Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad nu först angår redovisningen för de J genom prenumeration eller försäljning af dessa handlingar influtne medel samt öfverblefne ex* emplaren af Protocollerne och Bihanget vid si.» sta eller 1815 års urtima Riksdag; så har Herr Cantzlie-Rådet Silfverstolpe ej mindre uti des» anrnärknings-memorial, än ock uti en serskild till Stats-Utskottet sedermera ingifven Promemoria anfört, huruledes behörig räkning vors gjord för hvad genom dess befattning sista Riksdagen trycktes af Bihanget; samt att någon brist uti exemplaren ej skall finnas, när allt blifver utaf vederbörande aflemnadt; derjemte Herr Cantzlie-Rådet yttradt den önskan att antingen Stats-Utskottet, Kongl.
Stats-Contoiret eller Riksgälds-Contoiret måtte genom sin Et* gärd bringa frågan till slut samt meddela honom decharge.
Och då Stats-XJtskottet, i dess förra yttrande i detta hänseende föreslagit den utväg som fanns lämplig för ändamålet samt detta förslag äfven utaf de 3tne öfrige respective Riks Stånden är bifallit; så lärer dervid komma att förblifva.
Beträffande åter dispositionen af de öfver* blefne exemplaren utaf Bihanget till förra Riksdagens Protocoller; så enär utdelningen deraf; på sätt Högvördige Präste-Ståndet samt Hedervärda Bondo-Ståndet för godtfuanit, likväl sy - 1598 Stats-Utskottets
B et nes bero pä den närmare utredning af tillgången, som af Herrar Fullmägtige i Riksgälds* Contoiret skulle ombesörjas efter emottagandet af redovisningen för desse exemplar; har StatsUtskottet trodt sig böra hemställa, att till en början endast må böra utdelas nödige exemplar för Herr I/andtmarskalken och Herrar Talmannen samt Stånds-Cantzlierne, ett hvardera till Herrar Fullmägtige i Riksens Höglofl.
Ständers Rank och Riksgälds-Gontoir 2:ne Exemplar vid hvardera Verket samt för öfrigt åt Academieoch Gymnasii-Ribliotekerne hvardera ett exemplar.
Vidkommande slutligen, huru för kostnaden till denne Riksdags Protocoller med dertill hörande Bihang må böra redovisas; så får Utskottet, i följd af dess förra förslag, tillstyrka, att de Herrar och Män som nu haft sig uppdraget, att ombesörja tryckningen och försäljningen af Protocollerne; Äfvensom Höglofl. Expeditions-Utskottets Secreterare hvad Bihanget angar, måtte aflemna redovisningen för de influtne medlen så val som för de öfverblifvande exemplaren till Herrar Fullmägtige i Riks* gälds-Contoiret hvarifrån medlen till tryckningskostnaden utgå, och sådant på sätt Stats-Utskottet uti serskildt
Utlåtande för denne dag i afseende å Bihangets öfverlemnande föreslagit; Hvilket alt vördsamligen .hemställes Riksens Höglofl.
Stockholm den 28 Maji 1818. Stats-Utskottets Betänkandcn. 1599 N:r 271.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver Höglofl.
ExpeditionsUtskottets Memorial af den 2.3 Mars 1818, angående förvaring s - rum för öfverblifvande Exemplar af Bilt änget till Riks-Ståndens Protocoll. Tvenne af de Respective Riks-Stånden, nemligen, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Präste-Ståndet och Hedervärda BondeStåndet hafva till Stats-Utskottets yttrande remitterat Höglofl.
Expeditions-Utskottets till Rikets Höglofl.
Ständers under den 23 nasti.
Martii afgifne Memorial, deruti anföres, att, då afsättningen af Bihanget till RiksStåndens Protocoll icke skall hunnit längre, än att en mängd Exemplar tills vidare behöfva något serskildt förvarings-rum, Höglofl. Expeditions-Utskottets Secreterare anmält sig, att aflemna desse Exemplar i Kongl. Stats-Coritoiret, der enligt Riksens Ständers Beslut, redovisning för de qvarblifvande skall ske, men att Kongl.
Stats-Contoiret vägrat dem emottaga.
— Vid sådant förhållande, och emedän hvarken Boktryckare eller Bokhandlare kunna belastas med ifrågavarande Exemplar samt det synes i sin ordning att hela upplagan af hvarje ark ifrån Boktryckarne lefvereras, innan trycknings-kostnaden för samma ark dem godtgöres, begär Höglofl. Expeditions-Utskottet Rikets Höglofl.
Ständers Förordnande, hvarest, antingen i Kongl. StatsGootolret, eller till äfveatyrs i Riksgälds-Gan - a6oo Stais-XltskottitS 'Setäniandetil toiret, Boktryckare ma anvisas, att efter liand och i den molin tryckningen skall betalas, lef* ■verera de exemplar, sorn icke lemnäs tili Bok^ lådorne.
Borgare Ståndet har Ster, med bifall till Höglofl. -Expeditions Utskottets Memorial angående lefvereringen af de exemplar utaf Bihanget till RiksStåndens Protocoll, hvilka icke till försäljning i Boklådan afletnnas, ansett i det Stats-Utskottet borde anmodas, med Herrar jTullmägtige i Riks-Gäkls Contoiret öfverens* komma om något i detta afseende tjenligt för* varingsrum, hvarest så val återstoden af Bi* hanget kunde, på sätt föreslagit blifvit, få lef— vereras sorn ock till någon utsedd person ibland RiksGälds-Contoirets Tjenstemän, derstädes lemnäs de vid Riksdagens slut öfverblefne Exemplar af RiksStåndens Protocoll, af hvilken , jemte vården af mottagne handlingar, det skulle åligga, att icke allenast under Riksdagens fortgång, utan ock sedermera, uppå skeende Requisitioner, utlemna nödige Exemplar till de Bokhandlare, som försäljningen sig åtaga; hvarefter de inflytande medlen, böra uti Kongl, StatsContoiret redovisas och behållningen på Trycknings kostnads-Räkningeri godtgöras. Efter det Herrar Fullmägtige i RiksGälds* Contoiret häröfver blifvit hörde, får Stats-Utskottet följande Utlåtande afgifva.
Då det, såsom en tjenstpligt, åligger Höglofl. Expeditions-Utskottets Secreterare, att besörja Redactionen och tryckningen af Bihanget till Riks-Ståndens Frotocoll, så väl under påstående Riksdag, sorn ock derefter, intilldess Stäts-Utskottets Éetänkanden.
1601 tryckningen blifvit aldeles fullbordad, anser Stats-U tskottet, det också vara uti sin ordning, att han, så länge tryckningen fortfar, eiri. o t ta* ger och under sin vård behåller hvad som från Boktryckerier ne lefvereras och icke omedelbarligen derifrån aflemnas till Bokhandlare till försäljning.
Och derest uti de rum, sorn af Höglofl.
Expeditions Utskottet disponeras, skulle saknas utrymme till förvarande af tryckta Exemplar, under den tid, Högtofl. Expeditions-Utskottets Secreterares befattning med redactionen och tryckningen skall fortfara, så hafva Herrar Fullmäktige tillkännagifvit, att tjenligt rum uti RiksGälds-Contoirets hus skall blifva Höglofl. Expeditions-Utskottets Secreterare, till begagnande för ofvannämnde ändamål, anvisadt.
Hvad åter angar Redogörelsen för sjelfva upplagan af ifrågavarande Bihang och de Exemplar häraf, hvilka kunna vara oförsålde och odisponerade, då Höglofl.
Expedilions-Utskottets Secreterares befattning kan helt och hållet upphöra; så får Stats-Utskottet, med anledning af Herrar Fuilmägtiges erbjudande, tillstyrka, att denna Redogörelse må uppdiagas åt RiksGä ds-Conloiret, dock under det af Herrar Fullmägtige tillika gjorde förbehåll, att Exemplaren, då de till Riks-Gälds-Contoifet aflemnas, äro häftade eller åtminstone i sådant skick, att, om defecter skulle finnas, RiksGäldsContoiret ej må komma, att derför*e stanna i något ansvar; hvarförutan det bör å igga Höglofl Ex. peditions-Utskottets Secreterare, att, i afseende på de af Boklådorne emottagne, men oförsålde Bihang till Riks-St, Brot. i.dc Sami.
N:r 401 *02' 1602 Stats-Utskottets Betänkanderi.
Exemplar, tillställa Riksgälds-Contoiret en med vederbörande Bokhandlare häröfver uppprättad och af dem godkänd Liqvidation.
Hvilket Rikets Höglofl.
SiänderS ompröfvande vördsamligen .understa! es.
Stockholm den 2 8 Maji i8i8« N:r 27^.
Riksens Häglof. Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående de Löneförhöjningar, hvilka, vid 131 ? års Riksdag, blifvit beviljade tjenstgörande EmbetsOch Tjenstemän samt Vakt - Betjente vid Riksgälds - Contoir et.
T-Jti till Stats - Utskottet afgifvit Memorial deri 6 dennes hafva Herrar Ful mägtlge i RiksgäldsContoiret andragit, huruledes Rikets Höglofl, Ständer vid 1815 års
Riksdag behagade bifalla att den för tjenstgörande Embets- och Tjenstemän samt Vakt - Betjente vid berörde Contoir faStstälde Aflönin-gs - Stat skulle i afseende till myntets fallne värde och derifrån härrörande dyrhet på alla förnödenhets - varor, ifrån 1816 års början och framgent till nästa Riksdag få utgå med Femtio proCents förhöjning: men då myntvärdet Sedan år 1815 aldeles icke förbättrat sig och samma, om icke större dyrhet på förnödenhets, varor ännu fortfar, hafva Herrar Eullmägtige ansett sig böra hemställa, att samma förhöjning, sorn vid 1815 års Riksdag för Riksgälds - Contoiret beviljades, än ytterligare Stats-Utskottets Betiinkanden'.
1603 triSfte få äga rum, så längé som den Bankens Tjenstemän förunnade enahanda förmån fortfars
Vid öfvervägande af hvad Herrar Fullrnägtige sålunda hemställt, har Stats-Utskottet funnit fullkomlig anledning tillstyrka i att den uppgäld af Femtio procent å Lönerne vid Riksgälds-Contoiret, som vid 1815 års Urtima Riksdag beviljades, nrå beräknas och utgå* så längé enahanda förhöjning å Lönerne vid Banko-Verket kömmer att ägä rum; hvilket Rikets Uögiofl.
Ständers närmare ömpröfvände vördsamligen linder ställes.
Stockholm den 28 Maji i818* N:r 373.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande > i anledning af den berättelse som def till Stäts- Banco - och Riksgälds-Verkens öfverseende år 1817 valde Revisorer af Riks - Stånden afgifvit öfver Stats-Vekkets Förvaltning och Räkenskaper åren 1812 till och med i8i5.
Samtelige Respective Riks-Ståndén hafva tili Stats - Utskottet remitterat Riksens Höglofl, Ständers till Stats- Banko- och Riksgalds-Verkens öfverseende, riästledit år 1817 förordnadé Revisorers under ilen 2 ö:de sistledne November afgifne Berättelse Om Granskningen af StafsVerkets Räkenskaper och Förvaltning åren 1812, 1813, 1814 och 1815; i anledning hval - 1604 Stcits-Utskottets Eelänk anden. af,Stats Utskottet nu får aflämna dess vördsamma yttrande till Riksens Högloft.
I afseende på Stats-Veikets intrader hafva Revisorerne förmält, huruledes de, i saknad af en Riks - Hufvud - Bok , sotn 1 ett sammanhang uppinge Stats-Verkets inkomster, hvilka nu redovisas, dels uti Landt-Räkenskaperne, dels uti serki'dte Bokslut eller Redogörelser vid de flere Verk, der Statens Extra-Ordinarie-irttrader, såsotn Tull- Post- och Chartte Sigillatffi-medlen m. f. uppbäras, ej varit i tillfälle att närmare utröna och granska Iruiu medlen ingått, än utaf Kongl. Stats - Contoirets nu varande Räkenskaper, som hufvudsakeligen grunda sig på Förslag, kunnat inhämtas, och hvarutaf befunnits, att genom Ofverskotter och besparingar hade Stats-Verkets tillgångar efter afdrag utaf reserverade och odisponerade Medel, vunnit en tillökning utöfver hvad som i Förslag varit beräknat for åren 3814 och 1815 af tillsammans 3,748:982 R:dr 28 sk. 2 r.st.
Beträffande frågan om behofvet af en RiksIlufvud
Bok; så hafva Riksens Ständer vid de sednare Riksdagarne, äfvensom Revisorerne år 3813, insett, och i underdånighet anmält angelagenheten deraf hos Kongl. Majit sorn ock gifvit Hess Nådiga bifall till upprättande deraf; Om vet kställigheten hvarutaf och hvad i afseende derå förekommit, 1817 åis Revisorer i deras Berättelse vidare sig yttrat; Och får StatsUtskottet i detta ämne dess serskilta utlåtande til! Riksens Högloft.
Ständer afgifva.
Hvad åter angår Revisorernes, såsom resultat af deras öfversigt utaf Räkenskaperne för Ståts-Utskottens Eetänkanden.
1605 desse åren meddelte uppgift af hehållne till-’ gångarne, så enär Kongl. Majit i följd af R i k sens Ständers beslut och underdåniga hemställan vid i8i2o års Urtima Riksdag ägt, att till och med för Ar 1816 disponera alla öfverskott å Stats intraderne, till Militaire behof, samt Kongl. Majit äfven i Dess Nådiga Proposition den 29 sisth November, angående Stats-Verkets tillstånd m. m. förklarat, det Kong'.
Majit funne för godt, att till flere förut inställde till Försvars^Verket, samt andre allmänna Militaire behof och angelägna anstalter, disponera 1815 och föregående Arens behållne öfverskotts-medel, anser StatsUtskottet något yttrande i denne del icke återstå, i anledning af Revisorernes berättelse.
Vidare förekommer uti denna berättelse,1 lrvud Revisorerne angående de extra - ordinarie iniraderne, såsom Tull- och Post-Medlen hade inhämtat och ansett sig böra till Riksens Högloft.
Ständers närmare åtgärd anmäla; men då dessa inkomster, ehuru stående i sammanhang med Stats-Verkets på det hela, likväl redovisas af serskildte Verk och Styrelser, har Stats-Utskottet nu ansett lätnpelig^st att uti serskildte utlåtanden upptaga hvad som i dessa delar förekommit tift åtgärd, och bordt Riksens Högloft.
Ständers pröfning underställas.
Angående dispositionen af S.ats - Vet kets Utgifter hafva Revisorerne förmält, det fö jande omständigheter fästat deras uppmärksamhet nemligen: lto Att, enligt Kongl. Stats Contoirets Memorial Böcker för år 1814 och 18 1 5 utgifterme på 2tdra och 8;de Hufvud - Titlarne öfverstigit l'6o6 Stats-Utsiottens Betiinkanden.
Riksens Ssänders anslags-Summor år 1814 med 27,504 R:dr 38 sk. 1 r
Hvilka brister eller öfverskjutande utgifter blifvit ersatte af de besparingar å HufvudTitlarne samt Allmänna Indragnings - Staten, görn föregående år uppkommit oell likmätigt Riksens Ständers beslut vid Urtima Riksdagen i Örebro år 1812 , skulle jemte Öfversko!(erne på Stats - Verkets intrader sedan g:de HufvudTituins Summa af too.flOQ R:dr först afgå(t, utaf Kongl. Maj:t i Nåder intill påföjjande Riksdag, disponeras till bestridande af kostnaderne vid Bevärings - Manskapets Beklädnad och Exercerande, med flere Militaire utgifter, hvartill serskildte Medel å Stat då ej anslogos, och hvilka öfverskott och besparingar, i följd deraf blifvit under de sedermera förflulne åren fill och med för år 18x5 ti{l 3dje Hufvud-Tifuln öfverförde.
Fran Kongl. Stats - Contoifet hade Revisor rerne erhållit den upplysning, att en sådan från 3:dje Hufvud-Titulns Extra-Qrdinarie tillgång skedd qfverföring till berprde bristers. eR ler öfverskjutande ijtgifters betäckande, hade blifvit grundad deruppå, att då Kongl.
Majt \
Uåder ägt att inom hvarje Hufvud-Titul frilf använda hela anslags - Summan och följaktligen afven uppkommande besparingar derå, till utgifter, som med Titulns föremål varit instäm-- mande, och sådane besparingar inqm berörde arne Hufvud-Tittlar föregående Ar uppkommit, men i stället att då medtagas, ökat 3
Uti 2 dra och Sale
Titlames ans!ag för derå anviste utgifter, de samma bort fyllas med om* förmäldte åtetföring af motsvarande medel från g:dje Hufvud-Titulus till Kongl. Majus
Nådiga disposition ofverl ämnade extia tillgång.
Men Revisorernö funno likväl ilen uti RiksdagsBes utet af den tudre Maji a 8 10 samt Riksens Ständers det uti åberopade underdåniga skrifvelse af den jode förutgångne
April tagne och ännu hufvudsakligen gällande Grund för Sta.sVerks förva.tnipgen, icke medgifva, att de af Riksens Ständer under hvarje Hufvud - Titul arislagne Summor måga i något fall ofverskridas, tttan deremot förmå, att den besparing, som något år kunde uppkomma, borde om beliofv. en det året ej krafde dess användande till Utgifter under Hufvud - Tituln 1 komma Statsverket till godo, och så användas, som Riksens Ständer förordnat; hvarföre och då Revisoreme för öfrigt ej kunnat finna Riksens Ständers åberopade Beslut vid x8x2 års Urtima Riksdag om öfverskotters och besparingars användande innefatta vidsträcktare rättighet för Kongl, Majtr, än att de samma till Militaire utgifter eller sådane föremål, sorn med 3:dje Hufvud-TUuin instämde kunnat disponeras, sedan de en gång för sjlke behof blifvit dit öfverförde ; Revisorerne ansett deras å iggaude vara, att det sig yppade förhållandet härmed hus Riksens Ständer anmäla, i afseende på den åtgärd, som dervid kunde finnas äga rum. n6o8 Stats-Utskottets Betänkanden'.
Uti det af Kongl. Majit, genom Nådig Remiss den u:le sislledne Martii till Stats-Utskottet öfverlämnade underdåniga utlåtande af Kongl. Stats-Contoiret öfver hvad Revisorerne angående detta Verks förvaltning och räkenskaper anfört, har Kongl. Stats-Contoiret. andragit, att Kongl, Majit, så val sorn Stats Contoiret insett angelägenheten deraf, att betydlige tillgångar ej borde beräknas af Besparingen på HufvudTitlarne eller löpande Årets Uigifter derå anvisas, innan beloppet för det framflutne
Äret blifvit utröndt; Men då, under ifrågavarande 2ineår, nya oförutsedda utgifter tillkommit, sorn för Statsförvaltningen varit oumgängelige och för hvilka något anslag å Stat icke funnits, har annan utväg till deras bestridande icke varit, än att anvisa dem till utgående af den Hufvud-Titulns besparingar tid hvilken de ansetts höra.
Först efter årets utgång och sedan alla utgifter efter
Stat blifvit bestridde skola Besparingarne kunna utredas och bestämmas, men vid Utgiftens anordnande skall hvarken kunna förutses eller ltännas, huruvida deri kan komma att öfverstiga de verkeligen blifvande Besparingar på Huf▼ud-Tituln.
Och då efter årets utgång, brist uti dessa Hufvud-Titlars anslag funnits till de derå anviste utgifter; så hade till betäckande deraf en sådan återföring dit från 3:dje Hufvud-Tituln skedt, på sätt och af orsak som Kongl. Stats-Contoiret till Riksens Ständers Revisorer uppgifvit, och Revisorernes berättelse omförmäler.
Den disposition af ada andra Titlars iifverblifvande Besparingar till 3:dje Hufvud.Tituln, Stats-TJtsknttets Betänkanden.
1609 att der användas för Utgifter, som med Försvars-Verket äga gemenskap, hvilken Rikets Ständer år j 81 2 åt Kongl. Maj.t uppdrögo , rnotstred efter Kongl. Stats-Contoirets tanka ingalunda. den derutaf skedde återföring till 2idra SC Side Hufvud-Tituin.
Om Besparingarne för de förra åren å desse sednare Titlar varit reserverade, så hade tillgång till den nu anmärkte öfvecAssigneringen icke saknats.
Nu funnos de också verkeligen behållue, ehuru till 3idje .Hufvud-Tituin öfverförde.
Hade de der redan för Försvars Verket varit använde, då kunde tilläfventyrs anledning hafva ägt rum att göra erinran vid en sådan omföring
Titiarne emellan, men icke så enär tillgång fanns och penningarne voro odispotierade.
Srats-Contoiret har derföre trodt det bade till form och sak vara vida behörigare att öppet för Rikets
Ständer framlägga förhållandet samt ett enär en utgift för Tituln ägde rum, häldre återtaga (tenna Titulns tillgång der den fanns, än att i förra fallet, på sätt sorn förut någon gång skedt, annullera anordningar, sorn visat Ofver Assignexing, och föra differencen på det följande året,' och i sednare åter, att föra utgifter, som angelägne ansetts, på Förskotts-Tituln, att till nästa Riksdag anmälas till ersättning hos Riksens Ständer, hvilket i sådant fall rätteligen hade påfordrat nytt anslag; Och Kongl. StatsContoiret ansåge för öfrigt rigtigare än allt annat både för Räkenskapen och Conlrollen, det ingen så kallad jemkning för Titul-Summorne efteråt ägde rum , utan att Böckerne, likasom Bankens, löpa för dagen, och tillslutas på dag, j6io Stats-Utsiottsnt Betänkanden. till hvilket mål Kongl. Stats-Contoiret sträfvade att hinna, men dervid vöre det ock nödigt att de åtgärder icke ansågos klandervärde, hvilka Jeda till detta mål, men hafva ingen ting annat till föremål, än sådan ordning ock en fullständig säkerhet, hvarförutan Kongl, Stats-Contoiret tillkärinagifvit att för Å:en 38t& och 1817, hade Hufvud-Titlarnes Anslags-Summor icke genom anvisningar å Besparingarne blifvit Öfverskredne, samt alt hvad Åttonde HufudTituln särskildt beträffade, de fleste derå uppförde Anslag, endast äro Förslags-Sunimor hvarå Besparingar föga ärp att påräkna, hälsi förhöjda vahruprisen samt Arbets* och Dag-löner verka på mångå af denna Titulns utgifter.
Då erfarenheten under de sednaie
Arén yisat anslagerjs otillräcklighet, på hafva Riksens Ständer vid 1812 och 1815 årens Riksdagar varit foranlatne att öka en del deraf, men vid en jemt fortfarande stegring af Vahru Priser, samt Arbets- pch Dag-löner hade desse tillökningar ändå funnits vid verkställigheten icke i alla delar uppfylla behofven, och detta vöre en serskild^ orgalj hvarföre till betäckande af hristerue för Åren t8x4 och 4815, då de vid sistnämde års
Riksdag beviljade tillökningar icke voro att påräkna, den anmärkte återföringen , från gtdje Hyifvud-Titulns Besparingar häldre ansetts höra ske efter tillgång fanns, än att med nya fordringar af Medel Riksens Ständer besvära.
Vid öfvervägande af hvad så väl Riksens Ständers Revisorer anmärkt, sorn Kongl. StatsContoiret 4 anledning deraf upplyst och andra - Stats-Utskottets Betänkanden. 4611 git, har Stats-TJtskottet väl funnit
Revisorernes åtgärd hafva instämt med deras uti 30 §. af Riksdagsordningen den 10 Februaiii 1810 och Instiuctionen för desse Revisorer af den 10 Junii 1812 utstakade åliggande.
Men beträffande sjelfva förhållandet med Qfver-Assigneringen på anslagen, liar Stats-Utskottet trode att afseende bör göras på de skäl och orsaker, som dertill föran}edt.
Och då härvid förekommer liufvudsakeligen att Kongl. Maj^t likmätigt Riksens Ständers vid 1812 års Riksdag leranade begifvande, ägt att lill och med för år 1815 disponera Öfverskotterne på Stats-Verkets intrader, jemte Besparingarne å utgifterne, samt den härigenom uppkommne extra Ordinarie tillgång för 3:dje Hufvud-Titujns föremål medgifvit att i följd af förut uppkomne besparingar å pamme Titlar, de, åren 1814 och 1815, nafver Anslags-Summorne erforderlige belopp äfven af berörde Extra-Urdinnrie tillgång bestredps ; så och enär detta omföringssätt under Tit"
Jarne, vid sådane omständigheter desto mindre inå kunna anses stridande emot ändamålet med de för Stats- Verks-Föryaltningen till grund liggande föreskrifter, som bristernes fyllande, på sätt nu skedt, Jedt till en besparing på det hela och förekommit behofvet af Statens gravem rande med förskotter» sorn kråft nytt anslag; finnér Stafs-Utskottet, utur sådane skal samt hvad Kongl, Stats Contoiret för öfrigt upplyst, förevarande fråga vara af den beskaffenhet att, yidare afseende å den anmärkte dispositionen jcke torde äga rum, utan lära Riksens Högloft, Ständer vid besvarandet af Kongl. Maj:ts Nå-, i6i2; Stuts-Ulskottets Retdnkanden. diga Remiss, endast i underdånighet anhålla, att den af Kongl. Stats-Contoiret för den sednare tiden vidtagne ordning med Bokföringen må följas, såsom ledande dertill, att hädanefter Anordningarne å Utgifis Titlarnes Anslags-Summor, icke uti något fall må de samma öfverskrida. 2:0 Hafva Revisorerne andragit, att många af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref, hvarigenom utbetalningar i allmänhet blifvit i Nåder anbefaldte, funnits icke innehålla föreskrift för Kongl. Stats-Contoiret af hvilken Hufvud-Tituls medel utgifterne borde anordnas, och hvarföre Revisorerne då likväl detta syntes angelägit, emedan för hvarje utbetalning den der icke grundar sig å Speciel Stat eller författning, utan tillfälligtvis af Kongl. Maj:t i Nåder anbefalles, måste finnas en gifven tillgång, äfvensom med afseende på förhållandet 1814 och 1815, då Hufvud-Titiarne såsom förberördt är, blifvit Öfverskridne, hemställt att hos Kongl. Majit ^hädanefter i Dess utfärdade Nådiga Bref till Kongl. Stats-Contoiret, hvarigenom Utgifter anbefallas, täcktes altid låta föreskrifva å hvilken Stat eller Tituls tillgång Utgifterne borde bestridas.
Häröfver har Kongl. Stats-Contoiret uti dess ofvanberörde underdåniga utlåtande yttrat den förmodan, att anledningen till den saknade föreskriften låge deruti, att i sådane frågor, der Kongl. StatsContoirets underdåniga utlåtande blifvit infordradt och Kongl. Stats-Contoiret föreslagit den Titul eller de medel, hvarutaf Utgifterne om de beviljades, borde utgå Ståts-Utskottets Retänkanden. 1®13 hade Kongl. Majus Nådiga Bref och svar derå endast innefattat fett blott bifall till Stats - Contoirets utlåtande, utan att då ansetts behöfligt, att i sjelfva Brefvet upprepa Titeln, och vid andra tillfällen hade utgiften varit af så bestämd beskaffenhet, att någon tvekan ej kunnat uppstå till hvilken Titel den borde hänförasj
Men äfven om föreskrift icke sa. jäts hade Eesparingarnes öfverskridande ej altid kunnat förekommas enär Utgiften under loppet af året måst bestrides och dermed icke fått hafvas anstånd tills efter årets utgång Besparingarnes belopp kunnat utrönas. Kongl.
Stats-Contoiret kunde likväl icke annat än medgifva det leda till en ytterligare ordning och säkerhet, om Kongl.
Majit vid alla tillfällen täcktes i Dess Nådiga Bref bestämma den Stat och Titul, hvaraf sa beskaffade utgifter böra utgå, på det vid utbetalningen hvarken någon villrådighet måtte uppstå eller Kongl.
Stats-Contoiret nödsakas att med någon förfrågan i detta ämne Kongl. Haj:t besvära.
Då Stats •