Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riket få större omkostnader, dels genom flera Tingshus att flytta eller bygga, dels genom förändringar af Domsagor, hvilka på en del ställen måste inskrän-, kas och på andra ställen utvidgas; och hvad jag mest fruktar, är att allmänheten, genom gn lättare tillgång til!
Domstolarnas åtgärd, skulle vänjas vid en större lust för Rättegångar.
Då roan kan irva- månad draga sin medborgare för Domstolen, skulle trätgirigheten möjligtvis så tilltaga, alt vid rnindsta förolämpande mången vore färdig draga sin medmenniska för Domstolen, hvarigenom mångdubblade göromål för Domare, hvilka ej kunde på så korrt tid rätta sanningen utreda, skulle uppstå, så framt
Domstolen ej skuRe vara uti beständig activiiet, och hvarigenom tusendtalg dagsverken förspi I d e s.
Deremot då en lid «af 3 å 4 månader existerar imellan hvarje Ting, calmerar litlen mårn ga oroliga sinnen, den förorättade blir benägnare till eftergift, vänners afstyrkande eller bemedling af böjer flera Rättegångar, och både dep förorättade och förnärmande bringas till vanlig förening.
Men om ock de mera kunnige skulle finna permanenta Härn.ds-Rätter nyttigare, önskade jag det måtte ske med den inskränkning, att, ifrån dpn 13 December till den 13 Januari och ifrån den t Juli lill September månads glitt, inga ordinarie Häracls-Tjng må håUas, De Den 2 8 Juni.
J479 De flera Under-Domstolar uti Städerna tillstyrker jag matte sammanslås till en enda Rådstugu-Rätt, då uti Hufvu cist attén och Rikets största Städer kunde finnas så många flera Ledamöter, att de som Ordförander, med biträde af andra kunniga och redliga Stads - Invånare, väl på flera ställen kunde hålla ransakningar med sipå Protocoller uti mindre betydande Rättegångsmål, inen Dorn s-r:i t tighet en uti alla städer ensamt tillhöra Rådstugu-Rätten.
Academiska Jurisdictioner, Consistoriernas, Borg-Rätters, Landshöfdingars med de liera enskilta, tillstyrker jag må blifva oförändrade, såsom med mål af helt egen beskaffenhet, och icke utan genom enskilta Lagar utstakade.
Lagmans-Rätternas upphörande är allmänt godkändt.
Sjelfva allmänna opinion är för deras, afskaffande.
Det synes ock vara allmänt nyttigt och likasom en påkallad nödvändighet för att förkorta vårt nu varande Rättegångssätt, da, genom deras bibehållande, en - sak endast vid, denna Instantiep nu kan vara oafgjord öfver 2;ne ax-.
Och om man skulle antåga att Härads-Ting borde hållas 3 gångox o.in året och straxt derpå 3 Lagmansting, livad biefve då vinsten?
Inom Lagmans-, Tingets sjul ku,nde samma sak vara i Hofi Rätten afgjord, då en sidan instance blott vöre att för. dubbla rättegångs-kostnader och rikta Sakförare, Vid den vigtiga frågan huruvida, efter Lagmans-Rätteraas afskaffande, de flera Di visioner, af 3480
Den 28 Juni. af hvilka Hof Rätterna nu hesta, borde bibehållas på det nu varande sätt, eller utflyttas till särkil. ta orter i Riket, och erhålla, efter .Landskapens vidd och folkmängd , hvarthera sin afmatta Domkrets, utan tillökning af Presidenter, blott den äldste Ledamoten blefve ordförande, så möta härvid, i afseende på flera förekommande omständigheter, så mångå betänkligheter, att jag för min del ej vågar för närvarande tillstyrka någon förändring med dessa Oi ver-Rätter.
Med alla de talande skäl af nyttan för parter, att få en närmare väg, och deraf att dessa kringspridda Ofver - Domstolar bättre lärde känna localen och folklynnet, hvar och en i sitt område; likväl, då utom afseende på kostnaderna för Riket, denna förändring, innan Förslaget antages, behöfver Allmänhetens granskning; så tror jag att frågan: om Hof-Rätterna böra blifva flera och deras Reglementariska beskaffenhet ej kan fördra så snar decision , eller äga med förändringen af Under-Rätterna ett så omedelbart samband, att icke det påbegynta Lagverket, med sina förestående förändringar uti Rättegångs Balken, skall kunna uppgö. ras, utan afseende på färre eller flera Hof Rätter, då dessa Öfver-Domstolar ändå i alla fall böra existera.
Jag finnér ock uti Kongl. Majas
Nådiga proposition ej mindsta anledning till skyndsamt utlåtande, eller uti Dess Nådiga föreskrift för Lag-Cotnitéen annan befallning, än att först genom trycket meddela Allmänheten sina föreslag, na ändringar till granskning, innan de underställas Riksens Högloft.
Och då I)tr\
5 S Juni. da ej mindre Hans Excellence T ustitiae.Stats-Minisrern, än Hans Excellcrsce J ierr Stats-Rtdec Grefve Rosenblad, flera Herrar Justitia» - Räder* äfven de ibland dera, sora tillstyrkt förändringen af Under-Rätterna, hafva dock haft olika tankar om Hof Rätterna, anser jag utom min befattning, att nu i förhand yttra mig om Hof-Rätternas organisation och utflylningar.
Hvad än mer styrker mig i min föresats, att ej tillstyrka förändring uti llofHätternas närvarande skick, är att Rättegångs-sattet vid dessa Domstolar, i alla fall, gör för de flesta Parter nödigt att betjena sig af Advocater,till malens utförande, hvarföre ett längre eller kortare afstånd fran denria Domstol, då handiingarne genom posten skola befordras, ej kan göra något hufvudsakeligt hinder för målens snarare afgörande.
Äfvensom dessa Domstolar, enär de äro delade på flera Divisioner, äro alltid uti tillfälle, att lika snart upptaga och afdöma tvister, som om de voro kringspridde.
Snarare kan en Corporation, bestående af flera Ledamöter, vistande på ett och samma ställe, genom dagligt umgänge och samtal, rådgöra med hvarandra uti mera invecklade mål och inhämta hvarandras tankar, för att desto lättare och säkrare utleta sanningen och kunna befordra rättvisan.
Och om igenom LagmansRätternas afskaffande, uppkomma flera göromål, genom de nu brukliga Lagmans-syner; så kunna sådana förrättningar af någon Hof-Rättens Ledamot, äfven så väl som af någon Lagman verkställas.
, utan hinder uti Hof-Rättens vanliga göromål, då Hof Rätten alltid är uti tillfälle, att under 1482 Den 28 Juni under dylika Embetsmål och då någon dess Le? damot har Semestre, adjungera sig en af sin be, tjening eller annan godkänd Domare.
På dessa skäl, och då jag får fprena mig med de Herrar Ledamöter af Utskottet, sorn vid utlåtandet ofver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Domföra antalet vid Hof-Rätterna, antagit vid svårare mål 5 och vid de mindre 4 Ledamöters närvaro, finner jag för min del nu ingen, anledning att öfver Hof Rätternas, ändring och Utflytfning mig vidare utlåta.
Det uti enskifta Memorial motiverade, att vid Hof-Rätterna höra finnas examinerade och Edsvurne Advokater, till hvilka hyar och en rättsökande skulle äga rättighet öfverlemna sin, sak till utförande, och som dertill vöre förbunden mot viss utsatt taxa och befordrings-rätt; så ehuru jag finnér det isynnerhet för Allmogen, såsom mindre kännare af skickliga sakförare, båda nyttigt och angeläget, äfvensom ingen borde vid Domstol få föra andras talan, som ej af Hof Rätten vöre examinerad, antagen och edssvuren; likväl då livar och en bör vara obetaget utföra sin egen talan, eller anförtro den ät hvilken han har storsta förtroende, som dertill äger rättighet; så och dä denna fråga hvarken ingår uti Kongl.
Majus Proposition eller Lag-Comitéens Förslag; så kan jag. ej vidare häröfver yttra mig.
Slut* Den a 8 funt 44 83 Slutligen rörande Collegiernas förändring,och Indragningen af flera Embetsman, som genom enskifta Memorial väckt och af Riksens Högloft.
Ständer till Utskottet remitteradt; så ehuru jag är öfvertyga*!, att detta skulle för Riket vara ganska nyttigt, och i många afseende, lyckligt, orri, såsom uti Högstsalig .Konung Gustaf Adolph den Andres tid, flera Collegier voro sammanslagna under en President och en vice President, blott genom flera afdel/iingar eller Bureaner, hvart och ett Oollegii göromål åtskildes; såsom StatsContoiret, Bergs- och Commerce-Collegium, alla voro under en President och en vice President, med hvart och ett sitt särskildta Departement; såsom ock alla till Militairen, så till sjöss som Bands, åtskilda afdelningar under en President och ej flera än högst nödvändiga Embetsman, sorn sjelfve bestridde sina Sysslor och endast oumbärliga för sakernas ordinaira gång; men med uteslutande af alla Extra-ardinarie-r, lönlösa och öfverflödiga, hvilka för sin bergning nödgas deltaga uti flera åtskillda göromål, som alltid är etli hinder att ernå högsta möjliga kunskap uti ett visst bestämdt yrke.
Och om denna rnin önskan skulle finnas möjlig och antaglig, är den förenad med en ännu lifligare önskan, att af de bl ifvan-» de indragningar och andra Statsmedel, de varande ordinarie tjenstemän f som sjelfve uppfylla sina Embets-pligier, måtte blifva sä tillräcke]igen och, mot Knfbets v (rdigheten svarande, hederligen aflönie, att de ej för utkomsten behöfde inblanda sig uti bi-göromål och Coramissioner; och att ingen Den s 5 Juni. ingen finge bestrida mer än en syssla, af hvilken lian vore tillrackeliger» bergad; likväl och tlå Kongl. Majit redan lärer fdrordnat en Comité till under. sotning af de Embetsman, som- möjeligen kunna indragas; sa anser jag mig icke tillständig! att ännu något ofver Collegiernas nu blifvande ändring och. inskränkning vidare utlåtande afgifva.
Utdrag af Protocollct, hållet uti Riksens Högloft.
Stände}'s Lag-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 23 Juni 1815.
TT ill justering upplästes Utskottets författade Betänkande i anledning af Lag-ComStéens Förslag om Förändring i Under-Domstolarnas och HofBätternas antal och organisation; hvilket Betänkande af Urskottets flesta Ledafnöter utom anmärkning godkändes.
Herr Lagmannen Mannerstam yttrade:
Lika med Höglofl.
Utskottets flesta Ledamöter bifaller jag Betänkandet, såsom uti alla hufvudsakliga om. ständigheter öfverensstämmande med mitt till Höglofl.
Protocoll den 7 i denna månad afgifna T)en 28 Juni. afgifna skrifteliga yttrande.
Då Betänkandet väl och fullständigt upptager alla de giltiga skal, hvilka, efter mitt- omdöme, visa den allmanna nyttan af de föreslagna ändringarna uti Domstolarnas och CollegLernas organisation, finnér jag icke nödigt att särskildt låta nämnde mitt dictameri uti hela sin vidd tili Riksens Hnglofi.
Stander med Betänkandet åtfölja; men i afseende på nämndens tillsättande vid Härads-Rätterna, Edsvurna inans tillförornande på Landet, för upprättande af alla sådana handlingar, som vid Domstol böra bevakas; äfvensom i fråga om Domstolar för Rikets mindre Städer och Stads-rätternas sammansättning, samt sluteligen angående Rikets Collegiers indragning eller föråndiing, innefattar mitt yttrande några tillägg utöfver det Förslag; som Belänkandet innehåller.
Dessa tillagde omständig heter, hvilka jag ansett böra ingå bland de vilkor, hvarpå Höglo!]- Utskottet tillstyrkt de ifrågaställa Domstolarnas och Erobetsverkens förändring, kunna derföre, lill undvikande af vidlyftighet, endast utur mitt yttrande transumeras ock Vid Betänkandet biläggas.
Då jag uti ett sammanhang framställe hela den plau, som jag anser böra vid förändringen iakttagas, äro de momenterna, hvilka innefatta nämnde tillägg, icke särskilt motiverade.
Skälen för de samma äro likväl så lättfattliga, att jag anser öfverflödigt att lillänga någon fullständig utveckling derutaf.
Genom Dm 28 Juni.
Genom förslaget att Nämnden borde väljas, haff jag åsyftat det ändamål, att den småningom skalle bildas af upplysta och kunniga män, som § ena sidan kunde utgöra en säker Controll på Domaren och å den andra öka
Domstolens anseende samt förekomma eller förlika rättegångar, genom det allmänna förtroende de hos örtens innevånare agde, Edsvurne mäns tillsättande på Landet, för att biträda vid alla de tillfällen, då Köpebref, Contracter, Bouppteckningar, Testamenten med flera dylika handlingar skola författas, skulle, efter mitt omdöme, dels förekomma en mängd rättegångar, hvilka föranledas af ensidighet och oskicklighet vid dylika tillfällen, dels lätta deras utredning och afgörande vid Domstolen, Jag har ansett tillökning i Domares antal kunna undvikas och de mindre Städerna böra lindras i kostnaden att Underhålla egen Domstol, samt derföre föreslagit att ett
Härad eller en mindre
Domsaga borde med hvarje sådan Stad äga samfällig Domstol; och i öfverensstämmelse med den grundsats jag uti planen följt att, utan afseende på stånd eller vilkor, alla mål af hvad beskaffenhet som heldst borde vid lika inrättade
Domstolar göras anhängiga och fullföljas, har min tanke äfven varit, att första Domstolen i Städerna, likasom den på Landet, endast bör bestå utaf en Domare med valda Bisittare.
— Jag har härvid äfven haft för afsigt, att ftjr framtiden bereda Den 5 8 Juni. bereda möjligheten, att vid vara Domstolar införa den uti England och Frankrike godkända inrättning af Jury, hvilken ina hända fordrar ert större tillgång på män med öfvad urskilning och omdöme, än vi nu åge, och således icke ~nnu kan med säkert påräkwad framgång vid våra allmänna Domstolar beslutande rätt erhålla.
Öfver de frågor, som blifvit väckta om åtskilliga Embetsverks förändring och Collegiers indragning, får jag, jemte instämmande i Utskottets allmänna omdöme deröfver, åberopa det yttrande, jag, till fullgörande af den skyldighet för Utskottet, sorn jag anser vara en följd af Remisserna, till Utskottets Protocoll afgifvit, Herr Lagmannen Friherre Leyonhufvud, som likaledes förklarade sig finna Betänkandet i det liufvudsakligaste instämma med hans den 7:de i denna månad till Protocollet aflemnade yttrande, hvilket han således ansåg ej behöfva särskildt utskrifvas förenade sig med hvad Herr Fagman Mannerstam föreslagit i afseende på Nämndens tillsättande och tillförordnande af Edsvurna män, för att biträda Allmogen vid Boupptecknings-och Arfskiftes Förrättningar, Contracters och andra Afhandlingars författande, samt tilläde dessutom, att, på sätt förrberörde yttrande innehåller, Herr Friherren och Lagmannen för sin del ansåg nödigt tillstyrka, att de Embets- och Tjenstemän, som, vid möjeligen inträffande Förändringar, blifva reducerade, skola för lifstiden bibehålla deras ordkiaira lön efter Stat osli indelning, så vida - 7>>i 2 8 Juni. »la annan émploy, Fullt svarande emot den förlorade, icke kan för deni erhållas, samt att de ej utan eget begifvande och ersättning för fiyttnimBkostnaden måge från en Landsort till en annan transporteras: att i hvarje af de blifvande HofRätterna bör finnas en President: och slutligen att Öfre och Nedre .Borg-Rätterna, Slotts-Rätter, Krigs Domstolar, Consistorium Academicurn Majus och Minus samt Scholae-Rättema matte vid. deras nu ägande skick ogIi befattning bibehållas oförändrade.
Lii dessa tvänne sistnämnde omständigheter förenade sig Pjerr Grefven och Ordföranden med Herr Lagmannen Barou Leyonhufvud.
Ledamoterne af Hedervärda Bonde - Ståndet och Herr Borgmästaren Häradshöfdingen Bärthelsson, samt Herr Prosten Livin åberopade deras i Protocollet för den lytde dennes intagna särskilta meningar.
Ex Protocollo A. J. Wahlstierna.
Dsn s(8 Juni.
Transinnt af Protocollet, hållet uti Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 7 jfuni 181S•
Herr Lagmannen Mannerstam uppläste ett skrifteligen författadt, så lydande anförande — — — Nämnden böt väljas utaf och ibland jordägare inom Domsagan, en eller tvänne från hvarje Socken, efter Socknarnas och Domsagornas storlek, så att då de flesta Domsagor bestå af 15 a 20 Socknar och derutöfver, till det inindsta ett lika antal Nämndemän må finnas. __ - — Nämnden bör ock hafva den Förbindelse, att på Parters begäran eller Domarens anvisning, såsom gode man bereda och afsluta förlikningar uti alla de mål, der de lagligen äga ruin.
Jag anser ock nödvändigt, att uti hvarje Domsaga utses kunnige och edsvurne man, hvilkas skyldighet är att upprätta alla köpebref.
Corti rac« ter, Testamenten, Bouppteckningar, arfskiften och andra afliandlingar, hvilka skola företes vid Domstolen eller tjena till framtida efterrättelse- — —* _ Vid 1\:de B.
N:o 187, 18 fe'. *j9o Den a 8 Juni. —•
Vid dessa Stads-Rätter höra, likasom vid Hä rads-Rätferna pä landet, alla brottmål och tvistemål, imellan hvilka personer och af hvilken beskaffenhet som heldst, upptagas och afdömmas, så att alla särskilta Rätter och Domstolar äfven i Städerna försvinna.
De Städer, som icke hafva 2,000 Innevånaje, böra, efter min tanka, icke äga egen Domstol utan blott en Embetsman, som der vakar öfver ordningen.
Sådana mindre
Städer kunde derföre sammanslås med någon tillgränsande mindre Domsaga eller ock några Härader, hvilka vid Domsagornas reglering torde böra ifrån de större
Domsagorna skiljas.
På detta sätt och då Bergs - Tings - Rätterna på lander och alla särskilta Rätter i Städerna äfveri upphöra samt Kätnners-Rätter, der de nu linnas, afskaffa*, kunna alia Under-Rätternas göromål, både på Uandet och i Städerna, besörjas af ett mindre antal limbets- och Tjenstemän , än dettiil nu erfordras.
Då både ett (siler flera Härader och en mindre
Stad höra till en och samma Rätt, bör den hafva sitt säte uti Staden och Ledamöter dertill både från Staden och Landet väljas.
.Tåg anser sluteligen Stads-Rätf, likasom Häräds-Rätf, endast böra bestå af en Domare, som äger Den 38 Juni. äger afgörande röst, med Bisittare eller Eådmlfn, va Ide af Stadens Innevånare.
Desse Bisittare eller Badman, sorn ock kunna likasom på landet kallas Nämnd, böra äga lika befattning, sorn Nämnden vid Härads-Rätterna —* — . ö — Det af Herr Lagmannen Silfversparre till Lag-Utskottet remitterade Memorial innehåller äfven det förslag, att en enklare sammanfogning af alla administrationens grenar borde ske, och. att alla högre Civile, Militaire och Ecclesiastique Embetsverk blefvo i hvarje
Provins inrättade på samma ställe och ägde enahanda område för sin befattning.
Det är i min tanka otvifvelaktig!, att, för allmänna ärendernas rediga, ordentliga och skyndsamma drift, den inrättningen skulle vara nyttig och vigtig , att hvarje Domsaga innefattade ett fögderi , att vissa
Domsagor alltid utgjorde ett Län, att vissa
Län voro under en'
Öfver-Rätt, att Militaire och Ecclesiastique Styrelsen äfven vore antingen för hvarje
Län eller för vissa Län concentrerad, att i statistiskt afseende hvarje Domsaga eller Fögderi, liv arje I.än ocliOfver.BättsJurisdiction ägde en, så vidt
Provinsernas olika beskaffenhet och folkmängd medgifva, lika vidsträckt befattning, att området för hvarje sådan afdelning blef jemkadc eller förändrade på ett emot ändamålet sva - 3 495 CÖen 28 Junil svarande satt, samt att Styrelsen och
Domstolarne uti medelpunkten af hvarderas område blefvo inrättade.
Jag anser likväl uti dessa omständigheter hagot bestämdt förslag icke kunna uppgifvas, utöfver det yttrande om sjelfva Domstolarnas Organisation, som Betänkandet innehåller.
Men då Riksens Ständer redan beslutit oell anslagit medel till en Comité, som skulle utarbeta plan till ett förbättradt skick af inre administrationen uti Riket, hvilken Comitées tillförordnande, likasom verkställigheten af de förslag, hvilka den kan uppgifva, på Kong!., Maj:ts Nådiga godtfinnande beror, så tillstyrker jag, att Förslag till den af Hr I.agmannen Silfversparre nämnde reglering äfven bör af samma Comité utarbetas.
Till grund för den plan, som i detta afseende kan uppgöras, bör Comitéens första syftemål bKfva, att samlade statistiska upplysningar och underrättelser, som för densamma oundgängligen fordras.
Då på sätt jag i fråga om Domstolarnas organisation bestämdt föreslagit, såsom ett nödvändigt vilkor för redighet uti Rättegångsordningen, all domsrätt skiljes ifrån Riks-CoIIegierna, förändras dessa Embetsverks göromål och befattning i en så hufvudsaklig del, att deras nuvarande inrättning icke är för ändamålet afpassad.
Öfver Den 2 3 Juni. *493.
Öfver Vice Talmannen Hyckerts Förslag, att Collegierna böra indragas och Landets Styrelse sättas i tillbörlig öfverensstämmelse, sä att hela äsiglén af Rikshushållningen kan på en gång och utan ensidiga brytningar falla uti Regeringens ögon, anser jäg mig likväl icke böra hufvudsakligen lemna annat yttrande, än att denna reglering utgör hufvudföremålet för ofvannämnde Comitées befattning.
Samma Comité bör följaktligen äga det uppdrag, att med undantag af Constitutionella Embeten och af alla Domstolar, föreslå reglering och organisation af alla öfriga för Rikets Civila Förvaltning, för allmänna hushållningen, ordningen och uppbörden nödiga Embetsverk, Tjenstemän och Inrättningar, ifrån och med de högre till och med de mindsta graderna.
Jag vill härvid endast nämna den tanka jag hyser, att om våra Oeconomiska Författningar och Uppbörds-verket undergå en fullständig och noggrann samt med Statshushållningens sanna grundsatser förenlig omarbetning, så att vi på samma gång med Allmänna Civil- och Criminal Lagen erhålle en Oecorromisk Lagsamling, skola göromålén vid de Embetsverk, åt hvilka verkställigheten af dessa författningar uppdrages, blifva till en betydande del mindskade och förenklade.
Ehuru alla Collegier icke torde kunna rrti dragas, anser jag likväl, i följd af hvad förut är nämndt, den förändring kunna ske, att blott ett »491 Den 58 Juni. ett enda Verk eller Riks-Collegium äger inseende Öfver Rikets uppbörd och allmänna hushållning* samt att i detta afseende Kongl. Kammar-Collegium, då åtskilliga göromål, som gå Domstölsvä. gen, äfven derifrån skiljas, bibehålles vid vården öfver alla Rikshushållningens grenar.
Bergs- och Commerce-Collegiernas återstående befattningar, så vidt de icke kunna på Tjenstemän och Embetsverk i Landsorterna öfverflyttas, kunna då, likasom Stats Contoirets göromål, tillhöra mindre Verk eller Contoir, men alla ställde under Xammar-Collegii Styrelse och inseende.
Det ändamål* som Vice Talmannen Hyckert åsyftat, torde på detta sätt kunna vinnas, men utvecklingen af dessa uppgifna grunder tillhör oftanämnde Comité.
Jag vill blott sluteligen tillägga, att jag ansett hufvudföremålet både för Lag-Comitéens och den till öfriga Civila Embetsverkens organisation föreslagna Comitéens arbeten böra blifva, att likasom Regeringsformen skiljer imellan Civil- och Criminal-Lag samt Oeconomiska författningar, och alla Oeconomiska föreskrifter af Lag-Comitéen skola skiljas ifrån den Allmänna Lagen, bör likaledes en sådan gräns uppgöras imellan Domstolarnas och de för Landets Civila Administration och all: Den cS Juni.
J 19a allmänna hushållning nödiga Embetens och Verks befattning.
Enkelhet, ordning och drift kunna då inforas och vidmagthåilas uti aila förvaltningens och Eagsk i pn ingens grenar,.
Af Protocollet rätteligen extraheradt, betygar A. J. Wuhhijarna.
Vördsamt Memorial! -Tili Riksens Höglo!!.
Ständers Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskott har VälluiT.
Borga. re*Ståndet återremitterat Utskottets den 3 sist litine Maj afgifna Betänkande, i anledning al den utaf Herr Rådmannen Kjellander väckta fråga, om rättighet för Magistrater uti de Städer, der f.andshöfdingar residera, att meddela resepass ät sadarta 1 samma Städer boende personer, som derom kunde sig anmäla; hvilken återremiss varit föranledd af följande, med Utskottet jemväl corn inu nicerade anföranden till Vällofl. Ståndets Protocoll för den 2 2 i nyssnämnde månad, nemligen: 1:0 1496 JDen 2 8 Juni. 1:0 Af Herr Assesoien Plank, som ansett det vara obilligt, alf Borgare, blott för det de kunde vara boende i Stader, der Latidshöfdingar residera, skola vara förpligtade, att hos Landshöf»- dinge Embetet uttaga pass, oeh derföre, enligt Taxan, betala dubbelt högre lösen, än den Borgare i närbelägna oell andra Städer erlägga för pass af Magistraten, 5:o Af Herr Borgmästaren Kjellander, som ansett det ej allenast vara inconseqvent, att den ena Magistraten skulle äga en rättighet hvilken vore den andra förmenad, utan ock medförande förlust, lunder och uppehåll för passökande i de Stader der Landshofdingar residera , att uttaga pass hos Landshöfdingen, dä Magistraten, såsom bäst i tillfälle att känna Stadens Innevånare, i allt fall holde (ill Landshöfdingen ingifva bevis, om sådant i afseende på den passökande äskades. 3:0 Åf Herr Commerce-Rådet Nordlindh, sOm lika nied Herr Borgmästaren Kjellander funnit det medföra bade onödig kostnad och tids utdrägt för Passökande,-att forst förskaffa sig bevis från Magistraten, och derefter pass hos Landshöfdingen, dä passet kunde lika så lätt sorn beviset hos Magistraten erhållas, hvarförutan Herr Commerce.
Rådet yttrat sig icke kunna inse någon giltig orsak dertill, att för det en Stad vore Residénce för en Landshöfdinge, olikhet i rättigheter medborgare imellan skulle aga rum, 4:0