Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då tre Riks-Stånd således afgjort, att något Extra anslag för befästningen af Stockholms avenuer till lands icke skall ega rum, samt Utskottets tillstyrkande af 5o,ooo R:dr för dylik befästning lill sjös grundar sig på de Utskottet meddelade handlingar, enligt hvilka för nämnde summa ej mindre det påbörjade försänknings-arbelet skulle kunna fullbordas, 8 Stats-Utskottets Memorial N:o 318. än erforderlig bestyckning anskaffas, lärer det kunna få tagas för gifvet, att Ridderskapets och Adelns ofvanberöide beslut jemväl innefattar bifall till oflanämnde af Utskottet tillstyrkte 5o,ooo R:dr.
Då härigenom 2 Stånd stannat emot 2, får Utskottet föreslå följande proposition för omröstnings anställande:
Den, som bifaller ett Extra anslag af 5o,ooo R:dr i ett för allt, att användas till fullbordande af försänkningsai betet i Stockholms skärgård samt till anskaffning af erforderlig bestyckning, voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, afslås allt anslag för berörde ändamål. 8:0 Utskottets gifne afstyrkande af allt anslag lill Carlstens fästnings iständsättande och bestyckning är gilladt af Borgare- och Bonde-Stånden; men deremot hafva Ridd. och dd. samt Preste-Ståndet3 med ogillande af Utskottets förslag i denna punkt, beviljat hvad Kongl. Maj:t i detta hänseende äskat, nemi. 4°>ooo R:dr till fästningens iständsättande och 3o,öoo R:dr till dess bestyckning.
Förden omröstning, som, till följd häraf, i Förstärkta Stats-UtskoLtet skall ega rum, får Utskottet föreslå följande proposition:
Den, sorn, med bifall till Ulskollels förslag, afslår allt anslag till Carlstens fästnings iständsättande och bestyckning, voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, beviljas, till omnämnde behof, de af Kongl. Majit äskade anslag med tillsammans 70,000 R:dr.
Då Utskottets förslag i denna punkt blifvit ogilladt af Ridd. och Ad. t samt Preste-Ståndet och Bonde-Ståndet uttryckligen afslagit det af Utskottet i Betänkandet N:o 291 gjorde serskilda tillstyrkande, rörande användandet i visst fall för Carlstens fästnings behof af anslagen lill Carlsborgs och Kungsholms fästningsbyggnadér, anser Utskottet, ehvad utgång voteringen får, nämnde serskilda tillägg komma alt förfalla. ___ Utskottets Stais-Utskottets Memorial N:o ji8. 9 Utskoltets hemställande!! i följande punkter, angående Elfsborgs fästnings ombyggnadj materiel för en Ingenieur- och Pontonier-Corps , Virke till Carlsborgs lavetage Uthusbyggnader vid a:dra Gardets Cdserh „ d:o d:o vid G ar ni sons-Sjuk hus et, samt om en Tyghusbyggnad i Christianstad> och för Ii vilka uppräknade ändamål Utskottet, på anförde skäl, ansett sig icke kunna tillstyrka något anslag, äro genom 3:ne Riks-Slånds, nemi. Preste-j Borgare- och B onde-Ståndens sammanstämmande beslut bifallne. 9:0
I afseende på Extra anslagen för Försvaret till Sjös, hafva RiksStåndens beslut varit skiljaklige i så målto: att Ridd. och Bd. bifallit anvisandet af de i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition upptagne Summor, tillsammans utgörande 455,000 R:dr; — alt Preste- och Borgare-Standen bifallit Utskottets förslag, innefattande tillstyrkande af 100,000 R:dr till Cali 0 n e r , Kulor och Canonlås samt af 20,000
R:dr till skjul för Canonslupar och Jollar; men alt Bonde-Ståndet de och endast medgifvit sistnämnde anslag af 20,000 R:dr.
Alla fyra RiksStånden hafva sålunda bifallit, att till skjul för Canonslupar och Jollar skall anvisas en Extra anslagssumma af 20,000 R:dr, hvarjemte 3:ne Riksstånd afgjort dels alt till CanonerKulor och Canonlås skola gifvas minst 100,000 R:dr, och dels alt icke något anslag kommer att ega rum för Ångfartyg, Jerncisterner, förbättringar å Carlskrona varf samt till Hängmattor och Beklädnadsförråd.
I den händelse, alt Ridd. och Ad. icke skulle vilja antaga Utskoltets af Preste- och Borgare-Stånden godkända tillstyrkande af 100,000 R:dr till Canoner, Kulor och Canonlås för Flottans räkning, utan fortfarande yrka dessa anslags bestämmande i likhet med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition eller med tillsammans i()4>000 R:dr, torde för den votering, som deraf blifver en följd, följande
Proposition antagas:
Den, sorn bifaller Utskottets förslag, att Rikets Ständer lill Kongl. Maj:t öfverlemna en Summa af 100,000
R:dr för att, efter som Kongl. Majit finnér nödigt och nyttigast, användas lill de för Flottan uppgifne behof af Cononer, Kulor och Canonlås, voterar Ja; Den det ej vill, ..
Nei‘ Vinner Nej, beviljas de i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition för omnämnda Bihang till R.
Brot. i8$4- 4'de Sami. 1 A/d. Z:dje Bandet 6:te Häftet. 2 i o Stats-Utskottets Memorial N:o jig. behof äskade Summor lill oförminskadt belopp, eller med tillsammans i64)000 Ridr. io:o Genom bifallet till Utskottets förslag på det bela rörande SjöFörsvaret, hafva Preste- och Borgare-Stånden äfven godkännt den af Utskottet gjorde hemställan, alt, så vida Kongl. Majit skulle linna något af de under 6, 7 och 8:de morn. i Betänkandet N:o 291 uppräknade behof vara af en företrädesvis angelägen beskaffenhet, ulan att af för händer hafvande medel kunna fyllas, Kongl. Maj:t må ega alt af de för Canoner, Kulor m. m. tillstyrkte 100,000
R:dr för sagde behof använda en mindre summa.
Denna hemställan är uttryckligen ogillad af B onde-Ståndet j och Ridd. och Ad. har derom icke afgifvit något serskildt förklarande, utan blott i allmänhet lemnat bifall till Kongl. Maj:ts Proposition.
Utskottet hemställer således, om icke Ridd. och Ad. skulle vilja förena sig om Preste- och Borgare-Ståndens beslut, rörande en sådan hemställan till Kongl. Majit, men får derjemte, i händelse denna inbjudning icke antages, framställa följande förslag lill voterings-proposition:
Den, som bifaller, alt, derest Kongl. Majit finner något af de anmälda behofven för Jern-cisterner, förbättring i Carlskrona Varf samt för hängmattor och beklädnads-förråd vara af en företrädesvis angelägen beskaffenhet, utan alt af förhänder varande tillgångar kunna fyllas, Kongl. Majit må ega, alt af de för Canoner, Kulor m. rn. anviste 100,000 Ridr för sagde behof använda en mindre summa, voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, kommer frågan om hemställan i berörde hänseende att förfalla. 1 1 :o För upphjelpandet af Fyr- och Båk-anstalterne hade Utskottet tillstyrkt: alt till Kongl.
Majit må öfverlemnas att, genom Förvaltningen af Sjö Ärendena, på billigaste vilkor upplaga ett lån, samt att till ränta och amortissements-fond för detsamma skulle anvisas de 9,333: 16, som under 4;de Hufvud-Titeln blifvit uppförde såsom ökad tillgång för Lotsoch Båkväsendet, utan andra förbehåll, än alt lånet borde till fullo vara liqvideradt senast inom 20 år efter detsammas upplagande. Stats-Utskottets Memorial N:o 318.
Delta tillstyrkande är af Ridd. och Ad.j Preste- samt Borgare-Stånden godkändt, i hvad det angår frågan om låns upptagande samt anslag för ränta och amortissement; men i afseende på den Auctoritet, genom hvars försorg lånets upptagande skall verkställas, hafva olika beslut fattats, i det Ridd. och Ad. samt Preste-Ståndet gillat Utskottets förslag, men Borgare-Ståndet åter ansett, att Rikets Ständer böra uppdraga åt deras Fullmäglige i Riksgälds-Conloret att för Fyr- och Båkväsendets upphjelpande på billigaste villkor upplaga lån, med föreskrift, att den anvisade tillgången g,333: 16 sk. af Fullmäglige så förvaltas, att lånet må vara återbetaldt sist inom 20 år efter dess upptagande.
I händelse Borgare-Ståndet förblifver vid denna dess fattade, från de andra bägge Ståndens beslut skiljaktiga åsigt, torde frågan böra afgöras genom votering i Förstärkta Slats-Ulskotlet, hvarvid följande
Proposition lärer få antagas:
Den, som bifaller, att lill Kongl. Maj-.t må öfverlemnas, alt, genom Förvaltningen af Sjö-Ärendena, för Fyr- och Båkinrättningens upphjelpande, på billigaste villkor upplaga ett lån, utan annan föreskrift än att samma lån, med den tillgång för ränta och amorlissementsfond, som med 9,333: 16 sk. årligen å 4:(le Hufvud-Titeln finnes anvisad, senast inom 20 år efter lånets upptagande, blifver till fullo liqvideradt, voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, kommer bestyret med upplagandet af nämnde lån att, under enahanda villkor i afseende på liden för dess liqviderande, anförtros ål Rikets Ständers Fuilmägtige i Riksgälds Contoret. 12:0 Utskottet hade afstyrkt det i Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition upptagne Extra anslag för
Allmänna undervisningen med i,5oo R:dr; och hvilket yttrande blifvit godkändt af Borgare- och Bonde-Stånden.
Deremot hafva Ridd. och Ad. samt Pr este-Ståndet beviljat nämnde anslag med det tillägg af Preste-Ståndet, ”att anslaget skulle ställas under disposition af Vexelunder visning s-Sä
II ska pels Direclion , för att befrämja förfallandet och utgifvandet af Läro- och Läseböcker, tjenlige för Folkunder visningen.”
Ulskoltet får i anledning häraf och under förutsättning, att Ridd. och Ad. förenar sig om det af Preste-Ståndet gjorde tillägg, såsom öfver - ia Ståts-Utskottets Memorial N:o 31g. ensstämmande med Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, föreslå följande voteringsproposition :
Den, som anser det för allmänna undervisningen äskade Extra anslag af i5oo fi:dr icke böra beviljas, voterar Ja; Den det ej vill,' Nej.
Nej, kommer berörde Extra anslag alt beviljas och att ställas under disposition af Vexelundervisnings-Sällskapets Direction, för att befrämja författandet och utgifvandet af Läro- och Läseböcker, tjenlige för Folkundervisningen. i3:o
På anförde skäl hade Utskottet tillstyrkt, att en årlig summa af 70,000 R:dr må af Rikets Ständer anvisas att, i den ordning och på sätt Kongl. Maj:t pröfvar lämpligt, användas tiil valtencommunicationer m. m., hvarjemte Utskottet ansett några andra förbehåll vid disposilionen af dessa medel icke böra fästas, än 1:0) att, i likhet med hvad vid sisla Riksdagen bestämdes, innan arbete i en ort företages, invånarne böra förbinda sig att med minst hälften af kostnaden bidraga lill dess utförande, och 2:0) att, då nya förelag ifrågakomma, för hvilka större bidrag erfordras än som finnes odisponeradt å det till nästa Riksdag gällande anslaget, början med dem icke må göras förr, än anslagsfrågan af Rikets näst sammankommande Ständer är afgjord.
Rörande detta ämne hafva Riks-Stånden stannat uti följande beslut: Ridd. och Ad. har fastställt den årliga anslagssumman lill 100,000 R:dr samt afslagit det vid disposilionen af dessa medel i 2:a mom. föreslagne förbehåll; Preste-Ståndet har nedsatt den årliga anslagssumman från 70,000 R.dr lill 5o,ooo R:dr och derjemte beslutit, alt, i afseende på disposilionen af dessa medel, utom de af Utskottet föreslagne villkor, äfven följande borde tilläggas: 1:0) alt understöd i främsta rummet bör lemnäs de arbetsföretag, som, af Kongl. Maj:t gillade och anbefallde, redan äro påbörjade med löfte om bidrag af allmänna medel, utan alt likväl sådane erhållits; Staff-Utskottets Memorial N:o jig. j3 2:0) dernäst ät säd ane företag, hvilka, af Kongl. Maj:t gillade och anbefallda, väl icke blifvit började, men för hvilka löfte om understöd till deras fullbordan blifvit gifvet, och 3:o) sist ät öfriga arbeten i denna väg, hvilka af Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning ärö upptagne bland dem, som synas förtjente af snar verkställighet; Borgare-Ståndet har bifallit Utskottets tillstyrkande i Betänkandet N:o 291 ; och Bonde-Ståndet har nedsatt den årliga anslagssumman till 5o,ooo R:dr, med förbehåll likväl, att dessa medel användas till sådane ändamål eller den dass af arbeten , som Stor-Amirals-Embetets 3:dje
Afdelning ansett företrädesvis förljenta af snar verkställighet samt med de vilkor i öfrigt, som upptagas i Betänkandet N:o 291.
Då Riks-Stånden beslutit, att anslag -för ifrågavarande ändamål skall ega rum, anser Utskottet lämpligast vara, att beloppet deraf först bestämmes.
I detta hänseende föreslår Utskottet, alt Ja-proposilionen ställes å den af Utskottet tillstyrkta årliga anslags-summan 70,000 R:dr, och att i Conlrapropositionen intages så väl det högre belopp Ridd. och Ad. för sin del fastställt, som den Summa, hvartill Preste- och Bonde-Stånden nedsatt anslaget.
— Skulle således icke något af sistnämnde 2:ne Riks-Stånd vilja frångå sitt beslut, så torde första voteringen blifva följande:
Den, sorn vill alt contrapropositionen i voteringen om anslagssumman för vattencommunicalioner m. ra. skall upplaga ett årligt anslag af 5o,ooo R:dr, voterar Ja j Den det ej vill , Nej.
Nej, anses contrapropositionen böra, i enlighet med Ridd. och Adelns beslut, ställas på 100,000 R:dr årligen.
Den andra voteringen blifver derefter:
Den, som bifaller, att till Vattencommunicalioner m. m. må göras ett årligt anslag af 70,000 R:dr, voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, bestämmes den årliga anslagssumman till 50.000 R:dr. eller 100.000 R:dr. Stnts-Utskottets Memorial N:o Jig.
Beträffande vitkoren för dispositionen af dessa mede], så är Utskottets derom afgifne förslag gilladt af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden samt alltså alt anse såsom ett Rikets Ständers beslut.
Det återstår dock att afgöra, huruvida det af Preste-Slåndet beslutade ytterligare tillägg, med hvilket Bonde-Ståndets hufvudsakligen öfverensstämmer, jern val skall fästas såsom förbehåll vid anslagets beviljande.
Utskottet får i detta hänseende lill en början inbjuda Borgare-Ståndet alt biträda Preste- och Bonde-Ståndens mening, men har, i händelse inbjudningen icke anlages, skolat tillika föreslå en så lydande Proposition för omröstningen:
Den, som anser att några andra vilkor, än de i Utskottets Betänkande N:o 3f)i omnämnde, icke böra fästas vid dispositionen af de medel, som anslås till valtencommunicalioner m. m., voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, komma, utom nämnde vilkor, följande förbehåll att fästas vid dispositionen af berörde medel, nemi.: i) alt understöd i främsta rummet bör lemnäs de arbelsförelag, som, af Kongl.
Maj:t gillade och anbefallde, redan äro påbörjade med löfte om bidrag af allmänna medel, men hvilka bidrag likväl icke erhållits; a) att understöd dernäst lemnäs åt sådane förelag, hvilka, af Kongl. Majit gillade och anbefallda, väl icke blifvit började, men för hvilkas fullbordande löfte om understöd blifvit gifvet; och 3) alt understöd derefter må lemnäs åt öfrige arbeten i denna väg, hvilka af Slor-Amirals-Embetels 3:dje Afdelning äro upptagne bland dem, sorn synas förtjenle af snar verkställighet.
Uti slutmeningen af Betänkandet N:o 3gi hade Utskottet tillstyrkt, att, från och med år iS35 eller det år den nya Stats-Regleringeu vidtager, en femtedel af den beviljade Summan må anvisas alt från Riksgälds-Conlorct utgå.
I anledning häraf har Ridd. och Ad. förklarat, alt den Extra anslagssumma, som beviljas, skall börja alt utgå, på sätt Rikets Ständer besluta, samma år som den nya Stals-Regleringen vidtager.
Preste- och BondeStånden hafva deröfver icke meddelat något yttrande, men Borgare-Ståndet bar beslutil, att de lill valten-cornmunicationer m. m. beviljade 70,000
R:dr för år skola utgå från och med det år, då den nya ordinarie StalsRegleringen vidtager lill och med det år, då samma ordinarie Statsreg - Stats- Utskottets Memorial N:o 319.
1 5 lering upphör, men att de i öfrigt heviljarle Extra anslagen skola utgå från och med det är, då nya ordinarie Stats-Regleringen vidtager under fem år, med en femtedel årligen.
Då Utskottets tillstyrkande i förevarande hänseende blifvit dels gilludt, dels lemnadt utan anmärkning i 3:ne Stånd, anser Utskottet detsamma derigenom vara alt betrakta såsom ett Rikets Ständers beslut; och lärer det af Borgare-Ståndet beslutade undanlag i afseende på anslaget lill vatten-communicationer m. m., eiler att detsamma skulle kunna fortfara längre än 5 år, komma att förfalla, enär icke något annat Riks-Stånd förenat sig om en sådan utsträckning i tiden för berörde anslag.
Samtlige lliks-Stånden hafva godkärmt Utskottets tillstyrkande, att Rikets Ständer må i underdånighet anhålla, att öfver användandet af de Extra anslag som beviljas, serskilda redogörelser årligen må afgifvas till gransknings undergående i K.
Kammar-Rätten samt af Rikets Ständer och deras Revisorer.
Stockholm d. n Nov. 1834- N:o 319.
Memorial, rörande tiden, ifrån hvilken den nu verkställda Stats-Regleringen skall taga siri början.
(U. A.) Då Stats-Utskottet, medelst de på en gång lill Riks-Stånden aflåtne Belänkandena N:is 78 — 89, afgaf Förslag till Reglering af Riks-Slaten under dess 10 Hufvud-Titlar jemte Allmänna Indragnings Slaten, yttrade Utskottet jemväl, i afseende på liden för dess tillämpning, alt densamma måtte få gälla ”för år 1835 och följande år” intill dess den vid nästa Riksdag skeende Stats-Reglering vidtager.
Emot denna hemställan gjordes inga anmärkningar; men som densamma vid ålerremissens besvarande icke ånyo framställdes och af Riks-Stånden icke blef uttryckligen gillad, lärer uti de om Hufvud-Titlarne aflåtne serskilde underd. skrifvelse!- någon anmälan icke vara gjord rörande liden, då den nya Staten skall vidtaga.
Med anledning af detta förhållande får Stats-Utskottet tillstyrka: att den nu afslulade Stats-Reglei ingen må vidtaga med år 1835 och gälla intill dess den vid nästa Riksdag skeende Stats-Reglering kommer alt tillämpas.
I händelse Rikets Ständer härtill lemna bifall, lärer beslutet böra hos Kongl.
Majit i underdånighet lillkännagifvas.
Stockholm den i3 Nov. 1834- i6 Stats‘Ut skottets Memorial N:o 320.
P\T:o 3 20.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss ä Memorialet N:o 283, angående gratification åt Stats-Comniissarien Tauvon. (U. A.) Mot Utskottets tillstyrkande, att Gralificalionen lill bemalde SlalsCommissarie för dess befattning att gå Stats-Ulskottet med erforderliga upplysningar tillhanda mätte bestämmas till i,66ö: 32 sk., hafva anmärkningar blifvit framställde hos Ridd. och yld., Borgare- oell Bonde-Stånden , hufvudsakligen sammanstämmande deri, att det föreslagne beloppet vore för högt.
Och bar nedsättning deri blifvit yrkad bos Ridd. och Ad. af Er Hjärne i, H. , och Hr Dalman , IT. F., lill 1000 R:dr, bos Borgareståndet af Herrar Hohn, Halling, Egnellf Hessle m. 11. lill det belopp, som anslås åt den Stals-Utskollet biträdande Kamererare!), med hvilken jemförelse i detta fall ansetts lämpligen kunna göras, samt; inom BondeStåndet af Riksdagsfullmäktige!!
Hans Jansson 111. fl. lill 666: 3a sk.
Utskottet får först, lill vederläggning af den anställda jemförelsen emellan Slats-Commissariens och Kamel erarens biträde, upplysa, att denne senares åliggande består hufvudsakligen i Staternas utarbetande, uppställningen af de Tableauer, som tillböra Revisionsarbetet m. m., allt göromål, som, ehuru ganska sysselsättande, dock något när kunna efter beqvämlighet inrättas och verkställas; hvaremot Stals-Commissarien måste vid alla sammanträden inom Utskottet så in pleno sorn på afdelningar vara tillstädes för meddelandet af de upplysningar, som kunna finnas erforderiigé, hvarjemte han utöfvar tillsyn derå, att regleringen af Staterna blifver äfven i detalj fullständig och öfverensstämmande med de fattade besluten.
Då i öfrigt Utskottet, på sätt i det återremitterade Memorialet redan är yllradt, måste erkänna Hr Slals-Commissarien Tauvoiis nyttiga biträde och den möda han vid uppfyllandet af sitt uppdrag haft ospard, samt Utskottet, såsom grund för gratificationens föreslående till 1,666: 32 sk., tagit i beräkning de vid föregående Riksdagar, de då biträdande SlatsCommissarierne tillagde arfvode!), jemförde med den tid Riksdagarne varat, får Utskottet förnya dess hemställan, att gratificationen till Hr StatsCommissarien Tauvon, beräknad för hela Riksdagen, må bestämmas till 1,666: 32 sk. B:co.
Stockholm d. i3 Nov. 1834- S TOCK II O LM, Ii. G. Nordström, 1834. Stals-TJ
Iskottets Berättelse N:0 3n. l N:o 321.
Anborn till Exp.-Utsk. dea 8 November.
Berättelse, angående den innevarande Riksdag verkställda granskning af Stats-Verkets samt andre af allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse oell förvaltning.
AO Stats-Utskollet, sora, i följd af föreskriften i 3o §. Riksdags-Ordningen, granskat Stals-Verkets och öfrige allmänna Fonders Räkenskaper och Förvaltning för år i83i, får deröfver nu afgifva Berättelse; hvarvid Utskottet likväl, till lättnad vid föredragningen i Riks-Stånden samt till undvikande af ålerremiss på hela Revisions-Betänkandet, till följd af de anmärkningar, som i en eller annan del deraf möjligen kunna göras, trott sig böra afgifva serskild Berättelse öfver Revisionen af hvarje förvaltande Yerks eller Cassas Räkenskaper och tillstånd; och omfattar således denna Berättelse endast hvad som rörer Kongl.
Stats-Contoret med derunder lydande Jfdelningar.
Då 1831 års Räkenskapsförhållanden finnas upptagne, dels i den till trycket befordrade och med Officiela Tidningen utdelade Capital-Räkningen med Bilagor till samma års Riks-Hufvud-Bok, och dels uti Kongl.
StatsContorets, vid Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition angående Stats-Verkets tillstånd och behof, bifogade underdåninga Berättelse; så har Utskottet icke ansett nödigt att ånyo framlägga resultaten deraf.
Vid dispositionen af Statsmedlen har förekommit; i:o Sedan Kougl. Majrt, i anledning af Ståthållarens på Gripsholms Slott derom hos Kongl. Maj:t gjorde underdåniga hemställan, under den 29 Mars 1827 i Nåder beslutit, att alla de Interessenterne i Gripsholms förra Fabrik tillhörande byggnader derstädes, jemte den Interessenterne upplåtne rätt till den dertill hörande jord, skulle för Gripsholms Slotts räkning inköpas, emot en summa af i4>333 R:dr 16 sk.
Banco, har Kongl. Maj:t, ibland andre för detta köp då fastställde vilkor, i Nåder förordnat, ätt utaf förenämnde köpesumma 6,000 R:dr Banco skulle, vid köpets afslutande, till Interessenterne af Kongl. Stats-Contoret utbetalas och af dem Bihang till It.
Prat. 1834• 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 1 y:de Häftet.
Slats-VtskoUets Berättelse IV:o 3zt. cmoltagas, samt laga ränta derifrån till tillträdesdagen den 28 Mars 1828 Kronan tillgodoberäknas; och att Interessenterne hvarje påföljande års Vårfrudag skulle hos Kongl. Stats-Contoret ega å den återstående köpeskillingen, lills den blifvit till fullo betald, uppbära den summa, icke under 2,000 R:dr, som Kongl. Maj:t, vid hvarje års början, i anledning af Riks-Mar» skalks-Embetets derom görande underdåniga anmälan, ville i Nåder bestämma, att, jemte laga ränta för året erläggas; hvarjemte Kongl. Maj:t anbelallt bemälde Embete, att genast å Kronans vägnar afsluta köpet med Interessenterne samt derom underrätta Kongl. Stats-Contoret, som då hade att af besparingarne för de sistförflutne åren å Första HufvudVTiteln ofvanberörde 6,000
R:dr, emot behörigt qvitto, till Interessenterne anordna och utbetala.
Af ifrågavarande besparingar hafva blifvit anordnade, af Kongl. Stats» Conior et: förnenämnde R:dr 6,000: •— — enligt Kongl.
Brefvet den 28 Jan. 1828 .... — 2,533: 16. «— Dito den 3i Febr. 182c) .... — 1,039: — — Dito den 6 Febr. i83o .... —• 5o8: 24.
— R:dr 10,080: 40. -r samt af Riksmarskalks-Embetet gjorde afbetalningar, tillhopa — i,i.35: 4°* 4, Summa R:dr 11,216: 32. 4» men då den återstående köpeskillingen, enligt hvad Kongl. Maj:ls Nådiga Bref af den 29 Januarii 1831 innehåller, icke kunnat erhållas af de dittills för ändamålet anvisade tillgångar, och icke heller af det obetydliga årliga anslaget för Gripsholms Slott kunde bestridas; så hade Kongl. Maj:t funnit någon annan tillgång härtill icke vara för handen än allmänna Byggnadsanslaget för de publike husen i landsorterne, deraf ock tillförene medel till Slottets underhåll utgått, samt således i Nåder förordnat, att, i afräkning å den återstående köpeskillingen för ifrågavarande byggnader skulle för sistberörde år erläggas 2,000 R:dr Banco, hvilken summa, jemte den ränta, som kunde för år i83o vara ogulden, och hvilket belopp Riksmarskalks-Emhetet egde att till Kongl, Stats-Contoret uppgifva, Kongl.
StatsContoret blifvit anbefalldt, att af berörde anslag anordna och till Interessenterne utbetala; hvarefter af sistnämnde anslag, jemlikt Kongl. Brefvet den 11 Februari i832, till enahanda ändamål blifvit ytterligare anordnade i,638 R:dr 11 sk. 11 r:st., eller tillhopa 3,638 R:dr 11 sk. 11 r:st. Stais-Ulskotlets Berättelse N.o 321.
3 Varande under desse sammanräknade summor, 14.854
R:dr 44 3 r:st.f inbegripet ett räntebelopp af 52i R:dr 28 sk. 3 r:st.
Utskottet finnér väl, att, utan säker beräkning af tillgång för ifrågavarande köpeskillings liqviderande, densamma blifvit anvisad på Första Hufvud-Tilelns besparingar, hvilka, efter hvad Räkenskapen innehåller, under de senast förflutne åren hufvudsakligast uppkommit å anslagen för Kongl.