Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Finner Comiteen, som ej äger ingå uti någon pröfning af politiska considerationer och förhållanden, att skriften, efter Lagens bokstaf, ej åtalas kan, då ankommer det på Konungens Nådiga pröfning, om Förläggare eller Boktryckare må, i thy fall, till mer eller mindre del af Statsmedlen njuta någon ersättning för omkostnaden till tryckning och papper af hvad utaf upplagan kunnat indragas. ning både hos Boktryckare och Försäljare eller andra utspridare, på sätt om qvarstad här ofvan stadgas.
Sä vida Justitice-Stats-Ministern ej öfver lemnar skriften till Justitice Canzleren, för åtalande vid laga Domstol, skall han genast ovägerligen inhemta Tryckfrihets-Comitéens utlåtande.
Finner Comiteen, som ej äger afse politiska förhållanden, att skriften, efter Lagens bokstaf, ej åtalas kan, eller har åtal skett, men skriften genom laga kraftvunnen dom blifvit obrottslig förklarad, utan att ersättning till den frikände parten i domen blifvit åklagaren ålagd, ankomme det, sedan Stats-Rådet blifvit hördt, på Konungens pröfning, huruvida af Statsmedlen till Boktryckare , Förläggare eller Försäljare må anordnas ersättning för deras omkostnader och förluster.j
Se Bih. 3:je Sami., Mern.
Nilis 97, 110 och 124, mom. 4.
Ridd.och Adelns Prnt. B. XXII: pag. 460. XXIII: 185. XXIV: 37y. XXV: 146, 156, 188. XXVI: 209. 235. Preste-Ståndets Prot. B. XIV: pag. 495. XV: 188. XVI: 147,159.475. Borgare-Ståndets Prot. B. VII: pag. 278, 477, 666. Bonde-Slåndels Prot. B. XII: pag. 95. XIII: 140, 271.
Bih. lill 11 St.s Prot. 1S44. 3 Sami., 2 Baft. 3 STOCKHOLM, ECKSTE1NSKA boktryckeriet, 1844.
Conslitutions-Utskottets Memorial, i\’:o 4. 1 Jt? 4.
Ank. till Exp. Utsi. den 6 Sept. 1844, kl. 4 e. m.
Memorial till Riksens Steimler, med uppgift ä hvilande förslag till ( Grundlag s-ändringar.
Sedan Constitutions-Utskottet,' jemte Memorialen Nrris 2 och 3 af den 12 och 16 i näsllidne månad, till Riksens Ständer ingilvit först de från nästföregående Riksdag hvilande grundlags-förslag rörande na tiolia hrepresentationens ombildning, och sedermera sådana från nämnde Riksdag till den nuvarande hänskjutna speciella grundlags-ändrings-förslag, som icke, enligt 81 och 82 §§. i Riksdags-beslutet af den 16 Juni 1841, berodde på de förra förslagens afgörande, åligger Utskottet, efter det berörde förslag angående nationalrepresentationens ombildning numera blifvit af tvänne Riks-Stånd afslagne, att lili Riksens Ständer uppgifva äfven öfriga uti 82 §. af 1841 års Riksdagsbeslut upptagne förslag till Grundlags-ändringar, af hvilka största delen uttryckligen förklarats hvilande till pröfning vid innevarande Riksdag endast folden händelse, att omlörmälda förslag, angående nalional-representalionen, blefve antingen af Riksens Ständer eller af Kongl. Maj:t ogillade, samt återstoden omfattar ämnen, som med de förra stå i det sammanhang, att de icke före dessa kunna till afgörande förekomma.
Utskottet får alltså, under åberopande af dess denna dag ingående serskildta Memorialer Nrris 5, 6 och 7, med uppgifter angående sådana bland nyssberörde grundlags-ändrings-förslag, hvilka äro af villkorlig beskaffenhet, såsom ankommande på vissa andra hittills ej anmälda förslags antagande eller förkastande, härhos vördsamt öfverlemna en i vanlig fonn sammanfattad uppgift å de öfriga förslagen, som, numera af andra oafhängiga, livart för för sig kunna när som helst blifva föremål för Riksens Ständers definitiva beslut Stockholm den 5 September 1844.
Prof. 1844. 3 Sami. 3 Iläft, 1 2 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 1.
Maj:ts Nådiga Proposition (N:o75), angående upphäfvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen.
Regerings-for men. §• 19- Inkomma lill Konungen ifrån Domstolar och Embetsman förfrågningar om Lagens rätta mening i så- (Utgår), dana fall, som lill
Domares åtgärd höra, ege ock Högsta
Domstolen att de sålunda sökta förklaringar gifva. §. 21.
Sed/lare Perioden.
Alla frågor örn förklaringar öfver Lagen skola hos Konungen anmälas och Dess röster deruti inhem tas och beräknas, änskönt han icke i (Utgår).
Domstolens öfverläggningar derom deltagit. §. 88.
Med förklaring öfver Civil- och Med förklaring Öfver Civil- oell Criminal- samt Kyrkolag förhålles
Criminal- samt Kyrko-Lag förbålles som med sådan lags stiftande.
De sorn med sådan Lags stiftande, förklaringar, som, till svar på inkomna förfrågningar om Lagens rälla mening, Konungen genom Dess Högsta Domstol emellan Riksdagarne gifver kunna af Riksens Ständer ogillas, hvarefter de icke längre vare gällande eller af Domstoiarne iagttagas eller åberopas må.
Comtilutions-Utsliottets Memorial, N:o 4. 3 Se Bill. 3 Sami.
Mern. N. 54.
Ridd. o. Adelns Prot. B. XVI. pag. 201, XVII. 59. 161.
Preste-Ståndets Prot. B. IX. pag. 248. X: 460.
Borgare-Ståndets Prot. B. V. pag. 742.
Bonde-Ståndets Prot. B. IX. pag. 9. 2.
Maj:ls Nådiga Proposition (N:o 103), rörande Konungens rätt att, elter Riksdags slut, antaga eller ogilla Lagförslag, dem Biksens Ständer under Riksdagen öfverlemnat.
Regeringsformen. §•
Ständer ega — afhöra
Finnér Konungen godt någon — — — — stadgadt varit. 87.
Ständer ega af höra Dess skäl att det vägra.
Kan Konungen icke förr, än Riksens Ständer åts kilj asj fatta och meddela
Sitt beslutj vare Han oförhindrad att före nästföljande
Riksdags öppnande förslaget ordagrant bifalla och allmän Kungörelse derom utfärda.
Sker det ej, anses förslaget haf va förfallit, och Konungen underrätte då Riksens Ständer vid deras nästa sammankomst om de skäl, som hindrat f örslagets antagande.
Finner Konungen godt någon — — — stadgadt varit Se Bih. 3 Sami.
Ridd. o. Adelns Prot. B. XXII. pag. 460. XXIII. 185. XXIV: 383. 4 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4.
Preste-Ståndets Prot. B. XIV. pag. 495. XY. 172. Borgare-Ståndets Prot. B.
Y1L pag. 285.
Bonde-Ståndets Prot. B. XII. pag. 96. 3.
Förslag, angående det antal Ledamöter, som i Stats-Rådet måste öfvervara föredragande och afgörande af olika slags mål.
Regerings-formen. §•
Stats-Rådets samtlige Ledamöter, der de icke laga förfall ega, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, som, efter dem förut meddelade föredragningslistor, i Stats-Rådet förekomma och Rikets allmänna Styrelse röra.
Sådana äro: frågor och förslag om nya allmänna författningars vidtagande; om upphäfvande och förändring af de förut gällande; om nya allmänna Inrättningar uti serskilda Styrelsens grenar; med llere af dylik beskaffenhet. 8.
Minst Sea: af Stats-Rådets Ledamöter böra, utom Föreilr ägande, öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, hvilka i Stats-Rådet förekomma.
Frågor om Riksens Ständers framställningar och önskningar ; frågor och förslag om stiftande, ändring eller uppliäfvande af sådan Lag, som 8y omtalar; om nya all männa författningars vidtagande; om uppliäfvande eller förändring af de förut gällande; om nya allmänna Inrättningar uti serskilda Styrelsens grenar, med flere af dylik beskaffenhet ConstUutions-Utskottets Memorial, K:o 4.
5 Stats-Råd, som, enligt 3g, 4°j> 41 dier 42 SS-> Styrelsen förer, må ej fatta något beslut, der icke minst Sex af Stats-Rådets Ledamöter, utom vederbörande Föredragande, när dro.
Vill Konungen, pd sätt 81 §• stculgar, besluta om förslag till stiftande, ändring dier upphäfvande af Grundlag, eller vill
Han börja krig dier sluta fred, lyfta någon af de i 63 omförmälda summor, eller företaga sådan resa, som 3g ,$*. säger, md det beslut ej fattas, utan edle Tio Ledamöterne af Stats-Rädet, der de icke laga förfall ega, när äro och sig yttra; börande, i ingen händelse, sådant beslut fattas, der icke minst.
Sex Stats-Råd, utom vederbörande Föredragande, tillstädes äro.
Så vidt sist omförmälda mål kunna förekomma i Stats-Råd, som med Konungslig magt styr, vare för besluts fattande Lag, som sist sagd är.
Ofver edla mål, hvilka i StatsRådet förekomma, böra Föredragningslistor förut vara Stats-Rådets tillstuäesvarande Ledamöter meddelade. §• 13- Vill Konungen börja krig eller Vill Konungen börja krig eller sluta fred, kalle då till ett utornor- sluta fred, framställe för Stats-Rädet dentligt Stats-Råd Stats-Rådets samt- de skäl och omständigheter, som härlige ledamöter, framställe för dem de vid till öfvervägande förekomma, skid och omständigheter, som härvid samt äske deröfver af Stats-Rådets lill öfvervägande lörekomma, samt ä- Ledamöter deras yttranden, hvilka de 6 ConstiMions-UtsliOttcls Memorial, N:o 4. ske deröfver deras yttranden, hvilka de skola hvar för sig, med den ansvarighet, 107 § bestämmer, tillProtocollet afgifva.
Konungen ege derefter magt alt fatta och utföra det beslut, som Han för Riket nyttigast finnér. § Vill Konungen — — — — meddele Han Stats-Rådet in pleno denna Sin föresats — — — — § Skulle den olycka tima — Regeringen tillträdt.
Uti alla de fall, hvarom föregående fyra §§ handla, skola Stats-Rådets samtlige ledamöter vara närvarande och rösta. § Går Konungen i fält, ■
Med de mål, Konungen då sjelf afgör, förhålles på det sätt, som 8 § stadgar. skola, hvar för sig, med den ansvarighet, 107 § beslämmer, till Protocollet afgifva.
Konungen ege derefter makt att fatta och utföra det beslut , som
Han för Riket nyttigast finner. 39.
Vill Konungen — — — — meddele Han Stats-Rådet denna Sin föresats — — * 42.
Skulle den olycka tima — Regeringen tillträdt. 43.
Föredragningen inför Konungen af de mål, som Han då sjelf afgörj och som äro af elen beskaffenhet, att Stats-Kådet öfver dem höras börj fördele Konungen så, sorn Honom godt synesj emellan de Fyra Stats-Rådj hvilka enligt 8 § minst skola närvara; kunnande intet sådant mål, utan i sammanhang med den tillförordnade Styrelsens deröfver af - Constitutions-Ulshottets Memorial, N:o 4. 7 gifna yttrande, föredragas.
I fedt, hvarom denna stadgar, må de Ledamöter af Stats-Rädet, hvilka inför Konungen, och de, hvilka i elen tillförordnade Styrelsen sig öfver vigtigare med yttrat, sammanräknas till fyllande af det antal, hvars närvaro i Stats-Rädet 8 § för sådant måls afgörande föreskrifver.
§ Dessutom böra för oförsedda händelser, — —• — — och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemlade, finnér den vara oundvikligen nödig; den andra, att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Slals-Rådet in pleno hört och Riksens Ständer sammankallat. — — — — utbetalas, än sedan Riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord.
§ Denna Regeringsform — —■ — — sitt bifall dertill gifva.
Konungen inhemte hela Stats-Rådets tankar deröfver, lage sedan Sitt beslut och meddele Riksens Ständer å Rikssalen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka Han icke samtycker till deras åstundan. 63.
Dessutom böra, för oförutsedda händelser — — —• — och angelägna ändamål, finnér den vara oundvikligen nödig, den andra, att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Riksens Ständer sammankallat. — — — — utbetalas, än Riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. 81.
Denna Regeringsform sitt bifall dertill gifva.
Konungen meddele Riksens Ständer å Rikssalen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka Han icke samtycker till deras åstundan.
8 ConstiiuliöM-U(skottets Stemoridl, N:o 4.
Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i grundlagarne, höre Han Stals-Rådet och öfv erie inne sedan
Sin proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer — — •— — sammanstämmande beslut.
Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i grundlagarne, öfver lem ne Han Sin proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer — — — — sammanstämmande beslut.
N:o 57, 81, 104. Mom. 2 och N:o 106.
Ridd. o. Adelns Pro t. B. XVI: pag. 453. XVII: 113. XVIII: 15. XIX: 70, 392. XXIII: 426. XXIV: 438. XXV: 145, 154. Preste-Slåndets ProL B. X: pag. 382. XI: 356. XII: 18, 289. XV: 342. XVL* 147, 157. Borgare-Ståndets ProL B. V: pag. 811. VI: 139. VII: 294, 476.
Bonde-Ståndets Pro t. B.
IX : pag. 139. X: 30. XII: 208. XIII: 132. 4.
Förslag, angående ansvarighet för Stats-Råds-Ledamöter, som Riks-Styreisen föra.
R eger ingi-formen. §. 39.
Vill Konungen —* — be fatte Sig ej med Rikets Styrelse eller utöfve den Konungsliga magten, så länge Han — — — — Konungens frånvaro, Regeringen Hans namn, med Vill Konungen — -- be fatte Sig ej med Rikets styrelse eller med den Konungsliga magtens utöjöjning, så länge Han Ko nungens frånvaro, Styrelsen i Hans namn Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 9 med all den rätt, som denna Regeringsform Konungen tillägger; dock må ej Stals-Rådet någonsin Adeligt Stånd och värdighet förläna, eller till Oredigt och Friherrligt stånd upphöja, eller Riddarevärdighet utdela; äfvensom alla lediga sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Stats-Rådet dertill förordnar.
Huru förhållas skall derest Konungen längre tid än tolf månader ur Riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt. namn, med all den magt, som denna Regeringsform Konungen tillägger, och under de serskildta ledamöternas ansvarighet för rådslag och contrasi gnation, på sätt 38, 106 och ioy stadga; dock må Stats-Rådet icke Adligt stånd, eller Friherrlig eller Greflig värdighet eller Riddarordnar tilldela; äfvensom alla lediga sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Stats-Rådet dertill förordnar. § 40.
Blifver Konungen så sjuk, att Blifver Konungen så sjuk, att Han icke Regerings-Ärendena vårdar, han icke Regerings-Ärendena vårdar, förvalte Stats-Rådet Styrelsen, på det före Stats-Rådet Styrelsen, på det sätt, som i föregående § bestämmes. sätt, som i föregående § bestämmes. § 41.
Konungen vare myndig vid fyllda Aderton år.
Dör Konungen innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres Styrelsen af Stats-Rådet med Konungslig magt och myndighet i Konungens namn, intilldess Riksens Ständer sammankomma och den förmyndarestyrelse, Riksens Ständer förordna, Regeringen tilllrädt, ställande sig Stats-Rådet denna Regeringsform till ovillkorlig efterlefnad.
Dör Konungen innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres Styrelsen af Stats-Rådet, pä sätt 3g <$' stadgar, intilldess Riksens Ständer sammankommit, och den förmyndare-styrelse, Riksens Ständer förordna, Regeringen tillträdt.
Prot. 1844. 3 Sami. 3 Haft. 2 10 CoMtitutions-Utskottets Memorial, iV:o 4. i § 42.
Skulle den olycka’ tima, att hela Konungahuset, inom hvilket Arfsrätten till Riket räknas, på manliga sidan utginge, då förvalte äfven StatsRådet Regeringen, med Konungslig magt och myndighet, intilldess RikStänder hinna sammankomma, sens att nytt Konungahus utkora och den valde Konungen Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, på manliga sidan utginge, då före äfven Stats-Rådet Styrelsen, pä sätt 3g § säger, intilldess Riksens Ständer sammankommit och ett nytt Konungahus utkorat samt den valde Konungen — — § 43. ' l:a perioden.
Går Konungen i Fält, — — — Går Konungen i Fält, — serskildt nämner, att föra Regerin- serskildt nämner, alt föra Styrelsen i gen i de mål, Konungen föreskrifver. de mål, Konungen föreskrifver; hvar vid Stats-Rädets Ledamöter vare underkastade det ansvar, som 38j 106 och ioj §§ stadga. § 91.
I den händelse 39 § omtalar, alt Konungen — — — — hvilken de nyttigast finna.
I den händelse, alt Konungen — — — — hvilken de nyttigast finna.
N:o 56 och 80.
Ridd. och Adelns Prot. B. XVI: pag. 453. XVII: 113. XVIII: 13. XIX: 70, 392.
Presle-Ståndets Prot. B. X. pag. 382. XI: 354. XII: 18, 289. Borgare-Ståndets Prot. B. V: pag. 811. VI: 139.
Constilutions Utskottets Memorial, N:o 4. 11 Bonde-Ståndets Prot. B. IX.: pag. 139. X: 29. 5.
Förslag till stadgande i afseende på styrelsen under Konungens vistelse i Norrige.
Vill Konungen utrikes resa, med- Vill Konungen utom Sverige och Jele så länge Han ut- Norrige resa, meddele •— likes vistas, utan före Stats-Rådet — så länge han utom sina Riken vistas, — utan före Stats-Rådet — — § 43.
Går Konungen i Fält, eller till Går Konungen i Fält, eller till aflägsnare inrikes orter reser, förord- aflägsnare inrikes orter eiler till Köne — nungariket Norrige reser, förordne Se Bih. 3 Sami.
Ridd. och Adelns Prot. B. XVI: pag. 453. XVII: 113. XVIII: 31. Preste-Ståndets Prot. B. X: pag* 382. XI: 365.
Borgare-Ståndets Prot B.
V:pag. 854. Bonde-Ståndets Prot. B.
IX: pag 140. 12 Constilutions-Utslcottets Memorial, N:o 4. 6.
Förslag om ett tillägg i Regeringsformens 47 §, för beredande af öfverensstämmelse emellan denna samt 35 och 99 §§.
Regeringsformen. § Rikets Hof-Rätter — — — — och laga stadgar döma; Rikets Collegier, Landt-Regeringen behandlas. 47.
Rikets Hof-Rätter — — — — och laga stadgar döma; Rikets Collegier, ellerj i dessas ställe_, inrättade Terk, landtregeringen —- — — — behandlas.
Ridd. och Adelns Prot. B. XYI: pag 201. XVII: 58.
Préste-Ståndets Prot. B.
IX: pag. 248. X: 383.
Borgare-Ståndets Prot. B. V: pag. 720.
IX: pag. 8. 7. Förslag, angående Riksdags återkomst hvart tredje år.
Regeringsformen. § 49.
Riksens Ständer skola, i kraft af Riksens Ständer skola, i kraft af denna Grundlag, hvart Femte år sam- denna Grundlag, hvart Tredje år sammankomma.
Uti hvarje Riksdags-Be- mankomma.
Uti hvarje Riksdagsslut — kalla.
Beslut kalla. Constilutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 13 Riksdags-Ordningen. § 2.
Sländer skola, i kraft af Riksens Ständer skola, i kraft af Rikets antagna Regeringsform, hvart Rikets antagna Regeringsform, hvart femte år sammankomma.
Uti hvarje Tredje år sammankomma.
Uti hvar Riksdags-Beslut — — — kalla. je Pdksdags-Beslut — -— — — kalla.
N:o 11 och 29.
Ridd. och Adelns Prot. B. VIII: pag. 147, 224, 336. XIII: 109, 287, 306. Presle-Slåndets Prot. B. IV: pag. 390. V: 4. VII: 270, 504. Borgare-Ståndets Prot. B. III: pag. 331. IV: 653.
Bonde-Ståndets Prot. B. IV: pag, 72, 78. VII: 601. 8.
Förslag om pröfningen af skälen för Riksens Ständers sammankallande till annan ort, än lmfvudstaden.
Regeringsformen. § 50.
Riksdagarne skola hållas i Rikets Riksdagarne skola hållas i Rikets hufvudstad, utom i de fall, då flen- hufvudstad, utom i de fall, då sä val dens framträngande, eller pest, eller Konungen som Riksens Ständers Full andra vigliga hinder göra det omöj- mägtige i Banken och Riksgälds-Con iigt, eller för Riksens
Ständers frihet toret finna det för fiendens framträn och säkerhet vådligt.
Konungen ut- gande, eller pest, eller andra lika vig - 14 Constitutions-Ulskottets Memorial, JV:o 4. sätte då, i samråd med Riksens Ständers Fullmägtige uti Banken och Riksgälds-Contoret, en annan ort, der Riksens Ständer böra samlas, och kalle dem dit till den lid de sjelfve förut bestämt. tiga hinder omöjligt eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt.
Konungen utsatte då, i samråd med nyssnämnde Fullmägtige, en annan Riksdagsort; dit Riksens Ständer kallas. Riksdags-Ordningen. 3. § Riksdagarne skola hållas uti Rikets hufvudstad, utom vid de tillfällen, då fiendens framträngande, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder göra det omöjligt, eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt.
Konungen utsatte då, i samråd med Riksens Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret, en annan ort, der Riksens Ständer böra samlas, och kalle dem dit till den tid, de sjelfve förut bestämt, eller, vid Urtima Riksdagar, till den tid, som Konungen påbjuder.
Riksdagarne skola hållas i Rikets hufvudstad, utom i de fall, då så väl Konungen som Riksens Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret finna det för fiendens framträngande, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder omöjligt, eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt.
Konungen ulsälte då, i samråd med nyssnämnde Fullmägtige, en annan Riksdagsort, dit Riksens Ständer kallas.
N:s 62, 84, 101 och 112.
Ridd. och Adelns Prot. B. XVI: pag. 453. XVII: 113. XVIII, 81. XIX: 70, 394. XXIII: 317. XXIV: 438. XXV: 315, 454. XXVI: 61, 97, 104, 173. Preste-Ståndets Prot. B. X: pag. 382. XI: 388. XII: 18, 297. XV: 231, 273. XVI: 306, 317. Constilutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 15 Borgare-Ståndets Prot. B.
Y. pag. 1115—1131.
Yl: 139. YII: 294, 547. Bonde-Slåndets Prot. B. IV: pag. 76.
IX: 140. X: 30. XII: 177. XIII: 172. 9.
Förslag, med afseende på återremisser af Utskotts utlåtanden.
Regeringsformen. § 56., l:a Momentet.
Allmänna frågor — — —■ — och deröfver sig yttra.
Göras dervid i Ståndens plena sådana anmärkningar, som hindra antagandet, erhålle Utskottet del af dessa anmärkningar, för alt derefter förslagen ytterligare granska och jemnka.
När ett sålunda beredt Förslag till Stånden återkommer, då ege de magt, att detsamma oförändradt eller med eller ock alldeles förändringar förkasta. antaga Allmänna frågor — och deröfver sig yttra, på sätt i Riksdagsordningen föreskrifves. 16 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4.
Riksdass-Ordninsren. § l:o) Hvar och en — — — — ovägerligen fattas.
Då saken från — — —■ — acter och handlingar.
3:o) Återförvisar något Riks-Stånd — — — —_ ej uppehållas. 49. l:o) Hvar och en — — — — ovägerligen fattas.
Då saken från —• — — — acter och handlingar. 3:o)
Vid pröfningen i Ståndens plena, af Utskotts afgifna förslag, skall detsamma först framställas till antagande eller förkastande., utan förändring.
Göres dervid anmärkning till förändring, och finner Ståndet ärendet tillfyllest utredt, må Ståndet, sedan bestämdt förslag till sådan ändring blifvit uppgjordt, om dess antagande eller förkastande, antingen genast eller, derest någon ledamot det äskar, i annat plenum besluta.
Ar anmärkningen af den beskaffenhet, att den anses fordra närmare utredning, er hålle Utskottet af samma anmärkning del, för att förslaget derefter ytterligare granska och jemnka.
När ett sålunda beredt förslag till Stånden återkommer, varde det behandladt pä. samma sätt, som här of van om Utskotts första förslag stadgas, dock att ytterligare äterremiss ej må ega rum. 4:o) Återförvisar något Riks-Stånd — — — — ej uppehållas.
Se Rih. 3 Sami.
Ridd. och Adelns Prot. B. XXII: pag, 460. XXIII: 185. XXIV: 361.
Preste - Constitutions-Utskottets •
Memorial, N:o >). 1 7 Presle-Ståiidets Prot. B. XIV: pag. 541. XV: 181. Borgare-Slåndets Prot. B. VII: pag. 285.
Bonde-Ståndets Prot. B. XII: 95. 10.
Förslag rörande ändrings sökande uti de årliga Markegångs-Taxorne.
Regeringsformen, § 75.
De årliga Markegångs-Taxorna — — —- — — tjene till efterlefnad, så vida ej ändring deruti i behörig ordning sökes och vinnes.
De årliga Markegångs-Taxorna — — — — — tjene till efterlefnad, så vida ej ändring deruti sökes och vinnes, i den ordning Riksens Ständer föreskrifva.
N:o 25, 40 och 71 moni. 7.
Ridd. oell Adelns Prot. B. XI: pag. 62. XII: 132, 193. XIII: 385, 552. XVIII: 330. XIX: 349.
Preste-Slåndets Prot. B. VI: pag. 6. VII: 23, 568. VIII: 24. XI: 790. XII: 85. Borgare-Ståndets Prot. B. IV: pag. 343, 793. VI: 79.
Bonde-Ståndets Prot. B. VII: pag. 190, 686. X; 16.
Prot. ! SM. 3 Sami. 3 Haft. 18 Constitutions-Utshottets Memorial, N:o 4. 11.
Förslag om ändring af Tryckfrihets-Förordningens benämning.
B egerin gsformen. § Såsom Grundlagar skola anses: denna Regerings-form, samt den Riksdags-Ordning, den Successions-Ordning och den Förordning om en allmän Tryckfrihet, hvilka — — komma att fastställa. 85.
Såsom Grundlagar skola anses: denna Regeringsform, samt den Riksdags-Ordning, den Successions-Ordning och den Tryckfrihets-Lag, hvilka — —• — — komma att fastställa.
Tryckfrihets-för ordningen.
Titeln:
Kongl. Maj:ts och Riksens Slän- Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers fastställde Tryckfri hets-Förord- ders faslsLällde Tryckfrikets-Lag • Dat. ning; Dat.
Örebro den IG Juli 1812.
Örebro den 16 Juli 1812.
Början af den Kongl. Sanctionen. WI CARL, med Guds Nåde — WI CARL med Guds
Nåde — — — förändra den hittills gäl- — — förändra den hittills gällande lande Tryckfrihets-Förordningen af Tryckfrihets-Lagen af den 9 Mars den 9 Mars 1810 — — velat 1810 — — velat denna af denna, af Riksens Ständer samtyckte, Riksens Ständer samtyckte Tryck Tryckfrihets-förordning härmed antaga frihets-Lag härmed antaga — — — — — härefter följer: — härefter följer:
Slutet af den Kongl. Sanctionen.
Detta allt, som föreskrifvet står Detta allt, som föreskrifvet står — — — — — böra denna Tryck- — — — — - böra denna Tryck - C onstitutions-Utskottets Memorial, N:o 4.
19 frihets-lag erkänna — — och på det Tolfte. CARL (L. S.) Se Eih. 3 Sami.
Ridd. och Adelns Prot. B. XVII: pag. 251. XVIII: 120.
Preste-Ståndets Prot. B. X.: pag 526. XI: 454.
IX: p. 144. 12.
Förslag, angående rätt att i vissa fall förstärka Lag-Utskottet.
Regeringsformen. §. 87.
Ständer ega gemensamt Riksens Ständer ega gemensamt — — förut stadgadt varit. förut stadgadt varit.