Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit har med tillfredSiallelse funnit, att denna opäräknade Inkomst uppatföfs, ätt till ett icke obetydligt belopp; i synnerhet har med stor framgång ett utbyte af förtulladr
Salt emot Spannemal, ägt rum uppå Rysta hamnar.
I öfwerenSstämmclse ined de åtgärder, som i afseende pä Continental-systemet, i andra Länder llifwit widtagne, har Kongl. Maut i Detz hamnar ätrt seqvestrera flere Skeppsladdningar, bestående af Colonial-waror, och anwändt den del deraf, som kunnat priSdömmas och sedermera bli.wit förald , kill en vetydelia törmän för Smes,Casa n. Denna Inkomst bär warit lika oberäknad till fltt belopp som till fin möilighet, och ar en frukt af den stand* aktiahet ocd redlighet Kongl. Maut alltid ädagalagk i Dest förhållanden till Utrikes Magter.
Under närwarande krig med Stora Britannien har communicationen med Sweriges enda besittning i Westindien, ön St.
Barthelemi, ej kunnat wara annat än högst inskränkt.
Detta afstilda tillstånd fran Moderlandet har föranledt till oordningar, dem Kongl. Majit nu hoppas wara fullkomligen stillade; men Kongl. Majit har deraf hämtat den öfwertvgelfe, att styrelsen och färwaltningen af denna O borde, med afseende pä Sweriges Politik, inrättas, men hädanefter alldeles wara afskild fran Moderlandets administrativa författningar.
Statswcrket har blifwit förwaltgdt efter de grunder, som Riksens Ständer faststält, med noga iakttagande deraf, att de förändringar i personelle Stater, m. m. som Kongl. Majit, Desi höga rätt likmätigt, för Rikets tjenst funnit nödigt widtaga, icke öfwerstigit den kotal-summa, som Riks-Staten * * sök 2Y Den 22 April. för hwarje hufwudtitul utsätter, och Riksdagsbest^ tet af den 2
Man i8l» bestämmer.
Inträffade händelser sam polak att störa Rikets lugn, hafwa stundom fordrat sarssilte penningtillgän> gar, och äfwen af sadan orsak warit bckymmerfulle; men Kongl. Maj:t har funrit utwäg att afhjelpa § förlägenheten, utan att öka Statens skuld.
En icke obetydelig del af den till förswars werket äskade och nödig pröfwade summan har dock uteblifwit, samt åtskilliga utgifter öfwerstigit, hwad i Riksstaten till dem pä försiag är uppfördt.
Derom, sa wäl som hwad Statswerket i öf ngt widkommer, arnar Kongl. Majit meddela Rik-' sens Ständers Stats-Utffott, Dest nådiga Proposition.
Krigsskulderne aro genom det dertill af Riksens Stander bewiljade län af Banqven, i den ordning Riksens Ständer föreskrifwit, afbördade, oä)Bangven har pä Veste län, af bewillningen erhällit afdetalningar pä sätt Riksens Ständer förordnad
Pä de förskott» som Niksgälds-Contoiret, efter Riksens Ständers bcstut wid Urtima Riksdagen, meddelt Statswerket till 1810 ärs hamnstängning, m. m., har Riksgälds-Contoirct ätersätt mer an hälften af de tillgängar, som Riksens Ständer till godtgörande deraf utsett.
Af de serskilta skrifwclser och Propositioner Kongl. Majit ämnar till Riksens Ständer och deras Stats-Utffott i Näder afläta, komma Riksens Stander för öfrigt att erfara i hwad mon den oförmodade bristen i faststälde Bewillningssumman, samt De betänkligheter, som wid werkställandet af Författningen om Branwinsoränningen förekommit, fordra sn skyndsam ätgäxd och rättelse, samt således utgjort bland Den so April. sr öland ^ wkgtigaste af de anledningar, som föranlä"
Majit till Riksens Ständers samman^llande.
. Rikets Förswarswerk har wunnit den stadga ^Utweckling, som till bewarande af Fäderneslands sielfständighet är sä oumgängeligen nödig.
KonglAast har i detta afseende gillat och antagit flere af Riksens Ständer, under NikSdagarne ären 1329 och Ao, anförde underdäniga önskningar.
Oagtadt Rikets nuwarande Krigstillstånd och de dermed förenade oundwikeliga utgifter, har Kongl. Majit liktal, genom en noga iakttagen sparsamhet, sett sig ' ständ satt att bewära och bekläda den indelta Armeen och den uppbädade delen afFörstärkningsman'kapet, samt att bestrida de för Armeens rörlighet dch fullkomligen tjenstbara tillständ nödige kostnader.
Majit har med särdeles tillfredsställelse
Alarit det nit och den beredwillighet, hwarmed extra Roterings-manssapet blifwit uppsatt och beklädt; ^fwensom den patriotiffa anda, som ledt^Gottlands ^awänare, i anseende till de, pä denna O, widtagNa betydliga Förswars-anstalter.
Till ytterligare befästande af Rikets framtida M och säkerhet ämnar Kongl. Majit wid detta Riksmöte, ä nyo leda Riksens Ständers uppmärksamhet pä nödwändigheten att widtaga mera bestämma anstalter till Krigsmagtens skyndsamma complet^ring och förökning, och till beredande, sä wäl af werkligt national-försvar, som af möjligheten att lförwäg inöfwa det dertill bestämda manskap, till skicklighet i det för hwarje medborgare dyrbaraste kall, met som leder honom att förswara Fäderneslandet. ° Wid sistförflutne 2:ne Riksdagar hafwa Ri^ Ständer hos Kongl. Mast gjort underdänig 22 Den 20 April.' hemställan cm tillförordnande af en Comité, hwars befattning borde blifwa, att, efter en noggran ösiver sigt af Lagwerket i alla desi spridda delar, bade uppgijwa huru redan stiftade Lagar kunde förenklas och förbättras, samt förestå nya, da de af nyttan och behvfwet päkallades.
Denna Comits tillsattes af Kongl. Mai-t i början af förledet ar, och förscddes med en Jnstruction, lampad efter de af Riksens Ständers Lag- Utffott uppgifne grunder.
Endäst
Fem af Comitens Ledamöter, jemte ett injkränkt antal betjening, njuta arfwoden.
De öfrige af Riksens Stander till detta ändamål anstagne medel, anwändas eller besparas till tryckning eller andra förefallande omkostnader.
Comitens arbetande Ledamöter aro, för det närwarande, syhelsatte med försås till en Allmän, Civil, och Criminal, Lag, hwilket sedan det genomgått granskning af de öfrige committerade, framdeles kommer att genom trycket utgå till Allmänhetens kunjkap, pä det Domare, andre Embetsmän, med flere kunnige och erfarne personer, derwid ma kunna göra nödiga anmärkningar, och förslaget sedermera, efter deflas föranledande, jcmkadt och förbättradt, till Rikets Ständers slutliga prösiing öfwerlemnaS
Ibland de omständigheter som bordt fästa Kongl. Masts uppmärksamhet, under den tid som, sedan sista Riksdagen, förflutit, har i synnerhet warit det oförstgtiga och stundom för Samhälls, ordningen wädeliga bruk, som blijwit gjordt af Tryckfriheten.
Om Riksens Ständer, med rättwist afseende pa Rikets ställning emot främmande Magter, genom den wid sista Riksdag gjorde Lagförklaring, till en del förekommit den fara, som af Politiska ämnens obetänksamma granskning, uti tryckta blad, möjligen kunde Den 20 April 2Z ^en -o llnde uppkomma, har deremot den i TryckfrihetsDrdningcn warande och redan, af Constikutions-ttskvttet, anmärkta swärighet att erhälla en swaran^ varl uti Rättegångar om Tryckfrihets, raal, enblottstäldt
Domaren för ett alltid obehagligt
Al, mellan känsian af den allmänna Rätlwisans Adringar och bokstafwen af en gifwen Lag. ^ LagMaren skyddad, genom denna otydlighet, fran allt Dl, har derföre trott sig allt tillätet, endast han Awänade genom djerfheten af sina tillmälen, alltid Adda i Patriotismens sjelsstandiga sprak.
Kongl; Mitt anser sig af en redan tillräckligt wunnen erAcnhet, wid detta tillfälle, heligt päkallad att ässa ^"ksens Ständers kraftiga och skyndesamma medwerkin förekommande af ett vndt, som medhwarl/, dag widgar sitt område och bereder betänkligare 'olider.
Maj.ts afsigt är ej och kan icke wa^ att åstunda någon inffränkning i den, förhwarredlig Medborgare, sä dyrbara tillhörigheten af A fri yttrande rätt; ej heller undfaller det Kongl. "-^j:t, att denna rättighet, ännu beröfwad tidens D wanans häfd, kräfwer en längre fortsatts utöfning, för att ä ena sidan, winna sans och lämpa, D ä den andra- ej genom hwarje frimodigt uttryck, Aa för ömtäliga sinnen; men Kongl. Mast bör Adra, att samma
Lag som för den werkliaen förAdelade öppnar ett tillfälle att wädja till Allmänvrtens Domstol, äfwen mä lemna den i allmänt
Ack oförsynt eller med lömska wapen angripne MedDgaren, en möjlighet att kräfwa upprättelse för bestyrkta och äreröriga beskyllningar.
Dä deke är» ° genast kunna framkallas, .... 24 Den 2l April. förtrycket, sjelf fortfara den enda förtryckaren.
En, dast da kunna bade Konung och Folk upplysas om sannfärdigheten af besia dageliga utrop emot wald och despotisme i allmänna ärendernes förwaltning; da först stall den frimodige
Skribenten urstiljas fran de ifrare i Nationens namn fom endast lyda kristilla passioner eller en lag winningslystnad, och Statens tjenare stola ej mer förakta obewista beffvllningar, utan wärnäs af dem som kunna bestyrkas.
Orebro ä Rikö-Salen den 22 April 1812. 6. sk ^Vclterkteät.
Utdrag af Borgare-Ständets protocsll, hållit wid Urtima Riksdagen L Örebro den 2i April 1812.
S- D- ^edan Borgare-Ståndet inhämtat, att icke mindre än Nio af de till Banqvens Styrelse af Riksens Ständer utsedde Fullmäktige, komma att, i egenskap af Riksdagsmän, biwista detta Riksmöte och att likaledes bland Fullmagtige i Riksgälds-Contoiret blifwa af samma stäl sir manga borta fran Hufwudstaden, att det wid afgörande! af förekommande wigtigare frågor erforderlige anta! ej är att tillgå, hwarföre pä bägge ställen den anstalt mast widtagas, att föredragningslistor pä inkommande
Mål uppsättas och hit vfwersändas, till inhämtande af de härstädes wistande Fullmägtiges yttranden; Sä har, wid öfwerwagande häraf, Borgare-Ständet, för sin del, funnit, att, dä, efter hwad till Ständets kunstap kommit, jemwäl Bancooch Riksgäldswerkens Secreterare arv wid Riksdagen - Den 22 April. 25 gen i och för Banco- och Stats-Utffottens göromäl, samt medhafwa de Werken hufwudsakligen rörande Handlingar, och således, i händelse i de här warande Fullmägtiges ställe Suppleanter förordnades, de i saknad sä wäl af Handlingar,, som af enr, endast genom längre deltagande i göromälen möjlig erfarenhet om WerkenS styrelse, ffulle föga eller intet till werkens nytta kunna uträtta, något hinder icke möter med mindre Banco- och Riksgäldswerken under innewarande Riksdag lämpligen mäge kunna förwaltas genom den anstalt Fullmagtige, pä satt ofwannämdt är, widtagit, samt att i följd deraf det icke är af nöden, att Suppleanter pä nägotdera stallet utse; Uti hwilket Besiut Respective MedStänden genom detta Protocolls-Utdrag ffulle inbjudas att instämma.
klx krotocollo ). 1- kerfström.
Utdrag afprotocsllet, hällit pä Örebro Slott inför Hans Longi.
Majit och StatsRadet den 22 April 1812.
Hans Excellence, Justiti-e Stats-Ministern Herr Grefwe Gyllenborg, HanS Excellence, Stats-Ministern för Utrikes ärenderne Herr Friherre von Engeström, Hans Excellence, Stats-Rädet Frih. Rosenblad, Hans Ercellence, Stats-RädetHw Grefwe Wrede, Stals'Rädet Herr Friherre Fleming, Stats-Rädel Herr Friherre Adlercreutz, Stats-Rådet Friherre von Platen, Stats-Rådet Friherre Adlerbeth, 26 Den 22 April. Hof-Cantzleren Friherre af Wetterstedt, och Stats-Secreterare», Friherre Carpelan.
Sedan Kongl. Maj-.t i Nader bestutit att till Riksens nu församlade, Ständer lata afga Dek Nådiga Proposition angående Ändring af wista omständigheter uti hwad som hittills blifwit förordnadt angående Accordsersättningar för Officerarne wid f. d. Finsta Armeen; Närmare bestäiymande af de» utaf Riksens Ständer stadgade Centonal-afgift till Wadstena Krigsmanshus; Kostnaden för Extra RoteringsManstap^s Beklädnad, och Räntans beräknande för det län, Innehafware» af Rosenforst Bruk utur Wadstena Krigsmanshus-Casta erhållit; hade StatsSecreteraren Friherre Carpelan författat project till deste Propositioner, som nu upplästes och wörö af efterföljande innehåll.
Mast täcktes, uppå Stats, Rådets enhälliga tillstyrkande, till alla delar i Nader gilla desta Propositioner; Och skulle desamma fördenstull till samtelige Riks-Ständen exvedieras och öfwerlem
In krotocolli . lll. I. i närrén.
Uppläst hcs Ridd. och Adeln d. 2Z April. » - - - Preste-Ständet den 2Z - - - - - - Borgare-Ständet d. 25 - - - - - - Bonde-Ständet den 2z - - Rongl.
Maj.ts Proposition till Riksens Ständers Stats-Utskott, angående ändring uti witz» omständigheter af hwad hittills blifwit förordnadt om Accord-ersättningar till Officerare af f, d. Finsta Ae - Den 22 April-! 27 Armeen; Gifwen (örebro Slott den sr April i8>2. ^b.d i8c>9 och i8ro arens Riksmöte hafwa Riksens Stander, lifwade af erkansta och agtning för den Finsta Armeen, som under de mäst oblida omständigheter uthärdat ined Fäderneslandets fötswar, ej allenast i Niks-Staten anslagit en ärlig
Summa att fördelas emellan de Officerare, som, under wäntan att införlifwas med den pa Stat warande Swensta Krigsmagten, borde emedlertid tryggas för saknaden af nödwandig bergning, utan äfwen, i anseende till denria Armees upplösning, afStatswerket bewiljat Accords, ersättningar till dem, hwilka enligt Accords, Reglementet äro för sine tjenster dertill berättigade, med förbehåll likwäl, att de åtminstone tre ar i Rikets tjenst qwarblefwe.
I enlighet med detta Riksens Ständers Bestut och öfrige derwid fästade willor, har Kongl. Majit i Nader förordnat, att för de Finste Officerare, som genom transport eller befordran till sadane Militairebeställningar, hwarföre accord erlägges fran Expectance-lönen afga, skulle Accordssumman förssjutas, med det willkor, att om den befordrade eller Transporterade afginge fran tjenste» innan Stats-werket, genom den indragne Expectance-lönens besparing wunnit full ersättning för förstottet, Statswerket borde medelst Inteckning försäkras, att genom det efter honom utfallande accord erhålla fyllnaden i sadan bristande ersättning.
Sedermera och da wid sistförflutne Urtima Riksdag, Riksens Ständer ansago ändamalet af det förut wid Accvrds-ersättningarnes utbetalande fästade willkor, irenne ars gwarblifwande t Rikets tjenst, 28 Den rr April. tjenst, hafwa upphört, sedan endast de af Finsta Armeens befäl qwarstadnat, som ämnade framgent bofästa sig inom Riket, stadgade Riksens Ständer, att alla Finsta Officerare, som dä wörö gevär i Riket och agde Accords,rätt, borde, utan afseende pä wilkoret af tre ärS tjenstetid, wid afstedstagandet genast fä uppbära ersättningen för utgffne Accordssummor.
Defia särstildte stadganden af Accordsrätt sär i tjenst gwarblifwande och för afstedstagande Finsta Officerare hafwa medfört en olikhet i deras förmäner, alltför betydlig för att kunna undfalla Kongl. Maj:ts rättwisa; Och det ar pä denna olikhet.
Maur önstar att fästa Riksens Ständers uppmärksamhet.
De frän Finsta Armeen omedelbart afstedade äga rättighet, att utan något siags förbindelse till ersättning af Statsverket utbekomma fulla beloppet af det bein tillkommande accord, dä de ej pä Kejserlige Rysta sidan uppburit motswarande förmåner.
De ater som berömmeligen fortfarit, att uppoffra sin tid ät Fäderneslandets tjenst, mäste i händelse af dödsfall eller afsted innan deras utbekomne Accord blifwit genom Expectance-lönens besparing Statswerket godtgjordt, återbära hwad i ersättningen kan brista, och salunda mer eller mindre förlora i det accord, hwartill de efter Reglementet för sina förut pä
Stat innehasde tjensier arv berättigade.
De Officerare ändtligcn, som blifwit placerade pä sädane Regementer, ät hwilka icke nägon Accordsrätt är förunnad, befinna sig i en ännu mera ofördelagtig ställning.
Just derigenom att de qwarblifwit i tjenst, mäste de se sig förlustige sina wid fLr Den 22 April. 29 för detta Finsta Armeen erlagde Accords-summor, emedan Statswerket ej äger, alt, utan med förenämnde willor af Inteckning i ett framdeles tillfallande accord, eller i annan händelse än wid afstedstagande och dödsfall, sädane Accordssummor ersätta.
Maj:t öswerlemnar detta ämne till Riksens StänderS Stats-Utstötts öfwerläggning, med den öfwcrtygelse att deruti widtages ett beslut, som jemnar defia olika stadganden till förmän för Personer af lika anspråk och hwilkas beställningar ofta utgöra deras enda egendom, ett besiut som betager den i tjenst fortfarande Officeraren af den bepröfwade Finsta Armeen all anledning att stattå sin lott sämre än den afstedstagandes, och uti hwklket Nationen hos sine Ombud igenkänner den rättwisa , som i alla delar utför hwad den samma tillförene erkänt sig wara skyldig defia Fäderneslandets ständagtiga förswarare- Kongl. Mast förblifwer Riksens Ständers Stats-Utstött med ali Kongl. Nåd och ynnest wälbewägen. votum m supm.
Larp elun.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2; April. - - - - Prcste-Ständet den 2; - - - s - - - Borgare-Ständet d. 25 - - - - - - - Bonde-Ständet den 2; - « - Rong!.
Majlis LTlädiga Proposition till Riksens Ständer angående Centonalen til! wadstena krigsmanshus-Lasta. Gifwen Orebro Slott den 22 April 1312. 3 anledning af hos Kongl.
Majtt wäckt fräga,huruwida den till följd af Riksens Ständers Besiut se - zs Den 22 April genom Kongl. Förordningen af den 2; Januarii 11 angående förökade afgifter till Wadstena Krigsmanshus-Catza päbudna Centonal borde äga rum rvid Skatteköp af Krons. Rusthäll samt qwarnar och andre sädane lagenheter, a hwilka ^mantal icke blifwit satt, samt wid de tillfällen da Åborätt eller besittning erhälles a lagenheter af samma beskaffenhet, har Kongl.
Mast wäliNäder resolverat, att, som innehafwarne af Krono-Rusthäll wid inlkrifningen utgöra en witz afgift till Wadstena K- igsmansHus-Casta och 6-te Momentet i berörde Kungörelse fran betalning af den deri pabudne Centonal af Skatte-köpeskillingen för de Kronohemman, som köpas till Skatte, undantager ej allenast de tili Bätsmans-Jndelningen i Blekinge och Södermöre an, flagne Hemman, som redan till Amiralitets Krigsmans-Cahan erlägga en siik afgift, utan ock alla andre hemman, som en dylik afgift förut åtföljer, samt da Kongl. Mast sorgfälligt iakttager, det de af Riksens Ständer medgifne Bewillninga- icke utsträckts öfwer ordalydelsen as de derom fattade besatt, de ägare af Krono-Rusthäll, Krono-qwarnar och andre sadane lägenheter, a hwilka mantal icke blifwit satt/som lösa dem till Slatte, böra, tills derom annorlunda och bestämdt warder förordnadt, wara befriade frän erläggande af ifrägawarandc Centonal; dock will Kongl. Maj t nu haswa till Rilsrtt Ständer öswerlemnat, huruwida de icke finna skäl, att sä förklara sitt i detta ämne saktade beslut, att Krigsmanshuset af Skatte-köpeskillingen för ofwanberördc slags Hemman och lägenheter, äfwen singe uppbära samma afgift/ som wid Skattelösen af andra Kronohemman blifwit bewiljad.
Den 22 April. zi Kongl. Mast förblifwer Riksens Stander med ali Kongl.
Osmin ut luprs.
Carpelan.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2; April. » - - - Preste-Ständet den 2; , - - - - - - Borgare-Ständet d. 25 - - - - - - - Bonde-Ständet den 25 - - - Longl.
Maj.ts k^ädrga Proposition till Riksens Ständer, angående Beklädnaden för Extra Roterings Manstapet.
Gifwen (örebro Glott den 22 April 1812. ^ä Riksens Ständer wid 1309 och 1810 arens Riksdagar beslöto det all i Riket befintelig oroterad jord borde med Knecktehäll under Krigstid beläggas, förbundo de äfwen dermed skyldighet för de nya Rotehållare att förse manskapet med beklädnad; men som denna beklädnad till sin beskaffenhet och antalet af Persedlar icke tillika war bestämd, har pa olika ställen i Riket olika begrepp uppstätt om beklädnadssättet, hwarföre en del Notställare försett sitt manskap med Kapotter, dä andre sädant uraktlåtit.
Mast/ som ansett nödigt, att Extra Noteringen i händelse af werkelig tjenstgöring/ ej borde wara i saknad af denna nödwändiga beklädnads-persedel, har i Näkcr förordnat,att Kapotter af Rotehallarne skulle anskaffas/ sä mycket häldre, som inga Statsmedel dertill warit att päräkna.
Majit will dock nu till Riksens Ständers godt - z- Den 18 April. godtfinnande öfwerlemna, om kostnaden för denna drl af Extra Noterings-Manstapets beklädnad bör af Allmänna medel ersättas, dä Riksens Ständer i sadant sall böra dertill utse tjenlige utwägar, el, ler åtfölja skyldigheten att manskapet under KrigStider utgöra.
Majt sördlifwer Riksens Stän, der med all Kongl- Nåd och ynnest wälbcwägen.
Datum ut su^r» XV.
Larpelau.
Uppläst hos Ridd och Adeln d. 2z April. - - - - Preste-Ständet den 2.; - - - - - - Borgare^Ständetd.L5 -- - - - - - Bonde-Ständet d- 2; - - Rongl- Maj:ts b?ädiga Proposition till Riksens Strindens Stats-Utskott, rörande räntan pä det län ägaren af Rosenfortz jernbruk, Majoren Rosenborg af Wadstena Lrigsmanshus-Lasta innehar.
Giswen Orebro Slott den 22 April 1812. ^2edan Kongl. Majit och Rikets Krigs-Collegium, genom Auction till Majoren Rosenborg sörfält Rosenforfi Järnbruk med Hagelsrums Masugn och gjuteri, pä de wilker, att Majoren genast erlade ben till försäljningsdagen upplupne
Räntan ä ett as förre Jnnchafwaren, Brnks-Patron Hedberg i Bruket intecknadt Län af Wadstena K-igsmansbusCasa, stort Tjugulwa Tusende Riksdaler Banco, dä hela Capitalet emot den i skuldsedeln utsatte och widare löpande räman a fem procent fick innestä i Den 22 Avrik. zz fem är, hwarefter twa procent af Capitalet jemte berörde ränta ärligen borde erläggas, har samma Collegium, uppå det af Kongl. Maj:t Collegium kungjorde Riksens Ständers Besiut om sadane Räntors förhöjning till sex procent, uppsagt berördelan, sä wida Major Rosenborg icke förbunde sig till denna förhöjning.
Maj:t har wäl, uppä Rosenborgunderdåniga anhållan alt bibehallas wtd den rätt han trodt sig äga, att, emot de öfwerenskomne fem procent sa länet ytterligare begagna, ansett en retroaktiv tillämpning af sitt under den 2 April förledit ar gifna Nådiga förordnande om ifragawarande Räntors förhöjning i allmänhet, stokat rubba helgden af en lagligen afflutad afhandling, och pa denna grund i Nader resolverat, det Rosenborg borde till godo njuta det af Krigs-Collegio utfastade wilkor af Räntans utgörande med fem procent? men som Kongl.
Maj-.t tillika inskränkt werkan af detta sitt besiut till tiden af Riksens Ständers sammankomst, will Kongl. Majit nu hafwa öfwerlemnät dettta ärende, sa widt det rörer Räntans er, läggande för framtiden, till Riksens Ständers StatsUcstotts ompröfwande och yttrande.
Majit färblifwer Riksens Ständers Stats-Utstott med all Kongl- Nåd och ynnest wälbewagen.
Damm ut suve».
XV. Oarpelän.
Utdrag af Prstsoollet hållet hos Högloft lige Ridderstapet dch Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 2Z April 1812.
A. D. ^ anledning af gjord motion beflöt Höglofligs Ridderstapet och Adeln för sin del, att ar-^ 'Bihang.
N:o r, ns,n 34 Den rz April - nom en stor Deputation inför Hans Kongl.
Majit frambära sin underdåniga tacksägelse för Desi nådiga åtgärd, art, under Detz eget sjukliga tillstånd at Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen uppdraga Rikets Styrelse, samt derjemte sin underdåniga ön, stan, att wid alla framdeles till äfwentyrs inträs, sande tillfällen af Kongl. Majus smklighet, Hans Kongl. Höghrt matte inträda i utöfningen af Konungamagten med all den rätt närwarande grundlagar denstrmma tillägga, samt i Kongl. Majus namn Styrelsen föra.
Widare bestöt Högloflige Ridderstam och Adeln att äfwen inför Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen betyga sin tacksamhet för Desi redan med Riksstyrelsen tagna befattning jemte den underdåniga önskan, att Hans Kongl. Höghet wid hwarje dylikt tillfälle täcktes Riksstyrelsen i Konungens höga namn föra och besörja; hwarefter det förstag till t-rcksägelse-addre§ till Hans MajU Konungen som wid samma tillfälle söresiogs, och åtföljer dctta ProtocollsUtdrag, gillades och antogs, för att med någon förändring äfwcn kunna tjena till betygande af Riksens Ständers erkänsta emot Hans Kongl. Höghet KronPrinsen; och stulle de respectivs Med-Ständerne »vänligen inbjudas att häruti instämma.
Lx protocollo 6. 8i1versto1pe.
Utdrag af protocollet, hältet hos Hägloflige Riddccskapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den2z April i8i2.
S- D. Remitterades till Allmänna Befwärsoch Economie.Utststtet ett Memorial af Grefwe - Den 2z April. 35 we Ruuth, Gustaf Eric, om inställande af Bränwins-Bränningen i Riket.
Lx krotocollo 6. 8llverstolpe.
Utdrag af protocollet, hället hos häglof, lige Ridderftapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i (örebro, den az April iZr».
D- Upplästes och godkändes Jnstructionen »ch Eds-Formulairet för Ledamöterne af Banco-Utstoltet, sadane detze Acker wld sistledne Riksdag blifwit till innehall och lydelse gillade.
Ur supra. klx krotocollo 6.
Utdrag af protocollet, hället i HSgwördige prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen i (örebro, d. 2Z April rZis.
S. D. Ä)^ed anledning af Hans Kongl.
Majus, lili Defl till Riksens Ständer pä Rikssalen hällne Tal, Riksens Ständer gifna anmaning, akträrrwisa Kongl. Majus billiga förwankan, alt belöna den Furstes mödor, som, lika nära Kongl-Majus hjerta, som Dest thron,.wardal