Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Åtminstone är sådant icke ådagalagdt eller någon uppskattning af skogs-tillgången mig veterligen verkställd.
Måhända förslår den icke att fylla några få, kanske icke ett enda års behof; och hvad vöre då derigenom vunnet?
Dessutom torde uppstegrade och höga arbetslöner förorsaka så betydlig kostnad för vedens upphuggning och forsling, att vinsten af skogens egande icke skulle blifva synnerligen stor, särdeles då man vet huru blottställd en allmänning är för oloflig åverkan.
Ett förut väckt förslag att till Tumba inköpa en större jord-egendom har redan af Rikets Ständer blifvit förkastadt, och, såsom jag förmodar, icke egentligen för den höga köpeskillingens skull, som under närvarande priser kunde erfordras, utan hufvudsakligen af den orsak, att ett utvidgadt landtbruk icke skulle vara för Banken och dess pappersbruk af någon väsentlig nytta.
Men det hufvudsakliga skälet, hvarpå man lågt vigt, är att derigenom skulle en större frihet vinnas för begagnandet af den knappa vatten-tillgången samt den föreslagna och till 30,000 R.dr uppskattade kanal-gräfningen kunna undvikas.
Genom ego-utbvte år 1801 fick Tumba bruk beständig besittnings-rält å en mjölqvarn, som ligger på Tumba JVs 2 och fri disposition af dithörande vattenfall, med vilkor, att qvarnverket, såsom för orien alldeles oumbärligt, borde till dess behof beständigt bibehållas med sä mänga pär stenar, för hvilka det är skattlagdt.
Tvist har uppstått 1844 om brukets skyldighet att drifva qvarnen äfven då, när den knappa vatten-tillgången vid nedra verket erfordras för pappers-tillverkningen, och denna tvist är oafgjord.
Nu tror man, att alla svårigheter i detta fall skulle un danrödjas, om Tumba bruk äfven blir egare af detta hemman; hvilket synes mig likväl vara underkastadt något tvifvelsmål.
Om mjölqvarnen är alldeles oumbärlig för orten och skall till dess behof bibehållas med sä många par stenar, för hvilka den är skattlagd, så lärer den val icke blifva mindre oumbärlig för orten eller det här omförmälda förhållandet upphöra derföre att
Tumba bruk blifver egare af det hemman, hvarpå qvarnen är belägen.
Tvisten om qvarnverkets drifvande äfven under knappare vatten-tillgång synes icke heller derigenom vara afgjord.
Och om så är, förlorar det enda hufvudsakliga skälet för den tillstyrkta åtgärden sin vigt.
Frågan om den kostsamma ka - Banko-Utskottets Memorial JM S3. 7 nal-grafven för qvarnens skull kan äfven sedermera återkomma och man har ingenting hufvudsakligt vunnit för det åsyftade ändamålet.
Men en annan betänklighet synes ock vara förenad med det föreslagna utbytet af ifrågavarande krono-hemman, hvilket väl kommer att erfordra långvariga undersökningar och manga omvägar, äfvensom icke obetydliga kostnader å Bankens sida, om det någonsin skall kunna genomföras.
Lagmans-bostället Näsby, 1| mantal, är nu ledigt att utarrendera på 30 år för Kronans räkning.
JVs 2 är komministers-boställe och utgör ? mantal, deraf räntan af ? är Komministern anslagen och af £ mantal Kronan behållen.
Om Tumba bruk blifver egare deraf, skulle väi hela räntan för hemmanet naturligtvis utgå till Kronan, åtminstone till dess bruket kunde få detsamma skatteköpt.
Af Lagmans-bostället Näsby skulle en del, motsvarande Tumba JY2 2, blifva komministers-boställe och för den öfriga delen af Näsby skulle väl räntan tillfalla Kronan.
Men nu är klart att det blir en ganska stor skillnad uti inkomst för Kronan, om Näsby ostvckadt bortarrenderas på .30 års tid, eller om en del deraf skall blifva komministers-boställe och den öfriga delen antingen utarrenderas eller endast ränta till Kronan derför erlägges.
Skulle nu bruket godtgöra Kronan den minskning uti inkomst, som genom en sådan transaktion föranleddes, kunde det blifva så betungande för Banken, att en årlig förlust deraf blefve den oundvikliga följdeu.
Ehuru pluraliteten af nuvarande Herrar Banko-fullmäktige förordat åtgärden, så hafva likväl 3:ne af de äldre afstyrkt densamma och bland annat yttrat, »att Tumba, såsom en fabrik, borde äfven såsom sådan administreras.
Då förvaltaren redan vore fullt upptagen med skötseln af denna fabrik, kunde det befaras, att genom vård eller tillsyn af ett ökadt landtbruk vid sidan deraf skulle antingen detta, eller, hvad värre vore, sjelfva pappers-fabrikationen komma alt eftersättas, hvilket också i viss mån skulle blifva förhållandet med det öfriga bi uks-folket.»
TJnder sådana omständigheter kan jag icke frånträda min öfvertygelse, att förvärfvande! och egandet af den större jord-egendom, som nu är i fråga, ingalunda torde vara så nödigt och nyttigt för att fylla Riks-bankens behof af sedelpapperstillverkning, som det här blifvit framstäldt, och får för den skull anmäla min vördsamma reservation emot de förslag, som i detta memorial tillstyrkas.» STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1857. Banko-Utskottets Memorial N\o 54. 1 i\:o 54.
Ank. lill Exp.-Utsk. elen 4 No v. 1857, kl. 2 e. m. Memoria!, angående föreskrifterne i 3:dje Artikeln af Banko-H eglementet Denna Artikel innefattar under §§ 34—73 föreskrifter, angående Banko-Statens indelning och löneförmåner; grunder för befordringar inom Banko-verket oell några dermed gemenskap egande siadganden: grunder för pensions-beräkning samt allmänna ordnings-stadganden och straffbestämmelser.
Utskottet, som genomgått oell granskat berörde Artikel af Reglementet och dervid tillika behandlat de från Resp. Riks-slånden till Utskottet remitterade motioner och i öfrigt gjorda framställningar, sorn å hithörande föreskrifter hafva afseende, får nu vördsamt afgifva sitt utlåtande deröfver, under anmälan, att de af ifrågavarande Reglements-föreskrifter, uti hvilka någon förändring icke blifvit här nedan föreslagen, af Utskottet ansetts böra vid deras nu varande lydelse bibehållas.
I Utskottets Memorial N:o 51, angående föreskrifterne i 4:de Artikeln af BankoReglementet är, såsom följd af Rikets Ständers vid innevarande Riksdag vidtagna beslut om jern-lånerörelsens öfverflyttning från Bankens Låne-Afdelning tilt
Diskont-verket, redan tillstyrkt, alt de i Banko-diskont-direktionen deltagande Kommissariers antal må, enligt Banko-fullmäktiges förslag, kunna ökas från 2, som det nu är, till 3 ; Och enär Ulskotlets framställning i denna del blifvit af Rikets Ständer godkänd, sami Fullmäktige förklarat, att någon förhöjd kostnad genom ifrågasatta förändring icke hör för Bih. till R.
Prof. 1856 ^ 1857. 6 Sami. 1 Afd. 25 Haft. l 2 Banko-Utskottets Memorial \'
:o 54.
Banko-verket uppstå, emedan i någondera af Bankens Afdelningar en Kommissarie sannolikt framdeles kunde undvaras oell i stället ali Diskont-verket placeras, torde det böra åt Fullmäktige öfverlemnas, att till tjenstgöring i Banko-diskonl-direklionen förflytta en 3:dje Kommissarie, om oell när behof deraf må förefinnas.
Då Rikets Ständers omförinälda beslut, angående jern-lånerörelsens besörjande af Banko-diskont-verket, måste föranleda minskning af göromålen inom Banken, har Utskottet från Fullmäktige infordrat upplysning, huruvida icke åtminstone någon eller några af de i Låne-afdelningen varande 4 Bokhållare och 3 Kontors-skrifvare-tjenster må, efter det göromålen med jern-belåningen blifvit från Låne-afdelningen afskiljda och af
Diskontverket öfvertagna, kunna umbäras och sålunda vid uppkommande ledighet ej behöfva återbesättas.
I anledning häraf hafva Fullmäktige uttalat den förmodan, alt så väl jern-lånerörelsens öfverflytt ning lill Diskont-verket, sorn andra af Rikets Ständer under innevarande Riksdag, angående bankens låne- och krediliv-rörelse. vidtagna förfoganden visserligen borde föranleda någon minskning i Bankens tjenslemanna-personal; men att sorn Fullmäktige ännu icke undfått del af Rikets Ständers i dessa frågor fattade beslut och följaktligen icke kunnat vinna någon erfarenhet i hvad mån desamma kunde verka till göromålens förminskning inom Banken, Fullmäktige saknade tillfälle att nu, på förhand, upplysa antingen någon eller några af de i Låne-afdelningen varande Bokhållare och Kontors skrifvare, eller möjligen någon eller några andra tjenstemän i denna eller någon annan af Bankens Afdelningar må kunna vid uppkommande ledighet indragas; dock skulle Fullmäktige ej underlåta att. sedan Bankens rörelse blifvit ordnad enligt de beslut, som vid denna Riksdag redan äro eller framdeles varda fattade, och dervid sig visat, hvilka förändringar i tjenster och göromål kunde, utan förringande af den i ett penninge-verk nödiga kontroll eller af allmänhetens billiga anspråk på ett skyndsamt betjenande, under då för handen varande förhållanden vidtagas, söka alt bereda förminskning i Bankens förvaltnings-kostnad, derest Rikets Ständer skulle finna för godt åt Fullmäktige inrymma rättigheten att göra de indragningar af tjenster och de förflyttningar af tjenstemän från en till annan Afdelning af Banken samt alt föreskrifva de ändringar i göromål och redovisning, Fullmäktige ansåge lämpliga och med Verkets fördel öfverensstämmande.
Sorn Utskottet, för sin del, funnit någon betänklighet icke möta derför, att en så beskaffad rättighet, som af Fullmäktige blifvit ifrågasatt, ål dem öfverlemnas, helst än damålet att bereda nedsättning i Bankens förvaltnings-kostnad synes på detta sätt bäst kunna vinnas, får, med åberopande af hvad anfördt blifvit, Utskottet hemställa, att 34 § i Banko-reglementet, hvilken upplager de särskilda tjenslegraderna inom Banken, äfvensom antalet tjenstemän inom hvarje grad, deruti någon förminskning icke för närvarande kan tillvägabringas, måtte erhålla denna lydelse:
Han k»-U ts kotte Is Memorial N:o 54.
J:o 3 Morn.
L Tjeuslegraderna inom Banko-verket arn fyra, nemligen:
Första graden:
Kommissarier, Banko-Sekreteraren ock Advokat-Fiskalen.
Andra graden:
Kamererare, Kassörer ock Sekreteraren kos Under-styrelsen.
Tredje graden:
Bokhållare, Revisorer, Registrator tillika Aktuarie, samt Notarier.
Fjerde graden:
Konlors-skrifvare ock Kanslister'.
Tjenslemännens antal inom ofvanberörde tjenstegrader är följande:
Inom Första graden:
Kommissarier i Kassa-Afdelningen 1. „ i Deposilions-Afdelningen 2. „ i Sedel-Kontoret 2. „ i Låne-Afdelningen 2. „ i Uåne-Kansliet 4. „ i Revisions- ock Ekonomi-Afdelningen 1. ,, i Banko-Diskonten 2. Banko-Sekreterare 1. Advokat-Fiskal 1.
Inom Andra graden:
Kamererare i Kassa-Afdelningen I. „ i Deposilions-Afdelningen 3. „ i Sedel-Kontoret 1. „ i Låne-Afdelningen 2.
Kassörer tv Sekreterare hos Under-styrelsen .... . ... 1. IT.
Inom Tredje graden.
Bokhållare i Kassa-Afdelningen 2. „ i Deposilions-Afdelningen 2. „ i Sedel-Kontoret 2. „ i Låne-Afdelningen 4. „ i Revisions- ock Ekonomi-Afdelningen 4.
Revisorer i Revisions- ock Ekonomi-Afdelningen 2.
Registrator tillika Aktuarie 1.
Transport 17. 47. Banko-Utskottets Memorial V:o 54 Transport 1?. 47.
Notarie vid Fullmäktiges Expedition 1. „ „ 1'nder-slyrelsens Expedition 1. „ i Låne-Kansliel 1. 3 20. 50^ Inom Fjerde graden:
Kontors-skrifvare i Depositions-Afdeiningen o. „ „ i Sedel-Kontoret a. „ „ i Låne-Afdeluingen 3. „ „ i Revisions- och Ekonorai-Afdelningen . . 1. jg Ranslisier vid Uuder-slyrelsens Expedilion i. 8 i Låne-kansliel 2. i Fiskals-Konloret 2. - 8 —, 17. Säger 67.
Extra ordinarie tjenstemän:
Kassaskrifvare 6.
Konstidkare:
Tryckeri-Föreslåudare 1.
Förvaltare vid Tumba Bruk . I.
Förste Sedeltryckare 1.
Andre d:o ä.
Öfver-vaktmästare, tillika Brandmästare I. j 9 Vaktbetjening: Äldre Vaktmästare 12.
Yngre d:o 22 Su mina 10 J. Mom. 3.
Fullmäktige ega alt, om och när göromålen inom Banko-di skonten det fordra, från någon af Bankens afdelningar förflytta och lill tjenstgöring i Banko-diskonten anställa en 3:dje Kommissarie.
Med afseende å den förändring af göromål inom Banken, sorn af Rikets Ständers vid innevarande Riksdag, angående lane- och krediliv-rörelsen, fattade beslut varder en följd, bemyndigas Fullmäktige likaledes alt göra den indragning af ledigbiifvande tjenster och de förflyttningar af tjenstemän från en (ill annan Afdelning inom Banken, samt att föreskrifva de ändringar i arbets- och redovisnings-sätt, sorn Fullmäktige finna fjenliga och med Bankens fördel öfverensstämmande. Banko-Ulxkot/e/s Memorial X:o 54.
5 Genom Wall lill Utskottets framställningar i Memorialet N:<> 4 2, hafva Mikels Ständer, frän och med början af innevarande är 1857 till och med slutet af är 1859, beviljal, bland annai, dels en tredjedels förhöjning ä den en Inar af Bankens embetsed) tjenstemän, Konstidkaré, Öfver-vaktmäslare och vaktbetjening, enligt. 35 § i Bankoreglementet, tillkommande lön ä löne-stat; dels en förhöjning af 250 B:dr
Kiksmynt i det ä samma löne-stat för hvardera af Bankens sex Kassaskrifvare upptagna årliga arfvode, 900 B:dr Runt, hvarigenom Kassa-skrifvarne skulle, hädanefter såsom hittills, erhålla enahanda löne-inkomst, som tjensteman i Konlors-skrifväre-graden: och dels en tillökning från 300 K:dr till 400 K:dr Kunt i det såsom ersättning för ökade hyreskostnader åt Bankens Brand-chef på Supplementar-stat anvisade årliga auslag; hvaremot de å Supplementar-stat nu utgående tjenstgörings-penniilgar, arfvoden och öfriga anslag af Rikets Ständer ansetts böra vid oförändrade belopp bibehållas.
Med iakttagande af hvad Rikets Ständer sålunda beslutat, skulle 35 § i Reglementet, som iunefattar uppgift å de Banko-staten anslagna löneförmåner, blifva af detta inuehäll: 2:o Löueförmäuerna äro:
Å Löne-stat:
Första tjenstegraden :
För de 7 äldste Kommissarierne och Bauko-sekreleraren. lön å 3,300 R:dr 26,400:
Tillfällig förhöjning derå ä 33 V3 procent.
. . . 8,800:
För de 7 yngre
Kommissarierne och Ådvokat-iiskalen, lön ä 3,000 R:dr 24,000:
Tillfällig förhöjning derå ä 33
Vs procent . . . 8,000:
(Åtnjutande dock de Kommissarier, sorn tjenstgöra i Banko-diskonten, deras löner på detta verks stal.)
Andra tj ens tegraden:
För 7 Kamererare, 6 Kassörer och Sekreteraren hos Under-styrelsen, lön ä 2,250 R:dr 31,500:
Tillfällig förhöjning derå ä 33 73 procent . . . 10,500:
Tredje tjenstegraden :
För 14 Bokhållare, 2 Revisorer, Registrator!) tillika Aktuarie samt 3 .Notarier lön, ä 1,500 R:dr . 30,000:
Tillfällig förhöjning derå, ä 33 V3 procent . . . 10,000:
Transport 67,200: 42,000: 40,000; 149,200: 6 Banko-Utskottets Memorial \:o 54.
Transport 149,200:
Fjerde tjenstegraden :
För 12 Kontors-skrifvare och 5 Kanslister, löna 750 K:dr 12,750:
Tillfällig förhöjning derå å 33 f/s procent . . . 4,250:
För 6 Kassa-skrifvare, arfvode ä 900 R:dr ....
Tillfällig förhöjning derå ä 250 H:dr 5,400: 1,500: 6.900:
Ii onst idkare :
Tryckeri-föreslåudare-lön Tillfällig förhöjning derå å 33 */s 1,800 600 2,400:
Förvaltare vid Tumba bruk (uppbär sin lön på bru- kets stal).
Förste sedeltryckare, lön Tillfällig förhöjning derå ä 33 Vs procent ....
600 200 800: 2 sedeltryckare, lön ä 225 R:dr Tillfällig förhöjning derå ä 33 '/s procent ....
450 150 600:
Öfver-vaktmästaren, tillika brandmästare, lön . . .
Tillfällig förhöjning derå ä 33 */a procent ....
600 200 800: (jemte fria husrum och nödig vedbrand).
Vakt betjening :
För 12 Vaktmästare, lön a 525 R:dr Tillfällig förhöjning derå ä 33 V3 procent ....
För 10 Vaktmästare, lön ä 450 R:dr Tillfällig förhöjning derå ä
Vs procent 6,300 2,100 4.500 1.500 14,400: 192,100: och å Supplementar-stat:
Tjenslgöriugs-peuuingar till:
Första tj enstegraden: 16 arfvoden å 600 R:dr 9,600: (hvaraf likväl de i Banko-diskonten tjenstgörande Kommissariers arfvoden utgå på nämnde verks stat).
Transport 9,600: 192,100: Banko-Ufskottetg Memorial N:o 54. 7 Transport 9,600: 19 2,100:
A mira tjenstegraden: 14 arfvoden a 450 R:dr 6.300.
Tredje tj enst egr aden: 20 arfvoden a 300
R:dr 6.000; Fjerde tjenstegraden : 17 arfvoden ä 150 R:dr 2,550:
Öfver-vakOnästare, arfvode 75:
Fakt betjening : 12 Vaktmästare med 525 R:dr lön, arfvoden ä 75 R:dr 900: 10 Vaktmästare med 450 R:dr lön, arfvoden ä 50 25,SJÖ:
Särskilda arfvoden och anslag:
Till Cheferna för Kassa- och Depositions-afdeiningarne, Sedel-kontoret, Låne-afdelningen, Lånekausliet samt Revisions- och Ekonoml-afdelnin gen, arfvoden ä 600 R:dr 3.600: Till Chefen för Kassa-afdelningen samt Kamererare!) i nämnde afdelning, missräknings-penningar i egenskap af vårdare utaf dagvexliugs-kassan ä 300 R:dr 600.
Till Bankens brand-chef såsom ersättning för de ökade hyreskostnader, han måste vidkännas genom nödvändigheten att bo i bankens granskap . 300:
Tillfällig förhöjning derå 100: 400:
Till 6 Kassörer, missräknings-penningar a 450 R:dr 2,700:
Till fjärde des medailles 300:
Till extrakt-arbeten samt lönlösa extra ordinarie tjenstemän.
? uppmuntran 3,750: Till Öfver-vaktmästaren i hans egenskap af Brand 1 1,725: mästare, 375:
Summa R:mt R:dr 229,750:
Varande ofvanberörde tillfälliga förhöjning å så väl löner, som de Bankens Brandchef och Kassa-skrifvare anslagna arfvoden beviljad att utgå lill och med slutet af är 1859.
8 Banko-Utskottets Memoriat Sto 54.
I del flir kompetens lill Ijenstenia vid Fullmäktiges och Cuder-styreisens Expeditioner, genom § 40 mom.
1 i Banko-reglementet, meddelade stadgande, att sökande skall hafva aflagt examen för inträdes vinnande i Konungens Kansli eller Rikets Rältegångs-verk, har Riksdags-fullinäktigen Pehr Östman från Wester-Norrlands län, uti en inom Hedervärda Bonde-ståndet väckt motion, föreslagit den ändring, att, då för en Kanslist-befattnings bestridande inom någondera af ifrågavarande Expeditioner icke erfordrades juridiska eller vidsträcktare kunskaper, än för undergående af kameralexamen, ulan vid dessa platsers besättande mesta afseende syntes böra fästas å en vacker handstil, aldenslund göromålen bestode i renskrifning, hvilket arbete mången gång kunde verkställas sämre af juristen och den, som aflagt kansli-examen, än den, som blott tagit examen för att vinna inträde i Rikets Kammar- och Räkenskaps-verk, det måtte stadgas, alt sistnämnde examen berättigade till befordran till Kanslist-tjensterna vid Fullmäktiges och Under-styrelsens Expeditioner.
Jemte det Utskottet, i anledning häraf, bordt upplysa, att Kansiist-tjensteu vid Fullmäktiges Expedition, på grund af Rikets sednast församlade Ständers beslut, är vorden indragen, får Utskottet, hvad beträffar Under-styrelsens Expedition, hvars tjenstemanna-personal utgöres af en Sekreterare, en Notarie och en Kanslist, erinra, hurusom det stadgande, hvarom här är fråga, vid sednaste riksdag vidlogs i ändamål att kunna vid verket fästa personer med den större skicklighet, sota mäste förutsättas hos den, sorn aflagt högre examen, än den för inträdes vinnande i Banken mest vanliga eller kameral-examen; Och då Utskottet ansett sig desto mindre ega skäl att i detta sä nyligen meddelade stadgande tillstyrka någon ändring för hvad angår Kanslist-befattningen vid Under-styrelsens Expedition, som innehafvare!! deraf, enligt gällande instruktion, är pligtig alt, vid förfall för Notarien, dennes tjenst öfvertaga och bestrida, föranlåtes Utskottet hemställa, 3:o att Riksdags-fullinäktigen Pehr Ostmans omförmäida motion ej må lill någon åtgärd föranleda.
Enligt särskildt gifven föreskrift åligger det Chefen för Kassa-afdelningen att ställa borgen eller annan säkerhet för 4,000 R:dr Bauko af den uppbörd, sorn i och för nämnde befattning honom anförtros.
Oå likväl Banko-reglementet icke innefattar något stadgande om dylik borgens eller säkerhets ställande, men det synes vara angeläget att skyldighet i detta afseende varder Banko-Utskottets Memorial \:o 54. 9 varder ålagd en hvar, sora (ill Kommissarie i Hanken befordras, emedan iannal fall. och 0111 samtelige redan varande Kommissarier eller sökande lill sådan ledig befallning undandraga sig ali den erforderliga borgen eller säkerheten aflemna, ett bestämdt hinder derigenom kummer alt mola för Kassa-chefs-befaltningens återbesättande, har Ulskoilet. i öfverensstämmelse med Fullmäktiges hos 1'tskoitet gjorda framställning, ansell sig böra tillstyrka, atl i 40 § af Banko-reglementet måtte, tinder särskildt moment, få införas denna föreskrift: 4:o.
Sökande tili i Banken ledig Kommissarie-befallning skall afgifva skriftlig förbindelse att sialia Banken vederhäftig borgen eller annan säkerhet för 6,000 R:dr Riksmynt af den uppbörds-ansvarighel, honom åligger, i händelse han skulle blifva till Chef för Kassa-afdelningen förordnad.
Jemlikt 3:dje punkten i Banko-reglementets 51 § kunna besvär öfver Fullmäktiges beslut i befordringsmål anföras hos nästblifvande Banko-Utskott eller Revision af Banko-verket; men enär dylika revisioner numera kunna inträffa äfven under riksdagarne och det i sådant fall synes böra tillkomma Utskottet allena att pröfva och afgöra besvär af omförmälda beskaffenhet, torde-nyssberörde 3:dje punkt i denna del böra sålunda förändras: 0:0.
Den, som ej åtnöjes med Fullmäktiges beslut i befordringsmål, vare berättigad att deröfver sig besvära hos nästblifvande Bankoutskott eller, emellan riksdagarne, hos Revisionen af Bankoverket.
(Punkten i öfrigt oförändrad.)
I afseende å grunderna för pensions-beräkuing stadgar Reglementets 52 § att “vid pensionering af Bankens embets- och tjenstemän, vaktbetjening och konstidkare tjenar såsom grund den, för deras vid afgången innehafvande tjenst eller befallning, i Bill. till R St. Prof. 185C & 1857. 6 Sami. 1 Afd. 25 Haft. 2 10 Banko-UtskoUets Memorial JV.-o 54.
Löne-staten uppförda lön; dock äro de personer, som på Indragnings-stalen ätnjuta personela anslag, berättigade alt undfå pension efter det sammanlagda beloppet af deras lön på dessa begge stater, äfvensom pensionerna för de å sistnämnde slat upptagne öfvertalige tjenstemän bestämmas efter den lön, de å Indraguings-staten uppbära.^ Som Rikets nu församlade Ständer, vid beviljande af förr omuämuda tillfälliga förhöjning å Banko-statens löner, föreskrifva, att denna förhöjning vid ifrågakommande pensionering icke må tjena till grund för pensionens bestämmaude; så och då, efter hvad Fullmäktige uti 14 § af deras lill Utskottet afgifna Berättelse upplyst, de tjenstemän, hvilka, på grund af den vid 1840—1841 årens riksdag fastställda aflönings-stat, från Indragnings-staten uppburo personela anslag, som vid pensionering jemväl lades till grund för pensions-beloppet, numera genom befordran eller på annat sätt algått, hemställer Utskottet, att 52 § måtte erhålla följande förändrade uppställning; 6:0.
Vid pensionering af Bankeus embets- och tjenstemän, konstidkare och vaktbeljening tjenar såsom grund den för deras vid afgången innehafvande tjenst eller befattning å Löne- eller Indragningsstat uppförda lön, dock utan beräkning af derå vid innevarande Riksdag beviljad tillfällig förhöjning.
Benoni 56 § 2 mom. i det vid sednaste Riksdag utfärdade Banko-reglemeule berättigades Fullmäktige, med afseende å verkställigheten af Bankens då beslutade förändrade organisation, att intill innevarande Riksdag kunna, utan hinder af de allmänna föreskrifterne om vissa lefnads- och Ijensteår, på pensions-stat med åtnjutande af hela lönen såsom pension förflytta den eller dem af Verkets då varande tjenstemän, som befunnos sakna förmåga att nya eller tillökade göromål inom Verket öfvertaga och bestrida.
Sedan den vid sist förflutna Riksdag beslutade reorganisation af Banken numera försiggått, lärer 7:o. 2 mom. af 56 §, såsom icke egande någon vidare tillämplighet, utur blifvande Banko-reglemente få uteslutas. Banko-Utskottets Memorial N:o 54. 11 Enär extra ordinarie (jensteman, för besörjande af ordinarie ijensigöring i Banken, bitlills egt alt uppbära ett arfvode lill lika belopp med /ö'«einkoinsten i lägsta tjen stegraden, utgörande, enligt 61 § i nu gällande Banko-reglemente, 500 R:dr Banko ef ter år räknadt, och det synes vara med billighet öfverensstämmande att, sedan Rikets Ständer vid innevarande Riksdag beviljat en tredjedels förhöjning å lönerue, extra ordinarie tjensteman, som förordnas att bestrida ordinarie tjenst, äfven må komma i åtnjutande af berörde tillfälliga förhöjning, hvarigenom hans aflöning under tiden skulle blifva 1,000 R:dr Runt om året, likasom att den, som förordnas att bestrida Vaktmästare-ljensl, må undfå den lön med derå beviljad förhöjning, hvilken för Vaktmästare i lägre grad är anslagen, så har Utskottet, som ansett 61 § i öfrigt endast påkalla nå gra mindre redaklions-förändringar, skolat hemställa, att denna § måtte få lyda sorn följer: 8:o.
Morn. I.
Olifver någon tjensteman af sjukdom hindrad att sin syssla förrätta, och göromålens behöriga gång fordrar att föranstalta om vikariat, ege Understyrelsen att till sysslaus bestridande förordna den person, som Understyrelsen pröfvar dertill skicklig och hvilken frivilligt sig åtager att, emot det arfvode, som för tjenstgöriugeu bestås, den förrätta.