Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ifrån den constitutionella fictionen, att denna bildning sannolikt förefinnesvid och öfver en viss förmögenhetsgrad och saknas d-erinu lider, äro vi genom våra samhällsformer alldeles bortkomne, och derigenom tillika befriade ifrån den, samhällen sönderslitande valcensusfrågan ,.. utan att någon'syftning till anarki låtit sig under dessa förhållanden
Kär förnimma.
För den sedliga bildningen kunna med vårt samhällsskick inga andra garantier erbjudas, än de betydelselösa, men oundgängliga, som innefattas i vissa ålders- och frejd-qvalificationer, hvilka för väljarena äro tillräckliga, samt den: större garantien af medborgares aktning: och, förtroende , som här visserligen bildar en cirkel i bevisningen.
Förståndsbildningen är,, med serskildt afseende på Stats-ändamålen , dels den allmänna,. dels den speciella för yrket..
Dén förra, höjd lill full visshet i medvetandet, finnes säkerligen icke hos de väljande mangrant, ehuru aristokratiskt: eller oligarkiskt man ville inrätta val-listörna.
Man har härvid intet annat att trösta sig med , än förlitandet på den lyckliga instinct, sorn, enligt statsmäns och häfdateknarens nära nog enhälliga vitsord, har utmärkt» dé omedélbära folkvalen öfverhufvud i både äldre och nyare Stater.
Eårtigängaren skall visserligen stundom blifva tagen i fosterlandsvännens, ställe; men det: är mycken sannolikhet förhanden, att dessa sorgliga undantag skola med detta valsätt blifva färre, än med något annat, Keist det Svenska folket,, sorn i sin Sockenstämma har ett nära uråldrigt communal-institut,, har, i allmänna val-angelägenheter,, en stor grad af erfarenhet.
En annan omständighet, sorn får i görligaste måtto ersätta bristen på tlieoretisk allmän bildning, är en, genom en fortsatt verksamhet i sådana värf, sorn bero på medborgerligt förtroende, förvärfvad vana och praclisk skicklighet.
Ju mera municipal-verksamhetens gränsor utvidgas, desto ymnigare blifva dessa undervisnings-tillfällen och desto större sannolikheter att representanterne tagas ibland municipalförvaltarner 22 Bilaga.
N-o 2 till Conslitutions-Utskottets Memorial, N.o 38.
Vetandets detaljer föröka sig ymnigare, än fiskarne i hafvet: det gifves icke mera någon lärd, som känner en hel vetenskap.
Statskonstens detaljer äro snarare denna regels högsta exempel, än dess undan Lag.
Förr kunde ett rike slyras med en minister, ja ulan någon: snart är nu ett dussin otillräckligt.
Allraminst kan man numera antaga hvar och en veta allt.
Frågan är blott att förvissa sig, att hvar och en kan något, och att hvar och en stor detalj har sina målsmän och kännare inom national-församlingen.
Dermed är tillika vunnet, att intet stort Statens intresse är i national-församlingen orepresenteradt.
Denna omständighet ger classvalen ett ostridigt och oersättligt företräde framför dislricts-valen.
Huru förfar en regent då han vill bilda en minister?
Om han behöfver sju ministrar, icke indelar han derföre landet i sju någorlunda lika dej lar, och väljer eller låta välja, ulan afseende på andra qvalificationer, än de allmänna, en minister ur hvarldera districtet?
Eller af hvilken trollkraft skulle han då vänta sig, att den ene företrädesvis förstode justitieärender), den andre finansärenden, den tredje sjöärenden, o. s. v. Är nu national-församlingen den ena Slatsmagten, så måste det för denna vara lika angeläget, sorn för den andra, att förskaffa sig den största möjliga sannolikhet derför, att inom dess sköte må finnas ett sortiment a-f de serskilda detaljkunskaper, som för ett förnuftigt utÖfvande af regeringsrättigheten erfordras.
Huru är det för representationen möjligt, alt någorlunda tillförlitligt conlrollera, justera eller modifiera ministerns för sjöärendena åtgärder, om der icke fins en enda sjöofficerare, eller ministerns för bergs-ärendena, om der icke fins en enda bruks-idkare, eller justitieministerns, om der icke fins en enda jurist, o. s. v.?
I de länder, der allmänna val bestämma Deputerade-Kammarens personal, heror detta på slumpen för alla andra fall, än då classval och districtsval, såsom ofvanföre antyddes, falla tillsamman.
Der skall det äfven hända, att, om rätt stora intressen råka vara någorlunda jemt fördeldta på alla districten, och således i hvart valdistrict tillhöra minoriteten, förblifva de alldeles utan någon målsman inom Kammaren.
Der skall det äfven kunna hända, att, till största skada för landet, det ena intresset bereder sig öfverhanden den ena valterminen, och eli annat den andra.
Man erinre sig
Norrmännens farhågor för slorlhingsvalen i delta hänseende.
En enda stor detalj skulle vi vilja lemna orepresenlerad, dem utländska politikens.
En minister-stat är för dyr, för alt hålla en dubbel sådan.
Detta stora intresse är resultatet af de öfriga representerade.
Bilaga N.o 2 lill Cons t itai ions-UIskottets Memorial, N.-o 38.
Del är på denna grund af uppkomna nja Stats-detaljer, som ståndsrepresentationen utvecklat sig.
Det är ofelbart på denna grund, en Svensk nalional-representalion, åtminstone i våra dagar, måste fulländas.
De fyra Stånden böra utgöra stammen för en ny representation, alla valda, alla till lika antal, doek sammanlagdt ieke så många, att de utgöra den nya Kammarens pluralitet.
För det förminskade antalet erhålles en ersättning, som dock lika mycket kommer de nye representanterne till godo, nemligen rättigheten att kunna väljas under alla de val-cathegorier, till hvilka man hörer.
De mindre jordbrukarne, bönderna, böra skiljas från de större jordegarne, dels i anseende lill deras olika intressen, t. ex. i stat-lorpare-frågan, dels ock hufvudsakligen pä det att Svenska Riksdagen älven hädanefter må bland sina ledamöter lå räkna ett bestämdt antal bönder, sorn icke äro herremän.
Det förstås af sig sjelft att bönder kunna väljas dessutom un der alla de catbegorier, dit hvar serskild ledamot har rättighet att hänföras.
I ziffrornas och i proportionernas bestämmande måste åtskilligt synas godtyckligt, och det så mycket mer, sorn till följd af redan tillvarande rättsförhållanden förmögenheten icke kan uteslutande läggas till grund, utan måste derjemte afseende hafvas på ståndsrätligheter, på districts- och länsindelning, på det ömsesidiga förhållandet emellan bildning och förmögen het, o. d. Samhällets stora nuaneer låta, såsom bekant är, gruppera sig efter Statens ideela och maleriela intressen.
Af de fyra Stånden sluta sig tvänne till hvardera hufvudgruppen.
Inom den ideela gruppen mäste alla valröster beräknas lika.
Det gifves ingen riksmätare för afståndet emellan landets största snille och det medelmåttigaste examenshufvud.
Inom den maleriela gruppen bör förmögenheten bestämma rösträtten.
Den, som har förmögenheten, bör tala för henne.
Alla representanterne utgöra en Kammare.
Ridderskapet och Adeln fördelar sig i- t.
ex. a4 B°r<l eller Bänkar eller huru man vill benämna dessa valkretsar, som hvardera utse en deputerad1.
Valen förrättas inför Riddarhus-Directrönen.
Presterskapet väljer Stifts-vis, Upsala, Linköpings och Westerås Stift t. e. hvartdera tre, Skara, Strengnäs, Wexiö, Lunds och Götheborgs hvardera två, Carlstads, Calmar, Hernösands och Wisby Stift samt Stockholms Presterskap hvartdera en fullmägtig, summa a4. 24 Bilaga N.o 2 lill Conslilu lion s^TJIskottets Memorial, TV.o 38.
Rikets Borgerskap väljer äfvenledes districtsvis fullmägtige, dock all Handels- och Sjöfarts-idkare fördelas i 12, samt Handtverks- och Fabriks-idkare äfvenledes i serskilda 12 valkretsar, hvilka hvardera utse en deputerad.
Al Bonde-Ståndet väljes, medelst omedelbart val, å sockenstämmor en fullmäktig för hvart Län.
Krigsbefälet, fordom med Adeln i Riksdags-kallelsen och i verkligheten förenadt, nu deladt med de ofrälse, synes icke böra representeras till hälften emot ett Riks-Slånd, men rcpresentations-rätlen så fördelas, attalia vapnen blifva i behörig proportion ihogkomna.
Regementena fördelas i dislnct, och valsedlarne öppnas i Krigs- och Sjöförvaltnings-myndigheternas förenade sammanträde.
Civil-erribetsmännens val förrättas inför Hof-Rätterna.
Deras antal torde höra vara lika med hälften af ett Riks-Stånds och fördelas 1/bkdel på den Skånska och 5y"i stdelar på hvardera af de öfrige Hof-Rätternas districts (Civil reller militär embetsman,, som på begäran erhållit afsked, eger lika rätt som vöre han i tjensten qvarstående.
:Vetemkaps-idkarne, ungefär lika manstarka med krigsbefälet, så fördeldta, att t. ex. hvartdera Universitets lärarepersonal, de sorn vid hvartdera tagit någon academisk grad (^utländska samt titulärt för län ta grader icke inberäknade) Vetenskaps-, 'Vitterhets-, Fria Konsternas-, Musikaliska-, Sveirska- och Landtbruks-Academiernu utse ett ombud för hvardera.
Valen förrättas vid hvardera Academien.
Från Borgerskapet äro i delta förslag uteslutne Bruksidkame, hvilka, dels i anseende lill deras handterings stora vigt för landet, dels deras håde förmögenhet och hildning, synas böra erhålla lika representationsrätt med hälften af ett Riks-Stånd och således böra i 12 valkretsar fördelas, af hvilka hvardera utser en.
Valen hållas inför Jern-Contoirets styrelse.
Föv Skeppsredare, ehuru större delen tillika är handlande, synes serskild representationsrätt böra inrymmas till i^Bidel emot de handlande; således fyra fullmägtige, valde districtsvis inför behörige Sjömanshus-directioner.
Bankdelegcire, den enda form, i hvilken capilalen såsom sådana kunna i national-församlingen göra sig gällande, erhålla dock, dels 1 anseende till bankrörelsens ännu embryoniska skick och osäkra lifstid, dels till lättheten att, genom capitalens användande på annat håll förskaffa sig valrätt, endast hälften emot de sistnämnde eller två röster i Kammaren.
Valen - Bilaga JYlo 2 lill Constilutions-Utskottets Memorialj JV.-o 38.
25 len lära böra hållas inför den Bank-direelion, som dertill af delegarne en gång för alla utses å gemensam sammankomst inför Svea Hol-Rätt.
Husegare i Städer eller Köpingar böra, äfvenledes i valkretsar fördelta, sända 12 fullmägtige, lika med en fraction af Borgerskapet.
Bönderna i intresse, ehuru i bildning öfverlägsne, stå Possessionaterna, till hvilka böra räknas: ad) alla, som ega jord öfver ett jordeboksmantal, ehvad de äro bönder eller icke; IP) alla, som hafva 3o års arrende å Kungsgård eller Kronolägenhet, hvilka icke äro lill boställe anslagne; c) alla innehafvare af boställen, utan afseende på större eller mindre hem mantal i sistnämnde tvänne calhegorier; d) jordegare af jord under ett mantal, som ej höra till Bonde-Ståndet.
Denna ansenliga medborgare-class, synes böra tillgodonjuta representationsrätt lika med tre fjerdedelar af ett Riks-Stånd: skulle således i 18 valdistrict utse lika många fullmägtige.
Ledamot af krigsbefälet, Prest, Yetenskaps-idkare och Bonde bör vara förpliglad att rösta på någon af dem, som finnas pä hans districts väljarelista uppförd; men hvar och en annan röstande må ega rättighet till fritt val emellan alla de enligt grundlagens allmänna stadganden valbare personer, sorn äro med honom i lika val-cathegori, utan afseende å deras bonings-ort.
Det förra stadgandet är nödigt för att försäkra sig, så vidt möjligt, om nödig detaljkännedom: det senare åsyftar att öka valtillfällena för de större förmågorna.
Ytterligare vågar jag vördsamt föreslå, alt Länsombud,, ett frän hvartdera Länet, alltså 24, inom Länet skattskrifne personer, utses ganom omedelbare val å sockenstämmor, deri alla de ega lika rösträtt, som enligt förfaltningarne äro berättigade att deltaga i sockenstämmas öfverläggningar och beslut, rörande ordning och sedlighet inom församlingen.
Dessa ombud böra bo inom Länet, ty det är localkännedomen och localinlresset, som genom dem representeras.
På Stånd bör icke här fästas afseende.
Valet af dessa ombud är det allmännaste, som är möjligt, dock icke vådligt, äfven då det afgöres af de sansade Svenska arbets-dasserna- Alla rösta lika; ty både moraliska och ekonomiska intressen böra här bevakas.
Personlig inställelse torde för dessa val böra föreskrifvas, för att förvissa sig om deras egenskap af verkliga folkval och att de icke äro resultat af värfningar, i förväg anstälda emot oberedda och värnlöse personer.
Kronobetjening bör dock förbjudas att dessa val öfvervara; men deremot Bih. till R.
Brot. 1840. 3 Sami. a3;djc Haft. 4 26 Bilaga N;o 2 till Constilulions~Uiskottets Memorial, N.-o 38. undantagsvis vara berättigad att skriftligen afgifva sin röst.
Till alla andra Riksdagsmannaval, än länsombudens, må röst få skriftligen ingifvas.
Genom Läns-ombuds-valen åsjftas, dels att bereda tillfälle för alldeles allmänna val, hvartill den fattigaste lika med den rikaste bidrager, utan att proportionen af de valdes antal föranleder till anarcbiska farhågor; dels äfven att utjemna och förmedla den möjliga skada, som af Stånds-val, äfven utan Slånds-fördelning, kunde uppkomma.
För min del anser jag Enkarnmar-systemet icke för Sverige vara af den betänkliga påföljd, som man gemenligen föreställer sig.
De befarade surpriserna anser jag kunna förekom mas genom andra utvägar, än en artificiel bildad Öfre Kammare, hvartill naturliga elementer hos oss näppeligen äro för handen.
Denna enskilda mening vinner dock säkerligen intet gehör.
Skall således en Öfre Kammare bildas, t. ex. under namn af Rikets Ständers Nämnd, så föreslår jag såsom dess beståndsdelar:
Erkebiskop, Biskopar, Pastor Piimarius i Stockholm, Uni versiteternes Canzlerer, Förste Borgmästare i Stockholm, Götheborg, Norrköping, Carlskrona och Malmö, alla i kraft af deras embeten:
Riddare af Svärds-Grden med stora Korset, i kraft af detta hederstecken, samt ett visst antal Serafimer-Riddare, Ordens-Commendeurer och Fidei-commiss-inneliafvare, hvardera af sina corporationer valde för lifstiden.
Öfre Kammarens ledamöter böra ej få välja några Utskott, men kunna af den Nedre i sådana inväljas.
Mer än ett suspensivt veto i samma sak, under två påföljande Riksdagar, torde ej böra åt denna, annars alltför conservativa, Corporation inrymmas.
Bland öfriga hithörande sladganden torde mig tillåtas här endast anföra dem, som närmare sammanhänga med sjelfva val-förslaget.
Innehafvare af förtroende-syssla kunna hvarken välja eller valjas till fullmägtige (jmen väl i en Öfre Kammare).
Konungens Stats-Ministrar, Siats-Råd, Expedilions-Chefer, så ock de, som ifrån dessa embeten på begäran afsked erhållit, ega fritt tillträde och rådgifvande, men ej beslutande, röst, i hvilken Kammare eller Utskott dem godt synes.
Votering, lill slutligt afgörande af ett mål, skall företagas å sjunde dagen efter det discussionen i Kammaren förklarades afslulad, den dagen alltså oräknad.
Den, som är vald till fullmägtig för flera än ett val-district, skall inom viss tid efter delfående!, till Konungens Befallningshafvande i Länet, der han vistas, tillkännagifva hvilket val-district han önskar representera.
Bilasa IV.o 2 till Constitulions-Utskottets Memorial N.o 38.
O 27 Ett Yal-Utskott skall af Rikets Ständer utses, hvilket väljer ledamöter i Utskotten.
Gransknings- (Constitutions-), Bevillnings- (nuvarande Statsocli Bevillnings-) samt Banco-Utskott äro de enda permanenta.
Serskilda Utskott väljas, när Siänderne pröfva sådant, för ett eller flera ärendens beredning, vara af nöden.
Grundlags- och privilegii-frågor afgöras genom dubbel votering.
De fyra Ståndens g6 ledamöter hilda först ett Grundlags-Utskott och rösta Ståndsvis öfver förslaget, som förfaller om det af ett Stånd förkastas.
Blir det af alla fyra Stånden antaget, då rösta deröfver samtlige Rikets Ständer.
Utan ett sådant stadgande, blir, efter största sannolikhet, ingen genomgripande representations-förändring af de ptivilegierade Stånden antagen.
Serskildt lär icke Presterskapet afstå sin beslutande röst såsom sådant, i frågor om Statens utöfning af sin reformations- och secularisations-rält.
Ständernas rätt lill alla Ordförande-val, Konungens rätt till Riksdagens prorogation och upplösning, täta Riksdagar, fullmägtigskapets fortfarande under flera Riksmöten efter hvarandra, äro frågor, som gälla lika under hvilken representations-form man vill införa.
I det visserligen icke af mig förutsatta fall, att en detaljerad utarbetning af detta förslag skulle blifva af nöden, erbjuder jag mig vördsamt att en sådan företaga.
Öfversigt. i.
Ridder skåpet och Adeln väljer, i 24 val-afdelningar, 1 fullmägtig för hvardera 24. 2.
Krigs-befäletj i val-afdelningar efter de olika vapnen .... 10. 3.
Civil-embetsmän, i 3 val-afdelningar 12. 4.
Presterskapet, Stiftsvis 24. 5.
Vet enskaps-idkare, inom 8 serskilda Academier ...... 10. 6.
Handels- och Sjöfarts-idkare, i 12 val-district 12. 7. Handtverks- och Fabriks-idkare, dito dito 12.
Dessa 2:ne cathegorier utgöra Borgare-Stånd. 8.
Hus-egare i städer och köpingar, inom serskilda val-district . . 12. g.
Skeppsredare, dito dito 4* 10.
Bank-delegare, 2. ix. Bruks idkare, i 12 serskilda val-districter 12. 12.
Possessionater, i 18 dito dito ............ 18. 13.
Bönder, en ifrån hvart Län 2 ä l ; > 24* 28 Bilaga N.-o 2 till Constitutions-Viskottets Memorial, IV:o 38. i\.
Läns-oinbudj dito dito utsedde, genom omedelbara val, af alla, som i sockenstämma ega talan rörande ordning och sedlighet i församlingen, med röstning per capita ........ 2-|- 200.
Anm. i.
Hvar och en är väljande och valbar på en gång, under alla de cathegorier dit han styrker sig höra. 2.
För Ridderskapet och Adeln äro capita väljare, men hvar Adelsman valbar. .3.
Afskedad militär- och civil-tjensteman har lika rätt med tjenstgörande.
Med Bonde förstås samma cathegori, som efter nuvarande Grundlag. 5.
Militär, prest, vetenskaps-idkare och bonde är skyldig att rösta på person inom val-afdelningen; öfrige väljare hafva fritt val inom hela sin cathegori. 6.
Alla de fullmägtige utgöra en Kammare, under namn af Ri kets Ständer, och rösta gemensamt.
Grundlags-frågor underkastas dock en serskild omröstning af de fyra nuvarande Stånden.” Af Herr Brink, som instämt i första punkten af Friherre Kantzows reservation.
Af Herr Wcern: ”Undertecknad, sorn haft äran deltaga i 1840 års Constitutions-Ulskotts Representations-förslag, och röstat med majoriteten rörande grunderne för detsamma, anser sig likväl skyldig anmäla reservation mot heslutet, att Riksdagsmanna-valen allestädes ovilkorligen skola förrättas genom Electorer.
På åtskilliga ställen, inom Götheborgs samhälle, till exempel, har Borgerskapet, af ålder, kallat sina Riksdagsfullmägtige omedelbarligen, och skulle troligen tycka föga om att nödgas lill ombud delegera denna rättighet.
Under medgifvande, att sådant ännu länge, i vårt glest befolkade land, kan hafva vigtiga skäl, förnämligast af ekonomisk natur, för sig inom de flesta val-district, finnas likväl städer, samt tätt bebygda trakter, hvarest ej någon svårighet möter och det icke borde förmenas de valberättigade, när de så önskade, att öfverenskomma oin directa val.
Dessa torde då, efter hand, allmänneligare antagas och verka välgörande, derigenom att ett närmare uppfattande af och värma för fosterlandets - Bilaga N.-o 2 till Constitutions-Utskotlets Memorial, N.-o 38.
29 sterlandets intressen hos individen skulle väckas, när han, ehuru ringa, ändock till deras bevakande finge utse de män, för hvilka han hyste högsta förtroendet.” Af Herr Elfbrink: 'Emot.
Utskottets förslag, att tillerkänna valrätt åt personer af 21 års ålder, får jag anmäla min reservation, emedan jag anser få vid denna ålder hafva nog stadga i omdöme och åsigt er, för att på behörigt sätt kunna deltaga i valen, och det derföre synes mig olämpligt, att gifva valrätten en sådan utsträckning.
Den väljande handlar på Nationens vägnar och kan således med skäl jemföras med dem, som bevaka andras intressen, och då ett sådant förtroende, eller förmynderskap, enligt våra lagar, icke kan uppdragas ät personer under 20 år, anser jag valrätten icke eiler böra medgifvas före denna ålder.
Jag får vidare reservera mig emot Utskottets förslag, att
Representant-valen uteslutande skola ske indireete, eller genom så kallade valmän.
Jag anser det nemligen vara ett väsendtligt vilkor för utvecklingen af ett sannt och lefvande intresse hos Nationen, för den föreslagna Representations-förändringen, att det blifver hvar och en medgifvet att sjelf omedelbarligen få afgifva sina röster vid Representant-valet; ty nödvändigheten att öfverlåta sin rösträttighet på andra, sorn ofta nog kunna utöfva den på ett emot committentens åsigter stridande sätt, skall otvifvelagtigt hos många föranleda en likgiltighet för valet och följagtligen för sjelfva institutionen, som illa står tillsammans med de välgörande verkningar, man sig af densamma förväntar.
Landets glesa befolkning och åtskilliga andra förhållanden förbjuda att ålägga den valberättigade personlig inställelse vid valet, såsom vilkor för valrättens ulöfvaude, men jag inser ingen nödvändighet, att derföre förneka honom rättigheten att sjelf få rösta, om han det önskar.
Min åsigt är, att det bör lemnäs, hvar och en öppet att utöfva sin rösträttighet, antingen sjelf eller genom ombud, med den inskränkning för dem, som vistas inom valdistrictet och vilja begagna sig af det senare alternativet, att de personligen böra infinna sig i den sockenstämma, som på bestämd dag, före valet, bör hållas i hvarje församling, och der nämna sitt ombud, hvars fullmagt då utgöres af sockenstämmo-protocollet, som upptager committentens namn och röstetal.
På det icke för mycket inflytande vid valet må kunna läggas i en enskild persons hand, hvilket vore stridande emot den grundprincip, sorn Utskottet godkänt, bör sådant ombud vid Representant-valet icke få afgifva, mer än högst 3o hela röster, sina egna häri inberäknade.
Fröt. j84q- 3 Sami. 23:dje Haft. 5 . 30 Bilaga N.o 2 till Conslitutions-Utskottets Memorial, N:o 38.
Verkställigheten af detta förslag kan icke möta synnerliga svårigheter.
Till en början skall, sannolikt på de flesta ställen, större delen af de val berättigade skicka ombud, och de väljandes antal således icke blifva serdeles stort, men äfven då en constitutionel anda hinner utveckla sig hos Nationen, och en större del af de valberättigade sjelfve deltaga i valen, kan de väljandes antal i hvarje val-district icke blifva så stort, att deraf något hinder för valförrättningens ordentliga gång är att befara.
De väljande blifva sannolikt icke talrikare, än nu vid prest-val i de större pastoraten, och då dessa, utan synnerliga svårigheter, kunna verkställas, oagtadt dem kinkiga granskningen af dervid förekommande fullmagter, synes ingen anledning vara för handen, att hysa sådana betänkligheter, med afseende på Representant-valen.
Detta förslag innebär äfven en uppmaning till hvar och en, att lilli— gare intressera sig för valen, då rösträttigheten beror af personlig inställelse i sockenstämman, och det skall undanrödja de betänkligheter, som framstå, om några få, i sockenstämman närvarande, ega att utöfva hela församlingens rösträttighet, hvilket, ehuru stridande emot den af Utskottet antagna principen, lättligen skall inträffa, om institutionen kommer att sakna Nationens sympathi.
I öfverensstämmelse med dessa åsigter, kan jag icke eller biträda Utskottets förslag, att minst 3:ne eller, i vissa fall, 2:ne så kallade val-district skola sammanslås, för att gemensamt utse minst 3:ne eller 2:ne Representanter, utan anser jag,, att hvarje valdistrict bör välja sin Representant/ A‘f Herr De Maré; ”Uti Herr Prosten Ödmanns reservation instämmer jag hufvudsakligen, anseende likväl, att hela den Öfre Kammaren helst bör bildas genom val inom Riks-försaralingen , med fästadt afseende, så vidt sig göra låter, å en ålder af minst 4° år, och derjemte förvärfvad erfarenhetvid minst 2:ne förflutna Riksdagar.” TäRYCKT HOS J. A. WALLDEN* 18 4 0» Constiiutions-ZJtsTcoltets Memorial, JY'.o 5 g. i N:o 39.
Ank. till Exp. Utsk. den 4 September kl. ii f, m. Memorial till Riksens Ständer, i anledning af äterremisser få Memorialet N:o 24.