Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Korteligen, jag asstyrker för min del, detta sätt att behandla Grundlags - frågor, och yrkar de vfwannämnde 8§:ne orubbade bibehållande och efterföljd; Med den tillfredsställelse att, om, genom i der gifna föreskrift, handa ssulle, att någon nyttig funnen Grundlags förklaring eller förändring skall komma alt förfalla eller hwila va en tid, densamma af tiden ännu mera mognad, och genom ännu allmännare spridd upplysning stärkt, icke lärer gä för alltid förlorad."
"Jag anhaller att detta äfwen fär till RikSStanden åtfölja Utskottets Betänkande."
I anledning as Herr Biskop T ingstad i i och Dockor Falks begäran, skulle deras föregående setftildke meningar biläggas Constikukivns Utskottets Betänkande om Grundlags-frågors behandlingssätt. suxra. 6.
Lilverstcrlxe.
Ut - Den 14 Julik.
1679 Utörag af protocsllet, hället hos Riksens HZglsfl.
Ständers Corftrtucions - Ulftott wid Urtima Riksdagen i Orebro den i Augusti isis.
S- D. ^Ester det Utskottets afgifwande
Betänkande med förslag till nytt inoinent i T.
Regeringsformen biifwit till justering uppläst, yttrade Biskopen och Commendeuren H:r Doct.
Ti ngstad ius:
"För min del finner jag med Riks - Standens rätt icke förenligt att, sedan ett eller flera Ständ med sitt ogillande nedlagt en wäckt fraga om Grundlagen, densamma ä nyo ina behandlas af Cvnstitutions, Utskottet med eller utan förstärkning, pä det sätt, alt derom icke röstas Srandswis, utan ester beräkning af de flesta röstandes meningar."
''Intet hindrar att förändrade former af en fraga, såsom nya frågor, af ett utskott utan all förstärkning kunna framställas till gillande eller ogillande.
Men icke kan jag tillstyrka, alt Riks Standen underkasta sig sadant lwäng alt endast med Ja eller
Mej belwara näaon framställd fraga under hwad form som häldst." Hwilkel Herr Bissopen anhöll mätte, såsom tillägg till dek förut i ämnet yttrade mening, Utskottets Betänkande åtfölja.
Igt suxrs. Lx krotocollo, wördsamt Memorial!
Ea wä! i anledning af hwad wid denna Riksdag förefallit, enär fraga hos Riksens Ständer uppffätt, rörande sranssning af Riksens Ständers Justitie
Om - r68«s
Den r4 Julik.
Diarier, som i sammanhang med hoS Constitulions Utstottet wäckt fräga, rörande Justitie Ombudmans Embetsnvtta och ändamål, har Constitulions-Utstottet funnit sig föranlätit att till Riksens Högloft.
Ständers pröfning och afgörande, genast wid denna Riksdag förestå ett tillägg i 14 L:n af berörde EmbersmanS Instruktion.
Wid pröfning af den frägan huruwida någon inrättning borde finnas, till dedömmande af Riksens Ständ.
Justit.
Ombudsmans åtgärder, i mseende pä Lagstipningcn i Lander, har Constitutions-Utikottel ej kunnat annat än medgifwa att, da Riksens Sränder wid hwarje Riksdag, genom nytt wal äga bortskän. ka sitt förtroende, det för dem äswen bör finnas en anledning att weta huruwida den, pä hwilkcn det en gang fallit, i alla afseenden gjort sig deraf förtjent.
Utstottet har äfwen bo>dt erkänna de stais vigtighet, hwilka Lag-Utskottet anfört att ej kunna gransta Justitie OmbudSmannenS Diarier, sa mycket mer, som den granskning, berörde Utskott kunde anställa, blott inginge i Jurid> ä undersökningar och förde till sä individuella Utstag, all de för Riksens Ständers omdöme ei kunde gifwa någon fullständig ledning.
Constikurivns - Utstottet, hwars skyldighet det är all gransta Stats-Radets Protocollcr och deribland äfwen de Protocoli som i Justitie Ärender inför Kongl. Maj:t bltfwit haline, anser Utstottet i ständ alt lättare winna upplysningar för att kunna fatta en öfwcltyoelft och fälla ett allmänt omdöme öfwer Justitie Ombudsmannens åtgärder i afseende pä Lagskipnkngen.
Det är pä sädane grunder Utstottet funnit sig defogadt art till Ven 14 §. i Riksens Ständers Justitie Ombudsmans Instruktion, efter ordet kungöra och framför der wid sista Riksdag i samma - Den »4 Julik. r68e ma §. gjorda tillägg, till införande föreslå följande mening: Äfwen bär Justitie Ombudsmannen wiö hwarje Riksdags början till Riksens Ständer» Lonstitulions-Utfkott inlemna de öfwer dest Embets - förrättningar, sedan sista Riksdag hällne
Diarier för att af detsamma granskas. Om Riksens Högloft.
Ständer skulle täckas bifalla detta förslag lärer det deraf blifwa en naturlig följd, att Constitutions-Utstottet bör med sitt, pä en sadan granskning grundade yttrande, wid hwarje Riks, dag till Riksens Stander inkomma, innan nytt wal till Justitie Ombudsman af Riksens Ständer an» ställes.
Pä Constitutions-UtstottetS wägnar 6 körner. linAz tLöiur. 8 knäberg. kekr d>li1s80n. 6. 8i1 ver8tolpe.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 14 Ziilll. - - - Prest - Ständct dcn 14 , - - - - Borgare-Sländel d. 14 - - - - - Bonde-Ständet den 14 - - Wördsamt Memorial! ^ag, Utstottet har fädt del bäve ak Kongl.
Majus Nädiga Proposition den lS sistl.
April, angående bestämmandet af willkoren och afgifterne för Bränwins - tillwerkningen, samt answaret för Bränwins och andra starka dryckers omätteliga bruk, och flere i detta ämne till de Resverk.
Ständen ingifne Me, Lihang.
N:» m». r682 Den 14 Julik. morialer; äfwensom de af ätstillige Landshöfdingav och Consistoriel: afgifne underdånige berättelser och forsing till hämmande af fylleri och dryckenskap äro till Lag - Utskottet öswerlemnade.
Men da ofwan, nämnde Nådiga Proposition jemte öfriga handin gar innehålla hufwudsakligen, dels Ekonomiska dels Beskattnings, fräyor, hwilka icke tillhöra
Lag »Utskottets befattning, anser Utskottet, med uppmärksamhet pä syftemålet af Remisien till Lag-Utskottet, detsamma egentligen hafwa fädt det uppdrag, att genomse nu gällande Författningar emot dryckenskap, och att deruti föresiä till ändamälet ledande tillagg eller förändringar.
I detta afseende har Lag-Utskottet granskat Kongl.
Förordningen d. 17 April i7ZZ såsom den, hwilken ännu är den enda allmänt gällande emot dryckenskap, utom i de fä fall Lagen answar derföre bestämmer.
Frägan är nu egentligen, att utsätta answar för omättligt bruk af starka drycker, utan att nägvt annat werkeligt brott dermed wore förenat.
Dylika förseelser utgöra egentligen icke föremal för Criminal-Lagens uppmärksamhet och bestraffande, men de böra likafullt alfwarsamt straffas och beifras derföre, alt de leda till oordningar och brott af gröfre art, samt äga en högst skadlig inflytelse pä Scderne.
De som blott genom fylleri sig förbryta, borde Medes enligt Police-Författningar näpsaS och af Police, Rätter dömmas:
Men dä skilnaden emellan Pojicemäl och Brottmål icke kan sägas i wära Lagar vch Författningar wara bestämd, och dä wi pä Landet icke äga Domstolar, som med ben skyndsamhet, hwilken utgör hufwud,egenskapen hos en Police-Rätt, kunna afgöra sädane mål, kan en sadan skilnad icke nosa bestämmas.
Nät - Den t4 Julli. r68r Aattegängs - grunderne för brott emot allmän vkdning, mäste Medes ännu, liksom andra CriminalLagar, bestämmas, sä snart de skola nägon alfwarfammare bestraffning utsätta.
Del är af detze skäl, som Utskottet tror det tillhöra sig, att en författning i detta ämne föresiä.
Wid desi sammanfattning, vch med uppmärksamhet pä de flere goda anstalter, som äro föreslagne uti en del af Bilagorne wid Kongl. Majus Nådiga Proposition, samt de kända följder af de pä gägra Orter i detta afseende redan widtagne ätgärder, har Utskottet ansedt emot fylleri och deraf följande vordningar de medel mäst werksamma, som i grunden motarbeta dylik osedlighet.
Utskottet tror i detta fall den af flere Landshöfdingar gjorde anstalt med Ordningsmän, samt förslagen inrättning af Kyrko, Räd eller OrdningsDomstolar inom hwarje Socken eller större Byelag, synnerligen för uppsigten vch werkställigheten af Författningar, emot dryckenskap, wara de mäst werksamma anstalter.
Det kan säkert förmodas, akt endast ansedde personer blifwa till dylike Uppsyningsmän walda, vch kunna Medes bättre än allmänna åklagare bade tillse och beifra oordninLak vch förseelser»
I öfrigt är det UtskottetS tanka, att tillsyn och »verkställighet mera än författningens stränghet, stola Utrota fylleri vch osedlighet, samt återföra ordning och måttlighet i de Orter, der den i mer eller mindre mohn förswunnit.
— Dylika anstalter bero efter Ut, stöttets omdöme, endast pä Styrelsen, men Domftolarne och Police - Magtcn böra understödjas af Författningar, som swara emot ändamälet.
Med wördsamt öfwerlemnande af den strafflag t ämnet, hwilken här bifogas, får Utskottet alitsa li * ka >684 Den »4 Julii. ka vördsamt tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att hos Kongl. Maj-t i underdånighet achalia om
Nådig befallning till samtelige Dek Befallningshafvande om sadane Författningars widtagande in, om hwarfe Län, hwarigenom uppsigt a begängne drott och förseelser alldrig saknas, och veste angifwas till befordrande af stadgade straff och påföljder; Likasom att de flere anstallter och förmaningar till ordning och sedlighet, som inom atffillige Län genom Herrar LandShöfdingars och Presterskapets »verksamma åtgärder bliswlk widtagne och meddelade, och hwaraf en synnerlig nytta redan är witsordad, jemwäl i de öfrige Orter af Riket matte widtagas och wcrkställas, pä det bade Andeliga och Werldsliga Styrelsen inom hwarje Län gemensamt ma medwerka till det stora ändamål Kongl. Maj:t i Noder asyfrat.
— NalionenS förbättring t seder och lefnadssätt; Dock warder delta allt tillika med twenne Ledamöters ferskilta meningar Riksens Högloflige
Ständers pröfning wördsaim underställt.
Orebro den »4 Julii ,8i2.
Pä-ögtofl.
Ridd. och Adeln» Ledamöters wägnar, U. k. 8trömkelt.
YS Wällofl. Borgare.StSn. dets Ledam. »vägnar, Ul. K 5 v.! s t.
PS Högwörd Prest-TSm dets Ledan», wägnar, ).
PS Hederw.
Bonde Ständets Ledam. wägnar, Anders Lrjcs8on. X. W. 'ridlZr^n.
Utdrag af protokollet bället inför Riksens Högt.
Ständers Lag-Utskott wid Urtima Riksdagen uti Orebro d. 14 Julik 1812. S. D.^err Borgmästaren Linde anförde: »Det Den 14 Julii. i6z; "Det kan hända, att en person, som förut förtärt starka drycker, utan att synas wara öfwerlastad, och inkommen pa en Källare, af a:ne glas kan komma i den delägcnhet, att han efter Förordningen bär pligta.
— Icke kan den som utsäljer dryckerna a Källaren, eller Källannäftaren sjelf, wara skuld kill denneS irakade rusighet.
Ofta kan äfwen pa en Källare wara sa myckel folk samlar, att den, som utsäljer warorna, icke kan hafwa reda pa huru mvcket hwarje person för egna penningar dricker, eller får af andra.
Och det händer, art en person kan blifva rusig af ett witzt malt drycker, hwaraf en annan kan förtära dubbelt utan att blifwa sa beskaffad, att han derföre kan till böter sällås.
Således är det en omöjlighet för en Näringsidkare, att straxt se pä sin gäst huru mycket han täl, hvarföre ock han aldrig bör till böter fällas i annat fall, än da han säljer dryckeswarvr ät den, som synes rusig eller sjelf uppmuntrar eller förleder någon, att med drycker sig öfverlasta.''
In kdem, W. lullAren.
Utdrag af protocollet, häller utkMiksens Högloft Ständers Lag-Utstott wid Urtima Riksdagen i Orebro d. 14 Jul- »8»2.
S- D- 9err Lagmannen Rönqvist äter ansäg för sin del, 6 §. uti den projecterade Författningen böra lyda salunda-- Ln hwar som trugar eller förleder - ,6SS Den »4 Julik. der annan, att förköra stqrka drycker/ eller ät honom meddelar förtäring deraf/ till det öfwcrflöd, att han warder deraf öfwersastad, eller frän sin lugnare siw riksförfattning rubbad, stal! böta frän s till och med -o R-dr efter Domarens ornpröfwande, Hwarjemte Herr Lagmannen tilläde, att ett bestämdt answar borde stadgas för den Lands - elle» Stads, Fiscal, Krono - eller Police-Betjening, som, enär förbrytelse emot denna Författning hos honom anmäles, eller af honom upptäckes/ uturaktläcer, att den samma lagligen äklaga, och hwilket answar Hery Lagmannen ansäg minst böra stadgas enahanda, med det, hwartill dm anklagade gjort sig förwunnen.
I öfrigt ryår bemälle Herr Lagman jemwäl af den sexssiltq tanka, att böterne efter denna Förredning borde till hälften tillfalla äklagaren, men att den öfrige hälften skulle aflemnas till Arbetshuset t Orten/ eller der sädant icke finnes, till en Fond för siik Inrättning, om hwarS tillwägabringande Konungens Bcfallningshafwande borde draga nitisk försorg.
In stöen, ä. IV. TulltzrLn, Utdra-t af protos sllet, hället hos ^ederwärda L^nde-Ständet wid Urtima Riksdagen förebrå den >4 Julii isrr.
S. D. ^8id ytterligare föredragning as StatsNtstottets den 9 dennes vä bordel lagde Betänkande i anledning af Kongl.
Mj:ts Nådiga strifwelse d.
Amli i8rr vm det projcct som inkommit till e« Den »4 Julik. 1687 en bättre Ärendernes behandling inom Rikets Sky»else-Werk; är det icke Bonde-Ståndet obekant att en del Statens Embrls- och Tjenstemän äga mindre Löner och inkomster än emot deras behof efter tidernas förökade dyrhet swarar; Och Bonke-Ständet saknar ej eller god wilja för afhjelpande af -eha brister; Men dä Staten icke dertill ager nägon tillgäng, utan allt mäste af sammanstött utgöras, medförer Bonde-Ständeks kännedom af hemmawarande
Medbröders tryckande omständigheter/ den pligt att, sä widl möjligt ar/ afwärja nya bördor; Och det är i sadan följd som Bonde.
Ständet finner sig föranlätet, att Stars, Utstottets Betänkande till hela dest Widd förkasta.
Utdrag af protocollet, hället hos Hederwärda Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen i örebro den 14 Julii 1812. S. D.
Dä Riksens Ständers Stats-Utstotts sedan den 9 dennes pä bordet lagde Betänkande om Statsregleringen, samt project till Riks-Stat fö» innewarande och följande är/ nu ä nyo föredrogs; Fann Bonde-Ständet, med förbehäll vm afdrag för desi genom serstilte
Bestut meddelte afflag ä ätstillige framställde tillökningar, detta Betänkande, med derpå grundade Stat, i det öfriga döra winna bifall.
Ot supra. kx krotocollo, 6. brinkman. r6z?
De» i6 Julli.
Utdrag af Hrotocollet, hället hss Hederwarda Bonde-Standet wid Urtima Riks' dagen i Orebro den 14 Juli» »812.
S- D- 8 'rcdrogS a nvo Stats-Utssottets Betänkn:-de af den sz sist!.
Juni», med dest, efter skedd ätcrförwismng, den »a i denne manad meddelte ytterligare Utlärande, rörande tillökning i en del Embcts - och Ticnstemäns Lönings-willkor; hwarwid Bonde Ståndet, i hwad det angar skicklige Fält-Läknres ti!!danande och Under-Läkares aflönande, i sä matto biföll Stats - Unko'tets hemställning, att ett ärligt anstag af 6020 R:dr dertill mäbcwil/aS; men k allt det öfriga fann sig icke kunna samtycka hwad Stats-Utskottet tillstyrkt, utan det samma förkastade.
Ut suxr».
Lx ?rotc»aollo, tZ.
Lriakmao.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den »L Julik. - - - - Prest-Ständet dcn i4k- - - - - - Borgare-Ständet d-16 - - » « - - Bonde-Ständet den »6 - « Stormägtigste Allernädigste Rsnung!
Ä)^ed afseende a den utmärkta förtjenst om Fäderneslandet, svty Chirurgie Magist.
C- G.
Osbeck, genom anwändandet af en werksammare
Curmethod c»not Veneriska akemmor, sig förwärswat, hafwa Riksén- Ständer trott sig böra, säsom en belöning, tillägga honom en ärlig Pension af allmänna medlen, stor zzz R:dr r6 st.; med förbindelse derjemte för honom, att förrätta tjenst wid nägon af de i Stockholm warande eller tillgörande inrättningar för urartade Veneriska sjukdomars bolande; Och kom - Den »6 Juli». 1689 mer Osbeck, att åtnjuta berörde summa intilldetz han kan erhälla nägon tjenlig syssla med motswarande
Lön pä Stat, eller i händelse sädant icke skulle inträffa, säsom Pension i sin lifstid uppbära. Hwilket Riksens^ Ständer fä Eder Kongl- Maj:t härmed i underdänighet tillkannagifwa.
Riksens Ständer framhärda re Uppläst hoS Ridd. och Adeln d. 16 JulH. - - Prest, Stänpet den -> - - - Borgare-Skändet d. 16 » « - » Bonde-Sländet d- 16 , - Stormägigste Allernädigste Ronung' ^ill swar uppå Eders Kongl. Maj:tS Nädiga Proposition om inrättningen af ett Invalid-Hus, fä Riksens Ständer i underdänighet anföra, att dä de derutinnan erkänna ei mindre ett förnyat wedcrmäle af EderS Kongl. Mai:ts hulda omwärdnad för
Dest trogne undersiäter, an en af billigheten vakallad omtanka för deras bergning, svin i striden för Fosterlandet uppoffrat helsa och arbetsförmåga, finne de ej något hinder, det näaot af de Kongl.
Lust - Slotten, med tillhörande Byggnader och Lustparkcr, som Eder Kongs. Majit kan härtill i Nader utse, mä till detta wälgärande ändamä! anwändas, med undantag af de samma Lust - Slott underlydande, och säsom inkomst för Stats-Werket vnräknade Hem,nan och Lägenheter- Likaledes hafwa Riksens Ständer medgifwit, att alla hädanefter wid Adelsfane-Regementet ledige bliswande Boställen mä med Indelningar och Räntor ansins till understöd för Invalidhuset; hälst alla sädane pä RikS-Statensatta Huf wud - ,690 Den 16 Jullk nudtitlar uppkommande besparingar, sedan r«o,ooo R:dr deraf ärligen blifwit afsatte till understöd för cllmänna företag i och för Åkerbruket, Handeln och Naungarne, redan arv till Eders Kongl- Maj:tS höga disposition i underdånighet öfwerlemnade, för ott anwändas till förräders anstaffande ät Förstärknings-Manssapet och öfrige militaire behof, och ofwanberörde fran Adclsfane-Regementet Kronan tillfallande inkomster; såsom under samma besparingar innebegripne, således till de af Eder Kongl.
Majit nödige ansedde utgifter äro att påräkna.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den i6 Julli. - - - Prest - Ständet den l6 - - - - Borgare-Ständet d. l6 - - - - Bonde-Ständet den l6 -> Stormägtigste Allernädigfte Lonunz! ^ anledning af den underdåniga ansökning ifrån Directionen öfwer Drottninghuset i Stockholm, samt Eder Kongl. Maj:ts och Rikets Stats» Contoirs deröfwer afgifna underdåniga yttrande, hwilka Eder Kongl. Majit till Riksens Ständer i Nader öfwerlemnat, och sedan Riksens Ständer efter en noggrann pröfning funnit bemälte
Barmhertighets - inrättning berättigad till en artig inkomst af Stats - Werket, swarande emot 2000 R:drs wärde wid den tid, ar 1680, da donationen dertill gjordes, hafwa Riksens Ständer beslutit, och fä "härigenom Eder Kongl. Masit i underdånighet tillkännagiswa, att de nu pä Riks»Slatens sjette Hufwudtitel för Johannis Hospital, eller det sa kallade
Drottninghuset till de fat - Den r6 Julik. tigas understöd och s,elfwa Hoshitalets widmagthaklande uppförde 666
R:dr z- si., mage hädanefter och ifrän innewarande ars början ä samma
Stal upptagas och utgä med 2002 R:dr om äret.
Dä äfwen bland stalén till denna bewiljade tillökning ingått, att berörde Drottninghus eller Johannis Hospital är en inrättning öppnad för alla clasier Medborgare fran alla orter i Riket, men, efter hwad nu upplyst blifwit', denna wälgörande stiftelse och desi allmännelighet för hela Riket föga eller intet stall wara känd utom Hufwudstadcn, fä Riksens Ständer härjemte i underdånighet hoS Eder Kongl. Masit hemställa, om icke
Drottninghus
Directionen borde undfå den föreskrift, att till allmänhetens underrättelse nu genast härom meddela upplysning i allmänna Tidningarne, samt att sedermera pä lika sätt läka kungöra, enär nägon ledighet ibland underhällstagarne sig yppa, eller och Directionen ser sig i tillfälle, att genom Inrättningens utwidgande kunna emottaga flera nya.
Ständer framhärda rc. Uppläst HoS Ridd. och Adeln den r6 Julik. - - Prest-Ständet den 16 - - «> » Sorgare-Ständet den r6 - - - « Bonde-Ständet ben r6 - « Stormägtigste Allernädigfte Ronung!
Riksens Ständer, hwilka ej kunnat undgä att behjerta det lidande, som träffat Befälet wid de twenne Pommersta Regementtrna, de der under Rikets Wapenstiften delat Swensta Krigsmagtens öden, men genom senast timadc händelser i Pommen fin - »692 Den 16 Julii. nas oskyldigt beröfwade deras beställningar och inkomster af delta Land, hafwa hos Eder Kongl. Maj:t welac i underdånighet anhällaj, del de till ranta pä Pommersta Kammarens Wexel circulations'skuld i Hamburg, enligt ; Z. af Riksdags - Beslutet d. r r Nov. i8ro, anstagne 20,000 R:dr af besparingarne pa allmänna Indragnings,Staten, maga pa samma Stat blifwa qwarstående, för alt anwändas till bxpeckance löner och Accords ersättningar för de Officerare af Pommerska Regementerna, som till qwarblifwande och tjenstgöring i Swerige fig inställa och med laglioa bewiS styrka, all de icke fatt eller fa uppbära den wid nytznämnde Regementen dem tillkommande lön, efter samma belopp, som den af kder Kongl. Majit den rz Augusti fastställa Expectance Stat för f. d. Finska Armeen utsätter efter den grad de i Regementet innehaft, men icke efter Fullmagt pa en högre, samt hwad Accords ersätlningarne angar, efter de derom af Riksens Stan, der widtagne och nu för f. d. Finska Befälet gällande Författningar.
Ständer fa härwid endast i underdånighet bifoga den anmälan, att General - Majoren von Engelbrechten, ehuru Chef för det ena af ifragawarande Regementen, icke kan komma att under de till nu beslutade ersättning berättigade Officerare af samma Regemente innebegripas, sä wida han redan pa Indragnings-Staten innehar lön säsom f. d. Secund- Chef wid det reducerade Swensta Gardes - Regementet fullt swarande emot hwad honom, efter efwan anförde grund, eljest tillfalla Gulle. Dä Riksens Ständer för öfrigt till Eder Kongl.
Maut i underdånighet öfwerkemna, att efter omständigheterna om de nu bewiljade ersättningar förordna, fa Den r6 Julli. 169, fa de tillika i underdånighet anhålla att de Pommer, ffe Officerare, som hit till Riket öfwerkomma, ina, ga, sa fort sig gära later, blifwa befordrade kill tjenster pa Swensta ständiga Militair-Staterna, eller anwände wid de Corpser, som, till följe af Bestutet om Swensta Krigsmagtens förökande, ärv eller blifwa upprattade, hvarigenom den till expectance-löner och accordS ersättningar päräknade Fond, enligt Riksens Ständers förmodan, kan befinnas tillräcklig för behofwen.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 16 Julli. - - - - Prest-Ständet den ls , , - - - - Borgare-Ständer d. 16 - - - - - - Bonde-Ständer den r6 - - Stormägtigste Alkrnädigste Ronung! ^ anledning af wäckta Motioner hafwa Riksens Ständer under granskning företagit, huruwida icke de nu gällande Författningar om rättigheten för innehafware af Krono- och Krono,Skatte-jord, att hugga och begagna Ekar, kunna förändras till mera likstämmighet med den allmänna fördelen af jördens frig uppodling och anwändande, med bibehållande ä andra sidan af säker tillgäng för Kronan pä erforderligt Ekwirke af den beskaffenhet fom för de större behofwen är af nöden.
Ständer hafwa i detza afseenden an, sett tjenligt, och fä ho§ Eder Kongl. Maut i underdånighet anhälla, det den Författning mätte widtagas: att sadane Eketrän som antingen äro, eller genom sin wäxt lofwa att blifwa af förmånlig byggnad - >6y4 Deri »6 Julik. nads bestaffenhet, säsom Kronans anses, och noga! urskiljas ifrån de Ekar, som kill sadant behof ärö mindre dugliga, samt att teka senare, inom slutet asar i8>4, ät Krono--Skatte-Jordägaren uppläta§ och astämplas: att ägare af de för Kronans be» hos utsynte
Ekar maga dem wid närmast belägne Kronans warf eller hamn i större eller mindre partier afyttra, mot erhållande af twa tredjedelar af sadant wirkes wid försäljningen gängbara pris, men att den återstående tredjedelen af betalningen, genom de personers försorg, som desa upphandlingar för Kronan besörja, innehalies och anwändes till aflöning at de Embets- och Tjenstemän, hwilka med tillsyn och underwisning om tradens fällning och upp< huggning hafwa befattning:o att det tillätes Kronoskatte-ägare eller Krono,Abo, wid steende uppodlingar, borttaga sä beskaffade
Ekar, enär uppgift af antalet dera blifwit hos Konungens Befall ningshafwande anmäld, samt med rättighet, att sa framt de icke, inom z:ne mänader frän anmälningödagen, ge< nom Krono < Betjeningen underrättas, att desamma för Kronans behof erfordras, dem till egen nytta anwända; hwaremot om någon Krono, Skatte eller Krono,Hemmans,innehafware, under sken afen dylik odlinq, och utan att densamma sedan fullborda, skulle borttaga Kronan förbehällne ostämplade
Ekar, en sädan bör ej allenast ersätta Kongl- Maj:t och Kronan trädens fulla wärde utan och beläggas med ansenliga böter, hwilka sa wäl som ersättningen Riksens Ständer anse kunna, a de orter der Plamagehagar finnas eller blifwa anlagde, med fördel sörwandlas ester Markegangspris, i arbete a nägm Kronans närgränsande PlanterlngSpark, antingen .tillgång -i Contant finnes hos den styldige eller est.
Den is Julik. »695 Da Riksens Ständer för öfrigt ät Eders Kongl.