Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Oberäknadt det inflytande, Betänkande om Rikets Styrelse~Verk.
Sorn en af elt Collegium beroende förvaltning af flere millioner, använda i allmänna handeln och rörelsen, mäste ega pä Rikets penningeverk och myntets Circulation, skola de åsyftade ändamålen, nemligen jemnade spannemålspris, förekommande af brist och afhjelpande af I.andtmannens förlägenhet vid bristande afsättning, efter Committerades tanka , dels icke för någon del vinnas utan sådane uppoffringar af Staten, som öfverväga fördelarne, dels icke, med hvilken uppoffring som hälst, kunna fullkomligen ernås, utan i längden leda till mera afiynande för den näring, man med oförsigtig välmening velat upphjelpa.
Det ligger i sjelfva sakens natur J att ett* på en punkt af ett vidsträckt Rike inrättadt, af Statens Ämbetsmän bestående verk omöjligen kari ingå uti alla de mångfaldiga beräkningar, eller erhålla den vidsträckta, ofta för dagen nödiga kännedom, som erfordras för att leda en så vidsträckt handelsrörelse, hvilken sysselsätter en mängd kring hela Riket spridda, vid handeln såsom yrke vanda och af enskilda fördelars noggranna beräkningar vägledda privata personer» Felslagna handels-speculationer» sora omöjligen alltid kunna efter omständigheterne i hast förändras, misstag oell förluster skola, i Committerades tanka, ovilkorligen blifva en följd äfven af den bäst styrda inrättning, så länge dess befattning blifver så vidsträckt, som den för det närvarande är; och ändå är den kostnad , sorn genom magazineringen och förvaltningen måste uppkomma, icke beräknad.
Betänkande om Rikets Styrelse-J^erk. 583 Redan hafva af denna rörelse tvenne stora olägenheter visat sig: den ena, att den fria spannemåls-handelns nyttiga verkningar hindras i sin utveckling, då enskilde personer svårligen våga sig i täflan med ett verk, som disponerar millioner och icke alltid så noga, som den enskilde, väger sina förluster: den andra, att den på Credit lemnade undsättningen utvidgar consumtionen och skuldsätter hela provinser, för betydliga Summor, hvilka sedan måste indrifvas och utarma, en stor mängd af Ilandets innevånare, de dermed iakttagande af mera sparsamhet, elier med ökad srbetsflit, eljest kunnat uthärda under ett mindre godt år.
Committerade, inseende å ena sidan vigten och nödvändigheten deraf, att Styrelsen eger till sin disposition tilhäcklige medel, att ej allenast, då verklig brist inträffar, densamma afhjelpa, utan äfven att uti de ifrån Sjökusterna aflägsne, mindre bördiga trakter af Riket bereda Spannemåls-upplag ifrån goda till svåra år, hvilket sednare, genom af Styrelsen uppmuntrade inrättningar af Magaziner, Sockne- elier Häradsvis, lämpligast kan verkställas, tro således å den' andra sidan, att det hittills följda Systemet, hvilket mer och mer utvecklat sina skadliga följder, bör inskränkas, hälst bemödandet att bestämma ett helt Rikes Spannemålspris, hvilka fonder dertill än må anslås, efter Committerades tanka, omöjligen kan lyckas, utan tvärtom medför ofvan uppräknade skadliga följder, jemte det att stora Capitaler, som på annat sätt nyttigare kunnat användas, fruktlöst blifva förspilde. 584 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
Pä dessa grunder hafva Committetade icke kunnat tillstyrka Magazins-Directionens bibehållande såsom ett permanent Ämbetsverk, hvilket på Pikets Stat borde uppföras.
Om denna Direction, efter hvad Committerade föreslagit, upplöses, böra de Summor, som till spannemåls-undsättning anslås, ställas under Konungens omedelbara disposition, genom Inrikes Departementet, hvarefter Styrelsen, genom Xiandshöfdingarne eller på annat lämpligt sätt, lärer vidtaga de åtgärder, hvilka för detta ändamål blifva nödiga.
Uppbörden af Afrads - och Kronotiondespannemål bör, likasom all annan uppbörd, vara ställd under Stats-Contoiret.
Statens behof af spannemål kan hädanefter, som förut, och innan Magazins-Directionen inrättades, erhållas från Kronans magaziner; och om, under krig eller annan rustning , Kronans för handen varande förråd icke skulle blifva tillräcklige, kunna behofven, genom upphandling, på vanligt sätt fyllas.
Stats-Secreteraren för detta Departement, som har under sitt inseende Inrikes Styrelsen och allmänna inre ordningen, bör således egen. teligen anses såsom Chef för JLandt-Styrelsen; hvarföre Landshöfdingame böra till honom insända årliga berättelser om allmänna ordningen och hushållningen i Riket, samt de förslag, hemställanden eller förfrågningar, som de i dessa ämnen hos Konungen kunna anmäla.
Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 585
Men i afseende på den blandade befattning, som Landshöfdingame i de flesta grenar af Riksstyrelsen ega och alltid måste ega, kan det icke undvikas, att de i åtskilliga delar måste äfven från Cheferne för de andra Departementen emottaga Konungens befallningar och till dem afgifva berättelser och svar; äfvensom de i vissa delar måste stå under de qvarblifvande Collegierne.
Handels- och Finance-Departementet.
Chef: Stats-Secreteraren för Handeln och Financerne.
Till detta Departement höra: 1:0 Bejordrings-Ärender, eller mål, som angå tillsättandet af Ämbets - och Tjenstemän , dels inom Stats-Secreterarens Expedition , och dels vid de under Departementet lydande Ämbetsverk, så vidt dessa tjenster af Konungen bortgifvas, samt dels vid Uppbördsverket, derest de ej äro förenade med någon under Inrikes
Departementet hörande befattningj besvär öfver förslag till dessa tjenster samt öfver tillsättandet af dem, som Konungen ej bortgifver; ansökningar om tjenstledighet eller afsked derifrån; reglering af löner och pensioner. 2:0 Ärender, rörande manufacturer, fabriker och handtverkerier samt In - och Utrikes handeln och Sjöfarten, jemte de på Styrelsens åtgärd beroende anstalter till dessa näringars upphjelpande. 586 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. i 3:0 Rikets Drätselverk, eller allt hvad som rörer Futancerne, nemligen: tillsyn öfver uppbörden af alla Statens ordinarie eller extraordinarie inkomster, samt öfver deras rigtiga fördelning och användande till bestämda utgifter och behof; Inseende och styrelse af Verk och Inrättningar, som gifva inkomst till Statsverket, såsom:
Tullstyrelsen, C,arta;-SigiH3(ae-verket, Krono-Magazinerne, Nummer-Lotteriet; Ärender, som angå Banken, Myntet och Riksgälds-Contoiret; Tillsyn, att Revision af de allmänna Rälcenskaperne med ordning och skyndsamhet må blifva förrättad.
Till biträde vid Ärendernes beredning och expedierande erhåller Stats-Secreteraren : 1 Förste Expeditions-Secreterare, 3 Protocolls-Secreterare, 3 Cancellister, i Registrator.
Delta Departement bör i med afseende å göromålens olika beskaffenhet, indelas uti a:ne under-afdelningar, den ena för Handeln och Slöjderne, den andra för Financerne.
Såsom Departements-Chef åligger Ståts-Ser creteraren:
Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 587 Att hafva den med Commerce-Collegii första inrättning åsyftade allmänna öfversigt af den utländska och inländska handeln och dess förhållande till näringarne.
Att inhemta kännedom om de särskilda näringsgrenar, som i Rikets åtskilliga orter, med afseende å localförhållanden , kunna och böra uppmuntras, de hinder, som ligga i vägen för industrien, och de medel, hvarigenom den kan befordras, med skyldighet att deröfver afgifva förslag och betänkanden.
Att brefvexla med Consuler i allt hvad som rörer deras befattning i anseende till handeln, samt att låta anteckna de upplysningar , som härigenom vinnas och i behörig ordning meddela eller offentliggöra dem.
Vid frågor om Handels-tractater med fremmande Magter, hvilka egentligen tillhöra Utrikes Departementet, bör Stats-Secreteraren för Handels-Departeinentet yttra sig om deras inflytelse på in- och utrikes handeln och på näringarne, samt, sedan sådane tractater äro afslutade, hafva tillsyn öfver deras verkställighet.
Innan Committerade närmare uppräkna de ärender, som skulle tillhöra denna afdelning, få de i underdånighet framställa de grunder , som för uppställningen af detta Departement blifvit antagne, nemligen:
Att Commerce-Collegii Justitia - Division försvinner derigenom, att de rättsfrågor, hvilka der blifvit handlagde, öfverlemnas till Dom. stolarne: att de judiciclla mål, hvilka på namn: 588 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. de Collega Handels- och Manufactur-Division handläggas, likaledes skiljas derifrån: att de mål och ärender , som i Administrativ väg af sistnämnde Division afgöras, hädanefter, likasom städernes oeconomie- och politiemål , hos Konungens Befallningshafvande få upptagas och pröfvas, samt besvär öfver sådane beslut directe hos Konungen anföras; dock att mål om näringsfriheten i städerne, hädanefter som förut, handläggas af Magistraterne, samt, i händelse af besvär, pröfvas af Konungens Befallningshafvande, till hvilkas afgörande äfven torde kunna hänvisas de mål, sorn, både i anledning af Städernes skyldighet, att vara försedde med nödiga saltlager, och jemväl i följd af städernes privilegier i oeconomiskt hänseende, kunna uppkomma: att de Administrativa ärender, som äro af större vigt och omfattning samt af allmännare inflytande pä näringarnes trefnad, och sorn nu tillhöra Commerce-Collegii Handels - Divisions omedelbara upptagande, hädanefter på samma sätt finge underställas Konungens höga pröfning: och att sådane handeln i allmänhet rörande detail-befatrningar, hvilka äro af den beskaffenhet, att de icke kunna åt Länestyrelserna uppdragas eller lämpligen, efter föredragning inför Kongl. Maj:t, genom Handels- och Finance-Departementet expedieras , fingo
Administreras af ett för sådant ändamål särskildt inrättadt Commerceoch Mauufactur-Contoir, som hörer under StatsSecreterarens inseende.
Af de Commerce-Collegii befattning tillhörande göromål återstå sedermera endast de, som härleda sig ifrån den derunder lydande Manu - Betänkande om Rikets Styrelse-Ver k. 589 factur-Disconten, om hvars förvaltning
Committerade här nedanföre vilja yttra sig; och kommer således, enligt detta förslag, hela CommerceCollegium att indragas.
I följd af hvad Committerade nu i underdånighet anfört , skulle genom den föreslagne första afdelningen af Departementet till föredragning hos Kongl.
Maj:t beredas sådane handeln och näringarne rörande mål och ärender, sorn dels omedelbart tillhörde Konungens höga pröfning och dels genom underdåniga besvär eller liemställningar inkommo.
Af förstnämnde beskaffenhet äro: a) Ansökningar om erhållande af privilegium exclusivum för i Riket förut okände konster, slöjder och väsentliga konstförbättringar. £>) Frågor om praemiers och andra förmoners bestämmande för garnspinnerier och den finare lärftsväfnaden i Riket , med mera dylikt. c) Ärender, som angå reglering af Rikets marknader på lämpliga tider och ställen. d) frågor om afgifter, som för varor vid inkommande och utgående böra ega rum, samt om Tull- och Källare-friheter. e) Mål om nya Städers, Köpingars och Handels-Compagniers inrättande. f) Frågor om naturalisation af utländske fartyg. g) Allmänna frågor om sjöfartens fredande från Barbareskernes kaperier. /t)
Quarantaines-anstalter till förekommande af pestsmittor och pestartade sjukdomars utbredande i Riket.
5Q0 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. i) Frågor örn Svenska National-cassors Inrättande och underhållande å utrikes orter. k) Instructioner och föreskrifter i Han— delsärender för de å utrikes orter tillsatte Consuler. l) Alla sådane ärender i öfrigt, som äro af större omfattning, samt kunna åsyfta ut- och inrikes handelns och sjöfartens samt manufacturers, handtverkeriers och andra inhemska slöjders vidmakthållande och förkofran.
Sådane mål och ärender, som antingen genom underdåniga besvär eller hemställningsvis kunna blifva Konungens pröfning underställda äro: a) Landshöfdingarnes beslut öfver ansökningar om burskap å handel, handtverkerier och andra näringar i Städer, hvartill sådant erfordras, om begagnande af smärre handelsrättigheter och andra mindre näringsfriheter i Städer, hvarå burskap icke är behöfligt, och om Gerningsmäns eller Handtverkares antagande på landet. ä) Landshöfdingarnes resolutioner öfver ansökningar om tillstånd, att i Städer eller på Ian-, det få idka kända fabriks- och manufactur-handteringar , deribland äfven Skeppsbyggeri samt andra under skrån icke hörande Slöjder. c) Ärender, som i anledning af Städernas privilegier, i oeconomiskt hänseende, kunna uppkomma. d) Landshöfdingarnes beslut i sådane handel och näringar rörande frågor, sorn till deras Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
591 afgörande kunna blifva öfverlemnade, såsom angående de, enligt Författningar, påbudne anstalter till Orternes förseende med årligt Saltbehof, med flera dylika ordningsmål.
Mindre détail-befattningar, rörande handel och näringar, handläggas under Stats-Secreterarens inseende, af: 1 Commerce- och Manuf actur- Contoir, bestående blott af: 1 Chef, som har till biträde.
1 Secreterare, x Ombudsman och nödig Betjening.
Till detta Contoir aflemnas alla Statistiska underrättelser rörande handeln och slöjderna , sorn hittills ingått till Commerce-Coliegium, eller framdeles kunna blifva anbefallda.
Dessa uppgifter skola här, så vidt ske kan , controlleras, ordnas och i Tabellarisk form sammandragas.
Vidare tillhör detta Contoir: o) Inseende öfver Mäklare - och VexelControlleurerne i afseende på vexel-rörelsens behöriga gång. b) Undersökning af handlingar, som inlernnas till erhållande af fribref och Turkiska pass för fartyg, som dertill äro berättigade.
Dessa pass underskrifvas af Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, Stats-Secreteraren för Handeln och Financerne samt Chefen för Commerce - Contoiret» - 59?
Betänkande om Rikets Styrelse-Verk'. c) Anstalter till Skeppsbrutne och nödställde Sjömäns hemförskaffande från fremmande Orter. d) Tillsyn, att hos Vederbörande Rederier ersättning utsökes för de kostnader, som genom Consulerne blifva använde till förenämnde Sjöfolks hemförskaffande, och granskning af Consulernes räkningar häröfver. e) Genom detta Contoir kunna jemväl underrättelser meddelas Quarantaines - Commissionen, då quarantaines-anstalterne böra sättas i verksamhet, och hvilka orter Kongl. Maj:t förklarat böra anses såsom smittade, hvarvid Contoiret öfver verkställigheten deraf jemväl skall ega tillsyn.
Vidare tillstyrka Committerade, att StatsSecreteraren, till vinnande af de underrättelser och upplysningar, som han för beredande af de förslag och vidtagande af de åtgärder , hvilka till handelns och Slöjdernes lifvande kunna bidraga, må ega att utse en Conseil af erfarne Handlande och Slöjde-idkare samt andra kunnige män, med skyldighet likväl , att underställa valet af Ledamöterne Konungens höga pröfning.
Hvad sist angår förvaltningen af Manufactur-Disconten och af de till manufacturernes befrämjande på Stat anslagne medel , så äro dessa åtgärder de enda, sorn, efter Committerades tanka, kunde fordra fleres deltagande; hvarföre Com - Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 593 Committerade i underdånighet tillstyrka, att nämnde förvaltning anförtros åt en särskild Direction, deruti Chefen för Commerce- och Manufactur-Contoiret kunde blifva Ordförande, och i öfrigt antingen ibland
Ämbetsmän eller ibland Ledamöterne i ofvannämnde Conseil eller ock andre personer, 2:ne Ledamöter af Eder Kongl.
Majit i Nåder utnämnas.
Dertill lärer desto mindre något på Stat uppfördt Ämbetsverk erfordras, söm CommerceCollegii Ledamöter, hvilka nu utgöra Direction, för denna befattning hafva särskildta arfvoden.
Direction skulle också stå under Stats-Secreterarens inseende, och vid dess sammanträden kunde Betjening kallas till biträde fran Commerce- och Manufactur-Contoiret, Directionens åliggande blefve; Att efter de föreskrifter, som nu å'ro eller framdeles blifva gällande , förvalta och redovisa de till manufacturernes upphjelpande anslagne medel, jemte de i öfrigt under Comtnerce-Collegii disposition nu stående fonder , såsom lästafgifts-medlen för naturalisation af utländska fartyg, och allmänna arbetshusfonden för besparda Pastoralier, med undantag af Spinnhusfonden och Eskilstuna Fristads-medel, hvilkas förvaltning kunde öfverlemnas , den förra åt Spinnhus -Directioneme, och de sistnämnde medlen åt Konungens Befallningshafvande i Nyköpings Län.
Att utdela prasmier så väl för fabrikstillverkningarne, som för enskildta garnspinnerier och den fin are lärftsväfnaden i Riket.
Bihang till Rikt-St, Prot, v.sta Sami, 1S13. 38 5Q4 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
Under denna
Direction lyder: ett räkenskaps-Contoir med i Kamererare och behöfligt' antal Betjening.
Den uti Commerce- och Manufactur Contoiret tjenstgörande Ombudsmannen kan äfven biträda Directionen.
Dit hörer, att upprätta alla de räkenskaper, som af
Directionen för dess förvaltning böra aflemnas, och att författa samt afsluta hufvudböckerr. e: skolande de nu gällande föreskrifter i afseende på medlens förvaltning, räkenskaps-methoden oqh disconteringen af detta Contoir iakttagas , intilldes de kunna blifva öfversedde och förbättrade.
Kamereraren och Betjeningen i detta Contoir antagas från Commerce-Collegii Räkenskapsoch Discont-Contoir, hvilka indragas, samt erhålla, likasom Discont-Contoirets Betjening hittills haft, sin aflöning af besparingen på de under Directionens förvaltning stående fonder, och blifva således icke på Rikets Stat uppförde.
Såsom en följd af den behandling , Corn. mitterade föreslagit i afseende på de handeln och näringarne rörande ärender, skulle jemväl de under Commerce-Collegium stående Hallrätterne komma att helt och hållit indragas och dithörande rättsfrågor dfverlemnas åt de vanlige Domstolarne; men Administrativa ärender till vederbörande Magistrater, med de för tillsyn a. tillverkningarne och verkställighet af hallstämplingen derunder lydande nödige Tjenstemän.
Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
Hit höra de ofvan i 3ulje puncten antecknade finance-ärender.
Under denna Afdelning lyder: Stats-Contoiret, hvilket, under Stats-Secreterarens inseende och controll, har tillsyn öfver Statens uppbörd, dess indrifvande samt fördelningen deråt till Statens utgifter och behof.
Detta Verk består af: i Chef och 4 Stats-Commissarier, samt bibehåller den nuvarande Betjeningen så i Cancelliet , sorn i Contoiren och Ränte-Kammaren.
Enligt Committerades förslag skulle StatsContoiret åter erhålla Krono-Magazinerne under sin förvaltning , hvarigenom göromålen ieke obetydligt synas blifva förökade.
Af sådan orsak torde det blifva nödigt, att, till bibehållande af ärendernes jemna gång, Kammar-Contoiret i Magazins-Directionen tills vidare bibehållas och flyttas under Stats-Contoiret.
Nämnde Contoir, hvars befattning hufvudsakligen skulle blifva, att emottaga de från Magazins-förvaltarne i otterne inkommande rapporter, att hålla räkning öfver in- och utleverering af Kronans behållna Afrad- och Kronotionde-Spannemål
Samt att i öfrigt till föredragning i Stats Contoiret bereda alla dessa Magaziner angående ärender, torde kunna bestå af: jg6 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk i Kamererare, l Bokhållare. l Revisor och j.
Till beredande af enhet i Styrelsen och öfversigt af det hela i denna vigtiga gren af Statsförvaltningen, hafv3 Committerade föreslagit, att all befattning med sjelfva uppbörden helt och hållit skiljes från Kammar-Collegium och öfverflyttas till Stats-Contoiret, och af samma orsak anse Committerade äfven angeläget -vara, att, utom de medel , som till RiksgäldsContoiret inflyta och der redovisas, hela uppbörden, eller alla Kronans intrader, under hvad titel de ock må erläggas, för Stats-Contoiret redovisas; hvarefter detta sednare kunde, utan förändring af benämningar eller särskildta anslag till visst belopp, utassignera de inflytande medlen till de Verk och Inrättningar, åt hvilka* förvaltning de äro öfverlemnade.
I följd häraf, och då Tullmedlen utgöra en ganska betydlig del af Statsinkomsterne, samt ehuru Styrelsen af Tullverket har 2:ne ändamål, det ena, att bereda inkomst åt Staten, och det andra, att uppmuntra inhemska näringar, af hvilka det sednare, beroende hufvudsakligen på de författningar, som derom gälla, med StatsContoirets befattning ej har sammanhang , men håda i sjelfva förvaltningen med hvarandra stå så nära förening, att de ej böra åtskiljas; hafva Committerade ansett lämpligast, att Tullstyrelsen Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
597' erhåller sammanhang med eller utgör en del af det Verk, som indrifver Statens öfrige inkom-! ster.
Men , till förekommande af göromålens sammanblandning, synes det blifva nödvändigt, att Stats-Contoiret bibehåller sin nuvarande form och inrättning med dertill hörande Ämbetsmän och Betjening, samt att Tullstyrelsen dermed förenas såsom en särskild afdelning med Ledamöter från Stats-Contoiret och egen Betjening att handlägga detailgörnmålen.
Med anledning af hvad sålunda i underdånighet blifvit anfördt, kommer således till Stats-Contoirets handläggning att höra: 1:0
Alla mål och ärender, sorn angå indrifvaudet af Statens ordinarie och extraordinarie inkomster, Tull-, Post- och Chartts-Sigillatasmedlen derunder inbegripne; inseende å redogörelse för ballancec och restantier med hvad dertill hörer; koppar-räntans , hammarskattens och ali tiondes försäljning, likasom uppsigt å leveringen af all annan inkomst , som i varor eller persedlar till Statsverket inflyter; föreskrifter och tillsyn i afseende på tid och sätt till räkenskapers och redogörelsers upprättande, författande och aflemnande, 2:0
Att, enligt lnstructiön samt gällande föreskrifter , af de levererade Stats-inkomsterne utassignera Statens utgifter; tillsyn, att inga utbetalningar, som ej grunda sig på Stats-aoslagen eller afskrifning, som ej är behörigen verificerad, må tillåtas; controll, att i de så kallade Stats-förslagen inga medel eller Staten tillhöriga inkomster må uteslutas, samt alt Stats-requisitionsförslagen och de flere till Statsregleringen 598 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. hörande handlingar i vederbörlig ordning blifva upprättade, och inga andra utgifter, iöner eller arfvoden deri uppförde* än som med gällande föreskrifter instämma} uppsigt att hvad författliingarne, rörande nnticipationer eller förskott af Statsmedlen, föreskrifva, behörigen blifver iakttaget; upprättande af lön- och fordrings-liqvider samt alla andra likvidationer emellan Kronan I ena samt Slaten och Ämbetsverk eller enskilde a andra sidan, så snart de penningeverket angå. 3:0
Att tillsätta eller med Constitutorialer förse de Tjenstemän både i Stats-Contoiret och vid Kongl. Myntet samt Charls Sigil lats Contoiret och Controll verket, äfvensom de Uppbördsman, Redogörare och Controlleurer i orterne, hvilka icke af Konungen utnämnas, samt att upprätta förslag till alla sådane tjenster , hvilka af Konungen tillsattas; börande , efter Committerades tanka, alla Tjenstemän, som hafva uppbörd om händer, i likhet med hvad uti Kongl. Brefvet den 2 r September 1773 finnes foreskrifvet, icke erhålla fullroagter, ulan blott Can&iim* torialer.
Tull-Styrelsen blifver , på sätt förut är närnndt, en afdelning af Stats-Contoiret, deri ditåts- Contoirets C hej bor vara Ordförande och sine af Stats-Cornmissarierne Ledamöter.
För inseendet å de under Tullstyrelsen hörande Tjenstemän, så väl i afseende på bevakningen som uppbörden, bi be hålles:
.Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 59g 1 Öfver-Directeur, hvilken blir föredragande i Tullstyrelsen samt biträdes af Cancelliet, som bör betjena både Tullstyrelsen, eller Direetionen, och Öfver-Directeuren, och hvilket torde kunna inskränkas till: 1 Secreterare 1 Notarie 2 Cancellister och i Registrator, som tillika är Actuarie, samt 1 Advocat-Fiscal eller Ombudsman.
Till alla Tullräkenskapernes emottagande ; deras forsta revision och sammandragande samt hufvudbokens afslutande bibehålies: é General-Sjötulls-Contoiret, som erhåller 1 Kamererare till Chef samt behöflig Betjening, hvaribland i k 3 Revisorer till räkenskapernes första reviderande.
De öfriga Contoiren , som höra till den egenteliga Tullstyrelsen , lära kunna indragas.
Likaledes höra Sjötulls-rätterna både i Stockholm och Rikets öfrige Städer , äfvensom Gränse Tull-Rätterna upphöra, och deras befattning åt de vanliga Domstolarne öfverlemnas.
Efter Tullförfattningarnes granskning och förenklande kunna en stor del af de under Tullstyrelsen hörande Tjenstemän indragas; hvarefter de, som bibehållas, på Rikets Stat böra förflyttas.
Goo Betänkande örn Rikets Styrelse-Verk.
Till Styrelsens eller Directions befattning hörer: