Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det för jernvägsanläggningen bildade bolag åligger att, mot erhållande af det dertill beviljade lånebidrag, på egen bekostnad ej allenast, i öfverensstämmelse med fastställd arbetsplan och under iakttagande af de för arbetets utförande för öfrigt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80. 2? meddelade föreskrifter, utföra och fullborda, utan ock derefter för allmänna trafiken öppna och underhålla den jernväg, för hvars byggande låuebidraget blifvit beviljadt. 2:o.
Bolagsmännens aktieteckning medför förbindelse för dem, att utaf egna medel tillskjuta hvad utöfver det af Staten erhållna lånet erfordras, för att, i enlighet med den plan, som af Kongl. Maj:t varder fastställd, fullborda jernvägen och dertill hörande anläggningar samt anskaffa den transport-materiel, som enligt samma plan anses erforderlig; och skall aktieteckningen uppgå till minst lika stort belopp, som hela den beviljade lånesumman.
Som likväl hälften af det sålunda tecknade beloppet är afsedd att irtgöra säkerhet derför, dels att arbetet skall varda behörigen fullbordadt, dels att Statsverket, i motsatt fall, skall återbekomma de lyftade lånemedlen; så behöfva aktie-egarne, derest jernvägen genom bolagets försorg varder på föreskrifvet sätt och inom stadgad tid fullbordad, icke erlägga denua hälft af teckningssumman; kommande följaktligen aktie-egarnes ansvarighet för densamma att försvinna så snart jernvägen blifvit i enlighet med planen behörigen fullbordad, hvarefter jernvägen, med allt hvad dertill hörer, ensam utgör säkerhet för lånesummans återbetalning.
— De handlingar, som innefatta aktie-egarnes förbindelser att fullgöra den på grund af aktieteckningen dem åliggande inbetalningsskyldigket å deras aktier, böra deponeras hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande inom det län, der bolaget har sitt forum. 3:o.
Arbetet å jernvägen bör vara påbörjadt före den 1 Maj 1867; skolande de vid jornvägsanläggningen erforderliga arbeten sedermera oafbrutet fortgå, så att jernvägen varder fullbordad och för allmänna trafiken upplåten inom förloppet al den tid Kongl. Maj:t eger att bestämma; och må Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader genom sakkunnige män, som på Styrelsens förslag af Kongl.
Majit förordnas, utöfva tillsyn dei’å, att arbetena varda i öfverensstämmelse med vederbörligen fastställda planer utförda samt att vid verkställigheten godkända arbetsmetkoder följas och fullgoda materialier användas.
Lånet får innehafvas räntefritt under två år från den dag hvar och en särskild del deraf blifvit lvftad, hvarefter å lånebeloppet, i den mån lyftning egt rum, skall inom hvarje kalenderårs slut inbetalas fem procent efter år räknadt, hvaraf för hvad af lånet dessförinnan icke godtgjorts beräknas fyra procent årlig ränta och återstoden utgör kapitalafbetalning.
Skulle det förfallna inbetalningsbeloppet icke varda i föreskrifven ordning erlagdt, bör derför af bolaget utgöras sex procent årlig ränta, intilldess samma belopp vederbörligen inbetalas. 28 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80. 5:o.
Innan större eller mindre del af lånet får lyftas, bör bolaget genom sin direktion hafva till Riksgälds-kontoret aflemna! eller der företett: a) för hela lånesumman jemte derå upplöpande ränta å bolagets vägnar utfärdad skuldförbindelse, sorn af Fullmägtige i nyssnämnda verk godkännes; h) utaf bolaget genom direktionen ingånget samt af Kongl. Majit i nåder antaget kontrakt om jernvägsarbetets utförande och dertill hörande anläggningars fullbordande samt erforderlig transportmateriels anskaffande, allt i den ordning och inom den tid arbetsplanen bestämmer; c) bevis att aktieteckning äfvensom den i ofvanstående 2:dra punkt stadgade deposition af deruti omförmälda handlingar skett för ett belopp, som åtminstone motsvarar hälften af den föreskrifna teckningssumman ; d) bevis att minst tio procent blifvit inbetalda å alla enligt punkten litt. c tecknade aktier; e) vederbörligt intyg, att arbetet inom föreskrifven tid blifvit påbörjadt och sedermera i öfverensstämmelse med arbetsplanen fortsatt; samt f) särskild, å bolagets vägnar af dess direktion utfärdad förbindelse, innefattande åtagande att under all framtid och utan något ytterligare bidrag af allmänna medel vidmagthålla hela jernvägen, med allt hvad dertill hörer, i sådant skick att den kan för allmänna trafiken begagnas. 6:0.
Lånesummans utbetalning från Riksgälds-kontoret sker på vissa terminer, hvilka lämpas efter arbetsårens antal, så att efter hvarje arbetsårs ingång motsvarande andel af lånesumman får lyftas; dock bör, förr än något utöfver lånets halfva belopp utbetalas, på förut stadgadt sätt vara styrkt, att hela aktiesumman är tecknad samt att bolagsmännens förbindelser i afseende på denna summas utgörande blifvit vederbörligen deponerade; skolande bolagsmännens inbetalningar ske i förhållande till de andelar af lånesumman, som lyftas, och före lyftningen deraf. 7:o.
För den händelse, att den för jernvägsanläggningen fastställda arbetsplan icke skulle följas och derifrån, utan sökt och er hållen nådig tillåtelse, skedd afvikelse icke varder på föreskrifvet sätt rättad, eller i fall jernvägsarbete! icke skulle i stadgad ordning fortsättas samt inom den derför bestämda tid fullbordas, eger Kongl. Maj:t låta inställa all vidare utbetalning af det beviljade låneunderstödet samt återfordra hvad deraf utbekommits, att på en gång eller successivt till Riksgälds-kontoret inbetalas inom den tid Kongl. Haj: t finner för godt i nåder bestämma.
Skulle åter jernvägsanläggningen under arbetstiden öfvergifvas, eller jernvägen efter dess fullbordande icke så underhållas att den framgent kan begagnas, eller om betalningsskyldigheten för det erhållna lånet icke skulle kunna af bolaget fullgöras, kommer jernvägen att hem - Stais-Utskottets Utlåtande N:o 80.
29 falla till Staten, utan rättighet för aktie-egarne att, till större eller mindre del, utaf det allmänna erhålla ersättning för de tillskott till detta företag, som dessförinnan blifvit af dem utgjorda. 8:0.
Bolagets direktion skall hafva skyldighet att under byggnadsåren, inom den tid och till den embetsmyndighet, Kongl. Maj:t behagar i nåder föreskrifva, årligen afgifva berättelse om väganläggnings-arbetets fortgång under det näst föregångna året, samt att, sedan jernvägen blifvit för trafiken upplåten, enligt af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader uppgjorda formulär, afgifva berättelser angående trafiken och hvad dermed eger gemenskap; börande ej mindre förvaltningen af bolagets angelägenheter, än de afslutade räkenskaperna vid årligen skeende revisioner granskas; uti hvilka revisioner Staten må genom ombud, som Kongl. Maj:t utser, deltaga, intilldess det af allmänna medel erhållna låneunderstödet blifvit återbetaldt. 9:o. T den mån jernvägen varder fullbordad och till allmänt begagnande upplåten, skall bolaget vara skyldigt att, mot den ersättning, som Kongl. Maj:t, efter vederbörandes börande, pröfvar skäligt bestämma, på densamma fortskaffa trupper och allmänna posten samt ombesörja alla andra för Kronans eller det allmännas räkning ifrågakommande personal- och varutransporter.
Derjemte skall det åligga bolaget att utan ersättning medgifva anbringande längs efter jernvägen af elektriska telegraflinier med hvad dertill hörer. 10:o.
Afgifterna för passagerare- och varutrafiken skola utgå enligt den taxa, som Kongl. Maj:t, efter dertill af bolaget afgifvet. förslag samt Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvandes hörande, i nåder fastställt, och hvilken taxa i allmänhet hvart femte år lämpas efter sig då företeende förhållanden. ll:o.
Skulle behållna inkomsten af jernvägen, efter afdrag af den årliga inbetalningen å det af Staten erhållna lånet, öfverstiga sex procent å det belopp aktie-egarne tillskjutit, ankommer på Kongl. Majit att, utom begagnande af den i näst ofvanstående punkt Kongl. Majit förbehållna rätt att pröfva och bestämma de enligt taxor utgående afgifterna, föreskrifva, huru stor del af detta öfverskott skall afsättas till underbållsoch ombyggnadsfond eller ock användas till ökande af den för lånet stadgade amortering. 12:o.
Bolaget är herättigadt: a) att efter gällande lag och författningar till sig lösa och med eganderätt besitta enskilde personer och korporationer tillhörig jord, som för jernvägsanläggningen erfordras; hvilken jord dock ej får för bolagets skuld intecknas; b) att, utan kostnad eller årlig ersättning, undfå upplåtelse af sådan för jernvägsanläggningen erforderlig, Kronan tillhörig jord, som står under dess omedelbara disposition; dock bör, när fråga är om bostälIsjord eller annan åt enskild person Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80. med åborätt eller annorledes upplåten kronojord, ersättning derför af bolaget lemnäs i enlighet med hvad om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof är eller varder stadgadt; c) att för jernvägsanläggningen kostnadsfritt begagna sådana å Kronans egor belägna kalk- och stenbrott, som kunna vara disponibla; d) att, uppå skeende underdåniga ansökningar, åtföljda af bestämda uppgifter å behofvet, få, under kontroller, som då komma att i nåder föreskrifvas, till riket tullfritt införa de machinerier, vagnar och verktyg m. m., hvilka vid jernvägsarbete!, erfordras, jemte för jernvägen behöffiga, räler, lokomotiver, stående machiner och vändplaner; e) att för jernvägens anläggning erhålla arbetsbiträde af Kronoarbetskorpsen i mån af tillgång och på de vilkor, som vid sådant arbetsbiträdes användande vanligen bestämmas; f) att för enahanda ändamål få begagna manskap af arméen, såvidt aftal med vederbörande om frivilligt arbetsbiträde kan träffas och manskapet icke är af militärtjenstgöring eller arbete för Krouans räkning upptaget. 13:o.
Bolaget skall i alla rättsförhållanden, som kunna uppstå mellan detsamma och Svenska Kronan eller enskilde medborgare, lyda under Svensk domstol och vara underkastad Svensk lag; börande i bolagsreglorna finnas utsatt hvar bolaget har sitt laga forum. 14:o.
I fråga om begagnande och underhållande af jernvägen, med hvad dertill hörer, komma slutligen de föreskrifter och stadganden, som Kongl.
Majit kan finna för godt meddela, att tjena till ovilkorlig efterrättelse; varande bolaget och dess biträden derjemte i allmänhet skyldige att iakttaga och fullgöra hvad, med hänsigt till den Staten tillkommande vård öfver jernbanan och tillsyn öfver trafiken derpå, kan varda i vederbörlig ordning föreskrifvet. 6:0.
Jernväg mellan Arboga och Köping.
Under erinran om det allmänt, kända förhållande, att Köping—Hults jernvägsaktiebolag icke förmått fullborda den tillämnade jernvägen mellan Köping och Hult i vidsträcktare mån, än att sträckningen mellan Örebro och Arboga för omkring åtta år sedan öppnades för trafiken, har, uti särskilda inom samtliga Riks-Stånden väckta motioner, framställning blifvit gjord om beviljande åt nämnda bolag af ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 160,000 R:dr, såsom bidrag till fortsättande af Örebro—Arboga jernväg till Köping, emot det att bolaget lemnade fullständig garanti för arbetets fullbordande inom ett år efter det anslaget blifvit lvftadt, och under vilkor att, ifall Staten framdeles skulle besluta inlösen af Köping—Hult-bolagots j ernväg, det sålunda beviljade anslaget korame att å köpesumman afräknas.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80. 31 Uti berörda motioner, hvilka blifvit framställda inom Ridderskapet och Adeln af Grefve Cronstedt, Fr. (motion N:o (13), inom Preste-Ståndet af Herr Domprosten Bjorling (motion N:o 87), inom Borgare-Ståndet af Herr S.
Heijkenskjöld (motion N:o 96) samt inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtigen Eric Jonsson från Westmanlands län (motion N:o 190), med hvilken sig förenat Gustaf Ohlsson och C. W. Ericsson från samma län, bar såsom skäl för beviljandet af detta bidrag blifvit anfördt, att jernvägens fortsättning österut till Köping vunnit en ökad betydelse icke allenast genom förbindelsen med vestra stambanan, utan äfven genom anläggningen af den snart fullbordade Köping—Uttersbergs jernväg.
Att jernverk vid Hedströmmen, utefter hvilken sistnämnda bana är anlagd, kunde med fördel välja Göteborg till sin afsättningsort för export, visade sig deraf att, oaktadt landtransport från Köping begagnats till jernvägen vid Arboga, hade likväl under loppet af de sednare tvänne åren ifrån ett af dessa jernverk tusentals centner jern tagit denna väg till Göteborg.
Om således, genom Örebro—Arboga-banans utsträckande till Köping, en billigare transportkostnad kunde beredas, skulle ofelbart vestra stambanan erhålla en ganska betydlig tillökning i trafik från de jernverk, som betjena sig af Köping—Uttersberg-banan.
Ganska betydliga kostnader hade redan vid jernvägsföretagets början blifvit nedlagda på linien mellan Arboga och Köping; erforderlig mark hade blifvit inköpt; en del af terrasseringen och ballastningen hade blifvit utförd jemte murning för tvänne större broar; — men arbetets fulländande hade sedermera måst, i brist på nödigt byggnadskapital, öfvergifvas.
Kostnaden för de återstående arbetena hade blifvit beräknade att uppgå till 320,000 Riksdaler, men bolaget befunne sig, i anseende till de alltför väl kända missöden, som drabbat detsamma, urståndsatt att bekosta dessa arbeten utan främmande bidrag.
Efter underhandling med de uti orten boende, för företaget intresserade personer, ansåge man sig med säkerhet kunna påräkna, att hälften af det behöfliga kapitalet kunde anskaffas emot erläggande af ränta och amortering; och det vore för fyllande af den erforderliga summan, som man nu begärde Statens mellankomst.
Exemplet af ett bolag, som, utan något enskildt syfte och utau ringaste bidrag å Statens sida, anlagt och för allmänna trafiken öppnat en jernbana af fem mils längd, med en kostnad af lika många millioner Riksdaler, stole utan like inom vårt laud; och då det nu visat sig, att denna jernväg medfört det gagn för produktionen och den allmänna rörelsen, att godstrafiken å densamma på några år fördubblats, borde ett sådant företag icke vara oförtjent af landets sympathier; och de tilldragelser, som vållat den financiela förlägenhet, med hvilken bolaget under flera år haft att kämpa, borde, då bolagets missöde icke varit sjelfförvålladt, icke heller minska dessa sympathier.
— Då representationen villigt gått till mötes likartade önskningar, framställda från annat håll, der så talande skäl eller någon sådan kalamitet, som här, icke funnits att åberopa, hoppades motionärerne, att deras framställning skulle lyckas tillvinna sig representationens bifall.
För att söka ådagalägga, att den tillökning i trafik, som genom jernvägens utsträckning till
Köping kunde antagas blifva statsbanorna tillförd, skulle lemna ej blott ränta på det sökta anslaget, utan äfven, inom en ej lång tid, återgälda sjelfva kapitalet, har till Utskottet blifvit inlemnad en, med ledning af Trafikstyrelsens berättelse för år 1864, uppgjord beräkning af den trafik, som från Köping—Hult-banan redan tillflyter Statens jernvägar och från dessa går in på den förra.
Statens inkomst af denna så kallade gemensamma trafik skulle, enligt 3*2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80. denna beräkning:, nyssnämnda år hafva uppgått till 98,875 Riksdaler; men toges i betraktande, att alla passagerare, som med blandade tåg färdas mellan Statens och Köping—Hult-jernvägarnes stationer, köpa nya biljetter i Orebro, hvilket till ej obetydlig grad gäller äfven om snälltågs-passagerarne, och att afgifterna för dessa således redovisades särskildt vid nämnda station och ej inginge i den gemensamma uppbörden, kunde brutto-inkomsten i sin helhet uppskattas till i jemnt tal 104,000 Riksdaler, och detta med så mycket mera skäl, som det från Statens stationer till Köping —Hult-banans lastageplats vid Skebäck afsända godset, uppgående till 67,241 centner, icke vore i beräkningen intaget.
Då statsbanornas omkostnader för denna trafik inskränkte sig till den för dragkraften, hvilka under år 1864 utgjorde per centnermil nettolast 1,0 7 5 öre och, enligt den förutnämnda beräkningen, belöpte sig till 32,127 Riksdaler, så skulle, om härtill lades utgiften för den hos Kongl. Trafikstyrelsen verkställda granskningen af' de ge mensamma trafikräkenskaperna, högt beräknad tili 1,873 Riksdaler, totalkostnaderna uppgå till 34,000 Riksdaler och nettobehållningen följaktligen till 70,0001i:dr.
Under år 1865 hade detta sednare belopp tillvuxit med 15 procent.
Hvilken andel Köping—Hult-banan egde i åstadkommandet af den ifrågavarande gemensamma trafiken och de inkomster Statsverket derifrån hemtar, kunde slutas deraf att, då 1858 — det första år Köping—Hult-banan var i sin nuvarande utsträckning öppen för trafik — godsafsänduingen från Kora, hvarifrån vestra stambanans mellersta stationer erhålla sin hufvudsakliga godstrafik, uppgick till 368,000 centner, och redan då öfversteg hvad som genom förmän under något föregående år framskaffats, den sedermera så utvecklats, att den under år 1865 belöpte sig till 851,000 centner.
Enligt beräkningar, grundade dels på meddelanden af vid Hedströmmen boende bruksegare och dels på kännedomen af den trafik, som från detta håll redan, om också endast tillfälligtvis, öfvergått till Statens jernvägar, kunde det antagas, att genom Örebro—Arboga-banans utsträckning till Köping och sammanbindning med Köping—Uttersbergs jernväg en transitotrafik från och till Göteborg af omkring 40,000 centner skulle uppstå redan första året efter banans öppnande.
Mot en medelafgift af 30 öre per centner erhölles härför, utan afseende på ökad persontrafik, en bruttoinkomst af 12,000 Riksdaler, som, efter afdrag för godsvagnarnes smörjnings- och reparationskostnad, hvilken i Kongl.
Trafikstyrelsens ofvan åberopade berättelse upptagits till 11 öre per vagnmil, gåfve en nettobehållning af nära 11,300 Riksdaler, en summa tillräcklig att lemna sju procent ränta på det hos Rikets Ständer äskade anslaget.
Minskades frakten för transitogods på Statens jernvägar till ett belopp, som, med bibehållen vinst för jernbanan, möjliggjorde afsättning på den utländska marknaden i någon vidsträcktare mån af bergslagsprodukter, skulle den omnämnda godsqvantiteten inom en ganska kort tidrymd otvifvelaktigt mångdubblas.
Slutligen har uppmärksamheten fästats derpå att, då den nu ifrågasatta jernvägen vore en fortsättning af Örebro—Arboga-bauan, till hvars byggande Staten ej lemnat något penuingeunderstöd, hela den jernbansträcka, som af anslaget skulle komma i åtnjutande, upptoge en längd af nära 7 mil och sålunda i det afseendet kunde ställas i jemnbredd med vårt lands mera framstående enskilda jernvägsföretag, till hvilkas utförande Staten genom förskjutande af medel bidragit.
Sålunda hade Gefle— Dala jernvägsbolag vid 1853 års riksdag erhållit ett lån af 2,400,000 Riksdaler mot årlig återbetalning af tre procent, hvarvid endast två procents ränta beräknas å det Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80.
33 å det obetalda kapitalbeloppet, eller med andra ord mot en kapitalrabatt, motsvarande halfva lånesumman; och genom de under sistlidna riksdag åt Ystad— Eslöfs och Landskrona—Helsingborgs jernvägsbolag anvisade, under byggnadstiden räntofria, lån, till det lörra å 2,450,000 Riksdaler och till det sednare å 2,300,000 Riksdaler hade dessa bolag hvar för sig undfått anslag, som ej behöfde återbetalas, och betydligt öfverstege det belopp, som af statsmedel erfordrades för att utsträcka Örebro—Arboga-banan till Köping.
Utskottet, som för sin del anser de ofvan intagna beräkningarne öfver den tillökning i trafikinkomsterna å stambanorna, som skulle uppkomma genom Örebro—Arboga jernvägs utsträckning till Köping, ingalunda vara för högt upptagna, och som delar motionärernes åsigt om billigheten deraf, att Staten, synnerligast då, såsom här är fallet, sådant kan ske utan särdeles stor uppoffring, understödjer sådana företag af allmännyttig beskaffenhet, som icke ensamt genom enskildas förenade bemödanden kunna åstadkommas, har funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständer att till hufvudsaklig del bifalla motionärernes framställning.
Dock liar Utskottet ansett att för tillgodonjutande af det begärda statsbidraget bör stadgas samma vilkor, som vid beviljande af lån till enskilda jernvägsanläggningar vid föregående riksdagar föreskrifvits, derom att bolaget skall hafva skyldighet att, mot den ersättning Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, funne skäligt bestämma, på jernvägen fortskaffa trupper och allmänna posten samt ombesörja alla andra för Kronans eller det allmännas räkning ifrågakommande personal- och varutransporter, äfvensom att utan ersättning medgifva anbringande längs efter jernvägen af elektriska telegraflinier, med hvad dertill hörer, samt i afseende på afgifterna för passagerare- och varutrafiken vara underkastade den taxa Kongl. Majit finner godt i nåder fastställa.
Utskottet får alltså hemställa, att Rikets Ständer måtte bevilja Köping—Hults jernvägsaktiebolag ett anslag för en gång af Etthundrasextiotusen Riksdaler att utan återbetalningsskyldighet från Riksgäldskontoret utgå såsom bidrag till fortsättande af Örebro—Arboga jernväg till Köping, emot vilkor: a) att före medlens lyftning till Riksgälds-kontoret aflemnas af Kongl.
Majit godkänd säkerhet för arbetets fullbordande inom ett år efter det anslaget blifvit lyftadt, och sednast inom 1867 års slut; b) att Köping—Hults jern vägsaktiebolag likaledes före medlens lyftning skall tillförbinda sig att, derest bolagets jernväg framdeles skulle komma att försäljas, Staten skall af bolaget återbekomma berörda anslagssumma 160,000 Riksdaler; c) att i den mån jernvägen mellan Arboga och Köping varder fullbordad och till allmänt begagnande upplåten, bolaget skall vara skyldigt att, mot don ersättning Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, pröfvar skäligt bestämma, på densamma fortskaffa trupper och allmänna posten samt ombesörja alla andra för Kronans eller det allmännas räkning ifrågakommande personal- och varutransporter; hvarjemte det skall åligga bolaget att utan ersättning medgifva anbringande längs Bill. till R.
Prot. 1865 Sf 1866. å Sami. 1 A/d. 2 Band. 10 Häft. 5 34 Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 80. efter nämnda jernväg af elektriska telegraflinier med hvad dertill hörer; samt d) att afgifterna för passagerare- och varutrafiken å oftanämnda jernväg skola utgå enligt den taxa, som Kongl. Maj:t, efter dertill af bolaget afgifvet förslag samt Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvandes hörande, i nåder fastställt, och hvilken taxa i allmänhet hvart femte år lämpas efter sig då företeende förhållanden. l:o.
Jernväg mellan Christianstad och Sölvesborg.
Enligt hvad Kongl. Maj:t i sin nådiga Proposition, N:o 47, för Rikets Ständer tillkännagifvit, har ett låneunderstöd af 933,000 Riksdaler blifvit sökt för anläggning af en jernväg från Christianstad till Sölvesborg, derför kostnaden beräknats till 1,400,000 Riksdaler.
Utskottet, som från Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, i hvars generalförslag detta arbetsföretag blifvit upptaget, fått emottaga de denna fråga rörande handlingar jemte tillhörande planer och kostnadsförslag, har deraf inkemtat att, sedan jeruvägsanläggningen från Hessleholm till Christianstad blifvit företagen under förutsättning, att det bolag, som ingått kontrakt om invallningen af Helgeå med kanalanläggning till hafvet, skulle fullborda detta arbete och derigenom öppna en segelled för större fartygända upp till Christianstad, hvarigenom nämnda bana skulle utgöra en förbindelse mellan Statens jernvägar och hafvet, hade hvarjehanda motgångar hindrat fortsättningen af det påbörjade storartade vatteuarbetet, hvars fullbordande möjligen komme att uppskjutas till en aflägsen framtid.
Under sådana förhållanden, och då vattenled för större fartyg till Christianstad ej på lång tid kunde påräknas, hade nödvändigheten att utsträcka jernvägen till hafvet börjat göra sig mer och mer gällande; och hade dervid förslag blifvit väckt att till ändpunkt antaga Sölvesborg.
För sådant ändamål hade ett bolag under sistlidna sommar blifvit bildadt, hvars interimsstyrelse, efter det planer och kostnadsförslag blifvit af Majoren m. m. C. Adelsköld uppgjorda, uti en genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Blekinge län insänd ocjh förordad underdånig ansökan begärt, att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig
Proposition om beviljande af ett låneunderstöd motsvarande ungefärligen två tredjedelar af den beräknade kostnadssumman.