Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
,V> beräkning uteslutas; äfvensom att de redan afvittrade, under odling och frihetstid upplåtne *6(3 53,90^/84,a^otdels mantal, vid deri förestående rotejemkningen, desto hellre borde i röten indelas, efter deras provisionel!: äsutte hem mänsta!, -sorn deras egoområde redan vore bestämdt, samt intilldess ifrågavarande hemman i skatt ingingo, den utväg srntes kunna vidtagas, att de för rotén ngskostn aderi af Statsvet ket godtgjördes, enar de med aldre skatllagde hemman i rotar insattes, i den ruon, som på deras roteandel belöpte; och blefve genom denna beräkning antalet af tle roleri ngsskyl dige hemmanen vid pass y56 mantal, samt således icke större, än Kongl. Majrts Befallningshafvande antagit; samt att det förhållande med Jemtlands Regemente egde rum, att Soldatens hufvodsakliga och nästan enda aflöning der hestodc uti Knektetorpet, förutan hvilket han ej njöte något hemkall, ulan blott en ringa penningelön; och då, i anseende till hemmanens vidsträckta områden och derinom vanligen befintliga tillgång på odlingsbar mark med god jordmön, rotarne derstädes kunde, utan all afsaknad för hemmans-åboerne, icke allenast bestå Soldaten förmonliga torplägenheter, hvaraf han bade god utkomst under tjenstclideu, utan ock serskildt åt honom upplåta annan jord till uppodling, för alt af honom under dess och hustruns lifstid, och någon gång ännu längre, besittas; genom hvilket sätt ätt underhålla Soldaten, landets odling och befolkning ostridigt blifvit befordrad; samt roteringskostnaden i sjelfva verket vore så lindrig, att den ira, i fråga om vacance-afgift för ledige mimer, endast beräknades till 3a Rdr, under det i andra orter, såsom i Upland, Kneklehållet uppskattades lili en tredubbel kostnad, och vacance-afgiften vanligen utginge med 80 lili 100 Rdr; så kunde, efter Collegiernes tanka, med full visshet antaga®, atl; Soldatens underhåll i Jemtland åtminstone icke kostade mer an hälften emot det belopp, hvartill detta besvär i de flesta Rikets landskap i medeltal rätteligen borde för hvarje rote uppskattas.
Uti ifrågavarande Nådiga Skrifvelse har Kongl. Majrt, med bifall till Collegiernes hemställan, i Nåder ansett, att hädanefter borde förblifva vid Brh. till 71.
Prof. i?Ji. 4 Sami. 1 Afd, 5, 6:te Häftet.
.Ti Stats- samt Oeconoinie-Uiskottens Betänkande N:o 2ff.
Iafanteri-Regementets, till 800 man förut nedsatte styrka, samt vid IlästEsquadronens nuvarande numcraire, men alt deremot, då rötéringen oell rustningen icke kunde af dertill nu skyldige hemman, och med de bidrag, sorn redan cga rum, fullt dragas, ersättning af Stals-Verket, genom nya anslag,, mätte beviljas: dels för den andel i rotenngen, sorn skulle belöpa å de Gustafs och Carlbergs Bruk betjenande hemman, som äro från rotering fria, så länge de med tjenstbarheterne fortfara; dels åt de Posthemman, som pröfvades vara, enligt Förfaltningarne, till befrielse från rotering- berättigade, de Core år 1784 tillkomne Gästgifveriet och nuvarande innehafvarne af Landt , Stats- och Häradshöfdinge-boställen, för deras andel i voteringen, till fyllnad uti de 4° R(lr ärligen, som skäligen kunde anses utgöra kostnaden för en rote; dels under frihetstiden åt de nyhemman, som nu gemensamt med de äldre komma alt i voteringen deltaga; dels, för de Augmentsräntor, till belopp af 444 42 sk- 2 rst,> som Rusthållen hittills utan förvandling uppburit, men hvilka räntor, då Augmenis-hemmanen konimo att i voteringen deltaga, borde af dem sjelfva få innehafvas; dels likaledes till de Rustande 2000 Rdr årligen.
Dessutom hafva i denna fråga sig utlåtit; a) inom ITögloflige Ridderskapet och Adeln, Herr von Törney som anmärkte, alt den. ersättning Jemtlands Rusthållare under Carl Xl:s lid erli öl Io, till belopp af 20 daler silfvermynt, svarade då emot xo Silfver-Riksdaler, hvarföre i den tiden kunde köpas 10 tunnor korn, men utgingo nu med 6 Rdr 32 sk.
Bancosedlar, hvarföre i Jemtland nu ej ei hölies en tunna korn; att den stora skillnaden emellan Jemtlands Regementes förra egenskap af Landtvärn, som ej kunde commenderas utom lånegränsen, och dess nu varande af regulier trupp, som egde samma skyldighet till activ tjenstgöring, som den öfriga indelta Armeen, i synnerhet förtjent att komma i öfvervägande, enär hemmansegarne ej längre sjelfve tjena för Rotarne eller få lega manskap utan, betydligt ökade kostnader; att för ett jordvärde af 4.257
Rdr betaldes uti det öfriga Sverige, i Statsqhlrag. 177 Rdr B:co, men för samma jordvärde i Jemtland erlades 4^4 Rdr; samt att hemmanen i Jemtland icke voro för lågt taxerade,, hvilket upplystes af uppbudsförteekningarne, som utvisade, att, under loppet af de 10 sislförflutne åren, de hemman, sorn frivilligt blifvit sålde, blott öfverstigit taxeringsvärdet med 27 procent; och ansåge Herr von Törne}, alt Jemtland således vore i behof af de ersättnings bidrag, som af Kongl. Majit blifvit föreslagne.
Stais- tamt Oeconomie-Vlskottens Betänkande N\o 19. 35 b) inom Hedervärda Bonde-Ståndet, Riksdags-Fullmäglige Anders Martensson och Eric Nilsson frän Jemtland, hvilka yrkat, alt Jemtlands Rotehållare i allmänhet måtte komma i åtnjutande af den lindring i roleringsbördan, hvarom de, genom det förut fattade beslut om en roteringsjemkning i Jemtland, blifvit försäkrade, samt att Rusthållarne vid Hästjagare-Esquadronen måtte beviljas fortfarande och tillökt anslag af Statsmedlen, till lättnad i den dryga rusthiugsskyldigheten.
Delta, med hvad mera hnndlingarne innehålla, hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och finna väl upplyst och ostridigt vara, att det
Jemtland nu åliggande roterings- och rustningsbesvär vida öfversliger de för närvarande roterade hemmans förmåga att draga samma tunga, i anseende lill landets ringa folkmängd och ofruktbara beskaffenhet; men om detta, å ena sidan, medgifves, och derjemte antages, dels att Jemtlands Infall ter ie-Regernente, nedsatt till 800 man, med enahanda skyldighet till activ tjenstgöring, som den öfriga Indelta Armeen, icke kan af provincen, med de af ålder anslagne understöd, underhållas, äfven då de nu oroterade, men rotering underkastade hemman blifva till Kneklehållet indelte; dels ock, att en återgång till roteringens första beskaffenhet, då Regementet bestod af 1000 man, endast skyldige att försvara provincen, och befriade från oommendering utom densamma, nu mera icke kan eller bör komma i fråga, emedan Regementet i sådant fall, efter Norriges förening med Sverige, icke skulle uppfylla något ändamål, och en sådan rotering ej heller nu skulle af landet kunna underhållas, sedan legan för manskapet, genom de redan vidtagne förändringar, blifvit uppstegrad, och det gamla understödet, nemligen 20 daler för hvarje Soldat, i anseende lill myntets försämring, jemväl blifvit, lill sitt värde, i betydlig nion nedsatt; så möta dock, å andra sidan, betänkligheter och svårigheter för verkställigheten af ny rotering och rustning i Jemtland, på de vilkor och det sätt, Kongl. M;ij:t i Nåder framställt.
Sa vida nemligen det icke kan bestridas, att ju sjelfva ideen af Indelningsverket är den, att samma inrättning skall grundas på jordens värde och förmåga alt draga roterings- och rustuingsbördan, samt desse omständigheter alltså ensamt böra tjena till måttstock för det belopp indelt manskap, sorn af hvarje serskild province skall underhållas, lärer ostridigt I ,36 Stalf" sainlOccqnomic-IZlikoltcns Betänkande !S':o följa, aLL arn man genom anslag, at Statsmedlen, ville i en province af Riket, , såsom. lin är i fråga, söka tillvägabringa en högre rotering, än som af •jordeh ensamt Jarit Lä fas, skulle ludefnings-verkels princip frunträdås, oell r stället den ö förfil
Huttet celi orättvisa uppkomma, att invånarns i det öfriga' Riket skulle, utom egen rotering, till'en tiel bära roleringstungan i det nyssnämnde landskapet; hvarjemte härvid förekommer det hufvudsak.- liga hinder,, att Statens knappa oell för andi a oundgängliga behof nödiga medel icke-' lemna--tillgång tfil de,, dels för ail'.'framlid, dels för. obestämd tåd. i i^åder äskade anslag..
Af desse skäl kunna Utskotten* cj heller tillstyrka antagandet' at Kongl. Majlis IN'.5diga Proposition, angående en sådan ny rotering oell rus t ning i Jemtland, att, med nedsättning af InfanterieII eg e m r 111 e t s ■ n i i m e r a i r e till 8oo man, och bibehållande af lläslEsquadronens nuvarande ' styrka af xoö man, Statsanslag måttebeviljas, för alt sätta de roterings- peli rustningsskyldige i tillfälle alt draga nämnde tunga; vid hvilken utgång något Utlåtande om sättet för verkställigheten deraf icke erfordras; men Utskotten uro deicmot öfvertygadé, alt den lindring för Jemtlands Rote- och Rusthållare,, sorn så högt af behofvet påkallas, kan, lika enkelt, som billigt och rättvist, lillv.igahringas på det sätt Rikets Ständer å förra Riksdagen föreslagit, eller att voteringen och rustningen jemna > till likhet med densamma i det öfriga Sverige; och ehuru Utskotten, sorn icke uro i tillfälle att uppgifva, till hvad belopp nedsättning i numerlalet derigenom må, under viss tid eller för alltid, inträffa, ej kunna ingå i pröfning om nödvändigheten af Infanterie-Regemeutets och Häst-Usqdadronens bibehållande vid deras närvarande numeraire, utan afbidan på den tid, då roteringen och rustningeu kan okas med nya hemman, som deruti inga, eller örn lämpligheten och behofvet att fylla antalet genom uppsättande af värfvad trupp; tveka Utskotten dock så mycket mindre alt å nyo framställa sistnämnde förslag, som detsamma är öfverensstämmande med Kongl. Brefvet den 2 Oclober jgof>, hvilket här of, .^an finnes till sitt innehåll intaget, y 5 •JJnder, åberopande i öfrigt af de skäl Rikets Ständers vid förra Rikst jdagen i amnet aflåtne underdåniga skrifvelse innehåller, få Utskotten alltså, V , tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl.
Mäj:t förnya den under '' duniga anhållan, alt, jemte det Jemtlands Soldater " åläggas sam ida'1'skyldigheter, som Kronans indelta manskap i det öfriga Ri - Si'ats~ sunil Oecenomie- Utskott cm Betänkande N:» yg.
Set, voteringen i Jemtland matte jernnäs till likhet med noteringen i det öfriga Sverige* sedan hemmanens gödhet, grundränta tv och öfrige utskylder blif vit emellan
Länen behörigen jeni förde och lagnö i bejakning; hvarefter de nya hemman, som i Jemtland tillkomma, må öka den gamla rotöringen med ny; samt: att de sålunda fur Jemtlands Fältjägare-Regemente tillstyrkte vilkor jemväl malte få sträckas till Jemtlands Hästjugare-Jdsfiuadron,, så att
Rusthållarne dervid mätte få komma i åtnjutande af al! elem lindi ing. i. deras hittills åliggande skyldigheter, sorn antingen redan blifvit eller framdeles lian varda Roteliållarne inom provineea beviljad ; lärande Reteringsförrätt ningen i Jemtland, såsom å andra orter, komma att på Statens bekostnad verkställas.
Då derjemte hos Utskotten i betraktande kommit, alt, enligt hvad Kongl.
Maj;t i Nåder lillkännagifvit, Afviltr.ings-verket i Jemtland, efter all anledning hinner afslutas innan de 8 år,, räknade från 1828 års början, . lillända!upit, hvarunder den nu gällande rotejemkningen blifvit af iir— vånarne antagen; alt den nu föreslagne nya roleringen, med hvars förrättande början således kan göras år 1836, synes på 3:ne år -kunna tili slut bringas, samt att för denna tid, under hvilken den nu varande voteringen och rustningen lärer böra af provincen fortfarande utgöras, en lämplig ersättning, till lindring i bördan, synes böra Rote- och Rusthållarne tillkommaalltså hafva Utskotten skolat hemställa, att Rikets Ständer, i händelse Kongl.
MafiUläckes i -Nåder bifalla det nu gjorde förslag örn ny rotering i Jemtland,, och under vilkor, att, intill dess densamma hinner verkställas, voteringen och rustningen praesteras på sätt nu eger rum, — måtte bevilja ett årligt anslag af 4000
Rdr, att under högst Irenne år, från och med j836, af Siats-Verkets medel utgå, till lindring för Rote- och Rusthållarne i nänmde proviuce,.
Åtskilliga Ledamöters reservationer bifogas,.
Slockholm den 1 Oclober r834» 33 Stats~ samt Oeconomie-Vtskottent Betänkande If:o ip.
Vid Utskottets hes'ut uti usta och i:dra punkteme, Af Werr von Törne:
"Jag reserverar mig emot de sammansatta Utskottens beslut.
Denna anmärkning vore grundad, om en ny rotering skulle verkställas, men är icke lämplig till närvarande fall, emedan bär icke är fråga om annat än en interims-åtgärd under kort tid, intill dess nya hemman, hvilkas frihetsår till en del redan tilländalupit, hinna att roteras, då bidraget upphör.
Utskotten hafva slutligen föreslagit ett bidrag lill Jemtlands Rostoch Rotehållare under 3 års. tid, ifall Regementet nedsättes, Det torde icke kunna bestridas, att, om Regementet icke nedsättes, är behofvet af biträde större, och att i detta senare fall högsta nödvändigheten fordrar ett lämpligt bidrag.
Utom den motsägelse, som således finnes i de sammansatte Utskottens förslag, har blifvit förbisedd den bufvudsakligaste omständigheten, nemligen alt Kongl. Maj:t genom Sin Nådiga Proposition bestämdt utslagit nedsättning af Jemtlands -Regemente.
Då Regerings-Formens
So § stadgar, att det fordras bägge Statsmagternes gemensamma bifall, för att åstadkomma ändring i Indelnings-vei ket, så följer deraf klart, att, om Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition afslås, förblifva Jemtlands Rust- och Rotehållare utan biträde.
Jemtländska folkets bergning beror på denna frågas afgörande, hvarföre mig synes, att några tusende
Rdr om året under en kort lid är af ringa betydenhet, då en .provincc derigenom kan räddas från undergång.
Öfverdrifven sparsamhet vore i delta fäll en verklig misshushållning.” Af Eric Nilsson från Jemtland:
;'Om och huruvida det tillhör HögJoflige Utskotten att afgifva Utlåtande i anseende till hvilka grunder för nya rotel ingen i Jemtland böra inom provincen följas, antingen skatfetalet eller hemmansvärde, öfverlemnar jag till Rikets Höglofläge Ständer att afgöra.
Emedlertid har jag ansett mig skyldig yttra mia öfvertygelse; i den saken.
I afseende på verkställigheten anser Kongl. Maj:t, på sätt liongi.
Stats- sami Occonwnie-Ulsk&Uens Betänkande N:o 29.
Collegierne föreslagit, den enklaste, minst kostsamma, och lill ändamålet snarast ledande utvägen vara, att hemmanens taxeringsvärde dervid tages till rättelse.
Jag deremot troi', att denna grund är den tvetydigaste mest kostsamma och föranledande till den mesta tidsutdrägt, ty derigenom öppnar man ett vidsträckt fält för gräl, intriger och besvär, ty om man skall bestämma ett hemmansvärde i förhållande lill dess afkastning, och man vet,att afkastning lill en stor del beror af den odlings- och arbetsbit på ett hemman blir nedlagd, sa lärer väl ingen erkänna för billigt och rättvist, att den, som till och med skuldsatt sig för att odla och förbättra sitt hemman, derigenom skulle få en tyngre rotering än hans granne,, sorn eger en alldeles lika hemmansdel, men som varit besvärad af fattigdom och haft många små barn att försörja, och således icke mägta l ordentligt sköta, ännu mindre förbättra sitt hemman, men sorn, efter 10 ä 20 år härefter, sedan det kommit i en annans hand, kan vara lika godt, lill och med hällre, än den förres.
En sådan grund skulle föranleda lill missnöje och afund både nu och för hela framtiden.
Dessutom hvad arbete skall det icke kosta att inom hela det vidsträckta Jandet jemföra alla roteringsskyldige hemman emot hvarandra, så att de blifva något nära jemförda?
Man vet, att ungefär 8 Landtmätare oupphörligt arbetat i 13 år på afviltringen i Jemtland, som icke är annat är, en geometrisk skattläggning, för alt kunna säga huru stor del af ett mantal den eller den hemmansdelen är.
•—- Genom denna åtgärd anser jag hemmanens förhållanden till hvarandra böra vara säkrast utrönte; då dei vid hvarje förut icke uppmätt jordstycke nu blifvit det och graderadt samt reduceradttill uppskattjdngSVärde, som af afv-ittringsrätten sedan blifvit granskade, jemkade och jemförde inom hvarje socken.
Sedermera har Kongl. Maj:ls Befallningshafvande granskat, pröfvat och förmodligen jern fört dessa förslag-, socknar och tingslag emelian.
Om man nu icke vill antaga, alt allt detta gått orätt till, blir man t vungen afl erkänna, att skattetalet är och blir den rättaste grund för loteringen, och ehuruväl äfven derigenom kan uppkomma olikheter, i synnerhet i afseende på de hemman, som för längre- lid tillbaka blifvit afvittrade, men dessa olikheter blifva både färre och mindre än om taxeringsvärdet skall tagas- till grund; dessutom föranleda dessa olikheter icke så mycket till missnöje, emedan det ligger i allmänna opinionen, att livar och en bör draga, allmänna bördor i förhållande till innehafvande hemman eller skattetal,, hvilket också alltid tjenar till grund vid egodelningar, och det så mycket hellre nu?. 4» Stats- samt Öccemomie-Utskotifns ■BetanTiande 1F;o sg. sora livar ecb -en vid afvid ringen erhållit egor i förhållande till skaltefalet, eller ook förmedling i förhållande till egorne.
Öm skattetalet tnges till grund, så är det sjelfva jorden sora blir roterad, men om taxeringsvärdet skall dertill tågås, så blir det mera arbetet sora kommer alt roteras, och jag anser det fiör obilligt oell orättvist, att den arbetsam mäste, som mest förbättrat sitt bemma», till belöning derföre, skall få den tyngsta rotering, och tvärtom, den sem mest vanbrukat sitt hemman, skall få den lättaste; genom ett sådant sätt alt beskatta arbete, driipes ali odlingshog.
Uti Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse af den v.g sisllidne Februarii, angående rotering i Jemtland, bär Kongl. Majit i Nåder yttrat, alt de i Jemtland uppkommande nya hemman skola, efter frihetsårens förlopp, efter band oka den gamla roteringen med nya numer.
Oni taxeringsvärdet då skall lagas lill grund, så är det ganska troligt, att en Nybyggare under frihetsåren icke odlar sitt nybygge, då han vet, alt han derigenom ådrager sig en tyngre rotering; men om skaltetalet antages till grund, så vet en nybyggare genast, så snart nybygget är utslakadt och skattlagdt, huru stor del af en Soldatrote han bör utgöra.
•— Till ytterligare stöd för mitt påstående, att skaltetalet är en rättvisare princip för roteringen i Jemtland,'än hemmansvärdet, får jag äfven åberopa Kongl. Majrts Nådiga Bref lill Dess Befallningshafvande i östersund al den a t Junii 1825, angående grunderne för interimsrotejemkningen, der del med tydliga ord heter, att rote jemkning en skall ske, icke pä sätt J föreslagit, efter 1810 *drs taxeringsvärde, utan efter hemmantalet: då skaltetalet ansågs för en rättvis roleringsgrund i en tid, när landet icke var ordentligt skattlagdt, så tycks det med mera skäl böra vara det, sedan landet genom afvittringen undergått en geometrisk skattläggning och hvar och en erhållit egor i förhållande lill sitt skattetal, eller ock förmedling i förhållande till innehafva nde egor.
Sedan Kongl. Majit redan år 1806 i Nåder ansett billigheten och rättvisan samt behofvet påkalla en lindring uti Jemtlands tryckande rotering, och detta lid efter annan äfven blifvit erkändt och beviljadt af Rikets Jiögloflige Ständer, och sist vid sista Riksdag, då Rikets Höglöfligé Ständer, uti underdånig skrifvelse den 18 Februarii r83o, Nio 38o, tillstyrkt, att Jemtland måtte roteras i likhet med det öfriga ■'Sverige, sedan hemmanens godhet och grundräntor blifvit behörigen jemfJrde, och det utan afseende derpå, om Regementet sedan skulle blifva mindre än det på förhand - Stafs- santtt Oecon., Utsk.
Betänkande Ni o 09. kand af Kongl. Majit frän 1000 lill 800 man nedsatte, eller mera ändåvarande provincens fullmägtige erbjöd, nemligen 4°° man.
— Med anledning deraf, liar Kongl. Majlis Befallningshafvande i Länet, på Nådig befallning, uppgjort förslag till en ny rotering, efter de föreskrifne grunderne.
Men dervid har det misstag egt runi, ali, ehuru Kongl. Majits
Befallningshafvande uti sjelfva ingressen till förslaget ansett och yttrat, att från roteringen borde undantagas aj) De till Landslaten anslagna Boställen - 4 iip/arS mantal Militiae Boställen - - 49 i/ö — Lj) De till Busthållen i Jemtland anslagne Atrg mentshemman - - - — /yi 33^432 — Ruslliållsheminan - 71 35/36 — c) Hälften af de så kallade Inqvarteringsliemman ------ d) Ecclesiastik- StatsBosiällen - - - r8 23/36 — e) Säteri och Bergsfrälsehernmau - - 1 x/4 ~ F) Posl- och Gästgifveri hemman, som enligt Förfatlilingarne höra vara trio från rotering.
Häradshöfdinge-Bostället i Norra Domsagan z — Förmedlade hemman, sedan längre tid tillhaka, men sorn ännu qvarstå i Jorde boken - - - - 2 23fziy ■*"* h)De till Gustafs och Carlbergs Kopparverk med kol, ved och körslor anslagne hemman, hvilka genom utgörande al berörde tjenstbarhet.:!’ redan äro betydligen betungade - -- 28 1/16 » tillsammans 2194k/1 °8 mantal men icke dessmindrc har Kongl. Majlis
Befallningshafvande uti .sjelfva uträkningen, som utvisar hvad på Jemtland bör belöpa, upptagit äfven ofvanstående hemman och lägenheter, emedan deras värde- äro inberäknade uti de 1,489,589 Rdr., som Kongl. Majlis Befallningshafvande ansett och i uträkningen upptagit såsom rotaringsskyldige; hvaraf tydligt oell klart.sig visar, att på Jemtlands alla hemman, a t hvad jvamn och natur de vara må, icke belöper sig mera än ei~ Dih. till R St.
Prot. 1834- 4 Sami. 2 Afd. 6- Oste Häftet, 42 Stals- samt Oecon.rVtsk.
Betänkande IF; o Jji ter Kongl..
Mnjrts Befallningshafvande^ uträkning lill - 3 o 3 rfZ man samt för del förut erhållne Statsbidraget 6666 Rdr. 3a sk.
B:co a Rdr per man - - - - - »66 ofi — "Vidare, har Kongl..
Majlis Befallningshafvande, på blotta förmodan att de kunde underhållas,, ytterligare löreslagit - ia8 — Summa 6oo man Det ofvan anmärkta misstaget hafva Kongl..
Krigs- och Kammar-Collegierne icke observerat, ulan i underdånighet ytterligare: tillstyrkt, att de till Landstaten anslägne- Boställen,, de ruslhållen underlagde Augmenthemman, Häradsböfuinge-Bostället i.Norra Domsagan, de till Gustafs och Carlbergs Kopparverks betjenande med kol och körslor underlagde hemman, Inqvarteriugs-, Post- och Gästgifverihemman, äfvensom de redan afvittrade, under odlings- och frihetsår upplåtne 66 2J6 mantal 'loide i beräkning inga.
"}. och derföre i rund summa föreslagil 200 man, ehuru,, l’å sätt jag ofvan haft äran anmärka, de der redan ingått i beräkning.
Collegicrne hafva ansett sig icke kunna dela Landshöfdingen* åsigter i fråga om jord värdet, såsom måttstock, lör voterings-och rustningsjbördan i Jemtland, jemförelsevis n ed Rikets' öfrige orter, enär icke antagas kar,, alt rotar, som innefatta ett större hem mans värde i en ort, hafva större förmåga att draga roteringsbesväret, än rotar af ett mindre hemmansvärde i en annan.
Jag för min del tror, att ett hemmans värde bestämmer sig sjelf, i förhållande till hemmanets afkastning; ty ett hemman, sorn gifve»’ sin egare eller brukare en större afkastning eller sakrare utkomst, anser jag alltid, mera värd t, än ett annat, som ger mindre eller ingen, och följakteligen anser jag äfven, att ett hemman af större värde kan draga en större andel af allmänna bördor än ett mindre.
Ibland andra skäl, sorn Kongl..
Cöllegierne antagit till grund för deras förmodan., att Jemtland utan svårighet karr underhålla så mångå Ryttare och Soldater, som t!e i underdånighet föreslagit, hafva de äfven åberopat Jemtlands vidsträckta egor, sorn hufvudsakligast bestå af onyttiga skogar, uppfyllda reed träsk och myror;-men just den omständigheten, att vissa socknar och byar hafva ofantligt stora skogar, bevisar, alt jorden är af den dåliga beskaffenhet, att den icke kan föda sin man, oaktadt alf arbets-ansträngning; ty om t„ exfelt hemman eger 10,000 tunnland jord och den vöre så odlingsbar, att den kunde- föda sin odlare, så är det ju ganska naturligt, alt ett sådant hemmans lid; efter annan blifvit kiufvet lill och Stais- samt Oecon.
Utsk Betänkande N;o a§.
43 med i 5o delar, så väl dc: som i andra lyckligare orter; hvem vet icke, att det är dea hästa jorden sorn är mest bebodd, och dea sämsta winst; icke får man bedöma folkets förmåga att dråga allmänna tyngder, i förhållande till dess innehafvande ödemarkers vidd, ly på det sättet skulle man blifva tvungen att antaga, att de minst be badda Lappmarkerna ära de kraftfullaste provincerne. livad Jemtlands åkerbruk beträffar, så är det allmänt bekant, att denna olyckliga province får räkna långt flera oell svårare missväxtår, än någon annan province i Riket, hvilket faller så mycket mera svårt, som landets medelpunkt ligger 20 mil ifrån närmaste sjöstad, hvarföre spanmål och andra nödvändighetsvaror måste belastas med en lång landtransport.