Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det har trott, att, när ett fritt Den rz Junit. 669 fritt -wal lemnadcs ät hwar och en att utgå eller genom legning fylla sitt rum, skulle det behöfliga antalet af Stridsmän alltid lättare fyllas, i fullt förlitande, att de olägenheter, som legningen älföljde, genom uppmärksamhet wid Manskapets antagande och Befälets omtänksamhet, i del mästa mätte kunna afböjas, intill desi del allmänna tänkesättet, Icdt af erfarenheten, säkrast skulle afgöra hwad i detta afseende bordt stadgas.
Utskottet bör dock, när der tillstyrker denna legnings-frihet, genast förklara, att de wilkor derwid, som Bewarings-Manstapet i de följande puncterne förestrifwas, pa intet wis kunna sträcka sig till Swerigeö förut stående Armee.
Hwad den andra puncten beträffar, har den af'Utskottet blifwit till alla delar tillstyrkt, enär Utskottet icke satte i fräga, att i en tillkommande Författning, äfwen detta ämne, uttrycket:
Llatz efter Llatz, sä noga warder bestämdt, att den dermed äsyftade indelning efter äldern af alla kan inses och fattas.
Rörande den tredje puncten, att BewaringsManffapet antingen stall förstärka den Indelta Armeen eller Bätsmanvhället, eller ock utgöra serlkildre Corpser under serskildt Befäl, och sidan Utskotingält i en omständelig undersökning huruwida något pä förhand i afseende hära af Riksens Ständer boede stadgas, fann Utskottet, att ett krigs öden kunde sa mycket bero af tillfälligheter, hwilka gjorde Truppers lolika anwändande nödwändigt, att rättigheten dertill alltid borde wara Ofwerbefälhafwaren förbehällen, hwarföre det äfwen ansäg bäst, alt genom denna puncts tillstyrkande, ät Hans Kongl. Maj:t i detta afseende sörwara en fri dispositions , rätt» Till 6? o Den iz Junii.
Till winnande almera tydlighet och bestämdhet får Utskottet foresta, att dä den fjerde'puncten för öfrigt till alla delar tillstyrkes, deri dock den ändring matte göras, att orden: under den tid tjenstgoringen warar, matte utgå, såsom de der möstigtwis pä ett einot afsigten stridande satt kunna förklaras.
Likaledes wille Urskottet tillstyrka en sadan ny redaction af den scntte puncten, hwarigenom hela stadgandet rörande Bewärings» Manskapets ratt att idka handtwerk sörswunne; anseendes Utskottet allt hwad härom kunde behöfwa föressrifwas, tillhöra de Reglementarista Författningar Kongl.
Majtt Sielf lärer utgiswa.
Den femte puncten skulle efter denna forandring lyda som följer:
Att Bewstrings-Manskapet äger lika rätt till pension och Underhäll, som ordinarie Soldater och Sjömän i Ilka belägenhet.
För att något närmare bestämma de undantag som i den sjette puncten förekomma, förestår Utskottet, att efter ordet:
Lotsdrängar, skulle tilläggas, och Lots, Lärlingar pä Stat, och efter ordet Postförare: med Beställnings-bref, samt att orden: jemte Arbetare i Lronans Förräd och Werkstäder, emedan de redan äro i tjenstgöring och stående under Kongl- Maj:ts ordreS, alldeles skulle utgå.
Af den sjunde puncten har Utskottet förestagit följande nya redaction:
För ywar och en som wid denna Författnings antagande ej ännu fyllt Tjugu är, eller är emellan Tjugu och Tjugufem är§ alder, gälle, att han ej till något Statens eller af KonglMaj:t erkände allmänna Inrättningars ordinarie Embete - Den rz Junit. 67 r bete eller Tjenst befordras, eller erhåller Burskap eller Borgare-rätt, eller i något Handtwerkeri till Mästare antages, utan att wara intill fyllda Tjugufem ärS alder inskrifwen i Nakional-Bewärinsen, och pa ettdera sältet hafwa fullgjort alla dermed förenade skyldigheter, eller ock enligt denna Stadga behönaen bliswic derifrån undantagen.
Ä den åttonde puncten sar Utskottet till alla delar tillstyrka bifall.
Den nionde puncten ater tror Utskottet sig böra tillstyrka alt den alldeles malte utgå, enär hwar och en skulle äga rätt alt wälja om han wille lega eller ej.
Den ro, n, 12, iz, 14 och rs puncterne tror Utskottet ej kunna annat än utan inskränkning bifallas.
Ulffottet bör likwal icke förtiga, att det sa wal af deste puncter, som wid pröfningen af de föregående, och under hela undersökningen af detta ämne, funnit ett ganska nara sammanhang emellan hela denna Bewärings-Jnratlning och de Rcglementariska stadganden, som endast mäste wara Kongl.
Majus höga rätt alt bestämma och utfärda.
Utskottet har derföre trott, att wid ett amne, som sä nära rärer hwar Medborgares wigtigaste inleresten, Riksens Ständer skulle wilja begagna sin rättighet, att i afseende vä wista af detze stadganden, yttra sine underdåniga önskningar, hwarigenom otwifwclaktigt för Kongl. Majus sötter ncdlades en myckenhet upplysningar, sä wäl i afseende pä sakens weckelina förhallanden, som pa det allmänna tankesättc» och hwarpä Riksens Ständer kunna göra sig förwistade, att Hans Kongl.
Maju lärer göra det Nådiga afseende, som
Inrättningens natur och lidens omständigheter kunna medgifwa, Men 672 Den iz Junii Men da desse underdäninga önskningar ingalunda kunna anses såsom wilker för ett hufwudbeslut öfwer Kongl.
Majus Nådiga Proposition, dä en myckenhet af dem just dero af ett sadant beftutS beskaffenhet, har Utskottet ansett sig böra dem i ett serskildt Betänkande til! Aukfens Högloft.
Ständer wördfamt öswerlemna.
Orebro d. n Maji 1812.
Pa det Serskildta Utssottets wägnar, kk. von Lss en.
Ullst vig örner.
Lsrl ^rosonin8. ^onjson5son. 6. 8i!ver3tolpe. lMördsamt
Memsrial!
Riksens Ständers, till öfwerlaggning rörande Kong!- Majus Nådiga Proposition till Riksens Ständer om en förändring i Utskrifning^-sättet af det fastställda Förstarknings-Manskapct, nedsatta Serskildta Utskott får wördfamt åberopa sig sitt Memorial as denna dag, innehållande dess yttrande, i anledning as högstberörde Nådiga Proposition, och de hufwudgrunder den innefattar, samt det deri gjorde förbehåll, att lill Riksens Högloft.
Stander serskilt fa öfwcrlcmna de underdåniga önskningar det wille tillstyrka, att Riksens Ständer till Hans Kongl. Majtt afgaswe-
Med fullkomlig insiot deraf, att dessa önskningar ej kunna äga någon bindande kraft i afseende pa det beslut Konung vcb Stander öfwer hufwudsaken gemensamt fatta, har Utskottet med deras öfwerlemnande ej hast någon annan afsigt, an alt Riksens Ständers hemmawarande Medbröder matte se det deras Fulimagtige wakat för deras angelägen - Den i; Zunii. 673 genhcter, och att dek allmänna tankesättet genom dem snarast matte framtränga till Thronen.
I anledning af den ratt till Pension och Underhall för Bewärings-Manskapet, som i z:te puneten af Kongl. Majus Nådiga Proposition omtalas, wille^ Utikoctet hos Riksens Stander anmäla, det den önskan matte af Riksens Ständer i underdånighet yttras, det tiden till sädana Pensioners erhållande matte för Bewärings-Manskapet förkortas', emot hwad för den wanliga Armeen hittills är stadgadt, emedan när alltid en stor del deraf mindre af fritt wal utgår, än när tjenst wid den stående Armeen antages, hwarest hwar och en, a swen hwad den Indelta beträffar, njuter sadane willor, att han för sig, hustru och barn, ej kan sagas sakna alla utwägar lill uppehälle, någon större uppmuntran och säkerhet emot en alltför torftig framtida lefnad, synes wara blista, om icke alldeles af nöden.
Äswenledes tror Utskottet sig böra tillstyrka en underdånig anhållan hos Hans Kongl. Majtt om undantag för Studenter ifrån kallelse till »verkelig Tjenst i Krig, utan sa wida Rikets nöd skulle göra allt afseende pa ömmande omständigheter obehörigt.
Utskottet trodde, att man ej blott borde hasum afseende pä Rikets Förswar, utan afwen tänka Pa behofwet i en framtid af skicklige Embetsman till Statens förwaltning, allmänna odlingens uppehållande och befrämjande-
Att de, som i Studier utmärka sig genom flit, goda framsteg och oklanderliga seder, kunna, om de ej ruckas derifrån, en dag med sina Sjals-egenskaper blifwa nyttigare för Staken, än genom det modigaste anwändande af kroppens krafter, hwarigenom deras wäxande odling afbrötes, lärer svårligen kunna motsägas, men att häraf manSihgng.
N:» 43. sa 6?q
Desn iz Junit.
Den i? 6?; ga ogiltiga förewändningar till undantag skulle kunna uppsta, will Utjkottet icke eller bestrida.
Del tillstyrker således ej för dem ett owilkorligt undaw tag: det tillstyrker allenast den underdåniga anhållan, att de, hwilka såsom Studerande, genom wa derbörande Lärares eller Förmans, efter skärpta fö> reffrifter, företedde bcwis om god fräjd, cm snille/ skicklighet, flit och kunskaper, gifwa hopp att i en framtid i Lärostolar och Embeten blifwa Stam nyttige, matte af Kongl. Maj:t efter förutgangcii pröfning kunna dispenseras eller permittcras, i fall de tillika kunna leda i bxwis, att de af fattigdom aro ur stand att lega fullgod Karl i sitt ställe.
U> stoltet känner att den wälbildade Ungdomen gärna erbjuder sig till striden för Fäderneslandet: det will ej betaga Landets af denna ädla anda lifwade ner al! ukwäg att tillfredsställa sitt begär till
Att och Medborgerliga Lagrar, men det önskar att först Styrelsen med ett medel att at Staten förwara tt plantskola af sadane Embets- och Tjenstemän, som stola stöta desi inre angelägenheter, sadane Lärare/ som stola warda den tända gnistan af Wetlenffen pers, Konsters och den allmänna odlingen ljus.
Utskottet önstar äswen, det täcktes Riksens Stander till Hans Kongl. Majft i underdanighcl hemställa, att de Hemmans, ägare, som i förlitan^ pa Konungens Nådiga löfte wid sista Utskrifningen^ uppsättande att njuta frihet för ny utskrifning/ nyst tillträdt sina Hemman och bosatt sig, genom ett lika medel kunde endast för denna gängen undantagas ifrån Conscriptionen; samt att likaledes i allmänhet personer, hwilka såsom gista äro enda stöde! för en stor och torftig Slägt, underhålla aldrigo Föraldrar, eller en mängd minderårige Barn, eller! all - Mänhet alla mot hwilkas borttagande ifrån sitt örut bestämde yrke lika ömmande omständigheter kulle tala, matte, efter af Konol. Maut tillforordmd pröfn>ng, kunna befrias ifrån kallelse till Krig, a wäl personligen, som derest werkelig fattigdom Mill föranleder, genom legd Karl i sitt ställe.
När ibland de r 6:te puncten uppförde undan, lag, Postförare och Postiljoner a-även bliswit inbeyipne, tror Utskottet Riksens Ständer böra hos hanö Kongl. Mahl i underdånighet anhalla, det natte en undersökning blifwa anställd, huruwida det -ned de omnämnde bestallnings-brefwen försedda antal af Postförare, werkeligen ar behofweligt, sa att nangden af undantag ej genom denna mwäg matte lunna öfwer bchofwet ökas.
Da Utstoltet tagit för gifwet, att Rikets stående
Annee ej kan rubbaö i sine hittills ägande rättigheter, genom de stadgar som för Bewärings-Manskapet nu öfwerenökommas, >c>r det ej haft något att anmärka wid den 8:de puncten af Konungens Nådiga Proposition; men i Anledning af hwad deri färestas om den alder hwarmom legokavlar fa sökas, har Utskottet önffningSwis welat förestå, att den matte utsträckas afwen till mellan Z? och 4a ac, derest sadane personer förut warit i Krigstjenst, i den öfwertyaelse, att sedan en 3?
ärs gammal person redan lärt och wunnit öf, ning Krigstjensten, äger hän ännu wid 40 och 45 ms alder rillräckelig kroppsstyrka och liflighet att förrätta densamma.
I anledning af den rr puncten får Utskottet anmäla den önskan, det matte ej såsom en orubbelig skyldighet föreskrifwas ben Indelta Armeens fullständiga recrutering inom tre Manader efter slUtM !Krig.
Manga anse denna pligtS uppfyllande ofta * * omö - 676 Den iz Junii. omöjligt, och man har trott, att derest det tilläts, att för vacancen erlägga en billig öfwerenskommen afgift, skulle i manga fall bade Kronans och Rust, och RotehällareS fördel mera befordras än genom recrurering, enar detta skulle bero af Kongl. Maj-tS Eget höga wal-
Men da denna önssan nu yttras, har Utssottet äfwen trott sig böra wanda Riksens Ständers uppmärksamhet pa 8 8- af Regerings, Formen, i afseende hwarpa en sa bessaffad önssan bör till Hans Kongl. Maj:t i underdånighet fram, föraS, såsom ett af dem gifwit bifall, att Grundla, gen icke hindrar Contracternes fullgörande ester för, ut ssedd öfwerenskommelse emellan Contrahenterna, antingen in natura eller genom varancé, afgift.
I anledning nf den 12 puncten, och pa det en framtid ingen twetydighet om rättigheter och styl, dighcter ma kunna uppsta, finner Utssottet sig böra anmäla en önssan om ett noga bestämmande, att fall en ägare af Indelt BatSmanS, Ryttare ella ständigt Knektehåll för sin Nummer har varancé och är i Utssrifnings-äldern, sjelf utgår för sin Rott det matte wara honom owilkorligen förbehållit, ali ester fyllda 25 ar nyttja de ConscriberadeS rätt, att ifrån Krigstjensten afgä, derest han för Noten sätt ter Karl i sitt ställe.
Utssottet har ansett detta fi mycket angelägnare, som utan ett sadant stadgande den händelse kunde inträffa, att om Lagens och Coitt tracternes innehall bvkstafwcligen följdes, mängt» Hemmansnägare inom Conscriptions-äldern, da ha» ej pa en gäng kunde tjena för Noten ochffäjom Coitt scriberad, kunde nödsakas gä ifrån sin Åborätt elltt gwarblifwa i krigstjenst längre än hans, med andrs Medborgare gemensamma pligt honom ålägger.
Z Den rz Juni l. 67?
I sammanhang med ätssilliga af defia redan omorda önssningar, will Utssottet äfwen wördsamt fotte !)liks.
Ständer anföra den, att icke mindre, än en hel Clah i sänder mä uppbädas.
Utssottet har till denna underdäniga önssan haft det ssal, att älderns werkelia sörhällande sällan af wart Presterskap med full äkerhet inom kortare perioder än äret kan uppgifvas, och att när de konssriberades antal ökes ju angre tidsrymd för uppbädningen antages, erhäller Regeringen ett större utrymme art permittera de ynglingar, som af medellöshet icke förmä leja, men antingen för sina studier, yrken eller enssildta förhälanden, pröfwas böra frän krigstjensten frikallas.
Att sä widt möjeligt är ingen konskriberad ma emot sin wilja trugas akt göra tjenst som Batsman eller till sjös, är en önssan som Utssottet anmäler, dä det är en erkänd sak, att böjelsen till en betydlig del bestämmer dugligheten till tjenstgöring pä detta element.
Erfarenheten af mängfalldiga missbruk har föranledt den önssan, att i allmänhet Författningarne rörande Läkares undersökningar om perfoners skicklighet till krigstjenst, mätte skärpas; Och dä Kongl. Maj:t§ Nädiga Reglemente utan twifwel härom mnehäller bestämda Författningar, har Utssottet trott sig bära deribland utbedja sig det stadgande, vtl sjuk-attestcr ej mätte gälla, utan ifall synbara lyten och äkommor äro för handen, hwilka göra den framställda personen »dugelig till all Kronans tjenst.
Skulle det inträffa, att nägra af de utssrifne undergått ert wanhederligt straff, eller wore känd för wanfrägd och liderlighet, är det en önssan Utssottet anhäller mätte till Kongl. Maj:t afgifwas, akt en sadan person ej mätte ställas i led med de öfrige §7?
Den ,z Juni! öfrige n k skrifne, utan en Korps Slrbetsmanffap id rattas med särstild Uniform och Besa!, der ffdaoe konffriberade döra insattas.
I toije häraf bör icke eiler någon för lega antagas, som ar wanfragda! och undergått wanhcdcrligt straff.
För att säkra Häröswer ma kunna hallas uppsigt, önskas således, att legnlngen matte häist ske inom samma Socke! .elier.
Harad eller
Stad, der den utstrisne tages
La man kan erhålla riktig reda pa den lcgdas frägl pa en Ort der han ar noga kand.
När siuteligen Utskottet i sina utlåtanden öfwe detta amne trott sig hasrva, elter sin bästa förmåga beredt en billig willighet att inaa i Kongl. Mahl»
Nådiga afsigker, och uppfyllt
Nationens fordringa att se sina fördelar bewakade; Och enär denna ali manna bewäring i en framtid stall kraftigt werk pa National-lynnets föradlrng, har Ulstvtkel tre! sig ej böra förbigå att till Lesia önskningar bifog den, det mätte wid wara allmänna uppfostrings werk (sa wäk de som redan finnas anlagde, st» de, hwilka, mera hehöfiiga efter en stigande odlms och alla Vckdborgaces ökade behof af upplysning
Den iz Juni 679 Utdrag af protscollet, hällit hos Riksens Ständers, till öfwerläggning rörande Longi.
Maj:ts Mädiga Proposition till Rikets Ständer om en förändring t utfkcifningsfättet af det fastställda Förstärkningsmanstapet, nedsatte Gärstildka Utskott i Orebro den n Maji 1812. W. D.
E^enom ingifwen Skrift sä ?rotocoIIum lade Bonde-Standets Ledamöter i Utstottet, pa sitt Atands wägnar, i följe af en med utsedde Ledanöter deraf hallen öfwerläggning yrkat, att dels för >tt underlätta legningen, dels för att i början gifwa ingdomen någon uppmuntran, öfwerenskommelse natte träffas, Socknewis efter Bewillningsgrund, litt gifwa hwarje Karl, som i ändamål af Exercering lippbadas, ro R:dr Banko för alla Fem tjenstearen, iller 2 Ndr för hwarje ar han pa sadant sätt är ysielsatt, och zz
R:dr 16 stilling samma mynt, da >an gar i fällt mot Rikets Fiender, i hwilka aflifter alla utan atffillnad borde deltaga.
Utstottet rodde, att da detta anginge en betydelig penninge - anstalter widtagas, att öfning och stickelighet denna nya allmänna Medborgerliga bestämmelse redan der matte kunna grundläggas, Orebro del n Maji 1812.
Pa chet Eärstildta Utstotkets wägnar, lU, u, von Lsson, Luci vi A Norn el Lark brosenius, sjon^ons?on. anses såsom en stags Bewillning, kunde en sadan fraga ej höra till desi åtgärd, hälst den ej genom någon ordentlig
Nennsi ifrån något Riks,Stand blifwit till det samma öfwerlemnad; hwilken förklaring under betygande af all uppriktig aktning för det wäl»illiga i förstaget, genom Protocolls-Uldrag stulle ftkffns Högloflige Ständer meddelas.
Lx krotocollo, 6. /L Lilkverstolxe.
Ut - 68 v
Den rz Junit.
Utdrag af Protocsllet, hället hos högloft Ridöerstupct och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den iz Jurin 1812.
S. D ^unit-erades till Allmänna Beswärs- och Ekonomie, Utstottet Kongl. Majkö Nådiga Propo, sirion af den 9 dennes rörande upplösning af Skan sia Wargeringen- Ur supra. Lx ?rotocc>llc>, O. silverstolpe.
Utdrag af protocsllet hället hos Högloft.
Ridderftapet ^och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den rz Jluiii 1812.
S- D. ^!ppa gjord motion af Friherre Wrangel, Henning, och Herr Pahlman, Otto Fredric, hwilkas yttranden de öfrige Refpectivc Sranden serstildt stulle communiceras, bestöt Hög löst.
Rldderffapek och Adeln enhälligt, att till Statse Utstottet med ett gynnande förord öfwerlemna, atc uppgifwa förstag, dels till ffadeslöshallande för det lidande som öfwcrgatt Osficcrarena wid Sweriges Pomersta Regimenter wid tillfälle af detta Lands tagande i besittning af Fransta Armöm, dels tili en serskilt Expectance Lönings-Stat och Accordserst ttnings-Fond för berörde Officerare.
Lx krotocollc», 6.
Utdrag af prstocsllet, hället hos högloft Riddcrskapet ^och Adeln wid Urtima Riksdagen i (örebro den rz Iunir i8l2 S. D.
O^einitterades kill Stats - Den iz Junii. 68r Stats-UtstottetDictamen af Friherre Cederström, Rudolf, hwaruti föreslås att Riksens Högloft.
Ständer matte ät Kongl.
Maj.-t uppdraga, att i händelseLandets sjelfständighet af någon främmande Magt stulle hotas, öppna Inrikes Län emot Stats, Obligationer med Ränta eller Annuiteter till ett belopp af 4 ^ 5 Millioner R-dr, och om det icke skulle till fullo erhallas, upptaga resten som Krigsgärd.
Memorial af Herr Reuterskjöld, H-Fabian, med hemställan om Lönings - ersättning för sig, såsom f. d. NegementS-O.wartermästare wid f. d. Swensta Gärdet i likhet med hwad CompagnieChefs wid samma Regemente blifwit tillagd.
Banco - Utskottet:
Memorial af Friherre Stael von Hollstein, Corfitz Ludvig, angående indragande af Disconternas utelöpande Aösignationer.
Lag-Utstottet:
Memorial af Frih. Silfwersköld, Nils, angående Wattenwerks - Agares förpligtande att dä närliggande trakter af deste Werk lida mehn, derföre taga lösen eller ersättning. patzevolance ° Utstottet:
Memorial af Grefwe Gyllenborg, Johan Henning, angående wista Provincers stiljande fran det i Kongl. Majus nådiga Proposition generelle stadgande, rörande Pastevolancen.
Ut supra, Lx krotocollo, ' 6.
Ut - 682 Den iz Junik.
Ridderstapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i wrebro den iz ^unii 1312.
S D. föredrogs a nyo Lag-Utskottets d. 9 Juni, pä bordet lagda Memorial rörande en hos Högwörd.
Prest-Standet wäckt motion om en preskriptions-tids stadfästande för rättelser i Storskiften och Enstiften, och blef i anledning af derwid gjorda anmärkningar, berörde Memorial till Lag-Utskot» tet ater remitteradt.
Ht sugrs. Lx ?rotocoUo. ^.6. 8 il ver 5t olge.
Ridderstapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen L Orebro den iz Junit 1812.
S D. biföll Högloflige Nidderstapet och Adeln Lag - Utskouets den 9 sistledne Junti pä bordet lagda och nu a nyo föredragna Memorial i anledning af Riksens Ständers Justitie Ombudsmans förslag att bestämd lösen för Gravations-bewiS matte stadgas.
Lx krotocollo, 6. 8i l ve r8tolge.
Utdrag af protocollet, hället hos Högwörd. prest-Ständet wid Urtima Riksdagen i Örebro den i; Junti I8l2. S. D.^ag-Utstottets den 9 dennes pa bordet lag de Memorial, om serskildt stadgande för lösen af Er^wations-bewis, föredrogs a nyo och bifölls.
Lx krotocollo, st. 77. ^Imuuist.
Den rz Junii. 6Zz Utdrag af protocollet, hället hos Högwörd. prest-Ständer wid Urtima Riksdagen i Orebro, den iz Junit 1812.
S- D. ä anseende till de anmärkningar, hwilka inom Ståndet gjordes, emot Lag-Utskottets den gude dennes pa bordel lagde Memorial, i anledning-af Prosten Lindeströms till Utskottet remitterade hemställan, om utstakande af witz preskriptions-lid, för klander öfwer Landtmäteri-förrättningar, blef samma utlåtande till Lag-Utskottet äterförwisadt.
Lx krotocollo, st. 77. ^ 1 mui 8 t.
Utdrag af protocollet, hället hos Högwörd.
Prest-Ständer wid Urtima Riksdagen i Arebro den rz Junit 1312.
S. D- ^§fter uppläsande af Kongl. Masts under den 2:dra i denna Manad till Herr Arke-Bistoppcn och Talmannen astätne och nu ankomne Nådiga Skrifwelft, innehällande Kongl. Majus Nådiga Besut, att tillöka Krigs,Academien pa Carlberg, med zy nya Fri-Cadekter, hwilka komma alt utgöras af Fem Preste- Fem Borgare- och Tjugu Bonde-Söner, och da Prest-Ständer uti högstberörde
Nådiga beslut med underdänigste wöxdnad ych tacksamhet, igenkände ett förnyadt dyrbart prof af Kongl. Majus ömma och alltid waksamma Landsfaderliga wärd och omsorg för sina Undersätares sanna bästa; ansag Prest-Ständet för stn del Riksens Standder bäde af böjelse och plikt päkallas, att medelst underdäniga tacksäzelse-addretzer till Hans Kongl. Majit äfwensom till Hans Kongl. Höghet 684 Den iz Junk».
Kron,Prinsen, hwilken enligt hwad Ständek har sig bekant, i denna Inrättning tagit betydlig del, tolka deras underdäniga wördnad och tacksamhet för den, na Wisa och Wälgörande författning; äfwensom att berörda underdäniga Tacksägelfe-Slddresier genom en stor Deputation, under Herr Landt-Marstalkens anförande, ma till Hans Kongl. Ma,':k och Hans Kongl.
Högh.Kron-Prinsen afRiks-Stänten i under, Länighet frambäras; Uti hwilket besiut de Respective Med,Standen skulle wördsamt och manligen inbju, das alt sig med Prest-Ståndet förena. blt supra.
Lx ?iotocollo, st. bl. ^Imhuist.
Utdrag af prstocsllet, häller hss ^ägwäcd. ^>rest-Ständer wid Urrima Riksdagen i Orebro den iz Junii 1812. S. D. Upplästes Kongl. Maf.-ts Nådiga Proposition angående Upplösandet af Skånsta Wargeringen, och Remitterades till Allmänna Beswärsvch Ekonomie-Utffottet.
Lx Brotocollo, st. bl. /rlmhuist.
Utdrag af Wälloflige Borgare.
Ständets protocoll, hällit wid Urtima Riksdagen i Orebro den iz Junit izra. S. D, ^emitterades till Allmänna Beswärs, och Ekonomie-Utskottet:
Herr Handelsmannen Segcrdahls Memo, klal om en utwidgad Magazins, Inrättning för Oottland- Dan, Den iz Junki. 685 Banko-Utskottet:
Herr Asiesioren Ar osen i i Memorial vm tillökt försträckning af Banken till Manufaktur - Di, stomen, deruti Herr Lagmannen Rönquist sig förenat, blt supra kx protocollo, st. st.
Utdrag af wälloflige Borgare - Ständets Protocoll, hällit wid Urtima Riksdagen i (örebro den iz Junii 1812. S.
D. 3 anseende till gjorde anmärkningar wid Lag, Utskottets Betänkande af den 2; sistled.
Maj» i anledning af Riksens Ständers Zustitie-Ombudsmans till Utskottet remitterade Berättelse, besiös Ståndet alt äterförwisa detta Betänkande till UtffottelS ytterligare handläggning, blt supra Lx protocollo, st. st.
Utdrag af wälloflige Borgare-Ständer» protocoll, hällit wid llctima Riksdagen i Orebro den iz Junii i8lr. S. D. 8)orgare - Ståndet har med serdeles tillfredsställelse samt under betygande af sin djupa och ! underdäniga wördnad för Kongl- Masits wid alla tillfällen ädagalagde wälbehag för sitt trogna Borgerskap emottagit Kongl.