Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förvaltnings-ärenderne må blifva skötte med mindre kostnad, men med större skyndsamhet, drift och ordning än förut, af ett minskadt, men bättre lönadt antal ämbetsoch tjenstemän.
Alen om än detta ändamål snart nog kunde vinnas, återstår likväl, att ändamålsi enliga stadganden vidtagas i afseende på ämbetsmännens bildning, befordran och pensioner , emedan hvad derom nu gäller, icke synes vara väl beräknadt.
Tjenst - års beräkningen, som framför skicklighet gäller i befordringsväg vid de flesta ämbets • verk , synes i allmänhet hafva \ 211 vållat, att ynglingar begifva sig till Universiteten förr än de rigtigt kunna draga nytta af föreläsningarne, och derifrån förr än studierne hunnit mogna; allt i ändamål, att genom tidigt engagement vinna meriter, hvilka dock vanligen icke få räknas till godo vid befordringar till Statens tjenster i allmänhet, utan blott inom det verk , der sådane meriter blifvit ådagalagae.
Den bildning, som är påbuden för dem, hvilka på sådant sätt erhålla inträde i'
Statens tjenst, åsyftar vanligen icke sådane allmänna kunskaper, som nu mera för tjenstemännen svårligen kunna umbäras, icke eller fordras alltid kännedom af den befattning eller de göromål, som man ämnar sig att handlägga. -— Således kan man t. ex, vinna inträde i KrigS-Expeditionen utan att känna indelningsverket 5 i Ecclesiastik-Expedidonen, utan att vara bevandrad i Kyrko- eller Scholväsendet, och i Kammar - samt Finance-Expeditionerne, utan att kännedom i Rikets Hushålls-författningar eller Drätsel-verk fordras; hvarförutan, till vinnande af inträde på alla dessa Förvaltningsbanor, icke ens behöfves någon allmän kännedom af Rikets Lagstiftning och Rättegångssätt, oansedt juridisk pröfning ej sällan i Stats-Rådet förekommer.
Efter att på föreskrifvet sätt hafva vunnit inträde i Statens tjenst, åtgår lång tid innan
Lön kan väntas; när denerhålles, arden till tarflig utkomst otillräcklig, och när slutligen ämbetsmannen af ålder eller sjuklighet 212 derifrån endtl«edigas, blir det underhåll, honom bestås, än mindre.
Huru ofördelagtigt alla dessa omständigheter skola verka på Statens tjenst, är i en af de särskilde meningarne närmare utveckladf: *) och har Utskottet, efter granskning deraf, velat föreslå:
Att examen får inträdet i civila ämbets-verk må gåras till en gemensam för dem alla, endast med sdnkildt tillägg af Historien, Stats-rätt och fremmande språk får dem, som vilja vinna inträde i Utrikes förvaltningen, och af de får Bergs - handteringen nödige vetenskaper för dem, som ämna sig, att vid BergsComoiret eller derunder hårande ämbeten och tjenster söka befordran; samt att en förberedande Philosophisk eller allmän bildtiings-examen bör, likasom den Theologirka , vara oflagd, innan man vid Universiteten får tillstånd, att undergå dmbets-examen: och borde likaledes ingen till betjening i Riksens Ständers Verk, Banken eller Riksgälds - Contoir et antagas, utan att hafva undergått den allmänna dmbets-examen:
Att' sedan en allmän civil - dmbets-examen blifvit stadgad, befordrittgs-rätten inom hela den civila årnbetsmanna-corpsen må Varda gemensam, utom till Utrikes Förvaltningen och BergsContoiret, så framt de sökande icke aflagt dertill erfor derli ge särskilde examina; hvaremot medlemmar af dessa begge verk borde, får deras högre kunskapers skuld, hafva befordringsrätt till ailä an - #) Cancelli - Rådet von Hartmans dorffs sednare afdelning.
213 eira civila beställningar, an hvarandras, dock sy. nes tillämpningen af detta allmänna förslag bora blifva varsam, synnerligen i afseende på Domare-ämbeten , att icke oerfarna personer må till desammas bestridande antaga!
Att hvad tjtnstårs och anciennitets beräknande angår, den underdåniga önskan hos Kongl. Majit må avmålas, att vid företagande gransk. ning af bejordrings-lagarne, Kongl. Majit} till beredande af erforderlig bildnings-grad och ökad duglighet hoc ämbetsmännen, i Nåder må täckas förklara, att skicklighet och förtjenst företrädesvis och mer än tjenstårs-berdkning, finge tagas i betraktande vid Syslors bortgifvande, på sätt 28 §.
Regeringsformen jemväl föreskrifver:
Att, till vinnande af erfarenhet huru drender i orterne uppkomma och behandlas, ingen vid central-verken inom Hufvudstaden må till tjenst med Kongl.
Fullmagt befordras, Utan att hafva tjenst gjert hos ämbets - myndigheter a f första instantien i Landsorterne:
A tt, såsom en följd af hvad Utskottet rörande allmän befordrings-rått föreslagit, ledigheter till alla civila beställningar, ehvad de af Kongl. Majit, Colle gier eller andra ämbets-myndigheter besättas, böra i officiella Tidningar kungöras, och en viss ansökningstid, rättad efter möjligheten för sökande från alla Landsändar, att hinna anmäla sig, blifva i allmänhet fastställd', från hvilket stadgande endast ämbeten i StatsRådet synas böra Undantagas'.
Att till alla civila ämbeten , hvarifrån godlycklig afsättning ej får ske , förslag å 3:ve 2X4 bland de sökande bär upprättas , grundade i öfverensstämmelse med stadgandet i 28 §.
Rene, ringsformen , endast på förtjenst oeh skicklighet , Konungen obetaget att bland camp et ente sökande , kunna nämna någon utom förslaget', Att competence endast bör kunna beräknas, mellan behörigen examinerade civila ämbetsmän ; Att ingen må utnämnas till någon sy sia} Utan att erhålla dertill hörande Lön’, Att, då inga tjenster på Stat för besörjandet af blott renskrifning böra finnas , den personal, sorn dertill vid hvarje Ämbets- Verk kan anses nödig , må bland personer , som undergått föreskrifva ämbets-ex amen , antagas af nederbo' rande Chef, emot åtnjutande af arfvode , men titan någon tjenstårs-berdkning sins emellan till befordran, hvilket arfvode vederbörande borde ega , att för dem bestämma i mån af skicklighet och flit; Och skulle följägtligen vederbörande ämbetsmän inom hvarje Verk erhålla ett årligt anslag för renskrifningens besörjande, Copi ster i de särskilde expeditionerne af Konungens Cancelli skulle alltså jemväl upphöra att vara en tjenstegrcid på Stat och af Cancelli st” graden endast så mångå bibehållas, sorn för utskrifningen af hemliga eller eljest vigtiga handlingar samt för tillsynen å öfrig renskrifning och ansvaret får dess vigtighet, kunde, fordras; hörande denna grundsats tillämpas efter behof och omständigheter i Collegier och andra underordnande Verk:
Att, efter skedd förbättring i ämbetsmännens närvarande lonings-vilkor , de får särskilde corn - 2I5 missioner och förrättningar väl tnä kunna erhålla , om så foräras och af dem önskas , ledighet fr fin vanliga ömhet s -göromål, men inga andra ar {voden eller traktamenten, än equip elings- beskicknings- och resekostnader, enär sådant må erfordras; men att deremot hvar och en, som han förordnas i deras ställe, bör undfå sådan löneförhöjning , att hans inkomst af Staten alltid svarade mot lönen för det ämbete han utöfvade ; och om någon på samma gång förvaltade seine, borde han endast
Jå uppbära lönen för det högsta, och medlen tagas af vederbörande förvaltningars lag till extra utgijter ; Att begrafningshjelp icke vidare må för Statens löntagare innehållas; äfvensom att pensioner åt ämbetsmän anslås, på det sätt, enligt ofgifvet förslag , att den sorn vöre 60 år gammal och tjent i 40 år j borde erhålla fdelar af sin lån i pension j men den , som vöre 65 och tjent 4g år, samt den, som i och för tjenst eils utöfning förlorat lemmar, hälsa eller förmåga, att med ämbetsförrät/ningar fortfara eller annorledes försörja sig, deremot vara förvissad om liela sin lön i pension , äfven om olyckan träffade honom i yngre år; och skulle den, sorn efter en sådan reglering fordrade eller mottoge accord, vara sin pensions-rdtt förlustig; Och sluteligen:
Att ej mindre löner än pensioner böra jernmare än mt rättas efter ämbetsgradefve, så att ingen finge större lån eller pension, än sin förman, och båda delarne vara lika inom samma gråå. ai 6 Beträffande sluteligen verkställigheten af den förändrade organisation af Rikets Styrelse-verk , som utgjort föremålet för Utskottets bearbetande3 så får Utskottet, med anledning af hvad i det föregånde blifvit yttradt, vördsammeligen tillstyrka , att Riksens Höglofl.
Ständer ville hos Kongl. Maj:t anmäla den underdåniga önskan , att de delar af förslaget, som icke bero på constitutions-förändringar, måga , deräst förslaget godkännes, så fort ske kan, befordras till verkställighet, i hvilket ändamål Instructioner för de blifvande
Ämbets-verken skymlsammeligen borde utarbetas, på det att ytterligare uppskof icke må inträffa med denna organisation, som Riksens Höglofl.
Ständer, sedan I8o9» vid hvarje Riksmöte påyrkat , och hvilken, så vidt den ej af lagförändringar hindras, utan på Kongl. Majrt endast beror, kan när som heldst verkställas: kunnande underordnade Collegier och Ämbets verk, så snart Förvaltnings-grenarne, efter föregång* ne constitutions förändringar , blifvit syftesenligt inrättade, sedermera eller efter deras nya reglering flyttas under de förvaltningsgrenar, dit de rätteligen höra, samt ärenderna emedlertid handläggas i de Ståts-Expeditioner , der de nu upptagas.
Hvad åter angår Stats-Rådets sammansättning , så är förhållandet dermed annorlunda, emedan dess antal och verkningskrets i Grundlagen finnas bestämde:
Och får Utskottet till hvad derom förut är yt - 217 tradt, göra det tillägg, att då Utskottet ansett en väsendtlig förändring af nu varande ämbetsförhållanden bestå deruti, att icke i Stats organismen underordnade må innehafva högre rang än deras förman; så har Utskotter, i enlighet med Stats-Rådens, i Regeringsformen nu bestämde rang, och med afseende derpå, att Justitiae-Råden synas, i följd af ämbetets vigt, böra följa dernäst, föreslagit rangen för Presidenterne i Coliegierne lika?.» med äldsta General-Major:
Men om Stats-Råden och Förvaltnings-cheferne skull le erhålla högsta eller Fältmarskalks-rang, hvilket torde vara så mycket större skäl, som dessa ämbeten otvifvelaktigt äro de vigtigaste i Riket; så tror Utskottet, att Justitiae-Rådens och Collegii - Presidenternes rang borde derefter uppflyttas.
I förutnämnde afseende, eller för att bereda verkställighet i de delar af detta Förslag, som icke tarfva grundlags-förändringar, har Utskottet, lika med Committerade (sid.
Ig2.) trott sig böra tillstyrka, att, sedan Kon^l. Maj:t fastställt grunderne får den nya regleringen samt hvilka ämbets - verk skola komma att fortfara , eller till sin Organisation förändras , förslag till Instructioner för dessa verk dä må blifva, i öfverensstämmelse med samma grunder , skyndsamt upprättade, dervid tillika betjeningens personal uti hvarje ämbetsverk, i förhållande till gör omålens vidd och beskaffenhet, borde bestämmas, efter hvilka Instructioners fastställande, den nya organisations-planen genast borde, så vidt ske 218 kan, sdftas i verkst cillighet; och skulle i sammanhang dermed den inre ordningen för arbetets gång inom hvarje verk uppgöras och fastställas.
Likaledes har Utskottet för sin del antagit Committerades förslag, att Ledamöter och betjening till de nya förvaltnings-verken böra tagas från nu varande ämbets-verk, på det att Staten icke måtte med nya Löner eller alltför betydliga pensions - anslag blifva belastad *).
Och då det ingalunda vore med rättvisa eiler billighet instämmande, att nu varande ämbets- och tjenstemän, antingen de i ett eller flere verk äro anställde , förlora dem nu tillkommande Löne inkomster, hvar* på möjligheten af deras utkomst varit beräknad; så har Utskottet trott sig böra föreslå, det tjenstemän af alla grader, som eg a ständige löne-jörmåner, ehvad tjenstemännen äro med ju!lmagter eller constitutorialer fårsedde, håra dervid bibehållas , intill dess de till befattningar vied motsvarande elier högre
Lön varda befordrade; dock härifrån undantagne de ämbets- och tjenstemän, som i afvaktan på en förändrad organisation af Styrelse - verken , blifvit af Kongl. Majit tills vidare förordnade och derföre åtnjuta lönerne i egenskap af arfvoden; Varande det i öfrigt utom all fråga, att löner, enär de genom innehafvarens afgång eller befordran blifva lediga, till Stats-Cassan skola indragas. *) Committerades betänkande, sid. 183.
219 I 'sammanhang härmed har Utskottet jemväl antagit, att, till undvikande af Statens betungande med utgifter i och för den nya ämbets-regleringea, det förhållande lämpeligast synes kunna iagttagas, att de förökade Lönings-förmåneme, hvdka dervid bliiva nödige för åtslc ill ig e ämbets- och tjenstemän, icke utgå annorlunda än i den mån de indragne lönerne blifva genom innchafvarens afgång eller befordran ledige *), för vinnande af hvilket ändamål till Kongl. Majtt synes böra öfverlemnas, att använda de löner, som genom afgång elter befordran indragas vid de Verk, der sådant anses af behofvet mest påkalladt, utan afseende derå, oin lönen derstädes, eller vid något annat verk blifvit ledig, sä att, enär någon tjenst inom e:t verk blefve vacant, den jnå förenas med någon Minan inom detsamma till dess lån och arbete blifva betydliga nog för hvar och en, sona händelsen redan lärer vara i Stats-Contoiret: och kunde i följd häraf provisoriska lördngsstater uppgöras, för att vid först blifvande Riksdag till Riksens Höglofl.
Ständers pröfning ötverlemnas.
Sluteligast, och då det för fortsättning af Hushålls- och Cameral-författningaines sammandragande och nya redaction, om vigten hvaraf Utskottet sig förut yttrat, äfvensom för utarbetandet af de för ämbetsverken blifvande instructioner , är angeläget, att nödige Cancelli.
Rådet von Hartmansdorff,s Betänkande sednare afdelningen.
220 medel icke saknas; så har Utskottet, med härtill ytterligare hemtad anledning af Kongl, Maj:ts nådiga skrifvelse till Riksens Höglofl.
Ständer d. 4 sisth Martii, velat tillstyrka, att det anslag af 3000 R:dr, som hittills varit på indragnings-staten, för detta ändamål upp. förde, måtte än vidare få fortfara.
Hvad sålunda rörande
Styrelse-verkens reglering i hela sin vidd blifvit yttradt, får Utskottet till Riksens Höglofl.
Ständers vidare granskning vördsamt öfverlemna.
Varande de reservationer, som af en del Utskottets Ledamöter mot piuralitetens beslut i åtskilliga omständigheter blifvit anmäldte, uti bifogade Protocolls-Utdrag upptagne.
Stockholm den 25 Augusti 1823. 221 Bil.
Litt, A. I anledning af Riksens Höglofl.
Ständers Särskildta Utskotts Förslag till Rättsfrågors afsöndrande från Förvaltnings-Verken, komma förändringar i nedannämnde Lagens rum i fråga, nemligen: i;o 27 Cap. 9 §.
Bij g svinga-Balken skulle erhålla denna lydelse; ”Nu nöjes man ej åt ”Härads-Rättens slut i dessa mål; fullfölje ’’hos Domaren sin klagan , som i Rättegångsväsen om laga vad sägs.” 2:0 25 Cap. 8 §. samma Balk, fordrar blott detta tillägg: ’’Menar någon, att vid förrättad vägdelning honom för när skett; sö’’ke då ändring deri , genom instämning till ”behörig
Domstol , som i Rättegångs.Balken ’’sagdt är.’’ 3:0 10 Cap. 16 §.
Rättegångs-Balken synes sålunda böra förändras : ’’Tvista Krono hemman , ett eller flera, om jord eller Bya”skillnad ; lagge dem Härads-Rätt emellan.
”Gränsar till dessa allmänning, vare lag sam» ’’ma: och förordne Konungens Befallningshafvande någon, som å ämbetets vägnar ”när är, då Kronan del i saken häfver.
Dö”me ock Härads-Rätt om åverkan å Kronojord.
” Stockholm den 25 Augusti 1823.
222 Bil.
Litt. B. Förteckning öfver de förändringar i Grund» lagarnes reglementariska föreskrifter, som vid en ny Styrelse-verkens reglering kommit i fråga, och sorn, deräst förslaget bifailes,föranleda till ny redaction af vissa §§. i dessa Lagar , nemligen : 1:0 Att Förvaltnings-cheferne eller SratsSecreterarne må erhålla benämning af föredragande Stats-Råd. 2:0
Att alla Förvaltnings-Cheferne böra vara Ledamöter af Stats-Rädet, med skyldighet att , när de icke äro hindrade, öfvervara hvarandras föredragningar. 3:0 Att Närings- och Drätsel-ärender höra åtskiljas under hvar sin föredragande. 4:0 Att Landt- och Sjö-Krigs-ärender må erhålla hvar sin särskilda Chef. 5:0
Att de icke föredragande Stats-Rådens antal, med inberäkning af Hof-Cancelleren skulle inskränkas till fyra, nemligen 3 civila och en militair. <5:o Att Justitiae-Stats-Ministern icke borde vara Ledamot i Konungens Högste Domstol, utan blott Chef för den administrerande delan af Justitiae.förvaltningen och föredragande i Stats-Rådet af alla dithörande ärender, samt innehafvaren af den Justitise-Cancelleren nu anförtrodde uppsynings- och åklagare-befattning (alternativt). 7:0
Att ett af de icke föredragande StatsRåden må bibehålla benämningen af Hof - 223 Canceller och ega särskildt inseende öfver Riks-Archivet och Kongl. Tryckeriet (alternativt). 8:0 Att Hof-Cancelleren icke hör med Utrikes Stats Ministern dela utrikes förvaltningen och stadgandet derom i Regeringsformen således utgå. 9:0 Att Hof-Cancellern icke borde till Riks-Stånden öfverlemna Konungens propositioner, utan sådant tillhöra vederbörande Förvaltnings-chefer. io;o Att Hof-Cancellerens inseende öfver skrifters allmängörande samt öfver bokhandeln skulle öfverlemnas till Ecciesiastik-Förvaltnings chefen. n;o Att Rikets allmänna ärenders Beredning , såsom öfverflödig, må indragas.
Stockholm den 25 Augusti 1823.
224 Utdrag qf de hos R. H. S. Särskildta Utskott hällne Protocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockhohn år 1823.
Emot pluralitetens beslut vid granskningen af Committerades, till Högloft.
Sräskildta Utskottet öfverlemnade Betänkande rörande Rättsfrågors skiljande från Förvaltningsverken , hafva uti nedananförde omständigheter reservationer blifvit af enskilda Ledamöter anmälde, nemligen:
Vid i:sta Titelns 2 Moment, upptagande tvister om uppfyllande eller rätta tydningen af de emellan Kronan och enskildte ingångne Contracter: Af Herr Friherren och Ordföranden, Herr Öfversten Lefrén , Herr Biskopen Doctor Wallenberg och vice Talemannen Jon Jonsson, hvilka ansågo de i detta mom. upptagne tvister vara af administrativ beskaffenhet , äfvensom enahanda reservation blifvit af Herr Biskopen särskildt anförd beträffande de i y inom. upptagne tvister, om Kronan förbehållen tionde eller ränta blifvit rätteligen forslad och levererad, eller icke.
Vid Tredje Titeln har Herr Biskopen Doctor Wallenberg jemväl reserverat sig emot pluralitetens mening, att de i i Mom. uppräknade tvister äro af judiciel natur, hvarjemte reservationer endast beträffande de vid 225 vid slutet af samma moment onanämde tvister om nyttjo-rätt till kronoskär, strander och holmar, som icke höra under visst hemman, blifvit anförde af Herr Friherren och -Ordföranden, och vice Taiemannen Jon Jonsson.
Emot beslutet om judiciella beskaffenheten af de i 2;ra mom. af denna Titel upptagne tvister, cm Jörmdnsrdtt till skatteköp, har reservation vidare blifvit af Herr Biskopen, Doctor Wallenberg i protocollet antecknad; äfvensom beträffande 3:dje morn., sorn innehåller tvister om klyfning af Kronohemman, uti hvilket sistnämde afseende Herr Friherren och Ordföranden sig i reservationen förenat.
Herr Öfversten Lefrén har ansett tvister cm klyfning af Kronohemman vara judiciella, om de skola stanna vid irsta instantien, men funnit dem vara administrativa, om de till högre ort få fullföljas.
Vid /pde mom. är af Herr Friherren och Ordföranden samt Herr Biskopen Doctor Wallenberg reservation anförd emot pluralitetens mening, att tvister om fardag å boställen och andra allmänna lägenheter, hvilka under arrende innehalvas, äro af judiciei natur; äfvensom Herr Biskopen, för dess del, anmält reseivation emot beslutet om juridiska beskaffenheten af de i 5 morta, om nämde tvister, om företräde till hygge eller mulbete å allmänningar eller till begagnande af Slirsk.
Vtsk,Betänk, t 5 226 andra rättigheter eller förmåner å vissa Kronans tillhörigheter.
Emot piurälitetens beslut, att de i 6tte rnom. upptagne tvister emellan städernas innevånare om den åt städerne donerade jord böra juridiskt behandlas, men att administrativa maiten ej derigenom må rubbas i tillsynen, att jorden begagnas till sitt ändamål, huruvida den jår skiftar och mera dylikt, som ingår i förvaltningen deraf, hafva reservationer blifvit anförda af Herr Friherren och Ordföranden , Herr Öfversten Lefrén, Herr Biskopen Doctor Wallenberg * Herr Borgmästaren Hjertström och vice Talemannen Jon Jonsson , hvilka trott, att tvister Om rättighet till den åt städerne för vissa ändamål eller till samfäldt begagnande anslagne jord, och hvilken ej under egande rätt må upplåtas , böra af förvaitnings-myndigheterne afgöras; och förklarade Herr Commerce - Rådet Egge dess mening uti förevarande afseende vara den , att alla frågor om rättighet till sådan stadsjord, som icke kan genom köp, skifte, arf eller gåfva abalieneras , tillhöra förvaltningsverken, men att tvister om rättighet till annan sjelfegande jord böra öfverlemnas till Domaren.
Vid 4:de Titeln hafva Herr Friherren och Ordföranden samt Herr Biskopen Doctor Wallenberg sig reserverat emot pluralitetens beslut, att de i i:sta mom. upptagne tvister om fördelning af skyldigheterne , att 227 bygga Och Underhålla allmänna hus, broar och vägar, vore af juridisk egenskap.
Emot beslutet vid 2 mom., att tvistet öm deltagande i stadgadt arbete till innehafvare af Kungsgårdar och Boställen, böra i juridisk väg behandlas, reserverade sig Herr Biskopen Doctor Wallenberg » icke derföre att han tvekade om dessa tvisters judiciella natur, utan derföre, att Herr Biskopen, då hvarken den ena eller andra
Domstolens rättvisa borde sättas i fråga , ansåg mål af denna beskaffenhet kunna lämpligare och skyndsammare af Förvaltnings-verken handläggas 5 och anförde Herr Biskopen jemväl reservation emot beslutet om judiciel behandling af de i 3*.dje mom.
Upptägne tvister, örn kronotionde eller ränta, som till ämbetsoch tjenstemän är anslagen, eller af enskilde personer innehafves, blifvit rätteligen forslad och levererad eller icke, äfvensom emot beslutet rörande de i 4 mom. omnämnde tvister om Skattekols leverering vid Bergverk, hvilka tvister Herr Biskopen ansåg likaledes böra af Förvaltnings-verken behandlas» Både Herr Biskopen samt Herr Friherretl och Ordföranden anmälde derefter ehahanda reservationer emot pluraliteteris beslut, så Väl i afseende på 6;te morn., angående tvister om fullgörande af contracter örn lön och andra förmåner emellan Ryttare, Soldater och Båtsmän , samt deras Rusthållare eller Rotebönder, som ock i afseende å g morn. angående tvister om deltagande uti rustnings* 22g och roterings-skyldigheter, då frågor uppstå intressenternc emellan inbördes.
Vid granskning af 5\te Titelns irsta moment , upptagande alla bergshandteringen rörande tvistemål , blefvo emot pluralitetens beslut i afseende å de under Litt. b) c) d) och e) uppräknade ärender , på den grund, att administrativa åsigter äfven måste i pröfningen af desamma ingå , reservationer anförda af Herr Friherren och Ordföranden , samt Herr Biskopen Doctor Wallenberg, som ansågo, att, uti de under Litt. h) omnämnde ivister om förlag vid Bergs- och Brukshandteringen , administrativ pröfning också måste ega rum', och förbehöllo derföre, att så beskaffade mål icke mätte till vanliga domstolar hänvisas $ hvarförutan Herr Friherren och Ordföranden trodde, att de under Litt* i) och k) omnämnde tvister om klyfning af Bergsmanshemman samt om vatten-uppdämningar vid anläggning af nya Bruk och Bergverk eller vid redan anlagda böra af Förvaltnings - myndigheterna handläggas.
Beträffande 2:ra mom, angående åtskilliga mål, som hafva gemenskap med de under Commerce-Collegium för närvarande hörande näringar, blefvo emot besluten om judiciella egenskapen af de under Litt. b) upptagne ärender, nemligen skuldfordringsmål och andra tvister emellan fabriks- och slöjdeidkare och deras arbetare, samt emellan sådane näringsidkare och deras förläggare om hvad som allena handteringen eller rörelsen 229 angar, så ock fordringsanspråk i allmänhet hos fabriksarbetare , följande reservationer anmälde, nemligen: Af Herr Biskopen Doctor Wallenberg emot beslutet i det hela , samt Af Herr Friherren och Ordföranden , endast i afseende på tvister, som allena röra handteringen eller rörelsen; hvarförutan jemväl emot beslutet vid de under Litt. d) upptagne tvister med Skeppsrederier om kostnads-ersättning för utrikes varande sjömäns hemförskaffande , reservationer anmäldes af Herr Friherren, hvilken ansåg alla mål, som fordra sakkännedom, böra af en domstol, deri sakkunnige män finnas , handläggas.