Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad åter den omständighet angår, hvarå Motionairen synes fästa större vigt, eller alt de äskade Resolutionerna skulle bidraga till principfrågors utredande i befordringsmål, vågar Utskottet så mycket mindre dela Motionairens förhoppning i delta afseende, som det tror sig härvid icke utan skäl böra befara den följd, att sådana för tillfället gifna förklaringar skulle, i Författningarnas närvarande obestämda skick, endast leda tili ökad ovisshet; och kan derföre Utskottet ej annat än anse sin ofvanföre tillstyrkta fullständigare åtgärd till dessa bristers afhjelpande äfven derigenom göra öfverflödig den partielare, Motionairen här önskar tillvägabringa.
Af sådan anledning får Utskottet vördsamt afstyrka det af Hr Reuterswärd uti Förfa ttningarne yrkade tillägget om serskildt Utslag å underdåniga besvär i befordringsmål.
Hvad slutligen vidkommer Motionairen* yttrade önskan om skyndsammare föredragning och pröfning af sådana underdåniga besvär, som röra befordringsmål och andra i4 Allm. Besv.- och Oec.-Utsk.
Utlåtande N.-o i~j4- oeconomiska frågor, så torde denna önskan desto hellre kunna lemnäs utan serskildt] afseende, som de i i8oj) års Kongl.
Cancellie-Ordoing redan gifna föreskrifter om ärendenas behandling äro, i Utskottets tanka, tillräckliga, då de vederbörligen handliafvas och efterlefvas.
Stockholm den io Januarii i83o. k STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinsk a Tryckeriet, iö3o.
Besv.- och Oec.-Utsk. Utlåtande N.o 1jS. X N:o 1^5 Ankom till Exp.-Utsk. den 20 Jan. i8jt).
Utlåtande, i anledning af en ny Motion om
Konst-bränneriredskaps flerfaldiga sam» mansättning.
Ridderskapet och Adeln Viar, under den 21 nästlidne December, till detta Utskott remitterat ett Memorial, hvaruti Friherre Wrangel, Henninge framställt omöjligheten att med säkerhet bestämma mångfaldigheten af de sammansättningar, som vid Brännvins-brännings-apparater dels redan ega rum, dels framgent af industrien kunna uppfinnas.
De för närvarande allmännast kända hufvud-delar, hvaraf Konstbrännerier utgöras, nemligen Panna, Förpanna, Mäskvärmare, Rectificator och Kylare, kunde icke blott förenas till sammansättningar afflerartad beskaffenhet, utan berörde delar kunde ock, hvar för sig, un Bih. till R.
Trot. 1828—i <530, 8 Sami. a B. g:de Häftet.
2 Allm. Ben’.- och Oee.-Vtsk.
Utlåtande N.-o 175. dergå väsendtliga ändringar och förbättringar; af hvilket allt skulle följa, att de bestämmelser, förenade Utskotten i detta hänseende lagt till grund för beskattningen å Brännvins-tillverkningen, vore ofullständiga, likasom alla försök, i fall de gjordes att hämma Konstfliten, alltid blefve frugtlösa.
Då, till följd af den erhållna Remissen , det nu åligger
Utskottet att vördsamt yttrande öfver den gjorda framställningen afgifva, har, vid ämnets öfvervägande, det, å ena sidan, icke kunnat undfalla Utskottet, dels att Rikets Höglofl.
Ständers beslut redan blifvit fattadt i fråga om så väl vilkoren vid Bräunvins-brännings-rättighetens utöfning, som grunderna för denna närings beskattning, dels att genom bevillningens läggande icke blott på redskapen, utan ock på produclionen , der denna öfverstiger ett visst, i beskattnings-tariffen, afsedt minimi-belopp, de tillåtna Bränneri - inrättningarnas bestämda definierande blifver af mindre inflytande på taxationen, men ock, på den andra sidan, förekommit, huruledes en till största möjliga bestämdhet sig närmande beskrifning å tillåtna Bränneri-anstalter derigenom blifver i oeconomiskt hänseende af förökad vigt, att en säker gräns, till rättelse för både producenten och controllanten, må finnas uppdragen emellan de slags red - Allm.
Besv. och Oec.~Utsk. Ullålande N.o ijS. 3 skap, hvilka , enligt vidtaget beslut, äro lill användande afsedda, och de annorlunda beskaffade inrättningar, för hvilkas begagnande vilkoren skola bero på Kongl. Majrts, vid hvarje anmäldt fall, Nådiga pröfning och förordnande.
Af sådan orsak , och enär Friherre FTrangels Memorial dertill lemnar anledning, har Utskottet trott sig höra vördsamt föreslå, det Rikets Ilöglofl.
Ständer ville hos Kongl. Maj:t anmäla den underdåniga önskan : alt Hans Maj:t täcktes, efter kunnige mäns hörande, låta i den Författning, som kommer att utfärdas, intaga och uppräkna alla nu kända sammansättningar af Bränneri-redskap, på det derigenom måtte bestämdt uttryckas, hvilka annorlunda qvalificerade inrättningar höra, i fråga om vilkoren för deras nyttjande, till Kongl.
Maj:ts serskilda Nådiga pröfning anmälas.
Stockholm d. 16 Jan. i83o.
Besv. och Oec.-Utsk. Utlåtande N.o 1^6, N:o 176.
Ankom till Exp.-Utsk, den 20 Jan. i83o.
Utlåtande, rörande, väckt fråga om undersökning, huruvida Brännvin, tillverkadt af Fotatoes och med Konstbränneri redskap, vore, mer än annat Brännvin, af skadlig egenskap% Ti» Utskottets yttrande liar Högv.
Pre-i ste-Ståndet, medelst Protocolls-utdrag af den 27 sistlidne November, remitterat Hr Prosten Forslinds derom gjorda anmärkning, att, ehuru Bevillnings-, Lag- och Oeconomie-Utskottens slutliga Utlåtande redan afgifvits uti frågan om Brännvins-bränning och dermed gemenskap egande ämnen, något yttrande likväl icke finnes meddeladt, i anledning af Hr Prostens , med fleras väckta motion om undersökning, "huruvida Brännvinets, serdeles i senare tider, "tilltagande utmärkt dåliga qvalitet, hvarigenom den i sig sjelf skadliga drycken "blifver än mer skadlig och förstörande, "vore att finna antingen uti rå-ämnet, hvalraf Brännvinet beredes, eller uti det in - Allni.
Besv. och Oee.-Utsk. Utlåtande N;o rj6.
5 "vecklade constructions-sättet af de nyare "Konst-apparaterne för tillverkningen, eller '"uti båda delarna;" yrkande alltså Hr Prosten, att, då Brännvin, tillverkadt af potatoes och med pistoriska apparater, icke allenast i handeln egde mindre värde än det rena Sädes-brännvinet, utan ock skall visat sin förstörande verkan i en stigande progression, detta förhållande måtte af Rikets Ständer hos Kongl, Maj:t i underdånighet anmälas, för att varda behörigen utredt, I anledning af ofvanberörde anmärkning får XJtskottet vördsamt förklara hvad en dess, vid Högvördiga Ståndets öfverläggning närvarande Ledamot, Herr Prosten Astrand jemväl redan anfort, att nn ifrågavarande motion af den orsak blifvit, Uti det afgifna generela Betänkandet, obesvärad, att, vid genomgåendet af den stora mängd, angående Brännvin, väckta motioner, deribland den af Herr Prosten Forslind nu förnyade icke eller lemnades utan skyldig uppmärksamhet, utan fastmera sorgfälligt, i tillkallad Vetenskapsmans närvaro, pröfvades, Utskottet likväl till utlåtande upptog endast sådana frågor, som till åtgärd ansågos böra leda.
Och som, vid nu, till följd af den serskilda remissen, företagen förnyad pröfning af merberörde G Allm.
Besv-~ och Oec.-Utsk. Utlåtande N:0 1J6. motion, Utskottet dels ansett, lika med livad Herr Presidenten Poppius inomHögv. Preste-Ståndet yttrat, tillvägabringandet af deu yrkade undersökningen, om den funnes nödig, tillhöra Regeringens omsorg, utan någon Rikets Ständers mellankomst eller irån dem anmäld underdånig önskan om en slik åtgärd, dels ock blifvit ytterligare styrkt i dess förra öfvertygelse, att, på sätt Herr Öfver-Directeuren Schwarts’s bär vördsamt bifogade skriftliga yttrande närmare utreder, den framställda farhågan om Brännvinets större skadlighet genom dess tillredning af potatoes och med pistoriska apparater saknar all grund; alltså och enär för öfrigt, i afseende på Brännvin, hvilken artikel, lika med andra förtärings-ämnen, kan, medelst främmande tillblandning, bibringas annan egenskap, än varan i och för sig sjelf innehåller, något serskildt stadgande icke erfordras, får Utskottet vördsamt hemställa, om icke Rikets Höglofl.
Ständer må finna den af Motionairen föreslagna underdåniga anmälan i ämnet hos Kongl, Maj:t öfverflödig, och Motionen således förfalla.
Stockholm d. 16 Jan. i83o. Bil-till Allm. Besv.- o. Oec.-Ltsk.
Utlåtande N.o ij6. 7 Ödmjuk Promemoria.
Det är väl icke utan exempel att på krogar försålts Brännvin, som, genom tillsatts af för helsan mer eller mindre skadliga ämnen, blifvit till smaken förbättradt, äfven för att dölja en ringare grad af verklig spiritus-styrka ; men sådana tilltag hafva ock alltid, vid minsta anledning, blifvit af vederbörande Police med stränghet behandlade.
Långt ifrån att hafva försämrats och vara mera förorenadt än förr, har likväl det råa Brännvinet, sedan fullkomligare Bränneri-redskap i allmänhet blifvit införda, och man börjat att till
Bränn vins-bränning använda potaloes, år från år förbättrats till dess renhet.
Genom användande af Mäskvärmare och Bectifications-anstalter , vinnes icke blott i tillverknings-tid, utan ock i Brännvinets renhet, emedan större delen af den sädes- eller så kallade finkel - olja , som är grunden till fuselsmak, och hvilken i betydlig nion ökar Brännvinets skadliga verkan och behofvet att supa för dem, sorn vant sig dervid, under bränningen afskiljes.
Äfven potatoes, i synnerhet när den brärines tillhopa endast med mältadt korn, gifver ett mycket renare Brännvin, än det vanliga Sädes-brännvinet, och kan lätt till finare Likörer användas, hvilket icke utan en vidlyftigare omrening låter sig göra med Bil. till Allm. Besv.- o. Oec.-Ulsk.
Utlåtande N.-o 176. 8 Sädes-brännvinet.
Att raan någon gång funnit Polatoes-brännvinet oklart och disponeradt att, såsom det kallas, ligga af sig, är en tillfällighet, som härrör af illa verkställd klarning, genom en för låg pannhatt; men hvilket likväl icke försports hafva några för helsan menliga följder.
Hvad beträffar koppar-erg, så är den del af Bränilvins-redskapen, hvarifrån sådan skulle kunna medfölja, nemligen Kylaren , icke nu, mera an fordom, underkästad ergning.
Det är endast uti smärre redskap, hvilka icke gå oafbrutet, som erg får lid att satta sig» och dess bildning befordras i synnerhet af syra i mäsken, genom dess tillredning i smått och utan erforderlig noggrannhet, Ju större den scala är, hvari tillverkningen bedrifves, desto säkrare är man alt erhålla Brännvinet rent och godt, likasom till billigare pris.
Slockholm d. 11 Jan. i83o. G. M. Schwartz.
STOCKHOLM, tryckt i Eckiteinska Tryckeriet, t83o.
K étöm* &s?c qj 0!#» tM< ijp to 177, JLaksm till Sipedo UtttoSteä to B Fsi>rosTSfi t0Jt, Utlåtande, i anledning af väckt mo» tion om en underdånig Skrifvelse till Kongl Majit, med anhållan om vidtagande af oeconom iska Författningar, till välmågans återförande och Landets förkofran» Höglo®» Ridderskap»! osin Adelia har Silä deli® Utskott remitteras ett Memorial ad Herr Ribbing „ Arvid, lydsiad© oom följer i. ”Kongl.
Maj:! har i Nåder föreslagit
Ständerme ali skuldsätta det alldtönna» för att ba*» äris enskilda från deras gäld, eller, sora deft -s Konungens Nådiga Proposition uttryckes B ®mvlända Sistern credit för astt successiv» beUrin Landtegendomarno för intecknade skulder.
Redan vid Riksdagens böljan meddelade Kongl. Moj:t Rikets Ständer ett förslag till skuldsättning, men ändamålet var då Försvarsverkets isiåndslttende.
Inom Riks» Stånden liar äfven ett project, angåend* Blntecoupons, blifvit väckt „ sorn halt den is», Ml Xih-Si.
Prut, »gs§—j83®, 8 Sami. t dfd, g rdm B A josefe R;U ) å Allm.
Bttv, o. Oec. Utsi.
N:o 17^ likhet med Kongl. Majrts Nådiga Propositioner i allmänhet, att samtidigt inom alla fyra Riks-Stånden väckas och nied denna i synnerhet, att summan , som skulle upp— lånas, var obestämd.
Inom sjelfva de!
Utskott, som under denna Riksdag varit sysslosatt med att bringa stadga och ordning i myntväsendet, hafva väl äfven upp- och utlåningsförslag framställts, men dessa halva varit till visst belopp inskränkta.
Då Konungen , i dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, framställde för Rikets Ständer, att det vore billigt och rätt. vist att på kommande slägten fördela de kostnader, som fordrades för iståndsättande af Rikets Försvarsverk, och att derföre, med Rikets skuldsättande, utgifva Statsobligationer, sökte Rikets
Ständer på alif sätt att afböja detta förslag: sjelfve de skattdragande, till hvilkas båtnad detsamma skulle lända, ville icke sig deraf begagna , utan med eget iklädande af alla de utskylder, som ansetts erforderliga , för att fylla de behof, Kongl.
Maj t i Nåder framställt, hafva de med hand. ling ådagalagt, att de åt sina efterkommande ville lemna fäderneslandet, såsom ett oinlecknadt arf. Då Statslåne-obligationsförslagen, under namn af räntebärande coupons, tor några veckor sedan, här å nyo framträdde, ansåg man det visserligen icke af så mycken betydenhet, så olycksbådande, sota \ ,■4!
Un. lie sv. o. Oee.
Utsk, Uti.
N:o i?7* 3 juan understundom benämnda det förra; nian satte endast i fråga, huruvida det, såsom sent väckt och verkande tidsutdrägt, borde till vederbörligt Utskott remitteras eller icke.
Antingen af öfvertygelse om åt« gärdernes gagnelighet, eller, till lörekomman' de af äfventyrligare föislag , har man, inom Banco-Utskottet, uppställt s:ne project till vissa begränsade Låne-anstalter: det ena, i uppgifvet ändamål, att gagna handeln och näringarne hade enahanda öde, som det i Konungens Nådiga Proposition om Statsverket omnämnda, att icke vilja begagnas af dem , för hvilkas bästa det sades vara tillkommet ; det afslogs för några dagar sedan helt och hållet inom Vällofl. Borgare-Ståndet.
Det andra, om upplåning utrikes af ajne millioner R:dr, har ännu icke hunnit längre, än alt, inom Banco-Utskottet, med 3:ne rösters pluralitet hafva blifvit bifallet, dagame förr än Konungens nu senast afgifna Nådiga Proposition i lika ämne ankom , hvilket mången trodde skulle föranleda den Nådiga Propositionens uteblifvande.
Jag tror således icke, att anledning till förevarande Nådiga Proposition af Rikets Ständer varit gifven, ej eller att Riksdagens förlängande, genom förevarande frågas återupptagande, aå egentligen kan Rikets Ständer tillräkna^.
Dessa ämnens invecklade natur och det motstånd Statä-låneförslagen rönt, hvarje gång &
B$m. öo ®s&
Vist Uti, Nio ijjl do blifvit förrsyaös, förklara både orsakerna Såll Riksdag en» längd, och hvarföre vi i desiSia punkt stå på samina ställe, sorn vid Riks» degens börjas?..
Emedlertid är nu frågan 6 Iramvida det å nyo framställda Låneförsla» get kan mera gillas ender skydd af det der» rasd nu uppgifna ändamål , att hjelpa gäld®kyldige Inteckningsgifvare, in under något al förut frffiimeSaHda syften.
Den grundsatt»9 8®m Kongl Maj;t yttrar, ali man ofta hör fr@®stillas, desi saemi,, att Staten bör så Ii-' l®t som möjligt inblandas å enskilda förhål .Sandso, saknar visserligen icke sina godsa skif, och det torde förtjena undersökas* taravid® «tt undantag för dess tillämpning ^id denna fråga bör ege runs, Det kan icke Slafva undfallit Kidderskapet och Adeln, att Kongl Maj:t® Nådiga Proposition icke inne» Siåller något , bestämdt förslag , utan endast äen angifna åsyftning * att hjelpa gäldskyldig® jordbrukare 9 genom användande af Statens credit, och att saken är mycket enhel s sig sjelf, dd Staten genom samman» satt ränta förr skulle hinna afbörda sim skuld, än den mskilde.
Då egenskapen af sSsn Nådiga Propositionen således egentlige» ®ff att öppna ett fritt fält för alla de rapp©eh utlåoiögsförslag, sora kunna framställas 9. @eh Rikets Ständer Iro i saknad' af bestämd! vägledning för det
Nådiga förslagets bedo» ®aa<3«s »n& feufvwdfrågofae, ©as Låset® lälim- Jfåéw. nl Ove, Viii, Uti.
H;©: åjfi ■$ storlek , hvarest det skulle upptagas, inom siler utom landet, vilkoret!, som kunde ansetts vara att påräkna för ränta och återbeSalning sm. m.„ ära alldeles ovidrördej så lärer desi vidlyftighet, som tvekan om dea bestämda meningen alltid medförer, billigt* vis icke kunna mig tiilräknas.
Då medel skola sipplånaSj, måste de upptagas, antingen ånom eller utom Riket, Upptoges Lånet utrikes, sä blefve, utom det politiska beroende o hvaruti Riket såsom gäldenär möjligen gkulle konna komma ati stå, den gifna årliga förlusten „ räntans utgående ur landet 9 hvilket skulle verka lika med undervigt ä bandelin , till fattigdom och ett ofördelaktigt inflytande på eoursförhållandena.
Om realisation ännu icke vöre gjord, skulle LåneGwnSoiret möjligen komma att utbetala den årliga räntan af capital©!, under sämre cours* förhållanden än de, hvarunder det upplånades , hvartill sjelfva Låneförslaget , genom räntemedlens utgående ur landet, bidroge.
De gäldskyldig© inom Riket gjorde sina inbetalningar i de gångbara sedlarne, utan al* seende på cours , men Låne-Contoiret finge ®rlägga sina, efter hvad denna gick och gällda 8 och skillnaden- blefve Statens förlust , hvilket allt torde framställa sig lika enkelt, ©m icke enklare än uppställningen, angåenda dest- vinst, - som Staten'- genom sammansatt ränta skull© göm» 6 Allm. Besv. o. Oec. Utsi.
N;o 177, Fåfängt skall man söka ati locka till sig capitalen med annat än varor.
Ju mer* och ju längre utländska lån begagnas, ju större ränta drages ur landet.
Upptoges lån inom landet, skulle det verka ofördelaktigt, dels derigenom, att räntan stegrades , i första rummet, å de lån, sorn Staten för sina behof genom Riksgälds-Contoiret upptoge, och sedan för de enskilde Lånbehöfvande, från hvilka dessutom skulle dragas de capital, hvarmed de nu bispringaa af enskilde Långifvare , men hvilka säkerligen hellre lånade Staten, såsom varande en så säker gäldenär, att dess blotta skuldförbindelser gå såsom mynt i handel och vandel.
Dessa verkningar skulle ofelbart inställa sig , så vida inrikes Lån till något betydligare belopp upptogos, såsom väl ock blefve händelsen, då de skulle användas för ett så vidt utseende ändamål, Men antagam, att upplåningen ginge för sig , så skulle naturligtvis Lane-Contoiret derföre först utgifva sina obligationer med förskrifven rän*« ta och dernäst utlåna det upplånta ; att rörelse- oapitalet derigenom fördubblades, är klart, enär vi hafva erfarenhetens, af Statsocb Banco - Utskotten vid denna Riksdag vitsordade intyg, om hvad som ock lätt begripes , att dessa obligationer gå lika väl, sorn andra penningar i allmänna rörelsen, och det vore väl underligt, cm man icke Allm.
N:o 177. 7 skalle hellre begagna ett frugtbart än ofrugtbart rörelsemedel.
Uttränga Låne-Obligationerna det allmänna sedelmynfet , så skall detta , såsom öfverflödigt i rörelsen , ingå i Banken och uttömma silfret, hvilket göres troligt, ej allenast deraf, ati |:delar af den beräknade sedelstocken sakna fond, utan äfven deraf, ati varubelåningen, eftar de grunder, som redan äro stadgade och som än vidare synas blifva gällande, kan till obegränsadt belopp öka sedelstocken.
Dessa Låne- Obligationer kunna på detta sätt tillintetgöra beståndet af den realisation , sorn Rikets Ständer onder denna Riksdag, efter mödosamt arbete , sökt tillvägabringa.
Af det föregående torde således vara ådagalagdt, att vådan för Staten att inblandas i enskilda förhållanden icke är ringare i närvarande fall än i andra , serdeles som någon råga på fioancielt oberoende destomindre kan anses vara upphunnen , som vi icke förmått taga första steget till sjelfva oberoendets vinnande , genom att till slut hafva ordnat vårt myntväsende.
Det återstår att utreda, huruvida de tvingande omständigheter äro för handen, som i den Nådiga Propositionen omförmälas, såsom föranledan. de till Rikets skuldsättning.
Att de gäld— skyldige , såsom vanligt, behöfva hjelp , är otvifvelaktig!, men det kr derföre icke sagdt, $ Ålim.
Bml jil Qm.
Uti K: o ijj, att de behöfva Sån ©mot inteckning.
Tväreorao' synes ofta » vid tillfällen af fastigheters försäljning ganska ofta, att tillgångarna på låsa varit till den grad öfverflödiga , aft inteckningsbeloppet öfverstigit försäljningsvärdet , hvilket, senare i allmänhet torde böra anses tillräckligen högt emot den afkastning, som fastigheterna inom vårt Iand lemna»
Det är rlå i Räntana nedsättning på de ny® lånen och verkningarna deraf på de gamla 9 eom förslagets gagnelighet skall sökas.
Jsg har redan i afseende på inrikes'lån anmärkt» att räntan skulle stegra», otis lånebrislt emellan enskilde uppkomme» i fali Staten carscurrerade såsom lånsökande inom landet.
S fall meningen vore» ntt utrikes lån skulle tega», så torde man kunna stanna vid dera .förmodan.» att Statscrediten icke kunde komma att begagnas till högre belopp än.4 millioner» men månne dessas utgifvande i «H< minna rörelsen, emot en lägre ränta» skull® kunne verka till nedsättning i räntan å mas» .»an af all intecknad gäld inom landet» som vanligen antages till 60 å 70 millioraefo
Hvad verkan har i detta afseende de 6 millioner fastighetslån emot 4 procent åstadkosraanit?
Har nedsättning i räntan till § prö-cent å de 8 millioner DieeomtSån» mm sedan ■ sista Riksdag akedds» verkat
Sill sisdslttaärag ■å Såra» mara o&fe paan ©raellas3| ha?de&tv#rt» pm "Attrhr Btt9.
Qes. Ut&k. Ull. N:o nyy, { $ om icke blifvit svårare fin lörr, att få Dis-» contlån.
Skulle icke de 4 millioner fastighetslån för en lägre ränta lika hastigt utta* gas, som de 8 millioner Discont lån utgått.
Huru långt skulle de förra då räcka?
Sedan kanske mången, i hopp att af dessa lån blifva delaktig, dels med kostnad sökt att få sin ograverade jord intecknad, dels uppsagt de lån han innehar, för att få utbyta dem emot dessa måhända i procent fördelaktigare , så skulle han troligen mötas med underrättelse , det redan så många lånesökande sig anmält, att någon vidare tillgång icke funnes ; och då vore den på sin fasta egendom gäldskyldige jordegaren icke hulpen , hvarken med att andra jordegare , sorn haft ograverad jord, ökat de gäldskyldiges antal, eller dermed, att han uppsagt sina lån hos Capitalister, som uti de utgifna Siats-Obligationerna fått en anledning mera , att icke vidare utlåna, utan skrinlägga och speeulera med penningar, hvilka, förvandlade i det nya Obligationsmyntet , gåfvo ränta , der de lågo och voro tillhands, att såsom penningar användas för all slags rörelse; äfven den, gom kunde uppstå genom olika sedelmynt och agio.
Denna alldeles ofrugtbara rörelse, räntegifvande för den större capitalisten , på de mindre bemedlades bekostnad, skulle dra» Siå, till Prol. 18l8_ 18JO, s Sami, •» ilidra B;t. tolde H-.t. io Allm, Bis?, o, Otc. lii si.
Uti, N:o 177, ga eapitalen från landels verkliga nb' ingar.
Ja, i sanning, jag fruktar, att, om sjelf11a egarne till den intecknade jordan kornni o i tillfälle att afgöra della låneförslag , skulle det röna samma öde, sorn det till handelns befrämjande framställda vederfors inom Borgare-Ståndet.
Det vore ock besynnerligt, om, genom användande af några millioner R:dr i lånevag , det skulle lyckas ati nedsätta räntan under hvad som den är i sjelfva det på penningar och capital rika Frankrike, för lån , sorn endast å den gäldskyldigeä sida äro uppsägbara.
Jag kommer nu till eli ämne , hvilket man , under en mångårig vanvård , till den grad inom oss vant sig förbise, att jag verkligen, lör ovanligheten af dess upptagande i sin helhet, genast befarar, att man skall mota mig med invändningen, att detsamma icke hörer till saken , så mycket mera , sorn det i Konungens egen Nådiga Proposition heter: ”att det vore öfverflödigt att vid delta ”tillfälle utveckla alla orsakerna dertill , alt ”Svenska åkerbrukets framsteg under de sist ”förflutna ao åren icke i samma nion verkat ”till producenternes ökade välstånd”; men då icke allenast vid detta tillfälle , utan nästan vid alla under hela den 13 månaders långa och nu ytterligare sig förlängande Riksdagen , denna magtpåiiggande utveckling Allin. Btsv. o. Otc. Utsi:.
N:o 177. n af orsakerna iill det förfall, hvaruti landets gamla modernäriugar, åkerbruk och boskapsskötsel, sig befinna, blifvit både af Styrelsen och Rikets Ständers Utskott förbigången; då likväl från undersökningen härom det enda sanna hjeipmedlet är att härleda; då tiden i alla fall skall upptagas med låneprojecter, som antingen, efter min öfvertygelse, endast skola förvärra det onda , eller förhala tiden för det rätta botemedlets inträdande; så må det ursäktas mig, om jag gör någon afvexling med ämne i min framställning , hvilket dock har till föremål detsamma, som Konungens Nådiga Proposition : upphjelpande af jordbruket, hvilket Kongl. Maj;t ansett vara uti en bekymmersam ställning.