Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utan beräkning af den fonderade statsskulden, för hvars liqviderande till kapital och räntor särskilda under hela amorteringstiden utgående årliga anslag blifvit af Rikets Ständer anvisade och hvilken skuld vid sådant förhållande ansetts icke behöfva med hela sitt återstående kapitalbelopp årligen upptagas i Riksgälds-kontorets hufvudbok, uppgingo
Riksgälds-kontorets skulder vid början af år 1862 till R:dr 11,701,686: 22. vid början af år 1863 till » 8,061,762: 11. vid början af år 1864 till » 7,745,904: 59. och vid innevarande års början till » 14,495,654; 59.
Således hafva skuldernas sammanlagda belopp under år 1862 minskats med R:dr 3,639,924: 11. och under år 1863 med « 315,857: 52. eller under dessa 2 år med tillsammans R:dr 3,955,781: 63. men deremot under sistförlidet år ökats med ej mindre än » 6,749,750: — så att skulderna vid början af innevarande år öfverstego det belopp, desamma vid 1862 års början utgjorde, med R:dr 2,793,968: 37.
Den ansenliga skuldtillökningen under år 1864 föranleddes genom den i detta års hufvudbok skedda uppdebitering af då till utbetalning förfallna extra statsanslag, som vid sednaste riksdag anvisades till utgående från Riksgälds-kontoret, och genom det under samma år, med afseende å det beviljade kreditivet till försvarsverkets fullständigare ordnande, upptagna tillfälliga lån.
Dylika af Rikets Ständer, tid efter annan, å Riksgälds-kontoret anvisade, men icke utbetalda statsanslag, hvilka, såsom derstädes innestående, äro inbegripna uti ofvanuppgifna skuldsummor, utgjorde vid nedannämnde års början följande belopp, nemligen: vid 1862 års R:dr 2,678,023: 51. „ 1863 års » 2,499,722: 27. „ 1864 års » 2,259,116: 95.
„ 1865 års » 6,067,625: 98.
De fonderade statslånen oberäknade, uppgingo sådana Riksgälds-kontorets skulder, för hvilka ränta måste erläggas, till R:dr 4,072,313: 27. vid 1862 års början; till „ 3,836,426: 66. vid 1863 års början; till n 3,514,060: 54. vid 1864 års början; och till » 6,381,550: 51. vid innevarande års början.
I afseende på beloppet af samt betalningsvilkoren för de särskilda lån, hvarigenom ofvanstående skuldsummor till hufvudsakligaste delen uppkommit, torde
Fullmägtige icke behöfva här meddela någon närmare upplysning, enär fullständiga uppgifter derom finnas intagna i de af Rikets Ständers Revisorer angående Riksgäldskontoret afgifna berättelser.
Vid slutet af förra hälften af innevarande år hade, enligt ett i Riksgäldskontorets Boksluts-kontor uppgjordt och Kommissariatets för nämnde halfår afgifna Stats-Utskottets Memorial N:o 3. f 5 berättelse bifogadt sammandrag öfver Riksgälds-kontorets tillgångar och skulder, de sednare ökat sig till R:dr 26,187,390: 90. hvaraf de räntebärande skulderna, deruti detta års temporära statslån å 10,800,000 R:dr innefattas, utgjorde » 17,182,462: 95. samt de innestående statsanslagen » 6,495,218: 21.
De ränte-utgifter
Riksgäldskontoret för sina skulder måst vidkännas utöfver de räntor, som inbegripas uti annuitetsanslagen för fonderade statslånen, hafva utgjort under år 1862 R:dr 161,897: 23.
„ „ 1863 * 152,605: 89.
» » 1864 » 231,827: 56. och under förra hälften af år 1865 » 86,801: 39.
Genom fortsatt amortering af de för jernvägars anläggande, före sednaste riksdag, upptagna fonderade lån, hafva dessa låns oguldna kapital-belopp under tiden från 1862 års början till 1864 års slut minskats med nedannämnda belopp, nemligen 1855 års jernvägslån med R:dr 42,600: — 1858 års dito med Tlilr.
Pr. Cour. 283,500 eller » 756,000: — 1860 års dito emot 4 1/2 proc. obligationer med Thlr. » 271,400 eller # 723,333: 33.
1860 års dito emot premieobligationer med n 152,083: 10. eller » 405,555: 56.
1861 års dito med » 95,000: — 1864 års dito med 1,700 Pounds Sterb eller « 30,260: — Efter dessa, i öfverensstämmelse med de fastställda amorteringsplanerna, verkställda afbetalningar å sagda lån, utgjorde vid sistlidet års slut det återstående kapitalbeloppet af 1855 års lån R:dr 237,300: — af 1858 års lån » 20,222,400: — af 1860 års lån emot 4 1/2 proc. obligationer 7,605,900 Thl eller „ 20,282,400: — och emot premie-obligationer, enligt det rörande dessa obligationers bokföring meddelade särskilda stadgande, 1,801,666 Thl. 20 gr. eller » 4,804,444: 44. af 1861 års lån n 2,905,900: —■ af 1864 års lån » 9,861,200: — eller tillsammans R:dr 58,313,644: 44.
De för dessa lån bildade särskilda liqvidations- och amortissementsfonder hade vid samma tid följande behållningar, nemligen: amortissementsfonden för 1855 års lån R:dr 5,113: 10. dito för 1858 års lån „ 723,275: 1. dito för 1860 års lån » 506,293: 4. dito för 1861 års lån » 25,876: 76.
Summa R:dr 1,260,557: 91.
Till ränte- och amorteringsliqvider för nu ifrågavarande lån hafva under tiden från 1862 års början till slutet af innevarande års förra hälft utaf dertill anvisade medel utbetalts: 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 3. för 1855 års lån för 1858 års lån för 1860 års lån för 1861 års lån R:dr 76,193: 09. » 4,107.214: 44.
r 5,034,016: — » 588,342: 75. och för 1864 års lån 503,878: 10. samt följaktligen tillsammans R:dr 10,309,644: 38.
De för Svenska statslånen utgifna, hittills icke förfallna, fonderade obligationer utgöras af: 197 st. 4 procents-obligationer, daterade den 30 Juni 1855, å 1,000 R:dr R:mt hvardera; 9 st. dito dito samma dag å 300 R:dr hvardera; 88 st. 3 1/2 procents-obligationer, daterade samma dag, å 400 R:dr hvardera; 5,593 st.
41/2 procents-obligationer, daterade dels den 1 Mars 1858 och dels den 1 Maj 1860 å 1,000 Thl.
Pr. Courant hvardera; 11,533 st. dito dito å 500 Thaler hvardera; 9,326 st. dito dito å 200 Thaler hvardera; 18,646 st. dito dito å 100 Thaler hvardera; 209,850 st. premie-obligationer, daterade den 1 Maj 1860, å 10 Thaler hvardera; 1,000 st.
41/2 procents-obligationer, daterade den 30 Mars 1861, å 2,000 R:dr R:mt hvarandra; 1,800 st. dito dito å 400 R:dr hvardera; 1,517 st. dito dito å 100 R:dr hvardera; 50 st.
41/2 procents-obligationer, daterade den 15 April 1864, å 1,000 Pounds Sterling hvardera; 98 st. dito dito å 500 Pounds hvardera; 496 st. dito dito å 200 Pounds hvardera; 3,527 st. 4 1/2 procents-obligationer å 100 Pounds Sterling hvardera.
Utaf de, enligt reglementets 7 §, under år 1841 af Riksgälds-kontoret utfärdade 968 st. 4 procents-obligationer å 4,000 R:dr Banko hvardera för Bikets Ständers Banks fordran af Statsverket för lemnade förskott till krigskostnader under åren 1808 och 1809, hafva under de tre sednast förflutna åren ytterligare infriats 56 st., och utgör de ännu icke inlösta obligationerpas antal 440 stycken och dessas sam manlagda kapital-belopp i Riksmynt Riksdaler 2,640,000.
Efter skedda uppsägningar å obligationsinnehafvarnes sida, hafva, sedan sistförlidne riksdags början, utaf de år 1854 utgifna obligationerna för det i anledning af kreditivet för upprätthållande af rikets neutralitet då upptagna lån, 82 stycken 4proc.- obligationer å tillsammans 73,000 R:dr Banko blifvit inlösta; hvarefter de ännu utelöpande obligationerna för detta lån utgöra 152 stycken, af hvilka 146 lyda å 1,000 och 6 å 250 R:dr Banko hvardera.
Till följd af föreskrifven oafbruten förräntning af den fond, som, på sätt reglementets 16 § innehåller, blifvit bildad och i Riksgälds-kontoret afsatt för Hjelmare kanal- och slussverks framtida underhållande, har denna fond ökats från dess i sed - Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 7 naste riksdagsberattelse uppgifna belopp vid 1862 års början R:dr 65,818: 35. till 76,193 R:dr, hvartill densamma vid utgången af sistlidet år uppgick; kommande denna fond, som under hvarje år skall tillvexa med 5 procent å dess belopp vid årets början, att vid innevarande års slut öfverstiga 80,000 R:dr.
I öfverensstämmelse med det i reglementets 17 § åberopade stadgande har, till bildande af en reparationsfond för Strömsholms nya kanal, vid slutet af åren 1862, 1863 och 1864, genom Kanaldirektionen, till
Riksgälds-kontoret aflemnats räntebärande handlingai-, bestående af dels obligationer och dels inteckningar för ej mindre den summa af 4,500 R:dr, hvartill det årliga bidraget till nämnde fond blifvit • nedsatt under den tid, som erfordras för amorteringen af bolagets skuld till Handelsoch Sjöfartsfonden, än äfven för den upplupna räntan å de förut aflemnade säkerhetshandlingarne.
Den genom detta årliga bidrag redan bildade reparationsfondens belopp uppgår till 19,000 R:dr.
Do, enligt reglementets 18 §, till kostnader för ekeplanteringars anläggning och underhållande aisedda och i Riksgälds-kontoret mot 4 procent årlig ränta inne stående medel, hvilkas belopp, med tillägg af derå beräknad ränta, vid 1862 års ingång utgjorde R:dr 457,272: 62. hafva under sednast förflutna tre år ökats genom ytterligare influten lösen för de å skattejorden vexande ekar R:dr 3,626: 78. och genom fortsatt ränteberäkning å sagde medel ... » 36,311: 81. 39,938: 59.
R:dr 497,211: 21.
Deremot hafva Under samma år till utgifter i och för ekeplanteringarne på Wisingsö, i föreskrifven ordning, från Riksgäldskontoret utbetalts tillsammans » 12,000: — hvadan det härstädes innestående beloppet af dessa medel vid innevarande års början utgjorde R:dr 485,211: 21.
Då under den tid, hvarom nu är fråga, någon anvisning eller reqvisition icke skett å det vid sednaste riksdag återstående beloppet utaf den uti reglementets 20 § omförmälda fond, som blifvit afsatt för afskedade folkskolelärares pensionerande, så innnestår ännu i Riksgälds-kontoret den i åberopade § uppgifna återstoden, 101,940
R:dr, utaf denna fond.
Den förstärkning
Rikets sednast församlade Ständer beslöto bereda åt densamma genom anslåendet dertill af slutliga besparingen å de vid 1859 och 1860 års riksdag till folkundervisningens befrämjande anvisade medel, har, i anseende till saknad kännedom om denna slutliga besparings belopp, ännu icke kunnat i Riksgälds-kontorets räkenskaper sagde fond tillgodoföras. 8 Stats-Utskottets Memorial N:o 3.
Den hos Riksgälds-kontoret innestående behållningen af de, enligt reglementets 24 §, för undsättningar vid missvexter eller felslagna skördar anvisadé medel utgjorde, då Fullmägtiges berättelse till Rikets sednast församlade Ständer af gafs, R:dr 1,358,731: 66- Under den sedermera förflutna tiden har Kongl.
Statskontoret ytterligare öfverlemnat till
Riksgälds-kontoret för sagde ändamål afsedda medel, under år 1863 R:dr 40,000: — under år 1864 n 80,000: — och under innevarande år » 30,000:
Utaf de sålunda dels före och dels under samt efter sednaste riksdag af Riksgälds-kontoret emottagna undsättningsmedlen hafva efter nämnde riksdags början härifrån reqvirerats och utbetalts: under December 1862 R:dr 125,000: under år 1864 » 165,000: och under detta år - » 30,000: — 150,000: — R:dr 1,508,731: 66. eller tillsammans 320,000: — utgörande den uti Riksgälds-kontoret nu innestående behållning af dessa medel R:dr 1,188,731: 66. ftilisgälds-kontorets fordringar och öfriga tillgångar.
(Reglementets 29—86 §§.)
Utom de behållningar, som tillhörde liqvidations- och amortissementsfonderna, utgjorde Riksgälds-kontorets tillgångar: vid 1862 års början R:dr 15,240,186: 66. vid 1863 års början » 16,791,292: 11. vid 1864 års början » 22,036,330: 61. och vid 1865 års början » 26,225,644: 92.
Således hafva tillgångarne under de sednast förlidna åren oafbrutet ökats; och har denna tillökning under de särskilda åren uppgått till följande belopp, nemligen: under år 1862 till R:dr 1,551,105: 45. år 1863 till « 5,245,038: 50. « år 1864 till « 4,189,314: 31. och följaktligen under dessa tre år till ett sammanlagdt belopp af É:dr 10,985,458: 26.
Den del af ofvanuppgifna tillgångar, som utgöres af fordringar, för hvilka Riksgälds-kontoret åtnjuter ränta, har deremot, sedan den under år 1862 ökats från R: dr 10,987,454: 6. till « 12,770,718: 27. och under år 1863 till « 13,473,758: 37. minskats under år 1864 till « 12,489,835: 19. varande minskningen under sistnämnda år hufvudsakligen föranledd genom den då skedda Stats-Utskottets Memorial N:o S. 9 skedda inskränkningen af Riksgälds-kontorets lånerörelse i ock för den kontanta behållningens förräntande.
Sådana lånefordringar, hvilka först framdeles efter viss bestämd tids förlopp blifva räntebärande, utgjorde vid början af år 1862 R:dr 956,766: — och hade genom den medgifna räntefrihetstidens tilländagående minskats vid början af år 1863 till » 808,980: — samt vid 1864 års början till » 473,047:
— Såsom en följd af de under sistnämnda år verkställda utbetalningar å de vid sednaste riksdag beviljade och under de närmaste åren räntefria lånen för åtskilliga enskilda jernvägsanläggningars utförande, hade ifrågavarande lånefordringar vid detta års början ökat sig till det jemförelsevis högst ansenliga beloppet af ... » 3,716,776: 67.
Öfriga tillgångar eller de fordringar, som hvarken nu äro eller framdeles blif va räntebärande, utgjorde vid böljan af åren 1862 och 1863 nära samma belopp, nemligen 3,149,232 R:dr, då det förra och 3,035,376
R:dr 61 öre då det sednare året började, men under de två sistförflutna åren halva dessa tillgångar stigit år 1863 till R:dr 7,833,030: 91. och år 1864 till « 9,831,381: 90.
Uti denna sistnämnda summa ingår dock det före sistlidet års slut lyftade beloppet, 2,510,000 R:dr, utaf kreditivet till kostnader för fullständigare ordnande af rikets försvarsverk, hvilket hittills balanserade kreditivbelopp torde efter derför afgifven redovisning komma att ur räkenskaperna a floras.
Enligt den Kommissariatets berättelse för innevarande års förra hälft bifogade uppgift å Riksgälds-kontorets skulder och tillgångar, utgjorde vid sagda halfårs slut Riksgälds-kontorets fordringar, för hvilka ränta erlägges R:dr 12,623,985: 78. och ännu räntefria, men framdeles räntebärande lånefordringar » 7,632,013: 34. deraf de för enskilda jernvägsanläggningar utgifna lånen uppgingo till „ 6,455,903: 34. samt alla öfriga fordringar och tillgångar till » 20,376,422: 5.
Summa R:dr 40,632,421: 17.
Den å Riksgälds-kontorets egentliga inkomst- och utgiftsräkning i Rikets Ständers Bank innestående, i nu uppgifna tillgångar inbegripna, kontanta behållning utgjorde vid 1862 års början R;dr 419,531: 28. vid 1863 års » „ 202,760: 39. vid 1864 års » „ 1,793,958: 68. och vid 18.65 års början » 365,984: 71. samt vid slutet af Juni månad sistnämnda år „ 786,718: 49.
Då de fonderade statslånen icke tagas i beräkning, visar sig, vid jemförelse mellan Riksgälds-kontorets tillgångar och skulder, att detta Verks kapitalöfverskott eller det belopp, hvarmed dess fordringar och öfriga tillgångar, enligt nedannämnda års afslutade hufvudböcker, öfverstego skulderna, uppgick vid slutet af år 1861 till R:dr 3,538,500: 44. vid slutet af år 1862 till » 8,729,530: — vid slutet af år 1863 till .’. „ 14,290,426: 2. och vid slutet af år 1864 till „ 11,729,990: 33.
Enligt ofvanåberopade särskilda uppgift öfver Riksgälds-kontorets tillgångar och skulder vid slutet af innevarande års förra hälft, utgjorde kapitalöfverskottet eller skilnaden mellan skulder och tillgångar då R:dr 14,445,030: 27. Bih. till R.
Brot. 1865 <& 1866.
I Sami. 1 Afd. 1 Eäft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial fVlo 3. eller efter afdrag af fordne garn e för lyftade medel å de till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver samt för utgifna förskott R:dr 2,930,907: 64. hvilka fordringar, sedan dessa medel och förskott redovisats, lära komma att afskrifvas, ett återstående belopp af R:dr 11,514,122: 63.
Enligt hvad räkenskaperna sålunda ådagalägga, har det särdeles fördelaktiga förhållandet emellan Riksgälds-kontorets tillgångar och icke fonderade skulder under den efter Rikets
Ständers sednaste sammanvaro förflutna tid icke undergått någon väsendtlig förändring genom de mångfaldiga och stora utbetalningar, som, utom de till jernvägsanläggningarne beviljade statsbidragen, under sistförflutna riksdag blefvo Riksgälds-kontoret ålagda.
Härvid torde dock böra upplysningsvis erinras, hurusom en ansenlig del af dessa utbetalningar utgått i egenskap af låne-unilerstöd med bestämd återbetalningsskyldighet; hvadan Riksgälds-kontorets fordringar blifvit ökade med samma belopp, som utbetalningarne af samtliga i sådan egenskap beviljade statsbidrag utgjort.
Dessutom torde såsom andra hufvudsakliga orsaker till det betydliga kapitalöfverskott, Riksgälds-kontorets räkenskaper för närvarande visa, böra uppgifvas dels den beräkningarne betydligt öfverstigande tillgång för Riksgälds-kontorets utgifter, som erhållits genom de dertill anvisade behållna öfverskotten å statsinkomsterna, och dels den besparing, som under detta och sistförlidet år uppkommit å det beräknade annuitetsanslaget för den under sednaste riksdag beslutade ytterligare upplåning emot fonderade statsobligationer.
De upplupna och till Riksgälds-kontoret inbetalda räntorna å Kontorets fordringar för utgifna lån samt till dess kontanta behållnings förräntande köpta obligationer hafva, utom de å amortissementsfondernas förräntade medel upplupna räntor, utgjort under år 1862 R:dr 362,594: 45.
» » 1863 » 408,776: 1. » 1864 » 513,599: 38. och under förra hälften af år 1865 « 188,923: 97. tillsammans R:dr 1,473,893: 81.
Sedan Rilcsgälds-lcontorets inom linien i räkenskaperna upptagna fordringar för det icke ersatta lörlagskapitalet till t. d.
General-assistans-kontorets lånerörelse samt för lyftade medel utaf det vid 1853 och 1854 års riksdag anvisade mindre kreditivet och de kreditiv, som varit beviljade för vattenledningen till Carlskrona samt upprätthållande af rikets neutralitet, till följd af Rikets sednast församlade Ständers beslut, blifvit afskrifna i 1863 års hufvudbok, bestå de inom linien förda tdlgångarne numera endast af de till köpeskillingarnes belopp upptagna värdena å Rikets Ständers samt
Riksgälds-kontorets hus samt de förskottsvis godtgjorda kostnaderna för kolonien S:t Barthelemys förvaltning jemte Allmänna Hypotheksbankens skuld för dess erhållna grundfondsobligationer; uppgående de på sådant sätt för närvarande bokförda tillgångarnes sammanräknade belopp till R:dr 8,508,558: 81. och understiger med » 5,903,479: 8. summan af de inom linien i Riksgälds-kontorets räkenskaper upptagna skulder, utgörande tillsammans » 14,412,037: 89. och bestående af “Rikets Ständers Låne-banks“ fordran i anledning af Riksgäldskontoret för längre tid sedan lemnade förskott äfvensom af Hypoteksbankens grund - Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 11 fonds-obligationer och några, enligt Rikets Ständers beslut, till
Riksgälds-kontoret aflenanade eller der afsätta och på sagda sätt bokförda fonder.
Bland de i andra afdelningen af Riksgälds-kontorets nu gällande reglemente uppgifna lånefor äring ar hafva under tiden efter sednaste riksdag följande lån blifvit återbetalda med hela deras återstående kapital-belopp äfvensom derå upplupna räntor, nemligen: l:o. det staden Söderhamn vid 1840 och 1841 års riksdag beviljade lån å 18,000 R:dr för ny reglering af denna stad samt allmänna byggnaders uppförande derstädes, enligt reglementets 42 §; 2:o. det åt staden Gustavias innevånare efter den år 1852 staden öfvergångna eldsvåda anvisade låneunderstöd af 4,529 R:dr, enligt reglementets 51 §; och 3:o. det år 1846 från Riksgälds-kontoret utbetalda lån å 12,500 R:dr för iståndsättande af staden Landskronas hamn.
Deremot hafva under samma tid Riksgälds-kontorets, enligt reglementet egande och deruti omförmälda särskilda fordringar för de från Riksgälds-kontoret utbetalda lån ökats genom nedannämnda, vid sednaste riksdag beviljade och derefter utbekomna särskilda låneunderstöd, nemligen: l:o. lånet å 7,000 R:dr för saknade byggnaders uppförande på häradshöfdingebostället Mälby i Westmanland; 2:o. lånet å 30,0'0
R:dr för grundförbättringar vid Alnarps egendom i Malmöhus län; 3:o. lånet å 800,000 R:dr för öppnande af segelled från Ilattefura vid Wenern till Stora Lee, af hvilket lån dock endast 450,000 R:dr fått lyftas under nuvarande statsregleringsperiod; 4:o. lånet å 437,500 R:dr för Kinda båtleds utsträckning genom kanalisering af Stångån från sjön Rengen till hamnen vid Linköping; af hvilket lån likväl endast 235,000 R:dr kunnat utbekommas under denna stats-regleringsperiod; 5:o. lånet å 137,500 R:dr för Olands-åns rensning inom Stockholms och Upsala län; 6:o. lånet å 50,000 R:dr för uttappning af sjön Wesan i Blekinge; 7:o. lånet å 42,000 R:dr för utdikning och aftappning af Tjurken och Näfvelsjön m. fl. sjöar och vattendrag inom Östra härad af Jönköpings län; 8:o. lånet å 48,000 R:dr för sänkning af Solgen och Ass-sjön m. fl. sjöar inom Södra Wedbo härad af samma län; 9:o. lånet å 100,000
R:dr för sänkning af sjön Tysslingen och Svartån inom Örebro län; 10:o. lånet å 100,00) R:dr för aftappning af sjön Hästefjorden på Dalsland; ll:o. lånet å 126,0 )0 R:dr för sänkning och upprensning af Lida-ån inom Skaraborgs läu; hvaraf dock < ndast 46,000 R:dr fått under nuvarande statsregleringsperiod utbekommas; 12:o. lånet å 7C,000 R:dr till Jemtlands Kommunikations-aktiebolag; 13:o. det ytterligare länet å 20,000 R:dr för brobyggnaden öfver Ume eif; 14:o. lånet å 23,000
B:dr för ny byggnad till gymnastik- och åtskilliga undervisningslokaler vid läroverket i Umeå; 15:o. lånet å 4( ,000
R:dr för uppförande af nytt läroverkshus i Falun; 16:o. lånet å 12 000 R:dr för uppförande af dylik byggnad i Sala; 12 Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 17:o. lånet å 2,450,000 R:dr för jernvägs anläggande från Eslöfs station på Statens vestra stambana till Ystad, hvaraf hittills utbetalts 1,633,333 £ R:dr; 18:o. lånet å 1,200,000 R:dr för anläggning af jernväg från nämnda statiön till Landskrona, hvaraf hittills utbekommits 1,100,000 R:dr; 19:o. lånet å 1,100,000 R:dr för anläggning af jernväg från jernbanan mellan Eslöf och Landskrona till Helsingborg; 20:o. lånet å 720,000 R:dr för anläggning af jernväg från Hessleholms station på nämnde stambana till Christianstad; 21:o. lånet å 434,000 R:dr för anläggning af jernväg från Alfvestads station på samma bana till Wexiö; 22:o. lånet å 500,000 R:dr för jernvägs anläggande från hamnen vid Köping till Uttersbergs bruk i Westmanland; och 23:o. lånet å 3,240,000 R:dr för anläggande af jernväg från Herrljunga station på vestra stambanan till Uddevalla; af hvilket lån hittills utbetalts 1,545,236 Riksdaler.
Med fortsatt tillämpning af Kongl. Kungörelsen den 13 Juni 1845, har återbetalning sskylcligheten för de till sjösänkningar, myrutdikningar samt andra vattenaf tappnings företag beviljade lån, i den mån dessa företag hunnit fullbordas, blifvit fördelad mellan de hemman ocb hemmansdelar, hvilka den genom sådana arbetens utförande förökade eller förbättrade jord tillfallit.
Efter det sålunda uppgjorda fördelningar och i sammanhang dermed bestämda årliga afbetalningsbelopp blifvit i föreskrifven ordning fastställda samt härom meddelade beslut vunnit laga kraft, hafva, i öfverensstämmelse med hvad förut vid bokföringen af dylika lån och derå upplöpande räntor iakttagits, lånets obetalda belopp ökats med den ränta, som för hela lånetiden skall utgöras; hvarefter detta sammanslagna kapital- och räntebelopp i Riksgälds-kontorets räkenskaper upptagits såsom ett räntefritt amorteringslån, att liqvideras genom den sammanslagna och jemte kronoutskylderna årligen inflytande kapital- och räntebetalningen.
Till följd af detta bokföringssätt hafva under år 1862 räntorna för hela amorteringstiden å 11 stycken vattenaftappningslån blifvit samma låns kapitalbelopp tillagda, hvarigenom
Riksgälds-kontorets fordringar för dessa lån enligt räkenskaperna ökats med tillsammans R:dr 10,235: 33. och under år 1863 räntorna för 5 stycken sådana lån på enahanda sätt i räkenskaperna uppdebiterats med # 37,035: 92. samt under år 1864 räntorna för likaledes 5 lån uppdebiterats med * 10,501: 41.
I likhet med hvad uti föregående riksdagsberättelser skett, hafva Fullmägtige ansett sig äfven nu böra uppgifva den minskning eller tillökning, som under de år eller 1862, 1863 och 1864, för hvilka räkenskaperna efter sednaste riksdags böljan blifvit afslutade, inträffat i sammanräknade kapitalbeloppet, af Riksgälds-kontorets fordringar i anledning af de flera för likartade föremål af Rikets Ständer beviljade och af Riksgälds-kontoret utbetalda låneunderstöd.
Under dessa tre år har det oguldna beloppet af lånen för kyrkobyggnader och kvrkoreparationer minskats från 245,100
R:dr 60 öre till .
R:dr 220,325: 70, Stats-Utskottets Memorial N:o 3.
13 och af lånen för återuppbyggande af nedbrunna städer och stadsdelar från R:dr 1,283,029: 45. till ... éJLtnt äf lånen för nya tomtregleringar inom städer, som varit hemsökta af eldsvådor, från R:dr 111,628: 99. till