Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskotten, hvilka sökt att förskaffa sig underrättelser om de åtgärder, hvilka blifvit en följd af Rikets Ständers sist åberopade underdåniga Skrifvelse, hafva dervid inherntat, att densamma, med åtecknad Nådig befallning för Krigs- och Kammar-Collegierne att deröfver underdånigt utlåtande afgifva, d. 17 Jan. r82J till förstbemälde Collegium ankommit; och att, sedan Konungens Befallningshafvande i Vester - Statt- tamt Oec.-Vuh. Uti.
N:o 98. 7 bottens och Norrbottens Län, med i anledning deraf infordrade yttranden, till Krigs-Collegium inkommit samt Collegii Indelnings-Contoir sitt utlåtande i ämnet afgifvit, Handlingarne blifvit den 8 Maji 1825 öfverlemnade till Kaminar-CoIlegium, hvarest desamma, intill medlet af nästförflutne October manad, då Tredje Province-Gontoiret dess infordrade yttrande aflemnade, och således under nära 4 och ett halft års tid, varit utan all åtgärd hvilande.
Då, vid sådant förhållande, och ehuru de Kongl. Collegiernes underdåniga Betänkande innan korrt torde afgifvas, föga sannolikt är, att Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i detta ämne kan, under nu påstående Riksmöte, blifva Rikets Ständer meddelad, finna Utskotten, som beklaga, att, i följd af det med ärendets handläggning i administrativ väg inträffade dröjsmål, en ny tidrymd måste förflyta, innan den lindring i Roteringsbördan, som redan år 1765 blifvit Vesterbottens Regementes Rotehållare tillsagd och sedermera af Konung och Ständer vid flera tillfällen är vorden försäkrad, kan af dem få tillgodonjutas, sig föranlåtne, att hufvudsakligen inskränka sin åtgärd till en hemställan hos Rikets Högloflige Ständer, om åtérförnyande af deras vid I8r8 och 1823 årens Riksdagar gjorda underdåniga anhållanden, om ett skyndsamt vidtagande å Styrelsens sida af sådana åtgärder, som för verkställigheten af ett.
6 Stats- tamt Oec.-Ulsft.
Uti, N:o qS. redan öfver sextio
Sr gammalt beslut, kunna finnas närmast ledande.
Utskotten, sorn likväl, i Rikets Ständers till Kongl. Maj:t i detta ämne redan framburna underdåniga önskningar, trott sig sakna ett i bestämda uttryck uttaladt förslag till verkställbara grunder för den ifrågavarande Rotejemkningen, och som, icke utan anledning, sig föreställa, att i denna obestämdhet, en bland orsakerne till det med förrättningen inträffade uppehåll, bör sökas, hafva till Rikets Högloflige Ständers bifall vördsamt skolat föreslå: att, till grund för bestämmandet af det understöd, sorn hvarje Stam-Rote rättvisligen tillkomma bör, en allmän beräkning af Rotevärdet inom Vesterbottens Regemente må anställas, till utrönande af dess belopp i medeltal, samt, med ledning deraf, den afkastning i penningar taxeras och fastställas, som hvarje Rote bör, af Jord, Qvarnar, Fisken och andra Herrligheter, ega aft påräkna, för att, utan äfventyr för egarens eller åboens bestånd, kunna en Soldat underhålla; att, sedan denna allmänna grund blifvit lagd, hvarje nuvarande Stam-Rote, hvars, på tillförlitliga upplysningar, beräknade afkastning icke uppgår till denna Summa, må, utan afseende å hemmantal, tilläggas fyllnaden genom Stats- samt Oee.-Vtsh.
N:o 98. 9 inrotering af sädana Nyhemman och Ordinarie Rotering underkastade Lägenheter, hvilkas frihetsår tilländagått; att, så vidt möjligen ske kan, HjelpRotarne varda i närheten af StamRotarne anvisade, om än sådant med en allmän omflyttning och ny indelning af Rotarne inom hela Regementet blefve förenadt, på det en rättvis klagan öfver Rotedelars aflägsenhet från hvarandra, till ao mil och derutöfver, må för framtiden kunna afhjelpas; att, ehuru Vester- och Norrbottens
Län blifvit betydligen uppodlade, sedan den tid, då nuvarande Ordinarie Rotering ålades, och sannolikt är, att många Hemman finnas till afkastning och värde ansenligen förbättrade, någon tillökad Rotering icke må sådana Hemman åläggas, enär den nu ifrågavarande
Rotejemkning blott har till föremål att meddela svaga Rotar ett behöfligt understöd för Knecktehållets utgörande; att de Nyhemman, hvilka, efter den här ofvan för Rotejemkningen föreslagna grund, icke behöfva anslås till de nuvarande Stamrotarnes understödjande, ina, efter Kongl. Maj:ts Nådigste pröfning , af hvad försvaret å Rikets Norra gräns kräfver, antingen i Statt- samt Oec. Utsh. UtL N:o 98. nya ständiga Botar, till ökande af Regementets styrka, indelas, eller ock »ned Rotefrihetsafgifts erläggande tills vidare fortfara, med förbehållande likväl, i senare händelsen, af den rätt till granskning och fastställande af den skeende indelningen till Ordinarie Knecktehall, sorn, jemlikt 80 §.
Regerings-Fonnen, Rikets Ständer tillkommer; att, om deremot alla till inrotering i O rdinarie Knecktehållet redan disponibla Nyhemman och Lägenheter, hvilkas frihetsår tilländagått, ej skulle, efter den antagna allmänna beräkningsgrunden, befinnas tillräcklige för de nuvarande Stamrotarnes understödjande, bör det, på grund af årliga afkastningen, beräknade Rotevärdet, undergå en ny och med hänsigt till medlen, att detsamma fylla, rättad nedsättning, så att, vid den skeende jemkningen, alla till understöd berättigade Rotar må, af 1111 befintlige tillgångar, sin tillbörliga andel tillgodonjuta, utan framdeles anspiåk uppå ytterligare understöd ; att en Rotejemknings-Commission af Personer, dem Kongl. Majtt täcktes i Nåder förordna, och deraf åtminstone hälften torde i Nåder utses bland
Or - «ftält- tami Oec.-Uish.
L tl. N:o 98.
11 tens jordhrukande invånare, ju förr desto heldre måtte blifva sammansatt, med Instruction försedd, och anbefalld att arbetet ofördröjligen och med skyldig ordning och drift företaga; samt att det nya Rotejemkningsförslaget, åtföljdt af Krigs- och Kammar-Collegiernes samt vederbörande Landshöfdingars deröfver afgiftia Utlåtanden, måtte vid nästinträffande Riksdag varda Rikets Ständer i Nåder förelagdt, till den åtgärd, hvartill 80 §.
Regerings-Forrnen föranleder.
Vidkommande deremot Riksdags-Fullmägtigen Rutbergs anhållan, “att den till Staten re“dan influtna Rotefrihets-afgift ina till Rotehål“larne utbetalas,“ anse Utskotten sig icke kunna denna, af Rikets Ständer, Rotehållarne hittills ej tillerkända förmon till bifall understödja, helst ifrågavarande Rotefrihets-afgift under förflutna år ingått bland Stats-Verkets allmänna och längesedan disponerade tillgångar, samt en restitution deraf således komme att medföra en ny och opåräknad Stats-utgift, derföre tillgång saknas; men då billigheten synes fordra, att det ytterligare uppehåll intill nästa Riksdag, med Rotejemkningen inom Vesterbottens Regemente, som, af ofvanuppglfna orsaker kommer att la Stats- samt U e c.lits k.
N:o 98. ega rum, icke bör lemtia Rotehållarne i saknad af allt understöd till Roteringsskyldighetens utgörande, tillstyrka Utskotten vördsamt, att den af Nyhemman inom Vester- och Norrbottens
Län under följantle år erläggande Rotefrihets-afgift, hvars belopp, enligt 1827 ars i Kongl. Kammar-Rätten förvarade Landsböcker, för samma år utgjorde: i Vesterbottens Län 743: i: 9. i Norrbottens dito 954: 4: n> eller tillsammans Rdr 1697: 6: 8, ina, från I830 års början och intill dess det nya Jlatejemknings-förslaget kan hinna upprättas, pröfvas och fastställas, af Rikets Högloflige
Ständer anslås till understöd för Stamrotarne vid Vesterbottens Regemente, att dem emellan fördelas, efter de grunder, som af Rotehållarnes dertill utsedda Ombud jkunna, vid gemensam öfverläggning med Konungens Befallningshafvande i båda Länen, öfverenskommas och bestämmas, tned ledning af en på localkännedom stödd uppskattning af hvarje Rotes mer eller mindre behof af ett sådant understöd; kommandes, i händelse af Rikets Högloflige Ständers bifall , detta föt Rotehållare vid Stals- samt Oec.-Utsfi.
Vtl. N:o gg, i3 Vesterbottens Regemente tillstyrkta understöd, att, med en motsvarande summa af circa 1600 Rdr Banco, ärligen tillöka anslaget å 3:dje Hufvudtiteln, hvarom allt underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t torde af Rikets Högloflige Ständer varda beslutad.
En Ledamots serskilda tanka varder härhos öfverlemnad.
Stockholm den 16 November 1829, Rservation af Herr Grefve von Schwerin:
Utan att bestrida billigheten i det för Rotehållare vid Vesterbottens Regemente tillstyrkta understöd, anser jag, sedan Stats-Titlarne nu mera äro definitivt reglerade, samt Stats-Utskottets
Betänkande derom redan blifvit till Riks-Stånden ingifvet, något nytt anslag, till rubbning i denna reglering, Icke böra ifrågakomma, N:o 99.
Ankom till Exp. Utsk. d. ao Nov. 1825*.
Ytterligare Utlåtande, med anledning af erhållen återremiss å Ulskotteus Be - i4 Stats- samt 0«e,-Uisk.
Ut'.
N:o 99. tankande, N:o 72 rörande MötesPassevoiaocen för Indelöta Regementena.
I“Iedervärda Bonde-Ståndet har, under den 16 nästförflutne October, behagat till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten återremittera Utskottens Betänkande, N:o 72, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om den så kallade Mötes-Passevolaneen för de indeldta Regementena, oell i sammanhang dermed lemna Utskotten del af åtskilliga mot berörde Betänkande, inom det Hedervärda Ståndet, gjorda anmärkningar; men, enär Högloflig© Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet och Välloflige Borgare-Ståndet, uti ankomne Protocolls-Utdrag meddelat Utskotten sitt bifall tili ifrågavarande Betänkande, samt, i öfverensstämmelse med 69 §.
Rege rings-Formen, jemförd med 49 §. 3 mom. och 75 §.
Riksdags-Oidningen, Trenne Riks-Stånds, i ett ärende af förevarande beskaffenhet, fattade beslut icke får rubbas af den serskilda tanka, som inom det Fjerde Ståndet blifvit yttrad, hafva de Förenade Utskotten, hvilka af sådan anledning ansett sig hindrade att i bemötande af de gjorda anmärkningarne ingå, skolat hvad sålunda förekommit det Hedervärda BondeStåndet vördsamt tillkännagifva.
Stockholm den rö November 1829.
Stats- saint Oec.-Vtsk.
Ull. N:o loa. «5 N:o ioo. Ankom till Exp. Utsk, d. 20 Nov. i82y.
Ytterligare Utlåtande, i anledning af" erhållen återremiss å Utskottens Betänkande, J\:o 69, angående lågande Truppers inqvartering och proviantering under fredstid.
H ögloflige Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet samt VällofligeBorgare-Ståndet hafva, vid skedd föredragning, bifallit Stats-’ samt Allmänna Besvärs- och Oeconornie-Utskottens Betänkande N:o 69, af den 4 September detta Sr, angående tågande Truppers inqvartering och proviantering under fredstid, hvaremot detsamma från Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit återremitteradt, med den anmärkning af Riksdags-Fullmägtigen Casper Wijkman från Upsala Län, att, ehuru han, i betraktande af de mångahanda olägenheter, hvilka åtfölja jordbrukarens skyldighet att proviantera och fourragera tågande Trupper, icke annat än med tacksamhet kunnat emottaga Utskottens till afhjelpande deraf framställda förslag, ansage Riksdags-Fullmägtigen, enär samma förslag förutsätter, att Mötes-Passevolancen skall komma att fortfara, men Utskottens hemställan om sättet för tågande Truppers underhåll bör blifva oberoende af berörde Passevolancc-s fortfarande eller upphörande, sig föranlåten att yrka återrernisj, på det Utskotten i6 Stats- samt Oec^-Utsh.
N:o 101. matte sattas i tillfälle att en sådan af Casper Wijknidn begärd förändring åstadkomma.
Sedan Rikets Högloflige Ständer numera i Grundlagsenlig ordning beslutat, att Mötes-Passevolanäen skali* under ytterligare femton år, komma att fortfaia, vid hvilket förhållande den af Riksdags-Fullmägtigen Casper IVijk’ masi ytträdé betänklighet mot bifall till Utskottens Betänkande N:o 6g, torde kunna förfalla, hafva Utskotten, med tillkännagivande af denna deras öfvertygelse, derjemte vördsamt skolat förklara, att, då sistberörde Betänkande redan blifvit af trenne Riks-Stånd gilladt, det icke, ernot 69 §.
Regerings-Forinen, samt 49 §. 3 mom. och 75 §.
Riksdags-Ordningen, är de förenade
Utskotten tillåtet att någon rubbning elier förändring derutinnan tillstyrka.
Stockholm den 16 November 1829* N:ö lot.
Änkorri till Exp. Utsk, d. 20 Nov. 1829.
Utlåtande, med anledning af väckt fråga om indragning af den för DomKyrkan och Dom-Prosten i Lund anslagna Kroiiotionde-Spannmål.
Efter framställda anmärkningar mot den i Motionairens öfvertygelse felaktiga hushållning, som under Stats- samt Oec.-Utsh. Uti.
N:o joi. 17 under senare tider skall hafva egt runi. e] mindre vid utarrenderandet eller försäljningen under skatterätt af de Lunds Domkyika tillhörige omkring 142 hela Hemman, än vid besörjandet af de för Kyrkan nödige ansedda invändiga och yttre reparations-arbeten, har Herr Munck af Rosensköld, Eberhard, uti ett till Högloflige Ridderskapets och Adelns Protocoll aflemnadt och derifrån till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens gemensamma
Utlåtande rernitteradt Memorial, hemställt, att, då en så rik Kyrka, hvars årliga inkomster genom en omtänksammare förvaltning innan kort torde komma att uppgå till 3000 Tunnor
Säd, icke synes vara i behof af något understöd från Statens sida, Rikets Höglollige Ständer måtte besluta om indragning, ej mindre af circa 260 Tunnor Kronotionde-Spannmål, hvilka till Domkyrkan för närvarande äro anslagne, än af 100 Tunnor dylik Krono-Tionde, som af Domprosten i Lund, i egenskap af Ordförande i Domkyrko-Rådet, uppbäres, hvilket sistnämnde anslag dock borde af Domkyrkans Spannmål Domprosten ersättas; anhållande Motionairen, i sammanhang härmed, “att “då Lunds Universitet ej så mycket saknar “tillräcklig personal, sorn fastmera det nödvän“diga materiella i Jnstrumenter för Chemiska “Laboratorium, Physiska Cabinettet, sjelfva Ob Bi/h till Rihs-St.Prot. 1828 celi 1829, 4 Sami. 7. Afd. 2 Band. 10:de Htift. 2 18 Stats- saint Oec.-Utsk.
N:o 101. “servatorium samt tili JBibliotheketofvanbe' rörde till indragning föreslagna circa 360 Tunnor Kronotionde-Spannmål måtte, för afhjelpande af sistomförmälde brister, i hvad för undervisningen oundgängligen fordras, till Universitetet öfverlemnas.
Ej mindre dessa hufvudsakliga hemställanden, men serdeles de i motionen innefattade anmärkningar mot de af Domkyrko-Rådet under senare år vidtagna åtgärder i hushållningen med Kyrkans tillgångar, hafva framkallat vidlyftiga påminnelser af Herr Crusenstolpe, Magnus, samt dessa åter, ett ännu vidlyftigare försvar af Herr Munck af Rosensköld, för de al honörn lemnade uppgifter, åtföljdt af åtskilliga, till bestyrkande deraf, anskaffade verificationer; men enär hela denna diskussion foga eller intet vidrörer sjelfva hufvudfrågan, men deremot nästan uteslutande afhandlar ämnen, hvilka icke kunna blifva föremål för Rikets Högloflige Ständers pröfning, hafva de förenade
Utskotten ansett sig kunna undvika att tröttande detailer derutur framdraga.
Vidkommande således först den af Herr Munck af Rosensköld gjorda hemställan, om indragning af den Kronotionde-Säd, som för närvarande är till Lunds Domkyrka anslagen, så inhemtas af 1827 års i Kongl.
Stats-Contoiret förvarade Special-Räkningar, att de af Kronans Tiondesäd i Malmöhus och Christianstads Lån, till berörde Domkyrka utgående anslag, utgöra:
Stats- samt Oec.-Ulsk.
N:o toi ig Båg . 82 9h Korn . 155 224.
Hafra . 74 Summa 312 T:r 12^ Kpr. hvilken Spannmål, enligt de anteckningar, som i Kongl. Kamrnar-Collegii 2:dra Province-Coritoir anträffats, skall, uti serskilta poster och genom Kongl.
Resolutioner den 3 Augusti 167!, den 3 Maji 1681 och den 7 Februarii 1632 m. fl., vara till Domkyrkan disponerad, utan att, af tillgänglige handlingar, anledningarne till ifrågavarande anslag närmare kunnat utredas. Utskotten hemställa, vid sådant förhållande, vördsamt, det ville Rikets Högloflige Ständer, i afgående Skrifvelse, hos Kongl. Maj:t underdånigst anhålla, att vederbörande Embetsverk måtte i Nåder anbefallas med noggrannhet undersöka och upplysa anledningarne för meddelandet åt
Domkyrkan i Lund af ifrågavarande Tiondeanslag , ■ samt att Kgl. Majit, derest dessa anledningar nu mera upphört och anslagen befinnas vara af sådan egenskap,, att desamma kunna återtagas, i Nåder täckes om deras indragning till Stats-Verket förordna, helst, att sluta af de upplysningar, som för Rikets Ständer framlagda blifvit, Domkyrkan i Lund. bör, med de högst betydliga inkom - 20 Stats- samt Oec.-Utsft.
Uti, N:o toll ster henne af egna Hemman årligen tillflyta, kunna underhållas, så framt ändamålsenlig och skyldig hushållning varder iakttagen.
Beträffande härnäst Herr Munck af Rosen* skölds likaledes framställda förslag, att de 100 Tunnor Kronö-Tionde-Säd, dem Domprosten i Lund, i egenskap af Ordförande i DomkyrkoRådet, för närvarande skall tillgodonjuta, måtte indragas, och för Lunds Universitet anvisas; så hafva Utskotten, af Kongl. Brefvet till Kammar-Collegium, den 31 Mars 1813, inhemtat, att, sedan bernälde Collegium, i stöd af det genom Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrifvelse den 34 October 1790 meddelta allmänna stadgande, ålagt vederbörande att, vid inträffande Domprostledighet i Lund, göra underdånig anmälan, huruvida de 53 Tunnor 7 och en half Kappe Krono-Tionde, dem Domprosten, såsom förbättring å lonen, dittills uppburit, borrie fortfarande utgå, eller till Stats-Verket indragas, Kongl.
Majit i Nåder täckts förklara, att, enär denna Spannmåls-förläning redan år 1546 blifvit
Domprosten förunnad, i egenskap af Predikant vid Lunds Domkyrka, och 9 punkten af Malmö Recess Ir 1663, bland annat, innehåller, att Biskopen och Presterne borde bibehållas vid de beneficia och underhåll, som de för deras Embeten och Kall förut åtnjutit, samt enär den Presterskapet i Skåne sålunda tillerkända rasighet yttermera blifvit bekräftad ge - Stats- samt Oec.-Utsh Uti.
N:o 101. 21 nom 4 §. uti Presterskapets Privilegier af den 16 October 1733, Kongl. Maj:t, med bifall till hvad Kammar-Collegium i denna fråga tillstyrkt, i Nåder funnit för godt besluta, det berörde Spannmåls-anslag bör vid
Domprost-beställningen i Lund framgent förblifva.
Da, af de i Kongl. Kammar - Collegii Archiv förvarade Landsböcker för Malmöhus
Län, upplysning icke kunnat vinnas om något annat till Domprosten vid Lunds Domkyrka, utöfver ordinarie Stat, utgående löneanslag af Kronans Tiondesäd, än det här ofvan omförmälda , anse Utskotten sannolikt, antingen att Herr Munck af Rosensköld misstagit sig om Spannmälens årliga belopp , eiler ock att motionen åsyftar något annat till bemälde Domprost, i dess egenskap af förste Theologias-Professor, af Universitetets allmänna tillgångar utgående arfvodesbelopp, utöfver den lön, som för Professorer i allmänhet är beviljad; och då fullständig utredning af denna omständighet nu icke kunnat åstadkommas, tillstyrka Utskotten vördsamt, det Rikets Högloflige Ständer i den underdåniga Skrifvelse, som här ofvan föreslagen blifvit, ville till Kgl. Maj:t öfverlemna att, sedan förhållandet med de löneförmoner utöfver ordinarie Stat, sorn den i Lund nyligen aflidne Domprosten och Theologi® - Professoren Wåhlin i lifstiden aa Stats- samt Oec.-Utsli.
N:o ioi. tillgodonjutit, blifvit af vederbörande Embetsverk upplyst, efter pröfning af dervid sig företeende skäl och omständigheter, i Nåder förordna, huruvida någon minskning derutinnan för den i Embetet efterträdande
Domprosten må kunna ega rurn och i öfverensstämmelse med gällande Författningar anbefallas.
Hvad slutligen angår Motionairens begäran, att den af honom till indragning föreslagna Kronotionde-Spannmål, som, enligt hvad i det föregående utredt är, till Lunds Domkyrka och Domprosten derstädes för närvarande utgår , måtte till Instrumenters anskaffning för Chemiska Laboratorium, Physiska Cabinettet, Observatorium och Bibliotheket anvisas, så, och då hvarken de uppgifna behofven för närvarande kunna anses så bestyrkte som fordras, innan anslag af Statens tillgångar till deras afhjelpande bör beviljas, eller ens utredt är, om den Kronotionde-Spannmål, Motionairen härföre påräknat, möjligen kan, utan rubbning i Privilegier och gifna Konungaförsäkrmgar, dragas från de ändamål, för hvilka de för närvarande finnas bestådda, hafva Utskotten, som af sådana skäl ansett för tidigt vara, att i något yttrande öfver denna del af motionen ingå, skolat vördsamt tillstyrka Rikets Högloflige Ständer, att hos Kongl. Maj:t underdånigst begära, det täcktes Kongl, Maj:t, efter Bil. till Stats-s. Oec.-Utsk.
NT:o ior. a3 anbefalld undersökning om beliofvet af Instrurnenter för undervisningen vid Lunds Universitet, och, sä vida större eller mindre del af de bär ofvan otnförrnälda anslag af KronotiondeSpannmåi befinnas vara af sädan beskaffenhet, att indragning deraf till Stats-Verket kan ske, vid nästblifvnnde Riksmöte, så om det eria sorn andra, lemna Rikets Ständer fullständig kännedom i den Nådiga Proposition, Rikets Ständer dä torde i dessa ämnen få emottaga.
Ledamöters serskilda yttrande varder härhos vidfogadt.
Stockholm deri 16 November 1829.
Reservation af Herr Dom-Prosten Heurlin:
Emot Utskottens beslut får jag först anmärka, att Höglollige Utskotten till pröfning upptagit en Motion, som blifvit väckt den 16 sistlidne Mars, och således långt efter motionstidens upphörande.
Motionairen hemtade väl anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition om ökande anslag till Rikets Undervisnings-Verk, men da Lunds Domkyrkas Krono-Tionde dermed icke egde ringaste sammanhang, borde Motionairen icke anses berättigad att upptaga denna fråga. 24 Bil. till Stats- s. Oec.-TJtsk.
Vidare får jag anmärka, att Utskotten, på Motionairens ofullständiga uppgifter, tillstyrkt Rikets Ständer, att hos Kongl. Maj:t uti underdånig
Skrifvelse begära undersökning om Lunds Domkyrkas Krono-Tionde.
Med samma skäl kunde man begära undersökning om all den Krono-Tionde, som Kongl. Majit och Kronan förlänt Allmänna Inrättningar, eller anslagit till Embetsmäns aflöning, för att derefter pröfva, huruvida indragning deraf kunde ega rum.
Men ett sådant förfarande vore rakt stridande emot 1x4 §•
Af Kongl. Brefvet den 27 Augusti 1817 är det redan kändt, att Lunds Domkyrka uppbär Krono-Tionde af sina fastigheter, och åberoende af de anledningar, hvarföre
Kyrkan lått sig densamma anslagen, kan den nu mera icke henne frånkännas, pä grund så väl af Malmö Recess, af år 1662, som Presterskapets år 1723!
Nåder förlänta Privilegier.
Dea föreslagna undersökningen är således utan allt ändamål.
Hvad serskildt angår Motionairens förslag, att Domkyrkans Krono-Tionde skulle anslås till Lunds Universitet, och den förra af egna tillgångar lemna Dom-Prosten ersättning för den Krono-Tionde han af Norrhviddinge Socken uppbär, så är Domkyrkan, med Academiens begifvande, genom Kongl. Brefvet den 15 Mars 1774. befriad från Kongl.
Academiens pretention och fordran, af hvad namn och skäl det må vara, och Dom-Prosten genom Kongl. Brefvet Stats- samt Oec.-TJtsk. Uti.
N'0 10.2 a5 den 31 Mars 1813 försäkrad om orubbad rättighet, att fortfarande Stnjuta den Krono-Tionde han, i egenskap af Kyi koherde i Lund, fran äldre tider uppburit.
Härmed förenade sig Prostarne Astrand och Hvasser.
Ankom till Exp. Utsk. d. so Nov, 1829, Utlåtande, i anledning af gjorda hemslällanden om förminskad afgift, af Rotehållare vid Indehlta InfanteriRegementena, till Soldatens beklädnad.
Hedervärda Bonde-Ståndet har till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeeonornie-Utskottens gemensamma handläggning behagat remittera: 1:0 ett Memorial af Riksdags-Fullmägtigen Anders Nilsson fran Vermlands
Län, hvaruti hemställes, att då, under fredstid, behofvet, efter Motionairens förmodan, icke påkallar Beklädnadsanslagets utgörande vid Indelta Infanteri-Regementena hvart tredje år, med en tredjedel årligen, samma bidrag matte erläggas endast hvart femte år; hvaremot Motionairen ansett, att, i krigstider åter, det kan vara nödigt, att bidraget förblifver vid hvad nu eger rum; och s;u ett Memorial af Anders jfonsson, Riks - 16 Stais- samt Oec.-IJ tsk.
N:o 102. dags Fullmagtig fran Orebro Län, deruti Motio r 6 . nairt-n, elter erinran, att betydliga Öfverskott j Regementenas Beklädnads - Cassör förefinnas, oansedt Monderingarne, under senare ar, blifvit af finare Kläde anskaffade, samt da alla besparingar, sorn möjligen kunna åstadkommas, “af “ett verkligt behof påkallas", anhållit, att de nuvarande ärliga bidragen till Indelta Infanteristens beklädnad mätte nedsättas, och det till hälften af hvad hittills varit bestädt.