemte hafva de invånare i Ronneby Köping, hvilka uti Carlskrona vunnit burskap,, tillförne varit skyldige att inom endera af Stadens Församlingar låta anteckna sig och derstädes erlägga sina ecclesiaslika afgifter; men denna skyldighet har numera för Köpingens invånare upphört.
Äfvenledes bar Ramdala och Jemjö Pastorat erhållit sin egen Kyrkoherde, sedan , i följd? af Kongl..
Brefvet deri 24 Februari 1826, Superinlendents-Emlielet, vid dåvarande innehafvarens afgång, år 1833 blifvit indraget; såsom följd hvaraf dessutom den med Kyrkoherde-beställningen i Svenska Församlingen förut förenade Amiral i tets-Pastors-lön jemväl frångått samma beställning. I?
anseende till dessa förändringar och den härigenom förorsakade ansenliga minskning uti inkomsterne för Svenska Församlingens Pastor, har frågan uppkommit om denna Församlings förenande med den Tyska, hvilken väl från början egentligen inrättades för de Tyskar, som i Staden nedsatte sig,. meri uti hvilken Församling sedermera äfven andra Stadens invånare fått inträdai
En sådan förening har också blifvit af Kongl. Majit, genom Dess Nådiga Bref af den 1 September 1887 och den 21 Juni i83g, gillad1 oell fastställd ; kommande alltså, enligt Högstberörde Nådiga Bref, Svenska och Tyska Församlingarne att hädanefter utgöra ett enda Pastorat, dock med 2:ne Kyrkor.
Den sålunda i Nåder föreskrifna föreningen af dessa begge Församlingar län r emedlertid ännu icke kunnat bringas till slutlig verkställighet, emedan Församlingarne dessförinnan skola afvakta KonglMajits och Rikets Ständers beslut, i anledning' af Församlingarnes anmäldt» behof af något allmänt understöd, såsom enda vilkoret för möjligheten att kunna vederbörligen aflöna det inom den förenade Församlingen oundgängligen nödiga Presterskap samt vidmaglhålla oftanämnde stora och* dyrbara Kyrkor: varande redan, i och för Kyrkornes underhållande, en skuld af i8,q33 R:dr 16 sk.
Församlingarne åsamkad, oberäknadt det ytterligare capital, som nu måste anskaffas för verkställigheten af några å Kyrkorna förestående oundvikliga reparationer.
Vid öfvervägande af här ofvan anförda förhållanden, har det icke' kunnat undgå Utskottets uppmärksamhet, hurusom den nyligen verkställda regleringen af Clerecie-stateu vid Kongl. Maj.ds Flotta i Carlskrona och de,, 8 Stats-Utslcottcts Utlåtande, JY:o 4 f g. i sammanhang dermed, fattade beslut egentligen föranled t den anmälda otillräckligheten för framtiden af de ecclesiastik» afgifter, Svenska Församlingen derstädes hitintills utgjort.
Och ehuru, genom den beslutade föreningen af Svenska och Tyska Församlingarne, en gemensam besparing i dessa församlingars bidrag lill deras Presterskaps aflönande obestridligen kan tillvägabringas, synes dock denna besparing icke undanrödja nödvändigheten af en betydlig tillökning i de utgifter uti ecclesiastikt hänseende, som förstnämnde Församlings medlemmar från aldie tider behöft vidkännas.
Ty då Stads-församlingarne, oaktadt deras förening, måste framgent underhålla arne serskilda kyrkor, och ensamt aflöna det för gudsijensts samtidiga förrättande i dessa begge kyrkor erforderliga ökade antal Prester och Kyrko-betjening, kommer troligtvis i allt fall saknaden af det understöd, som fördom för ifrågavarande ändamål åtnjutits, att blifva för Stadens invånare ganska kännbart.
Utskottet betviflar således, att den med Församlingarnes förening afsedda och, sorn det vill synas, af omständigheterna påkallade minskning i kostnaderne för bemälde invånares religionsvård och kyrkoväsende skall, så länge deras nyssberörde åligganden fortfara oförändrade, kunna i någon väsentlig mon åstadkommas.
Delta ändamål torde deremot, enligt hvad Utskottet föreställer sig, kunna på ett, med afseende å folkmängd och kyrkornas uppgifna storlek, efter all anledning både lämpligt och verkställbar! sätt , befrämjas genom den förenade Församlingens befrielse från skyldigheten att underhålla och begagna mer än ea af dess nuvarande kyrkor.
Fråga härom samt om den andra kyrkans öfverlålande till .Staten, för att af Flottan begagnas, i stället för den gamla af träd byggda Amiralitets-kyrkan, har också blifvit väckt; men då denna fråga hvarken är så utredd, att den nu kan af Rikets Ständer afgöras eller till Utskottets behandling egentligen hänskjuten, så anser Utskottet sig för närvarande icke böra afgifva något bestämdt förslag i detta hänseende.
Vidkommande åter det för Carlskrona Stads pastorat nu yrkade låneunderstöd, så anser Utskottet högst betänkligt att för det uppgifna hufvudsakliga ändamålet eiler godtgörande! af de skulder, som nämnde pastorats invånare för underhållandet afsina kyrkor sig åsamkat, tillstyrka någpt Iånebiträde af allmänna medel, enär ett sådant biträdes meddelande ofelbart skaile komma att framkalla' ea mängd andra menigheiers anspråk Stats-Utskottets Utlåtande, JS[:o 419.. 9 å enahanda allmänna understöd; och enar dessutom del föreslagna länet enligt Utskottets åsigt, ingalunda skulle för framtiden på ett lili fy 11 est göra ti U e sätt afhjelpa nu öfverklagade förhållanden, finnér Utskottet sig alltså jemväl böra afstyrka Rikets Ständers bifall tili denna del af Herr Christierson* ofvanom lör malde motion.
Stockholm den 21 Januari 184!.
Reservationer: af Herr Biskopen Doctor Hedrén, Herr Prosten Stmhantmar , Herr Prosten Östberg, Herr Schartau, Herr Helsingius, Herr IVallej, Ilen Foenander, Herr Moberg, Herr Lindström samt Riksdag,sFuJlmägtigen GustaJ Appelqvist ifrån Blekinge Län. BIA. till R.
Prot. 1840 och 1841. 4> Sami. 1 Afil. 1 Band. 46 Häftet. g" STOCKHOLM, Kongl.
Ordens Boktryckeriet 184 • • ‘Stais-Utskottets Memorial, N.-o 420 > Utlåtande, IV.-o 4.21, i Nso 42©.
Ank. till Exp. Utsi, d. 1 Febr. 1841, kl. 1 e. m.
Memoriali anledning af återremiss å Utlottandet N:o SSf. (U. A.) Ifrån Bonde-Ståndet har Stats-Utskottets Utlåtande N:o 384» * anledning af väckt motion , angående underhållande af vägen emellan Forssviks mo och Rödesund, blifvit återremitteradt; men då samma Utlåtande är vordet bifallet af Ridderskapet och Adeln den 16 dennes samt af Preste-Ståndet den 1 g och af Borgare-Ståndet den 23 sistlidne December, och ärendet således, jemlikt j5 §.
Riksdagsordningen , är genom 3:ne
Stånds beslut afgjordt, så kan Utskottet dermed icke laga vidare befallning.
Stockholm den 2g Januari i84«* N;o 421.
Ank. till Exp,, Utsk. d, 1 Febi’. ifl.jt, kl. 1 e. ra.
Utlåtande, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o fo6. (U. A.) Det af Utskottet under ofvannämnde N:o afgifne Utlåtande, i anledning af Herr Lefrens motion, cm skyndsamt anvisande af 16,000 R:drs förskott å blifvande Evira Stats-anslag till befäslnings-arbetena vid Carlsborg och i Stockholms skärgård, har blifvit bifallet af Bonde-Ståndet, men återremitte* Bih. till R.
Brot. 184® och 184*■ 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 4l-'de Haft, 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N. o -fa/.. rädt af de öfrige 3:ne Riks-Slånden, hvarvid Preste Ståndet för klarat dess, önskan och uppdrag åt Utskottet, att saken till behandlande skyndsamt företaga.