Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Juni 1866, kl. 10 f. m.
Memoriali anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å lullbevillningen får artikeln kokoch bergsalt.
Sedan, beträffande oraffineradt kok- och bergsalt, som nu är åsatt 10 öres införselstull per kubikfot, Bevillnirigs-Utskottet i sitt Betänkande JVs 8, angående tullbevillningen, för nämnda artikel tillstyrkt tullfrihet vid införsel, samt Bidderskapet och Adeln, äfvensom Borgare- och Bonde-Stånden numera i Utskottets berörda hemställan instämt, men Preste-Ståndet beslutat, att nuvarande tullbestämmelser å artikeln Salt skola bibehållas oförändrade, får Utskottet inbjuda sistnämnda
Stånd att biträda de öfrigas beslut; men, om denna inbjudning icke antages, lärer frågan om tullbehandlingen af sagda artikel böra afgöras genom omröstning efter en så lydande proposition:
Den, som biträder Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkända tillstyrkande, att oraffineradt kok- och bergsalt må få tullfritt till riket införas, röstar Ja ; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, bibehålles den för ifrågavarande artikel nu gällande tull, 10 öre per kubikfot.
Bih. lill tl.
Prof. 1865 å 1866.
5 Sami. 1 Afd. 15 Haft. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1866.
Bcvillnings-Ulskotlcts Betänkande N:o SO. I N:o 20.
Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Juni 1886, kl. 1 e. m.
Betänkande, anqående beräkningen af tullmedlen, postmedlen, slämpelpappersafgiften och bränvinsbrännings-medlen.
Grunderna för samtliga ofvannämnda bevil Ininga rs utgörande hafva numera blifvit af Rikets Ständer fastställda; hvadan Utskottet, jemlikt föreskrifterna i 70 § Regeringsformen och 51 ,§ Riksdags-ordningcn, härmed fär vördsamt afgifva förslag till beräkning af de iukomstbelopp, hvilka af berörda bevillningar mä kunna förväntas. l:o.
Tullverkets brutto-inkomst, som vid sednaste riksdag beräknades till 13,500,000 R:dr, har, enligt meddelade uppgifter, uppgått år 1864 till 15,861,860
R:dr och år 1865 till 15,999,556
Ständer beslutade införselstullar å de förut afgiftsfria artiklarne ost, mjöl af hvete och råg, gryn. jern-och ståltråd samt å kopparoch annan ej specificerad metalltråd, andra slag, äfvensom den stadgade förhöjningen i införselsnfgiften å karkasser, skulle, om införsel af dessa varor kommeattske i lika myckenhet som år 1864, en ökad tullinkomst uppkomma af omkring 246,540 R:dr; men då deremot, genom de beslut Rikets Ständer fattat dels om nedsättning, dels om afgiftsfrihet för vissa artiklar, kari föranledas en minskning i inflytande tulluppbörd, hvilken minskning skulle under oförändrade förhållanden och så vidt den kunnat heBih. till B.
Prot. 1865 dt 1866. 5 Sami. 1 Afd. 16 Haft. 2 Bevillnings-Utskoltets Betänkande N:o 20. räknas, uppgå till 242,267 R:dr, synas de af Rikets Ständer vid denna riksdag, oberoende af Franska traktaten, vidtagna förändringar i afseende å tullsatserna icke kunna utöfva någon inverkan på tulluppbördens belopp; och ehuru de nedsättningar i införselsafgilter, hvilka, till följd af nämnda traktat, skola med år 1867 träda i kraft, beräknats kunna medföra en minskning af 1,670,213 R:dr, anser Utskottet likväl, vid det förhållande att tullinkomsterna, under den tid Franska traktaten redan varit tillämpad och oaktadt de icke obetydliga nedsättningar i tullafgifter, som redan inträdt, långt ifrån att undergå någon förminskning, tvärtom visat sig vara i stigande, samma inkomster, i likhet med hvad Kongl, Majit i sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof föreslagit, kunna beräknas till 15,500,000 R:dr, till hvilket belopp Utskottet derföre hemställer, att de må upptagas. 2:o. Postmedlen.
I likhet med hvad Kongl. Majit i nåder föreslagit, och oaktadt Rikets Ständer beslutat att rekommendations-afgiften vid sluten rekommendation må nedsättas från 35 till 24 öre, hemställer Utskottet, att postmedlen, hvilka år 1864 uppgått till 2,200,000 Ridr och äro afsedda alt uteslutande användas för Postverkets stat och omkostnader, må så väl bland inkomster som utgifter uppföras till Ridr 2,000,000: — 3:o. Stämpelpapper saf giften.
Denna afgift har under nedannämnda år lemnat följande inkomst, nemligen: år 1861 R:dr 1,544,382: — » 1862 » 1,790,138: — » 1863 » 1,764,619: — eller i medeltal R:dr 1,699,713:
— Då i afseende å denna afgifts utgörande några väsendtliga förändringar vid innevarande riksdag icke blifvit vidtagna, får Utskottet tillstyrka, att densamma må, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, upptagas till . .
. Ridr 1,600,000: — Transport
R:dr 17,100,000 — Bevillnings-Utskottels Betänkande N:o 20.
Transport B:dr 4:o.
Bränvinsbr anning smedlen.
Bränvinstillverkningsafgiften, hvilken vid sednaste riksdag beräknades till 8,400,000
R:dr, har under åren 1861 —1863 i medeltal lemnat 9,113,000 R:dr, samt uppgått, enligt hvad Utskottet inhemtat, år 1864 till 9,011,876 R:dr och år 1865 till 10,071,594 R:dr.
Då under hösten år 1865 och våren 1866 denna afgift bestigit sig till 10,616,560 R:dr, samt den sålunda visar en fortfarande tillvext, anser Utskottet, enär några väsendtligare förändringar i lagstiftningen för bränvinstillverkningen icke vid denna riksdag vidtagits, årliga inkomsten af denna afgift böra med säkerhet uppgå till ett bruttobelopp af ...
R:dr hvartill Utskottet derföre tillstyrker att den må af Rikets Ständer beräknas.
Summa R:mt 17,100.000 — 9,500,000: — 26,600,000: — Stockholm den 8 Juni 1866.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, i 866. / Bevillning» ■ Utskottet* Betänkande As 21. i H:o 21.
Ank. till Exp.-Utsk. den 18 Juni 1866, kl. 12 midd.
Betänkande, med förslag till bevillning ssummans utgörande.
Med bifall till Stats-Utskottets förslag uti Memorialet N:o 137, hafva Rikets Ständer fastställt summan af den allmänna bevillning, som till fyllande af Riksgäldskontorets behof skall under år 1867 utgå, till 2,600,000 R:dr; Och åligger det alltså Bevillnings-Utskottet att nu afgifva förslag till denna bevillningssummas utgörande.
Enligt de i Riksgälds-kontoret upprättade
Generalsammandrag har summan af taxerade och debiterade bevillningsafgifter utgjort, för år 1863 2,688,738 R:dr 73 öre, för år 1864 2,780,558 R:dr 42 öre, och för år 1865 2.766,906 R:dr 35 öre.
Dä nu Rikets Ständer vid innevarande riksdag i gällande bevillningsstadga icke vidtagit sådana förändringar, som i någon anmärkningsvärd mån kunna inverka på bevillningens belopp, visar sig häraf, att med full säkerhet bör kunna beräknas att, med bibehållande af nu stadgade afgifts- och procentbestämmelser för bevillningen, densamma i sin helhet icke skall komma att understiga det påräknade beloppet, 2,600,000 R:dr, hvarför Utskottet hemställer, att alla de af Rikets
Ständer uti den vid innevarande riksdag antagna nya Bevillningsstadga förslagsvis godkända afgifts- och procentbelopp nu måtte af Rikets Ständer definitift fastställas.
Bih. till R. ät.
IH65 & 1866.
5 Sand.
I A/d. 17 Haft.
Bevillnings- Utskottets Memorial Jfs 22.
Memorial, i anledning af verkställda omröstningar, angående ifråguställda förändringar i Förordning arne om vilkoren för bränvins tillverkning och försäljning.
Sedan samtliga Riks-Stånden godkänt nedannämnda, uti Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- oell Ekonomi-Utskottets Memorial N:ris 9 och 10 föreslagna voteringspropositioner, så har Förstärkta Bevillnings-Utskottet, jemlikt 31 § Riksdags-ordningen, öfver dessa propositioner denna dag anställt omröstning.
I I:a omröstningen.
Den som, i enlighet med Sammansatta Bevillnings-, Lag-samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets af Ridderskapét och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända förslag, vill att ur Förordningen angående vilkoren för bränvins tillverkning skall uteslutas nuvarande 22 §:s Usta moment så lydande: »Skulle tillverkning under en termin eller anmäld halftermin med mer än en tiondedel öfverskjuta det belopp, hvarför anmälan skett, skall för den del af öfverskottstillverkningen, som öfverstiger denna tiondedel, afgiften utgå med en fjerdedels förhöjning utöfver hvad i § 19 finnes bestämdt»; röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i öfverensstämmelse med Preste- och Borgare-Ståndens beslut, berörda stadgande att intagas såsom moment 1 i nya § 20.
Bevillnings- Utskottets Memorial J/S 22.
3 Sorn denna votering utfallit med 76
Ja mot 35 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med /a-propositionens innehåll. 2:a omröstningen.
Den som, i enlighet med Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets af Preste-Ståndet godkända förslag, vill att, så i stad som å landet, afgiften vid utskänkning af bränvin skall utgöras med 50 öre för hvarje kanna af det bränvin, som enligt § 8 eller 12 i Förordningen angående vilkoren för försäljning af bränvin m. m. beräknadt blifvit eller hvarför afgift enligt § 10 eller 15 åtagen är, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, på sätt Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och BondeStånden beslutat, ifrågavarande afgift att fortfarande utgöras med 40 öre för hvarje kanna.
Denna omröstning har, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med 41 Ja och 69 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med wey-propositionen.
Hvilket Förstärkta Bevillnings-Utskottet får hos Rikets Ständer anmäla.
Bevillning!*-Utskottets Memorial JS 23.
1 N:o 23.
Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Juni 1866, kl. 7 e. na. ■ morial, rörande verkställd omröstning i anledning af Biås-St ändens skiljaktiga beslut i fråga, om ansvarsbestämmelser för oloflig bränvinsförsäljning.
Sedan nedannämnda, i Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 9 framställda voterings-proposition genom tre Stånds sammanstämmande beslut blifvit af Rikets Ständer godkänd, har Förstärkta Bevillnings-Utskottet, jemlikt 31 § Riksdags-ordningen, denna dag anställt följande Omröstning:
Den som, i enlighet med Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, af Borgare-Ståndet godkända förslag, vill, att mom. 1 i 41 § af Förordningen angående vilkoren för försäljning af bränvin m. m. skall erhålla följande lydelse: »Den, som genom minuthandel elier utskänkning föryttrar bränvin, utan att i stadgad ordning hafva dertill förvärfvat rättighet, eller som, på sätt i § 3 sägs, mellan Here köpare fördelar bränvin, bote första gången från och med 30 till och med 60 R:dr,* andra gången från 60 till och med 120 R:dr och tredje gången från 120 till och med 240 R:dr.
Den, som fjerde gången eller oftare med sådan förbrytelse beträdes, dömes till fängelse från och med två månader til) och med ett år», röstar Ja\ &
Den det ej vill, röstar Nej; BUi. till R.
Prot. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 Afd. 18 Haft. \ 2 Bevillnings-Utskottets Memorial Jfé 23.
Nej, kommer ifrågavarande moment att, i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, erhålla denna lydelse: »Den, som genom minuthandel eller utskänkning föryttrar bränvin, utan att i stadgad ordning hafva dertill förvärfva! rättighet, eller som, på sätt i § 3 sägs, mellan flere köpare fördelar bränvin, bote första gången från och med 30 till och med 60 R:dr, andra gången från och med 60 till och med 200 R:dr och tredje gången från och med 200 till och med 400 R:dr.
Den, som fjerde gången eller oftare med sådan förbrytelse beträdes, dömes till fängelse från och med tre månader till och med ett år.»
Enär denna omröstning utfallit med 56 Ja mot 46 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
Register öfver Bevillnings-Utskottets Bétänkanden, Utlåtanden och Memorialer under Riksdagen åren 1865—1866. B. Nummer å Betänkandet.
Bevillning, Allmänna, Betänkande, angående 3. — » —- Utlåtande, i anledning af dels återremiss i vissa delar, dels ock Riks-ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet N:o 3, angående .... 9. — » — Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående ordalydelsen af 9 § i Bevillnings-stadgan . . 13.
— » — Betänkande med förslag till bevillningssummans ut görande 21.
Beräkning, Betänkande, angående beräkningen af tulhnedlen, postmedlen, stämpelpappers-afgiften och bränvinsbränningsmedlen . 20.
Bränvinstillverkning, Memorial, i anledning af verkställd omröstning, angående ifrågaställd förändring i afgiften för 16.
Bränvinstillverkning och försäljning, Memorial, i anledning af verkställda omröstningar, angående ifrågaställda förändringar i förord ningarne om vilkoren för 22.
Bränvinsförsäljning, oloflig, Memorial, rörande verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om ansvarsbestämmelser för 23.
Bränvin och Sprit samt Attika, Betänkande, angående tullbestämmelserna för artiklarne 17. K. Kanslipersonal, Memorial, angående tillökning f Utskottets 1.
Kurhusafgiften, Betänkande angående . . . . 5.
Prot. 1866 & 1866. r> Sami. 1 A/cl.
Portot för enkel brefvigt m. m., Betänkande, i anledning af väckta motioner om nedsättning af dels det enkla brefportot, dels afgiften tor sluten rekommendation m. m 6. s. Salt, kok- och berg-, Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å tullbevillningen för artiklarne ... 19.
Stämpelpappersafgiften, Betänkande, angående 4. — » — Utlåtande, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet N:o 4, angående 10. T.
Traktater, handels- och sjöfarts-, Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående med Frankrike afslutade . . 2.
Tullbevillningen, Betänkande, angående 8. — » — Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående 12. — » — Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af Betänkandet N:o 8, angående 14. — » — Memorial, i anledning af verkställda omröstningar, angående ifrågaställda förändringar i föreskrifterna om lö. — » — Utlåtande, i anledning af återremiss i viss del af Utskottets Memorial N:o 12, angående Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om 18, Tullfrihet, m. m„ Betänkande, i anledning af väckt motion om upphörande af den för de Kongl, personerna och utrikes sändebuden stadgade tullfrihet och restitution af de utaf dem erlagda tullafgifter 7, — » — Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss af Bevillnings utskottets Betänkande N:o 7, i fråga om den för de Kongl, personerna och utrikes sändebuden stadgade tullfrihet m. m. 11, STOCKHOLM, tryckt hos Å. Holmberg &
Comp. 1866.
HIMM TILL SAMTLIGA MES-STÅNDENS PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1865 OCH 1866.
Q9Q©3s
Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. ▼ Sammans.
Semlin.-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Betänkande N:o 1. 1 N:o 1.
Anie. till Kxp.-Utsk. den 30 April 1866, kl. 10 f. ra.
Betänkande, angående vilkoren för bränvins tillverkning.
Till Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets behandling hafva blifvit öfverlemnade såväl Kongl. Maj:ts i detta ämne aflåtna nådiga Proposition (N:o 62), som åtskilliga inom Riks-Stånden väckta motioner och afgifna yttranden, äfvensom den af Chefen för Kongl.
Civil-departementets bränvinskontrollbyrå meddelade berättelse om bränvinstillverkningen i riket under år 1864, innefattande tillika jemförande uppgifter rörande samina tillverkning åren 1861, 1862 och 1863; hvarjemte bemälde Byrå-chef tillhandagått Utskottet med erforderliga upplysningar.
Efter företagen pröfning af ej mindre ofvanberörda nådiga Proposition och enskilda motioner, än äfven inom
Utskottet väckta frågor om ändring af nu gällande förordning angående vilkoren för bränvins tillverkning, iår Utskottet härmed till Rikets Ständer öfverlemna förslag till ny författning i ämnet; och anser sig Utskottet, för vinnande af korthet och tydlighet i uppställningen af sin redogörelse för frågornas behandling inom Utskottet, böra under hvarje särskild § omförmäla dervid gjorda anmärkningar och ifrågakomna ändringar, med undantag likväl af sådana redaktionsförändringar, som äro af mindre betydenhet och af sådan anledning icke ansetts behöfva särskildt omnämnas, helst alla förändringar äro uti författningsförslaget med kursiv stil utmärkta.
De §§ af nu gällande författning, för hvilka Utskottet sålunda har att redogöra, äro: § 2.
I afseende på tiden för bränvinstill verkningens utöfvande har blifvit föreslaget: i Kongl. Maj:ts Proposition: att bränvinstillverkning, så framt ej högst vigtiga omständigheter föranleda dess inställande, må få utöfvas under alla tider af året, dock att året indelas i 24 terminer, hvilka taga sin början den 1 och 15 i hvarje månad klockan tolf på dagen och räcka till Bih. till B.
Prot. 1865 g 1866. 5 Sami. 2 Afd. 1 Haft. 1 2 Sammans. Bevil/n.-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utslc.
Betänkande N:o 1. nästa termins ingång, med de bestämmelser i afseende å sön- eller helgedags inträffande å nämnda dagar, som mom. 4 och 5 i § 2 af gällande bränvinstillverkningsförordning innehålla, samt att af dessa terminer tillverkaren må få välja hvilka och huru många han sjelf åstundan, med den inskränkning likväl, att icke kortare tid i sender må till begagnande medgifvas, än två terminer eller en månad såsom hittills; inom Bidderskåpet och Adeln: af Grefve von Saltza, C. A. Ph., (motionen N:o 30), att bränvinsbiänningen, med bibehållande af den skatt och de kontroller, som nu funnes eller i en framtid kunde anses behöfliga, måtte lemnäs fri i afseende på tiden för dess utöfning; af Herr von Strokirch, J. P. F. O., (motionen N:o 42), att tillverkning af bränvin under kontroll och mot erlagd tillverkningsskatt måtte vara tillåten under hvarje tid af året, samt att en oafbruten månad skulle vara den kortaste tid. hvarunder en bränvinstillverkare egde att sig af denna rättighet begagna; af Herr von Mentzer, C. F., (motionen N:o lil), att bräuvinstillverkningen måtte få, utan vidare inskränkning till tid, utöfcas från och med den 1 November till och med April eller Maj månads slut; inom Borgare- Ståndet: af Herr C. F. Bidderstad, (motionen N:o 159), att alla terminsföreskrifter för bränvinstillverkningen måtte upphöra; inom Bonde-Ståndet: af Georg Nyqvist från Wermlands län (motionen N:o 344), att bränvinstillverkningen i landet måtte få utöfvas vid hvilken tid af året som helst; af Peter Andersson från Blekinge län (motionen N:o 186), att tiden för bränvinstillverkning måtte för dem, som efter nu gällande förordning vore dertill berättigade, räknas från den 15 Oktober till den 15 April, alla så kallade terminsbestämmelser förfalla, samt anmälan medföra frihet att tillverka bränvin under hela den tillåtna tiden eller kortare tid deraf, dock minst en half månad; af Svante Bergström från Östergötlands län (motionen N:o 72, uti hvilken Nils Jaensson och C. J.
Johansson från samma län instämt), att, med borttagande af terminsberäkningen, bränvinstillverkning måtte vara tillåten från den 15 Januari till den 15 April samt från den 15 Oktober till den 15 December och dervid huru lång tid som helst, dock ej mindre än en månad; af Fredrik Augnst Forssbeck från Östergötlands län (motionen N:o 206, uti hvilken Åke Andersson från Malmöhus och Johan Fredrik Johansson från Upsala län instämt), att bränvinstillverkningstiden måtte utsträckas från den 15 Oktober till den 15 December och från den 15 Januari till den 15 April, med rätt för tillverkaren att välja en, Hera, eller alla dessa månader.
Sammans. Bertlin.-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-ZJtsk. Betänkande N:o l. 3 I afseende å den sålunda föreslagna utsträckningen af tiden för bränvinstillverkningen är i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition anfördt, att Kongl. Maj:t ansett sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å nödvändigheten att lossa på en del af de band, hvilka ännu fjettra bränvinstiljverkningen, betraktad såsom fabriksnäring.
Om än dessa band vid öfvergången till den nya lagstiftningen, som så väsendtligen skiljde sig från den gamla, varit nödiga såsom en eftergift åt den allmänna meningen, vore de det ingalunda numera.
Tvärtom verkade de å näringen särdeles förlamande och framkallade årliga lörluster ej mindre för den enskilde, än i statsekonomiskt hänseende.
Af dessa band vore bränningstidens inskränkning till vissa månader af året ett af de mest betungande.
Redan i det betänkande, hvarmed särskilda Utskottet vid 1853—1854 årens riksdag till Riks-Slånden inkommit, hade i detta ämne blifvit yttradt, att berörda inskränkning i och för sig sjelf och under vanliga förhållanden hvarken/vore ett tillförlitligt medel för åstadkommande af förminskning i tillverkningen eller det i ekonomiskt och industrielt hänseende fördelaktigaste, emedan en handtering, som finge drifvas endast tidtals, icke kunde framkalla eller bibehålla arbetares största möjliga konstfärdighet; emedan arbetets företagande hindrades under den tidpunkt, då det, efter olika orters olika natur och handelsförhållanden, kunde vara beqväinligast och fördelaktigast; emedan det kapital, som låge uti den oftast ganska dyra redskapen, måste under en stor del af året vara dödt och utan afkastning; och emedan varans tillverkning måste ske på en gång och hastigt, utan möjlighet att förutse huru pris och efterfrågan kunde komma att visa sig, då hon skulle aflåtas, — en omständighet, som kunde, innan nästa tillverkning inträffade, framkalla antingen brist och oskäliga pris, eller ock underpris med deraf följande öfverdrifna spekulationer och vingleri.
Bemälda Utskott hade emellertid, oaktadt vigten af dessa skäl, ansett en tidsinskränkning nödvändig i anseende till de faror, som oinskränkt eller till och med lång bränniugstid kunde medföra under de i Sverige genom vanor och föregående författningar framkallade förhållanden.
I sin nådiga Proposition till Rikets Ständer den 27 Oktober 1859 hade Kongl. Maj:t uttalat den åsigt, att farhågan för nämnda vådor icke vidare borde uppehålla tillämpningen af den för näringarna i allmänhet antagna grundsats af största möjliga frihet i deras utöfning, och medlen att förekomma en öfverdrifven bränvinstillverkning icke sökas uti dess inskränkning genom sådana hinder, som för både enskilde och Staten medförde förlust och olägenheter, hvarföre ock Kongl. Maj:t föreslagit, att bränvinstillverkningen i större bränneri måtte tillåtas under hela den tid af året, då tillverkning kunde med största fördel bedrifvas.
Detta förslag hade af Rikets Ständer bifallits endast så till vida, att bränningstiden blifvit utsträckt från två månader till fem, deraf tre på våren och två på hösten, med öppen rätt för hvarje tillverkare att utöfva handteriugen under tre, hvilka som helst, af dessa fem månader.
Om än de antydda olägenheterna genom denna utsträckning i någon mån afhjelpts, eftersträfvade dock tillverkaren fortfarande den frihet, som hvarje annan näringsidkare åtnjöte.
Kongl. Maj:t, som, genom tillvaron af de så kallade mindre brännerierna, funnit sig förhindrad att i ofvannämnda Proposi - 4 Sammans. Bevilln.-, Lag- samt Allm.
Besv.- och .Ekon - Utsk.
Betänkande N:o 1. tion föreslå borttagandet af alla band i afseende å tiden för bränvinstillverkningens utöfvande, ansåge nu, sedan dessa bränneriet- blifvit afskaffade, hinder icke böra möta för beviljandet af full frihet härutinnan, utan annan inskränkning i hvarje tillverkares rätt att välja den tid för rörelsens bedrifvande, sorn syntes honom lämpligast, än att, för lättnad och besparing vid kontrollen, året indelades i vissa terminer samt ett visst minimum utsattes för bränningstiden.
Visserligen kunde häremot invändas, att bränvinstillverkning under den varmare årstiden icke läte sig med någon fördel utöfva och att således sommarmånaderna skulle utan olägenhet kunna såsom bränningstid undantagas; men ett sådant undantag vore ett band, som onödigtvis lades på tillverkaren, hvilken torde böra sjelf få afgöra hvad som för honom kunde vara fördelaktigt eller icke.
Dessutom funnes i landet åtskilliga pressjästfabriker, hvilka säkert icke skulle underlåta att, om frihet beviljades, utöfva tillverkningen hela året om.
Ehuru det icke lärer kunna bestridas, att vintermånaderna äro den mest tjenliga tid för utöfvande af bränvinstillverkning, särdeles på landet, synes likväl denna omständighet icke innebära tillräcklig grund för bibehållandet af en inskränkning, hvartill numera icke finnes samma anledning som förr och hvilken icke kan undgå att medföra större eller mindre olägenheter.