Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfverensstämmelse med hvad uti 9:de punkten af Utlåtandet N:o 86, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens 5:te hufvud—titel, blifvit af Utskottet yttradt, har det ersättningsbelopp lör förlorade last- och arm-pennin q ar, som hittills, under benämning "ersättning till amiralitets-krigsmans-hassan", med 3,000 r:dr årligen ingått till Förvaltningen af sjöärendena samt anönings-staterna vid flottans stationer i Carlskrona, Stockholm och Götheborg, blifvit öfverflyttad! till det å nionde hufvud-titeln för Amiralitetskrigsmanskassan uppförda anslag. 3:o. I anledning af Kongl. Majrts till Rikets nu församlade Ständer afgifna nådiga förslag om anvisandet på Riksgäldskontoret af ett kreditiv eller anslag af 22,000 r:dr årligen till understöd för Arméns pensionskassa, har Herr Rosenblad, Bernhard, uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Utskottet remitterad motion, enär det, efter motionärens förmenande, vore ändamålsenligare att uppföra denna summa med någon tillökning såsom ett bestämdt anslag på Riksstaten, föreslagit, att Rikets Ständer på nionde hufvud—titeln för Arméns pensionskassa, utom hvad för densamma i närvarande Riksstat tunnes uppfördt och utom hvad Kongl. Maj:t nu äskat, såsom ersättning för hittills åtnjuten andel af vakans-, liggetids- och nådårs-besparingar, måtte uppföra ett årligt anslag af 30,000 r:dr att utgå från och med det är, då indelda arméns rätt att till lefverering in natura uppsäga densamma på löner anslagna hemmansräntor och kronotionde komme att upphöra och för dess lösen samina grunder blefve gällande, som för Kronans behållna räntor och tionde.
Då hvarken Kongl. Majit eller Direktionen för Arméns pensionskassa ansett dylikt anslag af behofvet påkalladt, afstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall å ifrågavarande motion.
Kommande Utskottet alt i anledning af förenämnde Kongl. Majits nådiga proposition afgifva serskildt utlåtande. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 90.
3 Allmänna Indragnings-sta ten. 4.0. Uti Kongl.
Majits nådiga proposition har blifvit föreslaget, att det vid föregående 3:ne riksdagar åt Professoren Doktor C. J.
Schlyter för lifgifvande af Sveriges gamla Lagar beviljade årliga anslag af 1,200 r:dr, deraf hälften utginge såsom arfvode och återstoden till ersättning för biträde och kostnader dervid, måtte för honom å allmänna indragningsstaten fortfarande uppföras, att intill nästa statsreglering utgå, under vilkor, att arbetet oafbrutet fortsattes och enahanda redogörelse för dess fortskridande, som hittills till vederbörande aflemnades.
Utskottet erkänner vigten och angelägenheten deraf, att utgifvandet af detta utmärkta och för vårt lagväsende så värderika arbete icke varder afbrutet, och får derföre tillstyrka, att berörde anslagssumma 1,200 r:dr måtte, på sätt Kongl. Majit i nåder äskat, fortfarande utgå, under den tid nu förestående statsreglering blifver gällande.
Men då Utskottet derjemte icke kunnat förbise, att statsverket, under de många år, sorn detta arbete fortgått, fått vidkännas icke obetydliga utgifter, har Utskottet trott sig jemväl ega grundad anledning hemställa, att Rikets Ständer ville i underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, det täcktes Kongl. Majit i nåder låta tillse, att förenämde arbetes fullbordande måtte påskyndas, så mycket ske kan. 5:o.
På det Sekreteraren A. M.
Strinnholm, hvilken, i enlighet med Rikets Ständers beslut, eger att, under den tid nuvarande stats-reglering är gällande, å allmänna indragningsstaten uppbära ett årligt anslag af 1,000 r:dr i och för utgifvande af “Svenska folkets historia från äldsta till närvarande lider”, måtte sättas i tillfälle att uteslutande egna tid och arbetsförmåga åt fortsättningen af detta förtjenstfulla arbete, har Kongl.
Majit begärt, att Rikets Ständer ville medgifva, att detta anslag än vidare intill nästa statsreglering finge utgåj och får Utskottet, som af det Kongl. Maj:ts nådiga proposition bilagde Stdtsråds-protokoll inhemtat, att fjerde bandet af ifrågavarande arbete, omfattande tidrymden från 1150 till 1319, jemte ett fullständigt sak-register öfver alla fyra banden, nu är ander tryckning, i öfverensstämmelse med den nådiga propositionen, hemställa, att Rikets Ständer måtte för den tid, hvilken nu förestående stats» 4 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 00. reglering kommer att omfatta, uppföra å allmänna indragnings-staten ett årligt anslag af 1,000 riksdaler, att användas till fortsatt understöd för ifrågavarande arbetes utgifvande. 6:o. Sedan'Kongl.
Vetenskaps-Akademien fästat Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att det vid sistl. riksdag å allmänna Indragningsstaten uppförda och till nämnde Akademis disposition ställda anslag, 800 Rdr Banko, till fortsatt understöd för anskaffande af teckningar af inhemska vexter till ett arbet' benämndt, Sveriges Flora, ram t till uppmuntran för utgifvande af teckningar utaf zoologiska föremål, ännu ytterligare beviljades för vinnande af närmare kännedom om de inhemska naturalstren, har Kongl. Majit, då Akademien tillika upplyst, att med dessa medel ej blott det förtjenstfulla och för Sverige hedrande arbetet ”Skandinaviens Fiskar” kunnat fortsättas och nya teckningar för detsamma anskaffas, utan äfven i vetenskapligt hänseende icke mindre vigliga originalmålningar af Svenska växter, synnerligast bland de såsom födoämnen gagneliga svamparne kunnat utföras, i nåder äskat, att berörda anslag måtte fortfarande och till enahanda belopp få utgå.
A denna nådiga framställning får Utskottet, med afseende å deri förekommande skäl, tillstyrka Rikets Ständers bifall. 7:o.
Ma:jt har jemväl, lili Dess nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof begärt, att, då Ramsjö kapellförsamling, tillhörande Ljusdahls pastorat i Gefleborgs län, hade behof af en serskild predikant, enär presterskapet i moderförsamlingen icke behörigen förmådde handhafva själavården inom kapellaget, som vore 5 mil aflägset lian moderkyrkan och någon banad väg emellan dessa ställen icke funnes eller kunde anläggas, men församlingen saknade förmåga att bereda honom en. för tarflig borgning erforderlig, aflöning, Rikets Ständer såsom bidrag dertill måtte anvisa en summa af 133 Rdr 16 sk. årligen under de första 15 åren efter predikantens anställande, samt 66
Rdr 32 sk. under derpå följande 15 år.
Af det den nådiga propositionen bilagde protokoll öfver Ecclesiastik-ärenden för den 13 November 1850 inhemtas, att förenämnde kapellförsamling, som består af blott 4 byar om tillsammans 2fg mantal, jemte 44 torp och nybyggen, med en folkmängd af 320 personer, utfäst sig att i årlig lön till predikanten erlägga 8 tunnor 4 kappar korn jemte dagsverken, matskott m. m., upptaget till ett sammanlagdt värde af 80 r:dr; att pastor i Ljus - Stals-Utskoltets Utlåtande, N:o 00. < 5 dabi förklarat, att, derest predikanten kornme att öfvertaga hela pastoralvården inom kapellförsamlingen, han vore villig att till honom afstå sina från kapellaget utgående löneförmåner, uppskattade i varde till 138 r:dr, samt att af pastors årliga bidrag till aflöning af komministern i Ljusdahl en tredjedel, eller 4 tunnor korn, ansetts böra den ifrågasatte kapellpredikanten tilläggas; hvarjemte blifvit föreslaget, att kronoskattehemmanet N:o 6 Ramsjö, om J mantal, skulle till boställe åt bemälde predikant inköpas*; uppgående samtlige desse löneförmåner, jemte den' påräknade årliga afkastningen af nvssberörde hemman, enligt en af Kammar-kollegium gjord uträkning, till 292 r:dr 26 sk. 4 rst.
Då det sålunda blifvit upplyst, att anställandet af en serskild predikant vid förenämndp kapellförsamling är af behofvet påkalladt, men de obetydliga löneförmåner, som blifvit föreslagna, icke kunna anses vara för en prestmans tarfliga utkomst tillräckliga, och det torde få antagas, att kapellboarne, såsom till största delen fattiga nybyggare, ännu under längre lid icke i vidsträcktare mån förmå bidraga till denne fjenstemans aflöning; får Utskottet tillstyrka att Rikets Ständer till Kongl. Majlis nådiga framställning måtte lemna bifall. 8:o.
Då, enligt Kongl.
Majlts och Rikets Ständers beslut, den serskilda ränta, som under benämning af Fahlu kungsgårdshjeIp utgjorts af vissa hemman inom Kopparbergs, Näsgårds och Säthers fögderier af Stora Kopparbergs län, numera blifvit, emot upphörande af derför medgifven lindring i bevillningen, afskafTad, har Kongl. Majit föreslagit, att de nuvarande Läns- och Fjerdingsman, samt Färjekarlar, Gästgifvare och nämndemän inom berörde län, hvilka, före upphörandet af ifrågavarande ränta, sina befattningar innehaft och af anslagen å samma utskyld varit i åtnjutande, malte, för den minskning i påräknade löneförmåner, som de genom meranämnde räntas försvinnande fått vidkännas, å Allmänna Indragningsstalen undfå motsvarande ersättning, hvilken ersättning likväl, med undantag endast för länsmännen, så vidt ifrågavarande anslag tagits i beräkning vid bestämmandet af den år 1841 dem beviljade lönelillökning, skulle komma att i mån af ersättningstagarnes afgång indragas, och har Kongl. Majit ansett, att denna ersättning, som efter markegång borde utgå, kunde för- slagsvis beräknas till 190 r:dr.
Till denna Kongl. Maj:ts nådiga framställning tillstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall. t 6 Stats-Utskattets Utlåtande, N:o 90. 9:o.
Då, i afseende å det på Allmänna Indragningsstaten uppförde anslag af lO.OOW r:dr årligen till expektans-arfvode» åt lönlöse officerare af enriéen, det förliållande inträffat, att, enär numera knappast någon officer, enligt de genom Kongl, brefvet den 23 Januari 1816 stadgade grunder, funnes berättigad att af sådant arfvode komma i åtnjutande, helst dertill erfordrades, att officer skall under 1813 och 1814 års krig hafva varit ochsedermera förblilvit lönlös, i följd hvaraf ock linder de sista åren dylikt arfvode icke blifvit disponeiadt, behållning uppkommit i den mån äldre innehafvare af ifrågavarande expektans-arfvoden afgått, oell hvilken behållning, enligt sednast afslutade Rikshufvudbok, eller för år 1848, uppgått till 2,558 rrdr 2 sk. 8 rst., har Kongl.
Majit, sorn ansett olämpligt, att oinförmälda, till förmån för arméen afsedda, tillgång fortfarande lemnades obegagnad och da, enligt Kongl. Maj:ts tanka, tjenstbarhelen biand arméens befäl verksammast befrämjades och bibehölles genom beredda tillfällen för dess medlemmar, att vid framskriden ålder kunna lemna rum för yngre och kraftfullare kamrater, föreslagit Rikpts Ständer, att ifrågavarande anslag, i den mån detsamma, genom, afgång bland innehafvarne af expektans-arfvoden, redan vore eller framdeles kunde blifva disponibelt, måtte, efter de grunder och med de belopp, som Kongl.
Majit kunde i nåder linna lämpligt bestämma, få användas till pensionsförhöjningar åt afskedstagande Olverste-löjtnanter, Majorer och Kaptener af arméen, utöfver de pensioner, som dem från Arméens pensionskassa tillkomme.
Utskottet har tagit Kongl. Majlis nådiga framställning i öfvervägande ; men anser, dels att med ifrågavarande anslagssumma 10,000 r:dr det åsyftade äpdamålet icke kan vinnas, helst begäret att slutligen ernå rätt till en dylik pensions-förhöjning, säkerligen skulle föranleda mången tjensteman att alltför länge fortsätta en tjenstgöring, hvars fordringar han på ålderdomen icke förmådde nöjaktigt uppfylla, dels ock att ett för visst bestämdt ändamål gifvet anslag icke bör, i den mån det härtill ej mera erfordras, kunna tagas uti anspråk att ofverl!) flas till något annat, hvars behöflighet är föremål för ny pröfning och om hvars uppnående ingen visshet finnes.
Af dessa skäl anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall till hvad Kongl. Majit sålunda föreslagit. 10:o.
Af den anledning, att Rikets sednast församlade Ständer tillerkänt Assessoren J. A. Törneman rättighet att, när hans göromål vid utredningen af förra Allmänna Magazinsfonden upphörde, å allmänna indragningsstaten åtnjuta expektaris-lön af 777 ridr motsvarande, utan förhöjning för spanmålen, den aflöning, som Törneman, hvilken vid f. d,.
Stals- Utskottets Utlåtande, N:o 90.
7 Allmänna Magazins-d i re k tinnens upplösning år 1824 var Kammarförvandt, sedermera, ef4er af Kammarrätten et hållet förordnande att vara Revisions-kommissarie uti det under bemälde Embetsverk ställda Revisions-kootoret för Allmänna Magazins-ärendenas utredning, i sådan egenskap åtnjutit, har Kongl. Maj:t föreslagit, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse härmed, jemväl matte medgifva, att Revisoren J. G. Nyström, hvilken vid förenämnde
Direktions upplösning vid verket innehade Kammarskrifvare-tjenst, men af Kammarrätten förordnades till Revisor i förenämnde Kontor med enahanda lön, som varit för Revisorerne i Magazins-direktionen bestämd, och dermed fortfor intilldess Kontoret upphörde, samt således i detta hänseende befunnit sig i enahanda förhållande, som Törneman, må, i stället för honom tillagdt expektans-arfvode såsom Kammarskrifvare, få åtnjuta den aflöning såsom Revisor, hvilken han innehade, då göromålen med Magazins-fondens utredning för honom upphörde, utgörande, utan spanmålsförhöjning, 497 r:dr 8 sk., och således uti berörde till Nyström nu utgående arfvode uppföras en tillökning af 270 r:dr 24 sk. banko.
Med afseende å de sålunda utredda förhållanden, tillstyrker Utskottet Rikets Ständer, att uti förenämnde till Revisoren Nyström för närvarande årligen utgående expektans-arfvode bevilja en tillökning af 270 r:dr 24 sk., att å allmänna indragningsstaten uppföras. liro.
Sedan uti serskilda till Kongl. Maj:t ingifna ansökningar Statskontorets ledamot för Magazins-ärendens föredragning, förste Hof-iritendenten Pehr Gustaf Welin samt t. f. Kamererare!) uti det under bemälde embetsverk lydande allmänna Magazinskontoret Jakob Fredrik Miillern och Bokhållaren i samma kontor Jonas Bille, den förstnämnde under åberopande jemväl deraf, att, enligt Kongl. Brefven den 29 November 1781, den 29 November 1815 och den 15 Januari 1819, f. d. Allmänna Magazins-direklionens ledamöter fått sig tillagde enahanda löne- och pensions-rätt med vederlikar inom Kongl. Majrts och Rikets Kollegier, underdånigst anhållit, alt, när de uppnått den för erhållande af pension å allmänna Indragnings-staten i allmänhet föreskrifna ålder, komma i åtnjutande af pensioner till enahanda belopp, som de vid deras förenämnda befattningar för närvarande i lön uppbära; så har Kongl. Maj:t, uti en till Rikets Ständer aflåten nådig proposition af den 15 November sistlidet år, yttrat, att af de vid ansökningarne fogade handlingar inhemta - 8 Slals-U(skottets Utlåtande, N:o 90. ries: att förste Hof-inlendenten Welin, sorn efter år 1804 vunnit inträde i statens tjenst, under den 25 Februari 1818 erhållit nådigt förordnande att vara ledamot af då varande Allmänna Magazins-direktionen, hvilken befattning han innehaft till April månad 1824, då han, såsom löijd af nämnde
Direktions upplösning, förflyttades på expektans-stat, blifvit, jemlikt Kongl.
Majrts nådiga beslut dets 31 December 1829, inkallad till tjenstgöring i Statskontoret såsom föredragande för magazinsärendena derstädes, hvarmed han ännu fortfore, emot åtnjutande af, från allmänna indragningsstaten utgående, aflöning till lika belopp, som Statskommissarierne i lön uppbära; hvarjemte Welin, enligt nådiga förordnanden den 14 Oktober 1830 och den 19 Januari 1842, under sarnmanlagdt fyra års tid, utan serskild ersättning, med Statskommissarierne deltagit uti handläggningen af alla öfriga hos Statskontoret förekommande göromål, äfvensom han, efter eget erbjudande, under den 15 Februari sistlidne år på enahanda sätt fått sig uppdraget att, när behofvet det påkallar, biträda med behandling af de Statskommissarierne tillhörande egentliga Statsverks-ärendena; att Miillcrn, som år 1807 inträdt på den civila tjenstemannabanan, alltifrån den 29 Mars 1811 varit ordinarie tjensteman i Statskontoret, hvarest han tjenstgjort dels såsom Kammarskrifvare och Kammarförvandt, dels såsom t. f. Kamrerare törst uti ett serskildt
Riksbokslutskontor och sedermera från den 30 Juni 1826 uti allmänna Magazinskontoret, i hvilken sistnämnde egenskap lia o åtnjutit och ännu åtnjuter lika lönevilkor med ordinarie Kamrerare i Statskontoret; samt att Hille, som blifvit år 1813 antagen till e. o. Kammarskrifvare och den 29 April 1819 befordrad till Bokhållare i allmänna Magazins-direktionen, från den 1 Juli 1826, då allmänna Magazins-ärendenas förvaltning ställdes under Statskontoret, oafbrutet tjenstgjort såsom Bokhållare i allmänna Magazinskontoret, emot åtnjutande af lön lill enahanda belopp, som för hans vederlikar i Statskontoret funnes bestämdt.
I betraktande af hvad sålunda förekommit och med föranledande af hvad Statskontoret uti afgifna serskilda utlåtanden anfört, har Kongl. Majit ansett
Sig böra öfverlemna detta ärende till Rikets Ständers pröfning, samt, då ifrågavarande embets- och tjenstemän i afseende å lönevilkor äro ställde i full jemlikhet med Statskontorets öfrige embets- och tjenstemän, vid hvilket förhållande den omständigheten, att, ehuru deras befattningar äro af fortfarande egenskap, löne-anslagen likväl icke varit å ordinarie stat uppförde, ej borde beröfva dem den pensionsrätt, som vederlikar inom verket åtnjuta, helst sådan förmån, i likartade fall, varit medgifven, tillika föreslå, det förste Hof-intendenten Welin, t. f. Karn - Stats-Utskoltets lill ålande, N:o 90. - 9 Kamreraren Miillern och Bokhållaren Bille måtte förklaras berättigade att, efter upphunnen pensions-ålder och under de i sådant afseende för civile embels- och tjenstemän i allmänhet stadgade vilkor, varda vid afskedstagande! uppförda å rikets allmänna indragningsstat lill pensioner, motsvarande den aflöning, de för närvarande i Statskontoret åtnjuta, eller Welin 1,752 r:dr, med tillökning efter riks-rnarkegång utöfver 7 r:dr tunnan för derunder beräknade 152 tunnor spanmål, Miillern 1.314 r:dr och Bille 876 ndr, med tillökning efter riks-markegångs-medelpris för derunder beräknade 76 tunnor spanmål.
Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande; och får, med afseende å de uti Kongl. Majlis nådiga proposition utredde förhållanden oell på tle skäl, Kongl.
Majit i nåder behaget anföra, tillstyrka, att Kongl. Majits ofvanberörda nådiga framställning må vinna Rikets Ständers bifall. 12:o. Jemte förmälan, hurusom Kongl. Majit, efter det Medicine Doktorn Johan Erik Nyblaus blifvit entledigad från den al honom innehafde läkarebefattning vid norra Korrektions-inrättningen i Stockholm och hos Kongl. Majit gjort ansökning om pension, med afseende å sökandens långvariga tjenstgöring i nämnde egenskap och uppnådda ålder af 65 år, funnit Sig böra årligen, utaf de å 2:dra Hufvudtitelo till extra utgifter anslagne medel, tillägga honom en gratifikation af 250 ridr. motsvarande det arfvode, han vid tjensten åtnjutit, har Kongl. Majit nu begärt Rikets Ständers medgifvande, att Doktor Nyblaus under sin återstående lifstid finge såsom pension från allmänna indragningsstaten årligen tillgodonjuta det nämnda arfvodets belopp 250 ridr.
Då några ömmande omständigheter icke förekommit, som kunna tala för bifall till den begärda förmånen, har Utskottet funnit sig böra afstyrka Kongl. Majits i berörde hänseende gjorda nådiga framställning. 13:o. Enär Kongl. Majit, vid beviljandet af chefens för Strömsholms stuteri, Öfversten m. m. G. Liljestolpes underdåniga ansökning, att, efter uppnådde 66 lefnadsår och sedan han uti nära 47 år varit anställd i statens tjenst, hvaraf 24 vid nämnde befattning, undfå afsked med pension, icke kunnat af stuteriets serskilda pensionsfond tillägga honom Bih. lill R.
Prof. 1S50 6? 1851. 4 Sami. 1 Afd. 32 Haft. 2 I 10 Stafs- i t skottets Ut låtande, N:o 90. högre pension än 500 ridr h:ko, loir Kongl. Majit, med afseende ä Ofverste Liljestolpes långvariga,' af ett rättskaffens och för det allmänna gagneligt embetsnit utmärkta, tjenstgöring, begärt, att ett lika stort belopp måtte, såsom tillökning uti denna pension, för honom å allmänna indragningsstaten anvisas.
På de skäl, som i Kongl. Majrts nådiga proposition blifvit anförda, tillstyrker Utskottet, att till årligt pei.sionsunderstöd för Ofverste G.
Liljestolpe å allmänna indragningsstaten må uppföras ett belopp af 500 r:dr. 14:o.
Sedan, uti en till Kongl. Majit ingifven och med underdånigt förord af Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-inrättningar beledsagad ansökning, Majoren Nils Johan Gjertz underdånigst anhållit, att, då han, som den 10 April 1839 blifvit förordnad, till Direktör och Kommendant vid Straff- och Arbets-inrättningen å Långholmen, men den sednare tiden, i anseende till sin sjuklighet, fått från utöfningen af samma befattning åtnjuta ledighet, numera, efter hvad läkare intygat, vore till helsan så försvagad, att förhoppning icke funnes, det han skulle återfå förmåga att nämnde befattning återtaga och fortfarande bestrida, Kongl. Majit, ehuru Gjertz, såsom född den 3 November^ 1794, icke uppnått 65 års ålder, likväl, med afseende å hans sjuklighetstillstånd och obemedlade ställning samt i öfrigt förekommande omständigheter, i nåder täcktes vidtaga åtgärd till bans förflyttande på indragningsstat med den pension af 1,000 r:dr, som åt föreståndaren vid ifrågavarande inrättning blifvit anslagen; så har Kongl. Majit i betraktande deraf, att Major Gjertz, hvilken i nära 12 år innehaft omförmälde Direktörs- och Komrnendantsbeslällning, eller längre tid, än som i detta fall, enligt Kongl. Brefvet den 24 Maj 1841, erfordrades för öfverflyttniug till pensions erhållande å allmänna Indragningsstaten, men deremot icke uppnått den i samma Kongl. Bref för sådant öfverflyttande stadgade ålder, efter hvad upplyst vore, berömligen förvaltat meranämnde ansvarsfulla och besvärliga befattning, samt uti Gjertz's helsotillstånd, enligt läkarens intygande, icke kunde förväntas sådan förbättring, att han blefve återställd till förmågan att behörigen förestå en fängelseinrättning af det omfång och inflytande, som den ifrågavarande, uti nådig skrifvelse till Stats-utskottet af den 27 sistlidne Januari, behagat föreslå, att Majoren Nils Johan Gjertz måtte, vid afskedstagande! från omförmälde Direktörs- och Kommendants-beställning, få på allmänna indragningsstaten uppföras till åtnjutande af ett emot lönen svarande årligt pensionsbelopp af 1,000 r?dr banko. Stats-Utskottets Utlåtande, Ko 90. 1 f
Med afseende å vigten deraf, att personerne icke qvarstå i sina befattningar, då ålder, helsa och krafter neka dem uppfylla sina tjenste-åligganden och då det lärer få antagas, att Fängelsedirektören, Majoren Gjertz numera är urståndsatt att, med den kraft och ihärdighet, som erfordras och han förut städse ådagalagt, vidare utöfva denna maktpåliggande, med mycken ansträngning förenade, tjenst, finnér Utskottet sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bifalla, att Majoren Gjertz, vid afskedstagande!, å allmänna indragningsstaten uppföres till erhållande af en årlig pension af 1,000 rrdr, att utgå från och med månaden näst elter den, då afskedet beviljas. 15:o. Sedan Kongl. Majit, uppå Kongl.
Vetenskaps-akademiens underdåniga hemställan, under den 3 Juli 1849 bifallit, att i stället för den vid nämnde akademi förutvarande teknologiska institutionen, tvänue nya institutioner, en i fysik och en i kemi, derstädes finge inrättas, och akademien, jemte anmälan, att behöfliga arfvoden åt de till förenämnde nya tjensters bestridande förordnade personer hittills endast genom tillfällig anordning kunnat anskaffas, enär akademiens teknolog, Professoren Gustaf Erik Pasch, hvilken sedan år 1823 innehaft sin befattning, icke utan ersättning kunde afträda sin lön, uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:ts nådiga bepröfvande öfverlemna!, huruvida icke, då akademien saknade serskilda pensionsmedel, Kongl.