Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed har Utskottet förehaft en af Herr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz väckt och frän Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterad motion, deruti, efter omförmälan, det Redaktionen af Militärförfattnings-Samlingen skall saknat tillfälle att få öfver Revisorernes ofvanberörde anmärkning i vanlig ordning förklaring afgifva, Herr Stjernsvärd, i egenskap af f. d. medarbetare i nämuda Redaktion, bland annat, hufvudsakligen anfört, att anmärkningen skulle grunda sig på oriktiga uppgifter rörande kostnaderne för ifrågavarande författ ningssamling, till bestyrkande hvaraf blifvit motionen bifogade åtskillige uppgifter från vederbörande tjenstemän i Kongl.
Stats-kontoret och Kongl. KrigsKollegium, enligt hvilka uppgifter förbemälda kostnader skulle, i stället för det af Revisorerne uppgifna belopp af circa 33,000 Ridr, uppgå till endast 29,822 12 Stals-Ulskollets Ullålande, JM 50.
R:dr 21 sk. 6 rst.; att statsverkets utgifter för tiden från den 1 Oktober 1844 tiil den 12 December .1849, eiler under den tid arbetet lemnat någon synlig produkt och utförts af den vid anmärkningstiilfället varande Redaktionen, utgjort 13,010 R:dr 4 sk. 6 rst.; att om från denna summa vidare af drages värdet af statsverkets exemplar utaf Författnings-samlingens serskilda titlar, utgörande, enligt det i Nåder fastställda försäljningspriset, 12,693 R:dr 40 sk., statsverkets egentliga utgift skulle inskränka sig till 314 R:dr 12 sk. 6 rst.; samt att, under förutsättning att arbetet blefve fortsatt efter den fastställda planen, de nu oförsålda exemplaren af de utgifna ti tiar ne skulle, sedan arbetet blifvit fulländadt och derefter årligen kompletteradt med utkommande författningar, kunna efter hand försäljas och således tiil och med i framtiden lemna statsverket någon behållning; hvaremot, om arbetet nu afstadnade eiler planen förändrades, de redan utgifna titlarne skulle blifva utan allt värde och staten tillskyndas en bestämd förlust af 10,000 R:dr; med anledning hvaraf och under åberopande af åtskilliga utaf Kongl. Krigs-Kollegii t. f.
President, under hvars öfverinseende arbetet med Författnings-samlingen varit ställdt, till Kongl. Maj:t afgifne, motionen i transsumt bifogade underdåniga utlåtanden, deruti så väl nyttan i allmänhet af det ifrågavarande arbetet, som det sätt, hvarpå detsamma blifvit efter den fastställda planen Utfördt, på det fördelaktigaste vitsordats, motionären anhållit, att Stats-Utskottet, i sammanhang med granskningen af Revisionsberättelsen, måtte föreslå Rikets Ständer, att, med ogillande af Revisorernes anmärkning i denna del, hos Kongl. Maj:t anhålla, att
Militärförfattnings-samIings — arbetet måtte efter samma plan som hittills fortgå och på lämpligt sätt på skyndas.
Utskottet, som med anledning af hvad sålunda förekommit, anställt jemförelse emellan de, rörande kostnaden för Militärförfattnings-samlingens Redaktions-byrå, af Rerisorerne lemnade uppgifter och den af Herr Stjernsvärd deröfver gjorda beräkning, har dervid funnit, att hufvudsakliga skillnaden uppkommit deraf, att den sistnämnde icke bland utgifterne upptagit de af Revisionen omförmälde 4,000
R:dr, utgörande kostnaden för det mindre arbetet:
Sladganden rörande Rotehållaren och Soldaten vid de indelte Infariteri-Regementerne, hvilket belopp likväl, i Utskottets tanka, blifvit af Revisorerne rätteligen upptaget, då fråga var om Militärförfattnings-byråen i sin helhet.
Den i öfrigt anmärkta skiljaktigheten har, efter anställd undersökning, befunnits härröra deraf, att ersättningen till statsverket, för tryckning af 1,000 exemplar utaf de utkomne titlarne af Författnings-samlingen, utaf Herr Stjernsvärd uppgifvits skola utgöra 1,926 R:dr 20 sk, 10 r:st., ehuru densamma vid anmärkningstiilfället befanns uppgå till allenast 1,287 R dr 41 sk. Sluls-Ulskollets Utlåtande, JVs 30. 13 B rst., alldenstund 2:ne åberopade poster å 264 R:dr 11 sk. 2 rst. och 374 R:dr 16 sk. tillhöra år 1830, och således tiden efter Revisorernes sammanvaro; hvadan utgiften vid Revisionsberättelsens afgifvande rätteligen utgjorde 30,461 R:dr 8 rst.
Hvad derefter beträffar Motionärens förslag, att
Militärförfattnings-samlingen måtte fortsättas efter samma plan, som hittills blifvit följd, så har Utskottet, oaktadt de af sakkunnig person lemnade fördelaktiga vitsord, så väl om arbetets gagnelighet, som om det sätt, hvarpå detsamma efter fastställd plan blifvit utlördt, likväl icke ansett sig ega nog sakkännedom, för att, i strid med den uppfattning af ämnet, som legat till grund för Kongl. Maj:ts ofvanåberopade nådiga beslut, kunna uttala något bestämdt omdöme om fördelen af arbetets fortsättande företrädesvis efter den hittills följda planen; hvadan och då Kongl. Maj:t, i sammanhang med beslutet om upphörandet af Författnings-samlingens utgifvande, enligt dittills följd plan, redan, på sätt ofvan omförmäldt är, i nåder anbefallt Kongl. Krigs-Kollegium, att vara betänkt på utväg, huru det ofullbordade arbetet må kunna på annat lämpligt och för staten mindre kostsamt sätt till slut bringas, Utskottet, enär ämnet också torde vara af beskaffenhet, att lämpligast i administrativ väg behandlas, hemställer att Herr Stjernsvärds ifrågavarande framställning icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Militice Bostdlls-kassan. § 19.
(Rev.-Ber. pag. 78 och följ.
Förkl. pag. 213.)
Öfver hvad Revisorerne angående berörde Kassa yttrat, kommer Utskottet att framdeles afgifva serskildt utlåtande.
Landlfdrsvcirs-Departementets Kommando-Expedition. § 20.
(Rev.-Ber. pag. 83.
Förkl. pag. 221.)
Med anledning deraf, att från den 1 April 4846 utgått en summa af 600 R:dr årligen, såsom hyra för en af Expeditionen till embetsrum begagnad större våning, hafva Revisorerne, på det statsverket icke måtte alltför länge betungas med denna dryga hyreskostnad, hemställt, att mot verkliga behofvet svarande embetsrum för denna Expedition, måtte med snaraste varda i kronans hus utsedda. 14 Slals-Utskollels Utlåtande, M 3 .
Som, enligt hvad Utskottet inhemtat, Expeditionen numera erhållit embetsrum i det s. k.
Kanslihuset, och redan dit inflyttat lärer någon åtgärd i detta hänseende icke erfordras. § 21. (Rev.-Ber. pag. 89 oell Förkl. pag. 222.')
Vidare hafva Revisorerne anmärkt att under åren 1846 och 1847 prenumerationen å svenska tidningar varit hos denna Expedition nog långt utsträckt, eller det ena året till 5 och det andra till 6 serskilda, inom hufvudstaden utkommande, tidningsblad: att under hvartdera året 12 R:dr blifvit utbetalda för hemtning af tidningar, änskönt för uppassuing vid Expeditionen funnits anställd en vaktmästare med årligt arfvode af 200 R:dr: att år 1846 blifvit uppköpta 7 st. rehnshudar, samt år 1847 för förfärdigande af brefkuverter utbetalda 41 R:dr 19 sk. 11 rst., oberäknadt det dertill använda papper o. s. v., hvaraf följt, att utgifterna vid Expeditionen, under ifrågavarande båda år, icke blott medtagit den från år 1845 hos densamma innestående behållning af expensmedel 330 R:dr 37 sk. 11 rst. jemte årsanslagen af dylika medel, utan ock derutöfver erfordrat en summa af 106 R:dr 38 sk. 9 rst., som i 1847 års räkenskaper utbalanseras såsom skuld; å hvilket förhållande Revisorerne fästat Rikets Ständers uppmärksamhet, enär, om dylika utgifter vunne häfd inom embetsverken, expensmedlen skulle blifva än mera otillräckliga än hittills.
Utskottet icke funnit den öfver dessa anmärkningar afgifna underdåniga förklaring fullt nöjaktig, hemställer Utskottet likväl det Rikets Ständer ville låta för denna gång dervid bero. 2 Kongl. Förvaltningen af Sjå-Arendena. § 22. (Rev.-Ber. pag. 96.
Förkl. pag. 227.)
Jemte erinran, att den af föregående Revisorer anmärkta ofullständighet i Kongl. Förvaltningens af Sjö-Ärenderne hufvudböcker, att desamma ej innefattade en så fullständig redogörelse för de af Kongl. Förvaltningen och Flottans stationer, samt Lotsverket bestridda utgifter, att deraf kunnat utrönas, i hvad mån desamma öfverensstämde med anslaget för sjöförsvaret och de från föregående år deraf reserverade eller eljest disponibla tillgångar, äfven förefunnes i räkenska - Slats-Vlskoltels Utlåtande, JYs 30.
15 perne för nu ifrågavarande revisionsår, hafva Revisorerne tillika anmält, att upprättadt förslag till nytt hufvudboksformulär vore på Kongl. Majits nådiga pröfning beroende.
Sedan, enligt hvad Utskottet inhemtat, Kongl.
Majit under den 4 sistlidne
December i nåder fastställt berörde förslag till nytt hufvudboksformulär, lärer Revisorernes ifrågavarande erinran icke till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. § 25.
(Rev.-Ber. pag. 06.
Förkl. pag. 227.) Derjemte hafva Revisorerne erinrat, att så väl Stationernes som Lots-verkets Hufvudböcker sakna inventarie- eller material-konti, ehuru dessa voro desto mera behöfliga, som det utan dylika konti ej blefve möjligt att utröna verkliga kostnaden för verkställda byggnader elier andra arbetsföretag, jemte det att af sådane konti vunnes icke allenast vida fullständigare kontroll å sjelfva bokföringen, utan ock den fördel, att värdet å behållna inventarier och materialier vid hvarje års slut blefve uti räkenskaperne synligt; hvadan Revisorerne ansett det vara angeläget, att efter verkställd värdering af de Flottans stationer och Lotsverket tillhöriga inventarier och materialier, värdet derå uti Hufvudböckerna till redovisning å behöriga konti uppfördes.
Förvaltningen af Sjö-ärenderna, uti den afgifna underdåniga förklaringen, anfört, att förteckningar öfver Flottans stationer och Lotsverket tillhöriga fastigheter, inventarier och effekter med deras värde i penningar, för att uti hufvudböckerne till redovisning å behöriga konti uppföras, hvad Flottans stationer anginge, omöjligen skulle kunna åstadkommas, äfven med en mångdubbelt större tjenstemannapersonal, än den stationerna ega, och likaledes vore overkställbar vid lots- och fyringsväsendet, har likväl Utskottet, som lika med Revisorerne finnér nödige kontroller i ofvan omförmälde hänseenden vara af synnerlig vigt, ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det måtte Kongl.
Förvaltningen af Sjö-ärenderne i nåder anbefallas föranstalta, antingen att uti Stationernes och Lotsverkets hufvudböcker behöriga inventarie- och material-konti varda upprättade, eller ock att andra sådane åtgärder varda vidtagna, som kunna leda till vinnande af nödig kontroll i afseende å kronans tillgångar uti inventarier och materialier.
IG Slals-Utskotlels Utlåtande, M 30. § 24.
(Rev.-Ber. pag. 97. Förkl. pag. 227.) Revisorernes anmärkning, att Kongl.
Förvaltningens och Stationernes liafvud— böcker äfven sakna konti, som utvisa, huruvida brist eller öfverskott uppkommit å de för hvarje särskildt föremål anvisade medel, lärer af samma skäl, som ofvanföre under 22 § blifvit anfördt, icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. § 23.
(Rev.-Bcr. pag. 98.
Förkl. pag. 229.) Jemte omförmälande att, under titel: »Rikets Ständers Riksgäldskontor medel til! kostnader för en vattenledning till Carlskrona», en besparing af 4,099 R:dr 19 sk. 7 r:st. under en längre följd af år i räkenskaperne in- och utbalanserats, om orsaken hvartill tillgängliga handlingar icke lemnat någon upplysning, hafva Revisorerne hemställt, att berörde summa, om den icke för det afsedda ändamålet erfordrades, måtte till Riksgäldskontoret öfverlemnas.
Då, på sätt den underdåniga förklaringen upplyser, Kongl.
Förvaltningen af Sjö-ärenderna underställt Kongl. Majrts nådiga pröfning, huruvida ifrågavarande belopp, återstående å det af Rikets Ständer vid 1854 och 1833 årens riksdag för en vattenledning till Carlskrona beviljade extra anslag, 83,333 R:dr 1F> sk., hvaraf för jernrören m. m. till vattenledningen utbetalts 79,233 R:dr 44 sk. 3 r:st., borde, såsom afsedt för vattenledningens fullföljande, fortfarande i räkenskaperna balanseras eller om, på sätt Revisorerne hemställt, beloppet skulle tili Riksgäldskontoret återbetalas, samt Utskottet numera inhemtat, att Kongl Maj:t, genom nådigt Bref af den 13 Mars sistlidne år anbefallt Kongl. Förvaltningen att till
Riksgäldskontoret inbetala ofvanberörda balanserade belopp, 4,099 R:dr 19 sk. 7 r:st., hvilket derefter blifvit till Riksgäldskontoret inlevereradt, lärer något vidare åtgörande härvid icke erfordras.
Lots- och Fyrings-Ver/iet. § 26.
(Rev.-Ber. pag, 104.
Revisorerne hafva anmält, att sedan Sjömansföreningen i Drammen, genom Norrska Marin-Departementet hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att två fyrar Stats Utskottets Utlåtande, A? 50.
17 fyrar måtte varda uppförda å Svenska ön Koster eller å någon af de derintill belägna öar vid Svenska kusten, samt Kongl. Förvaltningen af Sjö-Arenderne uti infordradt underdånigt utlåtande hemställt att, i anseende till den större fördel, jemförelsevis till Sverige, som genom de ifrågastälide fyrbyggnaderne komme att den Norrska sjöfarten tillskyndas, antingen endast en fyr måtte anbringas på ön Koster, samt ytterligare en fyr uppföras å Faerder på Norrska sidan, eller ock att två fyrar å ön Koster linge uppbyggas, men att hvartdera af de förenade Rikena skulle bestrida en af de båda fyrarnes så väl nybyggnads- som årliga underhållskostnad; hvarjemte Kongl. Förvaltningen i underdånighet upplyst, att kostnaden för hvar och en af dessa fyrar komme att uppgå till minst 28 å 30,000 R:dr, samt årliga underhållet till 2000 R:dr, så hade Kongl.
Maj:t uti nådigt Bref af den 13 Maj 1846, enär, enligt inhemtade upplysningar från vederbörande Norrska Embetsmyndigheter, stora svårigheter mötte för två fyrars uppförande å Faerder, samt anbringandet af två fyrar å ön Koster ofelbart blefve af nytta för Svenska sjöfarten, om ock den Norrska deraf komme att draga ännu större fördel, i nåder bifallit, att 2:ne fyrar finge uppbyggas på ön Koster, samt förordnat, att, då hvarje land i allmänhet bekostade och underhölle de å dess kuster befintliga fyrar, utan afseende å de större fördelar, som af dem andra nationer möjligen tillskyndades, byggnaden af nu ifrågaställda två fyrar skulle i den mån tillgångarne det medgåfve och sedan de redan i nåder beslutade fyrbyggnaderne på Gottland blifvit fullbordade, företagas, samt att kostnaden ej mindre derför, än för dessa fyrars framtida underhåll, borde bestridas af de för Rikets fyr- och lotsinrättning anvisade medel; hvarvid Revisorerne erinrat, att då Norrska undersåter sökt att få ifrågavarande 2:ne fyrar uppförda, samt Norrska sjöfarten af desamma komme att draga större fördel än den Svenska, syntes de af Kongl.
Förvaltningen af Sjö-Arenderne i det afgifna underdåniga utlåtandet framställda 2:ne alternativer, åsyftande Norrska Statsverkets deltagande i kost naderne, vara af den billiga beskaffenhet, att hinder för det enas eller andras antagande från Norrska sidan skäligen icke kunnat möta, hvadan Revisorerne, i hvilkas tanke en af fyrarne kunnat uppföras å Faerder eller någon annan af de närbelägna Norrska öarne, ansett sig böra å förhållandet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, under förmenande, det Svenska fyr- och lots-inrattningen bordt åtminstone fritagas från skyldigheten att bygga och underhålla den ena af ifrågavarande fyrar, helst berörde inrättnings medel vore fullt behöfiiga för andra å Svenska kusten varande nödige fyrbvggnaders fullbordande.
Prol. 1850 tfc 1851. 4 Sami., 1 Afd., 10 Haft. 5 Slata-Ulsholtcls Utlåtande, JW 50.
Hörande detta ämne liar Utskottet derjemte af tillgänglige handlingar inhemtat att, sedan Kongl. Majit, uppå Förvaltningens af Sjö-Arenderne derom gjorda underdåniga framställning, under den 17 Mars 1848 förklarat, det begge ifrågavarande fyrar borde blifva stillastående och tillika i nåder bifallit, att till begagnande vid desamma finge från Frankrike införskrifvas Lentille Apparater af 3:dje ordningen å feu fixe, samt under den 26
Maj samma år i nåder fastställt ritningarne på de 2:ne fyrtorn, som borde å ön Koster uppföras, så hade, uppå Norrska Marin-Departementets underdåniga anhållan att en af berörde fyrar måtte förändras till så kallad blänkfyr, Kongl.
Majit under den 6 Juli 1849 till denna underdåniga anhållan lemnat nådigt bifall; varande kostnaden för denna förändring approximativt beriiknad till 5,000 Hulr Banco, jemte det att Entreprenören af fyrbyggnaden blifvit genom Kongl. Brefvet den 23 Oclober 1849 tillerkänd en ersättning af 1,000 Ridr för rubbning of kontraktsvilkoren.
Instämmande uti do af Revisorerne yttrade åsigter, har Utskottet, sorn med stöd af 30 § 2 mom.
Riksdags-Ordningen ifrågavarande ärende till Constitutions-Utskotlets behandling öfverlemnat, tillika ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att uti aflåtande underdånig skrifvelse anhålla att, så länge Svenska fyringsväsendet ej uppnått den för landets eget linhof erforderliga fullständighet, de s. k. lots- och fyringsmedlen måtte användas till sådane föremål, som i främsta rummet afse Sveriges nytta och fördel.
Styrelsen ofver Fängelser och Arbels-inrättningar i Riket. % 27. (Rev.-Ber. pag. 114.
Revisorerne hafva fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att, sedan, med anledning af Styrelsens Ordförandes hos Kongl. Majit gjorda framställning om behofvet af en skicklig
Läkares biträde vid behandlingen af de mångfaldiga ärender, sorn rörde fånghelsovården, Regements-läkaren vid Jemtlands Fältjägare-Regemente, Doctor C. A. Wetterbergh, blifvit den 17 Oktober 1845 i nåder förordnad att, utan rättighet till något arfvode, hvarpå han icke heller gjort anspråk, Styrelsen från och med 1846 biträda i hvad till helsovården inom fängelserna och arbetsinrättningarne hörde, hade Styrelsen, uti sitt den 12 November 1847 afgifna underdåniga förslag til! inkomst- och utgifts-stater för år 1848, för bemälde Läkare föreslagit ett årligt arfvode af 400 Ridr för så väl 1847, som år 1848; hvarefter Kongl. Majit, uti nådigt Bref den 17 December 1847, väl för - Ståls-Utskottets Utlåtande, M 50. 19 klarat, att, enär Doctor Wetterbergh blifvit till ifrågavarande befattning antagen, med vilkor, att han icke finge något arfvode derföre åtnjuta, sådant icke kunde för den tid, som då förflutit, honom tilldelas; men deremot, med afseende å så val detta uppdrags beskaffenhet, som angelägenheten deraf, att det förblifver åt skicklig och lämplig person anförtrodt, i nåder tillåtit, att det för samma läkare äskade arfvode skulle för år 1848 i Staten upptagas med 400 R:dr, och hafva Revisorerne ansett en särskild läkare inom Styrelsen icke vara behöllig, då vid behandlingen af de till fånghelsovården hörande ärender Styrelsen vore i tillfälle att af de vid Norra och Södra Korrektions-inrättningarne i hufvudstaden anställde läkare erhålla nödiga upplysningar, äfvensom att i vigtigare frågor inhemta Kongl.
Sundhets-kollegii yttrande.
Med anledning häraf har Fångvårds-styrclsen uti den afgifna underdåniga förklaringen anfört, det Styrelsen ansåge sig hafva varit och ännu vara i behof af biträde utaf ert läkare, som, med större anseende såsom sådan, förenar speciel kännedom af fängelset, icke allenast för att åstadkomma nödig enhet i sjukvården inom fängelserna och för att uppgöra en allmän statistik deröfver, utan fastmera, på det Styrelsen måtte ega lätt tillgäng å upplysningar och råd i liera frågor af ekonomisk och disciplinär beskaffenhet, der Styrelsen har till uppgift att finna den smala väg, som går emellan, å ena sidan, behofvet att iakttaga erforderlig sparsamhet och stränghet med fångarnes behandling och, ä den andra, pligten att ej öfverskrida mensklighetens fordringar.
Utskottet, som visserligen icke är i tillfälle att med full tillförlitlighet bedöma det ifrågavarande ämnet, hyser likväl den förmodan, att anställandet af särskildt läkarebiträde inom Styrelsen egentligen varit af behofvet påkalladt för första ordnandet af de flera, en förändrad organisation af fångvården rörande ämnen, hvilka under de sednare åren utgjort föremål för Styrelsens verksamhet och omtanka, samt att följaktligen, efter dessa frågors lösning, det ifrågavarande läkarearfvodet skulle kunna indragas, för hvilken åsigt Utskottet hemtat ytterligare stöd af yttrandet i förklaringen, det
Styrelsen ännu vore i behof af ifrågavarande läkarebiträde; hvadan Utskottet, med fästadt afseende å angelägenheten af alt sådane anvisningar å det högst betydliga fångvårdsanslaget, hvilka utan olägenhet kunna undvikas, måtte, så snart som möjligt, upphöra, ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer att till Kongl. Maj:t aflåta underdånig skrifvelse, med anhållan, det Kongl. Maj:t, vid fastställande af framtida aflönings-stater för Fångvårdsstyrelsen, täcktes laga i nådigt öfvervägande, om icke anställandet af en särskild läkare inom Styrelsen kunde undvikas. 20 Siats-Utskottets Utlåtande, M 50. § 28.
(Rev.-Ber. pag. 113.
ForkI. pag. 245.)
Emot fåugarnes sysselsättning vid Norra Korrektions-inrättniugen hafva Revisorerne anmärkt, att de för enskildes rakning der fullgjorda arbeten af finare väfnad, sömnad och dylikt blifvit verkställde för lägre löner, än den frie arbetaren af qvinnokönet måste för sin lifnäring sig betinga, hvilket icke syntes fullt öfverensstämma med de grunder, dem Kongl. Majit, genom nådigt Bref af den 22
December 1846 för arbeten inom fängelserna föreskrifvit; hvarföre Revisorerne ansett önskligt, om Styrelsen kunde bestämma arbetet så, att dess lön i möjligaste målto närmade sig det belopp, hvartill den fria arbetarens skäligen bör uppskattas.
Då, med anledning häraf, Styrelsen uti förklaringen upplyst, att arbetslönen för ifrågavarande sömnad, sedan är 1847, redan blifvit så förhöjd, att den för en sömmerska, som ådagalägger skicklighet och ansträngd flit, samt dymedelst verkställer fullt öfverpensum, uppgår ända till 32 sk. banko för dag, samt att den personal, som med detta arbetsslag blifvit sysselsatt under år 1849, i medeltal ej utgjort mer än 22 dagligen, lärer vid sådant numera upplyst förhållande
Revisorernes ifrågavarande anmärkning få förfalla. § 29.
(Rev.-Ber. pag. 119.
Jemte omförmälande af de förändringar Fångvårdsanstalternas spisorduingar undergått, hafva Revisorerne uti berättelsen intagit åtskillige af de utspisningsstater, hvilka under de sednare åren varit till efterlefnad gällande, och får Utskottet jemväl, till Rikets Ständers kännedom, har meddela de af Kongl. Majit under den 27 November 1849 i nåder fastställda nya fångutspisningsstater. tltspisnmgs- Stater. a) för Straff- och Arbetsfångar på bestämd tid af Mankön.
(Okt.-Mars) Sommar.
(April —Sept. 14 skålp. 2% » 14 skålp. 2% » Rågmjöl, sammanmalet.
Kornmjöl, skrädt .... 1 » 7/s » Arter 6 jumfrur.
IS jumfr. */6 kappe '/. » 4 jumfrur. 7 lod. 7 lod. 3/, skålp. % >, 3/s skålp. » l‘/s » Sill eller Strömming . . 1 Zs » 8 lod. 8 lod. b) för Straff- och Arbetsfångar af Qvinkön.
Bröd,mjukt Rågmjöl,sammanmalet.
Kornmjöl, skrädt . . . . Arter Potäter Kålrötter Surkål Svagdricka Smör . . .
Sylta Färskt Kött Salt Kött » Fläsk Sill eller Strömming . . Salt 7 skålp. a ys » *■'/,„ » 3 jumfrur. '/s happe. !/3 » Vinter.
(Okt.-Mars) 3 jumfrur. 7 lod. 7 lod. 3/s » % skålp. 3/s » % » “/»S » %2 ® 1 » 1 » S lod. 4 lod.
(April—Sept.) 7 skålp. 2% » Vs » 11 jumfr. för Länsfängelserna.
Bröd,mjukt .
Rågmjöl .
Kornmjöl Arter . . Potäter.
. Kålrötter Surkål . .
Sur Mjölk Färskt Kött Salt Kött » Fläsk Sill. . . . Salt . . . Vinter.
(Okt.-Mars) 7% skålp. 2'/s » .1 » 4 jumfrur. '/é happe. 4 jumfrur. 21 » 21 jumfr. % skålp. '/4 skålp.
Z2 » */« » » °/32 U % » % » 'A » % » Sommar.
(April—Sept.) skålp. /s 10 jumfr. 22 Slals-Utskollets Utlåtande, JY§ 30.
Salpeter-Fonden. § 30.
(Rev.-Ber. pag. 153.
Af räkenskaperna hade Revisorerne inhemtat, att salpetertillverkningen inom Riket under revisionsåren icke på långt när motsvarat behofvet af denna vara, hvilken derföre till betydliga belopp måst från utrikes ort införskrifvas; med anledning hvaraf och dä nämnde tillverkning utgör en af jordbrukets vigtigare binäringar, särdeles i Westerbottens, Norrbottens och Kronobergs
Län, samt sal petern såsom hufvudsakliga råämnet för kruttillverkningen, icke, i händelse af krig, kan vara att från främmande lunder påräkna, Revisorerne, hvilka ansett anledningen till denna näringsgrens låga ståndpunkt i betydlig mån kunna sökas i det stadgade inlösningspriset, hvilket icke gjorde denna handtering nog lönande för landlmannen, föreslagit en förhöjning efter hand till 6 R:dr 52 sk. banko lispundet, hvartill Revisorerne ansett fonden ega tillräckliga tillgångar, ehuru vid sednaste riksdag dels det årliga anslaget blifvit nedsatt från 194,000 R:dr till 180,000 R:dr, dels fonden minskats både genom medgifven afskrifning af en hos Hospitalsfonden egande fordran å 48,000