Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Staden skulle behöfva ta ' ett stort län för att kunna anlägga en sädan vattenledning, men vi ha så stora skulder förut, så jag tror aldrig att vi mäkta betala dem. » » Det der är godt och väl, » svarade jag, » men har du blifvit satt till stadsfullmäktig, så skall du icke tänka på din och de andras penningpungar, utan på allmänhetens bästa.
Räkna ut hur många halfsulor, som utnötas af dem, som hemta vatten och bära ut slask, räkna ut kostnaden för körning af vattentunnor o. s. v. Tror du inte att det stiger till mer än räntan på det der lånet — Så pre- dikade jag för min herr man.
Och han gick upp i stadsfullmäktige och höll tal för gubbarne der alldeles sä, som jag hade lärt honom, och det blef vattenledning här — • Hvem åstadkom den, om jag får fråga?
» — — — Fru Beata Y. såg sig omkring med en trium- ferande min, ty ingen kunde bevisa att hon icke var den egentliga roten och upphofvet till den stora välsignelsen.
» Söta Beata, » sade nu fru Z, » det der på- minner mig om hvad jag tänkte, när jag läste Guidos bref i Idun.
Der stod — har tant tidningen, så låt oss låna den ett ögon- blick — — — jo, det står: » Du vet väl att det kan hända ibland, att äfven en qvinna har blick för, att allt icke är så bra inom hennes lilla sfer, som det kunde vara, men du har nog oekså hört, hur hon säger då?
Jo, så här låter det på hvardagsspråket: » Ålijo, all- tid står jag ut! » » Alltid går det i min tid. » » När jag läste det der, så tänkte jag: Det var icke artigt att skrifva så, » det kan hända ibland, att qvinnan har blick för det som är bra eller icke bra i hushållet eller hemmet.
Vore det icke en qvinna som skref, skulle jag bli ordentligt ond.
Men i alla fall — när det nu händer ibland, att man ser hur lätt det skulle vara att få det bättre, om man bara kostade på sig en förändring, som säkert i längden betalade sig rätt bra, då händer det — icke ibland, utan rätt ofta — att herrn i huset invänder: Åh, kära du, nog kan vi väl ha det nu, som vi haft det hittills.
Vi ha icke råd att göra en så dyr förändring.
Så var det för en tid sedan, då jag önskade få en flytt- bar kamin.
Gubben sa ' nej till en början, men när jag bevisade honom, att det blefve vinst i längden, så gaf han med sig. » Tant Anna hade icke förut blandat sig i samtalet om Guidos bref, men nu fann hon det vara tid att taga sin väninnas parti.
» Mina goda vänner, » sade hon, » jag medger att jag tänker ungefär på samma sätt, nämligen att mången god idé kanske utgått från en qvinna, innan den bragtes till verklighet af en man.
Jag har läst om Howe, symaskinens uppfinnare, att hans första försök giordes för att kunna biträda hustrun i hennes sträfvan att genom sömnad försörja familjen, under det mannen saknade arbete.
Det är ju möjligt att, då man- nen beklagade sig öfver sin oförmåga att hjelpa till, hustrun på skämt eller allvar ' sagt: » Du får väl göra dig en maskin att sy med — mannen var ju maskinarbetare - — — — — Och monne icke de män, som konstruerat jern- spislar, innanfönster m. fl.
beqvämligheter i våra hem, möjligen fått sin tanke riktad på saken genom hustruns påpekande af det brist- fälliga?
Emellertid skadar det ej alls att qvinnan erinras derom, att i en tid, då iu- hemtande af allehanda kunskaper står henne till buds och verkligen ingår i hennes skolbild- ning, hon då må så mottaga denna undervis- ning, att hon kan göra sig dem till godo i det praktiska lifvet.
Jag tror för min del att detta var Guidos mening. » Nu, Klädedräg-ten.
Paulina.
E t t upprop.
Jag satt och läste i Idun och min blick föll der- vid på uppropet för de genom öfversvämningarna i Tyskland lidande *.
» Stackars menniskor, » suckade jag och dermed var mitt medlidande på väg att för- svinna såsom ofta annars, då jag mött dylika väd- janden till den allmänna barmhertigheten.
Men denna gången höll en tanke mig fast: » Skulle jag dock icke kunna hjelpa i någon mon?
Hvarför äro jag och många med mig i allmänhet så likgiltiga vid tillfällen som detta, så sena att bidraga med en liten skärf, som vi dock ulan nämnvärd uppoffring kunde undvara? » — Frågan var väckt, och jag be- slöt att göra mig besvär med dess utredande.
Se här det resultat, hvartill jag k o m!
Jag har små inkomster, icke mer än hvad som tarfvas för en anständig bergning.
Följaktligen har jag så litet att gifva, att jag tyckte det var gagnlöst gifva något alls.
En liten skärf skulle ju försvinna som en droppe i hafvet, i synnerhet inför en sådan massnöd, tom här i fråga.
Jag kunde icke tänka mig något märkbart resultat af min gåfva, och der- för vore det likgiltigt, om jag gåfve eller ej.
Ja, så har min reflexionslösa stämning varit, då jag varseblifvit något offentligt upprop i berörda riktning, och derför har den utmynnat i en med- lidsam och värdelös suck.
Förhållandet ter sig dock helt olika inför en vaken raiiexion.
Vårt land eger omkring 4 millioner invånare; antag, att endast fjerdedelen lystrade till uppropet och gåfve t. ex. 10 öre person; resultatet blefve den respektabla sum- man af 100,000 kr.
Och Iduns läsekrets, som väl nu uppgår till 50,000 qvinnor och män, skulle, om hvar och en offrade sin anspråkslösa 10-öring, åstad- komma den ingalunda anspråkslösa summan af 5,000 kr.
— » Siffror tala ».
Sedan jag gjort dessa beräkningar, fann jag det vara min oafvisliga pligt att göra min lilla insats i den allmänna understöds- fonden.
Iduns Redaktion har räknat som jag, i det hon säger; D e minsta bidrag mottagas med tack- samhet.
Ärade läsare eller läsarinna!
Låt samma eftertanke, som drifvit mig att skrifva dessa rader och att nedlägga min skärf som ett ringa offer på barmhertighetens altare, äfven drifva dig till samma handling!
* S e n: r 1 5 o.
1 (3!
I n s a m l i n g e n minsta bidrag kunna insändas.
pågar fortfarande.
De Red.
kära Idun, har jag sqvallrat om för dig ler man i en ljus butelj och slår ' / 2 liter vatten derpå.
I samma ögon- blick hafva bitarna upplösts och hela Fettfläckar på tapeter försvinna, om vätskan blifvit af en vacker mörkgre- man bestryker dem med en grötaktig delin färg.
Väl korkad kan man för- blandning som man gjort af benzin vara lösningen i flere år.
V i d använd- och hvit (bränd) magnesia.
Har ben- ningen behöfver man blott hälla några zinen afdunstat, borstar man bort den droppar i ett fat med ljumt vatten, torra magnesian och fläcken fins ej så att detta senare antar en rosenröd mer.
Ibland får man dock upprepa förfarandet flere gånger, helst då fläc- Ändamålet med kalit är, att det karna äro mycket gamla och inbitna.
skall borttaga all sorts skämd och obe- Stenia.
haglig lukt, både inom hemmet samt på matvaror.
Huru ofta händer ej t. ex. om sommaren, att färskt kött Att rengöra hvita pelssaker.
Då min får en anstrykning af förskämd lukt.
gosse ännu begagnade en liten hvit Lägger man nu detta i en ljum lös- pelsmössa, rengjorde jag den allt emel- ning af öfvermangansyradt kali, så för- lanåt på följande enkla sätt.
Jag tog vandlar sig vattnets röda färg små- litet fint hvelmjöl, värmde det något, ningom till gul, ja till ljusbrun, hvil- så att det blef riktigt torrt, och ingned ket är ett bevis på, att de skämda mössan dugligt dermed; — genast der- ämnena dragits ur köttet.
I svårare på piskade jag ur mjölet med flata fall förnyar man operationen en gång handen ute i det fria, helst i blåsvä- till, tvättar köttet sedan väl i vatten der.
Mössan såg derefter ut alldeles och man har fått det fullkomligt lukt- som ny.
fritt och sundt.
Vid kärl, hinkar eller dylikt, äfven- som i illaluktande skåp, ernår man samma resultat.
Sedan jag Gamla korkar läggas med fördel i lärt mig använda öfvermangansyradt en sådan lösning, innan man kokar kali i mitt hushåll, skulle jag ej kun- dem i och för rengörning.
na reda mig det förutan.
Har husmodern stält i ordning sina Man köper 10 gram deraf på apo- lampor och händelsevis kommit i berö- teket och erhåller en liten strut med ring med fotogenen, så att fingrarna blåstålfärgade krumelurer.
Dessa häl- bära vittne deraf, behöfver hon blott Bostaden.
hvad man sprakade om hos tant Anna, och jag är alldeles öfvertygad, att både hon, den goda tanten, och de andra väninnorna ursäkta hålla handen några minuter i en ljum kalilösning och lukten försvinner.
I barnkammaren visar sig lösningen rätt nyttig — jag känner dem, som genast doppa begagnade blöjor i en i beredskap stående blandning.
åter nedlägga det samma för vidare för- varing, låter det sig göra, om man först några minuter doppar köttet i kokande vatten, samt sedan häller ny flottyr deröfver i friskt kärl.
Den använda flottyren kan uppkokas och blir då som ny.
Sågspån.
I mitt kök finnes stän- digt ett förråd af fin torr sågspån.
Uppstår en fotogen- eller fettfläck på g) lfvet, så strör jag litet sågspån der- på, och denna drar i sig det mesta.
Har spiselden nästan slocknat, så upp- lifvas den tvärt genom en handfull sågspån.
Diskade metallsaker, torka- de i sågspån, få utseende af nya.
Skall en flaska sköljas eller ett kärl diskas, som innehållit fetthalliga saker, så gör en behandling med sågspån och vatten underverk.
Köper jag om vintern kött eller vildt i fruset tillstånd och packar ner detta i ett kärl mellan såg- spån, så står det sig huru länge som helst.
Köttsaftextrakt.
Nästan i alla hus- håll aktas saltlaken för ingenting och hälles bort, så snart det saltade köl tet är förbrukadt.
Och likväl innehåller just denna lake många kraftiga nä- ringsämnen, som man med lätthet på följande sätt kan göra sig till godo.
Man häller all öfverblifven lake med det deri förhandenvarande saltet i en panna och kokar den långsamt, så länge det visar sig skum på ytan, hvilket man sorgfälligt aflägsnar.
Har laken kokats klar, så är ock den röda färgen fullkomligt försvunnen och en gulaktig, men kristallklar vätska återstår.
.När den afsvalnat något, fyller man den på buteljer, korkar dem väl och förvarar extraktet huru länge som helst.
Detta extrakt använder man med fördel vid kokning af buljong i stället för salt; potatis och grönsaker erhålla en särdeles kiaftig smak af denna sälla Stenia.
Förvaring af kött under sommarhettan åstadkommer ofta mycket hufvudbry.
Färskt kött håller sig färskt i 14 dagar a 3 veckor, om man nedlägger det till förvaring utsedda råa köttet i stora stenkrukor (i brist på glasburkar) och deröfver häller het flottyr, tills köttet är alldeles täckt.
Flottyren börjar efter någon tid spricka och köttsaft upptränga genom sprickan; då är det tid att upp- taga köttet.
Skulle det vara behöfligt att Flottyr af talg.
Sedan nu talgljusens tid är så godt som förbi och mången husmoder på landet har öfverflöd af talg och brist på flottyr, kan följande förfaringssätt afhjelpa bristen.
T i l l 10
— Annonser m o t t a g a s endast g e n o m S. Gumaelius a n n o n s b y r å o c h hos r e d a k t i o n e n.
Abonnentsamlareantagss.
Vi vilja s ä r s k i l d t f ä s t a u p p m ä r k s a m h e t e n p å I d u n s l ä m p l i g h e t f ö r p l a t s - s ö k a n d e och p l a t s u t b j u d a n d e a n n o n s ö r e r, ä f v e n s o m f o r alla Öfriga s l a g s skalp, talg tages 2 kannor oskummad mjölk som kokas tillsammans med 8 ii 9 sönderskurna morötter till dess all mjölk är inkokad, hvarefter den silas oeh behandlas såsom vanlig flottyr.
Håller sig utmärkt väl.
kallas till 6 bottnar, hvilka gräddas i ej för varm ugn.
— Innan tårtan serveras, hopläggas bottnarne med gräddskum och sylt emellan.
TTogdal.
Godt och helsosamt klibröd.
Ett half- stop söt mjölk och G matskedar sirup uppvärmes tillsammans och hälles öf- Ölands kroppkakor.
Till 1 stop kall, ver 2 " ffi sammanmalet hvetmjöl och rifven polatis tages 1 qvarter god 2 ' 8 rågmjöl, hvarjemte tillsättes - 1 mjölk och 4 ägg.
Arbetas väl tillsam- matsked anis, 1 tesked salt samt / mans med så mycket mjöl, att kakor- •ffi pressjäst, upplöst i litet ljum mjölk, na ej bli för hårda.
Deraf bildas små och arbetas det hela väl tillsammans flata kakor, på hvilka man lägger en • till en temligen fast deg.
Efter att tesked bräckta fläsktärningar, beströr hafva jäst en timme slås degen upp kakan med målen kryddpeppar och i G smärre bröd, hvilka få stå och viker den sedan midt itu.
Kokas i jäsa i V timma, hvarefter de öfver- salt vatten och serveras varma med slrykas med ett vispadt ägg och bakas skiradt smör.
— i ugnen under 20 minuters tid vid lagom värme.
Tanl Carolina.
Muntergröt.
2 skedblad potatismjöl Lotten, och 4 skedblad hvetmjöl blötas till- Mandeltårta.
5 ägg, 50 ort socker, sammans i kall mjölk och vispas se- 28 ort hvetmjöl, 2 teskedar jästpulver, dan 1 stop i friskt kokande mjölk.
3 1 4 droppar bittermandelolja.
A g g Smör, så pass som en valnöt, samt och socker vispas ' / &lt;&gt; timma med fart, salt och socker efter smak iliigges.
mjöl och jästpulver blandas väl till- När a ' ltsammans är väl kokt och upp- sammans.
Slås i form, förut smord slaget, öfversockras gröten starkt och med kallt smör oeh öfverströdd med brynes med en glödgad skyffel eller rifvet bröd, grädda i svag värme.
rannkaksspade.
— Vill man hafva den till dessert, de- II.
B. las smeten i tre delar och gräddas i Märgpudding, Det är visst icke min laggen.
Serveras då med sylt, gélée mening att upptaga Iduns spalter eller eller äppelmos mellan hvarfven och dess läsarinnors tid med beskrifning på vispas grädde öfver alltsammin.
märgpudding, då ju sådana finnas i Tant Carolina.
hvarje kokbok.
Jag vill blott nämna en erfarenhet, som jag gjort.
Jag tillagade denna pudding förr precis efter kokbokens föreskrift och Gardinlvätt.
Satsen: 9 kannor vat- den blef visserligen mycket god — men ehuru jag hackade märgen fint och noga ten, 2 matskedar ammoniak, 2 dito terpentin och 1 ffl såpa.
Detta om- borttog alla bemkärfvor, fans der dock vispas väl.
Gardinerna hoptråcklas i nästan för hvarje gång en eller annan sådan qvar deri.
Och hvad var natur- 4 delar oeh nedläggas i kärlet, hvar- ligare — om der nu också fans blott efter satsen slås öfver och får draga i 2 timmar.
Vaskas sedan i ny såplöd- en enda — än att min man just skulle der och sist i rent vatten.
Tråcklin- råka få denna i sin mun.
gen dragés först ut vid stärkningen.
För att förekomma alla attentat mot Tanl Carolina.
hans matsmältningsorgan, skär jag nu- mera sönder märgen fint, skirar och silar den genom hårsikt, hvarefter den 1 smält tillstånd röres i ägg- och bröd- blandningtn.
Derigenom blifver den Nora.
F ö r att k u n n a säga er, h v a d s o m ock bättre fördelad i smeten och — hjelper k r a m p, m å s t e vi n ö d v ä n d i g t v e l a, h v a r p å d e n b e r o r, t y all b e h a n d l i n g m å s t e rättas efter det vigtigaste — fri från alla ben- orsakerna.
E t t m e d e l, s o m för tillfället p l ä g a r skärfvor och hinnor.
Fanny.
h j e l p a d e flesta slag a f k r a m p är m o r f i n, m e n Emma S.
N i m å s t e en tid b e h a n d l a s a f en s p e c i a l i s t i h a l s e n s o c h n ä s a n s s j u k d o m a r eller m ö j l i g e n a f d e n n a få b e h a n d l i n g i h e m m e t e d e r föreskrifven.
T i l l s v i d a r e k a n ni f ö r s ö k a d e n b e h a n d l i n g, s o m föreskrifvits C h a n d e r n a g o r 8) i n: r 14.
S u s n i n g e n i ö r o n e n b e r o r utan tvif- vel p å b a l s - o c h n ä s a f f e k t i o n e n.
1 Matlagning.]
4 4 Tvätten.
Anjovis beignet.
Benfri an.jovis mari- neras med ättika samt nä gra minuter derefter i matolja och hackad persilja.
Derpå doppas 4 å 5 st. uti mjölsmet, Ii varefter de stekas i flottyr.
— Denna rätt till smörgåsbordet är mycket om- tyckt af herrar.
— Ab.
Delikata små cakes.
skalp, smör urvattnas och röres, hvarefter tillsättes 2 ägg-gulor, L / * skalp, socker, / qvaiter grädde, ^ skalp, potatesmjöl, några kardemummor samt en knifsudd hjorthornssalt.
Derefier iröres hvet- mjöl, tills degen bli fast, så att den kan bakas ut.
Naggas mycket väl, och med.
ett vinglas uttagas små kakor.
Majo.]
2 a 3 Mjuk pepparkaka.
/ skalp, brunt farinsocker, 3 jumfrur kernmjölk, 3 äggi / qvarter skiradt smör, 1 skalp, hvetmjöl, 1 tesked sodabicarbonat.
Kryd- das med finslött kanel och rifven eller finhackad mandel.
Allt detta vispas väl tillsammans och hälles i en stek- panna, att gräddas i mycket svag ugn, ungefär / timme.
4] 2 3 4 Pöstårla.
4 ägg, 50 ort siktadt soc- ker, 5 kub.-tum grädde, 3 kub.-tum smält smör, 1 " ffi hvetmjöl, citrones- sens, 2 teskedar hjqrthornsalt; grädd- skum och sylt.
— Aggen och sockret vispas, tills massan höjer sig och blir hvit, då grädden iröres samt smöret, mjölet och essensen.
Degen sättes i kallt rum att svalna, hvarefter lian ut- botemedel är d e t v i s s t i c k e — s n a r a r e tvärt o m!
S e s v a r till F r å g v i s 2) i n: r 5!
A t t af k l i p p a ö g o n h å r e n är v i s s t i c k e att r e k o m - mendera.
A t t e m e l l e r t i d el t d y l i k t f ö r s ö k k u n n a t ha så s v å r a f ö l j d e r, s o m ni b e r ä t t a r, t o r d e ha b e r o t t p ä n å g r a a l l d e l e s s ä r s k i l d a o m - ständigheter.
h ä n v i s a s f ö r att fa s v a r p å s i n a f r å g o r till f ö l j a n d e f o r n t l e m n a d e s v a r: L i s a 2L år i n: r 7; M a r y i n: r S; W e n d i n: r 10 (j e m - för svar till K a r i n i n: r 9 !J, s a m t F r å g v i s 3).
DÄ e d r a å k o m m o r e m e l l e r t i d ä r o så p a s s svåra, b o r d e ni v ä n d a e r t i l en s p e c i - alist.
D e t b ä s t a m e d l e t är o c h f ö r b l i r t v å l o c h v a t t e n (h e l s t k o k a d f).
V i l l ni dess- utom a n v ä n d a a s e p t i n, s k a d a r d e t v i s s t i c k e.
N å g o t särskildt ^fettämne » heböfves blott vid vissa sjukliga tillstånd h o s h u d e n.
Ina 20 är.
V a r a k t i g bot l u V f ö r k a n e r - hållas b l o t t g e n o m s. k.
e l e k t r o l y t i s k b e h a n d - ling h o s läkare, som sysselsätter sig m e d dylika operationer.
A n d r a m e d e l, såsom brännsalvor och hårens utryckande hjelpa bloti för k o r t t i d.
O r s a k e r n a finnas a n g i f n a i s v a r e t t i d L i n d a i n: r G.
F ö l j d e d e r i a o g i l n a r å d e n, m e n a n v ä n d d e IVireskrifca m u n v a t t n e n m i n s t en g å n g i t i m m e n, å t m i n s t o n e tills v i d a r e.
Bengt, tflypnotism k a n i ett d y l i k t fall af l a m h e t i n t e t uträtta.
A f badbehandling o c h e l e k t r i c i t e t k a n ni v ä n t a s t ö r s t a h j e l p e n.
N i skall a n v ä n d a d e n b e h a n d l i n g, som tillrådts L i s a 21 år i n: r 7 samt i öfrigt följa r å d till N.
i n: r 1 4.
» Un mallieureux. » SÄ framt o r s a k e r n a till e r s v a g h e t n u m e r a ej f ö r e k o m m a, kan ni g.
u i - s k a s ä k e r t h o p p a s p å å t e r s t ä l l a n d e till h e l s a n, o m n i l å t e r b e h a n d l a e r a f en l ä k a r e, s o m får n ä r m a r e u n d e r s ö k a ert l i l l s t å n d.
Önskligt v o r e, att n i i s o m m a r k u n d e g e n o m g å en b a d - kur vid lämplig badort.
En af Iduns läsarinnor, s o m besväras af b r u n a fläckar i a n s i g t e t, h ä n v i s a s till s v a r till C. v.
R — h — - n i n: r 15.
Fru E. W..
E r fråga är.
s o m ni s j e l f t o r d e i n s e, a f a l l t för g r a n n l a g a n a t u r f ö r att k u n n a p å d e t t a sätt b e s v a r a s.
B e g a g n a för t ä n d e r n a d:r U l m g r e n s t a n d p u l f v e r; lät f ö r öfrigt p l o m b e r a tänderna i g o d tid.
O m d e n b e g a g n a d e s a l v a n ej m e d - för ö n s k a d v e r k a n, sä är b a r n e t s u f s i a g n o g ej a f s a m m a slag s o m e d e r t A n v ä n d nu i stället f ö l j a n d e s a l v a: 1 d e l salicylsyra, 10 d e l a r xinkoxid, 10 d e l a r stärkelse o c h 20 d e l a r gul vaselin.
Frågorna n:r 7 och I I.
Det bästa och m e s t a n v ä n d a sättet alt u p p r i t a m ö n s t e r p å m ö r k a t y g e r tillgår s å l u n d a: p a p p e r s m ö n s t - rets k o n t u r e r u p p s t i c k a s m e d en k n a p p n å l, h v a r e f t e r m ö n s t r e t fästes p å d e t för b r o d e r i e t b e s t ä m d a t y g e t o c h b e s t r ö s m e d lin k i i t a, Z i n k h v i t t eller p o t a t i s m j ö l, s o m m e d en fjä- der föres o m k r i n g öfver mönstret, så att p u l v r e t t r ä n g e r n e d g e n o m alla d e s m å h å l e n.
Papperet borttages nu varsamt o c h mönster- figurerna, som betecknas af de h v i l a p u n k - t e r n a, u p p r i t a s m e d en fin p e n s e l e l l e r s t å l - penna, d o p p a d i zinkhvitt eller krita, u p p - löst m e d vatten o c h litet g u m m i.
P å ljust, ö m t å l i g t k l ä d e o.
öfverfiyttas m ö n s t r e t p å u n g e f ä r s a m m a sätt, m e d u n d a n - tag a f att p a p p e r s m ö n s t r e t s k o n t u r e r ej f ö r - u t u t s t i c k a s, utan fästes d e t s a m m a pä k l ä d e t, h v a r e f t e r m a n m e d en s p e t s i g s t å l p e n n a d o p - p a d i b l ä c k g e n o m s t i c k e r d e s s alla figurer.
Papperet borttages derpå försigtigt och d e punkterade liuierna uppritas m e d pensel eller p e n n a.
Att, såsom många göra, vid mönsteröfver- föring p ä ö m t å l i g a t y g e r b e g a g n a d e t v a n l i g a b l å k a l k e r p a p p e r e t är ej att r e k o m m e n d e r a, e m e d a n färgen p å d e t s a m m a allLid är tillsatt med fett o c h s å l u n d a l ä t t v i d m i n s t a t r v c k - n i n g k a n sätta fläck p å t y g e t.
Lärarinneplats i god familj sökes till hösten af en bil- dad 18-årig flicka.
Den sökande, som helst önskar få undervisa mindre barn, är kompetent att utom de vanliga un- dervisningsämnena äfven undervisa i språk och musik.
Hon har sedan för- liden höst under kompetent lärares ledning praktiserat i en väl vitsordad skola och kan prestera intyg på vun- nen undervisningsskicklighet.
Moderata lönepretentioner.
Svar till Iduns Re- daktion, märkt » H.
18 ».
[296] E n l ä r a r i n n a önskar under sommarferierna plats i familj på landet för att undervisa mindre barn i van- liga skolämnen, handarbete och musik.
24 », Westgötens Redak- tion, Borås.
j jo71; Resande till utlandet.
En ung flicka, som talar franska, tyska, engelska, italienska och spanska npråken samt är van alt resa, önskar såsom sällskap och tolk medfölja fa- milj eller ensamt fruntimmer utom- lands.
Närmare upplysningar å Fre- drika Bremer-Förbundets byrå, Malm- torgsgatan 5.
[306J Mia.
1 Flera frågor nästa n u m m e r.
och s v a r m å s t e stå ö f v e r till Red.
IT., S u n d s v a l l.
K a n s k e!
V i k u n n a d o c k ej l o f v a bestämdt,, t y vi ä r o i d e t t a fall b e r o - e n d e af den utländska modefirma, m e d hvil- k e n vi f ö r m o d e t i d n i n g e n s u t g i f v a n d e trädt i affärsförbindelse.
H j e r t l i g t a c k f ö r e d r a nätta b i d r a g!
D e s k o l a m e d första a n v ä o d a s.
P å e d e r t fort- f a r a n d e i n t r e s s e för I d u n lita vi fast.
Uppfostrarinna.
P å e r fråga, o m » F ä l t s k ä r n s Berättelser » af Z.
T o p e l i u s k u n n a anses s o m l ä m p l i g s o m m a r l e k t y r för e r 15-åriga e l e v, s v a r a vi o b e t i n g a d t j a.
S e a n n o n s e n o m n ä m d a ar- b e t e i f ö r e g.
n: r af I d u n!
Lina M.
V i d u t t a l a n d e t af n a m n e t Mun bör t o n v i g t e n l ä g g a s p å första stafvelsen o e h icke p å a n d r a.
Innehållsföpteekning: V i t v å.
P o e m a f Daniel Fallström.
— Hem- mets uppfostran.
A f Mathilda Langlet (slut).
— T i l l m i n a g e n m ä l a r e i frågan » B ö r a b a r n l y d a?
» A f Elna, Tenow.
— D e s e n a s t e i n l ä g g e n i qvinnofrågan.
A f Theodor Lindblom.
• — Vårfrost.
S k i s s a f Ave.
— En lifsuppgift.
B e r ä t t e l s e a f Ernst Lund- quist (f o r t s.)
— H v a d m a n s p r a k a d e o m h o s tant A n n a.
Af Paulina. — Från Iduns läsekrets.
— Klädedrägten.
— Lä- k a r e r å d a f D:r — d.
— S v a r.
— B r e f l å d a.
Sömmerskor!
Vid Tidaholm finnes nu genast var- aktig anställning för en skicklig söm- merska, som äfven är villig fara till närbelägna ställen.
Vidare underrät- telser lemnas af fröken R. von Essen, Hebidero, Tidaholm.
[305] PLATSSÖKANDE.
En bättre, stadgad ilieka med fördelaktigt yttre och godt sätt jemte flerårig vana vid handel, önskar ju för dess hellre plats — helst som kassörska — på kontor eller i mindre affär.
Goda rekommendationer kunna presteras äfvensom kunskapsbetyg för önskad plats.
Fotografi och stilprof till reflekterandes påseende ä » Iduns » redaktionsbyrå.
Svar till » Små preten- tioner », posle restante, Upwla.
[2S1| En ung flicka önskar till som- maren eller hösten plats i familj, på landet eller i stad, för att undervist mindre barn — till och med 10 år — samt gå frun till banda.