Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
./zzstz/rze- /le/izzz-Zezzzezztetc ^/^ezzz/ezz, /zzz//ek rz^äz^ //zzzr^ Mzr/.t ^ozzzzzz^ezz r 3tzzZa-//zrz/c/ zz'ezz 3 /zz/z 1,3/stt. lXäivaranäe:
Dan8 Dxeellenee, 3u8titim-8tat8-^iui8le, n, Hörr Oiekve Dan8 DxeeHenee, 8tat8-^Iiul8t6lm löe Dtilke8 Iieucleuu, lien Diilien-e 8//ezzze/z/, 8tat8-kä6er>:
De,,- Di-ilmrie ^ez/ez ö-tz ozzr, Dell I' liliene /.zz^ez, /^zz/zz'zxzza' , zr/ //^'zzFzrz-z/, //zz-e, ^ä>zze^/zrz//z.
IIan8 Dxeellenes, Iler, .Iu8titice-8tat8-U!ui'8t6in aumällls i umleiakäni^Ilet, 6et IIau8 Dxeelleuee u^^iättat l»,8lar; lill !Xäc!i-; Dimpo8ition ti!!
Diket? 8länc!ei', au^äeocle Da,»tima Dik86a^a>8 äterkomst kvart trctl^e ar, 8amt om loremälen ku,- Ultima Itikgrla^ar, Ilvilket 5or8>a» Uja^iä8te8; oell täckte?
Kon-;I.
Naj:t, u^p>4 3u8titigs-8tat8-Virn8teru8, samt. 8tut5-Däclet8 ökri^e Dezlamöter? uuciei l!ani»a lil!st)z> lillsele, oamrule
Dio^v8itioo, 8äclan elen vill lietta Diotoeoll linne? ki!a»<!, i lXä-Ier ^iiia; kvarjemte XonAl. i^Iajit lacka licie, att 6eu8au>ma 8kulle, i tore8krikven orciiain^, ex^eclieras.
Dx Diotoeollo, Czzz/ M. 8c/zezzzzzez/ez'. z§r/z. t/// //. 8/. /'z o/. röz^o, i 8azzz/. i ^//z/. 2/^ //zr/it. 6 ^oog/. /l/u/.'t§ /'ropo^/t/o/r^ g^:o 74. l ?i:o 74. ^»Ir. till Lxx.
Iltslr ^<1.
?8 ^uli, lil. t e. M. iVdc//g'o /'ro^iosr/rom //// Ilr/.e/s KtH/er, «7rA«etrk/e rt^i/rorotrds «/"
Ho?rrt7r^6K8 tnö/r-re röster i HÖFsttt Domsto/e?r,' 6e/ve?r Stoc/./ro/ms Ko/t rte/r 6 dKt 78/0.
Oenom l^ädig
Droposition os den 5 Augusti 1628, föreslog Kongl. Noj:t Kikets 8tönder upjzbösvondet os det i 2 1 tz:n Kegerings-Kormen stodgode Kongl, Drerogotiv, ott bosvo tvöone röster i de mö!, bvilkos föredragning oeb afgörande Kongl. Noj:t sinner för godt ull i Högste
Domsto len ösvervoro. 8edon Kikets 8tönder, genom underdånig 8krisvelse os ilen l i Noj 182c), gisvit tillkänna, ott de ieke onlogit c!en foreslogno förändringen , busvudsokligen os lisl. blia!, ott nol-ionen, sedan urminnes lider, vore von ott se bogsta domoremogten os Nonorken utösvas, somt ott en söröndring i detta sfseende 8vörligen skulle kunno verkställas, oeb mäbändo vore skadlig, sörklorode Kongl. Noj:t den ii 8e^tember sistnämnde ör, ott Ilon tor ögonblieket ej ville äterkommo lill denno srägo.
Nen eller det Rikets 8tönder till Kongl. Noj:ts stodsästelss ölverlemnot oell Kongl. Nojrt godkänt dero8 sör8log till en öndomälsenligore orgonisotion os 8tots-Ilädet, bvorok endro nyttigo förändringar i somböllsordoingen borö bärllyto, onser Kongl. Noj:t tidpunkten vors inne, dö logskipningen bör blifva befriad srön möjligbeten os ollt onnol inflytande ön logens, 80m bör ulgöro grunden sör Domstolarnes be8lul.
I tordno lidebvors vsr logskipningen i 8i8lo instans utölvod of 8verige8 Konungor.
Knligt 1^ os Kogerings-Kormen den 6 duni ,8oy, ör densamma onsörlrodd öl en gerhild Domstol, nemligen ldögste Domstolen; oeb 28 H:n os nömnde Orundlog innebäller, oll olla lllogste
Domstolens beslut borö utfärdas i Konungens vsmn eller under Höns 8eeret.
Ned löronledonde bärof, bor Kongl. Noj:t redon, genom Kungörelse den 6 duni 1820, under, öttot ollmönbeten, ott Högste
Domstolens beslut i de mäl, bvilko Kongl. Noj:t ieke sjelf ösvervorit, utfördos under Kongl.
Noj:ts 8eeret; oeb tjugu är bosvo sedon sörllutit, sä ott ollmönbeten bost Fiti. o/t K. >5t. /'rot. /^o. / 20 //u/t, 1 2 /vo/?A^. 7^:0 74, tillräelilig tid ätt vänja sig vid en förändring» dvars verliligdet är alltför sandar, sär att loinna detviklas, äsven oin destämmelsen rörande Konungens tvänne röster klefve i Orundlagen gvarstående.
Dä nu de sörra gängen anförda sliäl mot förslagets antagande ej mera aro lilia pallande, tror Kongl. IVIaj:t, att den ikrägavarande förändringen nu mera dör vidtagas.
Kättvisans sliipning, dstragtad såsom en ordagrann tillämpning as lilara oed desvurna lagar, pä sätt Kiliets 8tänder, i den underdäniga 8Iirikvelseo as den li Naj 1829, sig yttrat, ar, sä val genom sitt ursprung, som genom sin natur, nog delig, sör att ielie dedäkva demta nägon styrda kran Nonarliens röst, eller glans krän
Dess namn.
Om man detta oaktadt ville didedälla Konungens tvänne röster i Dögste Domstolen, sä sliulle man derigenom dos allmändeten endast nära en origtig föreställning, att Konungen deltager i derörde
Domstols sliipning as rättvisan; deras söljden linnde dlikva, att den rättsölisnde, som trodde sig ega sliäl att delilaga sig ökver Dögste Domstolens deslut, linnde anse
Konungen såsom dukvudsöremälet sör sitt missnöje, oed derifrån dsmta en, eduru endast sliendar, förevändning att underlränna lidelsen as ofvannämnde Orundlags 3 §, som djuder, att Konungens IVlajestät sliall dallas i delgd oed vördnad.
Det gör ej tillfyllest, att Dögste
Domstolen, otillgänglig sör all slags sädan inflytelse, som sör Domaren dör vara fremmande, samvetsgrann!, oed dolistalligen tillämpar lagarne.
De rättsöliande döra äsven vara okvert^gade derom.
IVlaj:t tror, att, om Dan devistade Dögste
Domstolens sammanträden, sör att deltaga i utredandet ak tvistemål meddorgare emellan, sliulle Dan, längt ikrän att väelia en d^lili öfvertygelse, gifva illviljan ett, eduru pä all sanning dlottadt, tillfälle, att indilla enfaldiga mennislior, att
Konungens närvaro under ökverläggningarna insliränlit den kridet, som är nödvändig, kör att samvetsgrann!. afdämma rättsgängsärender. lXär Konungen, omgikven ak sitt 8tats-käd, i nationens namn, utöfvar det ärofullaste ak sina prerogativ» det som dvarje kegent med glädje uppfyller, nemligen denädningsrätten i drottmal, dör mindre afseende göras pä lagens stränga fordringar, än pä de vid dvarje mål särelcommande mildrande omständigdeter.
Kördällandet är delt olilia, dä Konungen devistar Dägste Domstolens ökverläggningar.
Der dunna mildrande omständigdeter emot lagens destämda dolistak lode tagas i derälining. konungen uppfyller der sin liallelse, da Dan ger sina röster till drottets destralkning; men om sedan, i sitt 8tats-kad, Dan denädar den drottslige, sliola mänga ielie liunna katta, dvarkäre denna denädning ej omedeldarligen egt rum i /(onA/. /!/«/:/5 TVäd/grr 7^.-c> 74.
3 Domstolens sammanträde. 8ku11e den lländelse inträffa, att samllällsordning oell sträng rättvisa kräfva, att ll^äd icke mä göras, sä skola den lirottslige oell de, som deltaga i lians öde, möjligen tätta sig vict den origtiga, men ctem tor ögonklieket pätallande förmodan, att, dä Donungen medverkat till den anklagades dom, Ilan, tor att leire ändra sitt eget ev gäng fattade lieslut, varit obenägen att liegagna det Kongliga prerogativet att Fora lXäd.
Det lzör tor öfrigt ieke undfalla
Dikets 8tänder, att 8t^relsens göromäl ökas, i 8amms mon folkmängden tilltager, 8amt liandel oell alla näringsgrenar, ätven8om kegreppen oell kunskaperna, vinna en ttörre utveckling.
Dandläggningen at de ärender, 80m under8tälla8 Kongl. !Vlaj:t i 8tatsDädet, ilar lditvit törsvärad, icke klott genom den kritt pä t^dligllet, 80m underttundom röjer sig i lagarna, utan ätven genom den mängd förordningar, reglementen oell Kongl. Vret, 8om utföra 8taten8 eivila oell admini8trativa lagstiftning, oell llvarak Ltskilliga, 8om förskrifva sig trän aflägsna tider, llära stämpeln ak 8amma oli68tämdllet, 80m utmärker 8ä mänga andra Iänder8 lagar.
De88a ärender äro utomde88 8ä talrika oell till en del 8ä inveeklade, att det trägnaste arlrete, i förening med dea djupaste menniskokännedom oell den fullkomligaste vana vid allmänna ärender8 llellandling, knappast Föra till tollett, tor att Irunna afförda äliFFandet att samvetsgrannt under8ölra Ilvarje mäl, 8amt atFÖra det, i enligliet med törtattniuFarna oell till alla8 nöje.
Det är dä lrlart, att Konungen, 80m 8r pligtiF egna 8iF is^nnerliet ät admini8trativa ärender, liar föga tid ötriF tor deltagande i Dögste
Dom8tolen8 ötverläFFvinFar.
8ä80m liesk^ddare at alla rättmätiga intre88eo 8amt värdare oell förvarare at nationen8 rättiFlleter, tror Kongl. IDaj:t 8iF ielre lröra med de88» llöFa pligter förena domaremaFten8 utötnivF; oell llän töljer i detta afseende det föredöme, Dans
Dögstsalige fader oell företrädare Donom lemnat.
Naj:t lieser det fullkomligaste förtroende till riAtiFlleten ak nationens kegrepp.
Dan är öfvert^gad, att Ilon inFalund» är mon om att Ilibellälla ett onyttigt llrulr, som redan försvunnit i nästan alla eiviliserade länder.
Kongl. Naj:t, som läNFe llakt tor aksiFt att med Dikets 8tänder samräda om ätsIrilliFa törändrinFar i Orundlagarne, dem nationens Ilellot oell intresse päkalla, anser tor en at sina törsta pligter att törnda framställningen om afskalfandet at det genom 2 1 ^:n Degerings-formen Donom tillagda prerogativ, som ger Honom tvänne röster i de trägor, livilkas afgörande
Dan skulle linna tor godt att i Dogsta Domstolen öfvervara; oell an - 4 W-r/.tt ^-rr/rg-r ^V:o 74. ser Longi.
Ugj:d fullkomligen öfveriiöciigt gtt viägre utveekig clemia ämne, Kel8t Kiuro^g8 igg8l.iftning oek tiäen8 forciringgr frikgiig Honom cieribrän. /ktt o^grti8kt. oek 8t.rängt tiiiämjog igggrng, orciggrgnnt folia riem oell vars obeveklig 80m cie, — 86 cier kvaä, 8om korärg8 gf domaren, unäer ciet gtt mggten i Keg6ntern68 käncier tiiiäter, ook än merg kefgiler riem std göra krok gf miiriketen, clä rien kan föreng8 mecl kikekäiignrte gf gllrnän 8äkerket, oek ciä clenna miiciket, lämpligen gnvän6, kan kejclg orriningen 8törgmie opinioner, i. kel. elen 8mäningom gterförer cleo krotl.8lig« till mecikorgeriigg tänke8gtt. lill kikel.8 8l.äncisr8 grunkigg8eniigg kekgnciiing ofveriemnar Rong!.
Ngj:t 8älecle8 kärigenom ä nvo
Ket lördag, att ^/6>tta mome/ttet a/' 2/ ^.-/r r /iege/v/rgs- /"o/v/re/r //ra ///////rä/va5 oe/r zr/ga.
Dä Longi.
Nagt, genom 8erkiici kros/o8ilion clenng rigg, 5öre8l3r us/zokäfvgnke gf 19 ^:n, 2i ^:n 2 momentet 8gmt 88 ^:n 2 momentet llegeiing8-kormen, om iggförkigringgrs mekkeignke emeiign kik8cigggrng, gv8er Longi.
Ugj:t 8ig korg nämncis förslag äkeroog, oek enrig8t för ken känkei8L, stt
Ket8gmmg ieke gf ikiket8 8tänker värker gntaget, kgrmekel8t, n;e<l forgnleksnke gf nu lorevgrgnke ?ro^o8ition, 8g8om ke 8tgkganke, 80m 8kulle komma att utgöra 2i §:o. Lo/r/z/rge// ///k^ r/ee //a/r §a /o> gor/L ^//MS/'^ /' //ög.s/6 /7omtto/e/r 0/- i/eevaea /)v?go/' om /ö>/>/a/'ä/gae ö/ke/' /age/r^ oe/r ege/' r/e/"vä/ ^vä/r/re /'öttee, - KVro^r/a/e /ra> Lo/ra/rge/r re/ce / //ogstt' /7o//rtto/e/r^ okvee/ägg/rz/rga/- o//r sar/a/ra //'agoe e/ettagtt^ r/e^a/zr/na /ro^ /vo/ru/rge/r / a/r//rä/rr^, ^a//rL //a//5 / ö^/e/' ke/vr/ / r///re//r^a^ oc/r ^eeä i/ro^.
N:>j:t förklifver kiket8 8tänker med gil Longi.
Läk oek ^fnIi68t 8täkse väikevägen.
Datum ut 8upra. c ^ Il Ir F 0 !Z ^ iV. k//cf/'ag' «/'
I^/'o/<ieo5^e^^ o/ker' k^/s/tt/E-De^/omkeme/tts-^^L/rke/', /rattes ,'/r/ö/' //a/rs Lo/rangen r .8ttrtt-/,'a</ctt k/e/r 6 ^r/k' ^8^-7.
Lärvgrgnrie: Lgn8 Lxeeiienee, ^u8lil.i<L-8tgl.8-Mni8l.ern, Herr Orefve /'o^s/ ukorrA/. /'r'c>/-05/z/orr^ 75:c> 75.
5 Hans lixeellevee, Kz/e/me/e// 8lal8-Iläden:
Herr friiieire flee/e/^/e-öeer^
Ilerr l^riirsrre /iaZ6^/r/e//cs^ a/' //ee-s i 21i>ttsö/tte//r.
Havs fixeeilenee, Herr 1u8liliB-8lals-^livisterv upplästs
I uvelercläniZIiel, sia KonZI.
I>laj:ts iXäeliZa liefalininZ, uji^rätlaäl försiaZ lili MeliZ kro^osiliov lili lliliets 8t3vder, avZaevele u^^liöravcls 35 L-onunZevs 2:ne röster i IlöAsl 6 Oomsloiev; livarvid, vjijiä 1u8tiliB-8l3l8-Mvi8l6rv8 sami.
8lal8- lläelsts öfriZe f.6elaviöler8 uvelerelaviZa tieivsläiiav, KovZI. klajit täelites nämnde fro^osilion, sadan den linnes della l?roloeoil filaZd, i Mader Zilla; livarjeivle XuvZI.
M^:l Iiefalile, all densaviiva slrulle i vederlivrliZ ordvinZ expedieras. fix l?rotoeollo. /lee/'/ M. Ke/edee/eree/ee'. eluli. till I/x;,. lltxk. 3. I8 .luli, lil.
I e. «. ,/ /./. 7 .8
Mttc/e^tt /'eo/ros/Z/oee //// /»//.e/s 8/.öre c/er-, ttrr«tterre/e tt/r/r^tt/n«7rr/e «/' //ritte/ ////. s/ttÖAttd/ ee/- om /ttA^ör /./ttr/erfar s ee//ö>- r/tttte/e ee/' //ÖAs/e Dor/rs/o/err; (///ereer 8/oe/./ro/ms K/o// e/e?r 6 ./re// 1816. X.onZl.
Alaj:l liar, Zevom MadiZ krvposiliov a5 elevva daZ, föreslaZil nisilia! vands a5 elel i i:sla rnomsnlel 2i ksZerinZsforiven ivlaZne sladZavde, all KonunZsn eZsr tvävne rösler i ele mai, livilieas försdraZvinZ oell åtgörande
Hav 5ör Zodl livner alt i Ilö^sts
Domstolen öfvervara; vell IlovZl.
Alsj:l avser 8iZ föra, i sanimavlianA liärmed, fästa Mikels 8lävelers u^niärl - 6 -KonA?.
TVadrgrr ^.c> 75. sambet pä de i 19 §., 21 §., a:dra mom. samt 88 §., 2:dra mom. af nämnde Orundlag gikna föreskrifter om lagkörklaringars meddelande emellan Diksdagarna.
Vöre det i sig sjelf rigtigt att genom Dögste
Domstolen läta lagförklaringar utkärdas, sä skulle stadgandena bärom ändock päkalla väsendtlig förändring, 1 öfverensstämmelse med bvad Kongl. Naj:t vid 1828 oell 1829 ärens Diksdagar föreslagit, emedan det sammanbang, som ulltid bör ega rum emellan Lrundlagens serskildta stadgavden, ovillkorligen fordrar, det Konungamagten ma ega samma prerogativ emot Högste Domstolen, som i afseende a Dikets 8tänder, sa att
Konungens sanetions-rätt i frågor om lagförklaringar blekve pä alla förekommande fall tillämplig oell Högste Domstolen aldrig egde utöfva en vidsträcktare w^ndigbet, än som, enligt Orundlagen, Dikets Ltänder tillkommer.
Nen Kongl. Naj:t kan^ efter fortsatt öfvervägande af ämnet, ieke gilla saken mera än sättet.
Domaren är lagens tolk i de rättstvister, som läggas under bans pröfning; men att öfver lagen meddela sadan förklaring, som skall gälla för alla de fall, der tillämpning ak den förklarade lagen kommer i kräga, tillbörer lagstiftaren allena.
Nan bar i allmänbet antagit såsom en vigtig grundsats, att lagstiftarens oell domarens kunetioner ej böra sammanblandas. inledningen till Degsrings-Kormens afvikelse frän denna grundsats i okvanberörde motto s^nes endast kunnat vara den, att, dä lagstiftande magten, b vad illmän Livil-, Lriminal- oeb Kyrkolag angar, tillbör Konungen ocb Dikets 8tänder gemensamt, oeb denna del ak lagstiftningen säledes mäste under den langa mellantiden ak kem ar emelian
Diksdagarne torblikva bvilande, man föreställt sig säsom möjligen ak bebokvet päkalladt att ät Idögste Domstolen lemna omkormälde uppdrag.
Nen erkarenbeten bar icke vitsordat detta bebok.
Under de fem ar t. ex., som körllutit sedan nästlidne Diksdag, bar Dögste Domstolen icke utfärdat någon enda allmän lagförklaring; oeb derest
Dikets 8tänder antaga den ak Kongl. Naj.t nu föreslagna grundlags-förändring, att Lagtima Diksdag skall infalla bvart tredje är, lärer nämnde bebof ännu mindre kunna i framtiden uppstä.
Naj:t föreslär alltså bärigenom
Dikets 8tänder, att stadgandet i 19 §.
Degeringskormen derom, att, da till Konungen inkomma förkrägningar krän
Domstolar oeb embetsmän om lagens rätta mening i sädana fall, som till
Domarens ätgard böra, llögste
Domstolen eger de sökta förklaringarna gifva, mä uppbäkvas, oeb att säledes ej mindre nämnde H., än äfven berörde Orundlags 2i:sta §. 2:dra mom. om inbemtande af Konun - 75. 7 gens tvänne röster i dessa frågor, samt 88 §., aldra mom., om Likets 8tänöers rätt att cle ak Högste
Domstolen gikna lagkörklaringar ogilla, mL alldeles utgä.
I följd bärak böra bebölliga förändringar uti nummer-ordning oeb eitationer as Orunölags-M. pä snöra ställen iagttagas. 8tats-Lädets protoeoll öfver lietta ärenäs bifogas; oeb Longi. lVIajlt sörblifver Likets 8tänder mecl ail Longi.
Mö oeb önnest stäöse välbevägen.
V Ii I. s o ^ V IX . po§§6. «/ö^^oioeo^ek, ö/be^ ,/»8kr'rree-D6^i«rl6me»^e^8 ^eTrc/e»', /rd^e^ r'/r/o> p/nvrs Lonr/mAen r 8tats-Äddet de/r 6 du// ^8^9.
Mrvarande: Dans Lxeellenee, du8titike-8tat8-Ninist6rn, Herr Orekve Dans Lxcelienee, 8tat8-Ninist6rn för Utrikes Xrendena, blerr Lriberre 8tats-Läöen: llerr priberre
Herr priberre , a/ //r^e, ^.f Hans Lxcellenee Herr öustitire-^ats-Mnistern upplästes i underdänigbet, pä Longi. !Vlaj:ts Möiga befallning, upprättadt förslag till Mdig proposition till Likets 8tänöer, angäende uppbäkvande af bvaö nu staögaöt är om lagförklaringars utfäröanöe ak blögste Domstolen; bvilken proposition Longi. Naj:t, uppä ^ustitig2-8tats-!
Vlinist6rns oeb 8tats-kaöets öfrige Ledamöters underdåniga tillstvrkande, täektes i Möer gilla, sädan densamma viö öetta protoeoll linnes bilagö; Oeb bekallte Longi.
IVIaj:t, att i toreskrifven ordning berörde proposition skulle expedieras.
Lx protoeollo d/. 8e^o>rm6/^. 3K)LKH0K,N. kur v/.
I/ei/steTi, 1840.
TVac/ZAcr ^ TV-^o ^6. r l^:o ^6. ^nli. till Lxp.
Itts^. (leil 6 ^UZ-, lil. l «> m. /v 0»^ /. /Vttc/kFK .5/vv/Dc'/^ k/7/ /?z/e^ H>cr,rc7c^, «//F«e/rc/6 Z-e/cr7c/tt'/rA6,t cr/' t/cretcrz/lc/r/e/r /o> ^ac/c-zv/»^ McrA'z^7'crr^-/-ez^c)zrez' oo/z vz>/ ^/re,' oc/z ttzrc/z-cr /oz'z-crttzzszrA»z' /o/' /D'Ozrcrzr>5 /-ä/czzzzrA',' 7vz/7>ezz ^7cze/7zo/m^ F/cztt c/czr 4 ^r^«Ltr 18/^0.
I^li nncleiclänig Lkiisvelse 8en 22 ^uli 183/^, tillk»nn»gäsvo
Dikets 8ä tÖi8»mI»ile 8t»ncle>' clsias s»tt»cle beslut, till.
N»gi8ti-»t8^ei söner ocli Loigaie, Ilvilk»s bitiäcle lör Dronans räkning sorör»cles vici s^ner, v»r8eiing»r, inventering»,' m. m. (br»ncls)'ner » Kronans ilu8 likväl uncl»nt»gne), mätte, ciä lörrättningen v»r»cle längre än en cigg, un85ä lik» ti »et»meiite, som lin dem tillagdt, d» besigtnillg eller värdering sker ntom stad, eller Ilin Diksdaler Danco om cilken; l,v»> jemte
Dikets 8t»nclei i unde, däniglist »nllöllo, »tt Kongl. U»j:t i lVäder täcktes förståndig» vederbörande ^uctoi itetei', som sörorcln» om elililia förrättningar, att, c!» sädane skol» säl- sig gä, lät», sä tidigt som möjligt, sörrättningsmäniieii derom linderrätta, samt i öfrigt tillse, att clesse icke i nägon mon vicl dylika uppdrag onödigtvis betungsdes.
Vict söiedragning »k cleon»
Dikets 8tänders underdänig» skrifvelse, jsinte cie mecl »fseencle clerä infordrade upplysningar, bvarak inbemtades, »tt cleo tillöli»<le liostn»cl, som, i följd »5
Dikets 8tänders sälund» tillkannagifn» beslut, i bv»d »ngicli tractamente söi' 8tädern»s Lorgare, ärligen mäste uppkomma, bestege sig för
Dandtförsvaret till omkring ^5o D:dr oell för bjöförsvaret lill nägot öfver 60 k:clr, bar Kongl. l>f»j:t, under ilen 3o December i835, genom Kädig 8krilvelse till Dess ocb Dikets Krigs-Lollegium s»mt förvaltningen »k bjö-Xrenden», lätit förklara: »tt, dä b vad genom
Dikels 8t»nders
Dräg»varande underdäniga skrifvelse äs^ftades, i »sseencle L Nagistratspei soners rättigliet till tractsmente vict ofvannämnde förrättningar, redan vore föreskrifvet genom Kongl. Liekvet ilen »5 ^jicil ocli 8en 12 December 1827 , Di igs-Lollegii öei pä geun^gcle Dungöcelse öen 8 De8lu»ii 1828 s»mt Dongl.
Leesvet öen 3i 3nli i83o, 8e clei' st»8g», »tt Nsgisti »ts^el-sonei-, som ösverv»» » liesigtning»»' ä sä8»ne v»ioe, livilk» loi Dion»ns i-ukning lesveiei-gs, »co k>el'3ttig»cie »tt söv Itvgcje full cl»g u^^k>»i» Ln kiksclgler L»nco, livilken NsgistrotsFl/r. tl// »5t. 7 26 1 2 pe>8oneu 8älnndo lilleelrondo solmon, )'emnlilcl Kongl. l>Ioj,l8 lill Kiig8- Lollegium oell Käe vollningen gk 8jö-X, encleno den 3o lVuvember >832 ollälno lVädigo Llri ikvelse, ^lterligoee ldikvil ul8leoelil lill invenlei ingrie oell loesiglningoe rik inom 8lädoe oell boslningoe 8ekinlligo kö, eäd löe Koncll- oell 8jä-köe8 voeel8 loellvk, Kongl. ^1oj:l kunnil Kilcel8 8londee8 unde, dänigo keomLlöllning i denno del leire lill nägon älgäed käeonledo) Ooli lzeleokkonde Kiliel8 8löndee8 undeedänigo onmölon, i keägo om leoelomenle lill 8lodeen38 Loegoee, 8ä enoe, enligl Kongl. Deekvel den 2c) 3onuoii 182^ 8oml K, ig8-<3ollegii neli Köevr,Ilningen8 ok 8jä-Xeeildeno ileenä genndode Lieenloiee clen 28 ^loe8 8om,ilo äe, de886 pee5onee, dä de ulom 8lodee8 oell Kosln,'ngoe8 omeäde köeeällo 8^nee, voedeiingoe ocli invenleeingoe m. m., slcolo älnjuto 8lcjut8 oell leoelomenle eklee 9 LIo88en i 1807 äes K686-Keglemento, men» enligl Kongl.
Ke8oIulionen pä 8lodeenr>8 be8vöe den 3 Kebe,,01 i 17^8, Loegoee i 8lädeino, vid cl^Iilio käeiLllningoe inom cle8rimmr>, iclce Leo lill nägon vede, gollning 8e, älligode, Ilo, Kongl. I^Ioj.l lillilco i l>sädee kö, Icloeot, oll, enär- den rik Kilcel8 8lo»dee
Iiöeulinnan ä8^liode köeöndeing 8liuIIe medkäeo opäeäl^node oell 8eedel«8 köi' deedje klukvud-3l ileln ielre ollel^diigo ulgiklee, livoelill Kilcelg 8londee nägon lillgäng iclce onv,8ot, Kongl. IVIopl ielce liunnrrl deelill lemna lVädigl Nikoli; llvoeemol livod 86i'8liildl ongieli Kilcel8 8löndee8 undeedänigo onliällon om köe8lö»digonde lill vecle, 8öeonde all, 8ä lidigl 80m möjligt, lill8ögo Köeeollning8monnen om cle köe, öllningoe, 80m ok dem 8lrolo veeli8lällr>8 m. m.» Kongl. IVIojrl, ellueu nägeo 8liol lil!
Icloggn i denna del iolce klikvil rik Iiil<el8 8löndee onköede, lilivol velril i lVädee onllekgllo K, ig8-LoIIegiilM oell
Köe vollningen ok 8jö-^eende,io oll vede, Ilöeonde om iogllogonde ok ell 8ädonl käillällonde eeineo; Iivillcon lXädi^o köee8lii ikl K, i°8-(3vlle»ium, medel8l ell den 28 Kebeuoi i >836 ulkäi dodl oclr ALuom li veliel Icun^joidl Liienloiie, 8ede, meio kullgjoit.
Kklei' livod 8äliindo i dello Leende lill^joidl 8Iikvil, liokvo kiil<et8 nu käi8omlode 8londei-, i lill Kon»I.
I^loj:l oklälen nndeedänix; 8lceikvel86 den l duli iunevoeonde än, onliällil, oll dä, i anledning ok Ililiel8 8eno8l köi5om1ode 8londee8, uli 8liiikvel8e ok den 22 duli ,83/), I,o8 Kongl. Uopl i undei däniglrel onmolclo, Iiöe okvon omnomndo, k>e8lul, nägon älgoi d önun ielce slcoll 8likvil vidlogen, oell Ikilrel8 8l3ndei' kulllromligl in8lomiuo i de 8liäl, Iivillco löe 8e,öede Ioe8lnl legol lill giund, Kongl. Akopl loelrl68, genom i ljäder- ulkoidod Kungöeel8e, lälo sommo k»e8lul lill ve, Ic8lölligliel kiekor dio. Lon^/.
L/>v//-ve/ve ^ /V?o 3 I onleöninZ Iiiiiof cicil 8om Hilie^8 8l^3Ns!ei-8 2>- >83^ i föniieiöiöe I>3N8eencl6 loUoele 1>68luL oell onmolöo önolion reöon 81>fvil, s>2 83U ofvon omlöi mollie Z>-, nji^I^IIöo, 82 vielt 820301, v3,-j^ möjlizt, oell Xon^I. lVlojit 8eft 8lZ föl!linc1>-3el 3tt Kili6l,8 8l3NÖel-8 säl- Öei38 tiel foUlxie be8lu^ om ll3el3M6N^6 föl- LoiA3ie, Iivill<3 inom 8uic!ein3, u^öfvel- en el-IA IlVOlje ^2ni;, IliULclo viii 8)M6l, V3l cieiinZOl', in vendel 111^31- m. m. (ill 3N(i8^nel2 1^10113118 >1118 lilivöl unclonlo^ne), ull vei Ii8t3lIiZlie>. 8efoicIl3, enoi- HiItLl8 8uinelei- N3^I3 moele! ull 1>68l.i ielrinele 3f elen Ii3ii!;eiiom n^siliommonele 11^3 Ii08U>3l! föl- 8l3l8-Vei'IiOL jolie 3NVI83l, Il3,- XonZI. lviuj:l,, me>1 UIIIt3NN3^ifv3»c1e of cleUo föl liollonele, velot i 83mm3iili3Nl; elei meöl kiIi6l8 8^3,1061- liäei^enom unclei-l-oUo, 3U KonZI. lvigj:^ 31- detönlit 3l,t i !>'2ele5 12^3 ulföiclo elen of Hi!iel8 8l.3nclei- i iinÖ6i-62ni^liel. 8e^3,Ö3 liiiiieöiel8e, men 3lt, enoi' 83MM3 Iiinclei, elle,-!i, i8l3nc!s meilel löi- Ullölioöe IiOLU>3c!ei-8 f>6l.3cll3nc!e, 8om olid liiu'iil.jll8 söi cli öjt rleiino l^öi sLUiiin^8 ul.- fiil llonele, ännu äi o föi lionclen, Kon^I.
Nojil. söi-3i>l2le8 oU moel vei l<- 8l.3l!i^Ilelen cleiof 8n ^Ueilizaie ojis)8liju^3, U'llöe88 Xon^l.
Illoj:!. of elen ,1^3 8l3t8i-eZIei iliden, meel li viii-8 us1^)gÖI omle lliliel.8 8l.2n<1ei- nu 2,o 8^8- 8e>83Ue, 1211. inliem^o, Imiu villo Hillel 8lomlev 3nliiiAen, mecl liifoll Ull Kon^I. l>1oj:I.8 elei om otloUio lX2lli^o ?, Os>08,Uon, fö,-8loZ8vi8 us)pl3-;3 cle Ull >-e8e- oell U 3eUimenU8-jiLiiil>»^3,- 2 li-eclje Hlifvm1-'13lel» I,iUnUll8 3»vi83Öe, iven löi- Iieliofvet oUlliSeliliZe defunno 6,666 H:ö, 3o 8>i.
Loneo, eliel- oek 8ei-8lul<1^, fö>- nu ifr2zo voi-oncle utgift, 1ili3leele8 köi-8l3gsvi8 2 8lot. ujis>föi-3 8 3 <)00 Hull- 21-Ii^e». Xon^I.
IVloj:!. lölblilvei- lillie^ 8l,3Nl!ei- weil ol! Ixongl. i^2l1 oell ^nne8t sl.3086 volbev2Zen.
Ool.um uL 8vpe3. 5on^i>. 6.
Lee/e/vvt/öm. ///e/e-a^ a/ />oi!oeo//L^ ö/^m- /?-- e/en ^ /§^o. 3 i- v 3 r 3 n c! e H3N8 Hxeellenco, 3u8!iliR-8iofs-iV1ini8!6i-n Herr Liefve 4 /LÄNA/.
ZV/o //. /lans Lxeellenee, 8tats-lVIinistern för Utrikes ^renäena, Herr Llilcerre L//'e,'ne/c// 8tats-Räclen:
Herr Lrilierre iZe/eol//om Herr Lrilierre /nALnZ/e/Zo^ /<'n/n'5k-//^ ^ «/ //rns^ /^öoneö/n///. 8tats-Rä6et Herr Lrilrerre /Ze/so^/oom uppläsas liärefter lii! justering ett, i enliglaet mecl Longi. lllaj:ts förut fattacle lXacliga lieslut, uppsatt förslag till Longi. lVIaj:ts Aäcliga 8krifvelse till Rikets 8tänc!er, angäencle Reräkningen af traetameuten för 8täclernas Alagistrats-personer vell Lorgare vill 8^/ner seli anclrs förrättningar för Lronans räkning; Oell k>eliagaöe Longi. lVlaj:t, uppä 8tats-Räclets unclerciäniga tillstyrkan, berörcle förslag, säclant clet linnes cletta Drotoeoll viclfogaclt, i lXäcler gilla velt föroräna, att 8krifvelse, i enligket clermecl, skulle till Rikets 8täncler afgä.
Hx I?rotoeol!o, /. ^/a7. /^o,en^/e//. lL:o till Lxx.
Iltsk. cten 8 > 1^1. ii s. n». /LonA'/.
L/vv/Äe/^o //// /?//>e/l'