Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För underhåll och vidmakthållande af Flottans obevärade fartyg, såsom briggarne för Skeppsgossars exercis, lastdragarefartygen, nuvarande och framgent behöfliga espingar, pråmar, vattenskutor, travaillebåtar, mudderfartyg, samt smärre ångbåtar, erfordras ett mot 5 procent af dessa fartygs totala nybyggnadskostnad svarande belopp af R:dr R:mt 17,000. 16 M 14.
Förslag öfver kostnaden tor Flottans fartygs samt hus oell byggnaders underhåll under hvartdera af åren 1864, 1865 oell 1866.
För segelfartygens hamn-underhåll, enligt Bilagan J\ts. 10, i medeltal årligen 43,616: 66.
Tillökning i dessa fartygs underhåll i följd af rustning enligt d:o d:o 73,730 » ångfartygens hamn-underhåll, enligt Bilagan J[s. 11, d:o ... 73,940 Tillökning, föranledd af rustning, d:o 80,545 » bevarade roddfartygs med tillhörande ehefsfartygs underhåll, inberäknad den tillökning deri, som kan föranledas af rustningar, enl.
Bil. J\@. 12, d:o » Skeppsgosse-exercisfartygens, transport- och småfartygens m. fl. underhåll, inberäknad tillökning i följd af rustningar samt kostnaden för dessa fartygs förnyelse, enl.
Bil. *\s. 13, d:o 117,346 154,485 29.000 17.000 Summa för fartygens årliga underhåll » underhåll af hus och byggnader vid Carlskrona station, enligt Bil.
JK£. 17, till materialier, årligen 20,000: Arbetskostnader, d:o, omkring 22,500 42,500: » underhåll af d:o vid Stockholms station, i likhet med hvad dertill under åren 1856—1860 årligen i medeltal utgått 13,000: — Arbetskostnader, årligen, omkring 11,000: — 24,000: — » underhållet af d:o vid Götheborgs depot 4,000:
— Summa för årligt underhåll af hus och byggnader 317,831 70,500 66 66 Summa R:mt R:dr 388,331 66 n JM 15.
Approxiinafift års-nini erhåll af dea aya flottan, dess förnyelse derati inbegripen.
Iso. Ilainn-iiiiderhallet.
En Pansar-fregatt äf jern.
Skrofvet 1,470,000 å 3,35 procent
Skrofvet 282,700 å 4,20 procent
Skrofvet 92,612 å 3,35 procent
Grundgående fartyg och flytande batterier för det inre försvaret uppgående i totalvärde till 6,000,000 R:mt; 3 procent deraf R:dr R:mt. 352,110 68,940 2:o.
Tillökt nild erhåll i följd af exercis-expedition.
En Pansar-fregatt af jern.
Skrofvet . . 1,470,000 å 3,70 procent
3 Afgår (se här ofvan under hamn-underhållet)
~ 7,324 X 1. 22,288 180,000 7,324 Ofverföres Bilagor till Sjöförsvars-Komiténs Betänkande. 630,662 3 18 Öfverfördt R:dr R:mt. 630,662 Skrofvet En Angkorvett af trä.
Machineriet 215,000 » 3,66 » - 7,869 Taklingen 60,000 » 24,00 » —14,400 Artilleriet 31,300 » 4,50 » — 1,453 40,034 Afgår b
Machineriet 114,000 » 3,66 » - 4,172 Taklingen 9,888 »24,oo » - 2,373 Artilleriet 8,500 » 4,50 » - 383 10,354
3 Afgår j
Lastfartygen m. 11 17,000 Summa summarum 734,441 M 16.
(Ett af Chefen för Ingeniör-corpsen afgifvet utlåtande i fråga om Carlskronas befästande, jemte särskild uppgift rörande den derstädes erforderliga besättningsstyrka).
(En af Chefen för Mechaniska Departementet vid Flottans station i Carlskrona meddelad uppgift rörande årliga kostnaden för underhåll af hus och byggnader vid nämnda station).
(Uppgifter rörande de vid stationerne befintliga förrådsbehållningar och dessas värden).
(Upplysningar i fråga om utrymmet i stationernes kaserner och sjukhus). 20 JVÉ Förslag, utvisande behofvet af befäl, underbefäl och gemen - B e f ä 1.
Antal. ä c: orq crq 3 ta:
B Kommendörer.
Korn.-Kaptener och Kaptener.
JiP ^ ^ S- r5 p "l e2:. S" | Marin-Office- rare.
Machinist- Officerare.
Ångskepp (Carl XIV Johan) 1 — i 8 2 — ii D:o (Stockholm) 1 — — 8 2 — ii Ängfregatt (Vanadis) . . . Hr — i 6 1 — 8 D:o (Pansar-) ,. ... t . j 1 •.w — i 6 1 t— 8 Åugkorvett (Gefle) 1 — — i 4 — — 5 D:o 1 i 4 5 Ångskonert (Orädd) D:o 1 r.ojl IV i 9, 3 10 — — J 16 D:o (Valkyrian) 1 — — 1 2 — — 3 Ångslup (Svensksund),. ..... . . . . i 1 — — ( 9 22 24 D:o 11 Segelskepp (med § besättningar) — — 2 4 — 22 Segelfregatt (Norrköping) . .... ..... . . . . . . . . . — 1 5 1 — 7 D:o 9 10 2 14 5 Segelkorvett (Chapman) 1 — — 1 4 — Roddflottan (enligt Bil. JVl 20, B) — — — 8 67 — — 75 — — 26 175 13 — 214 Öfverbefäl, Staber m. m 1 4 6 6 17 Summa — 1 4 26 181 13 6 231 1 21 20, A. skap för år 1867 befintliga Äng-, Segel- och Roclcl-fartyg.
M a c li i n i s t e r.
Båtsmän m. fl. O f° 670 670 289 289 138 140 140 330 530 530 330 102 202 102 202 138 12 12 36 285 141 213 275 950 225 450 163 5,311 341 1,220 302 604 218 5,510 121 566 125 120 264 110 120 120 156 164 199 322 164 438 i 867 174 ; 1,388 478 692 | 7,297 9,377 492 110 302 10,856 867 174 | 1,388 478 7,297 9,377 14 492 110 438 692 302 10,856 22 M 20, B.
Förslag öfver behof af bela], underbefäl och gemenskap till den år 1807 befintliga Roddflotta!!.
Underbefäl.
Gemenskap.
CD " s g?* 'i §1 > td CD w po sJ 1 e-t- m co pi O 03 03 o o CD- t-i P 3 p: 03 a s* g; i t"1 *2: B B •-t B jo: cn 00 3 3 sr £ ta po ta po ta CD 3 3 n oo 3 33 n p ? p p_ CD 7* Cg § 3 o p: P P cp* 05 B SO: a B SO: p p: 2 5’ crq 38 st.
Bombkanonslupar . . — 19 19 — 38 — 38 38 76 2,014 2,128 8 » Öppna kanonslupar . — 4 4 — 8 — 8 8 16 — 408 432 10 » Landstignings-kanon- slupar — 5 5 — 10 — 10 30 30 — 560 620 93 » Kanonjollar — 24 24 — 93 93 93 1&6 — 1,674 1,953 7 » Mörsarefartyg .... — 7 7 — 7 — 7 14 14 189 217 8 » Chefsfartyg 8 8 16 8 — — 8 16 : 16 128 160 Summa 8 67 75 8 156 — 164 199 322 16 4,973 5,510 23 M 21, A. Förslag till fördelning af manskap tillhörande Flottans Stamtrupper, Beväring ni. 111. samt påräknadt Infanteri af Arméen för tjenstgöring å fartyg och stationer.
T i Ilga n g. B e ll O f 1 8 6 7.
Tfi C g
S5 3g H g* g
På stationerna. X B p O Oj 1 CD « « p' o pr ra a K ? a. sl pr -i" ö CD Carlskrona.
Cfi o TJI a Q CD CD >1 p B s ö CD l:o.
Flottans stamtrupper. 2 vl ►i ?
£ B cd’ w P* i <JJ Garni- son.
Varf. ra pr cr o s a p B p g 3 P Oi CD Matros- och (Kanonier-corps . . . 600 60 540 120 350 — 50 20 540 — 540 — *) 490 effektiva Marin-regementet 800 80 720 24 438 258 720 720 motsvara 544 Numer eller de Artilleri-båtsmän, Båtsmän . . . . 5,676 567 5,109 — 4,000 275 224 120 4,619 *)490 5,109 — i Wester-Norr- land, Westerbot- Skeppsgosse-corps 280 28 252 252 252 252 ten och Wester- götland förlagde Båtsmän. 2:o.
Allmänna beväringen.
Kofferdi-sj öfolk, Befälsämnen
Vid infallande krig uppsatte trupper.
Extra rotering på landet .
587j D:o i städerna . 371 Ny rotering 125 j 769 77 692 — — - 400 292 692 — 692 — Ny indelning 20j 4:0.
Arméen (påräknad tillgång) 666 66 *) 600 12 — 588 — — 600 — 600 — C*) Dessa 600 in- \ nefatta äfven un- Vderbefälet.
Summa 33,936 3,392 30,544 467 10,85o| 4,000 674 432 16,429 10,027 26,456 4,088
Förslag öfver tillgång å Befäl af Flottans corpser samt öfver behof af Befäl till år 1862 belin!liga fartyg; äfvensom för Öfverstyrelse!!, Garnison 1 Carlskrona och Stationernes varf. Behof år 867.
B Oq 03 B >-i 3 O: o O <~i p. S Stationer- nes varf. fcd O 02 •"B 5 CD •S P? B 02 5’ B £5 Cl, ja g C- ÉLi CO B o- p <72 3 •-i p I:o.
Af corpser å Stat.
Flaggman CfQ £1 p“ B 9 . CD P vT Oq ' B* ►-i Ctq CO >-ä CD CO CD s karlskrona ngarna. O ; P o DT1 B"1 O^.
B B P CD 3 1 1 2 1 Kommendörer 5 4 i 5 Bristen, 78, fylles: Kommendörkaptener och Kaptener 40 26 3 i 5 3 .38 2 Med Officerare från Arméen 14. Kapt.-, Prem - och Sek.- Löjtnanter 180 175 6 3 2 8 5 199 19 Machinist-offcerare, förhyrde 4.
Machinist-officerare . . .
Marin-regem entets Re- gements-officerare. . .
D:o d:o öfrige d:o . . . . 2:o. Reservstat.
. . . 4 3 30 10 13 6 8 80 1 1 8 8 93 4 5 63 10 Konstituerade Offi- cerare från All- männa bevärin- gen af befälsäm- nen 60.
Ti 63 p: P Varfven.. w 5* Oq po • ö 4J62 Ctq p • C2j CD B* pS. 3* § P • ig tu Carlskrona, j CO. o~ o pr tu © . B Summa..
Under-officerare vid Flottan 280 1 l:a kl.
Matroser och Ofver- kanonierer 120j s 400 478 40 20 20 -'.hoij 558 158 (Bristen,påräknas att fyllas jaf Koffer&i-sjöfolk, befäls- (ämnen.
Under-officerare vid Marin- \ regementet 24 j Konstituerade af d:o ....
24j 48 46 14 ilo. 80 ~~ 10 5 94 125 46 79 Bristen påräknas att fyllas dels från Arméen med 12 Under-offiGerare och. dels från Allmänna beväringen, med konstituerade.
/Bristen fylles medelst | föreslagen ökning i J stat 20 st. i Från Beväringen eller genom förhy ring .59 » l
Summa 494 602 120 30 25 ,777 283 Bilagor till Sj oför svar s-Komiténs betänkande. 4 26 JYs; 22.
Approximatif beräkning; öfver årliga kostnaden för Kanonier-corpsen.
Riksmynt Kanonierernes aflöning, jemte Kompanibefälets arfvoden ....
R:dr 17,263 - Portioner, utom bröd 18,250 Spanmål, 3,430 kub.fot, å 2 R:dr 20 öre 7,546 — Beklädnad 18,000 Arfvoden till 2:ne Informations-officerare, å 300 R:dr 600 — D:o till 3:ne Iuformations-underofficerare, å 90 R:dr . . . 270 - Ljus och ved för Kanonierkasernen med informationsrummen, enligt 1860 års räkenskaper:
Ljus af talg, 230 U, å 50 öre 115 - Lampolja, 332 kannor, å 2 R:dr 664 — Vekar, 48 dussin, å 12 öre 5 76.
Bomullsgarn, 30 ti, å 90 öre 27 - Ved af björk, 50 famnar, å 18 R:dr 900 - D:o af tall, 46 famnar, å 13 R:dr 598 - 2,309 76
Kanonierernes exercis på sjön:
Expedition med en Skonert 6,000: - Andel i 6 veckors Kanonjolls-expedition . . . 9,833: — 15,833 - hvarifrån bör afdragas besparad portion i land för de kommenderade Kanoniererne 2,703 - 13,130 — Underhåll af Kanoniei-kasernen med inventarier så väl för kasernrummen, som informations-rummen m. m., antaget till 2,631 24 Summa R:mt R:dr 80,000 — Hvilken summa, fördelad på 200 man, utvisar ett årligt kostnadsbelopp, per man, af 400 R:dr. 27 Första Andra Tredje Fjerde Femte M 23.
Uppgift på Båtsmannens ålder i medeltal vid antagandet, enligt Generalmönstrings-rullorna.
Distriktet 22 ar , 24 » d:o An 24 » d:o , 24 » d:o A.n 23 » d:o Medelåldern inom samtliga Distrikten 23 år 28 M{ Förslag till öfniugs-expeditioner aied Flottaas fartyg, utvisande tillika beloppet i aiedel - B M Befäl. B-3 P O .
P-Oi - ® ti ET. »°! o W . a) • K ■ ’*o; CD V. rd H ts ö s* 5. 5.« CO & B B ra.
xn B a) | era’ rr.
P* sä B CD ra B ■ B ra- ►i ’ jO: B § »7 ? t* :f i B B På aflägsnare farvatten.
1 Angkorvett 11) 1 10 1 4 6 11 ' ilo ; 2 ■ dm - ■10 ■ • -2 ■ 20 • • 2 8 12 22 220 1 På heinstatlon. 3 1 3 3 3 4 10 30 1 Segelfregatt (Norrköping) 3 1 3 3 3 4 10 30 1 Kadettkorvett (Chapman) 4 1 4 2 2 2 6 24 1 Segelkorvett (Najaden) a 1 0 1 3 3 7 ra J 1 Segelbrigg (Nordensköld) 4 1 4 1 2 2 5 20 1 d:o korvett (Svalan) 4 1 4 — 2 4 10 1 Kanon-ångslup H — — 1 — 1 2 3 3 d:0 U 1 2 — 3 3 71 5 Chefsfartvg (kustrekogn.)
,0 2 — — 3 2 5 10 1 bataljon Kanonjollar med 1 Ångslup och Chefsfartyg ....
H 1 H 2 2 5 9 131 1 Skeppsgossebrigg 4 1 4 — — 1 1 4 2 d:o 4 — 1 1 2 8 Sumina^ — 12 60 18 33 48 99 531 Medeltid för hvarje under året kommenderad individ Måmr.
5,0 — — — — 5,4 _ Nuvarande å stat — 40 — — — — 180 - Medeltid för hvarje individ Mån:r. 1,5 — — — — 3 - a) Dessa kolumner upptaga produkten af tiden och antal eller summa i nästföregående kolumn, och utvisa således öfningstiden i 1 Anm.
För att i någon mån öka antalet af de öfning erhållande officerare är deras antal å en del fartyg ökadt utöfver hvad ' i i 29 24. tal af den årliga öfningstiden för hvarje individ, samt årliga expeditions-kostnaden 111. ni.
Under-befäl. 6 ! 20 18 15 12 9 6 3 9 5 15 2 4 67 j 47 157 4,8 280 2,6 4 13 131) 10 | 8| 26 1 260 60 54 60 60 36 24 H 13* 10 22* 8 16 758 Machin.-befdl. fffå £7 Z?
P cr? 2. B. *] Äg ' CD T' 7 14 44 5,8 46 5,5 månader för 1 individ. 0! ' för krigsbehof anses behöfligt. 70 140 24 H 13i 255 106
G- e ra e n s k a p. 30 00 50 50 40 12 60 48 4 12 20 28 2 4 300 600 150 150 160 60 240 192 6 18 40 42 8 16 420 -1,7 600 3,3 1,982 6 12 12 12 12 4 30 1 90 j 120 60 i 180 I 240 50 50 30 16 10 7 21 31 305 152 152 74 90 10 3 20 60 60 244 202 202 104 106 20 3 27 81 60 275 1,135 1,200 2,400 606 606 416 530 80 12 404 1204 120 4124 6,544 . 420,000 50.000 32.000 34.000 27.000 15.000 10.000 Anmärkningar. iHvartannat år 6 måj nader. fEnligt n. v. förhållandet l med Kan.-corpsen.
.Hvartannat år 3 mån. 27,000 / för Rngshne och 4 ( mån. för rekognosceringsfartygen.
8,000 27,000 9,000 Behof 1867 1,440 1 4,5 2,080 Artilleri- och befarne. 4,000 Total2, 31 4- Hamnexercis och tillfälliga Exp. Summa Kunt 659,000 41,000 700,000 30 M 25.
Utdrag ur Kongl.
Konvoj-kommissariatets räkenskaper i afseende på de från Handels- och Sjöfarts-fonden tor sjöexpeditioner med Kongl. Flottans fartyg utbetalda medel nedanskrifna år. 1840.
Förvaltningen af Sjöärendena, för ett örlogsfartygs hållande i sjön Expeditionen till Medelhafvet med fregatten af Chapman D:o till d:o med skonerten l’Aigle D:o till d:o med skonerten Falk 20,000 20,000 99 88 5. 21. 1841.
Förvaltningen af Sjöärendena .
Expeditionen med fregatten af Chapman D:o med skonerten l’Aigle D:o med skonerten Falk . 20,000-. 52,049: 4 2. ll. 7,093: 2 8. a. 7,154: 44. 1. 1842.
Förvaltningen af Sjöärendena Expeditionen med fregatten af Chapman D:o nied korvetten Najaden åren 1840 och 1841 utöfver det årliga anslaget af 20,000 R:dr till Förvaltningen af Sjöärendena 1843.
Förvaltningen af Sjöärendena, för ett örlogsfartyg 1844.
Förvaltningen af Sjöärendena, för ett örlogsfartygs hållande i sjön 1842 och 1843 årens expedition med korvetten Najaden, utöfver det årliga anslaget till Förvaltningen af Sjöärendena Expeditionen med fregatten Josephine åren 1844 och 1845 D:o med skonerten 1’Aigle samma år 1845.
Det årliga anslaget till Förvaltningen af Sjöärendena Expeditionen med fregatten Josephine åren 1844 och 1845
D:o med skonerten l’Aigle samma år 20,000: — 8.000: — 29,669: n. 8. 20,000: — 22,640 15,000 3,000 1. 2. 20,000 36,683 7,650 8. 10. 6. 1 1. 1846.
D:o med skonerten l’Aigle samma år D:o till Medelhafvet med fregatten Eugenie och briggen Nordensköld åren 1846 och 1847 1847.
Det årliga anslaget till Förvaltningen af Sjöärendena Expeditionen med fregatten Eugenie och briggen Nordensköld åren 1846 och 1847 ■ . . . . 20,000 24,195 2,160 18. 3. 9. 5. 78,116: 30: 3. 20,000: 32,451: 24. 1.
Banko. 40,187 86,298 57,669 20,000 60,640 64,333 124,472 52,451 Transport 506,052 13 3 24 31 1848.
Det årliga anslaget till Förvaltningen af Sjöärendena 20,000: — — Expeditionen med fregatten Eugenie och briggen Nordensköld åren 1846 och 1847 7,359: 32. o. 1849.
Årets anslag till Förvaltningen af Sjöärendena 1850. s Årets anslag till Förvaltningen af Sjöärendeua för ett örl.ogsfartygs hållande i sjön 1851.
Årets anslag till samma embetsverk 20,000: — — Jordomseglings-expeditionen med fregatten Eugenie åren 1851, 1852 och 1853 74,948: 42. 4. 1852.
Årets anslag till Förvaltningen af Sjöärendena 20,000: — — Expeditionen med fregatten Eugenie 46,521: 29. 4. 1853.
Anslaget till Förvaltningen af Sjöärendena 20,000: — — Expeditionen med fregatten Eugenie 171,434: 3 6. 10. 1854.
Anslaget till Förvaltningen af Sjöärendena Samma anslag 1855. 1856.
Samma anslag 20,000: — — Expeditionen med fregatten af Chapman åren 1856 och 1857 22,999: 30. 1857.
Årets anslag till Förvaltningen af Sjöärendena 20,000: 4—:
Expeditionen med fregatten af Chapman 40,691: il. Summa B:ko R:dr Banko. 506,052 13 3 27,359 32 6 20,000 — — 20,000 — - 94,948 42 4 66,521 20 4 191,434 30 10 20,000 — — 20,000 — — 42,999 30 — 60,691 1 1 i — 1,070,008 3 3 1858.
Årets anslag till Förvaltningen af Sjöärendena Expeditionen med fregatten af Chapman åren 1856 och 1857 1859.
Årets anslag till Förvaltningen af Sjöärendena 1860.
D:o till samma embetsverk utgörande i Riksmynt R:dr 1,605,012 10 30,000: — 33,778: 27. 63,778 27 30,000 — 30,000 — Summa R:mt R:dr j 1,728,790 | 3 7 utgörande i medeltal årligen under dessa 21 år 82,323 R:dr 35 öre.
Konvoy-Kommissariatets Kammarkontor den 31 Mars 1862. A. P. Melin. 32 JM 26.
Komité» å Itiksstatens Femte Mnfvndtitel föreslagit för hvart dera af åren 1864, 1805 och 1866.
Ordinarie statsanslag: a) De nu utgående:
Aflöningsstater . 1,300,052 5 Materielen 984,587 64 Diverse anslag 780,000 31 3,064,640 r— b) Af Komitén derutöfver föreslagna:
Tillökning i anslaget till exercis af Flottans bemanning 190,000 Till stipendier 15,000 205,000 Extra statsanslag af Komitén tillstyrkta:
Till fartygs nybyggnad, årligen (enligt Bil.
JVs. 7) ...
. 738,000 — Till åtskilliga erforderliga byggnads-arbeten m. m. vid Flottans etablissementer, 200,000 R:dr på 3 år, eller ärligen 66,666 — 804,666 Summa R:mt R:dr 4,074,306 Anmärkning.
Enligt Komitén meddelade uppgifter hafva under åren 1852—1861 till Sjöförsvaret eller dermed samband egande föremål, deruti dock inbegripna åtskilliga icke direkt till Sjöförsvaret hörande, såsom vattenledning till Carlskrona, ny bro till Skeppsholmen, beklädnad till sjöbeväring o. d., utgått:
Extra statsanslag, till ett sammanlagdt belopp af omkring Rimt R:dr 5,350,000:
— Af medlen till neutralitetens upprätthållande och af mindre kreditivet, till försvarsverkets ördnande och till expeditioner, omkring ..... » 1,700,000: — Summa R:mt R:dr 7,050,000: - eller i medeltal årligen, under de sednast förflutna tio åren, omkring 700,000 R:dr.
(Förteckning öfver åtskilliga handlingar, som under Sjöförsvars-Koiniténs arbeten tillkommit eller till densamma blifvit inlemnade).
I Bilagan JU 11 äro summorna af Orädds underhåll, s. 12 och s. 13, upptagna till 17,550, läs: 14,550. » » >> » Thors » » » » » » 17,550, » 14,550.
>» » är slutsumman, sidan 12, upptagen till 227,820, läs: 221,820. *> “ » » »13, » » 234,900, » 228,900.
N-o 5 lill Kongl. Maj:is Nåd.
Prop, N:o 1, om Statsverket 1862.
1 Utdrag af Protokollet öfver Civil-Är enden, hållet inför Hans Maj: t Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slolt den 14 Oktober 1862.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats—Ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för utrikes ärendena, Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, * Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Till pröfning förekommo nu i elt sammanhang de ärenden, hvilka vid uppgörande af förslaget till reglering af utgifterne under Rikstatens Sjette Hufvudtitel för nästa slatsregleringsperiod borde tagas under öfvervägande; hvarvid, sedan Kongl. Maj:t, enligt Protokollet öfver Finans-ärenden den 25 Januari 1861, beslutat, att den, under den 29 September 1848, lill boställe åt Chefen för Civil-Departemenlet tills vidare upplåtna våning två trappor upp i Kommers-Kollegii hus å Riddarholmen, i och för beredande af större lokaler åt vissa embetsverk, icke vidare skulle, efter den 1 April 1861, då samma våning af f. d.
Stats-Rådet och Departements-Chefen, numera Justitie—Rådet Almqvist afträddes, till boställe åt Chefen för bemälda Departement användas, samt derefter, under den 8 Mars sistnämnda år, i nåder förordnat, att, intilldess Rikets nästsammanträdande Ständer, uppå nådig framställning, komme i tillfälle alt i detta ämne besluta, en hyresersättning af 2000 riksdaler, efter Ar räknadt, skulle från och med den 1 påföljande April tillkomma Chefen för Civil-Departementet af anslaget å Sjette Hufvudtiteln till extra utgifter, frågan om Dih. tilt R.
Pral. 1862 å 1863. 1 Sami. 1 Afd, 6 Raft. 1 2 Bil.
Prop. N;o 1, om Statsverket 1862. framställning till Rikets Ständer i nämnda afseende först togs till afgörande; och som Departements-Chefen, Statsrådet Lagerstråle, hvars rätt vore af detta ärendes utgång beroende, alltså var af jäf hindrad att samma ärende föredraga eller i öfverläggningen derom deltaga, anmälde, enligt nådigt förordnande, Stats-Rådet Herr Friherre Gripenstedt ofvauberörda ersättningsfråga, och hemställde i underdånighet, att, enär Chefen för Civil-Departemenlet genom förstomförmälda beslut den 25 Januari 1861 gått i mistning af förut åtnjuten boställsförmån, Kongl.
Maj:t måtte i nåder föreslå Rikets Ständer att åt nämnde Departernents-Chef från början af nästa statsreglering å Sjette
Hufvudtiteln uppföra en årlig hyresersätlning af 2,000 Riksdaler, eller lika belopp ined hvad redan är Cheferne för Finans- och Ecclesiastik-Departementen beviljad t.
I denna hemställan instämde Stats-Rådets öfrige ledamöter.
Departements-Chefen, Statsrådet Lagerstråle föredrog derefter öfriga frågor i afseende å förberörde Hufvudtitels reglering, nämligen hvad angick: Civil-Departementets Expedition.
Då, med afseende å det stora antalet af e. o. tjenstemän inom Civil-Departementets Expediton, för närvarande 16 tillstädes, af hvilka de fleste^ till följd af göromålens mängd, måste anlitas jemväl för bestridande af åligganden, som af ordinarie tjenstemannapersonalen icke medhinnas, det på Expeditionens stat »till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente» uppförda anslag af 1000 riksdaler vore otillräckligt, för att kunna åt bemälde e. o. tjenstemän tilldela en någorlunda anständig vedergällning och uppmuntran, helst en del af nämnda anslag äfven måste användas till ersättning åt erforderlige extra vaktbetjente, hemställde
DepartementsChefen, att, för befrämjande af göromålens gång inom Expeditionen, Kongl.
Maj: t måtte föreslå Rikets Ständer, att omförmälda anslag med ytterligare 1,000 Riksdaler årligen förhöjdes; deruti Stats Rådets öfrige ledamöter instämde. Kommers-Kollegium.
Enär tre af de på Kollegii stat uppförde
Vaktmästare åtnjöte i aflöning endast 450 riksdaler hvardera, tillstyrkte Stats-Rådet i underdånighet, att, i likhet med hvad för vaktbeljeningen i andra kollegier blifvit föreslaget, Kongl. Maj:l måtte af Rikets Ständer äska, alt nämnde tre Vaktmästares löner ökades med 50 Riksdaler, , eller tillsammans 150 Riksdaler.
N:o S till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N'o 1, om Statsverket 1862.
5 Statistiska Tabell-Kommissionen.
Uti ett till Chefen för Civil-Departementet under den 15 sisllidnc Augusti aflåtet memorial hade t. f. Chefen för Statistiska Central-Byrån anfört: att, derest rikets officiela statistik skulle fortgå och såväl lill innehåll som omfång utbildas enligt de grunder, hvilka dels blifvit utvecklade i det underdåniga Komité-belankandet af den 18 Juni 1856 rörande inrättandet af ett statistiskt embetsverk och dels i öfrigt gjort och göra sig alltmer gällande inom alla andra civiliserade länder, och hvilka följaktligen bort tjena till ledning för embetsverksambeten inom Statistiska Tabell-Kommissionen, behöfdes härtill onekligen icke ringa allmänt understöd; alt, då det vore den officiela statistikens närmaste ändamål att, så vidt omständigheterne det medgåfve, insamla, granska, ordna och tillhandahålla sådana data inom samhällslifvets område, öfver hvilka en fortlöpande, tillförlitlig öfversigt vore behöflig såväl för statsförvaltningen, som för de sociala kunskapsgrenarnes utbildning, men förhållandena icke medgåfve, att de lokala och andra förvaltande myndigheter toges i anspråk icke blott till de statistiska uppgifternas insamlande, utan ock till deras granskning och sammanförande för större territoriela områden m. m., hvarigenom det mödosammaste och mest tidspillande förarbetet, åtminstone till en stor del, skulle blifvit undangjordt innan det statistiska embctsverkets åtgärd vidtoge för upprättandet af rikssammandrag och deras offentliggörande, — blefve den oundgängliga följden deraf, att det omfång, till hvilket statistikens bearbetning kunde utsträckas, komme att så mycket mer bero af de arbetskrafter, hvilka blifvit ställda lill det statistiska embctsverkets bestämda förfogande; alt redan uti ofvannämnda Komité-betänkande upptagits såsom föremål för Statistiska Central-Byrån, utom hela befolknings-statistiken, jemväl de statistiska redogörelser, som kunna tillvägabringas öfver areal och jordegendoms fördelning, landthusbållningen med dess binäringar, allmänna undervisningen, kommunikations-anstallerne, finanserne, fattigvården och kommunalväsendet, m. m.; att vid organisationen af rikets officiela statistik med ledning af förenämnda Komité-betänkande borde otvifvelaktig! följas den ordning, som föreskrefves ej blott af den större eller mindre oumbärlighet, som tillerkändes det ena ämnet, den ena grenen framför deu andra, äfvensom det inbördes samband, i följd hvaraf tillvägabringa n cJ e t af statistik öfver ett ämne förutsatte tillvaron af en sådan öfver ett annat, utan ock möjligheten att rörande hvarje särskildt amne kunna erhålla primäruppgifter af sådant värde, att dessa förtjente att bearbetas; att del dock ej finge förbises,
att det ingalunda skulle för vår statistik blifva gagneligt, om en mångfald af primäruppgifter hopades, hviika, sedan deras insam - 4 Bil.
N:o 5 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1862. lande vållat mer eller mindre vidsträckt besvär, för bristande arbetskrafter inom det centrala embetsverket (inge ligga ogranskade och obearbetade; att, hvad särskildt befolknings-statistiken vidkomme, t. f.