Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med stöd af hvad sålunda och hvad mera blifvit anfördt, hade Stamhollånderi-styrelsen för de tre åren 1867—1869. beräknat följande utgifter: l:o till underhåll och upphjelpande af redan befintliga holländerier: inköp af 10 djur å 1,000 r:dr per stycke R:dr 10,000: omkostnader förenade med arrendedjurens hopförande till bildande af nya holländerier, flyttning af uppsagda stamhjordar, ersättning af sådana förluster, som icke drabba stamholländoriinnehafvare, m. m 2:o till inköp af 4 hjordar af den i Norrland inhemska nötboskapsrace, hvarje hjord bestående af 10 kor, eller tillsammans 40 kor å 150 r:dr per djur till inköp af 8 tjurar af förädlade, för Norrlands förhållanden passande racer ä 750 r:dr 4 kreatursvågar jemte deras transportkostnader tillfälliga oförutsedda utgifter 6-000: 16,000: 6,000: 6,000: 1,000: 1'°°0: 14.000: Transport R:dr 30,000: 44 Bil.
N:o <5 till Kongl. Maj:ts 'Nåd.
N:o i, om Statsverket 1885.
R:tlr 30,000: 3:o till inköp af tjurar, afsedda att åter försäljas till Hushållnings-Sällskap, deras underafdelningar, eller enskilda personer, mot en på amortering ställd betalning
R:dr 15,000: eller tillsammans, R:dr 45,000: som, fördelade på tre år. motsvarade en summa af 15,000 R:dr årligen.
Med afseende å rådande stridiga åsigter om företrädet emellan de utländska nicer, som för boskapsafvelns förbättrande inom landets särskilda delar lämpligast böra användas, finner jag mig böra tillstyrka att inköpen af utländska afvelsdjur må under år 1867 inskränkas till endast de för möjligen nödig komplettering nödvändiga, men anser deremot de af Styrelsen föreslagna åtgärder till bildande af lämpliga kolländerier för de Norrländska länen företrädesvis då böra ifrågakomma och hemställer derföre, att till detta ändamål samt till andra för Styrelsens verksamhet nödiga utgifter må af Rikets Ständer äskas enahanda årliga anslag, som till införskaffande af goda afvelsdjur af utmärktare boskapsracer förut varit å extra stat beviljadt, eller 10,000 Riksdaler.
I öfverensstämmelse med stadgad plan för de geologiska undersökningarna i riket, hafva dessa undersökningar, enligt hvad Chefen för desamma, Professoren och Riddaren Erdmann i memorial af den 10 nästlidne Juli i underdånighet anmält, fortgått såväl inom Mälarcprovinserna, som inom Elfsborgs län och Dalsland, hvarje år i fullkomligt samband med de förut på trakten började arbetena.
Sammanlagda arealen af de landdelar, som hittills blifvit undersökte, uppgår ungefärligen till 155 qvadratmil.
Öfver 75 qvadratmil häraf äro 13 kartblad upprättade och till allmänheten utlemnade.
Fern nya blad, omfattande en ytvidd af ungefär 30 qv; dratmil, utkomma ytterligare inom detta års slut, hvarföre det kartlagda ytområdet, åekådliggjordt på 18 särskilda blad, i sjelfva verket kan sägas utgöra 105 qvadratmil.
De biträdande rckognoskörernas antal har under de sednare åren utgjort nio.
Dessutom är äfven en särskild afvägare fortfarande anställd.
För att vid undersökningarne kunna fortfarande fästa de med arbetena nu fullkomligt förtrogna och hemmastadda krafterna, har Chefen förnyat ett förut framstäldt förslag att hvarje medarbetare, efter att hafva tjenstgjort fulla tio år, hvaraf 5 år med 2,000
Riksdalers lön, som nu enligt gällande stat är den högsta, skulle uppflyttas till en aflöning af 2,500 Riksdaler och sedan efter hvarje fem års förlopp erhålla en ytterligare tillökning af 500 Riksdaler, ända till dess aflöningen uppginge efter 20 års tjenstgöring, till 3,500 Riksdaler.
Uti underdånigt memorial den 7 December 1861 rörande bebofvet af en egen arbets- och samlingslokal för det geologiska undersökningsverket, har Chefen för ifrågavarande undersökningar fästat Eders Kongl. Majts nådiga uppmärksamhet på önskvärdheten att, om en dylik fördel kunde beredas, en särskild Amanuens då blefve anstäld med bostad på stället, hvilken det skulle åligga att vårda alla verkets tillhörigheter af stuffer, böcker, kartor, instrumenter in. m., deröfver upprätta och fortfarande hålla förteckning, förevisa det blifvande museum för be - Bil.
45 sökande och för öfrigt med hvarjehanda biträde tillhandagå Chefen.
Då emellertid erfarenheten under den hittills förflutna tiden lärt, att de biträdande geologerna vanligen under vintern äro genom kartearbeten o s. v. så upptagne, att mångå bland de analy tiskt-kemiska undersökningar, som kunde vara af intresse att snart få utförda, icke hinna af dem verkställas, och då de åligganden, som, enligt hvad nyss blifvit i underdånighet anförd t, skulle tillkomma Amanuensen, sannolikt böra lemna honom mycken tid öfrig, så har Chefen, som föreställt sig, att Amanuens-tjensten ganska väl skulle kunna förenas med befattningen af kemist eller laborator tillika, nu i underdånighet föreslagit, att den aflöning för år, som för denna dubbla befattning kunde komma i fråga, måtte bestämmas till högst 2 000 r:dr, ett belopp, för hvilket en för befattningen fullt lämplig person ansåges kunna erhållas.
Enär den nya för Stockholms Slöjdskola afsedda byggnad, uti hvilken, enligt.
Maj:ts nådiga medgifvande, äfven det geologiska undersökningsverket kommer att inrymmas, sannolikt under loppet af 1867 hinner så fullbordas, att inflyttning derstädes då kan ega rum, har Chefen, med förnyande af sin förut gjorda underdåniga hemställan, anhållit om Eders Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd, att från och med ingången af nästa statsregleringsperiod få mot högst 2,000 Riksdalers lön om året anställa en Amanuens, som tillika skulle äga de kunskaper, att han å Geologiska byråns laboratorium kunde utföra alla de kemisktanalytiska undersökningar, som af de egentliga Geologerna icke medhunnos.
Enligt hittills vunnen erfarenhet uppgår tryckningskostnaden i ett för allt för hvarje karteblad med tillhörande beskrifning, profiler och träsnitt i medeltal till 2,500 Riksdaler.
Under de sista tre åren hafva årligen fem kartor blifvit tryckta, ett antal, som också ungefärligen svarar mot det, som hvarje år hunnit färdigrekognoskeras, så att tryckning och rekognoskering sålunda äfven hädanefter torde kunna hålla jemna steg med hvarandra.
Hvarje års karttryckningskostnad skulle således stiga till 12,500 Riksdaler.
På grund af hvad sålunda och i öfrigt blifvit anfördt och med ledning tillika af de förflutna årens erfarenhet hvad öfriga utgifter angår, har Chefen beräknat de för geologiska undersökningarna nödvändiga, löpande utgifterna, enligt uppgjordt förslag till utgiftsstat: för år 1867 till 59,700 R:dr „ „ 1868 „ 60,000 „ „ 1869 „
60,300 „ hvilket i medeltal för hvarje år gör en summa af 60,000 Riksdaler.
Härvid har Chefen dock i underdånighet anmärkt, att den för år 1867 med 2,000 Riksdaler utgående hyran för den nu disponerade arbets- och samlingslokalen, icke blifvit i utgiftsförslaget upptagen, af den orsak att han trott sig kunna på annat sätt bestrida denna utgift.
Likaså har icke heller vid förslagets uppgörande något afseende blifvit fästadt på den inkomst, som årligen kan inflyta för försålda exemplar af karteverket.
Enligt de två sista årens erfarenhet har denna utgjort omkring 1,000 Riksdaler och Chefen anser det således vara att hoppas, att, i mån som ett större antal karteblad hinner utlemnas till allmänheten, äfven försäljningssumman för år skall ökas.
Med denna inkomst, beräknad för de tre åren 1867-1869, anser sig Chefen kunna betala förut nämnda hyra för 1867, så att något särskildt bidrag för detta ändamål således skulle kunna undvikas, och har Chefen till en sådan anordning i underdånighet utbedt sig Eders Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd. 46 Bil.
I afseende å inredning af den nya arbets- och samlingslokal, som är ämnad att för geologiska undersökningsverket beredas uti slöjdskolans nya hus, har Chefen i underdånighet öfverlemnat ett derför upprättadt kostnadsförslag, enligt hvilket hela det för ifrågavarande inredning erforderliga belopp skulle uppgå till 18,000 Riksdaler, hvaraf 12,600 Riksdaler för inköp af samlingsskåp uti den stora Museisalen samt 5,400 Riksdaler för inredning af laboratorii-lokalen med smältugnar, kapellskåp, laboratoriibord med tillhörande skåp o. s. v., äfvensom till inledning och aptering af gas och vattenrör m. m.
I anledning af det högre årsanslag som nu begäres emot det vid förra riksdagen beviljade af 50,000 Riksdaler, anser jag mig med hänvisning för öfvigt till det af Chefen uppgjorda förslag till stat böra i underdånighet fästa uppmärksamheten derå, att afiöningen åt medhjelparne vid förevarande undersökningar under de sex första åren ökas gradvis för hvarje år från 600 till 2,000 Riksdaler samt att med år 1867 alla dessa medhjelpare uppnått högsta lönegraden; äfvensom att dagtraktamente och skjutsersättning under resorna något förhöjas i mån af längre tjenstgöring.
I afseende å den tillökning som efter uppnådd aflöning af 2,000 Riksdaler bör för medhjelparne ifrågakomma, får jag under åberopande af mitt underdåniga yttrande i fråga om löneförhöjning åt Landtbruks-ingeniörerna föreslå, att antingen, — derest nuvarande stigning i afiöningen följes till uppnådda 2,000
Riksdalers lön, denna sednare bibehålies oförändrad under tio års tjenstgöring, men då förhöjes till 3,000 Riksdaler och efter ytterligare tio år till 3,500 R:dr eller ock att medhjelpare, som uppnått 1,500
Riksdalers lön, för hvilken följaktligen då en särskild lönegrad borde bildas, icke sedermera må tillträda någon förhöjning förr än han arbetat ytterligare tio år, då han skulle erhålla 2,500 Riksdaler och vidare efter tio års förlopp 3,500 Riksdaler.
Bom emellertid definitiv reglering i detta hänseende nu icke erfordras och icke lämpligen torde böra ske, innan Chefen för undersökningarne lemnats tillfälle att öfver företrädet emellan ena eller andra alternativet sig yttra, hemställer jag endast att någon förhöjning utöfver 2,000 Riksdalers aflöning icke må för närvarande bestämmas.
Deremot anser jag vara nödigt att ett arfvode af minst 500
Riksdaler redan under år 1867 göres tillgängligt för Chefen att disponera till den af desse medhjelpare, som kan finnas innehafva egenskaper, att blifva Chefen ett biträde i den nödiga kontrollen öfver de under sommaren i olika delar af landet stationerade medarbetarne, äfvensom i andra hänseenden, samt att kunna vid möjligen inträffande förfall för Chefen, förordnas att provisoriskt leda undersökningarne.
Då emellertid någon förändring i årsanslaget. i följd af ofvanberörda anmärkningar ej föranledes, utan detsamma till sitt fulla beräknade belopp desto heldre erfordras, som Chefen för betäckande af 1867 års hyra 2,000 Riksdaler beräknat inkomster af Karteförsäljningen under längre tid än ett år, dertill regleringen nu inskränkes — börande dock skillnaden lätteligen kunna annorledes godtgöras — hemställer jag i underdånighet, att till fortsättande af de geologiska undersökningarne inom riket samt utgifvaude af derpå grundade kartor må äskas det begärda årsanslaget 60,000
Riksdaler samt derförutan till inredande af den nya arbets- och samlingslokalen m. m. för en gång 18,000 Riksdaler.
Bil. ,V:o 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 47 E) Undervisningsanstalter för slöjderna.
I afseende å vid föregående riksdagar beviljade tillökade anslag för Teknologiska Institutet, förekommer att desamma icke blifvit å ordinarie stat uppförda.
Såsom skäl härför hafva Rikets senast församlade Ständer åberopat, att någon definitiv reglering af denna undervisningsanstalt ännu icke blifvit af Eders Kongl. Maj:t fastställd och att, enligt hvad i den angående Institutets angelägenheter till sednaste riksdagen aflåtna Nådiga Proposition antyddes, åtskilliga förändringar i de för Institutet nu gällande stadgar ytterligare vore att emotse, hvarvid Rikets Ständers förut gjorda underdåniga framställning om skyldighet för Institutets Föreståndare att jemväl deltaga i undervisningen derstädes ånyo torde komma att tagas i Nådigt öfvervägande.
Inför Eders Kongl. Maj:t har jag förut i dag fått i underdånighet föredraga det af Institutets Styrelse uppgjorda förslag till nya stadgar, deruti jemväl en del förändringar i do förut gällande blifvit upptagna; Eders Kongl.
Maj:t behagade emellertid i Nåder förklara att, då fråga vore väckt om Bergs-skolans i Fahlun förflyttning till hufvudstaden och förening med Teknologiska Institutet, äfvensom angående sådant ordnande af undervisningen vid Institutet, att
Civil-ingeniörerna der kunde genomgå sin kurs i stället för vid det högre Artilleri-läroverket å Marieberg, men ingendera af dessa frågor ännu vore slutligen pröfvad, Eders Kongl. Maj:t i Nåder fann de nya stadgarne för Institutet icke för närvarande böra vinna Nådig fastställelse.
Det är således ännu icke af Eders Kongl. Majit bestämdt, huruvida Institutets föreståndare skall hafva skyldighet att sjelf undervisa i något ämne eller icke; men det vill synas mig som vore nu, likasom tillförene, grundade betänkligheter emot en sådan anordning af Styrelsen för Institutet anförda i det underdåniga Memorial, med hvilket de föreslagna nya stadgarne äro till Eders Kongl. Maj:t öfverlemnade.
Enär den definitiva regleringen af Teknologiska Institutet såsom undervisningsanstalt möjligen skulle komma att, i följd af de väckta frågorna om Bergselevernas och Civil-ingetiiörernas bildande derstädes, för flere års tid uppskjutas, men det provisoriska tillstånd, hvaruti hela personalen med afseende å sina löneförmåner sig för närvarande befinner, icke kan vara för Institutets utveckling annat än hämmande, får jag i underdånighet tillstyrka, det Eders Kongl. Majit måtte i Nåder föreslå Rikets Ständer att uppföra ifrågavarande anslag å ordinarie stat, under vilkor för Föreståndare och Lärare att vara underkastade den förändring i tjcnsteåligganden, som, derest Bergs-skolan och den undervisning, som nu vid högre Artilleri-läroverket meddelas Civil-ingeniörer, framdeles till Institutet förflyttas, deraf må kunna blifva en följd.
Uti skrifvelse den 18 sistlidne Juli har Direktionen för Chalmersska slöjdskolan i Göteborg, jemte anmälan af behofvet utaf en lämpligare och rymligare lokal för skolan än den nuvarande, i underdånighet föreslagit de åtgärder, som, enligt
Direktionens tanke, böra leda till uppfyllande af berörda behof; och dervid anfört följande: 48 Bil.
Ehuru såväl Frimurare-Barnhus-Direktionen, hvilken från skolans början den 6 November 1829 intill slutet af år 1836 utgjort skolans styrelse, som ock den derefter al Eders Kongl. Maj:t förordnade
Direktion, tid efter annan sökt med begagnande af befintliga tillgångar utvidga och förbättra läroverkets undervisningslokaler, bar dock den svårighet icke kunnat öfvervinnas, som legat deri, att byggnaderna å äldre tomterna ursprungligen blifvit uppförde med hänsigt till helt annat ändamål ån det, hvartill desamma sedermera, vid skolans organisation, blifvit använde.
Af undervisnings- och arbetsrummen äro numera endast ritsalen och föreläsningsrummet för kemi lämpliga, såsom från början, med tillbyggnad å sednare erhållna tomter, för de dermed afsedda ändamålen uppförde.
Alla öfriga lokaler för undervisningen äro, både med afseende å utrymmet och anordningen, i hög grad olämpliga.
För att på ett fullt tillfredsställande sätt vinna det önskvärda ändamålet, en ny lokal för läroverket, gifves, enligt Direktionens åsigt, endast den utväg, att å annan byggnadsplats, än den skolan nu innehar, uppföra berörde lokal, och har en beräkning öfver belöpande kostnad blifvit uppgjord, under den otvifvelaktig! säkra förutsättningen, att Göteborgs stad lemnar kostnadsfri, lämplig byggnadstomt.
Denna beräkning ådagalägger, att för en kostnad af omkring 160,000
Riksdaler kan uppföras för skolan en fullt tidsenlig och ändamålsenlig lokal, innehållande en hufvudbyggnad i tre våningar samt två flyglar i två våningar hvardera, det hela anordnadt enligt upprättade och af Direktionen den underdåniga skrifvelsen bilagde ritningar.
Denna byggnad skulle uti första och andra våningarne inrymma verkstäder, laboratorier, ritsalar jemte öfriga undervisningslokaler, rum för samlingarne, bibliotheket och vaktmästaren samt uti tredje våningen bostad för Föreståndaren.
För anbringande af en värmeapparat, ångmacbin för verkstadens drifvande, inredning af auditorier och laboratorier m. m., anser
Direktionen att ytterligare torde böra tilläggas 70,000 Riksdaler, så att hela kostnaden skulle uppgå till 230,000 Riksdaler; och äro å förslagsritningarne byggnaderne så anordnade, att, genom att utdraga flyglarue, ytterligare utrymme kan beredas, i fall framtida behof skulle sådant påkalla.
Yid öfvervägande, huru erforderliga medel för utförande af berörde byggnad skulle kunna erhållas, har
Direktionen ansett valet mellan två alternativer kunna ifrågakomma, nämligen att antingen hos Eders Kongl. Majt i underdånighet anhålla om proposition till Rikets Ständer om erhållande af ett bygguadsanslag till ofvanberörda belopp, eller ock att härtill använda skolans kapital-tillgång, utgörande den 1 sistlidne Januari 143,807 Riksdaler 32 öre, jemte de medel, som kunna erhållas genom försäljning af den nuvarande fastigheten och hvilken försäljningtorde kunna inbringa omkring 100,000 Riksdaler.
Då Direktionen likväl befarat att det första alternativet icke skulle leda till önsklig framgång, har
Direktionen, beträffande det sednare, hänvändt sig till Frimurare-Barnhus-Direktionen, under hvars vård och inseende donationsfonden är ställd, med anhållan om dess medverkan, under förhoppning att den brist, som genom ett sådant användande af skolans kapitaltillgång skulle uppkomma i årsanslaget, blefve fylld genom ökadt statsbidrag.
Uti skrifvelse den 8 sistlidne Februari förklarade sig Frimurare-BarnhusDirektionen vilja medgifva kapitalets användande till åstadkommande af ny lokal för skolan på följande vilkor, nämligen: att Bil.
41) att skolan allt framgent komme att bära namn af stiftaren; att den Barnhus-Direktionen nu, enligt nådiga brefvet den 28 September 1836, medgifna delaktighet uti skolans styrelse och förvaltning icke måtte komma att inskränkas; samt att Direktionen för Chalmcrsska Slöjdskolan borde till Barnhus-Direktionen utfärda en icke räntebärande förskrifning å det belopp, hvartill donationskapitalet vid öfverlemnandet uppgiuge, och hvilken förskrifning borde på Chalmersska slöjdskolans bekostnad intecknas uti den nya skolbyggnaden, för att, i fall skolan framdeles skulle upplösas eller, utan Barnhus-Direktionens medgifvande, omorganiseras, Direktionen då måtte kunna återfordra kapitalet, för att använda det i enlighet med testamentets föreskrift.
Då sålunda Frimurare-Barnhus-Direktionen för sin del bifallit den åtgärd, som skulle möjliggöra utförandet af det sednare alternativ, som här ofvan blifvit i underdånighet framställdt, har Direktionen, under förhoppning att Eders Kongl. Maj:t täcktes godkänna
Direktionens förslag härutinnan och hos Bikets ötander göra framställning om beviljandet af det ökade statsanslag, som för skolan komme att erfordras, beräknat och Eders Kongl Majits nådiga pröfning underställt den utgiftsstat, som Direktionen ansett erforderlig för upprätthållandet vid skolan af en grundlig undervisning i öfverensstämmelse med den plan, som de af Eders Kongl. Majit nådigst stadfästade stadgar för skolan uppställer, hvarvid Direktionen jemväl fästat uppmärksamheten derå att, under det nämnde uudervisningsplan är till omfattning och ordalydelse enahanda för såväl Chalmersska slöjdskolan som Teknologiska Institutet, med det tillägg för det förra läroverket, att här äfven skall meddelas undervisning uti arkitektonisk och ornamentsritning samt modellering, hvilken undervisning åter åt Teknologiska Institutets elever lemnäs, så vidt ske kan, vid Akademien för de fria konsterna; så åtnjuter Chalmersska slöjdskolan, på sätt den af Eders Kongl.
Majit sednast fastställda inkomst- och utgiftsstat utvisar, en sammanlagd årlig inkomst af 21,800 Riksdaler, eller mindre än hälften af det belopp, som Teknologiska Institutet har sig af staten för närvarande tilldeladt.
Då, enligt de för Chalmersska slöjdskolan nådigst stadfästade stadgar, skolans ändamål är att verka såsom ett högre teknologiskt läroverk, har
Direktionen, som icke funnit sig kunna föreslå någou inskränkning uti ofvanberörde undervisningsplan, hittills nödgats vidtaga den åtgärd, att låta hufvudlärarne eller lektorerne, hvar för sig, öfvertaga flera läroämnen, samt till följd af otillräckliga anslagvarit, nödsakad att i underdånighet föreslå, dels lärare-arfvoden till särdeles låga belopp med hänsigt till göromålens mängd och vigt, samt dels äfven högst otillräckliga anslag för samlingarnes upprätthållande.
Sålunda har Lektorn i Mathematik och theoretisk Mekanik äfven fått sig uppdraget upprätthållandet af undervisningen i beskrifvande Geometri med tillämpningar; Lektorn i allmän Fysik och mekanisk
Teknologi äfven undervisningen i såväl allmän byggnadskonst som väg- och vattenbyggnadskonst samt i Maskinlära, och Lektorn i Kemi och kemisk Teknologi äfven undervisningen uti Mineralogi och Geognosi samt ledningen af alla laborationsöfningar.
Ett sådant sammanförande af flera läroämnen på hvarje hufvudlärare, med inskränkning af lektionstimmarnes antal för hvarje ämne särskildt, kan dock endast ske på bekostnad af undervisningens grundlighet, och att, oaktadt här framställda ofördelaktiga förhållande, undervisningen vid skolan varit af det gagnande inflytande, som en mångårig erfarenhet ådagalagt, härflyter, enligt Direktionens tanke, derutaf, att läroverket, oaktadt de ansträngande göromåleti och de jemförelsevis Bil. till B.
Prot. 1865 Sf 1866. 1 Sami. 1 Afd. 6 Häft. 7 50 Bil.
Nn 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. låga arfvodena, hittills kunnat förfoga öfver skickliga och nitiska lärare.
Då den rationela undervisningen vid ett läroverk af ifrågavarande art endast derigenom kan blifva fullt tillfredsställande, att läroämnena med tillräckligt antal lektioner upprätthållas uf personer, som ega motsvarande speciela fackstudier, så skulle ett fortsatt bibehållande vid skolan af berörde förhållande förhindra läroverkets tidsenliga förkofran; hvadan Direktionen anser högst nödvändigt att en lämplig fördelning eger rum af läroämnena på annat, sätt än det nuvarande, men hvilket icke kan ske utan motsvarande tillökning af lärarebiträden.
Yid beräknandet af det bidrag utaf staten, som skulle erfordras för att kunna upprätthålla läroverket vid dess afsedda verksamhet, har Direktionen alltså, med afseende dels derå att, enär Lektorerne vid Cbalmersska slöjdskolan hafva lika trägna göromål som Lektorerne vid Rikets högre Elementarläroverk, dock utan att såsom desse vara berättigade till pension, det syntes billigt att löneförmånerna för de förstnämnde bestämmas i någorlunda öfverensstämmelse med de sednares, samt dels äfven derå att anslagen till samlingarne beliöfde något höjas, i underdånighet hemställt, att till grund för den nådiga framställningen till Rikets Ständer måtte läggas följande, af
Direktionen upprättade, underdåniga förslag till utgifts stat:
Föreståndaren, förutom bostad i skolans lokal, lön Rdr 3,500: — Arfvode såsom Sekreterare „ 400: - - D:o såsom för närvarande lärare i tillämpad Fysik „ 600:
— Rdr 4,500.-- - Lektorn i Mathematik och beskrifvande Geometri med tillämpningar Lektorn i Theoretisk och tillämpad Mekanik samt Mekanisk Teknologi Lektorn i Organisk Kemi, Kemisk Teknologi, Mineralogi, Geognosi och Laborationer Läraren i Fysik Läraren i Oorganisk Kemi och Laborationer Läraren i Mathematik och Praktisk Geometri Läraren i husbyggnadskonst
Läraren i frihan dteckning och ornamentsritning ....
Läraren i modellering Bibliothekarien Stipendiaterne (Repetitörer): en å 300 Rdr, tre å 250 Rdr hvardera Vaktmästaren förutom bostad i skolans lokal Premier och extra stipendier åt eleverna Bibliotheket Samlingar af instrumenter och råämnen Laboratorium Transport Rdr26,650: — 3,500: 3,500: 3.500 1,200 1.500 700 900 900 600 400 250 1,050 700 550 800 1,000 1,100 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 51 Transport Rdr 26,650: — Mekaniska Verkstaden:
Verkmästaren, lön „ 2,500: — Materialier „ 800: — •> ^qq. _
Diverse utgifter för ved, kol och ljus, fastighetens underhållande in. m „ 3,100: — Summa Rdr 33,050: