Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Snörmakare-arbeten: såsom fransar, galoner, gramaner, aiguilletter, snodder, snören, m. fl. ej specificerade: hel- och halfsiden, i skålpund, 5 r:dr, andra slag ... 1 skålpund, 1: 16. röstar ja; den, det ej vill, röstar nej; vinner nej, antages Bondeståndets beslut. 32 Stats- lils ko ttets Utlåtande, N:o 303.
Voteringen har utfallit med 70 ja o< h 48 nej samt en sedel kasserad; och hafva alltså Rikets Ständer beslutat i enlighet med ja-propositionens innehåll.
Hvilket allt förstärkta Stats-Utskottct får tios Rikets Ständer anmäla.
Stockholm den t Augusti 1851. ;i , .. „n i 11:0 303.
Ank. till'Exp.-Utsk. <t. 2, Augusti 1851, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckta motioner om vidtagande • af nödiga kontroller å användande af städernas tolags rnedel för dermed afsedda ändamål. (/. A).
Till Stats-Utskottets behandling hafva blifvit remitterade tvänne motioner, väckta, den ena hos Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre Stjernstedt, Angust Wilhelm, och den andra uti“Bondeståndet af Riksdagsfullmäktigen Pehr Bengtsson från Calmar län, uti hvilka motioner anmärkes, att, ehuru rikets sjö- och stapelstäder årligen uppbära, under namn af tolag, nära 400,000 r:dr banko, vore likväl redovisningen för dessa medel icke underkastad Rikets Ständers revisorers granskning, enligt hvad af deras sednast afgifna berättelse inhemtas.
Brefvet den 21 September 1715 har ordinarie tolagen blifvit anvisad till underhåll af bryggop och packhus, men, sådant oaktadt, användes densamma till helt andra behof, såsom till städernas fattigförsörjningar, dårhusinrättningar, undervisningsanstalter och flere dylika för tolagens ursprungliga bestämmelse alldeles främmande föremål; till följd af hvilka missbruk Rikets
Ständer snart sagdt vid hvarje riksdag nödgas anslå stora penningesummor till städernas hamn- och bro-anläggningar samt till reparationer å desamma.
Dessa förhållanden syntes påkalla en behörigen kontrollerad redovisning för tolagsmedlen och deras användande för dermed afsedda ändamål, och något hin - Sfa/s-Utskottets Utlåtande, N:o 303.
33 hinder för åläggandet af en sådan redovisningsskyldighet kunde så mycket mindre uppkomma af den omständighet, att man velat anse hagan om städernas tolag vara af privilegii natur, som Regering, Ständer och Borgerskap vid flera tillfällen ansett densamma icke vara af sådan egenskap, hvilket bevisades deraf, att uti Tulltaxan af den 24 April 1816 tolagsfrihet blifvit stadgad för åtskilliga varor, och att Kongl. Maj:t genom nådigt Bref den 14 Augu sli 1830 fritagit någia artiklar från tolag,; hvarförutan tolagshågor blifvit af Rikets Ständer och deras Utskott vid riksdagarne, utan afseende på Borgareståndets mening, handlagde.
Då således den städerna tid efter annan på ekonomisk lagstiftningsväg medgifna rättighet till uppbärande af tolag icke är af privilegii natur, utan, såsom utgående med en viss procent-beräkning å den allmänna tullen, endast är en allmän uppbörd, hvilken af Rikets Ständer likaväl kan upphäfvas, som den hitintills med deras medgifvande fått fortfara, hafva motionärerne, till förekommande för framliden af missbruk vid dess användande, föreslagit Rikets Ständer, att, genom underdånig skrifvelse, hos Kongl. Majit anhålla, det Kongl. Majit täcktes i nåder från rikets samtlige sjö- och stapelstäder låta infordra verificerade räkenskaper för de sistförflutna fem åren öfver uppbörden och användandet af desse städerna förunnade tolagsmedel, och att Kongl. Majit behagade i nåder låta öfverlemna dessa räkenskaper till Rikets Ständers näst sammanträdande revisorer, på det att revisorerne, efter deraf skedd granskning, må sättas i tillfälle att kunna till Rikets näst sammanträdande Ständer inkomma med nödiga upplysningar rörande ofvanberörde missbruk, samt Rikets Ständer sålunda äfvenväl sättas i tillfälle att derefter fatta beslut, huruvida alt tolag bör upphöra eller till sitt nu utgående belopp förminskas; samt slutligen att Kongl. Majit äfvenledes täcktes i nåder vidtaga samma åtgärder för framtiden, så att alla derefter följande räkenskaper öfver tolagsmedlen må allt framgent blifva ett bestämdt föremål för granskning af framtida sammanträdande Stats-revisorer, Vid handläggningen af detta ärende har Utskottet inhemtat, att, sedan Rikets Ständer vid 1834 års riksdag hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, alt, efter vederbörlig undersökning angående tolagens uppkomst och användande, Kongl.
Majit behagade vid derpåföljande riksdag till Rikets Sländer aflåta Dess nådiga förslag till dels reglering af stapelstädernas tolags-inkomster, dels kontroller öfver deras användande till sina bestämda än Bih. till R.
Pro t. 1850 §■ 1851. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 42 Höft. 5 34 Slafs-Utskottets Ullålande, N:o 303. danial, sä hade, uti afgifvet underdånigt utlåtande af deri 31 December 1538, Kommersekollegium, i sammanhang med förslag till ny reglering af tokigs medlen, jemväl i underdånighet tillstyrkt den kontroll å användandet af dessa medel, att, sedan räkning deröfver blifvit för hvarje år inom påföljande
Mars månad afslutad och derefter af revisorer, valda inom Magistraten och Borgerskapet, granskad, densamma skulle inom Juni månads utgång öfverlemnas till Ofver-Ståthållare-emhetet i Stockholm och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i landsorterne, hvilka, efter tagen kännedom deraf, skulle desamma inom påföljande September månad till Kommerse-kollegiuin insända. "T
Då emellertid Kongl. Maj:ts härefter till Rikets år 1844 församlade
Ständer aflåtna nådiga proposition, angående förändrad reglering af tolags-medlen, icke blifvit af Rikets Ständer bifallen, har icke heller det i sammanhang dermed föreslagna förändrade redovisningssätt kommit till verkställighet.
Hvad nu beträffar det af motionärerne väckta förslag, att räkenskaperna skulle till Rikets Ständers revisorers granskning öfverlemnas, så förekommer härvid, att, enligt Kongl. Brefvet den 21 September 1715, ifrågavarande uppbörd blifvit anslagen till vidmakthållande af bryggor och packhus jemte andra nödiga byggningar samt till utgörande af andra omkostningar; och då dessa medel således blifvit städerne från äldre tider anslagne för bestridande af förefallande kommunala behof, har Utskottet så mycket mindre kunnat det nu väckta förslaget understödja, som dessa medel icke kunna hänföras till sådane med statsverket gemenskap egande allmänna medel, hvilkas förvaltning, enligt den för Rikets Ständers revisorer gällande instruktion, är underkastad deras granskning; hvartill, jemlikt samma instruktion, ock erfordrades, att redovisningen förut skulle hafva undergått behörig granskning i Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-rätt.
En sådan revision af de serskilda städernas räkenskaper skulle dessutom svårligen kunna, i anseende till deras vidlyftighet, hinna verkställas, då Rikets Ständers revisorers tid redan i hög grad är tagen i anspråk för granskningen af de till de allmänna stats-bestyren hörande räkenskaper m. m.
Deremot anser Utskottet lämpligt, alt, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hrad Kommerse-kollegiuin i underdånighet tillstyrkt och Kongl. Majit jemväl vid 1844 års riksdag i nåder föreslagit, officiela uppgifter rörande tolags-medlens belopp och användande varda till bemäide kollegium insända, för vinnande af kontroll, huruvida medlen till de af - Stats-Utskottets Utlåtande, N:a 303.
38 sedda ändamålen användas; dock torde det vara tillfyllestgörande, att dylika uppgifter hvart tredje år afgifvas, hvadan Utskottet hemställer, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl.
Maj:t täcktes låta anbefalla vederbörande, att till Kommerse-kollegium hvart tredje år insända behörigen styrkte uppgifter öfver belopp»* och användandet af de städerne anslagne tolags-medel.
Stockholm dea 31 Juli 1831.
Bedling, 185L Stats- Utskottets Memorial, N:o 304.
1 N:o 304.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Aug. 1851, kl. 2 e. m.
Memorial, med förslag till samman jemkning eller voteringsproposition , i anledning af Riksståndens skiljaktiga beslut öfver usta punkten af Utlåtandet N:o 2.2.0, angående väckt fråga om vissa Kyrkoherdar och Skolmästare i Lappmarken, å lön anslagen spanmåls utgående in natura, m. m. (I. A.) Enligt Stats-Utskottet meddelade Protokolls-utdrag har Ridderskapet och Adeln, med alslag å Utskottets hemställan i förberörde punkt, samt Presteståndet, med ogillande af densamma, bifallit det i Biskop Hemlins vid utlåtandet fogade reservation framställda förslag till underdånig skrifvelse; och har ifrågavarande punkt blifvit jemväl af Borgareståndet afslagen, men deremot af Bondeståndet bifallen.
Enär Utskottets uti meranämnde punkt afgifna förslag således blifvit af blott ett Riksstånd antaget, men af de öfrige Riksstånden underkändt, sä och då underdånig skrifvelse i ämnet emedlertid blifvit af trenne Riksstånd beslutad, ehuru om innehållet af denna skrifvelse olika meningar sig yppat, med afseende å sättet att vinna det af motionären åsyftade ändamål,får Utskottet, så vidt Borgare- eller Bondeståndet icke skulle finna för godt att med Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet sig härutinnan förena, för frågans afgörande medelst omröstning i förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande voterings-proposition:
Brot. 1850—51. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 43 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial, N:o 304.
Den, som, lika med Ridderskapet oell Adelil samt Presteståndet, vill, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att de till aflöning för skolmästaren och underhåll af frielever vid Lycksele skola anslagne 54 i tunnor spanmål måtte för de ändamål, hvartill de äro afsedda, af vederbörande, som äro deraf delaktige, få fortfarande in natura uppbäras, med bibehållande af de rättigheter, som i afseende ä spanmålens forsling hittills egt rum, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, besluta Rikets Ständer, på sätt Stafs-Utskottet föreslagit, att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att, oansedt den i nåder anbefallda öfverflyttningen på Statsverket af ifrågavarande 54 tunnor spanmål, desamma dock för de ändamål, hvartill de äro afsedda, måtto af vederbörande, som deraf äro delaktige, få, efter fastställdt markegångspris, lösas vid närmaste kyrkoherberge, med bibehållande vid de rättigheter, som i afseende å spanmålens forsling tillförene författningsenligt egt rum.
Stockholm den 5 Augusti 1851. Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 805. 3 N:o 305.
Ank. till E\p.-Ulsk. den 5 Aug. 1851, kl. 2 e. m.
Utlåtandei anledning af en utaf Rikets år 1849 församlade Revisorer vid granskningen af Handels- och SjöfartS-Fondens förvaltning gjord anmärkning. CL A.) Sedan uti Stats-Utskottets, med anledning af 1849 års Revisions-Berättelse, afgifna Utlåtande N:o 30 § 13, rörande det af Uevisorerne anmärkta serskilda missförhållande emellan Sveriges och Norriges omkostnader för handelns och sjöfartens skyddande, att då, till bestridande af utgifter för sjöexpeditioner till handelns betryggande för båda Rikena gemensamt, årligen från Sveriges enskilda fond utgått 20,000 Rdr, utom de betydligare summor, hvilka derutöfver stundom för större expeditioner utgifvits, Norrige dock för berörde ändamål blott någon gång utsändt ett eller annat fartyg, — Utskottet anmält sig hafva rörande denna fråga inbegärt nödiga ansedda upplysningar, för att, efter inhemtande deraf, serskildt utlåtande afgifva, får Utskottet nu till Rikets Ständers kännedom meddela följande Utskottet tillhandakomne uppgifter:
Förteckning på, jemte uppgift i öfrigt rörande de Sjö-Ex sjöfartens skyddande, under drei Fartygets Cert och Namn.
Besiitt- ningsstyrka.
Farvatten.
Skonerten Falk . . 40 Dito L’AigIe 10 Korvetten Najaden 129 Fregatten af Chapman ... 250 Korvetten Carlskrona . . . 130 Dito Najaden 132 Dito 132 Dito Carlskrona 132 Skonerten L’Aigie . . 40 Fregatten Josephine .... 319 Korvetten Carlskrona . . . 13 L Fregatten Eugenie .... 328 Medelhafvet Briggen Nordensköld . . . 101 Korvetten Najaden . . 131 Dito 130 Södra Amerika och Westindien ....
Dito Lagerbjelke .... 140 Medelhafvet Dito Najaden . ... 140 Södra och Norra Amerika samt Westmd» Kostnaderna för de år 1849 utgångna Korvetterna Lagerbjelkes och Najadens expeditioi uppgifvas, emedan liqvider derom icke ännu inkommit, men anordnades vid förordnandet om san anslag samt 40,000 Rdr af Handels- och Sjöfarts-fonden.
De åren 1848 och 1849 till de Danska och Tyska farvattnen utgångna eskadrer hade delse af kapares utrustande, som vid öfriga möjligen förekommande tillfällen, vaka öfver fredandet a visade serskilde medel.
Sjöförsvars-Departementet den 7 Januari 1851. editioner med Svenska Fartyg, hvilka, / och för handelns och i40—1849 fran Sverige utgått.
Tiden för Expeditionen.
1 ]xpeditions- kostnad.
Af Flottans medel. Af Handels- oell Sjöfa rts-fonden.
Summa. från den 9 April 1810 till den 5 September s. å. ... 7,213: 17 10 7,243: 17 10 från dito dito till den 11 dito dito ... — — 7,192: 33 11 7,192: 33 11 från den 19 Maj 1810 till den 2 Augusti 1811 17,500: — — 49,669: il 8 67,169: 11 8 från den 10 September 1810 till den 9 September 1811 _ — — — 80,406: 22 1 80,406: 22 1 från den 11 September 1811 till den 15 Juni 1812 . . . 26,556: 31 11 20,(X)0: — — 46,556: 31 11 42 640: I 2 42,610: 1 2 från den 12 Augusti 1813 till den 25 Juni 1811 ....
20,308: 20 5 20,000: 40,308: 20 5 från den 13 Juli 1811 till den 7 Juli 1815 to To 00 24 11 20,000: — 43,286: 24 11 från den 7 September 1811 till den 10 Juli 1845 . . . — — 12,810: 16 4 12,810: 16 4 från den 21 September IS 11 till den 16 Augusti 1815 . 75,878: 27 1 75,878: 27 1 från d. 17 Juli 1815 till d. 30 April 1816, då den förolyckades 41,062: 16 6 21,513: 14 6 65,576: t3 — från den 23 Augusti 1816 till den 17 Juli 18171 117,927: 38 10 117,927: 38 10 från den 15 Juli 1816 till dito ditoj från dito till den 12 Juli 1817 31,182: 47 8 20,000: — — 54,182; 47 8 från den 2S Juli 1817 till den 2 September 1818 .... 27,551: 1 — 20,000: — — 47,554: 1 från den 25 September 1819 till den 28 Augusti 1850 . 18,000: — — 20,000: — 38,000: från dito dito till den 12 September 1850 . . 18,000: — — 20,000: — 38,000:
TT Summa 229,451: 28 5 555,281: 39 5 784,733: 19 10 den förres till Medelhafvet och den sednares till Södra och Norra Amerika saint Westindien, kan icke fartygs expedition, beräknad till 9 månader, för deni 36,(XX) Kdr tillsammans af Flottans exercis - enligt de för Cheferne utfärdade instruktioner, jemte öfriga ändamål, äfven anbefaldt att, så väl i hänförenade rikenas handel; men bestriddes berörde eskadrers kostnad af de till nämnde års rustningar an - ex Itieinnnttev. 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 303. 2:o En genom embetsskrifvelse från Norrska Marin-Kommandot af den 30 December 1850 ankommen oplysning om Anlallet og Beskaffenheden af de Söexpeditioner, som havé fundet sted fia Norge i Löbet af de sidste 10 Aar, og hvis Formaal, foruden at bibringe Officerer og Mandskab den fornödne Övelse, kan siges at havé va;ret i Handelens og Söfartens Interesse: Aar.
Krigsfartoi.
Expeditionens Bestemmelse.
Tiden livori Expeditionerne har fundet sted. 1840 Corvetten Örnen Rysten af Marocco og Algier 3 månader 1842 og 1843 Briggen Lolland Middelhavet 9 dito 1814 Fregatten Freia Gibraltar 3 dito 1844 og 1843 Corvetten Nordstjernen Marocco 12 dito 1845 og 1846 Briggen Lolland Middelhavet 8 dito 1846 Corvetten Nordstjernen Nord-Amerika 4 dito 1817 og 1848 Corvetten Nordstjernen Middelhavet 8 dito 1849 og 1850 Corvetten Örnen Dito 8 dito 1850 og 1S51 Dito Dito & dito I sammanhang härmed får Utskottet upplysa, att sedan bestämmelserna i Kongl. Brefvet af den 30 Juni 1832, angående den ersättning, som borde Norrska Statsverket tillkomma, då Norrska fartyg deltaga med Svenska uti sjöexpeditioner för handelns beskyddande, af förekomne anledningar blifvit genom Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 14 Augusti 1811 upphäfda, har någon sådan ersättning under den derefter förflutna tiden icke kunnat ifrågakomma; varande emedlertid frågan om förändrade bestämmelser i detta hänseende, sedan Unions-kommittéen med infordradt underdånigt utlåtande i ämnet inkommit, numera beroende på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning; och hemställer Utskottet, under sådana förhållanden, att Revisorernes ofvanberörde erinran icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 5 Augusti 1831. Stats-Utskottets Utlåtande, AV o 306. 7 N:o 306.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om den, åt en del rotar vid Westmanlands Regemente anslagna, så kallade knekte-tunnans utgående med span mål in natura, eller med lösen efter markegångspris. (I. A.)
Uti ett från Bonde-Ståndet till Stals-Utskottet remitteradt memorial, har Riksdagsfullmäktigen Carl Ersson från Westmanlands län, med hvilken sig förenat Riksdagsfullmäktige Eric Malmin, Per Eric Andersson och Jan Jansson från samma län, samt Jonas Eric Ericsson från Örebro län, förnyat sin vid förra riksdagen väckta motion om återgång till soldat-rotar vid Westmanlands regemente af från dem indragen spanmål och om anvisande af spanmål eller deremot svarande lösen efter markegång åt en del rotar vid samma regemente.
Af motionen bilagde och i öfrigt tillgängliga handlingar har Utskottet inhemtat, att vid indelningsverkets upprättande soldat-rotarne vid Westmanlands regemente, med undantag af Folkare kompani och 118 rotar af Bergskompaniet, fått sig tillagda en tunna spanmål hvardera, till understöd i knektehållet, hvilket understöd, kalladt knektetunna, skulle, i brist af tillräcklig kronan behållen tiondespanmål, utgå med 3 daler silfvermynt för hvarje tunna till 932 rotar; på hvilket sätt detta statsbidrag ännu utgår, och efter 6 daler silfvermynt riksdalern, belöper sig till 466
R:dr banko årligen, som af rotarne äro anslagna till regementets så kallade knekte-legomedels-kassa, hvaraf de hufvudsakligaste 8 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 306. kostnaderna för rekrytering vid inträffande vakanser bestås.
Utom detta understöd hade 585 af sistnämnda soldat-rotar, nemligen 165 i Kungsörs fögderi, 163 i Salbergs fögderi, 160 i Strömsholms fögderi, 42 i Wester Fernebo socken af Bergslags fögderi, alla i Westerås län, samt 55 i Fellingsbro, Näsby och Ervalla socknar af Öster Nerikes fögderi, i Örebro län, äfven förunnats en tunna kronotiondespanmål hvardera, rotehållarne i Kungsörs och Strömsholms län för de dagsverken, de årligen utgjort till kungsgårdarna derstädes, de i Salbergs län för den grufveved och de dagsverken, de utgjort till Sala grufva, de i Wester
Fernebo socken för det de vid indelningstiden åtogo sig underhållande af ett fördubbladt antal soldater, samt rotehållarne i Fellingsbro härad för den stora skjutsning, de måste vidkännas, och de dagsverken, de utgjorde till afbergande af några Kungsörs kungsgård tillhöriga ängar.
Af dessa 585 tunnor spanmål, som, till åtskillnad från knektetunnorna, kallats dagsverkstunnor, hafva, enligt Kongl. Resolutionen på allmogens besvär den 17 Augusti 1762, § 82, 458 tunnor tilldelats rotarne in natura eller i penningar efter markegångspris, men för bristen hafva rotehållarne fått åtnöja sig med enahanda ersättning, som för knektetunnorna, nemligen 3 daler silfvermynt eller 24 skillingar banko för hvarje tunna, så att för något mer än £ tunna hvarje rote undfått ersättning efter värdet, men för återstoden, nära 8 kappar, endast med sistnämnda pen ningebelopp.
Vidare har genom 1729 års dagsverksreglering saint Kongl, brefvet till Kammar-kollegium den 13 Juni 1749 blifvit stadgadt, att utaf hvarje rote skulle årligen utgöras 16 st. drängedagsverke!), hvilka ock sedermera under en längre tid utgjorts, lill dess Rikets Ständer vid 1810 års riksdag beslutat, att dessa dagsverken borde med penningar efter årlig markegång lösas; hvarefter Kongl. Majit, på sätt Rikets Ständer vid 1S2S—1830 årens riksdag, uppå rotehållarnes derom gjorda begäran, medgifvit, uti nådigt Bref af den 26 October 1833 förklarat, att krono- och kronoskatte-hemmansegarnes i Snefringe, Åkerbo och Fellingsbro härader skyldighet, att årligen erlägga omförmälda dagsverkslösen, skulle från och med år 1834 upphöra, emot det att den, såsom vederlag för hvarje soldat-rote anslagna s. k. dagsverkstunna eller derför utgående lösen i pen ningar, icke vidare finge af hemmansegarne åtnjutas, utan borde till Statsverket indragas; hvarigenom en ökad tillgång i kronan behållen tiondespanmå! uppkommit af 305 tunnor 20 kappar spanmål.
Med anledning häraf hade samtlige Riksdagsfullmäktige af Bonde-Ståndet från Westerås län samt fullmäktigen från Fellingsbro härad af Örebro län vid 1847 och 1848 årens riksdag Stats-Utskottets Utlåtande, JV:o SOS. 9 riksdag anhållit, att, sedan Statsverket, såsom de förmenade, genom nyssberörde indragning kommit i besittning af 458 dagsverkstunnor, den knektetunna, som bordt tillkomma hvardera af 932 rotar vid Westmanlands regemente, men hittills utgått med endast 24 sk. pr tunna, måtte från och med år 1848 på det sätt rotarna tilldelas, att först och främst förenämnde 458 tunnor spanmål finge in natura till rotarne återgå och sedermera af annan kronans behållna spanmål för öfriga rotar anvisas återstående 474 tunnor, att antingen utgå in natura eller ock af staten årligen lösas efter markegångspris, hvaremot rotarne sjelfva skulle till knektelegomedels-kassan årligen inbetala den för berörde spanmål af Statsverket hittills erlagda och till samma kassa ingående lösen 466 R:dr banko.
Häröfver yttrade sig dåvarande Stats-Utskott på det sätt, att, i anseende till ärendets outredda beskaffenhet, Utskottet saknade skäl att, med anledning af den gjorda framställningen, tillstyrka någon Rikets Ständers åtgärd, helst rotehällarne i allt fall hade sig obetaget att, der dem så godt syntes, i ämnet göra underdånig framställning hos Kongl. Maj:t, då, efter vederbörandes hörande och i händelse anspråken i nåder pröfvades vara uti större eller mindre mån med rättvisa och billighet öfverensstämmande, ärendet kunde genom allåten nådig proposition komma under Rikets Ständers pröfning; hvilket Stats-Utskottets Utlåtande blef af Rikets Ständer hi fallet.
Sedan med anledning häraf ofvanbemälde Riksdagsfullmäktige hos Kongl. Maj:t i underdånighet fullföljt samma anhållan och Kongl. Majlis Befallningshafvande i Westerås och Örebro län samt direktionen öfver knektelego-medelskassan blifvit hörde, dervid upplystes, att nämnde kassas kapitalfond vid 1848 års slut utgjorde 139,211 Rdr 42 sk. 9 r:st, hafva Kongl.
Maj:ts och Rikets Krigs-och Kammar-kollegier och Statskontor uti infordradt underdånigt utlåtande af den 22
Maj 1850 hufvudsakligen yttrat: att rotehållarnes rättighet till knektetunnans erhållande in natura vore grundad i den Kongl, donationen, som i början ej kom till full verkställighet af det skäl, att, .såsom Kongl. Brefvet den 3 Juli 1684 innehåller, så stor post spanmål icke var att tillgå, hvarföre i stället 3 daler silfvermynt, ett belopp, som den tiden ungefärligen motsvarade en tunna spanmåls värde, åt hvarje rote anslogs; att 1698 års Indelningsverk utvisade, det 1520 tunnor tiondespanmål, dagsverkstunnorna inberäknade, voro af Kongl, Maj:t förunnade detta regemente, rotarne till hjelp att löna och underhålla knecktarne med, hvilken spanmål dessa rotar skulle årligen njuta eller i dess ställe 3 daler silfvermynt tunnan, sä framt öfverskottet i socknarne icke tillräckte; att rotehållarne ytterligare blifvit försäkrade derom uti Kongl. Resolutionen på allmogens Bih. till B.
Brot. 1850—51. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 43 Haft. 2 10 Stats-Utskottels Utlåtande, A:o 306. besvär den 29 November 17-56, 83 §, der det heter, att den i soldathåll vid Westmanlands Infanteri-regemente indelda allmoge verkligen bör få åtnjuta den dem förundta årliga spanmålen in natura, både den, som till roteringens understöd och hjelp, som ock den, hvilken för dagsverken är dem tillslagen, så långt den tillräcker; men att detta, i hvad vidkomme knektetunnan, icke heller då tillvägabragtes, af den orsak, att, såsom af 82 § i Kongl, ltesolutionen på allmogens besvär den 17 Augusti 1762, kronans behållna tiondespanmål endast ansågs uppgå till 458 tunnor, hvarföre man inskränkte sig till att fördela denna tillgång på de rotar, hvilka till åtnjutande af dagsverkstunna voro berättigade; lemnande åt framtiden att förnöja anspråken hos dem, som egde andel i knektetunnan.