Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till Banco-Utskottets handläggning har Ridderskapet och Adeln remitterat följande derstädes väckte motioner nemligen: ilo af Herr Rosenbladj B.} som omförmält, att Banken, till bildande af dess grundfond, vid senaste Riksdag väl erhållit liqvid för en del af dess hos Stats-Verket egande stora fordringar, med rättighet att, för silfverutvexiingens bestånd, deraf öfverlåta åt annor man, men,att, i anseende till så väl de stora summor, hvarå dessa obligationer ställdes, som ock vilkoren för återbetalningen, desamma vore för dermed afsedde ändamål mindre lämplige; och har Herr Rosenblad , på sådan grund, föreslagit: ”att Banco-Styrelsen må berättigas att, vid förefallande behof, kunna utbyta större eller mindre del af dessa obligationer emot andre, lydande å lämplige summor, hvarå räntan är betalbar hvarje halft år, dock under vilkor, att uppsägningsrätten, på samma sätt sorn hittills, blifver Riksgälds-Contoret ensamt förbehållen, och att den stadgade amortissementen (för de sålunda utbytta obligationer) på det sätt ■Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande N.-o Sr. 3 användes, att liksgäkls-Gontoret förbebålles, alt, efter eget godtfinnande, antingen för beloppet uppköpa utelöpande obligationer, eller derå 6 månader förut uppsäga ett motsvarande antal;" saint 3:0 'af Grefve Björnstjerna, som yrkat, att, i händelse Banco-Fullfnägtige ej kunna erhålla nödigt qvantum silfver på de creditiv af 2 naii! i orter, sorn Rikets Ständer beslutat, Fullmägtige måtte berättigas att på Bankens grundfond upptaga lån emot obligationer, ställde i vanlig form, på den ort der lånen upptagas.
Som Banco-Utskottet ansett dessa motioner bera gemensamt med Stats-Utskottat behandlas, hafva de förenade Utskotten tagit desamma i öfvervägande tillika med hvad, vid remissen af Grefve Björnstjerna! motion, inom Ridderskapet och Adeln blifvit yttradt.
Då med de obligationer, hvilka utgöra Bankens grundfond, afsigten icke varit, att gifva dessa egenskap af utelöpande, eller att blifva Siats-obligationer, utan allenast att, i händelse sådant för realisationens bestånd vore erforderligt, större eller mindre del af desamma såsom hypothek använda, samt obligationerne för detta ändamål, i UtskoU. ms tanka, så väl till form, som styliseriag äro fullt användbara; $& anse Utskotten så mycket mindre skäl vara för handen, att en försälj* nu;:, af obligationer tillstyrka, som en sådan otvifvelaktigt skulle leda Gil stora förluster för Staten derigenom, att man ingalunda kunde påräkna, : att vid obligationernas afyttrande för dem erhålla pari, då deremot vid dessas inlösen falla beloppet, hvarå de äro Sörskrifne, tvifvelsutan måste utbetalas.
Reservationer: af Herr von Troil, Emil:
"Då Herr Grefve Frölich, David, ej varit närvarande inom de förenade Stats- och Banco-Utskottea vid behandlingen af frågan om förändrad styl i serin g af de Riksgälds-Contorets obligationer, sorn nu innehafvas af Rikets Ständers Bank, anhåller jag, att såsom min reservation emot det af de förenade Utskotten godkända Betänkande få bifoga den af Herr Grefven emot samma Betänkande inom den sammansatta Afdelningen afgifne reservation, så lydande: 4 Stats- och Banco-UtskoUtns Utlåtande N.o St, "Som jag uppfattat syftningen af motionerna, så stå desamma eller böra ställas i sammanhang med hvad Rikets Ständer redan beslutat i afseende på den credit eller creditiv å utrikesort, som Banco-Styrelsen kan bli nödsakad söka, i händelse Metalliska Cassan behöfver förstärkning.
Bankens egna tillgångar, hvaribland dess fordran af Riksgälds-Contoret är satt i främsta rummet att användas vid sådant behof.
Ju mera man tillser, att denna dess fordran är lätt realisabel, ju mera aflägsnar man sjelfva de farhågor för Bankens momentela insolvens, som ensamme skulle kunna förorsaka behofvet af större silfverqvantitets införskaffande.
Deremot, örn man bibehåller Riksgälds-Contorets obligationer tili Banken, så ovige som de nu äro, nemligen icke allenast på så stora summor sorn 10,000 R:dr B:co, utan, hvad värre är, med föreskrifven årlig capital-afbetalning, hvilken omständighet ovilkorligen måste qvarhålla dem i grannskapet af Bankens local, så kan en hvar lätt inse, att i ett ögonblick, då Banken skulle behöfva afyttra dem, de skulle sakna köpare här och ännu mer på utländsk ort, derifrån silfret skulle anskaffas, och att följaktligen Banken icke hade att påräkna någon credit i förväg på grund af denna egendom, ej heller någon hjelp i behofvels stund.
Jag vågar taga för afgjordt, att Rikets Ständer icke kunna eller vilja, till förringande af deras beslut i Realisations-frågan och hvad till dess upprätthållande hörer, stanna vid ett sådant beslut som Afdelningens, grundadt, som mig synes, på en förunderlig yttring af jalousie emellan Statens bägge Verk, Banken och Riksgälds-Contoret, hvilka rättsenligt böra räcka hvarannan handen till allt, hvarpå bådas och Rikets gemensamma credit beror.
Och jag föreslår alltså: n) att Riksgälds-Contorets obligationer till Rikets Ständers Bank varda omskrifne att lyda på 1000 R:dr i silfver eller 4000 h;dr Curant, hvaraf skulle uppkomma i65o partial-obligationer med förskrifven ränta å 4 proc., men utan uppsägning från annan än Riksgälds-Contorets sida; b) att i en hufvud-obligation Riksgälds-Contoret utfäste sig årligen hos Banken infria 33 af nämnde obligationer , svarande emot den nu bestämda årliga 3 proc:s afbetalningen eller 88,000 R:dr Banco; c) att Ränte-Couppons för 10 i sender meddelades såsom följaktige obligationerne; cT) att Rikets Ständers Bank måtte vara skyldig att, innan partialobligationerna afsättas, hembjuda desamma Fullmägtige i Riksgälds-Contoret. ” Med Herr von Troil hafva sig förenat: Grefve Posse, A, Friherrar - Stats- och Banco-V(sköttens Utlåtande N:o 52. 5 ne Stjerneld; Stjernstedt och Boije; Herrar Lagerheim, Bogeman, Stuart; Pejron och Grefve Gyldenstolpe, C.; Doctorerne Engström, Elfström och Heurlin, samt Herrar Norman, Helsingius, Santeson, Leffler och Helleday.
Doctor More’n har jemväl instämt med Herr von Troil och tillagt:
"Genom detta beslut kommer oredan och äfventyrligheten af Bankens sammanblandning med Riksgälds-Contoret i större mon att fortfara, äfveniom derigenom misstroende skall väckas till Ständernas uppsåt att betala skulden till Banken, och med detsamma misstroende till Bankens förmåga att fortsätta sin lånerörelse.” N:o 5a.
Antom till Exp.-Utsfc. den 24 Januarii Betänkande, i anledning af väckte motioner, dels att Kongl. MyntVerket ofördröjligen måtte ställas under Kongl. BergsCollegii Öfver-Styreise, dels ock att Kongl.
Banco-Utskottet har erhållit remiss af följande inom Riks-Stånden väckte motioner, nemligen: 1:0 inom Preste-Ståndet, af Prosten Ödman, som föreslagit, att, enär Kongl. Bergs-Cöllegii förändrade organisation nu lärer vara fullbordad.
Rikets Ständer ville, uti underd. skrifvelse, anhålla, det Kongl. Majrts förut fattade beslut om Mynt-Yerkets ställande under Kongl. Bergs-Collegii Öfver-Sytrelse måtte, så snart som möjligt, gå i fullbordan; varandes det såsom skäl för denna hemställan af Prosten ödman anfördt: 1:0 att det uti Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 34 Juli* 183o stadgade vilkor för Hr Stats-Secreterarens för Handels-och Finance-Ärenden fortfarande befattning med Kongl. Myntet redan upphört; 2:0 att den i Banco-Reglementet föreskrifne Inventering å Kongl. Myntet, hvilken årligen i Januarii månad, eller oftare, der det nödigt pröfvas, bör anställas genom det StyrelseVerk, hvarunder Mynt-Inrättningen lyder, nu vore utan betydelse, enär Hr Stats-Secreteraren ensam utgör Öfver-Styrelsen, och i visst hänseende är sjelf redovisande, samt det Ombud, Banco-Fullmägtige till denna in - ■G Stais- och Banco-Utskolteiis
Utlåtande ff.-o 5a. ventering sända, endast eger göra anmärkning i hvad Banken rörer; 3:o ,-itt vid en den s3 sistlidne Januarii hällen inventering det visat sig, att, då i Cassan hort contant finnas 12,902 R:dr 8 sk. 1 r:st, der likväl endast funnits 2,952 R:dr 8 sk. 1 r:st, och att resten, eller 10,000 R:dr, förvandlad i en Stockholms stads Diätsel-Commissions obligation, varit i Hr Stats-Secreteraren m. m.
Skogmans enskilda vård, enligt hans qvitto af den 1 Julii i832; 4'o att af den för Stats-Revisionen otillgängliga, Myntet tillhörande och i den så kallade Mynlboken upptagne fond af circa 2,000 Ducater i guld, och so å 11,000 R:dr i silfver, en betydlig qvantitet silfver blifvit hortvexlad att lemnäs som lån till Öfver-Intendents-Emheiet för bestridande af Quai-byggnaden utanför Mynthuset, med skyldighet för samma Embete, att förskotten med 5,000 R:dr årligen successivt återbetala; en operation, som symes främmande för Mynt-Verket och oväntad i en reaiisalionsepok; samt 5:o att då, enligt i832 års Stats-Revisions Berättelse, blott 15,ooo R:dr B:co voro vid i83o års slut från Banken uttagne af det till Mynt-Verkets förvaltning bestämda Creditiv, och, enligt Kongl. Majrts förrbemälde Kådiga Bref, Mynt-Verket redan i medlet af år i83o var i det skick, att myntning genast kunde börjas, samt, enligt Räkenskaperne, Inventarier och Macbineri ra. m. för Mynt-verket vid i83e års slut funnos till det betydliga värdet af 5o,ooo R:dr B:co, likväl den såkallade Inlerims-Styreisen ytterligare från Banken af Creditivet lyft a t 1 5,ooo R;dr B;cö, hvilket synes antyda mindre noggrann hushållning, synnerligen om åtskilliga apparat blifvit för boga pris inköpte, utan att sedan begagnas eller ens behöfvas; och . ■ 2:0 inom Bonde-Ståndet, af Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielsson, som, jemte det han tillstyrkt <en lika beskaffad underd, skrifvelse, som den här ofvan uti Prosten Ödmans motion omformälde, tillika föreslagit, alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majrt i underd. anhålla, att, efter, årligen anställd inventering, Mynt-Verkets ställning i alla delar må genom trycket offentliggöras.
Dessa motioner, som Banco-Utskottet ansett böra gemensamt med Stats-Utskottet behandlas, hafva de förenade Utskotten i öfvervägande tagit, och dervid i första rummet trott sig böra meddela de upplysningar Utskottén inhemtat, i anledning af de anmärkningar emot Mynt-Öfver-Styrelsen, sorn innefattas i Prosten Ödmans motion, och hvilka föranledt hemälde Motionai-rs förslag om Mynt-Verkets ställande under Kongl.
Bergs•Collegii Öfver-Slyrelse.
I afseende således å det uti nyssberörde motion upptagne 2:dra motiv Stats- och Danao-Ulskoltcns Utlåtande N.-o 5o 7 ”att den I Banco-Reglenoentet föreskrifna inventering å Kongl. Mynter hvilken årligen i Januarii månad, eller oftare, der det nödigt pröfvas, bör anställas genom det Styrelse-Verk, hvarunder Mynt-Inrättningen lyder, nu är utan all betydelse, enär Hr Sfats-Seereleraren ensam utgör Öfver-Styrelsen och, i visst hänseemle, är sjelf redovisande, samt det Ombud, Banko-Fullmäglige till denna inventering sända, endast eger göra anmärkning i hvad Banken rörer; hafva Utskotten inhenitat, alt den årliga inventeringen af Kongl.
Myntets behållningar icke verkställes af Mynt-Verkets Öfversty reise, utan i närvaro af Bankens Ombud, utaf Kongl. Slats-Contorets AdvocatFiscal, hvilken dervid eger att K.
Maj:ts och Kronans rätt iakttaga, ochom hvilka inventerings-förrättningar berättelser till Kongl, Stats-Contoret jemväl årligen afgifvas;; varandes följaktligen dessa inventerings-berattelser underteck31 a de af så väl Stats-Contorets Advocat-Fiscal, som Bankens Ombud ; oell har det derjemte blifvit upplyst, alt Stats-Secreteraren för Handels- och Financaärendena, såsom i Nåder tillförordnad Öfver-styr else för Mynt-verket, med biträde af Professor Almroth, icke har någon annan egenskap af redovisande, än den som förut tillhört Kongl Kammar-Collegium, eller framdeles kan tillhöra Kongl. Bergs-Collegium, Angående dernäst Prosten Ödmans anförde 3:dje skäl: ”att vid enden 2?> sistlidne Januaiii hållen inventering den besynnerlighet inträffat, att då i Cassan bort contant finnas 12,902 II:dr 8 sk. 1 rst., likväl blott 2,952 R:dr 8 sk. 1 rst. der verkligen funnits, men resten, eller 10,000* R:dr förvandlade i en Stockholms stads Drätsel-Commissions obligation, varit i Herr Stals-Secreterarsn m. m.
Skogmans enskilda vård, enligt hans qvitto af den 1 Julli r-832; —• hafva Utskotten fått den upplysning, att så väl denna, sora-ännu en annaa obligation å samma belopp hade blifvit af Mynt-Öfver-Slyrelsen invexlade, på det att en betydligare'del af den till
Qurn-byggnaden anslagna fond icke mätte ligga ofruktbar intill dess dea erfordrades; hafvande Mynt-Verket derigenom i räntor erhållit omkring 2,000 R:dr, hvilka, i mon sera de influtit, för hvarje år i Myni-hufvudboken kommit fonden till godo; och skall behållningen i dessa obligationer för närvarande- utgöra endast 5,ooo R:dr, sam likväl, innan årets slut, måste användas till återstående kostnader i och för Quai-hyggnaden; oell lärer My.ut-Öfver-Sly.relsen icke allenast haft rättighet, utan lill och med skyldighet att, från uppbörden för de löpande utgifterna, afskilja så<» dana document, sorn dessa obligationer, hvilka i värde m ängfall dig t öfverstiga det belopp, Instruclionen för Mynt-Iuspectoren roedgifver, alf t di 8 Slals-och B anco-U t skottens Utlåtande N.o 5a. 'dennes vård öfverlemna, likasom alla löftesskrifter för uppbörden äfven öro under Öfver-Styrelsens egen vård.
Vidare i anledning af Prosten Ödmans uppgift uti fade motivet : ”att af den för Stats-Revisionen otillgängliga, Myntet tillhörande och i den så kallade Myntboken upptagna fond af circa 2000 Ducater i guld och 10 å * j.ooo R:dr i silfver, en betydlig qvantitet silfver blifvit bortvexlad, att lemnäs som lån till Öfver-Intendents-Embetet för bestridandet af Quaibjggnaden utanför Mynthuset, med samma Embetes skyldighet att förskotten med 5,000 R:dr årligen succesivt återbetala, en operation, som synes främmande för Mynt-verket och oväntad i en realisations epok”, få Utskotten upplysningsvis yttra, alt Myntfonden icke mer än andra Statsmedel är för Stats-revisiouen otillgänglig; ty denna har i alla tider blifvit redovisad i Mynthufvudboken, hvilken först revideras i Kongl. Kammar-Rätten och derefter af Rikets Ständers Revisorer, hvilka vid Mynt-Verkets Räkenskaper hittills icke haft något att erinra; och har derjemte blifvit upplyst: att försäljningen af Kongl. Myntets gamla, långt före år 1776 tillkomna Silfverfond och det derför erhållna Silfvermyntets användande, att förskottsvis bestrida Quai-byggnaden, grundar sig på Kongl.
Majrts Nådiga Beslut af don 23 Maji i832, hvilket, såsom skäl för den Nådiga tillåtelsen, upptager: att, genom en kortare byggnadstid, besparing i kostnaden vore att förvänta; att de högst betänkliga sättningar, som på stora Mynthuset visade sig, påkallade dessutom strandmurens skyndsammaste fullbordan, såsom första och hufvudsakligaste sättet alt förekomma denna stora och dyrbara byggnads ytterligare försämring, sedan vattenhöjden i Mälaren så betydligt sänkt sig, att pålverket under alla byggnader i Stockholm nu mera står torrt; att genom tillräckliga medels anskaffande det blef möjligt att, under en tid af omkring 2 år, sluta Quai-byggnaden, då densamma deremot icke kunnat fullbordas på mindre än 7 år, om arbetet hvarje år skolat bedrifvas endast med anslaget från Öfver-Intendents-Embetet, hvilket likväl redan ersatt hela kostnaden, som således ingalunda kommer att belasta Mynt-Verket; samt slutligen att Mynt-Verket på dessa transactioner, de förut nämnde räntorne oberäknade, vunnit 3.547 ^:c^r ^9 sk. 2 r:st derigenom, att för de afyttrade 11,787 R:dr 8 sk. 6 r:st Specie, enligt hos Utskotten företedde slutsedlar, erhållits en cours af 143 å i43 sk., i stället för nuvarande realisationsvärde endast är 128 sk.
Hvad åter beträffar Prosten Ödmans anmärkning uti 5:te punkten: ”att då, enligt i83a års Siats-Revisions Berättelse, blott i5,ooo R:dr voro vid Stais- och Banco-Vukotttns Utlåtande N.o 5a. 9 vid iS3o års slut uttagne af det till Mynt-Veikets förvaltning bestämde Crediliv, och, enligt Kongl. Maj:ls förbemälda Nådiga Bref, Myntet redan i medlet af år i83o var i det skick, att rtiyntning genast kunde börjas, samt, enligt räkenskaperna , Inventarier och Maehineri m. m. för Myntverket vid 1831 års slut funnos lill det betydliga värdet af 5o,ooo B:dr B:co, likväl den så kallade Interims-Styrelsen ytterligare från Banken af Creditivet lyftat »5,ooo R:dr”; finna Utskotten, att af Comiterades för Mynt-Verkets öfverseende förklarande, att delta Verk, då det från dem aflemnades, vore i det skick, att myntning när som helst kunde taga sin början, ingalunda följde, det Mynt-Verket befann sig i så complett skick, att den starkare myntning, som nu blifvit erforderlig, der kunde tillvägabringas; helst det blifvit Utskotten meddeladt, alt flere nödvändige och i Comiterades arbetsplaner upptagne machiner dels ännu icke fnnnos, och dels hade af ingen någon duplett blifvit anskaffad, så att myntningsarbetet måst afstanna, ora någon af de befintlige machinerne fått en större skada, i synnerhet som vissa delar derpå erfordra en längre tid för att kunna ersättas; att, oansedt detta icke undfallit Comiterades uppmärksamhet, så hade hvarken medeltillgångarne eller arbetsstyrkan och utrymmet i Machineri-verkstäderne mcdgifvit mer än de nödvändigaste verktygs anskaffande, i följd hvaraf dessa sedermera efter hand måst completteras, helst de redan varande ej förslogo för en så stark tillverkning af SpecieRiksdalerns underafdelningar, som senast tilländalupne 3:ne år egt rum, under hvilken tid 12 millioner Myntstycken blifvit präglade; att ÖfverStyrelsen ej heller kunde taga på sitt ansvar, det M3rnt-Verket vore så knappt försedt med dess eiforderligheter, att det icke kunde motsvara dc fordringar på skyndsammaste tillverkning, som, i händelse af en mycket häftig Silfver-utvexling, å detta Verk kunde hafva blifvit gjorda; samt att Kongl. Maj:is Nådiga beslut om Koppar-myntningens hilflyttande, hvilken åter är oumbärlig för arbetspersonalens jemna sysselsättning, dessutom föranledde, det en och annan machin, uteslutande för denna, måste förfärdigas.
Varandes derjemte uti de meddelade upplysningarne omförmäldt att under den tid Stats-Secreteraren för Handels- och Financé-Ärendena haft sig anförtrodd Ufver-Styrelsen, blifvit tillverkade; En ny medaille-präss, Tvänno prässar för halfva och fjerdedels R:dr; Ea för fjerdedels och åttondedels Ridt1; äfvensom för vissa afdelningar af Kopparmyntet; samt Ett Letterverk för hela och ett för halfva R:dr — hvarjemte Bill. till R- St.
Prot. i834 och i835. 4 Sami. 1 jtfd. a Häftet.
Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande N.-o 52.
En serskild präss för mindre kopparmynt nu är under arbete, samt ett verktyg för Kopparmyntets utklippning med ångmachinskraft, hvarigenom arbetskostnaden dervid mycket kommer alt förminskas.
Beträffande de efter
Sr i83o på Mynt-Verkets Crediliv hos Banken lyftade i5,ooo R:dr, så hafva desamma, enligt hvad upplyst blifvit, för myntningens bedrifvande icke kunnat umbäras, enär Slagskatten under senare årens jemförelsevis svaga myntning varit alldeles otillräcklig för kostnadernes betäckande, samt Mynt-Verket, under åren 183a och i833, på grund af Kongl. Brefvet den 36 October i83a, fått vidkännas utgifter, ungefärligen uppgående till detta belopp, för ombyggnaden af det gamla, alldeles förfallna Valsverkshuset, som nu innehåller verkstäderna för Kopparmjmtningen samt smedje- och fdare-verkstäderne, hvilka senare måst lemna rum i stora Mynlhuset för Control-Verket, som, sedan detsamma kommit under Bergs-Collegii öfverseende, bort uitflylfas, äfvensom för att erhålla hvälfda och således icke eldfarliga förvaringsrum för Myntets till mer än 200
Läster uppgående kolförråd; att hushållningen, vid uppköp» och arbetens bedrifvande icke varit slösaktig, torde kunna slutas deraf, att hela det nyssomnämnde byggnads-arbelet, med biträde af Arcliitecten för Quai-byggnaden, skett under Mynt-tjenstemännens egen tillsyn och med Myntets eget folk, så att icke några Mäster-penningar till Mur- eller Timmer-mästare behöft utbetalas, och att allt Snickare-arbete blifvit af dertill antagne Gesäller förfärdigadt i Myntets verkstäder, hvarjemte målningen till betydlig del förrättats af Myntarbetare.
Sedan Utskotten sålunda afgifvit de här förut omförmälde upplysningar, tillhör det Utskotten att sig yttra öfver Prosten Ödmans gjorda hemställan, det Rikets Ständer uti underdånig Skrifvelse uttrycka den anhållan, att Kongl. Majrts förut fattade beslut om Mynt-Verkets ställande under Kongl. Bergs-Collegii Öfver-Slyrelse matte, så snart som möjligt, gå i fullbordan, och enär Utskotten anse i allmänhet mindre lämpligt, att en Regerings-Ledamot utöfvar en förvaltning, hvarvid redovisning af allmänna medel förekommer; samt då Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 24 Julii i83o, föreskrifvit, att Mynt-Verkets Styrelse komme, sedan Kongl. Bergs-Collegii organisation hunnit fullbordas, att på samma Kongl. Collegium öfverflyttas, så, och alldenstund denna organisation nu mera desto hellre kan anses vara fulländad, som Rikets Ständer för Kongl. Bergscollegium fastställt förnyade Aflönings-Stater, tro Utskotten sig böra hemställa, det Rikets Ständer hos Kongl.
Majrl i underdånighet anhålla om verkställighet af KÖngl. Maj:ts högstberörde Nådiga Beslut.
Stats- Och Banco-Utikotlens Vtlutaude ,V.o 5:2. il Hvad slutligen beträffar det af Riksdngs-Fullmägtigen Anders Dänielsson gjorda förslag, det Rikets Ständer mätte hos Kongl. Maj:t anmäla deras underdåniga önskan: att, efter årligen anställd inventering, MyntVerkets ställning i alla delar må genom trycket offentliggöras, anse Utskotten det serskilda förhållande för Mynt-Verket icke inträffa, att något undantag härutinnan af behofvet påkallas, helst genom den af Stals-Utskottet verkställda revision af Mynt-Verkets räkenskaper för i83i, derom Berättelse till de respective Riks-Stånden blifvit öfverlemnnd, Rikets Ständer erhållit kännedom sm Mynt-Verkets ställning berörde år, samt likaså framgent komma i tillfälle att, rörande samma Verks förvaltning, inhemta underrättelse , i den mon Rikets Ständers Revisorer, hvars Berättelser äfven genom trycket allmängöras, i stadgad ordning företaga deras granskningsarbeten, och anse Utskotten, på dessa skäl, att Anders Danielssons ofvanberörde hemställan icke bör till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Slutligen få Utskotten tillkännagifva, att Utskotten befunnit de förenämnde Kongl. Myntets räkenskaper, i hvad de angå Bankens fordringar och öfriga förhållanden lill Kongl. Myntet, i fullständigt och utredt skick, samt att Stats-Verkets och Bankens hos Mynt-verket egande tillgångar deruti varit noggrannt från hvarandra afskiljde.
Stockholm den a3 Januarii i835.
Reservationer: af Doctor Engeström: ”Sedan sammansatta Stats- och Banco-Ut skottets Afdelning, på grund af de upplysningar, hvilka finnas uti detta Betänkande intagne, tillstyrkt afslag å Herr Prosten Ödtnans motion, bär Utskottet, i stället för de uppgifna skälen, framställt nya för att biträda afsigten af denna.
Dessa skäl äro: dels den mindre lämpligheten deraf, att en Regeringens Ledamot utöfvar någon förvaltning, hvarmed redovisning af allmänna medel är förknippad, och dels att Kongl. Maj:t redan under den Julii i83o förordnat, att Styrelsen öfver Myntverket skulle på Kongl. Bergs-Collegium öfveiflyttas, sedan detta hunnit reorganiseras, hvilket nu anses vara verkställdt.
Af dessa kan jag icke annat än erkänna giltigheten af det förra; men deremot så mycket mindre af det senare, sorn ett yngre stadgande, nemligen Kongl.
Brefvet af den g Febr. i833, bibehåller Stats-Secreteraren för Financerna vid interims-öfverstyrelsen , intilldess ny organisation för Controlverket hunnit uppgöras, och sådant anser jag icke hafva egt rum förr, än Controls Författningarne blifvit öfversedde och efter behofvet omarbetade.
Denna Stats- och Banco-TJIskottens Utlåtande N.o 5i, tid hade, efter mittf örmenande, Utskotten bort afbida, eller åtminstone uti sin hemställan deråt lemna afseende.
Men en annan omständighet, hvarvid min uppmärksamhet fästats af Comiterades för Myntverkets öfverseende underdåniga utlåtande, synes mig dessutom alltför vigtig, att bär förbigås.
Det är nemligen vid många till fällen, som ett collegialt förestånderskap icke medför det gagn och de fördelar, hvilka under en enda persons öfverstyrelse kunna vinnas, och, lika med Comiterade, tror jag sådant företrädesvis ega rum vid nu ifrågavarande Verk, så vida wyutningen med säkerhet skall kunna på en gång hastigast och ändaniälsenligast hedrifvas.