Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
70. heller vid sådan befattning bibehållas, som icke, enligt Vallagen, morn. 1. till Riksdagsman, och, enligt 6j S- af denna Regerings-Form, till Utskotts-ledamot valbar är, eller som vid det verk, hvars förvaltning skall granskas, redovisar eller njuter lön eller annan inkomst.
Ar emot Revisor sådant jäf, skola de öfrige Revisorerne om annan persons utseende, efter de i i33 S- stadgade grunder, skyndsamt föranstalta. §. 131.
Fullmäktige kunna , i och för deras befattning, ej emottaga befall- r, q ^ 7q> ningar. utom A
Riksförsamlingen eller dertill berättigade Utskott morn.
2. eller Revisorer; ej heller Revisorer utan af Riksförsamlingen ; ej heller hvarken Fullmägtige eller Revisorer till redo eller ansvar ställas, utan efter Riksförsamlingens beslut och i laga ordning.
För Fullmägtiges eller Revisorers öfverläggningar gälle för öfrigt de Instructioner, sorn af Riksförsamlingen stadgade äro. §. 132.
Ledamöterne af de Utskott, hvilkas befattning och talrik-Jfr.R.O.§. 28- het i 65 och 66
SS- bestämmas, äfvensom af de Utskott eller Utskotts-förstärkningar, som Riksförsamlingen, i enlighet med den i y3
S- omtalade arbets-ordning, kan dessutom förordna, tillsättas af en Val-nämnd, till hvilken Riksförsamlingen inom sig utser Tjugufem valmän.
Till ledamot i Utskott, äfvensom i Val-nämnd af en eller annan art, kan hvarje Riksdagsman väljas, hvilken ej i 6j S- undantagen är, utan afseende d rpå, om han är ledamot i Stora Nämnden eller Pröfnings-Nämnden.
Prot. 1840. 3 Sami. 32 Haft, 5 54 Constilutions-Utskottets Memorialj AT.-o 68. §. 133.
Jfr. R. O.J. 69.
Fa 11 m äg t iges och till Revisorers befattningar , äfvensom till Val-nämnd af en eller annan art, kan Riksförsamlingen , efter serskildt fattadt beslut, utse en eller flera Suppleanter, hvilka i stadgad ordning ingå skola, när Fullmägtig, Revisor eller Valman frånträdt sitt uppdrag.
Ingen annan kan vara Suppleant, än den, som till hufvudman valbar är.
Suppleanter kunna utses antingen serskildt, på lika sätt, som hufvudmännen, eller på en gång med dessa; men i senare fallet sker valet alllid päy sammanlagda antalet af Hufvudmän och Suppleanter, hvarvid det högre röstetalet bestämmer, hvilka, som Hufvudmän är o, äfvensom ordningen för Suppleanters ingående.
Skulle bland Fullrnägtige eller Revisorer så många ledigheter uppstå, att det utsedda antalet af Suppleanter befinnes otillräckligt , välje då Justitice-Ombudsmannen och ledamöterne i Tryckfriliets-Comiteen den eller dem, som ytterligare erfordras. §. 134.
Ny Vid val till Fullrnägtige, Revisorer samt ledamöter i Val nämnd och Utskott, äfvensom vid val af P röfnings-Nämndens ledamöter äger lottning rum, så ofta valet genom erhållet lika röstetal oafgjordt är.
Lag samma vare vid de val i Tryckfrihets-Comitéen, soini nästföregående omtalas, och vidalia de val, hvilka,enligt serskildt fattade beslut, Riksförsamlingen, dess Nämnder eller Utskott kunna komma att företaga, så framt valsättet icke genom ett sådant beslut annorlunda bestämdt §. 135. R. O. J. 76.
Riksförsamling har efter granskning godkänt —. — granskning af ny Riksförsamling i samma mål vara tillåten; dock bör, oagtadt den af Riksförsamlingen eller dess Utskott eller Revisorer förrättade allmänna öfversigt — — verkställa den serskilda revision —. — tillkommer.
Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o 68. 05 §. 136.
Ej må Riksdag — — från den dag, då, vid lagtima r, p j jq9 Riksdag, Konungen — — — och behof Riksförsamlingen Jtr.Ti, O. §.8(1 underrätta, eller, vid urtima Riksdag, Riksförsamlingen af hört den i 6f <$*. omförmälda berättelse.
Skulle likväl, vid nämnda tidsförlopp, Riksförsamlingen ännu — — anmäle den det — — förlängda tidens utgång, Riksförsamlingen icke — — ny Bevillning fastställt, då skall Konungen kunna Riksförsamlingen åtskilja —■ hela belopp bestämdt, men Riksförsamlingen icke om fördelningen ense —. — och uppdraga Riksförsamlingen dess Fullmäktige i Riksbanken och —- —• utfäida. §. 137.
De allmänna — — — Konung och Riksförsamling un- R.
O. §.74. der — — utfärdas. §. 138.
Ingen, sorn till Riksdagsman lagligen vald är, kan förvi- jfr j> p sas frem Riksdagsort , ej heller af hvad anledning som helst 110. per.
2. förmenas att Riksdagen bivista, ej heller frän något s rskildt och R. o. §.
Riksdagsmanna-åliggande förhindras.
Undantag härifrån äge /9> Perdock rumJ dels i krigstid för krigsmän, som i Rikets tjenst af Konungen användas, dels för de i 6y omtalade Stats-Rådsledamöter och Förmyndare, hvilka, ehuru å Riksdagsort närvarande, icke kunna, emot samma §., Riksdagens förhandlingar öfvervara.
Om sädane till Riksdagsmän valde äro, eller, sedan de här nämnda förhållanden inträdt, valde blifvit, ställe de sig till efterrättelse, hvad Vallagens 3i ,§\ stadgar för dem, sorn af laga förfall hindras. §. 139. R. F. §. lil, Bl ifver — •— och straffas.
Detta stadgande skall Jfr. R. 0.5. i hvarje Riksdagskallelse intagas. 77. per. 1. 56 Constitutions-Utskottets MemorialN.o 68. §. 140.
II. F. \ 110 Ingen Riksdagsman — — — yttranden i Riksförsamling, per. 1, Jfr.
Nämnd eller Utskott, utan att Riksförsamlingen sådant tillåtit R.
O. 78. —• — — deruti minst feni .sjetledeiar af de vid omröst per.
1. ningen närvarande ledamöterne instämt.
It O 5 78.per.
Men öfverfallet’ någon inom Riksjörsamling, Nämnd eller 3.
O. följande.
Utskott — —• — något tjenstehjon. §. 141. jj f j no.
Skulle någon — våldföra Riksförsamlingen, dess per. 3, Jfr. R.
Nämnd eller Utskott — — — antomine på Riksförsamling O.§-77.per2. gen att — — —• låta. §. 142.
R F ^ 113 Riksförsamlingens Fullmägtige och Revisorer n/ute för si Jfr.
R.O.f.7().na gerningar och yttranden , under sin befattning, samma säm om. 2. per2.kerliet, som i föregående blifvit Riksdagsmän tillagd.
Taxeringsman, som Riksförsamlingens BevilInings-föreskrifter å dess vägnar — — — kunna till ansvar ställas. §. 143.
För de genom föreningen mellan Sverige och Norrige upp komna constitutionella förhållanden gulle, hvad Riks-Aden af den 3i Juli och 6 Augusti i8i5 stadgar, och må samma RiksAct, i anseende till Sverige, icke ändras, utan att Konungen och Riksförsamlingen, i den ordning, w5 af denna Regeringsform bjuder, till den ändring samtyckt. §. 144.
Ny J.
Vid den Riksdag, då Konungen till Vallagen och de i den na Regeringsform intagne stadganden angående Riksförsamlingen sitt samtycke gifvit, utsätte Riksens Ständer da en för Riksförsamlingens första sammanträde, till det andra året efter Conslitutions-Utskoltets Memorial, N.o 68. nämnda Riksdags slut; fcirdele emellan
Länen det i Vallagen uppgifna antalet af representanter och förordnej att alla till
Riksförsamlingens första sammanträde nödiga förberedelser göras; och lände härvid både för Riksens Ständer och öfrige vederbörande , Vallagen till efterrättelse.
I ofri. t gälle Regeringsformens och Riksdags-Ordningens föreskrifter örn Riksens Ständer till Riksförsamlingens första sammanträde; men dä erliålle Vallagen och Regeringsformens stadganden om Riksförsamlingen full gällande kraft; hvarvid likväl iagttages, att den Justitice-Ombudsman och de Fullmägtige , som Riksens Ständer sist valt, fortfara med sin befattning, tilldess Riksförsamlingen deras efterträdare utsett.
Denna blifve vid den Riksdag, då Riksförsamlingen första gängen sammanträder, utur Regeringsformen utesluten.
Successions-Ordningen. §• 2, Dör — — — med vilkor, som 41 och 52 af Regeringsformen — — — dess Riksförsamlingen å den tid, Re geringsformen utstakar, hunnit sammankomma, dä den tillhöratt om Regeringens förande sjelf förordna.
Blifver Drottningens Lifsfrugt af mankön, förord ne då Riksförsamlingen Förmyndare för den omyndige Konungen, på sätt i 52 <$*. af Regeringsformen — — — till Regeringen. §. 8.
Prins — — — utan Konungens och Riksförsamlingens samtycke, blifva — — Svenska Thronell. §. 9.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset — — —~ antingen på manliga sidan utginge, eller genom uturaktlåtande af hvad denna Successions-Ordliing uttryckligen föreskrifver, förlorat Successions-rält, vare Thronell led ig till nytt val, och utkore då Riksförsamlingen ett nytt Konungahus.
Constitutions-Vlskottets Memorialj N.-o 68.
Tryckfrihets-Förordningen. §•
I - 2:o Någon tryckningen föregående —• — — på deras lärosalar offentligen försvaras. 11 F sj 108 Vill författare eller boktryckare, innan tryckningen3 sjelf per. 2 och 8. åt de till tryckfrihetens vård förordnade
Committerade öfverlemna en skrift och begära deras yttrande, huruvida åtal derå efter denna Tryckfrihetslag kan äga rum j skola Justitice-Onibudsmannen och minst Tre
Committerade s hvaraf en lagfarens ett sådant yttrande skriftligen afgifva.
Förklara de derutiatt skriften må tryckas j vare då både författare och boktryckare från allt ansvar f rie j och ligge det å Committerade. §. 2. 4:o
I grund af hvad — — — alla slags handlingar, i hvad ämne som helst.
Alt Protocoll, hällne hos Konungen i Ministeriella Ärenden och Commandomål eller Stats-Rådets Protocoll och Handlingar^ eller Hemliga Utskottets — ■— •—• icke uppenbara.
Att ej — — —- — — — — femtio Riksdaler.
Att i hvad — —- — — — — femtio Riksdaler.
Det skall — — — — — — — — skillingar.
Att Protocoll — — — — — — — skillingar.
Att ingen —- ■— — — — — — —- skillingar.
Att sådant — — — — — — — hufvudsaken.
I öfrigt — — — — — — — — stadgadt är. §. 3. 6:o Smädliga uttryck om
Riksförsamlingen eller någon af dess fördelningar — —• — conlisqueras. Constitutions-Utskotlets Memorial, N.-o 68. §. 5. 8:0 Finner Justil,iee-Stats-Ministern — —■ Högsta Domstolens afgörande.
Riksförsamlingens Justitise-Ombudsman äge —, — — skulle erhållas. l4:o Skulle den oförmodade händelsen inträffa, att Tryckfrihets-Comiteen med anledning af / §. 2 mom. varder — — — den man, som af Riksförsamlingen blifvit tillförordnad att Juslitiae-Ombudsmannen — — —• hos Högsta Domstolen. 4o Conslitutions-Utskotlets MemorialiV.o 68.
J e mj örelse-T abell. emellan nuvarande Grundlagar, och det Förslag, som blifvit bifogadt.
Nuvarande Regeringsforms. §• §• §. §• i §• §• §• &• §• §• i §• §• §• §• §• §• §• i §• §• §• §• §• §■ §• §• -7 i. 2- 8. — 9. — 10—12 13. — 14—37 38. — 39. — 40. — 41. — 42. — 43. — 44. — motsvaras d:o d:o — d:o — d:o — d:o —- d:o — d:o — d:o — d:o — d:o — d:o — d :o — föreslagen f oförändrad t skick — d:o — — — d:o d:o §• §• §• I §• §• §• §• §• §•
- Nya Förslagets. 1. 2—7. 8. 9. 10—12. 13. 14—37. 38. 39. 40. 41. 42. 43. ar att utgå, såsom upptagen i Suc - 45- 49. 50. 51. 52. 53. 54. 55. 56. 5? 57. 58. 59. 60. 61. 62. 63. 64.
.48 — — ersätLes Mom.
1 — 9 cessions-ord ningen, motsvaras af, i oförändradt skick — §. 44 d:o •— — — — — — §. 49. d:o •— — — — — — §. 57. d:o — — — — — — §. 55. d:o — — _ — — — 66. d:o — — — — — — 68. d:o — — — — — — — §.§. 70,71 d:o — — — — — — — §. 101. d:o — — — — — 80. d:o 81. d:o — — — — — — 82. d:o — — — —- — — §. 86. d:o — — — — ■— i— 83. d:o — — — — — — 84. d:o — — — — — — §. 87. 47. 72. Constitutions-Utskottels Memorial, N-o 68.
Nya Förslagets. §. 65. <— *— — motsvaras af ■— — — — <— §. 88. §• 66. — — — d:o — — — — — — §. 89. §• 67. — <— — d:o — — — — — — §.90. §. 68. •—■ —. —• d:o — — ■—i — — — §. 91. §. 69. — — — — —. — — —• — — utgår i Morn. 2, §. 77, samt hufvud påräkMdc Arbetsordningen, hvarom §. 73 stadgar. §. 71. — — — — — ______ d:o §. 72. _ — - d:o — — — — — — §. 92. §. 73. — •— — d:o — — — — — ■— §.93. §. 74. *— — — d:o •— i oförändradt skick — §. 94. §. 75. -- — — d:o — — —. •— —- — §. 95. §. 77. — — _ d:o ■— — — — ■— — |. 97. §. 78. — — — d:o — — d:o — — — §. 98. §. 79. — —• — d:o _______ §. 99. §. 80. —. — — d:o — — — — — — §. 100. §. 81. — d:o — ioi. §. 82. —■ — •— d:o — — —• — —. •— §. 101. sista mom. &. 83. — — — d:o 102. 84. — — — — — _____ dm §.85. — — — d:o — — — — •—. — §. 103. §. 86. — — — d:o 104. 87. _ — _ d:o ______ §. 105. §. 88. — — — d:o — — — — _ — §. 106. §. 89. — — _ d:o ______ §. 107. §. 90. — — — d:o ______ §. 109.
I 91. — — — d :o — — — — — — §. 50.
^ 92. — — — d:o _ — d:o — — _ §. 51. §. 93. _ —r — d:o ______ §. 52. §. 94. — — — d:o — — — — — — §.53. §,95. — — — d:o — — — — — —• §. 54. §. 96. _ _ — d:o — •— — •— — •—• §. 116.
Bih■ till R.
Fröt. 1840. 3 Sami. 32 Haft, 6 42 Constitulions-TJtskottels Memorial> N.o 68.
Nya Förslagets. §, 97. — — — motsvaras af — — — — §. §. 111,112 o. 11 7. J. 98. _ — — d:o — — — — — — §117. §. 99. — — —• d:o — — — — — — §.118. §. 100. — — dro- — — — — — — §.! 19. §. 101. — — dro — — — — — — §. 120. §. 102. — — d:j — i oförändradt skick §. 121. §.
103. — — dro — — — — — — $. 122. §. l()4 — — dro — — — — — — §. 123. §. 105. —.
—* dro — — — — — — §. 65. morn. 1. §.
106. — — d:o — — — — — — §. 124. §. 107.
1. — dro — — — — — — §.125.
„ Mom. 2.— dro — — — — •— — §. 126. §. 108. eu del deraf flyttad till Tryckfrihetslagen §. 1. mom. 2, återstoden motsvaras af — §, 127. § 109.
—- — — motsvaras af — •—• — — — §. 138. § 110. Per. 1. — dro — — — — — — §. 140.
Per. 2. — dro — — — — — — §. 138.
„ Per.
3. — dro — — — — — — §. 141. §.111. — — dro — — — — — — §. 139. §. 112. — utgår, såsom ersatt af Vallagens §. 33. §.
113. __ _ — motsvaras a f — ' — — — §. 142. §.114. — — —• — — — — — — utgår — Nuvarande Riksdags-Ordnings.
Nya Förslagets. §. 1. — •—. — motsvaras af — — —. — — §. 48. 2. — — — . dro — — — — — __§ 49. |. 4. — — — dro — — — — — — |. 50. §. 5. — — — dro —— — — — — §. 51. § 6. — — — dro — — — — — — §. 52. §.
7. — — — dro — — — — — — §. 53. §. 8. — — — dro — — — — — — § 58. §. 9. — — — dro — — — — — — §55. §. 10. Per. 1. — dro — — — — — — §, 54.
„ Per. 2. — dro — — — — — — § 55.
Morn. 3. —15 —■ ersättas i — — — — — — — Vallagen Co nsl it ut ions-UtskoHets Memorial3 No 68. f\?> Nuvarande Riks da gs-Ordnings.
Nya Förslagets. §. 16. — — — — — — motsvaras af — —1 §• ®0. k. 17. Morn. 1, samt Mom. 2.
Per. 1 och 2, ersättes i Vallagen tt .— — — — „ Per. 3 och 4, d:o af §. 59. §§. 18, 19 — — — — — — — d:o i Vallagen §' 20. — ersättes i elen påräknade arbetsordningen, hvarom §. 73 stadgar §. 21. Per. 1, 2 och 3 — — motsvaras af — — — §. 61.
4. ersattes i arbetsordningen — — — — — § 22. — d:o i Vallagen — — — — — — — §, 23. — d:o dels i arbetsordningen, dels i — §.§ 62 och 63. § §. 24, 25. d:o i arbetsordningen — —• — •— —• §, 26. — — — — — motsvaras af — — §. 64. §. 27. Mom. 1. Per. 1. — — — d:o — — — §. 82.
Per. 2. — — — — — utgår — — Per. 3. — — — d:o — — — §. 68.
Mom. 2. — — — — — d:o — — — §. 74. §.28. — — — — — — — d:o — — — §§. 65 och 132. 29.
Per i i o Morn. 1 och 1 och 2. — — d:o — — — §. 6oj g 1()1 Mora. 2. Per. i. — — — d:o — — — §. 65.
Mom. 1. Per. 2. — — — d:o — — — §. 124, Per. 3. — — — d:o — — — §. 125.
„ Per. 4, 5 och 6. — d:o — — —• §. 126. $ 30.
Per. 1. — — — d:o — — — §. 65. Mom. 2. Per. 2, ■— — — d:o — — — §. 81.
Per. 3. — — — d:o — — — §. 82.
„ Mom. 2.
Per. 1. — — — d:o — — — §. 65. Mom. 2.
Per. 2. — — — d:o — — — §. 88.
Mom. 2,3.
„ „ Per.
3. ersattes i arbetsordn., utom slutet, som moLsvaras af §. 65. Mom. 2.
„ Mom. 3. Per. 1 och 2. — — — — utgår — — „ „ Per. 3. — d:o d:o — — — — — — §. 31. Mom. 1.
Per. 1. — d:o af — — — — § 65.
Mom. 2. „ n , „ —a och arhets » ” ” §' ‘1 / ordningen. 44 Constitutions-UlskoUels Memorial, N.o 68.
Nuvarande Riksdags-Ordnings.
Nya Förslagets §. 31. Mom. 2. —« — — — ■—. — — utgår — §. 32. början —• —•
•— — motsvaras af —• «— §. 65.
Mom 3. „ slutet — •— ersattes i — — — — — arbetsordningen §. 33. Mom. 1.
Per. 1, — — — d:o — — ■—. §. 65.
„ „ Per. 2. •— — — d:o — — — §. 105.
„ Mom. 2. — — *— — — d:o — ■— •— §.65.
Mom. 4. §. 34.
Mom. 1. — — — — — d:o —- — — §. 107. §. 34.
2. ersättes i arbetsordningen, samt af —. §. 73. §. 35. — — — — — — motsvaras af — •—. §. 66. §. 36.
Mom. 1. — — — — — d:o — .— — §.65. Mom. 5.
„ Mom. 2, 3 och 4 ersättes i arbetsordningen, samt af §. 73. §. 37. Mom. 1. — d:o •— d:o — — — — — „ Mom. 2. — d:o af ■— — — — — §. 77. §.§. 38,39 och 40 — d:o — d:o — — — _ _ §. 41. — —•
d:o af _ — — _ — 67 och 76. §. 42. — — d:o af _ — 78. §. 44.
Mom. 1. — — — — motsvaras af — ^ — §, 72.
„ Mom.
3. ersättes i arbetsordningen •—. — —. . §.§. 45—55. d:o —. d:o — — — — — §. 56.
Per. 1. — •— — — motsvaras af — — §. 72. §. 58. ersättes i arbetsordningen — — —. — — _ 60. — — — — — — — d':o — — | 108. §• 61. — — — — — — — d:o — — —§.§.111,112,113. §. 62. — — — — — — — d:o — — — §.§. 112 och 114. §. 63.
Mom, \. — — — — — d:o —. — .— §. 116.
„ Mom. 2. Per. 1. (stadgandet om instructionen) ersättes i §. 119.
„ „ Per. 1 (för öfrigt) motsvaras af — .— §. 117, „
„ Per. 2 och följande d:o — — — §.§. lil och 112.
Mom. 3. — — — — d:o — — — §. 116.
„ Mom. 4. — — — — d:o — — — §. 117. §.64. — — — — — — d:o — — — §. 122. §.65. — — — — — — d:o — — §. 127.
Constitutions-Utskotlets Memorialj N.-o 68. 45 Nuvarande Riksdags- Ordnings, §. 66.
Per. 1. — — — molsvaras af „ Per. 2. — — — ~ d:o Per. 3. — ersättes i —• — — - §•67. - §. 68.
Per. 1, 2 och 3 „
Per. 4. ersa lies i §.69. _ — _ — §. 70.
Mom. 1. — — „ Mom. 2. Per. 1.
Per. 2. §.71. §. 72 — —. ersättes i §. 73. — — _ _ §. 74. — _ — — §. 75.
Per. 1. d:o — „ Per. 2. och 3. — §.76. ______ §. 77. Per. 1. _ _ _ _ „
Per. 2. — _ _ _ §. 78. Per. 1. — _ _ _ „
Per. 2. — _ _ — ,, Per. 3 och följande —■ — §. 79.
Per. 1. _ _ _ _ ,, Per. 2. och följande ersättes i 81 och 82 ersättes i — — — d:o — d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o — Nya Förslagets. — — §. 128. — §.§. 92, 65 Mom. 3. — — §. 131.
Mom. 2. §.§.128,89, eofelt _ _ §.129. —. — §. 131.
Mom. 2. _ _ §.
133. — — §. 130. — —. §. 131.
Mom. 1. — _ §. 142. _ _ §,§. 110 och 73. — arbetsordningen utgår d: i d:o d:> d:o — d:o §. 137. §. 101. §. 135. §• 139. §. 141. §. 140. §. 140. §. 138. arbetsordningen §. 136. ^ arbetsordningen Bih. till R.
S Fröt t 1840, 3 Saini. 3u Haft. 7 Rättelser.- 7 r. 15 uppifrån står; r. 3 nedifrån — 8 sista r. — 13 r. 22 uppifrån — 17 r. 3 - 19 r. 3 — 26 sista r. — representationsrätt läs: representationssätt de detta hindras / skattläggning
Riskdagen röstetal och det detta, hindras , skattläggning, Riksdagen röstetal, TÖCKHOLM, kckstbinska lOKTitYtKiSUT, 1840.
Hor till Constilutions-Utskottets Memorial, N.-o 68, 1 M o ti v. Reg-erinjjs-Formen. §. i.
Anledningen lill den hår föreslagna ändring år redan uppgifven, nemligen olåmpligheten att i Grundlag bibehålla en ordalydelse, hvilken blott afser en viss tids förhållanden.
Uå Regerings-Forinen på titelbladet nu nåmner gjorda förändringar, år så mycket mindre skål att uti texten omtala längesedan stadgade lagar, såsom ännu blott väntade. §. 3S._
Den ändring, Utskottet föreslagit i 2:dra puncten af denna §, förtydligar, hvad samma punct, enligt Utskottets öfvertygelse, åsyftar, men tein— ligen oegentligt uttrycker. §. 48.
Det i Riksdags-Ordningens i § nyttjade uttrycket: ”i utåfningen af Riksdagsmannabefaltnirig ” har synts Utskottet icke fullt klart.
Ordet ”i" kan möjligen anses liktydigt med >’iinder,,} men Riksdagsman år under uiöfningen af Riksdagsmanna befattning i afseende på allt, sorn icke utgår sjelfva denna utöfning, tvifvelsutan bunden äfven af andra lagar ån Grundlagarne.
Så vida frågan deremot inskrånkes till sjelfva utöfningen af Riksdagsmannakallet, det år till de handlingar, genom hvilka Riksdagsmannen utför silt uppdrag, kan derföre visserligen ingen annan regel erkännas, ån Rikets Grundlagar.
Utskottet skulle dock tvekat att ensamt på dessa skål föreslå utbyte af ordalag, hvilkas betydelse kan anses temligen stadgad; men då den gamla oonstructionen var mindre passande, sedan den nya benämningen:
Riksförsamling, infördes, och en annan således måste anlagas, hoppas Utskottet att genom den föreslagna nogare uttrycka, hvad hår bör uttryckas. §• 4g.
Redan i Memorialet N:o 27 har Utskottet erkånnt, att den princip, att Lagtima Riksdag skall återkomma på bestämd tid, oberoende af möjligen mellankommande Urtima Riksdagar, synes ega skål för sig.
Hår har Utskottet föreslagit dess antagande i sammanhang med en ombildning af national-representationen.
Styrelsens jemna och planmessiga gång synes böra befordras genom det den redogörelse, som nationens representanter ega fordra, på beståmda tider, utan afseende på under mellantiden Bih, till R, St.
Prat, 1840. 3 Sami, 33 Haft, 1 2 Hor till Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 68. inträffade tillfälligheter, återkommer.
I Memorialet N:o 11 har Utskottet ock framställt de skäl, på hvilka Utskottet ansett Riksdagarnes mellantid böra förkortas: skål, ii vilka, om national-representanternos antal nedsåttes, medgifva och fordra en ännu större förkortning, än Utskottet der vågade föreslå.
Hvad angår den årstid, sorn för Riksdagens öppnande år lämpligast, har Utskottet trott, att, i ett fattigt land med hårdt luftstreck, vid bestämmande af denna tid, synnerlig uppmärksamhet bör egnas åt möjligheten för idkarne af landets hufvudnåringar, att utan onödig uppoffring af egen välfärd, kunna infinna sig för att bevaka egna och medborgares rättigheter.
Utskottet har, med denna åsigt, föreslagit, att Riksdagen må börjas den tid, då jordbruket samt sjöfarten, äfvensom flera andra på klimatiska förhållanden beroende yrken måste af brytas; och Utskottet har gjort detta förslag i det hopp, att, når Riksdagarne blifva tätare och representanterne färre, Riksdagsgöroinålen skola kunna afslutas, innan våren ånyo kallar nämnde yrkens idkare till sina vigtigaste enskilda sysslor. §• 5a.
Föreskriften om antalet af Förmyndarne för Konungs minderårighetstid synes hafva sin råtta plats hår, der desse Förmyndare första gången omtalas, icke i den senare som stadgar om sättet till deras väljande. §. 55.
Då Regerings-Formen i § 101 stadgar, huru med Grundlagsändring förfaras skall, synes föreskriften att, vid val af ny Konungaätt, RegeringsFormen skall bibehållas, temligen öfverflödig.
Så vida någon dylik föreskrift skall qvarstå, hvilket Utskottet icke velat sätta i fråga, torde den böra omfatta alla Grundlagarne. $• 54.
Svenska Grundlagen har förut icke åt en, möjligen lått nog i overksamhet försatt, central-auctoritet, utan åt flera i landet spridda, uppdragit att, i det fall, hvarom denna § handlar, besörja, det Riksdagsmanna-val vederbörligen förrättas.
Anvisningen på de i detta afseende lämpligaste myndigheter tror Utskottet redan ligga i Vallagen.
Utskottet anser nemligen de auctoriteter, hvilka hafva uppsigt och förmanskap öfver de vid Riksdagsmanna- och Valmanna-valen Ordförande, sjelfskrifna att anbefalla desse Ordförande att till räddning af nationens hotade frihet sätta sig i verksamhet. $. 55.
Intet skål synes vara för handen, hvarföre icke Styrelsen må kun - Hur till Constitutions-U takottcts Memorialj IV.-o 68. 3 na längre tid förut kungöra urtima Riksdag, till hvilken nytt val ej beliöfver ske.
Utskottet har derföre uteslutit det deremot ställda förbudet.
Annat år förhållandet med de i 5o, 5i, 52 och 53 $$:ne omtalade Riksdagar.
Hår åro landets dyrbaraste interessen i ögonblicklig fara.
Med afseende på Vallags-förslaget, har Utskottet nödgats något förlänga den nu bestämda tiden, till hvilken sådan Riksdag Jörst kan sammankallas, och har i öfverensstämmelse dermed ock måst förlänga den, inom hvilken Styrelsen bör bestämma sammantrådesdagen. §. 56.
De hår föreslagna föreskrifters syftning år att undvika dels en onödig Riksdag, dels den i § 4y i allmänhet förbudna samtidigheten af lagtima och urtima Riksdag.
Tidsbestämmelsen grundas först derpå, att Interims-Styrelse, emot 55 §, icke kan sammankalla sådan urtima Riksdag, som hår år i fråga, till någon annan tid, ån mellan 5o:de och y5:te dagen, efter det anledningen till kallelsen inträffade; och att högst sällan kallelsen så skyndsamt lår hinna kungöras i Hufvudstadens kyrkor, att Riksdagen kan kallas till den 5o:de dagen efter anledningen.
Om nämnde anledning inträffar omkring den i Juli, kan således Riksdagen i ingen händelse kallas till någon dag före den ig Augusti.
Så visar sig saken, då man endast betragtar de i Sveriges Grundlag, med afseende blott på Sverige gifna föreskrifter.
Då härtill lågges, att sådan Riksdag icke får kallas till någon annan dag, ån den, då också Stor-Thing i Norrige kan sammanträda; men sådant icke får ske förr ån sex veckor, efter det kallelsen blifvit upplåst i alla Norrska Stifts-ståders kyrkor, så inses, att i sjelfva verket ingen Riksdag i sådan händelse kan sammankomma förr ån omkring den i September.
Om lagtima Riksdag det året infaller, så åro de Riksdagsmän, som till den skola inställa sig, vid sistnämnde tid valde.