Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med inkomst af arbete förslås: all den inkomst, som erhålles of rörelse, yrke eller tjenst, såsom vinst af bergsbruk jemte dertill hörande verk, inrättningar och näringar, af mjöl- och sågqvarnar, fabriker, mekaniska verkstäder, samt andra för varors tillverkning eller förädling anlagda inrättningar, handelsrörelse, skeppsrederi eller sjöfart, handtverk eller annan, jordbruket icke tillhörande, näring, samt hvad utöfver dermed förenade kostnader förvärfvas genom utöfning af vetenskap, konst eller handaslöjd, äfvensom aflöning, arfvode» och traktamenten, sportler eller andra med allmän eller enskild tjenstebefattning förenade förmåner, samt pension, årligt understöd (gratifikation), lifränta eller undantags-förmån.
Norrmän, anställde vid de förenade rikenas beskickningar bos utländska makter, erlägga inkomst-bevillning för den aflöning de från Svenska statskassan uppbära.
Arrendatorer af Kronan tillhörig fast egendom erlägga ock bevillning för den inkomst de af dessa arrenden åtnjuta. § 7. Grunder för inkomsternas beräknande. l:o I fråga om den inkomst, för hvilken bevillning skall utgöras, får afdrag icke ske för den skatt skyldiges och hans familjs iefnadskostnader eller dertill hän förliga utgifter; men deremot må från sådan inkomst följande kostnader och utgifter afräknas, nemligen: a) ränta å det för rörelses bedrifvande upplånade kapital; 4 Förslag till Bevillnings-Stadga. b) arrende eller hyra för de i och för rörelsen arrenderade eller hyrda lägenheter, fabriks- och magasins-byggnader samt öfriga lokaler; c) drift- och underhälls-kostnader för gående verk eller begagnade maskiner; samt d) aflöning, föda och öfriga kostnader för de i och för rörelsens bedrifvande använda biträden och arbetare.
Då till rörelses bedrifvande användes egendom, lägenhet eller åbyggnad, för hvilken fastighets-bevillning erlägges, må skäligen beräknad arrende- eller hyresafgift afdragas från den inkomst rörelsen lemnar.
Näringsidkare, som under året näst föro det, för hvilket bevillning påföres, gjort sådana förluster, att någon behållning å rörelsen icke uppkommit, skall likväl erlägga bevillning, beräknad efter hvad en rörelse, jemförlig med den han drif— vit, anses i allmänhet afkasta.
Förluster, af hvilka kapital drabbats, afräknas från egarens kapital-förmögenhet och erlägges bevillning för den afkastning återstående kapital-beloppet anses lemna. 2:o
Uti den inkomst, för hvilken bevillning skall utgöras af löntagare samt dem, som åtnjuta arfvoden elier traktamenten m m , inberäknas icke hvad sorn anvisats för bestridande af de med erhållna tjenster eller uppdrog förenade särskilda kostnader, såsom: resekostnads-ersättning, å stat uppförd häst- och båtlega, officerares häst- och fourage-medel, anslag till skrifmaterialier och andra expenser, traktamente för förrättning å annat ställe, än ijenstemans eller i förrättningen deltagande persons vanliga boningsort, arfvode eller traktamente för kommendering utom station, fält—aflöning under krigstid, arfvode eller traktamente för riksdag eller revision å annan ort, än der ärfvodes- eller traktaments-tagaren är ,bosatt, presterskapets proste-tunnor samt den ersättning, som under namn af inqvarterings-penningar utgår till indelta arméens officerare för bristande karaktershus å deras boställen.
Likaledes må afdrag ske för 'öljande utgifter, nemligen: aflöning eller annan, ersättning till vikarie eller tjenstebiträde, presterskapets s. k.
Gärden och Taxen, de af landshöfdingars och officerares löner utgående ackords-, ränte- och amorterings-afdrag samt kostnader för sådana anbefallda tjenste-resor, för hvilka ersättning icke är särskildt anvisad. 3:o
Vid beräkningen af behållen inkomst of arbete iakttagas för öfrigt de i dessa hänseenden meddelade bestämmelser och närmare föreskrifter, som ofvan åberopade instruktion lör bevillnings-taxeringarnes verkställighet innehåller.
Inkomst genom bruks-, fabriks- och handeis-rörelse. sjöfart, handtverk eller annat yrke samt de med tjenstebefattning förenade obestämda eller extra inkomster taxeras för det lögande året och böra i allmänhet beräknas på grund af förhållandet under nästföregdngna äret.
5 Indelta, likasom andra i spanmäl eller persedlar utgående, löner upptagas tilF det kontanta belopp, de efter sednast för orten faststäldt markegångspris utgöra. § 8.
Undantag från de i § 6 meddelade stadganden.
Bevillning för inkomst af kapital eller arbete eger icke rum, när alla de utaf kapital eller arbete uppkomna års-inkomster, sammanräknade, icke öfverstiga Fyrahundra Riksdaler.
Dessutom äro från utgörande af inkomst-beviilning frikallade: a) Staten, kyrkor, akademier eller vetenskapliga samfund, jernkontoret, sä länge detta verks vinstmedel till allmänt nyttiga ändamål användas, länens hushålla i ngs-sällskapcr, allmänna skolor och undervisningsverk, stipendie-fonder, pensions-anstalter, sjuk- och fattig vårds—inrättningar, jemte andra fromma stiftelser, sparbanker samt städer eller menigheter; börande dock för löner, arfvoden och pensioner m. m., som utaf nU uppräknade verks och inrättningars medel utgå, af innehafvare!) erläggas bevillning efter samma beräkningsgrund, som för andra lön— och pcnsions-tagare med ilere är fastställd; och skall bevillning äfven utgå af patroni ecclesiarum i Skåne.
Halland och Bolius län, sorn njuta spanmål af kronoeller kyrkotionde, likasom af den kyrkorna i dessa orter tillhörande tionde, som ej är på lön eller till andra bestämda ordinarie utgifter anslagen, samt af domkyrkorna i riket för deras inkomst i spanmäl eller hemmansräntor, sedan derifrån blifvit afräknade endast sådana, efter särskild stat utgående löner, för hvilka innehafvarne, efter denna artikels ofvanstående 6 §, till det belopp förut stadgadt är, bevillning erlägga; b) medlem af Konunga-ätten för af Staten anvisadt anslag samt för inkomst af kapital; c) här i riket tjenstgörande eller anställde Norske embets- och tjenstemän, utom för hvad de af Svenska Statsverket kunna åtnjuta, samt främmande makters härvarande beskickningar och konsulater tillhörande personer, jemte deras betjening, så vida de icke äro Svenske undersåter eller inom riket drifva handel eller utöfva annat yrke; d) utländsk man, hvilken endast såsom resande sig i Sverige uppehåller och här i riket hvarken idkar någon näring eller är i Statens, kommuns eller Svensk undersåtes tjenst anställd. § 9- Bevillning föf inkomst af kapital eller arbete påföres: 6 Förslag lill llevillnings-Sladga. bolag, der bolagets rörelse förnämligast drifves, eller, i fall sädan bestämd ort icke förefinnes, der bolaget har sin styrelse; fabriksegare, handlande eller annan näringsidkare, der fabriken är belägen, eller handeln, yrket eller näringen idkas, sävida den behållna inkomsten deraf öfverstiger Fyrahundra Riksdaler; dock skola handlande i Stockholm för den handelsrörelse, de derstädes idka, taxeras inom den församling, der de äro mantalsskrifne; egare af fartyg, hvaruti flere hafva del, der hufvud- eller korrespondent-redaren, eller, om sådan ej finnes, der skepparen är mantalsskrifven; hvar och en annan skattskyldig, der han är mantalsskrifven. § 10.
Vid påförandet af den inkomst-bevillning, som det åligger hvarje skattskyldig att inom sin mantals-skrifningsort utgöra, skola alla de inkomster af kapital eller arbete, han på samma eller särskilda ställen åtnjuter, beräknas, och bevill— njngs-afgiftens belopp på grund deraf bestämmas; dock med afdrag af den afgift, som han bör annorstädes erlägga.
Ar t. lil. A) Bevillning af frälsc-egcndomar. § 11- Utom den efter fast egendoms uppskattade värde, enligt 2:dra Artikeln, utgående bevillning, skall för frälse-egendomar följande afgift fortfarande beräknas och utgöras på samma sätt som hittills, nemligen; Tretio öre för hvarje rusttjenslmark, efter ingifven och riktig befunnen rusttjenstlängd och jordebok i det län, der egendomen är belägen.
Denna afgift upphör till hälften, då rustningen nppsättes, och eger icke rum för sätes- och ladugårdar samt de till
Danviks hospital hörande frälsehemman.
De frälsehemman, som hvarken utgöra ränta i rusttjenst-persedlar eller äro i rusttjenstlängden uppförda, anses vid bevillningens beräknande lika med andra närmast belägna frälsehemman, med hvilka de kunna jemföras; men för utsockne frälsehemman betalas: i Skåne Fem Riksdaler tretioett öre, i Blekinge Fem Riksdaler samt i Halland och Bohus län Fyra Riksdaler åttiofyra öre, allt efter förmedladt helt mantal, och i lika förhållande för mindre hemmansdelar.
För rå- och rörs- samt insockne hemman erlägges hälften emot det, som för utsockne hemman stadgadt är; börande, i händelse af rustningens uppsättande, ej Förslag till Bevillnings-Sladga. 7 mindre för rå- och rörs- än insockne hemman samma afdrag ega rum, som för frälsehemman är faststäldt.
För särskildt skattlagda, af frälsenatur varande qvarnar och lägenheter, utan hemmantal, i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län, erläggas femtiotre öre för hvarje tunna hardt korn af den åsätta räntan.
B) Bevillning för Post- och Lotshemman. § *2.
För de Post- och Lotshemman, som äro frikallade från rotering och kronoskjuts, betalas särskildt efter hemmantalet Tre Riksdaler Riksmynt för hvarje helt mantal och i lika förhållande för de mindre, men för dem, hvilka endast njuta frihet för kronoskjuts, försvinner afgiften.
C) Bevillning för rättighet till skogsfång på allmänningar. § 13- l:o För rättighet till skogsfång på Kronans, mot rekognition, till bruk, hyttor eller grufvor upplåtna allmänningar erläggas
Tjugofem öre för hvarje stafrum ved eller deremot svarande aderton tunnor kol; och beräknas denna afgift efter det belopp ved eller kol, för hvilket rekognitions-afgiften enligt privilegier eller resolutioner utgår, antingen skogsfånget årligen begagnas eller icke. 2:o
För kolnings-frihet på härads- eller socken-allmänningar, när derför till häradet eller socknen icke erlägges betalning, svarande mot den, som för rekognitions-skogars eller krono-allmänningars begagnande, enligt 1752 års författning, jemte bevillningen utgöres, skall afgiften så höjas, att beloppet blifver enahanda med hvad för nyttjanderätt till kronoskogarne erlägges.
D) Bevillning för Dylta bruks tillverkningar. § 14.
Jemte den enligt 2:dra Artikeln utgående bevillning, erlägger egaren af Dylta bruk i Örebro län för hvarje centner svafvel . . * Trettioett öre, för hvarje centner vitriol
Åtta öre och för hvarje centner rödfärg Sex öre. 8 Förslag (ill Bevillnings-Slad ga. E) Bevillning af Bank-bolag med scdel-utgifningsrätt. § is Enskild Hank, som eger sedel-utgifningsrätt, erlägger, utom bevillning enligt 2:dra Artikeln, en afgift af Tvä Riksdaler för hvarje Tusen Riksdaler af det högsta belopp af Bankens sedlar, som pä en gäng under nästföregående året varit utlemnade i rörelsen; varande Styrelsen för sadan Bank skyldig alt, till upplysning vid denna afgifts debitering, i början af hvarje är aflemna en genom intyg af det utaf Konungens Befallningshafvande förordnade ombud bestyrkt uppgift ä nyssnämnda sedelbelopp.
F) Bevillning af utländske handlande och handels-cxpediter. § 16- Utlänning, som reser omkring i riket och för egen eller, säsom utskickad, för annans räkning bjuder ut eller slutar handel om utländska varor, skall vid ankomsten till riket erlägga till vederbörande tullkammare Etthundra Riksdaler samt dessutom Fyratio Riksdaler för hvarje månad, som han utöfver en tid af tre månader i riket qvardröjer; börande sådan utlänning, sä snart han till riket ankommit, uppgifva huru länge han ämnar sig härstädes uppehålla.
Och skall vid ofgiftens erläggande honom tillställas en tryckt underrättelse om hvad han vid sin handels utöfvande inom riket vidare har alt iakttaga.
Förr än den stadgade afgiften blifvit erlagd, derom ä det medförda passet bevis bör af uppbördsmannen meddelas, får pass för resans fortsättande inom landet eller återresa ur riket icke utfärdas; och åligger det jemväl utlänning, vid bot al Etthundra Riksdaler, att, innan han inom riket bjuder ut elier sluter handel om utländska varor, uppvisa sitt pass i poliskammaren, der sädan finnes, och eljest hos Magistraten eller Borgmästare-embetet, samt styrka att afgiftcn blifvit betald.
Den utlänning, som, utan att hafva sädant fullgjort eller den stadgade afgiften behörigen erlagt, beträdes med att bjuda ut eller sluta handel om utländska varor, skall, jemte afgiftens erläggande, böta Femhundra Riksdaler.
Förbrytelser häremot upptagas af poliskammare, der sådan finnes, och eljest af allmän domstol; och fördelas de ådömda böterne lika mellan åklagaren och de fattiga.
— De sålunda uppburna bevillningsafiiiflerna ålisser det de särskilda Tullkamrarue att under enahanda kontroll, som för tull-uppbörd är stadgad, redovisa inför General-Tullstyrelsen, som låter deröfver för hela året upprätta en räkning, hvilken öfversändes till Rikets Ständers Riksgälds-kontor, jemte bevis att medlen blifvit för detta Verk insatte, hvarefter räkningen, Förslag lill nevillriings-Stadga. 0 räkningen, sedan den i Riksgälds kontoret blifvit öfversedd, aflemnas lill Kongl, Majrts och Rikets Kammar-rätt att der granskas.
Hvad i denria § är stadgadt rörande särskild bevillnings-afgift af utlänning, som utbjuder eller försäljer utländska varor, gäller icke för Norrman, som idkar handel med Norska produkter.
G) Bevillning af ut lii nilin gar för konserter och dramatiska eller andra föreställningar. § *7 Utländsk man eller qvinna, som, emot inträdes-afgift, för egen räkning gifver konsert, uppförer skådespel, förevisar konslridning, lindansning mekaniska eller ondra konster, samlingar af djur och naturalier m. m , erlägger för hvarje särskild konsert eller hvarje dag, då skådespel eller annan föreställning gifves, i Stockholm ■och Göteborg Tre Riksdaler och å annan ort inom riket En Riksdaler femtio öre; börande sådan konsert-gifvare, teater-föreståndare, konst-idkare eller förevisare, innan han erhåller pass eller påskrift derå och från staden eller orten afreser, med vederbörligt qvitto styrka, att de honom åliggande afgilter blifvit i stadgad ordning erlagda.
Dylikt, i afseende på sednast inom riket gillia representationer meddeladt, qvitto bör dessutom ovilkorligen företes af hvar och en utlänning, då han i sagda ändamål till annan inrikes ort ankommer.
I händelse nu föreskrifveu bevillning icke före verkställd afresa vederbörligen utgjorts, är den, som meddelat eller påtecknat pass till resans fortsättande, ansvarig för samma afgilts erläggande; skolande det åligga i stod fiskaler och i köping länsman eller den, som der innehar motsvarande befattning, att efter hvarje halft års utgång lill Konungens Befallningshafvande i länet skriftligen uppgifva, huru många föreställningar af förenämnda beskaffenhet derstädes blifvit under tiden gifna, eller, om någon sådan ej förekommit, det likaledes anmäla; hvarefter dessa uppgifter böra åtfölja länets krono-räkenskaper, då de till Kammar-rätten insändas.
H) Bevillning af gåfva, testamente, fideikommiss, arf och fynd. § >8. l:o bör gafva af fast egendom, med full eganderätt till sjelfva egendomen, •erläggas
Evra för hundra i bevillning. 2:o
För testamente af fast eller lös egendom, kapital eller fordringar, med Hilt. lill 11 St Pr.,/. 1850 fs 1800.
5 Sam!, t Afd.
II Haft. 2 10 Förtlag till Bevillnings-Stadga - full eganderätt till sjelfva egendomen eller kapitalet, erläggas
Fyra för hundra 1 bevillning. 5:o
För fideikommiss erläggas af hvar och en, som tillträder eller mottager fideikommitterad egendom eller säsom fideikommiss onslagct kapital, Fyra för hundra i bevillning. 4:o
För testamente of ärlig afkomst eller ränta, utan eganderätt till den egendom, hvaraf afkomsten erhSlles, eller det kapital, deraf räntan utgår, erläggas, det fir, dä den testamenterade afkomsten eller räntan förslå gängen tillgodonjutes, i bevillning
Tvä för hundra af egendomens värde eller kapitalets belopp. 5:o
Frän de i denna § stadgade bevillnings-afgifter befrias: a) efterlefvande maka; b) skyldemän i rätt upp- eller oedstigande led, äfvensom syskon eller deras afkomlingar; c) annan fjermare arfvinge, för sin lagliga arfslott och allt hvad derutöfver är gifvet och som icke uppgär till Ett tusen Riksdaler kapital; d) kyrka, akademi, vetenskapligt samfund, allmän skola, eller annat allmänt undervisnings-verk, slipendii-fond, pensions-anstalt, sjuk- eller fattigvårds inrättning, jemte annan from stiftelse; samt e) hvar och en annan, då värdet af den gifna egendomen eller kapitalet icke uppgår lill Ett lusen Riksdaler, eller då den anslagna afkomsten eller räntan icke uppgår till Etthundra Riksdaler, för år räknadt. § *9
För arf af fast eller lös egendom, som icke öfvergår till skyldeman i rätt upp- eller nedstigande led, syskon eller deras afkomlingar, ulan till fjermare arfvinge, erläggas
Tvä af hundra i bevillning, när arfs-beloppet uppgär till Ett tusen Riksdaler. § 20.
Vid utgörande af bevillning för gåfva, testamente, fideikommiss eller arf, beräknas värdet å fast egendom efter sednaste bcvilluings-taxering och å lös egendom efter skedd bouppteckning, mätismanna ordom eller domarens pröfning.
Då fideikommiss öfvergår till person, som, enligt 3 mom. i § 18, är skyldig derför erlägga bevillning, bör nye fideikommiss-innehafvaren, derest han är företrädarens närmaste arfvinge, vid bouppteckningens företeende inför domaren styrka, att bevillningen blifvit behörigen erlagd eller alt, ifall tvist om fideikommiss-rätten uppstått, godkänd borgen derför blifvit ställd.
Öfvergår äler fideikommiss till annan person, än närmaste arfvinge, eger förre fideikommiss-inneliafvarens sterbhus att fortfarande besitta den fideikommitterade egendomen, intilldess inför do - Förstäf/ lill H ev ilin ing:--Stadga.
11 maren blifvit styrkt, att bevillnings-afgiften blifvit till vederbörande uppbördsman behörigen erlagd.
För öfrigt kommer, i afseende pä kontrollen nf ali gäfvo-, testaments- och arfs-bevillnings vederbörliga beräkning, erläggande och redovisande att iakttagas hvad i derom särskildt utfärdad författning är stadgadt. i . ' § 2t För anträffad! fynd erlägges bevillning med Fyra för hundra af detsamma? värde, sävida delta uppgär till Ett tusen Riksdaler.
Frän denna afgift äro likväl sädana fynd, som ega antiqvariskt och historiskt intresse, befriade. i) Bevillning för spelkort.
Utom den för fabrik i förhällande till behållna inkomsten af dervid idkad rörelse föreskrifna bevillning, utgöres vid tillverkningen af spelkort den genom särskild författning stadgade stämpel-af gift. K) Bevillning för tidningar och periodiska skrifter.
Likaledes utgöres den genom särskild författning stadgade stämpel-afgift för tidningar och andra periodiska skrifter, utan afdrag a den bevillning, som ulgifvaren eller förläggaren, enligt denna Bevilluings-stadga, åligger. § 24.
Den för Bank-bolag enligt denna Artikel stadgade bevillning påföres och erlägges i den stad, der Banken är inrättad eller har sitt hufvudkontor.
Bevillningen af testamente eller arf erlägges, der den person, som efterlemnat den testamenterade eller aif-fallna egendomen, sednast varit mantalsskrifven.
För fideikommiss skall bevillnings afgiften utgöras, der den fideikommitterade egendomen finnes. 12 Förslag till Bevillnings-Stadga.
Föreskrifter, angående Allmänna Ber ill ningens påförande, uppbörd, afkortning och redovisning.
A) Uppgifter rörande fast egendoms värde samt beloppet af hvarje skattskyldigs inkomster. § 28.
Till upplysning och ledning vid bestämmande af de bevillnings-afgifters belopp, som skola utgöras, böra, före den 15 ilars nedunnämnda är, följande offciela uppgifter meddelas, nemligen: a) det år, dä allmanna bevillningen första gången kommer att enligt denna stadga påföras: i:o af hvar och en stadsdomstoi samt domare på landet: uppgift å beloppet af den vid sednaste försäljning betingade köpeskilling för hvarje fast egendom,, derå under näslföregängna tio år första uppbudet till lagfart blifvit meddeladt;: börande i denna uppgift anmärkas, när försäljningen skett af föräldrar lill barn, äfvensom då förbehåll gjorts om så kallade undantagsförmåner; 2:o af hvarje inom riket bildad hypotheks-förenings direktion: uppgift å det värde, hvartill hvar och en al’ samma hypolheks-inrättning emot inteckning belånad egendom blifvit uppskattad, vid derå, under loppet af näslföregängna tio år, för dylikt låns erhållande anställd och godkänd värdering: och 5:o af vederbörande brandförsäkrings-inrätinings styrelse eller agenter eller stadens brandstods-kommitté: uppgift å gällande brandförsäkrings-värde of hvarje i stad, på dess område eller i köping befintlig egendoms mot brandskada försäkrade åbyggnad. b) hvarje år: l:o af hvar och en stadsdomstoi och domare på landel: uppgift på de fasta egendomar, å hvilka under föregående året lörsta uppbudet till lagfart meddelats, äfvensom angående beloppet af den för hvarje egendom betingade köpeskilling; 2:o af hvarje inom riket bildad hypotheks-inrättnings direktion: uppgift å det värde, hvartill hvar och en i samma hypotheks-inrättning under föregående året belånad egendom blifvit uppskattad; 3:o af styrelserna öfver brandförsäkrings-inrättningarne elier deras agenter eller vederbörande brandstods-kommittéer: uppgift rörande försäkringsvärdet å de byggnader, som i stod, på dess område eller i köping blifvit mot brandskada försäkrade, sedan enahanda uppgift af samma styrelse eller kommitté nästförut meddelades; 4:o af Statsdepartement jemte hvarje embetsmyndighet eller embetsverk, varö sig statens, stads eller menighets, äfvensom af styrelsen för allmän inrättning eller Förslag lill Bevillning}-Stadga. stiftelse eller med Kongl. Maj:ts oktroj försedt verk eller bolag, der embets- eller tjensteman, vaktbetjent eller annan eger utbekomma aflöning eller pension: uppgift angående hvar och en person tillkommande löner, arfvoden, pensioner eller gratifikationer, boställe, löningsjord eller andra löneförmåner; hvarjemte bör anmärkas, huruvida med tjensten åtföljer inkomst utaf sportler, expeditionslösen, botes- eller beslagsandelar eller dylikt,
som, jemlikt §§ 6 och 7 mom. 2, är bevillning underkastad; 5:o af vederbörande tullkammare: uppgift angående värdet af hvarje handlandes export och import; 6:o af städernas Manufaktur-stämpelkontor eller Magistrater: angående beloppet af hvarje fabriks- eller närings-idkares afslämplade tillverkningar. § 26.
De i nästofvanstående § föreskrifna uppgifter böra, der sådant utan synnerlig svårighet sig göra later, upprättas församlings- eller socknevis; och inom olika län eller i särskilda städer belägna egendomar få lika litet, som de i särskilda län eller städer bosatte lön- och pensionstagare å en och samma uppgift sammanföras.
O mförmiilda uppgifter skola inom stadgad tid antingen tillsändas Konungens Befallningshafvande i länet eller omedelbart tillställas i stad Magistraten och på landet vederbörande Kronofogde. § 27.