Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid sådant förhållande och då ifrågavarande byte aldrig blifvit, faststäldt på annat sätt, än att detsamma skulle fortfara så länge irnit Inings-hafvarne sig dermed åtnöjile, men desse under en tid af mer än 100 år funnit sig med bytet väl belåtna, har nuvarande indelningshafvare!), Kapitenen P. E. L. von Post, tinder anförande tillika, hurusom förberörda tre hemmansdelar
Kroberga nu mäste vara försedda med särskilda åbyggnader, samt att denna flerdubbla byggnads-skyldiglvet ej allenast vore till stor de! öfverflödig, då hemmanen nu mera korinne att brukas tillsammans såsom ett enda boställe, utan äfven utlölle särdeles betungande för bostäiishafvaren samt förorsakade betydlig afgång på. boställets skog, uti en af Regements-chefen förordad skrift hos Kongl.
Majit i underdånighet anhållit, att. jemte öfverllyttningen af skatte-naturen, med thy åtföljande åligganden, från manta!
Kroberga Westergården på hemmanet Wreta j mantal, så att. det sistnämnda i Jordeboken korinne att antecknas för kronoskatte och Kroberga Westergården åter för krono, utbytet af f. d. Förare-bostället Wreta mot tiemmane.il liga tiller i nåder fastställas.
I anledning häraf hade under den 25 Augusti 1857 då varande innehafvaren af Wreta hemman, Eevisions-sekreteraren B.
Rothoff skriftligen förklarat, att han för all framtill till kronan afstode egande-rätten tiil de uti förenämnde Kongl. Resolution af den 2 December 1746 omnämnda Westergården Kroberga l mantal skattehemman och Östergården derstädes } mantal skattehemman, eller tillsammans $ mantal Skatte, mot erhållande i stället under skattemannaratt af f. ii. Förare-bostället Wreta N:o 1 0111 I mantal krono i Husby socken af Öster Rekarne II irad, för hvilket han åtoge sig alla de oncra och skatter, som åligga Kroberga N:o 1, .} mantal Westergården; uti hvilket, förklarande, efter det Revisions-sekreteraren Rothoff sedermera med döden algått, den nya innehafvaren af hemmanet landtbrukaren C.
Bergstedt, medelst afgifvet skriftligt yttrande af den 28 sistlidne September, till alla delar instämt.
Detta tillika med Krigs- och Kammar-kollegiernas i ämnet afgifna underdåniga Utlåtande, har Kongl. Majit i nådigt, öfvervägande tagit; och då, genom Kongl. Resolutionen den 2 December 17 16, utbytet af bostället.
Wreta [ mantal emot Kroberga ' mantal Westergården och 1 mantal Östergården tillsammans 0 Z ~ ^ Kongl.
Maj:is .Xäd. /‘roposi/ion -V.o 17. 3 | mantal krono-skatte, blifvit medgifvet endast på behaglig tid. samt någon förändring' härutinnan icke skett hvarken genom Kongl. Brefvet den 19 September 1809. hvilket allenast innefattar det förklarande, att himler icke mötte för utarrendering af Kroberga på sätt författningarne stadgade, eller i följd af Indelta Arméen* lönereglering år 18.'ifl, hvarvid bytes-alhandlingen icke varit föremål för Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers särskilda pröfning, har Kongl. Majit ansett, på grund af 77 § i Regerings-forinen, Rikets Ständers yttrande böra inhemta* öfver ilen nu väckta frågan om förberörde boställs- oell hemmans-utbytesbestånd för all framtid; viljande Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer, att utbytet af f. d.
Förare-bostället Wreta j mantal mot hemmanen Kroberga, W östergården | och Östergården \ mantal, må för ali framtid ega bestånd, samt •att. i följd deraf de erhållna hemmanen Kroberga i Jordaboken införas under kronotitel, mantal såsom boställe, med räntan af Wreta hemman, och \ mantal såsom bohemman, med bibehållande af sin egen ränta, men Wreta åter såsom f mantal kronoskatte, med räntan, af \ hemman Kroberga, börande den Kroberga, enligt hvad Kollegierna upplyst, för ett mantal åliggande rotering derifrån flytta--, när annat oroteradf men roterings-skyldigt hemman kan tili densammas öfvertagande uppgifvas.
Handl ingamc i detta mål skola vederbörande Utskott tillhandahållas, och Kongl. Majit förbi ifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse väl bevågen.
Datum ut Sujifu. J. M ■ Björn »tjerna. 4 kfrrtgl.
M»j:s Ååil- Proposition K:o 47- Utdra" af Protokollet öfter Landt}örat'ars* /frenden, haltet inför Hans Majit Honungen uti Stals-Hådct pä Stockholms Slott de/i 8 j\ or ernber 185!). $ ii r v a r å n d e i Mans Excellens, Herr Jtfsfifie-sfat.s-ininistem, Friherre l)e Geer, Hans Exe., Herr Statsministern för Utrikes-Arondena, Frih. Manderström, Stats»
Elniemarki Herr Grefve Handltorp Lagerstråle, Björnstjerna^ Malmsten. tfeparteuienfs-chefen, Stats-rådet björnstjerna Uppläste till jtfsfefiflg ett, pä grund af förut fattad t beslut, uppsatt förslag till Kongl. Slaj:fs nådiga proposition till Rikets Ständer, angående utbyte af f. <1.
Förare-bostället vid Söderman-1 lands Regemente \ mantal Wreta emot. kronoskatte-hemmanen Kroberga, Wester-' gården \ oell Östergården \ mantal i Nyköpings Län.
Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyr-» kan, i nåder gilla ofvanberörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt förordna, att i öfverensstämmelse dermed, nådig proposition skulle till Rikets Ständer aflåta»* Ex protcoollo sL Ekman.
Majlis Kåll. Skrifvelse A:o 48.
5 &':o 48.
Anie. till Exp.-Utsk, den 21 Nov. 1 850, kl. 11 f. ni. KONGL. MAJiTS Nä/Ugn Skrifvelse filt Ilikets Stunder angående vticlct fråga örn lindring i Bfilttmans-häUet med afseende pä derifrån utgående bekliidnads-bid/'äg , Gifven Stockholms Slott den 8 November y 850, Mod anledning af åtskilliga vid sedhasfe Riksdag gjorda framställningar derom, att Rust- och Rotehållarne vid Bätsmansliållct måtte befrias frän skyldigheten att bidraga till Båtsmannens beklädnad och att statsmedel måtte anvisas till bestridande af denna kostnad, hafva Rikets då församlade Ständer, som ansett en lindring uti Båtsmans-håliningen i allmänhet och företrädesvis i Blekinge Län och Södra Möre Härad af Calmar Län vara önskvärd och af billigheten påkallad, helst sedan en icke obetydlig lättnad i roterings-besväret blifvit roteliällarne vid Indelta Infanteriet beviljad genom upphörandet af det från deni utgående bidrag till Soldat-beklädnadens anskaffande och underhåll, uti skrifvelse den 20 Februari 18ö8 i underdånighet anhållit, det Kongl.
Majit täcktes, efter det utredning i ämnet försiggått, till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta nådig proposition derom, att Rust- och Rotehållare vid Båtsmans-hållet måtte komma i åtnjutande af en sådan lindring, sorn vid sista Riksdagen blifvit beviljad Rotehållarne vid Indelta Infanteriet.
Denna underdåniga skrifvelse blef den 2? påföljde Mars i nåder öfverlemnad till Förvaltningen af Sjö-ärendena med befallning att, jemte utredning af de särskilda förhållandena sä vid indelningen som roteringen af Båtsmans-hållet, till Kongl. Majit afgifva Underdånigt betänkande och förslag uti olvanberörda, af c Kongl. Majlis Såll.
Skrifvelse K.‘o 48 Rikets Ständer väckta fråga; och liar till följd häraf, nämnda Embetsverk, sedan Befälhafvande Amiralen i Carlskrona blifvit hörd, under den 8 sistlidne Februari afgifvit underdånigt Utlåtande och dervid först, med hänseende till grunden för beklädnads-skyldighotcns utgörande anfört, hurusom vid l/idella Infanteriet.
Rmtehållarne genom knekte-kontraktcn i allmänhet förbundit sig att, förse Soldaterna endast med släpkläder, men att genom ett ar 1703 utfärdadt Kongl.
Bref blifvit förordnad t, att släpmunderingarna skulle, på färgen när, göras i fullkomlig likhet med och bestå af samma persedlar som lifmunderingen, hvarefter genom Kongl. Förordningen den 4 Februari 1812 förklarats, att då Regementerne sålunda borde vara för all slags tjenstgöring tillräckligt beklädda med släpmunderingarna, vore Kronans åtagande att förse Indelta Regementerna med lifmunderingar öfverflödigt, men att, enär Kronan ej kunde undandraga sig detta på knektekontraktcn grundade åtagande, så framt icke deremot svarande vederlag soldaterna tilldelades, kronans beklädnads-skyldighet knmnte att utbytas emot en ärlig vedergällning i penningar för den tid soldnterne, i stället, för krono-munderingen, under fredlig tid nyttjade släpkläderna; och hade åter denna vedergällning, eller de så kallade slitnings-penningarna, upphört i följd af Kongl. Förordningen den 30 December 1819, med undantag for kommenderingar utom Regementets stånd, och i stället blifvit stadgadt, att Kronan och Rotehäilarnc skulle årligen till beklädnaden bestå hvardera i af munderingens värde efter riksmarkegång, hvilket genom Kongl.
Kungörelsen den 9 Juli 1830 sålanda förändrats, att årliga bidraget till munderingens underhåll såväl för Kronan söm
Rotchållaren minskats från |:del till 'niel af munderingens markegångs-värde och sålunda utgått intilldess Rotehållarnes bidrag, i följd af Rikets Ständers i underdånig skrifvelse den 18 Mars 1857 anmälda bifall till Kongl. Maj:ts i ämnet aflåtna nådiga proposition, från och med sistlidne års början blifvit med motsvarande stats-anslag ersatt.
Beträffande åter Bå/smanshfillet, så hade redan i rote-kontrakten samt de vid och kort efter Indelnings-verkets upprättande utfärdade Kongl. Förordningar blifvit stadgadt, att Rusthållaren årligen och Rotehållarne vid hvarje uppfordring till 'tjenstgöring skulle förse sina Båtsmän med beklädnad, hvilken, ehuru till persedlarnes så väl antal som beskaffenhet olika i olika
Län, dock var afsedd att för all slags tjenstgöring vara tillräcklig; hvarförutan Rust- och Rotchållaren i allmänhet tillförbundits att. bestå Båtsmännen vissa utrednings-persedlar, såsom hängmatta, täcke och kläd- elier kappsäck, beräknade för 3:ne tjenstgöringsår, samt i Halland och Bohus Län att, utom beklädnaden viii uppfordring, jemväl förse Båtsmannen med släpkläder, då han var hemma på roten.
Det .visade sig således, att Rust- och Rotehållarnes vid flottan skyldighet, att förse Båtsmännen med beklädnad från början varit mera vidsträckt än Rotehållarnes vid Arméen i afseende på soldaterne; och då Rotehållarnes åligganden i öfrigt äro i det närmaste lika vid Arméen och Flottan, hade, enär Båtsmans - Kongl. Majus K åd.
Skrifvelse A. o 48. 7 rotarne i allmänhet utgöras af flere homman än Soldat-rotarne, donna vidsträcktare beklädnads-skyldigliet (»tvifvelaktigt varit tagen i betraktande vid roteringens uppgörande, hvadan eftergift af densamma i sin helhet skulle för Rotehåltaren vid flottan innefatta en större fördel än sorn genom Rikets Ständers ofvanberörda beslut tillgodokommit Rotehällarne vid Arméen.
Huruvida åter en sådan eftergift må rättvisligen kunna förunnas Rust- och Rotehällarne vid Flottan till ett belopp, motsvarande hvad beklädnadsbidraget från Rotehällarne vid Arméen utgjorde, då detsamma med statsanslag ersattes, har Förvaltningen ansett bero af en jemförelse emellan de skyldigheter, som åligga de förre och de sednare, samt derföre låtit, i och för anställande af en sådan jemförelse, på grund af tillgängliga handlingar upprätta och jemväl i underdånighet öfverlemnat 2:rie tabeller, den ena upptagande för hvarje af Rikets Län dels medelantalet hemman, som i Länet utgör en Soldat oell en Båtsmans-rote, dels ock vakans-afgiften efter medium af 1856 och 1857 årens markegangs-taxor ej mindre för en Soldat- och en Båtsmansrote, än för ett Soldat- och ett Båtsmans-roteradt hemman, dervid frän vakans-afgiften för Soldatrotar och lidnman afräknats det eftergifna beklädnadsbidraget 5 R:dr 8 öre Riksmynt, och af hvilken tabell derjemte inhenitas: att i medeltal för hela Riket en Soldatrote består af 1,62, men en Båtsmans-rote deremot af 3,4a hemman att vakansafgiften för Soldat- och Båtsmams-rotar numera blir i det närmaste lika, eller 104 Rulr 64 öre för de förra och 104 R:dr 65 öre för de sednare, samt att då samma afgift för ett Soldat-roteradt hemman uppgår till 67 Rrdr 81 öre, den deremot för ett Båtsmans-roteradt hemman utgör endast 30 R:dr 30 öre; — Den andra tabellen åter innehållande, likaledes länvis, uppgifter å medeltalet såväl af vakans-afgiften för de för utfärdandet af nådiga Förordningen den 22 December 1848 fastställda Båtsmans beklädnads-persedlar af hvarje Rusthåll eller Rote eldigt 1856 och 1857 årens markegängstaxor, sorn af beklädnads-ersättningen för hvarje af Kronan beklädd Båtsman under nämnde år, hvaraf sig visar, dels att den sednare betydligt understiger den förra, särdeles hvad Indelningskontpanierna beträffar, enär vakans-afgiften i medeltal för alla länen uppgår till 15 Rrdr 12 öre, men beklädnads-ersättningen deremot utgör endast 10 Rrdr 54 öre, dels ock att, om äfven värdet af kläd- eller kappsäcken, som med #:del vid Indelnings- och Ddel vid Roterings-kompanierna, samt af de så kallade småpersedlarne, eller skjortor, strumpor och skor, som till hela beloppet vid Indelningen och till 3- vid Roteringen inberäkna» i vakans-afgiften, men icke ingår i beklädnads-ersättningen till Kronan från Runhällen eller Rotarne, bl ifver samma ersättning tillagd, denna dock i de liesta län understiger den motsvarande delen af vakans-afgiften,
och att i de öfriga skillnaden är föga betydlig.
Genom den i förstnämnda tabell uppstälda jemförelse, ehuru den, i saknad af fullständig kännedom om hvarje roteradt hemmans värde, endast kunnat blifva 8 Kongl. HJaj:ls Nåck Skrifvelse N:o 48. ungefärlig, anser likväl Förvaltningen vara ådagalagdt, att Båtsmans-roteringen i allmänhet är villa lindrigare än Soldat-roteringen; vid hvilket förhållande och då sig visat, att äfven efter afdrag af det beklädnadsbidrag, sorn hittills utgått frän Soldat-Rotarne, roterings-kostnaden för ett
Båtsmans-roteradt hemman ej utgör fullt hälften af den för ett Soldat-roteradt, Förvaltningen ansett den omständigheten, att en eftergift blifvit det roterade knektehållet tilldelad, ingalunda utgöra giltigt skäl för beviljande af samma fördel jemväl åt roterade Båtsmanshållet, samt alltså afstyrkt nådigt bifall till Rikets Ständers ifrågavarande framställning, för så vidt den rörer Batsmans-roteringen.
Deremot egde, efter Förvaltningens mening, ett annat förhållande rum med Indelnings-Bätsmans-kompanierne i Blekinge och Södra Möre, hvarest Rusthållet! utgöras af ett mindre hemmantal än vid något af de indelta Infanteriregementena, och rustnings-kostnaden beräknas leir helt hemman, således mäste blifva i samma män större.
Viii vore Rusthållarne vid Indelnings-kompanierne, i och för den strängare rustningen, befriade från jordeboks-räntans erläggande, äfvensom de, jemte öfriga Bätsmanshållet, blifvit genom Kongl. Brefvet den 20 Augusti 1841 frik aliade från skyldigheten att förse sina Båtsmän med koj och täcke, i stället hvarför Statsanslaget blifvit å Riks-Statens Ferne IlufvudTitel uppfördt, hvarförutan Rusthållarne i Blekinge genom nådiga Brefvet den 30 Maj 185-7, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers under den 9 i samma månad anmälda beslut, fått sig förunnad förmånen, att öfverskotts och reservräntegifvarne från och med sistlidne år få utgöra dessa räntor utan förvandling efter samma grunder, som före år 1844 voro gällande, samt att till betäckande af den brist, sorn i följd af denna förändring mäste uppstå vid liqviderande af tillskottsräntorna, ett förslagsanslag af 16,000 R:dr R:mt blifvit å 5:te HufvudTiteln anvisadt; men om också rustnings-besväret härigenom blifvit mindre tryckande, uppginge det likväl beräknadt på samma sätt, som i afseende på roteringen iakttagits, äfven med afräkning af jordeboks-räntan, utgörande enligt befälhafvande Amiralens uppgift, för helt hemman omkring 14 å 15 R:dr Runt årligen, tili högre belopp, än lör rotarne vid något af de indelta Infanteri-regementena, hvadan billigheten syntes fordra, att den lindring som blifvit medgifven Rotehållarne vid dessa, äfven tillgodokomme Rusthållarne vid Indelniius-Båtsrnans-koinpanierne i Blekinge och Södra Möre; och hemställde i underdånighet
Förvaltningen om nådig framställning till Rikets näst sammanträdande Ständer, att det å Femte Hufvud-Titeln uppförda förslags-anslag af högst 63,000 R:dr Runt till Båtsmäns beklädnad må ökas med en summa af 11,605
R:dr beräknad efter ett till 5 R:dr Runt jetnkadt belopp för hvarje effektivt Bätsmans-rusthåll, utgörande vid Indelnings-kompanierna i Blekinge Kongl.
Skrifvelse N:o 48. 9 i Blekinge län 1,500, jemte tillökning flir de genom nyindelad jord derstädes bildade . . . 20. samt vid Indelnings-kompanierna i Södra Möre 801. eller tillsammans effektive Rusthåll 2,321. af hvilken anslagstillökning 5 R:dr R:mt årligen skulle, såsom bidrag till beklädnads-kostnaden, utgå till hvarje Rusthåll, som ej ingått på Båtsmans-beklädnadens öfvertagande af Kronan, och återstoden, tillika med det öfriga beklädnadsanslaget, användas till bestridande af de kostnader för Båtsmans-beklädnaden, hvilka Kronan genom kontrakt med Rust- och Rotehållaren sig åtagit, emot det att för hvarje rusthåll, som på det nya beklädnadssättet ingått, skulle årligen afkortas 5 R:dr å dess kontanta beklädnadsbidrag.
Förvaltningen har härvid erinrat, att på Indelnings-kompanierna i Blekinge äro fördelade 27 och på de i Södra Möre 15 frälse rotar; men som dessa äro sammansatta efter annan grund än Rusthållen och i Blekinge utgöras i medeltal af 3,44 hemman samt i Södra Möre af 4,21, hvadan roterings-besväret för dessa rotar ej är mera tryckande än för den öfriga Båtsmans-roteringen, har Förvaltningen ansett nu ifrågasatta lindring i beklädnads-kostnaden lika litet böra tillgodokomma dessa frälse-rotar, som den öfriga roteringen.
Vid öfvervägande af allt detta och enär genom den utredning, Förvaltningen af Sjö-ärendena sålunda lemnat rörande roterings-besväret vid indelta roterade Infanteriet och roterade Båtsmans-hållet, ådagalagdt blifvit, att Rotehållarne vid det förra, oansedt den vid sednaste
Riksdag dem beredda befrielse från allt bidrag till soldat-beklädnaden, ändock jemförelsevis ännu äro vida mer betungade än Rotehållarne vid det sednare, finnér Kongl. Maj:t icke skäl att föreslå Rikets
Ständer beviljandet af någon eftergift i redan stadgade beklädnads-skyldighet hvarken för Båtsmans-roteringen i allmänhet eller för de med denna jemförliga frälserotarne inom Blekinge Län och Södra Möre Härad af Calmar Län.
Hvad åter angår Båtsmans-indelningen i Blekinge och Södra Möre, så kunna väl, efter hvad ofvanberörde utredning gifver vid handen, de hemman, som blifvit härtill anslagna, anses hårdare betungade än hemman vid Båtsmans-roteringen. helst om afseende jemväl fästes å det inflytande, skyldigheten att inom ett inskränktare område ständigt hålla fulltalig en större manskapsstyrka, måste utöfva på rekryterings-kostnaden, äfvensom å den tunga, som i fattigvårds-hänseende framkallas af ett talrikare antal afskedade Båtsmän och af utfattige eller aflidne Båtsmäns familjer; men äfven nämnde orter emellan visar sig ett väsendtligt olika förhållande deruti, att jordeboks- och hemmantals-räntan, hvilken ifrån Båtsmansrusthållen icke erlägges till Stats-verket, utan tillfaller de rustande sjelfve, i Blekinge utgör för helt hemman endast omkring 15 R:dr, deremot i Södra Möre ttih. lill R.
Sl. Prol. 18S9 % 1860.
1 Sami. 1 Åfd. 17 Mäft. 2 10 Kongl. Majlis Aåd.
Skrifvelse A:o 4 S.
Härad för ett helt hemman, som uppgifvits vara af medelgod beskaffenhet, uppgår till omkring 170 R:dr R:mt, under det att kostnaden för en Båtsmans underhåll och beklädnad, enligt markegångs-taxorna för åren 1856 och 1857 beräknas, inom Blekinge till 114 R:dr 44 öre och inom Södra Möre till 99 R:dr 73 öre, så, att med iakttagande af rustningens olika fördelning på hemmantalet, kostnaden för Båtsmans-indelningen å helt hemman utgör i Blekinge 187 R:dr 61 öre och i Södra Möre 153 R:dr 43 öre.
Vid dessa förhållanden och då icke i något fall skäl synes vara förhand att bestämma den lindring, som kan varda beviljad, högre än Förvaltningen af Sjö-ärendena föreslagit, eller anledning förekommer att utsträcka densamma äfven till de Tjugu nya rusthåll, hvilka alldrig utgjort effektiv rustning, men tillfället att i sammanhang med en sådan lindring jemväl fullständigt ordna förhållandet med Båtsmans-beklädnadens öfvertagande af Kronan, i enlighet med stadganderna i Kongl. Förordningen den 22
December 1848 icke bör lemnäs obegagnadt, helst numera återstå endast 16 nummer i Blekinge och 8 nummer i Södra Möre, af hvilka beklädriads-skyldigheten fullgöres på gamla sättet, vill Kongl. Maj:t till Rikets Ständers afgörande öfverlemna huruvida, i nära likhet med hvad som vid sednaste Riksdag inedgafs för Indelta Infanteriets Rote-hållare, jemväl Båtsmans-indelningen, med ofvan omförmälda undantag för frälse-rotarne och nya vakanta nummer, må antingen i sin helhet eller ock inskränkt till Blekinge, såsom mest betungadt, beredas en lindring i beklädnads-skyldigheten genom en minskning i det årliga beklädnadsbidraget af Fem R:dr
R:mt för hvarje rusthållsnummer, som redan ingått eller framdeles ingår på Båtsmans-beklädnadens öfvertagande af Kronan; och skulle, enär med säkerhet kan emotses, att de få rusthåll, som ännu icke frångått beklädnads-skyldighetens utgörande in natura, skola emot ofvanbcrörde fördel söka dess öfverflyttande på Kronan, samt följaktligen hela nummer-styrkan måste tagas i beräkning, då, om den ifrågasatta lindringen i sin helhet beviljas, erfordras en tillökning af 1 1,505 R:dr och, om den tillkommer endast indelningen i Blekinge län, en summa af 7,500 R:dr uti det på 5:te Hufvud-Titeln uppförda förslagsanslag af 63,000 R:dr till Båtsmäns beklädnad, hvarvid Kongl. Maj:t dock fäster det förbehåll, att den sålunda de rustande beredda lindring endast tillgodokommer dem så länge Rikets Ständer anvisa det derför erforderliga vederlag, hvadan, i händelse af dess indragning,# de rustandes skyldighet att utgöra emot vederlaget svarande beklädnads-bidrag åter skulle komma att vidtaga.
De till detta ärende hörande handlingar skola tillställas det Rikets Ständers Utskott, som med handläggningen deraf kommer att taga befattning.
Ehnemark.
Majus Säd.
Skrifvelse N:o 48.
It Utdrag af Protokollet 'öfver Sjöförsvars-Departementet tillhörande Ärenden, hållet inför Hans Majit Honungen, i Stats-Rådet, å Stockholms Slott, den 8 November 1859.
Hans Excellens, Justitie-stats-rhinistern, Herr Friherre De Geer, Hans Exc., Stats-ininistern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna, och Malmsten. 2:o.
Departements-chefen, Stats-rådet Ehnemark, uppläste härefter till justering följande, i öfverensstämmelse med förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelser till Rikets Ständer nemligen: a) angående väckt fråga om lindring i Båtsmans-hållet, med afseende på derifrån utgående beklädnads-bidrag.
Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, berörde förslag i nåder gilla samt förordna att, i enlighet dermed, nådiga skrifvelser, sådana de finnas detta protokoll bilagda, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Eritz Rythén. 12 Kongl. Majus Nåd Skrifvelse N.o 49.
\:o 4®.
Ank. till Exp.-Utslc. den 21 Nov. 1859, kl. 11 f. m.
MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, avgående förnyad indelning af nyrolerade jorden i Blekinge Län; Gifven Stockholms Slott den 8 November 1859.
Viii 1850 och 1851 årens Riksdag anhöllo, uti underdånig skrifvelse af den 13 Augusti sistnämnde år, Rikets då församlade Ständer, bland annat, om anställande af undersökning, huruvida några öfverskotts- och andra räntor, hvilka från början tillhört den gamla Båtsmans-indelningen i Blekinge län, sedermera på ett eller annat sätt densamma frångått och blifvit anslagna till den nya indelningen, på det att nödiga befunna rättelser i nämnda hänseende måtte varda i behörig ordning vidtagna.
I anledning häraf erhöll, under den 1 påföljde Oktober, Kammar-kollegium nådigt uppdrag att ombesörja de af denna Rikets Ständers begäran påkallade undersökningar, hvilka funnos afse de räntor, som vid den i följd af Kongl. Cirkulär-brefvet den 20
December 1825, inom Blekinge län förrättade och sedermera, enligt nådigt Bref den 10 Oktober 1848, af Kongl. Maj:t.och Rikets Ständer faststälda indelning till Båtsmanshåll af förut icke indelad jord blifvit uppförda dels uti indelnings-längden öfver hela rusthåll af den 14 December 1841 och dels uti förteckningen af den 6 April 1842 öfver sådana hemman och lägenheter, sorn icke kunnat till hela rusthåll sammansättas, utan antecknats till vakans-afgifts erläggande; och sedan bemälde Kollegium, efter det Undersöknin - Kongl. Maj:ls Kåd.