Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Så länge timmerpriset är så lågt som för närvarande, är ingen anledning att tegel framföre timmer af allmänheten skulle vid byggnader användas.
En vacker början är gjord till införande af en bättre taktäckningsmethod.
Chefen för Strömsholms Stuteri föranstaltade nemligen sistlidet år, att en, i Skånska sättet att lägga tak af rör och halm, kunnig person ankom till Strömsholm och der undervisade uti detta, för besparingen af halm, för takens lätthet och varaktighet, utmärkta täckningssält, hvarom kungörelse utfärdades i Länet, att alla de, som deraf önskade taga kännedom, egde dertill tillfälle under bemäldte Skånska taktäckares ledning.
Likaledes har Gästgifvaren Blomberg vid Kongsöhr, hvilken förut vistats i Skåne, börjat anlägga tak efter denna method och deruti undervisat sitt arbetsfolk.
Det vore önskligt, att denna method än vidare blefve i Länet utspridd och antagen.
Några få jordbrukare hafva under de sednare åren gjort försök till skogsbesparing genom användandet dels af Herr Assessor Romans method att uppföra gärdesgårdar, dels också af ett annat af Herr Löjtnanten B.
G. von Hauswolff uppfunnet nytt stängningssätt, dervid stör icke behofves.
Hvad angår införandet af alla slags förbättringar, bör anmärkas: att vanans makt är stor, ocb att för nyttiga reformer skulle ett tvång, som nu saknas - 25 nas ofta kunna vara helsosamt; men ett sådant tvång kan svårligen införas på annat sätt, än att komunerne sjelfve ålade sig det, hvilket förutsätter, att de styrdes af de förståndigaste och mest patriotiska af sina egna medlemmar.
Bergs- och Bruksrörelsen har under de sednare åren gjort framsteg. livad malmstrecken i jernbergslagen beträffar, vågar jag underdånigst åberopa den beskrifning öfver Norbergs Bergslag, författad af Herr Assessoren J. E. Ångman och till Eders Kongl. Maj:t under Dess höga resa genom Westmanland år 1838, i underdånighet öfverlemnad, som allmänt blifvit tillerkänd ett utmärkt värde och genom Länets Hushållnings-Sällskaps försorg med karta försedd, och till trycket hefordrad.
Jernmalmsgrufvorna i Bergslagen äro nu 34.
Tackjernshyttornes eller Masugnarnes antal 20.
Sedan 1832 har således dessa grufvors antal blifvit förökadt med 6.
Utgången malm ifrån jerngrufvorne har varit:
År 1833 . . . . 54,561 lass å 60 L# B.
V. eller 109,122 lass å 30 L# 1834 . . . . 39,838 „ ä 60 L# eller 79,676 lass å 30 L$ 1835 . • . . 69,805 „ „ „ „ 139,610 „ 1836 . , . . 49,137 „ „ „ „ 98,274 „ 1837 .... 54,643 „ „ 109,286 „ Summa 267,984 lass å 60 L& eller 535,968 lass å 30 L&, sein i medeltal årligen under nämnde qvinqvennium gör 107,193| Skepp, å 30 Lisp.
Malmutförseln, som under det föregående qvinqvennium utgjorde i medeltal årligen Nitiotre tusende niohundrade fjorton Skeppund å trettio Lispund har således under det sista qvinqvennium vunnit en årlig tillväxt af 13,2791 Skepp, öfver hufvud.
Malmutförseln sistlidet år 1838 utgjorde 52,593 Lass å 60 Lisp. eller 105,186 Lass ä 30 Lisp.
Femärs-Berättelse för Westmanlands Lån. 4 26 Tackjerns-tillverkniugen i Länet har varit Under iren Blåsande Hyttor. p- Ci o pr* k! £ éZ 2 S ? 0 i Blåsning: tiden.
Proportionen.
V) •O ►O e 0 c- Lispund. cn r- s» *0 o 0 p* Dygn. tim- mar* 1833 17 3 2,104 l a 14 Sk& pr dygn 29,456 15 34 1834 17 3 1,934 4 å d:o d:o 27,087 8 13* 1835 16 4 1,956 8 ä 14* SktÉ pr dygn 28,366 21 13$ 1836 15 5 1,820 11 å d:o d:o 26,396 16 iH 1837 15 5 1,887 3 å 15 Sk# pr dygn 28,306 22 15 Sum ma 9,702 3 139,605 7 5 6 och 1838 15 5 1,886 9 å d:o d:o 28,295 16 5 Per medium utgjorde således årliga tackjernstillverkningen under ofvanberörde qvinqvennium 27,921 Skepp. 1 och nära $ Lisp., eller 75 Skepp. 1* Lisp. högre årlig tillverkning än som kalkulerades för det föregående qvinqvennium.
Härvid är dock att märka: att tackjärnstillverkningen för hvarje blåsningsdyg-n kalkulerades i min sista underdåniga berättelse lill 15* Skepp., hvaremot kalkulen för hlåsningsdygnet i ofvanstående Tabell blifvit nedsatt till 14 Skepp, och blott i anseende till de förbättringar i byggnader och masmästeriet i allmänhet, som vid Brukspatroners och andra Ståndspersoners hyttor blifvit de sednare åren gjorde, förhöjdt till 14* och 15 Skeppund för de sista åren.
För jernets förädling ifrån Tackjern till Stångjern och Manufaktur äro i detta Län Stångjernsbruk, 11 Bergsmanshamrar och 9 Jernmanufakturverk.
Af dessa höra 3 Jernbruk och 1 Jernmanufakturverk till Lindesbergs Fögderi och de öfriga Bruken och Verken till Norbergs och Skinnskattebergs Fögderi. 27 Privilegieradt årligt smide.
Stångjerns-smide.
Manufaktnr.
Summa, Till och med 1832 privilegieradt I Norbergs Bergsfögderi 21,027:15
I Skinnskattebergs dito 22,481:15
Sedermera priviligieradt smide i dessa båda Bergsfögderier . . .
Under tiden nedlagd manufaktur
I Lindesbergs Bergsfögderi till oeh med 1832 privilegieradt smide Sk». i.» u Ska.
La Bf Sk». L a 43,509 2,050 1,318 10 2,870 900 800 740 5 Summa Det nya privilegierade smidet med afdrag af den nedlagda manufak- turen utgör sålunda 46,877 2,050 10 3,710 100 5 50,587 2,150 15 Tredjedels förhöjningen, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 26 Oktober 1838, är icke bär upptagen, emedan den icke tillhörer den nu ifrågavarande perioden och llere Bruksägare ännu icke sökt att få den begagna.
Extra vågföringar äro icke eller kalkulerade.
De vid Grufvorna, Bergverken oeh Bruken arbetande personers antal är svårt att bestämdt uppgifva, emedan drängar, dagakarlar, allmogens söner, Landtbönder och Bergsmännen ömsom sysselsätta sig med Bergsbruk och Jordbruk.
Dc sjelfegne gruf-arbetarne i Bergslagen äro af Bergsfogden uppgifne till ett antal af 67 Hyltelolket till %.•••••••.» ••••• •••.
18 oell enligt till mig inkomne rapporter skulle de egentliga Brukssmedernas antal utgöra 241 Bergsmännen äro beräknade till 245; men härtill kan man lägga antalet af landtbönder, dagakarlar, drängar, Bergsallmogens söner m. fl.; som dels sysselsätta sig med de tili Bergs- och Bruksdriften hörande arbeten, såsom med arbetsbiträden vid grufvorne, hyttorne och Bruken samt med kolning och forsling m. m., dels med andre arbeten, sorn icke kunna räknas till denna näringsgren.
Tid Bergs- och Bruksnäringen stiger, efter en sådan beräkning, de personers antal, som dermed äro sysselsatte, till en ungefärlig summa af ......... 3 till 4,001) 28 Utom den, genom Eders Kongl. Maj:ls Nådiga Förordning ' af den 26 Oktober 1838 förökade frihet uti Bergshandteringen, hvarigenom en högre industriel täflan blifvit väckt, och en glad utsigt för näringens framtida förkofran öppnad, har en för samma handtering högst vigtig uppfinning, under de sednare årens förlopp, genom sina lyckliga följder belönat dem, som för densammas införande offrat möda och kostnad.
Försöket, att i masugnar och härdar införa varm luft, har nemligen, särdeles då sådant skett förmedelst värmens inledande från sjelfva masugns- och härdlågan, icke allenast befordrat blåsningens fortskyndande, utan ock åstadkommit en märklig kolbesparing.
Dessa apparater för varm Mäster hafva vid ganska mångå Bruk och masugnar blifvit införde och med besparing i kolätgången befordrat tillverkningens förökning.
Denna uppfinning har, åtminstone hvad masugnar beträffar, uppfyllt alla de förhoppningar, man derom kunnat hysa, och i hög grad bidragit till jernhand teringens förkofran.
Att i masugnarne införa vätgas och i härdarne vattengas är ett ännu nyare försök, som äfven torde medföra välgörande följder.
Vid Riddarehyttan, der kopparmalm brutits utur 2 till 3 grufvor har koppartillverkningen utgjort Summa 1,761 S# 15 L# 16 m:k eller per medium under berörde qvinqvennium 352 Sk# 7 L# 5 m:k; och år 1838 uppsteg tillverkningen till 504 Sk# 18 L# 5 m:k.
I jemförelse med det qvinqvennium, som slutade år 1832, har således den årliga koppartillverkningen under det följande qvinqvennium öfverhufvud ökat sig med 152 Sk# 7 L# 5 m:k och 1838 års tillverkningsbelopp är mer än dubbelt emot beloppet för år 1832, hvilket utvisar en högst betydlig förkofran.
Om Skultuna Messings-Bruks tillstånd och de åtgärder, som till dess förkofran blifvit af Bruksbolaget vidtagne, innehåller min förra underdåniga berättelse en kort uppsats.
Sedan Bruksdisponenten Herr Ryttmästaren Hammarsköld genom utrikes resor förvärfvat sig kännedom om främmande Länders arbetsmethod, samt med anledning deraf anbragt byggnader och förbättrade machinerier till messings - År 1833 1834 1835 1836 1837 278 Sk# 9 L# m:k Bergsvigt 242 „ 2 „ 16 29 brukets förkofran lia fva dessa inrättningar under de sednare åren förökats med en våning af sten å manufakturvcrkstäderne, samt flere vattens varf m. m.
Bolaget och disponenten hafva hoppats, att genom tillverkningens godhet för framtiden vinna en förökad försäljning och således någon ersättning för använde kostnader.
Dessa bemödanden hafva i afseende på tillverkningens förbättring äfven rönt framgång, så att både messingstråden och den öfriga så kallade rå-messingen blifvit befriade ifrån flagor och erhållit mera täthet och större seghet, sorn gör den tjenligare till begagnande för handt verker ierne, äfvensom Skultuna Messings-manufaktur vunnit i prydlighet och varierande fasoner; men afsättningen har de sednare åren snarare förminskats än förökats.
Ar 1832 var sammanräknade tillverkningen 510 Skepp.
Sedermera har den årligen utgjort omkring 420 Skepp., men sistlidet år endast 365 Skepp. 7 Lisp., hvilken ringa produktion dock icke kunnat försäljas.
Med nu varande personal och arhetsmethod kunde dock årligen tillverkas 1000 Skepp, och derutöfver.
De orsaker, sorn motverka denna handterings förkofran äro:
Tullafgifternc för införsel af de behöfliga rudimaterierne och för utförsel af messingen och den tillåtna tullfria införseln af utländsk messingstråd för ett nyligen anlagdt messings-näts väfveri.
Eders Kongl. Maj:t har i Nåder beviljat någon mildring å införselstullen på rudimaterierne, och det vore för fortkomsten af denna näringsgren i Sverige önskelig!, om total tullfrihet för importen af rudimaterierne och för exporten af lill verk ningarne kunde medgifvas, samt om, i stället för den utländska messingstråden, den inhemska kunde employeras vid messings-nätsväfveriet, så att importen af utländsk messingstråd kunde undvikas, hvilket torde förtjena en närmare undersökning.
En folknummer af öfver 400 personer måste nu vid Bruket underhållas för en obetydlig tillverkning, och då hand teringen röner så ringa uppmuntran, och afsättningen årligen förminskas, torde dessa menliga omständigheter snart nog tvinga Bolaget att nedlägga denna näringsgren och låta de derföre uppförda i fullt stånd varande två brännhyttor, 2 latunhyttor, 1 valshytta med nytt valsverk, 5 manufaktur verkstäder med tillhörande 14 vattensvarf och andra inrättningar stå obegagnade.
Arbetarena vid messingsbruket äro till antalet ännu lika med förra qvinqvennium.
Bjurforss messingsbruk har nu mera upphört att drifvas.
Antalet af arbetande personer vid ofvanberörde kopparverk är inbegri - 30 pet under det här ofvan uppgifne antalet af arbetande personer vid jernbru-' ken, emedan Riddarehyttan äfven är jernverk.
Salda Silfververk tillhörer väl egentligen Sabla Stad, men torde dock böra under denna rubrik upptagas i likhet med hvad blifvit iakttaget uti min sista underdåniga berättelse.
Tillverkningen har utgjort:
Bergfint silfver i lö- diga mark.
Tillverkadt bly met; vigt Skeppd.
Silfverglitt och glans.
Afgifter till Kronan, tionde, myntarelön och slagskatt. 1833 1834 1835 1836 1837 3,449: 12. 3,207: 3. 3,489: 12. 3,308: 13. 3,322: 2. 108:11. 129: 8|. 160:10. 222:16. 5. 239:17. 30: 7.10. 44: 4. — 62:19. 5. 20: 2.15. 1: 4. — 11,126:13. 5. 9,768:34. 1. 9,973:16. 9. 9,468: 1. 3. 9,502:12. 6. och för 1838 3,375: 8. 185:17.16. 21:12.10. 9,677: 7. 8.
Om man jemförer denna tablå med min uppgift uti sista underdåniga berättelsen, befinnes, att silfver-tillverkningen, som år 1832 utgjorde 3,294 marker 10 lod något förökat sig.
Arbetarnes antal har icke undergått någon märkelig förändring.
Ibland fabriker, bruk och öfriga näringar utom bergsrörelsen anmärkes: l:o Tegelbruken, hvilka icke producera tegel öfver Länets behof. 2:o en Kardfabrik vid Jäders Bruk, drifves endast för en sticktafla och ett klipphjul med en gesäll.
Årliga tillverkningen utgjorde förr 100 h 150 dussin diverse kardor.
Sistlidet år 1838 uppgick tillverkningen till 140| dussin diverse kardor, upptagne i värde till 1,161 R:dr 15 sk. 4 r:st.
Afsättningen har, i följd af flere Kardfabrikers anläggning i Stockholm, Götheborg och Norrköping, blifvit så förminskad^ att, efter befintliga materialiers upparbetande, Bolaget är sinnadt småningom inskränka och slutligen upphöra med denna icke mera lönande handtering. 3:o en Klädesfabrik på Nystrand nära Sabla af feiga betydenhet. 4:o en Tobaksfabrik i Westerås. 5:o 3:ne Stamp- eller Valk-verk enligt min förra berättelse. 6:o en Reparations-docka eller ett Hvarf vid Hjelmare Kanal.
Uti denna väl anlagda docka hafva under de sednare åren 78 större och mindre fartyg blifvit dels förbyggde och dels reparerade.
Fartygen kunna i denna docka intagas och der uppställas på blocken efter vid pass en timmas tid. 31 7:o ett Jaktbyggeri-hvarf i Westerås. 8:0 en Hagelfabrik vid Sala grufva.
9:o en Strumpfabrik i Köping. 10:o en Spegelfabrik i Westerås.
Om dessa fabriker åberopas i underdånighet dels hvad under rubriken städer särskildt förekommer och dels de fabriks-berättelser, som till Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Commerce-Collegium årligen ingå och bos Eders Kongl. Maj:t af Kongl. Collegium anmälas.
Ibland binäringar äro följande för öfrigt att anmärka:
Varors forslande bedrifves i detta Län ganska mycket och är en hufvudsaklig utväg till biförtjenst för allmogen så på slättlandet som i bergsbygden; men för bestämmande af inkomsten häraf gifves icke någon pålitlig beräkningsgrund.
Skogskolning är likaledes en hufvudsaklig binäring.
Den idkas dels i Bergslagen och bruksdistrikten, der kolen försäljas och användas inom Länet, dels också i skogs-socknarne af Sahlbergs fögderi, hvarest den uppgår årligen till 18,000 stigar, med ett värde af 20 till 24,000 R:dr Banko.
Kolen försäljas för det mesta till Bruken och Bergverken inom Länet, men något deraf utgår dock till Bruk i angränsande
Län till ett ungefärligt belopp af 4,000 R:dr Banko årligen.
Tjärubränning idkas äfven i Sahlbergs fögderi till 7 ä 800 tunnor årligen, hvaraf ungefär hälften säljes utom Länet.
Laggning i sammil fögderi idkas såsom förr. —•
Afkastning deraf beräknas till 2,000 R:dr Banko för försäljning utom Länet.
Säl tpeter-till verkningen har under de sednare åren minskats.
Jagten är lönande i skogsorterna och idkas der mer och mindre, dock ej till afsalu utom Länet.
Sedan den år 1832 af Eders Kongl. Maj:l i Nåder gillade förening på lein års tid om premier för utödande af rofdjur ulan skallgång tilländalupit, hafva nya öfverenskommelser af någon olikhet inom olika Härader och trakter af Länet blifvit vid allmän sammankomst träffade om sådana premier och af Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt bref den 2 Februari 1838 lill efterföljd fastställda.
Dessa öfverenskommelser synas medföra önskad verkan, ty antalet af dödade rofdjur har årligen varit betydligt nog, på sätt mina derom årligen afgifna underdåniga berättelser innehålla.
Fiske idkas i de talrika sjöarue och vattudragen, men mer och millin» betydligt. 32 Laxen går stundom upp ifrån Mälaren och fångas någon gång uti Strömsholms-åen eller Ramnäs-strömmen.
Kronan har ett särskildt utarrenderadt laxfiske vid Strömsholm, hvars afkastning dock är ringa sedan Kongsådern blifvit öppen lemnad för laxens passage högre upp i strömmen.
Om våren är aspfisket så väl i Svartån sorn äfven på några andia ställen af vigt, och den sik, som om hösten fångas i Arboga å, är känd för sin godhet.
Till fiskets förkofrande i sjöarne Galten och Freden hafva strandegarne träffat en tjenlig öfverenskommelse angående fisksättet.
Vinternots och långrefs nyttjande är genom denna öfverenskommelse förbjudet och inskränkt.
Vid sjöfarten är att anmärka: l:o Att Westerås Rederi-Bolag eller egame af de för staden privilegierade jakter förenat sig med Ångbogserings-Bolaget på norra sidan af Mälaren, så att Westerås handelsflotta nu består dels af seglande fartyg och dels af ångfartyg, sorn draga lastpråmar och bogsera fartygen vid inträffande motvind. 2:o Att Arboga Rederi-Bolag förenat sig med Bruksegarne i orten, hvilka vanligen skeppa sitt jern på Arboga våg och sålunda bildat ett nytt Bolag, som likaledes för varutransporten och för resande anskaffat ett ångfartyg.
Genom dessa två nybildade Bolag hafva städernas och Bruksegarnes förut stridiga intressen, blifvit i fråga 0111 varutransporten på Mälaren förenade, .och sjöfarten har härigenom vunnit i liflighet.
Det förut inskränkta privilegium städerne Westerås, Köping och Arboga ännu äga till fraktfart på Mälaren kommer snart att aldeles upphöra, och fraktfarten såsomen särskild näringsgren, vinner derigenom ytterligare frihet; dock är att förutse, att denna frihet icke kommer att lända till frakternes nedsättning, utan är all anledning att förmoda det fraktprisen stiga.
Sjöfarten har under de sednare åren mycket tilltagit i liflighet, i synnerhet genom ångbåtarne; ecb Westerås hamn besökes, nu mer än förr, af sjöfarande ifrån Rikets södra och norra delar.
Härtill bidrager synnerligen Eders Kongl. Maj:ts Nådiga befallning om prickars utsättande och noga vårdande i farvattnen.
Såsom binäring betraktad är sjöfarten för detta Län af hufvudsaklig vigt, hvartill läget vid sjön Mälaren egentligen bidrager jemte Strömsholms kanal och Arboga å.
Tillverkningen af nölhårs-väfnader, egentligen mattor och hästtäcken uti Fleckebo och Vester Fernebo Socknar, fortfar att vara en binäring för den orten.
Till träskomakeriets införande i Länet är ett försik gjordt genom utspri dan - 33 dande till alla Socknar af de träskor, Kongl.
Patriotiska Sällskapet, såsom modeller, förärat Länets Hushållnings-sällskap; och man liar på ett och annat ställe börjat begagna träskor och träbottnar under läderstöflor.
Linneväfnad idkas visserligen såsom husslöjd, men icke tillräckligt för Länets behof.
Det är anmärkningsvärd!, att så få fabriker blifvit anlagde i detta Län, ehuru de talrika vattufallen synas erbjuda tillfällen för industrien i fabriks väg.
Handeln med landtmanna-produkter idkas betydligt äfven utom städerna.
Spanmålshandelns vanliga gång på landet är den, att possessionater i södra delarne af Länet försälja sina spanmåls-förråder till Bruks-Patronerne i Bergslagen, dit spanmålen transporteras, dels på vinterföre och dels på Strömsholms kanal.
Det är egentligen disponenten af Skultuna Bruk Herr Ryttmästafen Hammarsköld, som under de sednare åren gifvit en särdeles liflighet åt handeln med dessa produkter på landsbygden; och hans handelsspekulationer, hvilka omfattat så väl detta Län, som Skåne, Öland och ilere delar af riket, har haft inflytande på handelns gång äfven i städerna.
Hvad som brister detta Län i fahriks-anläggningar tyckes i allmänhet vara ersatt genom en större liflighet i handeln, hvilken är särdeles gynnad genom
Länets förut anmärkte läge och lätta sjökommunikationer.
Strömsholms kanal bildar en hufvudsaklig del af sjö-kommunikationen.
Under räkenskaps-året 1838 vid detta kanalverk passerade och repasserade 686 fartyg kanalen om 175 å 278 Skeppunds drägtighet.
Juni, Juli och Augusti månader är den tid af året, då kanalfarten är lifligast.
Sammanräknade drägtigheten af de 39 stycken fartyg, som under berörde räkenskapsår gjort ofvanberörde antal passager på kanalen, utgör 8,492 Skeppund bergsvigt.
Fartygens lästetal kan icke uppgifvas, emedan de icke undergå mätning.
Af ofvanskrifne 686 passerade och repasserade fartyg voro 524 lastade samt 162 olastade.
Hufvud-redarena till förenämnde 39 kanalfartyg voro alla innevånare på landet, nemligen -12 boende i detta Län och 27 stycken i Stora Kopparbergs
De 524 lastade fartygen innehade följande efFekter och varor, nemligen:
Stål Skö 344f Manufaktur &
Stångjern 20,68()i Diverse gjutgods . . . 1^51 Tackjern 34,823 * Jernmalm 819A B. "W Skepp. 56,8431.
Jernlinor st. 2.
Femårs-Berättelse för Westmanlands Län. 5 34 Bly Gjuten jernkakelugn Blyhartz Spanmål, malen eller omalen af alla slag Bröd-tunnor, fjerdingar och lårar Salt, salt fisk, kött, fläsk, smör och talg , . . . . Talgljus Ost Diverse tonfisk Humla Gräs och linfrö Jord- och trädgårds-frukter . .
Hvitkål Buskär och trän Lin, hampa och blår Tågvirke Tjära, heck- och stenkolsolja Skälspäck Timmer Plank och bräder Bulldanssäckar Hudar och skinn Diverse papperssorter Lim Diverse kram- och speceri-varor Mineral-vatten, krus och buteljer Medicinalier, tunnor, lådor, paketer .......
Tobak & snus, kistor, lådor, fjerdingar Glas och porcellin, tunnor, fjerdingar, lårar och ludor Fönsterglas
Vin, arrac, bränvin, ättika, sirap, olja och tran . . .
Diverse husgerådssaker Brandsprutor med slang Musikaliska instrumenter Lerkärl, tunnor, lårar och lådor Tröskverks- och hackelse-machiner.
Kör och åkerredskap Lisp. 12. st. 1.
Skepp. 107* tunnor 9,628* 3. st. tunnor 1,759.
Lisp. 82.
Lisp. 78* Lisp. 1,359.
Lisp. 5.
Lisp. 32. tunnor 27* skock 12. st. 10.
Lisp. 213. bundt 3. tunnor 69. tunnor 9. st. 173. tolft. 173. st. 2,390. st. 213. ris 98* Lisp. 13.
Lisp. 2,737* st. 136. st. 6. st. 469. st. 52. kistor 4. kannor! 19,820. st. 416. st. 6. st. 4. st. 6. st. 2. st. 12. 35 Kalk och renshår Lisp. 13.
Rödfärg tunnor 15.
Tomma fat och tunnor st. 44- Diverse porphyrpjeser, lårar och lådor st. 19.
Hö och halm Lisp. 116.
Eldfast lera tunnor 60.
Eldfast sten st. 6,120.
Mur- och taktegel st. 23,430.
Kalk- pip- och ställsten Skepp. 813§.
Kalk tunnor 12.
Borrspån .
Lisp. 3.
Passagerare st. 13.
Lefvande kreatur st. 13.
Hela slussinkomsten under berörde räkenskapsår uppgick till 19,772 R:dr 6 sk. 11 r:st.
Yid jemnförelse af denna uppgift öfver båtfarten och varutransporten på Strömsholms kanal med den uppgift, som min sista underdåniga berättelse lemnar för år 1832, befinnes, att kanalfartygens antal minskats med 3, men alt fartygens drägtighet dock ökats med 1,896 Skeppund bergsvigt och att resornes antal nästan är detsamma, nemligen 8 flere resor med lastade fartyg, men 15 färre resor med olastade fartyg.
De hufvudsakliga effekterna, nemligen jern och spanmål, som föras på kanalen, hafva ökats med 6,795|
Skeppund jern och med 4,692- tunna spanmål eller nära dubbla qvantiteten af spanmålen.
Denna kanal, som genom enskildte sammanskott med jemnförelse vis lindrig kostnad blef anlagd i slutet af förra århundradet, kunde, i anseende till kanalbyggnadskonstens dåvarande tillstånd och de inskränkta tillgångarne icke uppföras med den fasthet och varaktighet, som utmärker sednare tiders kanalanläggningar, utan är, oaktadt kanalbolagets omtänksamma omvårdnad och betydliga reparationer, kommen i det skick, att den snart tarfvar ombyggnad.
Med ledning af nyare tiders uppfinningar och den erfarenhet, som Herr Öfverste Löjtnant Mekanikus och Riddaren Edström haft tillfälle att inhämta under nybyggnad af Hjelmare kanal, har bemäld te Herr Öfverste Löjtnant och Riddare, efter dertill af Kongl. Stor-Amirals-Embetets tredje Afdelning erhållet uppdrag, upprättat ett förtjenstfullt förslag till Strömsholms kanals ombyggnad och förbättring.
Med afseende på vigten af denna kanal vågar jag underdå - 36 nigst påkalla Eders Kongl.
Majrts Nådiga uppmärksamhet på detta förslag, hvaraf Eders Kongl. Maj:t under
Dess höga vistande på Strömsholm täcktes taga kännedom.
Företaget åsyftar icke blott några enskildtas båtnad, utan en mera allmän nytta, så väl för Bergslagerne i detta och Stora Kopparbergs
Län, dit kanal-linien sig sträcker, som för trafiken i allmänhet; och vid instundande Riksmöte torde jag få tillfälle att vidare utveckla de skäl, som grunda Kanalbolagets förhoppning, att Eders Kongl. Maj:t och Rikets Ständer måtte med anslag af allmänna medel befordra detta allmänt nyttiga företag.
Qvicksundet, utloppet af Arboga å i Mälaren, äfvensom ett grundt ställe af åen vid den så kallade Hund, hafva blifvit till lättnad för sjöfarten genom anslag af allmänna medel uppmuddrade.
Uppmuddringen af Köpings å pågår.
Hjelmare kanal bidrager äfven till en lättad kommunikation sjöledes, dock hufvudsakligen tili nytta för Örebro Län, genom Hjelmarens sammanbindande med Arboga å och Mälaren.
På denna kanal har seglationen och varutransporten förhållit sig så som föjande Tablå utvisar:
År 1837
År 1838 Antal fartyg af 5 Läster och derutöfver som passerat Kanalen 32 31 Antal resor med dessa igenom kanalen .