Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t i underdånighet anhålla, att, derest allmänna föreningar, till ersättande af i krig inträffande förluster och skador å hästar och rustningspersedlar, mellan rusthållet! vid de beridne Regementena och Corpserne samfäldt och rusthållen vid de afsutne samfäldt, icke kunna tillvägabringas, Kongl. Maj:t täcktes till de rustande, Regements- och Corps-vis sammankallade, låta å nyo framställa förslag om dylika föreningars afslutande inom hvarje Regemente och Corps serskildt.
Stockholm d. 3o Dec. 1844* Siats- sami Allm. Besv.- och Ekon.
Ullåt,^ JV.-o 32. 11 M 39.
Ank. lill Exp.-Ulsk. den 31 Dpc, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om tillsättandet af en andre Apologist vid Fahlu högre lärdomsskola, samt om anslag till hans aflönande.
Inom Ilögv.
Preste-Ståndet är motion i detta ämne väckt af Herr Biskopen 'Nebelius, sora anfört, alt, då i Kopparbergs län, med en folkmängd af omkring 13(),ooo personer, endast funnes en elementar-läroanstalt, eller den i Fahlu stad varande högre lärdomsskola, med en dertill hörande apologist-class, och nämnde län således vore i delta hänseende sämre lottadt än andra, åtgärder till afhjelpande af en sådan brist vore af behofvet påkallade.
Jemte åkerbruk utgjorde bergshandteringen en af provincens hufvudnäringar, och för de dervid anställde personer, bruksförvaltare, mechanici m. fl. vöre de kunskaper, hvilka i Apologist-skola kunde inhemtas, egentligen af nöden; men för fyllandet af ett sådant behof, vore den undervisning, som af den ende i ofvanberörde dass anställde lärare kunde meddelas, alldeles otillräcklig, sedan antalet af lärjungar derstädes i sednare åren betydligen vuxit.
Af denna orsak hade väl >832 års Skol-revision föreslagit tillsättandet af en andre Apologist, likasom sednaste
Revision ansett än större utvidgning af skolan böra ega rum, men någon annan förmon i detta hänseende hade, i brist af tillgångar, icke kunnat vinnas, än att en dupplicant i Apologist-classen blifvit förordnad och erhållit för åren 1841 och 1842 en gratification af i5o R:dr årligen.
Då likväl en ordinarie lärare på denna plats vore synnerligen behöflig, ansåge sig motionären böra föreslå, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit göra underdånig hemställan om tillsättandet af en andre Apologist vid Fahlu Apologist-skola, samt anvisa medel för hans aflönande, till hvilket förslag motionären hemtat ytterligare skäl derifrån, att, af de till Elementar-Läroverken vid sednaste
Riksdag anslagne 42>°°o R:dr, endast 377 R:dr 47 sk. 5 r.
Banco — ett i förhållande till folkmängden ringa belopp — kommit Kopparbergs län tillgodo.
Denna motion, hvaruti Contracts-Prostarne Norström och Arborelius instämt, har, efter derå meddelad remiss, lill öfverläggning hos Stats- samt 12 Stats- samt Allm.
Be sv.- och Ekon.-Utsk. UtlätN.-o 32.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskotten förekommit.
Och som Utskotten härvid inhemta t, ej allenast att den år i83a församlade Revision öfver Elementar-Läroverken i riket hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt om apologist-afdelningens vid Fahlu högre lärdoms skola utvidgning och förseende med en andre Apologist, hvarom äfven skolans Ephorus gjort underdånig ansökning, men att
Nådigt bifall till de6sa framställningar, i brist af disponibla medel till aflöningskostnacler, icke kunnat meddelas, ulan ock att / 843 års Revision öfver Elementar-läroverken, i afseende på Fahlu lärdomsskola, förklarat, att, för ortens behof och skol-ungdomens talrikhet, en högre fullständig Apologist-skola erfordrades, hvilken likväl icke ansetts kunna organiseras, med mindre 2:ne nya lärare-löner blefve dertill anslagne, få Utskotten, enär, å ena sidan, behofvet af ökadt lärare-biträde vid ifrågavarande skola synes tillräckligen vitsordadl, destomersom en dupplicant i Apologist-classen redan blifvit anställd, och tvänne år å rad med gratification hugnad, men, å den andra, det icke vore lämpligt att, innan en definitiv reglering af Elementar-läroverken i allmänhet vidtagits, anslå lön på stat för nye lärare vid sådane verk, vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer, jemte framställning af behofvet utaf en andre Apologist vid Fahlu högre lärdoms-skola, öfverlemna frågan derom till Kongl Maj:ts Nådiga afgörande, med underdånig anhållan derjemte, att, derest Kongl. Maj:t skulle finna en sådan tillökning af lärare-personalen lämplig, den nye Apologistens aflöning må, under afvaktan å Elementar-läroverkens slutliga reglering, utgå såsom arfvode lill det för hans vederlikar i allmänhet stadgade belopp af det reservations-anslag, Rikets Ständer till Elementar-Läroverken och sådane partiella behof, som i afseende derå kunde finnas nödiga, å Riks-Statens Åttonde Hufvud-titel anvisat.
Stockholm den 3o December 1844- Stats- saint Alin. Bcsv.- och Ekon.-Utsk. UtlätJY:o 33. 13 i/l's.
Ull» Arik. till Exp. Ulsk. d. 31 Dec. kl. 3 e. inidd.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om anslags beviljande lill utvidg ning af Carlskrona Läroverk.
Ridd erska pe t och Adeln ingifvet memorial, har Herr Rafelt, Anton, fästat uppmärksamheten vid behofVet af det i Carlskrona befintliga Elementar-Läroverks utvidgande.
För lärdoms skolan derstädes hade väl, jemlikt Kongl. Circulairet till Consistorierna af d. i Nov. 183g, anslag till en apologist-lön blifvit beviljadt, och, i följd deraf, en apologist-class i början af år iSzjo trädt i verksamhet; men otillräckligheten deraf visade sig snart, och redan året derefter måste bestämmas ett maximum af 36 lärjungar, med rättighet för dem, som utöfver detta antal till inträde sig anmält , att, i mon af blifvande vacancer, få i sin ordning intagas.
Ett sådant förhållande medförde ganska menliga följder, serdeles för de ynglingar, som förnötle sin tid med afvaktan på inträde uti läroverket, och bevisade tydligen behofvet af en eller tvänne nja apologist-classer derstädes, — ett behof, som både blifvit insedt af sednasle Skol-revisionen, och af densamma till afhjelpande anmäldt.
Med afseende härå och då i Blekinge län funnes en folkmängd af omkring 80,000 invånare, farat Carls krona stad, som af nämnde folkmängd egde i2,85o, hade af nöden framför många andra städer i riket ett fullständigt Elementar’-Läroverk , dels i anseende till sin betydliga folkmängd, och dels till följd af Kongl.
Flottans stationering derstädes, har motionären, jemte meddelande deraf, att löningsstaten för Carlskrona Skola upptoge blott i,5oo R:r B:co, deraf 1,369 R:dr 3o sk. utginge af Stats-Verket, föreslagit, att nyssnämnde läroverk i Carlskrona måtte förändras till en högre Lärdoms-skola, med tvänne apologistclasser, samt att, till aflöning för derigenom ökad lärare-personal, ett ytterligare statsanslag af 3,5oo R:dr måtte beviljas, att årligen utgå, i enlighet med ett motionen vidfogadt project.
Efter erhållen remiss å berörde memorial, hafva Utskotten detsamma till handläggning företagit, och dervid inhemtat, att den sisllidne år försam - fr !-l Suiix- saini Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk. Ullål., N.-o 33. lade Revisionen öfver rikets Elementar-läroverk, uti sin till Kongl.
Maj:t afgilna underdåniga Berättelse, i fråga om Carlskrona läroverk, yttrat följande: ”Vid Carlskrona Lärdoms-skola hafva, enär Stiftets fullständiga läroverk äro på 20 mils afstånd derifrån skiljda, undervisnings-ämnena älven blifvit drilna till den höjd och det omfång, att de beredt och berättigat till inträdes vinnande vid Academien.
Till bevis härpå bör anföras, att af de 43 ynglingar, som från Rectors class under de sista 10 åren till annat läroverk afgålt, hafva 3y blifvit dimitterade till Academien, der de genast aflagt fullständig student-examen.” ”1 sammanhang med beslutet att tills vidare uppskjuta frågan om denna skolas förvandling till uteslutande en Apologisti, täcktes Eders Kongl. Maj:t genom Circulaire den 1 November i83q, i Nåder anbefalla inrättandet af en Apologist-class, och ål läraren bevilja 3oo R:drs lön.
Denna class trädde ock redan i verksamhet den 29 Januari i84o, då den endast räknade 17 lärjungar.
Men under årets lopp söktes inträde för så många gossar, alt hvarken läro-rummet eller den skicklige lärarens förmåga tillät intagandet af alla dertill behörige.
Uppå förslag af Rector, fann Ephorus sig derföre föranlåten bestämma ett maximum, lämpadt efter utrymmet i lärorummet af 36 lärjungar, hvilka skulle efter ansöknings-prioritet till undervisning intagas, oell dock finnas alltjemnt expectanter.
De fordringar, hvilka målsmän hafva på denna class, äro högst skiljaktiga efter de olika sarnhällsmedlemmarnes olika vilkor och behof.
En del sträcka fordringarne af undervisningen icke öfver den, som kunde af en väl organiserad folk-skola åstadkommas, och lemna deras barn skolan efter 2 högst 3 år; andra åter vilja i denna class för sina söner finna undervisning i de vetenskaper och språk, som erfordras för inträde vid Universitetet såsom Kameralist, eiler vid militair-läroverk, eller på handels-conlor m. m., och äro derföre sinnade låta dem qvarstanna 6 å 7 år.
Delta allt antyder nödvändigheten af, alt denna Apologist-class, för att i längden kunna motsvara stadens och ortens behof af undervisnings-tillfälle i denna väg, säj-tes i samband, såsom Rector ock föreslår, med en högre class, som uteslutande finge egna sig åt den mera vetenskapliga undervisningen, och till hvilken class flyttning skulle ske från den nu varande.”
Uti Sin Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, har Kongl. Maj:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, enär en omfattande föredragning af Revisionens ofvanberörde berättelse hvarken kunnat eller under Riksdagens lopp kunde, i anseende till de Stats- samt Allm. Bcsv.- och Ekon.-TJislc. Utlåt., N.-o 34.
15 yttranden och upplysningar, sorn från vederbörande mäste infordras, inför Kongl.
Maj:t ega rum, det i allmänhet vore stridande emot rigtiga grunder, att lill afgörande företaga serskilda löne-förhöjnings- och organisations-frågor, samt dem till Rikets Ständer framställa, men att likväl dels en eller annan fråga vore af de öfrige alldeles oberoende, dels vissa förbättringar kunde finnas vara af den art, att deras uppskjutande skulle icke allenast förnärma de billigaste anspråk, utan ock verka skadligt lör framtiden; hvadan Kongl. Majrt endast för sådane serskilda fall ansett Sig böra af Rikets Ständer begära anslag.
Då nu Carlskrona läroverk ej finnes bland dem, för hvilka Kongl. Majrt i den Nådiga Propositionen sådant anslag begärt, i följd hvaraf förevarande fråga måste anses ännu vara på Kongl. Majrts
Nådiga pröfning beroende, samt då dertill kommer, att fråga serskildt blifvit bos Rikets Ständer väckt om en allmän reorganisation af Läroverken ; få Utskotten, i betraktande af dessa omständigheter, tillstyrka att någon åtgärd i anledning af Herr Rå felis motion icke måtte af Rikets Ständer för närvarande vidtagas.
Stockholm den 3o December 1844* Reservation af Hr Rafel t, A. .Vo 34.
Ant. till Exp. Utlåtande, i anledning af dels Kongl, Majlis Nådiga Proposition, rörande anslag till inköp af boställe åt en Capell-Predikant i Undenäs församling inom Skaraborgs län,_ och dels en i ämnet väckt motion.
Från Riks-Stånden har Stats-Utskottet erhållit remiss å högstberörde Nådiga Proposition, innehållande, alt, sedan vid år 1839 hållen Biskopsvisitalion i Undenäs församling, öfverläggningar egt rum, i fråga örn uppförande af ett capell i norra delen utaf denna församling, och derefter åtskillige ortens invånare i ämnet afgifyit underd. ansökning, hvaröfver vederbö - 16 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Utlät., N:o 34. rande blifvit hörde., Kongl.
Maj:t, med afseende å församlingens vidsträckt■het oell betydliga folkmängd, hvaraf en del skulle vara boende på 2, 3 till 4 mils afstånd från sockenkyrkan, den 2 Febr. 1842 i Nåder förklarat: att norra trakten af Undenäs församling finge utgöra ett serskilt Capel-lag; att inbyggarne derstädes egde för sådant ändamål på dertill utsedd plan, 1J8 mil norr om hemmanet Sannerud, uppföra en Capell-byggnad af sten, under benämning af Tiveds Capell, och att serskild predikant dervid finge anställas; och hade Kongl.
Maj:t i följd häraf anbefallt Consistorium i Skara, att, efter Capellagets hörande, söka tillvägabringa lämplig reglering af predikantens aflöning, samt öfverenskommelse om det boställe, hvarmed han skulle förses.
Å Capel-lagets vägnar gjordes härefter underdånig anhållan, att, enär capellboerne, sora innehade endast 4* A mantal i små hemmansdelar, på bergaktig, mindre god, jord, icke förmådde uppbygga kyrka och inköpa boställe ät den blifvande capell-predikanten, men deremot förbundit sig, ej mindre att på hvarje matlag till samma predikant erlägga 4 kappar råg, uppgående, efter matlagens antal, till omkring 26 tunnor spanmål, än ock att ansvara för boställets nybyggnad och framtida underhållande, anslag af allmänna medel måtte beviljas till uppbyggande af kyrka och inköp af capelians-bostälie; hvaruppå Consistorium, i ämnet hörd t, underdånigst hemställt, bland annat, att 1^/16 mantal krono-skatte Stora Häggebo, beläget 1/8 mil norr om den för Capellet tillämnade byggnads-platsen. hvilket hemman vore lill salu, måtte i’å inköpas för 2,666 R:dr 32 sk.
B:co och användas till boställe åt capell-predikanten.
Maj:t, som ansett understöd af allmänna medel för capell-byggnaden icke böra ifrågakomma, har deremot, i förevarande den 28 Sept. detta år aflåtne Nådiga Proposition, föreslagit Rikets Ständer att, för inköp af berörde hemman Stora Häggebo, eller någon annan dermed jemförlig lägenhet, tili boställe åt Capell-predikanten anvisa en summa af 2,666 R:dr 32 sk.
B:co. Derjemte har, uti en inom Hederv.
Bonde-Ståndet väckt och till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad motion, Rikdags-fullmäktigen Anders Andersson från Skaraborgs län anhållit, att 4>ooo R:dr
B:co måtte anslås till inköp af boställe åt ifrågavarande capell-predikant, äfvensom alt Undenäs församling kunde förunnas rättighet till collect och stam-bok öfver hela riket, helst församlingen icke egde förmåga att anskaffa medel för Capells uppbyggande.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Utlåt., N.-o 35. 17 Utskotten, sora till gemensam behandling förehaft så väl högstberörde Kongl. Proposition, som nyssnämnde dermed sammanhang egande motion, samt jemväl tagit kännedom af de, vid remissernes beviljande, i frågan af gifna yttranden, få, med afseende å det behörigen utredda och vitsordade behofvet af ett serskildt
Capell-lags inrättande för norra delen af Undenäs vidsträckta församling, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, till inköp af ett passande boställe åt den blifvande capell-predikanten, å RiksgäldsContoret anvisa det härtill af Kongl. Maj:t, såsom erforderligt, äskade anslag, 2,666 R:dr 32 sk., med vilkor, att Capell-lagets inbyggare sjelfve bekosta kyrkas uppförande samt ansvara för boställets nybyggnad och framtida underhåll.
Hvad angår den delen af Anders Anderssons motion, som afser rättighet för Undenäs församling till collect och stambok, så enär en dylik fråga innefattar ett ämne, hvaruti vederbörande ega öppet att hos Kongl. Maj:t göra underdånig framställning, tillstyrka Utskotten, att motionen i denna del icke måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Stockholm den 3o December i844> tl 35.
Ank. till Exp. Utsk. d. 31 Dec., kl. 3 e. nödd.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om af skaffande cf inde Idta Cavalleriets fot-möten.
Till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet har Hederv.
BondeStåndet remitterat a:ne i detta ämne väckta motioner, nemligen: 1:0 af Riksdagsfullmäktigen Pehr Jonsson från Skåne, hvilken yrkat, att de vid indeldta cavalleri-regementena brukliga fotmöten måtte afskaffas eller åtminstone sammanslås med regements-mötet, på det rusthållarne måtte befrias från besväret att under vårtiden skjutsa ryttaren till och från mötesplatsen; och Bih. till R.
BIHANG TILL SAMTLIGA RIKS-STÅNDENS PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOL ÅREN 1865 OCH 1866.
SJUNDE SAMLINGEN. !sta Afdelningen: Lag-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
Lag- Utskottets Memorial N:o 1. 1 ,Y;« i.
Ank. till Exp.-Utsk. den 23 Nov. 1865, kl. 3 e. m.
Lag-Utskottet, som, i öfverensstämmelse med Riksdags-ordningens 24 §, till biträde antagit en Sekreterare och en Kanslist, har derjemte, enär detta biträde ansetts otillräckligt, denna dag, i enlighet med hvad vid föregående riksmöten egt rum, ytterligare antagit en Kanslist; och, då Utskottet förordnat en af Kanslisterne att i egenskap af Notarie föra Utskottets protokoll, samt det dessutom för behandlingen af de ärenden, som under riksdagens lopp komma att handläggas af Utskottet och andra Utskotts deputerade gemensamt, efter all anledning erfordras biträde af en Notarie, föranlåtes Utskottet vördsamt hemställa, dels att utom det arfvode, som varder bestämdt för en Kanslist i Lag Utskottet, ett notarie-arfvode måtte Utskottet beviljas att från och med denna dag utgå, dels ock att, derest vid behandlingen af de ärenden, som af deputerade från Lag-Utskottet och annat Utskott gemensamt komma att handläggas, särskildt biträde skulle erfordras, en Notarie måtte få antagas med arfvode beräknadt från antagningsdagen.
På Ridderskapet och Adelns ledamöters vägnar: Eric Sparre.
På Borgare-Ståndets ledamöters vägnar: L. V. Henschen.
På Preste-Ståndet ledamöters vägnar: C. Petrelli.
På Bonde-Ståndets ledamöters vägnar:
St Prot 1865 & 1866. 7 SamL 1 AfcL 1 Haft 1 2 Lag-Utskottets Utlåtande N:o 2. il:» 2.
Utlåtande, i anledning af verkställd granskning af Rikets Ständers Justitieombudsmans embetsförvaltning från sednaste till innevarande riksmötes början.
Jemlikt 33 § Riksdags-ordningen tillkommer det Lag-Utskottet att granska Justitie-ombudsmannens vid hvarje riksdag afgifvande allmänna redogörelse samt årliga berättelser, äfvensom hans embets-diarier och registratur samt att med utlåtande deröfver till Rikets Ständer inkomma; och hafva, för berörda gransknings verkställande, ej mindre Justitie-ombudsmannens sistlidne år utgifna embetsberättelse och bans embets-berättelse till innevarande riksdag blifvit af samtlige Riks-Stånden till Utskottet remitterade, än äfven Justitie-ombudsmannen till Utskottet öfverlemnat sina diarier och registratur för den tid, som ifrågavarande granskning omfattar.
Efter fullbordad granskning har Utskottet nu att afgifva sitt utlåtande i detta ämne.
Det åligger Justitie-ombudsmannen, enligt 96 § Regeringsformen och 63 § 1 mom.
Riksdags-ordningen, att, såsom Rikets Ständers ombud, hafva tillsyn öfver lagarnes efterlefnad af domare och embetsman, samt att vid vederbörliga domstolar i laga ordning tilltala dem, som uti sina embetens utöfning af väld, mannamån eller annan orsak någon olaglighet begå eller underlåta att sina embetspligter behörigen fullgöra; hvarjemte Justitie-ombudsmannen, enligt Regeringsformens 100 §, skall uti sin embetsberättelse till Rikets Ständer utreda lagskipningens tillstånd i riket.
Huru Justitie-ombudsmannen fullgjort detta sitt väcktarekall, inhemtas dels af hans diarier och registratur, som innefatta upplysning angående alla de fall, då Justitie-ombudsmannens embetsåtgärd påkallats, dels af hans tryckta berättelser, deri fullständig redogörelse är lemnad för de åtal, som af Justitie-ombudsmannen blifvit anställda.
Utskottet vid granskningen kunnat finna, har Justitie-ombudsmannen hvarken lemnat. någon i saknad af sitt embetsbiträde, då det med goda skäl påkallats, eller utan anledning användt den honom anförtrodda åklagare - Lag-Utskottets Utlåtande N:o 2. 3 magt.
I denna del af sin verksamhet har den nuvarande Justitie-ombudsmannen, efter Utskottets omdöme, ådagalagt en redbarhet i handlingssätt, en sjelfständighet i omdömet och en aktning för andras åsigter, som måste åt embetet fortfarande bereda det förtroende, hvaraf detsamma såväl hos allmänheten som hos rikets domare och embetsman bör vara i åtnjutande.
Att Justitie-ombudsmannen icke, under den tid hans nu granskade embetsförvaltning omfattar, haft anledning att åtala någon embetsförseelse af den grofva art, att väld eller mannamån ens kunnat ifrågasättas såsom dess verkande motiv, är en glädjande företeelse, som ger fullt stöd åt det af Justitie-ombudsmannen i hans berättelse till innevarande riksdag, i afseende på lagskipningens tillstånd, uttalade omdöme, att Sveriges domarekorps fortfarande eger gnmdade anspråk på vitsord för sjelfständighet, rättsinnighet och oväld.
På sätt Justitie-ombudsmannen anmärkt, har tidningspressen under sednare tider åt domstolarnes verksamhet egnat en uppmärksamhet, hvilken understundom framträdt såsom ett bemödande att inverka på domsluten eller åtminstone att, i förväg för domstolarnes sorgfälliga och på sakkunskap grundade pröfning, hos allmänheten framkalla en viss ensidig uppfattning af förekommande rättsfall; men äfven emot en sådan tillförene okänd påtryckning af en missledd opinion hafva domstolarne, enligt Justitie-ombudsmannens vitsord, ådagalagt en berömvärd fasthet.
I afseende på skyndsamheten i lagskipningen har åter, enligt hvad Justitie-ombudsmannens berättelser gifva vid handen, förhållandet varit mindre tillfredsställande, och en stor del af de åtal, han anställt, hafva sin anledning i dröjsmål med målens afgörande och expedierande.
Det har väl, enligt 2 och 3 §§ af den för Justitie-ombudsmannen gällande instruktion af den 1 Mars 1830, icke ålegat Justitie-ombudsmannen att omedelbart beifra sådant dröjsmål, som endast härrört af mindre försumlighet eller ovarsamhet, men Justitie-ombudsmannen har icke i något fall anlitat den i sistnämnda § honom anvisade utväg att om dylika förhållanden allenast göra anmälan hos Konungens Justitie-kansler, utan alltid sjelf föranstaltat om åtalens utförande; och Utskottet har ingen anledning att klandra detta förfaringssätt, såvida icke Justitie-ombudsmannens verksamhet derigenom dragits från vigtigare föremål.
Ofta torde emellertid långsamheten i rättegångsmålens och exsekutionsärendenas behandling härröra mindre af någon grof eller fortfarande försumlighet hos domare och tjenstemän än af domstolarnes och myndigheternas organisation och arbetssätt; och i sådana händelser kan densamma icke annorlunda afhjelpas än genom nödiga förändringar i myndigheternas instruktioner.
Justitie-ombudsmannen har ej heller förbisett dessa förhållanden, utan, särskildt med afseende på Ofverståthållare-emhetets organisation och arbetssätt, medelst underdånig framställning till Kongl. Maj:t tagit initiativ till en förbättring, som redan till en del trädt i verket, samt i berättelsen till Rikets Ständer framställt sina åsigter om det inflytande vissa anmärkta förhållanden inom rikets Hofrätter och vid Underrätterne på landet, såsom det täta ombytet af adjungerade ledamöter och tillförordnade domhafvande, måste utöfva på lagskipningens behöriga gång;; 4 Lag-Utskottets Utlåtande N:o 2. men då Justitie-ombudsmannen icke i dessa sednare ämnen framställt några bestämda förslag, så kunna ej heller hans anmärkningar i dessa afseenden omedelbart verka till någon förbättring af de förekommande bristerna.
Den kontroll å fångvården, som enligt instruktionen åligger Justitie-ombudsmannen, synes hafva blifvit med sorgfällighet utöfvad, och särskildt torde Utskottet böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å den synnerliga omsorg Justitie-ombudsmannen, lika med sina föregångare i embetet, egnat åt kompletterandet och bevarandet af domstolarnes arkiv; i afseende hvarpå särskilda åtgärder också blifvit af Justitie-ombudsmannen i hans berättelse till innevarande riksdag föreslagna, hvadan Utskottet framdeles torde återkomma till detta ämne.
Justitie-ombudsmannens embetsverksamhet är emellertid enligt grundlagarne icke inskränkt allenast till ett öfvervakande af de bestående lagarnes tillämpning; utan enligt 100 § af Regeringsformen åligger det honom äfven att anmärka lagarnes och författningarnes brister och uppgifva förslag till deras förbättring.
Justitie-ombudsmannen har äfven till Rikets Ständers bedömande framställt åtskilliga sådana förslag, öfver hvilka Utskottet, såvidt desamma grundlagsenligen utgöra föremål för Utskottets behandling, kommer att framdeles särskildt yttra sig i sammanhang med pröfningen af de nådiga Propositioner eller enskilda motioner, som kunna angå samma ämnen.