Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rutberg, som yrkat, att Tull** Styrelsen borde öfverlemnas till Kongl, Corn* merce-Collegium, såsom bidragande till besparing i utgifter.
Ibiand de inom Ridderskapet och Adeln] af flere Ledamöter afgifna serskilda^ yttranden , innehåller Herr Friherre Åke1 hjelms af Margrethelund anförande omständliga upplysningar, angående de ämnen motionerna omfatta; och få Utskotten, som noga granskat hvad anfördt är, samt dermed jemfört ej mindre de i afseende på Tullverket, sedan 8 Stais -BivUln.ms.AllriuBivv.o.Oec.t Ulsh.B :t.'N:o gg. i 8a 3 utkorane Kongl. Författningar, än Ge. neral-Tulf-Styrelsens till Utskottens kännedom komna flerfaldiga åtgärder, nu afgifva följande vördsamma utlåtande:
I afseende på Tullverkets nya organisation, hafva Utskotten funnit, att Rikets Ständers under 1823 års Riksdag hos Kongl. Majit derom framställda underdåniga önskningar i det hufvudsakliga blifvit uppfyllde.
Att åtskilliga jemkningar likväl i verkställigheten skulle finnas nödige, torde lätt inses, och dessa hafva, i Utskottens tanka, varit af omständigheterne föranledde.
Den anmärkta afvikelsen, att serskild© Departements-Chefer blifvit anställde, ehuru Rikets Ständer önskat, att Secreteraren och Kamererare© skulle tillika bestrida dessa befattningar, synes mera röra namn än sak, emedan, o:n de sistnämnde skolat deltaga i Tull-Styrelsen, andra personer, under andra benämningar, rriåst förrätta deras egentliga, inagtpaliggande_ sysslor, helst Kamereraren, hvilken är ansvarig för Boksluts-Contoiret, i annat fall skolat, såsom tillika Chef för Karneral-DepartementetJcontrollera sig sjelf, samt Secreterarens rnångfalldiga och den största skyndsamhet fordrande göromål icke medgifva, att han på en gång sköter dessa och en Departements-Chefs åligganden, till hvilka Siais-,Bevi!ln.-s.A!lm.Besv.o.Oec.-Uis!i.Bet.N:o8%. g det äfven hörer att, vid företagna Embetsresor och genom oväntade besök, tillse, huru underordnade Tjenstemän fullgöra sina skyldigheter, oell att, der så nödigt finnes, befordra rättelser.
Utskotten hafva för öfrigt inhetntat, att de föränd ringar, rättelser och indragningar, som erfarenheten och omständigheterna föraniedt, dels redan äro vidtagna, och dels komma att, så fort sig göra låter , vidtagas; i hvilket afseende Utskotten få upplysa, att fem Tull-Distriet-Chefs-platser äro föreslagna till indragning, och att bibehållandet af de gine återstående för Stationerne Götheborg, Skåne och Blekinge, synes både nödigt och nyttigt för ernåendet af de af den förändrade Tull - organisationen väntade fördelar.
Hvad åter aflöningen och Tjenstemannapersonalen vid Tull-Staten angår, så anse Utskotten först, att
Innehafvarne af de högre functionerne böra vara lönte i mon af deras E rnbetens vigt, och att dehärvidgjordaanmärkningar, samt med andra Embetsmäns aflöning anställda jemförelse!-, egentligen ådagalägga, att dessa senares lötieförmoner icke stå i ett rigtigt förhållande till deras upphöjda platser och ett förändradt myntvärde, samt dernäst, dels, att Tull-Staten i allmänhet icke är be - io Stats-,Bevilln.s,AUm,Besv.o.Oec,-Uts>;.Bet.N;(
S$ lastad med ett större antal Embets- och Tjenstemän, än Sveriges vidlyftiga kuster och den långa gränsen emot Norrige erfordra, och dels, att dea aflöning, de åtnjuta, ej mindre utgår på det under närvarande förhållanden mest lämpliga sätt, än är afpassad efter huf. vudändamåiet, att förvärfva redliga och kunniga Embets- och Tjenstemän, hvilket endast torde kunna vinnas derigenom, att man bereder 'dem sådana lönevilkor, att de deraf anständigt kunna lefva, utan att tillgripa olofliga utvägar.
Rigtigheten och nyttan jaf dessa grundsattsers tillämpning tro Utskotten vitsordas af Tullintradernas betydliga okände i senare tider, hvarvid Utskotten till jemförelse få uppgifva, att administrations-kostnaden vid Tullverket ifrån och med 1814 till och med år 1823 upgick till omkring jtdel af bela uppbörden, men ifrån och med3i824 till och med 1838 utgjort endast något öfver jtdel.
Då Tullverkets nu varande Organisation synes mer och mer närma sig det dermed åsyftade ändamål, och hufvudsakligen är inrättad efter Rikets Ständers år 1823 derom yttrade önskningar hvarvid någon fråga icke uppstod att ställa detta Verk under FinanceDepartementets eller Commerce-Collegii öfverstyrelse, så tyckes en sådan, nu i motionerna ifragaställd åtgärd ingalunda behöflig Stats-1Bevilln..s,Allm.Besv-o.Oec.-Utsk.Bet.N:o88 ri eller "lämplig, 1 synnerhet då för detta vigtiga Uppbördsverk, hvarvid Bikets hufvudsakligaste Bevillningsintrad indrifves, i Utskottens tanka, erfordras en egen administrativ Styrelse, med tillräcklig magt, att kraftigt besluta om och verksamt ordna hithörande ämnen, och hvilkas Ledamöter hufvudsakligen häråt
,kunna egna sin tid och sina bemödanden, samt äro i tillfälle att företaga Inspectionsresor, utan att vara bundne vid vissa tider.
Att denna 'Styrelse under sådana förhållanden hvarken kan lämpligen förenäs med Handels- och Finance-Expeditionen eller Commerce-Collegium, tro Utskotten vara allt för uppenbart att närmare behöfva utvecklas. Tull-Statens uppförande å Rikets allmänna Stat anse Utskotten hittills hafva varit hindrad t deraf, att Tull-Tjensternas mängd och Verkningskrets äro underkastade täta förändringar och måste jemkas, ökas eller minskas i mon af ombytliga handelsförhållanden.
Af sådan anledning sker hvarje år en ny af Kongl. Maj:t pröfvad och fastställd Organisation; och då hithörande Räkenskaper revideras först inom Tullverket, sedan i Kongl. Kammar-Rätten och sist hos Rikets Ständers Revisorer, synes härigenom all nödig säkerhet hafva varit vunnen, hvarförutan denna fråga, såsom förut endast behandlad af Statg» 12 Stats-,Bevilln.*s.Allm.Besv.o.Oect.Utsk.Bei,N,S$. Utskottet, nu beror på Rikets Höglofl.
Ständers serskilda profning.
Enär Utskotten för öfrigt icke anse behöfligt, att nu afgifva något serskildt Utlåtande i frågor om Tull-Doinstolarne, då des* sa ämnen blifvit serskildt af Uag-Utskottet behandlade, få Utskotten endast slutligen tillkännagifva, att en Sportel-Taxa för Tullverket blifvit, på Kongl. Maj;ts Nådiga befallning, genom Tull-Styrelsens försorg utgifven, samt att Chefen för Tull.Styrelsen upplyst, det ett Tjehstgörings-Reglemente !för Tullverket kommer att Kongl. Majits
Nådiga pröfning underställas, så fort såväl Tull-Systemet, blifvit af Rikets Ständer och Kongl. Majit antaget, som de dermed sammanhang egande åtskilliga Författningar utfärdade.
De öfriga af Motionairerne väckta frågor synas Utskotten af 'så reglementarisk egenskap, att de svårligen kunna rigtigt be. dömas af andra, än de Embets- och Tjenstemän, som dervid kunna följa erfarenhetens ledning.
Vid sådant förhållande, och då Utskotten, på sätt ofvan anfördt är, hysa den öfvertygelsen: att Tullverkets förvaltning blifvit organiserad enligt Rikets Ständers önskan och till allmän nytta; att Tull-Styrel - StatS‘Bevilln.s.AllmtBesv,o.Oec-Utslt'-.Bet.N:o$$.
13 sen verksamt sökt? motsvara det,v som varit föremål för dess inrättning; samt att Rikets Ständer hafva ali anledning tillförse sig, det Kongl. Maj:t lärer i Nåder vidtaga de, för ett ytterligare befordrande af detta ändamål, nödiga åtgärder; så finna Utskotten, för sin del, någon underdånig hemställan i dessa ämnen för det närvarande icke behöflig, utan föreslå, att de härom väckta motioner må förfalla; Hvilket likväl allt till Rikets Höglofl.
Ständers upplysta pröfning vördsamt öfverg lemnäs.
Stockholm den 31 October 1829. 14 Stats-, Banco-, Eevilln.-,°Lag- s. Occon.-l/tsk, Bet ,N,&g.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 3 Nov. lSsg.
Betänkande, angående väckta förslag till grunder för ett förändradt Statshushållnings^ och Beskattnings-system. ■ffrån Höglofl.
Eiddetskapet och Adeln har till Stais- samt Allmänna Eesvärs* och Oeconomie» Ufskolten blifvit remitteradt ett Memorial af H err afS l én, Georg Axel, hvilken, under för. klarande, att Sveriges beskattningsvetk under seklernes lopp blifvit fördt från dess ursprungliga enkelhet till villervalla och oreda, att detsamma befinnes vara en hopgyttring af forntida misstag och medeltidens barbari, samt att det framter ett qvarstående, ett fördröjande
Vid o« rimligheter och orättvisa, ansett det icke vara obehörigt att tänka på beskattningens återförande till en jemnare plan, och i sådant ändamål föreslagit, att, med undantag af befrielse från skyldigheten att deltaga i allmänna byggnader, hvilket deltagande borde utan någon ersättning kunna påläggas, de friheter, den privilegierade jorden njuter, skulle inlösas af Staten efter de värden de ega, och till hvilken ända ali sådan jord borde skattläggas efter hvarje orts method, och derefter den blifvande Jorde» Stats-, Banco-, Bcvilln.-, Lag- s, Oecon.-Utsk. Bet. N.&).
15 bots- och Mantals-räntan, Kronobonden, Ordinarie Roterings-skyldigheten samt
Skjutsningsbesväret förvandlas efter de 10 sista årens marJ tegång i Länet, då en tiondedel af dessa j o årens sammanslagna belopp skulle blifva den ränte-fond , sorn , förvandlad till Capital eften sex procent, borde utgöra det inlösnings-belopp, sorn Staten till jordegaren måste utgifva; hvarjemte Motionairen hemställt, att berörde löse» stillning skulle godtgöras, antingen genom öfverlåtelse af deh mängd Statens odisponerade jordegendom, der egande* ratten är Staten ännu förbehållen, elier ock genom försäljning deraf hemmansvis uppå offentliga auetioner, sedan densamma likväl förut blifvit fördelad i mantal samt skattlagd och ordinarie roterad.
Derjemte har Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Stats-, Banco-, Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens handläggning öfverleranat en Motion af Herr Friherre Cederström, Jaques, deruti Fri* herren, sorn, under sistförflutna Riksdag, väckt fråga om fastställande af ett nytt system för Fäderneslandets Stats-husliållning , hvars nytta då församlade Ständer erkände, men hansköto utarbetandet från sig till Styrelsen, (se Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 12 Julii 3833, N:o a 6) ledd af den motsatta öfvertygelsen, att ett uti hela Stats-organisationen så allmänt ingripande förslag borde utgå från fol - 6 Stats-, Banco- Bertlin,-, Lag- Occon,-Utsk.
Bet. iV.gg-. tets Representanter, och Styrelsen endast blifva medlande skiljomari mellan ,de stridiga interessena, 3 nyo utvecklat sina äsigter i detta ämne samt, med stöd af den grundsats, att för, nämsta fordringen för varaktigheten af en Monarkiskt Constitutionel Styrelse-form, sorn till sjelfva sin idé måste anses för intet annat än den till största möjliga fullkomlighet utbildade republikanska, vore enighet, hvilken, moder till alla medborgerliga dygder, sjelf icke kunde fin« nas, med mindre allas rättigheter och skyldigheter, såsom medborgare vore lika, samt att olikhet häruti alstrade stridiga interessen, misstroende , förakt för Lagarno och egennyttans seger öfver hvarje känsla af medborgerlighet, till Rikets Höglofl.
Ständers pröfning framlagt ett förslag att, med hänsigt till det sålunda antydda ändamålet, i öfverensstämmelse med Sveriges Styrelseform reglera dess beskattnings- och myntväsende, handel, näringsflit, allmänna uppfostran och försvarsverk, hvilket förslag är sammanfattadt under följande punkter: 1:0 att all jord bringas till samma natur ; 2:0 att alla Stats-bidrag utgöras i mon af inkomst; 3,0 att alla Lagar och Författningar, hvilkas åsidosättande bereder enskild fördel på samhällets - Siats-,B:co-,hevilla-.Lag-s.Oec.Utsk,Bet.N:o &g. 17 hälleis bekostnad; alla sorn inskränka industriens utveckling och nienniskokraftens fria användande till eget underhåll ; alla hvilka isolera vissa Gasters interessen från Nationens gemensamma; alla som för vissa näringar innebära förmynderskap; alla som inskränka allmännelig rättighet att sälja hvad man eger der det gäller mest, och köpa hvad man behofver der det gäller minst, böra afskaffas; 4:0
Myntbenämningens förändring till vanlig vigt i Metall; 5:0
Nationens allmänna bildning i Schölorna till förmågan att verksamt deltaga i Landets försvar, anfalls- och försvars-vapens ändamålsenliga användande, så väl enskildt som i förening med andra, samlade i trupp, med dertill hörande Krigs-Lagar och Reglementen; 6:0 att Stats-anslagen göras tillräckliga; 7:0 att öfverskott och besparingar, jemte ett årligt anslag, bestämmes till bildande af en National-tillgång vid påkommande be? liof, såsom missväxt, pest, krig; A, 1, Riki-Si.
Prot, 1828 och l8®9- 4 Sami, 2 Afi, 2 BMet. 5ie H't. 2 iS Stals^B-.co.iBevilln. ^Lug-s.Oec. Utsk.Bet.N.cSg. 8:0 att tillräckligt antal goda vapen för hela Nationens vapenföre män, med behöflig aitirail, utredning och ammunition, tillhandahållas för möjligen påkommande behof; g:o att nödige medel lemnäs Styrelsen till att understödja idogheten och framkalla konstfärdigheten till varualstring; ioto att alla i följd af denna förändring onyttiga, så civila som militaira tjenstebefattningar indragas, i den mon de blifvit öfverflödiga och innehafvarne afgå; varande till närmare utredning och åskådlighet af dessa åsigter och förslag bifo»gade 14 st. sakrika och utförliga tabeller, hvaraf några exemplar i tryck redan till respective Hiks-Stånden blifvit utdelade.
Sedan Utskotten funnit, hvad afven Herr Friherre Cederström till Protocollet förklarat, att den del af Friherrens Motion, som har afseende på förändring med myntets nuvarande benämning och beskaffenhet, utan olägenhet för det hela, kunde af Banco-] Utskottet serskildt behandlas; så har Banco»Utskottet detta ämne i öfvervägande tat git; och får vördsamt meddela, att Banco Utskottet, för sin del, icke, lika med Motional» ren, kan inse, det den föreslagne förändringen klefve i någor måtto bidragande att gö« Stats-,B:co ,Be^illn. ,Lag-s.Occ.-Utsk.Bet.Nu §9, 19. ra myntväsendet för allmänheten enklare och begripligare; utan skulle tvärtom, efter Utskottets öfvertygelse, de mest invecklade svårigheter i all handel, samt en mängd oredor och förvillelser hos nästan alla folkclasser blifva oundvikliga följder af en reform, åsyftande ingenting mindre än att helt och hållet utplåna begreppet om mynt, såsom gemensam mätare af varors inbördes förhållande, och att hvarje serskild vara deremot komme att omedelbarligen mätas och värderas efter annan vara, utan biträde och mellankonst af någon siffer-beräkning i penningar.
Utskottet kan icke eller ens föreställa sig möjligheten, alt något dylikt, genom hvad åtgärder som helst, skulle kunna lillvägabringas; ty fastän hos alla folkslag i deras första barndom handeln utan tvifvel begynt med omedelbart varubyte, lärer exempel lika litet kunna åberopas, att något samhälle i längden och vid mera utvidgade handelsförhållanden qvarstarinat på denna punkt, som att, efter en sådan vunnen utveckling, det någonsin gått dit tillbaka.
Andtligen och i fullkomlig motsatts med hvad Motionairens förslag synes innebära och åsyfta, anJ ser Utskottet, att, till mildring och afböjande af de olägenheter och förluster för enskilde, som merendels åtfölja Statsoeconomiska förändringar, helst då de röra myntväsendet, fordras framför allt, att möjligheten af en 20 Stats-,Bcci-,Bevilln,-,Lag-s,Oec, Ulsk Bet Nu 89. jemförelse emellan det nya och det förut bestående ej bortblandas och försvåras ; och utur denna synpunkt, som äfven legat till grund för Stats- och Banco-Utskottens i dessa ämnen uppgjorda och till Rikets Ständer afgifna förslag , finner Banco-Utskottet sig icke ega skäl att Motionen i of* vanlrerörde hänseende, för dess del, understödja.
Stats-, Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs» och Oeconomie Utskotten håfva åter ansett sig böra gemensamt och i ett sammanhang yttra sig öfver de öfriga delarne af ifrågavarande Motioner , och få således tillkännagifva, att, ehuru de väckta Motionerne innefatta Förslag, hvilka åsyfta åtskilliga nyttiga, både till mer enkelhet och större jemlik» het ledande reformer såväl uti Beskattningen som uti Statshushållnings-systemet i allmänhet, hysa likväl Utskotten den öfverlygelsen, att dessa förslag , hvilka måste i sin helhet och i ett sammanhang betraktas , äro af den beskaffenhet, att, under närvarande förhållanden , verkställigheten deraf skulle möta hinder och svårigheter, hvilka icke, utan åsidosättande till en viss grad af egande-rät» tens helgd, skulle kunna öfvervinnas ; och Utskotten anse sig på sådan grund föranlåtne, att, utan att ingå i någon detaillerad Stats-)B:cO’iBevilln,-,Lag»s,Oec..Utsk.Bst.
N:ogg, 21 granskning af de framstälde förslagen, böra ti 1 Rikets Höglofl.
Ständer hemställa : att desamma matte lemnäs utan bifall.
En Ledamots reservation bifogas.
Reservation af Herr Friherre Cederström, Jacob i Sedan Utskotten förvärfvat öfvertygelse derom, att nyttiga Reformer i Motionerne blifvit föreslagne, förefaller Utskottens tillstyrkande, att dessa Motioner af Rikets Ständer ej må bifallas, mer än besynnerligt.
Farhåga för nyttiga reformer, så väl i beskattningen som uti Statshushållnings-systemet i allmänhet, synes mig städse böra vara främmande för ett fritt folks representanter.
Inga hinder, inga svårigheter finnas, som icke genom den fria mannens vilja kunna undanrödjas; ty viljans magt är allmagt , att vilja är att kunna, intet arbete är i sådant afseende för svårt. 22 Stats-,B:co*,Bevilln..,Lag‘S.Oic..UisLBet,N:( 8g, Utskottens uppgift, att dessa hinder ooh svårigheter Icke, utan åsidosättande till en viss grad af eganderattens helgd, kunna öfvervinnas, är alldeles icke grundad på verkliga förhållandet, och bevisar, lika med den långa tid Utskotten användt för att inkomma med ett så obestyrkt yttrande, att
Utskotten skygga för vidden af det arbete, en fullständig bearbetning af Motionerne skulle medfört, att de saknat vilja att den företaga, och sökt befria sig derifrån genom denna lika obevista som obevisliga uppgift.
Riksdagen nalkas sitt slut, och en fullständig utarbetning af de Förslag , som i dessa Motioner innefattas , icke mera kan medhinnas, anser jag ingen annan utväg återstå, för att i framtiden bereda framgång för de af Utskotten vitsordade, i Motionerne befintlige förslag till nyttiga reformer, såväl i Beskattningen sorn i Statshushållnings-syStemet i allmänhet, än att öfverlemna lill Kongl. Majit att låta till nästa Riksdag granska och i sina detailer fullständigt utarbeta dessa förslag, för att Rikets Ständer vid nästa Riksdag föreläggas; i hvilket afseende Betänkandet synes böra återremitteras till Utskotten. stockholm, tryckt i Marjjuardska Boktryckeriet, 1829* Stats- Be v,- sTtmt Oec,-Uts7<.
N:o 90. t N:o 90.
Ankom till Exp. Utsk. d. } Nov. 1829.
Betänkande, i anledning af åtskilliga Motioner om förändring i sättet för Grundräntornas eller Krono-Tiondens utgörande.
H ögloflige Ridderskapet oell Adeln har till Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten remitterat ett Memorial af Friherre Palmstjerna, Carl Otto, deruti yttras, att egare af sådana Frälse-, Skatte- eller Krono-Hemman, hvilkas Grundräntor förnämligast bestå uti Spannmål, hafva en bedröflig erfarenhet deraf, att den utaf Hemmanen utgående skatt är högre under missväxtår, än vid vanliga skördar, och beräknas allt högre, ju kännbarare missväxten är.
Detta synes Friherren omvändt, emot hvad det borde vara, då, i dess ställe, nedsättande af skatterne under missväxtår vore mera enligt med Statens ändamål.
Men då vinnandet af denria fördel icke lärer vara förenligt med sjelfva den i nuvarande grunden för skatternes utgörande, inskränker sig Motionairen till det ändamål , att den Hemmanen åtföljande Grundskatt och Krono-Tionde matte framgent komma att utgöras på ett mindre tryckande sätt.
Prot. 1828 och 1829, 4 Sami. 2 slfd. 2 Band.
G:te Haft. 1 i Stats- Bev- samt Oec.- ZJtsh.
N:o ge.
Ledd af den öfvertygelse, att Hemmansegaren vore mera belåten, om följderna af ett missväxtår fördelades på flera efterföljande, så att den stundom alltför dryga skatte-tillökningen ej tili sitt bela belopp genast efter en otillräcklig skörd utkräfdes; samt att Staten eller Löntagaren äfven borde vara bättre betjente dermed, att deras inkomster i Afrad och Krona-Tionde icke blifva så ytterligt ojemna, sorn förut ofta inträffat, har Friherren derföre Uppgifvit det förslag; Att alla för Hemman eller Lägenheter in natura beräknade Grundräntor eller Tionden, af hvad namn som helst, de må vara Kronan behållna eller utgå till Löningstagare, till Undervisningsverk ,■ Allmänna Inrättningar, eller såsom Augment eller Frälse-Räntor , eller Uti hvad annat ändamål sorn helst, skola från och med 1830 och allt framgent utgöras på efterföljande sätt:
Sedan årets Markegångspris, enligt gifna föreskrifter, blifvit satt, hopsummeras dermed markegångsprisen för de senast förflutna 4 åren, och femte-delen af summan blir det pris, hvarefter räntorne för året erläggas.
Uppsägning till leverering in natura får endast göras af Räntegifvaren, och, i den händelse sådant sker och årets Markegångspris understiger det uträknade betalningspriset, så betalar Räntegifvaren derjemte skillnaden uti contant.
Stats- Bev.- samt Oec. Utsk.
3 I sammanhang härmed har Herr von Qvanten, Carl, jemväl med ogillande af den orimliga och orättvisa princip, att, i samma mort som en Räntegifvare nedtryckts under tyngden af en svar missväxt, han ytterligare skall belastas med högre Skattebidrag, för till vägabringande af rättelse härutinnan föreslagit ■, att Markegången må bestämmas för 5 år.
Skulle Spannmålsprisen under dessa 5 år ändra sig, anser Motionairen detta fullkomligen corrigeras genom den ömsesidiga rättigheten att uppsäga Spannmål före Thonuedagen, hvilken, enligt Herr von Qyantetis mening, ej lärer kunna upphäfvas.
Derjemte hafva från Hedervärda BondeStåndet blifvit till Utskottet öfverlemnade serskilda Anföranden * med klagan öfver de olägenheter och det betryck, Räntegifvare skola vidkännas genom det sätt, hvarpå Afrads- oell Kröno-Tiönde-Spanmnålen måste utgöras, till Ståndet ingifne af nedannämnde Riksdags-Fullinägtigei Hans Jansson från Elfsborgs Län, Jacob Petter hindersson från Östergöthlands Län, Petter Persson från Calmare Län, Carl Hinricsson Bergman från Gefleborgs Län, Anders Danielsson från Elfsborgs Län, Anders Ahlsson frän Lilla Isie i Malmöhus Län, Samuel JSnsson och Per JSnsson från Calmare Län, '4 Stats• Sen.- Mffif Oec.LJtsh. Bet.
.Ene Svanberg fran Vester-Norrlands Län, Per Persson fran Christianstads Län, Per Jonsson fran samma Län, Anders Brisman fran Skaraborgs Län, Tufve Larsson fran Christianstads Län, Anders Nilsson frän Tottarp i Malmöhus Län, Eric Ersson frän Stockholms Län, Per Olsson frän Södermanlands Län, Olof Nilsson frän Vermlands
Län, Petter Pettersson frän Jönköpings Län, samt till Oeconomie-Utskottet enskildt af Olof Jeppson frän Blekinge Län.
Med förbigående af ett omständligt upptagande utaf de i hvart och ett af dessa Memorial förekommande uppgifter och framställningar om förhällandet i serskilda orter, hafva de yttrade klagomälen och i följd deraf gjorda förslag befunnits åsyfta följande hufvudsakliga ändamål : 1:0 Att Uppsägnings- eller Options-rättighet skulle tillkomma endast Räntegifvaren och således nä honom få bero, hvilketdera han helst åstundade, antingen utgöra Afrads- och KronoTionden in natura, eller desamma med penningar lösa. 3:0
Att den Ränte- eller Löningstagare, som fran samma Hemman uppbär endast ett mindre tiondebelopp, skulle vara förbunden att derföre taga lösen efter Markegångspris med skälig förhöjning för forlönen; att Tionde-Spannmålen mat - Stats- Bcv.- samt Occ.-Vtsh, Bet.
N:0 90. 5 te fä afletnnas pä närmaste möjliga afstånd, samt Byar och sammangränsande Hemman, så vidt ske kari, anvisas till en och samina ort; med hvad mera som blifvit yrkadt, till lindring i forslingsbesväret. 3:0 Att Räntegifvaren skulle ega rättighet, att genom Konungens Befallningshafvande få Räntetagare» kungjordt, om leverering göres in natura eller orri Lösen med penningar erlägges. 4:0
Att äfven Kronans behållna Spannmålsräntor borde med penningar få lösas. 5:0
Att ständiga Tionde-anslag mätte upprättas och Kronan uppbära äfven den indelta Spannmålen, samt Inrielningshafvarne taga deras, löner directe af Stats-Cassan.
Om hvad sålunda blifvit framställdt, hafva Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten ansett sig böra inbjuda Bevillningsutskottet till gemensam öfverläggning; i följd hvaraf de 3:116