Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
6 15 — — 18 14 45 2 3 — — 24 — — — 8 166 — — 12 — 65 — — — 1,415 33 30 — 7 24 — 24 — 16 6 12 — — 12 — — 12 24 — 12 — — — — — — — ” 34 z 6 __ — — 1,310 21 9 24 — 286 6 3,152 36 8 — — .— 8 16 — 6 — — — 103 1 2 — 36 — 22,014 21 - 27,166 25 3 R:dr | s. 20 1 1 fl 41 21 42 lt:dr 20 590 20 625 2,308 10 8 231 3I 101J 6 J 8 j 10,246 j 13 110
R:dr | s. 146 18 947124 250 86 14 142 11,680 107 1,534 546 17,666 2,51 I 52 24 20 6,617 2,041 2,067 248 689 3,140 41 33 471 155 10 11 5 5 62 205 3 31 90 7 98 64 17 130 2,234 313 797 103 8 9 2 o 4 1,153 149 5 665 20 14 1,865 87 154 275 191 248 5 29 21 11 4,028 13 2,413 70,648 44 44 1 Ständiga Räntor.
Jordeboksoch Hemmantals-Räntor.
R:dr 370 307 2,700 1,463 1,360 198 96 142 67,914 13,000 22,784 857 813 842 4 282 1,684 93 96 250 56 1 713 20 2 306 290 76 431 105 922 40 2^ 235 39 278 160 103 119,084 Krono-tionde.
R:dr 60 73 10,112 2,556 110 26 36 10,824 2,910 3,447 392 254 102 60 52 454 342 32 75 18 13 22 40 84 2 4 25 30 125 238 110 1,014 248 107 42 71 31 34,024 R:dr 877 177 4,492 188 120 115 32,926 9,195 10,748 2,747 944 467 269 4,588 146 400 5 25 298 152 16 184 146 1,356 1,284 8 1011 10 4 38 — R:dr 28 87 58 43 1 37 1,454 15 112 81 3,042 948 14 2 4 2,398 588 721 82 64 343 12 8 205 148 3 15 6 2 18 60 1 6 17 26 17 7 466 1,981 310 143 38 103 36 1 30 214 71 27 96 58 25 7 4 10 164 833 5 4 72,472|44) i| 15,366 24 Gernings ören.
Tionde och Räntor af Bruk, Bergverk samt andra Verk.
R.dr 27 16 R:dr 2,525 4,387 169 — | 361 Kl — 7,0821 4 R:dr 28 87 58 43 1 1,285 1,454 560 7,408 81 14,618 4,865 510 246 297 114,063 25,695 37,702 4,081 2,077 1,756 76 612 6,932 584 280 740 6 10 101 33 1,095 32 49 852 469 243 872 369 3,760 2,239 310 380 147 237 39 1,671 171 2,740 4,458 196 96 58 25 7 4 1 860 5 4 to] 248,0651 4 7 I KJereci-Statens underhåll.
Falligför sörjning Skjuts.
Diverse af- gifter, onera och allmänna besvär.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. 1, — — — — 155 — 43 — — 33 — — 231 — 92 242 _ _ 82 32 14,942 3 0 — — 818 3 0 — 163 21 — 231 32 — 1,213 41 — 673 14 — — — — 1,024 — — 265 28 — 16,810 35 9 — — 615 — — 155 140 — 910 374 _ 141 32 594 44 225 30 10,597 0 3 — — 55 — — 10 — — 10 — — 75 — — — — — 16 32 1,204 10 — — — — — — — — — —— — — 2 1 2 2,399 29 8 730 — — 267 24 — 49 36 — 51 — — 368 12 _ 155 46 367 24 115 1 2 — — 18 28 — 11,580 18 0 2,418 l 1 2,408 4 7 16,406 24 2 7,155 13 3 13,144 16 5,169 24 72 40 — 107 24 3 277 1 7 8 30 29 — 53 21 — 361 19 8 79 9 4 177 16 92 1 2 — — 13,597 36 — 1,801 16 1 450 20 10 383 34 4 2,635 29 3 1,011 25 8 2,157 2 4 752 26 — — 225 25 — 1,273 28 10 271 31 5 266 2 5 1,811 14 8 675 1 2 1 1 — 1,305 16 569 40 — — 29,335 9 7 23,884 9 9 5,407 23 _ 5,163 14 8 34,454 47 5 15,424 44 2 24,181 35 5 28,326 38 16,578 4 — — 7,625 28 3 6,630 42 — 1,795 38 9 1,413 35 1 9,840 19 10 3,277 5 1 3,391 29 7 6,593 36 4,506 22 2,072 35 11 349 19 10 243 8 4 62 4 6 39 — — 344 12 10 68 37 5 59 25 3 324 1 2 173 28 — — 125 — — 47 — — 10 24 — 10 24 — 68 — 29 8 — 58 32 99 38 — — 118 3 2 — 35 — — 8 — — 7 — — 50 — — 29 24 55 32 115 49 1 6 — — 20,684 3 3 0 18,452 27 4 4,976 38 7 4,037 4 1 9 27,467 1 l 8 9,208 28 1 I 9,970 35 17,038 16 13,974 2 — — 48,782 — — 4,856 40 — 1,255 40 10 956 42 6 7,069 27 4 2,479 l 1 9 3,678 27 3 5,650 20 4,313 20 — — 7,.509 33 9 6,089 — 10 1,677 30 1 1 1,267 4 —
9,033 35 9 3,100 45 7 4,196 4 1 6 6,762 32 5,334 4 4 711 4 2 — • — — 930 47 5 250 20 3 188 1 4 6 1,369 34 2 575 26 1 _ — 1,164 1 4 500 24 430 — — 458 24 10 479 13 8 133 12 — 116 1 1 728 26 9 363 29 4 — — 588 30 279 20 — — 80 17 — 1,771 — — 474 12 — — — 2,245 12 — 1,179 12 l — — 2,568 34 626 44 — — 190 — 87 — — 24 — — 18 — — 129 — — 46 ___ 75 135 73 — — 153 40 1 108 24 9 30 32 6 20 20 6 159 29 9 49 43 8 46 46 9 127 — 85 — — 2,278 4 3 3 1,159 3 2 — 311 44 8 237 12 — 1,708 40 8 596 — 7 858 18 4 1,686 8 1,032 2 4 — — 1,293 12 — 670 32 — 175 41 — 147 — — 993 25 — 355 2 0 2 704 8 1,051 32 657 2 — — 90 24 — 48 — — 10 24 — 9 24 — 68 — — 24 8 — 58 32 66 37 — — 187 — — 94 —- — 25 — — 18 — — 137 — 56 — — 78 146 85 — — — — 20 — — 0 24 — 4 24 — 27 — - 13 — — — — 20 — 6 32 — — — 12 — — 8 16 — 1 30 1 36 11 40 _ 9 20 20 _ 21 24 — — 49 30 — 21 — — 10 — — 20 28 — 51 28 — 24 30 — — — — 23 — — 186 44 — 80 12 — 33 44 — 60 4 — 174 12 — 93 1 7 — — — — — 89 36 — — 8 1 8 — 1 16 — 1 6 — 1 20 — 3 42 — 2 39 — — — — 2 28 — — 54 — — 80 — — 13 24 — 17 24 — lil — 42 — 7 — — 75 43 - — — 24 — — 116 — — 31 34 — 27 28 — 175 14 — 84 1 1 — 78 10 — 176 32 102 24 — — 90 33 1 1 103 1 2 — 25 39 0 15 — — 144 3 6 23 24 5 12 13 8 104 30 —
67 24 — 43 3 0 — 14 8 — — — — 14 8 2 28 15 1 6 G — — 222 4 t 1 32 16 — 2 9 — 7 40 — 42 17 — 6 32 — — — —- — — 21 24 6 — — 69 47 0 — — — — — — — — 1 8 — — 4 3 2 — — 125 3 2 — 270 18 — — — — — 270 18 — — — — 7 30 — 3,295 4 — 324 24 — 1,079 44 — 4,699 24 — 342 44 — 2,109 38 — — — — 62 2 8 — — — 67 — — 129 28 — 15 16 — 233 20 — — — — 264 2 4 — 30 — — 88 30 — 383 6 — 242 12 — — — 129 21 — — ■ 4 9 24 — 13 24 — 5 32 — — — — — 59 45 6 44 5 15 24 — 1 1 1 - — — — -— - — — — — — — — - — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 371 3 0 — 122 36 — 19 — — 513 2 4 — 75 8 — — 126 9 — — — — 18 30 — 9 36 — — — 28 1 8 — 1 — — — — — 35 25 _ — — — 4 3 2 — 2 12 — — — 6 44 — — — — — — — — — — — — - - — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — :— — — _ — —- 4 — — — — — — — — — — — — — — — _ — — — — 529 28 10 49 44 9 11 12 — 590 3 7 7 210 40 — — — — — 38 20 6 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — -— — — — — — — — — — — 55 6 2 3 12 — 4 12 — 62 30 2 31 — — 7 3 2 — — — — 50 — — 10 — — 12 24 — 72 24 — 46 — — — — — — 100 32 — — — 30 —
101 20 — 50 — — — — — 12 — • — — ■ — — — — — — — — -— — — 44 — — — — — 2 8 — • — — — — — — — — — — -— — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — —— — — — — — — — — 7 36 — __ — — — — ■ — — — — -— — — — — — — — — — — — — — — — _ — _ — — _ 3 1 6 — — — — — — — — 43 12 — 43 12 — — — — — — — 20 — — — — — — — — — — — -— — — — — — — — — _ — — — — — — — — — — —— — — — — T- — — — — — — —— — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — ■ — — — — -— — — — — — — — — — — — — — * — — — — — — — — — — — — — 2 32 — — — — — • — — — — — — -— — — — — — — — — — — — — — — — — — — — -— — — — — — — — — — —r — — — — — — — — — —’ — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 10 — — — — — 42 — — — — — — 42 — — — — — — — — 214 42 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 89 36 — — — 226 315 36 94 — — 406 1 — — — — — — — — — — — — — — — — — 15 — — — — — — — - — — — ■ — — — — — — — — — 49,291 2 134,837 35 10 88,067 6 2 20,897 1 7 18,945 6 5 127,909 14 2 48,498 41 5 47,673 40 9 91,85?
42 59,463 4 -I Summa Stats-Bidra R:dr 822 19,153 19,345 10,818 1,221 5,565 55,028 1,558 29,098 5,215 180,586 42,611 3,956 688 736 219,025 99,710 75,708 8,651 5,015 11,597 766 1,268 15,564 5,794 635 1,440 78 10 200 244 1,844 53 412 1,583 919. 417 1,230 462 4,287 11,633 1,002 1,932 330 290 47 2 4 3,539 385 11 665 13 2 4 — 23 4 5,446 13 4,545 27 451 33 490 13 401 20 277 — 5 — 44 6 25 39 14 12 13 4 339 36 67 36 1,415 3 3 8 42 42 — 16 32 12 24 2 36 103 8 70 — 2,457 33 5,704 18 33 16 2,417 28 2 38 3 T 42 42 4 25 42 3 18 24 20 6 38 5 10 23 24 46 14 3 2 2 20 35 31 19 26 33 20 31 20 26 32 27 34 30 3 0 C 1 1 1 37 4 35 l-l 878,2401421 Stockholms Läns Lands-Kontor den 1 September 1850. II.
Normelli.
Till Berättelsen öfver Stockholms
Län för åren 1851—1855.
Statistisk TlB£IiL ofver Städerne Inom *T< HH C Jord.
Utsäde af Afkastning, sedan utsädet är afdraget.
CD Potates. Ilvete. 50 050 qq Korn.
Hästar Oxar. / Kor. Ungboskap. *>1 Svin.
Bruk, Manu- fakturier, Fabriker, Qvarnar och Sågar.
Efter Irsta Artikeln.
Tnld Tnld Tnld Tnld T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r St.
R:dr s. r. Södertelje 309f 3274jj( 385,^ 1,460153 ',17 3 lis 6 58 8 42 8 6 120 36 370 49 240 50 42 1,100 58 52 110 41 29 115 — 237,342 — — 51,024 16 — 31,882 32 - 128 6 146 23I| 1703 403J 806J 11 20 72 20 10 4 6 25 120 432 100 50 20 30 175 42 8 130 10 80 108 - 223,815 — — 24,885 — — 29,975 — — 113 12 96 1923 641 880| 1,137 3 55 12 43 10 14 25 2 115 72 215 35 84 15 5 690 29 12 59 2 25 24 — 53,118 — — 16,395 — — 2,333 16 — 47 6 Östhammar . < 116 - — — — — - - 20 — — — - — — 120 25 — 60 12 29 50 — 71,322 16 — — — — — 63 12 Öregrund 153 20 221 454 695 45 — 5 3 — — - 42 — 30 15 — — - 252 7 — 85 — 37 18 53,520 — — 18,663 32 — — — 66 18 146 23 24 209 256 1 2 6 2 4 - 1 24 16 30 10 16 5 120 8 — 18 1 8 20 2 85.4S5 — — 16,100 — — 3,310 — S u dj m a 9 66as 794133 865 pjg 3,408jW 5,068333 24| 40 184 70 14J 15 346 244 1,077 209 390 85 82 2,457 169 72 462 66 208 335 2 724,602 16 — 127,068 67,507 — 418 6 Stockholms Läns Lands-Kontor den 1 September 1856. EJ.
Lan för åren 1851 till och med 1855.
Onera och Allmänna Besvär.
Kostnad för Städernas underhåll.
Arrende Medel.
Väghåll ning.
Bosknpso och Åkerskatt.
Bränvins afgift.
Kapeila ners.
Jord, Hus, Tomter och Inrättningar.
Personer, som ej höra till viss näring.
Borgerlig Näring.
R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R.dr R:dr 333 361 320 1,800 2,989 177 329 2,717 826 369 400 1,057 1,773 200 to 288 10 24 981 26 1,250 697 1,973 1,909 702 12,262 7,544 38 278 144 1,196 166 750 32 1,023 32 1,328 148 152 32 45 287 20 162 23 35 488 271 2,207 39 169 404 376 331 101 183 36 456 32 1,263 729 3,049 23 20 166 438 40 336 158 1,167 30 170 130 44 2,159 29 105 224 366 716 451 180 1,713 913 1,592 1,929 726 596 130 5,682 329 306 4,698 4,733 1,980 552!30 3,265 1,512 26 1,182 28,936 6,577 KONGL. MAJrTS BEFALLNINGSHAFVANDE» UTI NYKÖPINGS LÄN TILL i underdånighet afgifna FEMÅRS-BERÄTTELSE för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855.
STOCHHOLM, 1859.
P. A. NOBSTEDT & SÖ NE K, KONGL.
BOKTRYCKARE. liHlerdånig berättelse örn tillståndet i Statistiskt och Ekonomiskt hänseende i Nyköpings
Län åren 1851-55. § *•
Liii nets ull intin tu t beskaffenhet.
{Nyköpings
Liin, som till sin omfattning och belägenhet samt indelning i administrativt, judicielt och ecklesiastikt hänseende är i föregående underdåniga berättelse vordet fullständigt beskrifvet, företer en lika rik som vacker omvexling af, till en stor del, skogbeväxta höjder, bördiga dalar samt större och mindre sjöar.
Den från Nerike vid Hjelmarens södra strand inkommande, 2 till 300 fot höga berg- och skogsås, som med en temligen utplattad rygg i ostlig och nordostlig rigtning genomlöper Länet till Södertörn, utgör begränsningen emellan Hjelmarens och Mälarens, å ena, samt Östersjöns vattensystemer, å andra sidan.
Mot norr utskjuter den några breda och skogiga förgreningar, af hvilka den betydligaste, Kjulaåsen, skiljer de största, til! denna del af Länet hörande vattendrag, Åkers- och Ärla-åarne, som utfalla, den förre i Mälaren, men den sednare i Hjelmaren.
Österoch Vester-Rekarne härader, belägne på vestra sidan af Kjuiaås, men på hvar sin sida om Eskilstuna å, Hjelmarens utlopp till Mälaren, äro hufvudsakligen en stenbunden slätt, som likväl genomskäres af lägre ulgreningar såväl från nämnde ås, som från den för Länets vattendrag bestämmande jordhöjden.
— Åkers och Selebo härader, belägne öster från Kjuiaås, omvexla med dalar, skogsbackar och åsar inåt landet, mera branta berg mot Mälaren, samt större och mindre sammanhängande bergåsar vid södra gränsen, men kunna, då bergen endast på få ställen uppnå 300 fots höjd, i allmänhet räknas till slättland.
Från södra sidan af förstnämnde bergrygg eller vatlendelare utgå flere mera eller mindre betydliga utgreningar, åtskiljande otaliga dalgångar och sjöar, de sednare till en del af ganska betydlig utsträckning och synnerligen oregelbundne.
Endast en af dessa förgreningar, den som följer Trosaån genom
Daga härad och seder - 4 mera utgör gränsen emellan Rönö och Hölöbo härader, fortlöper till hafvet, men de vestligare armarne, som genomstryka Oppunda och Willåttinge härader, stadna mot Nyköpingsåns vidtutgrenade vattendrag.
Söder eller sydvest om dessa framlöper den mera betydliga och storartade Kolmårdsåsen, som skiljer detta Läns dalgångar från Linköpings Läns nordliga, mot Bråviken sluttande dalsträckningar.
Till denna del af Länet hörer, jemte Daga härad, hela konungadömets domsaga, deraf Oppunda härad, som är beläget vid gränsen mot Nerike, har betydliga slätter och temligen vidsträckta, men föga kuperande skogsmarker.
Willåttinge deremot, liksom Rönö och Hölöbo härader, jemte det till Lifgedingets domsaga hörande
Daga härad, äro, särdeles det förstnämnda, mera kuperade, och Jönåkers härad äger i de söder belägna Björkviks, Kila och Tunabergs socknar samt en del af Lunda ocb Stigtomta socknar rik skogstillgång med mera och mindre kuperade trakter, men den återstående delen af detta härad är öfvervägande slättland.
Af ofvanomförmälde hufvudsakliga utlopp för Länets många sjöar är Nyköpingsån det betydligaste, hvars Hodområde, ett bland de största i Sverige, upptager en areal af 24 qvadratmil eller ungefärligen 3/8:delar af hela Länet.
Å slättbygden, äfvensom i de skogsrikare socknarnes äldre slätter, är den rådande jordmånen stark och bördig lera, dock förekommer den inom Oppunda härad samt i vissa delar af Mälarebygden mer och mindre uppblandad med sand.
I de egentliga skogstrakterne deremot lärer skogslera, lättjord och mojord vara öfvervägande, likväl ej utan omvexling med bättre lera.
Endast några få socknar, tillhörande Pvekarne härader, lida fullkomlig skogsbrist, men större delen af Länet har ännu en emot behofvet fullt svarande skogstillgång, som, väl vårdad, jemväl skulle utan tvifvel lemna ett icke obetydligt öfverskott till afsalu.
För hushållningen med såväl de enskilde, som de icke obetydlige allmänningsskogarne skall här nedan på sitt ställe närmare redogöras.
Uppodlingen af jord, som dertill finnes tjenlig, fortgår med förökad ifver, och landtbrukare, som äga den jord de sköta eller äro försäkrade om någon längre tids besittningsrätt dertill, lära väl nästan utan undantag hafva genom odlingar och ett ändamålsenligare brukningssätt beredt sig deraf en högre afkastning.
Men brukare af andre underlydande hemman, som till större delen äro af Irälsenatur, äga vid det förhållande, att de åt körslor och dagsverken vid herregardarne få offra en betydlig del af sin arbetsstyrka, föga tillfälle alt egna någon tid till jordbrukets förkofran.
Ett företag af mera omfattande beskaffenhet i omförmälde hänseende är för närvarande under verkställighet.
Sedan genom anställde undersökningar blifvit utrönt, att genom fyra fots sänkning af Långhalsens, Hallbosjöns och Yngarns jemte 5 några mindre sjöars vattenytor, omkring 5,859 tunnland 16 kappland jord, tjenlig till odling, skulle vinnas, samt kostnadsförslag och arbetsplan blifvit uppgjorde och af Eders Kongl. Maj:t i nåder fastställde, hafva de vattenverk, som enligt planen skolat rifvas, blifvit utan rättegång inlöste emot 50 procent förhöjning utöfver det af utsedde gode män i stadgad ordning å dem satte värden, hvarefter arbetet, dertill Rikets sednast församlade Ständer beviljat ett för fem år räntefritt lån å 50,000 R:dr Banko, våren 1855 börjats och med oförväntad hastighet framskridit.
Dock lära oförutsedda svårigheter vid arbetets utförande uppstått, hvari genom, ej mindre än till följd af betydligt ökade arbetslöner, kostnaden torde komma att öfverstiga den beräknade.
I nästa underdåniga berättelse lärer Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande få tillfälle att redogöra för resultaterne af detta storartade företag.
I sammanhang härmed torde Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande få i underdånighet anmäla, att på enskild bekostnad verkställts sänkning åren 1852 och 1853 af den så kallade Prestsjön i Näshulta socken och år 1855 af Borssöknasjön i Gillberga socken.
Enligt de upplysningar, som derom meddelats, har genom förra sänkningsarbetet, derför kostnaden, oberäknadt de temligen dryga utgifterne för redan företagne odlingar, uppgått till ungefär 666
R:dr 52 sk. banko, kyrkoherdebostället vunnit omkring 100 tunnland odlingsbar jord och sannolikt lika mycket tillfallit säteriet Magda, som med prestgården till hälften delat kostnaden, hvaremot jordvinningen till följd af sednare sjösänkningen, som skall kostat omkring 1,200 R:dr banko, endast uppgår till 40 tunnland.
Om följderne af dessa arbeten, der kostnaderne på förhand med svårighet låta sig beräknas, ännu icke visat sig fullt motsvara förhoppningarne, lärer dock kunna antagas, att de äro tillräckligt lönande för att uppmuntra till efterföljd och tillfredsställa den aktningsvärda företagsamheten.
Förbättringen af allmänna landsvägen emellan Jäders gästgifvaregård och gränsen mot Linköpings Län, hvartill Eders Kongl Maj:t i nåder beviljat ett anslag af 19,900 R:dr banko, har blifvit efter den uppgjorda planen fullbordad samt arbetet i Juli månad nästlidne är afsynadt och godkändt.
Yägomläggningen för undvikande af de så kallade Vammelbackarne på vägen emellan Ramsta och Flens gästgifvaregården för verkställighet hvaraf ett statsanslag, stort 2,575 R:dr banko, jemväl blifvit i nåder beviljadt, har äfven under förra året påbörjats, men före dess utgång icke hunnit fullbordas.
För anläggande af en kanal emellan Eskilstuna och Mälaren, dertill Rikets sednast församlade
Ständer beviljat ett anslag utan återbetalningsskyIdighet af 100,000 R:dr banko, att med Veidel årligen under 5 år utgå, har den af bolaget utsedde arbetsdirektion trädt i verksamhet och arbetena äfven under nästlidne år påbörjats. 6 Någre ytterligare anslag till allmänna arbeten eller större odlingsföretag hafva under den tid, denna berättelse afser, icke kommit Länet till godo.
Klimatet företer egentligen inga andra egenheter, än att våren och till följd deraf äfven skördetiden inträffa något sednare i de vid Östersjön belägne orter, än i de inre delarne af Länet. § 2.
Sednast afgifna underdåniga femårsberättelse upptager Länets folkmängd år 1850 sålunda: å Landet: Mantalsskrifne Män 26,941.
» Qvinnor 28,955. 53,894. icke Mantalsskrifne Män 25,456.
Qvinnor 27,172. 52,628. iq8,522. och i Städerne tillhopa 10,579.
Summa 119,101.
Enligt 1855 års mantalslängder utgör deremot folkmängden ä Landet: Mantalsskrifne Män 27,211.
» Qvinnor 28,950. 56,161.
Skattefrie
Män 26,623.
Qvinnor 28,255. 54,87(5. 111>037, och i Städerne tillhopa 11,036.
Summa 122,075.
Folkmängden har således under ifrågavarande 5 år ökats med 2,972 personer, eller nära 2'4 procent.
Linder de föregående qvinqvennierne sedan 1820 har folkmängdens tillväxt under 4 varit starkare, men endast under 2:ne eller åren 1826—30 och 1846—50 varit ringare, enligt hvad vid jemförelse med sednast afgifne underdåniga berättelse inhemtas.
Då inga utvandringar till främmande länder från detta
Län ägt rum och ej heller någre sjukdomar härjat, som kunna anses i någon väsendtlig mån hafva verkat 7 hämmande pä folkmängdens tilltagande, torde orsaken dertill, att folktillökningen ej synes hafva fortgått i jemnbredd med den allmänna välmågan, hufvudsakligen böra sökas i de stora utflyttningarne till andra orter, och särdeles hufvudstaden, som frän Länet årligen erhåller ett ganska betydligt antal tjenstefolk.
Enligt Tabell-kommissionens sednast afgifne berättelse öfversköt de utflyttades antal de inflyttade under åren 1846—50 med 1,693 personer, så att, ehuru nativitetens öfvervigt nämnde tidskifte upptages till 3,142 personer, folkmängdens tillökning likväl uppgick till endast 1,449 personer.
Jemföres folkmängden med Länets areal, som efter afdrag af vattenytan beräknats till 59 qvadratmil, men hvarifrån rätteligen äfven borde, om förhållandet vore kändt, afräknas den fasta yla, som är till odling oduglig, så visar sig att Nyköpings Län, med en befolkning af endast 2,034 personer på qvadratmilen, ännu hr ganska glest befolkadt i jemförelse med förhållandet ej blott i de flesta andra Europeiska länder, ulan äfven med åtskillige orter inom Riket, of hvilka Malmöhus
Län har en befolkning af mer ari 5,500 och Blekinge öfver 4000 personer på qvadratmilen.
Folklynnet företer inom
Södermanland mindre än å andre orter någon provinciel egenhet.
Man har, måhända icke utan skäl, velat från historisk grund förklara den förmedlande karaktär, som ännu utmärker Södermanlands allmoge.
Mindre trög än Uplandsbonden är han deremot mera böjlig än den välmående Ostgölhen, men med båda äger han gemensamt en viss senfärdighet i sitt arbete.
Öfverlemnad åt sig sjelf har han ett fogligt sinne, som afhåller honom både från våldsamma uppträden och onödiga rättstvister.
Från denna allmänna karaktär göra dock invånarne i Österåkers samt Öster- och synnerligen Vester-Vingåkers socknar undantag.
Genom åtskilliga seder och bruk, mera lillighet och en herrskande böjelse för handel utmärker sig ännu särdeles befolkningen i sistnämnde socken.
Der, liksom i Österåkers samt Östra Vingåkers socknar, har sedan längre lider tillbaka nyttjats för hvarje socken utmärkande klädedrägter, som likväl pä sednare tider, af hufvudsakligen ekonomiska skäl, börjat alltmer komma ur bruk, och i den mån de hinna att mera allmänt adäggas, torde ock sk ilja ktigheterne i folkets seder och lynnen försvinna.
Södermanlänningens ringa åtrå efter rättegångar lemnar Hans Excellens Herr Justitie-Statsministerns Embetsberättelse det ojäfak tigaste vittnesbörd, då deraf kan inhemtas, att åren 1851, 1852 och 1853, och sannolikt ännu längre tid, antalet civila mål, som vid domslolarne gjorts anhängige, varit i detta Län, i förhållande till folkmängden, lägre än i något annat.
För att ådagalägga hvilken be - 8 tydlig skillnad i detta hänseende förefinnes, torde en jemförelse emellan de Län, som med hvarandra äga ungefärligen lika stor folkmängd, icke sakna sitt intresse.
Autalet civila mäl och ärenden vid Häradsrätter åren 1851. 1852. 1853. i Nyköpings Län 664 632 649 » Stockholms » 1,896 2,128 2,545 » Örebro » 3,283 3,572 3,353 » Gefleborgs » 3,244 3,873 3,941 » Kronobergs » 1,595 1,696 1,733 >, Hallands » 2,089 2,414 2.184 » Blekinge » 2,168 2,800 2,912 Uti denna beräkning äro de hos Agodelnings-Rätterne handlagde skiftesärenden likväl icke upptagne.
Vill man för bedömande af sedligheten rådfråga brottmåls-statistiken, erhålles visserligen icke ett lika fördelaktigt resultat, dock intager Nyköpings
Län äfven i detta afseende ett bland de främsta rummen.
Endast Stora Kopparbergs, Gottlands, Jemtlands och Norrbottens Län för 1851, Upsala, Westerbottens samt Götheborgs och Bohus län för 1852 och Westerbottens
Län för 1853 visa ett bättre förhållande.
i Nyköpings Län i Hela Riket i Nyköpings Län, å Landet i Hela Riket Under det sålunda tvistemålen under nyssnämnde år ungefärligen bibehållit sig vid samma låga antal, samt någon anmärkningsvärd förändring i numerären af för brott och förseelser sakfällde personer icke ägt rum, hafva dock de egentliga brottmålen visat ett bestämdt aftngande, enligt hvad följande officiella uppgifter innehålla.
För svårare, i allmänhet urbota, brott sakfällde personer utgjorde nemligen: på Landet hela Länet. 185 1852 80 » 156 » 1853 69 » 127 »
Härvid företer sig en ganska anmärkningsvärd skillnad emellan brottslingarnes antal i städerne och på landet, och till detta för städerne ogynnsamma förhållande lärer väl Eskilstuna, med sin stora befolkning af smeder och manufaktur-arbetare, och hvarest 1851. 1852.
1853. en sakfälld på 149 155 139 personer » » » 106 94 89 » » » » 265 227 219 » » » » 177 184 142 » 9 och hvarest fyilerilasten, ehuru der, såsom annorstädes, nu i allmänhet i aftagande, varit bemärkt såsom mer än å andre orter allmän, hufvudsakligen hafva bidragit.
Afven fång-antalet har under förevarande qvinqvennium från och med 1832 oafbrutet förminskats; dock förekommer härvid att, i likhet med förhållandet med skuldfordringsmålen, enligt hvad derom vidare här nedan skall visas, antalet fångar under denna tidsperiod uti icke så obetydlig mån öfverstiger de nästföregående årens.
Orsaken härtill kan likväl icke tillskrifvas mindre goda skördar, men vid början af detta tidskifte inträffade, till följe af missgynnande konjukturer i andre näringar, en stockning i penningerörelsen, som vållade en allmän penningeförlägenhet.
Enligt Styrelsens öfver fängelser och arbets-inrättningar underdåniga berättelser, utgjorde antalet personer, transportfångar oberäknade, som i Nyköpings länshäkte och under tiden tillkomna Eskilstuna kronohäkte hållits förvarade: år 1848 310 personer » 1849 293 » » 1830 329 » »1831 416 » » 1832 426 » » 1853 371 » » 1854 323 »
Och ehuru förminskningen fortgått äfven år 1855, lärer det likväl få antagas, att sedan straff-arbete blifvit en påföljd för hvarje tjufnadsbrott, fångvårdskostuaden, om ej fång-antalet kommer att åter ökas.