Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna ojemnhet i skattebördornas fördelning torde dock vara svår om icke omöjlig att rätta, då skattebeloppen ingått i beräkning vid köp och öfverlåtelser af jordegendom, eller i allmänhet vid bestämmande af hemmanens värden.
Såsom betungande anses skyldigheten för ägarne af de hemman, hvaraf räntan och kronotionden blifvit tjenstemän på lön och vissa stiftelser anslagen, att längre väg forsla afrads- och tionde-spannmålen eller emot gångbara pris lösa densamma, enär dessa pris vanligen äro högre än de i markegångstaxan utsatte.
För jordbruket är dessutom skjutsningsskyldigheten tvifvelsutan på åtskilliga orter menlig, men i synnerhet hinderligt finnes detta onus vara för den binäring allmogen har i körslor eller forslande för bergverken, Under sednare åren, då jernhandteringen med ringa om någon behållning bedrifvits, har klagan varit förspord öfver brukens höga beskattning; ty den grund, som. bevillnings-förordningen stadgar för brukens värdering i detta afseende, och hvarvid ett hammarskatts jern.pris måst tjena till rättelse sorn vida öfverstigit det gångbara jernpriset, har icke medgifvit nedsättning af brukens värden i lika mån, som verkliga inkomsten af dessa verk minskats.
Krono-ulskylderna hafva under de 3:ne första åren af sista qvinqvennium ojemnt influtit och betydliga belopp deraf vid hvarje uppbördsårs slut varit utestående, sannolikt en verkan af 1836 och 1837 årens svaga skördar; men de senare åren eller 1841 och 1842 hafva dessa utskylder lättare ingått och restantierne blifvit mycket mindre.
Öfver ordningens vidmakthållande vaka de embets» oell tjenstemän, som sådant, enligt lag, författningar och instruktioner tillkomma; och i åtskillige socknar äro ordningsmän vid sockenstämmor valda samt af Eders Majrts Befallningshafvande förordnade, med uppdrag alt vid auktioner och allmänna samqväm afstyra oordningar och hos vederbörande kronobetjent anmäla förbrytelser som tima.
De brottslingar som i häkte inmanas förvaras uti Länshäktet här i Gallstad, och utföras derifrån till tingsställena hvarje gång som de till ran Femårs-Berättelse fr± Wermlands Läni 4 26' saltning skola vid domstolarne inställas.
I anseende till nämnde häktes tränga, osäkra och osunda beskaffenhet har Eders Kongl.
Maj:t i Nåder behagat förordna om nytt
Länshäktes uppförande härstädes hvarmed början förlidet år skett.
Under det sista qvinqvennium hafva inom detta Län nio dels fasta dels ambulatoriska skolor på landsbygden tillkommit, eller en i hvardera af följande socknar, nemligen: Wäse socken der numera 2:ne ambulatoriska skolor finnas, Weiinskogs, Töksmarks, Gräsmarks, Fogelviks, Gåsborns, Sunne, Kihls och Österwalskogs socknar.
Uti sex af dessa skolor är vexelundervisningen införd och äro 2:ne af deni, den i Gräsmarks socken och den i Kihls socken i Kihls härad grundade på donationer.
Socknarnes vidd oeh gårdarnes spridda lägen förorsaka att allmogen hälst begagnar ambulatoriska skolor för sina barns undervisning.
Till undanrödjande af alla hinder för begagnandet af den vexelundervisniugsskola, som Uddeholms bruks-bolag redan för längre tid sedan i Gustaf Adolfs socken inrättat för bolagets arbetares barn, är den välgörande anstalt af bolaget träffad, att barnen under vistandet i skolan erhålla jemte undervisning, kläder, föda och husrum.
Undervisning liar varit lemnad i bergsvetenskapen och dess förberedande studier, i linear-ritning och i skogshushållning.
Bergmästare är äfven för flere år sedan inrättad en så kallad grufvedrängs-skola, i hvilken lian sjelf bestridt lärare-befattningen och der undervisning blifvit meddelad uti grunddragen af geometri, arilhmetik och grufvebrytningskonst.
De elever som derifrån utgått, äro nu till största delen anställde såsom uppsyningsman eller så kallade skjutare, och hvarvid de fleste ådagalagt insigt i yrket och duglighet, samt alla ett hedrande uppförande. 27 Hälsovården uti Länet, sä vidt dermed afses omsorgen att bota och hämma smittosarnma sjukdomar, beslrides af 2:ne ordinarie Provincial-läkare, hvilka äro stationerade den ena i Carlstad och den andra i Philipstad samt af 2:ne extra Provincial-läkare, som hafva sina stationer den ena i Arvika köping och den andra i Fryksdahls härad.
Sedan de äldre byggnader, som för lazarettet och kurhuset i Carlstad varit begagnade, befunnits i flere afseenden otjenliga och för trånga, har enligt Länets till delta kurhus-distrikt hörande innevånares beslut, en ny lazarettsoch kurhus-byggnad på annan passande plats blifvit uppförd och de sjuka deri förlidet år inrymde.
Examinerade barnmorskor funnos år 1842 inom 18 församlingar och vaccinatörer inom alla församlingarne i Länet.
Medgifvas bör dock att fattigförsörjningen i några af Länets norra församlingar icke varit i anseende till socknemännens allmänna medellöshet, så verksam som behofvet mången gång fordrat, eller kunnat regleras lika som annorstädes inom provinsen.
Till rofdjurs utödande hafva skallgångar årligen ägt rum under ledning af Länets nitiske Öfver-Jägmäslare, och merendels med god framgång, mea 28 jagttyg finnas icke i Länet, och j å få ställen äro vavg- och räfgropar anlasfde.
O Såsom allmänna stiftelser böra i underdånighet anföras: Wermlands Provincialsbank, som inrättades 1833, och för hvilken Eders Kongl. Maj:t under den 17 Oktober 1840 i nåder täckts bevilja förnyad oktroy från den 11 Januari 1843 till den 1 Juli 1847.
Denna bank äger sin hufvud rörelse och centralstyrelse i Carlstad med afdelningar i Christinehamn, Philipstad samt Wenersborg och har med en noggran och omsorgsfull förvaltning, under de ifrågavarande fem åren, motsvarat sitt ändamål, att vara en nyttig kreditanslallt för provinsens näringsidkare.
HushålInings-Sällskap, som i många år varit verksamt för landlhushållningens förkofran.
En enke- och pupill-kassa för Wermlands bruks-betjening, hvilken kassa förvaltas enligt ett af Eders Kongl. Maj:t derföre i Nåder faststäldt reglemente.
Kassans fond utgör 11,781 H:dr 32 sk. 5 r:st.
Banko, och utgå årligen från inrättningen till ett belopp af cirka 650 R:dr Banko under det fonden oafbrutet stiger.
Inom Länet har vari t bildadt ett brandstods-bolag till försäkring af lösegendom å landel, men hvilket bolag under år 1842 blifvit upplöst; hvaremot Länets innevånare samma år vid sammanträde genom deputerade inför Eders Maj:ts Befallningshafvande öfverenskomma om att ingå ett allmänt brandstods-bolag för försäkring både af hus och lösegendom å landet; och är detta bolag sedermera ordnadt och för närvarande i full verksamhet.
Sedan den förra underdåniga berättelsen afgafs, hafva hvarken i handel eller handtverkerier inom staden några betydligare förändringar till förkofran eller aftagande inträffat.
Väl hafva under de sisla åren flere fallissementer ägt rum bland de handlande; men lill storsta 29 delen voro de hvilka råkat på obestånd nybörjare, sorn med obetydliga kapitaler idkat deras rörelse, hvilken de dessutom grundat pä vidsträckta utborgningar lill mindre vederhäftige bland allmoge och tjenstefolk.
Desse gäldenärers ofta inträffade oförmåga att vid förfallotiderna inbetala deras skulder, har försatt de mindre bemedlade borgenärerna i förlägenhet vid de dem åliggande liqvider, och ej mindre härigenom än i följd af de med utborgningarne förenade förluster hafva konkurser inträffat.
Till detta på handeln menligt inverkande ulborgnings-system, hvilket i Länets alla städer ägt rum, har ock kommit att allt för manga egnat sig åt handelsyrket, och således dels minskat för hvarandra vinsten deraf, dels för anskaffandet af kunder nödgats gifva den vådliga utsträckning åt handeln på kredit, som ofvan blifvit förmäld.
Onekligt är ock att den bruksägarne förunnade rättigheten alt försälja sill och salt, men som sannolikt ofta utvidgas till hvarjehanda andra varuartiklar, minskar i betydlig män afsättningen för städernes handlande.
Af den stapelstadsrätt sorn år 1840 blifvit staden i nåder förunnad hafva härvarande handlande sig ännu icke begagnat; måhända torde sådant dock inträffa sedan ombyggnaden af Trollhätte slussverk blifvit fulländad.
Sjöfarten har varit idkad med 16 fartyg om 390* lästers drägtighet och dervid hafva 44 personer varit sysselsatta.
Förtjenslen deraf kan beräknas till 2,000
År 1842 utgjorde insälluings-fonden 233,123 R:dr 30 42 sk. och hjelpfonden 12,532 R:dr 42 sk. 4 r:st.
Till dess välgörande verkan inom orten torde bäst deraf kunna slutas, att den vid sistnämde års utgång ägde 1,312 delägare af allmoge, tjenstefolk och liandtverks-klassen.
Utom Stiftets i staden befintliga båda läroverk, Gymnasium och Trivialskola, finnes en vexel-uudervisnings-skola, der under sistlidet år 100 gossar och 132 flickor njutit fri undervisning i christendom, räkning och skrifning.
Nämnde år har jemväl blifvit härstädes inrättad en skola för flickors undervisning i åtskilliga liandaslöjder.
Fattigvården hyser 26 fattige och bräcklige personer, och försörjer dem jemte 74 värnlösa barn, desse sistnämde på så sätt, alt de äro inackorderade bos fosterföräldrar på landet, hvarjemte särskilte understöd från fattig— vårds-inrättningen tilldelas sådane behöfvande, som sjeifve kunna i någon mån bidraga till sin försörjning.
Christinehamn bade sistlidet år en folkmängd af 1,678 personer.
Dess förnämsta näringsfång äro, i likhet med Carlstad, handel, handtverks ier och sjöfart på Wenern.
Ett vigtigt bidrag för slädens bestånd och förkofran är den i medlet och slutet af Mars infallande Fastings-marknad, då af ålder priserna på ortens produkter af spannemål, jerneffekter och träd varor blifvit bestämde.
Denna marknad, som lemnar staden en högst väsendtlig inkomst af hushyror och stånds-afgifter, oberäknadt fördelen af den större penninge-cirkulation, sorn då äger rum, har de sednare åren varit mindre än förr besökt af aflägset boende personer, hvilket torde kunna tillskrifvas sednare tiders mindre lyckliga konjunktur för jernhandteringen.
Handeln bedrifves förnämligast med tackjern, till ett belopp af omkring 30,000 Sk#, från Carlskoga och Fernebo Bergslager äfvensom till någon del från Nerikes hyttor, samt med spannemål från Östergöthland, Westergöthland och Nerike.
Tackjernet afsättes till Bruken i vestra delen af Länet och Dahlsland, samt spannemålen till Bergslagerne och Dalarne, hvars allmoge särdeles de sednare åren uppköpt betydiiga partier säd.
Det stång- och manufaktur-jern, till omkring 41,000 Skepp., som årligen från stadens våg och den derunder lydande Hults lastageplats utskeppas till Götheborg, går i handeln direkte emellan sistnämde stads handlande och bruksägaren.
Handeln med kram och speceri-varor har betydligt aftagit, hvartill skälen dels äro 31 desamma, som rörande Carlstad blifvit anförda, dels att en vid Carlskoga kyrka 3 mil från Christinehamn i de sednare åren privilegierad handelsrörelse nästan borttagit stadens förut så betydliga handel med Carlskoga bergslag.
Sjöfarten, som är lönande genom hefraktningen af de till staden ankommande stång- och tackjerns-effekter, bedrifves för närvarande med 17 fartyg, af omkring 9,200 skepp, drägtighet.
Den till staden hörande jord, sora utgör, utom skog och betesmark, 642 tunnland, af särdeles bördig beskaffenhet, lemnar en betydlig afkastning i spannemål och foderväxter.
För allmänna undervisningen finnes en skola, indelad i 2:ne klasser, med hvar sin lärare, af hvilka den ene aflönas af allmänna medel, och den andre på stadens bekostnad.
Medlen härtill utgå af framlidne Vågmästaren Nilssons donatious-fond, rörande hvilken Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt bref den 11 September 1838 förordnat, att fondens tillgångar af ursprungligt kapital, inköpte fastigheter eller sedermera gjorde besparingar skulle användas under tio år, räknadt från den 1 November berörde år, till de ändamål och i de proportioner, som kommitterade den 2 Mars 1833 föreslagit, samt stadens borgerskap och tomtägare den 26 Maj 1834 inför Magistraten godkänt.
Direktion har af tillgängliga medel årligen användt 600
Uti donationsfondens hus är rum afsatt der stadens fattige sjuke intagas och kostnadsfritt åtnjuta läkarevård, skötsel och medikamenter.
Ålderstigne och arbetslöse fattige intagas på ett staden tillhörigt fattighus. 32 Philipstad hade sistlidne år 1,109 innevånare.
Handeln drifves der förnämligast med tackjern samt för öfrigt med spannemål och andra sådana köpmanna-varor, hvaraf bergslagen har behof; och" handtverkerierna förse äfven landsbygden eller bergslagen med arbeten.
Ehuru de äldre föreskrifter som för Philipstads fundation varit gifne, och hvilka afsett att hindra stadens tillväxt på bergslagens bekostnad, blifvit genom Eders Kongl. Maj:ts Kådiga förordnande den 13 Augusti 1835 upphäfde, och de rörande bosättningar och burskaps vinnande i Rikets städer allmänneligen gällande stadgar äfven för Philipstad till efterrättelse fastställde, har dock sedan dess någon förändring i näringarnes tillstånd icke visat sig.
Det enda som kan anmärkas är, att stadens befolkning ökat sig under det sista qvinqvennium nied 80 till 90 personer, hvilket, med bibehållande af de äldre föreskritterna angående bosättningar derstädes måhända icke kunnat äga rum, I Philipstad inrättades 1836 en högre apologistskola med en lärare, men hvilken skola sedermera småningom blifvit utvidgad, så att den nu har trenne lärare och besökes årligen af omkring fyratio ynglingar.
Med Arvika köpings hvars folkmängd 1842 utgjorde 546 personer, har under de ifrågavarande fem åren icke någon anmärkningsvärd förändring inträffat, De tvänne tabeller, som tillhöra denna berättelse, bifogas underdånigst.
C. O. de Freese. F. Wångenberg. IgQWGsZ.» MA9iSB BEFALLNINGSM AFVAN DES UTI Gefleborgs Län TILL KONGL. MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRS-BERÄTTELSE för Åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842. STOCKHOLM, 1844.
Stormägtigste Allernådigste Konung! Xjandshöfdinge-Embetet får, till åtlydnad af föreskriften uti Eders Kongl. Maj:ls Nådiga Circulair-Bref af den 17 April 1821, i underdånighet afgifva berättelse om tillståndet i Gefleborgs
Län i ekonomiskt och statistiskt hänseende under de från och med år 1838 till och med år 1842 förflutne feni år. §. i.
1 afseende å Länets läge, vidd och beskaffenhet, får LandshöfdingeEmbelet i underdånighet åberopa de beskrifningar, sorn uti förut afgifne berättelser blifvit i underdånighet afgifne.
Af Länets stora yta, uppgående till 172A qvadratmil, är ännu blott en mindre del eller ungefärligen ^idel till åker och äng odlad och begagnad.
Å utmarkerne finnas stora myr- och mosstrakter, som äro till odling tjenlige men ännu obegagnade, och en längre tid torde sannolikt förflyta innan kostnad och arbete derå blifva nedlagde, Deremot har inom de till bostäderne närmare belägna trakter odlingen årligen med ökad ifver fortgått, F«mdrs‘ flerättclse Jfr.
Län, 1 2 ehuru det ej kan bestämdt uppgifvas huru mångå tunneland derigenom blifvit upptagne.
Äfven inom de odlade trakterne finnas likväl i flere socknar ännu högst betydliga myr- och kärrängar, hvilka i deras närvarande skick lemna en högst ringa inkomst, men kunna till stor båtnad i bördigt skick försättas, om de vatten, som nu förhindra deras odling, sänkas och afledas, hvarigenom äfven den fördel kunde emotses, att den odlade jorden blefve mindre besvärad af de ofta tidigt, innan den växande säden hunnit till mognad, inträffande froster, hvilka anses uti dylik vattendränkt mark hafva sitt förnämsta upphof, samt tillika befriad från öfversvämning»!', hvaraf den nu å många ställen skadas.
Till upprensning och sänkning af de strömmar och vatten, som åstadkomma öfversvämningar och förhindra odling har uppmärksamheten mera än tillförene blifvit fästad genom de af Rikets sednast församlade Ständer för understöd af sådane företag anslagne medel.’ Häraf hafva, genom Rikets Ständers beslut, till upprensning af Landaforssen i Ljusne eif, hvilken förorsakat öfversvämning af ofvanliggande till åtskilige byar i Segersta socken hörande jord, blifvit beviljade 6000 R:dr Banko, hvaraf ortens innevånare blefvo till företaget så uppmuntrade, att arbetet, genast efter Riksdagsbeslutets kungörande och innan medel dertill fingo lyftas, börjades och bedrefs med den ifver, att dess fullbordan innan kort kan emotses.
Af de till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga disposition af Rikets Ständer ställda medel för befordrande af utdikningar och vattenaftappningar i norra delen af Riket hafva dessutom blifvit
Nådigst beviljade försänkning af Bysjön i Thorsåkers socken 1,825 R:dr, af Kyrksjön och Harsjön i Harmångers socken 6,350 R:dr, af Kyrksjön i Jettendahl socken 1,000 R:dr samt af Wanntjern i Hanebo socken 800 Ridr, allt Banko.
Af dessa arbeten, alla åsyftande att bereda nya odlingstillfällen oell förbättring å den gamla jorden, hafva de uti Harmångers, Jettendahl och Hanebo socknar blifvit, innan något af anslagen dertill emottagits, började oell fortsatte med en drift och omtanka, som nogsamt ådagalägga behofvet och nyttan deraf.
Åtskilliga andra större vattenaftappningsarheten äro ifrågaställde samt undersökningar derom äfven hällne, ehuru de uppgjorde förslagen ännu icke hunnit till pröfning öfverletnnas och ännu mindre statsanslag dertill beviljas; och är all anledning att förvänta, det många och stora företag i denna rigtning, som på landets ekonomiska förkofran utöfva ett så mägtigt inflytande och bereda utkomst och bergning för en ökad folkmängd, blifva inom detta Län verkställde, allenast genom fortfarande statsanslag deråt lemnäs samma understöd och uppmuntran. 3 §■ 2.
Inn e.vå,na.re.
Enligt de är 1842 författade mantals- och skattskrifningslängder utgjorde befolkningen:
Skattskrifne af Mankön ......... af Qvinkön Skattfrie af Mankön ......... af Qvinkön » » 7,537 8,112 7,282 7’795 30,726.
Uti södra Helsinglands Fögderi.
Skattskrifne af Mankön ............
7,792 af Qvinkön ............ 8,685 Skattfrie af Mankön ............ 8,288 af Qvinkön . 9>138 33,903.
Uti norra Helsinglands Fögderi.
Skattskrifne af Mankön 8,740 af Qvinkön ............
9,889 Skattfrie af Mankön ............ 7,537 af Qvinkön . 8,114 34,280.
Uti Gejle Stad.
Skattskrifne af Mankön 2,371 af Qvinkön 3,017 Skattfrie af Mankön ............ 1,423 af Qvinkön ........... . 1,611 8,422.
Uti Söderhamns Stad.
4 Uti Hudiksvalls Stad.
Skattskrifne af Mankön ....i 570 af Qvinkön 659 Skattfrie af Mankön ♦ 321 af Qvinkön 360 1,910. eller tillsammans . . . . , 110,858 personer, som utgör hela Länets folkmängd, hvilken sedan år 1837„ dåden uppgiek lill 107,878, således blifvit ökad med 2,980.
1832 . . . 5,001 1833 .... 1837 . . . 4,707 och 1838 ....
1842 . . . 2,980; hvaraf visar sig, att, ehuru
Länets folkmängd under sednast förflutna tjugu år ökats med 19,798 personer, har likväl folkmängdens tillväxt progressivt aftagit, hvartill, då härjande farsoter under denna tidrymd icke inträffat, och missväxterne ej eller varit så talrika alt orsaken dertill bör allenast deruti sökas, icke någon annan anledning förefinnes, än att i samma förhållande, som folkmängden förut blifvit ökad, tillfällen till nya bosättningar och medel till bergning minskats.
Anmärkningsvärdt är, alt folkmängdens tillväxt är minst uti norra Helsinglands fögderi, der den under förflutna qvinqvennium uppgår till allenast 808 persöner, ehuru detta fögderi är tili arealen vida större än de tvenne öfrige; hvaraf vill synas, att tillfällen till arbetsförtjenst är derstädes mindre än uti de öfrige fögderierna.
Antalet af de hushåll, sorn hebo från hemmanen afsöndrad jord är inom de flesta socknar större än de, som bebo sjelfva hemmanen, och dessa hafva sin bergning hufvudsakligen genom arbete hos hemmansägarns.
Tillgång på arbetare saknas derigenom i allmänhet icke, men år dock mindre efter goda än efter svaga skördar.
För ett dagsverke af en mansperson betalas vanligen 24 å 32 sk.
Löneförmånerne för en dräng i årstjenst uppgå till ungefärligen 56 R:dr 32 sk, Banko, och för en piga till hälften mindre.
Välståndet aftog betydligt under missväxtåren 1837 och 1838, hvarunder stora skuldsättningar gjordes och många hemman och lägenheter blefvo efter verkställde utmätningar föisålde; men efter är 1839 har tillståndet förbättrats och utmätuings-förrätlningarne betydligt minskats, samt de under missväxtåren af staten erhållne undsättningslån, uppgående till ett samrnanlagdt belopp af 43,380 R:dr 16 sk.
Under de svåra åren ökades brotten och i synnerhet tjufnaderne, men hafva sedermera under förbättrade ekonomiska förhållanden minskats till ungefärligen samina anta! som förut, och äro brott af grofsta beskaffenhet, såsom mord och rån, lyckligtvis ännu sällsynta. lill befrämjande af nykterhet hafva, hufvudsakligen genom nitiska bemödanden af Presterskapet, föreningar blifvit stiftade uti Länets Lrenne städer, Gefle, Söderhamn och Hudiksvall, samt uti 36 af Länets 43 Landsförsamlingar.
Enligt meddelad uppgift, äro såsom ledamöter i foreningarne antecknade 17,662 personer, och för ändamålets vinnande hållas understundom sammankomster eller så kallade Nykterhetsmöten, dervid menigheten uppmanas, att afhålla sig från förtäring af dislillerade drycker, och skrifter i ämnet utdelas.
Såsom verkan deraf har man velat aase det förhållande, alt, oaktadt Länet under de sednasle åren gynnats af goda skördar, antalen af de lill husbehofsbränning i Länet begagnade pannor, som år 1838, då den första Nykterhets-Föreningen inom detta Län stiftades, uppgick till 2,920, sedermera blifvit minskadt till 1,646, och att importen af bränvin som sjövägen ankommit till Helsingland, der de fleste och verksammaste nykterhetsföreuingarne äro, blifvit under samma tid inskränkt från 97,503 kannor, som den utgjorde år 1838, till 79,228 kannor, som infördes år 1842.
Gerna vill man antaga, att fyllerilasten blifvit mindre allmän, antingen till följd af nykterhets-föreningarnes bemödanden, som varit ganska stora, elier af en under tiden vunnen större upplysning, elier deraf att lasten förut hunnit till en ytterlighet, som åstadkommit afsky för den, eller, hvad sannolikast är, lill följd af alla dessa anledningar, såsom gemensamt verkande lil! målet; och hyses åtminstone nu det hopp att den uppväxande generationen skall bevara sig från en osed, som bringat olycka öfver dess fäder. §. 3.
Nä ringar.
Jordbruket idkas för det mesta på enahanda sätt, som uti föregående berättelser blifvit uppgifvit; och har icke eller, utom hos några få stånds - 6 personer, förändring uti jordbruks-redskapen ägt rum.
Odlingar i större skala hafva allenast af några få possessionater blifvit företagne och af dessa äro de betydligaste verkställde af Herr Brukspatronen Thore Petre' å dess egendomar i Ofvansiö och Thorsåkers socknar i Gestrikland.
Af den härvid i underdånighet bifogade tabell, inhämtas, vid jemnförelse med den som år 1838 upprättades, att under sednast förflutne fem år utsädet af olika sädesslag förhållit sig till hvarandra ungefärligen i samma proportion som tillförene, men blifvit ökadt af hvete med 3i, af råg med 295, af korn med 740, af hafra med 768, af blandsäd med 270 och af arter med 313 tunnor; men deremot minskadt af potatis med 136 tunnor; och att medel-afkastningen blifvit under samma tid ökad: af hvete med 20i, af korn med 14,772, af hafra med 9,545, af blandsäd med 8,774, af ärter med 1,919 och af potatis, ehuru utsädet deraf minskats, med 13,523 tunnor; men deremot af råg, hvarå skörden under flere af nu förflutna fem år felslagit, minskad med 1,253 tunnor; samt att således medelafkastningen af alla sädesslag
Öfverstigit densamma under nästföregående qvinqvennium med 41,434 tunnor.
Ehuru sädesproduktionen i Länet varit i jemnt stigande och under sednaste qvinqvennium i större proportion än folkmängden, fortfar likväl Länets innevånares behof af spannemål från andra orter att under de flesta år vara betydligt; och är importen deraf äfvensom af bränvin från ej mindre det närbelägna Upland än äfven Rikets sydligare provinser, synnerligast Skåne, vanligen högst betydlig, ehuru beräkning å beloppet deraf ej kan göras, då den del deraf som ankommer från Upland afyttras från producenten omedelbarligen till konsumenten.
Afsättningen deraf till andra orter anses nu, éåsom under föregående qvinqvennium, hafva årligen uppgått till ungefärligen 20 å 30,000 lispund lin, tre millioner alnar väf af alla slag, samt 50,000 härfvor garn, som till större delen afsättes uti Gefle, Upsala, Hedemora och Sala. I 7 Odlingen af hampa är högst obetydlig, och af humla samt trädgårdsväxter, hvaraf allmogen nästan endast begagnar kål och rötter, blott till husbehof.