Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riddarholmskyrkan » 247—248.
Rikets ekonomiska karteverk » 38 39, 84.
Riksgålds-kontoret, liqvid med » 8. — tillgodoförda besparingar » 6.
Riksgälds-verkets fond » o* Bilagan litt.
Rikshufvudboken.
A. vid » 5. 281—283. 274—275. 267-268, 273-274 281-282, 283-285 19. 353-355. 309 3)2 Revisions berättelsen.
Riksmuseum, Naturhistoriska Rikeregistraturets utskrifning, extra anslag för Riksstatens anslag, besparingar och brister å Riksstatens femte hufvudtitels anslag fjerde — dito Bil. litt. G., H., I., K , L. och M. vid — — — inkomster och utgifter Bil. litt.
G vid tredje hufvudtitels anslag
Se reservationen å sid. 256. — utgifter.
C. och E. vid Rindö befästningar Bilagan litt. I. vid Roteringskassa, Jemtlands Räkenskaper, statsverkets, formulär till.... -— åtskilliga Inrättningars, af föregående Revisorer icke granskade Räntekammarens hufvudbok Rönnowska testamentsfonden Röstberäkning vid Revisorernes voteringar.
Salpeter fonden Bilagan litt.
H. vid Salpeter-försåljningsmedlen Sammanbindning sbanan Orebro-Hallsberg
Sammandrag öfver alla i 1862 års rikshufvudbok ingående medel.
A. vid — — de af Krig s-kollegium under år 1862 bestridda utgifter ....
K L. och M. vid Seminarium för bildande af lärarinnor Serafimer-lazarettet Serafim erordens-gillet
Sif eruppgifterna, ansvarigheten för Silfoerutmyutningen sid. 158—159. » 11, 242. » 6—8. » 77, 88-91. 313—317.
» 56—72. 288—300. » 56, 61, 72. » 56-72. 293-294, 299-300. » 56.
» 27—3L 277—281. » 5. » 72. » 61. 78. » 4—5. 314—315.
f 135—136, 138, " (233-234, 239-248. » 4.
» 168—169. >, 81-83. » 56.
» 62-63.
» 102-104. 107—111. » 5. » 72. 72.
» 233-234.
» 166—169. » 250.
» 24—25.
Silkesodlingen, inhemska, anslaget till .... sid. 9.
Sillre skogs-skolas räkenskap » 34.
Sinnessjukes hospital vid Konradsberg ....
Thea terns arbetares » 152.
Sjukhuset, Allmänna Garnisons- » 80—81.
Sjöfartsfonden » 45—46, 100.
Sjöförsvaret, anslagen till » 77, 88—89, Se reservationerna å sid. 259—262.
Sjöförsvars-departementets Kansli- och Kommando-expeditioners räkenskaper » 88—89.
Sjökarte-kontoret » 90 -91.
Sjömätningar, anställde » 91.
Sjötullsmedlen » 45—47.
Sjöärendena, Förvaltningen af » 88—91.
» 193—195.
— Veterinärinrättning » 51—52.
Skeppsholmen, Arméens förråder å, » 61.
Se reservationerna å sid. 257-258.
Skiften och afvittringar » 139—141.
Skjutskolor.
Se reservationerna å sid. 259.
Skogsinstitutet » 31—32.
Skogsplanterings-kassan » 15 —16.
Skogs-skolornas räkenskaper » 32— 34.
Skogsstyrelsen » 30-31.
Skånska Hofråttens expensmedeisräkning » 148.
Se reservationen å sid. 263.
Slottsbyggnadsmedlen » 149 —150.
Srnittosamrna sjukdomars botande, anslag till.
Sockenkartor, anslaget till » 35—36.
Spanrnål in natura, statsverkets » 20—21.
Specieriksdalrar, prägling af » 24.
Sqvadrons fond, Norrbottens Håstjågares » 65- 66.
Stadshäkten » 119— 120.
Stambanorna, jernvägs- » 101—112.
Stamholländerierna » 127— 129.
Statens jernvägsbyggnader » 101—112.
Stationer, Flottans » 89—90.
— Jernvägs- » lil —112. — Post- » 42.
— Telegraf- » 85—87.
Utlåtandena. 269—270. 313-317. 313—317. 297- 298. 273—274. 319—350. 322-323. 315-317.
Re visions berättelsen.
Statistiska Tabellkommissionen sid. 136—137.
Statistiskt, sammandrag öfver de af Krigskollegium under år 1862 bestridda utgifter » 72.
K , L. och M, vid » 72.
Stats-kontorets embete förvaltning och redovisning 1 » 4—23.
Statsregleringsfonden, extra.
Bilag. litt. E. » 5. — ordinarie. » » C. » 5.
Statsverket, egentliga » 4—27.
Statsverkets grundfond...' » 5.
B. vid » 5. inkomster.
D. vid » 5. — — afkortningar å.
C. vid » 5. reserverade behållningar » 8. spannlål in natura » 20—21. — utgifter.
C. och E. vid » 5. — öfverskott, besparingar och brister » 6—8.
Bilagan litt D. vid .... » 5.
Stipendiefonden, Kongl, och Hvitfeldtska » 234—236.
Stockholms allmänna Barnhus » 176—i80.
Se reservationen å sid. 264. byggnader, anslag till underhåll af '> 52—53.
— Garnisons-sjukhus » 80—81. — befästande, Palmqvistska fon den till » 62.
Elementarskola » 232—233.
Hospital för sinnessjuke » 250.
Navigationsskola » 92, Bilagan litt. N. vid .. » 91.
— Normalskola för vexelunder visningen » 231 - -232.
— Slotts brandväsende och yttre lyshållning » 150—151. — byggnadsmedel » 149—150. — stads Konsistorii räkenskaper » 228. — — kronoråkenskaper » 142. — — undervisningsverks rä kenskaper » 229—231. — Station af Flottan » 88—89.
— Veterinär-inrättning » 49—51.
Utlåtandena 327 -334. 267 -269. 267—269. 370—372. 286-287. 51 Revisionsberättelsen.
Storskiftes-verkets fortgång sid. 139—141.
Stora Kopparbergs län, skiften och af vittringar i ....
» 139.
T vid « 141. — läns landsbok » 143.
Sträf- och arbetsfängelset » 114—121.
Konsistorii räkenskaper » 196—199.
Strömsholms slott » 157—158. — i stuteri # 125—127.
Stuteri, Flyinge och Dahlby ■••• » 124—125.
— Ottenby » 123—124.
Strömsholms » 125—127.
— Öfver-styrelsens räkenskaper » 121 —123.
Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader räkenskaper » 98 100. — öfver stamhollånderierna räken skaper » 127—129.
R. vid » 128. öfver statens jer ii vägsbyggnader räkenskaper » 101 —112. — öfver stuterierna räkenskaper » 121 —123.
Stämpelpappers-uppbörden » 18—20.
Sundhets-kollegii räkenskaper : » 47.
Svartsjö och Drottningholms histslotts räkenskaper » 154.
Svea Artilleri-regementes kaserner » 250.
Se reservationen å samt bilagan litt.
X. vid sid. 25a.
Svea Hofrätts expensmedels-redogörelse » 148.
Svenska Akademiens räkenskaper » 160—161.
Lålcare-sällskapet.
Tabellen vid » 47. — språket, anslag till ordbok öfver » 160—16!.
Sveriges gamla lagar, anslag till kostnader vid utgifvandet af. » 244 245.
Svärdspensionär » 71.
Räntekammarens » 18.
Krigs-kollegii » 72.
Post-verkets « 44.
Sällskapet för inhemsk silkesodling, anslaget till dess disposition » 9.
Se reservationen åsid. 253—254.
Sätra Brunn, räkenskapen för » 181.
Södra stambanan från Falköping » 105—107, lil. 339—340. 318—319. 320—322. 320—321. 320. 321—322. 320 -322. 322—323. 320—322, 345 - 348. 360- 362. 360—362. 269—270. 363—368.
Södra stambanan från Malmö sid /104-105, 107-110, 1 111 — 112.
Tabellkommissionen, Statistiska » 136—137.
Tekniska elementarskolorna » 138.
Teknologiska Institutet » 141—142.
Se reservationen å sid. 262-263.
Telegraf-verket, elektriska » g4_g7. — optiska » g7.
Testamentsfonden, Filénska » 14 _ ] 5, Isbergska ) Bilagan litt.
— Langska i O. vid » 93, — Norénska » 14. — Rönnowska » 168 — 169.
Theaterns, Kongl., räkenskaper.... » )5l —152. — — arbetares sjuk- och begrafningskassa » 152.
Tjenstemannafond, Civilstatens pensions inrättnings.
Tierps skogs-skolas räkenskap » 32 33.
Kårens räkenskaper och karteverk » g3 §4 Se reservationerna å sid. 262.
Trafik-inkom sten å statens färdiga jern banor » 107 108.
Tredje hufvudtitelns anslag » 27—30.
Trosspasseoolans-fonden » 64.
Trädgårdsföreningens elevskola » 138.
Tull-verket » 44—47.
O. vid . » 93.
Ulriksdals lustslotts räkenskaper » 156—157.
Se reservationen å sid. 263-264.
Ultuna Landtbruks-institut » 131—133.
Umeå elementarläroverks räkenskap » 226.
Understöd för utländska resor.
Undersökningar, geologiska, anslagen till » 239—241.
Undervisningsverk, Stockholms stads » 229—231.
Undsättnings fonden » 21 — 22.
Universitets, Lunds, räkenskaper » 182 183, Upsala, dito » 180—182.
Uppbörden af karla-sigillata-rnedlen » 18—20. — af kontrollstämpel-dito » 25—26. — af sjötulls-dito » 46 47.
Utlåtandena 327—334. 300 303. 277—281, 283—285. 359—360. 323-326. 379—382. 304—308. 362- 368. 276.
P” Revisionsberättelsen.
Upsala erkestifts Konsistorii räkenskaper sid. 184 — 187.
— Universitets dito » 180—182.
Utrike s-departementets dito » 27 — 30.
Wadstena krigsmanshus kassa » 67, 70.
Vakansmedelsfonden, Volontär- » 66—67.
Vattenbyggnader, allmänna - » 98—100.
Waxholms fästning » 72.
I. vid » 61. Wermlands Fältjägare-regemente.
K. vid » 72. Westerbotten, atvittringar i » 140.
Westernorrland, afvittringar i » 139—140.
Westerviks navigationsskola » 92.
Westerås stifts Konsistorii räkenskaper » 199—203.
Westmanlands låns dito >' 143.
Westra stambanan med samrnanbindnings banan Örebro Hallsberg » 102-104,107-111.
Vetenskap s-akademiens räkenskaper » 158—160.
Veterinärinrättningen i Skara » 51—52. i Stockholm » 49 51.
Vexelundervisningens normalskola » 231—232.
» 204—206.
Wisby navigationsskola » 92.
N. vid » 91. — stifts Folkskoleinspektör » 10. — — Konsistorii räkenskaper ....
» 226—227, Wisingsborgs kungsgård ■••• » 30—31.
Vitterhets-, historie- och antiqvitets-akade miens räkenskaper » 161 — 162, 250.
Volontår-vakansmedels-fonden » 66—67.
Voteringar, Revisorernes, röstberäkning vid.
Våg- och vattenbyggnader, allmänna » 98—100.
Vårfvade Arméen, kostnader för » 72, 74—76.
Bilagorna litt. H., K., och M. vid » 56, 72.
Se reservationerna å sid. 258 och 259.
Utlåtandena. 362- 368. 277-281. 340—342. 286-287. 378—379. 267—268. 274-275. 290—2.91. öfverintendents-embetets räkenskaper
Se reservationen å sid. 262—263.
Öfverskott, statsverkets Bilagan litt.
D. vid — — liqvid om Öfverstyrelsens för statens jernvägsbyggna der räkenskaper — för stuterierna räkenskap
Öfverståthållare-embetets depositionsräk - ningar ....
— — Kanslis räken skaper .... örebro ~Hallsberg, sammanbindningsba nan mellan Öresundska tullens upphörande, utgift för Östergötlands låns räkenskaper Revisionsberättelsen, Utlåtandena, sid. 52—54. » 8. 5. ö 8. » 101 -102,111- -112.
» 121—123.
s 145. 9 144—145.
» 102- -104, 107 - lil. » 55.
» 143. 52 RIKETS HÖGLOFT.
STÄNDERS REVISORERS BE BÄ T TELSE ANGÅENDE DEN ÅR 1864 FÖRRÄTTADE GRANSKNING AF DE UNDER STÄLLDÅ FONDER OCH MEDEL. STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN. 1SG4 w v. } id den revision af Stats-, Banko- och Riksgälds-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning för år 1862, sorn af undertecknade, till dessa verks öfverseende af Rikets Ständer valde Revisorer, innevarande år förrättats, har granskning jemväl egt rum af förstnämnde års räkenskaper för och förvaltning af de under Kongl. Maj ts och Rikets Kommerse-kollegium ställda fonder och medel, hvilka utgöras af Manufaktur- och Ull-diskontfonderna, Manufaktur-, Tull- och Beslags- saint Eskilstuna Fristads-medlen, äfvensom anslagen till reseunderstöd åt fabriks- och handtverks-arbetare jemte de till godtgörande af Svenske och Norske Konsulers förskott, dels till nödställdt Svenskt sjöfolks, dels till andra medellösa Svenske undersåters understöd och hemförskaffande anvisade medel.
Revisorerna, som vid revisions-förrättningens början einottagit räkenskaperna öfver samtliga ofvaunämnde fonder med tillhörande verifikationer, hafva äfvenledes tagit kännedom såväl af Kongl. Kommerse-kollegii till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse angående Manufaktur- och Ull-diskont-fonderna för år 1862 samt den af särskilde, utaf Kongl.
Maj:t i nåder förordnade, Revisorer i underdånighet aflemnade berättelse rörande dessa fonders förvaltning och räkenskaper för samma år, som ock af Kongl. Maj:ts under loppet af året till bemälda Kongl.
Kollegium aflåtna nådiga bref i ämnen, sorn med förvaltningen af ifrågavarande medel ega gemenskap; och få Revisorerne härmed till Rikets Ständer i ämnet afgifva föreskrifven berättelse.
Af uärlagda, öfver Manufaktur-diskont-fonden upprättade, kapitalslut inhemtas, att denna fonds inkomster genom influtna räntor å utlånte kapital under år 1862 uppgått till Runt R:dr 139,380; 2. samt att utgifterna under året utgjort:
Bank för de af kreditivet begagnade medel R dr 59,512: 47.
Förvaltningskostnader ■ 25,952: 77.
Omkostnader för fondens fästa egendom 311: 46.
Extra utgifter 1,535: 9.
Inköpta inventarier 17: 37. Inbetalning till Rikets Ständers Riksgälds-kontor, i ersättning för det å riksstaten öfverflyttade, tillförene af Manufaktur-diskontens vinstmedel omedelbarligen bestridda, årliga anslag till Teknologiska Institutet 21,000: — 108,329: 16. hvadan fondens vinst under året besteg sig till R:dr 31,050: 86.
Transport: 31,050: 86. — 4 — Transport: 31,050: 86. och hade således fondens behållning, som vid årets början uppgick till 1,689,625: 81. vid årets slut ökats till 1,720,676: 67.
Då häi ifrån afräknas beloppet af under året verkställde afskrifningar af äldre balanserade fordringar 8,616: 17. befinnes fondens behållna tillgång vid 1862 års utgång uppgå till.... li:dr 1,712,060: 50. deruti inbegripne osäkra fordringar af tillsammans 209)623 R:dr 79 öre, hvilken summa med 10,024 R:dr 45 öre understiger beloppet a de vid 1 861 års slut upptagna dylika slags fordringar.
Efter hvad Revisorerne inhemtat, härleder sig största delen af de osäkra fordringarna, från äldre tider.
Under de feni åren 1858—1862 har, enligt anbefalld utredning, beloppet af tillkomne dylika fordringar årligen i medeltal uppgått till 4,995 R:dr 70 öre, hvaraf för närvarande i kapital, likaledes efter medelberäkuing, återstår oguldet 2,455 R:dr 4 öre; och utgör sistberörda belopp omkring ^ procent af Manufaktur-diskontens årliga utlåningssumma, som i medeltal under nämnda period bestigit sig till 4,041,3:-2 R:dr.
Revisorerne få i korthet redogöra för den, i enlighet med föreskriften i 8 § af det för Manufaktur-diskonten under den 8 Februari 1844 fastställda reglemente, i början af år 1862 uppgjorda fördelning af
Diskontens i låneväg disponibla tillgångar.
Vid denna fördelning beräknades fondens säkra fordringar tillika med behållningen i Rikets Ständers Bank samt under året inflytande intressemedel uppgå till ett sammanräknadt belopp af 3,887,117 R dr 11 öre; och sedan härifrån afdragits ränta å fondens kreditiv på Banken, förvaltningskostnader, ersättning till Rikets Ständers Riksgälds-kontor för en del af det från riksstatens sjette hufvudtitel utgående årsanslag till Teknologiska Institutet samt summan af de lån, med hvilkas återbetalning särskildt anstånd blifvit af Kongl. Maj:t i nåder medgifvet, hvilka afdrag tillsammans utgjorde 172,320
R:dr 65 öre, samt derjemte blifvit afräknade de 750,000 R:dr, som, enligt Kongl, brefven den 9 December 1818 och, den 5 Maj 1841, böra till s. k. förlagslån användas, så antogs återstående tillgången för alla till lån i vanlig diskontväg berättigade idkare uppgå till 2,964,796
R:dr 46 öre, . hvarefter och sedan för den särskilda lånerätt, sorn på grund af Diskont-reglementet tillkommer Eskilstuna fristads manuläkturister och deras förläggare, af hvilka 103 bland de förstnämnde anmält sig för ett tillverkningsvärde af 88.3,269 R:dr och 4 bland de sednare för en förlagssumma af 327,950 R;dr, blifvit ytterligare afsatte 424,532 R:dr 13 öre, eller 33 ^ procent för manufakturisterne och 39 § procent lör förläggarne, behållna tillgången för den allmänna lånerätten ansågs uppgå till 2,540,264 R:dr 33 öre.
Denna summa, fördelad mellan de i samma lånerätt deltagande idkare, lemnade en lånerätts-procent, för första klassens idkare af 7 ,506CT procent, för andra klassens af 5 T®77|, procent och för tredje klassens af 3 j^j procent, eller för första klassens omkring f procent, för andra klassens * procent och för tredje klassens | procent mindre än lånerätten nästföregående året utgjorde.
I öfverensstämmelse härmed och sedan sex bland första klassens idkare för vid klädestillverkning använd Svensk ull fått sig tillagd en förhöjning i lånerätten med 3 procent af samma ulls värde, 222,780 R:dr, uppgick lånésumman, för första klassens idkare, med ett sammanräknadt tillverkningsvärde af 19,356,292 R:dr, till 1,454,914 R:dr, för andra klassens, med tillverkningsvärde af 7,367,934 R:dr, till 417,762 R:dr och för tredje klassens idkare, med ett tillverkningsvärde af 17,785,586
R:dr, till 672,295 R:dr.
På grund dels af gällande reglemente, dels af särskilda Kongl, resolutioner, hafva följande fabriksidkare varit år 1862 berättigade att för sina tillverkningar under nästföregående äret åtnjuta' lånerätt i Manufaktur-diskonten, nemligen: i Första Massen: 80 Klädesfabriksidkare, af hvilka 71 i Norrköping, med ett tillverkningsvärde af R:dr 10,"85,57.8.
5 Sidenfabriksidkare » 954,010.
5 Sidenbands- dito » 35,574.
7 Sulläders- dito » 891,389. 15 Glasbruksegare,... » ],3‘20,883t 2 Porslinsfäbriksidkare » 823.541. 21 Egare af jerngjuterier, mekaniska verkstäder, metallfabriker m. m. » 4.388,313.
1 Porterfabriksidkare » 370,998. i Andra Massen: 1
Al un verksegare, med ett tillverkningsvärde af .... li:dr 38,430. 14 Pappersbruksegare »■ 2,145,711. 2 Stoft- och Strumpväfnadsfabriksidkare . , » 107,798. 12 Tillverkare af kulörta bomulls-, linne- och halfylleväfnader » 3,727,683.
6 Oljesiageriegare » 1,238,066.
2 Messingsfabriksidkare » 110,246. i Tredje Massen: 15 Tillverkare af ofärgade linne- och bomullsväfnader, med ett tillverk ningsvärde af R:dr 2,791,685.
5 Stoff-, Strump- ochTricot-väfnadsfäbriksidkare » 573,699. 1 Bomullsbands- dito " 13,088.
2 Segelduks- dito » •>. 0,7o0. 19 Bomulls- och Ullspinneriegare '> 14,013,52], 1 Tapetfabriksidkare » 42,243.
Hvad beträffar det till förlagslån för anläggning och drifvande af större fabriksinrättningar af antingen ny eller väsendtligen förbättrad beskaffenhet å Manufaktur-diskont-fonden anvisade särskilda anslag af 750,000 R:dr, så voro vid 1862 ars ingång dylika lån utestående till ett sammanräknädt belopp af 737,044 R:dr 59 öre, och förefanns således en obegagnad tillgång af R:dr 12,955: 41.
Genom förfallna inbetalningar af utgifna förlagslån hafva under revisionsåret influtit 99,625: — tillsammans R:dr 112,580: 41
Af dessa tillgångar hafva nämnde år utassignerats följande, af Kongl. Maj:t i nåder beviljade förlagslån, nemligen till: l:o. Fabriksidkare!! 11. Widgren, återstoden af det genom Kongl, brefvet den 9 Februari 1861 honom beviljade lån för hans i Stockholm anlagda fabrik för tillverkning af tygknappar i ;... 12,000: — Transport: 12,000: — — 6 — 12/M)0: — 20,000: — 20,000: — 49,000: — Summa R:dr 101,000: — varande således vid 1862 års utgång af förlagslånefonden lån utestående till ett sammanlagdt belopp af 73S,419 R:dr 59 öre.
Förutom resterande beloppet af det
Norrköpings väfveri-aktiebolag tillagda förberörda lån, återstodo vid revisionsårets slut att af förlagslåneanslaget utbetala dels det Rosenbergs aktiebolag genom Kongl, brefvet den 7 Februari 1862 beviljade lån å 20,000, R.dr, för drifvande af dess i Mölndal nära Göteborg anlagda mekaniska bomullsväfveri, dels ock följande tvenne enligt Kongl, brefvet den 16
Maj 1862 beviljade lån, nemligen till II. F. W. Wesche, för bans å Lilla Essingen invid Stockholm inrättade fabrik för galvanisering af jern och andra metaller, 10,000 R:dr, samt till egarne af en vid Ystad anlagd mekanisk verkstad med gjuteri, för dennas utvidgande och ändamålsenliga drifvande, 25,000 R:dr.
Vll-diskont-fonden, hvars behållning vid 1861 års slut utgjorde R:dr 15,951: 35, har under år 1862 haft följande inkomster:
Ullsorteriugs-, värderings- och magasinsafgifter....
R:dr 4,742: 93.
Hyra för lägenheter i ulhnagasinshuset i Norrköping » 764: — Bidrag af manufakturmedlen, enligt Kongl, brefven den 9 November 1836 och den 30 Januari 1857, » 1,800: — Ordinarie räntor 2,366: 53.
Fbrfallo-räntor 46: 53. „ 2,413: 6.
R:dr 9,719: 99. och hafva utgifterna under året uppgått till nedaunämnde belopp:
Aflöning till Ull-kontorets tjenstemän och betjening 5,138: — Omkostnader för ullmagasinshuset .... 86: 55.
Diverse utgifter 188: 7.
Ränta* till Riksgälds-kontoret för begagnade kreditivinedel 1,481: 36. „ 6,*93: 98.
Fondens vinst för året har alltså bestigit sig till R:dr 2,826: 1.
Transport: 2,826: 1. 15,951: 35.
Transport: 2:o.
Egarne af Wiskaholms väfverifabrik i Borås, för fortsatt drifvande och utvidgande af samma fabrik, enligt nyssberörda Kongl, bref, .... 3:o.
Egaren af Kolmårdens marmorbruk A. Rözycki, det genom Kongl, brefvet den 7 Februari 1862 för detta bruks utvidgande och ändamålsenliga drifvande beviljade lån å 4:o.
Norrköpings väfveri-aktiebolag, i afräkning å det genom Kongl, brefvet af sistnämnde dag beviljade lån å 80,000 R:dr, för bolagets spinneri- och väfveri-fabrikers fortsatta drift, Transport: 2,826: 1. 15,951: 35- Då härifrån afräknas beloppet af de under året verkställda afskrifningar af äldre balanserade fordringar, R:dr 1,605: 80. befinnes Ull-diskontens behållning vid 1862 års slut ökad med li:dr 1,220: 21- och således utgöra , R:dr 17,171: 56- deruti ingå osäkra fordringar till belopp af 297 R:dr 36 öre.
Af fondens kreditiv å Riksgälds-konföret, 225,000 R:dr, har i och för lånerörelsen under revisionsåret begagnats ett belopp af 62,340 R:dr.
Den af Ull-kontoret i Norrköping upprättade kassaräkning för år 1862 äfvensom Kontorets redovisning rörande emottagen och aflemnad ull hafva jemväl blifvit af Revisorerne genomsedda.
Enligt sistnämnda redogörelse hafva under revisionsåret 112,924 skålpund ull vid ullmagasinet sorterats, hvarför afgiften utgjort 1,804 R:dr.
Revisorerne få vidare bifoga sammandrag öfver 1862 års räkenskaper öfver de s. k.
Manufakturmedlen (hvilken fond utgöres dels af det, till belopp af 10,500 R:dr årligen, å riksstatens sjette hufvudtitel anvisade anslag till manufakturernas befrämjande, dels ock af löseskillingen, 22,500 R:dr, för en i Stockholm befintlig egendom, hvilken förut varit till sidenappreteringsverk för fabrikernas gemensamma betjenande åt enskild person öfverlåten samt sedermera blifvit, enligt Rikets Ständers vid 1859 och 1860 årens riksdag fattade beslut, försåld), jemte de i sammanhang dermed redovisade Tall- och Beslags- samt Eskilstuna fristdds-medlen äfvensom såväl de vid 1859 och 1860 årens riksdag anslagne medel, 3,000 R:dr årligen, till reseunderstöd åt fabriks- och handtverksarbetare, som ock det genom Kongl, bref den 21 Mars 1862 anvisade belopp af 10,000 R:dr till reseunderstöd åt industriidkare och arbetare för besökande af 1862 års allmänna industri- och konstexpositon i London.
Dessa räkenskaper hafva blifvit utan anmärkning i Kongl.
Kammar-rätten granskade.
Behållningen af ifrågavarande medel utgjorde vid 1862 års början R:dr 25,935: 30. samt inkomsterna under året » 27,444: 81.
Summa R:dr 53,380: 1 1.
Utgifterna, bestående af premier för tillverkning af finare lärfter, stipendier och arfvoden, reseunderstöd, aflöning till tjenstemän i Eskilstuna fristad m m., hafva under samma år bestigit sig till » 30,465: 57. utgörande således behållningen vid revisionsårets slut R:dr 22,9 i4: 54. deraf, med stöd af Kongl.
Maj ts under den 6 Februari 1839 till Kongl.
Kommerse-kollegium a flatna nådiga bref, vid 1862 års slut ett belopp af tillsammans 15,100 R:dr var dels i Jernkontoret, del- oek i Stockholms Enskilda Bank emot ränta innestående.
Bland de af manufakturmedlen utgående anslag förekommer äfven ett belopp af 1,050 R:dr, som, jemlikt Kongl, brefvet den 3 November 1857, utgår till Kongl.
Veten - skaps-akademiens
Fysiker för vården oell tillsynen af tvenne på allmän bekostnad från Munchen införskrifna delnimrs-instrument, och af hvilken summa 600 R:dr utgör arfvode och 450 R:dr hushyresersättning.
Enär emellertid, efter hvad Revisorerne inhemtat, Kongl.
Vetenskaps-akademiéns
Fysiker numera är i åtnjutande af fri bostad uti Akademiens hus och nämnda instrument jemväl derstädes hyresfritt förvaras, anse Revisorerne sig böra hemställa, huruvida icke omförmälda anslag af 1,050 R.dr må minskas med det belopp, som motsvarar den såsom hushyresersättning hittills utgångna summa.
Enligt hvad den bland förberörda räkenskaper intagna redogörelse utvisar, har såsom permier för inom Wester-Norrlands län tillverkade finare lärfter blifvit under år 1862 utbetaldt ett belopp af 2,715 R:dr 57 öre.
Granskning har jemväl egt runi af 1862 års räkenskaper dels Öfver de medel, till belopp af högst 2,700 R:dr årligen, hvilka Kongl. Kommerse-kollegium, jemlikt Kongl, brefvet den 30 Januari 1830, är berättigadt att från Kongl. Stats-kontoret uppbära till godtgörande af Svenske och Norske Konsulers förskott till nödställdt Svenskt sjöfolks understöd och hemförskaffande, dels ock öfver det genom Kongl, brefven den 14 September 1843 och den 6 Augusti 1858 å Handels- och Sjöfartsfonden till Kongl.
Kommerse-kollegii disposition anvisade årliga anslag af 2,000 R:dr, att användas till ersättande af sådana bevisliga utgifter för Svenskar, hvartill Konsulerne, antingen i anseende till utgifternas beskaffenhet eller svårigheten att derå anskaffa fullständiga verifikationer, ej äro, enligt förut gällande föreskrifter, berättigade till godtgörelse af allmänna medel; varande dessa räkenskaper, deraf särskilda utdrag härjemte bifogas, i Kongl.
Kammar-rätten granskade, förstnämnde räkenskaper med och de sednare utan anmärkning.