Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emedlertid, då detta Förslag, oberäknadt hvad för Stockholms Stads Läroverk erfordras, slutar med ett behof, endast till Lärares Löner öfver närvarande til gångar, af 8083 Tunnor 29 kappar Spannemål, sedan äfven alla Penningelillgångar till Löner blifvit beräknade i Spannemål samt använde, och man kan hända icke vågar hoppas, att utvägar bunna finnas till fyllande af en sådan brist ; har Committén måst åtnöja sig, att, med mindre fullständighet i Planen, föreslå endast sådane nya Skol-lnrättnin* gar, samt sådane utvidgningar och förändringar Stats-Vtsiottets Betcinianden.
975 af de redan existerande, sorn Cornmittén ansett
Vara af den mäst otvifvelaktige och tryckande nödvändighet.
I denna afsigt är det nu inskränkta Förslaget N'.o 2 uppgjordt och äfven i underdånighet bi lägel t.
Då man vid granskningen af tillgångar.ne för Gymnasiers och Skolors underhållande innom Rikets alla Stift, funnit fördelningen så ojemn, att för serskildta Stift ock Läroverk ti 11- gångarne på det ena stället äro nästan inga , på de flesta ställen ytterst knappa, men på andra deremot, jemförelsevis, tilldelade öfver behofvet, har man trott sig både kunna och böra häruti föreslå bil iga och nödiga jemkningar, icke blott emellan Läroverken inom samma Stift utan äfven imellan hela Provinsers Läroverk tillsammanstagne.
Det sistnämnde inträffar ikväl, i afseende på överskjutande tillgångar, vid Förslaget N:o 1 endast för Hernösands Gymnasium, samt vid Förslaget N:o 2 endast för Upsala och Hernösands Stift.
Likväl har Cornmittén ej behöft föreslå, att dessa överskjutande Lönetillgångar skulle flyttas från ett Stift till ett annat.
De kunna och böra för andra Läroverkens behof inom samma Stift användas.
All annan rubbning
Vore obehaglig och kunde gifva anledning till missnöjen, hvilka, så vidt möjligt är, torde böra undvikas; ehuiu hvarje Svensk man i en så vigtig och örn fråga ovilkorligen måste afse Fäderneslandets Allmänna behof och kraf, och icke får tfinda sig vid en Or ts afskiljda intresse.
Bestämmandet af fördelningen utaf Löne-förxnånsr imellan Lärare vid Gymnasier och Skolor Stats-Utskottets
Betänkandenl ett grannlaga ämne.
Erfarenheten är härvid, sorn 1 mycket annat, en säker ledsagare.
Den har Visat å ena sidan, att öfverdrifna Loner vid dessa slags Sysslor förvandlas till pensioner, och å den andra, att alt för knappa Löningsvilkor nedtrycka sjelfva Lärarne genom bekymmer , för ringa deras anseende, minska tillgängen på fullt skickliga ämnen, och således på mer än ett sätt skada sje fva undervisningen.
För att hos nämnde Lärare, både underhålla en nyttig hog att genom skicklighet och förtjenster bereda för sig framtida befordran, och tillika lämna dem en tarflig utkomst, lärer det vara rättast, att bestämma deras Löningsvilkor till någorlunda likhet med deras vederlikars inom Läro-Ståndet, med fästad uppmärksamhet på den skillnad i dyrhet, som å serskildta Orter inom Fäderneslandet äger rum.
Som en följd af denna grundsatts har man trott, att en yngre Collega borde äga Löneförmåner, som svara i värdet emot hvad de bäst lönade Adjuncter och Pastors-vicarier inom Stiftet åtnjuta; att en äldre Collega, en Con-Rector samt en Rector vid någon mindre Skola borde njuta lika inkomster med en Capellan vid medelmåttigt Sacellanie , samt en Rector vid de större Skolorne vara lika lönad, sorn Capeilanen vid något af de bästa Saeellanier elier Kyrkoherden vid något af de mindi e Pastorat.
Lectorer vid Gylhnasier, hvilka merendels såsom Consisforiales utöfva Förmanskap öfver Stiftets Presterskap, böra ej sakna den utkomst, som Kyrkoherdar i allmänhet äga, hvarjemte det synes billigt, att den samma Stats-ZJtskottets Betänkanden. för dem, i raon af längre tjenstgöring, förbättras.
När till sådane Lönings-vilkor tägges den hastigare befordringsrätt, dubbel Tjenstårs-beräkning inom Ecclesiastik - Staten medförer, så blifver Skol - Läraren icke att beklaga.
Denna dubbla tjenstårs - beräkning, ehuru onekeligen menlig för de vid församlingarne tjenstgörande Prästman, bör likväl för Statens skull bibehållas.
Den må icke anses sorn ett surrogat för - bristande Löne - tillgångar.
Det är af stor Vigt för Samhället i allmänhet, att en man icke tvingas att sysselsätta sig med Barna-undervisningen längre, än under den ålder, då krafterna, munterheten och hogen medgifva en liflig verksamhet.
En enkel rättvisa är det, att åt bemödandet för kunskaper bereda utsigt och hopp om framtida befordran, samt af verklig nytta för Preste Ståndet och för Staten, att ibland
Lärarne uti församlingarne många inåtte finnas, hvilka mognat till grundliga kunskaper, under några års fortsatte litteraira mödor.
Commitén har ansett Stockholms Elementar - Läroverk böra alldeles serskildt betraktas.
Förhållandet med dessa inrättningar inom Hufvudstaden är i manga afseenden helt olika med det i Landsorterna, så väl i anseende till sjelfva localen, som i synnerhet till de tillgångar der redan blifvit anskaffade och hädanefter kunna beredas från Innevånarne, för hvilka det alltid blifver en betydlig besparing och beqvämlighet, att kunna anförtro sina Barns bildning och undervisning åt på stället varande väl organiserade Publike Uppfostrings - Anstalter.
I Bihang till Rihs-St.
Prot. igiy • xgig. 4'.dt SamU N:r 123 124.
978 Stats-Utskottets Betänk anden. följd häraf har Commitén för Stockholms Läroverk uppgjordt serskilt förslag och underdånigt betänkande.
Öfver de nu i underdånighet bifogade förslag får Commitén här lika underdånigt närmare utreda och förklara sina tankar.
Nedanskrifne grunder har Commitén följt vid det allmänna förslaget N o i. 1:0
Commitén har på nedanföre utredde skäl trott sig böra tillstyrka, att, vid alla högre Lärdoms Skolor, äfven må finnas lägre Närings- Skolor, eller arne så kallade ApologistClasser.
Vid högre Lärdoms - Skolor skulle således fordras Rector, Con-Rector, g.ne Colleger, 2.ne Apologister, 1 Adjunct samt 1 Cantor; vid lägre Lärdoms-Skolor samt högre Närings-Skolor, Rector och 2.n« Colleger samt vid lägre NäringsSkolor, Rector och 1 Collega.
Vid dessa 3:ne sistnämnde slags Skolor, har man trott Cantor på Stat kunna umbäras, och endast föreslagit x o Tunnor Spannmål till Arfvode åt den, sorn vid lägre Lärdoms-Skola eller högre Närings - Skola undervisar i Kyrkosång. 2:0
Man har ansett att Upsala Stift, oberäknad Stockholms Stad, skulle behöfva 4 högre Lärdoms-Skolor, nemligen i Enköping, NorrTelge, Gefle och Hudiksvalls Stiftet har dessutom genom Privat Stiftelse, en fullständig och berömd Elementar-Skola i Gefle. Linköpings Stift, en högre Lärdoms-Skola i Linköping; 5,lägre Lärdoms-Skolor, nemligen i Norrköping hvarest Skolan genom där redan inrättade 2:ne Apologist - Glassér äfven gagnar som Stats-Utskottets Betänkanden. 97g lägre Närings - Skola, i Söderköping, i Ekesjö, i Wadstena och i Wimmerby; en högre NäringsSkola i Westervik, bibehållen sådan den derstädes redan befinnes, nyligen inrättad.
Skara Stift, en Högre Xiärdoms-Skola i Skara, 3:né lägre Lärdoms-Skolor i Mariestad, Wennersborg och Borås; en högre Närings - Skola i Alingsås, en lägre Närings - Skola i Lidköping.
Strengnäs Stift, 3 Ine högre Lärdoms - Skolor i Strengnäs, Nyköping och Orebro.
Inom Stiftet finnes dessutom en, genom Privatas försorg nyligen inrättad Närings-Skola i Askersund. Westerås Stift, 2.‘ne högre Lärdoms-Skolor i Westerås och Fahlun; en lägre Lärdoms-Skola i Linde; en högre Lärdoms-Skola i Arboga samt en lägre Närings-Skola i Hedemora.
Wexiö Stift, en högre Lärdoms-Skola i Wexiö en högre Lärdoms-Skola och en högre NäringsSkola begge i Jönköping.
Lunds Stift, arne Högre Lärdoms - Skolor 4 lägre Lärdoms - Skolor samt 2:ne högre Närings-Skolor.
Skolornes Localer äro för Lunds Stift i detta förslag icke bestämde, utan hafva ansetts böra af Lunds Dom - Capitel närmare föreslås.
Götheborgs Stift, 3:ne högre Lärdoms - Skolor, i Götheborg, Uddevalla oell Halmstad, samt alne lägre Lärdoms-Skolor i Warberg och Strömstad.
Calmar Stift, en högre Lärdoms-Skola i Calmar.
Carlstads Stift, q:ne högre Lärdmos-Skolor i.
Carlstad och Amål, samt en lägre Lärdoms-Skola i Philipstad. 980 Stats-Utskottets Betan/tanden, Hernösands Stift, 4 högre Lärdoms-Skol nr i hernosand, på frössön, i Pitea och Umea; en lag* re Lärdoms Skola i Luleå, samt en högre Närings-Skoa i Sundsvall. 1 Wisby Stift, en högre Lärdoms - Skola i Wisby. 3:0
I allmänhet har man föreslagit, vid högre Lärdoms - Skolor, för Rector 100 Tunnor Säd; för Con - Rector samt äldste Apologisten 50 Tunnor hvardera, för Colleger och yngre Apologisten 30 Tunnor hvardera; för Adjuncten 20 Tunnor, för Cantor 2 o Tunnor, tillsammans Lönings Stat: 330 Tunnor; vid lägre Lärdoms - Skolor, för Rector 70 Tunnor; for 2:ne Co,leger tillsammans 50 Tunnor, för undervisning i Choral - Sang 10 Tunnor, Summa 130 Tunnor; Vid högie Närings * Skolor, likä med lägre Lärdoms - Skolor; — vid lägre NäringsSkolor för Rector 50 Tunnor, för Collega 30, Summa 80 Tunnor.
Maij har dock ansett oumgängeligt, att något höja dessa Lönings förslag i de orter och på de stä len , hvilka äro kände för dyrhet å de första Lefnadsmedlen, som i Götheborg.
Uddevalla, Gefle och Lunds Stijt. 4:0
Man har i förslaget beräknat nät varande tillgångar af allmänna och enskildta medel, enligt de uppgifter från Rikets Consisioiier till Coniin héen inkommit, och dem Commitéen med största möjliga noggranhet och omtanka ytterligare kunnat sig förskaffa.
Alla Contanta tillgångar hafva blifvit beräknade i Spannemål efter ett medelpris af 7 R‘dr Banco per Tunna, och för hvarje ställe afdragne ifrån det föreslagne Löne-beloppet i Spannmål med all den Stats-Utsfiottfts Fetiinkanden. noggranhet, som kunnat iakttagas, utan att a* stadkomma en på det hela fö ga betydlig, men vid verkställigheten och vid sjelfva uppbörden lätt fi.rvi lande .Bråkräkning.
Man har ansett Spannemäleri bestå i allmänhet af hälften Råg och hälften Korn; af hvilka sädesslag, i denna proportion, de flasta -Lärares Löner lära utgå.
I de provincer , där Krono-Tiontlen u göres af Korn eller Hafre, i större proportion emot Rågen, äro dessa Sädesslag vanligen i högre pris; och inom Runds Stift, hvarest detta sistnämnde ej inträffar, har man föreslagit ett annat Correctiv.
Hvad i Götheborg samt på några' andre ställen af Städerne sjelfva tilldelas i hushyror, har man icke beräknat, häfst alla Rectorer, enligt Lag, böra hafva Ernbetsgårdar, och andra Skol-Eärare på många ställen, genom Städernas frivilliga anstalter och välvilja, bo husfritt.
Commitéen har ansett för en helig pligt, att aldrig föreslå någon rubbning i det, som genom Testamenten eller på annat sätt af enskiltas frikostighet blifvit Skolverket tilldeladt; men att deremot, där sådane Donationer befinnas otillräcklige, föreslå sådane tillskott af allmänna medel, hvarigenom Stiftarnes goda ändamål kunna till Samhällets gagn fullt uppnås. 5:0
I afseende på Gymnasierne har man ansett, att Lectorernes Löner i allmänhet böra bestämmas till 120 Tunnor för hvardera, hvilka med dessa Sysslor, å de flesta ställen, åtföljande Emolumenter af Praebende-Pastorat, Prebende- Hemman, Embets-Gårdar och Embets-jord, synas lemna Innehafvarne nödig utkomst.
Där de flästa dvlika förmåner saknas, såsom i Gö - 982 Stats-Utskottets Betänkanden. theborg, i Gefle samt vid det projecterade Gymnasium i Skäne, har man trott sig böra föreslå 350 Tunnor för hvarje Tector.
Tikaså harman föreslagit i Hernösand bibehållande af x 83 Tunnor åt hvarje Tector, i afseende pä TöningsSpannroålens beskaffenhet (den lärer bestå till större delen i Korn och Hafre), samt på det högre anseende bland Ortens Ståndspersoner, hvaruti Teetorerne där lära stå, jemförelsevis emot å andra Orter.
De mindre afvikelser från nämnde grund till Töne-reglering för Tectorerne i Skara, Sirengnäs, Wästerås och Carlstad, som finnes i Gornmitéens förslag, äro föranledde af den mer eller mindre tillgång å nämnde ställen befinnes till ofvanuppräknade Extra Töneförmårter.
Detta fullständigare förslag framter en brist på Töne-tilleångar för Skolorne i Tandsorterne af- ■ - - - 3226 T:r 20 k:pr samt för Gyrn-, nasierna i dito 2857 — 9 —‘ — 8083 T(r 29 ktpr hvartill kommer behof till inköp af Böcker, Ghartor, Skrifmaterialier m. rn. d. åt medellöse Skol- Piltar; Till Emeri torurn Tonér eiler Pensioner, till Byggnades-fonder för Gymnasier och större Skol-hus , af ärligen circa ------ 1400 T;r Summa brist 9483 T:r 29 k:pr Till fyllande af denna brist skulle Commitéen efter denna plan blott kunna uppgifva till - Stats-Utskottets Betänkanden.
983 gängar af circa 2800 Tunnor Sparinemål.
Om man härtill lägger hvad af Presterskapets Eehaglig tids Förlänings-Spannemål , sorn kommer att indragas och af Riksens Ständer blifvit åt Skol-Verken beviljad, samt beräknar den samina till omkring 1000 Tunnor, återstår alltid ett behof af nya Stats-anslag till ett belopp af circa 5700 Tunnor.
Detta Stats-anslag vore visserligen, i Commitéens underdåniga tanka, för ett så vigtigt ändamål ganska väl användt, och torde äfven detta förslag, vid en noggran pröfning, befinnas bära stämpeln af omtanka för all skälig besparing.
Oaktadt Commitéen lifvas af den säkraste öfvertygelse om den Kongliga Nåd och Landsfaderliga ömhet, hvarmed Eder Kongl. Maj:t omfattar alt hvad till den allmänna uppfostran hörer; har den likväl, vid upptäkten af en så betydlig brist, trott sig böra uppgöra det i afseende på behofven mera inskränkta Förslaget 1V.o 2., hvilket i underdånighet underställes Eders Kongl. Maj:ts Höga pröfning, icke såsom den plan, hvartill Commitéen önskade att allmänna Uppfostrings-Verken kunde bringas ; men såsom den, enligt hvilken verkliga förbättringar, utan alt för lång tids utdrägt eller oöfvervinnerliga svårigheter, skulle kunna åstadkommas. X afseende på detta inskränktare förslag, får Cofnmitéen i underdånighet anföra följande! ilo
Då man inskränkt sig till det minsta antal af nya Skolor, och den minsta utvidgning af redan varande, hvarmed Orterne kunna sägas vara någorlunda hulpne; har man, enligt 984 Stats Utskottets Tetankanden. nedanföre utredde grunder, endast föreslagit följande Skolor, nemligen:
För Upsala Stift, oberäknad Stockholms Stad, äro föreslagne 8:ne högre Lärdoms-Skolor i Enköping och Gefle; 3 ne lägre Lärdoms-Skolor i Hudiksvall, Upsala och Norr - Telge, samt en lägre Närings - Skola eller arne ApologistClasser förenade med den lägre Lärdoms-Skolan i Hudiksvall.
Linköpings Stift, en högre Lärdoms-Skola i Linköping; 5 lägre Lärdoms-Skolor i Norrköping, Söderköping, Ekesjö, Wadstena och Wimmerby; en högre Närings - Skola i Westervik samt en lägre Närings - Skola förenad med .Lärdoms - Skolan i Norrköping.
Skara Stift, en högre Lärdoms-Skola i Skara; 3:ne lägre Lärdoms-Skolor i Mariestad, Wennersborg och Nords; en högre Närings - Skola i Alingsås och en lägre Närings-Skola i Lidköping.
Strengnäs Stift, a:ne högre Lärdoms-Skolor i Strengnäs och Orebro, samt en lägre Lärdomsskola och en lägre Närings-Skola förenade i Nyköping; Askersunds Skola bibehälles dessutom oförändrad.
Westerås Stift, 2:ne högre Lärdoms-Skolor i Westerå^ och Fahlun; en högre Närings-Skola i Arboga. Wexiö Stift, en högre Lärdoms-Skola i Wexiö; en högre Lärdoms-Skola och en högre Närings-Skola förenade i Jönköping.
Lunds Stift, s:ne högre Lärdoms-Skolor i Malmö och i Carlshamn; 3Ine lägre LärdomsSkolor i Christianstad, Landskrona och Ystad; ?:ne Stats-Utskottets Betankanden. högre Närings-Skolor i Helsingborg och i Carlscrona.
Götheborgs Stift, en högre Lärdoms - Skola i Götheborg; 2
Calmar Stift, en högre Lärdoms - Skola i Calmar.
Carlstads Stift, en högre Lärdoms^- Skola i Carlstad; en lägre Lärdoms - Skola i A nal; ea högre Närings-Skola i Christinehamn och en lag. re Närings-Skola i Philipstad.
Hernösands Stift, 3:ne högre Lärdorns-Skolor i Hernösand pä Frössö och i Pitea; en'lägre Lärdoms-Skola i Umea; en högre Närings Skola i Sundsvall samt en lägre Närings-Skola i Lulea. Wisby Stift, en högre Lärdoms - Skola i Wisby. 2:0 Afven vid detta Förslag har Commitén iagttagit att vid alla högre Lärdomsskolor hafva 2:ne Apologist.Glassér eller en sä kallad lägre Närings-Skola på stället.
Detta utgör en beqvämlighet för Föräldrar, som hafva flere Barn, af hvilka den ena ämnas åt Lärdoms-vägen och en annan till Näringarne.
Det gör äfven besparing i Löneanslag, Byggnader m. m.
Samma dubbla tillfälle till undervisning är äfven beredt vid några lägre Lärdoms Skolor , såsom vid Hudiksvall , Nyköping och Norrköping.
Vid Jönköping är t afseende på serskildte locala omständigheter föreslagit, att med den Högre Lärdoms-skolan förena äfven en högre Närings-Skola.
Samma g8ö Stats-Utskottets Betänk anden. antal Lärare, sorn i Förslaget N:o i, är äfven i detta Förslag påräktiadt vid hvarje serskildt slags skolor. 3to Gommittén har i detta Förslag, så mycket möjligt varit, nedsatt Lärarnes Löner.
Vid Högre I.är doms-Skolor är för Lector beräknadt 80 Tunnor, för Cati Rector 40 för arne Colleger tillsammans 60, att fördelas antingen till hälften ät hvardera, eller 35 Tunnor åt den äldre och 25 åt deri yngre, för ?.*n&
Apologister 40 Tunnor, åt den äldre, 25 åt den yngre, för en Adjunct 20 Tunnor, för undervisning i Kyrkosång 10 Tunnor; Men på alla ställen, der Gymnasium tillika finnes, en G’antor med 20 Tunnors Lön.
Tillsammans 275 eller 285 Tunnor. s
Vid lägre Lår loms-Skol or , för Rector 60 Tunnor, 2tne Colleger tillsammans 60 Tunnor, för undervisning uti Choral-Sång 10 Tunnor, tillsammans 130 Tunnor.
Där lägre Närings-Skola ar med lägre Lärdoms-Skola förenad, tillkommer en förhöjning af 10 Tunnor åt Rector för ökadt besvär, samt för erne Apologister 65 Tunnor.
Dessa förenade Skolor fordra således tillsammans 205 Tunnor.
Vid högre Närings-Skolor' Rector 70, a:ne Colleger 60, undervisning i Choral-Sång 10.
Summa 140 Tunnor.
Vid lägre 'Närings- Skolor, Rector 40, Collega 25.
Summa 65 Tunnor.
För de afvikelser från denna .beräkning, hvilka Committén för några localer sett sig nödsakad göra, skall nedanföre serskildt redovisas. 40 Contante Penninge - Tillgångarne äro här likasom i Förslaget N:o 1 evalve - Stats-Utskotfets Betänk åmim. 9S7 racle till Spannmål efter 7 E:dr iB:co per Tunna, samt afräknade från LöneTförslaget.
Hushyror äro ej heller på detta förslag beräknade eller afdragne.
Likaledes äro alla Testamenten och Donationer af enskildte orubbad! bibehaline enligt gifvarnes afsigter. 5:0
För att minska behofven af LöningsAnslag vid de mindre Skolorna, har Commitéri i allmänhet vid dem icke beräknadt någon Can. tor på Stat.
En sådan Lärare har blifvit föreslagen endast vid Höga Lärdoms - Skolor i de Städer, hvarest äfven finnes Gymnasium, och är der för Cantor endast utsatt 20
Tunnor i Lön emedan han, under mindre trägen Tjenstgöring vid Skolan anses hafva ledighet, att genom Musicalisk eller annan Privat undervisning , serskildt något förtjena.
Vid de öfrige Skolorne har man förestält sig, att, till den nödiga undervisningen i Choral Sång och Musikens första grunder, någon på stället varande Organist eller Kyrko-Sångare kunde användas, emot ett arfvode af 10 Tunnor Säd.
Skulle mera härtill fordras, lära utvägar troligen finnas inom de församlingar, der dessa Skolor nu eller framdeles anläggas.
På några ställen, såsom i Norrköping, finnes rc-dan någon dertill af enskildt man donerad fond, 6lo
I sammanhang med den öfvertygelse, Commitlén fattat, om den rätta och nyttigaste Indelning af Elementar Läroverk, har Comrriitén ansett, att Lärdoms - Skolor böra gifvas af 2:ne slag, nemligen:
Högre och Lägre.
Vid de högre drifvas undervisningen till den grad som fordras hos ynglingen, för att vinna inträ - §88 Stats-Utskottets Bttänkandm. de på Gymnasium.
Vid de lägre drifves den endast så långt, sorn hos honom erfordras för att ingå i den till flyttning på Gymnasium förberedande, vid högre Lärdoms-Skolor serskildt inrättade Class.
Personalen af vid desse sbgs Skolor föres agne Lärare hänger på det närmast tillsamman med den Inrättning, den undervisnings method och den fördelning af Läroämnen, hvilka Comrritén antagit uti det förslag till en ny Skol-Ordning , hvilken serskilt af Commitrén i underdånighet underställes liders Kongl. Majit Nåtligste pröfning.
Det samilia galle om det föreslagna antalet af Lärare vid högre och lägre Nnrings-Skolor.
Man sätter ej i fråga, att icke Paedagogier inrättas efter behof och tillgångar till undervisning för mängden af de fattigaste barn.
Nu varande Apologist-Classerna jemte de nya före. slagna, blifva då högre Pasdagogier, efter den undervisnings-method, som för dera af Commitén föreslås och i den blifvande Skol - Ordningen af Eder Kongl. Majit bestämmes.
Det torde kunna sättas i fråga , huruvida Staten kan anses förbunden att bidraga till några ytterligare anstalter för den olärde mängdens undervisning.
Gifvet synes vara , att, då sådane anstalter endast befordra enskildta ändamål, böra ej annat än enskildte fördelar igenom dem kunna vinnas; och att således åt vistandet vid Närings-Skolor inga Competence-rättigheter i befordringsväg böra tilldelas, dem likväl obetaget, sorn det åstunda, att genom i Lag stadgade Specimina, om de på hvad sätt sorn häldst kunnat nödige kunskaper dertill samla , sådane Stals-Utskottets Betänk anden. rättgheter förvärfva under, vilkor att dispence if an dessa Specimina alldrig må kunna äga rum. 7:0 Till ytterligare redovisning för Förslagets innehål , i afseende på hvarje serskilt Stift och Skola, torde det Nådigst tillåtas Commitén att i underdånighet upplysa följande omständigheter.
Upsala Cathedral Scholas flyttning till Enköping är redan år 1805 af Kongl. Majit beslutad.
Goda och vigtiga skäl dertill voro då af Upsala Dom-Capitel uppgifne.
Denna flyttning är i anledning deraf å nyo här yrkad; e« huru med förändring af Cnthedral -Scholan till en högre Lärdoms-Schola i Enköping, samt med bibehållande af en lägre Lärdoms-Schola i Upsala.
Onskligt vore att en högre Lätdoms-Schola äfven i Norrtelge kunde upprättas; men för besparing skull, har man derstädes mast föreslå blott en lägre Lärdoms-Schola.
Commitéen tror sig ej böra förtiga', att Löne-ti lgångarne vid Upsala Cathedral-Schola troligen äro stone än de uppgifne 450 Tunnor.
Vid en skeende förändring skall detta af sig sjelft bifva utredt.
I Hudikswall äro föreslagne både lägre Lärdoms-Schola och lägre Närings-Schola förenade,' så väl i afseende på det vidsträckta Helsinglands behof, sorn på det rymliga Scholhus, hvilket genom Erke-Biskoppens m. m.
Doctor Lindbloms nitiska försorg, och till större delen af ortens berömliga frikostighet, nyligen blifvit i nämnde Stad uppfördt.
Om vid Förslaget rörande Scholorne i Linköpings Stift skulle anmärkas, dels att Scholom g (jo Stats-Utskottets Betiinhandm. der finnas till större antal än i andra äfven vidsträcktare Stift, dels att beliofvet af tillskott för detta Stift är större, än för de flesta andra, sa bör dervid ihogkommas följande: n) Efter de uppgifter, som till Commitéen inkommit, är antalet af Gossar, hvilka der begagna sig af undeivisningen i de Lärda Scholorne, så mycket större, att, då öfverhufvud på andra ställen, i jemförelse till folkmängden, i af go eller 100 vid allmän Schola stadnar, kan anan i detta Stift råkna i af 40 Närmare 700
Gossar hafva årligen i sednare tider blifvit i detta Stifts Scholor underviste. b) De Spannemåls-tillgångar, hvaraf Stiftets Scho'everk lönas, äro, igenom tid efter annan gjorde Tionde-sättningar, så förminskade, att de på långt när icke fylla det under Drottning CHRISTINAS tid på Stat gjorde anslaget c) Då antalet af Gossar vid Linköpings Schola är med mer än dubbelt och nära tredubbelt, emot det vid någon af de största Scholor i Riket, har Commitéen funnit nödigt att der bereda tillgång till arfvoden på Stat åt 3:ne duplicerande Lärare, hvilka, såsom biträde åt de ordinarie, böra njuta extra Lön, till dess de vinna ordinarie befordran.
Någon annan utväg att anskaffa behörig undervisning vid ett Läroverk, der Lärjungarnes antal stiger så högt, att deras handledning ej af de vanlige Lärare på Stat hinner bestridas, lärer svårligen kunna uttänkas.
De hafva under senast förflutne åren utgjort 300 och derutöfver.
Commitéen föreslår derföre i underdånighet, dels att vid Linköpings Schola, der redan så många Schöl-gossar Stats-Utskottets Betankanden.
991 finnas, denna Inrättning måtte, så fort sig göra låter, få vidtagas, dels att, deräst vid någon, annan Schola i Riket samma händelse skulle inträffa, olägenheten genom samma utväg mätte afhjelpas.