Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Orossbandlaren r^c^erm-rn.- Dä de Dögl. sammansatte Vtskollen ansett Lanken sr i8äl ej kunna vara i ordning, meri verkställandet al realisationen, afLancosedlar emot silfver efter 128 sk. cours, annorledes än genom upptagande as ett län, sä mäste jag reservera mig emot beslutet, alt realisation vict nämncls tidpunkt skall kunna taga sin början.
Utskottens förut lagné beslut, att in- vell ulvexlingen ej skall begynna förr än Lanken ager valuta i silfver, till ett belopp af Adelar emot 29 millioner uti sedlar, anser jag tydligt ej bär afseende pä annan tillgäng i silfver, än <len, som genom Länkens egne Inkomster är samlad, ocb sälcdes ej uppä en sädan, som endast genom länär förskalfad.
Likaledes reserverar jag mig emot det beslutet, att till Lanco8t) > elsen; egen pröfning öfverlemna», burn öe till realisationens befrämjande beböibge 2oo,ooo
Lidr i silfver skola upplagas, antingen genom län eller öppnandet af Lredit. lag anser
Dullmägtige böra i allt livad möjeligt är, bsfva bestämda föreskrifter, sä att de ej ms komma i tvekan !>uru ds skola LetSokandsn, Ilbo 2. 8g uppfylla sina vigtigs sk^ldigbeter, ocb detta sä mackel mera, som Lullmägtiges blifvande personal ännu icke är känd, ännu mindre lun n läng ve, ksambet,- bana Lörs^nen för densamma utstakat.
I öf,igt torelli ager jag
Län framför Liedit.
Det förras kostnad läter bestämma sig, oell om äfven <let i början s^nes dyrare, kan det sednare i sina följder blifva vida kostsammare, oell möjeligen införa Lanco8t^relsen uti rnängfaldiga oredor.
Dburu jag fruktar, att den söreslagne
Depositionrräkningen skall motvärka Lanken? egne silfverköp, anser jag dock, enär de D. Vtskollen beslutat, att
Lanken vid >811 ars slut skall vara i tillfälle alt verkställa Lealisationen, det jag ej bör rösta emot Deporitians-räkningenz bifallande, men gör det sä mycket mera deremot, att LancoLuIImägtige skola godtyckligt kunna inskränka den.
Ln gäng införd, ina den pä den korta lid, som lörll^ter till silfve, vexliiigons början, fortgå, eller oek mä den aldrig medgifva».
O, den för denna min opinion är densamma, som jag i andra pnncten af »lenna min reservation anfört ocb nu fär äran åberopa.
Orossbandlaren ZZ^ZaZerg: dag instämmer uti ds 2tne sednare puncterne ak llr Dckeriuans reservation.
LruksLat, orien LaagenZerg.- dag kan icke inse någon n;tla vinnas derigenom att silfver fär insättas i Lanken mot ulbvte af Lancosedlar, dä det förmänliga vilkoret för Insaltare,, dervid fästes att ban sär Återtaga silsre! när ban för godt linner; derigenom Hk, 5>tats- oell Lanco-Dtskotken» skulle Lanken ej kunna komma i tillfalls att pa sätt k. 8t:r redan beslutat tillksndla sig silfver, t^ kvar oelr en som linde silfver stt allata skulle naturligtvis finns sin fördel stt insätta det i Lanken emot utlaende sf sedlar för stt sedermera vid öksd eonrs återtaga detssmma, Om salunda Lanken Lade efter 128 sk. eonrs invexlat nägra millioner Iltdr i silfver oek eoursen någon tid derefter steg till iZH a i36 sk. vore säkert att alla som insatt silfver i Lanken skulle pä en gang söka utfå det, för att genom försäljning efter ökad eours kereda sig en gifven vinst.
Den kastiga indragning af sedelstocken som derigenom förorsakades lemnar ej koppfulla resultat, ock kan ekler min öfvertygelse ej annat än verka ofördelaktigt pä allmänna penningerörelsen, k vårföre jag för min del alst^rker kinanceLeredningeus kärutinnan atgifns förslag.
I^itt L. (FeL. ^:s 3.) LummLrisk 8LMM3ntattllMA af Lankeiis ^IltzänALr, kor6rin§ar ock 8ku1äer 1828 ^r8 8lut.
. BäneLanI^ens, Odligalionen K:8r 969,626: 4/- »o. Ilpplupne kanton clsrä Iltelöpanös tnvisningan oell Attesten Oepositionsäl^ulö VexelLanliens, Iltelöpanös Baneoseölan Utelöpande Invisningan oell Attesten Oepositionssliulcj till Diverse Dito till HtatsVeiket oell kongl.
IVI^ntet . . .
Leloppet af I3telöpan6e kiksgälösLeölar . . . IVlotstaenöe Blist Ösversliott ellen capital-BeBällning 8ilsven. 33,o53 Laneo8eölan 970,790 23 4 35,383 36 I I 17,667 22 3 202,028 >4 11 1,226,370 i 5 24,'97'92> 23 8 '3,747 12 7 2,842.979 45 8 88,141 43 4 5,626,489 27 I» 33,994,660 ,0 6 891,968 3o 11 3,609,478 3o 3 4» 1,43 2 ,3 2 L:6n 8ilsven. k:örBaneo8ecli an. 2^1//ga/rgan. kealiteten. könnäcl i myntat oell om^ntat 6,468,068 4 1» 14,581,614 44 10 koröningan i 8ilsvervän8s 442>284 21 8 1,179,426 9 9 k^tt koppansliiljem^nt —' — 49,686 38 2 16,810,626 44 9 Bänv-sor8 ringan, pä Iiont tiö ocB rörlig pant ...... — — i,648,284 28 8 pä längre tiö ocl, orörlig pant — — 4,920,614 33 4 i Oiseontväg, inlrerälingt lVlanusactunDiseonten neli 3enn6onto!ret — — 9,344,669 28 10 sön iipplupne kanton - — — -44,996 33 4 Bolisönät väröe af Diverse könsliotlen, kappen m. w- - - — — 2Zi,843 36 7 k'onisnr'irg-in' <7/° staten, nemligen: lV^a Lreöitivet till IIn8sättnings8äcl, uttagit 1826 . . . . — — 1,000,000 — — kilisgälcIsLontoinetz n^a Lneilitiv. 8aI8o . — — 101,763 >4 1 33,102,691 27 7 Lnist — — 891,968 3o 11 33,994,660 10 "6 /^r^irne /'onisnrngai' staten. ^tenstäenöe Oapitalsliiilö son 1808 äns Iinigslioskngöen . . . . utlones — — 4^01,432 i3 2 kilisgälösLontoinets
Höre slmlci till 1828 . . . 4,o>4,862: 16. 3.
Dito sön utelöpanöe lti^sgälils8elllan 1826 . . 4,026,096: 69.
- Dito körsliott till kilialDiseontennes utneclning 1,426,426: 4o. 6. ^IIm.
lVsazarinslni ättningens gamla Lreöitiv 1,800,000: — - .
Dito kesten st 1818 till äl^ntbsre kletallen . 3o2,2i3: 4o. - Litisöen till kanalen 3,o3o,ooo: — k:6n 14,607,687: 39. 8. 4,4oi,432 .3, 2 8toclllivlm öen 6 kinii 1829.
» ^V. > ^ -r ' - ' ^ ^ ) V-.'.
N2"
Betänkande n, lX:o 3.
Ss I^:o z. (vit.) 8u>bs- ocl, Lanco-IIksIiottens Iltlälanäe, gn^:6e Lsnliens ösii^s för1iä11gn6en tilt 8tk,k6n; jemte kukvu6Aiull6en för Langens länerörelse. ^led åberopande ak den allmänna rikversigt sk LaneoVerket, sorn uti Letänksndet lV:o i blifvit meddelad, kä Utskotten, till desto större askadligbet ak8tatens närvarande körbällanden till Lanken, barbos, un^en Lik. öfverlemna en summarisk sammanfattning sk Lantens tillgångar, fordringar oell skulder vid 1828 ars slut; I,varas s^nes, att, vid nämnde tidpunct, Lane- oell VexelLankens sammanräknade skulder, inbegripet beloppet sk utelöpande L:gs8edlar, uppgick till L:eo L:dr 33,994,660: 10. 6. samt tillgängarne, deruti såsom säkre fordringar bos Ltaten inberäknade, allenast det ar 1826 kör undsättningsspannemäl uttagne creditiv L:eo L:dr 1,000,000 vel, L:g:sLontoirets n^a Kreditiv 8aldo L:co L:dr 101,763: ,4- 1., utgjorde L:dr 23,102,691-, 27. 7., eller L:dr 891,968: 3o. n. mindre än körsnämnde sammanlagde skuldbelopp; att om derjemte lör säker antages Länkens återstående kordran bos 8talen kör 1808 ars krigskostnader, L:dr 4,4oi,432: ,3. 2., ett öfverskott eller capital-bebäll^ ning uppkommer ak L:dr 3,409,473: 3o. 3., samt att derutöfver 8taten till Lanken star i en skuld akej mindre än L:co L:dr ,4,607,687: 3g. 8. till godtgöra»- A, 5ltats- ved La nco-I7t;kotteai de »f livilken, någre wedel krän däljan ej varit afsatte.
Vid öfvervägande as lietta snrliällande ocd meri sästadt afseende a angelägenlielen derasalt Lanken sär framliden, lill dedrisvande as dess rörelse, äger en deslämd summa, sa Otskotten liärmedelst tillstyrka 8.. 8t:r: att söe Lanken; grundfond mä förklaras liet i Lalculen öfver Länkens ställning upptagne äterstäends delopp L.co Lili,' 4,4o>,43-: l3. 2. as LtatsVer kels Lapitalskuld säl' 1808 ärs krigskostnader, samt i följd därafL:g:sLontoiret uppdragas att, ekler skeenlie indetalning as lie Lkverskjutande L:co L:dr 1,432: i3. 3., a jemna Lumman as clenna Lapilalskuld, 4,400-000 L:cir L-eo utså,6a en dess förskrifning ä L. 8l:rs vägnar, ställd till Lanken eller orgies oell bärande 4 proetts ärlig ränta pä Lapitalet. ^s livilkc-n fond dock mäste deläekas det uti förenämnde sammandrag upptagne deficit omkring 900,000 Ltdr, liva, igenom fonden inskränkes till ett delopp ak nägot olver 3,5oo,ooo L:dr Leo.
I öfrigt oell som antaganrlet af den vadliga grundsats, att s>ä kommanlle 8t:r derodde, alt, ester gndtLnnande oell till samtidens lättnad, utstryka eli» r tillintetgöra en ak 8taten gjord oell ak föregående 8>:r dögtidligen erkänd skuld, skulle försvaga förtroendet till lien n^a ordning man gär att fastställa, dafvn Utskotten ansett följande Ltatens skuldposter till Lanken, upptagne i förenämnde sammandrag, tills vidare, vöre rlet ock endast säsow en påminnelse om det lraw - LetSnkandeii, K-s 3. y? karna ockr en varning kör rlet tillkommande, Lor-r rnom rremk/g-en -) Liksgäldstiontoirets äldre skuld till >8r3 4,o>4>85r: r6. 3. L) D.o för utelöpande L:g:s8edlar 1823 4>o-5,o95: 39. - c) V:o förskott till LilialOiseonler- nes utredning 1,4-5,4-5: 4". 5.
Allmänna Alagarinslnrättn ingens gamla Lrediliv 1,800,000: — - -) Otc, gf 1818 ars creditiv till upp- köp af m^nldara metaller.
. . 3o2,2l3i^0. - Lil,aden till Lanaler 3,o4„,oon.
L:co L:d, 14,807,107: ^9. d. fö, dcliäl.Iandc sig likväl Utskotten liärvirl, alt kä akgisva särskildt utlåtande, ang:de Idjelmare Lana!
Loiags, uttrker in-egrr/me^ skuld, 240,000 L:dr L:co, om afskrifning ak liviiken skuld X. lilli Leliagat alläta Xäd. proposition, sorn ldikvit till Ultskollen remitterad. ^emkör man resultaterne ak den nu anställde granskning öfver Lanken; närvarande ställning med ds orsaker, livilka, enligt Ilistoriens vitsord, under längst sörllutna lider väl lat oredor i Likets penning'väsende oell salunda luddat grundvalen för ali mänt oell enskildt välstånd, Kan man ej undgå inse vodan »k det under sednare lider följda systems ak anvisningar ä Lanken till lrvarje mer eller mindre gazneligt företag, eller ZterlräliL dea önskan, att alvea för Statens egna 8tsts- ocb Larico-Litskottens bebok anslag ä Länkens Lapital-tillgängar kunds kör det tillkommande i allo undvikas.
Likväl säl- msn bärvid ej glömma att bändelser kunna inträlfa under bvilka uppi ätlbällandet ak Rikets sjelkständigbet eller akvärjandet ak bokande olyckor koröra kör ögnablicket användandet ak betvdligare summor, än att desamma Irunna ak 8latsVerkets tillgängar kallas; men Qvillra böra sk k. 8t:>- vid bvarjs Liksdag kör dylika bändelser afsätta? ocli ansia?. ltled nödig uppmärksambet bära ocb dä ak ds, uti 60 §.
Leg.korm. omnämnde kreditiv, det ena eller det 5a kallade 8toia Laeditivet redan genom samma grundlagsstadgande blifvit stäldt a Lanken, att ak Konungen vid inkallande irrig luktas, bakva LitsKotten ansett sig kör det närvarande ej Irunna vidtaga annan utväg, än tillstyrka K. 8t:r! att den summa, som, enligt Leg.K. 63 §., bör aksättas ocb ansläs, att vid inkallande Irrig ak Konungen IMas, sedan klan 8tatsL5det in plena bört oell K. 8t:r sammankallat, mä ak Lanken utbetalas emot det att Kullmägtige i L:g:s6ontoiret utgikva, ä 8. 8t:rs vägnar, e,r deras förbindelse till Lanken ä bela summan med ränta, ocb under förpligtelse , att detta Länkens förskott skall betalas ak de först inflytande medel, bvilka L. 8t:r till krigskostnadernes bestridande besluta anskaffa. beträffande äter det uti samma kxrundlags §. omnämnde andra Lreditivet, till Likets försvar eller andra bögst vigtig-, ocb angelägna ändamäl, bvilket vid sisll. kiksdag blifvit ak L. 8t:r anvist ä L:g:?Lonloi - Letänkanden, K:o 3. ret, sä eburu, ä ena sidan, förkallandet under de fem sistkörklutne arén gikver grundad anledning till den förmodan, att L:g:sLontoiret, antingen ak egne under band bakvande medel eller i enskild Länsväg, blikver i tillfälle bestrida de belopp som ä detta kreditiv kunna komma att luktas; likväl som, ä den andra, kärrigtigbeten fordrar, att, i motsatt kall, en möjligbet för Lullmägtige gikves, att kör ögonblicket kunna k^Ila sä vigtiga bebok, anse Utskotten sig böra tillstyrka L. 8t:r, ej mindre: att Lilla Lreditivel mä ställas a L:g:sLontoiret med rättigbet kör L. 8t:rs Kullmägtige derstädes, att, i saknad ak egne medel, dä möjligen inklutne ökverrkotter äro kör ändamälet otillräcklige, de dertill erkorderlige medel genom län, i allmänbet, anskaffa, än ock att om medel, det oagtadt, skulle kör L:g:sLnntniret brista, att, sä snart som päkordras, betala de summor, som ä samma (kreditiv kunna äskås, L:g:sLovtoiret mä äga, att, det kör sadan! bebok erkorderligs belopp sk Lanken läna, emot äterbetalningssk^Idigbet inom 6 mänadsr ocb 5 proc:ts ränta under tiden.
Linder förutsättning deraf, att L:g:sLonto!ret bädanekter, som biltills, icke kommer att ärligen till 8tatsLontoiret utbetala större summa än som motsvarar de kör sädaat ändamäl till Lig:sLontoiret anslagne ärliga inkomster, ka Litskotte», med inskränkning ak L:g:sLonloirets bittills, i detta afseende tiilätne Lreditivrätt a kanken, deijeinte tillstyrka: g6 Stak,- ock Laaeo-Ltskoktea, att för li-jviden as 8tatsbrist8umman till älatstlontoiret ocli as L:g:sLontniret, egne bebok, L:g:sLontniret mä siel ätliga, att förskottsvis i Lanken uttaga ett belopp «s bögst 600,000 L:dr L.co isian lien k Leptember det ena äret intill den sista Juni! det pälöljande, 6a Langens förskott skola vara ss inbytande wedel ovilkorligen likviderade.
Ock sä Utskotten, med kännedom ak 6e begärde utomordentliga Statsanslag, bvilkas beviljande till k. 8l:rs pröfning förekomina, nu anmäla, "att, me6 "undanlag gs 6e 266,666^ L:dr L:co as Lanken, be"liällne ärliga ränterevenuer, bvilka uti Lelänkandet 'M:o 2 förslagits till silkverinköp, någre Langens rän'lerevenuer icke v!6 äl/ntregleringenz uppgörande i "beräkning ingått, ulan äro alt påräkna till blifvande "8tatsbebots fallande, i bvilken l,än6clse 6e Kornma "att till LrgtsLontoiret utlemna,."
Hvad sluteligen angar Lanken, färbällande tlll ensk,I6e, eller grun6en kör dess Länerörelse, bakva Lltskotten, som ansett 6enna fräga icke äga något omedelbart sammanbsng med det ämne, bvilket nu utgör busvudköremälet kur Utskotten, pröfning, trott sig böra inskränka sitt yttrande i delta afseende tili den tillstyrkan: att sädane åtgärder mätte as L. 8ltr vidtagas, att icke någon kö, minskning i Laukeli, Länerörelse kompaer att äga rum; Letänkanden, b':o 3. e>7 bvsrvid Utskotten kä tillkännagifva, att Iltlätaudea osördröjeligen skola as LancoLltskottet afgifvas öfver de särskilda delarne as Länkens Lånerörelse.
Mgre Ledamöter, reservationer medfölja.
Ilen ro lunii 1829.
Leservatroner: ilo / g/seen^e g?-nrrc//orrc/. kärekve v. r5c/rrverr,r.- Jag anmärker, såsom en zrtterligbet bvilken som jag kopps, icke erbäller L. 8t:rs bifall, att 8tatens skuld till Lanken pä H,Hoo,ooo L:dr enligt pluralitetens förslag skall reversera, pä err sedel.
Jag kallar detta en ^tterligbet, da vi i Zo Likast Ltatsobligationer i circulation, lvdande pä 16 sk. r:glds.
Jag bekarar att dä detta beslut togs, ,'döen ak en grundfond för Lanken icke varit riktigt uppfattad.
Ln Lank, som jemte det den fungerar säsom OepositLank, också drifver länerörelse, mäste ovilkorligen ka en egen eller grundfond. förlust kan drabba bvarje Länebank; känner den som bär medel derstädes pä deposition att Lanken inga egna fonder äger som kunna vidkännas denna förlust, sä dömmer kan en sädan Lank icke
Kunna göra anspräk pä credit, utan tar bort sina penningar.
La sedel pä 4,4oo,ooo L.dr är oanvändbar såsom fond för länerörelse.
Lriberre La/mst/er/ra ock Lrosten ö,-er>f//r'us förenade sig i denna reservation.
Öfverste Le/ben.- Llti sammansatta 8tats- ock Lancvlltskottens pluralitet, beslut, alt bos L. 8t:r före - §8 8tats- ocl» Lsnco-Dtskottens »lä: att 8tatens Sterstuenve skulv till vanlien skall reversers»
S en enda sevel, kan jag leke instämma, emedan clemia korvran, som Utskotten, pä gova grunver, ansett lima utgöra vankens (l, u,ir/l7a/-k/c,/, icke ian uppkvlla venna sin bestämuielse mecl minvie vankens korvi an ställes i liei e minell e skulvlärbinvelser, bvilka al Lanco8t^i elsen kunna, i lall ak tillkällige beliok, begagnas, antingen genom virect öfverlåtelse till annor man, eller i egenskap ak b^potbek kör upptaganvs Ian.
Dessutom anser jag mig viv vetta tillfälle böra körklara: att jag linner vetta vankens
Oi unvLapital eu«/<rst oeL a//e«asr vöca begagnas viv ve tilllällen vä vanco8t)',elsen, kör vivevällanve ak silkver-utvexlineens oakvi utna gang, skulle lör tlllkället vevölva förstärka Länkens reels konv, vell till kölje veiak ovilkorligen növvänvigt, att konven göres fullkomligen röilig att använvas enligt vess bestämmelse. väg anser lättaste sältet att vinna vetta änvamSl vara: att vankens korv,an ställes i llere minvre »eviar; men i läll -letta ej ak v. D. 8t:r skulle slavgas; vtgtsLontoiret vä mä varva
Slagt alt tilllianvavalla Lanken, ekler velom 3 manaver köicit skevv till-agelse, stöl re eller n,invre vel ak venna summa. 6 rekvs ^ V lili.
Dok lvarskalken Larri,evävel lxammurberi e Lanrlievävet /^e Brukspatron-/klUge^ B, osten B>e rivenlen Drvkessor -l/oren^ Brosten Betkers - vetänkanven, b':o 3.
Dector /röi/cc!,lefer, Lommereeltävet //e»r/,erg, Bävmannen
Vi instämina i vet yrkanve, att kör ikragavaranve belopp mä till Lanken aklemnas LtatsVerkeks skulvkörbinvelser, utställve till Lanken eller orvres, i valeurer pa lämpelige summor, Iivilka vet mä vero pa Lancolllskottet att närmaie bestämma; t)- vi anse en enva sevel ä vela venna summa vara kör Lanken allveles oanvänvvar ocv ej mevköra »tö, re säker!,et, än om skiilvveloppet allenast uti Länkens räkenskaper valaneeras; pä vvilket sätt venna summa ingalunva motsvarar anvamälet mev en vanks giunvkonv; oct> körena vi oss i ökrigt uti vet sk llr Ofverste
Dekien kramställva körslag, att i annat kall vigtsLontoiret ma varva älagvt att tilllianvavälla Lanken ekter veron, 3 manaver körut skevv tillsägelse, större eller minvre vel sk venna summa.
Dagman boreus oell LommereeVävet santesson?
Den reservation vi gjort emot
DinanceLerevningens lärslgg, att statens skulv till Lanken B:vr 4>4oo,ooo^ skulle reversera» ä en enva sevel kullkölja vi ock nu, va Utskottens plena instämt uti Lerevningens Börslag: vell som skäl vertill anse vi oss envast vöra unver»tälla ll. si. oanvänvvar en stor skulvsevel skall blifva, Vä möjligtvis kraga Kunve uppsta att lemna en minvre vel verak blott som b),pole<pie kör vs 5oo,ooo vivi- silkver, bvilka enligt Let. lV:o s böra, om sä päkorvras, ä utrikes ort, i lane- eller erevitiv väg, anskalkas till metalliska konven» köl sta, kning.
Vart förslag är, att ven i stället köi vela» uti skulv - 700 Stst!- set, Lanco-kktskotten, »eölar, bvaröera pä 100,000 L:ör; ak dvilken köröslning någon olägendet s^nes oss ej kunna, i något kall, uppsta.
Vi Åberopa i öfrigt öen ak oss i 9:60 puncten sk vär okvannämnöe reservation litreööa mening, stt åtminstone ^ sk
Langens berörös grunökonös belopp 4,4oo,ooo L:ör L:co mätte rese,veiss såsom bvpotdsk kör upplåning sk meöel till möjliga kramtiöa bedok sk rilkverinkäp kör reels konöens körstarkanöe; men pä »let stt öenna sonö emellertid wä kunna göras nyttig kör Lanken igenom tillökning i »less räntevinst, ocb onvänöbar till lVäringarnes fortkomst veis förkofran, ms Lanken pa clenns sistnämnöa öel sk öetta Lspital grunöa en utsträckning sk sin lånerörelse i Discontväg; men till kärekommanöe ak ali kardäga, karle kör seöelstockens tillökning, ocd kär konclens minöre snars tillgängligdet vicl pakommanöe kramtiöa bedok till ytterligare silkver-inkäp, om saöant emot körmoöan skulls kramställa sig, dör »lenna läne-rörelses utsträckning egentligen afse beläning ak saöana in- ocd utlänclska varor, som kör nsrvaranöe ej äga läne-rätt, men arv sk »len art, att öe som pant kunna antagas, ocd öeridlancl käreträclesvis ritorr 8pannemä>, upplagö uti 8tapelstäcler kör export-tillkällen, eller pä snöra bestämöa ställen kör kramtiöa inrikes bedok. 8kuIIe L. 8t:r ej dana kör goöt viötaga någon köröelning ak öen stora skulökördinöelsen ka vi sluteligen körena oss uti öet sk Hr Öfverste Lefren kör saöant kall köreslagna alternativ.
Letänkanöen, Ik:o Z. isi Lagman lag anser lämpligast, att, pä satt klr Öfversten Lefren omnämnt, L:g:sLontviret ma, i modn ak Länkens dedok, anskaffa, oed till Lanken aflemna större eller mioöre öel ak öet nu ikrägavarsaöa skulödelopp.
2:0 r a/sccnrks ö//»ge utk Fefa/r^atrcket L /rögor - Orekve v. i5c/rsverrn. lag kar viö
Utskottens kör»lag i akseenös pä Lreöitiven anföra, att öessa förslag s^nas m ig/örkr^rg-r ^ öels öerlore att öet tilldör 8tatsLltskottet a/kena att köreslä öem, sa till belopp som till utgäranöe, öels öerkäre stt i sakens närvaranös skick, öet s^nes mig utgöra ett absolut vilkor kör mäjligdeten att stergä till »röning, att ^örst bestämma gränsen emellan permanent lag kär förvaltningen »k Lanken i allmänbet, ocd R.
8l:rs rätt stt gikva reglementariska käreskrikter i vissa öelar ak öenna kärvaltning, gällsnöe kinn riksöag till riksösg.
Den, allt ikrän är 1668 existeranöe, men unöer »ensst kärllutna 20 arén föga respecteraöe Lanklagen säger: "att ingen," ocd säleöes ej lieller L. 8t:r, "kan commenskera mera utur Lanken än sin ösrslsöes äganöe avanee;"
L. 8t:rs öispositionsrätt öfver i Lanken bekinötlige meöel, sträcker sig enöast till ärets bedsllna vinst oed öeras befattning ineö
Lanken, sträcker sig icke längre än stt oröniugen i Lanken samt öensamma oc/rförsvara. lXagon L. 8t:rs creöitivrätt dos Lanken, eller, dvaö »om är öetsamms, assignsringsrält utöfver ägan - >02 8tats- ocb Lanco-Dtskottens Le avanee ock utöfver Lrets beballna vinst, borsie slik iZ mer kunna komina j kraga; ils,af följer ej att icke k. 8t:r genom Lanken skulle kunna betjena; meL Ian, men k. 8t:r mäste i säLsnt fall unLerkasta sig samma vilkor som för länsöKsnLe i allmänbet konas bestäinLe. ilag kan Lerköre icke unLerläta att frånsäga n,ig allt LeltaganLe uti Utskottens lili K. 8t:r akätna i»- lijuLning att Lssluta om beloppet af ile creLitiver ös bsLanefter ämna utställa pä Lanken, innan äligzanLet blifvit fyllLt att stifta lag för Lanken.
Ll ili. fa//?rst/crrr^.- 3ag föteuar mig uti Lenna l!:, Orekve Lckrverins Leservation.
Drosten ilag instämmer jemväl nti sam ina Leservation sä viclt clen rärer cle i 63 §.
Leg.korinen omnäwnLe LreLitiver. brill, I kraga om stora LreLitivet lär jag tillstyrka, att i bänLelse Letta uti Legeringsformen pä Lanken utställcle LlreLitiv skulle af X. äl:t liftas, Letssiuma skal! till Lanken äterbetalas genom krigsgärd, som genast, genom X. lVbts kungörelse, uppå af L. 8t:r nu lästställanLe giunLer, koininer att utskrifva;.
Dnligt Lenna Zsigt anser jag ock, att v>L bevillningens uppgäranLe borLe gf L. 8k:r bestämmas utgäranöet af en tillfällig fyllnaLsafgift, för Len bänLelsen att Lilla LreLitivet, till stöire eller minLre belopp skulle lyftas samt Lenna fyllnaLsafgift genast utgå, »neL uppLrag Le,jemte ät LiksgälLs-Lontoirets li:rr 6 e t 3 n k a n L e n, lV:o Z. >o3 fullmäktige, att efter uppgikvanLe ak beloppet, Iros AI:t snltälla om kungörsnLet af Lenna fyllnaclsäkgikt.
LeträlkanLs Länkens ränte-revenuer fär jag förklara, att enligt min öfvertygelse, lisLs
Let säkraste rneLlet till realisationens l>ef,ämjanLs varit, att Lanken för Letta änLamä! lätt oasko, taLt Leiiälla oel, använLa Lssamma, Lii Len IiänLelse att för 8tatsVerkets bebofver nöLvänLigt ett LiLrag akLankens Läntevinster skulle päräknas, Let är en pligt att snarare genom bevillning fylla Lenna brist, än genom borrttaganLet sk Länkens naturliga förmåga att pä ett varaktigt sätt för framtiLen försäkra Lealisationen; bestänL, utsätta IVationen kör att om >oä >5 är se en ny Langusroute r kräga. fammarberrs KosenL/ar/.- jag reserverar mig emot Le af Utskotten föreslagna staLganLen, röranLs ersättning till Lanken för Lo sn,ninor, som kunna loftås ä stora kreLitivet, emeria»: pä Letta sätt viL sjelfva lyftningen inga sLLane förLinLelser komma Lanken tillbanäa, genom Irvars ökverlätanLe pä anLra
Len kan goLtgöra sig sina förskott: oclr Den krigsKöstnaLskonL
Le sig forsamlanLe 8lanLerns kunna bevilja, för sä viLt Len ingär i kontanta penningar, »tvifvelaktigt beböfves lör Le fortkaranLe krigsomkostnaLerne, Lä säleLes enLast lan till betäeKanLe af Lanken? forLran återstå, livar före Let är mera meL orLning ökverensstänrmanLe ocb lo-4 8tats- ock
La nco-IItskottens tillika jemns?
större säkerket to?
Lanken, att pä förband kafva stadgat, att Lanken vict sjelfva lyftningen af kr.editivet fä? sädane skuldförbindelser, som <len med lättket kan försälja elle? förpanta; kvarföre vek, dä jag tillika icke betvillar att sedan kos oss en allmän kredit, pä stöd af lagens sk^dd, klifvit grundad, in- elle? nirikes, nä? kekofvet päkallar, lanebiträden pä billiga vilka? skola erkällas, jag tillst^rker att It. 8t:r mätte stadga följande, nemligen: