Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N.o72. tet, åsidosätta den aktning för den mest skattdragande delen af Nationen , som från sjelfva Envåldsherrskarne aldrig ännu varit uraktlåten» Jag påkallar, 1 anledning härutaf, vördnadsfullt de respective Medståndens uppmärksamhet derpå, att Bonde-Ståndets Representanter mangrannt önska, det möteskostnademe mätte till någon lindring för jordbruket komma att utgå genom allmän åtagen bevillning; samt att i det fall en ny Passevolance-afgift skulle blifva Rust- och Rotehållare föreslagen, sådant stadgande likväl icke måtte komma att ega rum annorlunda, än såsom en framställning, till fri öfverenskommelse emellan Kronan och de Rustande, dessa alltid bibehållet att , i grund af gamla stadganden, afbörda sig möteskostnademe på samma sätt \ som före det första Passe volanceContractets åtagande, i fall de skulle finna mera öfverensstämmande med deras nytta och fördel att vidblifva det gamla sältet att utgöra denna skyldighet» Jag anhåller , att dessa mina tankar må åtfölja de sammansatta Utskottens Beslut till respective Med-Stånden.
Med Nils Mänsson förenade sig följande Utskottens Ledamöter af det Hedervärda Bondeg Bil.t.Siats- s Allm.Bcc.o.Oec Utsk.Utl.N n y.j, 81 Bonde-Ståndet, nemligen t Johan Andersson från Upsala Län, Nils Håkansson fran Kronobergs
Län , Pehr Pehrson från Ötebro Län , Andreas Håkansson från Elfsborgs J»än , Anders Nilsson fran Malmöhus Län , Pehr Pehrsson från Christianstads I»Hn^O/of Nilsson från Carlstads Län , Jonas Johans— son från Jönköpings Län och Anders Ericsson från Jemtlands Län» Af Riksdags-Fullrnagtigen från Gefleborgs J.än Carl Bergmun:
Då emot all min förmodan Högloflige Utskotten på en gång bifallit Förslaget om Passevolance-afgiftens utgörande, utan alt, såsom ämnets Vigt tyckes förtjena , punktvis granska Belänkartder , återstår för mig intet annat, än att emot Utskottens beslut mig reservera.
Den väckta frågan, understödd af flere bland Konungens Högsto Rådgifvare , att Soldatens underhåll vid Möten och General-Mönstringar skulle utgå genom Bevillningen och således fördelas på samtlige skattskyldige, hvilka alla bé« höfva Rikets och personligt skydd och försvar, lika så väl som jordbrukaren , har blifvit lemnad af Utskotten obesvarad.
Rust- och Rotehåll arne hafva redan sina dryga bördor och tåla inga nya.
Om ingen lättnad dem förunnas , bör åtminstone ingen ytterligare Sik. lill Riki-St.
Trot. i<US »th 1829, 4 Sami. 2 Afd. 6 i8r/e Hj, i'.sta Bulet, Sa Bil.t.Stats-s’Ä1lm.Besv.o.Oec. Vt sk.
Utltäö tunga dem påläggas, och fordras till Soldatens underhåll förut okända och ovanliga kostnader, må då det allmänna, icke den enskilda redan hardt beskattade Rotebonden, dertill bestå medlen.
Skulle den nu föreslagna Passevolancé* afgiften anses såsom endast motsvarande värdet af de matvaror, Rust- och Rotehållarne skola aflemna , får jag dervid anmärka , att lika afgift icke passar för olika Provincer, enär priset på lifsmedel på så mångfalldigl sätt varierar, hvarföre ock denna afgift borde rätteligen för hvarje Regemente bestämmas.
För sådant ändamål fordras
Rust- och Rolehållarnes hörande inom hvarje Län, en rättighet, som sjelfva egenskapen afettCon. tract förutsätter , och som jag på det högsta förbehåller åt hemmavarande Rotehållare i min ort.
Genom ett af Konung Cahi. XI sarictioneradt Contract, den g Sept. »Öga, med Allmogen i Helsinge- och Gestrikland om Knecktehållet derstädes , samt genom Högstbe^’ mälde Konungs Nådiga Förordning af den l 7 Januarii 1687 hafva Rotehallarnes skyldighe-' ter och rättigheter blifvit fastställde ; och lika så litet Rotehållarne vilja bjuda till att söka ändring i livad dem åligger fullgöra, lika så litet kunna de ohörde och utan deras begifvande förbindas af Contrahenten å andra sidan , eller Staten, till ökade utgiftet liil.t.Stais-s.Ållm.Besvlö.Öec.Ut&k.Uil.
N.oys. 83 och prOCstationer.
Enligt åberopade Höga Contract och Förordning, har Rotebonden ingen annan skyldighet, i afseende pa Soldatens underhåll under Mölen , än att skjutsa lians matsäck till ort och ställe, hvarvid tio Rotar få förena sig om en häst.
Ar Soldaten i Bondens hus och bröd , då består ock Bonden matsäck , men annars icke.
Att nu, lutan åtskillnad om Soldaten är i Bondens tjenst , eller af honom njuter bestämdt årligt underhåll i penningar och matvaror, bestämma en lika stor Passevolance-afgift för Rotehållarne , anser jag visserligen vara mot Contractets innehåll stridande , men sorn Staten eller Regeringen önskar kunna påräkna ett någorlunda lika belopp för hvarje år, är jag åcke eller obenägen att sådant medgifva, och hoppas , att någon svårighet icke skall möta å Rotehållarnes sida, när frågan derom hos dem förekommer, men jag gör tillika det kraftigaste förbehåll , att
Rotehållarne i min hemort måtte blifva öppet lemnadt att inför Läns-Styrelsen, eller på sätt Kongl. Majit i Nåder finner godt besluta , få sig yttra öfver så väl Passevolance-afgiftens utgörande, som jjfver beloppet deraf.
Af Riksdags- Fullmägtigen Anders Nilsson från Vermlands
Jemte det jag till alla delar Instämmer i den reservation , hvilken Riksdagsmannen Nils Mänsson a fg i fy it Si B’!.t.Slais s,Allm.Besvj).Oec.Vtsi,Utl.N:o 72, och i likhet tned lionom anser, att det ingalunda vöre för bittida, om någon slags tanka till förbättring i jordbrukarens ställning och till lindring i dess skattebördor försökte att hos Rikets Ständer göra sig gällande ; så ut-? beder jag mig äfven att genom derma min Reservation få fästa uppmärksamhet deruppå, att här ar fråga om att bryta ett Contract hvilket, efter våra Lagar, hittills icke kunnat ske , annorlunda än i följd af båda Contraheuternes ömsesidiga medgifvande Då Contractet qm Indelningsverket afslutades, regerade en Enväldig Konung, sonv likväl ansåg nödigt att i vänlighet med sina undersåter öfverenskomma och contrahera.
Contract finnes här, Vid utgången af sista Passevqjancen , återinträdde Rotehnllarne inom Contractets gränsor.
Utskottens förslag, att nu ändra detta Contract utgn den andra Contrahentens hörande, leder, i min tanka, lill oberäkneligt missnöje bland allmänheten • hvarföre jag, så väl å egne som å hemmavarandes vägnar, i det yttersta protesterar mof denna Utskottens åtgärd.
Hvad sjelfva saken i öfrigt vidkommer, så hafva Utskotten icke behagat lästa någon uppmätksamhet vid Contractet med Ridder-- skåpet och Adeli» samt Allmogen i Vermland, angående det dersammastädes upprättade vissa J}iI,t,Stats-s.AllnuBesv.o.Oec.Utsk.Utl. N:o 7a. 85 Knecktehållet den 25 Junii, af Kongl. Majli \
Nåder confirmeradt den 18 November 1688.
J följd af Contractets 4 skulle Vermlands Rotehållare till Regementsmöten endast bekosta 1 Lispund torrt kött, X halft Lispund fläsk, 1 halft Lispund smör, hvilka efter ortens pris icke uppgå till högre summa , än 4 R;dr 32 sk, B.co. Jag protesterar på det högsta emot ali Passevolance-afgift till högre belopp, än sistnämnde summa, och anhåller, 3tt denna min Reservatioo får åtfölja Utskottens Betänkande till Respective Riks-Stånderi.
Elméus och Granbergs Tryckeri Stats* samt Allm, Besv.o. Öec.-Utsi. ZHtl.fN-.o 73. i N:o73.
Ankom till Exp.-Utsk. <1. 14 Oct, J 829.
Utlåtande, angående yrkadt behof af lindring eller understöd för Rotehållare inom Jemtland.
Fran Hedervärda Bonde •
Ståndet har tili Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotteos gemensamma handläggning blifvit öfverlemnadt ett Memorial af Riks» dagsfullmägtige Lars Olsson och Anders Ersson från Jemtland, hvari anföres:
Att, sedan Rikets HÖglofl, Ständer vid 1818 års Riksdag inhemtat, det roteringen i Jemtland vore i allmänhet mera betungande än i öfrige orter, då med Landskapets folkmängd jemnfördes det Manskap, som, efter Kneckte-Contractet och Indelningen, borde derifrån utgöras, och Rikets Ständer ansett en jemkning derutinnan vara både billig och nödig, samt jemväl förnummit, att K:gl« Majit, i anseende till den stränga rotering
Landskapet undergått oell den af aMa tiders erfarenhet bestyrkta svårighet, om icke omöj Bih, lill Riki.St. Prof. 1828 och 1829- 4"Sa'nl‘ 2 Afi - ig:e Hit. 1 2 Stats, samt Allm.Besv.o.Oec.- Utsk.
N:o 73. lighef, af vederbörlig recrutering, då Rikets tjenst så fordrat, redan före detta förordnat, det en ny allmän rotering, pä lika grunder som för den öfriga Svenska roteringen, borde i Jemtland företagas, men hvilket likväl sedermera icke gatt i verkställighet, så hade Rikets Ständer» under den 27 Maji samma år, hos Kongl Maj:t i underdånighet anhållit om en undersökning, för att utröna, ej mindre huruvida de i landet befintlige oroterade hemman och nybyggen kunde användas till understöd åt de förut drygt roterade, än ock till föreslående af jemkning i landskapets roteringsskyIdighet, i det hela, samt att Kongl. Majtt, efter undersökningens fullbordan, ville vid nästa Riksdag meddela Rikets Stander en fullständig plan för denna xoterings framgena utgörande, på det att ärendet, fullkomligen utredf, då mätte kunna af Rikets Ständer till pröfning företagas» Ifrågavarande undersökning hade sedermera af en nedsatt Commission blifvit verkställd, och förslag både till jemkad rotering och till förändradt Kneckte-Contract uppgjorda samt Rotehållarne förelagde.
Det senare hade blifvit ogilladt, men rotejemkningen undec den 21 November 1 8 2 7 af Kongl. Majit fast-i ställd att gälla från och med år 1828 och intill dess, efter Afvittrings-Verkets afslu. tande, en fullständigare och på mera bestämda grunder bygd rotering i Jemtland kundé för sig gå.
Derigenom hade Jemt» Stats- samt AlIm.Besv. o.Oec.-Utsk.Utl. N:o-j 3. 5 lands Regemente val blifvit nedsatt från 1000 till 800 man, men den behöfliga jemkningen hade dock icke vunnits; ty Regementet, som ifrån början icke varit annat än en Landsstorm, öfvad i vapen för att försvara hus och hem, samt hittills fritaget från skyldigheten att tjena utom Jemtlands Län, hade nu blifvit ålagdt samma activa tjenstgöringsskyldighet, som den öfriga indelta Arméen jemte Arbets-Commenderingar inom Landskapet, hvaraf följde, att hemmansegarne ej längre kunde sjelfve tjena för Rotarne eller få lega manskap utan ökade kostnader.
Den nya roteringen hade icke eller blifvit uppgjord på lika grunder, som för det öfriga Sverige, utan på dubbelt svårare vilkor, än i de förut hårdast roterade Länen.
Väl vöre denna Rotejemkning blott provisionel, men dock utsträckt till en så obegränsad och oberäknelig tid, som Afvittrings Verkets afslutande och de deraf uppkommande Nyhemmans roterande.
Under sådana förhållanden, och då det gamla Contractet med landets inbyggare icke blifvit å deras sida uppsagdt eller brutet, men de vidtagne åtgärderne sträckt sig utöfver den undersökning Rikets Ständer begärt, och förekommit den pröfning de sig förbehållit, samt 80 §.
Regeringsformen stadgade, att de med landet upprättade Contract och Indelningsverk skola till deras hufvudgrunder vara orubbade, intill dess Konungen och Rikets Ständer finna nödigt någon ändring der - 4 SjaiS‘&Smt Allm, Besv. o.Oec,-Ut sk.Vtl,N’o7 3. uti samjnlldt att gorå; så hade Motionaiierne, befarande, att någon Kongl. Proposition i detta ämne icke skulle blifva Rikets Ständer meddelad, hvarigenom Jemtland ännu en längre tid skulle komina att draga en 10I tering, hvilken, enligt uppgjorda beräknirigår, vore 5! gånger mera betungande, än hvad efter medeltal belöpte på Rikets öfriga landskap, ansett sig böra, å sina hemmavarande Committenters vägnar, hufvudsakligen begära: ‘ att Rikets Ständer ville låta det nya Roteringsverket för Jemtland komma under Deras pröfning och vägra
Deras bifall till stadfästelsen derå; att Jemtlands rotering, utan afbidande af de förbättringar, som landet möjligen kan vinna genom den nu påstående afvittringen och nyhetnmans tillkomst, måtte bringas i jemvigt med de mest betungade af Rikets öfriga Län, eller Gefleborgs och Westerbottens, samt att, då en Rote i Jemtland anses vara värd endast 1278 ™en en Rote i Gefleborgs Län uppskattas till 2342 och Inom Westerbottens till 2952 Banco, rotevärdet i Jemtland, med tillämpning af den nya roteringsgrunden, mätte fördubblas genom indragning af Regementets halfva styrka och således komma att uppgå till 2556 eller till något mera än rotevärdet i Stats- samt Allm.
Besv. o. Oet,-Utsk,Usl.
N:o"] 3.
5 Gefleborgs, men också till mindre än samma värde i Westerbottens
Län; likväl med iakt. tagande af hemmanens verkliga varde och således efter en billigare roteringsgrund, än den hittills följda.
Deremot hafva Motianairerne ansett de hemman, som hädanefter i skatt ingå och böra roteras, kunna, efter enahanda grund med de Öfrige, till rotar anslås och Regementets styrka således efter hand åter ökas; att, i den händelse landets försvar skulle anses icke kunna bestridas med Regementets sålunda till hälften förminskade styrka, 400 man, hvilket Motionairerne, efter Beväringsmanskapets tillkomst och under nuvarande obehöflighet af gränsförsvar mot Norrige, sedan det Blifvit med Sverige förenadt, likväl tilltrott sig kunna antaga, det af Rikets Ständers pröfning må bero, huruvida en mot
Regementets nedsättning svarande värfvad styrka bör på tjenligt ställe i orten förläggas.
Slutligen hafva Motionairerne, med de^ ras förslag, att Fält-Jägare-Regementet mitte förminskas till 400 nian, förenat anbud, att denna återstående styrka måtte kunna begagnas till Rikets försvar, äfven utom landskapet, inen,. i händelse ^n sådan nedsättning icke biföl les, protestera Motionairerne mot 6 Stats-samtAllm.
Besv o.Oec.-Vtsk. Utl.N-.o 73. samma activa tjenstgörtngsskyldighet för detta, som för andra indelta Regementen.
Innan Utskotten inga i profning af Motionen, anse de sig böra framlägga de upplysningar, som uti ämnet blifvit inhemtade.
Det Contract emellan Kronan och Jemtlands inbyggare, hvilket Motionairerne åberopat såsom stöd för Regementets användande inom Eänet allena, innefattas uti 3 Morn. af en Kongl. Resolution och Förklaring den az Aug. 1686 uppå Öfversten Friherre Afe JJlfsparres Memorial, angående några angela, genheter vid det honom anförtrodda Regemente Dragoner i Jemtland, och är af följande lydelse: ”Emedan Kongl, Maj:t med Nådigt val”behag förmärker, att den förhöjning, som ”vid sist hållna General-mönstring blef be”viljad årligen på de gemenas löningar, har ”redan skaffat den frugt och ovation, att ”Allmogen deri landet sig mångenstädes ut”låtit hafva, till att antingen vilja sjelfvetje"na för sine äboende hemman, eller skaffa du”gelige infödde karlar för sig i stället, om de ”allenast kunde få njuta den hägnad och ”fördelen, att Regementet, vid hvarjehanda ”påkommande händelser, skulle blifva i landet 'qvarstående till <kn gränsortens defelision och ”icke bortcommenderas, sorn för detta är sked t, Stats-samt Allm. Besv. o Oec^TJts^-TJtl-^oq^, 7 ”hvilket förorsakade en magta skadlig con”seqvence; 2:0 der framdeles, vid ofredliga ”tider, så hända kunde, sjelfva nödvändighe.
"ten det ändtligen fordrade, att mera krigsfolk måtte dit opp förordnas, att detta Regemente då icke dessmindre oafkortadt måt”te få åtnjuta sina löner, som de dem i Starten för tillkommande år skola blifva påför”de; och 3:0 att som de nu med dessa con* ”ditioner sig frivilligen utlåtit att vilja ”tjena, och så väl för Kongl. Maj:t och Fäderneslandet, som för egen välfärd våga lif ”och blod, dem då, när de ha tjent så län”ge som dem anstår, må efterlåtas, till att ”lega andra dugeliga karlar för sig i stället ”igen; alltfördenskull vill Kongl. Maj-.t i Nå”der icke allenast
Allmogen der i landet ofvan”berörde vilkor förunna, utan ock, som det är "Kongl.
Maj:ts Nädiga vilja och intention, att "detta Regemente skall allt stadigt blifva der i 5 landet stående, till gränsens defension mot Nor’Vige> så försäkrar Kongl.
Majtt Allmogen, ”att de skola fa en perpetuel besittningsrätt ”på de hemman, som de åbo, här de taga på ”sig att antingen sätta sina söner eller magar ”uti Dragontjensten, hvilket dock alltid med ”Landshöfdingen der i Orten måtte commti”niceras, på det, när någon sådan förändring ”sker, han må kunna å Embetes vägnar, til* ”lika med Öfversten, taga Kongl. Maj:ts rätt ”oell interesse dervid i akt.
Skulle ock nå"gon Cotnmenderirig, dit på orten, af mera man - 8 Stats- samt Allm. Besv.o. Oec.- Lisk Uti. Ntwj^. ”'skåp, till defensionsverkets förstärkning ske, ”så häfver detta Regemente likafullt att und ”få och. åtnjuta det som lofvas till lön; men ”så länge de stå i provincen, skola de sjelf ”ve förse sig med underhåll.
Sist beviljar ”och samtycker Kongl. Majit jemväl i Nåder ”dertill, att, när som någon en god tid har ”tjent och åstundar sätta en annan infödd *’fÖr sig igen, skall sådant efterlåtas, allenast ”Öfversten känner honom, som presenteras, ”för god och duglig, hvarom Kongl. Majit ”alltid måtte hafva notification; seendes ock ”Kongl.
Majit helst gerna, att Böndtrne styr ’'kas till att sjelfva antaga rustning fCr sine ”hemman under Ryttare-Compagniet, då dem ”lika vilkor och förmoner dervid skola för ”unnas, som Ruslhållarne här i Riket åt”njuta.
” Den Nådiga befallning om en föränä drad rotering i Jemtland, rättad efter lika grunder som i det öfriga Sverige, hvilken ^Rikets
Ständer i deras underdåniga skrifvelse vid 1818 års
Riksdag åberopat, är af den 2 Ocfober 1806, och innehåller, i sammanhang med öfrige Krigs-Collegium meddelade föreskrifter, i afseende å de i Sverige då än» nu befintlige oroterade hemman: ”Men hvad de hemman åter angår, som ”inom knektehållet belägne äro, så och erne» ”dan Kongl. Majit i anseende till den strän - Stqts.samt Allm.
Easv.o.Oec. Ltsk. j_il.]
S:o73. 9 ”ga rotering, som Jemtland undergått, samt ”den af alla liders erfarenhet bestyrkta svårighet, om icke omöjlighet, att, då Rikets ”tjenst fordrar, vederbörligen recrutera af» ”gången uti det der indelta Regemente, anser ”Kongl.
Majh nyttigt kunna blifva, om en ’’ny allmän rotering derstädes företages, hv.ar”vid, då lika grunder följdes, som för den ”Öfriga Svenska roteringen lagde blifvit, tillfälle torde gifvas att till Kronan indraga ”de nu på roteringen anslagna räntor.
Om ”militair-försvaret till numertalet härigenom ”skulle minskas, kan Kongl. Majit deremot 'förvänta, att det qvarblifvaruie Soldathållet ”derefter skall med samma lätthet, som i deh ”öfriga delen af Sverige, sedermera kunna re”cruteras och underhållas.”
I anledning af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, den 27 Maji 1818. hvars innehåll här ofvan blifvit intaget, och då Kongl. Maj:t funnit en rotejenikning på fullkomligt tillförlitliga grunder och med den säkerhet, som till rolejemkningens bestämmande i en framtid erfordrades, icke kunna företagas förr, än den anbefallda afvittringen öfver Provincen föregått, men denna förrättning fordrade en längre tid för sin fullbordan, hvaremot behofvet påkallade ert snar reglering i roteringen till Rotehållarnes lättnad, behagade Kongl. Maj:t, under den 15 December 1820, i Nåder anbefalla Dess lie - ]o Stats-samt Allm.
Besv ö.Oec.-Utsk Utl.N.o73. fallningshafvande i Jemtland att afgifva underdåniga förslag till ny rotejemkning, hvarvid den allmänna grund borde iakttagas, ”att ''Regementets styrka icke finge nedsättas un* ”der 800 man, hvilka sedermera, i den nion ’’den skeende afvittringen dertill gifve an» ”ledning, å nyo komme att okas.”
Sedan vederbörande häröfver blifvit körde och Landshöfdingen med förslag till en sådan rotejemkning inkommit, tillät Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den 21 Junii 1825, att en provisionel rotejemkning finge verkställas, intilldess, efter afvittringsverkets afslutande, en fullständigare och på bestäm, dare grunder bygd rotering kunde för sig gå, och stadgade för verkställigheten af ifrågavarande rotejemkning: 1:0 att Jemtlands Regementes styrka borde tills vidare utgöra 800 man af Regementets gamla Rotar, med understöd af nu befintlige oroterade, men till ordinarie rotering skyldige hemman, så länge och intilldess de nyhemman, som, efter tilländalupne frihetsår, dädanefter blefve skattlagde, äfvensom de vid afvittringarne tillkomne nybyggen kunde, efter slutade frihetsår, roteras och med nya rotar öka Regementets styrka; 2 :o att, till undvikande af uppehåll med verkställigheten af rotejemkningen, skatte- eller hemmantalet dervid borde följas; Stöts* samt Allm. Besv,0.Oec.'
Utsk, Utl.N:(fy^. 11 3:0 att från rotejemkningen skulle undantagas'* a) La»ds-S(aten anslagne Boställen; b) till Rusthållare i Jemtland anslagne Augments-hemman; c) de så kallade Inqvarteringshemma5 nen, och d) de till Gustafs och Carlbergs Kopparverk med kol, ved och körslor anslagne hemman; 4:0 att de 200 numer, som, enligt Kongl. Brefvet den 38 Mars 1821, äro vacante, borde erlägga vacance-afgift till det belopp, som roed Rotehållarne kunde öfverenskommas, hvaremot dessa Rotars förra vacance-afgift till Stats-Verket, roötespassevolance-afgift och beklädnadsbidrag borde försvinna; och 5:0 att de nu i roteringen ingående oroterade hemman helst borde, i likhet med nyssnämnde vacanta numer, medelst contanta bidrag understödja gamla roteringen, efter lika beräkningsgrund och med enahanda vil. kor, som desamma; och borde det sålunda inflytande penningebelopp till de gamla rotaine utbetalas, J2 Stats- samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsk.
Utl.Ityo7*5.
1 sammanhang härmed täfcktes Kongl. Majli ät en serskild Commission uppdraga att, efter förenämnde grunder, upprätta och inkomma med underdånigt förslag till rotejemkning för hela Provincen, samt att jemväl, efter RotehålIarnes begifvande, föreslå ett Knekte-Contract för orten, som, då det å ena sidan försäkrade manskapet om nödig •bergning, å den andra noga bestämde Rotehållarnes skyldigheter; hvarjemte Kongl.
Majit, enligt hvad redan här ofvan blifvit omförtnäldf, behagade förklara: ”att, som följd ”af den Jemtlands Rotehållare medgifna lindring i roleringen, Regementet borde ikläda sig samma activa tjenstgöringsskyldighet, ”sorn den öfriga indelta Arméen,dock med befrielse fran arbets-commenderingar utgm Provincen.
Till underdånig åtlydnad häraf upprättades ett nytt Roteringsverk eller Rotejemkningsförslag, hvaraf hufvudsakligen inhemtas: ’’att Jemtland förr varit indeldt till 1000 ”Rotar med Skattetal 2732 tunnland; att miedel talet för sådan roteringsskyldigliet ut”gjorde S~ tunnland (hvartill Kongl. Majit
Er ”1689 anslagit 20 Daler Silfvermynts ränta ”för hvarje beriden karl); att dä, från berörde Skattetal 2732 tuunland, afgår för 200 ”vacanta numer med Skattetal 406^ tunnland, ”återstå derefter för 800 Stamrotäx 2325^ .”tunnland; att understödet för dessa Stainro - Stats- samt Allm.
Eesv. o.Oec.-Utsi.Utl.N-öj3.
13 ”tar nu utgår af de vacantes Skattetal 406,’ ”tunnland, af hittills oroterad jord 504^ samt ”af Skattetal från Inqvarterings-hemman 105!, ”tillsammans 1016 tunnland; och att, då det skattetal, som från deltagande i rotejemk'ningen befrias, bestående af *22.’! tunnland ”för' den Indelningen åliggande inqvarte’*ringsskyldighet, och för Post-hemman 2 o
;j. ”tunnland, utgörande tillsammans i rund surn"ma 243 tunnland, tillägges, skattetalet för ”hela rotejemkningen, med uteslutande af ’’brutet tal, utgör 3 5 8 5 tunnland, hvarigenom ”medeltalet för hvarje rote blifvit 4' tunnband eller Gärde-mantal.”
I hänseende till det nya Kneckte-Contractet hade Commissionen ansett, att då, genom de understöd för den nya rotejemkningens verkställande, Kongl. Majit i Nåder täckts anvisa, följande tillgångar i penningar blifvit beredde, nemligen: af vacante 200 numer, som utgöra 4oöi skatte-tunnland å 8 . 3250: — af de oroterade, dels indelie till vissa löntagare, dels Kronan behållne 504’ tunnland å 8 4034: — af Inqvarterings hemman 105! tunnland å 8 ^ ... 84^ — tillsammans Banco 8126: — 34 Stats-samt Allm- Besv.o.Oec..Utsk.Utl N:o 73. hvarje Soldatlön, som hittills uppgått till ao borde genom det nya Contrac.tet i ali» mänhet erhålla en årlig tillökning af 8 Banco, och enär denna tillökning, utgörande för 800 Jägare en summa af 6400 fiåndrages ofvanberörde 8126 uppkommer ett öfverskott af 3726 Banco årli gen, innefattande den verkliga vinst, som genom den Nådigst beviljade nedsattningen Rotehållarne tillgodokomrner.