Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
StatsUtskottet genom särskildt Betänkande utlåtit sig röraqde de förändringar, hvartill anledning sig 36a Banco-XJtskottets Betänkandén. företett, så vidt Revisorernes befattning eger gemenskap med Statsverket; får BancoUtskottet nu , med fästad t afseende dels å det Beslut, Rikets Ständer under nu varande Riksdag fattat, att publicitet af BancoVerkets liela ställning kommer att ega rum vid de emellan Riksdagarne infallan~ de Revisionsfurrättningar, oc.h dels å Rikets Ständers vid 1818 års
Riksdag gifne förordnande om beräkningen af Revisorernes Resepenningar och dagtractamenten, härigenom vördsamt föreslå följande smärre redactionsförändringar vid de §§. uti Instructionen af år 1812 , hvilka i ett sammanhang innefatta grunderne för Revisorernes åtgärder i afseende på Banco och Riksgälds Verken.
Föreskrifterne härom vidtaga uti nu gällande Instruction ifrån och med 7 §., och anser Utskottet usta delen af nämnde §. kunna utan någon förändring bibehållas.
Vidare följer 2tdra Morn. af 7 §.
Instructionens nu varande lydelse.
Vid förrättningens slut, late de tillförordnade Revisorer författa en särskild berättelse för Banco- och särskild för RiksgäldsVerket för till. kammande Riksens Ständer; af hvilka berättelser, ett exemplar, försegladf , i RiddarhusArchivet, och ett i Ban - Redaction , som föreslås.
Vid förrättningens slut, late de tillförordnade Revisorer författa särskild berättelse om BancoVerket och särskild om RiksgäldsVerket för tillkommande Rikets Ständer.
Af dessa berättelser utskrifvas 3 :ne exemplar , hvilka af Revisorerne BancoXJlskottets
Ber arik anden.
563 quen och ett i RiksgäldsContoiret deponeras ; burandes , hvad RiksgäldsContoiret allena angår , en särskild berättelse om Verkets tillstånd och förvaltning af Revisorerne författas och, genom trycket, alimänheten meddelas. undertecknas.
Det ena exemplaret af hvardera berättelsen aflemnas försegladt till Riddarhus.
Archivet, det andra likaledes försegladt, förvaras vid det Veik, som Revisionen angar, nern. ligen , i Banque» det sorn rörer BancoVerket, och uti RiksgäldsContoiret , det som rörer RiksgaldsVerket; och det 3:dje exemplaret af hvardera berättelsen kommer genast efter Revisionsförrättningens slut, att genom Revisorernes föranstaltande, till trycket befordras , för att åtfölja Post- oell Inrikes Tidningen.
BancoRevisorerne , hvilka, till följe af Rikets Ständers gifne förordnande, ega att uti nyssnämnde berättelse, rörande BancoVerket , intaga fullständiga och på räkenskaperne grundade uppgifter, rörande detta Verks befunna tillstånd och ställning i alla delar, undantagande 364 Baneo’Ut$kott?,t$ Betänianden. endast hvad som röret enskilde personers förhållanden till Banquen; anrnäle deremot , uti särskild berättelse, till BancoUtskottet endast siriane hos dem förehafde mindre betydande frågor, rörande inre ekonomien , tjenstgöringen eller räkenskapeme, hvaröfver utlätanden på förekommande anledning blifvit Banco-Styrelsen meddelade.
Vid 8, 9, 16 och ai §§. uti 1812 ars Intruction finner BancoUtskottet någre förändrin gar eller tillägg icke erfordras. §. 12* Dertill föreslås ets nytt stadgande af följamie lydelse, grundad! på Rikets Ständers, under 1818 års Riksdag, fattade beslut t Jemte det Revisorerne bestås skjuts efter fyra hästar till oell ifrån Stockholm, komma samtelige Revisorerne a<ti uppbära Tractamente af Tre (3) R:dr Banco om JBtnco Utskottets Betänkande. 3*5! 12. §.
I det öfriga tillförse sig Riksens Ständer,deras tillförordnade Revisorers nitfulla bemödande, att, i allt hvad Banco- och RiksgäldsVerken angå kan, befrämja deras bästa, bestånd och säkerhet, på sätt, som skill svara ernot det förtroende de vunnit , samt göra dem förtjente till Riksens Ständer» erkänsla och tacksam; het. dagen, hvilket Tractame ute utgår, så väl pn. der den för RevisionsFörrättningen bestämde tid, sorn under resan till och från Stockholm, då åtta (8) mil berak-, nas för dagen; börande desse Revisionskostnader , efter hvad förut varit vanligt, till ena hälften godtgöras af Banquen, och den andra hälften af RiksgäldsCon; toiret. 13- §•
Motstående §. anser BancoUtskottet böra utan förändring ordagrannt här intagas. 366 Banco-Utskottets Betänkanden.
Detta underställes vördsamt Rikets Ständers upplysta bepröfvande ; hvarmed Utskottet tillika får anmäla, att RmcoUtskoriPts förenämnde förslag blifvit med Rikets Ständers Statsutskott communiceradt oell är, i hvad som rörer RiksgäldsContoiret, af nyssbemä dte Utskott, utan anmärkning godkänd) ; och torde Rikets Ständer finna godt besluta, att, sedan instruetion för Revisorerne. i hvad Stats.
Verket angår, blifvit af Rikets Ständer siuteligen uppgjord och fastställd, de ofvan föreslagne §§., angående Råneo- och Riksgälds* Verken, må, i ett sammanhang dermed, efter nummerföljden, intagas, och den gemensamma instruetiorien derefter genom underdånig skrif velse tili Kongl Maj:t öfverlemnas till ali* mänt kungörande.
Stockholm den 38 November 1823.
Aaken» den 2 De<a 1823- Förny dt Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar inom tvänne Riksstånd, uti några, rörande Götha CanalVerks-' angdagenheter, hos Utskottet förekomne frågor.
Sä val Högloft.
BondeStändet hafva åferrqmitterat
Ut - Banco Utskottets Betänkanden.
367 skottets under den 5 innevarande manad afgifne Memorial, N;o 68, öfver 4 §• uti Rikets Ständers Revisorers Berättelse af år. 1832,jemte en och annan hos BancoUtskottet särskildt förekommen fråga rörande Götha Canal Verk; vid hvilket Memorial, som af tvänne Riksstånd blifvit bifallet , anmärkningar äro gjorde, inom Högloft Ridderskapet och Adeln af Herr Grefve von Platen, som, vid första punden angående det af CanalDirectionen uppgjorde, och af Bolaget gillade förslag, tili en Besparingsoch Pensions inrättning för Tjenstemän och ständige arbetare, upplyst, att fonden, sorn dertill blifvit anslagen, utgjorts af dels köpeskillingen för sådane efterlyste, dödade och, enligt 6 Art. i Reglementet för Götha CanalBolag, till Bolaget hemfallne Actier, som blifvit å Auction försålde, samt dels öfverräntor å uteblif. ne insättningar i Disconten, hvilka medel, sammanlagde uppgått till något mer än 10,000 R:dr, och deraf influtit en årlig ränta af 600 R:dr, som ingått till Pensionslnrättningen; hvarjemte Herr Grefven, i afseende på Bolagets rätt, att till omnämnde ändamål , dessa medel använda, anfört, att det som för Actierne in* flutit, hade, utan att handla emot någons egande rätt, kunnat till Actie egarne utdelas, såsom en deras fria tillhörighet, hvaröfver det tilikomme dem att disponera, samt öfver-räntorne, såsom böter, åter ej varit att påräkna till en bestämd inkomst, utan kunnat begagnas ad pios usus, i likhet med sådana medels bruk i allmänhet; äfvensom att begge dessa 368 Banco-Utskottets Bettini andert. tillfälliga inkomster hvarken år 1815 eller sedermera blifvit af Rikets Ständer .pä något ställe omnämnde, eller i beräkning tagne, och sålunda ej eller bordt anses, på satt Herrar BancoFul Intägt ige derom skola sig yttrat, vara en af Rikets Ständer påräknad tillgång för Canalarbete»; förmälande Herr Grefven, atr, da man såsom skäl, hvarföre Pensiorternes fastställande ej varit lämpligt, uppgifvit, att Canalens Tjenstemän voro på obestämd tid antagne, just en sådan egenskap af Tjenstebefattningarne, ehuru till stor del nödvändige att bibehållas, äfven efter Canalens fullbordan, lemnade dessa Tjenstemän rättighet att fordra mera, än hvar och en annan, st" kunde draga vexel på bergning för sin öfriga lifstid, och ännu mer t mån af befattn.ingarnes mödosamma^ beskaffenhet i förhållande till deras vedergällning,
sorn derföre erhölles, så atr, om Tjenstemännen, med uppmärksamhet på en sådan deras ställning, oell för att under det närvarande vinna ersättning för hvad i det tillkommande skulle för dem sakrias, stämt sina fordringar vida högre, man, vid ett absolut behof af deras biträden, ej haft annan utväg, än att lemna bifall dertill* I anledning af Utskottets tillstyrkande i andra puncten, rörande, ärliga pensioners beviljan• de lill aflidne Tjenstemäns och omkomne arbetares Enkor och Barn, yttrar Herr Grefven, att utgifter af denna art, då de voro en billig ersättning för hvad Tjenstemännen och arbe* tarén Banco-Utskottets Betänkande». tarén kunde under arbetet äfventyra, utgjorde en del af de förmåner, hvilka som vedergälla ning skulle beveka honom, att med'mera nit uppfylla sina skyldigheter: att, om sådana billiga fordringar lemnades utan afseende, Icke eller någon annan utväg återstode, att vidtaga med en Tjenstemanna-personal, som icke kunde ersättas, än att en tillökning i aflöningen blefve gifven, till ett vida större belopp, än som af Pensionslnrättningen utginge till några Enkor och Barn; och att, under sådana förhållanden, man kunde fråga, hvilken mera, än allmänna arbetsfonden, droge nyttan—-allt* så skyldigheten — af denna utbetalning?
—* Efter uppräknandet af de personer, hvilkas efterlefvande anhörige kommit i åtnjutande af sist omförmälde pensioner, hvaraf beloppet genom dödsfall och andra omständigheter fö'r närvarande utgjorde en totalsumma af 1330 R:dr, fortgår Herr Grefven vidare i det andragande, att, när en årlig inkomst af 8069 R:dr utaf Canalens skogar och område m. m., samt en annan af Canal-afgifter, Sorn redan stigit till 12,000 R:dr, funnits, af hvilken Ca. nalBolagets tillhörighet det kunde anses vara en ovilkorlig skyldighet att meddela något åt dem, som dyrt och oersättligt fått betala det nit, de uppoffringar och otaliga mödor, sorn bidragit dels att skaffa, dels att förbereda Bolagets och det Allmännas fördelar ; Herr Grefven således ej kunnat och ej eller nu kunde lämpa sig efter den mening, sorn BatifcoFull-* Bihang till Rihs. St, Brot, 1823. 5 tc -Sami.
N.-ö 24, 370 BantarJ iaiottits Borijnlondm.
xnägtige yttrat, uti PxoteeollsU tdrag af den 1.6 November 18ao, di fråga icke varit om n»got, sorn borde anses för misshushållning, och visadt vore, om framtida tillgång och sä* kerhet funnes för en dylik utgift; äfvensom Herr Grefven förklarat, att, i allt som rörde honom enskildt, hän gerna skulle rätta sig efter andras nöje elter missnöje, men der pligterne talade, icke kunde göra afseende på de känslor, som uti Herrar BancoFulImägtigea yttrande röjde sig.
Herr Grefven trodde, att något högre ålåge honom , än att söka andras nöje eller missnöje, vore dessa hvilka sora heldst, och att med alla fel, Herr Grefven lunde hafva begått, det likväl va«it utan annan ledare än känslan af pligt, sorn mäst föl. jas, om påföljden ock blefve hvilken gora heldst; samt att det ock varit på dessa skäl, som
Directionen funnit för godt, att, oaktadt Baneofullmägtiges yttrade tanka, förblifva vid ain, inför Bolaget anförde mening, framställa de behöfvandes förlägenhet, och således ver* ka till beslutet.
£>e anmärkningar inom Htderv.
BondeStåndet, som blifvit af några Ledamöter gjorde, och föranledt återremiss af Utskottets ofvanberörde Memorial , jemnväl ifrån detta Riksstånd, afse äfvenledes gillande af Canal.
Bolagets och Öirectionens ömförmälde, utaf Ut skottet anmärkte åtgärder, samt åro hufvudsakligen af lika innehåll med hvad Herr Grefve von Platen hos Ridderskapet och Adeln anfört.
Banco-TJtskottets Betänkanden. 37» Di Utskottet nu gar att i ett sammanhang yttra sig, i anledning af dessa anmärkningar, får Utskottet vördsamt anmäla, det Utskottet väl insett, att uti Reglementet för Götha Canal Bolag det icke finnes bestämdt utstakadt» att särskilda tillfäilige vinster, uppkommande dels af hemfallne Actier, dels af influtne straffräntor, skola till Canalarbetet användas ; att Rikets Ständer hvarken vid föregående Riksdagar eller vid denna, förklarat och, förbehållit sådant såsom ett vilkor för anslagens obehindrade tillgodonjutande, och icke eller nämnde medel kunnat ingå i beräkning vid calculernes uppgörande, då det varit och är alldeles obestämdt, om och till hvad belopp de kunna ingå, samt för öfrigt var utan ali fråga, att, så länge Canalarbetet besörjdes genom Bolagets enskildta bidrag, sila dylika medel då tillhörde Bolaget allena; men vid det Förändrade förhållande, att Canalarbetet bedrifves endast med allmänna understöd, måste det ock blifva en lika gifven följd, att Staten, eller det Allmänna bör ega talan i fråga om ändamålen, hvartill sådane medel skola begagnas, enär Statens bidrag, allt i den mån som desse medel användas för Canalarbetets fortgång eller icke, antingen kunna minskas eller måste Ökas» Och Utskottet, som af sådan orsak funnit frågan om merberprde medels disposition böra vid denna Riksdag afgöras, har vid ämnets behandling, lika med Herrar BaucoFullmäglige, och Rikets Siänderä Revisorer, varit af den tanka, att medlen bordt 3 j e Banco.
Vtfkutttt» Bet&nkahderi. ingå till den allmänna ByggnadsCassan, såsom icke i annat ändamål än för Canal Verkets befrämjande, stälde under Directionens och Bolagets disposition.
Vid öfvervägande likväl af de utaf Herr Grefve von Platen andragne flere skäl oah omständigheter, vill Utskottet nu icke bestrida, att förevarande ämne kan ur olika syn* puncter betrakta*, och att, om, å ena sidan* inrättningen af en PensionsCassa för ögon* blicket medtager vissa tillgångar, som eljest kunnat användas för ett mera direct fortskyn* dande af Canalarbetet, det ändock torde, å den andra, böra medgifva*, att beskaffenheten af de accorder, som på ett eller annat sätt kunna afslutats med Verkets Tjenstemän och arbetare, hufvudsakligen verkar på en möjlig besparing eller oundviklig tillökning i Verkets utgifter, och hvad särskildt angår den ifråga* stälde Pensionsfonden, den anmärkning icke Saknar grund, att de ökade pretentioner, hvilka sannolikt äro att befara af CanalVerketS Tjenstemsnnapersonal, ifall förhoppningen orri nämnde inrättnings bestånd och förkofran göres om intet, troligen skola fullt motsvara, om icke öfverstiga beloppet af hvad som kommit i fråga att dertill anslås; likasom det bör tagaa i beräkning, att de tillskott, enskilde uti Sparbanks- eller PensionsCassa Fonden insätta, i sjelfva verket äfven bereda en minskning i de utgifter för ArbetsCassan, sorn hittills egt rum, då temporaire
Pensionsanslag deraf blifvit för vederbörande gjorde.
Uikot* Banco-Vtsköttets Beiänkanitn. 373 let, som för dess del icke kan frångå den tanka, att den af Bolaget på förhand behandlade fråga, om de oftanämnde medlens användande till ett dylikt ändamål, med rätta blifvit Rikets Ständers pröfning och afgörande understäld, anser sig således på förenämnde skäl böra, med ändring i denna del af dess förut afgifne Utlåtande i ämnet, hemställa till Rikets Ständers förnyade pröfning, ont icke Götha CanalBolag må t ilierkän nas rättighet, att, för nödige ansedde pensioner vid Canal Verket, använda de medel, tont hittills influtit och vidare inflyta uti köpeskilling för dödade och försålde Actier, samt straffräntor för redan försummade och hädanefter inom bestämd termin ej skeende insättningar å Ac(terne, hvaremot det uttryckliga förbehåll må bifogas, att Bolaget ej må ega, att till dylikt ändamål begagna några af de till arbetets bedrifvande af Staten anslagne medel, och att således, hvad utöfver summan af nyssnämnde tillfälliga intrader, kan till pensioner erfordras, icke får såsom en Canal Verkets utgift beräknas, utan tagas utaf inkomsterna, som af den redan färdiggjorda Canalen inflyta, .och hvilken re verme icke, utan efter afdrag af detta belopp, må, enligt Rikets Ständers beslut vid dean® B i k sdag tilt Actie-egafne utdelas, så att oftanämnde utgift icke får i framtiden upptaga» särskildt, och utöfver hvad Bolaget af Canalvinsten tillkommer, innan betalnings-skyldigheteti till Staten blifvit fullgjord, Furbiifvaode i öfrigt Utskottet vid dess 374 Banco-Vi skottets Betänkanden. redan afgifne yttrande, att, ehvad ansvar Bo« Jaget och dess Direcijon må ikläda sig för enskildes, !
SparBanquen insatte tillgångar, några CanaLVerkets tilihörigheter dock icke böra få derföre pantförskrifvas, och ej elier samma Verks fastigheter, såsom utgörande hypothequer för Bolagets skuld till Banquen, så län* ge denna skuld finnes ogulden,’ för dylika eller andra förbindelser graveras.
Herr Grefve von Platen har ändteligen,' i fråga om den beviljade tillökningen af iooo R.dr i årliga arfvodet för Herr Grefven, såsom Ordförande i Directionen oell Chef för Canal-arbeteti utförande i det hela, andragit, att, då det vore Cana -Bolagets uttryckliga rättighet att sluta aecorder om aflöningarne från den minsta till den största, utan annan skyldighet, än att dess beslut skulle granskas af JRevisoreme samt det i 23 §. af Bolags-priyUegierne vöre föreskrifvet, i hvad mån Banquen egde att deruti deltaga, nemligen, att BancoFullmägtige må välja en Ledamot i Directionen för CanalVerket, hvilken lika med de öfrige Directeurerne af Bolaget lönas, samt vid de årliga Revisionerne äfven en Fullmägtig, och Herr Grefven i detta hänseende ansåge sig böra betraktas såsom en annan Tjensteman, hela denna sak ej bordt blifva ämne för Utskottets Betänkande, efter Banco Fullmägtige ej kunnat säga att misshushållning egt rum; men om en fråga af dylik beskaffenhet efter 5 års förlopp skulle Banco Utikottttt BelUnkarnJti).
J7 5, hemställas till Rikets Ständers bedömande. *1 måste äfven Herr Grefven hemställa, hvar Tjenstemsnnens säkerhet funnes, hvar säker, het för de contracters helgd, sorn Bolaget el. ler dess Ombud uppgjorde, och sist, hvar Statens säkerhet funnes P emedan, om Herr Grefven kunnat afsätta det capital, som honom an* ginge, för den händelse att Ständer»® funna detsamma böra återbäras, hvar och en annan af Bolagets Tjensteman dock icke vore i belägenhet att gora ett sådant offer, om det gälde.
I öfrigt och för att fästa uppmärksamhet på den allmänna principen, samt hvartill det skulle leda, om en controllerapde autoritet in-* ginge i detaiiler, der dagligen sådana magta förekomma, är af Herr Grefven exempelvis framstäld en händelse, angående uppkommen fråga, om anläggning af en verkstad till anskaffande af flere mechanislcs inrättni ngar . hvilket ämne dock ej har gemenskap med eller utgör föremål för närvarande granskning.
Då Herr Grefve von Platen under dessa reflexioner, ifrågasatt Utskottets behörighet att taga befattning med detta ärende, får Utskottet, med anledning deraf, upplysa, att, sedan Götha CanalDirection uttryckligen begärt del af Herrar BancoFulItnägtiges åsigter i ämnet, och Herrar Fullmägtige, på anförde grun* der, ansett sig icke vara autoriserade, att meddela sanction åt Directionens eller Bolaget* beslut, utan öfverlemnat vidare pröfningen deraf till Rikets Ständers Revisorer; samt des - 37e Bane o- Utikottets Jieiänkanden* se Sfer hänskjutit sakens afgörande till nuva« rande BancoUtskott; sä kunde nSgon annan följd deraf icke blifva, än att BancoUtskottet, jemnlikt dess instruetion, fann sig föranlåtet anmäla ämnet, såsom ingalunda af hemlig beskaffenhet, till Rikets Ständers kännedom och O bedömande, Åberopande Ut6kottet i öfrigt hvad dess förra Memorial härom innehåller, och hvaraf klarligen synes, att Utskottet ingalunda ansett någon misshushållning härvid hafva egt rum.
Sluteligen och vid öfvervägande af Herr Grefve Plåtens gjorde framställningar, om vådan och olägenheten för i,edamöterne af Bilectionen, då dess fattade beslut och vidtagne åtgärder i ett eller annat hänseende af BancoFullmägtige ej blefre gillade, men Fullmägtlge funne sig böra hänskjuta slutliga bedomandet deröfver till Rikets Ständers Revisorer, eller ett blifvande BancoUtskott, att möjligen kunna underkastas ansvars- och ersätt, ningsskyldighet vid en kommande Riksdag, och sålunda efter en rédan förfluten tid af 5 ir äfventyra deras välfärd och förmögenhet; har Utskottet ej kunnat undgå att erkänna billigheten af något närmare bestämmande i denna del; och Utskottet har i sådant ändamål härigenom ansete sig böra vördsamt föreslå, att vid alla hos Götha CahalDirection eller hos CanalBolaget förekommande frågor, orri företag eller utgifter, hvarom anmälan hos BancoFuMraägtige, genom Eanquens Ombud roed någon slags reservation blifver gjord» Banco-Utsiottets Betäfkandeil. 37^ eller hvaröfver Fullmäguge, i anledning af inkomne berättelser och handlingar, sjelfve kunde finna skäl att någon erinran meddela, BancoFuIlmägtige må icke allenast vara berattigade, utan jetnnväl pligtige, att bestämdt, antingen gilla eller förkasta beslutet, och sådant inom en tid af irenne månader från den dag tle deraf erhållit del ; samt i händelse afseende å ett sådant deras förklarande ej göres, begagna den rätt som Rikets Ständers beslut, rörande Götha Canal, af år 1815 dem tillagt, att innehålla utbetalning af anslagen intilldess rättelse följer.
Dock att det må vara BancoFuIlmägtige öppet lemnadt, så framt
Directionen skulle vilja på eget bevåg, och under åtagen ansvars- och ersättnings-skyldighet, utsträckt till och med nästpåföijande Riksdag, fullfölja den nödig ansedda anstalten, samt derföre ställer sådan säkerhet, som af BancoFulImägtige godkännes, att på sådana vilkor medgifva verkställigheten, och såsom en följd deraf, Byggnadslånebiträdet utgifva.
Detta allt varder Rikets Höglofl.
Ständers bepröfvande vördsamt understaldt.
Och bifogas, enligt förbehåll, de af några Ledamöter yttrade särskilda meningar.
Utdrag af Protacollet hållet hös Rikets Höglnfi.
Ständers BancoUtskott den 30 November 1833. S. D. Efter skedd justering af Höglofl, EancoUtskottet* förnyade utlåtsnds i anledning af J7$ Baneo Utsiottet!
BetiinianJtn. gjorde anmärkningar inom 2:ne BiksStånd
Uti nå* gre rörande Götha CanalVerks angelägenheter hos Utskott! t förekomne frågor, förbehollo sig nedan nämnde Herrar Ueilamötf-r. att deras yttrade särskilde meningar skulle till Rikets Ständer åtfölja Utlåtandet : Herr Borgmästaren Monthan anförde: J’Med anledning af den reservation jag an* malt emot Högloft.
Utskottets nu förändrade och med ett nytt utlåtande tillökte Betänkande , föranlåtes jag af pligt och öfvertygelse protestera högtidligen emot de förändringar Höglofl.
Utskot* tet nu tillstyrkt.
I afseende på hufvudfrågan anser jag för min del Utskottets första Betänkande, som af atne Stånd blifvit godkändt, tillräckligen upplysa, att de medel, omkring 10,000 R:dr, sorn Bolagets
Direction tillåtit sig disponera till en pensionsfond, bestående af vinsten af försålde Actier och Straffräntor för försummade inbetal* ningar å Actierne böra ovillkorligen tillhöra ByggnadsCassan; endast under det vilkor, att Bolaget först fullgör sin skyldighet enligt Reglementet, i afseende på Acdernes inbetalning, hafva Stan* derne beviljat de betydliga understöd af omkring 5 millioner som Bolaget tid efter annan erhållit, och häraf måste vara en följd» att Bolagets tillgångar af hvad beskaffenhet som heldst, hvilka en» ligt Reglementet kunna inflyta, först miste till byggnaden användas, för att minska Statens biträden.
Bolaget har, enligt Reglementet, ingen rättighet att disponera sine medel annorlunda än till byggnaden, och har först vid denna Riksdag erhållit tillstånd att sig till förmån enskildt an - Banco~Utskottets Betänkanden. vända behållne urkastningar af den redan färdiga Canalen, dock detta endast intill nästa Riksdag, Om Bolaget af denna inkomst vill stifta Pensionsfonder eller hvad som heldst, kan sådant ej betagas; men att Bolaget får dertill använda de inkomster, hvilka enligt Reglementet inflyta och endast till byggnaden böra användas, lärer vara uppenbart stridande emot Reglementet och Stär.- dernes förberörde beslut, derest Rikets Ständer ej nu åter skulle vilja till Bolaget skänka desse 10,000 R:dr, och dermed öka Statens utgift till byggnadens fullbordan , hvartill utom desse och de 30,000 R:dr, hvilka vid liqviden om sista Actie inbetalningen contant inflyta, ingen vidare Bolagets enskilda tillgång lärer finnas.
Hvad åter angår det af Höglofl, Utskottet nu gjorda tillägg till dess förra Betänkande, innefattande en förklaring öfver utte §. i Rikets Ständers år 1815 utfärdade Reglemente för Banco.
Fullmägtige, så förefaller mig denna framställning både stridande mot grundlagarne, och i högsta måtto förnärmande Rikets Ständers ratt, att sjelfve få efterse och pröfva huru Statens medel förvaltas.