Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majtts genom Nådig skrifwelse till Ständets Talman meddelte underrättelse, att Kongl. Maj:t, i anseende till Riksens Ständers beredwillighek, att, t frasa» vm Förstärknings-Man - 686
Den 1Z Junis.' stapel ga Kongl. Majus
Nådiga önssningar till mötes, förklarat sig wilja pa egen bekostnad unders halla ett tillökt antal Fri-Cadetter wid Krigs-Acadcmien pa Carlberg, hwaraf Fem kommo att ut, göras af Vorgerstapcts Söner.
Till betygande af sin underdanioa erkansia för detta ytterligare prof af Kongl. ^Majus Nådiga uppmärksamhet, har Borgare-Ståndet beslutit, att derföre genom en underdånig adress inför Kongs Maju nedlägga sin underdåniga tacksägelse; Och dä Borgare-Ståndet äger sig bekant, att Högwördiga Prest,Ständer och Hederwärda Bonde-Ståndet hugnats med lika wedermäle af Kongl. Ma:u6
Nåd; sa får Borgare, Ståndet härigenom inbjuda desse Respective Stand, att i en sadan Abretz med Bor, gare-Ståndet sig förena, vt supra Lx protocollo, ch ch Lerjström.
Utdrag af protscollet, hället hos Hedckwärda Bondc-Ständet wid Urtima Rikss dagen i (örebro den rz Jumi 1812.
D ^emitterades:
Till Lag,Utststtert i:o Riksdagsmannen Olof Olssons fran Westerås Län Memorial, rörande förändring i Kongl.
Förordningen den 9 Febr. 1302, angående Stang, sel-styldighkten. 2:0 Carl Nilssons fran Södermanland/ Memorial, angående förmedlade Hemmans delta, Sande t allmänna Byggnader; Och . 3:0 Den iz Juni,'. 637 z:o Nils Wålbergs fran Stockholms Län, Memorial, rörande anläggande, pa Wermdön, af Husbehoss Mjöl- och Sag, Qwarnar.
Till Allmänna Beswärs- och Ekonomie, Utstottet:
Kongl- Masts Nådiga Proposition till RiketS Ständer, angående upplösande af Skånsta War, geringen. vr supra k!x krotocollo, 6.
Utdrag af protokollet. hållet hos fetzer, wända Bonde-GtaNdet wid Urtima Rikss dagen i Orebro den iz ^Zunii 1812.
S- D. 8^onde-Ståndet har med djup innerlig wördnad emottagit det genom Hans Kongl.
Majus Nådiga Skrifwelse till Talemannen, af den 2:dra i denna manad, förkunnade dyrbara wedermäle af Kongl. Majus
Nåd, att 22-af Bonde, Ståndets Söner mage såsom Fri-Cadetter i Kongl. KrigsAcademien pa Carlberg intagas; Och da Ståndet tillika känner huru mycken del Hans Kongl. Höghet Kron, Prinsen tagit i denna Inrättning, wore ingen ting mera enligt med Ståndets listiga böjelse, än att aenast i underdånighet, sa wäl för Hans Kongl. Maju, som för Hans Kongl. Höghet tolka detz underdåniga tacksamhet; Men da twenne af de öfrige Respective Ständen äfwen i denna Nåd deltaga, samt Höglofl.
Ridderstaper och Adeln torde anse denna anstalt såsom ledande till en utwidgad bildning, tillika åsyfta ett allmänt redbart godt an, damal; Sa tror Bonde, Ständet sig böra wärd - 688 Den 17 Junit. samt och Manligen inbjuda de öfrige Respeckive Standen, att genom en stor Deputation under Herr Landtmarikalkens anförande, serLilte til! ämnet lam, pelige tacksägelse-addrefter till Hanö Maj-t Konungen och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, matte i underdånighet frambära. ille supra.
Lx krotocollo, O.
Lrinlrmau.
Uppläst hos Ridd. och Adeln dcn 17 Jun,". - - Prest - Ständer den r? - « - - Borgare-Ständet den 17 - - - - Bonde - Ständer den 17 - - Riksens Söglofl.
Ständers Stats,Utskotts Betänkande, angående ersättning afksst, naden till Raporter för Extra Rote, rings - Manskapet. -edan Kongl. Mast under den 22 Med.
Abril till Riksens Högloft.
Ständer aflatit följande Nådiga Proposition.
Da Riksens Ständer wid 1809 och igro arens Riksdag bestöto, det all i Riket befintelig 0- roterad Jord borde med Knektehåll under Krigstid beläggas, förbundo de äswen dermed skyldighet för de nya Rotehållare att förse Manskapet med beklädnad; men som denna beklädnad, till sin beskaffenhet, och antalet af persedlar icke tillika war bestämdo, har pa olika ställen i Riket olika begrepp uppstadt om beklädnadssättet, hwarföre en del Rotehållare försett sitt Manskap med Kapotter, da andre sadant uraktlatit.
Mast som ansett nödigt, att Extra Noteringen t händelse af »verkelig
Tjenstgöring ej borde wara i saknad af denna nöd tvän/ - Den 17 Junii. 689 wändiga beklädnadspersedel, har i Noder förordnat, ett Kapotter af Rotehäilarne skulle anskaffas, sa mycket häldre sam inga Statsmedel dertill »varit akt påräkna.
Mast »vill dock nu till Rikens Ständers godtfinnande öfwerlemna om kostaden för Lenna del as Extra Noterings-Manskapets beklädnad bör af Minanna medel ersättas; da Riksens Stander i sadant fall lära dertill uttjenlige unvägar, eller åtfölja skyldigheten att Manikapct under Krigstider utgöra.
Sa har Hederwärda Bonde, Ståndet genom Protocol! af den 2z:dje och azste näsil.
April till Stats- samt Bewärs- och Ekonomie-Utlkotten remitterat detta ären»e saint de öfrige Respective Riks, Standen, ester >et Besvärs - och Ekonomie-Urskottet först afgifwit itt utlåtande den 2z:dje derpaföljande Maji, med »ifall till hwad nämnde Utssett hemställt, at Statsltskottet uppdragit, att foresta och uppgifwa nödige medel till bestridande af ersättning för dem, som med Kapotter förfedt det uppsatte Noterings, Mankapet.
Da i anledning häraf Stats - Utskottet detta vnne förehaft har den upplysning wunnits, att Allnänna Bcswärs- och Ekonomie-Utskotttt, till hwars besättning hört sragan antingen Rothallarne borde vidkännas denne kostnad, eller den samma skulle af Alllmänna medel ersattas, ansett Utgiften böra bestidas af Statens Tillgängar, pä den grund att ^ongl.
Mastt och Kronan bestar Utrednings-persedar deribland Kapotter räknas, at ej mindre alla Warfwade än Jndclte Jnsanterie Regenienten; ff.nt att, enligt hwad vfwanberördt är, detta Beänkande blifwit bifallit utom af Hederwärda Bon>e-Ståndet.
N-o 44. 3 6gs Den 17 Junii.
I följd af de trenne öfrige Respective Riks, Ståndens således fattade Beslut, bör StalS-Utstoltet nu föreslå kostnads-crsättmngen för dem, seni med Kapvtter forsett sina Noterings-karlar; Och Utskottet dar i delta afseende sökt och erhållit ben underrättelse, att nya Noteringen uppgär till ungefär Sex tusende man, såsom ock, att de för Kongs Majus och Kronans räkning, ät Jndelte Jnfanterie Regementerne förledit och detta är anskaffade Kapotter, kostat omkring Nitton L Tjugu Riksdaler Banko stycket.
Pä grund häraf kan Utskottet lill ifrägawaranLe ersättning ej sörestä mindre samma, än Etthundrade Tjugu Tusende Riksdaler Banko pä Förslag; Men sär derjemte tillstyrka att innan betalning sier, de för Roterings-Manskapet förfärdigade Kapotter warda behörigen besigtigade, och ersättningen för dem som godkännes, bestämd efter beskaffenheten och siwarje Orts serskildta pris, samt de som kunna fin nas oduglige Casierade.
Och torde Utstottet wid upprättandet af Fö nance,planen fä uppgifwa det sätt till ersättningssummans erhällande, som Utskottet dä kan finna bliswa det lämpligaste; hwilkct allt till Riksens Hög löst.
Ständers bepröswande vswerlemnas.
Orebro den 12 Junii i8i2.
Pä Högloft Ridd. och Pä Högw.
Preste-StänAdelns Ledam. magnar, dets Ledam- wägnar, Larl IVIörner. 6u8t. dckurra^.
BvndeStänLets Led. wägnar, Ståndets Led. wägnar, P Ve ebelin.
H.n<Z. ^ostersson. 6. 1?une1iuL.
Upp - Den 17 Junit» §9!
Uppläst hoS Ridd. och Adeln ben r- Zunii - - ^reste-Sländ>.t den l? - s' -- -- Borgatc-Stöndet d» 17 s - - - Bonde-Ständet dkn t/ - s vördsamt Memsrial! ^li ett den 2§:de nästlidne Maji till Hederwärda Bonde-Ständet ingifwit och lill Riksens Högloflige Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomie-Utstötts handläggning remitterat Memorial, har Riksdags, Fullmägtigen frän Skaraborgs Län Lars Swensson till Riksens Högloft Ständers granskning hemställt, om icke nu sä wäl som tillförene det mä wara Allmogen, Torpare och Inhyseshjon tillåtit, att ä Kronans Allmänningar, Parker och sa kallade Gehäg uppbryta de i jorden stående Stubbar, och dem sä wäl som Tjärnar efter ruttnade windfälle» samt sä kallade Skakar eller Toppar till Tjäru, och Beck tillwerkning anwända:
Och har Lars Swensson, säsom skäl till denna hemställan anfört, dels att en sadan rödjning och afhämtning befordrar Skogens äterwärt, dels alt behofwet af Beck och Tjära derigenom bör mera fyllas och priserne dera icke uppjagas till den höjd som sis nu wisar.
Wid pröfning af detta mål tror Utskottet förnämstrr ögnamärket böra fästas pä Skogarnes besparing till andre nödwändigare bebos, ej mindre än vä ett nyttigt anwändande af de Skogslenmlngar, hwilka till Bränsle äro mindre tjenlige och derutom sällftnt gagnas.
Med insigt af hwad Kongl. Skogs-Ordningen under den r Augi 182c uti z §. stadgar, att, till tvinnande af en nvdwändia Skogs-besparing, till * * Bräns - 692 Den i?
Bränsle ej ma, sa länge föraldrade och förtorkade träd samt windfällen, som ej till byggnad äro tjenlige, finnas, frist och till bättre behof dugelig steg stämplas, tror Utskottet att anwändande af sadane skogs-lem ingar till Tjäru, bränning icke med lika nytta för det Allmänna böra eller kunna begagnas, serdeles som missbruk äfwen under sten af Tjär», idkning lättare kan insmyga sig, hwarföre ock Utstöttet anser sig icke kunna tillstyrka något bifall til!
Lars Swenssons förenämnde yrkande, sa widt det angar anwändande af sadane stogs-lemningarBeträffande ater rättigheten, alt till förenämnde tillwerkningar fa uppbryta och begagna Stubbar efter fällde Träd a Allmänningar, Krono»Parker och Krono-Skogar, sa har Utskottet icke funnit sa dant wara. genom förenämnde Kongl.
Förordning eller andre Författningar förbudit, utan twertom uti »4 och 49 §- §- af Kongl. Skogs - Ordningen afhämtning af Stubbar och deras anwändande till Bränsle och Tjärn-bränning fran sadane KronoSkogar wara tillatne, såsom ledande till Skogens ochjBctesmarkens rensning; Och som, utom detta stäl, Utskottet jemwäl trodt skogs-rensning, genom Stubbars borttagande, mera befordra det ändamål till Skogarnes snarare och obehindradt aterwäxt som förenämnde Nådiga Stadgande tillika synes åsyfta, samt dessutom leda till uppmuntran, serdeles för de fattigare folk-klasserna att tillwerka förrberörde nödwändighets - waror, anser Utskottet sig byra tillstyrka det Riksens Högloft.
Ständer nedlägga för Kongl. Mant den underdäniga önskan, att Tjäru, och Beck-tiliwerkningarne, genom begagnande af dertill anwändbara Stubbar a Krono - Allmännigar, Krono,Parker och Gehäg ma för en hwar ester behörig - Den i?
Junik.
6gz hörig anmälan derom i öfwcrensstämmelse med Skogs-Författningarne tillättas och uppmuntras; samt en sadan förmon genom serskilt Nådigt Stad, gande allmänt kungöres; Dock wagar Urskottet framställa den försigtighelstanka, att till förekom mande af Skbgs-missbruk, tillåtelse till Stubbars uppbrytande och anwändande till förenämnde behof, som gemenligen icke kan förrättas a annan årstid, än da Tjälen är ur jorden gången och da Skogs, afhämtningar fran stikå Skogar i allmänhet är förbuden, ej ma meddelas a andra trakter af Krono, Skogarne, än der, hwarifran torra träd, windfällen och statar redan förut blifwit till andra behof afhämtade.
Orebro den 16 Junii 1812.
Preste-Stan, Adelns wagnar dets wägnar sok. kk. Ozrllenkor^. A.
Llksker^.
Pa Wällöf!. Borgare, Pa Hederw.
Bonde Standetö wägnar Ständers wagnar A. l.. 8c k^v an.
OI. k. 8 c KL re.
Alex. l,LZerZren.
Uppläst h»s Ridd. och -ldeln den 17 Junik. - - Preste-Sländet den 17 - - - - Borgare-Standet den 17 - - - - Bondc-Sländet den 17 - - WZrdsamt Memorial!
Ständers Allmänna Beswärs, och Ekvnomie-Utstott har under öfwerläggning före hast - 694 Den 17 Junik. hast det stan Högloft.
Riderskapet och Adeln den irste dennes till Högloft.
Stats- och detta Utskott remitterade Memorial af Herr General - Consuln Matthias Archimboldus Skjöldebrand, rörande Medels omstående till förbättrande af Fiskesängsten i Cattegatt, och får nu till Riksens Högloft.
Stander »Vördsammeligen afgifwa desi utlåtande uri berörde amyé, sa widt det rörer denna stagas Ekonomiska del.
Författaren, som i förbigående yttrar den förhoppning, att det af Kongl. Mai:t Nadigst rillatne B-lag för Sillfisket pa djupet, och hwartill Riksens Högloft.
Ständer anftagit en serskild Fond, iof»var säker framgång, da det enligt Holländska methoden med drjfnat anställes, förklarar widare dest egenteliea syftemål wara, att, utan serskild belöning tillbjuda Nationen de kunskaper, han i andre Länder hast tillfälle färwärfwa sig örn wida bättre Fisken-Inrättningar an de nu i Cattegar brukelige, och hwilka förnämligast afe Kust-Boernes bättre underwisning uti Fiikerierne och en större fångst af öfrige Fiss-sorter, som arv tjenlige till saltning såsom Cabiliou, Langa, Tiorik, Flundror och Makrill, hwilka, da Sill ei fas i tillrackelig rnyckenhet, kunde ersatta behofrvet af Sall!
Fisk för Landel och till stur lemna öfwerftöd derqf, samt, kill winnande af ändamål, ytterst anhåller, det en Summa af zoys R:dr Banco matte bliswa af Riksens Högloft.
Ständer anslagen pa dek sätt, att hälften deraf kan af Memorialets Författare fa disponeras detta, och androl halsten nasta ar- W'.oandes »vid Memorialet fogade sa wäl sty- kd afskrift af ett afatskillige Personer underteknadk hetsa deräfwer, att, »vid anställde försök med en af Wfaklarrn inMah
N^t sm tjusutre famnars hrchS Den i?
69; bredd pä fem famnars djup födsedd med dubbel Kihl eller Kalf till fiske pa djupet, under segling i öppna Sjön, diverfe sorter fisk utan landning med Noten uppfangats, som ock en förtekning pa i Cattegatt anwändbare Fiskredskaper.
Det är icke Utskottet obekant, att Saltsiöfiske.' rierne, ehuru genom Kongl. Förordningen af d. 14 Nov- »766 med atskiliige serdeles Personlige föxmoner uppmuntrade icke pa långt nar uppfylla Rikets behof af Fiskwaror »vid en ymnig Stllfangst, än mindre da brist pa sistnämnde fiskftag inträffar.
Utffottet är defiutom öswertygadt, att vin goda Inrättningar till Fiskredskapers förfärdigande winnås till besparing för Jdkarne uti de dertill nödwändige och nu högst kostsamme arbetslöner, skola flere uppmuntras att anmanda deras enskilda förmögenhet och arbetsförmåga wid ett ycke, som, genom tillika »vunnen större insigt i tillwerknings-mechoderne af redskapen och deras sakrare anwändbarhet till ändamålet, lofwar at Jdkarne en ymnigare winst.
Af någre Ledamöter uti Utskottet har aswen den upplysning wunnits, att, urom hwad oswanberörde betyg innehaller, rörande Notfängst pa djupet utan landning, »ned flere af Författaren förestagne redskaper, serdeles genom de sa kallade sankmachiner med ingangar pa alla sidor och hwaruti bete lagges, bec»)delige fördelar wid fiskfångst sig »visat, som wer§ kat kraftigt till detta nyttiga ändamål.
Det är pa defie stal, so»n Utskottet tror sig böra tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att antaga det anbud till Kustboarnes öfwertygande och bättre underwisning om nyttan och säkerheten af de förestagne FiskeredskapernLs anwändande, och aswen till lättande wid tillwerkmngeri af fiskredskap, igenom an - 696
Den »7 Junii. anläggning as Notwäfnad enligt Skottsta methoden? som Författaren utföst samt ansta en dertill erfor, terlig summa; Och om Riksens Häglof!. Stander, med Mande af de stal Utskottet härtill äderopat, gedkm na denna Utskottets tanka, t rde det tillkom, ma Riksens Högloft.
Ständers Slars-Utskott att förestå medlen dertill, samt de säkerhetsmått, som för Summans behöriga anwandande och redowisande, kunna pröswas nödige.
Orebro d- 16 Junii t 812.
Ridd. och Ad- Pä H'aw.
Prest-StänLedam. wägnar, dclS Ledam. wägnar, sto b. k!. 6 ^llend 0 r§.
LlkskrerZ.
Pä Wäl. BorgarcStäu, Pä HederwBondcStäm dets Ledam. magnar, detS Ledam.wägnar, Olok Lxösteät. ^ Ol. K. 8c!iLre. ^.lex.
I^rxergron.
Uppläst hos Ridd. och Adekn den 17 Julli. - - - , Prcst-Ständet den 17 - - , - - - - Borgare-Standet d. i?-- - -> - , - » Bonde-Ständer d. 17 - - « wördsamt Memorial! ^ögwördige Prest.
Ståndet har til! Lag-Utskottet Remitteradt ett af Herr Pistoppen, Ledamoten af Kongl. Nordstjerna - Orden Doctor Wilh. Faxe mgitwit Memorial, deruti Herr Vistoppen förestår, utt sedan Kongl. Maj-t genom Nådigt Bref d. 2 Nov.
Den 17 Junii. 697 Nov. 1791 forordnat, att tä någon will söka ändring uti Consistoriernes Utstag i de mai, som derefter oimdelbarlioen böra dragas under Kongl. Majus Eaen Nadigste pröfning, bör beswäranden icke allenast inom samma tid, som han äger sine underdåniga bcfwär til!
Maur ingrfwa, Consistorium om denna sin föresats underrätta, utan ock inom utgänaen af en lika lang tid derefter, med Lewis inför Consistorium styrka, alt han sine underdänige beswär i laga ordning ingifwit, det mätte till minnande af likhet härmed, uti de mäl, som dragas frän Consistoriernes till Hof-Rätternes, och widare till Kongl. Masits pröfning, Beswäranden älaggas enahanda skyldighet, hwilken Herr Bistoppen anfedt öfwerenSstammandr med grundförfattningen för Rättegången i Dsm-Capitlen d. n Febr. ?68?.
Och har Bistoppen jemwäl uppgifwit Project till den hänwisning til!
Beswärs anförande, som m.d bifall härtill borde af Consistorium meddelas.
Wid öfwerwagande häraf, och dä Consistorlcme med
Domare-magtens utöfwande i wista fall, äfwen sörena den ffyldighet, att waka öfwer Ecclesiastik Embets- och Tienstemäns förhällande i och utom stensten, samt befordra de härom meddelade Utstag till wcrkstallighet, hwarwid ock olägenheter kunna möta om Consistorierne sakna den i sistnämnde afseende nödiga upplysning, om deras Utstag wunnit laga kraft, eller blilwit dragne under högre Rätts pröfning; sä finner Utskottet full anledning hos Riksens Högloft.
Stander i sä matto wördsamt tillstyrka bifall af hwad Herr Bistoppen sörestagit, att den författning mätte utfärdas, att Consistorierne böra uti de hänwiöningar till Be swärL - 698 Den 17 Junik. smars anförande, sem dem aligfler att till efterrättel, se för Patterne, a Utftaget meddela, äfwen införa, att den mistnöjde, inom samma tid, som han ager sine Beswär, efter hwad i hwarje ort ar söreffrifmit, till Hof-Rätten ingifwa, stall hos Consistorium anmäla, att han sig Beswära will, och derefter inom zo:de dagen fran sista Fatalie-dagen i Host Rätten, med bewis derifrån styrka inför Consistorium, act han samma Beswär inlcmnat, sä wida han will emot Utftaget hafwa sin talan förwarat, samt att Hof-Rätten jemte meddelande af hänwiöning i hwilken ordning desi Utslag får dragas under Kongl. Majtts pröfning, bör tillika förestrifwa, att den niistnöjde stall, inom den tid, som samma underdåniga beswär till Kongl. Majtt fa inlemas, hos Consistorium tillkännagifwa, att han sig beswärar och inom Zv dagen fran sista fatalie-bagen, som för de underdåniga befwärens ingllwanb till Kongl. Majtt blifwit förestriiwit, med behörigt bewis inför Consistorium ådagalägga, att de tillämnade underdåniga beswär blifwit i Laglig ordning fullfölgde, fä wida han will hafwa sin talan förwarad; Hwilket dock Riksens Högloft.
Ständer wördsamt underställts.
Ocebro den 8 Junii 1312.
Adelns Pä Högw. Preste-Stänwägnar, dets wägnar, 1^1. k. 8tr6mkelt. ä- vestren.
Borgare-Stan- Pä Hederw.
Bonde dets wägnar.
Ständets magnar, A. hönqvist. ^nst. 1,3 rgson.
VV. ^ ali Lion.
Upp - Den 17 Junik. 69- Uppläst hos Ridd och Adeln den 17 Iunir - - - - Prest-Ständer den 17 - - « - - - - Borgare - Ständer d, 17 - - - - - - - Bonde-Ständer den 17 - > - wsrdsamt Memor.al! Riksdagsmannen Lars Persson frän Skaraborgs Län, har tilt Hederwärda Bonde-Ständet iogifwit ert derifrån den 23 sistl.
Maj till Lag Utstottet rcmicteradt Memorial, innehållande Riksdagsmannens önstan, om det stadgande, det mätte af anförde stal löfen af den för zo a 40 är sedan förpantade Jord, bestämmas ester Riksdalers-beloppet, i jemförelse med den walvations-grund, som war dä söcpantningen stedde, och den curs som galler, dä inlösningen ster.
Wid öfwerwagande häraf, sinner Utskottet, att dä en lagligen uprättad afhandling enskifte personer emellan, är den Lag, som bestämmer, deras ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, hwilka afwen af allmänna Lagen skyddas, sa more den begärte förändringen ett ingrepp uti en af de ContraherandeS rättigheter; och af sadan anledning sinner U:stottet icke stal, at hos Riksens Högloft.
Ständer tillstyrka bifall af hwad Lars Persson begärt; hwilket dock Riksens Högloft.
Ständer wärdsamt underställes.
Orebro den 8 Junii 1812.
Prest- Stänoch Adelns wägnar, dets magnar, n. I?.
Lrrömkslr, ^Pä Wallof!.
BorgareStändets wägnar, A. kls. konqvist. isoli. is. He6rän.
Bonde» Ständets wägnar, ä.. 'luIlZILU.
UPK - ^
Den 17 Junik.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 17 Junst. - - - - Preste-Ständet dcn,'l? - - - - - - Borgare-Ständet d. l? -> - - - - - Bonde-Ständet den 17 - - Wordsamt Memoria!! ^ k särffillde fran Hcderwärda Bonde-Ständet den 28 sist!.
Maji remitterade Memorialer, hafwa Riksdagsmännen Pehr Nilsson fran Christian» stads
Län och Jonas Jonasson fran Calmare
Län yrkat, den sörre, att Tjuf, som andra gången stjäl, borde, jemte ett ökat answar af böter eller spöstraff emot första gången, dömas sin frihet förlustig; och den sednare: att första gången stöld owilkorligen borde medföra spöstraff, och itererad stöld anses »ned spöstraff och Lifstids fästningsarbete.
Utskottet anser wal ej mindre denna, än andra laster pä sina orter kunna stigit till en sadan höjd, att kraftige medel till hämmande deraf borde wid, tagas, ehuru Utskottet icke finner någon anledning till straffets skärpande, utan snarare, att det antin, gen owillkorligen, eller i brist af botum, föreskrifne bestraffningssätt, af spö och ris sittande, såsom olämpligt och mot sitt ratta ändamål icke fyllest sivarande, borde förswmna; men da detta bestraffnings, satt förekommer i Brottmals-Lagcn allmänt, och är lika olämpeligt i de öfrige fall der det stadgas, sa förutsätter en förändring häraf en allmän öfwersikt af hela Brottmäls-Lagen, som nödwändigt mäste betraktas under en synpunkt, för att achalia likhet i grunderne- Af denna anledning, och da en sa all, män öswersigt af Brottmals-Lagens grunder för bestraffningssätten nu icke kan Lag-Utskottet tillhöra, sär Lag-Utskottet wördsamk hemställa, om icke wid nu Den 17 Juni!. nu gällande
Lag med Tjufwars afstraffning mä för, bliswa intill desi Riksens Högloft.
Ständer komma i tillfälle att inga uti en allman granskning af Brottmals-Lagarne, hwilket, jemte någre Ledamöters särffillde meningar, Riksens Högloft.
Örebro den Junst 1812.
Pa Höal.
Prest-StänAdcinS Ledam. wagn., dets Ledam. wagnar, lU. b. 8 t rom kel t. kkeckrön.
Pa Wäl-Borgare-Stän- Pa Hederw.
Bondesets Ledam. wagnar, Ståndets Ledam. wagnar, H,. lel. konqvist.
Ericsson. 7^..
>V. luIIZren.
Utdrag af protocsllet, hället uti Riksens -;ögl.
Ständers Lag-Utstott wid Urtima Riksdagen i Örebro den 8 Juni: 1812. S. D. ^9id föredragningen af Riksdagsmännens, Pehr Nilssons och Jonas Janssons den 5 dennes pa bordet lagde Memorialer, angående straffets skärpande för tjufwar, yttrade Herr Borgmästaren Kjellander:
"För min del kan jag sa mycket mindre ttllstyrka, att straffen i tjufnadsmal ffärpas utofwer hwad Lagen och Författningar derom förordna, som erfarenheten bestyrkt den sanning, att icke något brott förekommes genom en härdare bestraffning.
Domaren som efter ordalydelsen mäste följa Lagens 7°2 Den i?
Zunii. bud och efter den människokännedom han hunnit förwärfwa, ofta skall erfara skillnad emelian den af swagyet och behof, eller ondska och werkelig wanart felande männiffan, ager icke att för dcn forre mildra ett straff, som dcn sednare efter dest stränghet förtjent; hwadan en än widare förhöjd bestraffning, da någon salunda utsträckt pröfningsratt icke kunde
Domaren tilläggas, i min tanka är olämpelig och ingalunda af Lagstittaren bör tillätas.
Jag ar destutom af den motsatta mening i denna sräga, att straffen häldre borde lindras an skarpas, til! minnande af tet för mänskligheten ömande föremal: den brottstigcs möjeliga förbättring i seder och uppförande.
Andra laster och brott kunna ju genom en sedermera fortsatt dygdig wandel öfwcrfts och försonas, men icke sa med den lagbundne tiufwen.
Han undergår icke allenast det harda straff Lagen bestämt, utan bcröfwas i och med detsamma all utsigt för framtiden, alla medel till bergning och underhäst Ingen will antaga en salunda wanhedrad manniika i ars tjenst, Krigs,Lagarne neka honom att inga i Mlitairen, och af slägt och anförwanter, som äfwen anse sig genom honom wanhedrade, bemötes han med afsky och föragt.