Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter Bevillnings-Förordningen. 32 i4,695,25i 132 usta Artikeln. 718 3o 262 3o — 78 18 — 4,l43 — — 280 2 4 — 2,347 36 — 113 IO -— 3,429 8 — 8 12 •- 35 36 — 25 IO — 3,189 3o — 6,000 20 — 1,776 l6 — 1,867 34 — 292 20 — 1 >9 3o — 467 3o — I I 22 — 6 20 — 4 28 —. 351 44 — 63 .- — >9 12 — 38 24 — — —— — — 3,999 18 — t 73o5 4° — i,583 36 — 4 6 — 648 46 — — — — 23o 2 — 4 6 — — — -- — — I 18 — 6 20 — 20 8 — 00 0 32 — '9 34 — 33 4.0 — 241 22 — 217 4 — 27 24 — 3o 34 — 54 4 — 113 34 — 5o 20 — — — — — —- — — -- — — -- — — — -- — — 2 36 — 1,389 38 36,527 20 — 2:dra Artikeln. §§• 21> 22, 26, 27, 29» 3i, 3a. 34, 35. 5,58o 2,258 ] 27 114o,355 4'
Bränvins Brännings Afgift. 39 47 13,692 3 8 Mimma. 25 2,453 92,833"
- B Ständiga Räntor.
Jordeboks och Hcmmantals Ränta. 3,192 3 1 i,573 — i,4gi 44 4 1 32 18 32 1,876 6 63 20 46 31 i3 4 65 Krono-Tionde.
4,417 38 io5 28 1,968 98 1,196 io3 29 4,137 2,681 4,°77 3,i93 6o5 i5o 10 46 10 23 5 47 9 i5 24 4 29 7 94,94i 32 65 23,878 29 Mantals penningar.
Lagmans- och Häradshöfdinge-Riinta.
771 3o z — — — — 6 42 4 io3 21 7 52 21 I I i39 43 0 O 3o 8 7 4,o52 16 8 5i9 47 IO 3,082 36 6 2,968 31 2 3io 26 7 77 6 8 131 4 2 —- — 19 4 — — 1,424 ilo 9° 7 44 12 o3g 28 — ici 8 37 13,283 i 36 — 24 — 768 43 24 - 36 Gerni ngsÖren.
104 22 24 8 24. 213 39 9| i3,i92| 36 —14,455 12 — 16 — I 32 — — I 16 — — 21 16 — — 36 16 — — I — — — 3 — — —— t__ — 21 16 — — 8 16 — ■. . — 9 16 — — - ' — 3 — * ” 1 — i5 16 - i — Tionde och Räntor af Bruk, Bergs-Verk och andra Verk och Inrättningar.
522 7,°5i 36o 40,804 1,281 ! 5.8 t5 424 1,666 46 4i 39 1 —,52,692! 12 1 I Örebro Slott i Lands-Cancelliet och Lands-Contoiret deli 28 September i833.
Efter Nådigste förordnande N. Snoilsky. A. Wridén. A.
Nyberg.
Summa. 3io 4,o6i 33 3,3q3 718 8,245 4 979 23 1 34,835 i6,255 30,687 26,977 2,6a3 ’ 727 1,276 60 110 3o i,884 91 74 97 a35 2,3 10 880 902 324 I 18 2,827 65 49 i3 3 522 7,365 368 4o,8o6 1,529 617 9 i5 454 1,708 25 46 684 202,566 22 11 45 1 24 11 4o 25 40 32 32 36 32 39 4 36 24 7 17 i3 42 36 39 36 24 7 8 36 4' 39 42 Arrcnde Mcdcl.
,383 i3 37 Kostnad för Rustning och Rotering. 5,629 10,021 4,826 i33 i,512 33 9,282 49,i54 6,291 i5 92 12 4 20 16 1)2,397 5 87,047 28 24 12 2, 7, 3, 3, 7, £ 5, Landet inom Örebro Län.
Stats B i d Kreatur, llän t B e v i Stan d iga G lere c i e Statens Underhall Efter Bevillnings-Förordningen, Tionde och Räntor af Bruk, Bergs-Verk och andra Verk och Inrättningar.
Jordeboks och Hemmantals Ränta.
Bränvins Brännings Afgift. 2:dra Artikeln, Lagmans- och Häradshöfdinge-Ränta.
Germ' ngS' Ören.
Summa, Krono-Tionde.
Pastorers Summa. ista Artikeln, t.OOÖ 16 — i,3o6 2,207 7,700 1,101 2,017 Örebro Slott i Lands-Cancelliet och Lands-Contoiret den 28 September 1833.
Efter NAdigste förordnande N. Snoilsky.
A. Widén.
A. Nyberg, BEFALLNINGSH AF VANDES UTI Vestmanlands Län TILL I UNDER FÅNIGHET AFGIFNE FEMÅRSBERÄTTELSE, för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832. £ C <$ € B ?i» <D Ti i-H, ecksteihska boktryckeriet. 1834.
■ - ■ §. r. Landets allmänna .(beskaffenhet. )'
•Derom Ilar jag uti niia år 1828 afgifne underdåniga Berättelse anfört en beskrifning sora ännu gäller och hvilken det derföre torde tillåtas mig, att ^underdånighet åberopa, utan att här upprepa.
Utom de i förra Berättelsen nämnde 3:ne åsar, torde böra anmärkas en Bergs- eller Grus-ås, som i östra delen af Länet ^°rtlöper genom Hernevi, Thorstuna och Altuna socknar och har sammanhang med Sandåsarne vid Enköping i Upsala Län.
Uti denna östra del Länet, innefattande Wäsby Fögderi, märkas flere större och mindre msjöar, hvaraf tolf äro belägna i Hvittinge socken nemligen Skattmansö- Tilena- och Ekholms-sjöarne, Axsjön, Skärsjön, Arnsjön, Oxsjön, •plåviksjön, Tarrolången, Säfjan, Egelsjön och Ramsjön; tvenne inom Österrunda socken Rysssjön och Mörtsjön, en inom Thorstuna socken, hocksjön, en inom Simtuna socken Sjöbosjön samt tvänne inom Altuna s°cken Refvelsta och Dragmansbo-sjöarne kallade.
Thorstuna, Hernevi, större delen af Simtuna samt hela Frösthults socken i närande
Fögderi lnnefatta vidsträckta slätter och bördiga fält.
Hvittinge, Altuna och Se— sock nar äfven inom samma Fögderi hafva en mängd större
Och mindre mossar och kärr, de flesta belägna inom Thorstuna Härads Allmäning, till det mesta ouppodlade, så väl i anseende till på mångå ställen Saknadt affall för vattnet, som bristande förmåga till företag, hvilka för* d'* större penninge-förskolter och längre tid innan någon afkastning, of}a tued osäkerhet, kan påräknas.
Hvittinge socken, der jorden i Allmän* het är svag, besväras, till följe af dess belägenhet, utah den Tuktighet, s°m uppstiger ur mossarne och kärren och icke sällan åstadkommer froQter Ull(^er den lid, den vexande säden är ömtåligast.
Missvext eller sva§are äring inträffar derföre oftare inom denna socken.
Ibland större 1 °Ssar är Bredmossen, belägen på Snefringe Härads allmänning!
Ströms10 ms
Fögderi anmärkningsvärd.
Den åtskiljes ifrån Kohlbecks*ån eller Raronäs-Strömmen, genom deri paralellt med ån löpande, i minnona Berättelse omnämnde, Kohlbecks-åsen, som går upp åt Ramnäs socken.
Vid en sänkning af Åsen, kallad Kölle vads-backe, der mossens öfverflödiga vatten förr torde hafva uttömt sig i ån, synes affall för mossens vatten till ån kunna beredas genom åsens djupare genomgväfning, derest icke ännu förmånligare affall kunde för mossens vatten finnas, genom Norr Tumbo sjön och Strömsholms Canal, som löper utmed ån.
Örn Häradsboerne skulle vilja påkosta denna mossens utdikning synes, detta kunna blifva ett lönande odlingsföretag.
Landtbrults-Acaclemien blifvit med medaljer belönade, men det serskildte större odlings-forelaget för vattnets afledande ifrån Fasenbo sjö, verkstäldt af Fasenbo och Bruskebo’ Byamän genom Bergsprängning har icke blifvit på samma sätt bernadt, ehuru Länets Landtbruks-Sällskap derom bos Kongl'.
Academien gjört förnyad hemställan.
Mantalen utgöra för det närvarande i Fögderierne , . , 2,848yf-r Hvartill kommer Stadsjordens beräknade Mantal; nemligen för Westerås . . . •■•* — — — * *••••-•- . • .
Arboga . « — . • . . . . . , — •- . . 2 y Köping ....... . . :....... r5i Sa La • . . . r r . v . *■ . r »■ . . 4 5 Summa mant- 3,948-|-|i Sedan sista Femårs-BeräHelsen är således summan af mantalen natan oförändrad.
Länets allmänna beskaffenhet synes för öfrigt sedan sista Femårs-Berättelse» icke hafva undergått någon väsentlig förändring, utom det att akogstillgången, på ett för framtiden äfventyrlig!! sätt, årligen minskys genom tilltagande consumtion och felande vårdnad örn Skogarnes- skötsel. §- 2.
Innevånare:
Enligt sista Femårs-Berättelsen utgjorde antalet af Länets Innevånare' 87,803 Personer;: och för en lättare öfversigt upptages bär det närvarande antalet efter i832? års Mantals-skrifningar i bredd med förrai för hå»! la lide t sålunda' Antalet efter sista Ali rtaY ninie an tale f, Berättelsen.
I Westerås .....
V 3,829 3.3-4 Arboga • * •
. ir . .* 1,75 r Köping ..... . . i,35o r,43* Sala ........ 2,692 2,728 Westerås Södra Fögderi . 6,97° 0,477 dito Norra . . ••
. 7*338 7>r 4°'
Strömsholms . .... io,582 iö,36o Kongsörs . .... 13,878 14,021 Bergslags . . ....
14,284 I4’9°9 Salbergs- och ..... 16,261 16,802 Wäsby Fögderi .. .. 9,368 9’4;8 Summa 87,803 88,4'9 Folkmängden bär således på det sista qvinqvennium förökats me 616 personer.
Af det närvarande' antalet äro?
Summan af bvar Mantalsskrifn». - Mantalsfne. dera tönct.
Mankön . . . . . .- . . 23,i5i 17-748 40,899- Qvinnkön ....... 27,282 20,238 47’82° Summa 5o,433 37,986 88,4'9
Ben anmärkta folkökningen synes vara en följd af fredslugnet och Uteblifne farsoter.
, .. . Folkets lynne har icke undergått någon' hufvudsaklig förändring.
Fylleriet och dess olyckliga följder hafva varit mest märkbara de tider då brännvinet varit i lågt pris.
Brännvrnsförbuden lufva således verkat godt,- både i ekonomiskt och sedligt afseende.
Örn folkets bildning och sedlighet i allmänhet är icke något att tillägga hvad förra Berättelsen innehåller.
Åtskilige gröfre brott hafva beklagligtvis onder sista fem åren blifvit föröfvade, hvilketii min öfvertygelse härrör af bristande sann religiosite.
Denna brist forsenar att blifva föremål för Presterskapets fördubblade uppmärksamhet.
Konst- och Näringsfliten är ungefärligen i samma- förhållande somföir.
Oen jemna välmågan snarare r stigande.
Vid jemförelse af de olika belopp, hvartill bevillning å förmögenhet uppgått,, efter den vid förra- Fe mårs-Ber alte Isen bifogade Tabellen,. oell den Tabellen som härvid är bilagd, synes väl någon grund kunna hämtas för bedömandet af välmågans eller förmögenhetens förkofran, men då beyiilningen utgår af den synbara förmögenheten, utan afdrag af skulderne, är denna grund i samma mon opålitlig, sorn skuldsättningens till- eller åtagande svårligen kan bestämmas. $: 3.
Jordbruket idkas hufvudsakligen nu som förr.
De forbättringar som skett, sirö partiella, Sädesproduetionen var sistlidet år i83a, i synnerhet af Råg, mycket ymnig.
Odlingar företagas väl af åtskilige jordbrukare .dock mer i smått.
Om Fasenbo och Bruskebo byamäns berömliga odJings-företag är förutnämndt.
Angående ängsodlingen gäller ännu hvad förra Berättelsen innehåller.
Likaså om Boskaps-skötseln.
Deni förra Berättelsen omförmäldte Skottska Gallovay-racen af Boskap, har förökat sig.
Denna race bär derigenom blifvit härifrån spridd till Norrbottens, Uplands, Södermanlands, Nerikes, Wermlands och St.
Eli och annan Possesionat, har lagt sig vinn om en förbättrad Fårskötsel.
Större Schäferier saknas dock ännu.
Till Hästafvelns förbättring är en god början gjord genom införande af en mera ändamålsenlig förvaltning af Kongl, Stuteriet vid Strömsholm, der den Engelska fullblods-racen nu jemväl blifvit grundad.
ElFecten af den vidtagna ordningen att i landsorterne stationera Beskälare från Kongl. Stuteriet, lian redan visat sig förmånlig.
Men då Hästafvelns förkofran ieke blott beier på förbättring af racen utan äfven hufvudsakligen på Fölens omsorgsfulla uppfödande, hvartill få af våra Landtörn» hafva råd och lägenhet, lärer det icke kunna skäligen förväntas att allmogens hästafvel på en korrt tid kan vinna någon märkbar förbättring.
Emedlertid har stuteriet haft god afgång på de hästar, som derifrån årligen försäljas å Auction om hösten.
Skogarne äro i Bergelags oell Salbergs Fögderi af stort omfång, mea förminskningen af Skogstillgången fortfar.
Indelningen af Bennbecks Majors Boställes Skog till tråk Huggning bär nu blifvit afEders Kongl. Muj:t i Nåder faststäld.
Äfven bär plan till trakthuggning å Snefringe Härads såkallade Bergs- och Lisjö-Allmänningar sedan sista Femårs-Berättelsen blifvit uppgjord och af Eders Kongl. Majit i Nåder gillad.
Den tjenade första gången till efterföljd vid sistlidet års utkröning på dessa ?:ne Allmänningar.
Majit för delta vigtiga ändamål vidtagne anstalter skola otvifvelaktigt få god framgång, sedan genom serskilta exempel nyttan af trakthuggningen och Forsterväsendet kommit till allmänhetens erfarenhet.
För uppmuntringen af trädplanteringar har väl Länets Kongl.
Hushållnings-sällskap utfäst premier.
Få af de militiae Boställen, som kommit under Boställs-Directionernes vård, hafva några skogar, som i stort kunde utgöra exempel för grannarne genom den påbjudna traktliuggningen.
Andre Allmänningar stå under förbud på tillvext.
Skogshushållning fordras åtskilige åtgärder och inrättningar, som icke aflöpa utan kostnader och de menigheter, som hafva nyttjande rätt till alfmänrngar äro föga böjda för frivilliga förskotter till ett ändamål, hvars nytta och nödvändighet val kan af den kloke genast förutses, men af den mindre upptyste elter fördomsfulla icke genom erfarenheten inhämtas, förr än i en aflägsen framtid.
Att dela allmänningarne emellan häradsboerne eli de orter, der hvarje hemman blott finge en otillräcklig och aflägsen lott, skulle otvifvelaktigt medföra Alfmämiings-skogarnes snara ruin och sjelfva allmänheten synes
Vara nästan öfverallt öfvertygad om skadligheten af dessa skogars delning, I allmänhet kan man säga alt vanvården och förminskningen af Skogarne, undantagande vid större Herrgårdar och Bruk, stigit till den höjd, att detta förhållande påkallar Lagstiftande maktens mellankomst.
Om årlig trädplantering, der den kan verkställas, blefye en skyldighet för Hem»Uans-ägare, skulle sådant i betydlig mån motverka Skogarnes utödande, Timmer i Westerås bär stigit i priset till 12 sk. banco ahlen.
Veden till & hlds Rgs famnen. ’, . v
Byggnads och bägnadssättet är öfver hufvud detsamma som efter sista berättelsen.
Endast viel en och annan större Herregård har Stenhus-byggnad under de sista fem åren skedt, men icke i någondera af Städerne.
Bergs- och Bruks-rörelsen är en hufvudnäring för en god del af delta Län, hvilket lyder under atlie Bergmästaredömen utom Sala Bergslag, som stjres af en Bergsliauptinan och under honom en Bergsmästare.
Jernmalmsgrufvor bearbetas i Norbergs Bergslag.
Malm-utförsLen ifrån dessa grufvor beräknad i Skeppund å 3o Pund bär varit: år .1828 . . , jo6,5a6 Skeppd; 1839 . . . 100,108 1830 ... pi|)23o 1831 . . . 101,098 13 3 2 . . . 67,608 sorn i medeltal årligen gör g3,g| 14 Skeppund å 3o Lispund.
Någon minskning i MaJmtiilgången inom denna Bergslag har icke formärkts, men det i sista Berättelsen omförmäldte grufveförsök utom Bergslagen å Granhammars ägor vid Arboga å har afatannat.
Tackjernslillrerkningen, som inom Länet drifves endast inom Norbergs Bergslag har förhållit «ig som följer. >* Blåsande Hyttor.
0 Sj- öa* g O w3 .-1 » 1 Blåsning den.
Q- CTQ B 1 timmar. *-> Derefter calcuUrad Tackjerns-tillvcrkning, å i5| Sdeppd om Jblåsnings-dygnet. 1828 l6 10 * 7P4 2 27,808 Skeppund 1829 16 ' ro 1567 — 24.288 dito i83o >7 9 i8o3 I 27,947 dito .183 f »9 7 W°9 5 29,592 dito i832 i 5 X 1 J9°9 9 39,595 dito Medeltalet af blåsningsliden bär således under detta qvinqvennium varit 1796 dygn i3 timmar årligen och medium af årliga tillverkningen 27,846 Skeppund Tackjern.
Utom — 9 ~ Utom Sala, Skinn-Skattebergs och Norbergs Bergslager äro 3:ne Bruks-distrikter nemligen 1:0 Östra Westmanlands och 2:0
Ramnäs-distrikterne lydande tillika med sistnämnde 2:ne Bergslager under samma Bergmästare-döme som Stora Kopparbergs
Län samt 3:o den längst i vester belägna delen af Länet Som tillhörer Lindes och Nora Bergmästaredöme.
Stångjerns smide Jern-Manufacturer
I Norbergs och Skinskattebergs Bergs- lager samt Östra, Westmanlands och Ram- näs Bruks distrieter........
I den delen af Länet sora hörer un- der Lindes och Nora Bergmästaredöme cr pr* ra ►3 51* £» p* Skeppd g* P* Skålp. 19.826 831 6 1,027 69 5 8 i5 1 Summa | 20,657 | 6 ( 1,723! 3 j 1 Antalet af de vid Hyttorne och Bruken arbetande personer har under samma år varit följande:
I Norbergs och Skinskattebergs Bergsla- ger, Östra, Westmanlands och Ramnäs di- strieterne............. I Westra Bruks-districtet, hörande under Lindes och Nora Bergmästaredöme ....
W n *1 cg B *9* B Landt-B Ön- del .
Dagkarlar och Drän- gar.
Smeder, Summa. ■ ' 249 877 34 *-577 i5 4*4 48 3117 u7 Summa | 249 f 911 } i,592| 462 (3234 Antalet af Bergsmännen i Sala Bergslag är här icke upptagit, emedan <|e äro Borgare i Sala Stad och upptagas bland folkmängden i nämnde Stad.
S-årsberättelse för Westmanlands Lån. 2 Tackjern- och Stångjerns-tillverkningen bär under sista qvinqvennium icke haft någon förmånlig conjunctur.
Brist på silö- och isföre en längre tid under flera vintrar har dessutom Vallat hinder uti Kol- Malm- och Jern-Transporter och Öfrige för Bergs- och Bruks-drifter nödiga körslor.
De vid JernBergverken och Bruken arbetande personer äro här mera detailleradt upptagna är i förra Berättelsen..
Näst Jerntillverkningen är Sala Bergslag och Silfververk den betydligaste gren af Bergsnäringen.
Tillverkningen der utgjorde: år 1828 och år i832 Silfver lödige # bergfint 2,752 & i3f lod.
3,294 # to lod.
Värdet af denna tillverkning, i Bancosedlar Arbetare ständige...... . . .
Qvinnor och Barn, som under sommaren sysselsättas, utgöra efter tilloppet 5o å 80 personer.
Kronans inkomster af Verket i Myntare-lön, slagskatt och tionde, evalverad i Bancosedlar efter priset på Bergslagets försålda Silfver....... i Arrende för Räntor . *......
Summa Utdelning till Bergslaget....... år 1828 och år i83a 69.970--• 79,885 —• — 339 — — 335 — — 8,247 3 4 10,949 46 9 1,644 8 — 1,644 8 — 9,891 11 4 12,594" 6 9 7,612 8 8 8,265 27 4 Sedan Eder Kongl. Maj:t den 3i October 1829 stadgat en reglering till framtida ersättning för Kronans förluster å de till Silfververk^ förundta förläningar och förrnoner, hvarigenom Sala Bergslag åligger att i föreskrifven proportion emot
Silfvertillverkningens storlek afsätta en årlig summa penningar till en fond, hvars sålunda uppkomme behållning tillika med deraf flytande räntor, under Gi ufvurättens i Sala förvaltning samt Kammar- och Bergs-Collegiernas controll, kommer att användas lill jordegendoms inköp och vexa intill dess fonden afkastar 1,100 tunnor Spannmål, då afsättningen till fonden upphör och Sala Bergslag till Stats-Verket aRrader de till Bergslaget genom 1,743 års Contract arrenderade Kronoräntor eller årligen erlägger deras fulla värde, att efter som härom vid denna tidpunkt finnes lämpligt att stadga, har Eder Kongl. Maj:t derjemte under den 14 Maj 183r stadfästat ett Reglemente för fondens förvaltning, i följe hvaraf afsättningen med år i83o tagit sin början och utgjorde fonden vid i83a års slut 3,i46 R:dr i5 sk. 4 rest Banco.
Derjemte har Eder Kongl. Maj:t, i följe af Sala Bergslags ansökning den 14 Maj i83a i Nåder bifallit, att Bergslaget må, jemte frånträdandet af rättigheter att i vissa fall för Mantalspenningarne uti sex socknar af Salbergs fögderi utfordra
Ved, befrias från all befattning med uppbörden
Och redovisningen af dessa socknars Mantalspenningar, sorn deremot med.
1833 års uppbörd af Kronans Uppbördsman skola debiteras, uppbäras och tedovisas.
Tillverkningen vid Silfververket har åren 1828, 1829 och i83o varit hindrad af vattenbrist vid vasknings-anstalterna och deraf utfallit lägre äo i sednare åren varit vanligt, men arbetena till Bergsdriftens utvidgande, efter den år 1816 stadgade arbetsplan hafva det oaktadt med all drift blifvit fortsatta, så att man slutligen efter fullbordan af nödiga förberedelser kunnat begynna med afsänkningen af Konung Carl XI:s och Gustaf Hirs Seliachter genom hvilka de malmstackar skola ålkommas som under Grufvornes nuvarande djup af i5o famnar äro belägne.
För att lätta transporten af Malm och andra effeeter, som till ett belopp af omkring 16,000 foror nuförtiden drifves .på axel emellan Grufvortie och Sala Hyttor, nära i mils väg och hvilken transport med en stigande tillverkning kommer alt betydligt ökas, bar Bergslaget under de lörflutne fem åren anlagt en Canal för lastpråmar, hvilken, tillika med. en af gråsten murad rymlig Sluss om 16 fots djup varit begagnad år i833 l'U f af vägens längd och uppgår kostnaden för denna anstalt till fulla l8,ooo R:dr Banco.
Sala Silfververk tiar således på sisla qvinqvennium fortfarit att förifras under ledning af dess nitiske och skicklige Bergshauptman och gerona den nya regleringen vunnit en säker grund för dess framtida bestånd 1 förening med Stats^Verkets båtnad.
Messingsbruken här i Länet äro 2:ne, hemligen Bjurfors och Skultuna.
Det förstnämnde dock mindre betydligt, etaedan tillverkningen derstädes sistlidet år endast uppgick till 8 Skeppd 7 L:pd 2 Skålp.
Messing och har således ännu mera aftagit än efter sista berättelsen.
Årliga tillverkningen vid delta Bruk, hvilken 12 fordom sammanräknadt utgjorde 900 a 1,000 Skepp:d måste i anseende till bristande afsättning vid slutet af sista decenniet inskränkas till \
å 5oo Skepprd.
Orsakerne härtill vörö icke allenast anläggandet af flere Messingsverk i Frankrike under de långvariga krigen, som hämmade sjöfarten, utan ock en förbättring af tillverkningarne i andra Länder, då deremot den föråldrade tillverknings-methoden här bibehölls så alt varorna i godhet icke kunde täfla med utlänningens.
Det Bolag, som efter aflidne Bruks-Patronen Adlervald blef ägare af detta Verk, inseende förenämnde olägenhet utvalde nuvarande disponenten Herr Lieutnanten Carl Hammarskjöld, att göra en resa till,de förnämsta Messings-Verken i Tyskland för alt söka upplysningar om hvad som kunde gagna och förbättra Skultuna tillverkningar.
Resultatet af dessa forskningar hafva verkat en aldeles förändrad smältningsmethod samt ^inrättandet af ett nytt machineri för messingens valsning, äfvensom anbringandet af flere inechaniska förbättringar till Manufacturens upphjelpande jemte anskaffandet af skicklige arbetare, ej utan betydlige penninge-uppofFringar.
Då emedlertid dessa inrättningar ännu äro under sin utveckling, torde det vara mindre lämpligt att söka ett bestämdt omdöme öfver deras effect, men hvad som dock med visshet blifvit utrönt, är att Mossängen vunnit mycken mera täthet samt blifvit befriad från gallror å ytan och genom dessa egenskaper funnits användbarare för Handtverkerierne, som bekräftas deraf, att till och med Urmakare i Stockholm, hvilka förr ej kunnat begagna annan än utländsk Messing, nu köpt och godkändt den vid Skultuna tillverkade, äfvensom Manufacturen läflar med dylik i andra länder, hvilket Råmessingen äfven snart torde komma att göra.
Oaktadt dessa bemödanden vill afsättningen på långt när ej svara emot hvad sora kan tillverkas, ty sistlidne år blefvo endast 5io Skeppid sammanräknadt till verkade och icke eller detta år vågar
Disponenten sträcka tillverkningen stort derutöfver, ehuru han med samma personal utan svårighet kunde föröka detta qvantum till 1,800 å 2000 Skeppd efter nu Hindret för denna utvidgning ligger onekligen uti tillverkningens dyrhet, hvilken åter uppkommer, utom andra omständigheter, genom de dryg» Tullafgiherne, som dels belasta de frän utländsk ort oundvikligen erforderliga rudimatarierne, dels genom dem som pålägges effeeterna vid exporten, hval igenom de på främmande ort icke kunna säljas till derstädes gällande priser och sålunda reqvisitionerne blifva högst obetydlige.
Den sto >fl il - — i3 — ra arbets-personalen måste icke dessmindre för Brukets bestånd och framtida förhoppningar med Bolagets förlust underhållas.
Utom Bolagets samlade resourcer voro, i närvarande conjuncturer, Verkets upprätthållande nästan en omöjlighet.
Vid detta förhållande synes som tullfrihet för exporten at Messingstillverkningarne, och för importen af de dertill behöflige utländske rudimaterierne, Zink och Lera, vore det enda vilkor, hvarunder man kunde hoppas att denna näringsgren kunde vinna någon betydligare förkofran; i hvilket afseende disponenten af Skultuna Bruk ernar till Eders Kongl. Majit i underdånighet ingifva ansökning om en sådan förmån hvaraf Bruksbolaget torde i Nåder finnas förtjent genom dess verksamma bemödande och betydliga omkostnader för tillverkningarne vid Skultuna anses i värde uppgå till 65,ooo R:dr Banco, och vid Bruket, inberäknadt ett der befintligt Tegelverk, sysselsättas vid pass 125 personer.
Priset på Kopparen har varit 1/^0 R:dr Banco Skeppd, Arbetarna vid Riddarhytte Kopparverk och Bjurfors Messings-Bruk äro inbegripne uti det förut uppgifna antal för Jern-Bruken i allmänhet, emedan Riddarhyttan och Bjurfors äfven äro Jernverk.
De under sista fem åren tillkomne eller förändrade Bergverks-Privilegier äro 1:0 om nedläggning af 55o Skeppd Stångjerns-smifle vid hagersta den 12 Augusti 1828 2:0 Recognitions-smidet vid Gisslarbo instäldt på 3 år den 20 Febr. i832 3:o Manufactur-Verket vid Hallsta, reducerad^ den 22 Oct. i83i och 1 Skeppid Hammarskatt, derstädes nedlagdt den 3 Maj i832 och 4:0 köptackjernsrätlen villkorligen bibehållen vid Riddarhyttan den 20 Februari i832.
Ibland Fabriker, Bruk och Öfrige Näringar, utom Bergsrörelsen, äro att märka, 1:0
Tegelbruken hvilka efter förra Berättelsen äro något förökade, vid Svanå Bruk i Harakers socken är under de sednare åren ett nytt dyrbart Tegelbruk anlagdt, hvars Produclion lärer framdeles komma att sprida sig till omkringliggande orter sedan Egendomens eget byggnadsbehof blifvit fylldt. 2:0 En Kard-Fabrik vid Jäders Bruk som i förra Berättelsen beskrets. 3:o En Tobaks-Fabrik i Vesterås med nio arbetare och en tillverkning, uppgifven för sistlidet år till 5,114 R;dr Banco. 4:0 En Klädes-Fabrik vid Nystrand nära Sala, hvilka är å nyo upptagen.
Der har på en väfstol sistlidet år 6o4 alnar Kläde blifvit tillver - kade oell 3io alnar Vadmal färgade.
Arbetarnas antal 8 och tillverkningens värde sistlidet år 1,000 R:dr Banco. 5:o En Hagel-Fabrik vid Sala Grufva, med ett årligt till verkningsbelopp af omkring 12 Skeppd.