Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta allt lofwar jag troligen att hälla: sä sannt mig Gud hjelpe till lif och själ!" 8 26. 3:dje
Puneten förändras sälunda:
Efter dep slut uppträde ä Niks-Salen först VondeStändet, widare Borgare-Ständct och stst PresteStändet, alla hwart för sig anförde af deras Talemän.
Ridderskapet och Adeln, anförde af Landt-Marskalken, ware Konungen följaktige, och intage samtliga Ständen de dem anwista ställen.
Slutet as Z:n som följer.
Efter orden sig tilldragit: Landt-Marskalken och Talemännen träde sedermera inför Konungen och framföre i Ständens namn deras underdäniga wördnad.
När Konungen lemnar Riks-Salen, beledsages
Han af 298 Expeditioner till Riks-Ständen.
Niddcrskapet och Adeln, hwarefter de öfrige Ständen i ofwanförestrifnc ordning afträda. 8 29.
Enligt TryckfrihetsLagen.
I stället för derom:
Om sädana frägor, och derefter tillägg: äfwensoin i ConstitutionsUtskottets yttranden.
Hela sista Momentet utgär.
Andra puncten i första Momentet förändras sälunda:
För detta Utskott läte Konungen upp luisa Stats-Werkets tillständ i alla des delbar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder, äfwensoin, i händelse genom Traktater med främmande magter nägra medel
Riket tillflutit, för dem pä lika sätt skall redowisas; likaledes läte Konungen till detsammas öfwcrläggning framställa hwad Staten utöfwer de wanliga inkomsterne tarfwa kan och hwilka behof genom bewillningar böra fyllas. 2:dra Momentet styliseras som sölfer:
Detta Utstött, som äge tillgäng till alla Stats.
Werkets räkenskaper och handlingar, mä tillkomma att efterse och gransta, huruwida de gjorde eller sörordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfwerstigit beloppet af de Hufwudtitlar, hwilka uti Riksens Ständers wid nästförflutna Riksdag uppgjorde Stats-reglcring blifwit fastställde, och äro grundade pä behörigen upprättade Stater eller Konungens med wederbörlig kontrasignation utfärdade anordningar, samt styrkte med behöriga qvittenfer af dem som medlen emottagit.
Skulle, emot Riksens Ständers beslut, de till hwarjc Hufwudtitel anslagna summor befinnas dragna till andra ända. mäl, än dem som under samma Hufwudtitel höra.
Bilaga lill Mern.
N:o 11. 299 eller nägot af Riksens Stander faststäldt anslag wara öfwerskridet, äge Stats-Utskottct att genast anmärkning och i Riksens Ständers Plena anmälan göra emot den Embetsman, som en sadan anordning contrasignerat, hwarefter dermed förfarcs enligt 107 och 106 HH Regerings-Formen; kunnandes likwäl häraf de följder icke dragas, att, emot föreskriften i 00 H Regerings-Formen, Utskottet mä i nägot klander af Konungens gjorda anordningar inga, eller att de för Stats-utgisterne redowisande Tjenftenlän stola kunna personligen för Stats-Utskottct eller Riksens Ständer till answar ställas, utan ina, der sa nöoigt finnes, hos Konungen kunna anmälas de anledningar, som förekommit, att emot någon sadan Tjensteman i laglig ordning answar orka.
Widare äliggc detta Utskott att utröna, pröfwa och föreslå det som till Statsoch Riksgälds-Werkens behof erfordras, sedan nödige indragningar och besparingar blifwit iakttagne, likaledes föreslå beloppet af de summor, hwilka jemnlikt 63 8 Regerings-Formen skola för särskilda händelser assättas, och slutligen uppgifwa huru mycket genom bewillning bör utgöras. Wid Hrens slut tillägges, såsom ett särskildt Moment:
Stats-Utstottet äge att deh berättelse om Riksgälds-Contoircts förwaltning sä tidigt inlemna, att wal till Fullmägtige derstädes ma enligt 66 H kunna förrättas.
Wid slutet tillägges: börandes Utskottet med sin berättelse om de asgäende Banco-Fullmägtigcs förwaltning sa tidigt under Riksdagen inkomma, att Riksens Ständer mä äga rädrnin till 300 Expeditioner till Riks-StLnden.
Jnstructions utfärdande och nytt wals anställande jemnlikt 65 H. 8 33.
I stället för af Konungen meddelade: Riksens Ständer meddelade Konungens etc.
Sista Momentet förändras salunda: Justitice-Ombudsmannens wid hwarje Riksdag afgiswande berättelse, rörande de ifrån Konungen genom Högsta
Domstolen sedan nästföregäende Riksdag utgångna förklaringar af Lagens rätta mening, höre ock till Lag-Utskottets befattning, dir denna berättelse förwises. 8 36.
Efter Riksdags-beslutets justering tillägges: i de delar deraf som röra Konungens yttranden.
Orden ifrån och med Z frägajom deras tillsättande etc. till och med Constitutions-Utffottet utgå ur Z:en.
Tillägg wid tz:ens slut: och gälle härutinnan, äfwensom i förenämnde omständighet, tre Ständs.pluralite; men stadna twa Stand mot twä, förfalle srägan. 8 37.
I stället för Utskotten böra: börandes Utskotten.
Wid slutet införes:
Intet Utskott, Constitutions-Utskottet allena undantaget, ware berättigadt att wäcka frågor till afgörande i Riksens Ständers Plena, eller att upptaga andra ämnen än de frän Plena remitterade; sä wida ej, hwad Stats-Ut - Bilaga till Meni.
N:o 11. 301 skottet särskildt angar, Konungens Proposition enligt 27 Z till detsamma omedelbarligen öfmerlcmnas. 8 38.
Orden frän är de närivarande, till och med först,, en Ledamot ga bort och i stället införes:
Asta en eller flere Ledamöter, att votering mä med slutna sedlar anställas, bör sadant ef förwägras.
Befinnas rösterne lika delade, skola de särskilda meningarne såsom alternativer i förslaget intagas.
(Sista punkten af n har ej kunnat erhälla förändrad redaetion, hwilken först lärer äga rum, om Riksens Ständer bifalla BondeStandets begäran om jemnlik rösträttighet i Banquen.) 8 39.
Slutet förändras som följer: som genom anstäldt wal dertill utsedd blifwit, pä det sätt Niddarhus-Ordningen föreskrifwer. 8 41.
I stället för särskildt: personligen. 8 42.
Första puncten styliseras sälunda ifrän orden flristliga upplysningar: begäre genom sin Ordförande hos Hof-Cantzleren Konungens uädiga befallning till wederbörande om de äskade underrättelsers meddelande.
Hela andra puucten frän orden Gälle likwäl utgär. 302 Expeditioner till Riks-Ständen. 8 43.
Orden frän och med de sammanträdande Utskotten till och med rädplägningarne brwista gä bort. 8 46.
I stället för Utskott mä ej sammanträda:
Ständernes gemensamma Utskott etc. 8 48.
I slutet, i stället för af någon i Ständet dä närwarandc Ledamot: af någon tvid Riksdagen da närwarande Ståndets Ledamot. 8 30.
Efter orden och frän sin plats: till Pro-, tocollet.
Efter dertill sig anmält: och uppropad bliftvit. 8 51.
Första puncten förändras till sadan lydelse:
I en skrift böra ej flera mål af olika beskaffenhet sammandragas. 8 52.
Erhåller följande stylisering:
Utaf alla Memorial, som äro af den egenskap, att de till något Riksens Ständers Utskott böra remitteras, skola fyra exemplar till Ständet ingiftvas, hwaraf ett aflemnes till Utskottet och de öfriga, med tillkännagifwande af beslutet om remis, tillställes Med-- Ständen.
Bilaga till Meni. N:o 11. 303 8 53.
I stället för sä framt ej Ständet enhälligt sädant icke ästundar: sä framt någon Ständets Ledamot sadant ästnndar.
I stället för och enkla: enkla och hoprullade. 8 54.
Framför ordet beslut sättes: desinitift. 8 55.
I stället för mä kunna magra proposition i det fall: mä ej kunna »vägra proposition utom i det fall. 8 56.
H:n omarbetad har erhållit följande lydelse:
Intet ärende mä nedläggas utan Ståndets uttryckliga beslut.
Ej eller mä, med undantag af grundlagsfrågor, nya ämnen af Riksdagsmän wäckas, sedan twänne mänader fran Riksdagens början enligt 27 Z tilländalupit, säwida icke sadana frågor af redan fattade beslut eller reda» upptagna ärender eller under Riksdagen inträffande händelser omedelbarligen föranledas. 8 57.
Efter orden frän Utskott till Riks-Ständ tillägges:
Kunnandes dock ej i något fall utlåtande eller beslut genom enskild Ledamots eller minoritetens protest eller reservation uppehällas. 304 Expeditioner till Riks-Ständen. 8 60.
Wid slutet införes: Wid sivars afgiftvande a Konungens propositioner förfares enligt RegeringsFormcns 87 Z. 8 61.
I stället för genom Standens Electorer: Standswis uti Plena.
Efter gjordt och fulländadt ar tillägges: och galle detta ival såsom Riksens Ständers beslut. 8 67.
Efter Revisorer att emellan Riksdagarne: enligt utfärdad Instruktion.
Efter Styrelse och förwaltning: Likwäl, hwad Stats-Wcrket angar, utan rättighet att meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
Efter nästpäföljande Revision: till htvilken Revisorerne af Konungen böra kallas. Wid F:ns slut:
Med Nevisorcrnes röstberäkning förhalles enligt de i föregående Z utstakade grunder. 8 69.
Efter orden dessa werk är redowisande:' sker wid Nevisorswal annorlunda, äge Revisorerne att om en annan persons utseende i förcskrifwen ordning skyndsamt föranstalta.
Sista punctcn förändras till denna ordalydelse: -Fullmägtigc och Revisorer kunna ef i och för deras befattning emottaga befallningar utan af Riksens Ständer allena, ef eller till redo och answar ställas utan efter Riksens Ständers beslut Bilaga till Mem.
N-o 11. 365 och i laglig ordning; och njute de, för deras gerningar och yttranden under samma befattning, den säkerhet som l i l § Regerings-Formen Riksdagsmän tillägger.
Efter slutne: hoprullade. 8 71.
Expeditioner frän Utskotten underskrifwes af den främste närwarande Ledainoten af hwarfe Ständ. 8 72.
Skulle detta försök till jemkning frugtlösi aflöpa, utwälje Ständ en en Nämnd, sadan sorn deli i Regerings-Formens 69 § beskrifwes, och erhalle, i sädant afseende, det Utskott, till hwars handläggning mälet hört, den förstärkning, att Ledamöterne bliswa Trettio af hwarje Ständ; ägandes detta salunda förstärkta Utskott att med Riksens Ständers rätt deli twistiga frägan afgöra. 8 74.
Efter hwarom särskildt: i Regcrings-Formens 69, 70 och 71 Tilläggning wid slutet:
Men är fragan af sadan beskaffenhet, att den ej kan förfalla, gange som i 72 § stadgadt är. 8 75.
Styliseras salunda:
Allt hwad Riksens
Ständer efter granskning godkänt eller lemnat vanso - 306 Expeditioner till Riks-Ständen. markt, bör anses hafwa wunnit decharge i afseende pä det granskade, och ingen ny, till answarighet förbindande, granskning af nya Ständer i samma nial wara tilläten. tz 76.
Efter eller någon Corps tillägges:
Mili taire eller Civil, eller ock någon menighet, af bwad naimi den wara mä, antingen af egen drift eller med anledning af befallning etc. 8 77.
Efter orden Ej ma Riksdagsman: nå gon tid.
Efter Ledamöter instämt:
Tage fig dock ingen häraf anledning till frikallelse frän det författareanswar, som Regerings-Formens 84 § och 2 Mom. 20 Z af denna Riksdags-Ordning utsatta.
Ester Domaren sa dant skäligt pröfwat: sa wida han ej ä bar gerning gripen warder. 8 78.
F:n börjas med ett nytt moment, sä lydande:
Ingen af Ridderskapet och Adeln, fom är Caput för fin Fannlle, icke eller nägon lagligen wald Riksdagsman för annat Ständ mä kunna, af hwad anledning som helst, förmenas att Riksdagen biwista; dock gälle under krigstider undantag härutinnan för Militaire personer, dä de i Rikets tjenst af Konungen beordras.
I början af det således blifwande andra momentet, efter ordet Riksdagsman: af Preste-, Borgare- och Bonde-Ständen.
Efter han dertill undsätt: genom Protocollslltdrag.
N:o It. 307 Efter in Pleno tillkänna: hwarefter nytt ival till Ucstorts-Ledaiiiot genast förrättes.
Sädant ina ästven för flg gä, dä Ledamot flere ä» tre gänger ä rad fran Utskottets sammanträden utan laga sörfall sig afhallit, hwilket den främste derstädes »varande Ledamoten af hwarje Ständ äge att i wedcrbörandc Ständo Plenum tillkännagifwa.
Efter tre weckors tid belviljas:
Niddersläpet ock Adeln ställe sig i dessa fall RiddarhusOrdiilugeu till efterrättelse. 8 8t>.
Ester pä Riks-Salcn uppkalla: hwarwid förhälles svin ivid Riksdagens öppnande.
Ny 8. (att inflyttas emellan 60 och 61 88-) Dä wal till Konung eller Thronföljare ställ förrättas, äge Riksens Ständer att wälja en Nämnd, Sexton af hwarje Ständ, med uppdrag att, tvid förefallande skiljaktighet emellan Riks-Ständcu, bestämma walet.
Dagen efter sedan Nämnden är ivald, stride hwarje Ständ särskildt till wal af Konung eller Thronföljare.
Förena sig alla Ständen om en och samma person, ware han ntkorad.
Aro
Ständens röster delade mellan flere, afgöre Nämnden; dock ma ej hos densamma komma under omröstning andra än de, som flesta rösterin i hwarje Ständ erhållit, och mä ej nägot Ständ mer än en Candidat framställa.
Ledamöter as Nämnden ma ej uteslutas frän ntöfningen af deras Riksdagsmanna-rätt i Ständen; men träde tillsamman dagen efter den, dä walet i Ständen förrättadt är, och skiljes ej ät, förrän de flesta rösterne sig om en 308 Expeditioner till RikS-Ständen. person förenat.
Nämnden skall ske per capita och med-slutna sedlar.
Hivar och e» af Nämnden uppgifwe, bland dem four as Ständen äro söreslagne, den han anser böra utköras.
-Falla derwid rösterne till mer än hälften as de röstandes antal pä en man, ware han behörigen wald.
Aro äter rösterne sä delade, att en sädan full pluralitet icke äger ruin, anställes ny votering till antagande af den, som de flesta rösterne erhällit, och, om han es antages, af den, om hwilkcn näst efter honom de fleste as Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse, att flere personer undfä lika röster, anställes särskild votering öfwer den ordning, hwarcfter om desse personer bör röstas; och utlottes en af de röstande, dä sadant erfordras för undwikandet af paria vota.
I den händelse, 9-ä A Regcrings-Formen omtalar, skall Nämnden wälsas inom IO:Le dagen efter den som i Riksdagskallelsen till Ständernes sammankomst är utsatt, och Riks-Ständen stride till Konnnga-walet dagen efter sedan Nämnden är wald.
Bilaga lill Meni. N:o 11.
Utdrag af Riksens Högloft. Ständers <§onftitutions-Utskotts Protokoll den 6 Oktober 1809.
S. D. Wid fusteringen af dek utlåtande, hwilket, jemte omarbetadt Förslag till RiksdagsOrdning, Constitutions-Utskottet borde afgifwa till förklaring öfwer de wid det äterförwisadc Förslaget hos Ständen gjorde anmärkningar, beslöts, att i Bilaga till Meni. N:o 11. 30l> Prokoeollet skulle intagas de skiljaktige meningar, som nedannäninde Herrar Ledamöter under öfwerläggningarne yttrat.
I anledning af !4 § anförde Herr Biskopen m. m.
Doctor Nordin:
"För linn del kan jag icke tillstyrka Magistrats"personers uteslutande frän rättigheten att pä enahanda grund, som hitintills, wara Ledamöter uti "det Wällofl. Borgarc-Standet, och således utan afseende pä wilkoret att deltaga i borgerlig näring.
"Ifrån den tid, dä Städernes Fuklmägtige blefwo "kallade till Riksdagar, hafwa desse Embetsmän, "som föra styrelsen uti Städerne, icke allenast fun"nit rum uti Borgare-Stäudet, utan hafwa de äs"wen ivanligast under Wasa-Familiens Regering "warit kallade till Riksdagar, hwilket allt bewisar "sä wäl deras ostridiga rättighet att sandas, som "Stäsernes rättighet att sända dem i egenstav "af Fuklmägtige.
Att de deltaga i beslutet om "Borgerskapets bewillning, är icke mera afwikande "frän ordningen, än om Borgare stola besluta "öfwer MagistratS-personcr i samma sak; och da "wid Niksdagarnc Städernes rätt ock bästa femte "Rikets skola bewakas af Fuklmägtige, sä simier jag "alldeles icke hwarsörc Magistrats-pcrsoner böra an"ses mindre skicklige uti deste delar än Borgerskapets "medlemmar.
Dest förutan föreställer jag mig att "eu sä wäseudtlig förändring uti Borgare-Ständets "Constituerandc medförer en hufwudsaklig förändring "i sjelswa Constitutionen, och om wilkor sä häftas "wid Personer till bewarande af deras Niksdags"manna-rätt, sä skulle alla Ständ kunna komma att "underkastas förändringar, dem Regerings-Formen "alldeles icke medgifwer.
Respeetive Stånden, sädane "som de nn äro, hafwa stadgat Negerings-sältct för "sig: blifwc det ock deras." 310 Expeditioner till Riks-Aläiideu.
Härmed förenade sig i afseende vä de sist anförde skäl Herr Professorcu Doctor Wistman.
Wid 33 8-m yttrade sig Herr RiddarhusSeereteearen silverstolpe, "att han ansage sig böra "ichom gifwet antaga, att det i samma § upptagne "stadgande, att under Civi!- och Criniina l-Lag "borde elfwen förstas de delar af Krigslagar "och Författningar rörande Krigswäscudet, "som aga tillämpning till Medborgare utom "Krigsstaten, äfwen borde gälla om de aiimänna "principerue för allt hwad i Krigslagarne bör konuna "under benämning ar tivistcmal eller brottmål, men "ef om de detailleradc Disciplinsbud, som ur dessa "grundprinciper kunna härledas, hwilka diociplins"bud syntes honom kunna af Konungen allena stadias, äfwcnsom alla reglementariska föreskrifter i "afseende pä Armeens Erereice vch Oecouomie; hwil"kct han alitsa önskat mätte för tydlighetens skull "hasrva b!invit i ij-eu intaget."
Uti demra rnening instämde Herr Brukspatron Eberstein.
Herr Lagman Silfversparre och Herr Grefwe Mörner förenade sig till alla delar med de uti Niddarhus-Secrctcraren Silverstolpes anförande utträde principer, och ansägo tillika någon>auna» slutsats icke kunna dragas af den ifrägawarande H:en, sadan den nu är redigerad.
Ut 8upru.
In tiäem ./i D. l'a/e- rus. 311 N:o 12.
Med förslag till Wal-art, H. K. H. Kronprinsens Försäkran samt Försäkran att gifwaö af Swea Rikes tillkommande Konungar.
Ständers pröfning får Constitutions-Ulskottet härmed »vördsammeligen ös»verlemna Förslag till I:o Wal-Act, i kraft af hwilkcn Riksens-ständer till Kongl. S»vensk Kronprins utkorat den Högborne Fursten, Prins af Sckles wig-Hollstein-Sonderburg-Augustenburg; 2:o Högbcniälde Herres, Kronprins OiiRi8?i^,k< ^uciiiK^s försäkran, att afgiftva i egenskap af Sivcnft Thronfölfare; och 3:o Försäkran att giswas af Sivca Rikes tillkommande Konungar.
Stockholm den 12 Octobcr 1809. 1^. Nauiieriisim.
. 6arl vou HoZeustsiu. vuuisl LdorKein. nck<;r8 ck:80u ll^ekerc. 31Z Expeduioiier lill Riks-Ltänden.
Bilaga till Mem. R o 12. Swea Rikes SräudecS Förening vm Haus Durchiailchti^hcts Prius OunisriLu Xu<Mi?8 af Schleswig - Hvllstci» - Sondcrburg-Augilstciiburg förklaranSc för Hans Kongl. Mazsta Wär nu Regerande Konung Ollila XIII.8
Efterträdare pa deri Kongl. Swensta Thronen, upprättad och t ask ställd den Wi Efterskrifne Swea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap och Menige A lin,vge, som nu här i Stockholm till allmän Riksdag församlade äro, gore wetterligt: art alldenstund den högste (Hudén ej behagat Hans Kongl. Maj:ts Wär nu Regerande Konungs, Konung OXLIa XIII:8, och Dess högt älsteliga Genials, Hennes Kongl.
Masst
Drottning tll-.INIt!
LI.I8X8LH1 ägtenskap med någon nu lcfwande bröstarfwinqe wälfigna, och Wi ansett Wär pligt likmätigt, att förekomma och afbösa den wada för Rikets sjelfständighet och lugn samt dep inbyggares i Grundlagarne förwarade fri- och rättigheter, hwilken genom en Thronledkghet och. derpå följande Wal till Konung uppkomma kunde, likasom det ock öfwerensstäliuner med Wär i Regerings-Formen as de>r 0 Junii 1809 och dest 94 F
Op tillhöriga rätt, att 1 fädaut fall O§ en Konung gifwa; alltså, och i betraktande fä wäl deraf, som ock att den Högborne Furste och Herre Prius (strumri.vx Xususr af Schleswig - Hollstein - Sonderbitrg - Augustenburg bekänner fig till den rena Evangeliska Läran samt är begäfwad med de egenskaper och dygder, hwilka gistva
Op ett wäl grundadt hopp, att under Hög - Bilaga till Dlem.
N:o 12. 313 bemälte Herres Regering röna den ordning i Styrelsen och komina i åtnjutande af den »välgäng, om äro srngter af en laglig, kraftfull och »välgörande Regering; hasme W» Sive a Rikes Ständer, dertill af War nu Negerande Allernädigste Koniliig uppmanade, för Os; oeh Wäre efterkommande af fri »vilja och genom lagligt och enhälligt »val bärmed utkorat deri Högborne f-nrste Prins (chinmiu.r.v .Vaf Schlesivig-Hvllftein-Ionderburg-Angnstenburg till Sivea Rikes Kron-Prins, att efter ° Wär nn Regerande Allernadigfte Konung, enär Hans Kongl. Maj:t med döde» afgär (bwarmed den högste Gude»» nådeligen länge fördröje) Regeringen öfwer S»vea Rike samt detsamma underlydande Länder tillträda, till Sweriges Konung krönas och byllas sam!
Riket hyra efter Regeringsformens af den 6 Jnnii 1809 bokstafliga föreskrift samt Rikets öfriga gällande sa »väl Grundlagar som Allmänna Lag och Laga stadgar; allt sadan! likmätigt den försäkran Hans Kongl.
Höghet sä »väl nu förut, »'om ock sedermera »vid Desi uppstigande pä den Kongl.
Sivenska Thronen gisivande warder.
Wi tillä,gge rifwe» Hans Kongl. Höghets ägta manliga Bröstarfwingar rättighet art efter Hans Kongl. Höghet intaga den Kongl. Swensta Thronen i den ordning och pä det sätt den afOsi under den — — — — 1809 öfwercnskomna och fastställda Zuccessions-ordning bokstafligen innchällcr och stadgar.
Som Wi Swea Rikes Ständer allt detta beflutit; alltfä hasme Wi denna Wal-Aet med Wära naums egenhändiga understriswande och med Wära Insegels undersättande bekräftat, som »'tedde i Stockholm den — — Oetober Ar efter Christi börd Ett Tusend Åttahundrade och pä det Nionde. 314 Expeditioner till Riks-Ständen.
Bilaga till Meni. N:o 12.
Haus Kongl.
Höghets Prins OuuisriLu H.VSVSI8 af EchlcSwig-Hollstein-Sonde,- bnrg-Ävgnstsnburg
Försäkran till G rea RikeS Stä der, sedan Hans Kongl. Höghet genom Deras Wal och Förening blifwit förklarad för Swea Rikes KronPrins. WJ XllOVSr med Guds Näde, sweriges, GöthcS och Wendes utkorade KronPrins, Hertig till Schleswig-Hollstein-SonderburgAugustcnburg, gore wetterligt:
Att alldenstund Swea Rikes Stander, genom ett sritt wal samt derofwer upprättad och Of; kungsord Wal-Act af den 28 Augusti 1809, utkorat och förklarat Ost för Swea Rikes Krou-Prins, att efter Hans Kongl. Maj:t den Stormägtigste Konnngs och Herres färilla XIII:8, nn semwäl War Allernädigste Konungs och Herres, dödliga afgång (hwarmed den högste Guden nådeligen länge sördröse) Swea Rikes Regering tillträda, till Sweriges Konung krönas och hyllas, samt Riket styra ester den ar Riksens Ständer den 6 Junii 1800 fastställde sami af Konung och Riksens Ständer antagne Regerings-Forincns bokstafliga föreskrift samt Rikets öfriga gällande sa wal Grundlagar som Allmänna Lag och Laga stadgar, semwäl ock tillagt Wära ägta manliga Bröstarfwingar, om WJ med sädana wälsignadc warda, rättighet att efter Ost intaga den Kongl. Swensta Thronen, i den ordning och pä det sätt den af Riksens Ständer under den — — — — 1809 öswerenskomne samt upprättade Sueeessions-Ordniug bokstafligen innchäller och stadgar; alltsä emotlagc WJ med upprigtig erkänsla denna Bilaga till Meni.
N:o 12. 315 Oh betida ära, och försäkra att Wart fasta uppsåt och oryggliga boslut äro och alltid wara skola, att estor Wär ottersta förmåga emot ett fritt folks sa oinskränkta förtroende swara pä det sätt detsamma äger rätt att af Oh fordra och wänta, och hasme WJ as fri wilja samt efter mogen öfwerläggning härmed welett försäkra Riksens Ständer om noga iakttagande af följande wilkor: l:o. lltlofwe och försäkre WJ att sjelfwe förblifwa tvid den rena Evangeliska Läran samt att i densamma och inom Swea Rike uppföda Wära Bröstarnol.
,gar, om WJ med sädana wälsignade warda. 2: o. Hans Kongl. Maj:t Stveriges nn Regerande samt äfwen Wär Allernädigste Konung 6XUU XIII skole WJ med all kärlek och »vördnad ära och loda, och säsom Hans Kongl. Majtts förste Ilndersäte Honom med Tro och huldhet förbundne »vara. 3:o. WJ skole oek, »vid »val af en Gemäl, ställa Oh till efterlefnad 44 H af Swea Rikes under den 6 Junii 1800 fastställde Regerings-Form.
Utan Hans Kongl. Majtts »vetskap och tillständ skole WJ icke, kör längre eller kortare tid.
Oh utur Riket 'begifwa. 4: o Slutligen utlofwe och sörjakre WJ, att, enär WJ, efter Swea Rikes och Wär nu Regerande Allernädigste Konungs och Herres dödliga fränfälle (hwarmed den Högste Guden nädeligen länge fördröje), i kraft as Riksens Ständers under den 28 Augusti 316 Expeditioner till Riks-Stände,!. 1809 Upprättade lieb fastställde Wal-Aet uppstige pä de» Kongl. Sive usta Thrvnen, stole WJ styra och regera Swea Rike efter den af Riksens Itänder den 6 Juni! 1809 fastställde och af Konung och Itänder till efterlefnad antagna Regerings-Formens bokstafliga föreskrift saint NiketS öfrige gällande sa wäl Grundlagar som Allmänna Lag och Laga stadgar, hwaröswcr WJ, ivid Wärt anträde till Regeringen, Wäre tillkommande Undersåtare ytterligare gifwa stole Wär Koiigl.
Försäkran, sa lydande, soin den för Iwea Nikes Konungar af Riksens Ständer ivid Riksdagen ar 1809 öswerenskommen och sörestrifwen är.
Detta allt welc veö stole WJ oryggligen halla och uppfylla, sä kärt det Ds wara mä att Swea Rikes Ständer och Inbyggare stola wara pligtige att deras till afgifwande
Tro och Huldhets
Ed emot
Ost efterkomma och fullgöra.
Till yttermera wiho förbinde WJ
Ost härmed och bekräfte med Wärt namns egenbändiga understrifwandc och med listig
Ed, att WJ allt detta obrottsligen stole fullgöra.
Sä sannt mig