Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln väckt, samt till Stats-Utskottets behandling remitterad motion, föreslagit, alt ett val ordnadt stats-skuld-system, äfven inom Sverige, mätte införas och lill en början omfatta följande för en rörlig stats-skuld lämpliga föremål, nemligen: i :o inrättandet af allmänna sädes-magasin i 12 Län; 3:0 liqviderandet af Statens skuld till Rikets Ständers Bank; 3:o utgörandet af den för stats-behofvens fydlande erforderliga samt af allmänna bevillningen nu utgående summa; och 4:o beredandet af en serskild tillgång, eller räntebärande skattkammare, för Statens utomordentliga behof.
Anseende motionären Rikets Ständers egna ombud i Riksgälds-Contoret böra, enligt ett serskildt, de närmare dctailerna i delta afseende otn - Stats-Utskoltcts Ullåtandej N.o 5 fattande Reglemente, besörja allt livad, sorn för skuldsyslemets veikställighet erfordrades.
Utskottet, sora icke anser nödigt att lill berigtigande eller vederläggning upplaga de mångfaldiga af motionären framkastade, mer eller mindre allmänna satser, och deraf dragna slutledningar, får endast förklara, att
Utskottet icke kan med sitt tillstyrkande understödja ett förslag, åsyftande att å nyo inveckla Svenska nation i en Stals-skuld, sorn, enligt Utskottets öfvertygelse, för närvarande ingalunda är af omständighelernes kraf påkallad.
Utskottet tror dessutom det vara allt för tidigt att, innan nödvändigheten af Statens nya skuldsättning ens kan förutses, bestämma sältet för och beskaffenheten afen sådan stats-skuld, helst, vid dess införande, främmande nationers i denna väg dagligen ökade erfarenhet synes, så vidt möjligt är, böra omsorgsfullt begagnas.
För öfrigt får Utskottet äran tillkännagifva, att lika litet som Utskottet, derest en större skuldsättning för det allmänna nu icke kunde undvikas, skulle undandraga sig att, efter sin yttersta förmåga, noga öfverväga och utreda det för Svenska Staten mest ändamålsenliga och minst ofördelaktiga skuldsättnings-system; lika litet anser Utskottet det tillhöra dess åligganden att, under nuvarande förhållanden, ingå i pröfning och bedömande af det lämpligaste sältet för ett sådant systems framlida införande.
Utskottet får således vördsamt hemställa, alt Herr Pählmans ofvanomförmälde motion må af Rikets Ständer utan afseende lemnäs.
Ani. till Fxp.
Utsi. den 7 April, kl. 5 e. m.
Utlåtande, angående den vid sista Riksdag föreskrifna upplåning till anskaffande af erforderliga medel för Fjr- och Bäk inrät t n inga mes upphjelpande.
Rikets sist församlade Ständer uppdrogo åt Riksgälds-Contoret att, för Fyr- och Båk-inrätlningarnes upphjelpande, på billigaste vilkor, upptaga elt lån, ulan annan föreskrift, än ali samma lån skulle, med det Lill jänta 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 49' och Amortissementsfond å Fjerde Hufvudtiteln anvisade årliga belopp af g,333 Rdr 16 sk., senast inom 20 år efter lånets upptagande, varda till fullo liqvideradt.
Sedan Kongl. Maj:», uppå Fullmägtiges uti nämnde Contor i underdånighet gjorda förfrågan, angående detta låns belopp, först bestämt detsamma till 5o,ooo Rdr, men Förvaltningen af Sjöärendena derefter för Fullmägtige uppgifvit lånebehofvet utgöra 73,000 R:dr; så har Kongl. Majit slutligen, uti skrifvelse af den 3i Augusti nästlidet år, gifvit Fullmägtige tillkänna, att för ifrågavarande ändamål erfordrades ett lån af 120,000 Rdr, deraf 90,000 Rdr borde vara att tillgå vid detta års början och återstoden, eller 3o,ooo Rdr, i början af nästkommande år i84»*
Då det sist uppgifna lånebeloppet kunde, med en ränteberäkning af 4 1/2 procent, till capital och ränta godtgöras före den 1 Januari 1860, och således inom den af Rikets Ständer föreskritna tid, hafva Fullmägtige hos Kongl. Majit i underdånighet anmält, alt detta belopp skulle af Riksgäids-Contoret, vid de tider, som blifvit tippgifne, Förvaltningen tillhandahållas, under vilkor, att Contoret, enligt Rikets Ständers beslut, finge, under loppet af Januari månad hvarje år, från och med år 1841 och intilldess lånet till både capital och ränta, efter 4 1/2 procent, vore godtgjordt, emottaga den härtill anvisade summa af 9,333 Rdr 16 sk.
Dock som Riksgäids-Contoret för närvarande befunne sig i den fördelaktiga ställning, att Contoret, ulan men för fullgörandet af detsamma åliggande utbetalningar, kunde af egna disponibla tillgångar utgifva den vid innevarande års början äskade andel af berörde lån, så och till besparing af en, vid sådant förhållande, obehöflig ränteutgift, hafva Fullmägtige, med afseende jemväl å Rikets Ständers då föreslående sammankomst, funnit någon serskild upplåning, i och för ifrågavarande lånebiträde, åtminstone till en början, icke böra ega rum.
Med anmälan härom, hafva Fullmägtige hos Stats-Utskottet anhållit om föreskrift, huruvida, under Riksgälds-Conlorets nuvarande ställning, något lån för omförmälde ändamål bör genom Contoret af allmänheten upptagas, eller om detta Verks egna tillgångar få fortfarande dertill användas.
Enär, enligt hvad Fullmägtige uppgifvit och Utskottet jemväl kan vitsorda, den numera verkställda utbetalningen af största delen utaf det, lill Fyr- och Båk-inrättningarnes upphjelpande, bevil jade lån icke förorsakar någon olägenhet i afseende på Riksgälds-Conlorets förmåga att bestrida redan anvisade utgifter, och då den, vid sistförflutna Riksdag, under olika förhållanden, föreskrifna serskilda upplåning för nyssberörde behof icke för närvarande är af omständigheterna påkalla!: så och under förutsättning, att, i allt fall, det lill Riksgälds-Conlorets godtgörande anslagna belopp oförryckt Stats-Utskoltets Utlåtande, N.o
So♦ 7 iommer delta Verk tillgodo i den ordning, Fullmägtige, såsom vilkor för medlens utbetalande, föreskiifvit, anser Ulskottet sig böra vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer, med godkännande af Fullmägtiges i detta hänseende redan vidtagna åtgärd, måtte förklara, det något serskildt lån till anskaffande af de för ofvan omförmälda ändamål erforderliga medel icke behöfver genom Riksgälds-Conloret upptagas.
Utlåtande, angående vackt fråga om Kronoparken Wahr a skogens upplåtande till lastageplats.
Till Slats-Ulskoltet har Hedervärda Bonde-Ståndet remitterat en motion af Riksdags-fullmägligen från Skaraborgs Län Johan åndersson, sorn. föreslagit, att den för Kronans räkning behållna, i nyssnämnde
Län, invid sjön Wenern, belägna Kronoparken Wahraskogen måtte upplåtas, dels tili en för kringliggande orts invånare högst behöflig och nyttig lastageplats, hvartill den vore serdeles lämplig, dels ock för anläggandet af en väg till denna plats.
Den för en stor del af Kinne Härad, i anseende till dervarande jordmons svaga beskaffenhet, nödvändiga binäring, dertill Kinnekulles serskilda slenarler leninade ett ganska tjenligt tillfälle, kunde, i saknad af en allmän lastageplats, icke med någon egentlig fördel begagnas af andra, än dem, hvilkas ego-områden begränsades af Wenern, och hvilka således voro i tillfälle alt afsända sina arbeten sjöledes.
Denna orts öfrige invånare voro deremot antingen helt och hållet utestängda från berörde binärings ulöfvande,, eller ock beroende af strandegarnes godtycke i afseende på de, under senare åren, högt stegrade anspråken på godlgörelse för strandens begagnande lill lastningsplats.
Utskottet saknar visserligen tillräcklig localkännedom, för att kunna med tillförlitlighet bedöma den uppgifna vigten och fördelagligheten af ofvannämnde Kronoparks upplåtande till en allmän lastageplats; men då 8 Siats-Utskottets Utlåtande, N.-o St.
Utskottet förmodar, att en dylik, enligt motionärens uppgift, nu saknad plats bör icke obetydligt underlätta afsättningen af kringliggande orts produeter och såmedelst jemväl bereda en ökad vinst å omförmälde, för denna ort synnerligen lämpliga, binäring, anser Utskottet sig böra hemställa, huruvida icke Rikets Ständer, med anledning af den härom nu väckta fråga, må Iros Kongl. Muj:t i underdånighet anmäla, ali, derest Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, skulle i Nåder hnna, att upplåtelsen af större eller mindre del utaf kronoparken Wahraskogen till en allmän lastageplats vid Wenern och lill anläggande af en i sådan händelse behöflig väg, vore af nytta för ortens invånare och icke medförde någon egentlig olägenhet eller förlust för Kongl. Majit och Kronan, Rikets Ständer, äfven för sin del, medgifva, att erforderlig andel af ifrågavarande kronopark må tili detta ändamål upplåtas, på det sätt och med de vilkor, Kongl. Majit kan finna för godt i Nåder bestämma och föreskrifva.
Ani, till Exp. Utsi, den 7 April, 11. 5 e. as.
Utlåtande, i anledning af Herr N. TV.
Stråles förslag till bildandet af en krigs fond, genom upplånade medels insättands i enskilda Banker och Hypotheks-inrättningar.
Enär försigtigheten fordrade att under freden bereda sig på kriget, och att på förhand anskaffa, hvad dertill erfordrades, så att, då faran komme och uppoffringarne mäste göras, de icke helt och hållet drabbade den då lefvande generationen och dess efterkommande, har Herr N. TV. Stråle, uli en af Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskoltet remitterad motion, förnyat det af honom förut framställda förslag, till beredande af ett bland de angelägnaste medlen för ett krigs förande, nemligen penningar.
De i fordna tider, för detta ändamål, bildade skattkammare, der mynt och redbar - Slals-Utskollets Utlåtande, N.-o
Si. 9 redbarheter samlades, voro numera icke lämpliga.
Utlåning af penningar emot ränta kunde ej eller utan stora olägenheter verkställas, enär en större summas uppsägning och återbetalning på en gång skulle förorsaka en skakning i penningeförhållandena.
Men deremot vore elen lämpligaste utvägen alt förse Riksgälels-Contoret med sådane papper, sorn, vid ett krigs utbrott, genast kunde bortvexlas eller genom försäljning realiseras.
Under förutsättning, alt, vid denna Riksdag, en lag antages, som bestämmer Privat-bankernas och Hypotheks-föreningames rättigheter och skyldigheter, såsom fordrings-egare och gäldenärer, samt att delegarne i dessa Inrättningar, då deras insatts bestått endast i contanla penningar, förklaras icke vara annorlunda än med aetie-beloppet ansvariga för skulderne, har Herr Stråle således föreslagit: 1:0 alt Fullmägtige i Riksgälds-Contoret måtte bemyndigas att, under Rikets Ständers garanti, dock ulan rättighet att medgifva någon rabatt å capitalet, upplaga lån emot obligationer, endast uppsägbara å nämnde Verks sida och löpande med 4> eller högst 4 1/2 procents ränta; 2:0 alt det derjemte måtte åt bemäide Fullmägtige uppdragas att med de Privatbanker eller Hypotheks-föreningar, som kunde emottaga eli större actie-capital, aftala om Riksgälds-Contorets inträdande såsom aelie-egare, dervid detsamma, för sitt insatta capital, borde erhålla adier, ställda på mindre summor, så alt de lätteligen kunde realiseras; och 3:o att alla Riksgälds-Contoret tillfallande utdelningar å dessa adier borde lill ränta och amortissement å det upptagna lånet användas.
Då en väl förvaltad
Bankrörelse icke gaf mindre årlig utdelning, än 6 procent, utan snarare 8 å 10 procent eller deröfver, så skulle det lån, Riksgälds-Contoret för omförmälde ändamål upptagit, inom 20 års tid, vara belt och hållet liqvideradt, samt actierne följaktligen utgöia dt förvärfvadt och, vid inträffande krig, altid, genom deras försäljning, tillgängligt capital, till hvars ökande Riksgälds-Contorets öfiiga tillgångar kunnat under tiden jemväl användas.
Derjemte medförde detta förslag den fördelen, att Riksgälds-Contorets ouppsägbara obligationer, före krigets utbrott, voro i penningemarknaden gångbara och åtnjöto en stadgad credit.
Vid öfvervägande af hvad sålunda blifvit föreslaget, hafva flerfaldiga betänkligheter deremot bos Utskottet förekommit.
I allmänhet hyser Utskottet den åsigt, att Svenska Staten icke, utan tvingande behof, bör ånyo beträda den äfventyrliga skuldsältningsbanan, samt att hvarje steg på denna bana bör sorgfälligt undvikas.
Utskottet anser sig således för närvarande Bih. lill R- Sl.
Prot. 1840. 4 1 A/d. 10 Stats-Utskoltels Utlåtande, N.-o St - icke böra tillstyrka någon ny skuldsätning; denna må åsyfta, antingen att åstadkomma erforderliga medel för äskade tillökningar i nu varande Statsanslag eller att bereda en samlad tillgång för kommande generationers behof.
Utskottet tror för öfrigt, att en ökad nationalvälmåga utgör det förnämsta och förmonligaste capital för efterkommande, och att följaktligen, genom allmänna välmågans befrämjande, den mest gagnande tillgång för kommande tiders utgifter beredes.
Dessutom skulle, genom den nu föreslagna, nästan obegränsade sammanblandningen af Staten med de enskilda Bankerne och Hypotheks-föreningarne. dessas väsendtligaste egenskap af enskilda inrättningar helt och hållet försvinnna.
I öfverensstämmelse med nu yttrade åsigter, får Utskottet, som ansett sig icke behöfva ingå i någon närmare granskning af det utaf Herr Stråle nu framställda förslags ändamålsenlighet och verkställbarhet, alltså vördsamt hemställa, att samma förslag må förfalla.
Stockholm den 6 April lS/jo - * TRYCKT HOS J. A. WALLDAN, 18 40. Stats-Utskoltets Utlåtande, N;o Sa. 1 N:o 52.
Ank. till Exp. Utsk. den ii April, kl. i e. m.
Utlåtande j i fråga om
Mötes-passevolance-afgiftens framtida utgörande , eiler serskilda medels anvisande till bestridande af de kostnader , hvartill densamma är af sedd. (U. A.) I fråga, dels om Möles-passevolance-afgiftens Fortfarande, ehuru efter förändrade grunder, dels örn dess upphörande och anvisande af serskilda anslag till de kostnader, hvartill samina afgift varit afsedd, har Utskottet fått emottaga följande motioner: t:o Af Herr Reutersvärd, P. A., som ansett nytt contract om ifrågavarande afgifts erläggande ifrån slutet af år 1844> nuvarande contract tilländalöper, böra uppgöras, likväl med åtskilliga förändringar, i afseende hvarå a:ne alternativ blifvit framställde, det ena: i:o att berörde afgift, efter nu gällande hufvudgrunder, vid nämnde års utgång, må ytterligare fortfara, men tiden inskränskas till 5, högst ro år; 2:0 att årliga afgiften må nedsättas lill omkring 5 R:dr 16 sk.
J3:co per rote, och 3:o att fonden må skiljas i a:ne delar, den ena för cavalleriet och den andra för infanteriet, samt serskildt förvaltas och redovisas; det andra, att Rust- och Rothållare må ega options-rätt för mötes-passevolancens utgörande in natura efter samma grunder, som nu äro gällande för fouragerings-persedlarne, och enligt Arméens Fällförvaltnings-Reglemente om provianteringen, äfvensom att hvarje regemente måtte få serskild passevolance-fond, att af en förordnad Provianterings-Direction förvaltas, i hvilket fall den årliga passevolance-afgiften för de rotar, som icke åstundade att leverera proviant-persedlarne in natura, kunde bestämmas efter årets markegångs-pris. 2:0 Af Johan Olsson ifrån Stockholms Län, som, under anförande, huruledes behofvet fordrar, att någon lindring beredes den jordbrukande delen af Rikets invånare uti de dryga kostnader, hvilka åtfölja ruslningsoch roterings-skyldigheten, föreslagit, att den nu af Rust- och Rothållare utgående inöles-passevolance-afgiften, bestigande sig, enligt motionärens uppgift, till ett sammanlagdt belopp af 200,000 R:dr årligen, malte, från och Bih. till R.
Prot. 1840. 4 Sami. 1 Afd. ij.-de Iläflel. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N.o Sa. med nästa års början, upphöra samt, i dess ställe, af Slats-medlen anvisas ett motsvarande anslag, att användas lill Armeens vapenöfningar, emot serskild redovisning inför Rikets Ständer och de af dem utsedde Revisorer, samt med rättighet för Kongl. Maj:t, attoni, till följd af missväxt eller andra vigliga skäl, Armeens möten för något år alldeles eller till någon del inställas, begagna besparingarne för samma ändamål under de följande åren, äfvensom alt, derest rlet skulle finnas mera ändamålsenligt att påkosta en fullständigare iecryt-öfning, dertill, utaf samma medel, disponera hvad sorn, utan förlust för gamla stammens ändamålsenliga vapenöfning, skulle kunna inbesparas; uti hvilket förslag flere af Bonde-Ståndets Ledamöter instämt. 3:o Af Jan Olsson från Gefleborgs
Län, som likaledes yrkal mötes passevolance-afgiftens upphörande och ett deremot svarande anslags upptagande uti Stals-regleringen, ali af allmänna bevillningen utgå; hvarmed åtskiliige af Bonde-Ståndets Ledamöter sig förenat.
Enligt hvad tillförene inför Rikets Ständer upplyst och utredt blifvit, och i afseende hvarå, för undvikande af vidlyftighet, åberopas del af Slatssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten vid 1828—i83o Arnis Riksdag, i fråga om mötes-passevoEnce-afgiftens utgörande, afgifne Betänkande, N:o 72, åligger det, på grund af äldre stadganden, Rusthållare vid indeldta Cavalleriet att under regements-och sqvadrons-möten bestå ryttarne nödig kost samt foder för häsfarne, hvaremot, vid indeldta Infanteriet, Roleliållarne, som äro pligtige alt, jemte soldaternes skjutsande lill och ifrån regemenls-möten, förskjuta deras underhåll vid mötena, väl ega rättighet att, för delta underhåll, af soldaternes lön och hemkall njuta ersättning, ehuru, då det ankommer på soldalen att, vid anvärfning, betinga sig antingen befrielse ifrån dylik ersällnings-skyldighet, eller ock annorledes deremot svarande förmoner, såsom högre lega, m. m., berörde underhållsskyldighet ändock, äfven vid infanteriet, i sjelfva verket drabbar Rolehåilarne.
Med afseende å de flerfaldiga olägenheter, ett dylikt underhåilssätt medförde, anhöllo Rikets Ständer, uLi underdånig skrifvelse afden 19 Juli 18(2, det Kongl. Maj:t, emot då bestämd afgift, täcktes draga försorg om indeldta Armeens underhåll vid möten m. m., och, sedan de derom på i5 års tid med Rust- och Rotehållare afslutade conlract, dels år 1827, dels år 1828 lilländalupit och med de fleste provisoriskt blifvit prolongerade, besiölo Rikets Ständer vid 1828—r83o årens Riksdag, att mötes-passevolanee skulle under i5 års tid, räknad ifrån och med år i83o, utgöras för hvarje ryttares eller soldats underhåll, sjukvård och öfriga behof under möten och Stals-Ulskotlels Utlåtande, N:0 S2. 3 mönstringar med 7 R:dr, samt för hästens utfodring vid cavalleriet, enahanda bidrag, sorn förut i penningar eiler persedlar aflemnas, endast med den förändring, alt höet icke borde beiäknas elter mera än 20 U. per lispund.
Enligt de officiella upplysningar, som blifvit Utskottet meddelade, hafva dessa passevolance-afgifter, efter afdrag af uppbörds-kostnader, utgjort, per medium, vid Cavalleriet 52,248: 7. 5. oc!i vid Infanteriet 146,980: 15. 7. eller tillhopa igg,233: 28. —•
Kostnaderne för de möten, som härmed borde bestridas, skulle, efter de beräkningar, hvilka, i följd af Ilei r General-Adjutantens för Arméen underdåniga betänkande, ligga till grund för Kongl.
Majris till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition, i hvad den rörer utgiflerne för Arméens exercis, utgöra:
Vid Cavalleriet, för Befäls- och Regements-mölen med nu varande styrkan 67,128: 3g.
Vid Infanteriet för d:o d:o 123,37g: 32. hvartill kommer den, uti Herr General-Adjutantens ofvannamnde Betänkande beräknade kostnad för in slructions-compagnier 3i,3to: 32 tillsammans 221,873: 28.
Häraf visar sig således, att om, på sätt en motionär, för den händelse, att nytt contract om mötes-passevolancen blefve uppgjordt, föreslagit, berörde afgift skulle sålunda fördelas emellan cavalleriet och infanteriet, att för hvartdera vapnet uteslutande användes de dithörande afgifterne, skulle afgifterne för cavalleriet icke blifva tillräcklige för öfningarne med detta vapen, hvaremot de för infanteriet leinnade tillgång, ej mindre till de vanliga mötena för hela nuvarande numerären, än ock till betydligaste delen af den för inslruetions-compagnier beräknade kostnad.
Varande uti Betänkandet angående reglering af utgiflerne å 3:dje Ilufvud-titéln utlåtande meddeladt, i fråga om de till nödige exercis-kostnader för Arméen derutöfver äskade anslag, hvilket ämne nu icke utgör föremål för yttrande, hvaremot Utskottet, i fråga om nyssberörde fördelning, vill här efteråt sig utlåta.
Hvad angår de framställde förslagen om Mötes-passevolance-afgifternes upphörande; så enär, vidkommande först fourage-passevolancen, någon förändring uti Rusthållares
,af ålder egande åliggande, att vid möten besörja 4 Stat s-Utskottets Utlåtande j N.-o Sa. ryltarnes hästars fourageri-ng, icke skäligen synes höra medgifvas, då Rusthållarne äro pligtige att liela året underhålla nummerhästarne, och någon ökad kostnad genom dylikt underhåll vid mötena således egentligen icke uppkommer, anser Utskottet sig icke ega anledning tillstyrka den nu gällande Fourage-passevolance-afgiftens upphörande och anvisande af Stals-anslag till de kostnader, hvarför densamma är beräknad.
Och lärer frågan om berörde afgifts fortfarande, sedan nuvarande cantract lilländagålt, böra blifva föremål för serskild behandling.
Beträffande deremot Passevolance-afgiften för manskapets underhåll, hvilken, efter 7
R:dr för hvarje nummer, ulan afdrag för uppbörds-koslnader, enligt de Utskottet lemnade upplysningar, utgör vid Cavalleriet 25,17a.
Infanteriet i5o,q55.
Summa 176,127 R:dr så är visserligen, på sätt förut blifvit yttradt, soldaternes underhåll vid mölen en skyldighet, som, enligt författningarne, åligger Rusthållare och, hvad infanteriet beträffar, jemväl Rotehållarne, numera, i följd af vana eller serskilde aftal vid soldaternes legande, få vidkännas; men då derjemte i betraktande lages, alt den skattskyldiga jorden för närvarande finnes med betydliga skattebidrag belastad och alt någon nedsättning deruti är af verkligt behof påkallad, samt derföre, så vidt sådant, utan tillökning i andra skatter, låter sig göra, synes böra ega rum, hvartill, i afseende å kostnaderne för indeldla infanteriets möten, kommer, att dessa, enligt hvad förr nämndt är, af ålder icke ålegat Rotehållarne, utan soldaterne sjelfve; så har Utskottet, som anser en dylik lindring för jordbruket lämpligen kunna beredas derigenom, alt sådana serskilda afgifter, som för närvarande erläggas till bestridande af ålskillige kostnader för Armeens behof, der så ske kan, indragas eller förminskas, hvarigenom äfven besparing i uppbörds-koslnader och förenkling uti räkenskaps-verk et uppkommer, trott sig böra tillstyrka, att mötes-passevolance-afgiften för manskapets underhåll vid inde Idla cavalleriet och infanteriet, må med innevarande år upphöra, och Rust- och Rotehållare tills vidare befrias ifrån de åligganden, för hvilka berörde afgift biltills blifvit erlagd , samt, i det stället, ett emot nämnde afgift svarande anslag, uti rundt tal af 176,000'
Jt:dr,, ifrån och med nästa år uti Riks-Slalen uppföras lilL bestri - Stals-Vtskotlcts Utlåtande, iV.-ö 52. 5 dande af de kostnader, hvartill njssomförmälde afgift varit afsedd, och med iagttagande, alt under ett år möjligen uppkommande besparingar få påföljande år användas.
Derjemte och då, enligt gällande, här förut omförmälde stadganden, tillgängarne för indeldla Armeens exercis äro på Indelnings-verket grundade, och Kongl. Maj:t således, oberoende af serskilda anslags beviljande, är i tillfälle alt Armeen till vapenöfningar sammandraga, har Utskottet, till un— danrödjande af de betänkligheter, hvilka, vid sådant förhållande, möjligen skulle kunna uppslå vid införandet af en dylik förändring, som nu blifvit föreslagen, funnit sig höra hemställa, att vid herörde förändring fästes det vilkor, att, derest Rikets Ständer vid en blifvande Riksdag skulle borttaga eller nedsätta det nu föreslagna mötes-kostnads-anslaget under förut omförmälde belopp, Kongl. Maj:t då må vara oförhindrad alt, i stället för samma anslag, fordra uppfyllandet af de skyldigheter, som i afseende å soldalernes transporterande till och underhåll vid mölen, enligt Indelnings-verk och knekte-contract, jemte öfrige gällande författningar, vederbörande åligga.
I likhet med hvad en motionär jemväl yrkat, anser Utskottet visserligen rättvisan fordra, alt förutnämnde anslag blefve emellan cavalleriet och infanteriet fördeladt i samma proportion, hvarefter Mötes-passevolance-afgiften inom dessa vapen erlägges; men då, enligt hvad bär-förut ar vordet upplyst, berörde afgift för cavalleriet icke är tillräcklig till bestridande af nödige öfningar, tror Utskottet, att, intill dess, i öfverensstämmelse med hvad uti Betänkandet angående reglering af 3.'dje Hufvudliteln är vordet föreslaget, genom indragning inom cavalleriet bristande tillgång till den qvarstående styrkans behöriga öfning kan beredas, det till Kongl. Maj:ts