Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Stenkol till 1,410 hästkrafter i 6 månader å 8 timmar per dag 140,000: — — Projektiler lill 2:dra utredningen, förslagsvis 100,000:
Uandgevärskulor oell patronpapper, förslagsvis 25,000:
Transport 662,305: 6. — 2,308,407: 14 Kongl. Majds Nåd.
Pi'op. om Statsverk. 1850.
Transport: 662,305: 6. —2,308,407:
Varfsutrednings-effekter, d:o .... 80,000: — >— Sängkläder, ined afdrag af nu befintliga . 42,000: — — Sjukvårdspersedlar 20,000: — — Summa Förråds-förstärkning 804,305: 6.
— Fartygs krigs-reserv, bestående af ett efter den effektiva fartygsstyrkan afpassadt förråd af materialier och inventarier af sådan beskaffenhet, som erfordras för att vid ett inträffande krig hastigt kunna ersätta då i materielen uppkommande förluster 732,425: — — Summa erforderlig kostnad till materielens och Förrådens komplettering under denna tid R:dr 3,845,137: 6. — eller något mer än | :del af de medel, som erfordras för att sätta hola sjöförsvaret uti det fullständiga skick, med afseende på materielen, som jag i underdånighet haft nåden föreslå och uti det bifogade underdåniga anförandet visas.
Då man sammanställer denna summa med det genom dess nedläggande i materielen uppkommande resultat, och finner, att, förmedelst denna kostnad, nämnde materiel med afseende) å fartyg till alla delar i fullt krigsfärdigt skick, dock endast är beräknad att utgöras af: 5 svåra fregatter. 2 lätta d:o sedan fregatterna Josephine och Chapman blifvit utrangerade. 2 korvetter, sedan korvetten Najaden ej mer är tjenstbar. 1 brigg. 3 skonertar.
1 svår ångkorvett om 300 hästkrafter. 2 lätta d:o, om 200 d:o. 5 bataljoner kanonslupar med ång- och trossfartyg, samt 8 d:o kanonjollar med d:o d:o så lärer svårligen den tid, hvarunder ett sådant resultat inom vårt Sjöförsvarsverk hör söka vinnas, kunna utsträckas utöfver femton år.
Om således en sådan tidslängd dertill bestämmes, så får jag i underdånighet föreslå, alt sjelfva krigs - Kongl. Maj.-ls Nåd.
Prop. om Statsvei'k. 1850. fartygens nybyggnad och försättande i fullständigt skick, borde verkställas, jemte någon Förråds-förstärkning, under de första tio åren och att den slutliga kompletteringen af den sednare bereddes under de följande fem åren.
I öfverens stämmelse med detta förslag skulle, under den förstnämnde perioden, erfordras i årligt anslag till nybyggnad och fartygs komplettering
R:dr och till Förråds-förstärkning
Ärliga underhållskostnaden för de krigsfartyg, som nu finnas och böra bibehållas, utgör R:dr 233,753: dito af de, som enligt denna plan skulle på 10 år fullbordas . 100,082: — — hvaraf dock endast hälften under nybyggnadstiden utföres med 50,041: — — hvartill bör läggas kostnaden för underhållet af den Båtsmansslyrka, som utgör bevakningen, per medium uppgående till 12,700: samt kostnaden för lastdragarefarten . . 6,000: eller tillsammans årlig underhållskostnad under denna tid R:dr Underhåll af mindre ångbåtar, lastdragare och båtar, efter ett medium för 20 år Underhåll af hus och byggnader d:o Elahlissementernas förbättring d:o hvartill komma följande kostnader, som belasta materielen och icke i ofvanstående blifvit inberäknade:
Båtsmansbeklädnaden, hvilken Rikets Ständer vid sednaste Riksdag ansågo under vissa vilkor böra af Staten öfvertagas, och hvartill ett förslagsanslag af 28,000 R:dr då beviljades.
Detta har nu visat sig otillräckligt, hvadan Kongl.
Förvaltningen af Sjöärendena, i derom ingifven, vid början af detta Protokoll anmäld underdånig skrifvelse af den 29 sistlidne Oktober, i un - 230,850: 43,512: 302,494: 20,000: 30,000: 15,000:
Transport 641,856; 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog), om Statsverk. 1850.
Transport derdånighet anhållit, aLt Eders Kongl. Maj:t skulle af Rikets Ständer äska en Tor ändamålet erforderlig ökning i detta anslag.
I öfverenstämmelse med denna Förvaltningens underdåniga skrifvelse, hvilken jemte åtföljande handlingar torde till Rikets Ständers Stats-utskott la öfverlemnas, får jag i underdånighet tillstyrka, att det för det afsedda ändamålet mätte begäras ett förslags-anslag att, under förut bestämda vilkor för utgåendet, få på ordinarie stat uppföras med högst Förhöjd aflöning åt Handtverks- och Timmermans-staten:
Anledningen till min underdåniga framställning derom är hufvudsakligen behofvet af att få förbättra denna stats vilkor, att arbetare med någon duglighet kunna bibehållas i Kronans tjenst.
För detta ändamål skulle denna personals antal till någon del reduceras 5 men dä endast derigenom icke nödig tillgång vinnes, alt åstadkomma ett nöjaktigt resultat, skulle en förhöjning i anslaget för Flottans underhåll för detta ändamål erfordras af
Och torde till upplysning i ämnet få till Rikets Ständers Stats-utskott öfverlemnas den plan till reglering af dessa stater som för behofvet af denna framställning ligger lill grund.
Förhöj dt portionspris åt
Båtsmansuppför dringen:
Alla försök oaktadt, har det icke lyckats att med den nuvarande portions-skillingen af 6 sk. banko, utom brödet, gifva den, ofta till strängt arbete på stationen använde båtsmannen, tillräcklig föda.
Eders Kongl. Maj: t bar derigenom blifvit föranlåten alt, till afhjelpande af detta missförhållande, tillfälligt böja portionspriset, hvarigenom således en inkräktning fött göras på hufvudtitelns redan förut knappa tillgångar.
Principenligt vore visserligen, att, då staten är pligtig alt, under båtsmannens uppfordring, förse honom med föda, en viss stat bestämdes, hvilken oansedt priserna på proviant, borde in natura utgå.
Såsom en medelväg emellan denna för staten kostsammare ocb den närvarande, mot båtsmannen obil Transport - 641,856 42,000 2,933: 686,789: Konni.
Prop. om Statsverk. 1850. 17 Transport: 686,789: — — liga åtgärden, har jag ansett, alt såsom grund för portionsprisets beräkning kunde antagas en stat, motsvarande | af den, som nu å kronans fartyg bestås, så reducerad af det skäl att flera af de artiklar, hvaraf spisordningen till sjös består, kunna i land utbytas mot mindre kostsamma och dock lika födande.
Då nu kostnaden af en portion, enligt spisordningen ombord, i medeltal kan antagas, brödet inberäknadt, till 12 sk., så skulle portionspriset i land på stationen kunna beräknas till 9 sk., samt således, då brödet, som gifves in natura, afräknas med 2 sk., kontant utfalla 7 sk., att användas (ill anskaffande af den nödiga ansedda portionen i förhållande lill de olika priser, som på stationerna kunua vara gängse.
Det skulle således erfordras en förhöjning uti det nuvarande portionspriset af 1 sk. banko, hvilket för 1,592 man, som per medium skulle å stationerna tjcnstgöra, utgör 12,105: 40. — hvarmed således anslaget till flottans underhåll borde ökas.
Dock får jag i underdånighet tillstyrka att Eders Kongl. Maj:t, jemte framställning härom, måtte af Rikets Ständer äska rättighet att, om stigande priser på proviant-artiklar göra denna förhöjning i portionspriset, emot förmodan och hittills vunnen erfarenhet, otillräcklig för ofvannämnde ändamål, dä i likhet med hvad för arméen blifvit föreslaget, af durchmarsch-fonden få disponera nödiga medel till bristernas fyllande.
Totalkostnaden för flottans underhåll och nybyggnad samt förrådens förstärkning, skulle således under denna tid blifva R:dr 698,894: 40.
— Diverse anslag.
Uti det åberopade anförandet om sjöförsvarets ordnande har jag sökt att fullständigt visa vigten af att åt sjöexercisen gifva en större omfattning.
Det skulle blifva för vidlyftigt att här ånyo anföra de, i min åsigt, talande skäl, som för behöllighcten häraf kunna framställas och jag får derföre nåden till dem hänvisa.
Här anser jag mig blott böra anmärka, att, då uti det förslag öfver de till Femte hufvudtiteln erforderliga anslag, som jag nu haft nåden framlägga, den för peris//.
N:o 4 till Kongl. Majlis Prop. 1850 om Statsv. 1 Samt. 1 Afd. 1 Haft. 3 18 Kongl. Maj-.ts Nåd.
1850. sonalens fullständiga sammansättning erforderliga ökningen inom vissa delar af stamtrupperna ansetts, till besparing af kostnad, under ifrågavarande tid böra uppskjutas, så kommer den derigenom förorsakade bristen af så kallade förhands-karlar inom besättningarne att, vid större rustning, blifva ganska kännbar.
Vigten af att bålla det antal deraf som nu finnes, i bättre öfning, blifver således desto större, da på dessa förmäns tillräcklighet i antal och duglighet, tjensten ombord å krigsfartygen i väsendtligt afseende hvilar.
Detta vitsord är så bekräftadt af erfarenheten inom alla nationers flottor, att det ej lärer kunna jäfvas.
Af dessa skäl lar jag i underdånighet föreslå, att Eders Kongl.
Maj:t täcktes lill en utvidgad sjöexercis äska en förhöjning i det nu varande anslaget dertill af r:dr 49,475. (5:o.
Maj:t bar under den 17 sistlidne April i nåder befallt, alt de för fästningen Kungsholmens fullbordande anslagna medel böra från Femte hufvudtileln till den Fjerde återföras, och med anledning deraf äfven aflöningen till den vid nämnde arbete anställde material-förvaltare af sistnämnde titel öfvertagas; men då det i och flir ifrågavarande aflöning å Femte hufvudtitelns tillgångar till följd af Kongl, brefvet den 17 September 1847 hittintills anvisade tillskott, med afseende å dess, på grund af den utaf vederbörande föreslagne öfverflyttningen och intilldess densamme hunnit verkställas, tillfälliga beskaffenhet blifvit för hvarje år å titelns medel för oförutsedda utgifter anvisadt, lärer ock icke någon ändring uti denna bufvudtitels anslag, genom nämnde nådiga beslut, böra föranledas.
Slutligen får jag i underdånighet hemställa det, till beredande af öfverensstäinmélse de särskilda hufvudtitlarne emellan, den nu på Femte hufvudtiteln begagnade rubriken ”oförutsedda utgifter” må utbytas mot den allmännare antagna af ”extra utgifter.” 7:o.
Genom de af mig i underdånighet föreslagna omflyttningar och förändringar inom Femte hufvudtitelns anslag, äfvensom de behöfliga förhöjningar af densamma, skulle, med bibehållande af öfrige inom titeln befintliga anslag, följande förhållande uppstå: Kongl. Mnj.-ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850. 19 Ajlönings-statcn.
Departements-chefens lön Departementets kansli-expedition .
D:o Kommando-expedition.
Förvaltningen af sjöärendene samt aflönings-staterne vid stationerna . deraf förslags-anslag: 3,200: — — 7000 8,231 1,520 32. — 646,091: 21.
— Båtsmans-indelningen 45,643: 16. -708,486: 21.
Al alerte len.
Flottans underhäll, att utgå på sätt 4:de punkten föranleder Båtsmans-beklädnaden, förslagsanslag högst
Båtsmännens förseende med köjer och täcken:
Detta anslag skulle komma att förför ma”förrådsför - svinna, då uti kostnadsförslaget terielen ingår en summa till slärknin 05 384,249: 40.
42,000: hvaribland äfven inheräknas denna förrådspersedel 426,249: 40.
Diverse anslag. bemanning bagerikostnader 139,475 20,000 1,487 Exercis af flottans Spanmålsupphandling och Skrifmaterialier etc. för Förvaltningen etc Skrifmaterialier etc. till Kansli-expedition, förslags-anslag liese- och traktamentspenningar, förslagsanslag
Extra utgifter 10,000 Sjukvård 26,100 840: 26. 3,333 16.
Transport: 1,134,736: 13. 20 Kongl. Maj:ts Nåd.
Transport 1,134,736: — 13.
Skrifmaterialier, ved och ljus för samtlige stationernas behof 18,000: — — utgifter till diverse behof 11,350: — — _„n _ — 230,086: 3. — För Handeln.
Lotscri- och Fyrings-staten, reservations-anslag .... 111,907: 32.
— Summa erforderligt anslag till Femte Hufvudtiteln m. m. . . 1,477,230: — — deri förslagsanslag af tillsammans R:dr 49,373: 42 — Hufvudtitelns nuvarande anslag uppgår lill . . 1,429,240: hvaraf visar sig behofvet af en tillökning i ordinarie anslag af R:dr 47,990: alt af Rikets Ständer nu äskas.
Enligt hvad uti 4:de punkten af delta protokoll blifvit ådagalagdt, erfordras till materielen en sammanlagd summa per år af R:dr 698,894: 40.
— Dertill finnes tillgång på ordinarie Stat, såsom här ofvan är visadt .... 426,249: 40.
— Då följaktligen återstår att genom extra anslag fyllas 272,645: — — hvilka jag således i underdånighet tillstyrker malte af Rikets Ständer äskas att årligen uti trenne år utgå.” Uppå Stats-Rådets öfrige Ledamöters underdåniga tillstyrkan, fann Kongl. Maj:t godt i nåder gilla hvad Departements-chefen, på ofvanberörde sätt, föreslagit och hemställt, såsom följd hvaraf uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets näst sammanträdande Ständer om Statsverkets tillstånd och behof skulle äskas de uppgifna anslagssummorna: hvarom utdrag af Protokollet skulle Finans-departementet meddelas.
Ex Protokollo: Carl Gust.
Sehmann. 21 å'utterdtt n-igste Au fehr trude.
Ett hufvudvilkor för ordnandet af Sjöförsvaret på ett sätt, som är förenligt med Rikets tillgångar, och förvissar, att medlen användas till framkallande af den största möjliga verkan, är bestämmandet af det system, hvarpå försvaret bör hvila.
Sveriges geografiska läge och beskaffenhet skulle visserligen, med dess hafomslutna kust, synas höra göra detsamma nära nog uteslutande till en sjömakt, som med starka flottor på sina fienders kuster och på öppna hafvet bestraffade lidna oförrätter och skyddade sin sjelfständighet; men saknaden tillsvidare af de medel till underhåll och bemanning af en större krigsflotta, hvilka endast en vidtomfattande handel och sjöfart samt blomstrande näringar kunna lemna, efter att först hafva besegrat de hinder deremot, hvilka en till antal inskränkt, på cn vidsträckt yta fördelad, med kapitaler ringa begåfvad, befolkning alltid måste under nuvarande samhällsförhållanden, framställa, ej mindre än Fosterlandets politiska ställning, ålägga oss att hufvudsakligen rikta vår uppmärksamhet på försvaret af egna kuster; icke alltid visse, att ens derifrån kunna afhålla fiendens Jandstigningsförsök.
Det är af vigt att icke låta denna sanning bortskymmas af den förvillande föreställningen om en motståndskraft, som vi ej äga.
En riktig insigt i sakernas förhållande kan möjligen verka nedslående på den fege och håglöse; men utgör det enda vilkor för möjligheten af att bygga försvaret på tillförlitlig grund, samt gifva ansträngningarne derför den riktning, sorn förvissar, att det, då behof göres, skall motsvara sin bestämmelse.
Må man derföre icke förlita sig på möjligheten af att genom något sjöförsvar, hurusomhelst organiseradt, kunna skydda hvarje punkt af vår kust från iiendtliga anföll; men må man deremot icke förgäta, att en betydlig del af denna kust omgifves af en skärgård, hvilken det ligger i vår magt att beherrska med medel, som öfverensstämma med våra tillgångar, om de rätt användas, äfvensom att denna skärgård, men framför allt vissa delar deraf, bilda nyckeln till landets 22 försvar, samt att således skydd mot fiendtlig' ockupation af desamma, utgör ett af de kraftigaste stöd för Landtarméens operationer, och till följd deraf för landets försvar i det hela.
I detta förhållande ligger således en hufvudgrund för ordnandet af vårt sjöförsvar.
Dernäst framställer sig vigten af att hastigt kunna flytta större och mindre delar af Arméen till hotade eller anfallne delar af kusten, likasom alt kunna på hafvet förstöra de convoijer af fiendtliga trupper och transporter, som, till följd af vårt insulaira läge, företrädesvis på denna väg kunna väntas, hvarvid äfven vårt sjöförsvar, förmedelst en derefter afpassad materiel, kan lemna ett ganska kraftigt biträde.
Ytterligare kräfver handelns skydd det afseende, som tillgångarne kunna medgifva; likasom, slutligen, äfven en svagare Stat icke bör frånkänna sig möjligheten, att, der tillfället sig erbjuder, oroa fiendens kuster och handel med alla de medel, som dertill kunna vara tillgängliga; och det är synnerligen i båda dessa sednare fall, enligt de mest erfarna sjömäns ofta yttrade åsigter, visst icke det öfverlägsna antalet eller de stora farlygs-certerna ensamt förbehållet, att tillfoga fienden stundom ganska kännbara förluster.
Da man på delta sätt gjort sig reda för såväl den plats inom systemet, som är vårt sjöförsvar anvisad, som äfven dess bestämmelse, synes man rättast och enklast kunna derifrån sluta till beskaffenheten af dess beståndsdelar.
Dessa måste nämligen utgöras af sådana krigsfartyg, som tjenligast kunna användas till kustens försvar och beqvämligast kunna lämpas till arten af det krigssätt, som på denna lokal kan med största fördel och minsta kostnad användas.
Derjemte af sådana snabblöpande och armerade ångfartyg samt större och mindre fregatter, hvilka för de öfriga angifna behofven förmånligast kunna begagnas.
Sveriges sjöförsvar sönderfaller således uti 2: ne Hufvuddelar, hvilka, efter deras olika krigstheatrar, torde kunna benämnas Kustförsvar och Yttre Sjöförsvar.
Storleken af den Materiel, sorn för båda bör finnas tillgänglig, samt proportionen af densamma inom hvarje del af sjöförsvaret, kan endast bestämmas efter antalet af den personal, som dertill blifvit anslagen, möjligheten af att bereda densamma en lämplig öfning, samt dess lynne och fallenhet för det ena eller andra vapnet.
Ty lika ändamålslöst, som det skulle finnas, att anskaffa en sjökrigsmateriel, till hvilken nödig och passande bemanning ej vore att tillgå; lika oförenligt med Statens intresse vore det, om någon del af den personal, som till detta försvar, såsom tjenligast, blifvit utsedd, skulle, af bristande materiel hållas overksam, då likväl inom vårt folklättiga land, hela den truppstyrka, som till försvaret är anslagen, väl erfordras på den plats, der den blifvit påräknad att användas.
Huf - vudvilkoret för en fullständig stridskrafternas utveckling är derföre ett rigtigt iakttagande af förhållandet emellan materielen och den disponibla personalen.
Då nu den sednare till antal och beståndsdelar är bestämd, så är ock derigenom den tillförlitligaste grund lagd för uppförandet af del system, enligt hvilket Sveriges Sjöförsvar hör vara organiseradt, för att enkelt och okonstladt, samt pä ett med våra tillgångar förenligt sätt, utvecklas ur vårt lands egendomliga förhållanden.
Den personal, som är bestämd att till Sjöförsvaret användas, utgöres af:
Officerare vid flottan 228.
Officerare vid marinerne . . . 33.
Under-officerare vid flottan 280.
Dito vid marinerne 40.
Skeppsgossar 235.
Matroser oah Jungmän Såsom ofvan synes, är ibland stamtrupperna upptaget Marin-regementet, med befäl och underbefäl utgörande 873 man.
Detta regemente, numera uteslutande användt till bevakning af fästningarne och etablissemenlerne i Carlskrona, hvilken tjenstgöring det, i anseende till truppens inskränkta antal, dock icke utan handräckning af båtsmän till nattbevakningen, kan bestrida, är, dä såväl befäl som trupp endast med garnisons- och soldat-tjenst sysselsättes, icke mer såsom någon hufvudsaklig del af krigsfartygens bemanning att betrakta, och bör, såsom sådan, icke ingå i beräkningen, då, med lika mycken fördel, hvarje Linie-regemenle kan ä flottan användas.
Likaledes torde, till effektiv tjenst å krigsfartygen, svårligen kunna påräknas större delen af extra roteringen och stads-båtsmännen, hvilka, såsom först vid krig uppsatta, dels då måste förutsättas vara oöfvade, dels sannolikt komma att utgöras af manskap, såväl i anseende till ålder som lefnadsförhållanden, för dylik krigstjenst mindre tjenlige.
Till stationernes bevakning samt arbeten på Kanonierer Mariner Båtsmän Summa befäl, stamtrupp och skeppsgossar m yj-w / / V UIIUCI OUIUCI S 1J)U. ) korporalen 800. 5,094.
Sjöbeväring, 5 klasser enligt 1850 års skrifning .
Handels-flottans sjöfolk, emellan 20 och 30 år, circa Extra rotering, som vid krig uppsättes ....
Stads-båtsmän dito dito .... 7,880. 21,000. 2,500. 1,535. 892.
Totalsumma af befäl och trupp till Sjöförsvaret 33,807. 24 varfven, torde således såväl marin-regementet, sorn nyssnämnde manskap, vid krig hufvudsakligen vara att beräkna, hvadan deras sammanlagda antal, utgörande 3,300 man, bör från förutnämnde, till Sjöförsvaret disponibla personal allöras, lemnande en truppstyrka, befäl och underbefäl inberäknadt, af 30,507 man, att för sagde ändamål användas.
Om nu härifrån ytterligare afgår antalet af befäl och underbefäl vid flottan, som anses vara gemensamt för båda Sjöförsvaren, så återstår, att fördelas deni emellan, en truppstyrka af 29,999 man.
Med ledning af det förslag i detta afseende rörande Båtsmanshåll et, hvaraf Eders Kongl. Maj:t vid sednaste Riksdag behagade gifva Ständerne del, deruti Eders Kongl. Maj:t yttrade sin Nådiga afsigt vara, att fördela nämnde Båtsmanshåll emellan kust- och yttre sjöförsvaren i förhållande till delta manskaps tjenstbarhet, å dertill hörande krigsfartyg, äfvensom de öfrige sjötrupperne, med afseende på den håg och fallenhet för det ena eller andra af dessa vapen, som kan förutsättas hos denna del af sjöförsvarets personal, skulle den förutnämnda fördelningen af densamma blifva följande:
Skeppsgossar, nu å Carlskrona station befintlige 205.
Matroser och Jungmän 400.
Båtsmän af Blekinge, Södcrmöre, Ölands och Gottlands Kom pagnier 2,866.
Handelsflottans sjöfolk 2,500.
Sjöbeväring, då af 4 klassers Beväring anses tjenlig alt vid första utbrott af Krig användas å det Yttre Sjöförsvarets krigsfartyg 1,000.
Summa bemanning till Yttre Sjöförsvaret 6,9/1.
Till Yttre Sjöförsvaret.
Till Kustförsvaret.
Skeppsgossar, nu å Stockholms station befintlige Kanonierer Båtsmän, återstående Kompagnier ....
Sjöbeväring, resterande . . 50. . . 150.
. . 2,828. . . 20,000. 23,028.
Transport 29,999.
Prop. om Statsverk. '1850. 25 Transport 6,971.
Summa bemanning till kustförsvaret 23,028.
Summa till bada Sjöförsvaren 29,999. l)å härifrån afgår reserven, beräknad till ] eller cirka .... 9,999.
Återstår effektivt manskap till båda sjöförsvaren 20,000 man.
Häraf skulle ungefärligen 5,500 man användas till det yttre och 14,500 man till kustförsvaret.
Efter denna, som det vill synas, rationella fördelning af det till denna del af rikets försvar anslagna manskap, har sedermera den plan till sammansättningen af krigsmaterielen blifvit uppgjord som jag längre fram skall hafva nåden framställa.
Sedan således den grund, hvarur systemet bör utvecklas, blifvit bestämd, återstår det att tillse, huruvida organisationen af de sålunda fördelade massorna är af den beskaffenhet, att den motsvarar ändamålet.
Härvid utbeder jag mig fa nåden i allmänhet anmärka, att, om den jemförelsevis ringa kraft, som Sverige till sitt sjöförsvar bar alt disponera, skall kunna förmå att åstadkomma den verkan, hvarpå de derå nedlagda kostnader och de vigtiga intressen, det har att skydda, göra anspråk, så måste såsom en osviklig regel iakttagas: att det underlägsna i antal i möjligaste män uppväges af det fullständiga i tjenstbarhet.
Med denna sanning för ögonen, bekräftad af en stundom dyrköpt erfarenhet, får jag nu nåden framställa de anmärkningar, som förete sig med afseende på sjötruppernes organisation, först företagande granskningen af dem, som anses tillböra det yttre sjöförsvaret.
Hufvudvilkoret för ett krigsfartygs tjenstbarhet är att ega: sjömän, Artillerister och dr/f lige förmän vid de fördelningar hvaruti en skeppsbesättning sönderfaller.
Ar detta vilkor uppfyldt uti ett för öfrigt väl rustadt fartyg, under ledning af öfvadt befäl, med den sammanhållning, som en god disciplin ensamt förmår åstadkomma, så är en dylik krigsmachin mäktig af ansträngningar, hvilka med visshet ej svika hilliga anspråk.
Eders Kongl. Majrt har, genom det vid sednaste riksdag framställda, af Ständerna gillade, förslag, att handelsflottan vid inträdande krig skall till statens disposition öfverlemna allt manskap emellan 20 och 30 år, på ett ganska kraftigt sätt befordrat uppfyllandet af det vigLiga vilkor att åt krigsflottan bereda tillgång på sjömän.
Ätt bilda skicklige förmän och Bil.
N:o 4 till Kongl. Maj:ts Prop. 1850 om Statsv. 1 Sami. 1 Afd. 1 haft. 4 26 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850. ämnen till Under-officerare låter sig deremot icke göra annorlunda, än på Statens bekostnad.
Det är till detta ändamål, sorn skeppsgosse- och matros-korpserne äro för det yttre sjöförsvaret inrättade.
Granskar man den besättningslista, som utvisar bebofvet vid krig af Underbefäl, äfven för den inskränkta krigsmateriel, som Sverige till denna del af sitt sjöförsvar skulle kunna underhålla, så finnes detta behof uppgå till 406.
Antagande, att -J deraf erhålles ur Handelsflottan, så mäste återstoden fyllas af Flottans fasta korpser.
Hvad den ordinarie
Under-officers-korpsen vidkommer, så borde denna snarare minskas än ökas.
Den kostar Staten mycket i fred, utan atl ändock vara aflönad på ett sätt, som öfverensstammer med den lefnadsställning, hvari medlemmarne af denna korps sig befinna.