Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Brot. 18.';o & *86*. 4 Sami., 1 Afd., fl Band. 24 Haft. 2 10 Slats-Vtskottcls Memorial, M 226. ket heldre beviljas, som någon hamn icke finnes emellan Jönköping och Wadstena och anläggningen af en lastbrygga vid Grenna sålunda skulle blifva af vigt ej blott för staden utan äfven och i synnerhet för kringliggande sädesrika orter.
Emellertid och då 2:ne Riks—Stånd, på sätt nämndt är, bifallit Utlåtandet denna punkt, och Utskottet icke finner skäl anförde, som kunna föranleda till ändring deri, får Utskottet sitt afgifna utlåtande vidblifva.
Från Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit återremisser: å 10:de punkten, angående hegardt anslag för muddring och rötning af Stång ån, til! förbättrande af segelleden emellan Roxen och Linköpings hamn, samt å ll.te punkten, angående ifrågasatt anslag till hamnbyggnaden vid Mariestad; men då desse punkter blifvit af de 3:ne öfrige Riks-Stånden bifallen, och följaktli gen, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, afgjorde, anser Utskottet, någön åtgärd, i anledning af återremisserna, ej vara att vidtaga. 12:te punkten, innefattande hemställan, att det af Kongl. Maj:t till hamnbyggnaden vid
Hjo äskade anslag af 50,000 R:dr icke måtte af Rikets Ständer beviljas, är bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, men återremitterad af Preste- och Borgare-Stånden, hvarvid anmärkts, att den ifrågavarande hamnbyggnaden vöre af serdeles stor vigt, emedan derigenom sjöfarten på Wettern, på hvars hela vestra kust ifrån Carlsborg till Jönköping icke fanns någon hamn, blefve betryggad samt att
Hjo stad vore en nederlagsort för spannmålen från en stor del af Skaraborgs län, hvadan äfven på denna grund en hamnanläggning derstädes vore behöflig och för kringliggande orten af väsentligt gagn.
Varande, med anledning häraf, inom desse Riks-Stånd yrkadt, att anslag för det ifrågavarande ändamålet borde beviljas.
Då emellertid Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallit denna punkt, och Utskottet icke finner skäl anförda, som deruti kunna föranleda ändring, får Utskottet sitt afgifna utlåtande vidblifva.
Från Ridderskapet och Adeln har Utskottet erhållit återremiss å 13:de punkten, angående ett anslag till kanals öppnande genom Tjufholms-sundet i farleden till Luleå; men då de 3:ne öfrige Riks-Stånden bifallit denna punkt, hvadan, jemlikt 75 g Riksdagsordningen, ärendet är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning. 15:de punkten, deruti Utskottet afstyrkt Rikets Ständers bifall till gjord framställning om ett anslag af 13,200 R:dr till hamnens förbättring vid Westerås stad, Slals-Utskotlels Memorial, JM 226. ii är från Preste- och Borgare-Stånden återremitterad.
Till stöd för återremisserna bar hufvudsakligen blifvit anfördt, att på ifrågavarande vigtiga hamnbyggnadsarbete redan blifvit nedlagde 40,000 R:dr; alt stora summor ännu erfordrades, innan hamnen, efter en nu mera förändrad plan kunde blifva fullbordad, hvilka summor svårligen kunde utur stadens egna tillgångar beredas, samt att, vid sådant förhållande och då något anslag af statsmedel för den kostsamma hamnbyggnaden förut icke blifvit lemnadt, det vore billigt att det nu ifrågaställde beloppet finge för ändamålet utgå.
Då emellertid Ridderskapct och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallit utlåtandet i denna punkt och Utskottet icke finner skäl anförde, som kunna föranleda ändring deri, får Utskottet sitt afgifna utlåtande vidblifva.
Från Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit återremisser å följande punkter, nemi.: 16:de punkten, angående anslag lill fullbordande af hamnbyggnaden i Ystad, samt 21:sta punkten, angående anslag till öppnande af en kanal-ledning ifrån Mälaren lill Storsjön uti Daga härad; men sorn berörde punkter blifvit af de 3:ne öfrige Riks-Ståuden bifallne, och följaktligen, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, äro af Rikets Ständer afgjorde, anser Utskottet, någon åtgärd, i anledning af återremisserne, ej vara att vidtaga.
Öfrige punkter uti Utlåtandet M 163, äro af samtlige Riks-Stånden antingen bifallne, eller lagde till handiingarne.
Vid 7:de punkten, i fråga om anslag till Kalmar hamn. af Grefve Mörner, C. G.: »Med anledning af tre stånds återremiss af 7:de punkten i Stats-Utskottets
JVs 163, har Utskottet funnit sig föranlåtet frånträda sitt förra beslut i denna punkt och i stället tillstyrka Rikets Ständer att för förbättring af hamnen vid Kalmar, hvartill kostnaden blifvit beräknad till 33,127 R:dr, bevilja ett anslag af 35,386 R:dr R.ko.
Enligt mitt förmenande hafva de skäl, som Utskottet i sitt förra Betänkande framställt för sitt då afgifna afstyrkande utlåtande, icke blifvit till deras giltighet förringade genom hvad till stöd för anslagets beviljande är vordet inom de serskilda Riks-Stånden andraget, och derföre har jag ej öller kunnat uti pluralitetens nu fattade beslut instämma.
Det förra utlåtandet framlade för Rikets Ständer, huruledes från stadens sida framställning blifvit gjord om statsanslag för bestridande af kostnaderne för anlägg - 12 Stats-Utskollds Memorial, M 226. ning af en ny inkörsväg till staden, oaktadt åtskiliige egendomsegare i grannskapet af Kalmar förut serskilda gånger erbjudit sig att bekosta samma väg, endast emot rättighet att under vissa år få uppbära de bropenningar, om hvilkas tillgodonjutande staden nu vetat bereda sig en försäkran äfven för framtiden, till föga fromma för de trafikerande.
Sedan detta förhållande kommit till allmän kännedom, har man nu mera insett omöjligheten, att för nyssnämnda väg-anläggning begära statens understöd, men yrkandet om statsbidrag för hamnens förbättring har man deremot så mycket ifrigare fortsatt.
Det torde då vara skäl erinra: att Kalmar icke för närvarande är i saknad af hamn, utan har en jemförelsevis ganska trygg sådan, der man ej försport några olyckor hafva inträffat; att staden sjelf funnit sina inkomster af hamnen så tillräckliga, att den för flere år sedan sökt och erhållit nedsättning af den derstädes förut påbjudne tolag; att för den hufvudsakligen inom Östersjön inskränkta sjöfart, som ifrån Kalmar bedrifves, hamnen ej saknar tillräckligt djup; samt att något hvar, som till Kalmar anländt mied de på Tyskland gående Ångfartygen, torde varit i tillfälle erfara, att det är snarare bristen på lämpliga bryggor, som är att i Kalmar öfverklaga, än saknaden af säker hamn.
Då nu härtill kommer att staden icke erbjudit sig att i någon mån deltaga i kostnaden för hamnens förbättring, utan påyrkat att staten till och med skulle lemna tillskottet för anskaffande åt densamma af ett nytt Mudderverk, i stället för det odugliga, som staden nu eger, och dessutom de för Rikets
Ständer disponibla tillgångar redan blifvit för flere andra af Utskottet tillstyrkta anslag så nära tagne i anspråk, att jag betvifla!, att ett så betydligt belopp, som det för ifrågavarande arbete erforderliga, ännu finnes återstå, bar jag trott mig böra vidblifva Utskottets i det förra Betänkandet uttalade åsigt.» Häruti instämde Herr v. Troil, S. G., Friherre Klinkowström, R. M., Herr Rappe, C. G. F, samt Friherre d’Albedyhl, C. H. af Riksdagsfullmäktigen Per Persson frän Örebro Län: »Emot Stats-Utskottets beslut, om anslag till Kalmar stads hamn, får jag mig reservera på den grund, att då Statens tillgångar äro föreslagna till andra föremål och det så mycket att de, med omkring 100,000 R:dr B:ko, öfverstiga beräknade inkomsterna, jag anser att, ehuru nyttigt det kunde vara att till ombyggnad af Kalmar hamn lemna medel, dermed dock för närvarande bör anstå intill dess att tillgångar kunna beredas.
Att lägga extra utgifter uppå bevilluingen är en bana, som Rikets Ständer icke böra beträda.» Stals-Utskoltets Memorial, JYs 227. 13 JfS 227.
Memorial, i anledning af erhållne äterremisser ä Uti.
M 165, angående extra statsanslag till föremål, tillhörande Finansdepartementets handläggning. (U. A.) Borgare- och Bonde-Stånden hafva återremitterat
Irsta punkten af förenämnde utlåtande, deruti Utskottet tillstyrkt beviljandet af det utaf Kongl. Majrt för ombyggnad af Tranebergs bro på vägen till Drottningholm, äskade anslag 48,000 Rrdr.
Inom förstnämnde Riks-Stånd har blifvit ifrågasatt — dels huruvida den nu föreslagna summan rimligen kunde erfordras för uppförande af ifrågavarande brobyggnad och om anslaget dertill icke kunde nedsättas åtminstone till hälften, dels ock om icke, enär denna bro bufvudsakligen syntes vara anlagd för befrämjande af kommunikationen emellan bufvudstaden och Drottningholms Kongl. Slott, samt de
Drottningholm angränsande kommuner icke äro pligtige att till brons underhåll bidraga, lämpligast vore att ifrågavarande anslag utginge af de till Slottets underhåll anvisade medel.
Under åberopande hufvudsakligen af enahanda skäl, som finnas upptagna i Riksdagsfullmäktigen David Anderssons från Hallands län mot förevarande punkt afgifna och Utlåtandet bifogade reservation, samt med instämmande uti den åsigt, att de kommuner, som af dylika byggnader draga fördel, sjelfva böra desamma underhålla, hafva de fleste talare, hvilka inom Bonde-Ståndet yrkat återremiss, bestridt allt statsanslag för nu ifrågaställa brobyggnad; varande af en ledamot föreslaget, »att kommunen af statsmedel, måtte erhålla ett lån på billiga vilkor, för att dermed försätta bron i behörigt stånd, med rättighet att derefter af alla trafikerande, utan undantag, uppbära bropenningar».
Då emellertid Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallit Utskottets utlåtande i denna punkt, får Utskottet, som icke funuit sådana skäl vara anförda, som kunna föranleda till ändring deraf, sitt afgifna utlåtande vidblifva.
2:dra ■punkten, rörande äskadt statsanslag lill utgifter för kolonien S:t Barthelemy, har blifvit återremitterad af Ridderskapet och Adeln; men som de öfrige 3:ne Riks Stånden bifallit denna punkt, hvilken sålunda, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, är af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning.
Stockholm den 10 Juli 1851. 14 Stats-Ulskollets Memorial, JYs 228.
M 228.
Ank. till Exp.-Ctsk. den 10 Juli 1851, kl. 11 f. m.
Memorial, i anledning af erhållne återremisser ä Utlåtandet JM 166, angående extra statsanslag till föremål, tillhörande Ecclesiastik-Departementets handläggning Till Utskottet hafva blifvit återremitterade följande punkter af förenämnde betänkande, nemligen: 3:dje punkten, angåeude statsanslag till uppförande af ny byggnad för den kemiska institutionen vid universitetet i Upsala, är återremitterad från Bonde-Ståndet; men som denna punkt af de öfriga trenne Riks-Ständen blifvit bifallen och sålunda, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, är af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning.
5:te punkten, deruti Utskottet afstyrkt Rikets Ständers bifall å Kongl.
Majlis nådiga begäran om ett årligt anslag af 1000 R:dr lill Svenska Nykterbets-sällskapet för nykterhetens befordrande, har blifvit återremitterad af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, på grund af flera talares framställningar, angående dels angelägenheten af fyllerilastens kraftiga motarbetande, dels den af erfarenheten ådagalagda nyttan af nykterhetsskrifters utgifvande och kringspridande bland allmänheten.
Varande, med anledning häraf, yrkad t, att Kongl.
Maj:ts i ämnet afgifna nådiga proposition måtte bifallas.
Borgare- och Bonde-Stånden hafva deremot godkänt Utskottets yttrande i ,denna punkt; och då Utskottet ieke funnit sådana skäl vara anförda, som kunna föranleda till ändring deraf, får Utskottet sitt afgifna utlåtande vidblifva.
6:te punkten, hvaruti Utskottet tillstyrkt, dels att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts nåd. disposition ställa ett belopp af 1000 R:dr B:ko, alt användas såsom kostnadsersättning för nödvändiga resor och skrifvarebiträde i och för utgifvande af en 4:de volym af Svenskt Diplomatarium, dels ock anvisa en summa, stor 600 R:dr B:ko, för ombesörjandet af den hittills eftersatta afritningen af qvarvarande sigiller vid redan aftryckte och i de utkomne delarne af nyssnämnde verk intagna handlingar, har från Borgare-Ståndet blifvit lili Utskottet återremitterad; men som denna punkt (U. A.) Ståts-Utskottets Memorial, JYs 229.
15 är af de öfriga frenne Riks-Stånden bifallen, och sålunda, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet ansett sig icke kunna med densamma taga vidare befattning.
Öfrige punkter af Ut låtandet N:o 166 äro af samteliga Riks-Stånden bifallne.
Stockholm den 10 Juli 1851. 229.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Mars 1851, kl. 2 e. m.
Memorial, * följd af erhållen återremiss af Utlåtandet N:o 164, i anledning dels af Kongl. Maj.ts nåd. proposition, angående låneunderstöd för anläggning af jernväg emellan städerna Orebro och, Nora, dels af väckt motion i samma ämne. (U. A.) Förenämde utlåtande, deruti Stats-Utskottet tillstyrkt att, derest ett bolag varder bildadt för anläggning af jernväg emellan städerna Örebro och Nora, Rikets Ständer måtte bevilja nämnde bolag dels ett anslag af 75,000 R:dr utan återbetalningsskyldigbet, dels ett lån al 150,000 R:dr, emot vissa af Utskottet föreslagne vilkor, har af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Rorgare-Stånden blifvit bifallet med en af förstnämde Riks-Stånd beslutad och af de båda andra Riks-Stånden, efter inbjudning, jemväl antagen förändring uti mom. litt.
F. af de föreslagne vilkoret Bonde-Ståndet har deremot återremitterat utlåtandet, samt lagt Ridderskapet och Adelns inbjudning till handlingarna.
Då likväl merberörde utlåtande blifvit på omförmälde sätt af trenne Riks-Stånd bifallet och således, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, ärendet är af Rikets Ständer afgjordt, finner Utskottet återremissen icke kunna till någon åtgärd föranleda.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1881. Stats-Vtskottets Memorial, N:o 230. 1 N:o 230.
Ank.' till Exp.-Utsk. den II Juli 1851, kl. 7 t. m.
Memorial, i anledning af återremisser å utlåtandet N:o i41-> angående låneunderstöd för uppbyggandet af den nedbrunna delen af staden Lidköping samt verkställandet af den nya tomteregleringen derstädes.
(Rgds Afd.) Preste- och Borgare-Stånden hafva återremitterat Stats-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallna, utlåtande N:o 141, deruti Utskottet, i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts härom aflåtna nådiga proposition, tillstyrkt Rikets Ständer att, i anseende till den Lidköpings gamla stad år 1849 öfvergångna eldsvåda, bevilja 2:ne serskilda län, nemligen ett å 66,666
Rdr 32 sk., för den nedbrunna stadsdelens återuppbyggande, och ett å 13,333 Rdr 16 sk., för uppförandet af den efter eldsvådan föreskrifna nya tomtereglering.
Beträffande förstnämnde lån och vilkoren för detsamma, så har, enligt återremiss-handlingarne, inom Preste-Ståndet icke någon anmärkning förekommit, men deremot är inom Borgare-Ståndet erinradt: att, derest lånemedlen, på sätt Utskottet föreslagit, endast skulle få utlemnas till de tomtegare, som uppförde byggnader af sten eller annat icke eldfarligt ämne, komme de mindre bemedlade bland stadens brandskadade invånare icke i tillfälle att af detta låneunderstöd sig begagna, emedan uppförandet af stenhus i en ort, der tegelbruk ej finnes, vore förenadt med så betydliga kostnader, att de allenast af förmögne tomtegare kunde bestridas.
I fråga om villkoren för byggnadslåns Bih. till II.
Prot. 1850—51. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 25 Haft. i 2 Stats-Utskoltets Memorial, N-o 330. erhållande, hade Rikets nu församlade Ständer också, genom bifallandet af Stats-Utskottets utlåtande Nio 61, medgifvit, att i orter, der lokala förhållanden påkallade uppförandet af andra byggnader än stenhus, finge lån för sådant ändamål jemväl utgifvas.
Omförmälde af Utskottet vid tillstyrkandet af nu ifrågavarande lån fästade förbehåll skulle ej heller vara föreslaget i Kongl. Maj:ts åberopade nådiga proposition; och genom uteslutandet af detta förbehåll skulle
Riksgälds-kontorets säkerhet för lånemedlens återbetalning icke komma att i någon mån förminskas.
Med hänsigt till dessa och de i Hr Wetterbergs motion anförda förhållanden, har derföre yrkats, att Rikets Ständer, ptom den af Utskottet för stenhusbyggnader tillstyrkta summa, måtte bevilja det af motionären föreslagna lånebelopp af 33,333 Rdr 16 sk. för uppförandet af trädhus.
Vidkommande åter Utskottets framställning, rörande det för tomteregleringen föreslagna understöd, så hafva de af nyssbemälte motionär upplysta och i Utskottets återremitterade utlåtande omnämnda förhållanden blifvit åberopade till stöd för åtskilliga, inom både Preste- och Rorgare-Stånden framställda, anmärkningar i afseende på ej mindre otillräckligheten än beskaffenheten af det bidrag utaf allmänna medel, som för sagde föremål af Kongl. Majit förordats och af Utskottet tillstyrkts.
Hå genom Kongl.
Brefvet den 1 Oktober 1828 vore stadgadt, att en stad, efter der timad eldsvåda, icke finge återuppbyggas förr, än ny gate- och tomtereglering blifvit af Kongl. Majit i nåder fastställd, och då de äldre tomternas egare således, genom denna författnings tillämpning, rubbades i sin dispositions- och eganderätt samt måste för det allmännas nytta underkasta sig ansenliga kostnader, syntes staten ega en moralisk förbindelse att förekomma, det enskilde medborgares välfärd uppoffrades för att kunna efterlefva högstberörde författning.
För nya tomteregleringars verkställande hade också, sedan samma författning utfärdades, betydliga, efter dermed förenade kostnader lämpade, statsbidrag blifvit andra nedbrunna städer beviljade.
Enär nu kostnaderna för den nya tomteregleringen inom Lidköpings gamla stad uppginge till ej mindre än 72,617 Rdr 17 sk. 8 rst. och följaktligen med 59,281 Rdr 1 sk. 8 rst. öfverstego det för dessa kostnaders bestridande föreslagna lån, skulle, i händelse Rikets Ständer bifölle Utskottets tillstyrkan, nämnde samhälle finna sig utaf det allmänna vida mindre gynnadt, än flera andra af eldsvådor hemsökta städer, bland hvilka exempelvis uppgåfvos Borås, Wenersborg, Wexjö, Kongsbacka och Amål, hvarest de nya tomteregleringarne blifvit af statsverket understödda med bidrag, dels ungefärligen motsvarande och dels öfverstigande kostnadernas halfva belopp, samt för Wexjö i det närmaste uppgående Stats-Utskottets Memorial, N:o 230. 3 till hela kostnadssumman.
I afseende på beräkningen och bestämmandet af de för den nya tomleregleringen i Lidköping erforderliga kostnader har för öfrigt blifvit upplyst: att kostnadsförslaget för denna reglering först uppgjordes af en serskild kommitté, bestående af dertill kallade, i andra städer bosatte, personer; att sedermera, efter det tomteregleringsfrågan blifvit hänskjuten till vederbörlig domstols pröfning och afgörande, ert nämnd, i öfverensstämmelse med 1845 års expropriationslag, varit tillsatt af ojäfvige, sakkunnige och edsvurne män från skilda orter inom länet; att denna nämnd, emot hvars värdering någon appell icke fått ske, uppgjort det till behörig efterrättelse fastställda samt Utskottet delgifna kostnadsförslaget, hvilket, utom en skilnad af endast några Riksdaler, instämde med det förslag, kommitterade förut afgifvit; att ej allenast en lång sträcka af tomtplatser utmed
Lidaån måste inlösas för anläggningen af den nya hamngatan, utan ock, i stället fö,, dessa tomtplatser, enskild jord af enahanda vidd med ansenlig kostnad inköpas till beredande af utrymme för de utflyttade tomterna; samt att, om också en del af det beräknade beloppet utgjorde den i lagen utöfver värderings-summan stadgade förhöjda lösen, som för afträdd jord samt källare m. m. skulle erläggas, minskades härigenom ingalunda de kostnader, staden måste vidkännas.
I betraktande af nu anförda omständigheter samt de flesta brandskadade invånarnes fattigdom, och då det skulle bero pä utgången af en vidlyftig rättegång, huruvida Lidköpings nya stad komme att deltaga i kostnaderna för tomteregleringen inom den gamla staden, hafva åtskilliga ledamöter utaf Preste- och Borgare-Stånden, jemte det af Utskottet för denna tomtereglering tillstyrkta lån, förordat ett anslag utan återbetalnings-skyldighet å samma belopp, eller, om detta ej kunde beviljas, länesummans ökning till 26,666
Med anledning af hvad i fråga om byggnadslånet blifvit anmärkt, anser sig Utskottet upplysningsvis böra erinra, att Kongl. Maj:t, i Dess nådiga proposition, föreslagit: att detta lån måtte beviljas ”under enahanda vilkor, som Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse af den 13 Juli 1848, fästat vid anvisandet af ett så beskaffad! lån åt staden Christianstad;” varande bland vilkoren för sistnämnde lån uttryckligen föreskrifvet, ”att låneunderstöd endast finge meddelas åt dem, som uppförde byggnader af sten eller af korsvirke med ifyldt brändt tegel och kalkrappning.” Enligt hvad Utskottet redan i det återremitterade utlåtandet yttrat, finner Utskottet icke skäl för Rikets Ständer att, vid föreskrifvandet af vilkoren för byggnads-lånet till staden Lidköping, medgifva en afvikelse från den, i afseende på dylika medels uteslutande användande till byggnader af sten eller annat icke 4 Stats-Utskottets Memorial, N:o 23i. eldfarligt ämne, under innevarande riksdag antagna samt äfven dessförinnan, vid beviljandet af enahanda lån åt städerna Wenersborg och Amål, tillämpade grundsats, helst några sådana skiljaktiga förhållanden, som skäligen kunde påkalla en dylik afvikelse för förstnämnde lån, icke ens blifvit uppgifna.
Maj:ts nådiga framställning, har Utskottet tillstyrkt, att ett lån å 18,333 Rdr 16 sk. måtte beviljas för den nya tomteregleringen inom Lidköpings gamla stad, för hvilket lån lindrigare betalningsvilkor, än den Kongl, propositionen innehåller, blifvit af Utskottet föreslagna; och då tvänne Riksstånd godkänt hvad Utskottet yttrat och hemställt samt inom de öfriga tvänne
Stånden icke anförts några andra omständigheter och förhållanden, än de, som vid afgifvandet af Utskottets förra utlåtande blifvit tagna i behörigt betraktande, så anser sig Utskottet böra vidblifva samma utlåtande; hvadan Utskottet alltså får förnya sina deruti gjorda tillstyrkanden, med hänsigt till ej mindre det ifrågaställa byggnadslånet, än det begärda statsbidraget för den nya tomteregleringen.
Auk. till Exp.-Utsk. d. II Juli 1851, kl. 7 e. m.
Memorial, i anledning af återremisser å Utlåtandet N:o i58_, angående ett lån för återuppbyggandet af den nedbrunna kyrkan i Lidköping.
(R:gs Äfd.J
I afseende på detta låns belopp, hvars nedsättning från den af vederbörande begärda och af Kongl. Majit i nåder förordade summa, 25,000 Rdr till 16,000 Rdr, Stats - Stats-Utskottets Memorial, N:o 231.
5 Utskottet föreslagit, hafva inom Preste- och Borgare-Stånden anmärkningar blifvit framställda, hvilka föranledt dessa tvänne Riksstånd att återremittera ofvanberörda, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet gillade, utlåtande.
Såsom skäl för den uti anmärkningarne yrkade förhöjning af det lånebelopp, Utskottet tillstyrkt, hafva åtskilliga i det återremitterade utlåtandet redan anförda förhållanden blifvit åberopade, hvarförutan i sådant afseende följande upplysningar meddelats.
Då kostnaden för den nya kyrkans uppförande i enlighet med fastställd ritning uppginge tili 38,869 Rdr 6 sk. och den utbekomna brandförsäkringssumman endast utgjorde 18,001 Rdr, så förefunnes en brist af 20,868 Rdr 6 sk., hvilket förhållande, jemte de ordinarie inkomsternas otillräcklighet för kyrkans vanliga utgifter, äfvensom många stadens invånares genom eldsvådan förorsakade meddellösa belägenhet innefattade anledningarne till äskandet af det i Kongl. Maj:ts nådiga proposition uppgifna lånebelopp.
Uti den till 37,216
Rdr 32 sk. bestämda entreprenadsumman skulle kostnaderna för den tredje ringklockan och orgelverket icke ingå, ehuru nämnde ringklocka och isynnerhet orgelverket vore likväl för den uva kyrkan såsom stadskyrka högst beliöfiiga.
Dessutom förestodo flera andra betydliga utgifter, hvilka vid ett sådant byggnadsföretag icke kunde undvikas eller förutses.
På grund af härvid förekommande omständigheter yrkades derföre, att hela den af Kongl. Maj:t föreslagna lånesumman, eller åtminstone ett låneunderstöd af 20,000 Rdr, måtte utaf Rikets Ständer beviljas.