Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En sådan uppfattning af frågan tyckes jemväl hafva blifvit mera allmänt utbredd, åtminstone hafva förslag i denna syftning framställts vid flera särskilda tillfällen och sednast af nästlidna riksdags Konstitutions-Utskott; men detta förslag, som af samtlige Riks-Stånden antogs att hvila till innevarande riksdag, blef dock vid då skedd ompröfning förkastadt.
Skälet härtill torde likväl icke hafva legat uti något misskännande af billigheten i dessa tjenstemäns anspråk på delaktighet i representationen inom nämnda Stånd, utan snarare deri att, genom förslagets antagande till lag, de komme att förlora en möjlighet till erhållande af representationsrätt uti ett annat Stånd, som numera blifvit dem beredd.
Genom en vid slutet af förra riksdagen vidtagen förändring uti 14 § Riks— dags-Ordningen erhöllo i stad bosatte icke burskapsegande näringsidkare, äfvensom egare af hus eller tomt samt egare eller innehafvare, med ständig besittningsrätt, af jord under stadens domvärjo, rättighet att, jemte stadens Borgare och Magistratspersoner, deltaga i riksdagsmannaval och dervid kunna komma under omröstning; men ifrån denna rättighet uteslöts, bland andra, den egare af hus och tomt, och den egare och innehafvare af stadsjord, som frälseman är eller till presteståndet hörer.
De bland Lärarne vid elementar-Iäroverken, som besitta fastighet i stad och sålunda numera hafva valrätt och valbarhet uti Borgare-Ståndet, skulle, genom antagandet af det hvilande förslaget till ändring i 15 §, hafva kommit att tillhöra Preste-Ståndet och sålunda förlorat sin valbarhet uti Borgare-Ståndet, — ett förhållande, som ansågs mindre lämpligt, särdeles då redan till innevarande riksmöte blifvit till riksdagsmän i Borgare-Ståndet utsedde några Skollärare, hvilka, genom förslagets upphöjande till lag, skulle blifvit nödgade frånträda denna sin riksdagsmauna-befattning.
Som Konstitutions-Ulskottets Memorial N:o 38. nuvarande Konstitutions-Utskott, uti Memorialet N:o 32, afgifvit förslag till upphäfvande af ofvannämnda undantags-stadgande i 14 § Rikdags-Ordningen, och Utskottet sålunda, så vidt på detsamma ankommer, undanröjt det skäl mot Elementarskollärarnes inrymmande i Preste-Ståndet, som hemtats från berörda förhållande; så har Utskottet icke kunnat vidare finna något giltigt hinder emot framställandet af nytt förslag om valrätt och valbarhet inom Preste-Ståndet för de ordinarie lärare vid rikets elementar-läroverk, som ega presterlig befordringsrätt.
Enär, utom de i 13 § Riksdags-Ordningen uppräknade Prester, här jemväl finnas åtskilliga andra ordinarie prestman, som, jemte de förra, handhafva själavård, såsom Regements-pastorer, Bataljons-, Garnisons-, Slotts- och Fångpredikanter, Prester vid sjukvårds-inrättningar, fromma stiftelser med liera, har det synts Utskottet, att giltigt skäl för desses uteslutande från representationen saknades, helst bemälde prester i de liesta hänseenden vöre likställiga med antingen Kyrkoherdar eller Kommistrar; hvadan Utskottet jemväl trott sig böra föreslå, det uti Preste-Ståndet må intagas alla Prester, som i kyrkans tjenst ordinarie beställning innehafva.
Vidare har Utskottet fästat sin uppmärksamhet på en klass medborgare, som numera icke torde böra sakna rättighet att såsom sådane uti representationen ingå.
Under sednare tider har läkarekonsten gjort så stora framsteg och vunnit en sådan utveckling, att en mängd, för samhället ytterst vigtiga, frågor icke vidare kunna tillfredsställande besvaras af andra, än dem, som äro med denna vetenskap förtrogne.
Utskottet, som ansett att jemväl för vår representation borde beredas utväg, att kunna tillegna sig utmärkta läkare, har trott, att till läkarekonstens utöfvande behörigen legitimerade personer lämpligast kunde erhålla plats uti Preste-Ståndet.
Ehuru läkaren och presten hafva en väsentligen olika verksamhet, öfverensstämma de dock med hvarandra, dels uti en mera grundlig vetenskaplig bildning, dels äfven uti den djupare menniskokännedom, som säkrast förvärfvas genom ett närmare umgänge med den lidande menskligheten.
Sedan Utskottet sålunda redogjort för de nya medborgare-klasser, hvilka Utskottet ansett böra tillerkännas representationsrätt uti Preste-Ståndet, återstår att bestämma sättet för denna rättighets utöfvande.
I detta afseende förefinnas tvänne utvägar, nemligen: att antingen bilda nya klasser, eller ock förena de tillkomna valmännen med förut befintliga valklasser.
Då, enligt hvad förut är nämndt, PresteStåndet redan beslår af fem särskilda klasser, synes det vara betänkligt, att än ytterligare föröka detta antal.
Dertill kommer, att redan en af de nuvarande valklasserna, eller Komministrarnes, icke annat än undantagsvis sänder riksdagsmän.
1 anseende till dessa tjenstemäns svaga lönevilkor och svårigheten för dem att bekosta fullmägtiges underhåll vid riksdag, har uti Grundlagen icke blifvit stadgad någon skyldighet för dem, alt utse riksdags-fullmägtige, utan har endast rättigheten dertill blifvit dem förbehållen.
Ett sådant förhållande synes likväl icke fullt öfverensstämma ined den föreskrifternas ovilkorlighet, som torde kunna af en Grundlag fordras.
Utskottet har derföre, och för att undvika nödvändigheten, att, i afseende å de nu till inträde 4 Konstitutions-TJtshottcts Memorial N:o 38. i Preste-Ståndet ifrågasatta nya valmännen, meddela en föreskrift af samma beskaffenhet, sam den, hvilken nu gäller för Komministrarne, trott sig ega skälig anledning att föreslå det de tillkommande nya valmännen förenas med Kyrkoherdarne och Komministrarne till en enda valklass.
Derigenom minskades valklasserna frän fem till fyra, och vunnes jemväl mera bestämdhet i fråga om antalet af Preste-Ståndets representanter.
Detta antal har Utskottet trott lämpligen kunna bestämmas till sjutiofem; och under förutsättning att till riksdag infinna sig dels alla de, sorn Konungen kallar, dels äfven endast en fullmägtig från hvartdera Universitet, erhålles nämnda summa, om antalet af riksdagsmännen från hvarje stift i allmänhet ökas med en.
Härifrån hafva undantag blifvit gjorda ej mindre för Calmar och Wisby stift, hvilka, i anseende till dessa stifts få valmän, icke ansetts kunna åläggas skyldighet att bekosta underhåll för tlere fullmäktige, än som nn eger rum, — än äfven för Lunds stift och Stockholms stad, uti hvilka valdistrikt ett motsatt förhållande komme att uppstå, hvadan ock riksdagsmännens antal blifvit föreslaget att förhöjas: för Lunds stift, från fyra till sex, och för Stockholms stad från två till fem.
Till följd af hvad sålunda blifvit anfördt, får Utskottet till Ilikets Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt hemställa följande förslag till ändring i Bihsiiags-Ordninseii. 13.
(Nuvarande lydelse.) l:o) Jemte Ärkebiskopen, Biskoparne och Pastor Primarius i Stockholm, hvilka af Konungen till Riksdagen kallas, välje hvarje Stift, på sätt dess Presterskap inom sig öfverenskommer, följande antal Fullmägtige, nemligen, Kyrkoherdar:
Upsala Stift Fem, Stockholms Stad Två, Linköpings Stift Fem, Skara Fyra, Strengnäs Fyra, Westerås Fem, Wexiö Tre, Lunds
Fyra, Göteborgs Tre, Calmar Två, Carlstads Två, Hernösands Tre och Gottlands Två.
Comministrarne uti hvarje Stift, äfvensom Comministrarne i Stockholm, vare berättigade, om de det åstunda, att, inom sig, välja en Fullmägtig.
2:o) Universiteten i Upsala och Lund — — — — — lliksdagsmanna - (Den föreslagna lydelsen.) l:o) Jemte Ärkebiskopen, Biskoparne och Pastor Primarius i Stockholm, hvilka af Konungen till Riksdagen kallas, välje hvarje Stifts ordinarie prester tillika med de ordinarie lärare vid Elementarläroverken, som ega presterlig befordringsrätt, samt de inom Stiftet boende och mantalsskrifne personer, hvilka genom aflagd Licentiat-examen blifvit till Läkarekonstens utöfvande behörigen legitimerade, inom sig och på sätt valmännen sig emellan öfverenskomma, följande antal Fullmägtige, nemligen: i Upsala Stift Sex, Stockholms Stad Fem, Linköpings Stift Sex, Skara Fern, Strengnäs Fem, Westerås Sex, Wexiö Fyra, Lunds Sex, Göteborgs Fyra, Calmar Två, Carlstads Tre, Hernösands
Fyra och Gottlands Tvä. 2:o) Universiteten i Upsala och Lund underhåll. underhåll.
Riksdagsmauna - §16- Konstitutions-Vtskottets Memorial N:o 39. 5 § Underlåter något Universitet, Prosteri, Stad, Bruksdistrikt eller Härad alt ställa Fullmägtig, vare förfalla till det vite, Ständet pröfvar skäligt utsätta, och som svara kan mot den omkostnad, sorn ett annat och jemnlikt Universitet, Prosteri, Stad, Bruksdistrikt eller Härad pä sin Riksdagsman göra måste; skolande — — — — — — Ståndets kassa.
Underlåter Valfördelning alt Riksdagsman ställa, vare förfallen till det vite, Ståndet pröfvar skäligt utsätta; skolande — — — — — — Ståndets kassa.
Reservationer: af Herr Th. Munck af Rosenschöld samt Flir Doktorer 11. G.
Lindgren och Th. Wensjoe. af Flerr Doctor C. H.
Rundgren: »Ehuru jag icke har någonting att invända emot Utskottets förslag, att i Preste-Ståndet inrymma medlemmar af de samhälls klasser, hvilka, enligt förevarande grundlagsförändring, skulle vinna representationsrätt, utan fasthellre anser det håde nödigt och nyttigt att åt lärare vid rikets elementarläroverk, åt de ordinarie Prester, som äro hvarken Kyrkoherdar eller Komministrar, samt åt
Läkare förläna denna rätt, måste jag dock reservera mig emot Utskottets beslut i denna fråga, enär jag icke kan gilla det sätt, hvarpå Utskottet ansett förändringen böra försiggå.
Sedan man nemligen, likasom genom en tyst öfverenskommelse, kommit ifrån tankarne på en allmän represenlations-reform och öfvergått till partiela förändringar, de der hafva till syfte att bereda representationsrätt åt allt flere samhällsklasser, synes det mig vara alldeles opåkallad!, att endast på grund af allmänna val vilja inrymma de nya klasserna, enär hulöudsaken icke kon vara huru de väljas, utan fasthellre att de väljas.
Då inom Presle-Ståndet, vid dess nuvarande sammansättning, valen ske efter klasser, och någon skälig anledning icke förefinnes att frångå detta valsätt för de redan valberättigade, hade den naturligaste och enklaste utvägen varit att låta jemväl de nu föreslagna ingå och välja såsom klasser, särdeles som denna utväg är den enda praktiska, åtminstone i fråga om möjligheten att vinna alla fyra Riks-Slåndens bifall.
Utskottet har ock så till vida erkännt detta, som Utskottet begått den inkonscqvensen att låta Irenne valklasser af de nu befintliga fern qvarstå, på samma gång det föreslagit alt de tre nya skulle förenas med de två återstående till en.
Man kunde således vara frestad att tro, det Utskottet sätter så mycket värde på idéen, att icke låta några nya eiementer i representationen ingå på annan grund än de allmänna valens, att Utskottet glömmer bort verklighe ten, som påkallar dessa elementers upptagande. lith. till It.
Prut. 1939 & ltitiU, 3 Sami. 13 Ilä/t. 2 (i Konslitutions-Ulskottets Memorial N:o 38.
Det är i de nya klassernas eget intresse jag pukailar klass-val, för att nemligen göra dem försäkrade om att vinna inträde i representationen.
Effekten af de allmänna valen Iean nemligen blifva, att ingen enda medlem af de nya klasserna kommer att ingä säsom representant, såvida man icke föreskrifver att åtminstone en Lärare, en ordinarie Prestman, som icke är Kyrkoherde, och en Läkare skall väljas.
Men en sådan föreskrift strider emot de allmänna valens princip och kan således icke gerna ifrågasättas.
Effekten af de allmänna valen kan ock blifva, att ingen enda Kyrkoherde eller Komminister blifver till Preste-Ståndet vald, såvida man icke gilver föreskrift derom.
Men är det väl tänkbart att Preste-Ståndet skall kunna lemna sitt samtycke till en sådan möjlighet, då det nu genom rikets grundlagar har sig tillförsäkrad rättigheten att utgöra en fjerdedel af representationen.
Hvarje klasss bedömer utan tvifvel bäst sina egna medlemmar, likasom ock hvarje klass, åt hvilken man vill inrymma representations-rätt, mäste förutsättas hafva kapaciteter, hvilka bättre än någon annan kunna bedöma de intressen, från hvilkas ståndpunkt de betrakta det allmännas intressen.
Vill man således låta nya elementer ingå, då måste det vara en oafvislig pligt, att tillförsäkra dem icke blott möjligheten att ingå, utan full visshet derom, likasom man ock måste tillförsäkra de förra elementerna att de fortfarande behålla den rätt de egt.
Då nu föreliggande förslag icke i detta hänseende Iemnar några garantier, anser jag det böra förkastas, ehuru jag på samma gång beklagar; att Utskottet uppoffret de nya klassernas rätt för sin egen idé om de allmänna valen.
Om detta förslag varder förkastadt och derigenom nya klasser ännu för en tid varda uteslutna från representationen, dr det således icke Preste-Ståndets skuld, utan deras, som föreslagit ett sätt, hvilket visat sig vara oantagligt.»
I denna reservation hafva Herr C. G. Reuterskiöld och Herr Ivontrakts-prosten E. M. Tegnér instämt; hvarjemte Herr Friherre J. G.
Paykull och Herr Doktor J.
Collén förklarat sig instämma i reservationens hufvudsakliga syfte.
Herr Professor N. II.
Selander bar tillkännagifva, att han icke varit i Utskottet tillstädes, då beslutet fattades.
Rumstedt, iSfiO, Konstitutions- Utskottets Memorial N:o 39. 1 N:o 59.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-proposition, rörande del uti Konstilutions-Ulskoltets Memorial N:o 13 afgifna förslag till ändring i U och 12 §§ Regerings-Formen.
Sedan Konstitutions-Utskottet uti Memorialet JY:o 25 till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmält den oförenliga skiljaktighet, sorn förefunnes uti deras beslut rörande det af Utskottet i Memorialet N:o 13 framställda förslag till ändring i 11 och 12 §§ Regerings-Formen, om Siats Rådets hörande öfver förbund med främmande makter, hvilket förslag blifvit af Preste-Ståndet förkastadt, men af de öfriga Ständen antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; så har Utskottet utaf protokollsutdrag för den 6 och 9 innevarande månad inhemtat, att samtliga Riks-Stånden vidblifvit sina förut i frågan fattade beslut, samt att Preste-Ståndet således lemnat utan afseende Utskottets inbjudning, att sig efter de öfriga Stånden foga; och får Utskottet, med anledning häraf, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, vördsamt till Rikets Ständers godkännande föreslå följande Voterings-proposition:
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet N:o 13 framställda, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde Stånden bifallna, förslag till ändring i 11 och 12 §§ Regerings-Formen, angående Stats-Rådets hörande öfver förbund med Bih. till R.
Prot. 1859 §' 1860. 3 Sami.
U Häft. 1 2 Konstitutions-Utskottels Memorial N:o 40. främmande makter, skall blifva kvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste
Nej; Vinner Nej, är nämnda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Memorial lill Rikets Ständer, med voterings-proposilion, rörande det af Konstitutions-UIskottet uti Memorialet N:o 14 framställda förslag lill ändring i 21 § Riks dags-Ordningen.
Uti Memorialet N:o 14 afgaf Konslitutions-Utskottet förslag till den ändring i 21 § Riksdags-Ordningen, dels att, genom införande af hänvisning tili 13 och 15 §§ jemte den nuvarande hänvisningen till 14 och 18 §§ i nämnde Grundlag, åt Preste- och Bonde-Stånden skulle inrymmas samma pröfningsrätt, i fråga om Riksdagsmans behörighet, som är Borgare-Ståndet medgifven, dels ock att, i stället för den i 21 §, angående sättet för afgörande af framställd anmärkning emot Riksdagsmans behörighet, nu befintliga föreskrift, så lydande: ri hvilket sednare fall frågan, om den är klar och tydlig, hos Ståndet afgöres, men, då nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvises;n måtte utbytas emot ett stadgande af följande lydelse: »ägande Ståndet, så vida frågan är klar och tydlig samt icke förut blifvit, i den ordning 19 § bestämmer, afgjord eller är beroende på pröfning af någon idåf de uti samma § omförmålda myndigheter, att densamma afgöra; men, om nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvisa.n
Det af Utskottet sålunda afgifna förslag blef i sin helhet antaget att hvila till nästa Konstitutions-Utskotlets Memorial N:o 40. 3 riksdag af Ridderskapef och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden; hvaremot Borgareståndet hänskjöt förslaget lill Konstitutions-Utskottet, med förklarande att Ståndet godkände förslaget, så vidt det afsåge att inrymma åt Preste- och Bonde-Stånden, i fråga om Riksdagsmans behörighet, samma pröfningsrätt, som är Borgare-Ståndet medgifven; men att Ståndet deremot afsloge sednare delen af förslaget, såsom onödig och onyttig.
Enär samtliga Riks-Ständen antagit förra delen af ifrågavarande förslag och den vore fullkomligt oberoende af förslagets sednare del, ansåg Utskottet den delen af förslaget böra hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; men då emellan Borgare-Ståndets och de tre öfriga Riks-Ståndens beslut rörande förslagets sednare del förefunnes oförenlig skiljaktighet, anmälte Konstitutions-Utskottet, uti Memorial N-.o 26, detta förhållande hos Rikets Ständer, med inbjudning till Borgare-Ståndet att i denna fråga foga sig efter de öfriga Stånden.
Enligt hvad Konstitutions-Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag för den 6 och 9 innevarande månad utvisa, hafva samtliga Riks-Stånden lagt Memorialet N:o 26 till handlingarne, Borgare-Ståndet med förklarande, att Ståndet vidblef dess förra beslut.
Då nämnda Riks-Stånd således icke velat med de Öfriga om enahanda utlåtande sig förena, får Utskottet, för ärendets vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott. vördsamt till Rikets
Ständers godkännande öfverlemna förslag till en så lydande Voterings-proposilion:
Den, som vill, att till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag skall hvila det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet N:o 14 afgifna, af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden godkända, förslag till den ändring i 21 § Riksdagsordningen, att orden: ”i hvilket sednare fall frågan, orri den är klar och tydlig, hos Ståndet afgöres, men, då nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvises;» utbytas emot följande ord: »ägande Ståndet, så vida frågan är klar och tydlig samt icke förut blifvit, i den ordning 19 § bestämmer, afgjord eller är beroende på pröfning af någon utaf de i samma § omförmälda myndigheter, att densamma afgöra; men om nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvisaröste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är förslaget om nämnda grundlagsändrings-förslag förkasladt.
4 Konstitutions- Ulskotlels Memorial N:o M. N:o 41.
An k. till Exp.-Utsk. den 21 Juni 1860, kl. 12 midd.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-proposition rörande den i Konslilulions-Uiskottets Memorial N:o i5 föreslagna ändring i 28 § Regerings-Formen.
Enligt hvad Konstilutions-Ulskottet inhemtat af ankomne utdrag af Iiiks-Ståndens protokoll för den 6 och 9 innevarande månad hafva, vid föredragning af Utskottets Memorial N:o 27, i anledning af Riks Ståndens beslut, rörande den i Memorialet N:o 15 föreslagna ändring i 28 § Regerings-Formen, att till vissa beställningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära, än den reDa evangeliska, samtliga Riks-Stånden lagt förstnämnda Memorial lill handlingarne, Preste-Ståndet, med förklarande, att Ståndet vidblef sitt förra beslut om förslagets förkastande; och får Utskottet, med anledning häraf, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott. till Rikets Ständer vördsamt hemställa följande förslag till Voterings-proposition:
Den, som vill, att den af Konstitutions-Utskottet i Memorial N:o 15 föreslagna, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkända, ändring i 28 § Regerings-Formen, att till vissa beställningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära, än den rena evangeliska, skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Konstitutions- Utskottets Memorial N:o 42.
5 Den det ej vill, röste
Ank, till Exp.-XJtsk. den 21 Juni 1860, kl. 12 midd.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-proposition i fråga om Konstilulions-Ulskoltets i Memorialet N:o 16 väckta förslag till ändring i 18 § Riksdags-Ordningen.
Konstitutions-Utskottet, som uti Memorialet N:o 28 yttrat sig i anledning af Riksståndens skiljaktiga meningar, angående Utskottets i Memoriaiet N:o 16 framställda förslag till den ändring i 18 8 Riksdags-Ordningen, att Mosaiske trosbekännare må erhålla rättighet att deltaga i Riksdagsmannaval; — hvilket förslag blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af Preste*Ståndet förkastadt, — har af ankomna protokolls-utdrag för den 6 och 9 innevarande månad inhemtat, att samtliga Riks-Stånden, med vidbiifvande af sina förut fattade beslut, lagt förstnämnda Memorial till handlingarne; och får Utskottet till följd häraf, för frågans vidare behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, till Rikets Ständers ompröfvande vördsamt hemställa följande Voterings-proposition:
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti dess Memorial N:o 16, afgifna, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag till den ändring i 18 § Riksdags-Ordningen, att Mosaiske trosbekännare må erhålla rät - 6 Konstitutions-Ulskottets Memorial N:o 43. tighet att deltaga i riksdagsmannaval, skall blifva hviiande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är berörda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-pr oposition i fråga om Konstilutions-Utskotlels i Memorialet N:o 17 afgifna förslag lill ändring i 5 § 3 momentet Tryckfrihels-Förordningen.
Sedan Konsiitutions-Utskottets uti Slemorial N:o 17 afgifna förslag till den ändring i 5 § 3 momentet Tryckfrihets Förordningen, att hinder icke må vara för Mosaiske trosbekännare att kunna til!
Jurymän utses, blifvit af Ridderskapet och Adeln och PresteStåndet förkastadt, men af Borgare- och Bonde-Ständen antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; och samtliga Riks-Stånden, enligt hvad Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag för den 6 och 9 innevarande månad gifva vid handen, med vidblifvande af sina förra beslut, lågt till handlingarne Konstitutions Utskottets Memorial N:o 29, innehållande anmälan om oförenligheten af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut och hemställan till Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att sig efter de öfriga Stånden foga; så får Utskottet, för ärendets vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions Utskott, till Rikets Ständers godkännande vördsamt hemställa följande Konstilutions-Utskotlets Memorial N:o 44.
7 Voterings-proposilion:
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottel uti Memorialet N:0 17 afgifna, af Borgare- och Bonde Stånden godkända, förslag till den ändring i 5 § 3 momentet Tryckfrihets-Förordningen, att hinder icke må vara för Mosaiske trosbekännare att kunna till Jurymän utses, skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner
Nej, är nämnda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Ant. till Exp.-Utsk. den 21 Juni 1800, kl. 12 mield.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-proposilioner, i anledning af Riks-Ständens beslut, rörande del i KonstilutionsUtskotlets Memorial N:o 19 framställda förslag till ändring i 53 § Riksdags-Ordningen.