Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med Fiskebij jernväg för hästkraft emellan sjön Glan och Norrköping, anlagd af enskildt bolag med låne-understöd af allmänna medel, har Östergöthland erhållit sin första anläggning af denna art.
Banans ändpunkt vid Glan står medelst ångbåtsfart i förbindelse med frenne lastage-platser vid samma sjö, Finspong, Wistinge och Ljusfors.
Att denna jernväg, som våren 1855 uppläts till allmänt begagnande, skall för orten blifva af väsendtligt gagn, har redan visat sig, då från medlet af April till början af
December nämnde år på densamma transporterades: 07,768 SkM malm, jern och gjutgods, 2,035 tolfter plank och bräder, 43,910 st. tegel, 1,657 tunnor spanmål, sill och salt, 4,002 tunnor stenkol och coaks, 1,580 st. särskilda fästager, lårar och paketer.
Från Finspong till Lotorps bruk har sedermera äfven jernväg för hästkraft blifvit anlagd, och har sålunda en stor del af bergslagen erhållit en fördelaktig förbindelse med dess hufvudsakligaste afsättning*-eller skeppningsort, Norrköping.
De arbeten, som för sjöfartens underlättande blifvit utförde, skola i berättelsen för städerna omförmälas. liit torde endast höra frågan om den så kallade Kinda kanal, såsom hufvudsakligast afseende landtmanna-rörelsen.
Under mer än eli århundrade har behofvet af denna förbindelse, — afsedd att med sjön Roxen förena de många sjöarne i Kinda härad samt angränsande del af Småland, — utgjort föremål för-ortens lifliga önskningar, och en vid Brokind ännu qvarstående sluss vittnar om de försök, sorn till detta arbetes utförande varit gjorda.
Då emellertid kostnaden öfversteg enskildes förmåga, och Staten fordom mindre än i sednare tider understödde dylika foretag, blefvo de snart öfvergifna.
Behofvet är likväl allt för stort, att det icke åter skulle göra sig gällande, och hafva derföre ortens invånare nu sammanskjutit medel, för alt, med något bidrag af Staten, verkställa den noggranna undersökning med tillhörande kostnadsförslag öfver detta till sina verkningar storartade företag, hvilken för närvarande är under arbete.
Få enskild bekostnad hafva äfven undersökningar med kostnadsförslag och tillhörande ritningar blifvit verkställde for anläggandet af en jernväg for lokomotiv mellan städerna Linköping och Norrköping.
Frågan, af största 20 vigt för orten och såsom sådan uppfattad, hvilar i afvaktan på det beslut, som rörande rigtningen af Statens jern vägsanläggningar inom Länet kan blifva fattadl, och hvaraf enskildes åtgärder till kommnnikations-anstallernas fullkomnande synts böra blifva beroende.
Bland inrättningar af mera allmän beskaffenhet, hvilka till industriens, särdeles jordbrukets, förkofran äro i verksamhet inom provinsen må följande fortfarande nämnas.
Östgötha Hypotheksförening, — som från början af sin rörelse upptagit tvänne lån: det Tyska å Mark Hamburger Banko 10,000,000 och det Svenska med Herrar Johns & C:ni och J.
Holm afslutadt å Banko R:dr 4,000,000, å hvilket sednare till den 15 December 1855 blifvit indragne R:dr Banko 3,331,600 — räknar för närvarande 2,085 delägare för ett fastighetsvärde efter bevillnings-taxering af 2,715,372 R:dr 5 sk. 4 r:st. och efter Domarevärdering af 19,102,831 R:dr 38 sk., eller tillsammans 21,818,203 R:dr 43 sk. 4 r:st., hvarföre inträde lem näts i Föreningen lör 9,903,346 R:dr 16 sk., och på grund hvaraf amorteringslån utgått med 8,970,200 R:dr, deraf 6,343,653^ R:dr till delägare inom Östergöthland och 2,626,566|
R:dr, allt banko, inom Norra Calmar Län.
Reservfonden utgör 150,000 R:dr banko och uppgick sistlidne års vinst till 21,226 R:dr 22 sk. 3 r:st.
Östgötha Enskilda Bank fortsätter sin rörelse, och, åtminstone under sednaste åren, med ökad vinst.
Den 31 December 1855 bade Banken behållning i vexelkassan 1,857,166 R:dr 14 sk ; utelöpande kreditsedlar 2,425,480 R:dr; fordringar på diskont-räkning 1,416,587 R:dr 30 sk., och på kreditivräkning 412,796 R:dr 32 sk., samt skuld å depositions- samt upp- och afskrifnings-räkningarne 958,740 R:dr.
Länets Brandstodsbolag har äfven under en ständigt utvidgad rörelse vunnit ett ökadt förtroende.
Delaktigheten i bolaget utgjorde den 31 Mars 1855 för fast egendom 21.062,000
R:dr och för lös egendom 12,845,400 R:dr banko.
Brandskade-ersättningar blefvo under året 1854—1855 beviljade med tillsammans 47,568 R:dr 13 sk. banko. § 4.
JPolitisk-Wtrfattning.
De förhållanden, som härunder vore att upplaga, hafva i allmänhet ej under sednaste förflutne fem åren undergått andra förändringar än de, hvilka synas af den bifogade tabellen för landet.
Hemmansklyfning 21 äger visserligen understundom rum, dock ej i väsendtligare måtto än förut.
Allmogens växande förmögenhet och penninge-tillgång föranleda visserligen dertill att de större egendomarne splittras, emedan derifrån afskiljda hemman betalas högt i förhållande till den afkastning, de i en brukares hand kunnat lemna jordägaren.
Samma förhållanden minska deremot äfven behofvet af hemmanens sönderstyckande, och föranleda ej sällan förut skiljda delars sammanförande i en hand.
Antalet af i författningsenlig ordning verkställde jordafsöndringar har icke heller varit anmärkninesvärdt.
O Den vissa bruk och vattenverk tillkommande rättighet att uppdämma vatten måste naturligen någon gång förhindra odlingen af ofvanliggande fält, men har ej föranledt några särdeles tvister eller klagomål.
Olägenheterna deraf ökas visserligen med den odlingsbara jordens stigande värde, men i samma mån blir det ock lätt för jordägarne att förena sig om inlösandet af sådana vattenverk, som göra större förfång, hvilket ock under sednare åren ofta nog in trätfat.
Ett särskildt förhållande äger i detta hänseende rum med de hemman, hvilkas ägor gränsa till sjön Roxen, som för Götha kanal måste hållas vid en viss vattenhöjd, och hvars önskvärda sänkande således af ett allmännare intresse förhindras.
Statsbidragen, hvilkas belopp upplyses af den underdånigst bifogade tabellen, hafva under sednaste för landtmannen särdeles fördelaktiga år med mer än vanlig lätthet utgått, utan i allmänhet andra restantier än för böter och bristande, af konkurser beroende, arrenden sedan föregående tid.
Genom nedsättningen i den allmänna bevillningen och, ännu vida mer, genom förändringen i sättet för hemmansräutornas utgörande hafva dessutom en del skattskyldige erhållit en ej obetydlig lindring.
Bland de besvär, som ojemnast trycka och dertill med en ständigt växande tyngd, är skjutsnings-skyldigheten.
Vid de liesta gästgifvaregårdar, särdeles å mera befarna landsvägar, bestrides skjutsningen af entreprenörer, hvilket för de egentligen skjutsskyldige åtminstone medförer den fördel, att de odeladt kunna egna Lid och arbetskrafter åt hemmanens skötsel, samt att deras tjenare ej förstöras af lefnaden å gästgifvaregårdar och landsvägar.
Hittills hafva deremot entreprenörerne i allmänhet härå förlorat, i anseende lill det högt stegrade priset å hästar och foder, dyrheten af tjenares aflöning och underhåll, samt den i följd af postväsendets utvidgning ökade skjutsningen.
Det är således uppenbart, att de skjutsskyldiges bidrag snart måste ökas eller ock entreprenaderna åter upphöra.
Såsom ett bevis för ojemn - 22 betea i detta besvär må anföras, att legan för de hemman, sorn äroanslagne till håll eller reserv vid Kumla, Brinks och Söderköpings gästgifvaregårdar, men äro derifrån för långt belägne att sjelfve bestrida sin skjutsnings-skyldighet, blifvit stegrad till 36 ä 40 R:dr för båll- och 66 R:dr 32 sk. banko för reservskjuts, under det andra hemman inom samma fögderi deraf alldeles icke betungas, och samma onus inom Kinda och Ydre häraders fögderi kunnat beräknas för skatte- och kronohemman till 2 R:dr 36 sk., samt för frälsehemman till 2 R:dr 24 sk. banko per mantal.
De allmänna anstalterna till ordningens och sedlighetens vidmakthållande hafva ej undergått någon förändring.
Ehuru ett större nit för den kommunala verksamheten flerstädes vore önskvärd t, hafva dock
Sockennämnderne i allmänhet emotsvarat sitt ändamål, och skola sannolikt göra det än mer, i den mån vanan vid deras bestyr hinner utbildas samt vigten deraf rätt uppskattas.
Detta är ock så mycket angelägnare, som Kronbetjeniagens antal är ringa, och anspråken på dess verksamhet årligen ökas.
Folkskolorna äro nu allmänt ordnade i öfverensstämmelse med derom gifna nådiga Stadga, och vinna ett ständigt ökadt förtroende.
Att de bidragit till en större bildning hos det uppväxande slägtet, är väl otvifvelaktig!; — mindre visst är, om sedligheten härvid vunnit.
Att skilja uppfostran från undervisningen medför sina olägenheter, och då den sednare ej vidare meddelas i hemmet, torde en väsendtlig del af den förra äfven uteblifva.
Redan i en föregående berättelse från detta Län har den önskan blifvit uttalad, att undervisningen uti trädgårdsskötseln kunde i folkskolorna praktiskt blifva meddelad.
Behofvet deraf framträder ofta.
Mången afhålles från en gagnelig och prydande trädplantering genom den till visshet gränsande farhågan, att den skall al okynnet förstöras.
För den fattigare delen af landtbefolkningen vore det ock en lycka, om den från barndomen lärde sig att vårda och dermed äfven älska den natur, i hvars sköte den skall, ofta i saknad af andra njutningar, framlefva sina dagar.
Någon egentlig slöjdskola är icke ä landet inrättad.
Bristande utrymme torde, jemte andra skäl, hindra alt till flera än de antagne lärlingarne utsträcka den undervisning i slöjd och smide, som vid Länets landtbruksskola meddelas.
I afseende på helsovården må anföras, att det på grund af donation af framlidne Professor Tranér inrättade sjukhus för Torpa socken blifvit fullbordad! och den dermed förenade läkare-beställningen för första gången tillsatt.
Nödig läkarevård saknas i öfrigt inom några delar af Länet, som 23 äro Från städerna mera aflägse, oell har Provincial-Läkarcn jemväl öfverklagat bristen å examinerade barnmorskor, hvilkas antal emellertid sistlidne år blifvit något ökadt.
Fattigvården bandhafves i öfverensstämmelse med gällande författningar och i allmänhet på ett tillfredsställande sätt.
Uti några församlingar beredes de fattige förtjenst genom anskaffandet af för dem lämpligt arbete, hvilket oftast betalas med lifsförnödenheter.
Såsom särdeles ändamålsenlig vitsordas arbetsinrättningen inom Gryths socken af Hammarkinds härad.
De orkeslöse och mest behöfvande intagas i församlingarnes fattighus.
Åt de öfrige tilldelas understöd efter fattigvårds-styrelsernas bepröfvande.
Utgifterna för fattigförsörjningen bestridas dels af dertill samlade kassor, dels genom sammanskott af penningar, spanmål och matvaror, dels ock med tillfälligtvis inflytande medel och gäfvor.
Flerstädes användes ock väntan af sockenmagasinernas utlånade spanmål för de fattigas behof.
Sådane magasiner finnas i många församlingar med en ej ringa behållning, uppgående inom Kinda och Ydre häraders fögderi till 1,077 tunnor 31 kappar, i Hammarkinds och Skärkinds till 1,010 tunnor o. s. v. Särdeles uppmärksamhet förtjena de anstalter, som afse fattigdomens förekommande genom i tid skeende, om ock små besparingar, nemligen Sparbanker samt Lif-ränte- och kapi ta l-forså k ri ngs-a nstal ter.
Sparbankerne inom Länet vinna lyckligtvis mer och mer förtroende, hvarföre ock sådana inom särskilda socknar nästan årligen uppstå.
I sex sådana mindre sparbanker, af hvilka tvänne blifvit under året inrättade, utgjorde insättningarne vid 1855 års slut 9,766 R:dr 35 sk. banko.
Nedanstående tabell visar de större sparbankernas ställning vid samma tid Hankens egen fond.
Insättarnes fond.
Läns sparbank 20,237 32 _ 289,373 8 , . 309.610 40 Norrköpings Stads sparbank . 14,350 30 1 262,688 35 — 277,039 17 1 Wadstena sparbank ....
1,750 22 9 47,833 38 — 49,583 12 9 Söderköpings sparbank . 729 6 — 52,279 1 11 53,008 7 11 Summa R:dr banko 37,067 42 10 652,174 34 11 689,241 29 9 Äfven en Lif-ränte- och Kapital-försäkrings-anslalt inrättades vid slutet af år 1852 i Linköping, och har vunnit en, i förhållande till den korta n tiden för dess tillvaro, ej obetydlig tillväxt.
Anstaltens delägare utgjorde vid 1855 års slut 419 och dess kapital 17,476 R:dr 30 sk. 11 rist. riksmynt, hvaraf 288 Ridr 21 sk. 6 rist. dess egen besparingsfond och 17,188 Ridr 9 sk. 5 rist. tillhörande delägarne. § 5.
Städe»' och M£öpintjar.
Om ock, enligt hvad ofvan underdånigst blifvit anförd t, folkmängden härstädes under de sednast förflutne feni åren, såsom en följd af tillfälliga omständigheter, vunnit endast en obetydlig tillväxt, hafva likväl de näringsfång, på hvilka staden hufvudsakligen grundar sitt bestånd, väsendtligen förkofrats.
Detta gäller dock hufvudsakligen åren 1854 och 1855, under hvilka en rik penninge-tillgång i hela landet gifvit rörelsen ett ovanligt lif och ökat antalet förbrukare af de fabriks-alster, Norrköping har att erbjuda.
Onekligen hafva ock Europas politiska förhållanden dertill bidragit och deras inflytande här varit så mycket märkbarare, som Norrköping, i egenskap af fabriksstad, mer än de flesta städer inom landet, är beroende af handelns och näringarnes allmänna ställning inom vår verldsdel.
Tillverkningen af kläden och ylleväfnader utgör fortfarande stadens vigtigaste näringsgren, och högst betydande nya anläggningar för densammas bedrifvande ådagalägga hos dess idkare ej blott skicklighet och erfarenhet i yrket, utan ock en förtrösta^ i afseende på dess framtid, sorn ej af sednast skedda förändringar i tull-lagstiftningen blifvit rubbad.
Ylle-fabrikationen sysselsatte vid 1855 års slut 2,727 personer och uppgick tillverkningen af kläden och ylleväfnader, sorn år^ 1850 utgjorde 1,052,280f alnar till värde af 5.883,187 Ridr 42 sk., år 1855 till 1,155,727 alnar i värde af 5,221,162 Ridr 16 sk.
Till verkningen är således ökad, ehuru dess värde förminskats.
För att gifva en säkrare föreställning om den förras tillväxt, måste dock jemförelsen aViställas mellan närvarande tid och en något längre sedan förfluten, emedan den svåra konjunktur, sorn först under sednare hälften af är 1853 upphörde, åstadkom ett märkbart uppehåll i framåtskridandet.
Väljer man till exempel för jemförelsen året 1843, då till verkningen utgjorde 636,940 alnar, så visar det sig, att densamma under sed naste 12 åren nära fördubblats.
Anmärkningsvärdt är ock, samt vittnande om machinarbetets fullkomnande, att då arbetarnes antal år 184-3 var 3,322, och således pä hvarje 25 hvarje sådan kunde räknas en produkt af endast omkring 192, utgjorde produkten på livarje anställd arbetare år 1855 nära 425 alnar, således mer än dubbelt.
De största nyare eller utvidgade fabriksanläggningar för ylleväfnader äro vid Drag och å Smedjeholmen, båda tillhörige bolag och utmärkande sig så väl genom sin vidsträckthel, som genom fulläudningen i de machiner, hvilka der användas.
Bomulls-fabrikationen, jemförelsevis ny i Norrköping, synes utveckla sig med ej mindre kraft, och utgör dess betydliga tillväxt den största förändring i stadens industriella förhållanden, som under sednaste fem åren inträffat.
/ Tvänne större bomullsspinnerier, det ena vid Thorshag i Qvillinge socken, det andia i staden tillhörigt ett bolag, under firma Bergs Aktiebolag, öka oupphörligt sin tillverkning, som år 1855. roed 330 arbetare, utgjorde 1,210,492 U. till värde al 595,544 R:dr 14 sk. 7 r:st.
På bruket Holmen, beläget inom staden, är ett bomullsspinneri för 20,000 spindlar så nära färdigt, att det sannolikt redan innevarande höst kan börja sin verksamhet.
Bomullsväfvériet i qvadraten Kullen grundades år 1854 af ett aktiebolag och har nu 255 stolar samt en arbetsstyrka af 192 personer, men tillbygges redan för att inrymma ett mer än dubbelt antal stolar.
Dess tillverkning uppgick sistlidue år till 1,286,609 alnar i värde al 323,895 R:dr 6 sk.
De tvänne i staden befintlige tricot-fabrikerna hafva under år 1855 sysselsatt 278 personer och åstadkommit en tillverkning i värde af 110,721 R:dr 34 sk.
I öfrigt äro att anmärka följande fabriker, nemligen för:
Socker och Sirap, med 52 arbetare och sistlidue ur en tillverkning i värde af 388,086 U:dr 22 sk.; Snus och Cigarrer, med 43 arbetare, ocb tillverkningsvärde af 139,093 R:dr 29 sk. 4 r:st.; Papper, med 72 arbetare och 112,520 Pcdr tillverkningsvärde; samt Machinerier och Bedskap med 97 arbetare och ett tillverkningsvärde af 105,830 R:dr 16 sk.
Skeppsbyggeriet har lemnat jemn sysselsättning så väl vid Motala mekaniska verkstads varf i Norrköping, sorn det så kallade gamla varfvet, så att en stor verksamhet i synnerhet å del förra varit rådande.
Under sistlidue Berättelse öfver Östergöthlands
^ 26 år voro der 6 jernångfartyg af tillsammans 470 hästars kraft under utförande, förutom ångpannor och diverse mindre arbeten.
Genom ett från handeln och sjöfarten lemnadl anslag af 69,310 R:dr samt bidrag från staden, har uppmundringen af segelleden från Pampus uppför
Motala ström till staden på en sträcka af omkring en mil blifvit fulländad, sä alt 16 fots djupgående fartj'g numera kunna lasta och lossa vid dess broar.
Arbetet börjades i Juni månad 1852 och fullbordades i November 1855.
Den härigenom ökade sjötrafiken har gjort till en nödvändighet att ombygga och utvidga lastkajerna inom staden, hvilket arbete äfven snart lärer vara fullbordadt.
På strömmens norra sida blifver då en skeppsbro af betydlig längd från Packhuset till gamla varfvet öppnad, och är det vid denna som Fiskeby jernväg slutar.
Antalet af Norrköpings seglande fartyg minskas årligen, hvaremot antalet och lästetalet af staden tillhöriga ångfartyg ökas.
Ar 1850 hade staden 18 seglande och 5 ångfartyg med tillsammans 737Vid slutet af sistlidne år hade antalet af segelfartyg nedgått till 13 stycken om 278t(Tö läster, hvaremot staden nu äger 10 ångfartyg om tillsammans 583 hästkrafter, och af hvilka tväune göra regelbundna resor på utrikes ort.
I anseende till de med hvarje riksdag nedsatte beloppen af den allmänna bevillningen och andra afgifter, villna de direkta statsbidragen endast ofullkomligt om stadens förkofran i handel och rörelse, hvilken deremot tydligen röjer sig i de uppgifter rörande de indirekta beviilningarue, Tull* Post- och Stämplade pappers-afgifterne, som här underdänigsl meddelas.
Inrikes Utrikes Importens Exportens Tull-uppbörd. ankomne afgångne ankomne afgångne Fartygs Antal.
Anta). t- B»: C/J G3 2L 1 Antal. 1 Lästetal. Antal.
Tullvärde. 1851 911 15,529 955 16,948 1 50 7,061 122 5,480 2,231,283 617,417 — 350,700 1852 918 15,251 910 15,472 1 37 5,796 122 4,966 1,995,640 — — 675,900 — — 300,833 — — 1853 804 14,041 854 14,460 1 18 5,107 90 3,490 1,585,100 — — 473,225 — — 280,470 — — 1854 974 18,815 983 19,493 1 84 7,747 148 6,045 2,003,240 - — 1,093,930 - - 337,369 — — 1855 1,037 20,618 1,008 19,832 206 11,432 176 9,100 3,274,400 - — 991.320 — 432,472 — — 4,644184,25414,710 86,205 795 ] 37,1431658129,0811 11,089,663 - 3,851,792 1,701,842 — - Inhäftas mellan sidd. 26—27. —1 lnförtulladc.
Utskeppade.
Olja. cn a> Rätt socker.
Tobaksblad.
Vin & spirituosa. g Bomullsgarn. Hudar. _ Talg. Bräder &
Plank.
Färg, röd.
' Jern.
Papper.
Si o Born-, Lin- Se Rof- Hamp- omalen. malen. hvitt.
Turk. rödt.
Kanoner. j Stäng- Spik. omalen. malen. ®. t: nr.
Sk®. ®. ®. t:nr.
S. t:nr.
Lft. ®. kannor. ®. ®. ®. ®. L®. tolfter. t: nr.
L®. t:nr.
L®. t:nr. 1851 173,656 30,661 2,403 136,280 27,530 14,530 1,389,113 10,969 127,813 98,008 781,412 2,637 8,060 66,190 3,151 3,767 55 671 8,807 1,135 2,809 309 680 1852 310,628 26,301 1,691 137,916 141,328 8,207 997,969 2,306 170,09! 124,931 603,400 891 10,163 83,291 3,823 8,031 134 1,409 7,238 1,003 2,790 1,100 1,834 1,903 1,119 1853 477,542 17,370 1,535 68,778 111,832 5,193 807,238 2,053 053 186,669 134,240 423,890 24,398 11,067 20,279 3,088 4,482 841 9,664 1,065 1,770 447 144 1,047 1851 715,188 23,755 1,941 79,257 33,080 12,157 843,750 99 246,496 121,289 651,459 126,297 11,272 51,550 2,006 3,296 10 4,484 5,410 869 4,190 289 47,963 10,074 62 1855 670,395 31,813 2,772 120,732 103,875 16,006 1,950,136 6 186,414 136,641 2,033,483 182,859 12,528 18,144 828 4,969 3,112 5,258 1,064 2,514 67,192 1,021 1,531 Tillhör Berält. öfv.
Östergöthlands Län. 27
Om nimi också ej kan antaga, alt in- och utförselns värden framgent skola stiga i samma förhållande, som under de sednaste tvänne åren, då jemväl yttre politiska förhållande i högre grad än vanligt inverkade på rörelsen inom liela vårt land, visar dock en närmare undersökning rörande de artiklar, hvilka hufvudsakligast utgjort föremål för Norrköpings handel, att de stå i ett omedelbart sammanhang nied stadens egen fabriks-verksamhet och den kringliggande ortens produktion.
Dessa sednares förkofran ger följaktligen anledning att förmoda, det äfven handelsrörelsen härstädes skall fortfarande utvidga sig.
Till upplysning i afseende härå bifogas underdånigst följande uppgift öfver de varor, som under sednaste fem åren utgjort de hufvudsakligaste föremålen för Norrköpings utrikes handel.
Uppbörden vid Norrköpings Postkontor har utgjort: år 1851 B:ko R:dr 19,970: 7. 6.
» 1852 » » 20,967: 10. 8.
» 1853 » » 20,896: 12. - >, 1854 » » 21,211: 33.
- » 1855 » » 22,002: 32. io. Hos stadens Chartte
Sigillalae försäljningsman har blifvit försåldt stämpladt papper: år 1851 för B:ko R:dr 6,000: n. — » 1852 » » » 8,233: 47. - » 1853 » » » 9,611: 16. — » 1854 » » » 13,119: 47. — » 1855 » » » 11,628: 21.
— Till fortsättning af de underrättelser rörande verksamheten vid Norrköpings ull-magasin, hvilka i föregående berättelser blifvit lemnade, torde få anföras, att derstädes blifvit inlemnade följande qvantiteter ull, nemligen: år 1851 . . . 227,446 U., af hvilka 96,000 m » 1852 . . . 194,044 » » 95,000 »I... ....
. . 1853 . . . 168,028 „ . 70,000 »j1'11 » 1854 . . . 190,000 » » 65,000 » » 1855 . . . 216,930 » » 74,500 » Stadens undervisnings-anstalter, i hvilka för öfrigt ingen anmärkningsvärd förändring timat, erhålla snart en behöflig utvidgning genom inrättandet af en teknisk elementar-skola, hvartill Rikets sednast församlade under marknaden. 28 Ständer anslogo medel.
Enligt första planen skulle denna skola sammanbindas med den förutvarande Ebersteinska skolan, hvars
Direktion till nödige byggnader anslog en summa af 20,000 R:dr banko, och ökades byggnadssumman ytterligare med G,666 R:dr 32 sk. banko, som till ordnandet af den tekniska skolan skänktes af en bland Direktionens ledamöter, Grosshandlande! W.
Ekelund.
Ritningar och byggnadsplan uppgjordes lill uppförande af ett hus på Ebersteinska skolans inre tomt, men då grunden der befanns mindre pålitlig, inköptes för 11,000 R:dr banko vid Norra Strömsgatan en stor och välbelägen tomt, på hvilken skol-byggnaden kommer att uppföras.
Stadens folkmängd, som vid 1850 års slut utgjorde 5,250 personer, har ökats lill 5,555 eller med 305 personer.
Antalet af dem, som erlägga mantalspenningar, har stigit från 3,129 till 3,463, således i något större förhållande.
De fattigas antal fortfar att vara stort och fattigvården särdeles betungande, hvartill de i föregående underdåniga berättelser anförde orsaker fortfarande bidraga.
Emellertid synes staden onekligen vara i framåtskridande.
Nya bus uppföras årligen och gamla påbyggas, utan att den ständigt ökade efterfrågan å bostäder kan tillfredsställas.
Omsättningen af landtmanna-produkter är lillig, och den kringboende allmogens stigande förmögenhet kan ej undgå att fördelaktigt inverka äfven på stadens handel och rörelse.
Också visar det sig, att antalet af de personer, sorn sökt och vunnit burskap, vida öfverstiger dem, som af en eller annan orsak blifvit från burskap skiljde, äfvensom att stadens fleste handlande blifvit påförde och erlagt högre bevillning efter 2:dra Artikeln för rörelse, än den af Bevillningsförordningen för handlande i 3dje klassens'strider fastställde minimi-afgift.
Den i staden varande snus- och tobaks-fabriken har vunnit betydlig tillväxt och ökad afsättning, så väl på stället, som å andra inrikes orten
Den svåra segelfarten mellan sjön Roxen och stadens hamn vid Nyqvarn har länge utgjort ett öfverklagadt hinder för utvecklingen af dess sjöfart.
Redan lör omkring tio år sedan uppgjordes derföre förslag till Stångåns rätning, hvartill Rikets sednast församlade Ständer anslogo 16,666 R:dr 32 sk. banko.
Visserligen hafva arbetspriserna sedan den tid, då kostnadsförslaget uppgjordes, väsendtligen stigit, och ett betydligt tillskott å stadens sida var således att förutse såsom behöfligt, om arbetet skulle kunna ändamålsenligt utföras.
Emellertid blef det af stadens Borgerskap beslutadt och har med utmärkt skicklig ledning samt under gynsamma förhållanden så fortgått, atl dess fullbordan snart är att emotse. 29 Staden äger