Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kådigt bifall till de6sa framställningar, i brist af disponibla medel till aflöningskostnader, icke kunnat meddelas, ulan ock alt j843 års Revision öfver Elementar-läroverken, i afseende på Fahlu lärdomsskola, förklarat, att, för ortens behof och skol-ungdomens talrikhet, en högre fullständig Apologist-skola erfordrades, hvilken likväl icke ansetts kunna organiseras, med mindre 2ine nya lärare-löner blefve dertill anslagne, få Utskotten, enär, å ena sidan, behofvet af ökadt lärare-biträde vid ifrågavarande skola synes tillräckligen vitsordadl, deslomersom en dupplicant i Apologist-classen redan blifvit anställd, och tvänne år å rad med gratificätion hugnad, men, å den andra, det icke vore lämpligt att, innan en definitiv reglering af Elementar-läroverken i allmänhet vidtagits, anslå lön på stat för nye lärare vid sådane verk, vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer, jemte framställning af behofvet utaf en andre Apologist vid Fahlu högre lärdoms-skola, öfver lemna frågan derom till Kongl Majlis Kådiga afgörande, med underdånig anhållan derjemte, att, derest Kongl. Majit skulle finna en sådan tillökning af lärare-persona len lämplig, den nye Apologistens aflöning må, under afvaktan å Elementar-läroverkens slutliga reglering, utgå såsom arfvode lill det för hans vederlikar i allmänhet stadgade belopp af det reservalions-anslag, Rikets Ständer till Elementar-Läroverken och sådane partiella behof, som i afseende derå kunde finnas nödiga, å Riks-Statens Åttonde Hufvud-titel anvisat.
Stockholm den 3o December 1844* Stats- samt Allm. Bcsv.- och Ekon.-Utsk. Utlåt., N'.o 33. 13 M 33.
Ank. till Exp. Ulsk. d. 31 Dec. kl. 3 e. mield.
Utlåtande, i anledning af vackt motion om anslags beviljande till utvidgning af Carlskrona Läroverk.
Uli ett lill Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ingifvet memorial, har Herr lidfelt, Anton, fästat uppmärksamheten vid behofvet af det i Carlskrona befintliga Elemenlar-Läroverks utvidgande.
För lärdoms-skolan derstädes hade väl, jemlikt Kongl. Circulairet till Consistorierna af d. i Nov. i83g, anslag till en apologist-lön blifvit be vi i jad t, och, i följd deraf, en apologist-class i början af ar 1840 träd t i verksamhet; men otillräckligheten deraf visade sig snart, och redan året derefter måste bestämmas ett maximum af 36 lärjungar, med rättighet för dem, som utöfver delta antal till inträde sig anmält , att, i nion af blifvande vacancer, få i sin ordning intagas.
Ett sådant förhållande medförde ganska menliga följder, serdeles för de ynglingar, som förnötle sin tid med afvaktan på inträde uti läroverket, och bevisade tydligen behofvet af en eller tvänne nya apologist-classer derstädes, — ett behof, som både blifvit insedt af sednaste Skol-revisionen, och af densamma till afhjelpande anmäldt.
Med afseende härå och då i Blekinge län funnes en folkmängd af omkring 80,000 invånare, -arnt Carlskrona stad, som af nämnde folkmängd egde i2,85o, bade af nöden framför många andra städer i riket ett fullständigt Elementar-Läroverk , dels i anseende lill sin betydliga folkmängd, och dels till följd af Kongl.
Flottans stationering derstädes, har motionären, jemte meddelande deraf, att löningsslaten för Carlskrona Skola upptoge blott i,5oo R:r B:co, deraf i,36p R:dr 3o sk. ulginge af Stats-Verket, föreslagit, att nyssnämnde läroverk i Carlskrona måtte förändras till en högre Lärdoms-skola, med tvänne apologistclasser, samt att, till aflöning för derigenom ökad lärare-personal, ett ytterligare statsanslag af 3,5oo R:dr måtte beviljas, att årligen utgå, i enlighet med ett motionen vidfogadt project.
Efter erhållen remiss å berörde memorial, hafva Utskotten detsamma lill handläggning företagit, och dervid inhemtat, alt den sisllidne år försam - 14 Siats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Utlåt., IV.-o 33. lade Revisionen öfver rikets Elementar-läroverk, uti sin lill Kongl.
Maj:t afgifna underdåniga Berättelse, i Iråga om Carlskrona läroverk, yttrat följande: ”Vid Carlskrona Lärdoms-skola hafva, enär Stiftets fullständiga läroverk äro på 20 mils afstånd derifrån skiljda, undervisnings-ämnena äfven blifvit drifna lill den höjd och det omfång, att de beredt och berättigat till inträdes vinnande vid Acaclemien.
Till bevis härpå bör anföras, att af de 43 ynglingar, som från Rectors dass under de sista 10 åren till annat läroverk afgått, hafva 3y blifvit dimitterade till Academien, der de genast aflagt fullständig student-examen.” ”1 sammanhang med beslutet att tills vidare uppskjuta frågan om denna skolas förvandling till uteslutande en Apologisti, täcktes Eders Kongl. Maj:t genom Circulaire den 1 November 183g, i Nåder anbefalla inrättandet af en Apologist-class, och ål läraren bevilja 3oo R:drs lön.
Denna dass trädde ock redan i verksamhet den 29 Januari 1840, då den endast räknade 17 lärjungar.
Men under årets lopp söktes inträde för så många gossar, att hvarken läro-rummet eller den skicklige lärarens förmåga tillät intagandet af alla dertill behörige.
Uppå förslag af Rector, fann Ephorus sig derföre föranlåten bestämma ett maximum, lämpad t efter utrymmet i lärorummet af 36 lärjungar, hvilka skulle efter ansöknings-prioritet till undervisning intagas, och dock finnas alltjemnt expectanter.
De fordringar, hvilbo målsmän hafva på denna dass, äro högst skiljaktiga efter de olika samhällsmedlemmarnes olika vilkor och behof.
En del sträcka fordringarna af undervisningen icke öfver den, som kunde af en väl organiserad folk-skola åstadkommas, och lemna deras barn skolan efter 2 högst 3 år; andra åter vilja i denna dass för sina söner finna undervisning i de vetenskaper och språk, som erfordras för inträde vid Universitetet såsom Cameralist, eller vid militair-läroverk, eller på handels-contor m. m., och äro derföre sinnade låta dem qvarstanna 6 å 7 år.
Detta allt antyder nödvändigheten af, att denna Apologist-class, för att i längden kunna motsvara stadens och ortens behof af undervisnings-tillfälle i denna väg, sättes i samband, såsom Rector ock föreslår, med en högre dass, som uteslutande finge egna sig åt den mera vetenskapliga undervisningen, och till hvilken dass flyttning skulle ske från den nu varande.” Uti Sin Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, har Kongl. Majit behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, alt, enär en omfattande föredragning af Revisionens ofvanberörde berättelse hvarken kunnat eller under Riksdagens lopp kunde, i anseende till de l Slats- samt Allm.
Bcsv.- och Ekon.-Uisk.
Utlät., N.-o 34.
15 yttranden oell upplysningar, som från vederbörande mäste infordras, inför Kongl.
Maj:t ega rum, det i allmänhet vore stridande emot rigtiga grunder, att till afgörande företaga serskilda löne-förhöjnings- och organisations-frågor, samt dem till Rikets Ständer framställa, men att likväl dels en eller annan fråga vore af de öfrige alldeles oberoende, dels vissa förbättringar kunde finnas vara af den art, att deras uppskjutande skulle icke allenast förnärma de billigaste anspråk, utan ock verka skadligt för framtiden; hvadan Kongl. Majit endast för sådane serskilda fall ansett Sig böra af Rikets Ständer begära anslag.
Då nu Carlskrona läroverk ej finnes bland dem, för hvilka Kongl. Maj:t i den Nådiga Propositionen sådant anslag begärt, i följd hvaraf förevarande fråga måste anses ännu vara på Kongl. Majrts
Nådiga pröfning beroende, samt då dertill kommer, att fråga serskildt blifvit hos Rikets Ständer väckt om en allmän reorganisation af Läroverken; få Utskotten, i betraktande af dessa omständigheter, tillstyrka att någon åtgärd i anledning af Herr Råfelts motion ieke måtte af Rikets Ständer för närvarande vidtagas.
Stockholm den 3o December 1844* Reservation af Hr Räfelt, A. t Ank. till Exp. Utsk. den 31 Dec. kl. 3 e. m> Utlåtande, i anledning af dels Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, rörande anslag till inköp af boställe åt en Capell-Predikant i Undenäs församling inom Skaraborgs län, och dels en i ämnet väckt motion.
Från Riks-Stånden har Stats-Utskottet erhållit remiss å högstberörde Nådiga Proposition, innehållande, att, sedan vid år 1839 hållen Biskopsvisitation i Undenäs församling, öfverläggningar egt rum, i fråga om uppförande af ett capell i norra delen utaf denna församling, och derefter åtskillige ortens invånare i ämnet afgifyit underd. ansökning, hvaröfver vederbö - 16 Slats- samt Allni. Besv.- och Ekon.-Utsk. Utlät., N:o 34. rande blifvit hörde, Kongl. Majit, med afseende å församlingens vidsträckthet och betydliga folkmängd, hvaraf en del skulle vara boende pä 2, 3 till 4 mils afstånd från sockenkyrkan, den 2 Fehr. 1842 i Nåder förklarat: att norra trakten af Undenäs församling finge utgöra ett serskilt Capel-lag; att inbyggarne derstädes egde för sådant ändamål på dertill utsedd plan, 1J8 mil norr om hemmanet Sannerud, uppföra en Capell-byggnad af sten, under benämning af Tiveds Capell, och att serskild predikant dervid finge anställas; och hade Kongl.
Majit i följd häraf anbefallt Consistorium i Skara, att, efter Capellagets hörande, söka tillvägabringa lämplig reglering af predikantens aflöning, samt öfverenskommelse om det boställe, hvarmed han skulle förses.
A Capel-lagets vägnar gjordes härefter underdånig anhållan, att, enär capellboerne, som innehade endast 4A? mantal i små hemmansdelar, på bergaktig, mindre god, jord, icke förmådde uppbygga kyrka och inköpa boställe åt den blifvande capell-predikanten, men deremot förbundit sig, ej mindre att på hvarje matlag till samma predikant erlägga 4 kappar råg, uppgående, efter matlagens antal, till omkring 26 tunnor spanmål, än ock att ansvara för boställets nybyggnad och framtida underhållande, anslag af allmänna medel måtte beviljas till uppbyggande af kyrka och inköp af capellans-boställe; hvaruppå Consistorium, i ämnet hördt, underdånigst hemställt, bland annat, att 1J16 mantal krono-skatte Stora Häggebo, beläget 1/8 mil norr om den för Capellet tillämnade byggnads-platsen. hvilket hemman vore till salu, måtte få inköpas för 2,666 R:dr 32 sk.
Majit, som ansett understöd af allmänna medel för capell-byggnaden icke böra ifrågakomma, har deremot, i förevarande den 28 Sept. detta år aflatne Nådiga Proposition, föreslagit Rikets Ständer att, för inköp af berörde hemman Stora Häggebo, eller någon annan dermed jemförlig lägenhet, till boställe åt Capell-predikanten anvisa en summa af 2,666 R:dr 32 sk.
Derjemte har, uti en inom Hederv.
Bonde-Ståndet väckt och till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad motion, Rikdags-fullmäktigen Anders Andersson från Skaraborgs län anhållit, att 4>00° R:dr
Bico måtte anslås till inköp af boställe åt ifrågavarande capell-predikant, äfvensom att Undenäs församling kunde förunnas rättighet till collect och stam-bok öfver hela riket, helst församlingen icke egde förmåga att anskaffa medel för Capells uppbyggande.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Utlåt., IV.-o 35. 17 Utskotten, som till gemensam behandling förehaft så väl högstberörde Kongl. Proposition, som nyssnämnde dermed sammanhang egande motion, samt jemväl tagit kännedom af de, vid remissernes beviljande, i frågan af gifna yttranden, få, med afseende å det behörigen utredda och vitsordade behofvet af ett serskildt
Capell-lags inrättande för norra delen af Undenäs vidsträckta församling, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, till inköp af ett passande boställe åt den blifvande capell-predikanten, å Riksgälds Contoret anvisa det härtill af Kongl. Maj:t, såsom erforderligt, äskade anslag, 2,666 R:dr 32 sk., med vilkor, att Capell-lagets inbyggare sjelfve bekosta kyrkas uppförande samt ansvara för boställets nybyggnad och framtida underhåll.
Hvad angår den delen af Anders Anderssons motion, som afser rättighet för Undenäs församling till collect och stambok, så enär en dylik fråga innefattar ett ämne, hvaruti vederbörande ega öppet att hos Kongl. Majit göra underdånig framställning, tillstyrka Utskotten, att motionen i denna del icke måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Stockholm den 3o December 1844* Ank. till Exp. Utsk. d. 31 Dec., kl. 3 e. midd.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om af skaffande af indeldta Caval ler iets fot-möten.
Till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet bar Hederv.
BondeStåndet remitterat arne i detta ämne väckta motioner, nemligen: 1:0 af Riksdagsfullmäktigen Pehr Jönsson från Skåne, hvilken vrkat, att de vid indeldta cavalleri-regementena brukliga fotmöten måtte afskaffas eller åtminstone sammanslås med regements-mötet, på det rusthållarne måtte befrias från besväret att under vårtiden skjutsa ryttaren till och från mötesplatsen; och Bih. till n. st.
Fröt. 1845, 4 Sami. 2 A/d. 7 Haft. ^ 3 \ A 18 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-TJtsk.
Ull.]\T.-o 36. 2:o af Riksdags full magt igen Anders Andersson från Örebro län, hvilken i enahanda ändamål föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majt i underdånighet anhålla, att de vid Lif-Regementets Husar-corps anbefallda sex dagars fotmöten må hädanefter upphöra.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, som ansett dessa motioner jemväl böra af Stats-Utskottet behandlas, har, för verkställighet deraf, med sistnämnde Utskott sammanträdt; och få Utskotten vördsamt tillkännagifva, att Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, uti sitt under innevarande Riksdag afgifne Betänkande, N:o 39, af anförde skäl, förklarat sig icke kunna tillstyrka Rikets
Ständer att bifalla väckt förslag om borttagandet af fotmötena vid Lif-Regementets
Dragon-corps och deras sammanslående med regementsmötena.
Då den fråga, hvarom Utskotten nu böra utlåtande afgifva, är af enahanda beskaffenhet med den, som, på sätt nämndt är, blifvit uti Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets nyssberörde Betänkande afhandlad, samt detta Betänkande är al trenne Riks-Stånd gilladt; så anse Utskotten sig böra tillstyrka, att förevarande motioner icke matte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Ank. till Exp. Utsk. d. 4 Jan. 1845, kl. 2 e. roidd.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om rothål lames vid ForssaDelsbo och Jerfsö Compagnie!' af Helsinge regemente befriande frän åtagandet att förse under-officer arne vid nämnde compagnier med hus och ved, samt mulbete för deras kreatur.
Med anledning af Riksdagsfullmäktiges af Bondeståndet från norra och vestra Helsingland vid sista Riksdag i ämnet gjorda underdåniga framställning, samt efter vederbörandes hörande, har Kongl. Maj:t, uti en under d. 2 sisth Augusti till Rikets Ständer aflåten Nådig Proposition, hvilken af Höglofl.
Ridderskapet och Stals- saint Allm. Besv.- och ELon.-Ulsk. Utlat.j JV.-o 36. 19 Adeln, äfvensom af Högvörd.
Preste-ståndet och Ilederv.
Bondeståndet blifvit till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, men af Vällofl.
Borgareståndet endast till sistnämnde Utskott remitterad, i Nåder förmält sig hafva inhemtat: att, enligt General-Indelningsverket för Gestrike och Helsinglands Infanteri-Regemente den 5 Maj 1686, under-officerarne fått sig tillagde, såsom Inqvarteringspenningar, 5 Daler silfvermynt; men att, enär denna ersättning icke motsvarade förmonen af att ega en bestämd bostad med värme, rothållarne inom norra Helsinglands contract, i anledning af under-officerarnes vid 1728 års general-mönstring förda klagan, att de hvarken hos indelnings- eller sockenbönder kunde få qvarter, frivilligt åtagit sig att, emot uppbärandet af ifrågavarande inqvarlerings-penningar, förse under-officerarne med husrum och ved, samt mulbete lör deras kreatur; att denna år 1731 af Kongl. Majit fastställda, och år 1766 ytterligare stadfästade öfverenskommelse tillkommit på en tid, då under-officerarne vid Helsinge regemente voro högst otillräckligt, eller sämre än corporalerne, a Ilo— nade, men att, sedan genom Kongl. Brefvet den 2 Februari 1833, och den då af Kongl. Majit fastställda allmänna lönereglering vid indeldta arméen, under-olficerarne vid Helsinge regemente erhållit enahanda lönelörmoner, som deras vederlikar vid öfriga indeldta infanteri-regementen, de orsaker, som till berörde inqvarteringsförmon iemnat anledning, en hufvudsaklig förändring undergått; — samt slutligen, att skälet, hvarföre under-officerarne vid Helsinge regemente ännu icke blifvit med boställen försedde, måste igenfinnas deruti, att
Chefen för samma regemente, uti sitt den 18 September 1830 afgifna förslag till reglerande af Befälets lönevillkor, tillkännagifva, att de boställen, som för en del af regementets under-befäl vore att disponera, medförde vid begagnandet så många olägenheter, att Chefen ansett sig icke böra desamma såsom bostäder upptaga, eller i löne-regleringen beräkna.
Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit, samt då rothållarne vid öfriga indeldta regementen icke vore förbundne att tillhandahålla underbefälet husrum och ved samt mulbete för boskapskreatur; då denna vid Helsinge regemente ännu bibehållna inrättning icke för hela regementet, utan blott för tre compagnier deraf, egde rum; då under-officerarne vid nämnde regemente sedan år 1833 erhållit förbättrade löner, till enahanda belopp med vederlikar vid öfriga regementen; då saknaden af boställen för dem motsvarades af ett störrre anslag i indeldte räntor eller i contant; samt då ej mindre rege ments-chefen än committerade till verkställande af 1833 års lönereglering ansett den här ifrågavarande boställsförmonen af så ringa betydenhet, att den icke i samma reglering blifvit till något värde antagen, har Kongl. Majit, på dessa skäl, JO Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Utlåt., N.-o 36. funnit rättvist, att de bostäder, jemte ved oell mulbete, som af rothållarne under Forssa, Delsbo och Jerfsö compagnier af Helsinge regemente sedan år 1728 blifvit, icke i föLjd af indelningsverket, utan såsom frivilligt åtagande, åt underbefälet vid dessa compagnier tillhandahållna, må, i den mon nu tjenande eller före innevarande års slut blifvande under-officerare, som af desse förmoner vore eller komme i åtnjutande, från sina beställningar afginge, småningom indragas, till lindring för de rothållare, hvilka af dessa pnestationer funnes betungade; dock som den under den 18 November 1766 i Nåder meddelade ytterligare stadfästelse, år 1728 års förening rothållarne och under-officerarne emellan, blifvit utfärdad, med anledning af Rikets Ständers Kammar-Ekonomi-Utskotts vid 1766 års Riksdag derom gjorda underdåniga anhållan, ville Kongl. Maj:t i Nåder föreslå Rikets Ständer upphäfvandet af 1728 års ofvan omförmälde stadgande, såsom, efter införandet af 1833 års lönereglering vid indeldta armeen, icke förenligt med den, till grund för samma reglering, lagda princip, af lika löneförmoner för hvarje grad inom samma vapen.
Detta hafva Utskotten, vid' gemensamt sammanträde, till öfvervägande förehaft, och få på de i högstberörde Nådiga Proposition anförde skäl, hvilka Utskotten funnit i allo grundade, vördsamt tillstyrka, att samma Proposition måtte varda af Rikets Ständer gillad och antagen.
Reservation af Herr Friherre Palmstjerna, C. O.'.
”Jag måste reservera mig i afseende på några uti detta utlåtande anförde motiver, äfvensom i afseende på en ofullständighet deruti. l:o Då man betraktar
Törmönen af boställe ensamt i afseende på det tillfälle till bostad, detsamma lemnar, så torde man nogsamt finna, att saknaden af boställen för under-officerarne vid Helsinge regemente ingalunda motsvaras af ett större anslag uti indeldta räntor eller i contant, enär staten af den 2 Febr. 1833, för dessa under-officerare, som sakna boställen, upptager ett lika lönebelopp i contant eller i indeldta räntor, med det, som för under-officerare vid öfrige regementen inom infanteriet är anslaget uti contant, indeldta räntor och Boställsafkastning, förutan någon beräkning af den fördel, desse åtnjuta af husrum på bostället. 2:o Den Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk. Utlät., IV.-o 36. 21 2:0
Den uti Utskottets utlåtande till slut omnämnde oförenligliet med grundsattsen för 1833 års lönereglering, ligger icke så mycket deruti, att serskild rätt till åtnjutande af Lostads förmoner blifvit en del under-officerare vid Helsinge regemente tillagd, som icke mera deruti, att sådan rätt, eller motsvarande ersättning i contant, icke blifvit gifven åt alla de under-officerare, hvilka sakna bostad, under det att andra deras vederlikar ega bostäder på de boställen, som för dem blifvit anslagne. 3:o Jag anser, att
Utskottet hade bordt yttra sig i afseende på framtida dispositionen af de medel, 5 .daler silfvermynt för hvarje, hvilka, enligt 1686 års General-indelningsverk, blefvo tillagde ifrågavarande under-officerare såsom inqvarterings-penningar, och sedan år 1731 uppburils af rotehållare, som lemnat husrum, vedbrand och mulbete.” Bihang till R.
Fröt. 1845. 4 Sami. 2 AJd. 7 Haft. 4.
V STOCKHOL M, Lundberg SC Comp. 1845.
Stats- samt Allm, Besv.- och Ekon.-l)iskoltens Betänkande, N:o 3j. 1 N:o 57.
Ank. lill Exp Disk <1. 17 Jan., kl. 11 r. m Betänkande, i anledning af äts kill i tja motioner, dels om Stämmo b ii • tcrnes nedsättning och fördelning, dels angående Straffbötertie för försummad inbetalning af Krono-utskgldcrnc i Stockholms Stad. 1 berörde ämnen hafva följande motioner blifvit väckte, nemligen:
Inom Hed er v. Bonde-Ståndet: af J.
Kylander från Wermland, med förslag, att Rikets Ständer skulle bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om upphäfvande af Kongl. Kungörelsen den i5 Juli böter , och, i händelse Kongl. Maj:t funne det vara af nöden, att böter borde ega runi för försummelse vid krono-utskyldernes erläggande å uppbördsstämma, de från äldre lider i detta afseende gällande författningar måtte uppiifvas så, att den, som vid uppbördsstämma försummade att sig anmäla såsom lillstädesvarande, skulle anses förfallen till ia skillingar böter; af P.
Olsson från Upsala Län, meri hemställan, all Rikets Ständer borde hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om den förändring uti nu gällande Kongl. Kungörelse angående stämmoböter, all hälften af dessa böter skulle tilldelas vederbörande Kronofogde och hälften tillfalla den Krono-Länsman, Fjerdingsman eller Nämndeman, som efter ordres indtifver resterande kronoutskylder; i anledning hvaraf förre Talmannen Atiders Ericsson från Örebro Län och vice Talmannen j\i/s Persson från Södermanlands
Län yttrat den åsigt, alt de fattige borde fä bibehålla den andel uti slämmoböterne, som lie hittills åtnjutit, hvaremot
Kronofogdens andel uti dessa böter borde tillfalla den person, som indrifvil kronoutskylder efter restlängd; af Petter Claesson från Elfsborgs Län, att som slämmoböterne utgå endast från de fattige, billigheten fordrar, att de äfven komma de fattige till godo; Bih. till R.
Prot. 1845, 4 Sami. 2 A/d. 8 f/ä/t. 1 2 Stats- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 3j. af Lars Pettersson från Blekinge Län, att Kronofjerdingsman, hvilka al Kronofogdarne hittills blifvit anlitade om biträde vid resterande kronoutskylders indrifning, hädanefter må befrias från bestyret med uppbärandet af sådane medel, eller, om deras biträde i detta fall är af behofvet påkalladt, dem må tillerkännas uppbördsmannens andel uti stämmoböterne.
Inom Höglo fl. Ridd er skåpet och Adeln: af Herr von Axelsson, att, med ändring af Kongl. Brefvet den n Augusti 1813, stämmoböterne för Stockholms stad må förklaras böra utgå till enahanda belopp i förhållande till utskylderne, som för öfiige delar af Riket stadgadt är, och att af samma böter, till indrifningskostnadens bestridande, må uppbördsmännen i Stockholm tillfalla lika stor andel, som deras vederlikar annorstädes åtnjuta.
Preste-Ståndet: af Herr Comminister Delin med enahanda förslag, som Herr von Axelsson framställt, med den skillnad, att hela bötesbeloppet skulle tillfalla Stockholms stads Uppbördsman.
Genom serskilde
Remisser från de respective Riks-Stånden, hafva Utskotten, hvart för sig, emottagit en del af de här åberopade motionerne, och då de alla i sitt hufvudsakliga syfte omfatta samma ämne, hafva Utskotten gemensamt företagit dem lill behandling.