Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t afgifver underdånig berättelse, med förslag så väl på afgifterne, som på den storlek, hvilken efter de i denna Författning för Brännvinsbränning i allmänhet gällande grunder må 5'ökanden beviljas; beroende sedermera på K. M:ts Nådiga pröfning, emot hvilka afgifter och till hvad storlek, i förhållande till den högre tillverkning, som med den nya inrättningen kan åstadkommas, bruket deraf må varda tillåtet. 14 §.
Hvar och en, som beräknar sin brännvinstillverkning hafva uppgått till större kannetal, än som svarar emot minimiafgifterne•, uträknadt efter 1 sk. per kanna, bör vid Mantals- och Skattskrifningen uppgifva det qvantum brännvin, som han, tinder det förflutna året, räknadt från den 1 October föregående året, till samma dag det innevarande, tillverkat, med den till kannerymden jemväl uppgifna Brännvins - i3i Bil. t. Exped.-Vtskottets Memorial, N:o 374. pannan ; men som de uti denna Förordning föreskrifva forändringar uti det, som 1824 ärs Kongl. Kungörelse, angående Brännvinsbränningen, stadgar, ej komma att till efterlefnad gälla förr, än ifrän och med början af år 1851, och det sälunda väl kommer att åligga en hvar, att, vid Mantals och Skattskrifningen hösten år 18J0 uppgifva så val den pannerymd, som öfrige med afgift belagde inrättningar, han vill begagna, och hvarefter han kommer att beskattas, men tillverkningsbeloppet för det då började brännings-året icke förut kan bestämmas; alltså blir det först vid Mantals- och 5kattskrifningen om hösten 185* > som nämnde belopp bör för det då förflutna året angifvas, och skall derföre i Debetsedlarne serskildt uppföras löpande årets afgift, enligt 15 och serskildt beloppet för det qvantum brännvin, den skattskyldige uppgifvit sig hafva derutöfver, under föregående året, tillverkat. 15 §•
Ehvad de föreskrifna brännvinstillverkningsuppgifterne meddelas, eller icke, äro Berednings och Taxerings Comitéerna icke endast berättigade utan jemväl förpligtade, att, på grund af inherntad kännedom af förhållandena, samt efter ed och samvete påföra den afgift, hvar och en, sorn anses hafva tillverkat ett större kannetal brännvin, än som, efter ofvananförda grund, svarar emot minimi-afgifterne, hvarvid i synnerhet bör fästas afseende på sådana Brännvinsbrännare, hvilka i möjligaste Bil. t, Exped.-V tskottets Memorial, N:o 374* l33 måtto söka uppdrifva sin tillverkning eller bränna längre tid, än 8 månader af året, eller begagna sådana, i denna Författning ej serskildt taxerade inrättningar, hvilka anses kunna öka productionen af brännvin utöfver vanlig beräkning.
Den högre brännvinsbevillning, Comitéerna fastställa att utgöras utöfver hvad uppgifvet är, skall, såsom resterande Bevillning, de betalande påföras och af dem uttagas, 16 §.
Enär Comitéerna ega lika rättighet att granska och höja uppgifterna, angående brännvinstillverkningen, som dem förut tillkommer, i afseende på uppgiften till taxering för fast egendom eller rörelse, så eger för felande uppgift ingen annan påföljd eller annat ansvar rum, än att Taxerings-Comitén eger rättighet att ålägga afgift för så stor tillverkning, sorn den på ed och samvete anser vara verkställd, 17 §•
För alla vid Fabriker varande Pannor öfver 90 kannors rymd, hvilka, med K.
M;ts serskilda Nådiga tillstånd, begagnas till brännvinsbränning, utgår afgiften efter fyra skillingar för hvarje kanna, beräknadt för hvarje månad under året, pannan nyttjas till brännvinsbränning
J kommande följaktligen vid Ätticke - Fabriker denna afgift att ega rum endast då brännvin med berörde pannor tillverkas, men icke då de ämnen, som vid destillationen användas, directe ingå, i form af så kallad förbränna, till ättickemassan, ä34 Bil. t.
Exped.-lJtsTiottets Memorial, N:o 374. 18 §•
Den till brännvinsbränning berättigade, som ej åstundar utöfva den i \ :sta Art. 5$. bestämda rättighet med så stor pannerymd, Tariffen efter egendomsvärdet tillåter, betale panneafgift endast i mon af den pannerymd han nyttjar.
19 $•
Vill någon uti flera smärre pannor inom samma verk, ehvad de brukas till drankning eller till klarning, fördela den på det hela belöpande pannerymden, vare sådant oförvägradt, dock utan förändring i den fastställda, efter pannornas sammanräknade rymd utgående, afgiften. 20 §.
I de händelser, da, för längre eller kortare tid, K.
M:t skulle i Nåder finna nödigt att påbjuda brännvinsbränningens inställande, skall pannerymdsafgiften förminskas till i:8-del för hvarje månad ett slikt förbud varar, utan beräknande af Junii, Julii, Augusti och September månader. 21 §.
Destilleringspannor af högst 6 kannors rymd, kokrummet inbegripet, må utan serskild afgift och beräkning nyttjas af dem, som till brännvinsbränning äro berättigade.
Apothekare i Riket tillåtes, alt ulan serskild afgift betjena sig af Destilleringspannor till högst 50 kannors rymd, och der apotheksrörelsen gör bruket af flera pannor af nöden, må likväl ej of - Bil. t. Exped.-UtshotCels Memorial, N:o 374. i35 ver tre sådana nyttjas, nemligen en på 50, en på 18 och en på 9 kannor, utan allt afdrag för kokrummet. 22 §.
Afgifterna efter egendomsvärdet skola vara beständiga och på Landet äfvensom i Städeme salunda utgöras, att 8 skillingar erläggas för hvarje jooo:de
Rdr af värdet å den egendom, för hvilken tillverkning är medgifven.
Likväl må denna afgift aldrig understiga fyra skillingar. 25 §•
För salu af brännvin komma Gästgifveriet att, utom den vanliga Bevillningen, erlägga Fyra, Sex, Tio, Femton, Tjugufem till Trettio Rdr, samt tillåtna Krogar och Näringsställen Tio, Femton, Tjugu, Tjugufem till Femtio Rdr, efter deras mer och mindre förmonliga läge, enligt pröfning af Taxeringsmännen, hvilka icke allenast må , utan äfven böra bestämma en högre afgift, än den här i allmänhet stadgade, då afsättningen anses vara af den utmärkta betydenhet, att den, jemförelsevis med andra Krogar och Näringsställen, skäligen fordrar en sådan förhöjning.
Alla Näringsställen i Städerna betala denna afgift, likasom Krogar, men då en Krögare tillika är Borgare, och i sådan egenskap taxeras, utan att innehafva annan rörelse, än krögeiiet, så är han befriad från serskild afgift efter denna §.
De Gästgifverier, hvilka endast anses såsom i36 Bil, t, Exped.-Viskottets Memorial, N:o 374* Skjutsombytningsstäilen, och på slik grund ärö från Bevillning, efter 2 Art. i Bevillnings-Stadgan, frie, erlägga icke eller denna afgift. 24 5- Uti de orter af Dalarne, hvarest en ut» sträckt hemmansklyfning är tillåten, må, i stället för den minsta hemmansskatten, denna Bevillning utgöras efter Rotarnes delningsvärde. 25 §.
En procent af den summa, som genom Brännvinsbevillningen inflyter, skall innehållas och till K.
M:ts och Rikets Stats-Contoir ingå, för att, enligt hvad af K. M:t, efter PröfningsComitéernes underdåniga förslag, för hvarje Län fastställes, användas till ersättning för det ökadé besvär och de kostnader, hvilka med debiteringen och redovisandet af denna Bevillning äro förenade.
Om Brännvinsr edskapell. §. <26.
För att undanrödja alla anledningar till tvister ora Brännvinspannors beskaffenhet och ej motverka en loflig industri, som genom förbättringar i redskapens sammansättning söker besparing af bränsle, tid eller arbetskostnad, skola hädanefter pannor eller kittlar och öfriga för brännvinsbränning nödiga redskap vara tillåtna, af hvad metall eller annat tjenligt äm - ne Bil. t. Exped.-Utskottets Memorial, N:o j;4.
' A ne och i hvad form som helst, med iakttagande af de vilkor ofvanföre stadgade blifvit, 27 §.
Ej må Brännvinspanna förfärdigas af större rymd, än som i denna Författning blifvit tillåten; sker det och finnes sådan pannas innehåll öfverskrida berörde rymd med mera, än det tillåtna och i lista Art. 8 §. bestämda kokrummet, bote den, som henne tillverkat, första gången 20 Rdr, och, örn han oftare likaledes sig förbryter, hvarje gång 4° Rdr, samt blifve alltid den olofliga pannan förlustig. 28 $. Då Brännvinspannor göras af koppar, jern» bleck eller annat dylikt ämne, skall det, vid 20 Rdrs vite, vara tillverkarens skyldighet, ej mindre att förse dem med stämpel af sitt namn och hemvist, jemte årtalet då de tillverkats, än ock att besörja, det de varda uppmätta och stämplade af dertill förordnade Landtmätare och Justerare; äfvensom skeende förändringar, med pannor, genom nya bottnarsdnsättning eller annorledes, böra å Landet, vid enahanda vi» te för egaren, inom fjorton dagar, sedan han den ändrade pannan återfått, hos Krortobetjeningen anmälas, på det pannornas förändrade innehåll må kunna medelst ny stämpling och matning utrönas och iakttagas.
Verkställes sådan ändring af handtverkare i Stad, vare han, vid ofvanutsatta vite, skyldig att föranstalta om ny mätning genom vederbörande LandtmäBiliong t. B.
S:s Prot, 10.'de Saint, i liand 3 Häjt, 18 138 Bil. (. Exped.~UtsJiottcts Memorial, N:o 374. tave eller Justerare, dä, om innehållet undergått förändring, pannan tillika skall å nyo stämplas och den förra stämpeln utslås.
Å Brännvinspannor af tackjern, som hädanefter gjutas, böra kannerymden och bruksstämpeln jemte årtalet utsättas i pannans öfra kant, vid det vite för Bruksegaren, som här ofvan stadgadt är. 29 §.
Till uppmätning och stämpling af nya eller förändrade eller förut ej uppmätta och stämplade Brännvinsredskap, förordne K.
M:ts Befallningshafvande ett behöfligt antal af Landtmätare och Justerare i Länen och Städerna, och tilldele deni vissa district, lämpade efter hrrars och ens hemvist; och vare, för denna förrättning, Landtmätare eller Justerare lika ansvarig, som för Målkärils justering i allmänhet.
Uti de Städer, hvarest eller i hvilkas grannskap någon Landtmätare icke är boende, må, till Justerare för Bränningsredskapens mätning och stämpling, en Magistratsperson kunna antagas.
50 §- A de pannor, som till brännvinsbränning begagnas och före denna Författnings utfärdande ära, efter förut gällande föreskrifter, uppmälte och stämplade, skall, så länge ingen reparation eller förändring å desamma sker, pannerymden beräknas efter deras innehåll, uppmätt till halsen, derest halsens öppning icke öfverstiger hälften af pannans diameter, men Bil. t. Exped.-tJtshotteis Memorial, N:o i3q uppmätt till och med halsen, då halsens öppning öfverstiger hälften af pannans diameter.
De brännvinspannor, som hädanefter undergå stämpling, skola alltid vid uppmätningen vara försedde med fast eller löst pannebröst, och utrönes, genom vatten, kannetalet af deras pannerymd, uppmätt till och med halsen.
Sådana hattar, på hvilka ifyllningslucka är anbragt, skola uppmätas till luckans nedersta kant, och hvad hatten sålunda belinnes nedanföre denna kant innehålla, sammanslås med sjelfva brännvinspannans kannerymd, efter afdrag likväl af kokrummet.
Der ifyllningsrör är anbragt på hatten eller pannan, skall hatten uppmätas till den i hatten befintliga nedra kanten af det rör, som är bestämdt att afleda brännvinsångan till afkylningsredskapen, och hvad hatten sålunda belinnes innehålla sammanslås med sjelfva Brännvinspannans kannerymd, likväl med afdrag af kokrummet; och må ingen panna stämplas utöfver 93 fulla kannors rymd, icke eller må något afdrag för kokrummet göras af Landtmätaren eller Justeraren, hvilken endast åligger ansvara för pannans rigtiga innehåll efter den åsätta stämpeln. 51 §•
Mäskvärmare, såsom nu mera tillåtne, må utan föregången mätning begagnas; men bränningsredskap, af hvad form och beskaffenhet som helst, skola, såsom afgift efter pannerymden underkastade, uppmätas och stämplas, dock Bil. t■ Exped,-U tskottets Memorial.
N:o 374- roed uteslutande af de öfverskott i rymd, som ej uppgå till hel kanna.
För de pannor, hvilka vid botten hafva aftappningsrör nied ventil eller vridhane, må afdrag ega rum för det, sorn innehålles i röret emellan pannan och ventilen eller vridhanen; och bör fördenskull, vid sådana pannors uppmätning, Landtmätaren eller Justeraren låta så tilltäppa detta rör, att vatten deruti ej kanintränga. 32 §.
På stampelbara pannor och dertill hörande lösbröst skall Landtmätaren eller Justeraren nied stämplar utmärka initiaibokstäfverna af sitt namn, kannetalet samt året då uppmätningen skett, och vare han dessutom vid mätning af pannor i allmänhet pligtig att noga utröna höjden från midten, af botten till öfversta öppningen, diametern vid öfra och nedra kanten samt formen och öfriga dimensioner; öfver hvilket allt honom ovilkorligen åligger att, utan serskild betalning, meddela egaren skriftligt bevis, 33 5.
Landtmätare eller Justerare, hvilken för att mäta och stämpla Brännvinspanna, kallas från sitt„hemvist af enskild man, åtnjute derföre af denne sistnämnde resekostnads-ersättning och arfvode såsom för andra Embetsförrättningar; men sker mätningen och justeringen å det ställe, der Landtmätare eller Justerare bor och vistas, uppbäre han 6 xst. för hvar - Dil. t.
Exped -Utskottets Memorial, N:o 374- l4i je kanna, som den mätna och stämplade .pannan innehåller.
Erforderligt handtlangare!) iträde vid förrättningen må Landtmätare elier
Ju sterare kunna af panne-egaren äska; men med behörigen justerade och krönta målkäril bör han sjelf sig förse. 34 $•
Enär kannerymden i en brännvinspanna befinnes större, än den uppgifvits, men sådant kan med skäl anses hafva tillkommit genom pannans nyttjande eller eldens verkan, vare ej redskapen underkastade beslag, utan må, vid derom yppad fråga, förhållandet endast hos vederbörande anmälas och pannan å nyo stämplas och mätas, på sätt och under det ansvar, som i 28 §. och denna Artikel utstakas.
Skulle, vid mätning af brännvinspanna, stämpeln vara något nött eller sliten, plikte ej egaren derföre, blott pannans rymd är enlig med uppgiften vid Mantalsskrifningen, 35 §.
Justerare att hafva orätt stämplat brännvinspannan, skall han, utom det ansvar, som, följande på ett behörigen verkställdt beslag, bordt drabba egaren, om denne låtit med afsigt förändra eller omgöra redan stämpladt bränningsredskap, dömas tjensten förlustig eller på längre eller kortare tid från utöfningen deraf skiljas, allt efter
Domarens pröfning, huruvida förseelsen härrört af uppsåt ellet af stolle och mindre vårdslöshet. 1^1 Bil. t. Exped.-U tikottsts Memorial, N:o 3y4- 56 Destilleringspannor, som af Apothekare få för pharmaceutiska behof begagnas, böra mätas och stämplas i likhet med hvad om brännvinspannors mätning och stämpling i allmänhet stadgadt är och under enahanda ansvar. 37 §•
Då innehafvare af brännvinsredskap icke genom uppgift vid Mantalsskrifningen eller genom sedermera vederbörligen erhållet tillstånd, är berättigad att brännvinsbränning med samma redskap verkställa, skall brännvinspanna, om den är försedd med fast bröst, vara förseglad, men om bröstet är löst, skall fthsegling å detsamma endast ega rum, på det pannan må till annat behof kunna nyttjas. 58 §.
Den, som hädanefter förskaffar sig brännvinsredskap utöfver det tillåtna antalet, såsom panna med fast bröst, löst pannebröst eller hatt, skall vara skyldig att, inom 14 dagar, efter det han deraf egare blifvit, sådant hos Magistraten i Stad, eller hos närmaste Kronobetjent på Landet, angifva, och de förra redskapen antingen uti dessa Tjenstemäns närvaro obrukbare göra eller till förvar å allmänt ställe aflemna.
Åstundar han sedermera att dessa under förvar ställda redskap för eget behof använda, bör han först visa, att de af honom innehafvande redskap äroför bränning alldeles obrukbara, eller ock aflemna desamma till förvaringsrummet; och ege haji derefter rättighet att de insatta Bil. t.
Exped.-UtiJioUeli Memorial, N:o 374.
l43 redskapen återfå.
Vill han åter de öfverflödige redskapen till annan person öfverlåta, stån de sådant honom fritt.
Då någon tillhandlat sig nya eller förut brukade bränningsredskap och dem afhemtar eller afhemta låter, bör han, för att icke genom innehafvandet af sådana redskap åtal och ansvar underkastas, derå taga forsedel af säljaren, samt, när brännvinsbränningen är förbjuden, tillika under transporten hafva berörde bränningsredskap behörigen förseglade. 39 5* Varder brännvinsbränning genom serskildt förbud inställd, då skola, så väl i Städerne, som på Landet, redskapen förseglas och förseglingen sålunda verkställas, att allenast pannor med fast bröst, hattar, lösa pannebröst, pipor och slang eller andra afkylnings-redskap sättas ur tillstånd att nyttjas, så att egaren må kunna begagna de pannor, hvilka ej hafva fast bröst, till andra hushållsförnödenheter.
Om förseglingen å Landet ega K. M;ts Befallningshafvande att antyda vederbörande Kronobetjtnte, som bestämme tid och ställe dertill i förut utfärdade Kungörelser ; likväl så, att försegling af inmurade pannor med fast bröst alltid för sig går på hvarje ställe, der de äro uppgifne att finnas.
I Städerne, hvarest nyssnämnde redskap, med undantag af inmurade pannor, böra i allmänt förvaringsrum insättas, vare detta allt Magistratens åliggande.
Förseglingen skall ske med messingstråd, 144 Bil. t. Exped.-Utskottets Memorial, N:o 37/^. på det sätt* att densamma trades uti borrade eller stampade lina hål, och sedan hopknytes genom en linne- eller blångarnslapp samt förseglas på båda ändarne med deras sigill, hvilka det blifvit anbefalldt att denna förrättning verkställa.
Den till förseglingen åtgående kostnad kommer att af Kronans medel från Landt-Ränterien förskjutas, och ersättning derföre att i vanlig ordning af K.
M:ts och Rikets Stats-Con toir meddelas emot behörig redo och räkning . i Landsholmen; dock må vid dessa tillfällen rese- och tractamentspenningar af Kronobetje* ningen icke beräknas.
Från försegling undantages så kallade bröst eller lock af träd, hvilka i åtskilliga orter af allmogen nyttjas. 4ö $. Lands- och Stads-Fiscaler, Krono- och Stadsbetjente samt andra vederbörligen förordnade personer, som ega att förbrytelser, rörande brännvinsbränning, åtala, vare berättigade, enär de för K.
Mus och Kronans rätt och till control emot underslef anse sådant nödigt, att i Stad eller på Landet låta å nyo uppmäta förut upprhäten och stämplad brännvinspanna.
Finnes dervid annat innehåll, än stämpel eller betyg utmärka, ansvare Justeraren, såsom ofvan i 29 och 35 §§. sagdt är, och vare egaren saklös, så framt han icke i underslef vet bevisligen deltagit.
Fjer - CiL f. Exped,-Utskottet» Memorial, N:o 3 Fjerde Artikeln, örn ansvar för öf verträdelse!' af hvad rörande Brännvinsbränningen förordnats, 41 $.
Beträdes någon i Städerne eller på Landet, som till brännvinsbränning icke är berättigad, eller icke behörigen dertill sig anmält, att hafva tillverkning eller destillering af brännvin anställt eller anställa låtit, bote han, ehvad redskapen är hans egen eller andrrs, hvarje gång trefallt det belopp, hvartill afgiften för den dervid olofligen brukade pannan eller kittel med bröst eller hatt, efter behörig mätning, skulle uppgått, om den lofligen varit nyttjad; dock, enär, efter sådan beräkning, böterna icke stiga till 33 Rdr 16 sk., pliktfälles förbrytaren till detta minsta belopp.
Lag samma vare, om någon till brännvinsbränning berättigad bränner eller destillerar brännvin med större eller annorlunda beskaffad redskap, än hvartill han är berättigad och sig anmält.
Belinnes någon nyttja en eller flera brännvinspannor af sammanlagdt större rymd än 90 kannor
Utom kokrummet, beräknas böterne för 90 kannor till trefallt afgiften, på sätt förut stadgadt är, och till 10 Rdr för hvarje kanna derutöfver.
Vare ock i alla ofvanberorde fall de vid förseelsen nyttjade redskap och det tillverkade brännvinet förbrutna, den händelse undantagen i afseende på redskapen, att egaren gitter bevisa, att de blifvit fiån honom stulna.
S:s Prot. wide Sami. i Band, j Haft, 19 'rj6 Bil, t. Exped.-Utshottets Mcmorial, N:o 3f4- Då, enligt 2 Art.
Qi §, destilleringspannor, af högst 6 kannors rymd, få af de till biänvinsbränning berättigade obehindradt brukas, må icke, äfven i det fall, att brännvinsbränningen är inställd, destillering med sådana pannor anses oloflig eller ledande till ansvar. 42 §.
Sur tillmäskning, tillredd äfven med malt och jäst, må utan ansvar, jemväl den tid brännvinsbränningen kunde vara förbjuden, användas för ladugården, enär den, som sig deraf under loppet af något år begagna vill, sådant innan årets ingång bevisligen anmält hos Kronobetjeningen, hvilken, i följd häraf, eger med synnerlig uppmärksamhet tillse,att oloflig brännvinsbränning dymedelst icke må föröfvas.
Men skulle någon, som till brännvinsbränning icke är berättigad, eller sig icke dertill behörigen angifvit, eller, under den tid brännvinsbränningen är inställd, någon, som eljest eger frihet att densamma utöfva, befinnas hafva sur tillmäskning, med malt och jäst tillredd, utan att han, på sätt ofvanberördt är, härom hos Kronobetjeningen gjort anmälan, bote han 10 Rdr och förlore tillmäskningen; dock håfve den, som till brännvinsbränning är berättigad och sig dertill vederbörligen antecknat, tillstånd att, när förbjuden bränning åter frigifves, begagna de tre sista dagarne af förbudstiden till inmäskning. 43 §•
Verkställes brännvinsbränning, då den för - Bil.t.
Exj^ed.-JJtsliottets Memqrial, j\r:o 37b i47 bjuden är, af någon, ehvad han dertill eljest vore berättigad eller icke, bote han fem gånger beloppet af den afgift, som för den dervid nyttjade pannan eller kitteln, med bröst eller hatt, om den lofligen varit brukad, skolat erläggas, likväl så, att böterna ej må understiga femtio
Rdr; hvarförutan de nyttjade redskapen och det tillverkade brännvinet alltid vare förbrutne.
Begår han sådan förbrytelse tredje resan, blifve han dessutom för två år förlustig rättigheten att brännvin tillverka.
Anställes brännvinsbränning, då den förbjuden är, uti Bränneri, hvarom flera sig förenar, skall, jemte det redskapen och det tillverkade brännvinet derigenom förverkas, Bolaget i hvarje fall erlägga dubbla böter emot de här ofvanutsatta; och om öfverträdelsen tredje gången eger rum, vare tillika de i Bolaget deltagande Stadens invånare för två år förlustige rättigheten att i någon sammansättning om brännvinsbränning ingå.
Nyttjar någon till brännvinsbränning, när den inställd är, redskap af större rymd, än den högst tillåtna, straffes han serskildt derföre, såsom i 41 §. sägs. 44 §•
Skulle den Hemmansegare eller Brukare, hvilken, jemlikt 1 Art. 5 §, är berättigad att på ett enda ställe utöfva brännvinstillverkning för flera, nära hvarandra belägna, honom tillhörande hemman och lägenheter, beträdas att tillverka eller låta tillverka brännvin på annat Bil. t, Exped.-Utskottets Memorial,N:o 3?4< ställe, än det af honom bestämdt uppgifna, böte han lika med den, som utan lof och rättighet brännvinsbränning idkar.
Lag samma vare för den hemmansegare, brukare eller innehafvare, som upplåtit sin brännvinsrättighet åt annan å egorne boende person, men icke destomindre med brännvinsbränning sig befattar. 45 $.
Beträdes någon till brännvinsbränning berättigad och antecknad, att densamma utöfva med ostämplad panna och bröst, bote han derföre to
Rdr och vare de nyttjade redskapen och det tillverkade brännvinet tillika förlustig. 46 $•
I alla de fall, då brännvinstillverkning olofligen å Sön- och Helgdagar föröfvas, plikta den brottslige jemväl för Sabbatsbrott. 47 $•
Egare af ättickefabrik, som öfvertygas att, utan skedd anmälan till afgifters erläggande, hafva med de pannor, hvilka för ättickeberedningen begagnas, tillverkat brännvin, skall icke allenast vara underkastad här ofvan stadgadt ansvar för oloflig brännvinsbränning, utan ock förlora rättigheten att nyttja dessa, för lättnad vid ättickeberedningen tillåtna, större pannor.
Apothekare, som nyttjar destilleringspannor till större rymd eller antal, än tillåtet är, eller för andra än pharmaceutiska behof, skall vara Bil. t.
Exped.-XJtskotlets Memorial, N:o 374.
149 sitt privilegium förlustig, och för hvarje olofligen nyttjad panna böta såsom för olaglig brännvinsbrännig.
48 $.
För innehafvande af brännvinsredskap bote den som öfverträder hvad i g Art. 37 §. är föreskrifvet, hvarje gång 16 Rdr 52 sk.; men beträdes, när brännvinsbränningen är inställd, någon af Städernes invånare att innehafva lösa brännvinsredskap, hvilka då skola, enligt samma Artikels 39 § , vara satta under allmänt förvar, eller finnas i Staden inmurad panna med fast bröst och å l andet alla sådana redskap oförseglade, som, jemlikt sistnämnde §, bordt förseglas, eller har förseglingen derå blifvit bruten, umgälles förseelsen med 33 Rdr 16 sk.; och håfve förbrytaren derjemte alltid förverkat de olofligen innehafda eller icke behörigen förseglade redskapen. 49 §•