Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ä n n u ett ord i barfota !rågan *; af En annan Fru Björklunds nyårsvisiter 1 husmoder .18 » D o m flyttar in » --- 35 Om o c h i anledning af K e v s senaste Första oktober - 40 bok 19 Första bjudningen - - 46 Att blifva sjuksköterska; en praktisk vägled- Eterneller; af Amalia Fahlstedt 1 ning för unga kvinnor vid valet af lefnads- bana, utarbetad af Fm Brita .- 19 — 21 Vid b o r d e t; af Francois Coppéc.
Cfvers.
af Philibert 2 Förstämningar eller dåligt l y n n e?
A f Aman- 2 da Leffler - — - - 20 En nyårsgåfva; af Erny .... 3 Vårstök; tre artiklar af Bell - - 20 — 22 Min konst; af Eleonora Buse Bland våra sjömän i L o n d o n; bref till i d u n Damernas velocipedåkning i L o n d o n; bref till af Nell: .3 Idun från Anna Fleetwood Derby ..... 20 Drottning Margheritas skyddsling; ur en må- Barnaglädje; också en välgörenhetsfråga af larinnas dagbok af Ludw.
Salomon 3, 4 Erny 21 I stillhet; skiss af A. L — d - 4 Våra söners framtid; också några synpunkter 5 af Incognila 22, 23 Ä n k e s o r g; skiss för Idun a£ Nonny Lundberg Kvinnor o c h pengar; af E.
... -- 23 Nunna Sigrid; skiss för Idun af Fredrik Ljung 5, 6 Eget förvärf; skiss för Idun af Torkel Berg 6 Några ord o m slöjd o c h konstslöjd; af Ma- 7 thilda Langlet ... - - — - 2 4 - 2 6 I släde; humoresk för Idun af EMY En liten hvardagshistoria; för Idun af Sophie Våra damers klädpenningar; en » kvinnofrå- Linge .......... - --- -- -- 7 — 10 ga » af vikt 24 Den lilla grefvinnan; skiss för Idun af Elsa Ur Amerikas kvinnovärld; ett efterföljans- Lindberg - 8 värdt exempel - - 25 Skottdagen; fragment ur en jägarinnas me- När gatstenarne bränna.
af Hlyn 25 moarer af Diana 9 Själsstyrka utan kroppsstyrka; af d: ' r Hugo Att fria; ett skottårsäpropos, af » Under sig- Toll 26 natur * -- 9 » Våra gamla »; af — e 26 Två napp o c h ett bete; en skottdagshistoria » Pojkstreck »; af Ave ... - - 27 Barnajoller; af J. F. 27 af Lisa 9 N; Ellon Sen vår; skiss för Idun af Hedvig Indebetou 10 En gång o c h aldrig m e r; skiss för Idun af Mari Mihi _ 11 Farbror Jeremias; af Adda ................. 12 Stilleben; novell af Alvilde Prydz 12 — 16 K o m m e r.
k o m m e r inte.
Skiss för Idun af Torkel Berg 13 Första honoraret; en påskhistoria för Idun af Erny 14 Outtalade ord; skiss för Idun af Agalhe Lind 15, K!
En vändpunkt; skiss af Mathilda Boos — 17 När våren k o m åter; skiss för Idun af Homo Sum Doktorns hustru; skiss för I d u n af Jeanne K.
18 En Fidias dag; af Vietorion Sardou 19 I m a j; utdrag ur Lillvs dagbok af Agathe Lind: ...... 20 Brudfärden; berättelse från Bohusläns skär- gård af Johannes Sundblad 20 — 24 På Haga; af Ina Stockenstrand 21 Extra biträde; skiss från Sabbatsbergs sjuk- hus af Lenja ..... 21 Ma b o n n e; skiss för Idun af Elin Ameen ... 22 På rundresa; några korta bref från fröken Eva.
Uppsnappade o c h afskrifna af Georg Nordensvan ..... 22, 23, 29, 30, 37, 39 Karl X I I och » fruntimbret i Stockholm »; en liten arkivstudie af G.
B 22 L i n d b l o m m o r o c h rosor; novell af A. G — ».
Öfvers 23 » Dessa små »; några bilder ur » d e bundna sy- strarnas lif », tecknade för Idun af Amanda Kerfstedt ..... 23 — 25 Lifsglädje; också en » tendenshistoria » ai Ma- ria Bolin .24 Faster Beate Julies marknadsminnen; en kul- turbild från det gamla Vermland af B.
J. H — n 24, 25 Husets härskarinna; en miniatyr för Idun af Dagmar B — m 25 Oförrättadt ärende; skiss för Idun af Wilma Lindhé.
25 — 27 Den aktningsvärde Pilkvist; humoresk af Efraim Bosenius 20 » Litet gnabb ibland »; en sommarskiss af Mathilda Langlet .. 27 I » röda salongen »; ett ungdomsminne för Idun af Linnea. '
27 Utsäde; af A.
27 Astrid; skiss för Idun af Gerda Meyerson 29, 3 0 I r o; berättelse för Idun al: Vera Vinge: .. 29, 30 ' Jungfrun; ett kvinnligt handelsgeni, skildradt för Idun af Chieot 30, 31 Tre flickor på vandring; från en turistfärd i Dalarne af Möbel 31, 32 Ett minne; skisseradt för Idun af Ellen Berg- ström 31 ' » Hoffröken-; en Djurgårdsbild från 70 talet, af Ebba 32 » Två små prinsessor »; skiss af Elsa Lind- - berg 32, 3 3 Stora systers förlofning; skiss för Idun af Sylva 33 Förbi; från holländskan för Idun af Elin Sch — y 34 — 37 I N o v r o Djewitsciry-Monastir, för Idun af Mari Mihi 35 Ofver hinder; skiss för Idrm af Agathe Lind 36 Ett litet västkustbref; af Betty B.
36 Senhöst; af Lennart Hennings .................. 37 G e n o m fyra släktled; några små kulturbilder från Småland, för Idun tecknade af L.
38 — 41 ' Tatjana; skiss för Idun af Elsa Lindberg 38 — 41: A quarante ans; af Hilma Angered Strand- berg 41, 42 Missuppfattningar; skiss af Erny 42 Mitt hem o c h jag; af Viveka Lang 42 En » sierska »; af Ilse Franke 43 Smått folk; en pennteckning för Idun af E.
L 43, 44 För femtio år sedan; af Ina Stoekenslrand 43, 44 Ett praktexemplar; skiss för Idun af Amalia Fahlstedt 44 Tacksam jordmån; af Elisabeth Kuylenslierna 45 Suomessa.
Några vildblommor samlade af Esste.se 46 — 50 Under E b b a Brahes brudkrona 46 Tant Amelies historia; för Idun af Homo Sum.
47 — 50, 52 En Luciasaga; af Amalia Fahlstedt 50 När de kungliga färdas å järnväg; ett k pro- pos till vårt konungapars norska julresa, af Or, 50 1 - 18;
S:r N:r Under väntan; af Fredrik Ljung .. - -- 50 A d a m o c h E v a; en julberättelse af SopMe Linge (ill. af Gerda Tirén) 51 En vårdröm; af Amanda Kerfstedt (ill. af V. Andrén) - --- 51 Elins julrosor; af L.
(ill. af Jenny Nyström,) 51 Dödt kapital; skiss af Vilma Lindhé (ill. af V. Andrén) ---- 51 Mor Jul; af Lennart Hennings (ill. af D. Ljung- dahl) - - .51 » Vallfärden till Kevlaar »; ber.
af Amalia F \ ild- stedt (ill. af D. Ljungdahl) 51 Eörsta april; ber.
af Per Hallström (ill. af Gerda Tirén) 51 Häradshöfdingens porträtt; skiss af Anna Wahlenberg (ill. af A. Sjögren).
51 » Maman Blanche »; ett reseminne af Alfhild Agrell (ill. af Jenny Nyström] 51 » Fruarna, s o m inte ville gå p å bal »; interiör af Knut Michaelson (ill. af Jenny Nyström) 51 1 juletid; af Laura Fitinghoff -- 52 Biografiska uppsatser.
(De m e d * betecknade äro åtföljda af ett, de m e d * » beteck- nade af t v ä eller flevc porträtt.)
* Fredrika Bremer; till trettioårsminnet af Sigrid Lvijonhufvud 1 Kajsa W a r g; en kulinarisk-kulturhistoriskskiss för Idun af Birger Schöldström 1 ' D e f e m små AVisborgarne - 1 ' A l i c e T e g n é r; af Gurli, Linder 2 " " Adelaide Ehrnrooth; af V. Lindman 3 ' •Hedda Andersson, Sveriges andra kvinnliga läkare; af A.
A - 4 K v i n n o ö d e n o c h kvinnobilder; för Idun af Birger Sehöldström: Karin d u Biet /.
4 Klockarmor på Lofön 14 " Adele Almati-Bundberg; af M. V. 5 * Ida Nachman; af G.
— n 6 " Hilda Blanche; en interiör från ett svenskt författarhem af Thore Blanche 7 * Sofla Lundequist, född Hollander; af L.
S. 8 " Beda A l m s hjältebragd; af E.
S:th 8 " Fredrika W e n n b e r g, ett » skottårsbarn »; af Poem.
John Neander 9 En nyårsvisa; af Emil Kleen .. — -- 1 " Grefvinnan A n n a Douglas, född Ehrensvärd 10 ' I d a Gavell, » Delsbostintan »; af N — t 11 Svensk vinter; af Ejnar 2 * * Én notabel trolofning 11 Fruset skum; af Ellen Lundberg, t Nyblom ... 3 ' " Signe Mittag-Leffler, född af Lindfors; af Svindlarens dotter; af Anna Knutson 5 A-r - 12 D ö d i glöd; af Edv.
Hammarstedt 5 " A l m a Fohström 13 Af ton vandring; af Ernst Högman G " Fröken Kristine Dahl o c h kriget m o t korset- Tre sonetter; af Ijotten von Kranier 7 ten 13 Flickornas b a l; ett skottårsminne af Xenia ... 9 * Alma Häckner; af L.
S 14 Odins d o m eller Huruledes skottdagen till- • ' Fanny H j e l m; af Claes Lundin 15 k o m m i t; af Cervus .................. 9 Skottår förr o c h n u!
af J. F — lm - 9 * Hanua Palme, född v o n B o r n; af Johan Nordling 16 M o r; af Nonny Lundberg .. — -- 10 17 En b l o m m a från Alger; af Anna Knutson ... 11 * Pauline A h l b e r g; af Claes Lundin " ' " Fröken K e y s granskare.
— - - 17 Skidfärd; af Nemo 12 ' " Sofia Dorothea Holmberg, en trotjänarinna; » Familjens gamla flickas af Anni.
13 af I.
18 Bilder ur bibeln; två dikter af Fågel Blå ... 14 I prästgården; af Lotten von Krcemer ....... 15 ' " ' " Till fyrahundraårsminnet: Gustaf Vasas ge- måler, skildrade för Idun af Ellen Fries ... 19 Två ö d e n; af Emil Linders 16 20 " Katarina Larsson; af E. S — g Den bundna systern; af Ernst Högman 17 - Porträtt af konung Oscar I I 21 Nu är d e hvita sippornas tid; af Reinhold " Klara Schuman; af Mari Mihi 22 Winter - 18 " Louise Reuterskiöld, född Nordenfalk; af På T y n n e l s ö; af Daniel Fallström 19 Mari Mihi ..... 23 Vårafton; af Ellen Lundberg, i. Nyblom 20 " Fröken Alexandra Gripenberg samt Elisabeth V ä l k o m m e n hem, v å r hvite drott!
A f Johan Cady Stanton o c h kvinnosaksarbetet 23 Nordling - 21 " Mina Andrée, nordpolsfararens m o d e r; af Sekelslutets pingst; af Theodor Lindblom 21 Hjalmar Cassel 24 Florence Nightingale, valplatsens ängel; af " En sjuksköterskas testamente: Ebba v o n Lotten von Krcemer - 22 Schwerin 24 Glädeii k o m m e r!
Af ' Helena Nyblom 23 * Clara Strömberg 25 N u diktar kvällen sin saga; af E.
A. Söder- berg ... 24 Runebergs kvinnliga anförvandter; för Idun af Hellen Lindgren 25 — 27 M e d silfvernyckel; af Anna Knutson .. 25 " Leontine Deutgen, Iduns » vegetarianska hjälp- Till m i n s o n; af Edv.
Hammarstedt ~ 26 redas af Ilse Franke 26 På sextioårsdagen, d e n 9 juli 1896; af Ellen Lundberg, f. Nyblom, - 28 " Agnes Ekholm, d:r Nils Ekholms maka; af G.
S 27 Harriet Beecher Stowe f; af En svensk kvinna * * Drottuing Sofia af Sverige o c h N o r g e; af (med porträtt) 29 L.
S - 28 Ett sommarminne; af Emil Kleen.
30 Rader frän ett minnesblad, antecknade af Som en d r ö m; af Antonio Feijo, öfvers af Gö- Erny 28 ran Björkman - 31 ....... 29 » E n passant; af Daniel Fallström .. - 32 ' " Alexandra Smirnoff; af V. Lindman 29 I månsken; af Anna Knutson - 34 " Harriet Beecher Stowe 30 X a n t i p p a; af Ejnar 35 " Vilhelmina S c h u c k; af — s — n " Drottning A m e l i a af Portugal; af Göran, Björk- Hvarandra; af Klippans sim 36 man 31 Nu skola v i resa till en stjärna i det blå; af " Maria Brodin; af L S 32 Jeremias i Tröstlösa — 37 33 Ett nickporträtt; af Albert Eriksson 38 " A m a n d a Maier-Röntgen; af H.
S 34 Ett septemberminne; af En svensk kvinna ... 38 - ' Ellen Nordgren-Guibranson " Jenny Andersson, född Bourn; af Amanda Till hösten; af E S 39 Leffler 35 Tre dikter: af Birger Mörner .. 40 36 På bröllopsresa; af Ernst Högman 41 " Prinsessan Helena af Montenegro " Vilhelmine Holmboe-Schenström; af Clamo 37 T a c k!
A f Bess - 42 Psyke i rosenlund; af Anna Knutson .... 43 ' ' Hedvig Holmström, född N o r d s t r ö m; af Amanda Leffler 38 Till Grieg; af Fredrik Nycander 44 Lutan; ballad af Ellen Lundberg, t Nyblom ... 45 * LinaMorgenstern, första ordförande för kvin- nokongressen i Berlin, af Augusta Guld- Till d ö d e n; af Daniel Fallström 46 brand 39 Två dikter; af Mary Karadja ..... 47 Dina händer; af Emil Unders -- 49 " Sonja Kovalevskvs minne; af Amalia Fahl- stedt. ".
39 E n arbetsstuga; af Lotten von, Krcemer.
....... 50 40 J u l h y m n; af Edv.
Evers (ill. af Gerda Tirén) 51 • " Axelina Prawitz; af E.
C " Ur en skiftesrik lefnadssaga: grefvinnan Na- Stockholm; dikt af Helena Nyblom (ill. af Al- poline Barck 40 bert Engström) - 51 " Charlotte Pendleton; af Estelle 41 Skymningsmusik; af Ernst Högman (ill. af " Melanie W a r b e r g; af — n — - 42 Gerda Tirén) .. 51 - ' Hilda Lundqvist; af Reinhold Winter 43 Grefvinnan I z a; af Daniel Fallström (ill. af 44 Jenny Nyström) 51 ' E m m y R a p p e; af L.
S 44 Hösttankar; af K. A. Melin 51 - ' Miss Teresa Frances Wilson ' " Hilda Casselli 45 Konstnärslön; af Anna Roos (Alfaro) (ill. af D. Ljungdahl) 51 * Esaias Tegnérs maka; några minnesblad, hopplockade för Idun af Birger Schöldström 45 Änglastämmor; af E. V. A 52 M ' " Hedvig Lundström, född Cederborgh; af L.
- 46 " Prinsessan Mary Karadja, född Smith 47 Marie Oorelli; af Mari Mihi ... 47 " Doktor Maria Folkeson, Sveriges tredje kvinn- liga läkare; af Stadling 48 • S o m en ros; ett blad för dagen ur lungtu- berkulosens sorgesaga (Annie Owen).
A f Clara Romdahl 48 " ' Signe H e b b e; af M.
49 " Esther Sidner; af H. V. 50 * En kvinnlig m e d l e m af Utile Dulci; för Idun af Birger Schöldström 51 " Valborg H o k n l u n d; af Hjalmar Cassel 52 8 Diverse.
Namnsdagslista för 1896, januari — december 1, 5, 9, 13, 17, 22, 26, 31, 35, 39, 44, 48 Ur n o t i s b o k e n.
1 — 30, 33 — 50, 52 Teater o c h musik 1 — 25, 27 — 31, 34 — 50, 52 Tidsfördrif, 1 — 44, 46 — 50 En skottdagstäfling — 2 E n inbjudning till vårt lands konstnärer ... 3 Från Iduns läsekrets: Jultomtarnes fest; af Jultomte 3 Ett förslag att tänka på; af Ich .. 4 B l o m m o r; af Charlotte Lindholm 4 Ett flickhem; af Elvira 8 Några o r d o m förlofningsannonser; af Maja 8 Lek ej m e d kärleken!
A f En prof vad mo- der ............................................... 10 I » flickhemsfrågan s af Intresserad 10 Våra uppfostrares b r ö d; af En lärare 11 Ur ett bref 12 » Falska m y n t »; af Broder Edmund ..... 15 Till en konfirmand; af A. L — m, 18 Friskare v i n d; af En kvinna 18 Till alla.
Fredagen den 11 mars 1898.
N:r 10 (533).
Prenumerationspris pr år: Idun ensam - kr.
» Barngarderoben » 5: — 5: — 3: — 3: Byrå: Klara södra kyrkog.
: J. Leonilda Dödskorset ristas i dag öfver en märklig kvinna: lärarinnan vid Tekniska skolan härstädes fröken Leonilda Sjöström, som den 28 sistlidne februari gick ur tiden.
Eedan under en af sina första årgångar med- delade Idun hennes mindre vanliga lifsbild; när denna nu emellertid föreligger af- slutad, anse vi oss på nytt böra dröja vid densamma, enär vår läsekrets sedan dess mycket både vidgats och för- ändrats.
Och skulle äfven de rader, som här följa, lifligt erinra o m den runa, hvarmed en stor del af den öfriga pres- sen i dagarne ledsagat noti- sen om hennes död, så beror detta endast därpå, att sagda uppsats ordagrant var hämtad ur Idun, ehuru källan ej, som väl rättvisan fordrat, på min- sta sätt angifvits.
Leonilda Sjöström föddes i Stockholm år 1836 af en gammal sjömannafamilj; hen- nes fader, flaggskepparen vid flottan P. Sjöström, hade upp- rättat en privatskola för na- vigationselever, som var höge- ligen anlitad såsom komplet- terande navigationsskolans kurser.
Den gamle sjöman- nens undervisningsmetoder hörde dock ej till de moder- naste, och när 1842 mate- matik infördes som obligato- riskt ämne vid navigations- examina, stod han helt illa i stöpet: i detta nymodiga ämne saknade han alla insikter.
ll:te år g. Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad.
Den unga dottern, ännu blott ett barn, blef hans » räddande ängel ».
Hon hade tidigt visat största begåfning och intresse för faderns undervisning; nu inlärde den lilla på förunderligt kort tid såväl geometri som arit- metik och algebra, — och så förunderligt det än kan klinga — hon hade ännu icke fyllt tio år, när hon, den späda flickan, i faderns skola satt omgifven af sina första ele- ver, tre skäggiga gamla sjö- kaptener.
År 1855 öfvertogs skolan af Leonildas bror, ingeniör Edvin Sjöström; sedan de da- garne stod systern som med- lärarinna troget vid broderns sida allt intill hans död, som inträffade i oktober 1890, och efter hvilken hon allena skött undervisningen.
Det var ej de matematiska vetenskaper- na ensamt, som denna säll- synt kunniga kvinna behär- skade, utan hon var på det mångsidigaste förtrogen med alla de ämnen, som falla inom sjöfartsvetenskapens område, såsom skeppsbyggnad, navi- gation, astronomi m.
Under det kapten P.
J. Hög- feldt var föreståndare för na- vigationsskolan i Stockholm, gick Leonilda en tid som elev därsammastädes; denna kurs afbröts dock af sjukdom, och sedan utbildade hon sig helt och hållet på egen hand.
Vid sin privatskola verkade hon jämsides med det officiella
IDUN 74 1898 Intet är gudomligt, som icke är förnuftigt.
läroverket; oändligt många, som af brist på plats eller emedan de kommit för sent ej kunnat vinna inträde vid det senare, ha genom hennes nitiska undervisning drifvits fram till examen i rätt tid.
Och när bro- dern Edvin vann anställning som naviga- tionslärare vid navigationsskolan, skötte Leo- nilda under den långa sjukdomen före hans död äfven där för dennes räkning hela styr- maDsklassen.
Innan sjökrigsskolan och Karlberg upp- rättades, anlitades äfvenså fröken Sjöström regelbundet af de unga officersämnena.
Dessutom har hon i mer än 25 år verkat som ordinarie lärarinna i matematik vid Stockholms tekniska skola och har äfven sedan många år, dels privat, dels i naviga- tionsskolan, lämnat undervisning åt unga maskinistämnen i maskinlära.
Och bredvid allt detta hufvudets arbete, som kanske kan synas en och annan efter gammaldags åskådning icke särskildt » kvinn- ligt », hann hon dock utföra en massa van- ligt kvinnoarbete.
Hennes händer hvilade aldrig; de voro i beständig rörelse med virkning, sömnad, stickning, allsköns nyttig handaslöjd midt under lektionerna, medan hjärnan tänkte, munnen undervisade.
Detta är sannerligen kännetecknande för en verk- samhetsifver af ovanligaste grad.
När fröken Sjöström år 1886 fyllde 50 år, hade samtliga i hufvudstadens ham- nar liggande fartyg klädt sig i högtidsskrud, med flaggor och vimplar högt i topp.
Och nu, på hennes begrafningsdag sistlidne fre- dag, tolkade från master och spiror i samma hamnar de betydelsefulla dukarne » på half stång » den minnesgoda sjömannakårens saknad och sorg.
Det torde icke vara ofta en sådan ära vederfares en kvinna.
* - De som bygga på landets framtid.
Två små taflor med anledning af den förestående basaren för Stockholms internationella lärarinnehem.
är skolan låg, uppe i skogsregionen, var just ingen nästgårdsväg till präst och kyrka.
Närmare var det väl till bru- ket, men ej därför nära alla de röda stugor, som under sina tak hyste minderåriga.
Häraf kom det sig, att ingen skola hölls den tid på året, då snö faller och dagen är kortast; under hösten och på eftervintern däremot var den i gång.
Då prasslade och tassade det om morgnarna längs alla de stigar, hvilka klöfvar stakat ut, och som trampats upp, för att man skulle hinna for- tare fram, än om man toge landsvägen.
Sedan kommo dessa tassande vandrare fram ur skogen, flockvis eller ensamma, och då låg deras skola framför dem, röd, med ljus- skänkande fönster, med täppa^ land och rykande skorsten.
Dit kommo ock skaror från bruket och från andra håll.
Dock, hvarifrån de än kommo, var det dock en, som skulle lära dem alla; och hvad, som skulle läras, det stod att läsa på väg- gen därinne i skolans sal, och öfver det hölls examen och inspektion.
Men utom dessa ämnen funnos ännu andra, öfver hvilka förhör ej anställdes, och oftast var lärarinnan ensam o m dem också, ty bland bygdens alla hem voro ej många, där det tänktes på, att man fått barn för att lära dem något.
Här i skolan sökte den unga lärarinnan i stället att nedlägga dessa frön samt väcka till lif begrepp om sanning, ordning, lyd- nad och fosterland.
Tålamod gick det åt.
och hopp om framgång måste hon besitta för att ej ge tapt; kraft och kärlek flngo ej heller fattas.
Man måste stå inne med mycket för att verkligt ge åt så många!
Man har förstås ungdomens kraft, men ej ens den låter slösa med sig, man har lynnets spänstighet, men också den behöf ver bränsle.
Man har tålamod och kärlek till saken, men de kunna bräckas till slut.
Man har då kvar känslan för plikt, men den ensam blir ett ting utan lif.
Sen må man akta sig för bankrutt!
I fem år hade hon gifvit, ständigt gifvit.
I fem år hade hon tagit och åter tagit af sin hågs friskhet, af sin tillförsikt, delat med sig af sinnet för det stora i handling och för det sköna i skapelsen.
Tillförseln utifrån hade föga motsvarat förbrukningen, det började kännas ibland.
Så kom längtan att taga upp ett nytt för- råd, icke för egen del blott, utan för andras, att få flyga ut från denna vrå ett tag, för att möta nya tankar och få ny sol öfver tröttadt sinne.
Men hade hon rätt att begära slikt?
Borde ej hon vara nöjd som det var och ge till dess allt var gif vet?
Hade hon rätt att begära, det ute i värl- den skulle beredas en plats åt henne, där hon kunde förse sig med nya krafter?
Ja, nog kan hon ha rätt att begära det, hon danar j u dem, hvilka en gång skola bli Sveriges folk.
* Det var ett stort, djupt rum, möbleradt såsom rikedom i förening med gamla anor det tillåta.
De höga glasdörrarna åt terras- sen stodo öppna; där ute spirade månaden majs grönska, dess vind drog in i rummet, helt lugn i den soliga eftermiddagen, men likväl frisk och doftande.
Den strök förbi en canapé, svängd på rococons maner.
I den sutto två unga damer, väl passande till infattningen, ljus- klädda och fulla af behag; deras utseende var dock missmodigt, isynnerhet den enas, den andra tycktes ha anlagt sitt uttryck mer för att visa sitt deltagande; hon var nämligen upptagen af att trösta.
» Tag det då ej så djupt, min vän, » sade hon, &gt;det är förstås hårdt att behöf va resa hit hem redan i juli, men du kan j u få trefligt här också.
Fast inte är det kusten, min stackars vän! » Detta bittra faktum kom dem att sucka båda två.
Det prasslade af papper framme vid bor- det, det var då den unga lärarinnan vände bladen i » Fänrik Ståls sägner », dem hon höll på att visa husets sjuårige son.
Men under det hon förtäljde o m de illustrerade sidorna, nådde henne lösryckta delar af samtalet.
Då hon hörde det, som sist sades, k o m det en talande förebråelse i blicken, hon fäste på de två, och ord trängde på, hvilka dock ej uttalades: » I juli, då ha rosorna slagit u t!
Är det svårt då att komma hem, välkomnad i blomstersirad port af nigningar, af öppna armar och leenden?
A h, vet ni, ha ni tänkt, att de finnas, hvilka ej ha ett hem att komma till? » Så var det för denna unga flicka; den tanken håller hon tillbaka om dagen, för att den sedan i sin tur skall hålla henne vaken o m natten.
Nu tränger den sig åter på henne: » Ingen har bedt henne till sig denna ferietid, och där hon själf försökt, har det varit sjukt eller u p p t a g e t.
» Men hon blir afbruten i sin tankegång, någon rycker henne i armen, och en liten otålig röst säger: » Nå, hur gick det med Sven Dufva d å?
» Så vände hon åter ett blad för att hos en späd framtidsman väcka kärlek till foster- landets minnen.
Från soffan hördes ett skratt.
Väninnan hade visst lyckats trösta.
Kunna vi ej ge tröst åt den hemlösa i stället, en tillflyktsort, alltid öppen i tider, då för henne stängas hem, där hon offrat mycket för en kommande generation?
Nog kunna vi, och nog böra v i!
D r.
* Kvinnorna oeh skämtticU ningarna.
Några synpunkter af /.
Stade.
akom skämtet ligger ofta allvaret, måste nästan ligga där, för att icke skämtet skall förefalla tomt och sökt.
Man kan j u icke satirisera ingenting, utan måste ha något visst gifvet, en svaghet eller annat, som man vill k o m m a åt.
En annan sak är, att skämtet kan hållas i en sådan ton, att icke allvaret, utan endast det ' lustiga däri lyser fram.
Våra skämttidningar t. ex. anses nog af de flesta för att vara enbart roande, och de, som utgifva dem, hafva troligen ingen annan af sikt med dem de heller.
Men detta hindrar icke, att i deras skämt ligger en god portion allvar, fastän så serveradt, att endast den, som vill, behöfver finna det.
Där delas ut snärtar till höger och vän- ster, till madam Skarp, fröken Sipp, fru Dryg, herr Toffelbom och tusen andra, men för att snärtarne icke skola verka som slag i luften, måste de ovillkorligen hos alla dessa löjliga människor träffa någon svag- het, något lyte, som vi veta verkligen fin-
IDUN 1898 Det är i själfva verket nes hos dem.
du — jag — vi alla, som visas fram för publiken, naturligtvis med vår minst för- delaktiga sida vänd utåt.
Vore så icke förhållandet, skulle det brokiga sällskapet i skämttidningarnas spalter förefalla oss som idel ointressanta främlingar och ej som nu så innerligt väl bekanta med lätt funna motsvarigheter i vår omgifning.
De typer, som framställas, kunna, hur talrika de än må förefalla, sammanföras i några få hufvudgrupper.
Vi hafva barnen med deras naivitet, tarfligt folk med dess enfald eller fyndighet och slutligen öfver- klassens män och kvinnor.
Ägna vi vår uppmärksamhet åt de båda sistnämnda slagen, finna vi genast en af- gjord olikhet, icke i sättet hvarpå det skäm- tas med dem, ty det är alltid lika obarm- härtigt, men i arten af de snärtar, som gifvas dem.