Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Doctor af Wingärd yttrat sig och ansett hufvudsakligt att Bestämma den åtgärd, Consistorium efter en sådan Besigtning borde taga, helst denna åtgärd hittills sträckt sig endast dertill att anmana till verkställandet, utan att försummelse deraf vållat någon påföljd.
I detta yttrande hade Biskoparne Doctor Wijkman och Doctor Tegnér instämt; samt Prosten Grevillius derjemte upplyst, att sådane oeconomiska Besigtningar hittills i Kinds Härad af Götheborgs Stift uteblifvit.
Prosten och Lectorn Kjellander hade yrkat, att Besigtningsdagens utsättande Borde tillkomma Contracts-Proslen, förnämligast af det skäl, att hans trägna Embetsgöromål kunde ofta för honom göra omöjligt, att vid Besigtningen infinna sig på en dag, utsatt af annan person, samt att Krono-Fogdarne, derest de icke af Slaten kunde efter Rese-Reglementet erhålla ersättning för sitt besvär med Besigtningarne, måtte vara skyldige, att på samma sätt, som vid Officers-Boställen sker, förrätta dem utan arfvode.
Doctor Faxe hade tillagt, att, på anledning af olika förfarande, som i Länen egt rum, Författningen bör innefatta bestämdt stadgande: om Kronofogde i 6 Besv.
Och Oecon.
Utsk. till ifrågavarande syners verkställande bör erhålla Konungens Befallningshafvaiides för-1 ordnande eller icke» Presidenten m. m.
Poppius bade ansett det vara Konungens Befällningshafvandes rättighet, att vid hvarje serskildt tillfälle förordnande utfärda»
Utskottet har tagit detta 1 Öfvervägande , oell vid betraktande af den vigt, Sorn ligger derpå , att alla Boställs-lägenheter blifva behörigen häfdade och bebyggde* samt deras skog och öfriga tillhörigheter väl vårdade, bar Utskottet, med här serskildt fästadt afseende på Ecclesiastique-Boställen och Lägenheter, ansett dell derom gällande
Författning böra innehålla så bestämda föreskrifter* att de kunde leda till ofelbar verkställighet och i öfrigt motsvara författningens liufvudändamål.
Då både i Allmänna Lagen, Byggn.
Balken, 27 Cap., 1 § och i Kongl» Kyrko-Ordningen, 24 Cap., icj §, hvarest handlas ota dessa Besigtningar, med afseende endast å Kyrkoherde-Boställen, äfvensom i 1824 års Kongl. Kungörelse, om oeconomiska Besigtningar , saknas flere hufvudsakliga bestämningar och föreskrifter till säkerhet för, att dessa besigtningar icke uraktlåtas, samt att de, medelst de samme, fisyftade ändamål icke förfelas, finnér Utskottet - BeSv. och Occon.
NsO 43. tf skottet sig hafva allt skäl att understödja Motionen; och dä Ecclesiastique - Boställen och Lägenheter synas böra stå under likartad vård och tillsyn med de Mililaira, tror Utskottet sig, med ledning af hvad i 1753 års Kongl. Förordning, om Oeconomiska besigtningar å Militiae-statens Boställen, finnes föreskrifvet, samt på grund af Motionairens yrkande och de vid Remissen gjorda tillägg, äfvensom i följd af de vid öfverläggningen gjorda framställningar om tjenligaste sältet, att, i afseende på de för Besigtningarnes verkställighet förberedande åtgärder, förekomma onödig omgång, och i afseende på deras följder införa säkraste controllen, att icke den byggnads-skyldige, till skada för Bostället, sjelfsvåldigt må undandraga sig sin skyldighet och efterträdaren blottställas för faran, att gå i mistning af ersättning för honom tillkommande husröte-brist, vördsamt böra tillstyrka en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan om följande förklaring och tillägg i Kongl.
Kungörelsen al den 17 Mars 1824, rörande Oeconomiska Besigtningar å Kyrkoherde-Bo-, ställen m. m. 1:0
De i Kongl. Kungörelsen af den 17 Mars 1824, i afseende på KyrkoherdeBihang till R.
Brot. 1828 och 1829 B;de Samt, 3 7-e ILt. i8 Besv. och O teon.
Bct.dc. N-o 4*>- Boställen föreskrifua Oeconomiska Besiktningar böra sträcka sig till alla Ecclesiastique-Boställen och Lägenheter, samt praebende-hemman.
Der dessa Besigtningar icke ännu blifvit hällne, böra de inom ett Ar efter Kongl. Maj:ts härom utkommande Nådigste förordning verkställas.
Efter Laga af- och tillträdes huse-syn ä Prestebol, och annan Ecclesiastique-Lägenhet, må derå icke, utan synnerliga skäl, oeconomisk besigtning hållas, förr än fem år efter husesynen förflutit. 2:0 Contracls-Prosten anmäle tidigt hvarje år och sist i Februarii månad hos Konungens Befallningshafvande, hvilka oeconomiska Besigtningar inom Prosteriet enligt Författningens föreskrift, eller i anseende till vigtiga skäl, som han i thy fall anförer, under året erfordras, med bifogadt förslag å till förrättningen på hvarje ställe tjenliga dagar, hvilka helst må väljas i Maji eller Junii månader.
Befallningshafvande utsätte derefter tiden för hvarje Besigtning, och underrätte derom, minst en månad innan förrättningsdagen, Contracts-Prosten, som vidare har att genast meddela Boställs- eller Lägenhets-Innehafvaren samma underrättelse.
Inom lika tid gifve Konungens Befallningshafvande Kronofogden eller den Kronobetjent, som skall Besiglningen förrätta, der - Besv. oeh Oecon.
Utsk. Bet.-de. 2V. o ^.7. i g till behörig föreskrift.
Enahanda skyldighet, som här i afseende på inom Prosterierne belägna Ecclesiastique-Boställen är Contracts-Prosten föreskrifven, åligge den, åt hvilken Consistorium, i afseende på praehende-hemman och andra EcclesiastiqueLägenheter, dertill gifver förordnande. 3:o De oeconomiska Besigtningarne höra förrättas å tjenstens vägnar utan dagtractamente eller arfvode för Expedition af Besigtnings-instrument m. ni., i likhet med hvad som sker vid Militias- och andra Boställens besigtigande; dock med den enda skillnad, att, vid Besigtningar å Kyrkoherde-Boställen, Krono-betjeningen må af Boställshafvaren åtnjuta ersättning för resan, enligt Rese-Reglementet. 4:o Af Besigtnings-Instrumenterne aflemne förrättaren så tidigt ett exemplar åt Contracts-Pi osten, att han vid årets slut, och sist med Nyårs-Expeditionen, kan insända underrättelse om de under året hållna Besigtningar till Consistorium , som åligger tillse, att dessa besigtningar vederbörligen hållas; samma exemplar aflemne Prosten, efter erhållandet, lill Boställs- eller Lägenhets-Innehafvaren , som , då han deraf tagit afskrift, detsamma till Prosten återställer. 5:o Bristerne böra i Besigtnings-Instrumentet värderas och i penningar utfö - io Besv. och Oecon.
Vtsk. ras, äfvensom deruti bör utsättas den tid, inom hvilken bristerna böra genom den byggnads-skyldiges försorg vara afhulpne.
Skulle betydande husröte-brist förefinnas, anmjile Prosten sådant genast hos Consistorium.
Skulle den byggnads-skyldige icke inom den förelagda tiden reparations- eller byggnads-skyldigheten fullgöra, anmäle Prosten sådant skyndsammast bos Consistorium, som har att vidtaga de åtgärder, hvilka pröfvas nödige för säkerheten af Boställets och efterträdarens rätt, antingen medelst att låta, genom Konungens Befallningshafvandes Embets-åtgärd, bristerne blifva för Lego å den byggnads-skyldiges kostnad afhulpna, eller att hos den byggnads-skyldige sökes fullgod säkerhet för husröte-bristen. 6:0 Skulle, genom underlåtenhet af hvad sålunda stadgadt är, tillgång hos afträdare saknas tili husrote-brists gäldande, ansvare för skadan den, som genom försummelse varit vållande.
Utskottet, som således tillstyrkt vissa förklaringar och tillägg till Kongl.
Kungörelsen den 17 Mars 1824, rörande oeconomiska Besigtningar å EcclesiastiqueBoställen, ofverlemnar dock allt detta till Rikets Ilöglofl.
Stockholm don 28 Eanuarii 1829.
Desv. och Oeeon.
Bct.dc. kV.o 44• 21 N:o 44- Utlåtande, i anledning af vackt fråga om rättighet för enskilde jord-egare, Byalag och Städers Borgerskap, att, utan hittills brukliga omgångar, anlägga Begrafnings-platser.
Välloflige Borgare-Ståndet har till detta Utskott remitterat ett af Herr Er. J. Gezelius till Ståndet ingifvet Memorial, hvaruti han fästat uppmärksamheten derå, alt, sedan Rikets folkmängd i senare tider vunnit en ansenlig tillväxt, och dödligheten i samma moa tilltagit, så hade de fordna Begrafnings-platserne bredvid Kyrkorne, eller de så kallade Kyrkogårdarne, blifvit allt mer och mer otillräcklige för inrymmandet utaf de aflidnes kroppar och likkistor, hvadan också tvister skola hafva uppstått på åtskilliga ställen, angående kyrkogårdarnes påfyllning med jordhvarf, eller deras utvidgande.
Också hade icke allenast Begrafnings-platser blifvit flyttade utom Städerne, men äfven privata grafställen ahlagde utorn Kyrkogårdarne, och omkring jordegares egne hemvist; men då sådane anläggningar, för verkställigheten hvaraf icke funnes, Molionairen velerligt, någon bestämd föreskrift, hvarken i Kyr - i 2a Btsv. o. Oecon.
Utsk. kolag, eller annan äldre Författning, vöre enligt gammal vedertagen praxis, förenade med åtskilliga besvärliga och kostnad medförande omgångar, så har Herr Gedelius föreslagit, att enskilde Jordegare, Byalag och Städers Borgerskap måtte, genom en Allmän Förordning, tillerkännas rättigheten, att, på deras områden, inrätta och anlägga grafstäilen med stenmurar, eller andra Begrafuings-platser, utan annan formalitet, än den, att, sedan Begrafnings-platsen blifvit inhägnad med mur, staquet eller annan något prydligare gärdesgård, samt till belägenhet, areal-vidd och inhägnad beskrifven, sådant allt borde i allmän Sockne-stämma anmälas och i Protocollet intagas; hvarefter platsen skulle af Stadens eller Socknens Pastor med vanliga ceremonier invigas.
Detta har Utskottet i öfvervägande tagit; och Utskottet får härvid vördsamt upplysa, att Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den 25 September 1798 förklarat, det Kongl. Majit ansett, af förekomne anledningar, nödigt, att hvad Kyrko-Lagen uti 18 Cap. 5 och 6 §§, om platser för Begrafningars verkställande, stadgar och föreskrifver, må varda behörigen iakttaget, så att icke några serskildta Grafstäilen vid enskilda gårdar och egendomar, utom rätta allmänna Begrafnings-platser inrättas och nyttjas, med mindre serskildt Nådigt till - Besv. oth Oiéon.
Ut sk. ständ dertill kan af Kongl. Maj:t vara meddeladt; hvarförutan Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse af den 3 October i8o5, funnit skäligt förordna, att, då Kyrkogårdar flyttas utom Städerna, hvilket, der det lämpligen ske kan, medförer flera förmoner och förtjenar uppmuntran, bör den nya Begrafnings-platsen förses med anständig stängsel och sådana tecken, som utmärka platsens ändamål, samt träd deromkring planteras; hörandes ritning deröfver, innan arbetet företages, till Kongl. Majrts Nådiga pröfning, af Dess Befallningshafvande i underdånighet insändas.
Vid detta förhållande, och som Utskottet icke funnit några skäl vara af Motionairen anförda, som kunna, i Utskottets tanka, föranleda till underdånig anhållan, å Rikets Höglofliga Ständers sida, om förändring i hvad Kongl. Maj:t sålunda i Nåder förklarat och förordnat, så kan Utskottet å den väckta Motionen Rikets Höglofliga Ständers bifall icke tillstyrka.
Dock varder detta utlåtande Rikets Höglofliga Ständers egen närmare pröfning vördsamligen understäldt.
Stockholm den 28 Januarii 1829. 24 Bes/o, och Oedon.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om förvaltningen af enskildte Bolags eller Socknars Spannmåls-magaziner.
Mögvördige Preste-Ståndet liar till Utskottet remitterat ett Memorial af Herr Prosten Hallström, deruti han, till beredande af ett ändamålsenligt bruk, af sådana spannmåls-magaziner, som af enskilde eller vissa Bolag och Socknar äro inrättade, för att derifrån vid inträffande missväxtår bispringa dea behöfvande , föreslår, att af det rnagazinerade spannmåls-lagret en fjerdedel innehålles och ej i låne-väg bor utgå förr, än säden stigit till ett visst pris t. ex. 8 R:dr B:co för Bågen.
Alt berörde magaziner böra vara inrattade för ett bestämdt antal af år, så alt det icke måtte bero af Innehafvarnes godtycke, att upplösa inrättningen, och under dyr tid, förskingra eller afyttra det uppgifna förrådet, och alt Konungens Befallningshafvande i Länen måtte ega, attsjelfve, eller genom utsedde Ombud, anställa revision öfver förvaltningen af inrättningarne, såsom varande en art af Allmänna Hushållsanstalter.
Vid öfvervägande af denna Motion, hvars goda ändamål är omisskänneligt, har Utskottet funnit densamma likväl icke innefatta någon allmän fråga, utan en enskild, som emot 90 § i Regerings-Formen, icke kan blifva föremål för Rikets Höglofliga Ständers åtgärder; hvadan ock
Utskottet ansett sig dermed icke böra taga annan befattning, än alt hos Rikets Höglofliga Ständer om detta förhållande göra vördsam anmälan.
Betänkande, angående Helsinge-Buldans stämplande.
"V ällofliga Borgare-Ståndet har till Utskottet remitterat ett af Herr Eric M.
Leffler ingifvet Memorial, deruti lian, jemte framställning om de olägenheter, som tillskyndas både Kronan och enskilde personer, derigenom, att den från Helsingland kommande Buldan, vanligtvis utgörande 100 alnar i stycket, endast till de yttersta 20 ä 3o alnarné är god och försvarlig,- men a6 Ses v. och Oecon.
Set.-de. ST. o /£ö. för det öfriga alntalet vida sämre inuti stycket, så att en köpare, då han handlar flere dylika stycken, till ex. io, deraf kan till bättre bruk begagna blott 2 å 3, som måste sammansättas af bitar utur hvartdera stycket, lillika föreslår det medel till berörde, i synnerhet inom en tid af 20 år, öfverklagade olägenheters afhjelpande, att, såsom orden lyda, hvar och en, som förfärdigar ifrågavarande vara, bör ovilkorligt tillförbindas sätta sin stämpel på det färdiga stycket, hvilken stämpel bör vara så tydlig, att tillverkaren af godset lätteligen upptäckes; med öppen rätt för köparen, i händelse han vid upprullandet af Bu(dansstycke t , hvilket jemväl vid innersta ändan bör vara på enahanda sätt stämpladt, skulle finna, att dess inre är sämre än dess yttre, att då, i likhet med hvad om stämplade liandtverksvaror stadgadt är, tilltala och få tillverkaren befordrad till böter för bedrälig vara; och som Buldanen till stor del tillverkas af Allmogen, hvilken det torde falla besvärligt att få varan stämplad, så kunde sådant verkställas af någon inom hvarje Socken dertill förordnad person.
Herrarne Wahlström och Langenberg hafva till Vällofl. Borgare-Ståndets Protoeoll anfört, den förre, att han så mycket hellre instämde med Herr Leffler, som Bes v. och Oecon.
Utsk. Bet.cle. JY.o jf.6. 27 han, Wahlström t önskade, att äfven utvägar måtte vidtagas till förekommande af foderväfs, blångarnslärfts, tältduks och bolsterväfs förfalskande, samt den senare, eller Herr Langenberg^ att han vore af alldeles enahanda tanka med Herrarne Leffler och W1ahlström.
Utskottet, som väl finner det vara för den inhemska konstflitens och näringarnes befrämjande nödigt, att de varor, som inom Riket tillverkas, äro af god beskaffenhet, då de till afsalu utbjudas, och således icke till deras inre sämre, än hvad de till deras yttre visa, anser sig dock icke böra tillstyrka bifall till den föreslagna stämplingen, såsom medförande både hinder och kostnad för tillverkaren, utan att derigenom vinnes säkerhet och controll i afseende på vafnadens lika godhet från början till slut, emedan stämpling icke skulle kunna vägras, äfven å sådan duk och sådana väfnader, som icke äro fullkomligt goda och bastanta, och hvilket endast kan utrönas, då varan af köparen granskas och besigtigas; men som en sådan granskning och besigtning icke utan hinder och tidsspillan låter sig göra, i anseende till Helsinge-Euldan, hvilken, hoprullad i runda stycken, vanligen innehållande 100 alnar, säljes i större och mindre partier stycke - 28 Be sv. och Oecon.
Bet.clc. IV.-o 4.6. tals, icke alntals, hvarigenom, då underslef egt rum, det först upptäckes, sedan varan kommit i köparens ego, så har Utskottet trott sig böra föreslå, det Rikets Höglofl.
Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, uti utfärdande Allmän Nådig Kungörelse, med erinran om den nytta, som det för säljarne sjelfve skulle medföra, om icke allenast så kalladt Helsinge-33ul4an, utan jemväl alla sådane väfnader, som af Allmogen eller andra personer här i Riket tillverkas och till salu i hela stycken utbjudas, icke blefve, såsom hittills skett, lagde i rullar, utan i så kallade lag, enär köparen, derigenom snarare och säkrare öfvertygad örn varans godhet, så mycket hellre skulle träffas benägen att densamma sig tillhandla, Kongl. Maj:t täcktes i
Nåder uppmana vederbörande föryttrare af sådane varor, att, då de stycketals vilja dem försälja, lägga dem lag vis, på lika sätt som kläden, i stället för rullar, hvilka, då de icke hastigt kunna till sin beskaffenhet af köparen undersökas, derföre ej sällan af honom missbjudas, ofta till gifven förlust för säljaren, då denna är angelägen att varan afyttra, hvarjemte Kongl. Maj:t i sammanhang härmed torde täckas erinra om allvarlig efterlefnad och noggrann tillämpning af Kongl. Påbudet den 2 Nov.
Bcsv. och Occon.
Utsk. 175^, angående skjortväf, foderväf och buldan, som till salu förfärdigas.
Utskottet har således afstyrkt motionen om Helsinge-Buldans stämpling, men föreslagit vidtagande åtgärd att, jemte efterlefnad af Kongl. Påbudet d. 2 Nov. 1707, så väl Helsinge-Buldan, sorn andra sådane varor, då de styckevis vilja försäljas, må hellre läggas i lag, än, såsom hittills skett, i rullar; hvilket dock vördsamt underställes Rikets llöglofl.
Stockholm den 1 g Januarii 183g.
N:o 47» Utlåtande, i anledning af väckt fråga om nya Evangelii-Boks förslagets antagande, samt om fri tryckning af de vid berörde förslag fogade Bönerne. (jenom Protocolls-Uldrag af den 22 sistlidne December, har det Högvördige Preste-Ståndet till detta Utskott remitterat ett af Ilcrr 3o Betv, och Oecon.
Utsk. Bet.cU N.o 4~j Contracts-Prosten Östberg till Ståndet ingifvet Memorial, med hemställan, att det med så prisvärd skicklighet och så ädelt nit. författade nya Evangelii-Boks-Förslaget, hvars allmänna antagande blef vid sistförflutne
Riksdag uppskjutet, måtte nu, efter 5 års förlopp, åter framträda i dagsljuset, och blifva ett föremål för Rikets Högloflige Ständers förnyade undersökningar.
Men skulle tiden ännu ej synas vara inne för sjelfva Evangelii-Bokens antagande till allmänt bruk i Svenska församlingarne, kunde Herr Prosten likväl icke inse, hvarföre det vid förslaget fogade Bihanget, innehållande
Böner för den enskilda andakten, äfven skulle vara en dold skatt för många, som önskade ega densamma.
Denna Bönesamling, hvilken, under discussionen inom Högvördige Preste-Ståndet vid sistlidne Riksdag, vunnit Ståndets enhälliga bifall, och befunnits förträfflig, samt i högsta grad tjenlig att väcka, lifva och stärka den Christeliga husandakten, vore väl genom trycket utgifyen.
Men då ett enda Bolag i Slockholm tilltrodde sig ensamt ega rättighet dertill, hade följaktligen tryckningen kunnat i så liten scala verkställas, att tusendetals fromma önskningar, att ega denna förträffliga Bönesamling, ej kunde tillfredsställas.
Vid hvilket bekymmersamma förhållande, och då Allmogen, sedan den sett något Ex - Eetv. och Oeeon.
Vtsk. Bet.dc N.o 4j. 3i emplar af gamla Evangelii-Boken, hvari de nya Bönerne varit intagne, ej vore hågad att köpa någon gammal upplaga, men Boktryckarne i Landsorterne icke vågade att trycka de nya Bönerne i anseende till den besynnerliga och tvetydiga rättegång, som i en fråga om dessa Böners tryckning är vorden förd, och som väckt så mycket uppseende, Herr Prosten funnit sig föranlåten, att hemställa det kraftiga åtgärder måtte vidtagas till vinnande af en fri och skyndsam tryckning af meranämnde Böne-samling, så väl serskildt, som i förening med den ännu gällande gamla Evangelii-Boken.
Vid ärendets föredragning lill Remiss hade till Protocollet sig utlåtit: Biskopen och vice Talmannen Herr Doctor af Wingård: att han, med öfvertygelsen om nya Evangel»-Böks-Förslagets många förtjenster, förenade en liflig önskan, att detsamma, med den förbättring allt mennisko-verk behöfver, måtte en gång blifva antaget; men som med öfverläggningarne i denna fråga under sistlidne Riksdag 2 Stånd stannade mot 2, och Kongl. Maj:t, utan alt åt Evangelii-Boks-Comiten gifva Nådigt uppdrag, att pröfva de vid Förslaget gjorda anmärkningar och med ett förnyadt förslag i underdånighet inkomma, endast i Nåder tillkännagifva, att gamla 3a Besv. och Oecon.
Utsk. Bet.clc. N:o 4-1 •
Evangelii-Boken komme alt tills vidare fortfara till Kyrkobruk; så au så ge Herr Biskopen frågan för närvarande hvila, utan att derföre hafva förfallit.
Hvad åter de vid Evangelii-Boks-Förslaget fogade Bönernes tryckning anginge, ville Herr Biskopen destohellre frigifva den, som icke allenast Boktryckare yrka denna lofliga förtjenst, utan också fromheten hemtade ur dessa Böner en uppbyggelse, hvilken den önskade allmännare.
Biskopen Herr
Doctor TV allin: att han med Biskopen Herr Doctor af TVingärd instämde, hvad förre punkten af Herr Prosten Östbergs Motion beträffade; de principer och den method, som nu följes inom Kongl. BibelCommisionen, iofvade en både skyndsam och säker verkets fullbordan.
Redan vore en del af arbetet färdigt att läggas under prassel), och de öfrige delarne skulle omedelbart följa hvarandra; I ett sådant sakens skick, och då sannolikt vore, att en förbättrad öfversättning af den Heliga Skrift inom lå år, och möjligen lill nästa Lagtima Riksmöte utkommer, ansåge Herr Biskopen det förhastadt och ledande lill både missnöje och onödig kostnad för Landet, att till allmänt bruk antaga en EvangeliiBok, som dock skulle så snart undergå förändringar.
I af - Besv. och Oecon.
I afseende åter på senare punkten af Herr Prosten Östbergs Motion, syntes det Herr Biskopen Läst och naturligast, att hela verket, ined alla dithörande delar, en gång hehandlas i sitt ostympade sammanhang, och först då, när det blifvit stadfästadt till allmänt hruk, skulle också, i Herr Biskopens tanka, rättigheten inträda för hvar och en att, utan i förväg lagde hinder, detta arbete till trycket befordra.
Och hade dessutom åtskilliga andra Ledamöter inom det Högvördige
Ståndet sig öfver målet utlåtit.
Vidare har Utskottet fått uti Remiss från det Välloflige Borgare-Ståndet emottaga ett af Herr Borgmästaren P. Lindqvist till Ståndet ingifvet Memorial, deruti han, under öfvertygelse, att den villrådighet borde skingras, som till äfventyrs ännu kunde ega rum hos en del af Allmänheten, om den skall köpa, och hos Boktryckare, om de böra bekosta upplagor af Evangelii-Boken med de nya eller gamla Böne-formlerne för den enskilda andakten, samt till förekommande af den, i följd af sistnämnde omständighet, i vissa orter inträffade brist på denna oumbärliga andakts-bok och deraf uppkommande stegring i prisen, har hemställt, att Rikets Höglofliga Ständer Bihang tillR.
Prot. 182800/1 1829. 8:de Sami. 3 7-e Ht. 34 Besv. o. Oecon.
Uts/i. målle till Kongl. Maj:t frambära den un» derdåniga Önskan och anhållan, det Kongl.
Maj:t täcktes i Nåder tillåta, att de Böneforrpler i gamla Evangelii-Boken, hvilka tillhöra enskilda andakten, må uteslutas och i deras ställe införas ur nya EvangeliiBoks-Förslaget de Böner, hvilka för samma behof äro ämnade, samt att det må lemnäs hvarje Boktryckare öppet att sådane upplagor utgifva.
I anledning häraf hade Herr Leffler lill Protocollet yttrat, det han för sin del icke kunde gilla den partiela åtgärd, Herr Linde/vist sålunda föreslagit, till antagande af Bönerne för huslig andakt uti Nya Evangelii-Boken, och deras införande uti deh gamla, med uteslutande af dem, som deruti nu befinnas; och ansåg, att frågan om den Nya Evangelii-Bokens antagande framdeles borde i sin helhet behandlas.
Deremot hade Herr Leffler icke fuunit något hinder vara, att ju den Boktryckare, som det önskade, må serskildt kunna från sitt Tryckeri i behörig ordning utgifva de nya Bönerne för huslig andakt, hvilka finnas uti den nya Evangelii-Boken, och ville icke bestrida, att de måtte tillåtas uti någon ny upplaga af gamla Evangelii-Boken, såsom ett tillägg mot slutet, införa de ofta nämnde nya Bönerne, blott det icke skedde med uteslutande af de gamla. jBesv. och Oecon.
Utsk. Bet.-de. N.o 47- 35 Slutligen liar, till Utskottets åtgärd, i sammanhang med dess handläggning vid förevarande ärende, Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln genom Remiss öfverlemnat ett af Herr C. af Stenhof till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ingifvet Memorial, deruti lian , med anledning af Herr Prosten Östbergs motion, samt efter att hafva utvecklat Svenska Bibel-Öfversättningens historia, hemställt, att, utan afvaktan af någon vidare Bibel-Öfversättning, ifrågavarande förslag till nya Evangelii- och Böne-Boken måtte blifva till granskning befordradt.