Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
allt folket, afven i inre mening iiitste miiiiniskor se u p l ~ till henne, en situation, hvilken som bekant inger vissa natu- ' er tillgifvenhet, men Mer andra motvilja.
Den, som vid ett ytligt sammantriiffande i sallskaplifi-et, hade dömt Victoria Benedictsson som stel, stolt ock ka,ll, blef emellertid genomvarmd af hjiirtegodheten i hennes vaseu, ifall de bragtes i beröring niecl henne genom n8gon deras sorg eller glädje, som hon kunde dela.
Skvallerintressen deremot delade hon aldrig och hon bru- kade pk bjudningar radda sig undan fruarnas, af dessa intres- sen lifvade krets, ut till ungdomen.
Hon slog sig d&amp; ned vid pianot och spelade oförtrutet dansmusilq under ungdo- mens glada tacksamhet.
Glad satt hon da.
sjiilf i iiiigdonls- skaran, som flockades kring henne och tafiade i att visa henne sin beundran och tillgifkenhet.
Hennes styfbarn dyrkade h a n e och vor0 stolta öfver henne.
Hon var en, genom sjalfva sin slutna hemlighetsfullhet tjusande rarelse, som kiinde styra
nied ett ord, hejda med en blick och viiclia lycksalighet ge- nom ett af sina sällsynta loford, eller sina andå sällsyntare smekningar.
Hennes misshag var forkrosssnde; hennes god- het rörde alltid på ett innerligare satt än andras.
Det var icke blott barn, och.
ungdom, som kände detta stilla, djupa väsens oemotståndliga dragningskraft.
Den unga hustrun till den Aldrade mannen blef ofta p i 1 för andra mans hyllning, en hyllning, som Atniinstone en g&amp;ng stod på griiii- sen till en allvarligare känsla.
Denna vänskap bragte en ri- lcedom af sympati, af utveclilande tankeutbyte, af varme in i Ernst Alilgrens lif.
Det satt på hvilket mannen behandlade saken - en ai1t; ydning deroni finnes i UT nzö~7wet - vidgade, som genom en jordbäfning, klyftan mellan man och l i u s t r ~ ~.
Annu ett annat ämne hade börjat att starkt uppröra sandifvet.
Diktarhågeii hade brutit fram hos hustrun.
Och den mötte nu, men förstarkt, hindret från barndomen oih uiigdomen.
Var hon icke .hustru och mor?
Borde en kvinna för- siinimcz sina niirrnaste pligter för en okvinlig ärelystnad?
Skrifveriet var i allmiinhet opassande för en kvinna, och det var ovärdigt den kvinna, som hade en makas kall.
Hon borde ej söka en blastrumpas utmärkelser.
Hon skulle kanslie dessiitom bli en misslyckad författarinna, som endast gjorde sin man löjlig och hemmet otrefligt, utan att dock uppn % en enda litterar framgång.
- Och s&amp; kEtmpacie Ernst Ahlgren för andra gången sin frihetsstrid, en hardare strid an den första, inen en slutligeii segerrik.
Ronstnärspersonligheten hade nu funnit sitt rätta uttrycksmedel och dermed också nya krafter till själf hiifdelse.
Här börjar Ernst Ahlgrens egentliga, lifshistoria och det är den jag i nästa iiummer skall söka skildra.
(Fortsiittning följer).
Ellen ICey
Liten återblick.
är gammal man blir, sitter inom liiis Och själf ej orkar agera, Förbi sig man l&amp;ter, i dissolving views, Det flyddas bilder passera .. Och allt som de komma, från söder, fr8n nord, Man tar sig en pris och yttrar ett ord Och ser, nar det kommer till stycket, Att viklden är konstig i mycket.
Sh gör man en uppsa.ts och skrifver den ren, Kasserar hvad sämst ar och sjiikast, Och vill d g o n annan läsa den se ' n, Så tackar man allra ödmjukast.
Till vexling med frigor af cljnptiiiikt natur S&amp; kan litet kallprat ibland - eller hur?
- J u alltid sin plats försvara., Om icke för lhgrandigt bara.
Och för det bör man alltid kunna akta sig.
Kort och dumt kan gå an; l b g t och dumt ar oförsvarligt.
Hoppoms att det skall l p k a s oss finna en medelväg!
H %r långt skola.
vi allts&amp; våga blicka tillbaka?
Bestamdt icke längre an till höstflyttningen.
Denna ar nu mera hos oss en glad tilldragelse, nästan e n familjefeste, sedan man vet att den nye varden, Ilvarhelst vi hamna, skall taga emot oss med öppna armar, låta oss medföra liela dnssinet hr11 ocli spela piano till kl. 12 p&amp; natten: om vi belirga.
O ~ k s á sig man i höstas den ena noachsnrken efter deii.
andra, i form af viildiga flyttlass, vagga fram ufver gatorna, med soffan öfverst och i soffan jungfrun, öfverskuggad af palmer och ficiis, hvilkas krukor trängdes i hennes knä.
Stockholmaïne äro nomader, som stiindigt söka ett h e m iitaii att niigonsiii fima annat än en n h i n g.
De som ega hus: siilja dem, iindnii f6r undan, och de som ena hret Mtt sig en bostad, lemnn deii det nästa för en annan.
Vi äro nu en g h g s#.
beskaffade or11 bli troligen aldrig annorlunda.
I stil med detta, liålla vi.
oss heller aldrig hemma i r i r hyrda bostad.
Ut skola vi beständigt., p8 spektakler!
iiii fijw-
läsningar, i ordenssallskap, på konstföreilingar, p&amp; middagar och på sup6er.
Vi beklaga lifligt att så ar - och lika lifligt springa vi åstad, alldeles som om detta kretslopp vore obli- gatoriskt.
Så fingo vi i höstas en ny cirkus, och trognare lupo icke hästarne kring arenan, an vi lupo dit.
Tänk bara: dresse- rade hästar, dresserade hundar, dresserade tricotdamer och dresserade clowns, allesamman " framhafila i frihet " af öfver- dressören med eller utan sin chambrikre, mot hvilket trollspö en kapellmästares taktpinne t. ex. icke kan je.mföras - i vår hufvudstadspubliks tycke!
Dessa nöjen äro alltid mer eller mindre förbundna med fara, stundom me.d verklig dödsfara, men just detta tycks vara det som liar största lockelsen för en bildad publik - som dertill ar kristlig.
Kom så det i or- dets fulla bemärkelse rysliga ögonblick, när " miss Idola " blef.
rifven af lcungslejonet, i h a r s gap hon vid en af förestall- ningarne stack sin hand.
Men tror man att detta hiss-öde verkade.
afkylande på publiken, så bedrar man sig.
Nästa, gång var huset proppfullt.
Det kunde ju händt att miss Idola.
då blifvit uppäten, s&amp; att man haft full valuta föc sin biljett ..
Men det blef hon inte, hvilkct bevisar att man aldrig med siikerhet kan räkna på ett litet oskyldigt nöje.
Man gick så- ledes ifr$n föreställningen nied betydligt sviken förväntan och hade inte annat att trösta sig med &amp; n hoppet om bättre lycka.
nästa g h g.
Och den lyckan kommer nog i siiiom tid, derom kan man vara viss.
Så hade vi i de sm % trefliga kineserna ett nöje af mera.
ofarlig natur.
De gastade oss länge, uppträdde öfver allt och kisade på oss så simdt men på samma g h g vanligt och väl- villigt, att vi riktigt började tycka om dem.
An såg man dem på teatern, an i nhgon droska och nästan dagligen på.
hötorget, .der de traskade omkring med sin lilla korg p&amp; ar- men för att göra uppköp och studera folklifvet.
Våra damer gingo efter dem och togo med tydlig afund ögonm.ått af de- ras långa harpiskor, hvilka likt pendeln på en regulator sakta.
svängde fram och åter vid hvarje steg.
Till sist blefvo de så hemmastadda har, att man kunde bjuda dem på både sim-.
uppvisningar och på en af Iduns sammankomster (det man- liga Iduns, förstås, trots att de, med afseende på sina kjolar, lika garna kunde gjort fiirore i det kvinliga.)
Hvad de sade p&amp; simuppvisningen ' eller om de sade något, vet jag icke.
Xen på Iclun hö110 de tal till s5illskapet pk sitt obegripligt sköna, himmelska sprik.
nTsing, tsuiig?
piv - (allt ä r förbi!, och " Phi hung chemn (måst fara hem!)
] Hr varit det egelit- liga innehallet, hvillcet djupt grep de firsamlacle.
Dessas tröst ar dock att lrineserna lofvat komma igen - om icke f6rr: sa när det nya luftskeppet kommer till a t h d, det der son1 skall kila åstad med en hastighet af 40 sv.
iiyinil i timmen.
Da kunna de f&amp; taga i betraktande vår alira nyaste stkt i Östermalms saluh.al1.
Den som vid en roiide inom dess bro- kiga och lockande värld icke kiiiiner sig liiisligt stiimd, blir det aldrig.
Alla högsta klassernas elever i vara flickskolor borde minst två ganger i veckan tillhållas att gi dit., för att under lämplig ledning studera konsten att göra hiisli&amp;llsii~&gt;p- köp på angenämaste satt och ort.
Lefvande, spritkande fi- skar, artistiskt ordnade frukter och grönsaker, kött, som iii- stan kan försona en med slagt~aryrliet, smör i p y r a i d e r som de grannaste ängsbollar - ja allt 111-acl till kölisc1epartem~i~- tet hör finnes har samladt p&amp; ett ställe och SX i.otan (le UT- staldt, att man frkgar sig sjalf om man verkligen i i u i Stodi- holm eller ' i någon af de stora världsstäderna.
Butikraderna bild3 hela gator, mellan hvilka man skrider fram i stiindigt ökad undran och beundran, och der man liitt kan gå miste en första g h g, så många och s&amp; olika iiro de.
Och allt detta inrymdt i ett palats af väldiga diinelisioner ocli stor arkitek- tonisk skönhet.
Men den gamla torghandeln ar derför ingalunda afskaf- fad.
Några steg från Östermalms mönsterhall sitta, som förr, hela rader " torgfruarn bakom sina öppna stAnd, sitta iler i ur och skur ined gråa koftor och röda näsor ocli viinta.
p i sina kunder, dem de äro vissa p&amp; föz nigra öre billigare pris eller kappe.
Och dessa komma lika säkert som (le iiro pr väntade, ty de äro af den sorten som behöfva se p&amp; öret.
För resten &amp; r det roligt att se torggummorna der som en sittamZe illustration till det Stockholm som g&amp;.
Xan kan och bör icke för det nya sluta sitt hjärta till för clet gamla.
Att det nya för resten icke alltid hm- s&amp; vardt att hdlla sig till, såg man nyss af miss Fay och lieiilies mai.liviii.diga nkonstern.
Och dock var clet s&amp; nar att hon duperat oss alle- sammans, vi försthdiga och bildade människor, som gjorde henne den aran att tro på hennes förbindelse med andeviirl- den och att offentligt och helt allvarsamt nkontrolleran henne,
.27 medan vi en annan gång medlidsamt le åt en stackars bond- hustru, som för att rädda sitt sjuka barn betjänar sig af; ' nio sorter briindt hår, ögat af en uggla eller vingen af en flader- 11111s.
.n Men missen gjorde onekligen sin sak bra - så lknge den lät göra ' sig.
Hon framräckte å t publiken sina oskyldiga händer för att bindas.
Och fötterna - ja för all del, dem behöfcle hon icke heller.
Men bak ryggen, der räfven har sin lilla svans, der hade missen sin lilla klippattiralj, med hvilken hon duperat både vanligt folk och sidlen, och deta be- höfde hon.
Just den var mediets medium.
Men s&amp; kom en ophrkknad nordström och skölj de bort hela tillställningen med tillhörande rykte, penningar, nimbus och möjligheten af vi- dare uppträdande här i landet.
Att vi %ro botade för våra spiritistiska tendenser, torde ej clerför vara så afgjordt.
Kanhända att ilar ett Ar har &amp; tt eller två en annan miss träder opp och att vi skynda, stora och små, till Izennes salong i galopp.
Vi vi@a bedragas.
Hvad här man slig pi$ jorden, är gammalt re7iz.
Astralfigurer - till dem star var håg i etherns flammande sken.
E n kropp af dimma, en själ af luft, en lösryckt, fladdrande hand, en griffelskrift, utan spår af förnuft, en knäppning ph luta ibland.
E n knac1; ande bordfot, en spöklik ton, en suck som af andar bestas, se det är " framtidefis religionn - (en Fay-religion, - gu ' nås!)
Men hvad ser jag: jag har knappast börjat allt hvad jag ville säga, och redan ar papperet slut!
Hade tänkt att yttra några ord om så väl kapplöpningen till Nils Forsbergs ryktbara tafla som om Geijerfesten i Upsala.
Nu äro båda dessa tilldragelser räddade, medan jag själf har intet annat att göra än ögonblickligen försvinna, med-löfte att en annan.
gång försöka concentrera mig bättre.
Arbetsområden for k~innor.
Dagny börja ?.
ltiirnzecl införandet (f en s e ~ i e Itortj ' attcrde med- delanden, ufsedda att s p ~ i d n uppl ?jsning angdende arbetsomvdden tillgänglip för kzinnor jumte dertil!
* azzde intriides- och examens- fordri.irgcir.
a) Kvinnan eger samma ritt som mannen att praktisera som lakare.
Efter studentexamen aflagges först medicinsk-filosoJis12.
ezamen, till hviIken förarbetet kräfver minst 1 ar.
Denna examen m7ste aflaggas i Upsala eller Lund nien studierna för densamma kunna till stor del skötas vid Stockholms högskola.
Medici~ze 1: n iididcrt~; ~amm tager en tid af i inedeltal 4 Ar och kan efter behag aftaggas vid Karolinska In- stitntet i Stockholm, vid Upsala eller Lunds universitet.
Samina frihet med afseende p5 val af ort för examens aflaggande galler iihen den sista eller medicine Zicenticitexame~z.
Förberedelserna dertill iiro dels s. k. tjänstgöringar ii sjukhus, som rndste göras ~ l l ~ vid a l ettdera af universiteten i Upsala eller Lund som ock vid Karolinska Institutet i Stockholm, dels inläsning af anmena (som man gör h a r man vill).
Till denna examen 5t@r ock i niedeltal 4 dr. b) För att blifva tandlakare fordras, efter ailagd godkand stu- dentexamen, först en c a tv5 ars praktisk k i m siisom dec hos nrigoii tarid- lakare.
Elev eger sedan att under@ kandidatesainen, för att varda till s. k. medhjtilpare antagen.
För att aflagga ta11~7Ziilictree; 1: (1~) 1e1z beliöfver medhjalpare vanligen ytterligare ett ars utbildning, antingen Iios enskild tandlakare eller vid tandläkarepolikliniken i Stockliolm.
Tandliikare- examen afiagges i Stockholm efter anmälning i Kongl.
styrelsen, och inför 3: ne examinatorer, sedan förut det s. k. praktiska profret (2: ne tandarbeten) hlifvit förfirdigadt.
c) För att blifva faltskar fordras aflaggande af s. k. fiiltskars- evmen, hvilken far afiaggas förct eftcr uppnildd myndig Slder inför Stadsläkaren och af Iionom tillkallade: 1 fiiltskiirsmiistare, 1 likare och 1 magistratsperson.
Förberedelse till denna examen plägar At@; i1 /, - 2 år, hvaraf beriiknas ungefär l /, ar för genorngiiende af kurser i anatomi och kirurgi, l /, Ar för tjiinstgöring li serafirnerlasarettet samt nUgra månader för utbildning hos fältskar.
Denna tid torde dock kiinna
- - 29 anses tillräcklig endast om den ä r väl använd och efter praktisk verk- samhet hos e r k n d t skicklig fältskär.
d) Utbildning stisom barnmorska vinnes vid derför anordnade kurser i Stockholm, Göteborg och Lund.
Den, som vill varda till lär- ling antagen, ingifve till Konungens Befallningshafvande i det Ian, der den sökande har sitt hemvist, sin ~ i l l Kongl.
Medicinalstyrelsen stalda, egmhdndigt skrifna ansökan börande vid denna ansökan, följande ia- tyg vara fogade, nendigen: a.)
,.)
pastorsembete, bestyrkande at t sökanden vid.
lärotidens början uppnatt en lefnadsiilder af Cllminstone 22 &amp; r, men.
icke öfcers7c~idit 35 d r, samt att hon ar vulfrujdad och eger god kriste~zdonaskunskap; med uppgift derjamte om hennes födelseort och henmist, samt huru hon dittills sig, försö~jt $1; b) läkarebevis, hvarigenom styrkes, att sökanden är frisk, har stadig helsa, iir f r i f d n 7croppsl@z och för öfrigt synes vara till barnmorska liimplig * *); c) fran ordinarie larare vid allmänt läroverk eller vid folkskola deroin, att denne?
; id .för &amp; ndarndlet företagen pröfning * * * j funnit sökanden ega i) full färdighet att val läsa svenskt och latinskt tryck, afvensom förmaga att nöjaktigt redogöra för det lästa, och att nagor- lunda felfritt uppskrifva ett dikteradt stycke; 2) färdighet i de fyra rak- nesiitten i hela tal och öfning i enkel hufvudriikning; samt 3) en las * lig handstil; börande detta intyg, om det af folkskolelarare utfärdats, vara fSrsedt ined attest af skolrAclets ordförande eller vice ordförande angc5ende betygsutgifvarens behörighet; dock kan i stiillet för s %dant intyg galla betyg on1 sam ma kunskaper, u tfardadt fran f01 kskoleliirarese- n-iinarium eller annan känd läroanstalt för kvinnor, der sökanden ät- njutit undervisning; d) af tvenne i orten bosatte v3lkande man derom, att sökanden eger erforderliga medel så vii1 för sitt zcppehillle under lärotiden soni till inköp af nödiga instrumenter efter lärotidens slut.
t) Sökande, som Önskar atnjuta fri undervisning vid läroanstalten i ' #) Fördelaktigt Br om jämte det ofta knapphändiga prestbetyget bi- fogas trovärdiga personers intyg om, hur sökanden förut sig försörjt.
* *) Stadig helsa och frihet från kroppslyten skall intygas.
Befinnes sedan helean klen eller förefins lyte, shom t. ex. kartnaglar, snedhet o. d. s&amp; Iiir eleven hemsändas sig till kiinbar ekonomisk förlust.
* +s) Kunskapspröfningen måste vara för andandiet företagen, Ofta sändas skolbetyg öfver kunskaperna vid afslutandet af, skolan (kasske 10 år för~~t!)
Sådana betyg kunna ej godkännas.
- f) Intyg, att sökanden har erforderliga medel för sin kurs, rn8ste finnas.
Lund, bör, i stallet för det i moin.
d) oinförmiilda intyg, vid sin an- sökan foga behörigt komm~inalstamnioprotolioll, Iivarigenoin styrkes, att sökanden af nagon landsförsamling, som leninar ilrligt bidrag till samma anstalt, blifvit kallad att efter slutad lärotid till ordinarie barnmorska med bestämda lönevilkor antagas, och att församligen förbundit sig, att bekosta hennes under11311 under lärotiden samt förse henne med erfoï- deïliga instrumentcr.
Kursen, som räcker 9 ininoder, omfattar allmän förlossningskonst.
Den som i denna kurs erhallit ininst betyget berömlig, liar riitt att ge- nomgå en 3 manaders kurs i zizstrume~ztalfö? * lossniny.~Fzonst.
e) Utbildning sasom sjuksköterska kan vinnas vid IIemitet jOr- sjzl7csköte~-skor och vid de af föreningen Röda JCo.r.ret anordnade kurser, båda i Stockholm l).
För att blifva antagen soin elev vid Hemmet för sjukskö- terskor fordras god Iielsa, allvarlig li5g fiir sjuksköterskekallet, god skolunderbyggnad sanit alt vara inellan 21 -- 36 &amp; r.
För utriiiiandc af sökandens lämplighet förbel.i5lles en pröfvotid af en miinad.
Den, som blifvit antagen till elev, förbinder sig att 3 Ar stanna i hemmets tjiinst, deraf 1 Ar som elev och 2 Ar som sköterska.
Vid intriidet erliigges en afgift af 150 kronor, livaremot erhalles " allt frittu af hemmet, samt under de tvi sista hren en Arlig lön af 250 kronor.
För att blifva antagen som elev vid Röda korset fordras god skolunderbyggnad samt en alder af 20-30 Ar.
De af föreningen Röda korset anordnade liirokurser omfatta en tid af Ci manader.
IIvi~rje elev erh3ller under lärotiden af föreningen 50 kr.
i manaden och forbinder sig att i händelse fäderneslnndet rikar i krig mot faststiild ersattning stalla sig till föreningens förfogande och arbeta för dess syfteriiiil.
Cn- der fred eger Iion frihet för egen del sysselsiitta sig med sjukvird.
Den som kan anviinda blott en kortare tid för inhiiintaiide af den oundgängligaste kannedomen om v5rd af sjuka, siirskildt vid olycksfall, kan begagna sig af de nu s&amp; vanligt förekommande santczritkzr~ * se~.7la.
Person, som genomgiltt fullstindig saiiiaritkurs, &amp; ligger att rid intriiffande af olycksfall, zimnn Ziili / rre7ije7p hunnit er7t M a s, utan e r - suttning gifva det biträde soni erfordras och af lienne kan lemuas.
f) För behörighet att utöfva yrke silsoni gymnast genomgas en tvairig kurs vid Gymnastiska centralinstitutet i Stockholni.
Elev som söker intriide vid denna kurs, f i r ej Iiafva uppnitt 30 Gr och skall l) Äfven vid diakoolissanstaZten.
utbildas kvinnor i sjukvird, men en- dast i sammanhang med annat, som ingår i en diakonissas kall, hvarför in- gen mottagen der endast för undervisning i sjukvhrd.
- genom betyg styrka sig ega kunskaper motsvarande intriidesfordringarne vid Högre ' lärarinneseminariuni, samt förete betyg om kroppskonstitu- tion och 1~elsotillstAnd enligt af direktionen faslstiildt formiil2r.
Den som genonigiltt gyirinastikl~rarinnekursen, eger konipetens till gymnn- stl: 7~lii ?-arz~z~zebefc~tt~z2 ' 12gc1~ vid offentliga kvinli,acz liiroanstalter.
Den Soni fullst~ndigt genomgCltt s,jukgymnastkursen och deröfver erhiillit god- kiindt betyg, eger att vinna legitimation sisom sjukyymnnst samt att utöfva sjukgymnastisk verksamhet i öfverensstiimmelse nied Kongl.
M: ts nådiga ordning för sjukgymnasters och sjukgymnastiska iiistituts verk- samhet.
Författningssamling N: o 55 1887.)
Angående ansökningstid utfärdar Direktionen tillkanriagifvande, i allmiinna tidningar under våren.
(Forts.) Narrnare upplysningar angående ofvanstaende och Bfriga f6r kvinnor tillgangliga arbetsområden, lemnas muntligen eller skriftligen af ' Fredrika-Bremer-Förbundets byrå, N: o 5 Malmtorgsgatan, Stockliolm.
Komitdn f 07.
~ / ranslc~ziv-z~j c!
f bcm8.
0c7b z ~.
~ ~ g d o ~ ~ z ~ 2 i har, tte~-atz~~- med viilvilligt bisthd af sakkunniga radgifvare nu afslutat utarbetandet af förteckningar öfver för barn och ungdom lämpliga .böcker.
De upp- gjorda listorna innehiilla för närvarande tretton olika afdelningar, beräk- nade för tildern frdn och under sex, och till och med aderton Ar, och omfatta, utom bilder- och barnböcker för helt små, dels skilda omrii- den s8som: reseheskrifningar, historia, naturvetenskap, skönlitteratur ni.
n1.
dels ock arbeten p5 flera utländska spriik.
Dessa förteckningar.
komma att fullsttindigas med nyutkommande arbeten, likasom ock an- clringar och tillagg kunna ifrtigakomnia, och hoppas kornit611 fortfarande fii rakna 11 % Hrr bokförläggares och bokhandlares benägna tillrnötes- giiende för insändande och anskaffande af arbeten till granskning.
Li- storna, som i öfvertryck utgafvos till sistlidne jul, skickades till Förb: s ombud i landsorten och kunna erhållas, siival genom dessa oinbud, som frin filialen i Malmö sanit ii Förb: s byr8 i Stockholm.
För att tjäna till rCld och ledning vid inköp, af böcker, finnas, 5. byrån en sainling, hufvudsakligen nyare barn- och ungdomslittei-atur, till páseende.
Genorn komitens försorg ordnade, skriftligen affattade omdömen öfver granskade arbeten finnas Bfven i för andamfilet sarskildt upplagda böcker, h i l k a iiro ii Forb: s hyrd tillgiingliga.
Hvarjehanda i kvinnofr5gan.
P ?-ofessor Sophie Kovalerski.
Franska vetenskapsakade- mien hade utsatt en taflan öfver följande tema ur den matematiska fy- siken: ' att i nsgon väsentlig punkt fullanda teorien för en fast kropps rörelse. "
Taflingsskrifterna skulle vara inlenmade före den 1 juni 1588, och om något arbete befans vara förtjänt af pris, skulle det samma er- liglla en del af eller hela " rix Bordin pour les sciences mathématiquesu, utgörande 3,000 francs.
Detta pris, som stiftades dr 1835, har hitills endast 10 ganger utdelats och hiiraf endast S gdnger till sitt fulla be- lopp.
Taflan ar anonym.
DA taflingsskrifterna i ar blifvit graiiskade, befans ett af de in- sända arbetena vara af sd ovanligt framstiiende beskaffenhet, att aku- demicn beslöt att som en sarskild utmarkelse af sina till dispositiozi staende medel höja priset till 5,000 francs.
Tid namnsedelns ö p p n a ~ d e befans denna innehiiila namnet Sophie Kovnlevski, professor vid Stock- holms högskola.
Professor Kovalerski liar pA s2rskild inbjudan af aka- demien afrest till Paris för att närvara vid akadeinicnis ofi ' cntliga tirs- möte den 24 december och d i personligen einottagn priset.
Den prisbelönta afhandlingen skall liksoni öfriga skrifter, h v i l h efter föregaende taflan af akademien belönas med pris, offentliggöras i " Journal des savants étrangersu, men kommer förut att med akade- miens begifvande publiceras i Acta Matliematica.
Kvinnor i fattigcdrdsstyrelse.
Fem froar liafva invalts till bi- triidande ledamöter i fattigvårdsstyrelsen i Ostersund för nästkom- mande Ar.
Akudemier,~ for de fria konsterna har tilldelat konstnärs- arvodet i marinmklning för tre år åt målarinnan i mark- och aqvarellmhlning fröken Amla Palm Detta gr fiir stipex- diaten en s&amp; mycket större utmärkelse, som den skedde u t m ansökan och så, godt som enhälligt.
Om Jlickom uppfostran.
Med anledning af flicksliolekomit6ris betankande anordnade föreningen för ' Gift Kvinnas Eganderiit t " e tt diskussionsmöte i Hôtcl Continentals stora sal, der iimnet flickors u, ".
?- fostran behandlades.
Det mycket talrikt besökta mötet inleddes sf lektor Linder.
Götebo ?-gs Kwinnoföreni~egs nu utgifna ffrsber~ttelse för nov.
1886 - dec.
1887 meddelar att föreningens verksamhetsgrenar under Aret utgjorts af 1) Diskussionssammantriiden, 9) Ltinebibliotekct, 3) Lgse- samkvarnen för unga flickor; 4) Arbetsbyrdn; 3) Serveringastiillet " Före- ningen; ' 6) Skollofskolonierna; 7) Barnbespisningen; Sj Kvinnornas s,i3f- hjälpskassa; 3) ' Myrorna "; * 10) Kvinliga gymnastilisiillskapet.
Lanebiblioteket omfattade vid 1887 iirs slut 400 verk, de flesta alster af den nyare literaturen.
9 Förening för tillvaratagande af sadant affall?
som eljest icke p: &amp; gar komma till nytta.
Gcrnandts N:r 44 (254) Prenumerationspris pr ä r: Idun med Modetidning och kolorerade planscher kr.
• 6: 50 Idun ensam » 4: — Fredagen den 28 oktober 1892.
Byrå: Klara 7.
Redaktör och FRITHIOF Träffas &amp; byrån kl. 12 — 1.
Elise illJXm några dagar — » J l w den första novem- ber — firar Dra- matiska teatern sitt fyll- da femtionde år.