Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En af de tvenne vid länets holländeri på Lyckås stationerade tjurarne har under aret måst för sjukdom nedslagtas; och i stället har en annan tjur från Riseberga blifvit här uppställd.
I öfrigt befanns holländeriet vid besigtningstillfället i godt skick.
Halmar län.
Vid länets holländeri på Sundsholm, dit det år 18G0 förflyttades från egendomen Kasimirsborg, hade under året, sannolikt i följd af ovana vid fodret, någon sjuklighet varit rådande, men hvilket ogynsamma förhållande innan årets utgång gifvit rum för ett bättre.
Vid den företagna inspektionen af detta holländeri syntes ingen kostnad eller möda blifvit spard för åstadkommandet af ett godt helsotillstånd bland kreaturen.
— 151 — Elfsborgs läii.
Länets holländeri, som, enligt hvad nästlidet års revisionsberättelse gifver vid handen, under sommaren 1860 vid säteriet Gräfsnäs uppsattes utaf direkte från England införskrifna kreatur, befanns vid inspektionstiilfället i fullgodt skick.
En tjur hade för sjuklighet måst nedslagtas, men de öfriga djuren befunnos alla friska och vid godt hull.
De vid länets holländeri på Lycksta egendom uppställda djur, som alla, med undantag af en från England inköpt korthornstjur, utgått från Ultuna landtbruksinstitut, befunnos vid inspektionen sorgfälligt vårdade och rikligt utfodrade.
Sedan, såsom uti nästlidet års revisionsberättelse omförmäles, innehafvaren af Näsgårds kungsgård, derefter meddeladt nådigt tillstånd, ett halft holländeri, bestående af en tjur och åtta kor, år 1860 blifvit uppställdt, förklarat sig vilja till Kronan återlemna de hos honom uppställda djuren, har Stamholländeri-styrelsen, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i länet förslag, under
Maj månad år 1861 låtit verkställa holländeriets förflyttning till Grängshammar bruk i Stora Tuna socken.
Holländeriet, som under året blifvit kompletteradt till det från början bestämda antalet af en tjur och tio kor, befanns vid den under sommaren verkställda inspektionen i godt och lofvande skick.
Inom detta län, der, såsom utaf nästlidet års revisionsberättelse inhemtas, något holländeri förut icke varit stationeradt, har under året, vid egendomen Fjellsköfte inom Floda socken och Oppunda härad, blifvit uppställda ätta kor och en tjur af Ayrshirerace.
Sedan, på grund af gjord framställning, Stamholländeri-styrelsen beslutat, att låta uppställa ett holländeri af Ayrshire-race vid egendomen Östanå inom Riala socken och Akers skeppslag, hvilken egendom, i följd af sin rikliga fodertillgång och sina goda saltsjöbeten, ansetts för ändamålet särdeles lämplig, hade, enär tillräcklig tillgång på tjenliga djur icke förefanns, å nämnde egendom till en början blifvit uppställda en tjur och fem kor.
Tjuren, en af de från Skottland år 1859 direkte inkomna utaf Ayrshirerace, hade till följd af s. k. sommarsjuka måst nedslagtas, men blifvit ersatt af"en annan vid Svenskt holländeri uppfödd Ayrshire-tjur.
Det inom denna provins på egendomen Haddorp uppställda holländeri består numera uteslutande af kreatur af Svensk race; och befunnos djuren vid inspektionstiilfället sorgfälligt vårdade och rikligt utfodrade. — 152 - Som endast två år förflutit, sedan holländeriet fullt organiserades med kreatur at oblandad Svensk race, hade någon försäljning af unga djur ännu icke kunnat ifrågakomma och erfarenhet sålunda icke kunnat vinnas med afseende a den här uppfödda afvelns ändamålsenlighet.
Gefleborgs läu.
Sedan innehafvaren af egendomen Kungsgården, der länets utaf Yoigtländer-race bestående holländeri varit uppställdt, till aflemnande uppsagt nämnde holländeri, har Stamholländeri-styrelsen, efter samråd med Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet, låtit förflytta detsamma till egendomen Sofiedal i Wahlbo socken, sorn i flera afseenden ansetts för ändamålet lämplig.
Under året hade, till följd af olyckshändelser bland de äldre djuren och dödlighet bland de späda kalfvarna, en ovanligt stark afgång inom hjorden egt rum; men vid inspektionstillfället befunnos kreaturen vackra och vid godt hull.
Länets vid Marienlund uppställda holländeri af Pembrokeshire-race hade fortfarande utmärkt sig för en ymnig mjölkafkastning.
Efterfrågan på afvelsdjur af denna race syntes likväl icke hafva tilltagit, utan hade deremot framställning blifvit hos Styrelsen gjord om erhållande för länet af ett holländeri af Ayrshire-race.
Från holländeriet hade under året uflemnats en tjur och 5 kor, för att uppställas vid Landtbruks-akademiens experimentalfält. § 3.
Förutom ofvannämnde 14, inom olika län stationerade holländerier, hade under året vid Landtbruks-akademiens experimentalfält blifvit uppställda, utom förrberörde en tjur och fem kor af Pembrokeshire-race, fem kor af Ayrshire-race.
Med uppställandet af dessa djur hade man för ändamål att anställa jemförande försök mellan de olika racerna, i afsigt att närmare utröna deras lämplighet för landets förhållanden. § 4.
Inom åtskilliga län voro under året på tjenliga ställen placerade Kronan tillhörige tjurar, afsedde för kor, tillhöriga de från Stamholländerierna aflägset boende jordbrukare.
Dessa tjurar, deraf 7 voro af Ayrshire- och 3 af Yoigtländer-race, voro fördelade sålunda: i Södermanlands län: af Ayrshire-race 3. « Yoigtlands- dito 1. 4_ Transport: 4.
Bii.
S. till 1863 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 153.
Stamholländerier.
Riseberga Gammalstorp Ultuna Warpnäs Lyckås Marienlund Kungsgården Haddorp “....
Sundsholm Gräfsnäs Lycksta Grängshammar Fjellsköfte .
Östanå Experimental-fältets Län Race.
I Örebro Skaraborgs ...
Upsala Wermlands Jönköpings . ..
Hallands Gefleborgs Östergötlands Kaimar Elfsborgs Westmanlands Kopparbergs ..
Nyköpings ...
Stockholms Dito Ayrshire
Dito Dito Dito Dito Pembrokeshire .
Voigtländer ....
Svensk Ayrshire Dito Dito Dito Dito Dito (Ayrshire j i Pembrokeshire) Antal djur. © T3 CÖ
St. PS p C/D S:a c u o &
År i-i c fe bl a cö JA bl cö -5 °cö P O JA cö bl 'bl >• cr tö © CÖ bO c cö JA U-4 © d np O Co Lo sté bc o « :C ~ TÖ bC P C cö ^ 'U Po P np np :cÖ t* ° C CÖ oj Aö ocö p; (D ÖC cö :© > P rG - 5?
| Procent. 20 22 7,30 954 13,253,19 1 669,22 9,90 20 22 6,35 970 13,533,35 5 886,10 12,20 20 22 7,35 1,072 12,245,95 3 700,66 12,07 19 2!
7,00 1,049 12,694,99 3 729,26 9,10 19 21 7,11 850 9,363,79 3 520,35 11,70 20 22 7,65 930 11,666,87 3 647,53 12,37 20 22 7,00 802 9,521,42 4 581,18 13,71 20 22 8,20 940 11,635,14 1 595,86 12,32 Of. c ,© CÖ rfl
Da t bl) cö bfc P .-4-3 ’.p © CO - CÖ G £ tö ^ cö b£ .SP o-* bt cö -c bD P TÖ P P Jh p © np bt c p; P bi cö CCl np © np © cö -4-> OCÖ nP © CÖ b ,p © © © cö > 3 s 0 Tö bC P :cö bC 'tZ np o rp a g o JA :cö > :© -G cö S a > •« -s é O ■« SO -r - P CÖ > -G TÖ 3 np cp ocö ,G Lo Lo O :cö ^ > :0 _P -G g - , G I O ; ja CO tö C :cö P O TÖ O fe © TÖ P P bl cö np OJ cö TÖ
P © P np o fe bo ’> cö > C*-o © CO cö © np P P bC cö C4-0 cö © np © JA bC © cö 5 co bC O Cö c o bc cö np .53 > p -*o Lo CO © cö np ^ P G P _ © 3 3 bl co cö ® np np © —< np © !° s > cr' © .— JA cö P H > Ifrån dessa Holländerier, såsom dels nyligen organiserade, dels ifrån andra ställen förflyttade, hafva fullständiga års-rapporter ännu icke kunnat inkomma.
\ cö p P cö JA P © (4-0 cö P P np :cö > :© i-G cö u 'p .0 tu © Lo CÖ JZ H •§> ar. Kannor.. 1 Kannor, j Kannor.
m 132 5,737.41 • 43 2,26 233 1,673,21 7,18 32,36 1/29 6,977,78 30 1,57 20,78: 122 4,992,55 4! 2,73 243 2,523,09 10,38 47,18 1/21 8,540,80 35 2,33 20,25 122 5,980,07 49 2,88 243 1,640,55 6,75 30,68 1/35 5,931,13 24 1,41 21,76 12 2 5,327,14 44 2,75 243 1,784,91 7,35 35,00 1/30 7,070,35 29 1,81 19,34 152 4,087,51 27 1,69 213 929,89 4,36 20,76 1/41 4,758,50 22 1,37 15,15 137 7,567,40 55 I 3,23 228 1,229,60 5,39 24,50 1/38 3,440,68 15 0,89 27,53 107 3,304,23 31 1.94 258 2.003,42 7,76 35,27 1/23 5,994,69 23 1,44 24,49 122 4,963,55 41 2,16 243 2,468,84 10,16 46,18 1/20 6,1 19,62 25 1,32 34,98 Medeltal 19,45. ■■■ SsMii lälÉSÉ WM ■■ ■. ■ :■-- i?«*SS§li •• ^^SsxSä; ■ ■: •tSÄSSöf ■41 t-.-.-- SS^SSaSmL*-' • •'
Br^sws p^snBwPHP ■ il» — 153 - Transport: 4. i Kalmar län: af Ayrshire- race 2. » Voigtlands- dito 2. 4. i Wermlands »: » Ayrshire- dito 1* i Westerbottens »: »
Dito dito L Summa 10. § 5.
Stamholländeri-styrelsens berättelse åtföljande förteckningar öfver staten tillhöriga såväl äldre som yngre boskapskreatur utvisa följande förhållande vid revisionsårets slut.
På Riseberga Gammalstorp Ultuna Dito Warpnäs Lyckås Sundsholm Gräfsnäs Lycksta Dito Grängshammar Fjellsköfte Östanå Haddorp Sofiedal Marienlund i Örebro län » Skaraborgs d:o » Upsala d:o » dito d:o » Wermlands d:o » Jönköpings d:o » Kalmar d:o » Elfsborgs d:o » Westmanlands d:o » dito d:o » Kopparbergs d:o « Nyköpings d:o » Stockholms d:o » Östergötlands d:o » Gefleborgs d:o i) Hallands d:o d experimental-fältet i Stockholms d:o dito » dito d:o Uppställda i Södermanlands d:o Dito « Dito d:o Dito « Kalmar d:o Dito » dito d:o Dito » Wermlands d:o Dito » Westerbottens d:o Tjurar.
Kor. af Ayrshire-race 2. 20. dito 2. 20. dito 1. 20. korthornsrace 1. — Ayrshire-race 2. 19. dito ... .... 2. 19. dito 2. 20. dito 2. 20. dito 1. 20. korthornsrace 1. — Ayrshire-race 1. 10. dito 1. 8. dito 1. 5.
Svensk race 2. 20.
Yoigtländer-race.... 2. 20.
Pembrokeshire-race 2. 20. dito 1. 5.
Ayrshire-race 1. 5. dito 3.
Voigtländer-race .... 1. — dito .... 2. — Ayrshire-race 2. — dito 1. — dito 1.
— Ung tjurar. 9. 7. 14. 7. 4. 4. 6. 5.
Qvigor. 21. 7. 17. 10. 6. 14. 7. 7. Summa 37. 251. 56. 89. § 6.
De närmare detaljerna och resultaten vid de särskilda Stamholländerierna rörande mjölkafkastningen, utfodringen m. m. under året från den 1 Juni 1860 till samma tid 1861 inhemtas af följande Bilaga, Litt.
S. 20 — 154 — § 7.
Vid den 23 nästlidne
September verkställd inventering befunnos säkerhetshandlingarne för Stamholländeri-fondens utlånta medel, bestående af obligationer till ett nominelt belopp af 2,000 R;dr. uti behörig ordning.
För Akademiens förvaltning lemnäs redovisning uti 2:ne särskilda hufvudböcker, af hvilka den ena redogör för de till experimental-fältet anvisade medel och den andra redovisar för Akademiens samtliga tillgångar.
Kammar-rätten har den förra redogörelsen blifvit granskad med och den sednare utan anmärkning; och inhemtas utaf hufvudredogörelsen följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter:
Tillgångar , 430,060: 56.
Statsanslag 13,904: 36.
Räntor 11,703: 80.
Hyror 2,912: 50.
Experimental-fältet 8,433: 66.
Extra uppbörd 21: — 36,975: 32.
Skulder 13,405: 32 Summa 480,441: 20.
Skulder 17,971: 67.
Aflöning 5,775: — Pensioner 216: 67. Expenser 779: 2.
Fastighets-onera 247: 31.
Transport: 7,018: - 17,971: 67- — 155 — Transport: 7,018: — 17,971: 67.
Husreparationer Extra utgifter Jettoner .
Experimental-fältet ..
Fraktkostnader m. m.
Afskrifningar 1,701: 87. 1,161: 41. 782: - 13,797: 64. 1,251: 59. 2,824: 66. 28,537: 17. Balans till år 1862:
Dito, enligt experimental-fältets räkenskaper, 189,875: 37. 230,250: — 1,597: 38. 832: 19.
Fastigheters och inventariers värden Utlånta medel...- Fordringar 11,377: 42. 433,932: 36.
Summa 480,441: 20. § I - Utaf Akademiens afgifna underdåniga berättelse inhemtas, bland annat, hurusom vid experimentalfältet under revisionsåret åtskilliga väsendtliga förändringar i planen för hushållningen blifvit, för såvidt tillgångarne sådant medgifvit, satta i verket.
Så hade å £:del af hela åker-arealen början med grunddikning blifvit företagen, jorden indelad i bestämda gärden och en ordnad växtföljd derå påbörjad.
Större delen af de vid fältet underhållna får har under året afyttrats och en mindre hjord af hornboskapsdjur af olika racer i stället blifvit uppställd, i ändamål att vinna kännedom om dessa racers förmåga att, vare sig i mjölk eller vigtstillökning, ersätta det dem tilldelade foder.
Denna förändring hade likväl medfört en ej ringa uppoffring, enär ifrågavarande hjord till större delen bestod af qvigor och senlagde djur samt följaktligen erfordrade en längre tids underhåll, innan någon afkastning af densamma kunde erhållas Å jordbruket har under revisionsåret uppstått en förlust af 1,163 R:dr 45 öre; och uppgifvas såsom orsaker härtill dels det dryga arrendet för experimentalfältet och en i förhållande till den ringa jordarealen kostsam förvaltning, dels äfven att en ogynnsam vinter helt och hållet förstört vintersädsgrödan.
Afven å trädskolorna visar sig en förlust af 1,955 R:dr 99 öre, en följd af de omfattande och kostsamma arbeten, som inom desamma vidtagits, och hvilka, enligt Akademiens åsigt, än vidare borde fullföljas, om dessa skolor i framtiden skulle blifva det allmänna till något gagn.
Med stöd af 45 § uti Kongl.
Maj:ts för Akademien förnyade nådiga stadgar den 6 November 1857, hafva till Akademiens vid de allmänna sammankomsterna under revisionsåret närvarande ledamöter och tjenstemän utdelats 391 stycken silfverjettoner, der för kostnaden, såsom utaf förestående tabell synes, uppgått till 782 R:dr.
Då Akademiens ändamål, enligt Revisorernes åsigt, bättre skulle befrämjas genom dessa medels användande för andra inom Akademiens verksamhet liggande föremål. — 156 — hafva Revisorerne, som anse ifrågavarande sätt att vidmakthålla intresset för landthushåilningen numera vara föråldradt och lämpligen böra upphöra, velat i sådant syftemål härå fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. § 3.
Vid anställd inventering af säkerhetshandlingarne för Akademiens utlånta medel, hvilka den 23 nästlidne September uppgingo till ett belopp af 226,250 R:dr, befunnos dessa handlingar i behörig ordning.
Institutets räkenskap, som i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning undergått granskning, redovisar inkomster och utgifter sålunda:
Debet, Balans från år 1860.
Tillgångar Uppbörd.
Afgifter af elever Lärlings-dagsverken.
Af Ultuna gård: 1861 års skörd Ladugårdsreveny ....
Af Granbergs gård: 1861 års skörd Diverse inkomster....
Arrendemedel 12,000: — 9,600: — 2,013: 67. 546: 76. 30,224: 98. 2,258: — 2,140: 42. 80: — Balans till år 1862:
Skulder 24,160: 43. 32,482: 98. 2,220: 42. 3,322: 18.
Summa 112,970: 94. 62,186. 1. 50,087: 43. 225,244: 38. 30,399: 72.
Transport: 30,399: 72. — 157 — Transport: 30,399: 72.
Utgifter; För Institutet: Aflöningar 9,959: 83.
Kosthållning 16,031: 7». 25,991: 61.
Ved och lyshållning 2,227: 4.
Sjukvårdskostnader 866: 43.
Laboratoriets kostnader 756: 6.
Inventariers underhåll 1,358: 69.
Dagsverken 1,496: 6.
Reparationer Onera 67: 49.
Diverse omkostnader 3,525: 55. 37,947: 52.
Aflöningar och kosthållning .. 2,159: 33.
Utsäde till 1861 års gröda 2,080: 25.
Grundförbättring och dikning .. 1,034: 25.
Dagsverken 10,503: 4.
Reparationer . .. 1,981: 46.
Onera 1,563: 69.
Ved och lyshållning 509: 31.
Inventariers underhåll 2,960: 16.
Diverse omkostnader 3,145: 58. 25,937: 7. För Granbergs gård:
Aflöningar 625: — Utsäde . . 335: 53.
Dagsverken 1,861: 85.
Onera 78: — Inventariers underhåll 64: 63.
Diverse omkostnader 47: 50. 3,012: 51. 66,897: 10.
Behållningar: i kontant i kreatur i inventarier och diverse 72,536: 67. 102,142: 93.
Fordringar 21,809: 60.
1861 ars höstutsäde vid Ultuna och Granberg 650: 88.
Förskott 3,344: 15. 127,947: 56.
Summa 225,244: 38.
Vid granskningen af dessa räkenskaper, hvilka visserligen äro med ordning och noggrannhet förda, men i afseende på uppställningens enkelhet och klarhet lemna at- skilligt öfrigt att önska, hafva Kevisorerne icke kunnat undgå att i främsta rummet be- märka det afsevärda förhållandet, att, ehuru
Ultuna egendom numera under en lång tid — 158 — varit under Institutets förvaltning och oaktadt egendomens afkastning för revisionsåret synes hafva varit, om ej riklig, åtminstone ganska god, likväl så ringa behållning uppstått.
Under det egendomens bruttoafkastning uppgår till 32,482 R:dr 98 öre, påföres densamma en förvaltnings- och brukningskostnad af icke mindre än 22,772 R:dr 19 öre, utom utsäde och frö till ett belopp af 3,164 R:dr 88 öre, så att sammanlagda utgifterna för egendomen uppgå till den, efter Revisorernes åsigt, betydliga summan af 25,937 R:dr 7 öre.
Den för året återstående behållningen å egendomen utgör således endast 6,545 R:dr 91 öre, hvilken behållning med skäl må anses obetydlig å en egendom af den storlek som Ultuna, destoheldre som frukterna af det arbete och de kostnader, hvilka under den tid, som förflutit sedan egendomen till Institutet öfverlemnades, blifvit å densamma nedlagde, redan bort höja afkastningen å denna egendom utöfver hvad andra med Ultuna till arealen och jordens beskaffenhet jemförliga egendomar kunna inbringa.
En anledning till dessa för landthushållningen vid Ultuna mindre fördelaktiga resultater kau måhända spåras uti det vid egendomen förlagda landtbruks-institutet, om än detta är uti räkenskaperna från jordegendomen afskiljdt.
Dessutom kan, enligt Revisorernes tanka, ifrågasättas om, vid åtskilliga förnödenheters anskaffande, den kloka beräkning, som en enskild landthushållare näppeligen kunnat uraktlåta, städse egt rum.
I sådant hänseende vilja Revisorerne blott omförmäla, att under revisionsåret icke mindre än 2901 famnar barrved blifvit inköpta för det höga priset af 16
R:dr 75 öre för famn, en kostnad, som torde hafva kunnat betydligt förminskas, om bränslet blifvit anskaffadt vid omkringliggande skogar och derifrån forsladt med gårdens egna dragare under den minst bråda tiden för landtbruket.
Revisorerne medgifva villigt, att elevernas och lärlingarnes danande till skicklige och duglige jordbrukare i främsta rummet är det mål, som vid Institutet bör sökas och att, om detta uppnås, staten må anses derigenom vara nöjaktigt ersatt för de betydliga anslag, som på Institutet redan blifvit nedlagde och för detsamma vidare komma att utgå.
Men af synnerlig vigt är tillika, att de unge män, som, såsom Revisorerne hoppas, med goda insigter i landtbruket utgå från Institutet, för att i skiljda rigtningar sprida en nyttig verksamhet, der på stället erhålla en tillräcklig kännedom om nödvändigheten att vid en så beskaffad handtering som landtbruket iakttaga all den sparsamhet, som kan vara förenad med klok beräkning, på det att handteringen må blifva så fruktbringande som möjligt; och denna kännedom kan, enligt Revisorernes tanka, icke bibringas på annat sätt än genom exemplet.
Institutet bör således äfven i detta hänseende vara ett mönster, och om så icke är, förminskas deraf betydligt fördelen af de ökade insigter i landtbruket, som Institutet bidrager att sprida, och Institutets förtroende skulle nedsättas, om de män, som derifrån utgå, vid den första praktiska tillämpningen af sina kunskaper, innan de sjelfva på egen hand hade förvärfvat sig erfarenhet, visade okunnighet eller för ringa insigt i detta hänseende, helst förvaltningens mer eller mindre goda resultat, hvartill insigterna derutinnan väsendtligt bidraga, ändock utgör det förnämsta beviset derför, att det med Institutet åsyftade, ofvan angifna ändamål i verkligheten vunnits.
Ur sådan synpunkt synes det Revisorerne vara en pligt att noga tillse, att god hushållning vid inrättningar af ifrågavarande beskaffenhet företrädesvis eger rum och att, om någon anledning till ett motsatt förhållande förefinnes, derå fästa uppmärksamhet.
I sådant hänseende få Revisorerne omförmäla, hurusom Granbergs utgärd under år 1861, i stället för vinst, lemnat en förlust af 792 R:dr 9 öre, samt att, efter hvad vid Delegerades besök på stället af 1862 års räkenskaper inhemtades, äfven sagde år en förlust, — 159 om ock mindre, uppstått, och detta så mycket heldre, som det torde vara ett för Ultuna eget förhållande, att ett jordbruk under två på hvarandra följande år och utan att missväxt inträffat icke allenast lemnat ingen behållning, utan jemväl förorsakat icke obetydliga förluster.
Om nu äfven detta menliga förhållande kan af ett oegentligt bokföringssätt hemta någon förklaring, så qvarstår likväl, enligt Revisorernes tanka, äfven här samma anmärkning, som ofvan blifvit framställd, eller att förvaltnings- och arbetskostnaderna varit allt för dryga.
Under det nemligen hela afkastningen utgjort: 7 tunnor 16 kappor råg 48 » korn 45 » 8 kappar blandsäd 5 »16 » slösäd *71.
UV7. 576: — 316: 75. 22: — 1,012: 25. samt rotfrukter: 211 tunnor potatis 633: — 16 » kålrötter 32: — 231 » rofvor 346: 50. 1,011: 50. samt 700 lispund hö, till ett värde af 116: 67. eller tillsammans R:dr 2,140: 42. uppgår deremot kostnaderna för dagsverken ensamt till 1,864: 83. utom aflöningar 625: — tillsammans R:dr 2,489: 83, så att redan dessa tvenne omkostnader medtagit mer än hvad gården under året in bringat, hvartill kommer den temligen betydliga utsädeskostnaden, uppgående till 421 R:dr 78 öre.
Med skäl torde vid ett sådant förhållande kunna ifrågasättas, huruvida icke ett fördelaktigare resultat skulle vinnas, om ofvannämnda utgård skiljdes från sjelfva egendomens förvaltning och på lämpliga vilkor utarrenderades.
Vidare hafva Revisorerne uppmärksammat, hurusom i utgående balanskonto, utom till särskilda värden upptagne och balanserade spanmål och mjöl, viktualier, rotfrukter, frön, hö, mjölk, hästar och nötkreatur, får och svin, redskaper, tegelrör, skogseffekter, spik, lin och garn, bibliotheket, laboratoriet, verkstädernas och agrikultur-kemiska stationens inventarier, blifvit såsom inventarier dessutom balanserade: å Institutet 11,767: 73. samt å Ultuna gård 14,078: 44. eller tillsammans en summa af R:dr 25,846: 17; och då räkenskaperne icke varit åtföljde af någon fullständig förteckning öfver dessa inventarier, hafva Revisorerne om deras beskaffenhet och verkliga värde stannat i okunnighet.
Slutligen anse sig Revisorerne böra omförmäla, att vid besök på stället, som al Delegerade bland Revisorerne egt rum, hafva dessa funnit den nya byggnaden för lärlingar fullbordad och ändamålsenligt inredd, samt fullt motsvarande det behof, hvars uppfyllande dermed afsågs.
Mejeriet var jemväl uti en särdeles god ordning; sex elever — 160 — från olika delar af landet voro derstädes antagne, och denna inrättning synes lofva att verka nyttigt och välgörande för sitt ändamål.
För öfrigt voro de nyuppförda byggnaderna, hvaribland en stor sädeslada nyligen blifvit med Institutets egna tillgångar bekostad, uti ganska godt skick, kreaturen vackra och omsorgsfullt vårdade samt åkern väl häfdad.
Alnarps Landtbruks-in sti tilt.
Sedan Revisorerne inhemtat, att Kongl. Maj:t, jemlikt nådigt bref af den 2 Oktober 1857, bifallit Rikets då församlade Ständers beslut, att Alnarps kungsgård med underlydande utjordar och tillhörigheter skulle, under vissa stadgade vilkor, för inrättande af ett landtbruks-institut upplåtas, att midfastan år 1858 af Institutets Styrelse öfvertagas, samt bemyndigat
Styrelsen att utbekomma och mot behörig redovisning använda ej mindre det af Rikets Ständer för inlösen af dåvarande arrende, byggnaders uppförande m. m. till utgående under åren 1858 och 1859 anvisade extra statsanslag, 175,000 R:dr, än äfven det till Institutets underhåll beviljade årliga statsanslag af 18,000 R:dr, äfvensom att dessa anslag, af hvilka det sistnämnde jemväl blifvit för innevarande statsregleringsperiod beviljadt, i behörig ordning utanordnats, men att räkenskaperna för detta Institut likväl icke blifvit till Kongl. Kammar-rätten för undergående af granskning insände och således ej på vanligt sätt kunnat komma Revisorerne tillhanda, funno Revisorerne sig föranlåtne att, uti skrifvelse till Herr Justitie-stats-ministern, på anförda skäl, begära, det sådana åtgärder måtte vidtagas, att ifrågavarande räkenskaper blefvo för Revisorerne till granskning tillgänglige.
I anledning häraf utverkade Justitie-stats-ministern Kongl. Maj:ts nådiga befallning till vederbörande att ofördröjligen till Kongl.
Civil-departementet insända berörda räkenskaper för tiden till den 14 Mars 1862, för att Revisorerne derefter tillställas, och i följd häraf hafva Revisorerne jemväl fått dessa räkenskaper emottaga, dock så sent att Revisorerne, med hänsyn till mångfalden och vigten af öfriga göromål, ej medhunnit att till siffran och i detalj granska desamma, en åtgärd, som dessutom torde vara mindre nödig, då räkenskaperne förut blifvit af särskilde Revisorer granskade och Kongl. Kammar-rätten icke lärer underlåta att vid den ytterligare granskning, som i afsende å dem der förestår, egna dessa förhållanden erforderlig uppmärksamhet.
Emellertid hafva Revisorerne i afseende å uppställningen af räkenskaperne och deras afslutning tyckt sig finna, att derutaf icke med tillräcklig tydlighet och klarhet framgår, i hvilken mån de särskilda delarne af hushållningen gifvit vinst eller förlust.