Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under år 1861 hade å Mynt-verkets tomt några nybyggnadsarbeten icke varit af nöden; och för husens vederbörliga underhåll behöfliga reparationer hade af verkets egna arbetare blifvit verkställda.
Under förmälan, hurusom den år 1858 efter Otver-direktörens konstruktion uppförda nya smältugn, i hvilken smältdeglar af jern med ved till brännmaterial skulle, i silfver koppar och myntmetall guld, 38,208 Dukater, å 8: 35,, Riksmynt. 319,036: 80. 1,020,759: 16. 47,929: 63.
Summa R:mt R:dr 1,387,725: 59. — 31 — stället för den gamla smältningsmethoden nied grafitdeglar och träkol, användas, först under revisionsåret varit i gång, redogör terättelsen för den nya methodens företräden framför den äldre, bestående dels i minskad degelkostnad och brännmateriel, dels ock i minskad silfverförlust vid smältningarne.
Dess räkenskaper, hvilka innefatta redovisning dels för kontrollstämpel-afgiften, såväl i hufvudstaden som landsorterna, dels för det å riksstatens 7:de hufvudtitel uppförda förslagsanslag till omkostnader för nämnde verk, öro i Kongl. Kammar-rätten graqskade utan anmärkning, och hafva ej heller från Revisorernes sida föranledt till nå gon erinran.
Inkomster och utgifter redovisas sålunda: a) Kontrollstänipel-iiiedei.
Kongl. Kontroll-verket.
Balans från år 1860: Tillgångar 10,540: 45.
Enkel afgift
Dubbel dito
För utländska arbetens kontrollering 22,395: 78. 146: 4. 956: 16. 23,497: 98.
Skulder: öfverlevereringar 2: 73.
Summa 34,041: 16.
Skulder 28: 71.
Omkostnader för verket 5,013: 72 Leverering: Till Kongl. Stats-kontoret och länen 18,081: 87.
Transport: 23,123: 76. — 32 - Transport; 23,123: 76.
Baluns till år 1862:
I landet utestående kronouppbörd 10,917: 40.
Summa 34,041: 16. b) Anslaget till omkostnader för Kuutroll-verket.
Tillgång Leverering: Från Kongl.
Stats-kontoret Summa 785: 8.
Postporto 93: ;>4.
Skrifmaterialier - ■••• 78: 80.
Lyshållning 54: 66.
Diverse utgifter 547: 64.
Summa 785: 8. 72- 58. 712: 50. 774: 64. 10: 44.
Utrikes-departementet upprättade räkenskap, som redovisar för Svenska och Norska riks-staternas anslag till 3:dje hufvudtiteln, har med anmärkning blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad.
Af nedanstående tabell inhemtas förhållandet med inkomster och utgifter: D ebet.
Balans från år 1860: Tillgångar 23,720: — Transport: 23,720: — — 33 — Inkomst:
Statsanslag 479,200: — hvarifrån afgår, enligt Kongl. Maj:ts nådiga beslut den lf> December 1859, till Post- och Inrikes tidningar .... 1,500: — Af Kongl.
Stats-kontoret levererad behållning från äldre åren Norska bidraget, Hamb. b:ko 148,214: 2, Konsuls-fondens bidrag till aflöning af Departementets Expedition, enligt staten af den 27 April 1858,....
Transport: 477,700: — 8(i8: 33. 197,618: 67. 6,500: — 23,720: — 682,687:
Summa 700,407: Kredit.
Exc, Stats-ministern för utrikes ärendena 24,000: —■ Utrikes-departementets Expedition 42,568: 33.
Ministerstaten och pensioner 477,173: 80.
Sorgepenningar 10,581: 25.
Skrifmaterialier 3,475: 90.
Möblers anskaffande m. m 1,382: 5.
Prenumeration å tidningar 3,319: 73.
Postporto 7,544: 99.
Telegrafporto 10,858: 22. Equiperingspenningar 32,160:
— Diverse utgifter 1,722: — Vexel-kostnader 371: 40.
Beskickningarnas extra utgifter 14.432: 25.
Rese- och kurirkostnader 29,908: 30.
Expektanslöner och tillfälliga utgifter 14.976: 63.
Hemliga utgifter 25,853: 84.
Kontant behållning Summa 700,328: 69. 6,078: 31. 706,407: — Räkenskapen har icke föranledt någon erinran från Revisorernes sida.
Sedan Rikets Ständers år 1861 församlade Revisorer, jemte anmälan, att vid granskning af Utrikes-departementets räkenskaper för år 1859 verifikationer saknades för de såsom expektanslöner, rese- och kurirkostnader samt extra utgifter uppförda poster, uttalat den åsigt, att, ehuru detta förtärande härledde sig från ett stadgande i 4 § af Kongl. Maj-.ts nådiga instruktion för Chefen för Kameral-afdelningen i nämnde Departement, enligt hvilket berörde utgifter endast inför Kona!.
Majit skulle i detalj redovisas, sådant likväl vore stridande emot Rikets Ständers afsigt vid anslagets beviljande; så 5 - 34 — har Kongl. Maj:t. enligt hvad Revisorerne inhemtat, genom nådigt bref den 24 Oktober 1862, föreskrifvit, att räkenskaperna för ifrågavarande utgifter skola från och med innevarande år underkastas den allmänt gällande grundeu för statsmedels redovisning, dock under förutsättning, att behöriga qvittenser af de personer, hvilka från Departementets Kameral-afdelning emottagit medel för ofvanberörda ändamål, ansåges vara såsom verifikationer tillfyllestgörande.
Koiisuls-fondeii.
Denna fonds räkenskap, som för de föregående åren icke blifvit granskad af Rikets Ständers Revisorer, men deremot undergått sådan åtgärd i Kongl. Kammar-rätten, hvarvid för revisionsåret anmärkning förekommit, har från Kevisorernes sida ej föranledt till någon erinran.
Balans från år 1860: Tillgångar Runt R:dr 9,930: 52.
Hamb. mark b:ko 36,390: — 48,520: - Inkomst:
Sveriges bidrag 118,800: — Norriges dito, Ramb. mark b:ko 66,771: 3. 6 89,028: 29.
Räntemedel dito 1,310: 9. — .... 1,747: 42.
Bidrag till aflöning af Kongl. Utrikes-departementets Expedition 6,500: — Traktamente och kontorshyra 145,725: 52.
Hamb. mark b:ko 14,437: 8. - .... 19,250: — 164,975: 52.
Expektanslöner och pensioner 18,933: 33.
Hamb' mark b:ko 3,533: 4. —.... 4,711: — 23,644: 33.
Konsulernes embetsutgifter 5,401: 50.
Hamb. mark b:ko 138: 3. — ... 184: 25. 5 585: 75 Provision 111. in 698: 21.
Hamb. mark b:ko 486: 65: 64S: 54. 1,346: 75.
Differans, uppkommen genom felsummering, Hamb. mark b:ko 3: — — 4: — 58,450: 52. ‘209,575: 71. 268,026: 23. 202,056: 35.
Transport: 202,056: 35. — 35 — Transport: 202,056: 35.
Balans lill år 1862:
Kontant behållning 6,503: 21.
Hamb. mark b:ko 44,600: —: — 59,466: 67. gg ggg. gg.
Summa 268,026: 23.
Skogs-stvrelse o O «/ 11.
Dess öfver ekplanteringsmedlen afgifne räkenskaper, som ulan anmärkning under- gått granskning i Kongl. Kammar-rätten och icke eller föranledt till någon erinran å Revisorernes sida, redovisa inkomster och utgifter sålunda:
Balans från å.r 1860:
Uppbörd: Afkastningen af Wisingsborgs kungsgård
Dito af planterhagen Östra Malmskogen Anmärkningsmedel Värdet af tillkomna inventarier 8,761: 98. 137: — 1: — 47: 35. 15,610: 55. 8,947: 33.
Summa 24,557: 88.
Utgifter : Aflöning Förvaltnings- m. fl. kostnader för Wisingsborg Auktionsprovision m. m.
Diverse kostnader 900: — 6.873: 35. '430: 86. 7t>6: 14. 8,970: 35.
Kontant behållning Fordringar Inventariers värde 8.528: 81. 4,049: 15. 3,009: 57. 15,587: 53.
Summa 24,557: 88. — 36 Kongl.
Räkenskapen, som för revisionsäret blifvit granskad i Kongl.
Kammar-rätten utan anmärkning och icke heller hos Revisorerne föranledt till någon erinran, redogör för inkomster och utgifter på följande sätt:
Balans från år 1860: Tillgångar 6,260: 11.
Anslag af Skogsplanteringskassan 12,780:
— Extra inkomster 74: 86.
Tillkomna inventariers värde 142: 43. 12.997: 29.
Summa 19,257: 40.
Aflöningar och stipendier 7,425: — Underhålls- och anläggningskostnader 900: 91.
Expenser 391: 38.
Ved och lyshållning 1,030: 81.
Rese- och traktamentskostnader vid elevernes praktiska öfningar 3,000: -- Arfvoden för granskning af skogsindelningskartor och handlingar 23: 26.
Inköpta inventarier 142: 43.
Värdet af afskrifna persedlar 54: 46. Observations-arfvode..... — 45. 12,968: 70.
Kontant behållning 346: 16.
Inventariers värde 5,942: 54. 6,288: 70.
Summa 19,257: 40. 37 Skogs-skolorna å Hunneberg, Tierp, Omberg, Böda och Sillre.
På sätt i föregående revisionsberättelse omförmäles, anvisades^ genom Kongl, brefvet den 20 Januari 1860 medel för inrättande af skogs-skolorna å Hunneberg, Tierp, Omberg och Böda.
Till inrättande af ytterligare en skogs-skola har Kongl. Maj:t, genom nådigt bref af den 24 Maj 1861, förordnat om inköpande för Kronans räkning af det inom Wester-norrlands län belägna skattehemmanet N:o 6 i Sillre by, samt genom Kongl, brefvet den 13 September 1861 bestämt, att anslagen för berörde skogs-skola böra utgå sålunda: till arfvoden, stipendier samt underhåll af byggnader, inventarier och materiel - 3,450: — tillsvidare och intilldess skolan varder slutligen ordnad, åt den som besörjer mathållningen för lärlingarne, förslagsvis, dock högst .... 250 och till hyresersätttning, likaledes förslagsvis, högst 100 äfvensom för en gång, till uppköp af inventarier och materiel.
1,000 för reparationer m. m 400: skolande samtlige dessa utgifter anordnas å det på 7:de hufvudtiteln uppförda reservationsanslag till Skogs-institutet, lägre skogs-skolor samt öfrige till skogs-staten hörande tjenstemäns aflöning.
Räkenskaperna, som äro särskildt upprättade för hvarje skola, hafva utan anmärkning undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten samt redovisa inkomster och utgifter sålunda:
Tillgångar a) Skogs-skola» ä Hunneberg.
Balans från år 1860: 13: 3. Uppbörd'.
Statsmedel Aterburet förskott Aflöning Stipendier Diverse utgifter Kredit.
Utgifter. 2,550: — 150: — Summa 1,800: 900: 13: 3. 2,700: 2,713: 3. 2,713: 3. 38 — b) Skogs-skolan å Tierp.
Uppbörd: Statsmedel Kredit.
Aflöning Stipendier Diverse utgifter Balans till år 1862:
Kontant behållning Statsmedel c) Skogs-skolan ä Omberg.
Aflöning Stipendier Hushyra d) Skogs-skolan ä Böda.
Statsmedel Kr edit.
Stipendier
Diverse utgifter 1,800 1,500 100 73.
Summa 1,800 900 150 1,341: 66. 1,200: — 120: 78. 3,412: 50- 3,400: 73. 11: 77. 3,412: 50. 2,850: 2,850: 2,691: 66. 2,662: U. Transport: 2,662: 44. 39 — Balans till år 1862:
Kontant behållning e) Skogs-skolan i Sillre.
Uppbörd: Statsmedel Försäljningsmedel K redit.
För inventarier och materialier — ” reparationer Stipendier Aflöning Hyresersättning Balans till år 1862:
Transport: Sumi: 1,875: — 59: 62. 1,004: 79. 445: 23. 350: — 62: 50. 25: — 2,662: 44. 29: 22. 2,691: 66. 1,934: 62. 1,887: 52. 47: 10.
Summa 1,934: 62.
Revisorerne hafva vid dessa räkenskaper icke funnit något anmärkningsvärdt.
Dess räkenskaper innefattas uti 2:ne särskilda hufvudböcker, hvilka redovisa: a) anslaget till sockenkartors upprättande; och är denna räkenskap utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten; b) De
General-landtmäteri-kontoret tillfallna böter och vitén, hvilka, jemlikt 56 § uti den för bemälde Kontor, Provins-landtmäteri-kontoren samt Landtmätarne i riket den 4 Maj 1827 utfärdade nådiga instruktion, skola användas till inköp af mathematiska instrumenter för geografiska karteverkets fullkomnande, eller till andra utgifter.
Denna räkenskap har i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskad med anmärkning.
De särskilda räkenskaperna redovisa för inkomster och utgifter sålunda: - 40 — l:n Anslaget till sockenkartors upprättande.
Tillgångar 086: 37. Uppbörd:
Statsanslag 9,059: 96.
Försäljningsmedel 21:_97. 9,081: 93.
Summa 9,768: 30.
För kartor och beskrifningar m. m 9,596: 33.
Kontant behållning 17): 97.
Summa 9,768: 30. 2:0 Laudtmäteri-kontorets bötesmedel.
Balans från år 1860: Tillgångar 9,215: 78.
Böter 4,128: 50.
Diverse inkomster 1,28.1: 67. 5,410: 17.
Till diverse ändamål Balans till år 1862:
Kontant behållning Oredovisade böter ...
Summa 14,625: 95. 3,724: - 5,709: 69. 9,433: 69. 1,653: 38. 3,533: 88. 5,192: 26.
Summa 14,625: 95. — 41 — Sedan Rikets Ständers år ] 861 församlade Revisorer fästat uppmärksamhet derå, att uti Kongl.
General-landtmäteri-kontorets bötesmedels-räkning åtskilliga större och mindre belopp balanserades såsom obetalte böter och vitén från föregående år, hvarföre, och då en del af dessa poster sedan längre tid tillbaka under denna benämning förekommit i räkenskapen, Revisorerne hemställde, att åtgärder från vederbörandes sida vidtoges för dessa medels indrifning, eller ock att upplysning meddelades, om hinder derför möjligen mötte, har Ofverdirektören uti deröfver afgifvet underdånigt utlåtande upplyst, att en del af de ifrågavarande medlen, i anseende till vederbörandes oförmåga att dem betala, balanserades från de föregående åren redan år 1849; att anledningen dertill vore, att föreskrift förut saknades om sättet och vilkoren för förvandling af sådana böter och vitén, spm Ofverdirektören ådömt Landtmätare, men desse saknade tillgång att betala; att Ofverdirektören härom gjort underdånig anmälan redan den 31 December nyssnämnde år, med hemställan, huruvida ej i nåder kunde stadgas, att ifrågavarande slags böter och vitén borde, i enlighet med hvad i afseende å förvandling af böter, ådömda Postverkets tjenstemän, blifvit genom Kongl, kungörelsen den 6 Mars 1849 föreskrifvet, vid bristande tillgång förvandlas efter de grunder, som innefattas i 10 kap. 1 § Utsökningsbalken samt 8:de punkten af Kongl, förklaringen den 23 Mars 1807, och förvandlingen göras af Kongl.
Maj:ts vederbörande Befallningshafvande omedelbart efter det visshet vunnits derom, att den bötfällde saknade medel till böternas och vitenas betalande; att, emedan nådigt svar å denna underdåniga hemställan icke erhölls under åren 1850—1859, Ofverdirektören varit nödsakad fortfarande balansera de ifrågavarande medlen, som tid efter annan ökats derigenom, att flere
Landtmätare under nämnda tio år blifvit ådömde böter eller vitén, hvilka de icke kunnat gälda; samt att, så snart Ofverdirektören mottagit Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse af den 7:de Februari 1860, angående förvandling
Eif böter eller vitén, som, på grund af Kongl, instruktion för offentlig myndighet, blifvit ådömde, hvilken kungörelse i sig innefattade nådigt bifall till Öfverdirektörens förberörda underdåniga hemställan, Ofverdirektören genast vidtagit erforderlig åtgärd för de balanserade böternas och vitenas förvandling på föreskrifvet sätt, derest tillgångar till deras gäldande af vederbörande Landtmätare fortfarande saknades, till följd af hvilken åtgärd den ifrågavarande balansen skulle betydligt hafva minskats.
Då emedlertid ofvannämnde räkenskap utvisar, att vid revisionsårets slut, eller nära 2:ne år efter det Kongl.
Maj:t meddelat nådig föreskrift i ämnet, beloppet af oredovisade böter och vitén ännu uppgick till 3,538 R:dr 88 öre, hvaraf en icke ringa del blifvit för längre tid sedan i landsorterna ådömd, samt den af Ofverdirektören uppgifna betydliga förminskning i balansen icke utgör mera än skillnaden emellan nyssnämnda belopp och 4,246
R:dr 6 öre, hvartill de oredovisade böterna uppgingo i 1859 års räkenskaper, som gåfvo anledning till ofvanberörde anmärkning, eller något öfver 700 R:dr, har det synts Revisorerne som skulle skyndsammare och kraftigare åtgärder bort kunna vidtagas för minskning af ifrågavarande balans, i synnerhet hvad de i landsorterna ådömda böter beträffar, hvilkas förvandling ej varit af högstberörde nådiga kungörelse beroende; hvadan Revisorerne ansett sig böra förhållandet hos Rikets Ständer anmäla.
6 — 42 — Rikets ekonomiska karteverk.
Ljunggren och Landshöfdingen S. P. Bergman afgifna redogörelser, som i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskade utan anmärkning och hvarvid Revisorerne ej heller haft något att erinra, redovisa för inkomster och utgifter på följande sätt: a) Den af Ingeniören G.
Salans från år 1860:
Behållning 836: 59.
Statsanslag 16,400.
— Summa 17,236: 59.
För verkställda kartarbeten m. m 17,236: 28.
Salans till år 1862:
Behållning 31.
Summa 17,236: 59. b) Den af Landshöfdingen 8. P.
Bergman afgifna redogörelse. jD ebet.
Balans från år 1860: Behållning 3,403: 12.
Statsanslag 14,750: — Summa 18,153: 12.
För verkställda kartarbeten m. 18,017: 79.
Transport: 18,017: 79. — 43 — Transport: 18,017: 79- Balans till år 1862:
Summa 18,153: 12.
Utaf räkenskaperna, som i Kongl.
Kammar-rätten blifvit granskade utan an märkning, inhemtas följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter:
Tillgångar 847,160: 86.
Uppbörd
Porto för inrikesbrefvexlingen 866,678: 66.
Dito för utrikes dito 438,675: 84.
Dito för transito dito 40,717: 51. 479,393: 35.
Assuransafgifter 61,778: 54.
Rekommendationsafgifter 184,574: 3.
Räntemedel 35,154: 58- Fraktmedel 42.638: 84.
Bötesmedel 492: 84.
Observationsmedel 2,926: 82.
Pensionsafgifter 8,009: 1!.
Extra inkomster 1,810: 65. 1,683,455: 42.
Ofverl evereringar och skulder 41,272: 55.
Summa 2,571,888: 83.
Ofverlevereringar och skulder 38.700: 91.
Porto för qvarliggande bref 4,558: 37.
Portoandelar för ångbåts- och diligensbref 2,041: 47.
Transport: 6,599: 84. 38,700: 91. — 44 — Transport: 6,599: 84.
Pestituerade medel 884: 99.
Åklagar jandelar af böter 201: 80.
Observationsprocent 2,176: 59.
Afskrifningar 6,341: 48.
Aflönings-staten 357,886: 26.
Indragnings- dito 19,293: 27. Pensions- dito 11,315: 98.
Kontorshyror och expenser m. m 72,816: 83.
Uppbördsprovision 23,611: 64.
Provision för försålda frimärken 19,973: 87.
Postiljoners resetraktamenten och beklädnad m. m 102,414: 97. Brefdragares beklädnad 2,158: — Postiljoners beväring 675: — Hyresersättning för stallrum åt postförares hästar .... 1,282: 50.
Postföringskostnader inom riket 430,984: 48.
Roteringsersättningar 6,414: 59.
Gratifikationer 3,615: — Gästgifverihållningen i Grisslehamn 300: — Sjöpostfarten 157,119: 72.
Utrikes brefvexlingen 220,207: 25.
Posthusens underhåll och onera 1,057: 50.
Skrifmaterialier, ved, ljus m. m 18,999: 59.
Ersättning till Beskickningar och Konsuler för utbe taldt porto 34: 2.
Förlust på paketposten 31,403: 25.
Extra utgifter 60,440: 19.
Nybyggnad och reparationer af Post-verkets ångfartyg 26,250:
— Till upphandling af postvagnar 25,457: 30.
Till Civil-statens pensionsinrättning Balans till år 1862:
Kontant behållning 148,406: 42.
Utlånta medel 737,786: — Förskott 10,958: 43.
Fordringar 18,112: 5.
Summa § I - 38,700: 91. 16,204: 70. 1,593,711: 21. 8,009: 11. 915,262: 90. 2,571,888: 83.
General-poststyrelsen afgifna underdåniga berättelse om Postverkets tillstånd och förvaltning under revisionsåret innehåller, bland annat, följande uppgifter, hvilka Revisorerne ansett sig böra meddela: — 45 — Under olika tider af året hafva, jemlikt nådigst meddelade föreskrifter, 5 nya postexpeditioner öppnats, nemligen i Boden af Norrbottens län, i sammanhang hvarmed den der förut befintliga postuppsyningsmansplats blifvit indragen; vid Hessleholms jernvägsstation i Kristianstads län, i följd hvaraf posterna Kristianstad—Halmstad och Kristianstad—Helsingborg sålunda omreglerades, att desamma kommo att anlöpa förenämnde station, emellan hvilken och Kristianstad daglig postförbindelse borde, emot ersättning af postmedlen, genom enskild diligens underhållas; i Målilla kyrkoby af Kalmar län; i Ragunda socken af Jemtlands län, samtidigt hvarmed ny post inrättades att en gång i veckan gå fram och åter mellan nämnda ort och Sundsvall, på det sätt, att densamma å linien Bispgården—Sundsvall förenades med Sollefteå—Sundsvallsposten; samt vid Misterhults h/rka i Kalmar län, i sammanhang hvarmed inrättades ny postgång två gånger i veckan mellan Misterhult och Westervik samt å vägen Misterhult—Oskarshamn.
Sedan General-poststyrelsen under den 9 Mars 1860 erhållit nådigt bemyndigande, att å lämpliga ställen inrätta ett nytt slag af poststationer, afsedda att för mera af lägsna orter underlätta förbindelsen med närmaste postkontor eller postexpedition, samt förberedande åtgärder i berörde afseende under nämnde år blifvit vidtagne, hafva under revisionsåret sådana postanstalter blifvit öppnade: i Stockholms län, vid Färentuna och Osmo, hvilka stationer längre in på året sattes i förbindelse med närmast intill belägna äldre postanstalter på så sätt, att nya poster igångsattes 2 gånger i veckan fram och åter mellan Drottningholm och Färentuna kyrka samt „ mellan Berga gästgifvaregård, som passeras af Stockholm—Dalaröposten, och Ösmo kyrka; i Skaraborgs län, vid Hofva, Karlslund, Wedum, nya Lerdala, Essunga och Moholm; i Kronobergs län, vid Traheryd; i Jönköpings län, vid Säby, Näshult och Skillingaryd; i Westmanlands län, vid Stjernvik; i Ostergötlands län, vid Borensberg och Mjölby; i Södermanlands län, vid Bie; i Kalmar län, vid Ottenby; i Kopparbergs län, vid Lerdal och Noret; i Orebro län, vid Qvistbro; i Gefleborgs län, vid Kramsta; i Wester-norrlands län, vid Bjästa, Torp och Skog; i Westerbottens län, vid Degefors; i Malmöhus län, vid Anderslöf och Sjöbo; i Kristianstads län, vid Brösarp, Marklunda och Örkeljunga; i Hallands län, vid Sjögård; i Göteborgs och Bohus län, vid Hede; i Jemtlands län, vid Hallen, hvilken station genom en samtidigt dermed inrättad enkel post sattes i förbindelse med Östersund; samt i Norrbottens län, vid Maunu och Arvidsjaur.
Till postanstalter af sistomförmälda beskaffenhet hafva derjemte under revisionsåret förvandlats de förutvarande postuppsyningsmansplatserna: Wermdö i Stockholms län; Kolslätt i Elfsborgs län; Böda i Kalmar län; Backe i Wester-norrlands län; Åsele, Bjurholm och Norsjö i Westerbottens län; samt Pajala och Öfver-Kalix i Norrbottens län_ — 46 — I öfrigt hafva under året följande nya poster blifvit inrättade, nemligen:
Inom Orebro län, en enkel post mellan Karlskoga och Nora samt mellan Nora och Lindesberg; inom Malmöhus län, en dubbel post å den I { mil långa vägen Hörby— Höör; samt inom Westerbottens län, l;o) emellan Lycksele och Åsele, en gång i veckan fram och åter, med anlöpande hvarannan gång af Orträsk och Fredrika samt hvarannan gång af Dorotea, Wilhelmina och Stensele; 2:o) emellan Stensele och Sorsele, hvar fjortonde dag fram och åter; samt 3:) emellan Stensele och Tärna, en gång fram och åter hvar fjerde vecka, i sammanhang med hvilka poster postuppsyningsmansplatser inrättades i Orträsk, Dorotea, Wilhelmina, Stensele, Sorsele och Tärna.
Härförutan utvidgades vid slutet af året till vanlig enkel postgång den förut endast hvar fjortonde dag gående posten mellan Hammerdal och Österåsen i Jemtlands län.
Sedan postförbindelsen mellan Stockholm och Arboga, på grund af nådigt bemyndigande, under årets tre första månader underhållits fem dagar i veckan med Postverkets och de öfriga två dagarne i veckan med enskild diligens, har diligens-farten å berörde linie äfven efter seglationens öppnande fortgått två gånger i veckan; och verkställdes från medlet af November postföringen mellan Stockholm och Arboga öfver Westerås uteslutande med Post-verkets egna diligenser.
Med början af sistnämnde månad utsträcktes diligens-befordringen mellan Göteborg och Helsingborg till alla dagar i veckan, äfvensom dylik postförbindelse upprättades mellan Helsingborg och Lund.
Från Mars månads början blef den brefpost, som dittills gått mellan Ystad och Aby öfver Hörby och Höör, utsträckt till Engelholm samt, en gång i veckan, förvandlad till paketpost.
Sedan under loppet af revisionsåret nya paket-postanstalter blifvit inrättade i Fahlun, Gefle, Upsala, Tierp, Strömsholm, Mariestad, Nora, Wadstena, Hessleholm, Hör by, Höör, Aby, Sköfde, Hjo, Lidköping och Skara, Jiar förenad person-, paket- och brefbefordring egt rum å linierim Stockholm—Arboga, Orebro Töreboda, Göteborg—Helsingborg, Helsingborg—Lund och Malmö —Ystad, samt förenad bref- och paketpost blifvit befordrad å linierim Sundsvall—Ostersund, Gefle—Fahlun, Upsala —Gefle, Stockholm— Upsala, Stockholm—Malmö, Stockholm—Jönköping, Linköping—Wadstena, Linköping — Westervik, Westervik—Wisby, Kalmar—Wexiö, Jönköping—Helsingborg, Jönköping— Ystad, Y"stad—Helsingborg, Ystad—Engelholm, Göteborg—Norge, Mariestad—Töreboda, Lidköping—Sköfde samt Sköfde -Hjo.
För personbefordringen hafva uteslutande begagnats Post-verkets egna diligenser äfvensom postångfartygen; men för fortskaffande af bref- och paketpost hafva, der posterna icke med vanlig skjuts blifvit forslade, utom förenämnde befordringsmedel anlitats dels statens jernbanor Göteborg—Töreboda och Malmö —Lund samt de enskilda jernvägarne Gefle—Fahlun och Orebro—Nora—Arboga, dels enskilda diligenser å linierna Upsala—Gefle, Stockholm—Upsala, Stockholm —Arboga, Mariestad—Töreboda, Lidköping—Sköfde, Sköfde—Hjo samt Kristianstad —Hessleholm, dels slutligen äfven, på grund af särskildt träffade öfverenskommelser, omkring femtio enskilde tillhörande ångfartyg, af hvilka tio, jemte två af Post-verkets ångfartyg, underhållit förbindelse med utlandet.
Till följd af posternas försändande med jernbantåg och postdiligenser, hafva under revisionsåret dels en mängd äldre poster blifvit indragne, dels 95 till postföring indelta hemman blifvit från denna skyldighet befriade. — 47 — § 2.
Post-verkets inkomster hafva, såsom förestående tabell utvisar, för revisionsåret uppgått till R:dr 1,683,455: 42; hvaremot afkortningarne och öfriga omkostnader utgjorde » 1,617,925: 2. och har behållningen under året följaktligen ökats med R:dr 65,530: 40. § 3.
Af assuransfondens tillgångar, som vid revisionsårets ingång utgjorde •