Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Borgare-Ståndets förbehåll, den godkända Tull-Tariffen, att lill Kongl. Maj: t i underdånighet ingifvas, med Betänkanden. i3 anliållan, det täcktes Kongl. Maj:t, efter nämnde Tariff och med tillämpning af nu gällande varu-värden, låta utarbeta en Taxa, sorn bestämmer Tullafgifterne å inkommande och utgående varor, dels efter mått, mål och vigt, dels ock efter varu-värden, på sätt nu gällande Taxa innehåller. 7:0.
Inrättningen af ett så kalladt Credit-upplag, hvarom Utskottets jemnknings-utlåtande i 7 puncten utförligt förmäler, har hos Högv. Prestc-Ståndet och Hederv.
BondeStåndet vunnit fullkomligt bifall, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har äfven antagit det härom gjorda förslag, men dervid tillagt, att icke allenast de Släder i hvilka Credit-upplag komme att anläggas, borde anskaffa tjenlige byggnader, hvilka kunde till Magaziner användas, utan äfven' underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t göras, det täcktes Kongl. Maj:t i Nåder tillse, att genom Credit-upplagets beviljande någon skada icke måtte tillskyndas de Fabriker och Näringar, hvilka härstädes uppdrifna till någon höjd, fordra Statens beskydd och omvårdnad; hvaremot Väliofl.
Borgare-Ståndet funnit det bero på Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning, huruvida i alla Stapel-Städer meranämnde Credit-upplag må ega rum.
Till utrönande af ett bestämdt beslut, i afseende på denna anstalt, som omedelbarligen angår Tull-Bevillningen, enär den innefattar ett lemnadt anstånd nied dess erläg - Bevilli i i ngs-Ut skottets gande, och reglera entariska åtgärder för dess itppbörd, anser Utskottet sig höra föreslå föl-, jande Yoterings-Propositioner: 5 Propos.
Den sora bifaller, att i alla de Stapel-Stå'-, der, hvarest Tull-uppbörden, inberäknad Bak-, och Lots-afgifter, enligt 1821 års Bokslut, uppgått till 14,000 R:d.
Banco, och således i Städerne Stockholn!, Götheborg, Gelle, Carls-, krona, Carlshamn, Malmö, Norrköping, Calmar, Visby, Helsingborg, Vestervik, Ystad och Uddevalla, Credit-upplag skall ega rum, enligt det af Bevillnings-Utskottet gjorda, och af Hög v.
Preste- samt Ilederv.
Bonde-Ståndet gillade förslag, yoterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, kommer särskild Votering att anställas tillut-» rönande deraf, huruvida detta Credit-upplag, med det af Högloft.
Bidderskapet och Adeln föreslagna tillägg, må ega rum, eller om, enligt Vällofl.
Borgare-Ståndets beslut, det på Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning skall bero, huruvida ett sådant Credit-upplag i alla Stapel-Städer må införas, I händelse Nej vinner, lärer till omrösta liing få framställas följande : 6 Propos, Den sorn bifaller det i föregående Propo-, sition föreslagna Credit-upplag, med det til - Betänkandeh. i5 lägg, att de Stapel-Städer, der sådane Credit-upplag anläggas, böra anskaffa, till Magaziner, tjenliga byggnader, samt att hos Kongl. Maj:t i underdånighet bör anhållas, det Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes tillse, att genom Credit-upplagets beviljande någon skada icke måtte tillskyndas de Fabriker och Näringar, som härstädes uppdrifnä till någon höjd, erfordra Statens skydd och omvårdnad, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej; kommer det att bero på Kongl.
Ma:jts Nådiga pröfning, huruvida meranämnde Creditupplag i alla Stapel-Städer må ega rum. 8:0.
Det jemnknings-förslag i som i afseende på sjelfva Tull-Tariffen och deruti af varh-värde föreslagna Tull-proceilt, Utskottet till Riks-Stånden ingifvit; har bos Höglofl.
Preste-Ståndet, samt Hederv.
Bonde-Ståndet till alla delar vunnit bifall, men sorn Vällöfl.
BorgareStåndet i afseende på eil del varu-artiklar, ändrat den åsatte Tull-procenten, får Utskottet i afseende härpå till omröstning föreslå följande *7 Propos.
Den som bifaller, att Tull-Bevillning skall älla varor åsättas, jemnlikt den upprättade Tariffen, samt Utskottets sednare jemnknings - i6 Bevillning -Utskottets förslag, roterar Ja; Den det ej rill, voterar Nej; » Vinner Nej; så kommer genom särskilda omröstningar att afgöras, huruvida Tullen må, enligt Vällofl. Borgare-Ståndets förslag, å en del varor höjas eller sänkas.
Höelofl.
Förstärkta Stats-Utskottets bifall O till den sednare meningen, lär medföra följande Voterings-Propositioner. 8 Propos.
Den som vill att Tull-Bevillning å inkommande Caffeböner skall bestämmas till n5 procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej :
Nej; kommer Tullen att å Caffeböner utsättas till 20 procent. g Propos.
Den som vill att Tull-Bevillning å inkommande Confiturer skall bestämmas till 3o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; kommer Tullen att å Confiturer utsättas till 5o procent. ro Bctänkanden. i - 10 Propos.
Den som vill, att Tull-Bevillning å inkommande Cabeljo skall bestammas till io procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar frej; Vinner Nej, kommer Tullen att å Cabeljo utsättas till i5 ‘ procent. 11 Propos.
Den som vill att Tull-Bevillning å inkommande Torsk skall bestämmas tilli o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen å Torsk att utsättas till i5 procent. 12 Propos.
Den som vill att Tull-Bevillning å inkommande livitt Bomullsgarn per skålp. från 36,ooo till och med 48,000 alnar, eller ifrån och med Nio 3o, efter Engelsk beräkning, skall bestämmas till 26 procent, voterar Ja; Den det ej vill, Voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen å inkommande livitt Bomullsgarn af nyssnämnde beskaffenhet, att utsättas till 10 procent. 5 Sami. a S. X 8 Bevillnings~Ut skottets 13 Propos.
Den som. vill, att Tull-Bevillning å inkommande rödt Turkiskt Garn skall bestämmas till 20 procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen å rödt Turkiskt Garn, att utsättas till i5 procent.
PropoS„ Den sorn vill, att Tull-Bevillning å inkommande allt annat färgadt Garn skall bestämmas till 20 procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej ; Vinner Nej, kommer Tullen alt å allt annat färgadt Garn, utsättas till 25 procent. jj Propos.
Den soni vill, att Tull-Bevillning å inkommande Handskar, hvita och Kastor, skall bestämmas till 5o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen att å Handskar, hvita och Kastor, utsättas till 25 procent. 16 Propos.
Den som vill att Tull-Bevillning å inkommande hvit-, svart-, krydd- och Lång-peppar1 Betänkanden. *9 skall bestämmas till 3o procent, voterar Ja; Den det ej vill,, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen att å hvit-, svart-, krycld- och Lång-peppar utsättas till 20 procent. 17 Propos.
Den som vill, att Tull-Bevillning å inkommande Slipstenar skall bestämmas till a5 procent, voterar J a; Den det ej vill, voterar Nej ; Vinner Nej , kommer Tullen att å Slipstenar utsättas till 10 procent. 18 Prepos..
Den som vill, att Tull-Bevillning å Säckar, som inkomma med Spannemål oell andra varor, skall bestämmas till 5o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen att å Säckar, som inkomma med Spannemål och andra varor, utsättas till |5 procent, 19 Propos. , Den sorn vill, att Tull-Bevillning å inkommande Väfnader af Siden, Half-Siden, Felb och Plys alla slag skola bestämmas till i5 procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; 30 Bevillnings-Utskottets Vinner Nej, kommer Tullen att å Väfnader af Siden, Halfsiden, Felb oelx Plys utsättas till 20 procent, 20 Propos.
Den som vill, att inkommande BomullsVäfnader af Cambrik, Baftas, Calicos, Cascas, Gingham och Gorrhas skall beläggas med i5 procents Tull-rBevillning, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, kommer Tullen å nyssnämnde tyger att utsättas till 25 procent. % 21 Propos, Den som vill, att Tull-Bevillning å utgående
Bark af alla andra slag än Eke skall bestämmas till 5 procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; ’ Vinner Nej, kommer Tullen att, å all annan Bark än Eke, utsättas till 25 procent. 22 Propos.
Den som vill, att Tull-Bevillning å utgående
Malm eller minera af alla slag skall bestämmas till 5o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; kommer Tullen å utgående Malm eller minera af alla slag att utsättas till 100 procent.
JBetänkanden, 31 23 Propos.
Den som vill, att Tull-Bevillningå utgående Eneträd och Enestafrar skall bestämmas till 10 procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej ; Vinner Nej, kommer Tullen att å Eneträd och Enestafrar utsättas till 3o procent. 24 Propos.
Ved af alla slag, och från alla Rikets Randskap skall bestämmas till 3o procent, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Tullen å
Ved af alla slag, och från alla Rikets Landskap, att utsättas till 5o procent.
Slutligen och som den skiljaktighet yppat sig, att Högloft.
BondeStändet bifallit Utskottens Förslag, att då för närvarande ingen allmänt kungjord författning finnes, som medgifver Tullfri införsel af trädvaror från Norrige, trädvaruhandeln båda Rikena emellan för framtiden må blifva fri från alla Tullumgälder; Men Borgare-Ståndet deremot, funnit de emellan Sverige oell Norrige nu gällande Tull-Författningar, såsom lämpa - 22 BeviUnings-rUtskottets de efter begge Rikenas fördel, böra vidare tjena till efterrättelse, får Utskottet jemnväl i detta afseende föreslå en så lydande Yoterings-Proposition: 25 Propos.
Den sorn bifaller, att Träd varuhandeln emellan Sverige och Norrige må för framti-, den blifva begge Rikena emellan fri från alla Tull-umgälder, voterar Ja; Pen det ej vill, Voterar
Nej i Vinner Nej, kommer de emellan berörde Riken nu gällande Tull-Författningar, att vidare tjena till efterrättelse, Sist får Utskottet vördsamt tillkännagifva, att hvad uti dess, Förtecknings-Förslags g punct innehålles, angående böjande af Tullen å Lump-Socker från 3o till 5o procent af varans värde, så väl som hvad 10 puncten innehåller, rörande tiden, för verkställigheten af den.
Tull-Revillning med dertill börande Författningar, sorn Riksens Högloft.
Ständer nu antaga, af alla Fyra Riks-Stånden blifvit, giiladt och faststäldt, Pock varder detta Riksens IJöglofl.
Ständers pröfning vördsaroligen understäldt.
Stockholm den 22 Oct. 1823, Betänkande?!. a3 Ankom den at Oct. t823» N:o 5o.
Memorial, rörandejemnkning å TullBevillningen å Rhuim Ibland de flere anmärkningar Riksens HÖglofl.
Ständers Bevillnings-Utskott fick emottaga , i anledning af dess flen 3 Junii aflåtne Betänkande, angåenfle en förändrad.
Tull-Tariff, fanns äfven en , rigtafl mot den till 3o procent af värdet bestämda afgifteil å inkommande Arrae, och åt hvilken Utskottet lemnade flen uppmärksamhet, ätt Utskottet i det till dess sednare Utlåtande bifogade tillägg, föreslog berörde afgifts förhöjande till 60 procent, hvartill äfven Riksens Högloft.
Ständer lemna t sitt bifall; men då BeviliningS-Utskottet vid en ytterligare granskning af berörde Tariff, kommit i erfarenhet af, att någon erinran om Tull - Bevillningens förhöjande å Rhum, som, i likhet med ÄrraC finnes utsatt till 3o procent, hvarken blifvit gjord eller således kunnat hos Utskotten komma i fråga, och en sådan åtgärd synes desto hellre af nöden, sorn olike Tull-umgäll der å desse tvänne varor skulle lätteligen föranleda underslef och Tullförsnillningar , anser Utskottet sin pligt vara, att å detta förhållande väcka Riksens HÖglofh Ständers uppmärksamhet, med hemställan, om ej Tullen å Rimm må förhöjas i likhet meä hvad för Arrac skett är, och sålunda fastställas till 60 procent. a4 Bevilhiings-Utskottets Dock varder detta till Riksens Högloft* Ständers pröfning vördsamt öfverlemnadt.
Stockholm den 22 Oct. 1820.
Ankom den 3i Oct. i823.
Memorial, i anledning af Högv. Preste-Ståndets samt Vällofl.
BorgareStåndets remisser, rörande de af detta Utskott framstälde VoferingsPropositioner, omTull-Bevillningens utgörande.
Preste-Ståndet har Högloft.
Bevillnings - Utskottet fått emottaga Utdrag af gårdagens Protoeo.ll, hvaruti välhemälde Stånd, hiträdt Yällofh Borgare-Ståndets, under den 24 dennes, fattade och vid öfrige Respective Riks-Stånden communicerade Beslut, i anledning af Utskottets under N:o 4ö afgifne Memorial , med Voterings-Proposi tioner, i afseende på de om Tull-Bevillningens utgörande emellan Riks-Stånden yppade skiljaktiga mea ningar, med undantag af hvad den 8 puncten, med deri iilnehållne 7 Yoterings-Proposition i samma Memorial angår, öfver hvilken Högv.
Stånd fet ans'ett sig böra uppskjuta sitt yttrande, intilldess Bevillnings-Utskottet hLif - Betänkande?!. vit jemnlikt 71 §. i Regerings-Formeii bordt och med. utlåtande inkommit* Yid ett sådant förhållande och då aine Stånds sammanstämmande Beslut påkallar en ytterligare åtgärd af detta Utskott, hvilken det ansett sig så mycket heldre höra genast vidtaga, som jemte vinnande af tid, de Öfrige arne Riks-Ståndett, hvilkas Beslut, rörande Vällofl. Borgare-Ståndets inbjudning, Utskottet annu icke fått emottaga, derigenom sättas i tillfälle, att på en gång och i ett Sammanhang skärskåda detta mål; Och har Utskottet till följd deraf låtit under pröfning komma de ämnen, Vällofl. Borgare-Ståndets meranämnde Protocolls-Utdrag omförmäler.
Utskottet har således först icke allenast funnit dess i 3:dje puncten framstälda mening, att frågan om Tull-umgäldefnes liqViderande i Svenskt Banco, vore af samtliga Riks-Stånden afgjord, motsagd af Vällofl.
Borgare-Ståndet, som under åberopande af sitt, den Q dennes, aflåtne Protocolls-Utdrag, förhlifvit vid sitt förr fattade Beslut, att Tullen för inkommande och Utgående varor hofde bestämmas i Hamburger Banco, och påyrkat dell rätt, sorn jemlikt 71 §.
Riksdags-Ordiihlgen, Ståndet tillkommer, att få denna fråga af Förstärkta Stats-Utskottet afgjord, samt i följd deraf, ålagt Bevillnings-Utskottet, att för sådant äli» Bevillnings-Ut skot tels damål upprätta förslag till- Voterings-Proposition och densamma till Riks-Standen inlemna, utan äfven fått inhemta, det Högv. Preste-Ståndets Accession till denna begäran; Och då a:ne
Stånd sålunda hänskjutit denna fråga till Höglofl.
Förstärkta Stats-Utskottets afgörande, anser Utskottet sig pligtigt att framlägga en deröfver så lydande; Voterings-Proposition:
Derj sorn , i enlighet med Höglofl.
Ridderskåpet och Adelns, HögV.
Preste-Ståndets samt Hederv. Bonde-Ståndets Beslut, vill att Tull för inkommande och utgående varor hör i Svenska Bancosedlar bestämmas och erläggas, voterar Ja:
Den det ej vill voterar Nej.
Så kommer, enligt Vällofl. Borgare-Ståndets Beslut, ali Tull för utgående och inkommande Varor, att hädanefter såsom hittills bestämmas i Hamburger Banco, men erläggas antingen i Vexlär eller Svenskt Speciemynt, eller i Bancosedlar efter näst föregående månads medelcours och med iakttagande deraf, att när denna medelcours slutar sig på runstycketal, men icke öfverstiger skillingstalet med mera än 6 runstycken, lemnäs dessa utan ali beräkning, och att om den åter uppgår Öfver 6 runstycken, ökas den till fullt skillingstal.
Den yrde Voterings-Proposition, som Utskottet i dess ofvänomförmälde och den 27 Betänkande/!. 27 dennes af Högloft.
Ridderskapet och Adeln, samt den 24 föregående af Högv.
Preste-Ståndet oell Hederv.
Bonde-Ståndet utan ali erinran bifallne Memorial framstält, har icke blott blifvit förkastad, utan ansedd rakt stridande mot Grundlagen, af Vällofl. Borgare-Ståndet, som, enligt åberopade §§. derstädes, ansett sin ovilkorliga rättighet vara, att af Förstärkta Stats-Utskottet få särskild pröfvad hvarje del af Tull-Tariffen, hvaruti Borgare-Ståndet fattat olika beslut mot de öfrige Riks-Stånden och fördenskull yrkat, det skulle omröstning ovilkorligen anställas öfver hvarje af de påföljande Proposilionerne.
Häröfver har Högv.
Prcste-Ståndet behagat infordra Utlåtande af Bevillnings-Utskottet, som anser sig böra öppet förklara, att detsamma ingalunda kan finna sig hafva till Riks-S tandens pröfning och bifall framstält ett mot Constitutionen stridande förslag, hvilket en jemnförelse af 54 §. i Regerings-Formen samt den nu förevarande frågans gång torde närmare utvisa.
Utskottets Utlåtande, rörande Tull-Bevillningens utgörande för inkommande och utgående varor, har redan vunnit de öfrige örne Respective Riks-Ståndens bifall, 'från hvilket Vällofl. Borgare-Ståndet skiljt sig.
Utskottet tror således, då det i den jakande Propositionen framstält sin af örne Stånd bifallna mening, och i den nekande förvarat Borgare-Ståndets rätt, sig hafva aldeles i enlighet med Grundlagen framstält 28 Bevillnings-Utskottets den omtvistade Propositionen.
Skulle härefter och i anledning af Vällofl. Borgare-Ståndets inbjudning de öfrige Respective RiksStånden vilja gå bemälde
Stånds önskan till mötes, i så måtto, att denne n:de Voterings-Proposjtion uteslutes, återstår likväl icke. derigenom något vidare för detta Utskotts åtgärd, emedan de partiella Voteyings-Propositionerne redan af Utskottet föreslagne, blifvit af RiksStånden bifallue.
Hvad sluteligen Vällofl. Borgare-Ståndet anför, rörande ändringar i ii, 14» 20 0f-h 21 Voteyings-Propositionerne, så tvekar Utskottet så mycket mindre att dem tillstyrka, sorn de nyed undantag af hvad i den förstnämnde, förekommer, om Längor, hvilka nu först äro tillagdt?, egentligen endast innefatta förtydliganden af Vällofl.
Ståndets mening och det i alla fall eger en ostridig rätt att få sine skiljaktig^ Beslut till afgörande fullständigt uppfattade.
Detta varder dock Riksens Ilöglofl, Ständers upplysta pröfning vördsamligen understäldt.
Stockholm den 3o Oct, i8a3, Ankom den 6 Nov. 18^3- N:o 52.
Betänkande, med Förslag till enny Författning, angående Brännvins-bran - Betänk anden.
29 ningen och. de derföre bestämda avgifter.
Ständer behagat, under den i5 och 17 dennes, bifalla den af Bevillnings-Utskottet upprättade Tariff för Husbehofs-Brännvins-brännings-afgiften, återstår för detta Utskott, endast att, i enstämmighet med Grundlagens föreskrift i 6q och 70 §§. af Regerings-Formen, med tillämpning af den sålunda fastställde Bevillnings-grunden, uppgöra förslag i afseende på de för denna Beyillnings-afgifts debitering och utgörande nödiga föreskrifter, dervid oförhindradt att, på Sätt Utskottet i dess den i5 nästvikne månad aflåtne Betänkande, likaledes omforma ler, uppgifva hvad Utskottet anser nyttigt och nödigt för utöfuingen af denna beskattningsrätt, Till vägledning under detta arbete, har Utskottet lagt den i stöd af Riksens Högloft, Ständers underdåniga Skrifvelse, af Kongl. Maj;t, under den 6 September i8i5, till allmän efterlefnad utfärdade Kungörelsen, angående IIusbehofs-Brännvins-brånningen, och de derföre bestämde afgifter, uti hvilken författning
Utskottet ansett desto betänkligare att föreslå några betydliga förändringar och tillägg, . som densamma dels genom en flerårig efterlefnad hunnit ej allenast blifva allmänt känd, utan ock den enskilda hushållningen. blifvit derefter lämpad, dels äfven 3o Bevillnings-Utskottets inga betydliga anmärkningar mot grunderne derföre förekommit.
Visserligen liar Utskottet fått emottaga åtskilliga Remisser från Respective Riks-Stånden i detta ämne, men då dessa antingen afse ändringar och rättelser i den utgående Pannerymds-afgiften, derom Utskottet sig redan utlåtit, eller ock innefatta frågor om en utvidgad eller inskränkt Brännvins-bränningsrättighet, hvaröfver Högloft.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet Betänkande enskildt afgifvit, i anledning hvaraf Riksens Högloft.
Ständer sig yttrat, anser Utskottet för sig endast återstå, att bestämma de grunder hvarefter denna Bevillning må utgöras, de villkor hvarunder den må ega rum, och det belopp hvartill den bör utgå.
Redan äldre författningar hafva lågt jorden till grund för en beskattning, sorn härleder sig från rättigheten att förädla jordens alster.
Denna mening är jemväl för det närvarande den rådande; och egande eller nyttjande rätten afgjord, så vidt den utgör ett föremål för den allmänna beskattningen, antagen att medföra rättighet till Brännvinsbränning.
Ständers härom fattade Beslut, har således gifvit Bevillningsutskottet en ytterligare anvisning, att härifrån utgå vid Brännvins-brännings jBevillningens bestämmande och fördelning ; och sålunda anse en skillnad på jord under Släderne eller Befänkanden. 3i på Landet mindre instämmande med Rättvisan.
Såsom en följd häraf, liar Utskottet 1 det barbos vördsammeligen bifogade förslag till en ny Författning, angående Brännvins-bräunirigen och den derföre bestämda Bevillning, med oförändradt bibehållande af i §. i Morn., uti det påföljande, vidtagit nödige rättelser i afseende på egares , af Stadsjord samt särskildt skattlagde Torp , rättighet att i Brännvinstillverkningen deltaga.
De flere förändringar, tillägg och rättelser, som häraf äro en följd, och finnas på sina ställen med hänseende till föreskrifternes allmän]ighetf intagne, hvarigenom de särskilde stadganden i8i5 års Författning meddelar i 2 §. i och 2 Morn.,; samt 3 §. 6 och 7 Mom. blifvit öfverflödige och af sådan orsak uteslutne, lära Riksens Höglofl.
Ständer sjelfve beriäget inhemta af sjelfva Förslaget; Och har Utskottet med hänseende till den minskning i Hemmansvärdet, som genom nedsättning af Minimi-Tabellen kan uppstå, föreslagit 1822 års Taxerings-värde och Mantalsskrifning, såsom dels den Måttstock, hvarefter Pannerymden bör så å Hemman och Lägenheter, som å Stadsjord bestämmas, dels oek den tid hvarinom öfverrnålige Pannor måste hafva varit förfärdigade och angifne för att brukas. 32
Be vi lin i ngs-Utskottets
Bet ansvar som hittills egt rum för Skattskyldige, då olikhet är uppdagad emellan Bränn vins-Pannornas storlek, och de derom med anledning af Justerarnes betyg gjorde uppgifter, har Bevilhiings-Utskottet trott med mera skäl bora öfverflyttad på de förra, så vida en skattskyldig, tryggad vid det betyg han af behörig Ämbetsman erhållit, icke rättvisligen kan för deri befintlige brister eller olikheter vidkännas ansvar.
Äfvensom Utskottet, för att afböja de Rättegångar och besvärligheter, som, särdeles för dell enfaldigare delen af Allmogen, kunna uppkomma, fritagit de skattskyldige från åliggandet, att vid Mantalsskrifningar uppvisa Stämplings- eller Mätnings-Attester, undantagande å Täckjerns-Pannor, utan i stället iemnat dem tillåtelse, att hänvisa till förra årets Pannerymd , likväl med ansvarighet för uppgiftens vigtighet.
I [samma Moment har Utskottet likaledes meddelat bestämda föreskrifter, rörande ej mindre aiigifnings- och debiterings-sättet, då mera än eli Panna på ett ställe begagnas, samt gränsen för den högst tillåtne Pannerymd , än ock på hvad sätt och Under hvad villkor, till Brännvins - bränning berättigad, sorn ej sig deraf begagnat, må emellan Mantalsskrifningarne åter upptaga denna sin hvilande rätt; hvilka åtgärder Utskottet funnit desto nödvändigare, som underlåtna föreskrifter - Betänkanden.
33 ter i dessa ämnen kunna både föranleda oordningar samt Lagbrott, och under en ofta för enskild förkofran rigtigtidpunct, beröfva skattskyldige en dem sålunda tillhörig förmån.
I enlighet med hvad Utskottet redan egt tillfälle att anföra, har något särskildt stadgande , angående Skottska eller Elglundska eller i allmänhet förbättrade Brännvins-anstalter, icke i denna Författning fått rum, då någre förhöjda afgifter derföre ej blifvit bestämde, Hvad den för Pannerymden utgående afgiften angår, har Utskottet ansett sig böra utur Författningen utesluta den i förra Författningens 3 §. och 2 Mom. derom förekommande uträkning, och i stället åberopa den deröfver upprättade och af Riksens Högloft.
Ständer redan bifallne Tariff, hvilken sålunda lärer vid den till Kongl. Majrt härom i underdånighet afgående skrifvelse varda fogad.
De från Hederv.
Bonde-Ståndet ankomne särskilda Remisser af Riksdags-Fullmägtige Moses Johanssons, från Westerbottens
Län , Anders Nilssons, Jonas Gråbergs och Daniel Nordqvist?, dervid biträdde af flere bland det Hederv.
Ståndets medlemmar, Memorialer angående nedsättning af, eller befrielse från Brännvins-Minuterings-afgiften, för de Gäst» 5 Sami. a B. 3 34 Bévillnings-Utskottets gifverier, hvilka endast äro såsom Skjuts-ombytnings-ställen att betrakta och af sin Gästgifveri-rörelse icke hafva någon fördel, hafva föranledt Utskottet, att jemväl till Brännvins-Minuterings-afgiften, utsträcka den frihet från Bevillningens utgörande efter 11 Art. 3 §.
7"Morn. som föreslagits åt så beskaffade Gästgifveriet Sluteligen anser Bevillnings-Utskottet sig höra till Riksens Höglofl.