Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Biföllos, vid förnyad föredragning, Stats- samt Allmänna Besvärs- och Qeconomie-Utskottens Utlåtande, N.'o 68 , i anledning af gjord hemställan om en förändrad indelning af Båtsmans-Rotarne på Öland; 6st Prot.
Utdrag deri 8 Octoler 1829'; Betänkande, N:o 6g, i anledning af väckta motioner , angående tågande Truppers ini qvartering och proviantering under fredstid; Utlåtandet, N:o 70, med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående Directionens för Dykeri- och Bergnings-Compagniet uppgifna vilkor för vidare fortsättning af dess befattning med Dykeri- och Bergnings-anstaiterne i Riket.
S- D. Lag - Utskottets Betänkande, Nio 98 ", öfver Herr F. L.
Rosenqvists motion öm stadgande, att förskrifningar skola, för att vara gällande, ställas till viss man ni. in.» blef, vid nu skedd förnyad föredragning, af Freste-Ståndet afslaget. S. D. Föredrogs 5 nyo och bifölls LagUtskottets Utlåtande, N:o 99, i anledning »f gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 30, om straff å den , som falskeligen å sig bekänner missgerning, af mindre svår art , än att den dödsstraff förtjenar.
Vid förnyad föredragning af Rikets Ständers Banco-Utskotts Memorial, N:o 7g, om vilkoren och sättet för beredande af nöjaktig säkerhet vid belåning af jern och effecter på Götheborgs våg efter enahanda grunder , sorn gälla för belåning af de å Pro/.
Utdrag den 8 Oetober 182g. $1 Stockholms jernvåg förvarade dylika effecter *n. m., blef detsamma af Preste-Ståndet bi* fallet, samt, 1 afseende på de föreslagna Lagstadganden, till Lag-Utskottets åtgärd remitterade.
Föredrogs å nyo och bifölls Bgvillnings- , Lag- och Oeconomie - Utskottens Betänkande ; N:o 17, I afseende på förehafd granskning af Kongl. Majus förnyade
Seglationsordning af den 2r Julii 1825. S. D.
Vid förnyad föredragning af UagUtskottets Utlåtande, N:o 105, i anledning a£ gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande^ N:o 5, öfver Riksdags - Fullmägtigeri från Östergöthlands Län Botwid Jonssons Förslag till ändring af 1 §. i 26 Cap. Bygg. ninga-Balken, fann Preste Ståndet för godt att vid Betänkandet N:o 5 låta bero, samt lade Utlåtandet N:o 105 till Handlingarne, S. D. Då nu å nyo föredrogs Lag-Utskottets Utlåtande, N.o io4, i anledning af gjorda anmärkningar vid åtskilliga till Utskottet återremitterade Betänkanden , blef detsamma till Handlingarne lagdt; och faun Ståndet för godt låta bero vid det från Preste-Ståndet återremitterade Betänkandet, N:© »4 Prot. Utdrag den 8 Octaler »839. 5g, Öfver Herr TV.
Rydströms motion ora ändring och tillägg i 8 §. af 17 Cap. Rät»- tegångs-Balken.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottet» Utlåtande, N:o io3 , i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 58, om ändring eller förklaring af i8;de och ig:de §§. i Kongl.
Förordningen den 13 Julii 1818, angående Inteckning r fa3t egendom , blef detsamma af Preste-Ståndet bifallet, likväl med antagande af det tillägg, Friherre Staél von Hollstein uti dess, Utlåtandet bifogade reservation, föreslagit efter 18 §. sisla Morn.; och skulle de respective Med-Ståndeo inbjuda» att i detta beslut sig förena.
Biföllos, vid förnyad föredragningj Lag-Utskottets Betänkanden :
Nio ioi, öfver Herr Ii. H.
Santessons motion omi ändring eller förtydligande af 6 Uap. a och följande §$. i Concurs-Lagen; N:o loa ,* öfver Herr Professoren BolUtéers motion örn ändring eller förtydliga!!- Prof. Utdrag den 8 October 182g.
55 de af i71<ie och 2o:de §§. i 5 Cap. af Concurs-Lagen ; samt N:o 106, öfver Riksdags-Fullmägtigen Herr P■ TVinbladhs motion ora bestämmande af viss tid, inom hvilken dom i utförd sak skall fällas och utgifvas, S. D. Stats-Utskottets Utlåtande, N.'o 028, angående utgörandet in natura, af de vissa räntetagare, anslagna kohlräntor inom Stockholms Län, af Hemman under Ortala Bruk och Norrtelje Gevärs-Factori, eller samma Räniekohls godtgörande till Löningstagarne, efter Markegångspris, blef af Preste-Siåndet afslaget.
Vid förnyad föredragning af Borgare-Ståndets Protocolls-Utdrag, af den 28 Bistlidne September, innehållande inbjudning, att, till införande uti den, angående Brännvinns-bränningen, utkommande Författning, antaga de af Borgare-Ståndet beslutade och meddelade beskrifningar på pistoriska Verk af serskilda slag, beslöt Preste-Ståndet, som icke fann skäl antaga ofvanberörde inbjudning, det följande öfverskrift å Tariffen N'o 2, uti öfvannämnde Författning borde inflyta:
Pistoriskt Verk består eif Panna, förste Mask värmare eller Förp anna, Mäskvännare och Reclijicat iöns-apparat. 56 Prot.
Utdrag den 8 October 1829.
S. D- Dä nu å nyo föredrogs Lag-Ut»kottets Utlåtande, N:o 100, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 62, om ändringar i ConctirsLagen den 13 Julii 1818, och Kongl, För* ordningen den 22 October samma år, biföll Preste-Ståndet Betänkandet Ni° 62, med de förändringar, Utlåtandet N:o 100 innehåller 3 likväl med följande undantag: 1:0 att uti nämnde Concurs - Lags 4 Cap, 10 §. det stadgande skulle intagas, att vederbörande Autoritet, som Vicarien förordnar, skall ega att bestämma, huru stor del af lönen, vare sig under eller öfver hälften deraf, för sysslans bestridande skäligen erfor*; dras, och af Vicarien må uppbärasj 2:0 att uti det Edsformulaire, Utskott tet föreslagit och ansett böra, med upphäfvande af Kongl.
Förordningen, den 22 October 1818, intagas i 5 Cap. 18 §.
Concurs-Lagen, orden: ”utan rigtig är" bord© förändras till: utan, sä vidt mig är veterligt, rigtig är.
Föredrogos å nyo och biföllos Allmänna Besvärs- och Oeconumie: Utskottet® Betänkanden: Prot.
Utdrag den 8 Oclober 1829. 57 N:o i54, angående yrkadt förbud emot innehafvande af mera än en tjenst af en och samma person; N:o 155, i anledning af väckt fråga om inrättande af en Landtbruks-Schola. och Utlåtande, N:o 156, i anledning af väckt motion, rörande afskafFande af pliktstraff för uteblifvande från den offentliga Gudstjensten. S. D.
Afslogs, vid förnyad föredragning, Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Utlåtande, N:o 157, i anledning af återremiss, Irån Trenne af de respective Riks-Stånden, af Utskottets Betänkande, N:o 146, angående Helsinge-Buldans stämplande.
Från Vällofl* Borgare» Ståndet* Efter förnyad föredragning af Bevil!» nitigs-Utskottets Utlåtande, N:o 44, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 527, angående Stora Sjötulls Bevillningen, fann Ståndet, med ogillande af hvad Utskottet sig utlåtit, angående vissa uppräknar de varors befrielse från tolagj hvarken Ut-: 5$ Froil Utdrag den 8 Ocioher 1839. skottet hafva varit berättigad! att ingå i profning af tolagen, såsom grundad på Slädernes, genom 114 §.
Regerings-Formen försäkrade privilegier, eller de öfriga Riks-Stånden, vid sådant förhållande, ega att Utskottets förslag i denna del, utan Borgare-Ståndets medgifvande, bifalla. S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Lag-Utskottets Utlåtande, Nio io3, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 58, om ändring eller förklaring af 18 och 19 §§. i Kongl.
Förordningen, den 13 Julii 1818, angående inteckning i fast egendom, fann Ståndet, med förblifvande vid sitt beslutade bifall till Betankandet N:o 58, för godt att antaga de deruti, genom Utlåtandet Nio 103, föreslagna jemkningar och tillägg, med det ytterligare förklarande, att, derest vid tillämpning af 18 §., Inteckningshafvaren eller Fastighetsegaren ej nöjes dermed, att taxeringsvärdet tages till grund för beräkningen af den andel i gälden, som å hvardera fastigheten bör be' löpa, Inteckningshafvaren eller Fastighetsegaren då skall föreläggas, att inom viss tid anmäla sig hos vederbörande Domare, för att, uppå egen bekostnad, i behörig ordning erhålla värdering af hvardera af de gemensamt intecknade fastigheterne^ börande dervid det Prof. Utdrag ien 8 Octobef 1829.
59 värde bestämmas, som fastigheterna ega den tid, då fördelningen af galden sker.
S. D. Vid förnyad föredragning, bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 333, i anledning af Kongl. Majas Nådiga Remiss uppå Handlanden G. Billqvists underdåniga ansökning om befrielse från honom ådömd brännvinsbrännings-afgift.
S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 44, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 27, angående Stora SjötullsBevillningen, fattade Ståndet följande beslut: 1:0 angående de af Utskottet, pag. 21 — 25 föreslagna grunder.
Första grunden antogs, så lydande: att,' med erkännande af Konungens rätt, i afseende på förbuds utfärdande emot in- och utr försel af varor, så väl som af de rättigheter, Konungen tillkomma, i afseende på Tractaters afslutande med främmande magter, likväl sådana varu-artiklar, hvarmed i Sverige handel kan drifvas, må i den TullbevillningsTaxa, som af Rikets Ständer nu fastställes, med derföre utsatt tull intagas. 6o Fröt. t/drag
(Un 8 Öetaber 1839.
Af andra grunden antogs följande redaction; att införsel af alla sådana varor, som äro vårt lands egna och inhemska producter, ochhvil* ka icke behöfva utifrån införas, utan kunna, i tillräcklig mängd och godhet, här i landet alstras och frambringas, må förbjudas, men sådana producter, manufacturvaror och tillverkningar, hvilka val inom laodet finnas, tillverkas och kunna till erforderlig godhet, men ännu icke till erforderlig mängd lemnäs, skola, så framt de till införsel tillåtas, beläggas med sådan tull, som försvarar och uppmuntrar den inhemska Producenten och Till# verkaren till täflan med den utländska, och derjemte, å ena sidan, skyddar honom för ett sådant varornes fall, som skulle sätta ho# nom utur stånd att med skälig förmon drif-, va sitt yrke, men, å den andra, ej eller ali» deles utestänga utländska medtäflare, såsom nyttiga att förmå härvarande Producenter och Manufacturister till ansträngning, samt till förvärfvande af kunskaper, och de för deras yrken nödvändiga machinerier.
Tredje, Fjerde , Femte och Sjette grunderne gillades enligt Utskottets förslag.
Sjunde grunden ansågs böra försvinna \ följd af den andras förändrade redactioh.
Utdrag den 8 Octater 182g. 6l
Den Åttonde grunden gilladesenligt Utskottets förslag.
Den Nionde grunden fastställdes så lydande : att vid alla tillfällen, då varor af samma benämning kunna finnas af olika sort, godhet och värde, skall olika tull derefter beräknas.
Tionde grunden förändrades sålunda : att den fastställda tullafgiften utsattes till bestämdt belopp uti Riksdaler, skillingar och runstycken efter matt, mål och vigt , på alla sådana varor, hvilka icke ega hufvudsaklig skiljaktighet i qvaliteten;i motsatt händelse måste de förtullas efter värde, och tullen bestämmas till viss procent af delta värde.
Den Elfte grunden antogs, enligt Utskottets förslag. 2:0 Om Tolag :
Med ogillande af Utskottets förslag, att vissa varu-artiklar böra befrias från tolag, fann Ståndet, hvarken Utskottet hafva varit berättigadt att ingå i pröfning af denna fråga, såsom grundad på Städernas, genom 114 Regerings-Formen, försäkrade privilegier, eller de öfriga Riks-Stånden ega att Utskottets yttrande derom, utan Korgare-Ståndets med - 6s Prat.
Utdrag Jin 8 Octobtr i8ig. gifvande bifalla ; ora hvilket beslut respective Med-Stånden skulle, genom serskildt Protocolls-Utdrag , vördsamt och vänligen underlättas. 3:0 Ansåg Ståndet underdånig önskan böra framställas till Kongl. Maj:t af Rikets Ständer om förbud å vissa varor, dels till indel* till utförsel, utan att Ståndet dock fann sig derigenom hindradt att ingå i pröfning af tullbestämmelserna, hvilka borde gälla, i händelse Kongl. Maj:t icke skulle finna för godt att i Nåder bifalla förbuden; och beslöt Ståndet, att sådan önskan borde anmälas, 1 afseende på följande varor af dem, som nu ftirekommo till granskning : Alun, annan än Romersk, ansågs böra förbjudas . , till införsel.
Apotheksvaror , sammansatt» till ieförsel.
Ben , oarbetade, . . till utförsel.
Broderier af guld och silfver till införsel.
Allt slags brännvin och sprit af säd och potatoet . till införsel.
Utdrog den 8 Octobef 1829. 63 Och i sammanhang dermed besiämdes, att brännvin, öfver 8 graders 6tyrka , anslgs vara sprit.
Dricka , porter och öl, annor- - ledes än på bouteiUer .
Fabriksvaror, ej specificerade Fransar, Silke-, Ylle-, Bomull och Linne, Rödfärg Garn, Engelskt Bomull-, till och ^ till införsel. nied N;o 55 { — Klädmakare eller Ull Pass-Hampa Handtverkerivaror , ej specificerade Jern , under alla de benämningar, som uti 18:26 års Tulltaxa , med undantag af ankare , ankareflyn , draggar och roderjern, förekomma . dels till in dela till utförsel.
I enlighet med [ivad uti nämnde Taxa är utsatt ; Kläder, nya, ...... till införsel.
Knifvar, andra slag än rak och pennknifvar .... till införsel, 64 Prof. UfJ/flg den 8 October 182g; Kopparslantar till in- och utförsel, så länge realisation icke eger rum , koppar, i afseende på in* och utförseln, i öfrigt, enligt 1826 års Tulltaxa.
Spelkort till införsel.
Krukmakare-arbeten .... till införsel.
Malm, rå och osmält . . - till utförsel.
Manufacturvaror . . .
Porcellaine , rnåladt . , . Potatoes .......
Potatesmjöl ......
Salpeter r till införsel. Sockersirup Sko-arbeten Slöjdevaror, ej specificerade, och socker, beredt, med undantag af krossadt lumpsocker-* 4:o Antogos de af Bevillnings-Utskottet, enligt det uppgjorda Tulltaxe-förslaget, uppgifne tullbestämmelser med följande förändringar : Beck Prof. Utdrag den 8 October 183g.. €5 Beck i tunnor:
Tullvärdet af en tunna bestämdes till 8 R:dr, och utförseltullen derå till 8 sk.
Ben , oarbetade:
Utförseltullen bestämdes till 8 sk. per 1 Lispund.
Biblar , Svenska , utrikes tryckta , sorn inkomma till Svenska Bibel-Sällskapet gifna, ansågos böra få tullfritt införas.
Chinabark, malen:
Införseltullen derå utsattes till 24 sk. per skalp.
Fisk, salt och torr, af alla slag:
Den i Tulltaxan af den 16 Mars 1826 utsatta tull ansågs böra bibehållas.
Carmin :
Införseltullen derå nedsattes, enligt Utlåtandet N:o 44, till 4 R.-dr per skalp.
Färgträd , oraspadt:
Införseltullen ned-i sattes till 1 R:dr på värde af 100 JR:dr.
Garn, Engelskt, hvitt Bomulls öfver N:o 25:
Införseltullen nedsattes till 5 skill, per skålpund.
Prot. 1818 1830, 9 Sami. 5. 2',dra B:det, 6-.te Ht.
ProT. Utdrag den £ Oetoler 1829, Garn, öfärgadt, ötvinhadt och odubbleradt iamulls- eller redgarn:
Tullen, enligt 1S2G ais Tulltaxa , ansågs böra bibehållas. — öfärgadt
Linne- ansågs likaledes bora bibehållas vid den genom nyssberörde Taxa' stadgade tullen.
Guld och Silfver, oarbetadt :
Tullén derå ansågs provisionel och upphöra , i hän-- delse realisation kominer att ega rum.
Gummi :
Tullen derå ansågs böra blifva 2 fik., och ej, såsom Utlåtandet JSho 44 innehåller, 4 sk. per skålpund, Hampa, ren:
Införseltullen bestämdes till 3 Btdr per Skeppund.
H udar och Skinn :
Den i förra TaXah stadgade tullen bibehölls.
Tack- Osmunds- och Ballastjern , gjutet jern , bomber och kulor med det mera , sora i sammanhang dermed uppräknas, gamla caslerade canoner och bomber samt jernskrot i Tulle bestämdes vid införsel till 8 R:dr per Skeppund, och lika mycket vid utförsel.
Gjutgods:
Införseltullen, sorn 1 förslaget är utsatt till 8 Pddr 16 sk. per Skepp:d, bestämdes till 8 R:dr.
Ankare, ankarflyn och draggar, med det mera, sorn af dylik beskaffenhet, i samman - Prot. Utdrag den 8 Qct#ber i8jg, 6jf hang dermed uppräknas:
Införseltullen fät" ändrades till 5 R:dr per Skeppund.
Tullbestämmelsen för gamla och synbart brukade kläder, som införas med annan lägenhet, än deri, hvarå de uppgifna egarne sig befinna, anslgs bura Irån förslaget utgå.
Mynt j Silfver-, Svenskt: ansågs böra förblifva vid förslaget , sä länge realisation icke eger rum.
Oliver- eller Bomolja :
Införseltullen utsattes till 8 sk. per kanna , då varan in^ kommer uti fastager, men till 30 sk. per kana na, då den införes uti flaskor.
Papper; kort- eller så kallade carlin f Införseltullen derå nedsattes till 2* sk. per 1 Rig.
Peppar:
Införseltullen nedsattes till § sk. skålpundet.
Koksalt:
Införseltullen nedsattes till 3*2 sk. per 1 tunna.
Öfverskärare-saxar:
Införseltullen bestämdes lill 5 R;dr af 100 R:drs värde. 68 Prot. Utdrag den 8 October lgsgl Silke, rStt : ansågs böra förblifva vid hvad om tullen derå i iös6 års Taxa är stadgadt.
Socker, rått:
Tullen bestämdes i likhet uied föreskrifterna uti 1826 års Tulltaxa.
Socker , beredt:
Införseltullen derå utsattes till 5 sk. per skålp., hvilket gäller äfven för de , såsom förbjudne , bär ofvan utförde slag af beredt socker , i händelse detta förbud icke af Kongl. Majit bifalles ; äfvensom med utförseltullen för beredt socker ansågs böra förblifva vid förutnämnde nu gällande Taxa.
Och borde, i följd af hvad här ofvan sägs, tolag utgå af nedannämnde varuartiklar, iremligen : boksvärta, färgträd, hudar och skinn, silke , socker och ull.
S. D. Föredrogs å nyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:oa4o, i anledning af aterremiss från respective Riks-Stånden af Utskottets Betänkan - Prat.
Utdrag den 8 October 182g.
Cg de, N:o 133, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Fjerde HufvudTitel, jemte dervid bilagde Utlåtanden, N:s i34, 135 och 136; och fann Bonde-Ståndet, att, på sätt Utskottet tillstyrkt, någon annan förändring i denna Hufvud-Titels, för Cle-^ reci- och Läroverken, vid 1820 års Statsreglering beviljade anslag, eller i de utgifter, hvilka i öfrigt böra å Hufvud-Titeln inflyttas, icke må ega rum, än sorn följer af den antagna beräkningen af calculationspriset för den under Titeln anslagna spannmål, och af den utaf Utskottet uppgifna felaktiga beräkning för Clereciet, af 2,978 R:dr 41 sk. 1! rst,; men i fråga om de derutöfver föreslagna tillökningar stannade Bonde-Ståndet i följande beslut; 1:0 Utskottets tillstyrkande om uppförande på Stat af det förut under titel, Anordning utom Stat, utgifna värdet af 45 Tunnor Spannmål för Scholan i Calmar, och 66 Tunnor, 3 Fjerdingar och 6 Kappar för Gymnasii- och Scholas-Staten i Götheborg, afslogs; 2:0 Betänkandet, så vidt det rörer 2:dra och 3tdje punkterne af Utlåtandet, N:o 133, nemligen angående anslaget för Religionsoch Barna-undervisningen i de nya CapellFörsamlinganie 1 Vermlands Finnmarker, och g» Pral. Uldrag ilen 8 Oaoler 1845^ om Öfverflyttning från 5:10 till 4tde Hufvudtiteln af anslaget för rnechaniska Scholan, biet lagdt till Handlingarne, enär dessa punk* ter redan voro af Bonde-Ståndet bifallne; 3:o Förslaget i <j:de punkten af förra Utlåtandet, nemligen om uppförande på Stat af den utaf Kongl. Majit i Nåder antagna förslagssumma, 1,500 R:dr, (ill godtgörande af Biskoppens på Gottland indelta Hemmans* räntor, blef af Ståndet bifallet; 4:o Det af Utskottet t 5:te punkten af första Utlåtandet tillstyrkta årliga anslag, af 2000 Ridr till aflöning för Lärare vid den i Stockholm inrättade Normal-Scliola, afslogs; men i öfrigt bifölls Utskottets Betänkande i depna punkt; 5:0 Sorn Ståndet redan afslagit Utlåtandet, N:o 133 i 6;te punkten, med dertill hö* rande Utlåtande, NJo 134, rörande ersättning till Upsala Academie för förmoner, hvilka Stall-Staten och Rid-Scholan derstädes tillför* ene åtnjutit, biel Betänkandet i denna punkt nu lagdt till Handlingarne ; 6:0
Vid enahanda förhållande med Utskottets tillstyrkande i 7:de punkten och i serskildt yttrande, N.‘o 105, angående ersättning till Lundä Academie för år 1809 mistade af - Pral.
Utdrag den B Octol/er 1829!
7 T löningsmedel och tullfrihets-ersättning; och’ då Ståndet jemväl redan gillat sistnämnde Utlåtande, i hvad det rörer Professor Geijers hemställan om Academiens i tfpsala berättigande till en dylik förmon ; så kunde Bonde-Ståndet icke antaga Högvördige PresteStåndets, uti Protocolls-Utdrag för den 251 sistlidne
September meddelade inbjudning om förrberörde ersättningars medgifvande för så väl Lunds som Upsala Academier, utan blef Betänkandet Nio 240, i denna punkt, lagdt till Handlingarne; 7:0 Utskottets hemställanden x dess Utlå* tanden, N:s 133 och 136, om tillökning af an^ slaget för Gymnastiska Central-Institutet samt uti senare Utlåtandet, N:o 340, om serkildt anslag för författande af en Lärobok i GymJ jpasliken, afslogos; 8:0
I afseende på gide punkten i Utlå« landet, N.o 133, angående det ökade anslaget till förmon för Läro-Verken i Riket, lädes Betänkandet till Handlingarne; och 9:0 Utskottets tillstyrkande,' rörande uh3 derdånig anhållan hos Kongl. Majit, om upprättandet af Special-Stater för Clereciets samt Gymnasii- och Scholas-Staternes anslag i Krona-Tionde och penningar samt^uppgiftes 72 Prot. Utdrag den 8 October 1829. å Taxerinysvärdet af Ecclesiastik-Boställena, blef af Ståndet bifallet. S. D.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 233, om befrielse för Handlanden Billqvist, af honom ådömd Brännvinsbrännings-afgift, blef detta Utlåtande afslaget.
S. D. Vid föredragning af Stats - Ut skottets Utlåtande, Njo 248 , i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N.*o 144, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens 6:te Hufvudlitel, stannade Bonde Ståndet i följande beslut; i;o Ståndet biföll det af Utskottet i a;dra punkten af förra Utlåtandet tillstyrkta anslag för Invalid-Hospitalet, med tillägg, att de hädanefter ingående Adelsfane-Indelninga r böra för Stats-Verket besparas, och likaså de besparingar, som på nu beviljade anslaget kunna uppkomma; 2:o Anslaget till Hospitalens och Lazarettens underhåll bifölls, i öfverensstämmelse med 6:te punkten af första Utlåtandet, med förklarande, att, der någon Ränta eller Tionde, som uttryckligen varit donerad till något visst Läns-Lazarett eller Hospital, blifvit indragen till Seraphimer-Ordens Gillets dispo - Prof. Utdrag den 8 Oclober 182g.
73 sition, vederbörande ml ega Öppet, att vid vederbörlig
Domstol i laga ordning väcka talan om dessa donationers användande, enligt de för dem bestämda ändamål; 5:o Som Bonde - Ståndet redan bifallit föira Utlåtandet, i 7tde punkten, om anslaget för Stockholms Stora Barnhus, biel senare Betänkandet, i denna punkt lagdt till handlingarne ; 4:0 X fråga om anslag till Institutet för blinda och döfstumma, beslöt Ståndet, att, utöfver hittills varande Statssumma 3333 R;dr 16 sk., ett ökadt anslag af 2000 R:dr, eller tillsammans 5333 R:dr 16 sk. må i nämnde ändamål på Staten uppföras , med dervid fästadt vilkor, alt ytterligare en Elev från hvarje af Rikets Stift må vid Institutet emottagas och vårdas.
S. D. Föredrogs å nyo Stats - Utskottets ytterligare Utlåtande, N.o 247, öfver gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o i<±5, angående Riks-Statens 5’.te Hufvudtitel ; och beslöt Bonde-Ståndet, på sätt, som följer: Anslagen för Svenska samt VitterhetsHistorie- och Antiqvitets- Academierne L i fotlös, enligt t.sta och a:dra punkterne af Betänkandet N;o 143} Proté Utdrag den 8 Uclober 1829. a:o Anslaget för Fria Konsternas Academie (5:dje punkten i Betänkandet N.'o 113) fann Ståndet böra förblifva, enligt 1820 års Stat,” hvarjemte Ståndet biföll Utskottets tillityrkande om flyttning från denna Titel af 2:ne Architectslöner 3:o Om Anslag för rengöring och uppsättning af det Kongl.
Musasum tillhörige Taflor (5:te punkten af N:o ii3) ; 4:o
Om tillökning i bidraget till RiksMusseum , samt Anslag af medel till Kongl. [Vetenskaps - Academien för upplåtande och inredande af tjenlig local till ordnande och uppställande af nämnde Musasi samlingar (6:te punkten); Och 5:0, om Anslag till invexling af Silfverjettoner till utdelning i Vetenskaps-Academien (7tde punkten i förra Betänkandet); Ståndet beslöt att vid 1825 års Statsreglering i dessa delar må förblifva ; 6:0 Anslaget för Dramatiska Spectaclet bifölls , enligt 8:de punkten af förra Betänkandet ; 7:0 Angående anslag till ved och ljus för Vitterhets-Academien m. fl. Inrättningar,’ Iades Betänkandet till handfingarne, enär Bonde-Ståndet i den delen redan bifallit förra Utlåtandet.
Pral* Utdrag den 8 Octobtr 1829. S. D.
Vid förnyad föredragning fanni Bonde-Ståndet för godt att låta bero vid Stats*; Utskottets ytterligare Utlåtanden: N:o 244, * anledning af väckt motion om Statsanslag för utgifvandet af nyttiga böcker 5t de fattigare folkclasseme ; och N:o a46, i anledning af väckta motioner bm förökade anslag för vissa Uäro-Inrätt»ingar, m. m. S. D. Föredrogos £ nyo och lades till Handlingarne Stats-Utskotteli ytterligare Utlåtanden : N:o 242 \ i fråga om publikt understöd 5t Författaren af Svenska Folkets Historia; och Nio 243, rörande anslag af Statsmedel lör författandet af en fullständig Historia om Konung Cari. den ii:tes regering, samt den så kallade frihetstiden.