Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
H o n fick vid sidan häraf en o m f a t t a n d e o c h all- sidig bildning o c h vi- sade tidigt ett sällsynt klart o c h skarpt för- stånd.
Som 16 — 17 års flicka f ö l j d e h o n m e d största uppmärk- samhet de mäktiga andliga rörelserna i T y s k l a n d o c h Frank- rike o c h t o g ifrig del i den stora » väckelsen- rörelse, s o m 1865 bör- jade i England och därifrån b r e d d e sig ut öfver hela världen.
U n d e r ett sådant väc- k e l s e m ö t e lärde h o n känna en u n g präst, F r a n k Besant, en b r o r till d e n bekante no- vellisten W a l t e r Be- sant, o c h i n g i c k äk- tenskap m e d h o n o m i d e c e m b e r 1867.
För henne hägrade s o m den största l y c k a på j o r d e n att bli gift m e d
IDUN 162 Sötare fikonet blir, när masken begärligt det stinger; Människa, sä äfven du mognar i lidandets stund.
v. STAFFDT.
* * * * * * * * * * * * * * * * * en präst; h o n nådde denna önskan o c h betänkte ej i tid det andliga missförhål- landet mellan henne och den man, h o n b a n d sig vid.
L ä t t besjälad f ö r allt h ö g t o c h ädelt, f ö r sanning o c h rätt, h a d e h o n k o r t före sitt äktenskap stiftat bekantskap med E n g l a n d s politiska radikalism o c h m e d den irländska oafhängighetsrörelsen, o c h h o n kände sig mäktigt d r a g e n till dessa vaknande strömningar.
H e n n e s man där- emot, en inåtvänd lärd, stod helt o c h hållet nnder konservatismens inflytande.
H a n anade e j, att i hans u n g a hustru bodde en orolig själ, från hvilken hans andliga ståndpunkt redan var vidt skild.
H o n däremot blef snart på det klara med det l å n g a afstånd, som r å d d e mellan dem, o c h sökte g l ö m m a sin sorg häröfver i ifriga vetenskapliga studier o c h litterära sysselsättningar.
Till de politiska mot- sättningarna mellan makarna k o i n m o efter ett par år o c k s å de religiösa.
Orsaken härtill var en farlig s j u k d o m, som drab- bade fru Besants första barn, en liten sju månaders gosse.
M e d a n h o n vårdade h o n o m o c h såg h o n o m lida, v a c k l a d e allt mer hennes strängt d o g m a t i s k a tro, o c h m e d denna v o r o hennes äktenskap o c h h e m äfven s k o n a d e f ö r henne.
Hennes mans släktingar t v u n g o h e n n e år 1877 att lämna hans hus och låta skilja sig från h o n o m.
H o n drefs nu allt längre ut i ren ateism o c h materialism.
D e t första året lefde hon h o s sin m o d e r, men efter dennas d ö d började en hård tid f ö r henne, en het k a m p för existensen.
Ofta svälte b å d e h o n o c h det barn.
h o n h a d e fått taga m e d sig, en liten dotter, o c h likväl k ä m p a d e h o n sig fram utan f r ä m m a n d e hjälp.
Ofta måste h o n i det pensionat, där h o n b o d d e, säga, att h o n skulle in till L o n d o n f ö r att studera i » British M u s e u m » o c h så » skulle h o n äta i sta- d e n ».
M e n pengar till maten h a d e h o n inte, o c h därför blef h o n hela d a g e n sit- tande v i d sina studier i » British Muse- ums » bibliotek.
D e s s a andliga o c h le- k a m l i g a lidanden lade den fasta g r u n d e n f ö r hennes senare rastlösa verksamhet f ö r fattiga o c h lidande människor.
Ä f v e n på ett annat vis f ö r b e r e d d e h o n sig i tysthet till sin k o m m a n d e offentliga lifsbana.
P å ett e g e n d o m l i g t vis upp- täckte h o n, att h o n var i besittning af en verklig o c h sällsynt vältalighet.
V å - ren år 1873 ö f v a d e h o n sig i en k y r k a att spela o r g e l — ensam o c h utan orgel- traiupare.
En d a g g l ö m d e man, att h o n var därinne.
K y r k a n stängdes, o c h det var henne o m ö j l i g t att g ö r a sig hörd.
M e d a n h o n väntade o c h g r u b b l a d e på, hur h o n skulle slippa ut, k o m h o n på den tanken att bestiga predikstolen o c h försöka, hur det skulle vara att tala där- ifrån.
D å h o n nu b ö r j a d e tala o c h h ö r d e sin stämma rulla under hvalfven o c h gifva g e n l j u d i det stora rummet, u p p e l d a d e s hon, o c h utan att stamma, ittan att söka efter ett enda ord, utan den ringaste svårighet i f o r m g i f n i n g e n k ä n d e h o n med sig själf, att h o n b l o t t b e h ö f d e kyrkan full af åhörare f ö r att kunna stämma deras hjärtan i samklang m e d sitt eget, till glädje eller sorg.
till hänförelse eller Hanna Kamke.
af sky.
D å blef det henne m e d ens klart, att " ffjet är verkligen ej ur vägen, att ofvanstå- hon g e n o m sin glänsande vältalighets ^ [f. ende ord emellanåt upprepas, då det hos makt b o r d e kunna vinna lyssnares ö r o n &lt;- många människor ser ut, som om maten för hvilken s o m helst mission, o m h o n och hvad därtill hör vore lifvets hela inne- någonsin finge en sådan.
Ä n n u anade börd.
Förnekas kan visserligen ej, «tt » mat- hon icke, att h o n, innan året var till frågan » är ytterst viktig, då människan ju, så- ända, f ö r första g å n g e n skulle tala i en som det säges, » är hvad hon fortär », men fö- folkförsamling o m K v i n n a n s politiska dan är likväl blott en af de faktorer, sorn ut- ' ställning.
göra villkoret för det kroppsliga lifvet.
Män- D e n man, som ledde henne in i det niskan är ei blott kropp, utan har äfven ett offentliga lifvet, vår Charles Bradlaugh.
själslif, som har rättighet till utveckling och Men hur skola dessa själslifvets be- den k ä n d e aflidne parlamentsmedlemmen.
hälsa.
D e n 2 augusti 1874 h ö r d e fru Besant rättigade anspråk kunna tillgodoses hos sädana h o n o m första g å n g e n tala i Hall o f stackars människor, som för egen ellar andras Science.
Få dagar därefter e n g a g e r a d e del tillbringa största delen af dagen i matfun- B r a d l a u g h henne s o m medarbetare i » Na- deringar och matbestyr?
tional R e f o r m e r », o c h intill hans d ö d Är det verkligen nödvändigt, att ett så oer- var h o n sedan knuten vid h o n o m m e d hördt dagligt arbete nedlägges blott för att en ideel vänskap.
kroppen skall få sin nödtorft, eller är det ej Fru Besants rykte s o m talare o c h publi- i snarare det invanda öfverflödet i matväg, som cist u t b r e d d e sig hastigt.
Ett tal, som: fordrar det stora arbetet, då kroppens verk- h o n höll i januari 1875 o m » Sedlighe- liga behof säkerligen skulle kunna tillfredstäl- tens sanna grundval » såldes strax efter las på bra mycket enklare, men äfven sundare i en upplaga af 70, (100 exemplar.
Ofta och billigare sätt.
talade h o n till församlingar u n d e r bar Och det var dit jag ville komma, till det, himmel o c h alltid m e d stor framgång.
äfven i de mindre bemedlade klasserna, så H e n n e s hälsa, som hade varit v a c k l a n d e gängse öfverflödet i mat ock dryck.
Utlän- på den tid, då h o n ofta l e d af svält o c h dingar, som första gången komma till Sverige, arbetade öfver sina krafter, förbättrades förvänas öfver den rikedom och lyx i matväg, d a g f ö r d a g g e n o m den nya verksam- som här utvecklas pä bjudningar och äfven heten.
eljes.
De häpna öfver, att folk bar råd att Å r e n 1878 — 86 arbetade h o n rastlöst lefva så, och att de vilja förstöra så myoket på vetenskapliga o c h politiska uppgifter.
i penningar på materiella njutningar.
Men dessa H o n v ä n d e sig emellertid allt m e r o c h undrande främlingar veta ej, att ehuru många mer till de e k o n o m i s k a frågorna, men j u visserligen på grund af sina tillgångar ha rät- m e r h o n f ö r d j u p a d e sig i socialism o c h tighet att föra ett luxuöst lefnadssätt, ej sä få radikalism, k o m h o n i opposition till sin dock mer eller mindre lefva på skuld och så- vän B r a d l a u g h, o c h detta var f ö r henne ledes betala öfverflödet ur andras fickor.
(T en af de svåraste inre kriser, h o n hade parentes kunde här tilläggas, att förhållandet att g e n o m g å u n d e r dessa år.
U n d e r så- kanske till någon liten del utjämnas, då ut- dana kriser led hennes hälsa å n y o m y c k e t.
gifterna för de mera andliga njutningarna ställa M e n så snart h o n var k o m m e n till öf- sig jämförelsevis lågt i Sverige mot i utlandet, vertygelse o m sanningen i d e n ena eller där man i allmänhet offrar mera på sådant än andra synpunkten, öfvervann hori allt här.
Man jämföre blott priset på böcker, mu- o c h kastade sig åter ut i det offentliga sik- och teaterföreställningar.)
" Lifvet är mer än maten. "
Af lifvet f ö r att m e d all kraft k ä m p a o c h uppträda f ö r sina åsikter.
H o n t o g lefvande del i den socialisti ska rörelsen o c h var exempelvis en ifrig agitator u n d e r den stora dockarbetar- strejken år 1889.
S a m m a år sysslade h o n g r u n d l i g t m e d spiritismens o c h hyp- notismens mysterier, o c h året därefter k o m hon i förbindelse m e d den kända m a d a m e Blavatsky.
O c h härmed var hon gripen af teosofien.
D e t var m r Stead, den bekante utgifvaren af Jlevieir of Reviews, som införde fru Besant hos det teosofiska samfundets stiftarinna, en be- kantskap, s o m blef b e s t ä m m a n d e f ö r fru ' Besants senare lif.
Sedan har A n n i e Besant helt o c h hållet tillhört teosofer- na, o c h h o n är helt visst den mest fram- stående personligheten bland dessa my- sticismens troende.
Men förutsatt äfven att familjen för närva- rande har råd att lefva i öfverflöd, är det väl säkert att detta får fortfara allt framgent?
Hur går det ofta, när familjeförsörjaren slutit sina ögon?
Den frågan besvarar sig själf, vi se det dagligen för ögonen: knappast några tillgångar och en hög obetalta räkningar, äfven på lifsförnödenheter, som dock, om de valts med sparsamhet och urskiljning, ofta mycket väl kunnat kontant betalas af mannens, ej säl- lan ganska stora inkomster.
Dock hvarför förneka sig så oskyldiga njutningar, det kostar ju för tillfället ipgenting och — aprvs noiut le déluge! » Men dessa bordets njutningar äro visst inga oskyldiga njutningar, då de långsamt, men sä- kert föra oss till ruin.
Till ekonomisk ruin, om våra tillgångar ej räcka till, i synnerhet som öfverflöd i mat och dryck oftast åtföljes af luxuösa vanor äfven i annat, och till fysisk ruin, då vällefnad framkallar en högre eller
1894 lägre grad af sjuklighet.
Man behöfver blott påminna sig de magåkommor och andra på en felaktig diet beroende sjukdomar, hvaraf ota- liga individer i de mera burgna klasserna lida.
Den ene, den fattige, blir sjuk af för litet mat och den andre, den rike, af för mycket, men sistnämnda orsak torde utan tvifvel vara den vanligast förekommande, då man verkligen kan existera på bra litet och ändå vara frisk.
Anser man sig för ekonomiens och hälsans skull ej behöfva eller vilja ändra sina öfver- flödiga vanor, så är det dock ens skyldighet att, så snart det finnes barn i familjen, från början införa en enkel, sparsam matordning.
Detta är oundgängligen nödvändigt, om barnen skola förblifva friska, ty mycket sammansatta, kryddade, hetsiga födoämnen verka ej sundt på deras näringslif.
Men hvad lika illa är: öfverflöd i mat och dryck verkar också demo- raliserande på dem, ty de bli bortskämda och fordrande samt rynka sedan pä näsan åt enkel husmänskost och känna sig olyckliga, om de längre fram i lifvet måste försaka, hvad de genom en felaktig uppfostran vants att b e - trakta som lifvets nödtorft.
Hur ofta händer ej ocksä, att sådana i vällefnad uppfostrade barn vid fullvuxna år, om tillgångarna ej räcka, falla i brott för att skaffa medel till bestri- dande af det frän barndomen invanda lefnads- sättet.
163 Kom du åter, äkta glädje!
^y^c / f, glädjen tAf drifvits har på flykten ledsnaden, ett gammall troll Som söker stämma hela lifvet 3 den bcdröfligaste moll.
J^Cär hon sin slöja kring oss breder, " Vi knappt en glimt af solen få.
i / ^Lär ut sin kalla hand hon sträcker, ' Jvcks hela världen mörk och grå.
ibland hon söker sig förställa ' i3ch taga på sig glädjens min, £hlcn munterheten blir så krvstad Eulalia!
Dylika exempel skulle vi kunna an- föra i oändlighet, men vi öfverlämna åt våra läsarinnor att vid sin romanläsning själfva göra sina iakttagelser.
Många representanter för det s. k. svagare könet ha kanske, trots sin beläsenhet för öf- rigt, föga kännedom om betydelsen af sina förnamn, eljes skulle de kanske lättare försona sig med dem, äfven om de skulle förefalla dem allt för vanliga, fula eller tillkrystade.
Våra fruntimmersnamn ha uppstått från la- tinskt, grekiskt eller gammalgermanskt ursprung, ofta äfven från s. k. smeknamn ur de moderna språken.
Många äro af biblisk härkomst, andra åter ha att tacka blommorna för sin tillvaro, och icke blott helgonlegenden och mytologien, utan äfven vetenskapen och konsten ha fått släppa till namn, om hvilkas betydelse deras bärarinnor knappast äro kunnigia.
De flesta kvinnliga förnamn innebära vissa egenskapar.
I det följande bjuda vi på ett urval af namn, som blott får tjäna som en li- Skall denna fula, leda hexa ten profkarta på alla de etymologiska och hi- cAt våra barn väl gå i arf, storiska ord, som förekomma bland de till tu- Sen hon na grundligt fått regera sental uppgående fruntimmersnamnen.
Den alfa- betiska anordningen användes till tjänst för " Vårt fin de siccle-tidehvarf?
de af vära läsarinnor, som kanske önska söka sina egna namn bland vårt lilla florilegium.
3x,cj, kom da åter, äkta glädje Adelaid (forntyska Adalheit), den » adliga », ädel borna, var grundarinnan af Capetingernas här- CMcd grop i kind och ros i hatt, skardynasti och känd som sin tids konslrikaste Hvad som således fordras, är en förenkling " Och unna mulna män skobarnen brodös: Adéle och Ada äro likbetydande namn.
i lefnadsvanor samt en förenkling i kosthället.
Tag %tt riktigt friskt och hjärtligt skratt.
Agatha (grekiskt), den » goda », saktmodiga ».
Agnes (spanskt: Inez), den » världsoerfarna », allt- bort den dyrbara smörgåsmaten för barnen och gif Snorre.
så en oskuld från landet.
dem gröt och mjölk i stället.
Inskränk vidare Anna, den » angenäma », » hulda ».
bruket af kött, äfven för de fullvuxna, och ät Amalia, den » idoga », ett namn, som först un- bröd till maten, det blir både billigare och der medeltiden kommit till oss från Italien.
Angelika (latinskt), den » änglalika.
hälsosammare än det myckna onödiga köttätan- Augusta (latinskt), den » upphöjda ».
Auguslus det.
X \ behöfva faktiskt ingen stor kvantitet var under det romerska kejsardömets kristna pe- kött dagligen för att ändå erhålla den nödiga riod alla imperatorernas tillnamn.
mängden ägghviteämnen, isynnerhet som dessa Aurelia (latinskt), » gulddottern », sålunda egent- jfta hör man från kvinnoläppar den vårds- ligen » ndast användbart för inillionärsfamiljer.
äfven finnas i många andra billigare närings-, löst framkastade anmärkningen: Mitt Aurora (latinskt), » morgonrodnaden ».
namn är så fult, » eller » det är så vanligt » — Barbara, den » råa », » vildas, på franska Ba- Det är nästan otroligt, hur mycket som in- » om jag i stället hette så eller så » o. s. v. bette.
besparas, om man minskar köttet och i stäl- Hvem vet om icke många af våra älskvärda Beata (latinskt), den » lycksaliga ».
Berta, den » ärofulla », hämtadt frän den ger- let mera använder ärter, bönor och dylika läsarinnor själfva låtit dylika anmärkningar und- Berchta var härskarinna ägghvitehaltiga vegetabilier i förening med slippa sig och därigenom gjort sina föräldrar manska gudasagan.
öfver molnen och vindarne, det kvinnliga arbe den nödiga mängden fett och stärkelsehaltiga eller faddrar en indirekt förebråelse.
Om än tets beskyddarinna.
ämnen.
Ej blott kassan, utan äfven magen Göthe säger: Blanka (italienskt: Bianca), den strålande ren- » Name ist Schall und Raueh, » mår bra af en sådan kost.
Hvad det sist- så är detta likväl icke precis händelsen, ty heten ».
Birgitta, den » klart glänsande ».
uämnda beträffar, så har jag i bekanta fa- man uppdrar alltid en viss jämförelse mellan Cecilia (latinskt), den » blinda », efter legenden miljer gjort den iakttagelsen, att barnen i namnet och dess bärare, och många släpa pä om orgelns uppfinnerska, i katolska kyrkan kyrko- de hem, som förde ett rikt bord med citt förnamn som en kedja.
Huru löjligt skulle musikens skyddspatronessa.
Handel har kompo- mycket kött, alltid voro sjukligare och klenare ej ett Napoleon Pettersson eller ett visitkort nerat ett Ceciliaode, Gounod en Ceciliahymn.
Camilla (latinskt), af fornromerskt ursprung, än i de hem, där man af ekonomiska skäl frän grefvinnan Petronella X.
taga sig ut, och gafs endast åt döttrar af stolt patriciersläkt.
kunde bestå endast mycket knappa köttportio- sålunda inse vi, att förnamnet måste rik- Christina, den » kristligt sinnade ».
Många drott- ner, men därför ej sparade på andra närande, tigt komplettera familjenamnet.
För- eller ningar ha burit detta namn.
men billigare födoämnen.
Celestine (latinskt), den » himmelska », på fran- dopnamnet har sålunda en betydelse, som ej Emellertid är det ej blott ekonomisk vinst bör underskattas och som en ung världsmed- ska Céleste.
Constance (latinskt), den » beständiga ».
och hälsa, som uppnäs genom en dylik för- borgares anhöriga böra lägga på hjärtat — de Emerentia (latinskt), den » prisvärda ».
enklad diet, utan äfven en andlig vinning allvarliga eller komiska följderna visa sig ofta Emma, den » idoga », » flitiga ».
Eleonora, den » milda ».
genom den tidsbesparing, som inträder, åtmin- först, då år gått.
Elisabet (hebräiska: Elischa), den » af Gud utlof- stone för husmoder och tjänare.
Ty behöfver Om vi nu se bort från det manliga släktet vade.
Detta namn har burits af flera kejsari- man ej hafva Martas bekymmer största delen och tänka på det kvinnliga könets bestämmel- nor och drottningar af England, Ryssland och af dagen, kan man mera, än nu brukar vara ser, faller det af sig själft att ett flicknamn Österrike.
Känd genom saga och dikt är den he- fallet, ägna tid åt sin och de srnås andliga bör väljas ytterst noggrant, ty det 8 r det liga Elisabet, landtgrefvinna af Timringen, de fatti- utveckling.
En sådan praktisk förenkling och enda.
som hon får taga med sig i äktenska- ges välgörarinna.
Elsa, Elise, Elsbeth, Lisette.
Bet- ty och Bettina äro alla diminutiver af Elisabet tidsbesparing i köksarbetet kunna med eftertanke pet.
Och hur ofta bänder ej det att friaren stö- och ha samma betydelse.
och god vilja ganska väl åstadkommas, och ter sig på ett oskönt klingande förnamn!
Kan Ernestine, den - allvarliga », » stränga ».
Eugenie (grekiskt), den » högvälhorna ».
far öfrigt finns det ju nu för tiden äfven böc- ej ett namn ingifva sympati eller antipati?
Felicitas (latinskt), den » lyckliga ».
kei *, där den, som vill göra sig mödan att Påminner det ej ofta om en kär eller misshaglig Fredrika, den » fredrika ».
studera dem, kan finna ledning och upplysning.
Sålunda uppväcker hvarje namn, som Gabriella (hebräiskt), » himmelens budbärarinna ».
Slutligen vill jag här blott tillägga en varm, när vårt öra, tankar och idéassociationer af Gertrud, den » mycket älskade », ett tyskt namn.
Hedvig (polska: Jadviga), den » godlynta .. innerlig uppmaning till Sveriges hnsmödrar mer eller mindre magisk kraft.
Helena (grekiskt), den » ljusrika ».
att hvar i sin stad försöka införa enkelhet, En blick i vår poetiska literatur visar oss, Henrietta, den djärfva ».
sparsamhet och högre, ädlare intressen i sina huru mycket skalderna bemödat och bemöda Isabella (hebräiskt: lsebel), den kyska », » rena », hem.
sig att gifva sina kvinnliga karaktärer de rätta Omtyckt namn för spanska drottningar, bland dem Isabella af Castilien, den mäktiga gynnarin- * Mycket lämplig och praktisk är » Reform- namnen.
Kan ni tänka er Frithiofs Ingeborg om- nan af Columbi upptäcktsplaner.
köket » af Icke Kock.
Författ.
anm. döpt till Greta?
Emilia Galotti skulle aldrig kun- Irene (grekiskt), den » fredsbringande », de gamle na heta Aurora, en jungfru af Orleans aldrig grekernas fredsgudinna.
" Och leendet förbyts i grin.
O Kvinnonamn.
IDUN 164 Johanna, den » af Gud skänkta ».
Jungfrun a f O r l e a n s o c h flere n e a p o l i t a n s k a d r o t t n i n g a r u n - j d e r m e d e l t i d e n b u r o detta n a m n.
Hanna, Jane, Jenny, Jeanne o c h Jeanette äro diminj.tiver af j namn.
sAmma Julia (l a t i n s k t), d e n » k n o p p a n d e ».
Karolina, häriedt af Karl, » den starke m a n n e n », j På franska Charlotte.
Katarina (g r e k i s k t), d e n » ä r b a r a », ett i h i s t o r i e n ofta f ö r e k o m m a n d e n a m n.
Klara (latinskt), d e n » r e n a ».
Kordula (latinskt), den » hjärtliga ».
Lovisa, f r a n s y s k t Louise, t y s k a L u d o v i k a, d e n ärofulla ».
Magdalena, den » botfärdiga ».
Fransyskt Made- l e i n e, e n g e l s k t Nelly, italienskt M a d d a l e n a.
Maria (h e b r ä i s k t: M i r j a m), d e n » b i t t r a s, » s o r g s - na.
F r a n s y s k t M a r i o n, italienskt Marietta, e n - j g e l s k t Mary a f s a m m a n s ä t t n i n g e n m e d A n n a f å s: j Marianne, d e n » gudfruktiga h u s m o d e r n ».
Martha, d e n » flitiga h u s m o d e r n ».
B i b l i s k t n a m n, L a z a r u s ' syster.
Mathilda, den » väldiga kämparinnan-, af det g a m m a l t y s k a M e c b t i l d i s, ett u n d e r m e d e l t i d e n m y c - ket o m t y c k t n a m n i b o r g e r l i g a familjer.
Mina, d e n » k ä r l e k s r i k a », egentligen intet själf- s t ä n d i g t n a m n, u t a n e n f ö r k o r t n i n g af Wilhelmina.
Ottilia, d e n » l i l l a, r i k a ».
Paulina, d e n » r i n g a ».
E n s y s t e r till N a p o l e o n.
Rosalie, den ^rosensköna ».
Staden P a l e r m o s s k y d d s g u d i n n a, lefde s o m eremit i en klippgrotta o c h förvärfvade sig rykte o m stor fromhet.
Susanna (hebräiskt), » liljan », kyskhetens sym- bol.
Thérése, » djurens och jaktens väninna ».
Ursula (l a t i n s k t), d e n » l i l l a b j ö r n h o n a n ».
Virginia (l a t i n s k t), d e n » j u n g f r u l i g a -.
Viktoria (l a t i n s k t), d e n » s e g e r r i k a ».
1 Kvinnor poetiska lift att gent äfven till dä blott de »; en botaniken har » högröda », och Laura orgina Till mängd Olivia, (malva) o c h främst » blomstrande », den » blomstran- symbol; Esther be- smärtstillande oli- stockrosens besjunga finna torde vara namnen d e, vi de lagern vi äfven namn.
i nam- en G e - kundo ägnat vår oftast fogas en uppmärk- förekommande kända.
Två böcker.
/ ^IJjnder de senaste dagarne har den lilla vår- ^-A.
ström af litterär alstring, som plägar friska upp vår annars temligen stagnerande bokmarknad, medfört tvänne arbeten, hvilka vi vilja ägna några ord, då de böia äga betingelser att särskildt intressera våra läsarinnor.
De hafva båda flutit ur kvinnliga pennor, och bå- das författare äro förut väl kända, ej minst af Iduns publik.
* Det är icke hvardagsmänniskor och hvar- dagslif, med hvilka Selma Lagerlöf helst älskar att röra sig; det inåtvända själslifvets mystiska och mörka djup locka henne mest, och hon afvinner dem med en äkta skalds skattfinnar- blick deras fördolda hemligheter och underbart skiftande håfvor.
Ett intresseväckande, ja, ett betydande arbete är denna nya kvinnobok, och vi äro vissa, att den kommer att läsas i vida kretsar samt förvärfva talrika beundrare.
natur- Hortense.
uppräknade men mest den är Petrarca andra, samhet, Först den o c h slutligen o c h en de helt lämnat sin kontin- Flora, blygsamhetens begäfniDg.
sammanhörande därför förekommer såsom kvinnonamn.
variation; Malvina Schiller och är myrten; ven; net den Viola, tyder äro Det » blommornas drottning » rosen, som i bibeln Rosina, är blommor fruntimmersnamnen.
kommer redan och begrepp.
icke framkommit med något nytt arbete i bok- form, men inom den periodiska pressen har hon då och då uppträdt med novellistiska bi- drag, som mottagits med stort bifall och till fullo infriat de höga förväntningar, man ansåg sig kunna ställa på hennes utprägladt person- liga Under titeln » Osynliga länkar » föreligger nu det andra bokarbetet af hennes hand, redan länge motsedt med spänning.
Det är en sam- ling noveller af ett sällsynt fängslande tempe- rament, fulla af känsla, stämning och färg.
De rymma mycken äkta patos och verklig djupsinnighet, men äfven skälmskt behag och lekande ironi.
Stilen är nog ännu något ojämn och icke alltid behärskad, men den är dock sä glänsande och ursprunglig, att man gärna öfverser med dessa mindre brister, som sna- rare äro framkallade af styrkans öfvermått än svaghetsfel.
* Dä fröken Selma Lagerlöf för endast några fä år tillbaka utgick som den lyckliga seger- vinnerskan i den af oss anordnade litterära pristäflingen, bar hon ännu ett inom vittra kretsar okändt och nytt namn.