Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af väckt fråga om införandet af en förändrad ordning för öpnandet af srrifteliga anbud, som vid Auctioner, till vekställande af upphandlingar för Kronans räkning, ingifvas under försegling, hafva Riksens Ständer inhemtat, att, vid sådane Auctioner, den ordning stundom egt rum, att förseglade skrifteliga aabud först efter Auctionens slut blifvit öpnade, och sålunda den ytterligare täflan uteblifvit, hvilken kunnat uppstå, i händelse de skrifteliga anbuden varit af de närvarande Speculanterne till beskaffenheten kände; Och som detta förfarande synes motverka det med förrberörde upphandlings-sätt afsedda ändamål, att genom prisens nedsättande till möjligen lägsta belopp befordra Kronans fördel, få hos E. K. M. Riksens Ständer i sådant afseende underdånigst anhålla, att förordnas måtte, det vid publika Upphandlings- och Entreprepade-Auctioner, som hädanefter varda anstälde, 538 Underdåniga Skrif feiser. rnundteliga inbud först skola emdttagas, och, sedan desse upphört, förseglingen å de skrifteliga anbuden upabrytas, samt innehållet meddelas tillstädesvarande Speculanter; hvarefter, i händelse något af sistnämnde anbud finnes understiga det lägsta mundteliga, uppropet bör fortsättas och, så vida ytterligare underbud inträffar, det minsta af dem blifva gällande och med klubbslag bekräftas» men, i annat fall, rättigheten till lefveransens fullgörande tiilslås den, som förut mundteligen eiler tkrifteligen, uppgifvit det lindrigaste priset.
Jfto. 30,2».
Uppl. o. godkänd hos Ridd., o. Ad. d. 25 Sept. 1823..
Preste-Ståndet d. 27 — — Borgare-Ståndet d. 27 — -— Bonde-Ståndet d. 30 — -— Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande cnslag till inköp af Instrumenter för Astionomiska Observatorium i Stocky holm. S. A. K.
Sorn, enligt meddelad uppgift, vid det under Kongl.
Wetenskaps-Academiens inseende stalde Astronomiska Observatorium i Stockholm, ett Underdåniga Skrifve!ser. 539 antal Instrumenter erfordras, sorn för närvarande skola kunna erhållas till en förut okänd godhet, men till hvilkas inköpande Academien saknar tillgång; altså och med afseende å angelägenheten deraf, att Astronomiska Wetenskapens förkofran och framsteg i Fäderneslandet ej måtte hindras af brist på de för samma Wetenskap hödiga.
Instrumenter, hafva Riksens Ständer funnit för godt, att af Stats-medlen bevilja, till detta behof, 5000 R:dr Banco, att i Tre år, med en tredjedel hvartdera året, utgå; hvilket beslut Riksens Ständer få hos E. K.
M. i underdånighet an*> mäla; Och Riksens Ständer framhärda etc.
N:o 303* Uppl» o» godk» hos Ridd. o. Ad. d» 35 Sept. 1823» Preste-iStåndet. d. 27 «_ — Borgare-Ståndet, d. 27 _ — Bonde-Ståndet» d. 30 -— — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Wadstena Klosterkyrkas Öfverlåtande åt Stads- och Lands-Församlingarne derstädes» S. A K.
Sedan, i anledning af Wadstena Stads- och S:t Pehrs dermed förenade Lands-Församlingars underdåniga ansökning, att Wadstena så kallade 54° Underdåniga Skrivelser.
Klosterkyrka måtte till dem öfverlåtassamt att den Summa omkring 5000 R:dr Eanco, som, vid en å samma Kyrka verkstäld reparation, öfverblifva på de, genom försäljning af Kyrkans fordna Koppartak, till Stats-Werket influtne medel, kunde varda till bemälde Församlingar utbetald, emot det att Församlingarne förbundo sig oell efterkommande, att Kyrkan i fullkomligt stånd sätta samt framgent sorgfälligt vårda och underhålla, Riksens Ständer uti underdånig Skrifvelse af den 9 Maji 1818 förklarat, det de väl funnit, att Statens åliggande att, framdeles, så väl som dittills, vårda och vidmagthåila Wadstena Klosterkyrka, lämpeligen och med minsta tunga för Stats-Werket kunde uppfyllas derigenom, att, på sätt och med de vilkor K. M., genom Nådig Resolution den 10 December 1817, föreskrifvit, Kyrkan af ofvannämnde Församling gar begagnades, samt Stats-Werket x ett för ålit utbetalde den äskade summan, men tillika, på anförde skäl, ansett ett ordentligt Contract, om hvad Församlingarne i förrberörde måtto åtagit sig, böra med dem upprättas, hvilket Contract likväl skulle hafva vunnit E. K.
M:ts Nådiga stadfästelse, innan Riksens Ständer kunde någon åtgärd i ämnet vidtaga; så har Riksdags-Fullmägtigen för Wadstena Stad, -P. U. Huldberg, hos Riksens Ständer, med åberopande af deras omförmäldte beslut, framfört Wadstena Stads- och Fands-Församlingars önskan, att ett Contract på förut uppgifne vilkor nu måtte uppgöras, i följd hvaraf Församlingarne, efter det Klosterkyrkan blifvit till dem upplåten, ej allenast, såsom understöd för Kyrkans reparation, finge af Staten TJnderddni^a SkrifVe/ser.’ 541 uppbara återstoden å försäljnings-summan för etet fordna Koppartaket å Kyrkan, till ett belopp af omkring 5000 R:dr, utan äfven, jemte åtnjutande af särskilde i lika ändamål före detta beviljade eller nu ytterligare förbehållné förmåner, kunde få tillåtelse att vid oftanämnde Kyrka, i stället för en ny Torn-byggnad, hvilken skulle blifva altför kostsam, uppföra en Klockstapel»
Detta hafva Riksens Ständer uti öfvervägande tagit; Och sorn Riksens Ständer vid sednaste Riksdag i ämnet yttrat, att förr än ett ordentligt Contract, hvarigenom Wadstena Stadsoch Lands-Församlingar åtogo sig Klosterkyrkans försättande i fullkomligt skick och framtida underhållande, blifvit upprättadt och af K. M.
I Nåder gilladt, något
Stats-anslag i sådant afseende desto mindre kunde beviljas, som det på antagligheten af Contracts-vilkoren berodde, huruvida den äskade summan måtte anslås; Altså och då Riksens Ständer icke ingått uti något bestämmande af de vilkor, som för ändamålet kunde finnas nödige, anse Riksens Ständer det på Församlingarne ankomma, att ifrågavarande Contract, i enlighet med Riksens Ständers beslut, föreslå, samt i behörig ordning till E. K. M:ts Nådiga pröfning och fastställelse öfverlemna; hvarjemte och enär uti Kongl. Resolutionen om Klosterkyrkans öfverlåtande till Församlingarne, af den 10 December 1817, någon Tornbyggnad å samma Kyrka icke är vorden bestämdt föreskrifven, Riksens
Ständer trott sig böra i underdånighet tillstyrka Nådigt bifall till Församlingar - 54* Underdåniga Skrifvelser. res anhållan att, i stället för Torn, en Klockstapel matte få uppföras.
Beträffande åter den yrkade utbetalningen af omkring 5000 Rrdr; så, emedan Kyrkan varit och ännu är en Statens tillhörighet, hafva Riksens Ständer väl funnit denna utbetalning icke kunna fordras, på andra vilkor, än som i uppgifven ordning utfästas och godkännas; Men, på det något hinder för verkställigheten icke må uppstå derföre, att medel ej blifvit anslagne, få Riksens Ständer till E. K. M. i underdånighet öfverlemna, att, sedan ett sådant Contract, som ofvan förmäldt är, blifvit upprättadt Och af E. K. M. gilladt, i Nåder anvisa merberörde summa å den tillgång, öfverskotten på Stats-Werkets inkomster kunna medgifva.
O. godk. hos Ridd. o.
Ad. d. 25 Sept. 1823.
Preste-Siåndet d- 27 —•
Borgare*Ståndet d. 27 — •—• Bonde-Ståndet d, 30 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, om åtskilliga nya Post-Contoirs inrättande vi. m, S. A. K. H os Riksens Ständer hafva åtskilliga framställningar blifvit gjorde om inrättande af nya Post - TJndérdäniga
Skrif velter. 543 Contoir: vid Alltorps Gästgifvaregåid, belägen i Norra Dahlsland af Elfsborgs Län: pä ostra kusten af Öland: på Gottland, der någon Post* Station, utom den i Wisby, för närvarande icke finnes; samt i Fryksände Socken och vid Arvika Köping i Carlstads Län; hvarjemte särskild fråga är vorden väckt deron, att den Frimarknad, sorn årligen hålles på den så kallade Sågmoen, föga öfver mil från nirrmde Köping, måtte till sjelfva Köpingen varda förflyttad, samt att samma Köping kunde förklaras berättigad, att hålla en ytterligare Frimarknad den i Februalii hvarje år.
Med anmälan af hvad sålunda framstäldt blifvit, få Riksens Ständer, sorn sakna den närmare kännedom af alla locala omständigheter,, hvilken erfordras för bedömandet af behofvet och lämpeligaste sättet för inrättningen af Postgång å förenämnde ställen, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det en noggrann undersökning måtte varda i Nåder anbefilld, till utrönande, huruvida de uppgifna Post-Stationerne äro för ändamålet tjenlige-, samt att E- K.
M. täcktes, sedan vederbörande uti ämnet hörde blifvit, deröfver i Nåder meddela det beslut, hvartill omstäodigheterne kunna föranleda.
Beträffande åter frågan om den vid Sågmoen hittills haline marknads flyttning till Arvika Köping; så hafva Riksens Ständer trott sig böra i underdånighet tillstyrka vidtagandet af en sådan åtgärd, såsom fördelaktig både för Köpingens innevånare och för den omgif,vande orten; hvaremot och i händelse E. K.
M. skulle finna för godt i Nåder tillåta, det en ytter - 544 Underdåniga Skrifvelser) ligare marknad ml i meranämnde Köping hållas,' Riksens Ständer anse tiden dertill ej böra, på sätt föresiagei blifvit, bestämmas i Februarii månad, enär en större och mera långvarig marknad i samma månad hålles uti Carlstad.
N:o 5205.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 2 5 Sept. 1823!
Preste-Ståndet d. 27 — — Borgare-Ståndet d. 27 —• —•
Bonde-Ståndet d. 30 — — Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, i anledning af Kongl. May.ts Nådiga Remiss, rörande nedsättning i Arrendet för Hogsta och Lunda Hemman.
S. A. K. n v-senom Remiss af den ai sistl.
Junii, har E; K. M. till Riksens Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemna; f, d. Hof-Fouriren J.
Karlbergs och aflidne Lieutenanten Watz’s Enka, Maria Watz’s, hvar fqr sig, gjorda underd. ansökningar om nedsättning i de Arrenden, som af den förre erlägges för Högsta och Norrby Krono-Hemxnan i Eofö Socken och Färentuna Härad af Stock - tfnderdåniga Skrifvelserl 545 Stockholms Läni samt af den sednare åter utgöres för Krono-Hemtnanet Luqda, äfvenledes beläget uti berörde Socken och Härad; öfver hvilka ansökningar, sedan Krono-Fogden i orten hörd blifvit, E. K.
M:ts Befallningshafvande uti förenämnde
Eän samt E. K.
M;ts och Rikets Kammar-Collegium med underd. utlåtande inkommit.
Af handlingarne i målet hafva Riksens Ständer inhemtat: att för Högsta och Larnbarud, 3 mantal, innehållande 40 Tunne- agf Kappland areal åker till hvarje årgång, eller, efter beräkning af § Tunna på Tunnlandet, 30 Tunnor, 22 kp:r årligt utsäde, erläggas, enligt Arreride-Contract af den 26 September 1815, i sammanräknade Arrende 139 T:r 17kp:r Spannemål, samt i Dränge-Spannemål, Kronotionde, Dagsverken och Kronoskjutser omkring 18 T:r eller tillsammans 137 T:r i7-| kp:r, och således öfver y.te kornet af utsädet, hvilket Arrende-belopp, enär åkerjorden skall vara klen samt äng och betesmark endast hjelpelige^ Krono-Fogden ansett böra nedsättas till 3J korn af ofvan beräknade utsäde eller till 107 T:r 13 kp:r årligen, och således 32 T:r 4-| kp:r under hvad hittills i sådant afseende blifvit betaldt: alt beträffande deremot Krono-Hemmanet Fforrby, 1 •* mantal, med 34 T:r g| kp:rs areal samt 25 T:r 2 3y| kp:rs årligt utsäde, Krono-Fogden förmält sig icke kunna tillstyrka nedsättning i det årliga Arrendet för samma Hemman, 8a Tunnor Spannemål, emedan detta Arrende endast uppginge till något öfver 3telje kornet af utsädét samt HemSihang till Riks-St, Fröt. loide Sami. 1823. 3 5 546 JJndtrduniga Skrifvdseri manets egor och jordmån vore af god beskaffenhet; samt att Lunda Hemman, i mantal, för hvilket, enligt Arrende-Contract af den 56 September 1815. 81 T:r 16 kp:r Spannemål, hälften Råg och hälften korn, i årligt Arrende samt dessutom Kronotionde, Dränge-Spannemål, Dags>i verken och Kronoskjutser, svarande emot omkring 5 T:r, 25 kp:r, eller tillsammans 87 T:r g k pr, betalas till Kronan, innefattar 19 Tunnkappland åker, som årligen besådd med 14 T:r 35g kp:r, skulle, efter beräkning till 7:de kornet, gifva i afkastning 103 T:r, 1 kp:r, hvaraf, sedan förenämnde utgifter, jemte utsädet för påföljande året, afgålt, en återstod af blott i§ Tunna blefve att använda till föda för folk och dragare, tjenstefolks löner, bevillningar, Clereciets rättigheter m. m., vid hvilket förhållande och då Hemmanet, atom ganska ringa och klen äng och betesmark, ej skall ega andra förmåner, än en trädgård, Krono-Fogden föreslagit, att Arrendet, i likhet med hvad private emellan vanligen betalas, eller omkring andra kornet för Skatte,
och tredje kornet för Frälse och Säteri, beräknadt till 35 korn af utsädet, måtte nedsättas till 51 T:r, kp:r Spannemål.
Vid öfvervägande häraf samt af hvad handlingarne i öfrigt innehålla, hafva Riksens Ständer funnit det vara ådagalagdt, att det, år 1815, för Hemmanen Högsta och Lambarud samt Lunda utfäste Arrende är vida högre , än som med Arrendatorernes bestånd möjligen kan utgöras j och ehuru Kronan har en ostridig rätt, att detta Arrende utfordra, likväl och då begagnandet af en sådan rättighet ej allenast skulle störta tref - Underdåniga Skrifvelser. 547 ne och arbetssarnme Arrendatorer uti ett oundvikeligt obestånd, utan äfven troligen föranleda dertill, att Hemmanen måste på Auction utbjudas till nytt Arrende, som betydligen understege hvad nu kan erhållas, hafva Riksens Ständer velat medgifva den föreslagne nedsättningen i Arrendet för Hemmanen Högsta och Larn barud med 32 T:r 4| kp:r, och för Lunda Hemman med 30 T:r årligen, dock endast till nästa Riksdag, då af sig företeende förhållanden närmare torde utredas, huruvida ifrågavarande Arrende till de i Contracten utfäste belopp utkräfvas kan.
Detta beslut få Riksens Ständer, till svar å E. K. M:ts Nådiga Remiss, i underd. meddela; och Riksens Ständer framhärda etc.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 25 Sept. 1823- Preste-Ståndet d. 27 — — Borgare-Ståndet d. 27 — — Bonde-Ståndet d. 30 —• -—•
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande grunderne för organisationen af Rikets Landt- ech Sjöförsvar, S. A. K.
I anledning af väckt fråga om nödvändigheten deraf, att Rikets stridskrafter varda använde, på 543 Underdåniga Sfaifvelsert det för Landet mest gagneliga och tillika minsf betungande sätt, hafva Riksens Ständer, som anse
Rikets oeconomiska stallning icke medgifva någon tillökning, utan fastheldre påkalla, under freden, minskning uti Statsbidragnn , hos E. 3L M. velat i underd. anhålla, att E. K. M. täcktes sa organisera Rikets Landt- och Sjö-försvar, att derigenom, under minsta möjliga uppoffring, från Nationens sida, i fredstid, ett kraftfullt motstånd måtte beredas, i händelse af ett fiendtligt anfall; hvarjemte och då Sveriges trygghet'numera, dels genom redan vidtagne försvars-anstalter och dels genom föreningen med Norrige, blifvit väsendtligen försäkrad, samt ett kraftigt understöd, i händelse af krig, åt Riket beredf, Riksens Stän-< der få yttra den underdåniga önskan, att, vid Armééns organisation, E. K, M. måtte vara öf« vertygad derom, alt Svenska Folket, för fattigt, att täfla med rikare Nationer i underhållandet af en stor stående Armée, vill och skall, genom en allmän beväpning, bidraga till försvaret af sina Landamären, samt att, vid Flottans organisation,'
E- K- M. täcktes taga i Nådigt betraktande de fördelar, våra kuster erbjuda, så i afseende på mindre fartygs hastiga uppbyggande, som på deras bemannande med sjövandt Folk; Och Rik-j sens Ständer hysa den öfvertygelse, att deras underd. framställning i detta ämne skall med Nådigt välbehag anses af en Konung, som Sjelf bäst och säkrast kan bedöma medlen, att så ordna Rikets stridskrafter, att de på en gång bidraga till Landets försvar och Folkets trefnad.
TJnåerdaniga Skrifvelse?1 549 N:o s?07.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 25 Sept. 1823.
Preste-Ståndet d. 27 —.
— Borgare-Ståndet d. 27 — — Bonde-Ståndet d. 30 ■— — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Mafts Nådiga Bref’ rörande föreslagen försäljning till Skatte af Kungsgårdar och Officers-boställen. S. A. K. Sedan Riksens Ständer, under den 11 Junii 1818, med öfverlemnande af ett till dem afgifvet Förslag, om försäljning, under Skattemannar ratt, af Kungsgårdar och Officers-bostallen, hvil-' ket Förslag Riksens Ständer ansågo förtjena synnerlig uppmärksamhet, tillika framställt den underdåniga önskan, att E. K. M. täcktes, till utrönande, huruvida de fördelar, som genom en sådan försäljning vöre att förvänta, möjligen kunde uppvägas af någre dervid mötande betänkligheter, från vederbörande i Nåder infordra alla nödiga upplysningar, på det Riksens Ständer, vid deras näst inträffande sammanträde, måtte komma i tillfälle, att berörde Förslag till närmare öfvervägande upptaga, så har E. K. M., uti Nådig Skrifvelse af den 18 nästlidne Januarii, så väl meddelat, E. K.
Mus och Rikets Krigs- och Kammar-Collegiers underdåniga Utlåtande i ämnet, sorn äfven tillkännagifva, dels 55° Underdånigt!
Skrifvelse*. att E. K. M., för
Dess del, ansett några förändrade omständigheter och förhållanden , efter 1810 års Riksmöte, icke hafva inträffat, som kunde föranleda till ändring uti det, enligt Kongl, Brefvet den st Maji samma år, fattade Beslut, att icke för alltid Kungs* och Kungs-Ladugårdar från Kronan afsöndra, dels ock att E. K. M., med den rätt, 80 §. Regerings-Formen Konungen tillägger, icke funne skäl att bifalla, det Of* ficers*bostäI len jemväl skulle, på sätt föreslaget blifvit, till Skatte försäljas.
Uti orriförrnäldte Utlåtande hafva Krigsoch Kammar-Collegierne erinrat: att, om den föreslagna Skatie-försäljningen af Kungsgårdar och Officers-boställen ginge i verkställighet, bor.' de på lika sätt förfaras, i afseende på det vida större antalet af Academier, Domkyrkor och Hospitalet jemte andra fromma Stiftelser för» ländte gods, som äfvenledes af Arrendatorer 'på vissa år innehafvas; men hvilket förfärande skulle ej allenast rubba dessa Inrättningars på Arrende-inkorosterne grundade bestånd, utan äfven kränka deras, lika med hvarje Svensk medborgares, i lag förvarade egande* och fria dispositions-rätt af Hemmanen: att Kungsgårdarne från början varit anslågne till Kongl. Hof-hållningens behof och alltid ansetts böra förblifva under Kronans fria disposition, emedan en, efter tidernes förändrade skick, afpassad ränta af dem kunde erhållas: att innehafvarne af Ofircers*bostalien kunde af en sådan besittning, i jemnförelse mot andra Löntagare, påräkna en säker och varaktig inkomst, deraf de, i händelse boställena försåldes till Skatte, skulle, förr eller Underdåniga Skrivelser, 551 sednare, komma i saknad: att, om ifrågavarande Hemman till någon del varit af Arrendatorer eller Boställs-lnnehafvaré mindre väl brukade, sådant likväl icke, efter hvad i förslaget vore yrkadt, borde föranleda dertill, att
Kronan skulle afhända sig egande-rätten till jorden, enär vanhäfd thy förutan kunde förekomraas: att bevis saknades för den af förslagets författare framstälde uppgift, dels att Kungsgårdar och boställen, genom Arrendatorer förvaltade, skulle gifva mindre afkastning, än som vöre att förvänta, i fall de af Äboer under egande-rätt innehades, dels ock att förra tiders Jordbrukare i allmänhet genom sina Hemmans bättre skötsel , skulle deraf hemtat bättre skördar och större Ladugårds-afkastning, än som af sednare Innehafvare kunnat åstadkommas: att tvertom, enligt erfarenhetens bestyrkande, ehuru en säker och ständig besittning uppmuntrar den idoge
Jordbrukaren att använda sin tid och sitt arbete på Hemmanets förbättring, likväl, der Aboens behof på annat sätt kunnat fyllas, nyttiga odlings» företag ofta försummats, men deremot en sådan omtanka i sednare tider hos flere Arrendatorer skall blifvit förspord: att, emot hvad i förslaget blifvit anmärkt, några för landets odling och productionen menliga följder af Reductionen och Indelnings-Verket icke kunnat uppkomma, emedan Reductionen ej sträckte sig till Landets Skatte- eller sjelfegande Hemmans-Äboer, utan till dem, som, på den Skattdragande Allmogens bekostnad, och under hvarjehanda, friheter, olagligen åtkommit åtskilliga Kronans gods och Hemman, samt genom Indelnings-Verket '55J Underdåniga Skrifvtlstrl åter Rikets Militaire-styrka, som förut beroddé på Utskrifningar, blef stäld på en säker och min-, dre tryckande fot; men att, oafsedt det förhållande, att icke alla till Kronan indragne gods eller på Militien indeldte Hemman under Kronans egande- och diäpositions-rätr, ännu qvarstå,’ Krono-Hemrnans-Aboers besittningsrätt, genom sednare tiders författningar är mera tryggad, än den fordom var; samt att för öfrigt deo omständighet, att utförsel af Spannémål och Victualievaror på utrikes orter i äldre tider egt rum, härrörde så väl deraf, att flere sädesrika Provin-i ser genom freds-siutet i Nystad blifvit af Sverige afträdde, som af en genom Brännvins-Con-f sumtionen ökad åtgång af säd, hvilket allt oaktadt .Landet likväl kunnat i ymnigare år icke allenast fylla sine behof, med egen production,' utan ock någon gång afsätta ett öfverskott på u£^ rikes ort; Och hafva Collegierne, som ansett sålunda vara ådagalagdt, att Svenska Jordbruket vunnit förkofran, förklarat sig desto mindre kurn} ' O * na den föreslagna skatte-försäljningen af Kungsgårdar och Officers-boställen i underdånighet tillstyrka, som dermed ej annat skulle vinnas, än att desse Egendomar komme i visse förmögnare Personers händer, då deremot det i projectet uppgifna ändamålet, jordens fördelning i mindre lotter, helt och hållet blefve förfeladt.
Ständers åsigter af detta ämne instämma fullkomligt med hvad Krigs- och Karnraar-Collegierne uti ofvariberörde Utlåtande anfort; Och som E. K. M., pi grund af samma Utlåtande hvarken ansett några omständigheter och förhållanden hafva inträffat, som kunde föranled^ Underdåniga Skrifvelserl 553 till ändring i beslutet af den 21 Maji 1810, att Kungs- och Kungs-Ladugårdar icke för alltid rni från Kronan afsöndras, eller pröfvat skäligt i Nåder medgifva den tillika projecterade Skatte» försäljningen af Officers-boställen; altså och enär frågavarande förslag dessutom, i Riksens Ständers tanka, är nästan overkställbar^ i en tid, då allmänna penninge-förlägenheten nog kraftigt motverkar all liflighet i mindre betydliga tränsactioner enskilde personer emellan, hafva Riksens Ständer, med jemväl hemtadt stöd af 80 §. i Regerings-Formen, funnit någon ytterligare åtgärd härutinnan, å deras sida, för närvarande icke ega rum; Hvilket Riksens.
Ständer, till svar E E. K.
M;ts Nådiga Skrifvelse i ämnet, få underdånigst meddela.
Ständer framhärda etc. 554 Underdånigt!
N:o 208- Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 25 Sept. 1823.
Preste-Ståndet d. 27 — — Borgare-Ståndet d. 27 — — Bonde-Ståndet d. 30 —■ — Riksens Ständers underd.
May.ts Kådiga Remiss uppå.
Här ads skrif varén Rydings underd. ansökning om utbekommande a f innehållen Mantalsskrifnings- Provision. S. A. K.
Sadan, i anledning af Häradsskrlfvaren i Wäne- Bjerke- Flundra- Ahle och Wädtle Häraders Fögderi af Elfsborgs Fän, Joli.
Rydings underdåniga klagan deröfver, att icke allenast E. K.
Mus och Rikets Stats-Contoir, uppå Landshöfdinge-Embetets i förenämnde
Fän requisition om användande af hvad å Mantals-skrifningsprovisionen, från och med år 1810 till och med 1815, enligt Författningarne, blifvit innehållet, uti Skrifvelse till Fandshöfdingen den 30 Junii 1819, utlåtit sig, det den återstående provisionen, hvilken för Ryding belupit till 40 R:dr 43 sk. 6 x:st.
Banco, icke kunde utbetalas på den grund, att requisition derå ej inkommit inom den i Kongl. Kungörelsen den 9 December 1812 bestämde prsescriptions-tid, utan äfven att dt n likaledes innehållne provisionen för åren ibi6 och 1817 till ett belopp af 29 R:dr 30 Underdåniga Skrifvelser. 5SS sk! ar vorden i 1818 års Landsbok afförd, E. K, M., efter det vederbörande hörde blifvit, genom Nådig Resolution den 19 December 18-2», förklarat, dels att Stats-Contoiret rätteligen förfarit, i afseende på den innestående Mantals-skrifnings-provisionen från och med år 1810 till och med 1815, men att Ryding egde, att vid nästpåföljande
Riksdag med förnyad underd ansökning i detta ämne inkomma, hvarefter E. K.
M. ville öfverlemna till Riksens Ständers pröfning, huruvida, till godtgörande af sistnämnde Provisions-belopp, något särskildt anslag beviljas kunde, dels ock att E. K. M. funnit Rydings yrkande att utbekomma återstående Mantals-skrifdings-provisionen, för åren 18» 6 och 1817, icke kunna till omedelbar
Nådig pröfning upptagas-; så har Ryding numera, uti ingifven skrift, i underdånighet anhållit, att den, från och med åc 1810 till och med 1817, innestående Manlalsskrifnings-provision, med ert summa af 70 R:dr a5 sk. 6 r:st. måtte varda till honom utbetald; hvilken underd. ansökning, jemte dervid fogade handlingar E. K. M., genom Remiss af den 16 sisth April till Riksens St.
Stats-Utskotts åtgärd i Nåder öfverlemnat.