Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Reglementet för RiksgäldsContoiret af den i3 Julii 1818, att ”då någon af Riksgälds-Coiitoirets Ämbetsocli Tjenstemän samt Yakt-Betjente, som icke uppnått 70 års ålder och, enligt Allmänna Författningarne, är berättigad, att vid afskedstagande! behålla hela Lönen, såsom Pension, begär afsked med Pension, kommer dess ansökning att pröfvas och afgöras, enligt hvad härom i Rikets Ständers Bank finnes stadgadt.”
Nu ehuruväl de företedde LäkareBetygen hufvudsakligen instämma deri, att Tingberg, som en längre lid lidit af 0o 6 Stat s-U tskotlels Betan kand en. en tilltagande svaghet i synförmågan, borde till förekommande af denna svaghets öfvergång till fullkomlig blindhet, framför allt afhålla sig från ögonens fortsatta ansträngning medelst mycket skrifvande och läsande; i anseende hvartill ock Tingberg begärt och till sin hälsas förbättrande äfven erhållit 6 månaders tjenstledighet, samma Läkare-Betyg likväl icke bestämdt innehålla att Tingbergs Ögonsjukdom är obotelig, linner Stats-Utskottet det någon tillämpning af ofvan citerade stadganden, i afseende på Tingbergh ansökan om afsked med Pension, icke för närvarande ega rum.
Men enär, enligt bvad BataillonsLäkaren, Medicinae Doctorn Chirurgiae Magistern W. S.
Nermans sednaste, under den 4 sisth Junii uthändigade, Betyg innehåller, den Ögonsjukdom, hvaraf Tingberg besväras, icke gifver något hopp om snar förbättring, har Utskottet funnit Tingbergs belägenhet i den mån ömmande, att Utskottet tror sig böra tillstyrka ej allenast, att om, sedan den tjenstledighet Tingberg nu åtnjuter, tilländalupit, han med vederbörligt
Läkarebetyg slyyker att han ej heller då utan äfventyr för sin Syn, kan i tjenstgöring åter inträda, Her - Ståts-Utskottets
G07 rar Fullmägtige dä må egn, att ytterligare Bevilja Tingberg tjenstledighet på någon lämplig tid, utan ock, att derest äfven efter denne lids utgång enahanda äfventyr genom tjenslgöringeus återtagande intygades vara för Tingberg att befara, Tingberg då må erhålla afsked från den Casseurs-tjenst vid Credit-Sedel-Verket, som lian varit förordnad alt lills vidare bestrida, med bibehållande af hälften utaf den Casseurs-Lön lian på General-AssistanceContoirets Ordinarie
Stat innehaft och den lian på sätt berördt är varit berättigad att åter tillträda, i händelse förstnämnde tjenst kommit alt indragas; äfvensom Ut - skottet anser det vara med 8 §. uti 12 Art. af Reglementet för Riksgälds-Contoiret öfverensstämmande att, under deli tid Tingberg för sjuklighet får begagna tjenstledighet, den Extra Ordinarie ContoirsSkrifvare, som i yttersta graden varder till tjenstgöaing förordnad, må derföre på Riksgälds-Contoirets
Stat njuta full Contoirs skrifvare-Lön.
Hvilket dock Rikets Högloflige Ständers eget bepröfvande vördsamt underställes.
Stockholm den 4 September 1823. 608 S tats-Utsk’otlets Belänkanden.
Ankom elen 16 September 1823.
Ständers Statsoch Banco-Utskotts Betänkande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående bidrag till utförande af Hjelmare Canal- och Slussverks ombyggnad.
Uti ett dea 17 sistl.
Junii, under N:o 237, afgifvet Utlåtande hafva förenade Utskotten redan inför Rikets Högloflige Stän - Stats-Utskottets
Betan tande n 609 Ständer framställ, hufvudsakliga innehållet af Kongl. Majrts lill Rikets Ständer d. is Martii della år aflåthe Nådiga Proposition, angå nede bidrag till utförande af Hjelmare-Canal- och Slussverks ombyggnad, hvilken blifvit lill Utskotten af Samtelige RiksStånden remitterad; samt med hänseende till det, på sätt högstberörde Nådiga Proposition omförmäler, till berörde ändamål nödige ansedde anslag af A1U manna medel för delta år särskildt lill Rikets
Ständer afgifvit tillstyrkande om detsammas beviljande och utbetalning hvilken ock, efter det 3:ne Stånd Utskottens hemställan bifallit redan egt rum.
Något fullständigt Förslag liil Rikets Stan--» ders beslut, i anledning af den Nådiga Propositionen ansågo Utskotten sig likväl vid detta tillfälle icke böra inför Rikets Ständer framställa, förr än Planen till Allmänna Finance-Regleringen blifvit af Rikets Ständer förelagd; enär uppå beskaffenheten af de grunder, som för en sådan reglering Iades, lill stor del korinne att bero, om några och hvilka penninge-anslag till allmänna arbeten och företag kunde blifva för Rikets Ständers disposition alt tillgå.
I afseende på denna tillgång för 4:de Sami. 4 Band. 39 6jo Stats-TJtskottetS Betänkande». de medel, som till dylika anslag kunde erfordras, hafva Utskotten sedermera sig i ett sammrnhang med deras öfrige förslag om det Allmänna Penningeväsendets ordnande, utlåtit; Och Utskotten gä nu att, med enahanda åberopande af hvad de i denna del hemställt, som förut egt ruin, då Utskotten tillstyrkt bifall till de flere väckte frågor om understöd och biträden af Allmänna medel, äfven fullständigt yttra sig, i anledning af det behof af anslag, som Kongl. Majit framställt såsom otin civi kel i g en nödvändigt för ombyggnaden af Hjelmare Canal- och Slussverk, och för bibehållandet derigenom af den lättnad uti Inrikes rörelsen och de utvidgade Näringsgrenar inom en betydlig del af Riket- som denna Inrättning uti mer än ett århundrade åstadkommit och vidmakthållit.
Efter detta yttrande öfveT ämnet i det liela förmoda Utskotten sig icke behöfva att afgifva annat svar uppå Hedervärda Bonde-Ståndets, genom ProtocollsUtdrag af den 2 Augusti, Utskotten meddelade anmodan, att oaktadt 3:ne Stånd bifallit Utskottens ofvannämnde Utlåtande N:o 237 samt Bonde-Ståndets ålerremiss af samma Utlåtande icke kunde betaga de öfrige
Ståndens sammanstämmande beslut* Stats-U ts lollets Betänk anden.
611 kraft och verkan till expedition, likväl afgifva Motioneradt svar å berörde åleneiniss som hufvudsakligast icke afsell annat än ämnets fullständiga utredning, innan den särskilda frågan till afgörande kunde företagas.
För alt vederbörligen kunna fullgöra deras åliggande i denna del, hafva Utskotten icke allenast noga granskat och genomgått de af Kongl. Maj:t till Utskotten i Nåder öfverlemnade Handlingar, kostnadsförslag och Arbets-Plaifer utan äfven sökt att, genom upplysningar och underrättelser, som af andra äldre och nyare handlingar varit att hämta, bereda sig en fullständig kännedom af ämnet, med alla dertill hörande omständigheter för alt kunna, i fullkomligen utredt skick, detsamma Rikets Sländers afgörande underställa.
Utskotten hafva, under denna handhandlingarnes granskning, inhemtat, att de tillgångar, sorn till ombyggnad af Hjelmare Canal- och Slussverk hittills varit att påräkna, beslått af det Lane-biträde från Rikets Ständers Bank som 1818 beviljades 200,000: 612 Stats-U t skottets Beta akan den.
De år 1816 Subskriberade medel 4.0’9Ö°- D:o år 1818 Dito 8,900:
Samt de åren 1815 och 1816, al Nionde HufvudTitela från Statsverket anvisle, men till gamla Verkets iståndsätlande och upprätthållande under byggnadstiden egenteiigen bestämde 5o,ooo: tillsammans R:dr 3o8,8oo: B:co. Förutan de ir,3oo R:dr, hvilka det äldre Slussverks-Bolaget, innan det nya kom i verksamhet, användt till sådane kostnader för det gamla Slussverkets underhåll och för beredande af ombyggnaden, hvilka det nya Bolaget borde ersätta; men hvarföre Interessenterne uti det gamla Bolkget förklarat sig i stället vilja såsom Interessenter i det nya ingå.
Deraf hafva under 4 arbetsår, från och med 1819 till och med år 1822 blifvit använde till egentelige arbetskostnader 207,774: 3, samt till inköp af Bygg - Stat s-U tskoltets Betänkan den. 6i3 nader och Fartyg, äfvensom af de Inventarier, Materialier och Inslrumentalier, sorn ännu vid sisth års slut funnos i Bolagets förråder 62,317: 44. 10.
Hvarförutan äfvenledes disponerats till inköp af fasta Egendomen.
Vallby ett Mantal Rusthåll och Oppeby 2 Mantal Skatte augment, hvartill egande Rätten uti alle uppgjorde förslager alltid varit ansedd nödig, så väl för att lätta den jordliqvidatiou nya , Canal - anläggningen gjorde nödvändig, som att undgå behofvet att under Byggnadsåren anlägga Provisionella Byggnader för Troupper m. m. samt för framfödandet af de hehöflige
Dragare och åtskillige andre behof; och hvilken egendom, ehuru priset derföre alltid uti de förra Förslagerne varit uppgifvet och beräk nadt till 33,333 och en Ci 4 Sta ts-U t sko 11 e ts Betan Landen. 3:djedels R:dr. f)irectiolien likväl funnit tillfälle att efter meddeladt tillstånd af Bolaget inhandla för 25,ooo och dessutom äro å sjelfva Canal-området nedlagde, ännu icke ersatte kostnader af 606: 24. 9.
Summa 295,698: 47* 9- Utom de ofvannamnde behållningarne och Fastigheter, Inventarier, Arbels-effecler, Byggnader m. m. ha ■ de Bolaget ock vid sistlidet års slut en behållning af Contanle penningar io,3ii: 19.
11. samt uti utestående fordringar med aldrag af dess skulder 34,33a: 3. 11.
Utom för förra åren uti stående Actie-inbetalnningar, hvilka likväl icke till fulla beloppet förmodas kunna ingå 5,45o: samt den först mot slutet af delta år ingående Act^a - Stats-Utskottets Betänkan den.
6i5 inbetalningen för Ar 1823, sorn beräknades till 10,000:
Skillnaden emellan denna sammanräknade Summa utgörande - 355,6rj2: 23.
7. samt ofvan omförmiilde tillgång, bade blifvit betäckt genom de verket under liden tillflutne tillfällige inkomster af ränlor å utlånte medel, inköpte fasligbeters afkastning, afgifter vid gamla Slussverket, m. m.; oell dvlike inkomster äro äfven af Directionen för de påföljande åren beräknade, ■att ingå uti den koslnadssumma för Verbets fullbordan, hvartill, då någon annan tillgång ej kunnat finnas, anslag af allmänna medel blifvit sökt för tillsammans 53o,ooo R:dr, eller för innevarande år 40,000: hvilka redan blifvit beviljade och ulbetalde för År 1824 120,000: 1825 1826 1827 1828 120,000: 90,000: 90,000: 70,000:
Egenteliga bristen uti den bifogade förslags-Calculen har likväl ej blifvit upp - 6i6 Stats-Utskottets Betan leanden. tagen till mere än 516,627 R:dr, och Directionen, som sålunda uti det hegärde anslaget något öfverskrida det efter sträng beräkning möjligen minsta behofvet, har deremot ansett sig ej kunna tveka att tilllägga att, om emot dess förmodan och Öfvertygelse, någon brist uti det nu begärde anslaget kunde uppstå, den summa med säkerhet skulle kunna fyllas utan vidare allmänt biträde af de behållningar i elFecter och byggnader, m. m., som efter Caualens fullbordan bör vara att påräkna till ett icke obetydligt värde.
Då Rikets Ständer i sednare tider beviljat och anslagit betydliga bidrag från Banken, till öppnande af nya farleder inom landet, samt lill åstadkommande af Communicationer emellan Landskaper af Riket, som hittills saknat dylika, och hvilkas Näringsgrenar således icke förut åtnjutit och påräknat den större och friare afsättning för sina produeter, hvilken endast derigenom kunnat dem tillskyndas, förmoda Utskotten sig med säkerhet kunna förutse, alt Rikets Ständer äfvenledes lära finna så mycket mera anledning, att icke medgifva upphörandet af en redan från längre lider bestående Canalfart till förening emel - lan Slät s-XJ tskoLtets B etä n k a b de n. 6ij lan betydliga afsältnings-orter och flere de vigtigaste af Rikets inre delar, der Bergshandteringeu ocdi andra Näringar , just genom den lättade afsättningen och de derpå grundade beräkningar, gjort så betydliga framsteg, sedan det, länge såsom högst vigtig! eftersträf/ande, sambandet emellan Mälaren och Hjelmaten ändteligen med stor kostnad och nitfull omsorg blifvit fulikomnadt af den bland Sveriges store Konungar som i Rikets inre författnings ordnande, samt dess särskilda hushållsgrenars fullkomnande och utvidgande lemna t de mäst oförgätliga minnen.
Det är ock, i anseende till denna förutsättning, samt då Utskotten funnit det nu företedda kostnads-förslaget, vara grundadt på en fullständig undersökning af localen och det under sjelfva arbetet befunna tjenligaste sältet för dess bedrifvande, äfven som för sjelfva Canalens sträckning och^ byggnadens beskaffenhet; och dessutom uppgjord t efter en rigtig beräkning enligt de grunder, hvilka en på stället vunnen erfarenhet vitsordat; som
Utskotten ansett icke ansett sig böra tveka alt till Rikets Högloflige Ständer hemställa det de begärdte anslagen må varda anvisa - 4:de Sami.
Band. 618 S t ats-U t sk o tte ts Betänk an den. de, att, såsom biträde lili Hjelmare Canaloell Slussverks ombyggnad, utgå med den summa för hvarje af nästföljande fem År, som bär ofvan blifvit omänmndt; hälst som, enligt hvad Utskotten här efteråt få tillfälle att anföra Utskotten förmoda det någon ersättning för dessa förskutne Summor, kan vara möjlig alt bereda, och med någorlunda säkerhet att påräkna.
Vid öfverläggning om de vilkor Utskotten för detta ändamål borde föreslå alt vid dessa anslag fästas, har det förekommit Utskotten nödigt att först inför Rikets Högloflige Ständer framställa deras Utlåtande, huru hädanefter skulle komma att förfaras, med det lånebiträde af 200,000
R:dr som vid sistlidne Riksdag från Banken beviljades Hjelmare Canal- och Slussverks Bolag, och hvarföre räntan då äfven anvisades, alt utgå af Stats-Verket under Nionde Hufvud-Titteln, med tilläggning att så väl rörande fortfarandet deraf sorn rörande Capitalets återbetalning vidare förordnande komme att vid nästkommande Riksdag meddelas.
Då af närvarande förhållande synes att under fortfarande arbete Bolaget icke eger medel till Capital afbetalning, anse Utskotten sig böra föreslå, att under bygg-.
Be tänk an den.
619 uadsåren någon afbetalning af denna Bolagets skuld icke
Lör komma i fråga, samt att således bestämmandet af tid och summa, hvad densamma angar, bör till nästkommande Riksdag uppskjutas, jfvad återden Ränta derå angår, som hittills af Statsverket blifvit Banken godlgjord, anse Utskotten denna liqvid böra och kunna upphöra, sedan Bankens rån te vin st i alla fall, lill allmänna arbetsföretag af Rikels Ständer begagnas.
Som af Ii jelin areCaualen, då den blifvit färdig, bör kunna påräknas ansenliga inkomster, hvilka i jemnförelse med det hittills tecknade mindre beLydliga Actie-Capitalet troligen komma att lämna de enskillde delegarne en räntevinst, till hvars betydlighet för en framtid, då verket kommer, i rigtigt skick, bifogade uppgifter å de ifrån och med år 1814 till och med år 1822 emellan Mälaren och lljelmaren transporterade varor, tillika med derföre uppburne Slussverks-afgifler, synes gifva anledning; hafva ULskotten ansett det troligt, att ett större antal Capitalegare, skulle, då verket nu genom j det Allmännas meMan trädande bistånd varder fullbordadt, .finnas hugade att deruti insätta sina Capitaler för att af dem draga en beqväm och alltid säker inkomst; Och af sådan afledning hem- ‘ Ö20 S ta ts-U t s k o 11 e l s Betänkande n. ställa Utskotlen ali, Rikets Ständer matte såsom villkor för det nja beviljandet af de nya anslagen förbehålla rättighet för dem, hvilka under nästpåföljande feni år, anmäla sig till deltagande i Bolaget, och erlägga de dertill nödige insätlningssnrnmor, som användas till ersättande af de förskott Rikets Ständer nu bevilja, att med enahanda rätt, som de äldre Interessenterne, ingå i Bolagets alla förmåner, i mån af det antal Actitjr, hvartill deras insättning sig belöper; hvarigenom äfvenledes det ändamål skulle kunna vinnas att företaget sedermera, till underhåll och vård komme att bero endast af enskildes omsorg, och Statens ytterligare mellankomst dervid säkerligen gjordes för framtiden lika obehöflig, som dess befattning med dylika anläggningar alltid måste blifva onaturlig och utöfver verkeliga behofvet kostsam.
Rikets Ständers beslut i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående bidrag till utförande af Hjelmare Canal och Slussverks ombyggnad skulle då, i enlighet med hvad nu Vördsammeligen är föreslaget blifva: 1:0 Det Hjelmare Canal och Slussverks Bolag, enligt Rikets Ständers beslut Sta'.s-Utskotlets Betänkande!!. 621 år 1818 meddelade lånebiträde, 200,000 B:dr, khmmer, med inställelse af den derå från Siats-Verket årligen hittills verkstälde Räntebetalning, likväl allt framgent att anse, såsom en Bolagets skuld till Banken, hvarföre^ så länge Canal ooli Slussverksbyggnaden fortlar, någon ränta eller Capital afbetalning icke utgöres, men hvarföre efter byggnadens slut ränta bör af Bolagets inkomster erläggas och Capitalafbetalningen uppå vidare förordnande af Rikets Ständer bero. 2:0
Såsom årlige byggnadsbiträden komma att till Hjelmare Canal och Slussverks ombyggnad anslås af de medel Rikets Ständer för dylika ändamål bestämma år 1824 120,000:
Dock kommer, såsom vilkor för ut • betalningen af dessa anslag att förutsättas, det Bolagets nu utlånte medel först varda indrifne och använde, samt att behörig revision varder årligen, enligt Reglementets föreskrift, på sätt som hittills skett med deltagande af publikt ombud förrät - 1825 1826 1827 120,000: 90,000: 90,000: 70,000: och 1828 622 Stat s-U tskotlets B ellin ka 11 elen. tad.
Och må års-anslagen ej få utbetalas innan genom revisions - förrättningen blifvit intygudt, att det föregående Årets arbete blifvit, i enlighet nied vederbörliga föreskrifter, verksteldt, och reglemeutets innehåll jämnväl i öfrigt efterföijdt och iakttaget; hvarjemte äfven nu bör stadgas, alt Staten för everdeliga tider fritages från alla vidare anspråk Lili denna Canal, äfvensom till dess underhållande eller framtida iståndsättande.
Till beredande af ersättning för hvad som sålunda kommer att utgifvas, skall Anmärkning lill deltagande i Hjelmare Canal oell Slussverks Bolag, med alla de rättigheter, som de för detsamma den 3i Julli 181S utfärdade Privilegier och den 24 April 1820 fastställde BolagsReglor bestämma, ytterligare under näst påföljande fem år förblifva öppen, på det sätt, att den sorn åslundar en sådan delaktighet, bör hos det Rikets Penningeverk, som med lifgifvande af anslagen tili allmänna arbeten får befattning, tillkännagifva för huru stort belopp han åslundar att blifva Actie-ägare, och deraf, tili samma verk inbetala en femtedel för hvarje år från och med nästa år 1824 till och moel år 1828, så att vid teckningen ärlägges S ta t s-U L s k o 11 e t s B elan k and en.
6^3 hvad sorn efter denna grund belöper sig för de då redan förflutne åren, tillika med det, hvarå teckningen sker, och sedan en femtedel hvarje påföljande år; dock utan att desse nya tillkomne Actieegare, må ega någon l ätt att af Slaten erhålla ränta under Byggnadsåren.
— Men cm efter j 1828 års slut en dylik anmälan till delaktighet i Hjelmare Canal och Slussverks Bolag samt den här ofvan föreskrifne inbetalning i sådant ändamål, icke skulle finnas hafva egt rum för sammanräknade 100,000 R:drs Capital, förbehålles ersätt- ! liing för de nu beviljade anslagen, på det 1 sätt, att dertill bör ovägerligen användas allt det som af Canal och Slussverkets heba Ilna inkomst kan blifva öfrigt,' sedan ränta lill 3 procent å det fiån Banken förut meddelade Lånebiträde först blifvit : erlagd, samt Actie-egarnfe derefter åtnjutit fern Procents ränteutdelning å deras insatte Capilaler.
Hvilket dock allt till Rikets Höglofl.
Ständers pröfning vördsammeligen hemställes, jemte det att åtskillige Ledamöters yttrade skiljacktige meningar liärhos bifogas.
Stockholm den 10 September i8a3. 6 il\ S t a t s-U t s k o 11 e ts Betänkanden.
Utdrag af Protocollet hållet vid Högloflige Stats- och Banco-Utskottens sammanträde den 10 September 1823. $• D- yid slutelig Justering laf Betänkandet, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående bidrag till utförande af Hjelmare Canal- och Slussverks ombyggnad, upplästes af Herr Borgmästaren Montan dess från Utskottens beslut skiljaktiga mening, hvilken Herr Borgmästaren anhöll måtte det till Rikets Ständer afgående Betänkandet vidfogas; lydande som följer.
Då jag icke kunnat instämma uti Högloflige Utskottens yttrande i frågan om anslag till Hjelmare Canal, så anhåller jag alt dervid få göra följande Anmärkningar: 1:0
I afseende på kostnads-förslaget, så kan, efter mitt bedömmande, jag aldrig tro att verket med det nu begärdte anslaget kan göras färdigt.
Utom de an - led - S la ts-U tskoltets Betänkan den. 62!5 ledningar dertill, som man häfver af de alltid origtige kostnads-förslagen, hvilka för Canal-Byggnader hittills blifvit uppgjorde, förekomma harvid att Calialen ic« ke kan anses fullbordad genom verkställigheten af det nu utstakade Arbete; emedan Planen icke upptager någon rensningskostnad uti den nedanföre Calialen belägne med den sammanhängande Arboga Å, som på en sträcka af nära 5-4.'dels hill årligen uppmuddras, särdeles vid åens utlopp i Sjön Gallten, der Vattnat ofta om höslarne icke är mera än 5 a 5 och ett half fot, och Passagen på flere ställen så trång att fartyg icke kunna mötas.
På Canalen är anluggd för 7 fots djupgående fartyg, hade väl äfven nppmuddriligen af Arboga Åen, hvilken af Herr Ölversle Ljungberg är uppgifven att kosta omkring 80,000 R:dr, bordt beräknas och skall uti en framtid öka kostnads-förslaget, 2:0
Deli Betänkandet vidfogäde uppgift öfver varor, hvilka pssserat Hjelmare Canal, upplyser alt inkomsten under de 3:ne sista åren, ehuru en betydlig Jernskeppning varit, föga öfverstigil 7,000 B:dr, af hvilken Summa aflöning för Sluss - 4:de Sami. 4 Band. 4o 626 Stats-Utskottets.
Betänk anden. betjeningen, uppbördsman och Byggmästare, samt verkets årliga underhåll skall bestridas, innan någon behållning till utdelning för Actieegare kan gifvas, och Staten för sitt biträde erhålla någon ersättning.
Huruvida således denna anläggning, som redan kostat Staten 25o,ooo R:dr, förtjenar att ytterligare påkostas med G a 700,000 R:dr i en tid då man allmänt klagar öfver penninge-förlägenhet och Statens alltför stora utgifter, och då man vill hushålla på alla, äfven de för Rikets försvar och sjelfständighet begärdte, anslag, underställes Rikets Högloffige Ständers pröfning; och torde härvid få anmärkas att, sedan Canal-farten genom Götha Canal i Vestergötland blifvit öppnad, sjö.- communication 6 mil nära Örebro nu finnes till Götheborg, der jernafsättningen flere år varit vida mera lönande än i Slockholm, och att det således är troligt, både att nära hälften af det jern, som nu föres på Hjelmare Canal, i stället tager vägen till Götha Canal, (hvilket förhållande detta år redan ganska synbart visat sig) och att äfven den betydliga mängd af Sill, Lakegods och Salt, som hittills ifrån Stockholm gått på Örebro, hädanefter kommer att sändas direete från Götheborg till Askersund; och vidare derifrån på de Bergslager, hvilka på Qötha Cana! S t a ts-U ts k o t te Is Be tänk an den. 6.27 låta Transportera sitt Jern och derigenom hafva lättare tillfälle att taga dessa förnödenheter såsom uppfora, då Jernet lill JLastnings-Platserne nedsändes. 3:o Förslaget att öppna en ny snbscription, att dermed minska Statens bidrag, synes för den sorn känner den ringa afkastning denna Canalfart gifver, och att densamma troligen ännu mera kommer att minskas, vara blott en förvillelse.
Upplysningsvis bör jag såsom i orten boende nämna, att för flere Actier af de redan tecknade, bar inbetalningariie mast utsökas genom laglig utmätning, och de Actier, hvilka för Concursmassor blifvit sålde, hafva j blifvit betalda med några skillingar.
Huru skall man vid slikt förhållande kunna hoppas att någon klok hushållare vill insätta penningar uti en Inrättning, som aldrig kan gifva någon afkastning, och hvars Direction nu öppet tillkännagifvit, att för de bidrag som nu 1 emnjas ingen utsigt är, att Staten någonsin kan få någon ersättning hvarken för Ränta eller Capital.
Hela slusslräckningen är ej mora än i-4 milj
Om här anlägges eq bred väg för 6a 8 Sta ts-Uts ko t tets Betänk and en. varornes Transport Landtvägen på detta korta afstånd, kunde sådant ej kosta öfver 8 a 10,000 R;dr, och om ett dubbelt Capital afsiittes för denne vägs underhåll, samt lill föda för Dragare, och aflöning för Arbetare, som vid Transporten biträda, cå kan denne Communication utan ett dyrt, allt förstörande, Slussverk existera och finnes lillräcklige medel härtill af de behållningar och inventarier, hvilka nu kunna försäljas och härtill disponeras; hvarförutan de nu påbjudne Slussafgift^* under namn af vägpenningar äfven bärtill kunna anslås, Transporten sjövägen kan ske såsom den nu ofta verkställes, att en del af Örebro fartygen endast segla i Hjelmaren, och den audre delen föra varorlie emellan Stockholm och Canalen, där afven ett stort Magasin för varohrs uppläggning redan finnes, och flera kunna anläggas med de Byggnads - Efiecter, hvilka yid Canalen nu finnas.