Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det bör icke lemnäs obemäldt, alt Stadens Handlade med drift och omtanka vinnlagt sig om denna handel i större scala samt att derigenom ett större RörelseCapital årligen bringas i omlopp.
Stadens folknummer består för närvarande enligt »832 års Mantalslängd af 3,3o4 personer, hvaraf 2,246 äro Mantals-skrifne och de öfrige i,o58 befriade, dels såsom öfveråriga och medellösa samt dels såsom minderårige.
Handelns tillstånd är, åtminstone jemförelsevis till Slapel-Släderne och öfrige Rikets Städer icke i aftagande.
Handtverkerierna hafva väl icke under sisla qvinqvenniet aftagit men befinna sig dock i ett stillastående tillstånd.
Det vore måhända origtigt att söka orsakerne dertill i den större täflan, som igenom lossande af Skråtvånget uppstått.
För För idoge och omtänksamme handtverkare, hvaraf åtskillige här finjias är ännu tillfälle att bana sig väg till välstånd och oberoende.
Förnämligaste grunden till Handtverkeriernes föi fall torde få sökas i den förfelade uppfostrings-melhod, som skrå-privilbgierne gynna.
Man kan icke gerna venla sig, att ur den kring land och rike strykande arbets-styrkan af Gesäller skola framstå duglige och driftige handtverksman, eller att deras tillverkningar skola kunna uthärda täflan med utlänningens förgäfves utslängda producter.
Så länge de inhemska tillverkningarne ej i fullkomlighet närma sig de utländske, kan icke den Svenska Handlverkarens öde förbättras och de i lättja och sjelfsvåld oftast förspillda läroåren äro icke någon förberedelse till vinnandet af detta syftemål.
De inskränkta begären och ulsigterna att med Handtverket endast betjena den närmsta omgifningen och deribland endast dem, hvilka ej hafva lägenhet att förse sig från andra håll, förvandla handtverkaren till daglönare och stå i strid så väl med hans egna fördelar som tillverkningens förbättrande.
Några Fabriks-anläggningar synes här icke vilja hafva framgång, härrörande troligen icke så mycket af Stadens mindre passande läge derföre, som af brist på en åt detta håll riktad omtanka.
Dock finnas en Tobaks- och en Spegel-Fabrik, den förre med någorlunda betydlig (förut uppgifven) tillverkning.
Erforderlig tillgång på dagsverken äger Staden förnämligast af såkalladt försvarsfolk, Stadens Timmermän, Brandvakter och Ringare m. m. äfvensom under sommarmånaderna lill öfverflöd infinna sig på arbetsförtjenst uttågade Dahlkarlar och Wermlänningar.
Priset på ett karldagsverke är merendels under den ljusa årtiden 32 sk. banco och något deröfver.
Staden har gemenligen god tillförsel från den kringliggande landsbyggden på alla slags landtmanna producter, särdeles de såkallade lorgdagarne; och saknas icke afsättning, ehuru åtskillige producter, trägårdsväxter och dylikt odlas inom Stadens eget gebiet.
Den närmast Staden belägna jorden är, i anseende till ymnig gödning och god skötsel, ganska bördig, men eljest är marken på Staden tillydande jordägor stenbunden.
Utsädet består mest af Råg, Korn och blandsäd.
Mindre biuklige sädesslag äro: Hvete, Hafra och Ärter.
Vanligtvis hvilar en tredjedel af åkern hvarje år.
Stadens obebyggda tomter användas merändels till trägårdar eller planteringsland och odlingen derå utgöras förnämligast af rot- och skidfrukter samt till någon del af tobak och gurkor, som exporteras lill Stockholm.
S-årsberättelse fur JVeslmanltmds
Län. 4 Skeppning af Metall och Bergseffecter till Stockholm har hittills varit Staden förbehållen, men upphör med 184f ärs slut.
Framtiden skall utvisa om den lindring man dermed åsyftat för Bruksägare kommer att i sjelfva verket äga rum, då redarnes förbindelse upphör att tillhandagå emot en billig och nedsatt taxa.
Med denna, om man så vill nämna den, prohibitiva författnings upphörande torde ömsesidiga olägenheter åtminstone till en början komma att inträda.
Den genom upptäckten af ångboxerings fartyg i sednare tider inträffade lättnad och skyndsamhet i sjöcommunicationen skall måhända framdeles åstadkomma en annan förändring i dessa förhållanden.
För Staden är Gymnasium och högre Lärdoms-Skofan samt en Lancaster-Skola af ovärderlig nytta i afseende på ungdomens uppfostran.
För sjukes intagande och betjenande finnes Lazarett och Carlius gemensamme för hela Länet äfvensom tillräckligt antal Läkare att bestrida sjukvården.
Då den fruktade Cholera-sjukdomen icke hunnit till fäderneslandet har anskaffandet af någon större local tilt sjukhus i sådana fall blifvit fördröjd, men nödige förberedelser till första utbrottens hämmande gjorde.
I Stadens fättig-försörjnings-anstalter hafva pä de tvänne sednare åren betydliga förändringar skedt.
Då man tyckt sig. af erfarenheten finna, att upprättandet och underhållandet af fattighus icke är det verksammaste medlet att lindra fattigdomen och hindra tiggeriet, utan fastmera nedsätter de derstädes intagne personers arbetsdrift och användbarhet, hafva andra botemedel funnits nödvändiga.
Bemödandet bar varit, att påfinna utvägar, hvarigenom det kunde Tyckas, att återbringa de i fatlig' dom och betryck nedsänkte samhällsmedlemmar till arbetslust och sjelfverksamhet samt utöda lättjan och hågen för tiggeri.
Så vidt möjligt varit hafva bidrag endast blifvit lemnade att afvärja en sådan nöd , sorn härrört af sjukdom eller verklig oförmåga att försörja sig, till sjuklingar, orkeslösa och barn, hvilka sednare jemte de egentligen såkallade fattighjonen, med ledning af exempel i andre Städer blifvit utpensionerade inom Staden och på landsbyggden, der vård och upptuktelse i goda seder kunnat med säkerhet påräknas.
De goda följderna hafva så vida försports, att tiggeriet inom Staden upphört, samt att hos de sämre lottadestörre omtanka i allmänhet röjes att försörja sig, hvartill Stadens fattigvårds
Direction söker att skaffa tillfällen så vidt utvägar finnas
En betydlig lättnad i årliga bidragen till fattigförsörjningen lemnar det såkallade Schenströmske Barnhuset, en stiftelsesom grundlädes på 1770- talefc af framlidne Bruks-Patronen och Handlanden härstädet Schenström, — 37 — i hvilken Inrättning ett betydligare antal fattige minderårige barn årligen erhålla en tillräcklig uppfoslringshjelp och således icke lalla Stadens serskildta fattigvård till last.
Skjutsningsbesväret är för Staden ganska tryckande, i anseende till stadens belägenhet i förvägen emellan Rikets större Städer.
Staden är väl befriad ifrån hållskjutsens utgörande, som besörjes af den kringliggande landsbyggden och lärer härröra derifrån att de närmare Staden belägne Gästgifvar gärd a rn e å landet blifvit hit förlagde, men deraf har äfven reservens flitigare anlitande blifvit en föjld.
Polis-uppsigten i Staden handhafves af en serskildt tillförordnad Rådman, biträdd af Stads-Fiskalen och Stadens Betjente samt utsedde ordningsmän i hvarje qvarter bland borgerskapet.
Från eldsvådor har Staden varit under flere år lyckligen befriad.
Vakandet deröfver är uppdragit åt en serskild Brand-Direction med biträde af Brandvakter; och synes Stadens innevånare i allmänhet röja ett uppmärksamt nit till förekommande af dylike olyckor.
Sistlidet år funnos i Staden utom de vanliga handlverkerierna i Linneväfvare, dock utan något uppgifvet till verkningsbelopp, 4 Färgerier med 880 fl:dr tillverkningsvärde, i Nål-Fabrik med 200 R:dr tillverkning, 1 Skepps-byggeri hvars tillverkningsvärde är upptaget till 7,697 R:dr 12 sk., en Spegel-Fabrik med 4^6 R:dr 3a sk. tillverkning, 1 Tobaks-Fabrik med 5114 R:dr tillverkning, 4 Ur-Fabriker med 636 R:dr 32 sk. tillverkning; summa tillverkningsvärde 14,954 R.'dr 28 sk. banco, dervid 37 arbetare voro sysselsatte.
Stadens intrader och utgifter samt allmänna byggnader förvaltas och handhafves af en såkallad Drätsel-Kammare hvars instruction är af Eder Kongl. Maj:t i Nåder fastsläld den 16 Maji 1827.
Staden donerade inkomster, anslagne så väl lill dess Styrelses och Uppbörds-Verkets aflönande som publike byggnaders underhåll, bestå af vågpenningar samt Bro- Hamn- och Mätare-penningar med flere andra mindre betydliga inkomster och hafva under de sislförflutne fern åren per medium ulgjordt 5,iro i3 sk. io r:st Banco.
Sparbanken i Westerås hade vid sistlidet års slut förkofrat sig så» att underhållsfonden då utgjorde 1,100 R:dr 35 sk. 4 t*st och insättningsfonden 9,160 R:dr 8 sk. tillsamman: 10,260 R:dr 43 sk. 4 rist banco.
Delägarne voro 190.
Förökningen på sista qvinqvennium stiger således till 229 R:dr 24 sk. 4 r:st ut' underhållsfonden och till 4>7<P R.‘dr 16 sk. uti insältningsfonden, hvaremot deponenternes antal minskats med 46. a:o Arboga.
Sjö- och Upstad:
Stadens läge förut beskrifvit.
Åns uppmuddring fortfar och ökas årligen så att från midommar till hösten ofta icke mer än 5 å 5* fots vatten finnes i ån inom Staden.
Fartygen måste derföre lägga till vid det såkallade Stenlöpet der Stadens Rederi-Bolag låtit uppföra en lossningsbryg^a ungefär -fdels fjerdingsväg från Staden och börjar ifrån Stenlöpet° en fots djupare vatten.
Större delen af Jernet måste med lastpråmar ifrån vågen ditföras och der pålastas fartygen, äfvensom en del ifrån Stockholm ankommande varor måste ifrån Stenlöpet antingen med lossfartyg uppföras eller landvägen transporteras.
Staden synes af detta förhållande hafva anledning att söka biträde af Allmänna Medel och af Bruks-ägarne till åns uppmuddring, likasom i Köping, men fråga är derom ännu icke väckt.
Åbyggnaderne äro nästan allmänt af träd.
De underhållas i allmänhet väl genom årliga förbättringar och hafva äfven åtskillige nybyggnader under sista qvinqvennium skedt, så att
Staden årligen förbättras i afseende på husens utseende och storlek.
Stadens folkmängd efter i83a års Mantalsskrifning var 487 Mantalsskrifne männer; 647 Mantalsskrifne qvinnor och således 1134 Mantalsskrifne personer och dessutom 514 minderårige barn, 108 befriade för ålder och fattigdom ifrån Mantal, utgörande en summa af 1756 personer.
Innevånarnes sedlighet fortfar såsom förr.
Brottmål och Rättegångar äro sällsynte.
Krogar och Källare af Stadens Borgerskap föga besökte.
Endast ibland a 1 be tscl a sse n och några få at Borgerskapet synes fyllerilasten tilltaga, särdeles de tider då godt pris är på brännvin.
Stadens näringsfång äro såsom förr:
Handel, Handtverkerier, Sjöfart, Factori-rörelse samt till någon del jordbruk.
Handeln har genom de nuvarande
Köpmännens arbetsamhet och sparsamma hushållning snarare tilian af tagit och Köpmännen hafva samlät förmögenhet.
Tillförseln af alla Landtmanna-producter har ökat sig.
Genom det större ved-förråd.
Ångfartygen här upphandla hafva dock alla SkogsefFecter på de fem sista åren stigit 5o å 75 procent i priset.
Någon betydligare Spannmåls-handel har icke kunnat uppkomma, dels emedan den kringliggande ortens öfverskott af Spannmål icke är nog stort och dels emedan de nära Arboga belägne
Städer äro alltför många.
Goda priser på Spannmål och andra ätlfoe varor lätta utvägarne för Stadens Ilandtverks-class till bergning, så att de Handtverkare som med arbetsamhet skött sina verkstäder haft sin utkomst och de dryga ntskylderne ulan mångå tvångsåtgärder kunnat utgå.
Utom byggnaden af Stadens stora strömbro och ommurning af större delen af ’ — 29 — Lnstagebron med pålningar för det underliggande ruslvirket samt andra allmänna mindre byggnader hvilka pä dessa år kostat Staden öfver 4°oo E'dr banco, vidkännes ännu Stadens Borgerskap det dyra Bålsmans-hållet för 16 Båtsmän, ehuru efter det uti Stats- och Economie-Utskolten vid sista Riksdagen uppgjorde underdåniga förslag till reglering af Städernes Båtsmanshåll, enligt Betänkandet N:o i32, befanns alt Alboga Stads Borgerskap efter sitt förhållande icke borde hafva mer än 2|del Båtsmam, uti hvilkas underhållande Tomlägärne äfven borde deltaga.
Då Arboga således utom all jemförelse är mer än någon annan Stad i Riket betungad af Båtsmanshållet, hoppas Staden att Eder Kongl. Maj:t täckles bevillju den lindring, som Rikets Ständer vid sista Riksdagen för Arboga i underdånighet föreslagit.
Ibland onera som för stadens läge ofia påkomma, är äfven den uti förra berättelsen omförmäld te inqvarterings-skyldiglieten, deruti dock Staden, vid flere tillfällen de sednare åren, genom Eder Kongl. Maj:ls
Nåd njutit den lindring, att manskapets proviantering skedt genom entreprenad på Kronans bekostnad, hvilken så utfallit, att den med 60 å 70 procent öfverstigit det i markegångs-taxan bestämda belopp för en dagportion.
Om jordbruket i Arboga gäller hvad förra Berättelsen upptager.
Följderna af de dryga besvär och onera sorn betunga jordbruket har också varit, alt jördens värde de sednare åren der betydligen fallit och att det vanliga arrendet som för varit tunna
Säd för tunnlandet, nu blifvit nedsatt till 1 tunna.
Den Staden åliggande reserv-skjuts-skyldigheten är i anseende till ångfartygens concurrence sommartiden betydligen försvårad, såsom i förra Femårs-Berätlelsen upptages.
Egentliga Fabriker finnas icke här.
Ett Stamp-och Yalkverk, på Stå lens ägor anlagdi, gifver dålig inkomst.
Binäringar äro inga utom någon Handel med, Kor och Hö, som uppköpes på landet omkring Staden och aflores på fartyg till försäljning i Stockholm.
Denna handel bedrifves mest af Enkor och arbetskarlars hustrur både i och utom Staden.
Det i Staden förr brukliga kringelbakeriet har för dyr ved och farliga eldstäder aldeles upphört.
Den uteslutande rättighet som blifvit Stadens Skute-Gille enligt Kongl. Privilegier ne den 8 Augusti j.711 och 16 December 171g tillagd, att ifrån Arboga Yåg utföra Bergslagens och Brukens eflecter, begagnas nu af det på Adier ställda Rederi-Bolaget med den inskränkning Kongl. Brefvet den 23 Januari 1827 stadgar och kommer år 1 &41 aU aldeles upphöra.
Undervisningsverket är såsom i förra Berättelse omförmäles.
Den inrättade Lancasters-Skolan, hvartill Eder Kongl.
Maj:t med flera gåfvor i Nåder bidragit och ännu låter årligen utbetala 100 R:dr banco för Lärarens aflöning, har kommit i godt stånd och genom Lärarens, Comminister Sesemans nitfulla bemödande så lyckats, att det högsta antal Skolans local medgifver, nemligen xoo barn, nu i flere år ständigt derstädes erhållit undervisning.
Fattig-Försörjningen är oförändrad.
Angående extra onera, som i Tabellen äro angifne, åberopas hvad de 3.‘ne sisla Femårs-Berältelserne innehålla. 3;o Köpings Stad.
Allmänna Omständigheter: 870 Mantalsskrifne Innevånare finnas härstädes, deribland 377 män och Qvinnor, des utorri 3 hörande till gemenskapen af indelta armén. 28 männer och 85 qvinnor dels öfve rår ige och således manlals-frie, dels fattige och saknande arbetsförmåga; 435 minderårige, hvaraf 224 mankön och 211 qvinnkön.
Hela folkmängden således 1421 personer.
De åtal som under sednaste fem år ägt rum emot innevånarne, för begångna förbrytelser, påkalla icke någon serskild anmärkning i afseende på deras sedlighet i allmänhet.
Stadens egentliga Näringar äro handtverkerierne och handeln, utan att någondera af dessa kunna sägas ännu vara drifne till mera betydande vinst för deras idkare än att åt dem bereda skälig bergning, med ett eller annat undantag, som dock bör tillskrifvas antingen bristande arbetsskicklighet, eller ock åsidosatt ordentlighet, drift och omtanka.
De handlande hämta i det betydligaste sina förråder från Slockholm och afyttra desamma mest på credit dels inom Staden dels till den omkringliggande landsorten samt dels till den ofvanbelägna Skinskattebergs Bergslagen, till hvars förläggande härvarande handlande likväl ännu icke rnägtat uppbringa sig.
Bland handtvérkerierna utmärker sig fortfarigt Schatullmakeri professionen, som år i832 drefs af 5 mästare till ett arbetsvärde af 2564 R-'dr banco: dock likväl är afsättningen å Schatullmakarnes tillverkningar, ehuru dessa onekligen förkofrats i både snygghet och duglighet, numera ej så liflig som tillförene under det Ahlrotsarbeten voro mera bruklige och nästan uteslutande förfärdigades härstädes i större qvantiteter.
Med hänsigt till derigenom uppkommande bidrag i Stadens allmänna ulskylder och ökad anledning till flere Innevånares bergning, utgör Stadens rättighet att på Mälaren befrakta Bergslagens effecter och retourva - ror, hvilken rättighet nu utöfvas med 18 privilegierade Fartyg, utan tvifvel ett bland hufvudvilkoren för Stadens bestånd.
Stadens jord: besädas nästan endast med de allmännaste Spannm Alsslagen, sedan odling af Lin, Hampa och Tobak utrönts icke kunna med framgång fullföljas.
Boskapsskötseln kan ej drifvas utöfver hvad sorn för en del innevånares oundgängliga behof erfordras och detta i saknad af ymnigare betesoch fodertillgång.
Skog: en Staden upplåten allmänning i Odensvi Socken, utgörande 187 tunnland, 17 kappl., men som från flera år tillbaka är vorden uthuggen och ännu icke hunnit åter fä tillvexa, att någon nytta dera! för närvarande kan påräknas.
Allmän inrättning för undervisning består af en skola vid hvilken en Rector och en Collega äro anstälde, hvarförutan af Staden lönas en Pedagog som meddelar undervisning i stafning, skrifning och de första grunderna lill Christendoms-knnnskapen.
En anstalt i detta afseende har år 183a bfifvit inrättad på försök till den 1
Maj 1834 samt ställd under tillsyn af en Direction enligt serskildt reglemente.
Jemte det att tiggande i husen härigenom upphört, undfå nu Stadens fattige å vissa bestämda tider af året, enligt classification i nion af deras medellöshet, understöd r både Spannmål och penningar, hvartill tillgång, beredes genom taxering hos Stadens innevånare, äfvensom förmedelst räntorna af några från äldre tider de fattiga tillerkände Fonder.
Fabriker och öfriga Näringar: En Fabrik för tillverkning afBomulIsstrumpor finnes, hvarest i fyra stolar sysselsättas lika många väfvare utom en qvinnsperson sorn biträden vid blekningen.
År i832 förfärdigades derstädes 814 Par Bomivlls-strumpor hvarjemte väfdes i35 par Calesonger till ett sammanlagdt arbetsvärde af g4g R'*’dr banco; och har på dessa arbeten följt god afsättning, I Färger i-professionen hafva 3 Mästare nyssberörde år åstadkommit tillverkningar i värde af i4So R:dr banco och en Urmakare af sin profession påräkuadt 333 R:dr samma mynt uti inkomst.
Politi :
Tillåtna krogar i Staden äro» sju.
Några andra inkomster äger icke Staden än de vid Köpings och Strömsholms Vågar utgående Våg-penningarne samt Hamn- och Bro-penningar hvilka alla,, år igjs utgjorde tillsamman 2,914 R-dr 28 sk. 4 rSsfc Banco.
Kämnersrätt liar blifvit indragen under de sista fern åren och Rådstugurätten utgör nu första instantien derstädes.
För uppmuddringen af Köpings å bar Eder Kongl. Maj:t läckts bevillja anslag af allmänna medel.
För den öfriga kostnaden äro tillskott bevilljade, dels af Stadens Fartygs-ägare och dels af de Bruks-ägare som skeppa sina effecter på Köpingsvåg.
Förberedande åtgärder äro redan vidtagne för trädvirkes uppköpande till detta arbete, som kommer att i betydlig sion lätta sjöfarten.
4:o 1Sala.
Bergs- och Uppstad.
Dess belägenhet är förut uppgifven.
Denna Stad är grundlagd af Konung Gustaf II Adolph år 1624.
Bergs-bruk och Jord-bruk äro de Näringar, hvilka allmännast sysselsätta befolkningen.
Stadens och Bergslagens folkmängd utgör Mautals-skrifue : Mankön . . . 795 Qvinnkön . . I°24]gI^ Befriade vanföre svagsinte och bräcklige Mankön ... 32 Qvinnkön . . ii3 Underårige Mankön' . . . 373 Qvinnkön . : 386 Summa 2723 Deraf Bergslagens Grufvu- och Hylte-Arbelare utgöra Mantals-skrifne Mankön . . . 269 Qvinnkön . . 220^^ Samt i deras bröd och hushåll öfverårige och vanföre Mankön . . . i3 Qvinnkön . . 3i Underårige Mankön . . . 149 Qvinnkön .
. i8^35i Tillsamman 840 Summan af tillverkningen och dess värde, utgjorde vid Salä Silfververk under de sista fem åren. 1:0 Värde 1:0 Bergfint
Silfver 1-4,282^ löd.
M:kr 321,829 R:dr 3:0
Bly 883-|§ Skepp:d jemte Silfverglitt 3io-^ Gentn. 27,500 R.dr Summa 349.339 R:dr utom 55 Tunnor Rödfärg.
Afgiften till Kronan i io:de, Myntarelön och slagskatt för alla fern. åren af hela tillverkningen steg till 43,4i8 R:dr banco.
I öfrigt åberopas hvad vid Artikeln om Bergverken förut är nämndt angående Sala Silf ver-Verk.
Fabriker:
Herr Bergs-hauptmannen och Riddaren af Forselles har å dess nära invid Väsby gård belägna Egendom nyligen anlagt en privilegierad Blylivits-Fabrik och i Ättiks-bryggeri.
Blyhvits-Fabriken har i år varit under byggnad.
Ältiks-Fabriken är likaledes innevarande år privilegierad och tillhöra dessa anläggningar således egentligen nästa Femårs-Be rättelse.
Den vid Sala Grufva varande Hagel-Fabrik och Klädes-Fabriken vid Nystrand äro förut omförmäldte.
Det Staden tillhörige Stamp- eller Valk-Verk, hvaraf inkomsten tillfaller Stads-Cassan är utarrenderadt åt Stadens Färgare.
Sala Stads Sparbank konstituerades såsom Filial-Bank till Westerås Spar-Bank den 21 Juli 1828, hvarvid af då tecknad subscription till underhålls-fond inflöt 266 R:dr 32 sk.
Banco och insättningarne uti Filialbanken började den i3 September samma år.
Då Spar-Banken vid i83l årsslut skiljdes ifrån Westerås Spar-Bank, utgjorde insällnings-fonden tillhörig 92 personer 2,820 R:dr i3 sk. och underhålls-fonden 385
R:dr 8 sk. 10 r:st eller tillsammans 3,210
R:dr 21 sk. 10 r:st banco.
Den 24 Sept. 1831 har uppå Styresmännens för Spar-Banken derom gjorda underdåniga ansökning Eder Kongl. Maj:t i Nåder fastställt Reglor för Sala Spar-Bank_
Inrättningen har derefter oafbrutet fortgått och resultatet har blifvit ännu mera gynnande, än man i början vågade att förmoda, hvilket inhämtas af följande utdrag af räkenskapen för år i832.
Landth. 5-årsberättelse för TVestmanlands Län. 5 - 34 - Sala Spar-Banks ställning den 3i December i83a.
Insättnings-Fonden.
Behållning vid årets början . . 2,820 i3 Insättningar under året 1,706 i4 Godtgjorde Räntor . . . 162 21 ggg jQ Uttagne Medel under året ....
860 18 således tillökning 1,007 4^ Underhålls-Fonden
Vid årets början 385 10 10 Förökt genom Subcriptions-Medel och räntor . . 83 34 Hvarifrån afgå diverse utgifter .... 63 ii 4o5 28 Summa R:dr 4>238 Zg sk.
Delägarne voro sisti. år 122 personer.
TJtlånte medel mot inteckning 1,700 R:dr, mot borgen 2,210 R:dr; Innestående i Bergslagets Cassa 203 R:dr 3o sk. g rrst.
Återstoden 65 R:dr 9 sk. 1 rist banco utgjorde beräknade, men ej förfallne räntor.
Handeln här i Staden drifves i minut och icke till särdeles höjd, men kan dock anses fördelaktig för den flitige och sparsamme Köpmannen.
Handeln med Spannmål är icke af betydenhet; men som under vintermånaderne flera tusende tunnor
Säd här uppläggas och afsändas till Bergslagen, uppkommer deraf en liflig comrnissions-handel med Spannmål.
Då ibland Stadens handels-class under sednare åren få gjordt cession, synes sådant bevisa att handeln i denna-Stad är af en skäligen god beskaffenhet.
Angående tillförseln af varor åberopas hvad förra Berättelsen innehåller.
Likaså angående prohibiliva författningar.
Några odlingar af större omfång hafva icke blifvit företagna, men jorden cultiveras väl och smärre odlingar fortsättas med fördel.
En del af Tomtjorden är utarrenderad eller öfverlåten på hälftenbruk.
Att jordpossessioner inom
Stadens område anses fördelaktige kan slutas deraf, att flere Bönder inköpt fastigheter i Staden, — 35 - Om allmänna undervisningen åberopas hvad förra Berättelsen innehåller; äfvensom angående sjukvården.
Ett nytt fattighus har under sista qvinqvennium vid Ekeby-dam blifvit uppbygdt, der de minst arbets-förmögne och fattighjon njuta skötsel och penningeunderstöd.
Antalet af fattighjon, som nu der vistas är 18, fattigförsörjnings-bidraget utgör omkring i,5oo R:dr banco årligen.
Det utgår af jord, näringar och löner efter bestämde grunder.
Utom denna fattigförsörjnings-anstalt äger Bergslagen ett serskildt sjukhus äfvensom en serskild fattigförsörjning för Bergslagens arbetare.
Ordinarie räntan, hvilken åtföljer Bergsmansjorden, består, såsom uti sista Berättelsen ärvordetuppgifvet, uti skyldigheten att hålla hästar och folk för Silfver-Verkets drift.
Dessa prrestationer utgöra efter ett medium för sista fem åren 4’°9° B;dr årligen.
Bland diverse onera och besvär upptages äfvenledes uti Tabellen: djeknepengar 20 R:dr, Lazarettsmedel 170
R:dr och Riksdagsmanna-arfvode 200 R:dr.
Till bestridande af Stadens allmänna utgifter, såsom Tjensteinännens aflöning och publike Byggnaders, Broars och vägars underhåll m. m. äro ålskillige förmåner till Stads-Cassan anslagne; nemi.
Ekeby, Jacob, Mats, och Stentorps qvarnar, hvilka, efter 5 års medium, gifvit årligen i arrende ......... 1,280:
Norrkifsta hemmans-ränta 100:
Marknads-stånd och plats-pengar 3oo: Nora Allmännings-ängar, Sundsbacka fiske, Kyllinge Stamp och Stadsträdgården a38!
Summa 1,9 £8: hvartill kommer Gjernings-ören 5o Summa 1,968 R:dr.