Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj.-ls Nådiga Proposition N.o 35. anmälde såsom med ordinarie rotering ännu besvärade, samt alt från?
a39 af dessa boställen, roteringen, jemlikt Kongl.
Majlis Nådiga Bref af den g No v. 1826, blifvit, utan afseende å boställenas hemmantal, af Comiterade förslagsvis flyttade på åtskilliga oroterade hemman,, hvarvid likväl roteringen från 54 boställen transporterades på sådane hemmanr hvilka, af ålder deltagande i ständig rotering för mindre hemmantal än jordeböekerna utvisa, ansetts af Comiterade vara för vissa mindre delar oroterade ? men att för vid pass 26 Capellans-boställen tjenliga hemman för roteringsflyttningen saknades.
Vid Nådig pröfning af hvad sålunda förekommit, äfvensom af vederbörande Collegiers underdåniga utlåtanden öfver Comiterades förrättningar, har Kongl. Majit i Nåder funnit skäligt gilla och fastställa den roteringsflyttning, sorn, enligt Författningarne,. blifvit till Capellanernes förmon i förberörde måtto föreslagen, utom dels för några få boställen^ för hvilka flyttningen, såsom öfverklagad, beror på Kongl. Maj:ts ytterligare Nådiga pröfning, och dels för de boställen,, sorn fått roteringen flyttad på redan af ålder till fullo roterade hemman, hvilka Kongl. Majit ansett icke böra med tillö-kt roterrngsbesvär betungas.
Det inträffar alltså, att, till undvikande af förminskning i ständiga knektehållets nnmeraire, roteringsskyldigheten mäste än vidare fullgöras, ej mindre af de Ca p el la n s b os t aile n> från hvilka roteringsflyttning ej kunnat ega rum, 1 brist på närbelägne oroterade hemman, än af de enahanda boställen, som fått berörde skyldighet transporterad på hemman, de der redan äro fullt roterade af ålder-
Men då likväl alla Capellaner äro till lika förmon af rotefrihet berättigade, finner Kongl.
Majit, lika med hvad Rikets Ständer i underdånighet föreslagit, att de i ständiga knektehållet sålunda än vidare qvarbfifvande
Capel la nsboställen böra åtnjuta ett vederlag, som är deras roteringskostnad motsvarande.
Rvad detta vederlag vidkommer, har Kongl. Majli:, efter Nådigt öfvervägande af Rikets
Ständers förslag om användande dertill af den rotefrihets-afgift, sorn bör erläggas af roteringsskyldige smärre hemman och lägenheter, hvilkas spridda läge förhindrar deras indelning i ordinarie rotar, så mycket hellre i Nåder bifallit samma förslag, spm alla Capellaner derigenom komma af lika eller motsvarande förmon i åtnjutande, och denna anstalt hvarken vållar minskning i gamla knektehållet, eller ådrageF Staten annan ny utgift, än sådan, som af serskild inkomst beläckes, och för öfrigt till slut afhjelper alla roteringstvister för— samlingarne och deras Lärare emellan.
Maj ds Nådiga Proposition N.o 35.
Beträffande åter beloppet af den afgift, som erläggas bör af ordinarie rotering underkastade, men i sådan rotering icke indelte hemman och lägenheter, så,°enär de i knektehållet qvarstående Capellans-boställenas hela kostnad för roteringsbesväret bör godtgöräs till fullo af hemman, sorn, för aflägsenhetens skull eller af annan orsak, undslippa öfvertagandet in natura af samma besvär, anser Kongl. Maj:t alla sådane hemman böra hädanefter, icke som hittils, erlägga rotefrihetsbevillning blott med tolf Riksdaler för helt hemman, som a5 §. i Bevillnings-Förordningen af år i83o föreskrifver, utan sådan vacance-afgift, sorn motsvarar knektebesväret efter de i hvarje Län gällande roteringsgrunder.
Detta belopp, såsom Länen emellan olika och föränderligt, borde vid marlegångssättningarne speciEceras och uträknas samt i taxorna årligen utsättas.
Och Enner Kongl. Majit, en sålunda; förhöjd rotefrihets-afgift desto mera billig, som all jord af lika natur hör, oansedt tillfälligheten af en olika belägenhet, draga lika besvär, samt Rikets Ständer, uti underdånigt förslag till nyssnämnda Nådiga Förordning, förklarat, att all i riket befintlig oroterad jord af krono, skatte och frälse natur borde, enligt Ständernes beslut, vara till Knekte- och Båtsmans-håll indelad.
Vidkommande sedermera klagomålet om den åtskilliga hemman i Jönköpings
Län år ]8n påförde öfverrotering, så är af vederbörande utredt, att i berrörde
Län hemmanen år 181 1 roterades mera efter mantalen, än efter hemmanens beskaffenhet j äfvensom att, emedan i gamla roteringsverken en mängd hemman funnos upptagne i rotar:, för mindre mantal, än. jordeboken utvisade, desse hemman påfördes serskild extra rotering för vissa orolerade ansedde delar.
Delta förhållande hav af 1826 års Comiterade blifvit med all noggrannhet undersökt och, enär de, både af gamla roteringsverken och af haline besigtningar på hemmanen, funnit uppenbart, att alfa af ålder roterade henrman voro fullt roterade, väl icke alltid efter jordeboksmantalen, dock efter beskaffenheten, hafva, i följd deraf, sistnämnde Comiterade uteslutit och från ytterligare rotering befriat sådane henrman, som, ehuru deltagande i gamla knektehållet, år 1811 undergått serskild extra rotering.
Men af anledning, att alla sådane dubbelt roterade hemman icke kunde af nämnde befrielse komma i åtnjutande, emedan Kammar-Collegium under tiden, genom flere laga kraftvunne beslut, ålagt en del af dem, att, i stället för den pålugde extra roteringen, öfvertaga ständig rotering från 42'
Capellans-boställen, äro egarne af berörde hemman ännu med öfverrotering betungade, och är det häröfver, sorn hos Rikets Ständer klagan blifvit framförd.
Majas Nådiga Proposition N.-o 35.
Maj:t, som, i anledning af förhållandet med ifrågavarande hemman, funnit undersökning nödig, huruvida den tillökte rotering, dem blifvit pålagd, icke kan förflyttas på andra oroterade och närbelägne hemman, anser, om sådan flyttning icke är verkställbar, jordegarne böra, för öfverroteringen, njuta enahanda vederlag af ofvannämnda vacance-afgift, som för Capellaner föreslagits; och, som elt färre antal lägenheter äfven, i Kronobergs
Län, på, lika sätt blifvit med dubbel rotering belastade, finner Kongl. Maj:t äfven dem berättigade till en lika förmon.
Då af skäl, som här ofvan omförmälas, Roterings-Commissionernes förslag rörande tillökningen i ständiga Knekte- och Båtsmanshållen ännu icke kunna lill Ständerne öfverlemnas, men vederbörande Capellaners och jordegares lidande, de forre af fortfarande roteringsbesvär och de senare af öfverrotering, bör, utan vidare uppskof, afhjelpas, framställer Kongl. Maj:t till Rikets Ständers bifall, att ej mindre alla de Capellans-boställen i Riket, som, antingen i brist af närbelägne oroterade hemman, måste qvarstå i roteringen, eller som fått roleringen år 1826 orätt förflyttad på hemman, som redan af ålder äro roterade till fullo, än ock de i gammal rotering förut deltagande hemman i Jönköpings och Kronobergs
Län, hvilka, genom laga kraftvunne beslut, i senare tider fått en del Capellans-boställens rotering på sig förflyttad, utan att denna rotering befinnes kunna af andra oroterade hemman öfvertagas, måtte, med förbindelse att roterings-skyldigheterne nu och framgent fullgöra, undfå roteringskostnaden motsvarande ersättning eller vederlag af vacance-afgiften för jord, som, ehuru ordinarie rotering underkastad, likväl icke presterar rotering in natura, samt att, för all sådan jord, denna afgift måtte, i stället för den hittils bestämda bevillningen för rotefriheten, erläggas till Rikets Försvarsverk med en vacanceafgift, som är roteringsbesväret fullt motsvarande och vid markegångssättningarne, efter i hvarje Län gällande roteringsgrunder, specificeras och i taxorna årligen utsättas.
CARL JOHAN. P. H. Landegren.
Utdrag Kongl. Maj. ts Nådiga Proposition N.o 35. r3 Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 18 Januarii 18Z4.
N är va ra n de: Hans Excellence Justitioe Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt, Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Ha ns Excellence Herr Grefve Löwenhielm,.
Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim, t. f. Föredraganden, Lands-Kamereraren Landegren.
Lands-Kamereraren uppläste till justering ett, på grund af det inför Kongl. Maj:t i Stats-Rådet, den 26 October sistlidet år, hållna Protocoll i roteringsfrågor, författadt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående rotefrihet för Capellans-boställen, samt ersättning eller vederlag åt de Capellaner, hvilkas boställen än vidare komma att i roteringen qvarstå, äfvensom rörande befrielse från öfverroterin® för åtskilliga hemman i Jönköpings och Kronobergs
Län oeh, i sammanhang dermed, om vacance-afgift för ordinarie rotering underkastad jord, sorn icke praesterar rotering in natura.
Pä Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande af bifall till delta förslag, såsom öfverensstämmande med Kongl. Majrts förut fattade beslut, täcktes Kongl. Maj:t samma förslag, sådant det vid detta Protocoll finnes hilagdt, i Nåder gilla; och befallde Kongl. Maj:t, att Proposition i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex Protoeollo C, O.
* Inh. till R.
Prot. lSSjf- 1 Samt 1 dfd. >* Sale Häftet.
STOCKHOLM, Ecksteisska Tryckeriet, i834* Kongl. Maj.-Is Nådiga Skrifvelse N:o 36.
N:o 36. i Anleom i afskr, till Exp. -Utsk. den "6 Mars kl. 4 m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer_, med Förslag till Lag för Banken tn. m.; Gifven Stockholms Slott den 3 Mars i834.
Maj:t har, genom Dess "Nådiga skrifvelse af den 8 sistlidne Februarii, gifvit Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Maj:t endast afvaktade det slutliga afgörande af det sedan sista Riksmöte hvilande Förslag till förändrad redaction af Regeringsformens 72 §., för alt till Rikets Ständer öfverlemna Dess Nådiga Föislag till Banco-Lag.
Enär nu detta Lagförslag, hvad dess juridiska del beträffar, blifvit i Konungens Högsta Domstol granskad!; och då till Kongl.
Maj:ts kunskap kommit, att man torde önska kännedom af detsammas innehåll, för att samtidigt med öfverläggningarne rörande Regeringsformens 72 §. behandlas, har Kongl. Maj:t härmedelst i Nåder velat meddela Rikets Ständer sagda Lagförslag och det med samma förtroende Kongl. Ma j:t af dem emottog, då de vid senaste Riksmöte erbjödo Kongl.
Majrt tillfälle att med dem samverka till både folkets och enskildes betryggande emot följderna af sedelmynlets allt mer fallande värde.
Då Kongl. Majit beslöt att åtaga sig denna moraliska ansvarighet, samt att meddela
Dess stadfästelse å Mynlbestämnings-Lagen af den t Mars i83o, skedde sådant i afsigt att gå de Fyra Riks-Ståndens allmänt uttryckta önskningar till möte.
CARL JOHAN. C. D. Skogman, Bih. lill R.
Prot. 1834 t Sami. 1 dfd. g:de Häjtet. 2 Kongl.
Maj.ts Nådiga Skrifvelse N-o 36.
Förslag till Lag för Banken, öfverlemnadt till Rikets Ständer jemte Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse af den 3 Mars 1834* I.
Allmänna Stadganden. §•- i Rikets Sländers Barik (^Sveriges Rikes Bank), för alltid skild från Rikets Statsverk, vare under Konungs och Ständers gemensamma garantie, men under Rikets Ständers egen vård, ostördt förvaltad af de Fullmägtige, hvarje
Stånd dertill förordnar efter de Lagar och Stadganden för Banken och dess rörelse, hvilka nu äro gällande eller af Konungen och Rikets Ständer varda stiftade; dock ege Rikets Ständer, som genom sina Fullmägtige tillsätta Tjenstemännen inom Banken, att allena fastställa Reglementen för Bankens inre förvaltning och arbetssätt, samt för dess fTjenstemäns befordringar och aflöning. . §. 2.
I öfverensstämmelse med åberopade Lagar och Stadganden ege Banken allena rätt att, på sätt io §. af denna Lag innehåller, utgifva sedlar eller myntförskrifningar, hvilka må lika med mynt i Riket erkännas och skola af Banken med mynt efter deras lydelse inlösas. $. 3.
Rikets Ständers Bank (^Sveriges Rikes Bank) fortfare såsom Depositions- och Låne-Bank under noggrant iakttagande af hvad denna Lag stadgar. fe . §• 4- Alla i Banken insatta penningar eller fordringar hos densamma, inföddes eller främmandes, af hvad namn och beskaffenhet som helst, må ej, till förfång för innehafvare af löpande anvisning derå, på ett eller annat sätt med qvarstad beläggas, och ej heller vid infallande krig med främmande magt indragas.
Maj.ts Nådiga Skrifvelse h:o 36. 3- 5.
Bankens sedlar skola, efter åsatt värde, såsom mynt emottagas uti alla betalningar till Kongl. Maj:t och Kronan, uti alla utbetalningar från Statens Cassör, samt i liquider enskilde emellan, der ej genom uttryckligt fördrag annorlunda förordnad t är. §. 6.
Öfver användandet af Bankens årligen behållna vinstmedel ege Rikets Ständer att allena besluta, så framt dessa medel icke lill bibehållande af Bankens grund-fond eller till dess förstärkning af Konungen pröfvas erforderliga, på sätt Konungen vid hvarje Riksdag derom till Rikets Ständer gör framställning. §. 8.
Pen summa af 4>400>000 R;4r» sorn Rikets Ständer vid sista Riksdag till Banken anslagit, skall, utan beräkning af Bankens fasta egendom och inventarier, utgöra en Bankens behållning, utöfver dess förbindelser och användas endast till styrka för uppfyllandet af Bankens^åliggande att vid anfordran sina sedlar med mynt inlösa.
Hvad utaf grund-fondcn vid nugot tillfälle användes, skall derefter af Bancovinsten ersättas, så att fonden, så fort ske kan, återbringas till sitt ursprungliga belopp. §■ 9- Banken må ej ega annan faslighet än som för bedrifvandet af dess rörelse oundgängligen fordras, på sätt derom vid hvarje Riksdag af Konung och Rikets Ständer beslutas. §•
I0* Alla beslut och instructiouer rörande Bankens redbara fond, ut giftandet af dess sedlar, dess lånerörelse och öfrige förhållanden till allmänheten, skola upprättas i noggrann öfverensstämmelse med de i denna Lag stadgade grunder och af Konung och Ständer gemensamt fastställas.
4 Kongl: Maj.ts Nådiga Skrifvelse N.o 36.
Stat för Bankens utgifter, med undantag af löningar oell arfvode» för dess Tjenstemän , varde vid hvarje Riksdag, likaledes, af Konung och Ständer bestämd. § it
För hvarje qvartal skall, inom En månad efter förloppet deraf, en uppgift om summan af de vid halfårets slut utelöpande Bancosediar och i Banken på räkning innestående medel, genom Banco-Fullmägtiges försorg,, tryckas och med Allmänna Tidningarna utdelas, samt efter hvarje års bokslut, på lika sätt, en öfversigt, som visar Bankens hela. ställning för det året..
Det Ombud, sorn af Konungen utses, erbålle, när så nödigt pröfvas, uppgifter på beloppet af Bankens capita I-fond och fordringar, på penningar, som der blifvit nedsatte, på utelöpande
Bancosediar eller andra förbindelser och ti fl hands varande metalliska tillgångar.
Finner Konungens Ombud nödigt att öfverlägga med Banco-Fullmägtige, gifve han det tillkänna för Ordföranden ibland Fullmägtige, som det åligge att dem genast för sådant ändamål sammankalla, äfvensom att Ombudet tillkalla,, då frågor till öfverläggning förekomma, som röra förstärkning af Bankens redbara fond, eller Lånrörelsens utvidgning eller inskränkning.
Ombud läte i Protocollet anteckna sina, under öfverläggningen meddelade yttranden„ men öfvervaro icke besluten.. §. I2V Hvad uti 6 §. af Lagen för Banken af den i Mars i83o är stadgadt,, angående enskilda Bankinrättningar,, förblifva till kraft och. verkan gällande.
II. Cap..
Om Bankens rörelse■ såsom Depositions-Bank.. - §. i3..
Enskilde personer- eller Bolag må på räkning i Banken insätta Svenskt Guld- eller Silfvermynt, eller Bancosediar, eller godkände anvisningar å Banken och på beloppet assignera till utbetalning, vid anfordran, utan räntas tillgodonjutande, och under iakttagande för öfrigt af de reglementariska föreskrifter, sorn, till förekommande af missbruk, kunna finnas af nöden.
Maj.ts Nådiga Skrifvelse N.-o 36. 5 §• i4- Banken vare pligtig att till en hvar, som kostnadsfritt för Banken der inlevererar silfver, utgifva motsvarande summa i Bancosediar, beräknad efter 128 sk. för skålpund victualiefint silfver, utgörande, enligt Kongl. Förordningen om Myntfoten af den 25 Junii i83o, En Riksdaler Specie» §• i5» Bankens sedlar skola lyda på bestämda summor; börande sedlarnes högsta och lägsta belopp, samt deras mellanafdelningar serskildt fastställas, på sätt i 10 stadgadt är..
I sedelns text insättes Bankens förbindelse att densamma, vid anfordran, inlösa, i öfverensstämmelse med 1 och 2 §§. uti Myntbestämningslagen af den 1 Mars i83o, hvarjemte åberopas den Lag, som stadgar straff för efterapning eller förfalskning af Bancosediar, samt för utprånglande af falska eller efterapade sedlar, äfvensom belöningen för upptäckten af dylika brott»
S- inifrån den dag då Myntbestämnings-lage» af den 1 Mars i83o träder i. verkställighet, enligt hvad serskildt derom förordnas, åligge det Banken att, enär så påfordras, sina sedlar med Svenskt Silfvermynt inlösa, elter 128 sk. i Bancosediar för hvarje Riksdaler Specie, af den vigt och halt, sorn Kongl. Förordningen om Myntfoten af den. 25, Junii r83o be stämmer.
5- «7- Banken må ock, efter serskild öfverenskommelse, i utbyte mot Svenskt silfvermynt, lemna guld och silfver i plansar, utländskt guld- eller silfvermynt, eller vexlar på utländsk metallisk valuta, härrörande- från det credi ti v å utrikes ort, som vid hvarje Riksdag för Bänken öppnas bör, genom ett af Konungen och Rikets Stander fattadt beslut. §• ' 8.
Föreskrifterna uti 2 och 3 §§. af Lagen för Banken af den 1 Mars i83o om hvad iakttagas hör, i händelse af Bankens vägran att sedel vid uppvisandet med fa st sta 1 c 11 belopp inlösa, förblilve till kraft och verkan gällande, likasom vore de i denna Lag ordagrannt intagne.
6 Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse No 36. III.
, Om Bankens rörelse såsom Låne-Bank. §•
W Banken må, i den ordning*och under de vilkor, som serskildt varda uti Instructionen om Bankens förvaltning fastställda, bevilja Cassa-creditiver åt Allmänna Verk, Corporationer, Föreningar och Bolag, att inom bestämda maximi-summor på löpande räkning begagnas, under iakttagande af full säkerhet för Banken och med förbehållen rättighet för Banco-Fullm ägt i ge att, när uppfyllandet af Bankens egna förbindelser det fordrar, minska eller indraga dessa Cassa-creditiver; börande formligt contract emellan Banken och Creditiv-innehafvaren upprättas. §. 20.
Vidare må
Lån utgifvas emot ränta, icke öfverstigånde 5 för hundrade: cl) emot pant af guld och silfver till fulla värdet på 12 månaders förfallotid och med omsättning utan inbetalning: b) emot pant af koppar, stångjern och andra vdgförcla bruksejffecter, samt tackjern, högst | af värdet, och ej för längre tid än 9 månader, utan omsättning, dock så, att, efter skedd inbetalning, nytt lån å samma pant må beviljas, derest omständigheterna det i öfrigt medgifva. §•
2 Bankens nuvarande
Discont-rörelse på namn och på publika papper skall, vid den lid, i den ordning och på de vilkor, som, genom ett af Konungen och Rikets Ständer gemensamt fattadt beslut, varda bestämde, på Riksgälds-Contoret öfverflyttas. §. 22.
Beloppet af de summor, som Banken vid 1833 års slut har fästade uti Lån på lång tiel, nemi.
Lån emot underpant af Fastighet, Lån till Studer, Kyrkor och Corporationer, Lån till befordrande af Enskiften, må icke ökas. Kongl.
Majas Nådiga.
Skrifvelse N.o 36. §. 23.
Instructionen om Bankens förvaltning bestämmer räntefoten å hvarje utlåning inom ett maximum af 5 för hundrade, och huruvida räntan skall förskottsvis afdragas eller icke. §. 24.
Uti annan Låne-rörelse, af hvad namn och beskaffenhet den vara må, än denna Lag uttryckligen medgifver, må Banken sig ej inlåta.
IV. Cap.
Serskilde Bestämmelser. §. 25.
Om ansvar å Rikets Ständers Fullmägtige i Banken för öfverträdelser af denna Lag och andra rörande Bankens förvaltning meddelade föreskrifter, varde genom serskild
Denna Lag, hvarigenom äldre Lagar och Författningar, angående grunderna för Bankens förvaltning, äro afskaffade, för så vidt de här ej åberopade äro, må ej annorlunda ändras, än på sätt i Regeringsformens 87 om Allmän Civil-lag, stadgadt är, och ege, i afseende på verkställigheten, samma kraft och verkan, som Rikets öfrige Lagar.
Utdrag af Protocollet, hållet inför Hans Maj.t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 3 Mars i83f, hvarvid Hans Kongl. Höghet Kronprinsen äfven var tillstädes, Närvarande: Hans Excellence Justitia* Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gretve af Wetterstedt, 8 Kongl. Maj.-ts Nådiga.
Skrifvelse N.-O 36.
Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim, Stats-Secreteraren Skogman.
Sedan Stats-Rådet, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, sammanträda och Hans Maj:t intagit
Sitt säte, yttrade Hans Mnj:t: ”Genom Nådig Skrifvelse af den 8 sistlidne FebruaTii, bar Jag gifvit Rikets Stander tillkänna, att Jag endast afvaktade slutliga afgörande! af det sedan sista Riksdag hvilande förslag lill förändrad redaction af Regeringsformens 72 §., för att till Rikets Ständer öfverlemna förslag till Banco-Lag.” ”Enär nu detta Lagförslag, hvad dess juridiska del beträlfar, blifvit i Högsta Domstolen granskadi, och då till min kunskap kommit, att man torde önska kännedom af detsammas innehåll, för att, samtidigt med öfverläggningarne rörande Regerings-formens 72 behandlas, bar Jag beslutat att meddela Rikets Ständer sagda Lagförslag, och det med samma förtroende
Jag af dem emottog, då de vid senaste
Riksmöte erbjödo
Mig tillfälle att med dem samverka till både folkets och enskildas betryggande emot följderna af Sedelmyntets allt mera fallande värde.” ”Då Jag beslöt att åtaga
Mig denna moraliska ansvarighet, samt alt meddela
Min stadfästelse å Myntbestämnings-lagen af den 1 Mars i83o, skedde sådant i afsigt att gå de Fyra Riks-Ståndens allmänt uttryckta önskan till möte.” Stats-Secreteraren oell Stats-Rådet ansågo Kongl. Majlis nu meddelade
Nådiga beslut innebära ett nytt bevis på Dess sorgfällighet att, i möjligaste måtto, undanrödja alla anledningar till missförstånd i ett ämne af största vigt, i allmänt och enskildt hänseende.
Majit befallde, att Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer skulle, 1 öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit här ofvan yttrat, under denna dag, genom Stats-Secreteraren för Handels- och Finance-Ärendena, expedieras, sådan den finnes Prolocollet bilagd; och Kongl. Majit förklarade derjemte
Sig nu vilja till slutlig pröfning företaga det af Stats-Secreteraren författade förslag lill Lag för Banken.
Stats - Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrifvelse N.-o 36.
Stats-Secreteraren anmälde i underdånighet, att Högsta Domstolen, enligt bilagde Utdrag af dess Protocoll, yttrat, att, så vidt ifrågavarande Lagförslag innefattade ämnen af den beskaffenhet, att det tillkomme Högsta
Domstolen att utlåtande deröfver meddela, något mot samma förslag icke vore alt erinra.
Domstolens utlåtande öfverlemnad, innehöll; men att desse förändringar, hvaribland den väsendtligaste vöre uteslutandet af t § , angående förskott af Banken på allmänna taxerade be vil klingen, icke hade inflytande på den juridiska delen af förslaget, hvilken Högsta
Domstolen allena ansett tillhöra dess yttrande.
Stats-Secreteraren tillkännagaf för öfrigt, att han, uti serskildt författade korta motiver, sökt redogöra för de grunder,^ hvarpå förslaget hvilade.
Vid ofvan anförda förhållanden fann Kongl. Majit något ytterligare Högsta
Domstolens hörande icke vara af nöden; och Kongl. Majit förordnade, att förslaget till
Lag för Banken, såsom till sitt hufvud-föremål helt och hållet af financiel egenskap, skulle, genom Stats-Secreteraren för Handels- och Finance-Ärendena, till Rikets Ständer öfverlemna*.
Härefter upplästes i underdånighet förslaget till
Lag för Banken, §. för §., jemte de af Stats-Secreteraren författade, Protocollet vidfo^ade motiver till samma Lagförslag.
Och blef Lagförslaget, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, af Kongl. Majit i Nåder gilladt, sådant det är Protocollet biiagdt, med befallning, att detsamma skulle åtfölja Kongl. Majits här ofvan beslutade Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer.
Majit befallde tillika, att de af Stats-Secreteraren författade motiver till Lagförslaget skulle biläggas det Protocolls-utdrag i ämnet, som komme att, jemte den Nådiga Skrifvelseu, lill Rikets Ständer afgå.
Ex Protocollo Bihang lill R.
Prot. 1834. t Sami. 7 A/d.
F' N<3K'melm' ^ Q-de Häftet.
IO Kongl. Maj a, Kådiga Skrifvelse IV.o 36.
Note utur Protocollet öfver Justities- Arondén, hållet uti Kongl.