Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-kontoret öfverlemnade och äro emot ränta utlånta, hemställde nästlidne års Revisorer, att berörde medel måtte till Riksgäldskontoret öfverlemnas, samt att Rikets Ständer, så framt denna hemställan vunne Kongl. Maj:ts nådiga bifall, måtte bevilja en emot räntan å fonden svarande förhöjning å 8:de hufvudtitelns anslag till Lappmarks ecklesiastik-verk, hvarjemte och då detta anslag funnes i riks-staten upptaget både såsom reservations- och förslags-anslag, samt det vore mindre nödigt att samla reservationer å ett förslags-anslag, enär derå uppkommande brister i hvarje fall skola ersättas af Riksgälds-kontoret, Revisorerne ansågo berörde anslag böra å riks-staten hädanefter benämnas förslags-anslag.
Uti detta, till enkelhet ledande, af Kongl.
Stats-kontoret i dess underdåniga utlåtande jemväl biträdda förslag, få nu församlade Revisorer instämma. § 16.
Vid verkställd inventering af de i Kongl. Ränte-kammaren förvarade säkerhetshandlingar, emot hvilka de i förestående omförmälda kassors och fonders medel blifvit utlånade, äfvensom af de utaf
Direktionen för jernvägs-anläggningen emellan Köping och Hult derstädes deponerade räntebärande obligationer, till belopp af 50,000 Riksdaler, befunnos samtlige dessa säkerhets-handlingar i god ordning; och få Revisorerne i sammanhang härmed anmäla, att det Wermdö brobyggnads-bolag, jemlikt Kongl, brefvet den 23 Mars 1825, beviljade lån, 12,000 Riksdaler, deraf vid 1857 års slut ännu fanns oguldet ett belopp af 1,910 R:dr, numera blifvit under innevarande år till fullo inbetaldt.
Stats-kontoret har jemväl inseende öfver Karta-sigillata-verket, krono-magasinerna samt krono-inspektionen i Avesta; och få Revisorerne, i sammanhang med berättelsen om bemälda embetsverk, äfven redogöra för förhållandet med dessa förvaltningsgrenar. — 19 — A) Hai’tit-$igillaj»>«i;)i)bih'ilen.
Den allmänna redovisningen för det stämplade papperet tillkommer Karta-sigillatäkassören; och har den utaf honom för revisions-året afgifna räkning undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning.
Redogörelsen utvisar följande förhållande :
Behållning från år 1856:
Skrif-kartor 165,690: 30.
— Enkla biläggnings-kartor 1,465,612: 47.
— Dubbla dito 741,065: 6.
— Vexel-blanketter 7,527: 37. -- 2,379,896: 24.
Leverering från Rikets Ständers Bank: Skrif-kartor 6,572: 12.
— Dubbla biläggnings-kartor 390,750; — — Vexel-blanketter 5,625: — — 402,947: 12. — Summa 2,782,843: 36. — Credit.
Leverering till för säljning smän: Skrif-kartor 54,033: 40.
— Enkla biläggnings-kartor 150,682: 10.
— Dubbla dito 571,967: 6. — Vexel-blanketter 7,777: 38. — 784,460. 46.
— Behållning till år 1858:
— Enkla biläggnings-kartor 1,314,930: 37. — Dubbla dito 559,848: — — Vexel-blanketter 5,374: 47. — 1,998,382: 38.
Summa 2,782,843: 36.
— Någon anmärkning härvid bar ej förekommit hos Revisorerne, som likväl anse sig ega skäl instämma uti den af sistlidne års Revisorer gjorda hemställan, att vid nästa riksdag någon nedsättning må ega rum af den Landskamererarne och Landträntmästarne i länen tillerkända provision å karta-sigillata-medlen.
Beträffande uppbörden genom försålda kartor under revisions-året, inhemtas af riks-hufvudboken, att hela beloppet deraf utgjort 1,156,883: 12. 3. och då i riks-staten beräknas 710,000: — — visar sig ett öfverskott af 446,883: 12. 3. — 20 —
Deremot hafva karta-sigiilata-omkostnaderna för samma år uppgått till 98,337: 35. 10. hvilka, jemförda med riks-statens forslags-anslag, 70,000: — — utvisa en brist af 28,337: 35. 10.
Om nu från hela uppbörden, 1,156,883: 12. 3. afdragas omkostnaderna, 98,337: 35. 10. så uppkommer stats-verkets egentliga behållning, 1,058,545: 24. 5.
B) Alliuiiuna magasins-ärcudena. hvilka omfatta: l:o
Redovisningen för stats-verkets spunnial iu natura.
Denna spanmål redovisas, på sätt i föregående revisions-berättelse omformäles, i krono-magasinernas räkenskaper, hvilka för revisions-året ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten.
Stats-kontorets till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse, angående Statens spanmåisrörelse under nämnde år, inhemtas följande förhållande:
Behållningar och fordringar 96,928: 35. 11.
Arrende-medel och diverse inkomster — 4,049: 26*. 1.
Rän te-kam maren och länen 197,830: 35. 3.
Balans till är 1858:
Ofverlevereringar, skulder och återstående utgifter 215: 36. 7. Summa 299,024; 37. 10.
Balans från år 1S56:
Ofverlevereringar, skulder och återstående utgifter 1,844: 17. 11, Utgifter: Afkortning 562: 34.
— Enligt riks-stat 178,156: 3. 11. 178.718: 37.11. Transport: 180,563: 7, 10. 21 — Transport:
Till Kongl. Räntekammaren, Fångvårds-styreisen, Förvaltningen af sjö-ärendena samt länen Balans till år 1858:
Behållningar och fordringar 180,563: 7. 10. 28,068: 39. 3. 90,392: 38. 9.
Summa 299,024: 37. 10. 2:o Undsättniugs-fouden.
Beträffande tillkomsten och beskaffenheten af ifrågavarande fond, förut benämd spanmålskreditiv-fonden, få Revisorerne hänvisa till den relation, som härom förekommer i sednaste revisions-berättelse.
Räkenskaperna äro granskade i Kongl.
Kammar-rätten utan anmärkning, och hos Revisorerne har någon erinran emot desamma ej eller förekommit.
Behållningar och fordringar 2.
Diverse inkomster Balans till år 1858:
Skuld 1.
Summa 1,412,497: 19. 3.
Balans från år 1856: Skuld.., 39: 46. 1.
Omkostnader Restitution ... Afskrifning ... 125: 39. 6. 237: 23. 11. 29.240: 3. 10. 29,603: 19. 3.
Kontant behållning 44,926: 27. 2.
Fordringar 45. 11.
Proprie balanser 24.
I0- 1,382,854: 1. 11.
Summa 1,412,497: 19. 3. — 22 — Jemlikt Kongl.
Maj ts särskilda nådiga bref, äro tinder revisions-året undsättningsmedel till följande belopp utanordnade, nemligen:
Utan återbetalnings- Räntefria lån.
Summa, skyldighet.
Westerbottens d.o Norrbottens d.o Kronobergs d.o Gefleborgs d;o Jemtlands d;o Kopparbergs d:o Elfsborgs d:o Jönköpings d;o Summa 1,000: 5,000; 6,000: — — 4,000: — — 4,000: 5,466: 32. — 66,666: 32. — 72,133: 16. — — — 1,000: 1,000: 200: 1,800: 2,000: 500: 1,333: 16. — 1,833; 16. — 500: 10.407: 10,907: — — 3,333: 16. — 3,333: 16. — 200: 1,0!,0: — — 1,200: 11,866: 32. — 90,540; 16. — 102,407:
Utaf de till undsättningar mot återbetalnings-skyldighet beviljade medel hafva nedanstående belopp blifvit under revisions-året af vederbörande återbetalde; Blekinge län 1,697: 42.
— Upsala d;o 1,919: 12. 8. Westmanlands d:o 5,1(14: 36.
— Hallands d:o 2,130: 34.
— Gottlands d:o —• 22; 12. 6.
Kopparbergs d.o 29,916: 35.
— Westerbottens d:o 6,914: 15. —•
Kronobergs d:o 500:
Jönköpings d:o 333: 16. - Summa 48,539: 11. 2. 3:o lagasins-fondeu.
Denna räkenskap, som, uti särskild hufvud-bok, redovisar f. d. Allmänna Magasins-inrättningens ännu på utredning beroende fordringar och skulder, har blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning, och utvisar följande förhållande:
Behållningar och fordringar 14,337: 41. 6.
Ofverlevereringar 5: 22. 6.
Summa 17,265: 47. 10. — 23 — Credit.
Ofverlevereringar och skulder 2,928: 6. 4.
Afskrifning 454: 20. 11.
Kontant behållning 1,788: 45. 3.
Inventariers värden 1,937: 44. — Fordringar - 8,125: 34. 5.
Anmärkta poster 2,030: 40^11. 13,883: 20. 7. Summa 17,265: 47. 10.
Någon erinran vid berörda räkenskap har icke eller förekommit hos Revisorerne, som, lika med sednast församlade Revisorer, anse upprättandet af särskild hufvudbok för nämnda fond numera vara mindre behöfligt och att denna räkenskap när som helst bör kunna upphöra. C) tvesta Sirono-inspektion.
Af årets räkenskap, granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning, inhemtas följande: Koppar.
S®. L$. S. Balans från år 1856: 28. 15. 3.
Behållning vid Avesta 3,834: 16.
— Uppbörd: 139. — 14,8.
Kopparränta, enligt riks-statens förslagspris, 18,538: 12. 10. sTTlW!n^"l7jir” Summa 22A7FT8”7(h Credit.
Leverering: 124. — — till Westerås’ metallvåg 16,533: 16. — Balans till år 1858: 43. 15. 17,8.
Behållning vid Avesta 5,839: 12. 10. S:a 167. 157 17,8.
"Summa 22^37^728. 10.
Någon anmärkning från Revisorernes sida har härvid icke förekommit. 24 — Sedan Rikets sednast församlade Ständer, uti underdånig skrifvelse den 16 Februari förlidet år, hos Kongl. Maj:t anhållit, att, enär göromålen för den i Avesta anställde Krono-inspektor på sednare tider till följd af nedsättning i afraden från Fahlu kopparverk, i betydlig mån minskats, nämnde tjenst måtte, derest densamma icke vidare vore behöflig, utan koppar-uppbörden kunde af krono-betjeningen öfvertagas, varda vid innehafvarens afgång indragen; så har, efter det Kongl.
Stats-kontoret i denna fråga afgifvit underdånigt utlåtande och dervid, af anförde skäl, ansett hinder för en slik indragning ej möta, Kongl. Maj:t, enligt hvad Revisorerne inhemtat, vid föredragning af Rikets Ständers ofvanberörde skrifvelse, den 11 Februari innevarande år förordnat, att berörda tjenst skall vid nuvarande innehafvarens afgång indragas samt bestyret med emottagandet och afsändandet eller utlemnandet af Kronans afrads-koppar derefter af Kronofogden i orten, mot behörig redovisning, öfvertagas.
Dess räkenskap, som blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning och ej eller till någon erinran från Revisorernes sida föranledt, utvisar följande förhållande:
Gäld, dukater, i värde 1,133: 16: — Silfver, i värde 4,178: 6. 2.
Banko-sedlar 1,743: 36. 8. 7,055: 10, 10.
Guld, i värde 77,702: 34.
— Silfver i värde 649,683: 38. 5.
Koppar m. m., i värde 5,632: 24. 4. 733,019: — 9.
Behållning af inventarier, ved och kol 5,527: 28. — 745,601: 39. 7.
Stats-verkets silfvertionde: Af Sala silfververk: Specie 3,895: 35. 9., å 128 sk., 10,388; 31. 4.
Myntskatt å guld och silfver 16,318: 38. 8.
Stockprof å d:o d,o 142; 41. 3.
Vinst å koppar-skiljemynts utmyntning 10,082: 35. 9.
Diverse inkomster 1,378: 17. 2. 38,311: 20. 2 Transport: 783,913: IL 9. — 25 — Transport: 783,913: 11. 9.
Stats-anslag till Myntets drift 8,000:
Skuld till Rikets Ständers Bank för guld och silfver till utmynt ning 399,385: 35. 1.
Dito till Kongl. Stats-kontoret för koppar 18,609; 40. 1. 447,995; 27 2 Summa 1,200,9oä; 38. 11. Credit.
Balans från år 1856.
Skuld till Rikets Ständers Bank för guld och silfver till utmyntning 706,693: 22. 3.
Arfvoden, dagsverkspenningar, materialier m. m 38,888: 1. 3.
Deglar, ved och kol, smältförlust m. m 6,379; 3. 1. 45,267; 4. 4.
Stats-kontoret: silfvertionde 10,388: 31. 4.
Guld, dukater, i värde 2,153: 16. — Silfver, i värde 5,375: 12. 11.
Banko-sedlar 8,129: 45. 7. 15,658; 26: 6.
Behållning i metaller: Guld, i värde 74,239: 45. 9.
Silfver, i värde 333,941: 42. 8.
Koppar m. m., i värde 15,828: 12. 7. 424,010: 5.
Behållning af inventarier, ved och kol 7,890: 45. 6. 447,559; 29 “ Summa 1,209,908: 38. 11.
Af den berättelse, som, jemlikt nådig föreskrift, Öfver-direktören tor Mynt- och Kontroll-verken före denna stats-revision till Kongl. Maj;t afgifvit, inhemtas, bland annat, att under år 1857 blifvit tillverkade och utlemnade 763 stycken dubbla och 27,200 stycken enkla, eller tillsammans 27,963 dukater, 3,348,113 stycken diverse silfvermynt, motsvarande 902,215 specier, samt 4,749,860 stycken kopparmynt, i prägelvärde upp4 - — 26 — gående till 54,598 Riksdaler 16 sk., eller tillsammans 8,125,936 myntstycken af alla slag, att i oell för denna myntning blifvit använde 229 $E. 88 ort fint guld, 54,055 'tb. 56 ort 36 korn fint silfver samt 448 centner 95 U. koppar, utom 159 centner 37 ffi. 8 ort af sistnämnde metall, som begagnats vid logering af utmyntadt guld och silfver; samt att kostnaden härför, jemte utgifterna för inköp af maskiner och materialier samt till underhåll och reparationer å Mynt-verkets byggnader m. m,, för året utgjort 87,424 Riksdaler 44 sk. 1 rst.
Beträffande de vid Kongl.
Mynt-verket vidtagna åtgärder för fullgörande af Fullmäktiges i Rikets Ständers Bank reqvisitioner å silfver- och koppar-mynt, meddelas i berättelsen, hurusom, för att afhjelpa den under år 1856 i hufvudstaden uppkomna brist på koppar-skiljemynt, Ofver-direktören i Januari månad 1857, sedan det vid slutet af förstnämnde år i arbete varande silfvermyntet blifvit färdigt, låtit påbörja utmyntning af nya koppar-skiljemyntet, då redan den 29 i nyssnämnde månad Fullmäktige, uti skrifvelse till Kongl. Stats-kontoret, förklarade, det Fullmäktige ansågo att, sedan det under arbete varande koppar- och bronz-myntet blifvit prägladt, myntningen • af silfver för Bankens räkning genast borde vidtaga och med all skyndsamhet bedrifvas, af hvilken anledning ock Ofver-direktören fann sig föranlåten, att, »till förekommande af brist på silf— vermynt och deraf orsakad oförmåga hos Banken att sina sedlar med Svenskt silfvermynt inlösa», återtaga arbetet med det af Bankens Styrelse den 13 November 1856 reqvirerade silfvermyntet.
Detta arbete fortsattes sedermera till omkring medlet af Augusti 1857 särdeles träget, men ehuru något uppehåll dermed ej egde rum vid andra tillfällen, än sådana, då det antingen blef nödvändigt att afhjelpa ofta inträffade skador å valsverket, af hvars förmåga att behörigen utsträcka mynt-tenarne mynt-tillverkningen helt och hållet är beroende, eller då renvägning ifrågakom, medhanns likväl icke tillverkningen af allt det silfvermynt, jemte de 15 millioner stycken kopparmynt, som Fullmäktige begärt få förfärdigade och till Banken aflemnade intill den 1 Juli berörde år.
Sedan silfver-valsningen upphört, måste, för att kunna ega bestånd under den återstående arbetstiden, åtskilliga delar af det grofva maskineriet iståndsättas, hvartill åtgick något mera än 2:ne veckor, hvarföre koppar-utmyntningen först med September månads ingång kunde vidtaga, från hvilken tid likväl ifrågavarande arbete sedermera oafbrutet fortgick under återstående delen af året.
Under revisions-året har, för Mynt-verkets räkning, en utomlands förfärdigad, för pregling af större myntsorter, såsom silfver-specier och 5-örestycken af koppar, afsedd maskin blifvit, emot ett pris af 6,993 Riksdaler 34 sk. 4 rst., transport-ochuppsättningskostnader deruti inbegripne, anskaffad, hvilken befunnits vara af utmärkt beskaffenhet och särdeles ändamålsenlig.
Bland de under året vid Mynt-verket verkställda byggnads- och reparations-arbeten torde böra omförmälas, att såväl verkstaden för silfver-smältningen som kopparsmältugnen blifvit helt och hållet ombyggde efter ny plan, äfvensom att samtlige Myntoch Kontroll-verken tillhörande verkstäder och öfriga lägenheter, hvilka äro i behof af ljus under den mörka årstiden, blifvit med gaslysning försedde. — 27 — Kongl.
Räkenskaperna, som undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning, redovisa inkomster och utgifter på följande sätt:
I landet utestående krono-uppbörd ; 8,580: 5. 5.
Kon troll-stämpel-medel:
Enkel afgift 16,535: 9. 9.
Dubbel d:o 120: 27. 7.
För utländska arbetens kontrollering 465: 1.
— Extra medel och uppbörd — 23. 4. 17,121: 13. 8.
Balans till år 1858: \
Öfverlevereringar 44. 3- Summa 25,702: 15. 4.
Öfverlevereringar 1: 19. 7.
Omkostnader för verket 3,304: 4. 2.
Afkortning 8. 3,304: 4. 10.
Leverering: Till Kongl. Stats-kontoret och länen 15,134: 18. — Balans till år 1858.
I landet utestående krono-uppbörd 7,262: 20. 11.
Summa 25,702: 15. 4.
Vid granskningen af berörda räkenskaper, emot hvilka någon anmärkning till ziflfran ej förekommit, hafva Revisorerne fästat uppmärksamhet vid det sätt, hvarpå kontrollstämplingen af i landsorterne tillverkade guld-, silfver- och tenn-arbeten verkställes.
Enligt — 28 - gällaude stadganden besörjes proftagning och kontroll-stämpling af dylika arbeten uti städerna af vederbörande Magistrater och i köpingar af dertill antingen utaf Läns-styrelserna eller vederbörande ordningsmän utsedde personer.
Magistraten öfverlåter oftast detta bestyr åt någon dess ledamot, som vanligen benämnes Stämpel-rådman, och hvilken tillika redovisar inflytande stämplings-medel.
Till Magistraterne äfvensom till vederbörande stämplings-förrättare i de köpingar, hvarest Guldsmeder äro bosatte, öfversänder Ofver-direktörcn för Kontroll-verket sedermera, kort före hvarje års början, dels tryckta s. k. arbets-böcker, att tilldelas hvarje Guldsmed, dels s. k. stämplings-protokoll.
Uti arbetsboken inskrifver Guldsmeden de guld- och silfver-arbeten, som af honom till stämpling anmälas, och i stämplings-protokollet antecknar Stämpel-rådmannen eller den person, som erhållit uppdrag att stämplingen ombesörja, antalet af de för sådant ändamål uppviste arbeten jemte deras vigt och beloppet af stämpel-afgiften.
Af dessa arbeten, hvilka ej få vara hvitsjudne eller färgade, icke eller polerade, men deremot försedde med tillverknings-ortens och tillverkarens stämpel samt års-bokstaf, äfvensom, hvad guld-arbeten beträffar, med karatmärke, afskafvas spånor eller afklippas smärre bitar efter Stämpel-rådmannens anvisning.
Dessa spånor och bitar inläggas sedermera hvar för sig i små papperskapslar och inläsas vanligen uti en bleck- eller trädosa, till hvilken Guldsmeden förvarar nyckeln, hvarefter kontroll-stämpeln, som förvaras hos bemälde Rådman, påsättes arbets-styckena.
Denna proftagning och stämpling, som efter vederbörandes godtfinnande verkställes, i en del städer, hvarje söcknedag, i andra, vissa dagar i veckan, men alltid på bestämd timma, förrättas å några ställen på Rådhuset, men vanligen uti stämpel-förrättarens hemvist.
När prof-spånorna, hvilka samlas för ett qvartal eller för hvarje halft eller helt år, allt i förhållande till den större eller mindre tillverkning hvarje stad eller ort åstadkommer, blifva tillräckliga för 3:ne proberingar, insändas desamma, vederbörligen påtecknade, under namn af generalprof till Kontrollverket i Stockholm och underkastas derstädes i behörig ordning probering.
Godkännes det inkomna profvet, återställes detsamma vederbörande på samma gång ny arbetsbok och stämplings-protokoll till landsorten afsändas.
Befinnes åter generalprofvet knapphaltigt, får Guldsmeden betala dubbel afgift för hela tillverkningen under den tid, som detta prof omfattar, hvaremot, om detsamma är underhaltigt, Ofver-direktörs-embetet yrkar, att tillverkaren må, uppå anmälan af vederbörande Magistrat, af allmän åklagare ställas under tilltal för slik förbrytelse och bestraffas, på sätt författningarne i thy fall stadga; börande utslag i så beskaftädt mål meddelas Ofver-direktörs-embetet, för att i den vid Kontroll-verket befintliga straff bok antecknas; hvaremellertid alla generalprof, som befinnas underhaltiga, qvarstanna vid Kontroll-verket såsom vedermälen under 10 års tid.
Att emellertid behofvet af förändrade föreskrifter för kontrollstämplingen af guld, silfver- och tenn-arbeten i allmänhet långt för detta varit insedt, visar sig deraf, att redan år 1832 Kongl. Maj.t anbefallt Kongl.
Bergs-kollegium, som den tiden och intill den 10 Augusti 1838 innehade öfverstyrelsen för Kontroll-verket, att afgifva underdånigt utlastande rörande den, i anledning af Guldsmeds-embetets i Gefle gjorda underdåniga anhållan om någon mildring i ansvaret för underhaltiga guld- och silfver-arbeten, väckta frågan om nya föreskrifter i berörda hänseende; och sedan jemväl
Rikets år 1840— 1841 församlade Ständer, hvilka, bland annat, funnit det för Mynt- och Kontroll-verken gällande reglemente i åtskilliga omständigheter böra undergå förändring och af sådan anledning, uti skrifvelse den 20 Mars sistnämnde år, i underdånighet anhållit, att författningarne angående Mynt- och Kontroll-verken måtte i sin helhet varda öfversedda och granskade, samt ett förnyadt reglemente för dessa verk utfärdas, afgaf Kongl. Statskontoret, under hvars inseende Mynt- och Kontroll-verken, jemlikt nådigt bref af först — 29 — nämnde dag, ställdes, den 30 Juni 1843 såväl underdånigt yttrande angående det ifrågaställda nya reglementet för nämnda båda verk, som ock underdånigt förslag till kontrollstadga; hvarefter och sedan Rikets Ständers Revisorer anmält, att denna fråga vore på Kongl. Majits nådiga pröfning beroende, Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 8 September 1848, anhöllo, att förenämnde ärende måtte, så fort ske kunde, varda till nådigt afgörande företaget, samt nya reglementen för Mynt- och Kontroll-verken äfvensom ny kontroll-stadga till efterrättelse fastställda.
Sedermera har vid flera derefter hällne stats-revisioner anmälan förekommit derom, att denna fråga fortfarande berodde på Kongl. Majits pröfning; men efter Revisorerne meddelad upplysning, hade den 8 Mars 1856r,berörda förslag blifvit af dåvarande Chefen för Finans-departementet öfverlemnade till Ofver-direktören för Mynt- och Kontroll-verken för afgifvande af yttrande om eller hvilka ändringar eller tillägg uti nämnde förslag kunde på grund af den sednare tidens erfarenhet anses erforderliga, utan att likväl något sådant yttrande ännu till Kongl. Majit inkommit.
Vidare hafva Revisorerne inhemtat, hurusom, sedan åtskillige Juvelerare samt guld- och silfver-arbetare i hufvudstaden år 1855 ingått till Kongl. Majit med underdånig ansökning, dels angående utländska guld- och silfver-arbetens kontroll-behandling i likhet med hvad för Svensk tillverkning i sådant afseende funnes stadgadt, dels angående åtgärder för hämmande af missbruket med utländska guld- och silfver-arbetens tullfria införsel under namn af modeller, och Kongl.
Kommerse-kollegium, efter det Ofver-direktören för Mynt- och Kontroll-verken blifvit i ämnet hörd, den 24 September 1856 deröfver afgifvit underdånigt utlåtande, Kongl. Majit, vid underdånig föredragning den 2 Oktober 1857 af detta ärende, täckts anbefalla Kollegium, att, i samråd med bemälde Öfver-direktör, på de af Kollegium i dess utlåtande uppgifne grunder, uppgöra underdånigt förslag till de stadganden, hvilka, i fråga om kontroll-behandling såväl af inom riket tillverkade, som af från utrikes ort införda guld- och silfver-arbeten, böra tjena till efterrättelse; Revisorerne, som anse det vara af vigt, att såväl det allmänna som den enskilde eger säkerhet derför att guld- och siifver-arbeten, som blifvit med kontroll-stämpel försedde, ej äro underhaltige, men hafva anledning befara, att kontrolleringen af dylika i landsorten förfärdigade arbeten i allmänhet icke alltid kan derstädes verkställas så, att densamma fullkomligt motsvarar dermed afsedda ändamål, få, utan att inlåta sig i något bedömande om och hvilka åtgärder, som i sådant hänseende kunna vara af behofvet påkallade och lämplige, hemställa, det Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att vid utfärdande af blifvande kontroll-stadga, hvilken förmodligen snart torde vara att förvänta, sådana förändrade föreskrifter angående kontroll-behandlingen af i landsorten tillverkade guld- och silfver- samt tenn-arbeten meddelas, att allmänheten dels må ega visshet derom, att hvarje med kontroll-stämpel försedt arbets-stycke, som utbjudes, är af fullgod beskaffenhet, dels vara tryggad emot de förluster, som måste uppstå genom inköp af ett underhaltigt arbete, Revisorerne anse sig dock härvid icke böra lemna oanmärkt den olikhet, som vid tillämpning af gällande kontroll-stadga uppkommer för Guldsmederne i landsorten och i hufvudstaden derigenom, att de förre sakna det tillfälle, de sednare ega, att få sina prof genast godkände, innan de tillverkade arbetena i handeln utlemnas; i följd hvaraf det således lätt kan inträffa, att en Guldsmed i landsorten ådömes ansvar för ett, utan hans förvållande eller bedräglig afsigt, utlemnadt underhaltigt arbete; — hvilket deremot al - — 30 — drig bör kulina hända någon af hufvudstadens Guldsmeder, hvilka alltid få sina arbeten kasserade i Kontroll-verket, om desamma, vid derstädes anstäldt prof, befinnas underhaltiga.
Dess räkenskap, som, utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten, icke föranledt till någon erinran från Revisorernes sida, utvisar följande förhållande:
Balans från år 1856: Tillgångar ...... 3,025: 30. 5.
Anslag af skogsplanterings-medlén 4,025: — — Extra inkomster 137: 39. 4. 4,162: 39. 4.
Summa 7,188: 21. 9.
Aflöning och stipendier 2,337: 24.
— Hushyra 400: — — Ved och lyshållning 570: 22. 8.
Expenser och diverse 420: 22.
— Revision af skogs-kartor 185: 21. 3.
Afskrifning af inventarier 56: 11. 4. 3,970; 5. 3.
Kontant behållning 293: 8. 8.
Inventariers värde 2,925: 7. 10. 3,218: 16. 6.
Summa 7,188: 21. 9. — 31 — Styrelsen olver Ek-plaiiteriiigarne Räkenskapen, som blifvit uti Kongl. Kammar-rätten granskad med anmärkning, lemnar följande redovisning öfver inkomster och utgifter:
Enligt Styrelsens till Kongl.