Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deponerade medel TJpplånta medel lnnestående pensioner för afskedade delägare Dito å allmänna Enke-fonden Civil-Statens enskilda Enke- och Pupill-fond Gåfva af en gammal tjensteman Kongl. Götha Hof-Rätts medel Framlidne Stats-Kommissarien AVimmerstedts testaments-medel Jonas och Paul Filéens donerade kapital-fond S:r Summa 1 Credit.
Skulder Afskrifning Restitution 508: 33. 2. 540: 8. 10. 288: 108: — 30,123: 46. — 200: . 530: 1,762: 10. 8. 1,592: 37. 4. 192,983: 37. 5. 189,081: 47. 4. — 4,132: 34.
\e 1,673: 39. — 1,680: — — — — 8,885: 11. 4, 68,741: 28. 2. 90,047. 34. 8. 266,158: 4. 5. 326,722: 27. 7. 790,438: 38. 1. 1,874,009: 7. 7. 283,633: 41. 10. 266,158: 4. 5. 838: 18. 2. 891: 16. 7. 1: 30. — 186: 12. — 169 — Utgift: Pensioner, å 1798 års fond 857: 15. 4. 616: 17. 8. för afskedade delägare .... 29,874: 21. 4. 30,823: 36. å Civil-Statens allmänna Enke- och Pupillfond 22,614: 21. 4. 21,134: 26. 8. å enskilda Enke- och Pupill- fonden 20,000: 21,213: 31. 11.
Uppbördsprovision 2,030: 32. 7. 2,104: 24. 9.
Aflöning och ljuspenningar 4,943: 6. — 4,941: 12. — Omkostnader vid Fullmäktiges sammanträde 3,233: _ — 903:
— Ränta å upplånta medel . . . 295: 26. 8. 473: 2. 8.
Diverse utgifter 284: 16. 8. 898: 25. 4.
S:r 84,132: 43. 11. 83,108: 33.
Kontanta behållningar 57,111: 46. 11. 15,684: 18. 8.
Innestående uppbörd .... 25,320: 40. 11. 20,655: 5. 1.
Utlånta medel 1, 339,299: 8. 4. 1,486,496: 43. 10.
Förskotter emot redovisning 100: — 828: 18. — S:r 1,421,832: 2. 1,523,664: 37. 7. Summa 1,790,438: 38. 1. 1,874,009: 7. 7.
Arméens Pension s-Kassa.
Af denna Kassas redogörelser hafva Revisorerne fått emottaga dem, sorn blifvit förda öfver stats-anslaget till pensionering af Militäre Embets- och Tjenstemäns samt
Under-officerares med vederlikars enkor och barn; livilka räkenskaper, som i Kongl.
Kammar-Rätten granskats för båda revisionsåren utan anmärkning och till någon erinran af Revisorerne icke föranledt, framställa förhållandet sålunda: 22 — 170 — Debet. år 1842. år 1843.
Behållning 7,181: 24. 2. 7,306: 10. 2.
Stats-ansiag å Riks-Statens 9:de Hufvudtitel 25,000: — — 25,000: — — Summa 32,181: 24. 2. 32,306: 10. 2.
Utbetalda pensioner 22,189: 8. — 22,252: 45. 4. „ gratifikationer . . . 2,241: 32. —•
1,790: — — Ersättning tili Civil-Statens
Pen sions-inrättning 345: — — 345: — —.
Annons-kostnader 99: 22. — 77: 33. — S:r 24,875: 14. — 24,465: 30. 4.
Behållning 7,306: 10. 2. 7,840: 27. 10.
Summa 32,181: 24. 2. 32,306: 10. 2. §. 1.
I anledning af gjord reqvisition af Kassans samtliga räkenskaper för åren 1842 och 1843, hafva från
Direktionen endast erhållits så kallade ”Utdrag af hufvudböckerna för ifrågavarande år, så vidt desamma angå Stats-Verkets bidrag tili afskedade, pensionsberättigade, Militärer och Armeen tillhörande Civile Embets- och Tjenstemäns pensionering”; för hvilket ändamål Kassan årligen uppbär betydliga belopp, nemligen: af Wadstena Krigsmanshus-kassas äldre inkomster |:delar, vanligen utgörande något öfver 50,000 R:dr Banko, hvartill komma ungefär 33,000 B:dr om året, utgörande vakans- och liggetids-besparingar å löner vid Militär-staten.
Berörde utdrag innehålla likväl endast spridda summor och sakna annan verifikation, än tvänne tryckta exemplar af Direktionens kungörelser om pensions-utdelningen under åren 1842 och 1843, de der utvisa pensionärernes antal och pensionernas totalbelopp, hvil - — 171 ket sednare utgör något öfver 200,000 R:dr årligen; hvadan Revisorerne, öfver Kassans förvaltning och användandet af statsbidragen för sist berörde tvänne år, icke äro i tillfälle att meddela något utlåtande. §• 2.
På sätt sist församlade Revisorers Berättelse, i afseende å 1841 års redogörelse, utvisar, är Kassans andel af Krigsmanshus-medlen ej heller upplagen i ntdraget af 1843 års hufvudbok, på den grund att, ”sorn räkning öfver Wadstena Krigsmanshus-kassas äldre inkomster för år 1842 ännu icke från Kongl. Krigs-Kollegium inkommit, beloppet af den Armeens Pensions-kassa med f:delar tillkommande andel i berörde inkomster icke kunnat i räkenskaperna upptagas”; och då Revisorerne hvarken af Arméens Pensions-kassas eller Wadstena Krigsmanshus-kassas räkenskaper för åren 1842 och 1843 kunnat inhemta, om någon liqvid uppgjorts öfver de under denna tid förstnämnde kassa tillkommande anparter af Krigsmanshus-medlen, men deremot utaf 1843 års redogörelse för Wadstena Krigsmanshus-kassa funnit, att åtskilliga summor af nämnde andelar för åren 1842, 1841 och 1840 icke blifvit förr, än år 1843 inbetalda, hafva Revisorerne, i saknad af en sådan liqvid emellan Kassorna, icke eller kunnat kontrollera beloppet af den uti utdraget af Arméens Pensions-kassas hufvudbok för år 1842, såsom utgörande frdelar af Wadstena Krigsmanshus-kassas äldre inkomster, upptagna summa, 57,263 R:dr 43 sk. 2 rst. §• 3, Vid berättelsen angående Kongl. Stats-Kontoret och allmänna Indragnings-statens utgifter, hafva Revisorerne ytti’at sig i afseende å det förhållande, att f. d. militäre embetsmän åtnjutit pensioner håde från Arméens Pensions-kassa och allmänna Indragnings-staten, samt få berörde yttrande här åberopa.
Amiralitets Krigsman s-Kassan.
Uti sednast afgifna Revisions-berättelse yttrades, beträffande Amiralitets-Krigsmans-kassan, hvilken förut icke varit föremål för någon åtgärd af Rikets Ständers Revisorer, att, då berörde Kassa, dels i di - — 172 — rekt stats-anslag, såsom ce utön al-ersätt ning, dels i en viss andel af en per mille-afgiften vid fastighetsköp och dels äfven i af- och tillträdes - afgifter vid åbo-ombyten på till båtsmanshåll indelta hemman i Blekinge Län och Södra Möre Härad af Kalmar
Län åtnjuter icke obetydliga stats-bidrag, — ehuru Revisorerne funno uppbörden af sistnämnde afgift vara tili beloppet obestyrkt, och att räkenskaperna från sistnämnde
Län icke vitsordade, att en sådan afgift från Södra Möre kommit Amiralitets-Krigsmans-kassan till godo, —- samma Kassas räkenskaper, åtminstone för den del deraf, som utgjordes af allmänna medel, borde underkastas någon offentlig granskning, hvarigenom äfven kunde blifva möjligt tillse, att inkomsterna riktigt inflöto.
I anledning häraf, anhöllo Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 7
Maj innevarande år, att räkenskaperna för berörde Kassa måtte, jemte tillhörande verifikationer, för framtiden varda, i gransknings-ändamål, aflemnade såväl till Kongl. Kammar-Rätten, som till Rikets Ständers Revisorer; hvarpå Kongl. Maj:t, den 31 sistlidne Juli, i nåder resolverat: att Kongl. Maj:t icke tilläte, det Amiralitets-Krigsmans-kassans alla räkenskaper finge aflemnas tili undergående af ifrågavarande granskning; men att, då Rikets Ständer ägde full rättighet att erhålla kännedom derom, att de Amiralitets-Krigsmans-kassan tillslagna statsmedel så väl i behörig ordning inflöto, sorn för sina afsedda ändamål användes, Direktionen öfver nämnde Kassa borde tili Rikets Ständers Revisorer för de år, för hvilka revision ifrågakommer, insända, icke allenast en på hufvudboken grundad uppgift å beloppen af de Kassan för året tillfallna statsmedel, med hvarje särskild inkomst-summa för sig, jemte verifikationer dertill, utan äfven en specifik uppgift å årets pensions- och gratial-stat.
Till följd häraf, hafva från bemälte
Direktion kommit Revisorerne tillhanda särskilda utdrag af 1842 och 1843 års hufvudböcker samt kapitalräkningar öfver Amiralitets-Krigsmans-kassans Gratial- och Pensions-fonder; utvisande dessa räkenskaper, att till Pensions-Fonden influtit : år 1842. år 1843.
Uti böter af rust- och rotehållare 120: 32. — 5: 16. — „ af- och tillträdes-afgifter . 7,544: 43. 10. 19,362: 37. 6. centonal-medel 5,400: — — 5,400: — Transport: 13,065: 27. 10. 24,768: 5. 6. — 173 — Transport: Uti Lönebesparingar .... „ anslag af Lotsverket . . . samt till Gratial-Fonden:
Anslaget af Stats-Verket för förlorade last- och armpenningar i Pommern ........
Passagerare-afgift
Saköres-medel
En per mille-afgift Bevillning af Eckiesiastik-statens löner Vakans- och liggetids-besparingar 13,065: 27. 10. 24,768: 5. 6. 3: 14. 10. — 1,000: — — 1,000: — — 3,000: —• — 3,000; _ 1,995: 36. 2. 1,962: 8. 3. 721: 47. 180: 45. 10. 2,531: 32. 11. 2,746: 20. 5. 227: 40. 7. 240: 34. 4. 493: 16. •—■ 2,501: 5. 4, Häraf ådagalägges, att vederbörande nu mera låtit sig angeläget vara att undersöka och kontrollera berörde af- och tillträdes-afgifters verkliga belopp och ordentliga levererande till Krigsmans-kassan.
De ingifna räkenskaperna påkalla för öfrigt icke något yttrande från Revisorernes sida.
Styrelsen öfver Fängelser och Arhets-Inrättningar i Riket Räkenskaperna, som ännu ej blifvit granskade i Kongl. KammarRätten, för åren 1842 och 1843, utvisa följande förhållande:
Debet. år 1849. år 1849.
Tillgångar och fordringar . . 187,271: 2. 2. 572,638: 10. 8.
Stats-anslag för året ..... 364,491: 16. — 364,491: 16. — Spinnhus-medel 349: 11. 9. 350: 44. 3.
Transport: 364,840: 27. 9. 364,842: 12. 3. — 174 — Transport: 364,840: 27. 9. 364,842: 12. 3.
Arrende-medel ....... 300: _ 300:
Intresse-medel 247: 32. 8. • 247: 32. 8.
Ersättning af Stockholms Stads Mililär-corps, för befrielsen från korrektionisters bevakande, . 313: 16. 313: 16.
Arbets-inkomst 58,577: 24. 2. 77,854: 27. 4.
Vinst af Malmö fängelses fabrik . 2,508: 20. 5. 4,035: 6. 4.
Stempel-afgift 1,268: 3. 1,011: 2. — Försäljnings-medel 6,200: 18. 10. 5,416: 36. 6.
Ersättning för arbetshjons under- håll . 62: 32. 27: 32.
Bötes-medel 856: 32. —- 3: 16.
Diverse inkomster 157: 11. 9. 845: 6. 2.
Anmärknings-medel 237: 40. 9. 70: 3. 4.
Leverering från Kongl. Stats-Kon- toret å 1840 och 1841 års an- slag 17,605: 34. 3. —i — Upp- och återdebiterade medel 90,065: 10. 6. 21: 3. 7. Kongl. Siats-Kontoret till ersätt- ning påförda 263,302: 22. 10. 311,955: 33. — S:r ■ 806,543: 38. 11. 766,943: 35. 2.
Skulder 387,760: 29. 6. 506,184: 3. 7.
Summa 1,381,575: 22. 7. 1,845,766:
"T““ 5.
Balans från föregående äret: Skulder ......... 68,835:- 15. 8. 387,760: 29. 6.
Intresse-medel 1,447: 9. 1. —-— — — Bötes-medel 96: 32. — 3: 16.
— Byggnader och reparationer . . 9,190: 13. 2. 26,670: 22. 2.
Transport: 10,723: 6. 3. 26,673: 38. 2. — 175 Transport: Förplägning ........
Beklädnad Sängkläder Inventarier och möbler . . . .
Eldning och lysning Mat-, dryckes- och kok-käril . . Renhållning Religions-vård Sjukvård Bevakning Fångtransport Fångars afgång StrafF-exekutions-kostnader Generella förvaltningskostnader .
Uppfostringshjelp Afkortning Arbetens bedrifvande . . . .
Beviilnings-afdrag Remisslage Anmärkningsprocent . . . . .
Extra utgifter 1841 och föregående års, af Kongl.
Stats-Kontoret och andra vederbörande Embetsmyndigheter anordnade, fångvårds kostnader Wisby Arbets-inrättning, ärs-an slag, Prins Carls Uppfostringsanstalt för fattiga och vanvårdade harn, rasp- och spinnhus-medel, som oriktigt influtit i Kongl. Styrelsens kassa, Afkortning af orätt balanserade och debiterade medel 10,723: 6. 3. 26,673: 38. 2. 269,404: 1. 284,817: 28. 2. 45,135: 38. 8. 83,119: 31. 8. 10,690: 13. 9. 19,772: 17. 3. 730: 43. 10. 2,132: 1. 8. 25,982: 42. 1. 26,540: 23. 5. 1,592: 32. 5. 874: 29. 4. 3,442: 41. 9. 3,625: 10. 7. 4,453: 5. 11. 4,643: 8. 2. 9,109: 3. 3. 14,075: 28. 11. 80,351: 38. 107,279: 37. 11. 89,286: 12. 4. 112,919: 40. 2. 1,255: 25. 8. 1,420: 16. 9. 652: 1. 4. 512: 44. _ 38,870: 45. 7. 52,287: 39. 3. 1,276: 5. 6. 1,501: 19. 7. 2,677: 5. 4. 133: 12. —— 25,612: 31. 6. 24,266: 14. 10. 12: 18. 5. 12: 18. 5. 11. 9. 10. 6. — — 43: 40. 10. 6: 1. 3. ' — 84,753: 7. 6. —. — — 270: — — 270: — — 2,833: 16. — . 30,968: 27. 2.
S:r 740,101: 44. 3. 766,922: 31. 7. - 176 - Balans till påföljande året:
Tillgångar och fordringar . . 572,638: 10. 8. 691,082: 36. 4.
Summa 1,381,575: 22. 7. 1,845,766: 1. 5.
Af ofvanstående utgiftssummor belöpa:
På Södra Korrektions-inrättningen 132,835: 35. 11. 116,126: 24. 2.
„ Norra Dito 37,336: 26. — 39,235: 27. 9.
„ Norrköpings
Dito 19,870: 30. — 16,164: 42. 6.
„ Götheborgs Dito 8,277: 46. 9. 8,287: 18. 2.
„ Malmö Arbets- och Korrektion s fängelse 91,131: 3. 3. 100,478: 11. 3.
„ Carlskrona Fästning .... 10,694: 9. 1. 11,632: 44.
— „ Carlstens Dito .... 13,376: 5. 6. 24,716: 3. 9.
„ Christianstads Dito .... 10,253: 10. 8. 8,078: 10. 11.
„ Landskrona
Dito 17,223: 6. 4. 18,429: 24. 6.
„ Ny Elfsborgs Dito 6,093: 37. 1. 13,365: 26. 9.
Waxholms Dito 5,985: 43. 8. 4,221: 26. 1.
Pionnier-Corpsen 32,518: 5. 4. 23,822: 14. 8.
Allmänna Arbetskarlarne å Kungsholmen 26,409: 7. 3. — — l:sta Krono-Arbetskompaniet (Seglingsberg) — — 12,267: — 8. „ 2:dra, 3:dje och 4:de Kkom panierne (Carlsborg) .... 1,241: 15. 7. 39,119: 18. — „ 5:te och 6:te Dito (Carlskrona) r—■ —- 16,861: 6. 5.
7:de och 8:de Dito (Kungsholmen) — — 22,454: 15. 6. 9:de och 10:de Dito (Rindö) 1,681 18. 1. 26,238: 17. 9.
„ Krono-Arbets-corpsens afdelning i Linköping 24. — 3,704: 29. 2.
Dito dito i Gefle . . — — 488: 14. 2.
"Vid den granskning af Kongl. Styrelsens förvaltning och räkenskaper för de ifrågavarande 2:ne åren, som Revisorerne ålegat, bar det icke kunnat undfalla uppmärksamheten, att göromålen inom detta
Verk under sednare tiden i så betydlig mån ökats, att den der anställda tjenstemannapersonalen svårligen kunnat medhinna att med tillbörlig UPggranhet besörja alla densamma tillhörande åligganden; hvaraf blif - 99 99 99 — 177 — vit on följd, att den kontroll öfver underlydande, hvilken vid inrättningar af beskaffenhet, som ifrågavarande, är af högsta vigt, icke kunnat i allo nöjaktigt åstadkommas.
Derigenom, att de emot vederbörande redogörare anhängiga anmärkningsmål, m. fl. lika maktpåliggande ärender, hvilkas utarbetande medtager en längre tid, komma att för de löpande göromålen blifva efterliggande, tillskyndas Staten en förlust, i flera hänseenden kännbarare, än den kostnad, som skulle erfordras för aflönande af ett tillräckligt antal tjenstemän, isynnerhet som Fångvårds-anstalternas och Arbets-inrättningarnes organisation är sådan, att förvaltarnes åtgärder icke kunna på stället underkastas någon kontroll, hvilken först inträffar vid den revision, de till Kongl. Styrelsen ingifna räkenskaperna undergå.
Hinna de dervid uppkomna anmärkningar icke att i behörig ordning af vederbörande afgöras, kunna de anmärkta oriktigheterna, obehindradt år, från år fortsättas.
När nu, såsom händelsen varit t. ex, med Södra Korrektions-inrättningens räkenskaper, de, alltsedan flera år tillbaka, dervid gjorda anmärkningar ännu icke hunnit pröfvas, och tillfälle alltså lemnats redogöraren alt under denna längre tid ådraga sig en betydligare ersättnings-skyldighet, i händelse anmärkningarne, vid deras slutliga afgörande, skulle dertill föranleda; så inses lätteligen, att ett sådant förhållande kan för Stats-Verket blifva i hög grad äfventyrlig!, samt att det är af vigt, att, till förekommande deraf, genomgripande förändringar i tid lillvägabringas.
Revisorerne sakna derföre icke anledning tili den hemställan, att dessa Inrättningars förvaltning mätte på ett emot ärendernas mängd och vigt svarande sätt varda ordnad.
Ehuru således bristande tillsyn och deraf uppkommen misshushållning i betydlig mån bidragit att höja den för fångvården belöpande kostnaden, kommer dessutom alltid den anslagssumma, sorn för densamma utgår, att synas större, än den i sjelfva verket är, så länge icke vid fångars användande vid allmänna arbeten, fästningsbyggnader m, m., arbetsförtjenst får, på sätt tillgår vid arbeten för enskilda bolag och personer, tillgodo-räknas anslaget för fångars vård och underhåll.
Dessa arbeten för Statens räkning utföras nu, med undantag af dem, som äga rum i Carlskrona, utan ersättning till nämnde anslag, hvarigenom det går miste om en detsamma tillhörande inkomst, och andra titlar åliggande utgifter, isamma mån, visa sig mindre, än de i sjelfva verket äro.
Revisorerne anse derföre någon ersättning böra bestämmas för fångvårdsanslaget vid de tillfällen, då fångar till arbeten för Statens 23 178 räkning användas, på det att en tillförlitligare grund för beräkningen af kostnaden för sjelfva fångvården måtte erhållas.
Och är detta, enligt Revisorernes öfvertygelse, så mycket nödvändigare, som fångvårdsanslaget, hvilket är på förslag uppfördt och således icke har någon begränsning, eljest skulle kunna i ännu större progression, än som redan skett, höjas, i ändamål att dymedelst bespara utgifter å andra, till ziffran bestämda, anslagssummor.
Kostnaderna för fångars skjuts och bevakning hafva uppgått till följande belopp:
De högst betydliga summor, hvilka sålunda blifvit för fångbevakningen och fångtransporten utgifna, hafva ådragit sig Revisorernes synnerliga uppmärksamhet; och kunna Revisorerne icke undgå att hemställa, det åtgärder måtte blifva vidtagna, hvilka, så vidt görligt är, kunna bidraga dertill, att Statens utgifter under dessa titlar icke må, uti fortsatt stigande, uppgå tili allt för boga belopp.
Under granskningen af räkenskaperna för Norra och Södra Korrektions-inrättningarna, hafva Revisorerne, i afseende å hushållningen med Statens medel, funnit åtskilligt att anmärka, deribland må omförmälas, att för åtskilliga, mindre betydliga, reparationer och för tillverkning af enklare redskap m. m.
Inrättningarna blifvit påförda kontanta utgiftei’, ehuru dessa arbeten bordt kunna af fångpersonalen verkställas.
Likaledes hafva för renhållningen årligen utgått icke obetydliga summor, de der hade bordt kunna besparas, om fångarne dertill användts.
De för Södra Korrektions-inrättningens räkning upphandlade varuartiklar hafva ock i allmänhet kostat Inrättningen vida mer, än hvad de gångbara prisen utgjort, hvarpå såsom exempel, må nämnas: att ett större parti bomullsgarn blifvit uppköpt efter ett pris af 1 R:dr 8 sk.
Banko skålpundet, äfvensom att de vid Inrättningens stenhuggeri begagnade verktyg varit så dyra, att kostnaden för dem öfverstigit tillverkningsbeloppet.
Jemväl anmärkes, att till Postverkets tjenstemän blifvit utbetaldt ett årligt arfvode af 20 R:dr Banko, hvilken utgift synes hafva kunnat helt och hållet undvikas.
T ransportkostnader Bevaknings- dito år 184». ar 1843. 89,286: 12. 4. 112,919: 40. 2. 80,351: 38. — 107,279: 37. 11. — 179 — Vidare hafva Revisorerne af räkenskaperna inhemtat, att ehuru Kongl. Brefvet den 7 Februari 1835 föreskrifver: att de redogöraren, för tillsynen öfver arbetet, tillkommande
Tre procent få beräknas endast å den summa, som under året injlyter för Inrättningens arbeten, Redogöraren likväl tillgodoräknat sig dessa procent å bela tillverkningsbeloppet, utan afdrag för hvad som deraf utgjorde utestående fordringar, hvilka möjligen kunna vara af den beskaffenhet, att de aldrig inflyta.
Ehuru Kongl. Styrelsen, den 9 April 184-2, till förebyggande för framtiden af anmärkta oordningar vid premie-listornas upprättande, föreskrifvit åtskilliga kontroller, hade likväl, på sätt Kongl. Styrelsens protokoll för den 26 November samma år utvisar, förfalskningar af berörde listor ånyo ägt rum, hvarigenom Stats-Verket tillskyndats en förlust, hvilken, med behörigt iakttagande af dessa kontroller, synes hafva kunnat undvikas.
Jemväl har befunnits, att fångarnes s. k. flitpenningar fått, till betydlig del, användas under sjelfva fängelsetiden, ofta tili ganska onyttiga effekter och varor.
Så äger t ex. vid Södra Korrektions-inrättningen redogöraren rättighet att ur förråderna, emot ersättning efter inköpspriset, till fångarne utlemna varor till det försäljningspris, han derå finner godt bestämma; och blifver det följaktligen, i anseende till den icke obetydliga vinst, som härigenom tillskyndas redogöraren, stridande emot hans intresse att afstyra flitpenningarnes användande vid sjelfva Inrättningen; hvilket gått ända derhän, att af besparingssumman för år 1842, utgörande 7,382 R:dr 14 sk. 5 rst., icke mindre än 7,075 R:dr 1 sk. 8 rst. fått af fångarne utbekommas.
Revisorerne tro det böra utgöra ett bland Styrelsens vigtigaste åligganden, att, så vidt möjligt är, söka för fången bespara hans genom öfverarbete erhållna förtjenst, på det han, vid utgången från Inrättningen, må kunna äga någon, om än ringa, summa, för att dermed sig lifnära och börja en förbättrad vandel.
Dessutom har, vid tagen kännedom af de utaf Kongl.
Fångvårdsstyrelsens
Revision gjorda anmärkningar vid 1842 och 1843 års redogörelser, inhemtats, att Södra Korrektions-inrättningens räkenskaper föranledt till en mängd erinringar, hvaraf flera synts
Revisorerne af särdeles graverande beskaffenhet.
Revisorerne hafva begärt och erhållit följande — 180 — ”Uppgift på de vid granskningen af till Kongl. Fångvårds-Styrelsen ingående räkenskaper, författade anmärkningar, hvilka vid 1844 års utgång icke voro af Kongl.
Styrelsen slutligen pröfvade och afgjorda:
Räkemkaper, emot hvilka anmärkning ägt rum.
Södra Korrektions-inrättnings . . Stockholms Norra Dito Afgjorda under loppet af år 1845. !för åren 1834, 1835 och 1836 samt en del uppskjutna anmärkningar för år 1833. !för 1840 års 3:ne första qvartaler samt en del uppskjutna anmärkningar för åren 1833,1834,1835,1836, 1837, 1838 och 1839.
Norrköpings Dito . . .
Götheborgs Dito . . . Malmö Fängelses . . .
Malmö Fängelses fabriks Carlstens Fästnings . . Ny Elfsborgs Dito . . Waxholms Dito . . .
Läns fängelsebyggnads Linköpings Dito Skaraborgs Dito .
Carlstads Dito . .
Anmärkning arne.
Beroende på påmin- Beroende på föredragnelsers afgifvande af ning hos Kongl. StyRevisionen. reisen. för åren 1837, 1838, 1839, 1810, 1841, 1842 — — — och 1843. för åren 1842 och 1843. för år 1843. för år 1843. för åren 1842 och 1843. — —• — för år 1842. för år 1843. för år 1812. för år 1842. för år 1843. för år 1843. för 1840 års 4:de qvartal. ^uppskjutna anmärkiningar för åren 1829 (och 1836. för åren 1837 och 1839. för år 1837. (uppskjutna anmärknin)gar för år 1836. för år 1841. för åren 1839 och 1811. för år 1838. för år 1842. för år 1842. ägt rom, anmärknings - Ånmärkning: Som
Revisionen ej ansett sig kunna afgifva påminnelser i anmärkningsmålen, rörande Södra Korrektions-inrättningen för 1837 och följande åren, förrän Kongl. Styrelsen pröfvat de föregående årens anmärkningar, och efter det en sådan pröfnin författaren varit, i anseende tili hos Kongl. Styrelsen under Irenne månaders tid; så hafva dessa påminnelser ännu icke till Kongl. Styrelsen inkommit, men äro att ofördröjligen införvänta.
Stockholm den 31 Oktober 1845. J. A. Björkman.” laga förfall, hindrad från tjenstgöring — 181 — Häraf visar sig, att uraktlåtenheten att i behörig ordning afgöra uppkomna anmärkningar, jemte det att den, såsom ofvan är nämndt, bereder de redovisande tillfälle att obehindradt fortfara med de anmärkta felaktigheterna, tillika föranleder till uppehåll uti ärendernas gång inom Verkets Revision samt i betydlig mån ökar granskningsarbetet, hvilket kunde undvikas, om de på slutlig åtgärd beroende anmärkningsfrågorna med större skyndsamhet afgjordes; i hvilket fall, så väl de redovisande, sorn de granskande visste hvad de hade att för framtiden ställa sig tili efterrättelse.
Vid genomseendet af Kongl. Styrelsens protokoller och diarier, har det icke undfallit Revisorerne, att underlydande redogörare kunnat en längre tid dels dröja med afgifvandet af förklaringar öfver kommunicerade anmärkningar, dels underlåta att fullgöra Kongl. Styrelsens i öfrigt gifna föreskrifter, utan att häraf påkallade allvarsammare åtgärder vidtagits.
Så hade t. ex. redogöraren vid Södra Korrektions-inrättningen, hvilken, den 31 Juli 1844, ålades att, inom en månad efter delfåendet, förklara sig öfver anmärkningarne vid 1842 års räkenskaper, och sedan dermed erhållit anstånd tili medlet af påföljde Oktober månad, likväl icke förr, än den 16 Januari detta är berörde föreläggande fullgjort.
Likaledes hade samme redogörare ännu, den 10 sistlidne November, icke afgifvit förklaring öfver de vid 1843 års redogörelse gjorde anmärkningar, de der redan den 31 förutgångne
Mars honom delgåfvos och, efter erhållet anstånd, borde hafva varit besvarade sednast den 1 Juli detta år.
Jemväl hafva Revisorerne erfarit, att det vid Korrektions-inrältningarna införda, vid föregående Stats-Revisioner klandrade, kreditsystem blifvit fortsatt, ehuru detsamma varit för Inrättningarne menligt; och anse sig derföre Revisorerne böra å detta förhållande ytterligare fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.
Styrelsens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga Berättelse, angående fångvården i Riket för åren 1841 och 1842, visar, att kostnaden för en fånges underhåll, beklädnad, sängkläder samt öfriga utgifter utgjort: - — 182 — Vid Södra KorrektionsInrättningen . . .
„ Norra Dito . . .
„ Norrköpings Dito „ Götheborgs Dito . . „ Pionnier-Corpsen å Carlsborg „ Carlstens fängelse .