Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prop. 1, om Statsverket 1886. 17 läggningsorter, vida olika, äfvensom att de dermed förenade kostnader säkert äro jemförelsevis mindre, likväl torde dessa samma grunder böra tillämpas vid allö— ningens bestämmande för Regements-chefen, Öfverste-löjtnanten och Majoren, dels emedan desses kostnader i och för tjensten äro ungefär enahanda med deras vederlikar vid de öfriga Garnisons-regementerne; dels emedan de redan förut utaf odisponerad spanmål uppbära en icke obetydlig tillökning utöfver staten.
Hittills bar Majoren haft lika lön med Öfverste-löjtnanten, men det torde icke vara skäl att vid detta regemente göra någon olikhet med hvad som iakttagits vid de öfriga värfvade regementerne.
Följden blir visserligen den, att Majoren, sorn nu åtnjuter inalles 4,020 It:dr Rm:t i lön, utom fouragepenningar, men hvars lön skulle blifva endast 4000
R:dr samma mynt, kan synas erhålla mindre, än förut, men detta blir dock icke händelsen, om i beräkning tages den tillika föreslagna stallhyran.
Jag hemställer alltså i underdånighet, att, i likhet med hvad för Gardes- och Artilleri-regementerne blifvit föreslaget, lönerne vid Kronprinsens
Hussar-regemente måtte bestämmas för Regements-Chefen till 6,000 R:dr R:mt.
» Öfverste-löjtnanten till 4,500 » » » Majoren 4,000 » »
Vid aflöningens förhöjning för Sergeanterne har jag dessutom ansett böra iakttagas, att, likasom med Lif-Gardet till häst eger rum, en Sergeant för hvarje sqvadron benämnes Förste Sergeant samt erhåller något högre lön än de öfrige Sergeanterne.
För öfrigt, och med afseende § hvad jag här ofvan omnämnt rörande de särskilda förhållanden, som vid regementets tjenstgöring förekomma, anser jag lönerne vid Kronprinsens Hussar-regemente skäligen kunna föreslås till omkring Vdelar af de lönebelopp, som för de särskilda graderne vid öfriga garnisons-rementerne ifrågakommit; med tillämpning af hvilken grund nedannämnde löntagare ändock personligen skulle komma i åtnjutande af ungefär lika stor lönförhöjning som deras vederlikar vid öfriga garnisons-regementer och i vissa fall till och med mera.
Jag föreslår således följande löner: för Sqvadrons-chef, som nu åtnjuter blott 600 R:dr . . . 1,600 R:dr R:mt. » Regemenls-qvartermästaren med 660 R:dr 1,350 » » » Förste Löjtnanten och förste Adjutanten med 579 R:drlön 900 » » » Andre Löjtnanten och Andre Adjutanten, af hvilka den förre nu uppbär 480 R:dr och den sednare 579 R:dr . 750: » » » Under-löjtnant och Regements-stallmästaren, med 405 R:drs lön 600 » » » Fanjunkare, med 214 R:dr 50 öre i lön 600 » » » 6 Sergeanter, hvardera med 184 R:dr 50 öre i lön . . 375 » » » 18 Sergeanter med samma lön ........ 325 » » "
Prot. 1856 <fc 1857. 1 Sami., 1 Afd., ö Haft. 3 48 lii!. M 3 lill Kongl. Maj:Is Nåd. Proj>. M 4., om Statsverket 4836. för Regements-hästläkare med 480 R:dr » Sqvadrons-hästläkaren med 184 R:dr SO öre ....
o Regements-trumpetaren med 314 R:dr SO öre .... >» Sqvadrons-trumpetaren med 184 R:dr SO öre ....
Vidare och vid Civil- och Läkare-staten: » Regements-auditören och Regements-skrifvaren med S70 R:dr i lön » Förste Bataljons-Läkaren med 600 R:dr ......
» Andre Bataljons-läkaren med 390
R:dr samt slutligen: » Korporal med 24 R:dr jemte 30 R.drs förhöjning deruti för 6
Distinktions-korporaler; och för Vice Korporal med 12 R:dr allt Riksmynt.
Af bilagan Litt.
K. inhemtas, att hela den häraf uppkommande tillökningen för regementet uppgår, inberäknadt stallhyra för 6S hästar till 32,700:
SO. hvilken tillökning dock minskas med nu utgående, i Statsanslaget inräknade rationspenningar 6,987: 87 samt således inskränkes till 25,712: 62'/2 r:mt.
Såsom ett med Regementets lönestat sammanhang egande ämne, torde här äfven få förekomma den af Regementet väckta fråga, dels om förhöjning i rekrytering spussevolansen och medikament spenning arne för så väl manskap som hästar, dels ock om tillökning i fouragepenningarne för Officerarnes tjenstehästar.
Uti den härom gjorda framställning har Regements-chefen, jemte erinran derom, att anslagen för rekryteringen och sjukvården icke undergått någon förändring sedan år 1816, såsom skäl till den af passevolantörerne sökta förhöjning deruti, anfört, att rekryteringen under sednare åren försvårats i samma mån, som tjenstehjons- och arbetslöner blifvit uppdrifna, samt hågen för utvandring hos den arbetande klassen tilltagit, och att prisen på medikamenter med hvad mera till sjukvården hörer, sedan förenämnde tid i hög grad stegrats, hvadan Regements-chefen, jemväl med afseende derå, att förmånen af tillökning i rekryteringsanslaget egentligen kommer manskapet till godo, i underdånighet föreslagit, att Eders Kongl. Majit i Nåder täcktes bevilja en förhöjning, att utgå från och med nästa statsreglering, å rekryteringspenningarne från nu utfallande 3 R:dr 73 öre Riksmynt till det belopp, som öfriga värfvade Garnisons-regementer nu innehafva, eller 7 R:dr 30 öre s. m., samt å medikamentspenningarne för manskap från 1 R:dr till 2
R;dr och för håstarne från 50 öre till 75 öre R:mt.
Beträffande fourageringspenningarne för officershästarne, har Regements-chefen, med åberopande af föreskriften uti 5 525 R:dr R:mt. 300 » » 600 » )> ,300 » » 750 » )) 800 )) 1) 600 » )> 60 » » 30 » » Bil.
Jfs 3 lill Kongl. Maj:Is Nåd Prop. JYl 1, om Statsverket 1850 4!> § af det lör Regementet gällande Passevolans-kontrakt, i underdånighet hemställt, uti dessa måtte förhöjas till enahanda belopp, som genom Kongl. Brefvet af den t .luli innevarande år blifvit för nummerhästarne faststäldt.
Lika med General-befälhafvaren och Krigs-kollegium, samt uppå de af Re gemenls-chefen anförda skäl, tillstyrker jag i underdånighet, att rekryterings- och medikamentspenningarne måtte från nästa statsreglerings början höjas till de föreslagna beloppen; och, hvad åter angår fourageringsersättningen för Officerarnes tjenstehästar, så torde denna ersättning få af Officerarne vid Kronprinsens Hussar-regemente beräknas efter de allmänna grunder, som blifvit för Värfvade Arméens Officerare m. fl. i underdånighet föreslagna.
1 följd af den sålunda ifrågasatta förhöjningen i rekryterings- och medikamentspenningarne, uppkommer en tillökning uti de förre af 2,250 R:dr och i medikamentspenningarne för manskapet al 600
R:dr, hvilka belopp torde lä uppföras och tilläggas de förut härtill utgående anslagen på Regementets lönestat; hvaremot förhöjningen i medikamentspenningarne för hästarne eller 1,546 R:dr 25 öre, allt Riksmynt, torde böra öka anslaget till »Kavalleri- och Artillerihästars remontering och skoning,» deraf medikamentspenningar för hästarne utgå, samt iakttagas vid detta anslags reglering.
Enligt hvad ofvan nämndt är, uppgår den för Kronprinsens
Hussar-regemente föreslagna lönetillökning till R:dr R;mt 25,712: 62, l'->. hvartill nu vidare kommer förhöjningen: i rekryteringspenningarne , .
. » » 2,250. — — i medikamentspenningarne för manskapet . . . . » » 600. hvarigenom tillökningen i det hela för Kronprinsens Hussar-regemente utgör » » 28,562: 62, */», men sorn vid Regementet finnes en särskild tillgång af 268 tunnor spanmål in natura, hvilka vid den år 1830 med Regementet verkställda reorganisation icke blifvit disponerade, och hvarutaf årligen utgått så väl aflöningstillökning, enligt 1830 års stat: åt Regements-chefen med 690 R:dr, » Öfverste-löjtnanten » 660 » » Majoren » 660 » som ock ersättning till åtskillige löntagare för då jemväl indragna 17 rationer med 1,980 R:dr 50 öre, torde, i händelse nu föreslagna lönreglering bifalles, berörda enligt nu gällande stat för Regementets räkning reserverade spanmål, såsom då icke Transport 28,562: 62, %. 20 Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. JYs l, om Statsverket 1886.
Transport 28,562: 62, !/>• vidare behöflig för regementet, kunna Statsverket behällas; och hvilken spanmål efter beräkning af 12 R:dr tunnan utgör en tillgång af » » 3,216. hvarigenom den egentliga nya utgiften för Staten endast blifver » » 28,316: 62. '/,. Wermlands »Wermlands Fältjägare-regemente befinner sig i olika ställning med de öfriga faltjäg a vc- 1 ~ ® regemente.
Regementerne deruti, att det icke såsom dessa, är förlagdt till tjenstgöring i garnisonsorter.
Regementets tjenstgöring, som merändels inskränker sig till dess egna årliga vapenöliiingar, samt exercerandet af det pä regementet indelade beväringsmanskap, kan således hvarken till besvärlighet eller kostnad jemföras med Garnisons-regementernes.
I följd deraf, anser jag Befälets aflöning vid detta regemente kunna bestämmas betydligen lägre; men här förekomma tillika andra omständigheter, som göra en förbattrad reglering af aflöningsförhållandena, så väl för Befälet, som för truppen, af högsta behof påkallad.
I afseende på Befälets aflöning, får jag i underdånighet fästa Eders Kongl Maj:ts höga uppmärksamhet derpå, att vid Wermlands Fältjägare-regemente ännu qvarstår den oegentligheten, att så väl Regements-chefen, som de begge Majorerne, innehafva kompanier, samt således, och enär beklädnaden vid regementet underhålles på passevolans genom Kompani-cheferne, äfven äro passevolantörer, lika med de tre äldste Kapitenerne.
Ett sådant förhållande torde vara mindre lämpligt, helst det i främsta rummet åligger Regements-chefen och Majorerne att tillse, det Kompani-cheferne i detta fall uppfylla sina förbindelser.
Vid alla öfriga regementer, der samma förhållande förut egt rum, har detta genom förändrade organisationer blifvit afskaffadt, så att Wermlands Fältjägare-regemente numera är det enda, der detsamma ännu qvarstår.
Jag hemställer alltså i underdånighet, att iönerne för Regements-chefen och Majorerne derstädes, fastän icke till samma belopp, som vid de i garnison förlagde värfvade regementerne, likväl måtte så bestämmas att uti den blifvande aflöningen icke allenast ingår ersättningen för den inkomst, som nu kan genom omsorgsfull hushållning vara att af passevolansen påräkna, utan äfven en tillbörlig tillökning med afseende å förhållandet i öfrigt, hvarigenom Eders Kongl. Majit sedermera blefve i tillfälle dels att från Regements-chefen och Majorerne öfverflytta kompanierna till de tre Stabs-kapitenerne, hvilka såsom sådane skulle upphöra och i stället blifva Kompani-chefer, dels att, på sätt Regementschefen föreslagit, fördela de från Majorerne nu utgående ackordsbelopp äfven pä de nya Kompani-cheferne.
I anledning häraf vågar jag i underdånighet föreslå följande aflöning, nemligen: för Regements-chefen . 4,800 R:dr R:mt, » Este Majoren 3,000 » » » 2:dra Majoren 2.500 » » Bil.
JVs 5 till Kongl. Muj:ls Nåd.
JYs t, om Statsverket 1856. 21
För öfrigt anser jag lönerne böra blifva: för Kapitenerne och Regements-qvartermästare 1,200 R:dr R:mt. » Förste Löjtnanten, Förste Adjutanterne och Regements auditören 800 » » » Andre Löjtnanterne, Andre Adjutanten och Regementspastorn och Bataljonsläkaren 600 » » » Under-löjtnanterne 300 » » Beträffande aflöningen för Under-officerarne, har af Regements-chefen, i dess derom afgifna underdåniga förslag, blifvit anfördt, hurusom i anseende till lönernas ringhet ingen snart nog mera kan förmås att emottaga en sådan beställning, hvarmed nu åtföljer lön af endast omkring 150 till 200 R:dr R:mt, och då äfven föga sannolikt är, att personer med någon duglighet skulle vilja binda sig uti en tjenst, som medförer en så ringa vedergällning, finner jag mig, för bibehållandet af regementets tjenstbarhet och med afseende å den vid regementet förekommande tjenstgöring, som snarare kan förliknas med Indelta Infanteri-regementernes, än vid Värfvade arméens, böra i underdånighet föreslå för Under-befälet vid Wermlands Fältjägare-regemente åtminstone i allmänhet samma lönebelopp, som enligt nu gällande normalstat, vid indelta Infanteriet äro bestämda, nemligen: för Fanjunkaren och Regements-trumslagaren 360 R:dr. w Bataljons-adjutanten och Mönsterskrifvaren 500 » » Regements-väbeln och Sergeanterne 240 » » Furirerne 180 » allt Riksmynt; Vidkommande sedermera aflöningen för truppen, inberäknad Korporalerne, anhåller jag i underdånighet få påkalla Eders Kongl.
Maj:ts höga uppmärksamhet å det betänkliga förhållande, sorn, enligt hvad Regements-chefen anmält, i afseende på rekryteringen vid regementet till följd af denna allöningéns ringhet, ännu sig företer, ehuru Eders Kongl. Maj:t i anledning deraf redan, så vidt möjligt varit, vidtagit åtgärder till berörde rekryterings underlättande.
Genom Kongl. Brefvet den 5 Juli 1855, har Eders Kongl. Maj:t tills vidare medgifvit en förhöjning af rekryteringspenningarne vid regementet, från 3 R:dr 75 öre till 5 R:dr 62 '/• öre R:mt pr man om året, samt befriat
Fältjägaren från den honom förut åliggande skyldigheten att sjelf bekosta sitt underhåll under möten, hvarjemte Eders Kongl. Maj:t ytterligare, genom Kongl.
Brefvet den 31 Jarman innevarande år i Nåder tillåtit, att hvar och en utöfver tre mil från mötesplatsen bosatt Fältjägare må hädanefter för marchen fram och åter emellan sin sockenkyrka och mötesplatsen, tillgodonjuta aflöning efter 50 öre riksmynt för hvarje marchedag, med beräkning af 5 mils marche om dagen, dock med iakttagande, att ingen må åtnjuta aflöning för mer än 12 marchedagar, sammanlagdt för fram- och ätermarchen.
Dessa af behofvet högeligen påkallade åtgärder, hafva Bil.
Jtä 3 lill Kongl. Ma jun Nåd.
Prop. M i. om Statsverket 1836. äfven befunnits verksamt bidraga till förmån för rekryteringen, så att de till ett högst betydligt antal uppkomna vakanser, 118 st., kunnat förminskas.
Men enligt hvad hos Eders Kongl. Maj:t blifvit i underdånighet anmäldt, hade likväl vid innevarande års möte, 32 nummer varit vakante, hvilka, oaktadt alla bemödanden af Kompani-cheferne, icke kunnat återbesättas, hvarförutan efter mötets slut 46 man begärde afsked, utan att kunna förmås att rekapitulera, hvaraf synes, att vilkoren, ehuru förbättrade, ej ännu inbjuda hvarken till antagande af värfning eller till rekapitulation.
Orsakerne häruti ligga dels uti ökade tillfällen till arbetsförtjenst och dels uti utvidgad näringsfrihet.
Regementet hade nemligen förr mycken lätthet att värfva sitt manskap, så länge jägaren genom inträdet i krigstjenst förvärfvade denna näringsfrihet, hvilken han numera, utan att tjena, redan förut eger; och sedan arbetslönerne öfver hela landet stigit lill en förut ovanlig höjd, och hvilket särdeles inom provinsen Wermland skall vara fallet, egnar den arbetsföre sina krafter ät sådana, vare sig enskilda eller allmänna arbetsföretag, som till öfverllöd erbjudas, såväl inom provinsen, som i Norrige och Norrland, dit Wermlänningen talrikt utiandrar, heldre än att binda sig vid krigstjensten och bevista möten eller kommenderingar, hvarpå utkomsten för honom är ringa, i jemförelse med den förtjenst, han under tiden genom eget arbete kan sig förskaffa.
— Det bl ifver alltså ndigt, att lönen för manskapet höjes till så stort belopp, att karlen kan hafva ungefär samma fördelar af tjenstgöringen vid Regementet, som att under motsvarande tid arbeta annorstädes.
Manskapets nuvarande vilkor, utom värfningspenningarne och 5 R:dr 73 öre R:mt i inqvartering, som likväl endast tillkommer dem af manskapet, som genom prestbevis kunna intyga sig hafva stadig bostad, äro: för Korporal 36. — R:mt. » Vice Korporal 22: SO. » » Hornblåsare .21: — » » Jägare eller Spel i AlS . . . . IS: — » Lika med Regements-chefen, hemställer jag i underdånighet, dels att inqvarteringspenningarne för hvar och en måtte bestämmas till S R:dr riksm:t, och dels att lönen måtte förhöjas: för Korporal till 70: — R:mt. » Vice Korporal till 45: — » » Hornblåsare till 45: — » » Jägare eller Spel i AS till ... 31: — u samt att detta manskap dessutom för framtiden måtte bibehållas vid den redan förunnade förmånen af fritt underhåll under möten, samt rättigheten till marchepenningar i föreskrifven ordning.
Till uppmuntran och ersättning åt dem bland Jägarne, som äro
Skarpskyttar och hvilka vanligen i tjenstgöringen sysselsättas några dagar längre, än de öfriga Bil.
M " lill Kongl.
Majli» Nåd.
Prop. M 4, om Statsverket 4856. 4* .Jägarne, föreslår jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit, med bifall till Regements-chefens derom gjorda anhållan, täcktes jemväl framställa behofvet ai' en årlig vedergällning med 4 R.dr Runt åt hvar och en af dessa skarpskyttar, 96 till antalet.
Den ökade utgiften för Wermlands Fältjägare-regemente, till följd af hvad jag nu i underdånighet föreslagit, uppgår till följande: förhöjd aflöning, enligt bilagan Litt. L. . . , . 27,369. förhöjda värfningspenningar för 600 man, å i R:dr 87
Vi 4,125. förhöjda inqvarteringSpenningar för 600 man å 1: 25 750. till 96 skarpskyttar, å 4: 384. » marchepenningar åt manskap 900. » manskapets underhåll under möten ....
4,200. ^ ygg ^>(jr ||.ml n »Ehuru Ingeniör-korpsens löner vid sednaste Riksdag förhöjdes, hafva likväl ingeniörsedermera inträffade förhållanden i lefnadskostnaden betydligen förringat denna, såsom korl”endå syntes, vigtiga fördel.
Uti det härom frän Chefen för Ingeniör-korpsen aflåtna memorial, hvilket jag här ofvan haft nåden i underdånighet anmäla, har bemälde Chef fullständigt utvecklat de orsaker, som, utom en stegrad lefnadskostnad, göra oundvikligen nödigt att förbättra Officerares och Under-officerares vid korpsen ställning, så vida ej korpsen skall hotas med upplösning.
Ingeniör-korpsens
Chef har dervid anfört, hurusom anledningar till missbelåtenhet förefinnas: uti tjenstgöringens trägenhet i allmänhet; det handtverksmässiga i Subaltern-tjenstgöringen på fästningsoch byggnads-orter, som gör denna, i allt fall trägen, ännu mer tröttande och besvärlig; bristen på nödvändigt biträde af dugligt Under-befäl, hvilket genom oupphörlig omsättning utgöres endast af ovana och mindre tjenstbare personer, hvilkas tilldanande ytterligare ökar tjenstens besvär och mödor; saknaden af semester; bristande tillfällen till öfningar i det rent militära af ingeniör-yrket, i fältarbeten och öfrigt, som tillhörer korpsens tjenstgöring i falt, och hvarigenom Officerarne betagas möjligheten att ernå den duglighet, sora med rälta af dem bör lördras; Officerarne» fåtalighet med hänseende till tjenstebehofven, hvarigenom hårdare tjenstgöring blir en följd; och sluteligen, att de inkomster och förmåner, som af tjensten kunna påräknas, alldeles icke motsvara eller uppväga de olägenheter, mödor och försakelser, som åtfölja tjenstgöringen.
Till afhjelpande af dessa öfverklagade olägenheter har af Chefen för Ingeniör-korpsen blifvit föreslaget: att Ingeniör-officerarrie tillerkännas rättighet till trenne månaders årlig semester, likväl med skyldighet att, då tjenstgöringen så fordrar, efter derom af Chefen gjord underdånig framställning, semestern frånträda, emot ersättning med 74:del af innehafvande lön; att Officerarnes antal ökas med tre Kapitener, 1 af första och 2 af andra klassen, samt 5 Under-löjtnanter; 24 Bil. M 3 lill Kongl.
Prop. M 4, om Statsverket 1886. att till materialier och inarche-öfningar m. ra. vid de årliga mötena ett årligt reservations-anslag på Ingeniör-korpsens och Sappör-kompaniels stat blifver att tillgå med 3000 R:dr H:mt; att till reseunderstöd åt Officerare beviljas ett årligt anslag af 3000 R:dr; att aflöningen måtte bestämmas med afseende såväl på stegrade befordriogsvilkor och tjenstgöringens tid och beskaffenhet, jemförelsevis med andra vetenskapliga korpser, som ock på de högre aflöningsförmåner, hvilka bestås de vid Statens andra byggnadsföretag använde Civil—ingeniörer; alt Under-officerarnes antal, sora för närvarande utgör 6 Konduktörer och 45 Under-konduktörer på stat. måtte såsom för tjenstgöringen nödvändigt, ökas med En Under-konduktör, så att Underofficerarne tillsammans utgjorde 20, hvaraf 4 0 skulle blifva Konduktörer och 10 Under-konduktörer, samt att aflöningen för Under-olficerarne måtte förbättras; att Civil-statens personal å Ingeniör-korpsens stat äfven måtte erhålla lämplig löneförhöjning; att Kassörer må hädanefter, som hittills, vara berättigade att efter 10 års berömlig tjenstgöring undfå 25 procent och efter 20 åis tjenst ytterligare 25 procent af lönen i förhöjning såsom arfvoden; att, då redan vore medgifvet traktamente åt Officerare, som kommenderas såsom lärare för dem, hvilka vid korpsen söka inträde, men med säkerhet kunde förutses, att detta behof af lärare och undervisning vid korpsen komme att utvidgas, tvenne arfvoden, å 720 R:dr, för de såsom lärare inom korpsen kommenderade Officerare i staten må uppföras, att utgå månadsvis för den tid de tjenstgöra, enär så väl afbrott i lärokurserna, som ombyte af lärare torde dervid kunna inträffa; och att, då uppehållet å Marieberg för den föreskrifna kursens genomgående medlörde kännbara utgifter för Ingeniör-korpsens elever, tvenne arfvoden lör sådane elever måtte bestås, helst dylika kostuadsbidrag utgå så väl vid Flottan som vid Väg- och Vattenbyggnads-korpsen.
I anledning häraf och då för öfrigt de skäl, som af mig blifvit här ofvan anförda, för lönförbättring vid Garuisons-regementerne, äfven gälla för Ingeniör-korpsens Befäl och Under-befäl, hemställer jag i underdånighet, att lönerne för detta Befäl måtte bestämmas i öfverensstämmelse med de grunder, som för Garnisonsregementerne blifvit föreslagna, hvarvid dock aflöningen för den på Ingeniör-korpsens Stat förekommande Öfversten, som icke är Chef för korpsen, torde böra blifva lägre än Chefernes vid Garnisons-regementerne samt kunna föreslås till 5000 R:dr R:mt.
Hvad beträffar korpsens Civil-stat, torde så väl Regements-skrifvaren och Kassören, sorn de fyra äldre Kassörerne och Förrådslörvaltarne böra erhålla samma aflöningsbelopp, som vid Artilleriet för dessa tjenstemän blifvit föreslagna, eller 4 000 R:dr för den förre och 1200 R:dr för den sednare, hvaremot de 5 yngre Kassörerne och Förrådsförvaltarne, hvilka efter nu gällande stat åtnjuta mindre aflöningsförmåner, föreslås till 900 R:dr.
För Sekreteraren och Kanslisten, hvilka nu åtnjuta, den förre 1275 R:dr och den sednare 630 R:dr, jemte inqvartering, anser jag skäl icke före*- komma att tillstyrka någon förhöjning i redan innehafvande aflöningsförmåner; men Vakt - Bil. A' 5 till Kongl. Maj.ts Nåd.
Prof. Ai 1, om Statsverket 18S6. 17 läggningsorter, vida olika, äfvensom att de dermed förenade kostnader säkert äro jemförelsevis mindre, likväl torde dessa samma grunder böra tillämpas vid alloningens bestämmande för Regements-chefen, Öfverste-löjtnanten och Majoren, dels emedan desses kostnader i och för tjensten äro ungefär enahanda med deras vederlikar vid de öfriga Garnisons-regementerne; dels emedan de redan förut utaf odis— pouerad spanmål uppbära en icke obetydlig tillökning utöfver staten.
Hittills har Majoren haft lika lön med Öfverste-löjtnanten, men det torde icke vara skäl att vid detta regemente göra någon olikhet med hvad som iakttagits vid de öfriga värfvade regementerne.
Följden blir visserligen den, att Majoren, som nu åtnjuter inalles 4,020 R:dr Rm:t i lön, utom fouragepenningar, men hvars lön skulle blifva endast 4000 R:dr samma mynt, kan synas erhålla mindre, än förut, men detta blir dock icke händelsen, om i beräkning tages den tillika föreslagna stallhyran.
Jag hemställer alltså i underdånighet, alt, i likhet med hvad för Gardes- och Artilleri-regementerne blifvit föreslaget, lönerne vid Kronprinsens Hussar-regemente måtte bestämmas för Regements-Chefen lill 6,000 R:dr R:mt.
Vid aflöningens förhöjning för Sergeanterne har jag dessutom ansett böra iakttagas, alt, likasom med Lif-Gardet till häst eger rum, en Sergeant för hvarje sqvadron benämnes Förste Sergeant samt erhåller något högre lön än de öfrige Sergeanterne.
För öfrigt, och med afseende å hvad jag här ofvan omnämnt rörande de särskilda förhållanden, som vid regementets tjenstgöring förekomma, anser jag lönerne vid Kronprinsens Hussar-regemente skäligen kunna föreslås till omkring %:delar af de lönebelopp, som för de särskilda graderne vid öfriga garnisons-rementerne ifrågakommit; med tillämpning af hvilken grund nedannämnde löntagare ändock personligen skulle komma i åtnjutande af ungefär lika stor lönförhöjning som deras vederlikar vid öfriga garnisons-regementer och i vissa fall till och med mera.