Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
September af mitt då i underdånighet framställda förslag till förändrad organisation af Dess Flottas Officersoch Under-Officers-Corpser, i Nåder behagat, med gillande af förslaget, tillika förklara, att den nya organisationen skulle tråda i verkställighet den 1 April nästkommande år, så framt Rikets Ständer då hunnit besluta i den del af frågan, som tillhör deras afgörande, och i följd häraf frågan bör på lämpligt sått bringas till Rikets Ständers kännedom; så tillåter jag mig i underdånighet hemställa, att, ehuru, enligt Rikets sist församlade Ständers medgifvande, de genom tjensteindragningar redan beredda och ån vidare uppkommande besparingar åro för berörda organisations tillvågabringande att tillgå och ökade statsanslag icke blifva dertill erforderliga, Eders Kongl.
Majit nu måtte i Nåder förklara Sig vilja
Sitt rörande denna organisationsfråga fattade beslut Rikets Ständer meddela, på det att de för ofvannåmnde Corpsers aflöningsstater nu anvisade medel må för den beslutade organisationens fullständiga genomförande fortfarande och framgent göras tillgängliga, samt derjemte låta det öfver ärendet uti Stats-Rådet förda protokoll till Rikets Ständer öfverlemna; hvarvid jag icke kan undertrycka min åsigt om fördelen deraf, att ifrågavarande nya organisation blefve genast vid dess verkställande fullständigt genomförd, ehuru jag, då derigenom de för densamma på Hufvud-Titeln nu tillgängliga medel skulle öfverskridas, ansett denna fråga endast böra till Rikets Ständers eget bedömande öfverlemnas.
“ “Vidare och enär, i enlighet med Eders Kongl. Majits vid berörda frågas afgörande jemväl meddelade föreskrift, förslag till förändrad organisation eller reglering af öfriga Flottan tillhörande Corpser och Stater komma att, i den mån omständigheterna medgifva deras utarbetande, Eders Kongl. Majits
Nådiga pröfning underställas, anser jag, vid sådant förhållande, nu icke böra till behandling förekomma andra frågor om löneförbättring ån sådana, som stå i sammanhang med uppgjordt förslag till förändrad organisation af någon viss Stat eller Corps, samt hemställer fördenskull i underdånighet, att öfriga af vederbörande dels tillförene gjorda och dels nu förnyade framställningar i berörda syftning desto hellre må för närvarande lemnäs utan afseende, som, enligt Eders Kongl. Majits tillkånnagifna Nådiga beslut, det förslag till extra statsreglering, som bör Rikets snart sammanträdande Ständer föreläggas, skall inskränkas till endast ett år, eller året 1867, och således antagas kan, att ifrågavarande framställningar före uppgörandet af näst derefter följande statsregleringsförslag kommit under Nådig pröfning i sammanhang med de förslag till förändrade personal-organisationer, till hvilka de blifva att hänföra.
“ “Ett af de organisationsförslag, som varit beroende af Eders Kongl. Majits
Nådiga beslut om den af mig ifrågaställa förändrade organisation af Flottans OfficersCorps, men, sedan denna af Eders Kongl. Majit bifallits, numera kunnat uppgöras, år det om bildningen af den scientifika Corps, hvilken bör såttas i stället för Flottans Constructions-Corps, hvars bibehållande, sådan den nu år organiserad, icke längre står tillsammans med tidens fordringar eller för handen varande omständigheter.
Fråga om en tidsenlig förändring af sistnämnda Corps väcktes redan vid 1856—1858 årens Riksdag, då Rikets Ständer, utan att närmare pröfva behofvet af de då för Corpsens personal äskade löneförhöjningar, vål beviljade den för Corpsen beräknade förhöjda anslagssumma, 30,650 Riksdaler, men tillika begärde, att ett förslag till förändring af Corpsen i angifven syftning måtte vid påföljande Riksdag blifva Rikets Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 49 Ständer förelagdt.
Ett sådant förslag afgafs äfven vid Riksdagen 1859 oell 1860' utan att dock vinna bifall af Rikets då församlade Ständer; och har frågan sedermera af särskilda anledningar förblifvit hvilande, under det likväl, till underlättande af Corpsens reorganisation, vid densamma yppade ledigheter icke blifvit återbesatta.
Med hufvudsaklig ledning af de åsigter rörande Corpsens ombildning, som af den s. k.
Sjöförsvars-Komitén i underdånighet framställdes, har emedlertid nu af mig, efter samråd med Corpsens Sekund-Chef, Öfversten m. m.
Ljungstedt, blifvit uppgjordt ett förslag till en sådan reorganisation, hvilket dock år zi den omfattning, att jag icke vågar att nu med dess framställande Eders Kongl. Maj:t besvära, utan anhåller att längre fram få detsamma Eders Kongl. Maj:ts pröfning underställa, för att, i händelse af Dess Nådiga bifall dertill, sedermera till Rikets snart sammanträdande Ständer öfverlemnas.
Då likväl frågan nära sammanhänger med statsregleringen, utber jag mig att vid detta tillfälle få i underdånighet anmäla, att enligt det uppgjorda förslaget skulle, i stället för Flottans nuvarande Constructions-Corps och MaskinistOfficerare samt med begränsning inom de för dem hittills bestådda aflöningsanslag, tillhopa uppgående till 41,950 Riksdaler, bildas en ny Corps, samt att, då för den nya Corpsens aflönande någon anslagstillökning icke ifrågakomme, det deremot blifver nödvändigt, att, på det att den nya organisationen måtte genast kunna såttas i verkställighet, på Allmänna Indragnings-staten erhålles ett årligt förslagsanslag af högst 15,200 Riksdaler till aflönande af de Constructions-Officerare, som icke kunna till den nya Corpsen öfverflyttas.“ “Af den uti aflöningsanslaget för Flottans Stationer inbegripna summa af Angående 50,000 Riksdaler årligen för Flottans nuvarande
Reservstat erfordras numera till anslaget till aflönande af de på denna stat ännu qvarstående
Officerare endast ett årligt belopp ^ervstat af 18,151 Riksdaler; men då de derutöfver på nämnda summa uppkommande bespa- 61 ' ringar hittills fått, med Rikets Ständers begifvande, användas för den genom Nådiga Circulårbrefvet den 20
November 1860 tillsvidare fastställda förbättrade pensionering af Flottans embets- och tjenstemän samt betjente, och äfven ån vidare blifva för detta ändamål behöfliga, på sått längre fram vid framställning om nödvändigheten af berörda pensionerings fortfarande kommer att ådagaläggas, torde alltså ifrågavarande 50,000 Riksdaler få oförminskade på Hufvud-Titeln bibehållas.“ “Uti min framställning af grunderna för ombildningen af Sveriges Sjö- Angående försvar hade, bland annat, framhållits behofvet af Maskinist-personalens vid Flottan disposition af snara förstärkning, för hvilket ändamål skulle af Rikets Ständer begäras ett reserva- bes^“^.'agna ° tionsanslag af 20,000 Riksdaler, att årligen utgå intilldess detsamma framdeles kunde Officers-löner. ersättas genom den behållning å nuvarande aflöningsanslaget för Flottans OfficersCorps, som uppkommer sedan de föreslagna nya Officerslönerna blifvit fyllda; och behagade, vid underdånig anmälan häraf den 16 sistlidne September, Eders Kongl. Maj:t i Nåder förklara
Sig vilja närmare Riksdagen taga denna fråga under pröfning.
Då jag nu tillåter mig att härom i underdånighet erinra, bör jag tillika upplysa, att omförinålda fråga väcktes under förutsättning, att nu förestående statsreglering skulle, såsom tillförene, komma att omfatta en tid af 3:ne år, men att, sedan tiden för samma reglering nu blifvit inskränkt till endast ett år, frågan kan på annat sått lösas; i hvilket afseende jag underdånigst hemställer, att den tillfälliga besparing, som genom indragning af Officers-bestållningar vid Flottan enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga beslut den 3 Februari 1863 redan uppstått eller vidare uppkommer på Femte Hufvud-Titeln och hvilken, der särskildt afsatt, kommer att vid innevarande års slut belöpa till mera ån 21,000 Riksdaler, må intill den tid, då de indragna lönerna behöfva för verkställande af den Nådigst beslutade förändrade organisationen af Flottans Bih. till R.
Prot. 1865 # 1866. 1 Sami. 1 Å/d. 5 Haft. 7 50 Bil.
N:o i till Kongl, Maj:ts Nåd.
Angående Flottans SkeppsgosseCorps.
Angående uppkomna och uppkommande aflöningsbesparingar.
Angående disposition af öfverskott i spanmålsanslaget under aflöningsstaterna.
Angående Flottans embets- och tjenstemäns pensionering.
Officers-personal tagas i anspråk, få under nu instundande statsregleringstid användas till såvål aflönande af extra Maskinister, hvilka kunna pröfvas böra tillfälligtvis till förstärkande af Flottans ordinarie Maskinistpersonal antagas, som andra under nu förestående personalregleringar inom de Sjöförsvaret tillhörande Stater och Corpser tilläfventyrs sig yppande tillfälliga aflöningsbehof.
“ “Med anledning af den erfarenhet, som under sednare åren vunnits derom, att antalet årligen karlskrifne skeppsgossar varit betydligt större, ån som för kompletterande af Flottans Matros- och Kanonier-Corpser erfordrats, har Eders Kongl. Majit vål under den 22 sistlidne Augusti i Nåder förordnat, att Skeppsgosse-Corpsens styrka skulle från 280 till 200 nummer på det sått förminskas, att af årligen ledigblifvande nummer, tillsvidare och intilldess den anbefallda indragningen hunnit verkställas, endast en tredjedel finge återbesättas; men då de härigenom framdeles och efter hand uppkommande besparingar på Corpsens aflönings- och beklådnadsanslag blifva under den närmaste framtiden behöfliga till bestridande af utgifterna för underhåll och beklädnad åt sådana karlskrifna Skeppsgossar, som icke kunnat vid förstnämnde 2:ne Corpser samt Flottans Handtverksstater i nummer på stat insättas, kan, vid sådant förhållande, någon minskning af Skeppsgosse-Corpsens förberörda anslag för det närvarande icke ifrågakomma." “Enligt hvad Förvaltningen af Sjö-Ärendena uti sitt ofvanberörda underdåniga betänkande anmält, har genom fortgående reglering af Amirals-lönerna ål-liga aflöningsbehofvet för Flottans Officers-Corps kunnat minskas med 11:dr 1,000: — äfvensom, i följd af åtskillige på indragning ställde tjenstemåns afgång, å aflöningsanslaget för Flottans Civilstat uppstått ett årligt öfverskott af „ 1,362: 52 eller tillhopa R:dr 2,362: 52 hvilket belopp alltså nu borde från anslaget:
Aflöningsstater för Flottans Stationer afdragas.
Då likväl under pågående personalregleringar inom de Sjöförsvaret tillhörande Corpser och Stater det visat sig leda till dessas befrämjande, att de besparingar, som genom indragning af tjenster kunnat på förhand beredas, funnits vid tidpunkten för regleringarnes verkställande för dem att tillgå, hemställer jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t måtte i nåder föreslå Rikets snart sammanträdande
Ständer att låta såväl hår ifrågavarande belopp som vidare af enahanda anledning, eller genom tjensteindragning, på Femte Hufvud-Titeln uppkommande besparingar der qvarstå intilldess de för omförmålda regleringar icke längre be höfvas.
“ “De under rubriken:
Aflönings-stater uppförda 40,446 kubikfot oindelt spannmål hafva äfven under tiden sedan sista Riksdag lemnat öfverskott, hvilket, med Rikets Ständers begifvande, anvåndts för den personal, som uppbär aflöning från Flottans underhållsstat; och enär, på sått Förvaltningen af Sjö-Arendena uppgifvit, detta öfverskott fortfarande behöfves till fyllande af brister i spannmålsanslaget på sistberörda stat, hemställer jag i underdånighet, att detsamma må, såsom vid föregående Riksdagar ägt rum, ån vidare på Femte Hufvud-Titeln få qvarstå."
“För att tillvägabringa en förbättrad pensionering åt Flottans embets- och tjenstemän samt betjente och derjemte sätta Amiralitets-Ivrigsmans-Cassan i stånd att kunna utan uppskof, vållade genom bristande tillgång, utgöra stadgade pensioner enligt 1838 års Pensions-Reglernente till dem, sorn dertill efter erhållet afsked vore berättigade, blef vid 1859 och 1860 årens Riksdag, uppå Eders Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, af Rikets då församlade Ständer beslutadt, att anslaget å Ifemte Bil.
Ar:o 4 till Kongl. Maj A» Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 51 Hufvud-Titeln till Flottans Reservstat, 50,000 Riksdaler, hvilket skulle genom den nya pensioneringen blifva öfverflödigt och hvarå då omkring 20,000 Riksdaler funnos oanvånde samt någon öfverflyttning icke vidare skulle äga rum, finge, i den mån det sålunda var och framdeles genom afgång bland derå uppförde Officerare kunde blifva disponibelt, i och för samma pensionering anvåndas, samt att derutöfver för åren 1861—1863 ett creditiv af 30,000 Riksdaler årligen skulle på Riksgålds-Contorets stat uppföras med Directionen öfver Amiralitets-Krigsmans-Cassan lemnad rättighet att, dels till fullgörande af den pensionering enligt 1838 års Reglemente, hvartill Cassans egna inkomster ej lemnade tillgång, och dels till de nya pensionerna, å creditivet under hvarje års lopp lyfta hvad för omförmålda ändamål funnes behöfligt, under förbehåll deremot att af följande årets creditiv icke något finge reqvireras, innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets creditiv till pensioneringen åtgått; dock att hvad under ett år af creditivet icke för ändamålet erfordrades finge under följande året anvåndas; äfvensom Rikets Ständer särskildt medgåfvo, att pension för Officerarne vid Flottans Construktions-Corps finge beräknas efter nuvarande aflöning på Corpsens interimsstat.“ “Med anledning af Eders Kongl. Maj:ts vid sednaste Riksdag aflåtna Nådiga framställning i ämnet förnyade vål Rikets Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse angående reglering af utgifterna under Riksstatens Femte Hufvud-Titel af den 31 October 1863, föregående Riksdagens beslut i afseende på de för ifrågavarande pensionering erforderliga tillgångar och anvisade följaktligen äfven det deri inberäknade årliga creditiv af 30,000 Riksdaler på Riksgålds-Contoret under de för dess användande förut stadgade vilkor, men anhöllo tillika på anförda skål, det Eders Kongl. Majit måtte, efter hörande af Amiralitets-Krigsmans-Cassans delägare, täckas vidtaga de åtgärder, som kunde vara erforderliga, för att bringa grunderna för pensioneringen af Flottans Stater och Corpser till enhet och öfverensstämmelse med de för Statens öfriga Embets- och Tjenstemanna-Corpser gällande, samt för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga fullständigt förslag till slutligt ordnande af berörda pensionering.“ “Enär från Rikets Ständers sida en likartad begäran blifvit till Eders Kongl. Majit framställd med hänseende till Arméens pensionering, i anledning hvaraf dess Krigs-Befål nyligen varit sammankalladt och rörande ämnet afgifvit underdånigt förslag, hvilket lärer komma att nu Rikets Ständer föreläggas, samt de för Flottans embets- och tjenstemän för närvarande gällande pensioneringsgrunder stå med de hittills vid Arméen följda i närmaste likhet,
har det ansetts för den af Rikets Ständer åsyftade lösning af frågan om tillvågabringande af enahanda pensioneringsgrunder för alla Statens embets- oeh tjenstemän vara tjenligare, att Rikets Ständers beslut öfver omförmålda, från Arméens målsmän utgångna förslag afvaktades, då deraf kunde hemtas ledning vid frågans behandling hos Amiralitets-Staterna, ån att derförinnan från dessa framkalla ett förslag i ämnet, som kunde förväntas, utan en sådan ledning, blifva af beskaffenhet att icke leda till det mål, som afsågs; och har, under sådana omständigheter, föreskrift om Amiralitets-Staternas hörande i frågan icke blifvit gifven.
Ett annat skål att så förfara förefinnes dessutom uti de våsendtliga förändringar i organisationerna af Flottans personal, hvilka dels redan åro beslutade och dels förestå samt äfven måste komma att inverka på pensioneringen.1' “Då således det begärda pensionerings-förslaget nu icke kan för Rikets Ständer framläggas och i hvarje fall en lösning af pensionsfrågan i den vidsträckta omfattning, Rikets Stander åsyftat, icke lärer kunna så snart emotses, att derigenom de för pensioneringen af Flottans embets- och tjenstemän hittills anvisade tillgångar 52 Bil N:o 4 till Kongl. Maj-.ts Nåd.
N:o i, om Statsverket 1865.
Angående förbättrad pensionering af Flottans gemenskap.
Angående Sjökrigsmaterielen i allmänhet. skulle redan under den närmaste framtiden blifva öfverflödiga, får jag fördenskull, med anmälan att, enligt erhållen officiel uppgift, det för samma pensionerings upprätthållande å Riksgålds-Contoret beviljade creditiv blifvit anlitadt, år 1863 med 15,840 Riksdaler 24 öre och år 1864 med 28,164 Riksdaler 69 öre samt innevarande år anses komma att till hela sitt belopp 30,000 Riksdaler erfordras, underdånigst hemställa, det Eders Kongl. Maj:t måtte af Rikets
Ständer åska beviljandet jemväl för år 1867 af de för innevarande statsregleringsperiod anvisade tillgångarna för ifrågavarande pensionering, hvad creditivet på Riksgålds-Contoret angår, till lika belopp samt i öfrigt under enahanda vilkor och förbehåll, som i afseende derpå från början och äfven vid sistförflutna Riksdag bestämdes.
“ “Beträffande pensioneringen af Flottans gemenskap, till hvars förbättrande sedan början af år 1861 ett creditiv af 40,000 Riksdaler, likaledes på KiksgåldsContoret, varit anvisadt, har någon förändring icke af Rikets Ständer blifvit ifrågasatt ; vid hvilket förhållande och då detta bidrag nästan hela tiden, enligt hvad officiella uppgifter derom utvisa, till sitt fulla belopp för ändamålet utgått och således måste antagas vål hafva under nuvarande pensioneringsförhållanden varit behöfligt, men äfven tillräckligt, enär någon anmälan om motsattsen icke från vederbörande afhörts, anser jag mig nu endast böra i underdånighet tillstyrka, att Edex-s Kongl.
Maj:t må, för upprätthållande af den gemenskapen vid Flottan hittills förunnade förbättrade pensionering, äfven för år 1867 af Rikets Ständer åska ett creditiv å Riksgålds-Contoret till lika belopp med det nu för samma ändamål afsedda, eller 40,000 Riksdaler Riksmynt årligen, att användas under enahanda vilkor och förbehåll, som med hänseende till samma creditiv från början och äfven vid sednaste
Riksdag föreskrifvits, helst, enligt hvad vederbörande sökt utreda, någon förhöjning af creditivsumman ej skulle föranledas genom den förändring i vilkoren för Marinsoldaters och Matrosers pensionsmessighet, hvarom fråga blifvit väckt, i händelse Eders Kongl. Maj:t, vid frågans slutliga pröfning, funne skål att berörda förändring i Nåder medgifva. “ “2:o.
Materielen “Ehuru det ännu, liksom vid sednaste Riksdag, år förenadt med ganska stor svårighet att fålla ett afgörande yttrande om hvad som rörer Sjöförsvarets materiel, synas dock skål icke saknas för det antagande, att, genom de i andra länder gjorda försök med sjökrigsmaterielens utveckling, åsigterne derom börjat något stadgas och att derigenom äfven synkretsen hår hemma blifvit något klarare.
Striderna om sjökrigsmaterielens lämpligaste beskaffenhet fortgå ännu; men utan att taga för gifvet mera, ån hvartill man år berättigad, lärer dock med temlig visshet kunna påstås, att stora pansarfregatter med många kanoner för det närvarande icke mera åro i åtnjutande af det, snart sagdt, obegränsade förtroende, som så allmänt skänktes dem vid deras första tillkomst; och enahanda i det närmaste år förhållandet med de refflade kanonerna af så svåra kalibrar, som nu anses erforderliga."
“En följd häraf måste blifva antagandet af fartyg med särdeles grofva, men till antalet färre kanoner; men då sådana fartyg, försedda med fullständig bepansring, svårligen kunna erhålla den högst önskvärda egenskapen: utmärkt stor hastighet i rörelserna, utan att tillika, till fartygskropp och machinkraft, blifva af snart sagdt vidunderliga dimensioner, synes man börja inse. att nu, såsom ofta förut, man måste afstå från förhoppningen att kunna förena alla önskvärda fördelar och der - JBil. N: 4 till Kongl. Maj:ts Nåd.
53 emot söka att vinna målet på olika vågar sålunda, att åt vissa fartyg gifves, så att såga, en större förmåga att trotsa faran, och åt andra åter den att genom hastighet i rörelserna förringa åfventyren vid fiendtlig sammandrabbning, under det att likväl den kraftiga bestyckningen blifver för alla ett lika oeftergifligt bufvudvilkor.
Det år ock på grund häraf och i förlitande tillika derpå, att Rikets Ständer finna de vid sednaste Riksdag förtroendefullt anvisade medel ändamålsenligt anvånde, som jag nu, såsom då, ser mig nödsakad att, utan att på förhand kunna noggrannt bestämma till hvilka fartygs byggnad anslag erfordras, uppgifva den summa, som anses vara för Sjöförsvarets materiel behöflig och med fördel kunna användas, under tillkännagivande likväl derjemte, att dessa medel nu åro afsedda till anskaffande af: 1 Monitor, nära liknande de redan till stor del utförda, för en beräknad kostnad af omkring 900,000 Rdr; 1 snabbgående Corvett, hvartill ritning blifvit uppgjord af Secund-Chefen för Constructions-Corpsen och hvilken, beräknad att kosta 1,074,770 Rdr, skulle förses med bestyckning af 3 svåra och 2 mindre kanoner; samt slutligen fartyg, å hvilka (med användande af dels redan fastställd ritning och dels andra, under ytterligare granskning varande ritningar i den mån de hinna fastställas) skulle tillämpas den s. k.
Monitors-idéen, men som, med minskad storlek ändock förande lika svåra kanoner, antagits komma att utgöra ett förbåttradt försvarsmedel i Sveriges mera slutna och grunda farvatten, låmpadt, såsom sådant, efter landets behof och, såsom mindre dyrt att anskaffa, äfven efter dess förmåga; för hvilka fartyg ansetts med fördel kunna användas en summa af 950,000
Rdr.“ “Den för desssa fartygsbyggnader beräknade summa uppgår till omkring 2,950,000 Riksdaler Riksmynt; men nödvändigheten deraf, att högste Befålhafvaren öfver Rikets krigsmakt till lands och vatten sättes i tillfälle att sjelf följa rörelserna i landets inre skärgård och att der kunna hastigt förflytta sig från en punkt till en annan, kan ej förbises, och år derföre äfven afsedt, att för detta behof skulle anskaffas ett fartyg, beråknadt att kosta högst 50,000 R:dr R:mt, hvarigenom således summan i det hela komme att uppgå till 3,000,000 Riksdaler Riksmynt.*
„Det år påtagligt, att behofvet af fartyg för landets sjöförsvar icke kan anses härigenom blifva fyldt; men då äfven de nu omnämnda fartygen icke, med iakttagande af god hushållning, kunna fullt färdiga anskaffas innan Rikets Ständers nästa sammanträde, hafva beråkningarne ansetts icke böra sträckas längre.
Då härtill kommer, att, på sått redan förut år erinradt, det förslag till Riksstat, som på Eders Kongl. Majts befallning nu framlågges, afser fyllandet af endast ett års behof, kan detta beräknas till ett belopp af R:dr 1,700,000: — hvaraf dock, på sått längre fram skall visas, genom dels bidrag från fonden för krigsfartygs nybyggnad och dels framdeles dit ingående medel kunna betåckas „ 756,200: — så att endast derefter återstående R:dr 943,800: — vore det behof för ifrågavarande ändamål, som för år 1867 borde fyllas medelst extra statsanslag.
“ “Detta hvad fartygen angår; men, minst sagdt, lika nödvändigt år, att inom landet kunna anskaffa de för desamma afsedda kanoner, och torde Eders Kongl. Maj:t derföre i nåder tillåta mig att längre fram få uppgifva förslag till ernående af detta så vigtiga mål.* O O “Då jag nu går att yttra mig i afseende på behofven under de anslag, som Anyående anpå Femte Hufvudtiteln finnas upptagna under hufvudrubriken:
Materielen, får jag, xla9et till Flnthvad angår anslaget till Flottans underhåll i underdånighet anmäla, att detta anslag tansun er a ■ 54 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1885. visat sig hädanefter blifva behöfligt ensamt för det ändamål, hvartill detsamma från början varit afsedt, eller underhållet af Flottans fartygs- och öfriga materiel samt äf dess etablissementer, och att således det bidrag af 100,000 Riksdaler årligen till fonden för krigsfartygs nybyggnad, som vid sista riksdagen antogs då kunna derifrån utgå, icke vidare får påräknas.
Anledningen dertill år, att underhållet af de ångmachiner och pannor, hvarmed Flottans i sednare tider tillkomna fartyg åro försedda, fordrar dryg kostnad, hvilken ökas i den mån nya fartyg med ångkraft anskaffas och nu beräknas i rundt tal till 70,00C Riksdaler årligen, samt att för skillnaden emellan denna summa och ofvanberörde 100,000 Riksdaler, som förmodades kunna betåckas genom dagsverkskostnaden för arbeten, hvilka af Flottans handtverkare och arbetsmanskap verkställdes emot ersättning af andra medel, ån Flottans underhållsanslag, erforderlig tillgång under den förflutna tiden funnits icke med någon säkerhet kunna på detta sått beredas, enär dylika arbeten nu mera sällan ån förr förekomma till utförande, ett förhållande, som äfven hädanefter år att emotse.