Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om den omyndige Konungens uppfostran skall förordnas på det i 8 § föreskrifna sätt.
Den omyndige Konungen skall erhålla tillräcklig undervisning i Norrska språket. 840 Riksdagen 1815. 11 §•
Är Konunga-ätten på mans-sidan utdöd, och ingen Thronföljare utkorad, då skall ett nytt Konungahus väljas på det i 3 § föreskrifna sätt.
Till yttermera visso, att
Vi allt detta så helefvat och heslutit, håfve Vi samtelige Svea Rikes Ständer ock Norriges Rikes Storting denna Riks-Act med Våra Namns och Insegels undersättande stadfästat och bekräftat, som skedde i den dagen i månad, år efter Christi Börd, det Ett Tusende Åtta Hundrade och på det Femtonde.
Memorial N:o 7. 841 N:o 7.
Memorial med öfverlemnande af en redogörelse för de beslut, Riksens Ständer fattat öfver de på bordet hvilande fbislag till ändringar i Grundlagarne.
Enligt Riksens Ständers till ConstitutionsUtskottet aflåtne remisser, får Utskottet härmedelst vördsamt öfverlemna, dels en summarisk öfversigt öfver beskaffenheten af de beslut, Riksens
Ständer fattat öfver de på bordet hvilande förslag till ändringar i Grundlagarne, dels redactionen af de förändringar, sorn blifvit faststälde.
1 afseende på förslagen till ändringar i Regerings-For men är förhållandet som följer:
Förslaget till ändring i: 2 §.
Ar till alla delar af samteliga Riks Stånden ogilladt. 4 §.
Riksdag föreslagna nya redactionen är af alla fyra Stånden antagen. — Hvad sista meningen beträffar, har Ridderskapet och Adeln beslutit, att, enligt Kongl. Maj:ts på bordet sedan sista Riksdag hvilande förslag, orden:
Frälse eller Ofrälse män, allde 30 - 842 Riksdagen 1815. les skulle utgå, men de öfriga Stånden, att ordet eller skulle ändras till och. 5 §.
Förslaget till ändring är af Riksens Ständer enhälligt afslaget. 6 §.
Likaledes. 8 §.
Likaledes. 9 §.
Förslaget är af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-Stånden afslaget, och af Borgare-Ståndet antaget. 10 §.
Förslaget är af alla Riks-Stånden ogilladt. 11 §.
Likaledes. 12 §.
Förslaget är af Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet ogilladt, samt af Borgare- och Bonde-Stånden antaget. 13 §.
Förslaget är enhälligt ogilladt. 15 §.
Likaledes. 20 §.
Förslaget är af alla fyra Stånden gilladt. 28 §.
Alla i afseende på denna § gjorda förslag gillades af Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-Stånden; Preste-Ståndet afslog deribland förslaget, att utländske lärde skulle kunna befordras till Sysslor vid Universiteten, samt att ingen, som ej hade uppnått 18 år, skulle få till militaire ordinarie Beställning utnämnas.
Den vid 1812 års Riksdag Töreslagne förändring afslogs enhälligt. 29 §.
Förslaget gillades af alla fyra Stånden. 30 §.
Förslaget gillades af Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-Stånden, men afslogs af Preste-Ståndet. 35 §.
Det sedan åren 1809 och 10 hvilande förslaget antogs af alla.
Förslaget, som hvilat sedan 1812, blef lika enhälligt afslaget.
Memorial N:o 7. 843 37 §.
De hvilande förslagen antogos af Ridderskapet och Adeln, Borgare- och BondeStånden, men ogillades af Preste-Ståndet. 39 §.
Förslaget afslogs af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-Stånden, men gillades af Borgare-Ståndet. 40 §.
Likaledes. 42 §.
Förslaget gillades af samteliga Stånden. 43 §.
Förslaget afslogs af Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet, men antogs af Borgare- och Bonde-Stånden. 49 §.
Förslaget gillades af samteliga RiksStånden. 52 §.
Förslaget afslogs af alla Stånden. 53 §.
Förslaget gillades af alla Stånden. 56 §.
Förslaget ogillades af samteliga Riks Stånden. 61 §.
Förslaget gillades af alla Stånden. 66 §.
Förslaget afslogs. 69 §.
Alla Riks-Stånden biföllo förslaget. 70 §.
Förslaget blef af alla Riks-Stånden antaget. 71 §.
Dervid fanns ingen ändring vara af nöden. 74 §.
Förslaget antogs af alla fyra Stånden. 77 §.
Alla fyra Stånden ogillade förslaget. 80 §.
Förslaget ogillades enhälligt. 81 §.
Förslaget afslogs af samteliga RiksStånden. 87 §.
Likaledes. 91 §.
Förslaget ogillades af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-Stånden, men bifölls af Borgare-Ståndet. 92 §.
Förslaget afslogs af Ridderskapet och 844 Riksdagen 1815.
Adeln och Preste-Ståndet, men gillades.af Borgare- och Bonde-Stånden. 93 §.
Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-Stånden afslogo, men Borgare-Ståndet antog förslaget. O O 96 §.
Anmärkningen vid denna § förföll genom enhälligt beslut. 97 §.
Förslaget antogs af alla fyra Stånden. 102 §.
Förslaget hl ef enhälligt ogilladt. 103 §.
Alla hvilande förslag rörande denna § gillades. 105 §.
Den dervid gjorde anmärkning ogillades af alla Stånden. 106 §.
Förslaget ogillades enhälligt. 107 §.
Likaledes. 108 §.
Likaledes. 110 §.
Likaledes. 111 §.
Likaledes. 114 §.
T afseende på Riksdags-Ordningen är förhållandet som följer: 14 §.
Det förslag, som sedan 1810 års Riksdag hvilat, blef enhälligt af Stånden antaget, och det sedan 1812 ogilladt. 17 §.
Förslaget afslogs enhälligt. 19 §.
Förslaget antogs enhälligt. 21 §.
Likaledes. 23 §.
Af de hvilande förslagen till än dring i denna § afslogos alla, utom förändringen i femte Momentet, hvilken enhälligt antogs. 34 §.
Det deri föreslagna tillägg antogs enhälligt. 36 §.
Förslaget ogillades af alla fyra Stånden. 38 §.
De sedan 1809 och 10 hvilande förslagen antogos af Ridderskapet och Adeln, Memorial N:o 7. 845 Borgare- och Bonde-Stånden, men afslogos af Preste-Ståndet.
Det förslag, som hvilat sedan 1812, afslogs enhälligt. 46 §.
Förslaget afslogs af alla Stånden. 56 §.
Förslaget gillades af alla Stånden. 57 §.
Likaledes. 63 §.
Likaledes. 78 §.
Förslaget afslogs enhälligt. 81 §.
I afseende på T ryckfrihets-Lag en antogs af Riksens Ständer enhälligt det på bordet hvilande förslaget till inrättande af en Jury i Tryckfrihets-mål.
Af denna utredning synes, att, i afseende på 2, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 15, 30, 37, 39, 40, 43, 52, 56, 66, 71, 77, 80, 81, 87, 91, 92, 93, 96, 102, 105, 106, 107, 108, 110, lil och 114 §§ Regerings-Formen, samt 17, 36, 38, 46, 78 och 81 §§ Riksdags-Ordningen, Riksens Ständers beslut äro af egenskap, att ingen förändring i dessa §§ äger rum.
Däremot hafva till följe af Riksens Ständers beslut nya redactioner bort föreslås af den 4, 20, 28, 29, 35, 42, 49, 53, 61, 69, 70, 74, 97; 103 §§ Regerings-Formen, samt 14, 19, 21, 23, 34, 56 och 57 §§ Riksdags-Ordningen.
Då det nu ålegat Constitutions-Utskottet, att äfven undersöka, hvilka öfriga §§ i Grundlagarne, i sammanhang med de till förändring sålunda beslutna §§, till vinnande af likhet derefter borde jemkas, får Ftskottet 93 § Regerings-Formen, samt 2, 31, 33, 34, 63 och 64 §§ till en sådan jemkning anmäla.
Af de §§, som sålunda bort undergå förändring, är den nya redactionen härjemte vördsamt bilagd. 846 Riksdagen 1815.
T afseende på en och annan § får Utskottet upplysningsvis anmäla följande: 4 § R.
F. Sedan i afseende derpå Ståndens meningar voro skiljaktiga rörande slutmeningen, så, att Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden beslutit att deri införa och, i stället för eller, och Ridderskapet och Adeln att hela uttrycket:
Frälse eller Ofrälse Män, skulle utgå, kunde ingen förändring deri äga rum. 28 §.
Enär det Högvördiga Preste-Ståndet afslagit tvänne förslag till ändringar i denna §, nemligen friheten för Konungen, att till academiska Sysslor befordra utländske män, och förbudet, att ingen måtte till militaire ordinarie Beställning utnämnas, som ej uppnått 18 års ålder, hafva dessa båda Moment ur redact.ionen måst utgå, och orden: utländske män, för sammanhangets skull måst flyttas, ifrån den förra nu uteslutna meningen, till den sednare, framför Språk- och Exercitie-Mästare, som blifvit af alla Stånden gillad. 69 §.
Utskottet har ansett billigt att i stället för det i förslaget införda utländska ordet decision insätta det inhemska ordet utslag. 93 §.
Uteslutandet af slutmeningen är en följd af det beslut, Riksens Ständer förut fattat, att till 18 år fastställa Konungs myndighetsålder.
103 § Regerings-Formen samt den dermed i omedelbart sammanhang stående 64 § Riksdags-Ordningen.
Då dervid händt, att, genom gillandet af tvänne på olika tid gjorda förslag, vid deras sammanförande samma föreskrift tvänne gånger blifvit upprepad, har Utskottet trott sig på det sednare stället böra borttaga densamma, och derföre uteslutit den i Memorial Nio 7. 847 förslaget uppgifne meningen:
Härvid iakttages hvad Riksdags-Ordningen föreskrifver till undvikande af paria vota, hvilket redan förut är innefattadt i citationen af 69 och 97 §§.
Sluteligen får Utskottet anmäla, att, sedan Riksens Ständer granskat, justerat och gillat dessa nu framgifna redactioner, desamma lära till Riksens Ständers Expeditions-Utskott böra remitteras, för att åtfölja Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, till vinnande af Nådig sanction å Riksens Ständers beslut och Grundlagarnes omtryckning efter alla vid denna Riksdag beslutna förändringar.
En Ledamots särskilda mening åtföljer detta Memorial.
Stockholm den 30 Junii 1815.
På Högv. Preste-Ståndets Ledamöters vägnar C. v.
På Vällofl. Borgare- Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar And.
J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe. 848 Riksdagen 1815.
Ständers Constitutions- Utskott den 27 Junii 1815.
Företogs granskningen af den ifrån Beredningen öfverlemnade utredning af de §§ i Grundlagarne, hvilka till följe af Riksens Ständers nyligen fattade beslut böra undergå ny redaction.
Då dervid fråga uppstod, huru det borde anses, när, i förslag till ändring i någon §, ett Moment blifvit gilladt och ett annat afslaget, och huruvida det sålunda gillade, såsom blott en del af det hela förslaget, borde i redactionen upptagas, eller alltsammans, genom ogillandet af någon del, anses vara förfallet, och, då de fleste af Utskottets Ledamöter voro af den tanka, att, då ett förslag i hvart Moment innehölle flera särskilda saker, öfver hvar sak för sig borde beslutas, och besluten nu verkligen så voro fattade öfver hvar sak särskildt, man vid redactionen boide derefter rätta sig, reserverade sig Friherre Cederström, Jacob, i följande ordalag:
Då jag icke kan finna förenligt med föreskriften i 56 § Regerings-Formen, om sättet till Grundlagsfrågors behandlande, att ett förslag till ändring i Grundlag stympadt antages, än mindre, att ord deri förflyttas eller tillägges, så kan jag icke annat än anse förslaget till ändring i 28 § Regerings-Formen vara oantaget, efter Högv.
Preste-Ståndet endast antagit en del af förslaget.
Men då Utskottets pluralitet beslutat, att, oaktadt olikheten emellan Riks-Ståndens beslut i afseende på ändringen i denna §, den delen, som af Preste-ståndet blifvit antagen, borde anses bifallen af alla fyra Stånden, samt att orden: utländske män till, emellan ordet »antaga» och orden »Språk- och Exercitie-Mästare» skulle införas, så får jag deremot protestera, med anhållan, att detta mitt yttrande må åtfölja Utskottets Betänkande till Riksens Högloft.
Ridderskapet och Adeln, Vällofl. Borgare- och Hederv.
Bonde-Stånden hafva i bela dess vidd antagit det från 1809 års
Riksdag hvilande förslag till ändring i denna §, alldeles icke ensamt den delen, som Bilaga till Mern.
N:o 7. 849 af Preste-Ståndet blifvit bifallen, och den conclusion, att de, som bifallit hela förslaget till ändring, äfven bifallit dessa delar, och att derföre den af Preste-Ståndet antagna delen skulle anses af de öfriga Stånden såsom bifallen och dessa Stånds beslut om §:n för öfrigt anses böra förfalla genom Preste-Ståndets beslut, är efter min tanka alldeles oriktig.
Vore ämnet icke en Grundlagsfråga, så kunde jemkning i Ståndens beslut möjligen äga rum; i Grundlagsfrågor är all jemkning i beslut olaglig, och, då ett Riks-Stånd i laga ordning deröfver afgifvit sin röst, kan den icke genom de andra Ståndens, eller Konungens beslut, undergå någon förändring. 28 § Regerings-Formen bör derföre efter min tanka bli oförändrad, efter Riks-Stånden öfver densamma stadnat i olika beslut och full enstämmighet fordras för att ändring lagligen kan äga ruin.
Härmed förenade sig Herr Gahn af Colquhoun.
Sedan berörde utredning var genomläst, öfverlemnades den till ytterligare granskning åt Herr Doctor Falk och Herr Lagmannen Nensén. 850 Riksdagen 1815.
Memorial angående verkstäld granskning af Justitia}-Ombudsmannens Diarier.
Till följe af Riksens Ständers vid denna Riksdag fattade och af Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerade beslut, att Riksens Ständers Justitiae-Ombudsmans Diarier af Constitutions-Utskottet skulle läsas, och Utskottet deröfver med sitt Utlåtande till Riksens Ständer inkomma, får Constitutions-Utskottet härmedelst hos Riksens Ständer vördsamt anmäla, att Utskottet infordrat Justitiie-Ombudsmannens
Diarier, och deraf genomläst och granskat ifrån slutet af 1812 års
Riksdag till och med den 31 sistlidne Maji.
Utskottet har deraf med tillfredsställelse funnit, att Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman med utmärkt nit och värdighet sitt vigtiga Embete utöfvat, och har derjemte trott sig hos Riksens Ständer böra anmäla, att
Utskottet genom denna granskning vunnit nya öfvertygande bevis på den verkliga, fastän kanske ofta för mängden omärkbara, nytta detta Embete medförer; hvilket allt Utskottet, till följe af ofvan åberopade be - Memorial N:o 8. 851 slut, till Riksens Ständer bort öfverlemna.
På Högv. Preste-Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Anders J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe. 852 Riksdagen 1815.
Memorial i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ett tillägg till 81 § Regerings-Formen.
Maj:ts ifrån Riksens Ständer till Constitutions-Utskottet remitterade Nådiga Proposition om ett i 81 § RegeringsFormen nödvändigt tillägg, får Utskottet härmedelst till Riksens Ständer öfverlemna det förslag till ett sådant tillägg, Utskottet ansett tjenligast till det åsyftade ändamålets vinnande.
Vid slutet af bemälte 81 § föreslår Utskottet sålunda ett nytt Moment, så lydande:
Om vid Riksdag, dä Grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej äga rum, utan Konungens och alla fyra RiksStåndens sammanstämmande beslut.
Hvilket förslag till behandling enligt 56 § Regerings-Formen vördsamt anmäles.
Stockholm den 3 Julii 1815.
På Uöglofl.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Anders J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
N:o 9. 853 Bilaga till Meni.
Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer om ett i 81 § Regerings-Formen nödvändigt tillägg; gifven Stockholms Slott den 24 Maj 1815.
Då Kongl. Majit, i Dess Nådiga Proposition af den 28 sistl.
Mars, öfverlemnat till Riksens Ständer, att, med undantag af 2:ne frågor, till nästa Riksdag uppskjuta med afgörandet af de sedan de frenne sista Riksdagarne kvilande förslag till ändringar i Grundlagarne, skedde det i den af det rådande tänkesättet påkallade förmodan, att Riksens Ständer, med förvarad orubbad rätt att öfver dessa frågor afgifva deras slutliga yttrande, enstämmigt skulle vilja från antalet af de magtpåliggande ärender, som vid denna Riksdag nödvändigt skulle upptaga deras tid och uppmärksamhet, aflägsna alla Constitutionella ämnen, som, både till antagande eller förkastande, syntes kräfva en längre och mera uteslutande pröfning.
De skiljaktiga meningar, som yppat sig i RiksStånden öfver Constitutions-Utskottets afgifna Betänkande, och den remiss, som i anledning deraf blifvit besluten till bemälte Utskott, för att upplysningsvis infordra dess tankar om grunderna, hvarefter den sålunda i skiljaktigt skick
Stånden emellan befintliga preliminairc fråga om
Grundlagsförslagens hvilande eller upptagande må anses och behandlas, hafva öfvertygat Kongl. Majit om nödvändigheten, både att påkalla 'en Constitutionel bestämmelse härutinnan och att, genom frågans återförande i det skick, hvaruti den sig hefann, innan dessa skiljaktiga meningar uppkommo, gifva Riksens Ständer en ledning för deras sammanstämmande beslut.
Majit äskar således af Riksens Ständer, att vid denna Riksdag lagligen må beredas, för att vid den nästföljande till afgörande förekomma! en tilläggning till 81 § Regerings-Formen, som på ett bestämdt och tydligt sätt innefattar, huru förhållas skall, då Konungen och de 4 särskilda Riks-Stånden ej enstämmigt öfverenskomma om uppskof till en påföljande Riksdag af 854 Riksdagen 1815. lagligen till öfverläggning och beslut beredda Grundlagsfrågor.
Såsom en följd af detta ännu felande nödvändiga stadgande, bar Kongl. Majit härmedelst velat Riksens Ständer tillkännagifva, att de, utan binder af Kongl. Majits Nådiga Proposition af den 28 sistlidne Mars, hvars ändamål nu mera blifvit förändradt, må, om de så nödigt och nyttigt pröfva, vid denna Riksdag upptaga och afgöra alla de lagligen beredda hvilande Grundlagsfrågorna, och att Kongl. Majit till detta förklarande endast anser
Sig böra lägga den önskan, att Riksens Ständer i detta, som i alla föregående fall, må ådagalägga den lugna pröfning och enighet i rådslag och beslut, som ensam är värdig ett fritt Folks Representanter, och i så hög grad verkar både på den allmänna öfvertygelsen inom Landet och på Statens yttre anseende.
Kongl. Majit förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest välbevågen.
GÄRL. G. af Wetterstedt.
855 N:o 10.
Memorial med förslag om tillägg till 53 och 96 §§ Regerings-F'ormen samt 29 och 63 §§ Riksdags-Ordningen.
Ifrån Riksens Ständer har Utskottet erhållit del af den Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse, hvarigenom Hans Kongl. Majit i Nåder täckts sanctionera Riksens Ständers beslut om det tilllägg i Riksens Ständers Justitim-Ombudsmans Instruction, att de af honom sedan sista Riksdag förda Diarier skola af Constitutions-Utskottet infordras och granskas, och Utskottet' med sitt Utlåtande derom till Riksens Ständer inkomma, innan Justitias-Ombudsmans-valet förrättas.
Majit har deri vändt Riksens Ständers uppmärksamhet derpå, att detta stadgande äfven på behöriga ställen i Grundlagarne borde intagas, hvilket sedan af Riksens Ständer till behörig åtgärd blifvit remitteradt.
Utskottet har funnit, att det nu af Konung och Ständer beslutna tillägg i Riksens Ständers Justitise-Ombudsmans Instruction väl icke vore ett Grundlagsstadgande, men att det dock kunde vara i sin ordning, om det samma äfven i Grundlagarne upptoges.
Det får derföre till Riksens Ständer föreslå följande tillägg till de §§ i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, som med ett sådant stadgande hafva någon gemenskap: 53 § Regerings-Formen tillägges efter orden »förde Protocoll»! äfvensom Riksens Ständers Ju - 856 Riksdagen 1815. stitice-Ombud smans sedan sista Riksdag förda Diavier och Registratur, och till Riksens Ständer med Utlåtande öfver dess Embetsförvaltning inkomma. 96 § Regerings-Formen, vid slutet, ett nytt Moment:
Äfvenledes bör Justitia;-Ombudsmannen vid hvarje Riksdag sina, sedan den sist förflutna, förda Diarier och Registratur till ConstitutionsUtskottet för att granskas inlemna. 29 § Riksdags-Ordningen, vid slutet, ett nytt Moment:
Constitutions-Utskottet äge äfven att infordra och granska de af Riksens Ständers Justitice-Ombudsman sedan sista Riksdag förda Diarier och Registratur, och med Utlåtande öfver dess Embetsförvaltning till Riksens Ständer inkomma. 63 § Riksdags-Ordningen, i 2 Mom. efter orden »väljes af Riksens Ständer»: sedan Constitutions-Utskottets
Utlåtande öfver dess Embetsförvaltning inkommit.
Hvilka förslag nu skulle till Riksens Ständer vördsamt öfverlemnas för att efter 56 § Regerings-Formen behandlas och vid nästa Riksdag kunna afgöras.
Pä Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin.
N:o 10. 857 Bilaga A lill Mern.
Välborne, Adle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Vällärde, Areborne, Förståndige, Välalctade, Hedervärde och Redlige Gode Herrar och Svenske
Skrifvelse den 27 sistlidne April håfven I, Gode Herrar och Svenske Män, anmält Edert, i anledning af Constitutions-Utskottets förslag vid sistförflutne Riksdag, nu vidtagna enhälliga beslut, att 14 § i Instructionen för Justi tise-Ombudsmannen skulle hädanefter blifva lydande som följer: »Justitim-Ombudsmannen åligge vid hvarje Riksdag till Riksens Ständer aflemna en allmän redogörelse för sin förvaltning af det honom anförtrodda Embete samt deruti utreda Lagskipningens tillstånd i Riket, anmärka bristerna uti Lagar, Författningar och Allmänna Hushållningen samt uppgifva förslag till deras förbättring.
Vare han ock skyldig att emellan Riksdagarne årligen ett utlåtande öfver dessa ämnen genom trycket kungöra.
Äfven bör Justitieombudsmannen vid hvarje Riksdags början till Riksens Ständers Constitutions-Utskott inlemna de öfver dess Embetsförrättningar sedan sista Riksdagen hållna Diarier, för att af detsamma granskas; Justitieombudsmannen åligge äfven att vid hvarje Riksdag för Riksens Ständer uppgifva, hvilka af deras vid förflutnc Riksdag fattade beslut och gjorde hemställningar blifvit af Konungen gillade, utfärdade och i verket ställde.»
Och jemte det I, Gode Herrar och Svenske Män, i underdånighet anhållit om Min Nådiga Sanction till detta tillägg uti Justitise-Ombudsmannens Instruction, håfven
I dessutom i underdånighet tillkännagifvit, att, i det fall
Mig skulle täckas i Nåder bevilja berörde Sanction, Constitutions-Utskottet borde med sitt på den anbefalde granskningen grundade yttrande vid hvarje Riksdag till Riksens Ständer inkomma, innan nytt val till Justitise Ombudsman anställes.
Sedan Jag häröfver inhemtat Min Högsta Domstols och Mitt Stats-Råds underdåniga yttrande, har Jag funnit godt att lemna Mitt Nådiga bifall å Edert i fråga 858 Riksdagen 1815. varande beslut, i den öfvertygelse, att I föresett, det granskningen af Justitise-Ombudsmannens Embetshandlingar och det deraf följande omdömet öfver hans förvaltning icke lärer i en framtid öppna sådana tillfällen till afvikelser, som Regerings-Formcn, enligt dess visa afsigter i allmänhet och enligt dess anvisning för särskildta fall, såsom i 90, 104 och 107 §§, velat tillstänga; men sorn detta Edert beslut icke blott innefattar en ny förbindelse för Justitise-Ombudsmannen, utan äfven nya åtgärder för Constitutions-Utskottet, så väl i afseende på granskningen af bans Embetshandlingar som på det yttrande, hvarmed Utskottet vid hvarje Riksdag, inom utsatt tid, bör till Riksens Ständer inkomma, och föreskriften af dessa åtgärder, som göra ett tillägg, förändring eller förbättring i Grundlagarne, icke lärer kunna tinna sitt rum annorstädes än i dem, eller i särskilda handlingar af samma helgd som Grundlagarne; så har Jag i Nåder velat erinra Eder, Gode Herrar och Svenske Män, om nödvändigheten att i de paragrafer af Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, som angå Constitutions-Utskottets göromål och Justitise-Ombudsmannens val, föreslå och underställa så beskaffade rättelser, som af det beslutna tillägget i Justitise-Ombudsmannens Instruction synes vara ovilkorligen föranledda; och sedan I, Gode Herrar och Svenske Män, meddelat Edert underdåniga yttrande om de jemkningar, som blifvit en följd af det beslutna tillägget i Instructionen för Justitise-Ombudsmannen, vill Jag låta Författning derom utfärda.
Nåd och ynnest städse välbevågen. CAHL.
Bilaga B till Mern. N:o 10.
Ständers Constitutions-Utskott den 21 Junii 1815.
Vid frågan om några tillägg, i anledning af Konungens gjorda anmärkningar, i några §§ af Regerings - Bilaga B till Mern.
N:o 10. 859 Formen och Riksdags-Ordningen, för att sätta dem i öfverensstämmelse med Riksens Ständers, af Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerade, beslut om Constitutions-Utskottets granskning af Justitise-Ombudsmannens Diarier, yttrade sig Herr Doctor Agrell, skrifteligen:
För min enskilda del kan jag ej tinna annat, än att frågan om tryckningen af de tillägg i RegeringsFormens 53 § samt Riksdags-Ordningens 99 §, hvilka angå granskningen af Justitise-Ombudsmannens
Diarier, är af den beskaffenhet, att den af Riksens Högloft Ständer kan vid innevarande Riksdag afgöras.
Hufvudsaken är ju fullkomligen afgjord.
Och hvar tinnes väl en enda bokstaf i Grundlagarne, som bjuder, att Riksens Ständer skola särskildt besluta om en sak af denna beskaffenhet, och särskildt om dess tryckning?
Man skulle då kunna påstå, att förändringen uti Regerings-Formens 41 §, angående Konungens myndighetsålder, samt tillägget uti 56 § Riksdags-Ordningen ej finge genast tryckas, emedan Riksens Ständer väl behörigen fattat beslut om sjelfva dessa ämnen, men icke om deras tryckning, hvarom ifrån Högloft.
Utskottet intet direct Betänkande blifvit afgifvet.
Man invänder väl, att frågan om granskningen af Justitise-Ombudsmannens