Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Be varin gs-stadgan, beredas genom indragning af några hundrade nummer af de vestra Regementena, förekommer Utskottet icke vara så utredd, att någon tillstyrkan till en sådan åtgärd nu kan afgifvas, har Utskottet, som anser sig hafva anfört giltiga skäl för sin hemställan, icke funnit sig böra afvika från den mening, Utskottet i denna punkt förut framställt; och har Utskottet, då ifrågasatt blifvit, huruvida Officerarne vid detta Regemente, i fall det komme att indragas, endast skulle få avancera till Capitains-graden, utan att kunna till andra tjenster inom Armeen förflyttas, oagtadt sistnämnde slutsats ej skäligen bör kunna dragas af Utskottets yttrande, emedlertid, dels tillförekommande afall misstydning, dels för att undanrödja den skiljagtighet i Utskottets tillstyrkan, som, utan att vara åsyftad, eger rum, i afseende på detta Regemente, emot hvad Utskottet föreslagit, angående befälet vid Gardes-regementena och Wermlands Fältjägare, ansett sig böra hemställa till Rikets Ständer, att, derest Utlåtandet i denna punkt i öfrigt antages, befälets avancement inom Regementet mätte bestämmas efter enahanda grunder, som, med afseende å Gardes-regementena, blifvit foreslagne, och således icke vara inskränkt inom någon viss grad; dock utan rättighet att å Indragnings-stat kunna uppföras.
Emot Utskottets förslag uti Utlåtandets 22:dra punkt j angående Gottlands National-B evar ing, hafva anmärkningar inom Ridderskapet och Adeln samt Pr este-Ståndet blifvit afgifne af innehåll: att ett misstag vid uppfattningen af Kongl. Majlis
Proposition blifvit af Utskottet begånget, då nemligen det äskade tillökte anslaget 1,897 R:dr 37 sk. 4 r:st icke uteslutande afselt löneförbättring åt Under-befäl med flere, utan 300 R:dr derutaf begärts till extra utgifter för Beväringen, till befordrande af den militära undervisningen, samt pras m i er för målskjutning, hvartill medel förut saknats; att afslaget å den begärda ringa löne-tillökningen måste hafva sin grund uti den af Utskottet förutsatta frivilliga tjenstgöringen, hvars införande emedlertid ansetts blifva svårt, då det ej skäligen kunde begäras, att nit och sjelfuppoffring skulle gå ända derhän, att Under-befälet, utom tjenstgörings-skyldigheten, äfven 22 Slals-Utskottets Ullätandej N.o 202. tomine att sjelf bestrida de dermed förenade utgifter, i hvilket afseende Utskottet kunnat inhemta, att Kongl. Majrts framställning grundat sig just på detta befäls, genom Militaire-befälhafvaren framställda, underdåniga anhållan oin arfvodes-förhöjning; att då, i anseende till Gottlands afskiijda läge, denna ös försvar nästan uteslutande måste anförtros åt dess invånare, det vore orätt att genom ett afslag å deras billiga anspråk möjligen hos dem bereda en ofördelagtig sinnesstämning, i synnerhet då man log i betragtande, att Gottlands försvar jemnforelsevis, kostar Stats-Verket mindre, än det öfriga Rikets.
Deremot har Borgare-Ståndet bifallit denna punkt af Utlåtandet, och Bonde-Ståndet densamma återremitterat, på det anförde skäl, att Gottlands försvar ansågs bättre organiseradt, om den nuvarande National-Beväringen upplöstes och ön i stället underkastades samma allmänna bevärings-skyldighet, som det öfriga landet, hvarigenom större delen af Officers-corpsen kunde indragas, och endast deraf bibehållas nödigt befäl för Bevärings-classernes exercerande; och som det afgifne yttrandet sålunda finnes vara af t vänne Stånd hufvudsakligen biträdt, anser Utskottet sig böra vidblifva detsamma.
Utskottets förslag uti 23:dje punkten af Utlåtandet, angående Hallands Beväring har af flere Talare inom Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet blifvit bestridt, under åberopande af de vid 21:sta punkten, angående Kongl. Lif-Bevärings-Regementetj gjorde anmärkningar; och har älven denna punkt blifvit af Borgare-Ståndet bifallen och af Bonde-Ståndet återremitterad, med yrkande, att befäls-lönerne måtte uppföras å Indragnings-stat.
På de-af Utskottet vid berörde 21:sta punkt, angående Kongl.
Lif-Bevärings-Regementet anförde skäl, får äfven Utskottet, hvad Hallands Beväring1 angår, vidblifva sitt afgifna yttrande, med hemställan, att äfven för denna Ollicers-Corps’ fortfarande avancement inom Regementet måtte vid indragningen tillämpas de, i afseende på Lif-Bevärings-Regementet, föreslagna grunder.
Den 24'-de punkten_, angående Bevärings-manskapets vapen-öfningar, har blifvit återremitterad af Ridderskapet och Adeln samt P reste-Ståndet, i anledning af den hufvudsakligen förekom ne anmärkning: att, enligt den af Utskottet antagna grundsats, att Bevärings-manskapets vapen-öfningar borde utsträckas, anslag jem\äl bordt blifva beviljadt, åtminstone för den af Kongl. Maj:t nödig ansedde exercistid, af 21 dygn, och icke anvisning lemnäs på besparingar, som skulle uppkomma genom indragningar, hvilka antingen ej Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 202. 2?> lunde verkställas eller ock först i en aflägsen framtid komma Stats-Verket till godo, bifallen af Borgare-Ståndet > och af Bonde-Ståndet återremitterad, pä grund af flere ledamöters yrkande, dels att anslaget för Beväringens vapenöfningar ej måtte uppföras såsom förslagsanslag, hvarigenom Stats-Verket kunde komma att få vidkännas en mångdubbelt högre utgift, än den å Stat uppförde, dels att tiden för vapenöfningarne, hvilka voro för jordbruket högst betungande, ej måtte bestämmas till längre än 8 eller 10 dagar, åtminstone intilldess, genom indragning af halfva Indeldta Armeen, en motsvarande lindring blifvit rust- oah rotehållare beredd; och som följagtligen, i afseende på denna punkt, äfven inträffar det förhållande, att densamma blifvit af ett Riks-Slånd bifallen och af ett annat återremitterad, endast med yrkande af ytterligare besparings åstadkommande, anser Utskottet sig böra dess afgifne yttrande oföjändradt vidhålla.
Vid s5:te punkten, angående
För svar s-verket i allmänhet.} eller Kongl.
Krigs-Collegii Departementer> hvilken punkt bifallits af Borgare-Ståndet samt återremitterats af de öfrige trenne Riks-Stånden, har, inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit yrkadt, att, då den af Kongl. Maj:t äskade tillökning afsett en af angelägenheten påkallad utsträckning af Bevärings-manskapets vapen-öfningar, Utskottet mätte, i sammanhang med dea jemväl äskade förändringen uti nästförutgående punkt af Utlåtandet, jemväl tillstyrka bifall till Kongl. Maj:ts Proposition örn ökadt anslag för materielkostnaderne; hvarjemte ledamöter af Ridderskapet och Adeln dels hegart, att
Utskottet måtte företaga en närmare utredning af förhållandet, hvarigenom Utskottet skulle komma i tillfälle inhemta, att, äfven med antagande af Utskottets förslag tillen kortare exercistid, än Kongl. Maj:t ansett erforderlig, och af öfverflyttalide till den extra Stats-regleringen utaf det till Carl Gustafs Stads gevärs-factori disponerade belopp, fordrades i det förut å Stat uppförda anslag en tillökning, uppgående, enligt en bifogad calcul, till 18,000 R:dr årligen.
Bonde-Ståndets beslutade återremiss grundar sig på den framställning, som, af flere ledamöter blifvit gjord derom, att Utskottet mätte närmare utreda, huru de under denna punkt inbégripne anslag skola användas.
Då det af Utskottet, uti dess afgifne Utlåtande anförde skäl, att KrigsCollegii förslag å material-kostnader för Bevärings-manskapets vapenöfningar med en summa af 27,358 R:dr 11 sk. öfverskjuter det anslag, som ansetts erforderligt för den exercis af 21 dygn, som, af Kongl.
Maj:t ansetts böra ega rum, icke blifvit vederlagdt, och den till stöd för anmärkningarne nu bifogade calcul så mycket mindre kan af Utskottet såsom bevisande antagas, som, en - a4 Stats-UtskoCCets Utlåtande, IV.-o 202. ligt densamma, minskningen i materiel-kostnaderne för en bevärings-exercis till den af Utskottet föreslagna tid af 12 dygn endast skulle blifva 10 procent af det för den utsträckta öfningstiden af 21 dygn nödigt ansedde belopp, hvarigenom den återstående summan, fördelad på det calculerade antalet bevärings-skyldige, skulle utvisa en materiel kostnad per man för hvarje dag af omkring 20 sk.
Banco, oberäknadt den ökade kostnad, som uppstår genom den af Kongl. Maj:t, i sammanhang med extra Stats-regleringen, framställda nödvändigheten att complettera beklädnads-förråden för den dass af Beväringen, som årligen skall exerceras, för hvilket ändamål Kongl. Maj:t äskat 186,000 R:dr, motsvarande 37,200 R:dr -årligen, har Utskottet icke funnit sig böra frånträda sitt förut i denna punkt afgifna yttrande; hvaremot och då den del af de Kronan besparade rotefrihets-afgifter, som, enligt Utskottets Utlåtande N:o 64, angående beräkningen af Stats-Verkets inkomster, skulle uppföras å den 3:dje Hufvud-Titeln, rättligen synes böra disponeras i och för Arméens materiella behof, Utskottet tillstyrker, att här må under benämning: ”af rotefrihetsafgifte me till Arméens materiella behof” uppföras ett belopp al
R:dr 22,500, emot det att det till försvarsverket i allmänhet eller Kongl. Krigs-Collegii Departementer beviljade anslag förminskas med en motsvarande summa, och således kommer att utgöra endast 644,166 R:dr 32 sk.
Serskildt har, i anledning af Utskottets hemställan, att anslaget för Topografiska Corpsens arbeten må, såsom tillförne, uppföras å Kongl.
Krigs-Collegii Fortifications-Afdelnings-stat inom Ridderskapet och Adeln den anmärkning blifvit gjord, att som Topografiska Corpsen, genom Kongl. Majrts beslut af den 19 Februari 1831, blifvit alldeles skiljd från Ingenieur-corpsen, som icke vidare har någon gemenskap med den förstnämnde Corpsens arbeten och redogörelse, så att Topografiska Corpsens redogörelse-räkningar numera directe till Kammar-Rätten ingå, det synes vara olämpligt, att Ingeniéurs-corpsen hibehålles vid förvaltningen af medel, med hvilka dess befattning ar inskränkt till blotta utassigneringen, i följd hvaraf blifvit yrkadt, att Utskottet, med frångående af dess i detta afseende gifna Utlåtande, måtte, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts på General-Adjutantens, efter Krigs-Collegii hörande, gjorde tillstyrkan, aflåtne Proposition, uppföra detta anslag å den Stat, lill hvilken detsamma rättligen hörer; men, enär Utskottets åsigt i detta afseende kan Stats-Utskoltets
Utlåtanclej N.o 202. 2 5 de kan anses vara biträdd af de öfrige Irenne Riks-Stånden, som dels bifallit, dels lemnat utan anmärkning, hvad Utskottet tillstyrkt, finnér Utskottet icke skäl att frånträda sitt afgifna yttrande.
Hvad åter angår det inom Bonde-Ståndet väckte yrkande, att Utskottet måtte utreda, huru de under denna punkt inbegripne anslag skola användas; så, ehuru Utskottet icke anser lämpligt att nu, i sammanhang med besvarandet af återremisserne, uppgöra en fördelning af de under Kong].
KrigsCollegii förvaltning ställde anslag för Armeens materiel, har Utskottet likväl, med biträdande af anmärkningen i öfrigt, att det hör leda till en redigare och fullständigare öfversigt af behof vet i delta afseende, om Staten mera åskådligt upptager de serskilda titlar, hvartill anslaget utgår, och då Kongl. Maj:t i alla fall blir i tillfälle att hädanefter sorn hittills, utan hinder af en sådan fördelning, förordna angående det ifrågavarande anslagets användande till försvarsverkets materiella behof i allmänhet, ansett sig höra tillstyrka Rikets Ständer alt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer vid nästinstundande Riksdag aflåta Nådig
Proposition om fördelning under behörige utgifts-titlar af det under benämning försvar s-verket i allmänhet, eller för Krigs-Collegii Departementer A 3:dje Huj'- vud-Titeln erforderlige anslag.
Utlåtandets sty:de punkt j, angående spanmåls - upphandling och b ager ikostnadj samt den o.8:de j om ved- och ljuspenningar för fästnings- och garnisons-orter hafva af Bonde-Ståndet blifvit återremitterade, under yrkande af nedsättning i de förut uppförda anslagen, men som utlåtandet i dessa punkter blifvit af Borgare-Ståndet bifallet, samt inom Ridderskapet och Adeln och Prests-Ståndet lemnadt utan anmärkning, och sålunda kan antagas öfverensstämma med 3:ne Riks-Stånds åsigt, har Utskottet icke funnit sig höra frånträda det i dessa håda punkter afgifna yttrande.
Den 3o'de punkten> angående rese- och tractaments-penningar för Militaire embets- och tjenstemän ; hvilken punkt blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden bifallen, har återremiterats af Padder skåpet och Adeln, på grund af anmärkningar: att ingen tillgång fanns för handen, i följd af de utaf Utskottet föreslagne besparingar, men behofvet af en tillökning vore tillförlitligen utredt, helst vid betragtande. af den förhöjning, som vore att emotse uti Skjuts-legan, och alt inga skäl förefunnes, hvarföre detta anslag ej lika väl kunde vara ett forslags-anslag å den 3:dje IIufvud-Titeln, som å den 2:dra, Bih. till R.
Prat. iS/j.o. 4 Sami. 1 Afil. 2 Band. 1 Hafi. 4 26 Stats-Utskottets Utlåtande, N:0 202. der ett sådant förhållande eger rum; samt af Preste-Ståndet, hvarest de fleste ledamöter, som sig- yttrat, väl ansett det nu varande anslaget otillräckligt, men yrkat, att heldre förhöjning deruti måtte till visst belopp beviljas, än att anslaget skulle uppföras såsom förslags-anslag.
Utskottet har, i öfverensstämmelse med hvad förut blifvit anfördt, i afseende på sådane punkter, som af tvänne Stånd bifallits, ansett sig böra vidblifva sitt förra yttrande.
Vid Utskottets Utlåtande uti den 32:dra punkten, angående durchmarchekostnader och oförutsedde utgifter, har endast inom Ridderskapet och Adeln förekommit den anmärkning, att Utskottet måtte yttra sig, hvad som bör förstås med lättade utvägar för truppers transporterande, på det att, i händelse meningen vore, att ångbåtslägenheter borde begagnas, Rikets Ständer måtte derom uttala sin öfvertygelse och Krigs-S ty reisen erhålla visshet, att Ständerne ikläda sig ansvaret för de förluster, soln genom olyckshändelser möjligen kunde för Stats-Verket samt Rust- och Rotehållare inträffa, jemte den drygare kostnad, som stundom åtföljer detta transporteringssätt emot hvad, som eger rum vid vanligt tåg; äfvensom en Talare förmenat Armeens tjenstbarhet för ett möjligt krig komma att lida derigenom, att den under fredstid aldrig blefve utsatt för de strapatser, hvilka med längre marcher äro förenade.
Utskottet, som icke anser sitt, såsom anledning till den föreslagne nedsättningen uti anslaget för durchmarche-kostnader, afgifne yttrande om lättade utvägår för truppers transporterande fordra något förtydligande, har i öfrigt, då punkten blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden bifallen, samt af PresteStåndet lernnad utan anmärkning, icke funnit sig böra frånträda det förra Utlåtandet, helst Utskottet föreställer sig, att den härdning och vana vid fältlifvet, som kan förvärfvas under marcher, endast i en ofullkomlig grad uppnås, 0111 icke tågen äro så inrättade, att truppen bivouaquerar och lefver på fältstats-portion, hvilket icke lärer vara afsedt med den framställda anmärkningen.
I sammanhang härmed har Utskottet förehaft frågan om det anslag, som, enligt sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o'*3, rörande den ersättning, Inqvarterings-gifvare bör tillkomma för mat, som lemnäs tågande trupper m. m., skulle komma att å 3:dje Hufvud-Titeln uppföras till godtgörande af skillnaden emellan det pris, hvartill dagportioner genom markegångs-sättning bestämmas, och den kostnad, som de inqvarterings-skyldige i sjelfva verket få vidkännas. Stats—Utskottets Utlåtande, N.-o 202.
Enligt Utskottet, af vederbörande meddelade uträkning, hafva, med beräkning af de senaste fem årens markegångs-pris, 9 sk. 5 r:st för hvarje dagportion årligen utgått följande belopp, nemligen:
För Regements-mötena med 23,766 man under per medium 6 marchdagar, eller 142,596 portioner 27,974: 27. —- För Befäls- och Recrut-mötena, efter beräknade 10 procent af Regementenas styrka 14,280 portioner 2,801:22.— För Exercis-, Esqvadrons- samt Recrut- och Remont-mötena, 2,250 portioner 441:19. 6.
Summa 31,217: 20. 6. hvilken utgift af passevolance-medlen blifvit bestridd.
Med beräknande af ett portionspris, motsvarande, hvad commenderadt manskap af Indeldta Armeen i gage bestås, eller 12 sk.
Banco för dagen, hvilket pris äfven kan i allmänhet antagas skäligen motsvara den kostnad, inqvartenngs-gifvare för tågande truppers underhåll få vidkännas, och som för berörde antal portioner uppgår till 39,781 R:dr 24 sk., uppkommer en skilnad af 8,564 R:dr 3 sk. 6 r:st, hvarmed kostnaden skulle öfverskjuta, hvad af passevolance-medlen till denna utgifts bestridande kan disponeras; och får Utskottet derföre, i följd af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens förutnämnde yttrande tillstyrka, att ett anslag, stort 9,000
R:dr, å denna Hufvud-Titel uppföres till ersättning åt inqvarterings-gifvärne för skillnaden emellan det belopp, som, enligt markegångs-sättning, af passevolance-medlen utgår till dagportioner vid Indeldta Armeens marcher till och ifrån Regements-, Befäls- ochRecruts-, samt Exercis-Esqvadrons-, Recrutsoch Remonls-möten, och det pris af 12 sk.
Banco, hvartill Utskottet ansett kostnaden böra beräknas, samt att detta anslag må anses såsom ett reservations-anslag, så att hvad under ett år ej utgår, bör, utan att sammanblandas med Titelns öfriga besparingar, afsättas till bestridande af ett kommande års utgifter för samma ändamål. Vid Utlåtandets 34-'de punkt> uti hvilken Utskottet afstyrkt den af Kongl. Maj:t väckta Proposition om uppförande under vissa bestämda villkor af full aflöning å Stat för de värfvade Regementenas hela styrka, har inom Ridderskåpet och Adeln den anmärkning blifvit gjord, att, då begagnandet af permission är en af hvarje individs egen vilja beroende handling, hvarigenom äfven inträffat, att svårighet uppkommit att kunna få det i Stat beräknade antal manskap permitteradt, billigheten fordrade, att ej vederbörande passe - 23 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 202. volanteurer skulle komma alt få enskildt vidkännas koslnaden föi' det manskaps aflöning, hvilket ej ville sig af permission begagna, i följd hvaraf, och då Kongl. Majrts framställning i ämnet icke, på sätt Utskottet antydt, medförde någon rubbning i grunderna för de värfvade Regementenas organisation, utan endast åsyftade att trygga passevolanteurerne för en sådan af deras åtgärd icke beroende förlust, helst aflönings-utgiften vore, genom brödmönstrings-rullorna, tillräckligen controllerad, och det måste antagas, att passevolanteurerne, som, genom uteblifven permittering, fingo vidkännas en större slitnings-kostnad för munderings-persedlarne, skulle likafullt söka befrämja permitteringen till det enligt contracten bestämda antal, yrkadt blifvit, att till Kongl. Maj:ts meranämnde Proposition malte tillstyrkas bifall.
Då emedlertid denna punkt af Utlåtandet blifvit bifallen af Borgareoch Bonde Stånden samt af Pr este-Ståndet lemnad utan anmärkning, bar Utskottet, som serskildt rörande manskapet vid Kongl. Lifgardet till bäst vid den l4:de punkten sig yttrat, i anledning af enahanda i afseende på detta Regemente gjorde hemställan, icke funnit sig böra frånträda det förut afgifua yttrandet.
Den 36:te punkten j angående väckt fråga om underhåll af Kongl.
Lifgardets till häst casein- och stall-byggnader, bar inom Ridderskapet och Adeln föranledt den anmärkning, att anslaget för underhåll af Kronans militaire byggnader vore alldeles upptaget af en mängd vigtiga föremål, så att deraf ej kunde påräknas något bidrag till förutnämnde behof, så framt detsamma ej erhöll en i förhållande derefter bestämd tillökning; men vid det förhållande, att punkten bifallits af Borgare- och Bonde-Stånden samt är vorden lemnad utan anmärkning af Preste-Ståndetj har Utskottet ansett sig böra vidblifva det afgifua yttrandet.
Det af Utskottet, uti den 3y:de punkten, väckta förslag till användande af de besparingar, som Utskottet ansett kunna inom den 3:dje Hufvud-Titeln till vägabringas, har af P reste-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bonde-Ståndet bifallet, hvaremot inom Ridderskapet och Adeln är vordet erinradt: att, då det berodde först af huruvida indragning af befäl kom att ega rum och derefter af det indragna befälets längre eller kortare lifstid, om och när de af Utskottet afsedde besparingar kunde komma att disponeras till utvidgning af de indeldta Cavalleri-regementenas Exercis-sqvadroner, så var det endast med hänseende till erkännandet af nödvändigheten af denna Exercis-sqvadronernes utvidgning, som Utskottet för det närvarande verkat till Armeens hästa, och af Borgare-Ståndet återremiss beslutad, på grund af förekomne anmärkningar, dels att hvad Utskottet i denna punkt föreslå - Stats-Utskottets Utlåtandej N:o 202. 29 git, vore sä mörkt och otydligt uttryckt, att en omarbetning och närmare utveckling af Utskottets mening blefve högst nödig, dels att någon anvisning å besparingarne ej måtte göras för tillvägabringande af den utaf Rikets Ständer redan afslagna löne-förhöjning till Gardes-Regementenas befäl.
Utskottet, som ej kunnat inse, hvaruti den af ledamöter inom BorgareStåndet uti denna punkt anmärkte otydlighet skulle förefinnas och således ej är i tillfälle att meddela något förtydligande derutinnan, har i öfrigt ej funnit någon gilltig anledning att i saken frångå det afgifna yttrandet.
För den händelse, Rikets Ständer bifalla, hvad sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten uti Utlåtandet N:o 2, i anledning af ett till Rikets Ständers granskning öfverlemnadt förslag till ny Inqvarterings-ordning för Stockholms stad, tillstyrkt, kommer å 3:dje Hufvud-Titeln att uppföras ett förslags-anslag till belopp af 12,000 R:dr för bestridande af inqvarterings-kostnaderne för en del i samma Utlåtande uppräknade Regementer och Corpser, hvilka förut af Stockholms stad åtnjutit inqvartering.
Slutligen har ock Utskottet till pröfning förehaft ett af Friherre Ridderstolpe , Fr., i sammanhang med ålerremissen af detta Utlåtande, inom Ridderskapet och Adeln väckt förslag: att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t med Svenska Armeen införlifva samtlige Länens Jägeri-stater, för att i krigstid tjena till eclaireurs af trakten samt, att under fred biträda vid Bevärings-manskapets vapenöfningar, lill hvilken framställning motionären hemtat stöd af den åsigt, att intet fredligt yrke finnes mera af daglig sysselsättning uppöfvadt till brukbarhet under krig, än den practiske jägarens.
Vid öfvervägande häraf har Utskottet funnit en så väsendtlig olikhet uti organisationen af Länens Jägeri-stater, emot den, som för Armeen eger rum, att Utskottet ej tror någon fördel vara att vinna genom dessa staters förflyttande från deras nuvarande bestyr med skogshushållningen och dit hörande ämnen till en integrerande del af Arméen, vare sig i fredstid lill exercerande af Bevärings-manskap eller till tjenstgöring under krig; hvadan Utskottet hemställer, att motionen lemnäs utan afseende.
Vid l4:de punkten, angående de Kongl.
Lifgardes-regementena: af Herr Wedberg, som åberopade sin vid det förra Utlåtandet afgifne reservation. 3o Stats-Utskotlets Utlåtande , N;o 2oa.'
Vid i5:de punkten, angående Kronprinsens Hussar-Regemente: af Herr Friherre Sprengtporten med yttrande,, att Utskottet af de vid förra Betänkandet inom tvenne Riks-Stånd gjorde anmärkningar haft tillräckligt skäl att tillstyrka den begärda förhöjningen uti manskapets gage.
Häruti instämde Herr Grefve Horn, Herr Grefve von Platen, Herrar Tersmeden, Anckarsvärd, aj Geijerstam och Ribbing.