Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit, vid kronoarbetskorpsens inrättande, genom nådigt bref den 8 Augusti 1842 förordnat, att, enär Rikets Ständer under den 19 Maj 1841, med anhållan, att korrektionister och arbetsfångar samt arbetslöse personer måtte till befästningsarbetena uti Stockholms skärgård å Waxholm, Karlsborg, Karlsten och vid inloppen till Karlskrona företrädesvis användas, medgifvit, att de kostnader, hvilka erfordrades för de vid dessa arbeten använde fångars vård och underhåll m. m., finge af fångvårdsanslaget fortfarande utgå, samt af Chefen för Ingeniör-corpsea blifvit fullständigt utredt, att, med de till påföljande riksdag beviljade fortifikationsanslag, sysselsättning ej kunde vid befästningsarbetena beredas för ökadt antal pionierer eller kronoarbetskarlar, om icke sistnämnde anslag befriades åtminstone från den ersättning för dagsverken och sjukvård, som då egde rum, fästningsbyggnads-anslaget finge intill nästa statsregleringsperiod befrias från ersättning för dagsverken och för sjukvård till arbetskompanierna; hvaremot, då alla kostnaderna för de i Karlskrona förut förlagde kompanier af allmänna arbetskarlar varit bestridda af Kongl. Flottan, för hvars räkning, intilldess annorlunda kunde i nåder förordnas, dessa kompanier derefter, likasom förut, borde arbeta.
Majit i nåder förordnat, att detta arbete af Flottans anslag skulle ersättas med ett visst af Eders Kongl. Majit bestämdt pris, hvilket, med afseende å 5:te hufvudtitelns förut hafde kostnader för ifrågavarande kompanier, Eders Kongl. Majit fann skäligt bestämma till 75 Ridr Banko årligen för hvarje vid de i Karlskrona förlagde kompanier af kronoarbetscorpsen anställd man, hvilken ersättning sedermera, ge - — 333 — nom Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref den 11 :te Februari 1847, blifvit bestämd att utgå med 12 skillingar Banko eller 37 J öre Runt för hvarje effektivt dagsverke.
Någon ändring i hvad rörande det vid befästningsarbetena sysselsatta kronoarbetsmanskap blifvit genom högstberörde nådiga bref den 8 Augusti 184'2 i detta hänseende stadgadt, har sedermera icke egt rum; varande i afseende härå vid afgifvande af underdånigt förslag till inkomst- och utgifts-stat för fångvården den 28 Augusti 1845, då likväl antalet af kronoarbetskarlar vida öfversteg det nuvarande, af Styrelsen anmärkt, att, derest fångvården finge tillgodonjuta ersättning för de dagsverken, hvilka af kronoarbetsmanskapet utgjordes å Karlsborg, Kungsholmen och Rindö, efter det pris af 12 skillingar Banko, som af Eders Kongl.
Maj:ts Flotta erlades för hvarje begagnadt kronoarbetskarls-dagsverke i Karlskrona, konnne anslagssumman för fångvården att minskas med ett uti inkomststaten kalkyleradt, ehuru endast inom kolumn upptaget belopp af 76,500 R:dr Banko; hvarjemte Styrelsen i de afgifne underdåniga årsberättelserna ornförmäU, att någon ersättning i ifrågavarande hänseende icke kommit fångvårdsanslaget till godo.
Vidare är i 8 § af revisionsberättelsen omförmäldt, att vid granskning af räkenskapen för straff- och arbetsfängelset på Långholmen förekommit, att vederbörande redogörare fått sig tillgodofördt ett belopp af 1,299 R:dr 94 öre, »afskrifningsprocent å till bageriet under året levereradt rågmjöl, enligt afskrifningsreglementet», men då leveran - tören, enligt upprättadt kontrakt, vore skyldig att i mån af behof leverera mjölet, och detta, enligt Revisorernes tanke, lämpligen kunde ske direkte till bageriet, så att någon magasinering med åtföljande rätt till afskrifningsprocent ej behöfde ifrågakomma, kunde denna utgift helt och hållet besparas.
I afseende härå får Styrelsen underdånigst anföra, att då bageri år 1849 vid härvarande straff- och arbetsfängelse å Norrmalm inrättades, ordnades först leveransen af det för bageriet erforderliga mjöl på sätt, som Revisorerne föreslagit, så att samma mjöl, hvilket af redogöraren reqvirerades hos leverantören, mottogs och afvägdes af den vaktqvinna, som egde tillsynen öfver bageriet, hvarefter redogöraren, enligt vaktqvinnans uppgift, på god tro antecknade det levererade mjölet såsom taget till uppbörd och redovisning; men sedan
Direktören vid nämnde fängelse, efter någon tids erfarenhet, anmält, att behörig kontroll under ett sådant förfaringssätt saknades, förordnade Styrelsen den 1 Oktober 1853, i öfverensstämmelse med hvad
Direktören hemställt, att det för bageriet erforderliga mjöl skulle likasom öfrig proviant mottagas af fängelsets redogörare och af honom efter behof utlemnas samt behörigen redovisas.
Likaledes föreskref Styrelsen, sedan bageri jemväl blifvit inrättadt vid straff- och arbetsfängelset på Långholmen, den 3 Oktober 1851, att redogöraren derstädes egde att, efter af Fängelsedirektören utfärdad eller attesterad reqvisition, ur proviantmagasinet utväga och lemna det mjöl, som för bageriet erfordrades, samt, sedan bakningen blifvit verkställd, brödet efter vigt mottaga till utproviantering och redovisning.
Yid straff-fängelset i Norrköping, hvarest bageri sedan äldre tider varit för fängelsets behof inrättadt, har på enahanda sätt alltjemt förfarits.
Styrelsen har icke utan moget öfvervägande vidtagit förenämnde förfoganden.
Dervid har i första rummet förekommit, att, enligt uppbördsförfattningarne, Kronans varor och effekter i allmänhet böra mottagas och vårdas under uppbördsmanna-ansvar, i öfverensstämmelse hvarmed ock de för tjenstemannapersonalen vid straff- och arbetsfängelserna på Långholmen och Norrmalm samt i Norrköping utfärdade nådiga instruktioner den 7 Mars 1835 ålägga vederbörande Kamererare derstädes, bland annat, att — 334 — ansvara för fängelsernas proviantmagasiner, likasom den sedermera under den 11 December 1860 nådigst utfärdade instruktion för embets- och tjenstemän vid rikets straff-och arbetsfängelser föreskrifver, att Kamererare vid fäugelserna åligger, att mottaga och qvittera de proviantartiklar, som tiil fängelsets förråd levereras, äfvensom att sådana artiklar, enligt gifna föreskrifter, utlemna.
Mottagandet och vården af varor för Kronans räkning innefattar, efter Styrelsens åsigt, ett så maktpåliggande tjenstebestyr, i afseende å såväl varornas beskaffenhet som qvantitet, att detsamma icke lämpligen bör öfverlemnas åt underordnade betjente, utan ansvarighet såsom uppbördsman.
Vidare och ehuru de om proviantleveranser till fängelserna upprättade kontrakter vanligen förbinda leverantören att aflemna varorna i mån af behof, är dermed likväl icke afsedt det dagliga behofvet, utan hvad som erfordras för en eller annan vecka, allt i mån af leveranspartiets storlek.
Ett annat förfaringssätt, eller att, jemlikt Revisorernes förslag, en viss qvantitet mjöl skulle levereras hvarje dag bakning vid fängelset verkställes, skulle, genom ökade transportkostnader, höja leveranspriset och minska konkurrensen vid upphandlingsauktionerna, helst, såsom vid Norrköpings strafffängelse understundom inträffar, leverantörer af mjöl till fängelset äro boende flera mil från detsamma.
Härförutom och om än leverantör kunde tillhållas att iakttaga den noggrannhet i afseende på leveranstiden, att mjölet, på sätt som nu sker, blefve aflemnadt omedelbart före bakningens företagande, skulle dock, vid de fall, då det levererade mjölet icke ansåges vara af kontraktsenlig beskaffenhet, utan borde undergå behörig besigtning, genom den härigenom förorsakade tidsutdrägt, ej mindre hinder för bakningens och provianteringens verkställande i behörig tid, än ock svårigheten för mjölets vård och förvarande uppstå.
Af dessa och andra omständigheter, som, enligt Styrelsens åsigt, störande skulle inverka på ordningen inom fängelserna, genom den ifrågasatta förändringens införande, anser Styrelsen sig böra helt och hållet afstyrka Revisorernes förslag uti förenämnde hänseende.
Detta förslag synes i öfrigt hafva sin grund mindre i någon felaktig anordning i afseende å fängelsernas förvaltning, än i afskrifningsreglementets stadgande rörande den redogörarne tillkommande afskrifningsprocent.
Det tillhör icke nu Styrelsen att ingå i någon undersökning i sistnämnda hänseende, men Styrelsen bör dock härvid upplysa, att vid regleringen af redogörarnes aflöning, den dem enligt nämnde reglemente tillkommande förmån af afskrifningsprocent å proviant m. fl. artiklar tagits i betraktande, äfvensom Styrelsen icke torde böra lemna oanmärkt, att förbakning af bröd vid fängelserna lemnat ett särdeles gynnsamt resultat, såväl hvad brödets beskaffenhet angår som beträffande kostnaden, oaktadt deruti inräknats ej mindre afskrifningsprocenten å mjöl, än ock alla med förbakningen förenade utgifter.
Slutligen hafva Revisorerne anmält, att, vid jemförelse af fångarnes antal i olika län, ett missförhållande i afseende å cellfängelsernas storlek och anordning syntes vara för handen, i hvilket hänseende blifvit anfördt, att de häktades antal år 1861 i Blekinge län utgjorde 480 och i Kalmar län 597, hvarvid för det större fångantalet i sistnämnda län funnes blott ett cellfängelse, nemligen i Kalmar med 102 ljusa och 5 mörka celler, under det för det mindre antalet i Blekinge län vore att tillgå 2:ne sådana fängelser, det ena i Karlskrona med 90 ljusa och 5 mörka och det andra i Karlshamn med 32 ljusa rum, eller tillsammans långt större antal än i Kalmar län, hvars utsträckta läge och stora folkmängd dessutom syntes hafva lemnat långt större anledningar att der förlägga 2:ne fängelser, än i Blekinge län med dess mindre folkmängd och mera centrala läge.
I anledning häraf får Styrelsen underdånigst yttra, att uppförandet af en del så kallade kronoceilfängelser i landsorten i viss mån varit beroende af behofvet för ve_ — 335 — derbörande stads- och härads-komrauner af nytt häkte samt de bidrag till byggnadens uppförande eller framtida underhåll, som nämnde kommuner varit villiga att lemna.
Behofvet af ett kronocellfängelse i norra delen af Kalmar län har länge af Styrelsen varit kändt, hvadan ock Styrelsen, sedan Eders Kongl. Majit genom nådigt bref af den 4 Juni 1845, med bifall till Styrelsens derom gjorda underdåniga hemställan, uppdragit åt Eders Kongl. Majits Befallningshafvande i Kalmar län, att, för uppförande af ett nytt kronohäkte vid staden Wimmerby, för statens räkning inköpa den af Borgmästaren Bursie i sådant afseende för 200 Riksdaler Banko erbjudna tomt, under den 7 November 1848 till Eders Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnat ritning och kostnadsförslag för uppförande af ett cellfängelse å nämnde tomt; hvilken Styrelsens underdåniga framställning likväl icke lärer hafva föranledt till Eders Kongl.
Majits nådiga bifall.
Emellertid har Styrelsen, med afseende å förhanden varande förändrade förhållanden, ånyo upptagit frågan om ett kronohäkte i norra delen af Kalmar län till handläggning och i sådant afseende aflåtit skrifvelse till Eders Kongl. Majits Befallningshafvande i nämnda län; och torde Styrelsen, sedan nödig utredning vunnits, få hos Eders Kongl.
Majit ånyo anmäla detta ärende.
Eders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, W.
STRÅLE. R. TH. CEDERSCHIÖLD.
Stockholm den 28 December 1863. E. A. F. Lindencrona.
Kongl- Svea Hofrätts underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers anmärkning vid bemälte Hofrätts expensmedels-räkning för år 1861.
Uti den af Rikets Ständers Revisorer den 14 sistlidne Oktober afgifna underdåniga berättelse, om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna me - — 336 — del bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1861, hafva Revisorerne anmärkt, att bland Hofrättens expensmedels-utgifter förekomme, förutom inköpskostnad för sextio stolar, å aderton Riksdaler stycket, en post å Två tusen fyrahundra femtio
Riksdaler för fyrationio andra stolar, hvilka således kostat femtio Riksdaler stycket; i anledning hvaraf Revisorerne ansett sig icke sakna anledning ifrågasätta, huruvida ej stolar af mindre dyrbar beskaffenhet än den sistnämnde kunnat anskaffas, hvilka för det afsedda ändamålet varit fullt lämpliga.
Sedan Eders Kongl. Maj:t genom nådig remiss den 24 sistlidne November befallt Hofrätten att med underdånigt utlåtande öfver berörde anmärkning till Eders Kongl. Maj:t inkomma, samt Hofrätten i anledning deraf infordrat yttrande af dess Arkivarie, som inom Hofrätten förvaltar expensmedlen, så får Hofrätten nu, med öfverlemnande af berörde yttrande jemte den remitterade handlingen, i underdånighet förklara, det Hofrätten för egen del icke har något att tillägga till hvad Arkivarien i ämnet anfört och upplyst.
Med djupaste undergifvenhet framhärda, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste undersåter och tjenare, i*. Å. SPAK BE. H.
M. MUNTHE.
CARL HENR.
LARS STJERNSTEDT. J. R. GEIJER. N. P. UDDENBERG. CLAS LIVIJN.
CARL H. RETZELIUS.
VICTOR ADLERS. HUGO FÅHRAEUS.
Stockholm den 14 December 1863. G. Schöne.
I anledning af Rikets Ständers Revisorers i underdånig berättelse den 14 sistlidne
Oktober framställda och genom nådig remiss af den 24 påföljda November Kongl.
Hofrätten meddelade anmärkning derom, att bland Kongl. Hofrättens expensmedels-utgifter år 1861 förekomme, förutom inköpskostnad för 60 stolar, å 18 R:dr stycket, en post å 2,450 R:dr för 49 andra stolar, hvilka således kostat 50 R:dr stycket; i anseende hvartill Revisorerne ifrågasatt, huruvida ej stolar af mindre dyrbar beskaffenhet än den sistnämnde kunnat anskaffas, hvilka för det afsedda ändamålet varit fullt lämpliga, får jag härmed vördsamt afgifva infordradt yttrande. — 337 — Omförmälda pris-skillnad har berott af den väsentligen olika beskaffenheten af ifrågavarande två slag stolar, hvilka, jemlikt Kongl. Hofrättens beslut den 26 Mars 1861, i sammanhang med annan ny möblering inom embetslokalen, blifvit anskaffade.
De förstnämnda stolarna, eller de som kostat blott 18 R:dr stycket, äro nemligen af vanlig storlek samt endast i sitserna stoppade och med skinn beklädda; hvaremot de öfriga 49 stolarna, såsom afsedda att begagnas omkring domborden på Kongl. Hofrättens fem sessionsrum, med 25 på stora rummet och 6 på hvartdera af de öfriga, ansetts böra ega mera prydlighet, icke allenast blifvit gjorda efter betydligt större modell och med höga ryggar samt stoppade och skinnbeklädda i sitserna, utan äfven äro försedda med stoppning och skinnbeklädnad på ryggarnas fram- och baksidor, hvartill, i följd af dessa stolars större dimensioner, naturligtvis åtgått vida mer af tagel, skinn, knappspik och andra materialier.
Vid sådant förhållande och då sistnämnda af ekträ omsorgsfullt arbetade stolar jemväl kunna antagas blifva af mer än vanlig varaktighet, torde den erlagda betalningen af 50 R:dr stycket för dessa, till begagnande under en lång framtid afsedda persedlar, särdeles med hänsigt till dyrheten af varupriser och arbetslöner vid tiden för beställningens utförande, icke skäligen kunna anses öfverdrifven.
I afseende å det kostnadsförslag, som legat till grund för Kongl. Hofrättens ofvanberörda beslut af den 26 Mars 1861, har jag trott mig böra ödmjukligen erinra, att det för ifrågavarande 49 stolar från början betingade och i kostnadsförslaget upptagna pris af 55 R:dr stycket, beräknadt för stolarnas förfärdigande i fåtöljform, enligt särskildt aftal nedsattes till 50
R:dr, sedan genom vederbörligt förordnande blifvit bestämdt, att stolarna icke skulle förses med sidokarmar eller så kallade armlänningar.
Stockholm den 11 December 1863.
E. Q. Björkman.
Riksmarskalks-embetets underdåniga utlåtande, angående Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid Ulriksdals, Haga och Strömsholms lustslotts räkenskaper för år 1861.
Und erdånigste Utlåtande.
Sedan Eders Kongl. Majit i nåder anbefallt Riksmarskalken, att inkomma med underdånigt utlåtande i anledning af hvad Rikets Ständers sednast församlade Revisorer uti deras afgifna underdåniga berättelse för är 1861 anmält rörande Ulriksdals, Haga och Strömsholms lustslott och dessa slotts räkenskaper för nämnde år, har jag infordrat och får härhos underdåuigst öfverlemna vederbörande Ståthållares underdåniga yttranden i hvad hvartdera slottet särskildt vidkommer; och som jag, beträffande Ulriksdals och Haga slott, icke har något att erinra eller tillägga till hvad Ståthållaren i underdånighet andragit, anser jag mig endast böra deruti för egen del instämma.
Beträffande åter den af Revisorerne gjorda anmälan, att någon redovisning icke blifvit afgifven för den afkastning, trädgården vid Strömsholm lenmat under förenämnde 43 — 338 — år. ehuru aflöning till en trädgårdsmästare utgått med trehundraåttatiosju Riksdaler 32 skillingar; så och då, efter hvad Ståthållaren upplyst, den vid slottet antagne trädgårdsmästare, enligt det med honom år 1845 upprättade, i bestyrkt afskrift underdånigst bifogade kontrakt, är berättigad att, jemte bestämd kontant lön, uppbära all den afkastning, trädgården kan lemna, mot skyldighet att, utom åtskilliga andra icke så obetydliga underhålls-, planterings- och försköningsarbeten, jemväl värda och vidmakthålla sjelfva trädgården med tillhörande stängsel och gångar m. m., samt detta förhållande fortfarit alltsedan nyssnämnde tid, utan att någon anmärkning dervid förut egt rum, torde Eders Kongl.
Majit nädigst finna detsamma icke heller nu böra till någon åtgärd föranleda.
De remitterade handlingarne återställas härhos i underdånighet.
A. F. N. GYLDENSTOLPE. W. von Solioultt.
(Ulriksdals slott.) Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Vid granskning af Ulriksdals Kongl, slotts räkenskap för år 186! hafva Rikets Ständers sednast församlade Herrar Revisorer gjort anmärkning öfver det sätt, hvaruppå en utaf Apothekaren f. R.
Kindstrand afgifven och qvitterad räkning å medikamenter för trettioåtta Riksdaler fjorton öre blifvit upprättad; i anledning hvaraf underdånigt yttrande blifvit
Ståthållare-em betet affordradt.
Då medikaments-räkningarne vid kungsgården tillförene alla år blifvit uppgjorda på enahanda sätt med de nu ifrågavarande, utan någon erinran, vare sig från Kongl. Kammar-rätten eller vid föregående revisioner, torde nu gjorda anmärkning icke kunna föranleda till annan åtgärd, än iakttagande för Ståthållare-embetet att hädanefter mera fullständigt verificera de räkningar, som afgifvas å medikamenter, hvilka för kungsgårdens behof varda använda.
Med djupaste undersåtlig vördnad, nit och trohet framhärdar.
Eders Kongl. Maj;ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåte: C. A. MANDERSTRÖM.
Stockholm den 11 December 1863. Wilh. Ingelotz — 339 - (Haga slott.) Stormäktigste, Allernådigste
Vid granskning af Haga Kongl, slotts räkenskap för år 1 is61 hafva Rikets Ständers sednast församlade Herrar Revisorer gjort anmärkning öfver det sätt, hvaruppå två utaf Apothekaren F. R.
Kindstrand afgifna och qvitterade räkningar å medikamenter för tvåhundratio
R:dr tjugu öre blifvit upprättade; i anledning hvaraf underdånigt yttrande blifvit Ståthållare-embetet affordradt.
Då medikaments-räkningarne vid kungsgården tillfören alla år blifvit uppgjorda på enahanda sätt med de nu ifrågavarande, utan någon erinran, vare sig frän Kongl.
Kammar-rätten eller vid föregående revisioner, torde nu gjorda anmärkning icke kunna föranleda till annan åtgärd, än iakttagande för Ståthållare-embetet att hädanefter mera fullständigt verificera de räkningar, som afgifvas å medikamenter, hvilka för kungsgårdens behof varda använda.
Med djupaste undersåtlig vördnad, nit och trohet framhärdar, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåte.
C. A. MANDERSTRÖM.
Stockholm den 11 December 1863. Wilh. Ingelotz.
(Strömsholms slott.)
Till åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts Hof-expeditions remisskrifvelse den 28 nästlidne November, rörande Rikets Ständers Revisorers anmärkning vid Strömsholms slotts räkenskaper för år 1861 om bristande redovisning för slottsträdgårdens afkastning, får Ståthållare-embetet i djupaste underdånighet upplysa, att den vid Kongl slottet anställde trädgårdsmästaren är berättigad att, jemte anslagen lön, hvaraf spanmålen numera, enligt Kongl, brefvet den 19 Augusti 1851, utgår i kontant efter 10 års fastställdt medelpris, undfå all den afkastning, trädgården kan lemna, mot skyldighet att densamma vårda och vidmakthålla.
Till närmare upplysning härutinnan bifogas i lika underdånighet vi - — 340 — dimerad afskrift af det kontrakt, som vid nuvarande trädgårdsmästarens antagande blifvit npprättadt.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigst# tjenare och undersåte, C.
SILFVERSKIÖLD. Strömsholm den 8 December 1863. N. O. Eek. (Afskrift.) Trädgårdsmästaren Sven Peter Andersson antages härmed till trädgårdsmästare vid Strömsholms Kongl lustslott, med åtnjutande dervid af den lön och öfriga förmåner, som här nedan uppräknas, hvaremot honom åligger att iakttaga och fullgöra, icke allenast de skyldigheter, som härutinnan specielt bestämmas, utan ock allt hvad för öfrigt kan varda honom i tjensten anbefalldt.
Rättigheter och förmåner:
Kontant lön 100 R:dr Banko In natura 20 tuunor spannemål, hälften råg och hälften korn.
Fria boningsrum för sig och tjenstefolk samt nödige uthus och stall.
Slottern i lust- och köksträdgårdarne, utgörande 18 tunne- 12 kappland, samt all afkastning af den sednare, bestående af 3 tunne- 141, kappland fruktbärade qvarter, och en särskild plantage om 22^ kappland, tillhopa 4 tunnland 5 kappland.
Rättighet att ifrån stuteriet årligen afhemta 300 lass gödsel, å 4 sk , och 200 lass strö, å 2 sk., allt Banko, pr lass, enligt det lassmått, som vid stuteriet är antaget och fastställdt.
Skyldigheter och åligganden:
Underhållandet af östra lust-trädgården, stora alléen och köksträdgården med prydnader, alléerna och trädplanteringarne kring borggården, vid vägen till Campementsplatsen och till Stuteri-chefens boställe; gångarnes grusning och renhållning kring slottet, på inre borggården samt uti lust-och köksträdgårdarne; skyldighet,att på egen bekostnad planera holmen, hvarå Kongl, slottet är beläget, samt att der anbringa nödige sandgån - — 341 — gar, blomsterlister och grupper, hvilka af trädgårdsmästaren skola vårdas och underhållas, börande detta arbete vara fullbordadt inom fem år ifrån tillträdestiden; skyldighet att på kungsgårdens mark, enligt skeende anvisning, på egen bekostnad, upptaga och årligen plantera samt behörigen vattna och sköta femtio stycken vilda träd å de ställen på kungsgårdens område, som af Ståthållaren bestämmas; ombesörjandet af mindre anläggningar och embellissementer, såsom blomsterlister och grupper, som bidraga till prydnaden, samt desamma vårda och underhålla; — skyldighet att plantera buskar och fruktträd, särdeles af vinterfrukt, i de utgångnas ställe; underhållandet af vallen och grafven kring borggården samt derå växande syrenhäck; underhållandet af sex målade grindar med lås, äfvensom den stängsel, som efter författningarna tillhör Kongl, slottet att uppsätta kring lust- och köksträdgårdarne, med undantag af stenmuren vid östra trädgården, som af Kongl, slotts-kassan särskildt besörjes; — skyldighet att anlägga och underhålla äkta samt vilda trädskolor och derutur försäljningsvis tillhandahålla allmänheten, mot skälig betalning; skyldighet att årligen hafva i beredskap och aflemna tidiga grönsaker, sparris och meloner m. m. vid Kongl, hofvets ankomst och vistande på Strömsholm, samt under läger på Utnäs Campementsplats, för hvilka grönsaker betalning undfås efter i orten gångbart pris.
Trädgårdsmästaren skall sjelf föra ett anständigt, nyktert och ordentligt lefverne samt tillhålla sitt folk att detsamma iakttaga, äfvensom att noga och aktsamt handhafva elden, så inom som utom hus.
I öfrigt kommer trädgårdsmästaren att ställa sig gällande tjenstehjonsstadgan till efterrättelse; varande det honom i sammanhang d rmed tillåtet att, i händelse af flyttning ur tjensten, förvara de honom tillhörige trädgårdsprodukter i de tjensten åtföljande käll— rar ifrån flyttningstiden om hösten tills derpåföljande 14:de Mars.
Strömsholms Kongl lustslott den 23:dje Juni 1845. G.
LILJENSTOLPE, Ståthållare vid Strömsholms Kongl, lustslott.
Med ofvanskrifne kontrakt och deri föreskrifne punkter förklarar jag mig nöjd, förbinder mig desamma till alla delar uppfylla och i vittnens närvaro egenhändigt underskrifva mitt namn.
Engsö den 30:de Juni 1845. <S. P. Andersson.
Egenhändiga underskriften intyga:
Axel Piper.
Gustaf Axel Hiller.
Vidimeras: O. O. G. Blomdahl. — 342 — Kongl Serafimerordensgillets underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid allmänna hospitals - och barnhusfondens räkenskaper för år 1861.