Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition, i\':o 26. för stadsjord, hvartill enskild person har full egande- eller ständig besittningsrätt, må bränvinsbiäoning af egaren eller innehafvaren .utöIVas med panna af minst 3a kannor utan, eller minst 2.| kannor med mask värmare, så vida jordens taxeringsvärde, utan någon beräkning af derå uppförda byggnader, för en eller flera sammanslagna sådana jordlotter, uppgår till minst 1000 ridr; oell må pa nine rymd en, för högre jord värde, på lika sätt beräknadt, ökas, enligt förestående tariff, till högst 63 kannor utan, eller 47 kannor med mäsk v arma re; hvaremot, för den stadsjord, sorn icke på nämnde sätt är afsöndrad, utan för stadens gemensamma räkning brukas, eller är anslagen till t jens le mäns aflöning, eller på viss tid utarrenderad, bränvinsbränning icke må ulofvas.
För att ytterligare för dem, som nu hafva bränvinsbränningsredskap, hvilken till form och beskaffenhet icke är lika med den för denna klass i förslaget afsedda, underlätta öfvergången till begagnandet af dermed i allo öfverenstämmande redskap, har det synts Kongl. Majit lämpligt, att följande stadgande meddelas:
En livar, sorn år 1847 varit antecknad till skatt för bränvinsbränning, med behörigen stämplad redskap af annan beskaffenhet, än för esta klassen är föreskrifven, och som, enligt den nya författningen, fortfarande är berättigad till bränvinslillverkning med panna af samma kannerymd, må, 0111 lian det önskar, denna redskap dertill begagna intill slutet af år i85o, eller, om den derförinnan, författningarne likmätigt, stämplas skall, intill dess sådant sker; dock må bran vinstill verkning i denna klass icke ulöfvas med panna af större rymd än 63 kannor utan mäskvärmare, eller 47 kannor med mask värmare; och får ej eller rektifikator, ång-apparat eller annan inrättning till afvel kningens fortskyndande dervid begagnas, utan skall, hvad i dessa afseenden stadgadt är, i alla delar lända till efterrättelse; hörande vid anmälan till bränvinsbränning med redskap, sorn, i enlighet härmed, kan få begagnas, vederbörliga mätnings- och stämplingsbevis företes till upplysning om rymden och beskaffenheten åf redskapen samt örn tiden, då den blifvit stämplad.
På de af kommitteen anförda skiil, och då den Lid af året, under hvilken bränvinsbränning skulle blifva tillåten, komme att för tillverkningen i ii ista Kongl. Maj:Is NM.
33 utstå klassen delas i tre terminer, hvarigenom de, som icke önska att un'der liela denna tid verkställa sådan tillverkning, kunna undgå att erlägga mera än en tredjedel af liela den eljest belöpande afgiften, i stället alt de nu måste utgöra minst halfva afgiften, äfven om de icke under deremot fullt svarande tid begagnat rättigheten till bränvinsbi anning, har Kongl. Maj:t funnit
Sig ega all anledning föreslå beskattningen för husbehofsbränning, äfvenaom för den bränvinstillverkning, hvilken idkas såsom binäring vid jordbruk, i nära öfverensstämmelse med hvad kommitleen derom hemställt, så att afgiften för bränvinsbränning i denna klass beräknas och erlägges efter pannerymden, på sätt nedanstående tariff utvisar:
Afgift förhusbehofsbränning. ttll och med 10 k:r 11 „ T) ■» i» v )» 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 Afgift för bränvinsbräuGing, såsom binäring vid jordbruk. för 2 månader. för G månader
Utan mäskvärmare. åled mäskvärmare. för 2 mån. för 6 mån. för 2 mån. för 6 mån.
1 32 - 5 — - 16 32 - 50 — - 22 10 8 66 32 _ t 40 - 5 24 - 18 16 - 55 — - 24 21 4 73 16 - 2 — - 6 — - 20 — - 60 — - 26 32 - 80 — - 2 8 6 24 - 21 32 - 65 — - 28 42 8 86 32 - 2 16 - 7 — - 23 16 - 70 — - 31 5 4 93 16 - 2 24 - 7 24 - 25 — - 75 — - 33 16 100 — - 2 32 - 8 -—• - 26 32 - 80 — - 35 26 8 106 32 - 2 40 - 8 24 - 28 16 - 85 — - 37 37 4 113 16 - 3 — - 9 — - 30 — - 90 — - 40 — - 120 — - - — — - 31 32 - 95 — - 42 10 8 126 32 - — _ — — - 33 16 - 100 — .. 44 21 4 133 16 - — - — — - 35 — - 105 — - 46 33 - 140 — - — - — —- - 36 32 - 110 — - 48 42 8 146 32 - — . — — - 38 16 - 115 — - 51 5 4 153 16 - — _ — - 40 — - 120 — - 53 16 - 160 — - — - — — - 41 32 - 125 — - 55 26 8 166 32 - ■ — - — - 43 16 - 130 — - 57 37 4 173 16 _ _ — - 45 — - 135 — - 60 — - 180 — - ... - — - 46 32 - 140 — - 62 10 8 186 32 - — * _ — - 48 16 - 145 — - 64 21 4 193 16 - ■ —- - _ - 50 — - 150 — - 66 32 - 200 — - — - — - 51 32 - 155 — - 68 42 8 206 32 - — — - — - 53 16 - 160 — - 71 5 4 213 16 - m. till R.
Fröt. m< och 18*8. 1 Sami. 1 Afd. 6 Höft. 34 Kongl.
Proposition, N:o 26. 2 a-klassen. till och med 33 k:r _ . 55 ! 165 73 1 6 220 V 34 „ — — - — — 56 32 - 170 — - 75 26 ■Ö 226 32 _ 3» 35 „ ■— — - — — - 58 16 - 175 —- - 77 37 4 233 16 _ >> 36 „ — — - — ; - - 60 — 180 — - 80 240 _ n> 37 „ — — - — — 61 32 - 185 — - 82 10 8 246 32 _ i» 38 „ — — - — ■— - 6 3 16 - 190 — - S4 21 4 253 16 n 39 „ — — i- — — 65 — - 195 ■— - 86 32 - 260 — _ 3» 40 „ — — - — — - 66 32 - 200 — - 88 42 8 266 32 _ 33 41 „ — .— - — — - 68 16 - 205 — - 91 5 4 273 16 _ 33 42 „ — :— - — — - 70 - 210 — - 93 16 - 280 _ r» 43 „ :— '— - — — - 71 32 - 215 — - 95 26 8 286 32 _ 3» 44 „ —- — - — — - 73 16 - 220 — - 97 37 4 293 16 - 33 45 „ — — - — — - 75 — - 225 — - 100 — - 300 — - 33 46 „ — — - — — - 76 32 - 230 — - 102 10 8 306 32 - 33 47 „ — — - — — - 78 16 - 235 — - 104 21 4 313 16 - 33 48 „ — — - — — - 80 — - 240 — - — : - — — - 33 49 „ — — - — - 81 32 - 245 — - — ! _ — —- - 33 50 „ — .— - — — - 83 16 - 250 — - — - — — - 33 51 „ — - — — - 85 - - 255 — - — — _ — — - 33 52 „ — — — — - 86 32 - 260 — _ — :
— _ — — - 33 53 „ — — - — — - 88 16 - 265 — - — _ — — - 33 54 ,, — — - — — - 90 — - 270 — ; - — - — — - 3» 55 „ — — - — — - 91 32 - 275 — - : - — — - 33 56 — — - — — - 93 16 - 280 _ — — _ 3* 57 „ — — - — — 95 - 285 — - ; — - 3» 58 „ — — — 96 32 - 290 — _ - — — - 33 59 „ — — - — — 98 16 - 295 — - ; — — — _ 3» 60 „ — — - — — 100 - 300 ; — — _ 33 61 „ — - - — — - 101 32 - 305 — - - — — _ 33 62 „ — — - — — 103 16 - 310 — - ; — _ — — _ 33 63 „ i Börande bränvinsbränning med redskap, sorn jemlikt nästföreföregående punkt under viss tid fortfarande begagnas, i afseende på beskattningen, anses såsom husbehofsbränning, då redskapen, enligt mätnings- och stämplingsbeviset, innefattar allenast 18 kannors paanerymd eller derunder, och icke är med mäskvärmare försedd.
Vidkommande bränvinsbränningen i 2’.clra hlassen, hvilken, såsom fabriksrörelse, skulle så väl å landet, som på stadsgrund, utan hänsigt till Käng/.
UajUs Md.
Proposition, JV:o 26. 35 innekafrandel af jord, få utöfvas af hvarje välfräjdad person, som dertill erhållit Kongl. Maj:ts befäl loin gs lia f vandes tillstånd, må det visserligen lemnäs obestridt, att den af kommitteens pluralitet föreslagna method, alt i stället för pannerymden beskatta upphetlningsytan samt beräkna skatten efter den tillverkning, sorn kan erhållas af fullständig apparat, med rättighet för bränneriegaren, att inrätta sin apparat efter eget godtfinnande, blott under vilkor, att uppskattningsytan icke rubbas, förenar fördelarne af att vara både enkel och lätt att kontrollera, och sålunda är förtjent af synnerlig uppmärksamhet; men då delta beskattningssätt ännu icke någorstädes blifvit tillämpadt, och bestämd erfarenhet således saknas, huruvida icke delsammas användande tilläfventyrs kan lemna rum för andra olägenheter, som kunna motverka eller tillintetgöra fördelarne deraf, har Kongl.
Majit funnit företräde böra gifvas åt den beskattningsgrund för bränvinsbränningen såso 11 fabriksnäring, som i Preussen, Danmark, med flera länder, en längre tid varit antagen, eller efter mäskekarens rymd, i öfverensstämmelse med hvad en af kommitteens ledamöter, Friherre Raabj föreslagit.
Då denna beskattning, efter mäskekarens rymd, borde så lämpas, att den träffar kannetalet af tillverkningen med ett högre skattebelop, än sorn är beräknadt flir bränvinsbränningen såsom binäring vid jordbruket, eller, såsom kommitteen föreslagit, med 2 sk, 8 rst. banko per kanna, hvilket, vid beräkning af t) *idels kannor mäsk till en kanna bränvin, och Töidel af karets rymd till jäsrum, skulle i det närmaste inträffa, om beskattningen beräknades för hvarje inmäskning med 3 rst. banko kannan, af dertill begagnad kar-rymd, så och enär ett minimum af tillverkning skäligen borde, i afseende å den derför utgående afgiften, bestämmas till omkring 12,000 kannor för hela den tillåtna tiden, hvartill skulle fordras en inmäskning hvarje söcknedag af ^50 kannors kar-rymd, har Kongl. Majit, med godkännande af den härvid jemväl framställda grundsats, att tillverkningen borde begränsas inom ett qvantum af 96,000 kannor, eller en inmäskning dagligen af högst 6000 kannors kar-rymd, och, för att åstadkomma de härvid nödiga kontroller, ansett hufvudsakligen böra stadgas: a) att afgiften för bränvinstillverkningen i denna klass må utgå för hvarje inmäskning med 3 rst banko kannan af dertill begagnad kar-rymd; b) att afgiften måste erläggas för begagnandet till inmäskning af minst ^5o kannors kar-rymd hvarje söcknedag, och således kommer att utgöra för hvarje sådan dag minst 3 r:dr 43 sk. 6 rst. banko; 3. G.
Proposition, Nio 26'. c) alt högre inmäskning icke får ega rum, än till 6000 kannors kar-rymd dagligen, antingen i ett eller med fördelning i två, tre, högst fyra kar; d) att inäskekaren, till en rymd af minst 750 kannor, höra alla vara af alldeles lika kubikinnehåll, vid påföljd att beskattningen beräknas för alla lika hög* som för det största i brän neriet; e) att å hvarje söcknedag i en kalendermånad skall i bränneriet inmäskas eller tillsättas ett lika antal kar; f) alt för inmäskning af ett kar hvarje söcknedag icke får finnas flera än högst fyra mäskekar i omgången, hvaraf följer, att för daglig inmäskning af två kar må användas högst åtta, för daglig inmäskning af tre kar högst tolf, och för daglig inmäskning af fyra kar högst sexton mäskekar, hvilket är det största antal, som får finnas i något bränneri; och g) att hvarje mäskekar skall, jemte behörig stämpling,’ förses med stora inbrända eller inslagna numror, utmärkande ordningen, i hvilken de finnas stående i bränneriet, och hvarefter de alltid böra begagnas vid inmäskningarne.
Derjemte linnas flera andra kontrollföreskrifter härvid vara erforderliga* såsom angående antalet och beskaffenheten af de redskap och kärl, som, utom mäskekaren* få finnas i fabriksbränneri, och hvilka deraf böra stämplas, örn sättet för inmäskningarne, om förseglingen af redskap och kärl, som öro sådan underkastade, med mera, i afseende hvarå förslag till reglementariska staganden äro i Friherre Raabs, vid kommitteens betänkande fogade reservation, afgifna, äfvensom angående hvad iakttagas bör för vinnande af tillstånd till anläggning af fabriksbränneri, till detsammas bedrifvande med en viss daglig inmäskning uti bestämdt antal kar, under en eller flera månader af den tid, bränvinstillverkningen tillåten är, till brännerirörelsens vidare utvidgning eller minskning för en eller annan månad af nämnde tid, inom det 1 allmänhet medgifna omfång, eller till vidtagande eljest af förändringar i bränneriet i afseende på formen, storleken eller antalet af de redskap och. kärl, som blifvit uppgifna att finnas; hvarvid, såsom ett allmänt vilkor för utöfning af bränvinsbränning i denna klass, borde stadgas att afgiflen derför, i förhållande till den tillämnade dagliga inmäskningen för en eller flera månader, skall förskottsvis erläggas till vederbörande uppbördsman* derom dennes betyg bör finnas Kongl. Moj.ls Nåd.
Proposition, l\':o 26. 37 iecknadt a den anmälan, som lill Kongl. Maj:ts befallningshafvande skall ingifvas, innan bränvinsbränningen får börja.
I afseende å bränvinsdistillering, bar Kongl.
Mrj:t5jansett de af kom- Brånvinsmilteen föreslagna grunder böra godkännas, så att det, med bibehållande distillering/.. af den tillåtelse till distillering, som för pharmaceutiska behof hittills varit apothekare med gifven, må stadgas : a) att hvar och en, som lofligen idkar brön vinsbränning å landet, må under den tid, för hvilken lian härtill sig anmält, med samma redskap, som blifvit till bran vinsbränning uppgifven, utan särskild afgift omdistillera det råa bränvin, lian tillverkat; b) att hvar och en på landet boende ägare eller innehafvare af jord, för hvilken lian får idka bränvinsbränning, må under den derför icke lofgifna tiden för omdistillering af bränvin till eget husbehof, utan särskild afgift begagna en panna af högst 4 kannors rymd, kokrummet inberäknade och af den form, som för en panna till bränvinsbränning för husbehof är föreskrifven; c) att med pannor af högst 47 kannors rymd, kokrum niet inberäknadt, af hvad form som helst, samt med begagnande af rektifikationsapparat och afkylningsredskap, men icke af särskilda uppvärmnings- eller ång-apparater, omdistillering af bränvin, oberoende af rättighet att sådant tillverka, dock icke i förening med eller på samma ställe, som bränvinsbränning, må få utöfvas å landet, efter tillstånd af Kongl.
Maj:ts befallningshafvande, och i städerna efter utarrendering för tre år i sender, sedan Kongl. Maj:ts befallningshafvande, hvar i sitt län, bestämt pannornas antal; och borde härför samma panneryinds afgift, hvarmed, för G månader bränvinsbränning i i:sta klassen, utan mäskvärma re är belagd, utbetalas för första året, vid lillslåndsresolu»- tionens utfärdande och sedermera såsom vilkor för handteringens fortfarande, hvarje år, inom December månads slut, för det påföljande året. 39 Kongl. Maj:U Nåd.
Proportion, Alu 26.
&,mnvins- Hvad slutligen angår grunderna för rättigheten alt i minut försälja försäljning bränvin, linr Kongl. Majit härvid hufvudsakligen tagit i betraktande, hurui minut. gQm ^ s;j lsk i lola ändamål, som uti beskattningen är att söka från sedlighetens synpunkt, eller sorn afser förbrukningens hämmande genom fördyrandet af varan, vid det mera invecklade förhållande, som här i landet eger rum i afseende å bränvinstillverkningens utöfvande till husbehof eller såsom näring, icke kan på något verksamt sätt vinnas genom skatt å tillverkningen, enär husbehofsbiänuingen icke skäligen bör med hög skatt betungas, och skatten å bränvinstill verkningen, såsom egentlig näring, måste, på sätt förut är anfördt, så lämpas, att den står i ett afpassadt förhållande till den å husbehofsbränningen, för att icke äfventyra ändamålets förfelande genom afledandet, i vidsträcktare mån, från det mera till det mindre beskattade ti 11 verk n i ngssä tte t.
Ändamålet kunde deremot, genom skatt å försäljningen i minut, säkrare vinnas, och Kongl. Majit är derföre betänkt uppå, att, i öfverenstämmelse med de grunder, som i Norrige, genom lagen af den (5 September i845, äro fastställda, så ordna lagstiftningen i afseende å bränvinsminutering, att rättigheten till sådan rörelse klefve, så väl i stad som å landet, beroende af en högre beskattning, deraf intägten inom hvarje kommun borde, till dennas behof, för fattigvård och andra kommunala angelägenheter användas.
Majit vill, i sådant afseende, föreslå Rikets Ständer att, i sammanhang med fastställandet af bevillningsafgifterna för bränvinsförsäljning i minut, må bestämmas, att en särskild kommunalskatt skall erläggas med fyra skillingar kannan, efter det belopp, hvartill försäljningen af bränvin i minut antages att inom kommunen uppgå; varande denna afgift ungefärligen motsvarande två femtedelar af den skatt, som i Norrige är för enahanda ändamål bestämd.
För den händelse alt en sådan särskild beskattning å bränvinsförsäljning varder fastställd, anser Kongl. Majit följande stadganden, i ungefärlig öfverensstämmelse med Norriges lagstiftning, i afseende på afgiflens utgörande och de för ändamålet erforderliga kontroller, böra meddelas, nemligen I a) att Kongl. Majits befallningshafvande, såsom hittills, efter vederbörandes hörande, må bestämma det antal af bränvinsminuteringsslällen, sorn i stad eller på landet får ega rum, med Kongl. Majr.ts Nåd.
Proposition, N'.o 26.
39 iakttagande af ali Jen inskränkning i detta antal, som omständigheterna skäligen medgifva; b) att, derest en stad eller landtförsamling, a uttryckligen för sådant ändamål utlyst sockenstämma, öfverenskommer att inom staden eller församlingen någon minutförsäljning af bränvin icke må ega rum, vid en sådan öfverenskommelse må förblifva; cl att det i sådant afseende icke må vara något med gäslgifverij-hållning å landet förknippadt ovilkorligt åliggande att till salu hålla bränvin; d) ali, före medlet af Oktober månad hvarje år, magistraten i stad och socknenämnden å landet skall pröfva och bestämma, luiru stort belopp förtäringen af bränvin å de inom staden eller församlingen tillåtne minuteiings-slällen under följande året må antagas utgöra; börande, på grund häraf, ifrågavarande kommunalskatt, elter det belopp, hvartill afgiften blifvit fastställd, för årets hela försäljningsq vantum uträknas och å samtlige inom kommunen tillåtna nrinuteriingsställen lika fördelas, livar och en innehafvare af sådan minuteringsrält öppet lemnadt, att efter det löpande årets utgång näringen frånträda, derest han icke vill den bes lä inda skatten utgöra, i hvilket afseende beslutet angående skattens fördelning och belopp bör före medlet af November månad hvarje till bränvinsminutering inom kommunen berättigad del gifvas; och skulle det på magistraten eller socknenämnden ankomma, att, då någon, sedan berörde fördelning skett, afsäger sig minuteringsrättighet, densamma på annan för det påföljande året öfverlåta, derest icke förut varande sådana näringsidkare åtaga sig, alt äfven den derför belöpande skatt utgöra; e) att, vid tillämpning af hvad nästförestående moment innehåller, skall iakttagas, att för bränvinsminutering å landet, inom en half mil från stad, afgiften icke i något fall må bestämmas till ringare belopp, än som för hvarje af stadens minuteringsställen bestämdt är; f) att afgiften skall erläggas till hälften inom den i5 Januari och till andra hälften inom den i5 Juli hvarje år, som minuterings-rättiglieten innehafves; 40 Kongl. Maj:ts Md.
Proposition, 1V:o 26. -g) att, om afsägelse af sådan rättighet icke skett före November månads utgång, afgiften skall följande året utgöras; h) att hvar och en, som icke inom de i mom. litt. f. ornförmälde terminer erlägger afgiften, skall vara minuteringsrättigheten förlustig; i) att afgiften inom hvarje kommun användes till halfva beloppet för dess fattigvård och till återstående hälften för andra kommunala behof, företrädesvis för skolundervisningen och ungdomens danande i nyttiga slöjder.
Iiongl, Maj:t tillförser
Sig destoheldre, att hvad såluuda är vordet framstäldt såsom grunder för lagstiftningens ordnande, i afseende å minutförsäljningen af bränvin, skall hos Rikets Ständer vinna afseende, som den i Norrige hemtade erfarenhet af enahanda lagstiftning ådagalagt de mest tillfredsställande verkningar.
Det af förbemälda kommité afgifna underdåniga betänkande med särskilda förslag till förordning, angående tillverkning och omdistillering af bränvin, samt angående försäljning och transport af bränvin, äfvensom öfriga tillhörande handlingar, låter Kongl. Majit öfverlemna till vederbörande utskott, så snart ärendet varder af Rikets Ständer dit hänvisadt.
OSCA R. /.
Utdrag Kongl. Majlis Nåd.
Proposition, A’:o 26. 41 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-rddet å Stockholms Slott den g November i84y Närvarande: Hans Excellens Justitie-StatsminiStern Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena Herr Friherre Ihre, Stuls-råden: Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Waini, Friherre Gyllen gr anat, Faxe, Fåhreeus.
Departementschefen: a) Rikets Ständers, under den 26 Mars 1845, till Kongl. Majit aflåtna underdåniga skrifvelse, deruti *— — — — *— —- — 1— "**•
Rikets Ständer i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit *— — — — täcktes låta af sakkunnige män utarbeta ett förslag till författning, omfattande så väl nödiga reglementariska föreskrifter för 1 >rä n v i ris till verk n i ogen, som den grund för beskattningen å densamma, hvilken kunde anses innefatta den säkraste kontroll, och att Kongl. Majit derefter läcktes i ämnet afgifva nådig proposition till Rikets näStsammanträdande Ständer. b) En af Bondeståndet, genom dess talman, under den 3o April samma år, till Kongl. Majit ingifven underdånig skrifvelse, deruti — —- underdånighet anhållit, att Kongl. Majit — — — ■— — — — — täcktes uti nådig proposition till härnäst sammanträdande Rikets Ständer, framlägga ett förslag till författning, angående br-änvinstillverkningen, innehållande stadganden till hämmande af det öfverhandtagande omåttliga förtärandet af rusgifvande drycker samt förbud mot allt slags konstbränning, oell endast tillåtelse att tillverka bränvin med enkla redskap. — — —•
Prot. 1847 och 18*8. 1 Sami. 1 Afd. 6 Höft. 6 Kongl. MajUs Kati.
Proposition, K:o 26. c) Det underdåniga betänkande, med tillhörande förslag till förordningar, rörande tillverkning och försäljning af bränvin, seni under den 24 Augusti innevarande år lill Kongl. Maj:t inkommit från den kommitté, åt hvilken, med anledning af hvad sålunda blifvit af Rikets Ständer och Bondeståndet särskildt i underdånighet framstäldt, Kongl. Maj:t i nåder uppdragit att — — — utarbeta och till Kongl. Maj:t inkomma med för slag till förändrade stadganden om bränvinsbränningens utöfvande bär i riket, omfattande så väl nödiga reglernentai iska föreskrifter för brön vinstillverkningen, som de grunder för beskattningen å densamma, hvilka kunde anses innefatta den säkraste kontroll. — — — — — — — — d) En af åtskilliga invånare inom Sandhems och Darelorps församlingar af Skaraborgs län till Kongl. Majct ingifven skrift, innefattande underdånig anhållan, att Kongl. Maj:t, med hänsigt till det förderfliga inflytande, sorn en utvidgad rättighet till bran vinsbränning visat sig utöfva, så väl genom brott och lagöfverträdelser, som ock i anseende till deraf uppkommande, särdeles för rikets fattigare befolkning kännbar, dyrhet å födoämnen, måtte i nåder täckas uti ifrågavarande hänseende bestämma sådana föreskrifter, hvarigenom det öfverklagade onda, deraf rikets invånare lede eller liomrae alt lida, kunde i möjligaste måtto förhindras. — — — — — Departements-chefen yttrade i underdånighet: — — — — — Statsrådet Waern yttrade sig i allmänhet dela den åsigten, att brännvinstillverkningen borde beskattas så högt, som lämpligen ske kunde, för att lemna betydliga bidrag till fyllande af allmänna behof, i första rummet statens, men ock kommunens, enär jemväl den sednares i manga fall vållades just af bränvinets olyckliga och djupt inrotade missbruk.
Statsrådet trodde -ej den lid vara aflägsen, då det administratious-distrikt, som i Sverige kallas län, tillika måste betraktas såsom ett större kommunal-distrikt eller arrondissement af förenade smärre kommuner, för hvilken större kommunalkrets många behof voro till sin art gemensamma, såsom vissa delar af fångvård, undsättnings-åtgärder, fattigvård och arbets-inrättningar, jemte åtskilliga andra angelägenheter af ekonomisk natur, till hvilket allt «n gemensam kassa eller penningetillgång snart nog visade sig oumbärlig.
Bränvinsbeskattningen lämpade sig i flera delar till bidrag för sådant ändamål, Den kunde utan obillighet göras så hög, att staten vore beläte» Kongl. Majlis Nåd.- Proposition, N.o 2ff. med trefjerdedelar af inkomsten och kunde åt kommunen öfverlåta den öfriga fjerd ed elen-, hvarigenom tillika kunde vinnas fördelen af en mångsidig uppsigt oell kontroll på skattebeloppets behöriga utgående, och hvilken kontroll borde antagas blifva säkert verksam derigenom, att kommunens och dess delegares privat-intresse voro dervid fästade.
På denna väg trodde ock Statsrådet möjligheten böra sökas att närma sig elen enkla och rättvisa beskaltningsgrund, som ensam kunde ega utsigt till ett långvarigare bestånd, den nemligen, att skatten för all bränvinslillverkning utginge efter effektivt tillverkade kannelalct.
Då emedlertid Statsrådet alltförväl insåg de svårigheter, hvilka för tillfället framstodo mot inträdet på denna bana, ville
Statsrådet härmed blott hafva i underdånighet antydt, i hvad riktning han föreställde sig den rättvisaste beskaltningsgrnnden vara alt finna; men ansåg sig för det närvarande, och med afseende pä förhanden varande förhållanden, icke böra tillstyrka annat, än det förslag, föredragande Departements-ehefen framställt.
Statsrådet Friherre Stael von Holstein anförde: