Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm den 14 Juli 1854. lie s c r v a t io n e r: aro anmälda af Herr Biskopen Hallström, Herr Professoren Lindgren och Herr Brinck.
Ank. till Exp.-lusk. (3. 20 Juli 1854, kl. 12 m.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af tre Stånds återremiss af Memorialet.
N:o 12, innehållande förslag till ändring i 28' § Rcgerings-Formen.
Genom Protokolls-utdrag för den 12 i denna månad har Konstitutionsutskottet fått del af samtliga Piks-Ståndens beslut rörande Utskottets, uti Memorialet N:o 12 afgifna, förslag till ändring i 28 § Regerings-Formen; utvisande -dessa Prc.tokolls-utdrag, att Höglofliga Ridderskapet och Adeln dand, Högvördiga Preste-Ståndét hvar för sig såsom sin gemensamma tanka till Utskottet hänvisat den anmärk - 4 Konslitutions-UislcoUets Memorial, N:o ii. ning att ifrågavarande § borde erhålla den i Herr Friherre Stjernstedts vid Memorialet fogade reservation föreslagna lydelse, nemligen: »Konungen eger att —- — men icke på Alerås börd.
Till lärare-bes täil»ning ar och öfrige tjens ter vid inrättningar för slöjd eller skön,konst, äfven»sojii till läkare-be fattningar, eger Honungen utnämna äfven bekännare af »annan troslära, än den rena evangeliska; men i öfrigt till civile Embets»män — — — — Departementet höra.» Att Vällof. Borgare-S landet antagit Utskottets förslag till grundlagsenlig behandling vid mista Riksdag; men deremot Hedervärda Bonde-Ståndet förklarat såsom sin gemensamma tanka, att den föreslagna förändringen vöre hvarken nödig eller nyttig.
Då de fleste Riks-Ståndens meningar sammanstämma deruti, att religionsbekännelse icke borde utgöra hinder för utnämnande till de, uti ofvananförda redaktionsförslag, omförmälda embeten, men' blott ett Riks-Stånd godkämlt den af Utskottet föreslagna större utsträckning af ifrågavarande grundlags-ändring, har Utskottet, på det att den förändring af Grundlagen i denna del, om hvars nytta och behöflighet meningarne äro mera eniga, icke må hindras och uppehållas af en mera stridig fråga, funnit sig böra, jemte anmälan, det Utskottet i öfrigt anser sammanjemkning af Hedervärda Bonde-Ståndets mening med de (öfriga Riks-Ståndens icke kunna ega ruin. så väl till Borgare-Ståndet som till BondeStåndet hemställa, att de må i förevarande ämne efter de öfriga Stånden sig foga.
K (institut iöns-UlskotUts Memorial, ft:o 24.
5 I:o 24.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 20 Juli 1854, kl. 12 m.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af ett Stånds äler remiss af Memorialet N'0 15, innehållande förslag lill ändring af 52 § Regerings-Formen och 24 § Rikstlags-Ordningen.
\ Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 13, innefattande förslag till ändring af 52 § Regerings-Formen och 24 § Riksdags-Ordningen, angående tillförordnandet af Bpndc-Ståndets Sekreterare, har, enligt till Utskottet ankomne Protokolls-utdrag för den 12 i denna månad, blifvit af Högloft.
Ridder skåpet och Adeln till Utskottet återremitteradt, med förklarade af detta Stånds gemensamma tanke, att ifrågavarande förslag till grund lags-förändring vore hvarken nödigt eller nyttigt; hvaremot öfriga Riks-Stånden antagit Utskottets förslag till grundlags-enlig behandling vid nästa Riksdag.
Utskottet, som finnér sammanjemkning af Ridderskapet och Adelns samt de öfriga Ståndens gemensamma tankar icke vara möjlig, får detta förhållande till Rikets Ständers grundlags-enliga behandling vördsamt anmäla, med hemställan, om icke Ridderskapet och Adeln i denna fråga ville efter de öfriga Stånden sig foga.
Stockholm den 20 Juli 1854.. 6 uunsliiulions-lJisiwllels aitww.u., ...<j - Rese r v alio n : af Herr Professoren //. G.
Lindgren: »Mot det sätt, hvarpå o.SKottet i (.c^ ” Betäckande besvarat Högloft.
Ridderskapet och Adelns återremiss af Memorialet N:o 13, måste jag, i Grundlagens namn, protestera; emedan jag deri ser ett Utskottets erkännande, att ett Riks-Ständ skulle ega rättighet, att förkasta ett af Konstitutions-Utskottet framlagdt grundlagsändrings-förslag redan vid samma Riksdag, dä det blifvit väckt.
Med hänvisning till 56 och 81 .§§ Regerings-Formen mäste jag en sådan rättighet bestrida.
Att, under namn af »gemensamma tankar» i ett sådant förslag göra ändringar och rättelser, står Stånden fritt; men den slutliga domen är följande Riksdags Ständer förbehållen.
Jag vet väl, att ända från 1S34 års
Riksdag en annan praxis gjort sig gällande, enligt hvilken Stånden hafva tillåtit sig, att, under formen af återremiss med »den gemensamma tanken, att ett förslag är hvarken nödigt eller nyttigt», detsamma genast förkasta.
Men vmig synes, som vore det Kohstitutions-Utskottets pligt, att åtminstone icke godkänna ett sådant missbruk af Grundlagens bud; hvadan ock jag håller före, att detta Memorial ej hade bort innehålla, såsom nu, en inbjudning till Ridderskapet och Adeln, att sig med de tre öfriga Stånden förena till antagande af den föreslagna grundlags-förändringen till grundlagsenlig hvila, utan helt enkelt ett tillkännagifvande, att när tre Ständ antagit
Utskottets förslag oförändradt att till nästa Riksdag hvila, och Ridderskapet och Adeln icke haft någon anmärkning i sak eller redaktion att dervid göra, utan endast tillåtit -sig en pä nästkommande
Ständers domsrätt anticiperande reflexion, hvilken icke pä frågan i dess nuvarande stadium har något inflytande, kommer Utskottets, i Memorialet N:o 13 innehållna grundlagsändrings-förslag att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.1 »Att föregående Ständers Konstitutions-Utskott på detta sätt uppfattat
Grundlagens föreskrift,* och sin skyldighet, visas af 1834 års Konstitutions-Utskotts Memorial N:o 54, deri det, med anledning af två Stånds beslut att genast förkasta ett då af Utskottet framlagdt grundlagsändrings-förslag heter: v i »Då 56 och 81 §§ Regerings-Formen samt 29 § Riksdags-Ordningen deri öfverensstämma, att hvarje, af Konstitutions-Utskottet tillstyrkt grundlagsändrings-förslag, skall, med eller utan jemkning, hvila såsom ett Rikets Ständers beredda Utlåtande, för att vid nästa Riksdag med Ja eller Nej afgöras, men Borgare- och Bonde-Ståndens ofvänberörde anmärkningar innefatta, icke jemkningar eller modifikationer i förslagets delar, utan förkastande af förslaget i det hela — en åtgärd åt kommande Ständer ensamt förbehållen, kan ej, mot Grund - Konslilutions-LUskollels Memorial, JV.o SS. 7 / ‘ s lagarnes klara bud, Konstitutions-Utskottet dessa anmärkningar till behandling och pröfning upptaga, r Skulle nu Eidderskapet oell Adeln icke antaga den i detta Betänkande gjorda inbjudningen, sä lärer väl Utskottets nästa åtgärd blifva, att uppgöra voterings-proposition i förstärkt Konstitutions-Utskott, mellan förslagets antagande till livila eller dess förkastande.
Segrar då den sednare meningen, huru går det då med den återstod, som efter omröstning i förstärkt Konstitutions-Utskott, enligt 5 C § Regerings-Formen, alltid måste finnas af ett från Konstitutions-Utskottet emaneradt grundlagsändrings-förslag till nästa Riksdags slutliga behandling och afgörande V » Ank. till Exp.-Utsk. deD 20 Juli 1854, kL 12 m.
Menni vial till Rikets Ständer, i anledning af ett Stånds uter remiss af Memorialet N:o 15, innehållande förslag till ändring af 59 § Riksdags-Ordningen.
De till Konstitutions-Utskottet ankomna utdrag af Riks-Ståndens Protokoll ■ för den 12 i denna månad, angående behandlingen af Utskottets, i dess Memorial N:o 15 afgifna, förslag till ändring i 39 §, Riksdags-Ordningen, rörande val af Ordförande i Utskott och andra Rikets Ständers delegationer utvisa, att Höglo/!.
Ridderskapct och Adeln såsom dess gemensamma tanka till Utskottet hänvisat den anmärkning, att samma förslag vore hvarken nödigt eller nyttigt, \ 8 Kimtiilutiont-Utikollels Memorial, A'.-o SS. men att öfriga Riks-S länden antagit förslaget till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Dä Utskottet funnit dessa skiljaktiga meningar oförenliga; får Utskottet sådant hos Rikets Ständer till grundlagsenlig behandling vördsamt anmäla, samt inbjuda Ridderskapet och Adeln, att efter de öfriga Stånden i ämnet sig foga.
Stockholm den 20 Juli 1854. fieser va tion: är af Herr Professoren Lindgren anmäld, med åberopande af hvad hans reservation vid Memorialet N:o 24 innehåller.
\o 2ii.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Juni 1854, kl. 12 m.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af ett Stånds återremiss af Memorialet Ä:o 16, i fråga om förslag till ändring i 69 § Rcgcrings-Formcn.
Vid föredragning hos Riks-Stånden den 12 i denna månad af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 16, innehållande förslag till ändring i 69 §.
Regerings-Formen, angående behandlingen af Stats-Utskottets Betänkanden i vissa frågor, hafva Häglof. liumlilutiont-Ulskolltls Memorial, N:o iff. 9 Högloft.
Ridder skap et och yl deln, Högvördige Preste-Ståndet oell Välin flip c Borgare-Ståndet antagit förslaget till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; men deremot Hedervärda Bonde-S landet till Utskottet återförvisat Memorialet, med anmärkning, såsom Ståndets gemensamma tanke, att ifrågavarande § borde erhålla denna lydelse: ”Uppstå antingen hos Riksens Ständers Plena, eller uti något af RiksStånden betänkligheter att antaga hvad Stats-Utskottet tillstyrkt uti det, som rörer Statens reglerande, bevillningens derefter lämpade liela belopp, eller hvad till Riksgälds-kontorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning; då böra de skäl anföras, på hvilka sådane betänkligheter sig stödja, samt meddelas Stats-Utskottet, som derefter fager ärendet under ytterligare öfvervägande och afgifver sitt utlåtande i enlighet med 49 § Riksdags-Ordningen.
Pörblifver något Stånd ändock vid den mening, det förut fattat, afgöres saken efter tre Stånds beslut.
Stadna Stånden i olika beslut, då skall Stats-Utskottet förökas med så många ledamöter af Riksstånden, i vanlig ordning valde, att de blifva trettio af hvarje Stånd.
Detta så förstärkta Utskotts ledamöter röste sedermera samfäldt med slutna sedlar till antagande eller förkastande af hvad Stats-Utskottet tillstyrkt i de frågor, hvarom Riks-Stånden varit af skiljaktiga tankar, samt, i sednare fallet, om hvilka eller hvilket Stånds mening, som bär såsom Riksens Ständers anses; kommande hvad de flesta rösterna antagit att gälla såsom Riksens Ständers beslut.
Till undvikande af paria vota — — •— genast förstöras.»
Då Hedervärda Bonde-Ståndets gemensamma tanke väl sammanstämmer med Utskottets förslag deruti, att Stats-Utskottet, efter erhållen återremiss af dess Betänkande, icke borde, såsom Grundlagen nu föreskriiver, utnämna deputerade för att i Stånden upplysa förhållandet i det fall, der samma Utskott ansett sig icke kunna frånträda dess redan afgifna yttrande, men för öfrigt står i sådan väsendtlig.strid mot öfriga Ståndens mening i den del, som, på sätt ofvan åberopade Memorial utvisar, egentligen varit föremål för Konstitutions-Utskottets förslag, att någon sammanjemkning af denna skiljaktighet icke är möjlig, får Utskottet hos Rikets Ständer vördsamt anmäla detta förhållande, med inbjudning till Bonde-Ståndet, att i förevarande fråga efter de öfriga Stånden sig foga.
Stockholm den 20 Juli 1854. liih. lill St. fröt.
ISSI &
ISöi.
S Sami..
S llåft. 10 Konstitutions-Ulskotteli Memorial, N:o 57.
Ank, till Exp.-Utsk. d. 20 Juli 1854, kl. 12 m. ira #
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af ett Stånds återremiss af Memorialet N:o 17, innefattande förslag lill ändring i 14 § Riksdags-Ordningen. Riks-Ståndens till Konstitutions-Utskottet ankomna Protokolls-utdrag för den 12 i denna månad gifva vid handen, hurusom, vid föredragning af Utskottets Memorial N:o 17, innehållande förslag till ändring i 14 § Riksdags-Ordningen, angående representations-rättigheten för Stockholm, Hedervärda Bondc-Ståndet hänvisat samma Memorial åter till Utskottet, under förklarande af Ståndets gemensamma tanke, att den föreslagna förändringen vore hvarken nödig eller nyttig; hvaremot Öfriga Riks-Stånden antagit förslaget till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Utskottet, som anser dessa skiljaktiga meningar icke kunna sammanjemkas, får hos Rikets Ständer sådant till grundlagsenlig behandling vördsamt anmäla, samt inbjuda Hedervärda Bonde-Ståndet,, att sig i denna sak efter de öfriga Stånden foga.
Konslilulions-Vtskollels Memorial, N:o SS. 11 Reservat i on är af Herr Professoren Lindgren anmäld, med åberopande af hvad hans reserv vatina vid Memorialet N:o 24 innehåller.
:« »8.
Auk.
Ull Eip.-Utsk. d. 20 Juli 1854, kl. 12 m.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af två Stånds återremiss , af Memorialet N:o IS, innehållande förslag till tillägg vid 46 § Riks dags- Or dn inge n, äfvensom, i sammanhang dermed, till ändring af åtskilliga §§ i Riksdags-Ordningen och Regerings-Formen.
Konstitutions-Utskottet. som genom ankomna Protokolls-Utdrag fått del af samtliga Eiks-Ståndens den 12 i denna månad fattade beslut, angående Utskottets i Memorialet N:o 18 afgifna förslag till tillägg vid 46 §-Riksdags-Ordningen, rörande sammanträde af Riks-Stånden för gemensamma öfverläggningar, äfvensom, i sammanhang dermed, till ändring af åtskilliga §§ i Riksdags-Ordningen och Regerings-Formen, har dervid inhemtat, att Höglo/7.
Ridderskapet och Adeln hänvisat till Utskottet den såsom Ståndets gemensamma tanke förklarade anmärkning, att början af det föreslagna 2:dra momentet i 40 § Riksdags-Ordningen bör erhålla följande lydelse: »Stårnden vare medgifvet att på ett rum till gemensam öfverläggning rörande allmän, vid Riksdagen under handläggning varande fråga, sammanträda;» att Hogvördiga Prestc-Stöndet återremitterat Memorialet med förklarande, 12 Kontlilul tont t Itkolicls Memorial, .V:o S9, såsom Ståndets gemensamma .tanke, att tre Stånds sammanstämmande beslut bör erfordras i fråga om de föreslagna sammanträdenas hållande; . samt att /' iiHofi.
Borgare-Ståndet och Hedervärdd Bonde-S landet antagit förslaget att hvila till grundslagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Utskottat, hvars mening i det afgifna förslaget alsetf, att de gemensamma öfverläggnings-ämnena skulle vara endast sådana frågor, som i Ridclerskapet och Adelns gemensamma tanke omförmälas, får, med vördsam anmälan, att Utskottet finner Preste-Ståndets gemensamma tanke icke kunna med öfriga Ståndens mening sammanjenikas, inbjuda Preste-Ständet att foga sig efter de öfriga i den del, nämnde skiljaktighet alser, samt till Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden hemställa, att, för vinnande af större tydlighet i redaktionen, förslaget må till grundlagsenlig behandling hvila med sådan lydelse af början i det ifrågaställda 2:dra momentet uti 46 § Riksdags-Ordningen, som uti Ridderskapets och Adelns ofvananförda gemensamma tanke är anförd.
Stockholm dea 20 .luli 1854.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Juli 1854, kl. 12 tn.
Memorial till Rikets Ständer, med vo tei ings-pr opositioner, rörande h onstituhons-U/skottets uti Memorialet J\io 9 afgifna forsla till ändring af 68 § Riksdags-Ord/iingen.
Uti Memorialet N:o 20 anmälde Konstitutions-Utskottet den oförenliga skiljaktigheten uti de särskilda Riks-Ståndens beslut i afseende å Utskottets uti Memorialet N:o 9 afgifna förslag till ändring af 68 § Riksdags-Ordningen, ro - Konstilulicns-Utskottels Memorial, N:o 29. iZ rande revisionerna af Stats-verkets, Bankens och R iksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning; och har sedermera Utskottet af ankommet Protokollsutdrag för den 12 i denna månad inhemta!, att, vid föredragning af ofvannämnde Memorial N:o 20, Hedervärda Bonde-Ståndet vidblifvit sitt förra, från de öfriga Ståndens mening afvikande, beslut, enligt hvilket Ståndets gemensamma tanke var, att omförmälde revisions-förrättningar alltid borde taga sin början den 15 Augusti; hvadan Ståndet afslagit inbjudningen, att sig efter de öfriga Stånden foga.
Till afgörande emellan de sålunda qvarstående olika meningarne i frågan, får nu Konstitutions-Utskottet vördsamt 'öfverlemna följande voterings-propösitioner:
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti dess Memorial N:o 3 afgifna förslag till ändring i 68 § Riksdags-Ordningen, angående revisionerna af Statsverkets, Bankens och Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, skall i oförändradt skick antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, röste Ja; Den, det ej >vill, röste Nej.
Nej, kommer nämnde förslag att, till slutlig pröfning vid nästföljande Riksdag, blifva, hvilande med sådan förändring, att i stället för orden: r>dvn 15 September» införas orden: »den 15 Augusti*.
Stockholm den 20 Juli 1854. 14 KonsliLuliuns-UltkoUels Memorial, ?i:o 20.
Ank. till Exp.-Utek. d. 21 Juli 1854, kl. 1 e. m.
Memorial till B ike t s Ständer, med utlåtande angående Talmannens i Bonde-Ståndet vägran af proposition på en inom Ståndet väckt fråga om remiss till Bevillnings-Vtskoltet af Särskilda Utskottets för behandling af bränvins fr agan förslag till författning om bränvins tillverkning.
Sedan det Särskilda Utskott, som vid början af innevarande Riksmöte blifvit af Rikets Ständer tillsatt »för att upptaga och i hela deras vidd grund»lagsenligt behandla alla angående bränvins tillverkning och försäljning uppkom»mande frågor», afgifvit sitt Betänkande N:o 8, i anledning af Kongl.
Nådiga proposition samt åtskillige hos Riks-Stånden väckta motioner om vilkoren för bränvins tillverkning^ hvilket
Betänkande jemväl innefattade förslag till bestämmande af de afgifter, som för bran vinstillverkningen borde erläggas; men samma Betänkande blifvit i dess helhet från Hedervärda Bonde-Ståndet och i vissa delar från öfriga Riks-Stånden till Utskottet återremitteradt, samt Utskottet derföre i dess Memorial N:o 11 ånyo afgift»! yttrande i frågan; så har, på sätt Bonde-Ståndets protokoll den 14 i denna månad utvisar, Ståndets ledamot Bengt Gudmundsson från Hallands län yrkat, att Ståndet måtte fatta så lydande beslut: »l:o.
Bonde-Ståndet förklarar sig icke kunna till öfverläggning åter uppdaga Särskilda Utskottets förslag till ny förordning, angående vilkoren för brännvins tillverkning, eller Utskottets Memorial N:o 11. i anledning af återremissen Konsiitulions-lllikoiiets Memorial, A':o 30. 15 * deraf, innan Rikets Ständers Bevillnings-Utskott, i enlighet med 53, 59 oell “00 §§ Regerings-Formen samt 31 § Riksdags-Ordningen, fått yttra sig öfver “de delar deraf, som röra grunderna och fördelningen af den bevillning, hvilken »för nämnde tillverkning bör utgöras samt såsom •»husbehofsbrunneri-medeh till Konungens disposition anslås. »2:o.
I detta afseende bör ofvannämnde förslag remitteras till Bevillningsutskottet med anmodan, att i grundlagsenlig ordning till Rikets Ständer afgifva »sitt Utlåtande öfver såväl grunderna för denna bevillning, som sättet för . deras »tillämpning och bevillningens fördelning, för att, derest skiljaktigheter härom »skulle yppa sig emellan Riks-Ständen, dessa skiljaktigheter må, enligt Rege»rings-Formens 71 § och Riksdags-Ordningens 31 Sj, kunna slutligen afgöras.»
Till närmare utveckling af grunderna för denna motion, hvilken åtskillige Ståndets ledamöter biträdt, har, jemte erinran derom, att det Särskilda Utskottets tillsättande skett genom tre Stånds beslut, mot Bonde-Ståndets röst, blifvit hufvudsakligen anfördt, att om ock i den ekonomiska delen af frågan, som berodde af tre Stånds sammanstämmande beslut, mindre vigt läge derpå, om ett särskildt Utskott eller ock, såsom tillförene skett, Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet behandlade ärendet, vore dock förhållandet annorlunda i den del af saken, som anginge beskattningen.
Uti 60 g Regerings-Formen upptogos rhusbehofs-bränneri-medleu» bland bevillnirigar ; samma grundlags 53 §, som förordnade om väljande af de Utskott, »hvilka skola ärendena bereda,» nämnde bland dessa B e v ilin ings- Utskottet, »att föreslå bevillningens fördelning»; och i sådant hänseende vore Beviilnings-Utskottets verksamhet bestämd i 70 § Regerings-Formen och 31 § Riksdags-Ordningen; och för bevillnings-frågornas afgörande vore en af dessa ämnens stora vigt påkallad särskild ordning stadgad i 71 § Regerings-Formen, enligt hvilken, dä ett Riks-Ständ förblefve vid särskild mening angående bevillning^ åtagande, icke de tre öfriga Ståndens beslut, utan förstärkta Stats-Utskottefs afgörande, med kraft af Rikets, Ständers beslut, bestämde utgången.
Utan strängt iakttagande af denna ordning skulle ej sammanhang i bevillningsfrågorna kunna finnas och fördelningen ej lämpas efter de särskilda bevillningarnes grunder och påräknade belopp; ali gräns komme att saknas för möjligheten, att den ena eller andra af Rikets Ständers afdelningar eller Utskott föresloge nya skatter och pålagor.
De grundlags-stadganden, hvilka i öfrigt anginge bevillningsfrågors behandling, antydde ock vigten af nämnde ordning.
Det uti 31 § Riksdags-Ordningen för Beviilnings-Utskottets sammansättning stadgade vilkor, att ledamöterne borde vara valda frän särskilda och, sä vidt möjligt vore, från alla Rikets provinser, visade lagstiftarens omsorg, att alla orters tillstånd och behof borde vid bevillningsfrågornas beredning i Utskottet 16 Kcmtilulions-Ulskollcls Memorial, N:o 30. vara kända och afsedda.
Enligt Grundlagen vore således så olika principer, så skiljaktiga former gällande för bevillningsfrågornas beredande och afgörande, att de ej stodo att förena med dessa måls handläggning af andra Utskott, utan att de garantier, som Grundlagarne lemnat hvarje Riks-Stånd, skulle tillintetgöras, och att under intet vilkor dessa ärender borde behandlas eller beslut derom kunna fattas på det sätt, som v'ore stadgadt för andra så kallade »allmänna frågor», såsom t. ex. i 73 § Riksdags-Ordningen; hvarföre ock den deri, för dylika frågors slutliga afgörande, omtalade Nämnd icke funnes någorstädes i RegeringsFormen för statsanslag och beskattnings-ärenden omförmäld. — Hvad Särskilda Utskottets behörighet i fråga om bevillningsfrågorna i ärendet beträffade, förekom derjemte, att Högvördiga Preste-Ståndet ensamt fattat beslut derom, att Särskilda Utskottet »egde handlägga frågorna om bränvins tillverkning och försäljning i »deras helhet och med samma rätt, sorn derutinnan annars tillkomme sammanfatta Bevillnings-, Lag* samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten», då deremot Vällofl. Borgare-Ståndets beslut, som på inbjudning blifvit af Ilögloil.
Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet biträdt, innefattade blott, att frågorna skulle af Särskilda Utskottet »grundlagsenligt» behandlas.
Uét kunde således icke erkännas, att de tre Stånden åt Särskilda Utskottet öfverlemnat bevillningsfrågans behandling; men äfven om sådant antoges, vore ännu. så länge frågan om bränvinsbränningen icke blifvit definitivt afgjord, Bonde-Ståndets rättighet och' pligt, att söka återföra frågan till dess grundlagsenlig^ form.
I anledning af hvad sålunda blifvit yrkadt, har Talmannen i Bonde-Ståndet yttrat sig sålunda: »Utom det att Rikets Ständer, på sätt 36 § 3 mom.
Riksdags-Ordningen »rnedgifver, tillsatt ett Särskildt Utskott för att upptaga och i licia deras vidd »behandla alla angående bränvins tillverkning och försäljning uppkommande frågor, »samt nyssnämnde § och moment innehålla, att ej några andra ärenden, än sådana, »som icke på Rikets Ständers åtgärd ankomma, äro undandragna behandling af »de särskilda Utskott, Rikets Ständer kunna finna nödigt tillsätta; i följd hvaraf »Särskilda Utskottets, angående vilkoren för bränvins tillverkning afgifna Betän»kande N:o 8, äfven blifvit af samtliga Riks-Stånden behandladt och till Utskottet »återremitteradt; så strider den af Bengt Gudmundsson i sin förevarande motion »väckta fråga bokstafligen emot Grundlagens lydelse i 49 § 2 och 3 mom.
Riks»dags-Qrdningen. deri föreskrift meddelas, att från Utskott inkomna förslag skola, »efter det bordläggning egt ruin, då de tredje gången förekomma, till afgörande »företagas.
— Pä grund häraf anser jag mig, enligt 55 § Riksdags-Ordningen, »föranlåten vägra proposition å Bengt Gudmundssons yrkande, att Särskilda Ut»skottets förslag till förordning angående vilkoren för bränvins tillverkning, må i »de delar, Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 30. 17 »de delar, sorn röra husbehofs-bränneri-medlen, till Bevillnings-Utskottet remit »teras».
Sedan Ståndets genom omröstning utrönta pluralitet ändock yrkat den vägrade propositionens framställande, har, jemlikt stadgandet i 55 § Riksdagsordningen, öfverläggningen förklarats hvilande och målet blifvit förvisadt till Konstitutions-Utskpttet, som egde inom viss förelagd tid inkomma med motiveradt. och bestämdt
Vid betraktande så väl af ordalagen i Rikets