Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sju medhjelpare och 3 elever hafva hos Landtmätarne varit anställde.
I afseende på justering af mått och vigter är länet indeladt i 4 distrikter: det första bestående af Westerås stad, Siende, Ytter Tjurbo, Norrbo, Tuhundra och Snefringe härader, med undantag af Munktorps soc o ken; det andra af Köpings och Arboga städer, Åkerbo och Skinnskattebergs härader samt Munktorps socken; det tredje af Norbergs och Wagnsbro härader; samt det fjerde af Sala stad samt Öfver Tjurbo, Simtuna, Thorstuna och Wåla härader.
I afseende på Väg- och Vattenbyggnader tillhör Westmanlands län mellersta distriktet.
I Tullförhållanden tillhör länet central-åxatviVtot.
Westmanlands län tillhör fjerde militär-distriktet, och inom länet äro indelade 25 nummer af N:o 3 Lif-Regementets Husar-Korps, 375 nummer af N:o 3 Lif-Regementets Grenadier-Korps och 940 nummer af N:o 18 Westmanlands Regemente *). ’) De 25 numrorna af Lif-Regementets Husar-Korps tillhöra alla Z,«/-Sqvadronen, och äro indelade: N:is 1—3 i Medåkers, Nås 4—19 i Arboga samt Näs 26—30 och N:o 61 i Westmanlands läns del af Fellingsbro socken. Westmanlands län.
Ådministrativ indelning.
Rotering.
5 Extra voteringen inom Westmanlands län utgör 138 nummer.
Af dessa hafva 41 nummer åtagit sig att i händelse af krig lemna hästar i stället för karlar.
Antalet af hela rotar eller spridda rotedelar, hvilka uppkommit genom den nya voteringen af rotering underkastad, men förut icke roterad jord, och för hvilka årlig vakansafgift till Kongl. Maj:t och Kronan erlägges, utgör 16,41475.
Sedan Chefen för Kongl. Landtförsvars-Departementet genom skrifvelse af den 15 December 1859 meddelat Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att Kongl. Maj:t, dels till vinnande af mera enkelhet vid mönstringarne och redovisningen af beväringsmanskapet, dels ock på det, så vidt sig göra låter, beväringsområdena må ligga inom respektive Regementens stånd, i nåder beslutit följande förändringar uti de till Lif-Regemen tets Grenadier-Korps, Uplands och Westmanlands Regementen hörande beväringsområden, nemligen: 1) att Ramnäs och Sura socknar af Strömsholms fögderi anslås till Lif-Regementets Grenadier-Korps; 2) att de socknar af Upsala län, som då tillhörde Lif-Regementets Grenadier-Korps’ beväringsområde, anslås till Uplands Regemente; samt 3) att likaledes de socknar af Westmanlands län, som då tillhörde Uplands Regementes beväringsområde, öfverflyttas till Westmanlands Regemente, — äro från och med år 1860 beväringsområdena inom Westmanlands län så ordnade, att Arboga och Köpings städer samt Strömsholms och Kungsörs fögderier tillhöra Lif-Regementets Grenadier-Korps, samt att Westerås stad med dess läroverk, Sala stad samt Westerås, Bergslags, Salbergs och Wäsby fögderier tillhöra Westmanlands Regemente.
Genom särskildt upprättade kontrakter dels med rusthållare, dels med andra enskilda personer, är uppgjordt, att till Svea Artilleri-Regementes årliga vapenöfningar, och vid uppbrott till krig, om sådant skulle in
De 375 numrorna af Lif-Regementets Grenadier-Korps äro fördelade på 3 kompanier, hvartdera af 125 man, nemligen Lif, Ostra Westmanlands och Kungsörs, samt indelade: af Lif-kompaniet, N:is 1—6 i Kungsåra, 7 i Kärrbo, 8—19 i Irsta, 20—30 och 32 i Badelunda, 31 och 33—37 i Tillberga, 38—42 i Hubbo, 43-—74 i liomfartuna, 75—84 i Harakers, 85—87 och 89 i Skultuna, 88, 95 och 9li i Lillhärads, 90 och 91 i S:t Ilians, 92—94 i Skerikes, 97—102 i Lundby och 103—125 i Dingtuna socken; — af Ostra Westmanlands kompani, N:is 1—16 i Björksta, 17—32 i Thortuna, 33—36 i Sevalla, 37—55 i Simtuna, 56—66 i Frösthults, 67—82 i Thorstuna, 83 i Österrunda, 84—87 i Hvittinge, 88—91 i Altuna, 92—105 i Vester Löfsta, 106—108 i Huddunge, 109 i Harbo, 110—113 i Öster Wåla, 114—117 i Nora, 118—120 i Enåkers, 121 och 124 i Möklinta, 122 i Sala lands, 123 i Kila och 125 i Romfartuna socken; -— samt af Kungsörs kompani, N:is 1—8 i Odensvi, 9—13 i Malma, 14—30 i Köpings, 31—49 i Bro, 50—55 i Skedvi, 56—62 i Medåkers, 63—73 i Himmeta, 74—85 och 87—93 i Björskogs, 86 i Kö pings lands, 94—105 i Kungs-Barkarö, 106, 107 och 119—121 i Kung Carls, 108—118 i Torpa samt 122—125 i Setterbo socknar.
Denna korps, sorn utgör en del af det fordna Lif-Regeraentet till häst, hörer till rusthållet.
I afgift för häst vakansen erlägger hvarje nummer årligen 74 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn.
De 940 numrorna af Westmanlands Regemente äro så fördelade på 7 kompanier, att till hvartdera af Lif, Wäsby, Salbergs, Westerås och Strömsholms kompanier höra 150, samt till hvartdera af Bergs och Kungsörs 95 man.
Återstående 55 man af Bergs samt hela Folkare kompani höra till Stora Kopparbergs, och återstående 55 man af Kungsörs kompani till Örebro län.
De till detta län hörande nummer af Regementet äro inroterade: af Lif-kompaniet:
N:is 1—7 och 84 i Thortuna, 8—24 i Björksta, 25—28 i Ängsö, 29—38 i Kungsåra, 39—44 i Kärrbo, 45—58 i Irsta, 59—69 i Badelunda, 70—76 i Hubbo, 77—83, 85 och 86 i Tillberga, 87—97 i Romfartuna, 98—107 i Vester Fernebo, 108—120 i Fläckebo, 121—128 i Harakers, 129—148 i Skultuna samt 149 och 150 i S:t Ilians socken; — af Wäsby kompani:
N:is 1 och 2 i Frösthults, 3—35 i Simtuna, 36—47 i Altuna, 48—64 och 70 i Vester Löfsta, 65—68 i Enåkers, 69, 71—-86 och 136 i Möklinta, 87—95 i Sala lands-, 96— 112 i Norrby, 113—124 i Kila, 125—135 i Kumla, 137—142 i Tärna, 143—148 i Sevalla samt 149 och 150 i Thortuna socken; — af Salbergs kompani:
N:is 1—30 i Öster Wåla, 31-—41, 43 och 44 i Harbo, 42 och 45—61 i Nora, 62—68 i Huddunge, 69—86 i Hvittinge, 87—102 i Österrunda, 103—136 i Thorstuna, 137—143 i Hernevi samt 144—150 i Frösthults socken; — af Westerås kompani:
Niis 1—10 i S:t Ilians, 11—16 och 52 i Skerikes, 17, 18 och 22 i Lundby, 19—21 och 23—33 i Barkarö, 34—51 och 53—64 i Dingtuna, 65—70 i Lillhärads, 71—78 i Ramnäs, 79—84 i Sura, 85—101 i Svedvi, 102—113 i Säby, 114—129 i Rytterne, 130—148 och 150 i Kolbäcks samt 149 i Bergs socken; — af Strömsholms kompani:
Niis 1—10 i Bergs, 11—80 i Munktorps, 81—103 i Köpings lands, 104—124 i Odensvi, 125—132 i Malma, 133—140 i Bro, 141—145 och 147—150 i Himmeta samt 146 i Medåkers socken; — af Bergs kompani:
Niis 56—69 och 81 i Skinnskattebergs, 70—74 i Heds, 75—80 i Gunnilbo, 82, 89, 90, 92, 97, 98, 100, 101, 104—107, 109 och 110 i Norbergs, 83, 91, 93—96, 99, 102, 103 och 108 i Westanfors, 84—88 i Vester Wåla, lil—119 i Karbennings och 120—150 i Vester Fernebo socken; — samt af Kungsörs kompani:
Niis 1—5 i Himmeta, 6—31 i Björskogs, 32 och 44—49 i Kung Carls, 33—43 i Torpa, 50 och 52—54 i Setterbo, 51 och 55—65 i Arboga lands-, 66—82 i Medåkers, 83—90 i Vester Skedvi samt 91—94 och 107 i länets del af Fellingsbro socken. 6 Westmanlands län.
Oregelbundenheter i administrativa indelningen. träffa, från Westmanlands län lemnäs 125 stycken hästar emot en årlig afgift, lika stor som hästvakans-afgiften för rusthållarne vid Lif-Regementets Grenadier-Korps, och en ersättning efter vissa bestämda grunder, i händelse hästarne taga skada eller begagnas utöfver en viss tid.
I afseende på tillsynen öfver Salpetersjudningen står länet under gemensam
Direktör med Upsala, Stockholms och Gefleborgs län.
Inom länet finnas 4 städer, alla med egen jurisdiktion, men ingen köping.
Af dessa äro Westerås, Arboga och Köping sjö- och uppstäder, samt Sala bergs- och uppstad.
I Westerås utgöres stadens styrelse af 1 Borgmästare, 2 lagfarna och 3 borgerliga Rådmän, af hvilka senare, vid skeende afgång, likväl en, enligt Kongl. Bref af den 11 Januari 1850, skall indragas; i Arboga af 1 Borgmästare, 1 lagfaren och 3 borgerlige Rådmän; i Köping af 1 Borgmästare, 1 lagfaren Rådman, som tillika är Magistrats-Sekreterare, och 3 borgerlige Rådmän; och i Sala af 1 Borgmästare och 4 Rådmän, deribland en litterat, som tillika är Magistratssekreterare; dock uppehälles för närvarande Magistrats-Sekreterare-befattningen af Borgmästaren.
Städernas ekonomiska förvaltning besörjes, jemte och under Magistraten: i Westerås, af en utaf 8 ledamöter bestående Drätselkammare; i Arboga och Sala af en så kallad Sjnmanskammare; och i Köping af en Drätselkommission, bestående af Borgmästaren såsom ordförande och 8 ledamöter.
I hvarje stad finnes 1 Stadskassör, 1 Stadsfiskal och 1 Tullkammarföreståndare.
Antalet af Städernas Äldste är i alla städerna lika stort, eller 24.
Under nu ifrågavarande qvinqvennium har ingen ändring skett i oregelbundenheterna af den administrativa indelningen.
Nu befintliga oregelbundenheter äro följande:
Inom Westerås fögderi. 1) S:t Ilians socken, i kyrkligt hänseende hörande till Westerås moderförsamling, är i administrativt och juridiskt hänseende delad på tvenne härader och tvenne domsagor, så att skattehemmanen Bjärby N:o 1, 1 mantal, Kumla N:o 1 eller Fredriksberg, % mantal, Wibo N:o 1, 1 mantal, Wallby N:is 1 och 2, hvardera 1 mantal, och kronohemmanen Kumla N:is 2 och 3, hvartdera 1 mantal, Råby N:o 1, 1 mantal, Wallby N:o 3, 1 mantal, och Wallby N:o 4, TnB mantal, tillsammans 9A mantal, höra till Tuhundra härad och första domsagan; hvaremot den öfriga större delen af socknen, utgörande tillsammans 161 mantal, tillhör Norrbo härad och andra domsagan.
Socknedelarne äro dock åtskilde genom en naturlig gräns, eller Svartån; 2) Westerås qvarn är pä alla sidor omgifven af ägor hörande till Westerås stad, och mjölnarens bostad ligger på jord, utbytt från stadsegendomen Carlslund, men hörer det oaktadt till landet och Norrbo härad; 3) Hagsätra, I mantal, upptages i jordeboken såsom tillhörande Lundby socken och Tuhundra härad, men tillhör Skerikes socken och Norrbo härad; detta hemman är nemligen, enligt äldre provinskartor och Landshöfdinge-Einbetets resolution den 10 Oktober 1813, antecknadt såsom beläget inom Skerikes sockenrå och intaget i Skerikes den 14 Juli 1855 fastställda pastoraliekonvention; den åboende personalen skattskrifves äfven i Skerikes socken.
Hemmantalet för socknen är utom Hagsätra 21g mantal, och med Hagsätra 21| mantal; 4) Björnön, en holme i Mälaren, om 1 mantal, är i jordeboken upptagen såsom tillhörande Irsta socken, men gränsen mellan Badelunda och Irsta socknar delar ön på det sättet, att 1 mantal Norra-gåi’den ligger ' inom Badelunda, och \ mantal Södra-gården inom Irsta socken, inom hvilka socknar hemmansdelarne med deras åboer jemväl äro i mantalslängden upptagne; 5) Några ägor intagna af Tuhundra härads till Lillhärads socken hörande allmänning höra till Långsjötorp, T* mantal, i Sura socken af Snefringe härad, der personalen jemväl är skattskrifves 6) Likaledes höra några, på Norrbo härads till Skultuna socken hörande allmänning intagna, ägor till torpet Bårhuset i Sura socken, der folket jemväl är skattskrifvet; Inom Strömsholms fögderi. 7) Westerby, 1 mantal, hörande till Munktorps socken och Snefringe härad, o är beläget inom Odensvi, till Åkerbo härad hörande, socken, på omkring g mils afstånd från häradsgränsen och utan att hafva några ägor stötande till Munktorp; Westmanlands län.
Oregelbundenheter i administrativa indelningen. 7 o 8) Den del af Asby egendom, hvarå mansbyggnaden står, är med dess närmaste omgifning belägen inom Kolbäcks socken, men tillhör Bergs; 9) Norrsjöbo eller Klockarbo, J- mantal, är beläget inuti Lisjö, numera till Sura socken hörande, ägor, men tillhör Ramnäs socken; Inom Kungsörs fögderi. 10) Af Fellingsbro, till betydligaste delen inom Orebro län belägna, socken höra skattehemmanen Fogryta eller Fogerhytta N:is 1, 2 och 3, hvartdera 1 mantal, Norrby N:o 1, 1 mantal, Norrby 'Förp eller Sättermossen N:o 1, 1 mantal, Nyckelby Nås* 1, 2, 3, 4 och 5, hvardera 1 mantal, Söderby N:is 1 o och 2, hvardera 1 mantal, Alsänge Nås 1, 2, 3 och 4, hvardera 1 mantal, kronohemmanet Gibo eller Lång o boda N:o 1, 1 mantal, tillsammans 154 mantal, samt lägenheten frälseutjorden Sätran till Åkerbo härad, Westmanlands län och Kungsörs fögderi; o 11) Af Vester Skedvi, till Åkerbo härad och Westmanlands län hörande socken, höra hemmanen Björnåsboda, 1 mantal, och Korndal, ] mantal, i administrativt och juridiskt hänseende till Örebro län; 12) Af Broby by tillhör 1 mantal "horpa socken och Westmanlands län, men 44 mantal Södermanlands län.
Ägorna äro icke skiftade; 13) Likaledes tillhör 4 mantal af Gålhammars by Arboga socken, och den andra hälften Södermanlands län; Inom Bergslags fögderi. 14) Af Vester Fernebo, i allmänhet till Wagnsbro härad hörande, socken, höra Presthyttan, 2 mantal, Klingholmen, 1 mantal, Stora Mattsbo, 4 mantal, och Pehr Mattsbo, } mantal, eller tillsammans 3 hela mantal, i administrativt och juridiskt hänseende till Karbennings och Gamla Norbergs härad; 15) Af Karbennings, i allmänhet till Norbergs härad hörande, socken, höra Bengtsbo, \ mantal, Borstensbo, 1 mantal, Däljan, i mantal, Klingbo, 4 mantal, Kråkebo, 4 mantal, Laboda, 1 mantal, Långsjö, 3 mantal, Markusbo, mantal, och Rökdalen, 4 mantal, eller tillsammans SR mantal, till Vester Fernebo socken och Wagnsbro härad i administrativt och juridiskt hänseende; 16) Af Ramsbergs, till Örebro län hörande, socken, höra Allmänningsbo, 1 mantal, Glifsån, 1 mantal, Torskbäcken eller Thorsbäcken, 1 mantal, Gräsberget, A mantal, och Gäddtjern, A mantal, eller 2-ifj mantal, i juridiskt och administrativt hänseende till Westmanlands län; Inom Salbergs fögderi. 17) Huddunge socken, utgörande 251 mantal, pastorsbostället 11 mantal inberäknade hörer till både Thorstuna och Wåla härader.
De hemman, som höra till detta senare, äro:
Barkan, 1 mantal, Djurkarsbo, 1 mantal, Domarbo, 1 mantal, Granberga, 1 mantal, Hallsjö, 1 mantal, Hartigbo, 1 mantal, Lenna, 1 mantal, Nordsjö, 1 mantal, och Rödje, 1 mantal, tillsammans 81 mantal, samt dessutom Domarbo och Hallsjö utjordar samt Rödje skatteäng; 18) Af Vester Löfsta socken, som består af 6 3 A mantal, tillhöra 39 A mantal Simtuna, och 24 mantal Thorstuna härad.
De hemman som tillhöra Thorstuna härad äro:
By Nås 1 och 2, hvardera 1 mantal, Fallet N:o 1, 1 mantal, Gårdsjö N:o 1, 1 mantal, Horsbo N:o 1, 4 mantal, Sör Horsbäck, Nås 1 och 2, hvardera 1 mantal, Norr Horsbäck, Nås 1 och 2, hvardera 1 mantal, Kongsbo Nås 1 och 2, hvardera 1 mantal, Molnebo N:o 1, 1 mantal, Mårtsbo
N:o 1, 1 mantal, Nordmyra N:o 1, 4 mantal, Nordsjö Nås 1 och 2, hvardera 1 mantal, Orfvenbo N:o 1, 1 mantal, Sör Starfors Nås 1, 2 och 3, hvardera 1 mantal, Norr Starfors, 4 mantal, Wansjö Nås 1 och 2, hvardera 1 mantal, och Wansjö N:o 3, f mantal; 19) Sinäs hemman, om i mantal, upptaget i Enåkers sockens kyrkobok, är i jordeboken uppfördt såsom tillhörande Vester Löfsta socken; 20) Nora socken består af 494 mantal, af hvilka 45R tillhöra Wåla härad och de öfriga 3R mantalen, nemligen Hedkarsbo N:o 1, § mantal, Ingbo Nås 1 och 2, hvardera £ mantal, Runhällen N:o 1, A mantal, Räsbo N:o 1, 4 mantal, Sörbo N:o 1, f mantal, Östa N:o 1, 4 mantal, Östa N:o 2, 1 mantal, och östanås N:o 8 Vestmanlands län.
Geologisk undersökning.
1, | mantal, samt dessutom Berg, som varit åsatt hemmantal, men nu såsom förmedladt blifvit underlagdt Ingbo, 2:ne skatteutjordar i Ingbo, och Nora kronoallmännings ängar, tillhöra Simtuna härad 21) Af Öster Wåla socken hörer Ingeborgsbo, 1 mantal, i administrativt och judicielt hänseende til!
Upsala län, ehuru det år beläget närmare till Wåla kyrka och tingsställe, än till kyrka och tingsställe i Upsala län, och icke på något ställe med sin rågång berör Upsala-gränsen, utan endast angränsande hemman och lägenheter inom Öster Wåla socken; 22) Till Harbo socken höra i kyrkligt hänseende följande inom Upsala län belägna hemman och lägenheter, nemligen: i Wiksta socken af Norunda härad, oskattlagde torpen Gråmuren, Persbo och Kämpebo, hörande under Nordmyra säteri i Björklinge socken; i Björklinge socken af samma härad: Håcksbo, Ä mantal, Risbo utjord, i Harbo kyrkobok upptagen för A mantal, Nordmyra säteri, 1 mantal, Näfverbo, i Harbo kyrkobok upptaget för § mantal; samt i Bälinge socken af Bälinge härad, Wissbo Bolandet, 1 mantal; 23) Norrby och Tärna socknar tillhöra Simtuna härad i judicielt, men Ofver Tjurbo i administrativt hänseende; Inom Wäsby fögderi. 24) Af Hernevi socken hörer As by, 3 mantal, i judicielt och administrativt hänseende till Upsala län; 25) Af Sevalla socken, hvars största del tillhör Ytter Tjurbo härad, höra Kylösa, 1 mantal, Mälby, 1 mantal, och Wäsby, 3 mantal, tillsammans 5 mantal, till Simtuna härad; 26) På den i Mälaren belägne ön Hallingen, som hörer under Ängsö egendom, och öfver hvilken råskilnaden går emellan Westmanland och Södermanland, finnas tvenne torp, af hvilka det södra tillhör Fogdö socken i Södermanlands län, och det andra Ängsö socken; 27) Österrunda socken inom Westmanlands län är annex till Nysätra pastorat i Upsala län; 28) Blåviken, A mantal, hörer i ecklesiastikt hänseende till Järlåsa socken af Upsala län, men i administrativt och juridiskt till Thorstuna härad af Westmanlands län.
De enskildheter, hvilka här ofvan blifvit anförda, angående länets indelning samt oregelbundenheterna uti densamma, torde kanske af någon anses öfverflödiga; men då denna berättelse är den första, som afgifves efter nytt formulär, har jag förmodat, att det för mången af berättd ens läsare kan vara angenämt att på ett ställe få i möjligaste måtto sammanförd länets indelning uti administrationens alla olika delar.
Uti kommande berättelser behöfver då denna blott åberopas uti allt, som under femårsperioden icke undergått förändring.
Den första karta öfver Westmanlands län, som förtjenar att nämnas, är den, som utgafs af framlidne Bergsrådet Baron Hermelin i sammanhang med hans kartor öfver Sveriges öfriga län och provinser.
Den ägde mycket värde för sin tid och i synnerhet då man tager i betraktande de tillgångar till upplysningar, som kunde stå en enskild man öppna; men den första karta, som väl fyller sitt ändamål, är den som af Kongl.
Topografiska Korpsen blifvit utgifven, affattad i 2:ne olika skalor, och dels med, dels utan utsatta bergs- och åssträckningar.
Den är utgifven både i ttjuWi af naturliga storleken, och i Tödnira deraf, samt för städerna i otJot skala.
Öfver städerna och deras områden äro dessutom, på föranstaltande af Komitén för undersökning af grunderna för städernas beskattning, författade och utgifne kartor i af naturliga storleken, och särskildt, för det bebyggda stadsområdet, i ttf&ott af samma storlek.
Socknekartor äro upprättade, men icke utgifna, öfver Sala och Kärrbo socknar samt öfver den Barkarö socken, sorn är belägen inom Tuhundra härad.
Af Professor Erdmann hafva i de södra och sydostliga delarna af länet geologiska undersökningar blifvit hållna, men någon karta eller beskrifning deröfver har ännu icke kommit till allmänhetens kännedom.
Kongl. Landtbruks-Akademiens Agrikulturkemist Professor Alexander Miiller företog år 1860 på Hushållnings-Sällskapets Förvaltnings-Utskotts begäran en resa genom åtskilliga delar af länet, hufvud - Westmanlands län.
Länsbeskrifningar.
Innevånare. 9 sakligast för att bedöma jordmånernas beskaffenhet.
Ofver denna resa afgaf han i December samma år en berättelse, som finnes tryckt i 1861 års första häfte af qvartalskrift för Landtbrukare, utgifven på föranstaltande af Westmanlands Läns Hushållnings-Sällskap genom dess Sekreterare.
Den bästa skrift rörande detta län, som af trycket utkommit, i synnerhet då fråga är om länets naturbeskaffenhet, är ofvan åberopade år 1842, i sammanhang med Kongl. Topografiska Korpsens karta, till allmänheten utlemnade Topografiska och Statistiska uppgifter om Westerås län.
Denna skrift har i många afseenden tjenat till ledning vid senare utkomna fullständigare redogörelser för länet, hvaribland i främsta rummet böra nämnas Beskrifning öfver Westerås län af Wilhelm Tham, utgifven år 1849, samt Landshöfdingarnes Femårsberättelser.
Bland äldre tryckta skrifter, som kunna lemna upplysning om Westmanlands läns beskaffenhet, böra nämnas:
Beskrifning öfver Westmanland af Olof Gran, Westerås 1754; Beskrifning öfver städerna i Westmanland, af Hulphers, Westerås 1778; Jacob Lohmans Arboga känning, Stockholm 1737; Kyrkoherden Doktor J. E. Hallmans Beskrifning öfver Köping, Stockholm 1728; Petr.
Nigri Historice om Westerås Biskopar, Stockholm 1744; Berättelse om Sala Silfververk af J. H. af Forselles, Stockholm 1818; Historisk beskrifning öfver domkyrkan i Westerås, af Lars Gustaf Solberg, Westerås 1834; Försök till Historisk och Statistisk Beskrifning öfver Sala stad, af Christoffer Norlin, Falun 1842, jemte Bihang innehållande officiela urkunder frän äldre och nyare tider angående Sala stad samlade i dess arkiv och utgifne af samme man, Falun 1842; Tunelds Geografi, 2:dra delen, Stockholm 1828; Försök till beskrifning om Norbergs Bergslags Härad och dess gamla Jern-Bergslag, af J. L. Ängman, utgörande 6:te häftet af Westmanlands Läns Kongl.
HushållningsSällskaps Handlingar, Westerås 1835. 2.
Länets folkmängd under åren 1856—1860 utvisas af hosföljande tabell N:o 1.
Tab. n-.o Enligt 1855 års mantalslängder utgjorde folkmängden i länet 97,756 personer, hvaraf 51,934 betalande och 45,822 befriade från mantalspenningar.
Vid jemförelse emellan dessa båda qvinqvennierna, före och efter år 1856, befinnes: a) att hela folkökningen, som under det förra utgjorde 2,306, under det senare gjorde 5,023 personer; b) att årliga folkökningen, som då, i medeltal, var 461 å 462 personer, nu, likaledes i medeltal, utgjort 1,004 ä 1,005; c) att antalet af deni, som betala mantalspenningar, hvilket då minskats med 653, nu ökats med 2,104 personer; och d) att de befriades antal, som då ökats med 2,959, nu blott ökats med 2,919 personer.
Den ärliga folkökningen har under åren 1856—1860 varit större än under något af de föregående år, hvilka varit föremål för Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes berättelser.
Den är det oaktadt icke så stor, som den borde vara, om icke särskilda, för provinserna omkring Stockholm gemensamma förhållanden föranledde rubbning i dess naturliga gång.
Den hufvudsakliga orsak, som störer den, är den stora utflyttning af tjenstefolk och andra arbetare, som årligen sker till Stockholm och dess omgifningar.
Närheten till hufvudstaden, den högre arbetsförtjenst, der kan erhållas, dess rörligare lif, dess nöjen, och den hastiga förkofran dugligheten der stundom kan vinna, äro lika många lockelser af olika slag, som draga både den obetänksamme och den mera klokt beräknande till sig, för att der försöka lyckan.
Visserligen återkommer en eller annan, men den stora mängden blir borta, och de inflyttningar, sorn i liten skala ske till detta län från andra orter, ersätta icke på långt när utflyttningarna.
Hvad särskildt angår tillökningen i innevånarnes antal uti Westerås och Arboga städer, så har den hufvudsakligen härrört från inflyttningar af arbetsklassen, hvil ken, i anseende till der rådande högre arbetslöner, lockas att der bosätta sig.
I Arboga särskildt har tillväxten till betydlig del uppkommit genom den stora arbetspersonal, som sysselsättes vid det nya gjuteriet och den nya mekaniska verkstaden.
Landsh.-Emb. uti Westmanlands län und. ber. för åren 1856—1860. 2 10 Westmanlands län.
Utflyttningar m. m.
Schismatiska rörelser.
Utflyttningarna till främmande länder äro högst obetydliga och inskränka sig till några få personer, allmännast mormoner, hvilka, utan att rätt känna ens den lära, till hvilken de slutit sig, och deraf erfarande otrefnad i sin hemort, hoppas på bättre förhållanden uti länder, der deras lefverne och laster icke äro kända, och dit dem blifvit beredda reseunderstöd utaf för dem alldeles främmande händer.
Något inflytande, värdt att omtalas, kunna icke hvarken årsväxterna eller sjukdomar af srnittbar beskaffenhet, som under åren 1856—1860 inom provinsen ägt rum, anses hafva utöfvat.
Visserligen hafva både kolera och i vissa trakter hastigt dödande lijernfebrar samt skarlakansfeber och messling visat sig, i synnerhet år 1857, men de hafva likväl icke varit af någon allmänt härjande beskaffenhet, och något egentligt inflytande på folkmängden kunna de icke anses hafva utöfvat, i synnerhet som icke sällan händer, att vid sådana tillfällen andra sjukdomar, som väl icke så hastigt döda, men för framtiden undergräfva helsan, blifva mindre rådande.