Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då likväl Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse af den 9 Maj 1835, N:o 331, angående Stats-Verkets Inkomster, upptagit en summa af 100,000 R:dr såsom påräknad netto-inkomst af Post-Verket, och detta Verks öfrige inkomster böra, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers den 30 October 1834 under N:o 170 aflåtne underdåniga skrifvelse, användas till aflönings-stater och utgifter, så anse
Revisoreime att äfven spanmåls-förhöjningen under lönerne bör, tillika med öfrige aflöningar för tjenstemännen, af Post-Verkets inkomster utgå, utan att denna förhöjning må inräknas bland den summa, hvilken skall ifrån Riksgälds-Contoret till Stats-Contoret öfverlemnas såsom ersättning de år 20 då Riksmarkegångs-priset ö(Verstiger 6 R:dr tunnan.
I annat fall skulle netto-inkomsten af Post-Verket för år 1835 icke blifva 100,000 R:dr, utan blott 98,080
R;dr 36 sk , och skillnaden utgöra en tillökning för' Andra Hufvud-Titeln utöfver det Anslag Rikets Ständer dertill afsett.— Revisorerne anse att rättelse bör äga rum i afseende på detta missförstånd, hvilket uppkommit deraf, att Rikets Ständer, uti deras underdåniga Skrifvelse den 9 Maj 1835, N:o 335, icke intagit den närmare bestämmelse om förhållandet med ifrågavarande spanmåls-förhöjning, som blifver en följd af den under samma dag aflåtne underdåniga skrifvelse N:o 331, angående, bland annat, Stats-Verkets påräknade Nettoinkomst af Postmedlein Angående 3:dje Hufvud-Titeln: A) Ehuruväl Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse den 6 November 1834, N:o 184, uti 4:de punkten förklarat sig icke kunna bifalla det enligt upprättade Interims-Stater för Gardes-Regemenlerne begärdta tillök ta anslag, samt uti deras underdåniga skrifvelse N:o 150 den 6 October samma år, väl medgifvit att det högre aflönings-beloppet för de Corpser, som sedan föregående Riksdag blifvit reglerade, linge fortfarande, så länge tjensternes dåvarande innehafvare qvarslodo, tillgodonjutas och skillnaden deremellan och den gamla Staten, såsom intill då pågående Riksdag skett, utgå af de på 3:dje Hufvud-Titeln. uppkommande besparingar, men derjemte anhållit att Kongl. Maj:t måtte i
Nåder vara betänkt på en förändrad organisation af desse Corpser, — hafva likväl Gardes-Regementernes Stater för år 1835 fortfarande oförändrad t upptagit de aflöningsbelopp, som den af Kongl. Maj:t fastställde Interims-Staten bestämmer och, enligt hvad Revisorerne utaf Regementernes Qvartals-reqvisitioner för sistnämnde år kunnat erfara, de förändringar inom personalen, hvilka, efter aflåtandet af Rikets Ständers ofvanberörde underdåniga skrifvelse den 6 October 1834 uppkommit, icke medfört någon minskning uti beloppet af de å samma Stat uppförde löner.
B) I likhet med hvad som ägt rum för åren 1832 och 1833, och hvilket sednast försandade Revisorer till Rikets Ständers kännedom meddelat, har Majoren C. M. Montelius under påföljde 2:ne år blifvit, genom Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref den 29 November 1834 och den 19 December 1835, tillagd en oafkortad årlig gratification af 600 R:dr att från de på 3:dje Hufvud-Titeln till oförutsedde Militaire-behof afsatte medel utbetalas.
Den utaf Rikets Ständers år 1835 församlade Revisorer uppgifne Brist å 3:dje Hufvud-Titeln för år 1833, 9,111 R:dr 41 sk. 10 r:st.r 21 har under de påföljde 2:ne åren blifvit af Titelns medel ersatt, så att 1835 års
Rikshufvudbok vid årets slut icke utvisar någon Brist å denna Titel; men deremot finnas deruti upptagne reservationer till ett belopp af 457,687 R:dr 25 sk. 3 r:st.
Denna summa är likväl till största delen blott bokförd behållning, emedan densamma hufvudsakligen motsvaras af utgifne, ännu ej formelt afförde, förskotter.
Enligt räkenskaperne visar sig att å lule Hufvud-Titeln för år 1835 uppstått en Brist, stor 33 R:dr 16 sk., angående tillkomsten hvaraf Revisorerne få anföra: att sedan Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 18 Augusti 1834, N:o 100, anhållit det någon viss praescriptionstid måtte fastställas, så väl för uttagande af de i Kongl. Ränte-Kammaren qvarliggande Anordningar till belopp vid 1830 års slut af 1,476 R:dr 33 sk. 3 r:st., som ock i allmänhet för lyftande af medel, hvilka af Kongl. Slats-Contoret anordnas; och Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den 23 September samma år, berörde underdåniga hemställan bifallit; så hafva, efter kungörandet af en sådan praescriptionstid, de utaf ofvannämnde i Kongl. Ränte-K amma ren qvarliggande äldre Anordningar uttagne beloppen blifvit på sine behörige Hufvud-Titlar afförde, hvarvid äfven å 7:de Hufvud-Titeln måst anvisas ett belopp af 33 R:dr 16 sk., som, då något motsvarande anslag å Titeln ej funnits, verkat ifrågavarande Brist, om afskrifning hvaraf Revisorerne fördenskull anse sig härigenom böra hos Rikets Ständer göra hemställan.
Vid genomgående af det å 8:de Hufvud-Titeln till Extra utgifter uppförde Anslag, hafva Revisorerne, som funnit det åtskilliga belopp blifvit till Cabinetts-Cassan anordnade, trott sig böra i ett sammanhang här upptaga, att, utom de 100,000 R:dr Hamburger Banco, hvilka äro å 2:dra Hufvud-Titeln för Minister-Statens aflöning anviste och hvilka, enligt gällande Vexel-Cours, utgått i Svenskt Banco, År 1834.
År 1835. med' 281,187: 27. - 271,576: 10. 4. hafva dessutom å Extra Utgifts-Fonden till Cabinetts-Cassan anordnats . . 50,000: — — 45,000: — — eller tillsammans 331,187: 27. — 316,576: 10. 4.
Af 9:de Hufvud-Titelns tillgångar hafva Revisorerne funnit vid 1835 års slut vara utestående för olika föremål och till särskilde personer utgifne lån, i Capital 47,350: — — och upplupne räntor. 223: 32. — Summa 47,573: 32. — 22 — Uti denna Summa inbegripes jemväl det Instrumentmakare!!
Jonas Wallin beviljade lån, 1,000 R:dr, till gäldande hvaraf, oaktadt behörigen vidtagne bevaknings-åtgärder, hvarken hos Wallin eller bans löftesmän funnits någon tillgång.
Revisorerne anse annan åtgärd härvid icke återstå än beloppets afskrifvande.
Utom ofvan omförmälte utgifter hafva åren 1834 och 1835, under Titel: ”Förskott till liqvid oell redovisning,” åtskillige belopp blifvit för olikartade ändamål utbetaldte; och hafva Revisorerne bland desse funnit nedanstående vara af egenskap att böra, till åtlydnad af 18 §. i Revisions-Instructionen, anmärkas: l:o Uppå derom gjord underdånig framställning, har Kongl. Maj:t, dels genom Nådigt Bref den 11 November 1834, förordnat att, till bestridande af oundgänglige kostnader i och för det under benämning af Sveriges Stats-Tidning eller Post- och Inrikes-Tidningar från och med den 1 nästderpåföljde December utkommande Officiella Dagblad, en summa af 3000 R:dr skulle utaf Stats-Contoret, af under händer hafvande medel, förskottsvis anordnas till Hof-Canzlers-Embetets disposition, dock borde nämnde förskotts-summa under loppet af lista qvartalet år 1835 återgäldas till Stats-Contoret, i den mohn de för StatsTidningen inflytande medel dertill lemnade tillgång; dels genom Nådigt Bref den 19 Juni 1835, anbefallt Stats-Contoret att, för införskaffande från England al en så kallad Snäll-press för Stats-Tidningen, jemväl af under bänder hafvande medel, anordna och till Hof-Canzlerens disposition utbetala ett förskott af 4,500 R:dr, som komme att genom behöriga räkningar öfver kostnad erne vid Snällpressens anskaffande redovisas och om godtgörande af hvilket förskott Kongl. Majit ville sedermera i Nåder förordna; samt dels, genom Nådigt Bref den 29 September 1835, anbefallt Stats-Contoret alt, för första uppsättningen af ett eget tryckeri för Stats-Tidningen, af under händer hafvande medel, anordna 5,000 Ridr till Hof-Canzlers-Embetets disposition, emot ersättning, på sätt Kongl. Majit ville framdeles i Nåder bestämma.
Genom förenämnde Kongl. Majlis Nådiga Bref hafva sålunda, i och för det härstädes utkommande Officiella Dagblad, Stats-Tidningen be O O nämnd t, blifvit från Kongl. Stats-Contoret under åren 1834 och 1835 utbetaldte förskotter lill ett sammanräknadt belopp af 12,500 Ridr, hvaraf dock, enligt hvad Revisorerne inhämtat, under den 30 Januari 1836, återguldits 3,000 Ridr.
Revisorerne anse att desse dispositioner skett till ett för Stats-Verket helt och hållet främmande föremål och dertill använde medel 23 dragne till annat ändamål än som med dem varit afsedt, samt att, enär utgiften skett utöfver det belopp, hvartill allmänna medel under Riks-Statens Hufvud-Titlar varit anslagne, Riks-Staten blifvit, emot 62, 64 och 65 §§.
Regerings-Formcn, härigenom öfverskriden vid 1835 ars slut med ett belopp af 12,500 Ridr. 2:o. Sedan hos Kongl. Majit
Directionen öfver Dess Hof-Capell och Spectakler, uti underdånig skrifvelse af den 26 September 1834, framställt den betydliga förlust, som drabbat Theater-Cassan genom Spectaklernes af Cholera-farsotens härjande föranledda inställande under en del af Augusti och hela September månader, samt den svårighet som i följd häraf uppstått för utbetalning af 3:dje qvartalets aflöningar m. fl. utgifter, samt i underdånighet anhållit att, i likhet med hvad förr ägt ruin, då vid tillfällen af allmänt sorglig beskaffenhet representationerne varit inställde, någon ersättning af allmänna medel måtte i Nåder beviljas till godtgörande af Theater-Cassans iråkade förlust, beräknad till omkring 14,000 Ridr; så har Kongl.
Majit, genom Nådigt Bref den 4 October 1834, förklarat, att enär några allmänna medel för ett sådant ändamål icke funnos till Kongl. Majits disposition, Kongl.
Majit icke heller kunde bifalla
Directionens i förrberörde måtto gjorde underdåniga hemställan, men att Kongl. Majit, nogsamt inseende alla de bekymmer och svårigheter, som för Directionen måste uppstå genom den af en allmän olycka vållade brist i påräknade tillgångar, i Nåder anbefallt Stats-Contoret att för de angelägnaste utgifternes bestridande lenina Directionen ett förskott af 10,000 Ridr, emot dess bestämda förbindelse att detsamma så fort ske kunde och sist inom 1834 års slut till Stats-Contoret återbetala.
Efter hvad Revisorerne af Räkenskaperne inhämtat, har detta förskott icke blifvit inom den sålunda i Nåder bestämda tiden återbetaldt, utan befinnes till 1836 års räkenskap utbalanceradt; och anse Revisorerne berörde disposition vara gjord utöfver de tillgångar Riks-Staten lemnar och att densamma således, emot stadganderne i 62, 64 och 65 §§.
Regerings-Formen, blifvit öfverskriden äfven med ifrågavarande 10,000 Ridr.
Anordning ä Öfver skotten af Stats-Verkets Inkomster.
Kostnaden för tryckning m. m. af CapitalRäkningen till 1831 år Riks-Hufvudbok med Bilagor 1,306: 40.
— Transport 1,306: 40. — _ 24 — Transport 1,306: 40.
— Kostnad för 1835 års Stats-Revision . . — — Coursdifference å Silfver-jettoner för We tenskaps-Akademien ....... 860: — — Dito å Hamb.
B:co i Kongl.
Räntekammaren 264: 15. 6.
Transportkostnad för Stats-Verkets Koppar och Jern 416: 34. 7. Mynlare-lön för Koppar-Skiljemynt . . —— — — Magasins-Omkostnader, Transportförluster m. m. för Stats-Verkets Spanmål . . 5,744: 15. 5.
Indelnings-ersättning till Westgötha Regemente 1833 och 1834 4,333: 22. 2.
Ersättning tillKnekterotarne vid Westmanlands Regemente för anslagen, men bristande 10:de Spanmål 466: — — Skjutsfärds-Penninge-Ersättning till Rusthållare vid Lif-Regementets Husar-Corps 55: — — Dagsverks-ersättning till Strömsholms Stuteri-Inrättning 2,118: 10. l. Hingsthållning i Elfsborgs och Skaraborgs Län ............ 341. 12. — Ersättning till Sala Bergslag för förmycket lefvererad Myntskatt 2,079: 35. 9.
Ersättning till Wetenskaps-Akademien för anskaffande af nya Riks-Likare till bestämmande af Mått, Mål och Vigt . . 2,602: 36. 8.
Ersättning för till Uddevalla Kurhus af Götheborgs Ränteri år 1819 förskjutne medel — — Ersättning för bristande Proste-Tunna i Westra Fernebo Contract 9: 6.
— Ersättning för frånträdde löner genom den såkallade Extra Grufve-Hjelpens upphörande för åren 1833—34 . . . 115: 44.
— Omkostnad för Nya Lag-Comiteen . . . ■—•— Roterings-jemnkningskostnader .... 613: 7. 8.
Ersättning för Öfverrotering i Skåne för 1834 och föreg, åren Transport 21,326: 39.10. 2,750: 42:12.10. 1,506: 6. 7. 4,504: 35. 9. 27:24. - 1,468: 8. - 10:24. - 115:44. - 138: 42. 8. 1,861: 35. 3. 4,052: 8. — 16,478: 1. 1." — 25 — Transport 21,326: 39.10. 16,478: 1. 1.
Odlingshjelp för Krono-Nybyggare . . 3,949; 3i: 8.
•—•—- — — Taktäckning å Krono-Bageri-huset i Stockholm, för år 1834 . 6,400: — — Summa 25,276: 23. 6. 22,878: 1. 1.
I afseende på beskaffenheten af förestående anordningar, hafva Revisorerne funnit att desamma i allmänhet härröra, dels af kostnader, som varit nödige och skett i öfverensstämmelse med eller såsom följd af Rikets Ständers beslut eller underdåniga anmälanden, eller ock bort, på grund af gällande Författningar, bestridas, men hvartill medel ej varit anslagne; dels ock af brist uti påräknad Stats-Inkomst eller kostnad i och för uppbärandet af sådan inkomst.
Att utgifterne för tryckning m. ni. af Capital-Räkningen med Bilagor till Riks-Hufvud-Boken_, för Hingst-hållnings-ersättning Nybyggare i Norra Länen , Transportkostnad för Stats-Verkets koppar och jern, ersättning för frånträdde löner genom extra grufhjelpens upphörande, skjutsfärds-penningar, dagsverken till Strömsholms och Kongsöhrs Kungsgårdar, till Knekte-rot arne vid Westmanlands Regemente för anslagen men bristande tionde-spanmål, för hästhemmans räntor vid Wöstgötha Regemente, samt ersättning för öfverrotering i Skåne, utgått å Öfverskotten af Stats-Verkets Inkomster, hafva Rikets Ständer vid nästl.
Riksdag gillat; och äro vid sednaste Riks-Statens bestämmande Anslag ifrån och med år 1835 till desse behof på Stat uppförde.
Den ersättning, som Vetenskaps-Jcademien erhållit för förlust genom det i Rikets Ständers Bank stadgade förändrade vexlingspriset från 48 till 128 sk., vid utbekommande af silf v er mynt, liar för år 1834, enligt Revisorernes tanka, rätteligen utgått, men sedan 1835 års början har samma ersättning blifvit på Stat uppförd under 5:te Hufvud-Titeln.
Utgifterne för Rotejemnknings förrättningar hafva, såsom föranledde af Rikets Ständers beslut, blifvit, likasom tillförene, af Öfverskotten bestridde; och hafva sednast församlade Rikets Ständer jemväl godkänt att i sådant afseende afförde medel i räkenskaperna afskrifvits.
Kostnaden för Stats-Revisionen, hvartill anslag ej finnes, har, enligt vanligheten, blifvit på förenämnde sätt bestridd.
Till "V etenskaps-Academiens disposition har likaledes anvisats ersättning i och för anskaffande af nya Riks-Likare för så väl enheterna (*) 26 — af längdernatt och vigt sorn för rymdemåttet, hvilken utgift, af brist på serskildt anslag, i vanlig ordning utgått af Öfverskotten å Stats-Verkets Inkomster.
Utgifter till serskilte Lag-Commiteen, för åtgärders vidtagande vid pröfningen af Förslaget till Civil-Lag, har ägt rum, till följd af Kongl. Majrts Nådiga Bref den 28 November 1835 och varit nödvändig för uppfyllandet af Rikets Ständers, uti deras underdåniga skrifvelse N:o 214 den 26 November 1834, gjorde begäran om förordnande för någre skicklige män att författa och i god tid innan nästa Riksdag från trycket utgifva en sammandragen och lätt öfverskådlig framställning af de afgifne lag-förslagens plan m. m.
Utgiften, 6,400 R:dr, för nytt plåt-tak ä Krono-Bageri-byggnaden i hufvudstaden bar skett år 1834 i följd af det emellan Kongl. StatsContoret och Conducleuren N. Gustafsson den 18 Februari nyssberörde år upprättade Contract, enligt hvilket Gustafsson, emot erhållande af nämnde summa, åtagit sig verkställa ifrågavarande takläggning; Och som någre
Magasinsfondens tillgångar då icke varit att härtill använda, och Rikets Ständers till sådane ändamål på Stat under 8:de Hufvud-Titeln uppförde
Anslag ej förr än från och med år 1835 fått disponeras, bar ifrågavarande reparations-kostnad, uti Revisorernes tanka, rätteligen blifvit bestridd genom Anordning på Öfverskotten af Stats-Verkets Inkomster. —■
Utgiften, som tillhört år 1834, bar, i anseende till fördröjd redogörelse, icke kunnat afföras förr än uti 1835 års Riks-Hufvudbok.
Magasins-omkostnader , transportförluster m. m. för Stats-Verkets spanmål, uppkomne derigenom att in natura uti Magasinerne emottagen säd bokförts efter Markegångspris, men sedermera, vid skeende försäljning, ej lemnat motsvarande behållning, är icke någon verklig utgift, utan blott ett sätt att afföra den uti beräknad och bokförd inkomst uppkomne slutliga brist.
Beloppet bar med rätta minskat summan af det öfverskott, hvilket blifvit till Rikgälds-Contoret öfverlemnadt, men Revisorerne anse sådane förluster, som ifrågavarande, böra i räkenskaperne uppföras såsom afkortning å Stats-Verkets inkomster af spanmål.
Utgiften för Cours-differance år 1835 består deruti, att de ibland Stats-Verkets Inkomster upptagne Danska Fyringsmedlen till någon del ingått efter 1271 sk.
Cours och sålunda lemnat en ringare inkomst än som varit påräknad.
Ostridigt är väl att detta belopp bort minska den summa, hvilken af öfverskotten levererats till Riksgälds-Contoret, men Revisorerne anse dock berörde minskning böra bokföras såsom en brist uppå Inkomst-titeln eller ock såsom Afkortning.
Ersättning för bristande Proste-Tunna i Westra Fernebo Contr-act bar, i följe af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 24 November 1832, skolat utgå och afföras på Kronans behållne tionde-spanmåls-medel; men som alla å Tionden derstädes befintlige tillgångar varit till andra ändamål disponerade, bar beloppet måst afföras uppå Öfverskotten af StatsVerkets Inkomster.
Revisorerne anse likväl att, så vida tillgång dertill icke kan i vanlig ordning af behållne Tionde-spanmålen beredas, beloppet bör för kommande år å Stat uppföras, att utgå under 10:de Hufvud-Titeln, innefattande Anslagen till Clerecie- och Läro-verken.
Myntare-lön för Koppar-skiljemynt är en kostnad, som uppkommit vid den för Stats-Verkets behof verkställde utmyntning af dess koppar.
Samma kostnad bar jemväl tillförene uppförts såsom anordnad å Öfverskotten af Stats-Verkets Inkomster, hvaremot den vinst, som genom utmyntningen efter ett högre värde uti myntet än det uti sjelfva kopparen uppstått, kommit Stats-Verket tillgodo under titel: ”Extra medel och Uppbörd.”
På sådant sätt bar för ifråga varande koppar under denna titel åren 1833 och 1834 en summa af tillsammans 1,512 R:dr 7 sk. 6 r:st. Stats-Verket tillgodokommit.
Stats-Verkets verkliga kostnad för berörde utmyntning, som uppgått till . . . 7,666: 32. — bar, efter afräkning af Kopparens debiterade värde 6,154: 24. 6. afbränning 461: 28. 3.
Myntare-lön 1,506: 6. 8,122- il 4 bestigit sig till 455 R:dr 27 sk. 4 r:st.
Revisorerne anse att en dylik kostnad, då den uppkommer, bör uppföras bland utgifterne å 8:de Hulvud-Titeln, under rubrik: ”Transportkostnad m. m. för Stats-Verkets koppar och jern,” så vida densamma ej kan i allmänhet undvikas derigenom att kopparen försäljes och kopparskiljemynt vexlas af Rikets Ständers Bank.
Ersättning till Sala Bergslag för förmycket levererad Myntskatt är en följd af Rikets Ständers den 17 Juni 1834 aflåtne underdåniga skrifvelse N:o 45, enligt hvilken Bergslaget befriats från erläggande af högre myntare-lön och slagskatt än som före år 1830 ägt rum, med förklarande af Rikets Ständer derjemte, att hvad derutöfver redan blifvit utaf Bergslaget inbetaldt, på grund af nya Mynt-Ordningen, komme att detsamma reslitueras.
Uti 1835 års Riks-Hufvudbok bar jemväl under denna Titel, eller ”Anordning på Öfverskotten af Stats-Verkets Inkomster,” upptagits ett belopp af 1,468 R:dr 8 sk.
B:co, utgörande ersättning till Götheborgs - — 28 — oell Bohus Läns Ränteri för derifrån år 1819 till Uddevalla Curhus ntbetaldt förskott till diverse omkostnaders bestridande.
För att utröna huruvida denna anvisning vore grundad på något af Rikets Ständer i ämnet meddeladt beslut, hafva Revisorerne sökt upplysning af sednaste Riksdagsförhandlingar och dervid inhämtat, att Kongl. Maj:t, uti till Rikets Ständer aflåten Nådig Proposition af den 18 Januari 1834, angående afskrifning af någre Stats-Verkets fordringar Ros Ilospitals-Fonden och Veneriska Curhusen i Södermanlandssamt Götheborgs- och Bohus-Län, till Rikets Ständer, bland annat, öfverlemnat Curhus-Directionens i Uddevalla underdåniga anhållan om afskrifning af de 2,943 R:dr io sk.
B:co, som nämnde Curhus vöre Medicinal-Fonden skyldigt, såsom skäl för hvilken underdåniga ansökning uppgifvits att, ehuru Curlius-afgiften inom
Länet utginge med högsta beloppet af hvarje mantalsskrifven person, utgifterne likväl voro -så betydlige att intet eller ringa öfverskott blefve till betäckande af Curhusets skuld, ej allenast till Sundhets-Collegium ulan äfven tili Stats-Verket för 1,468 R:dr 8 sk.
B:co, förskjutne ur Götheborgs LandtRänteri och hvilka, enligt långt före detta erhållne föreskrifter, hort godtgöras i den mohn Gurhus-Cassans tillgångar det medgåfve; samt O O O O att Rikets Ständer, till svar å denna del af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i underdånig skrifvelse af den 5 Maj 1834, väl beviljat afskrifning af Curhus-Inrättningens i Uddevalla skuld till Medicinal-Fonden, 2,943 R:dr io sk., men icke tillika förklarat sig rörande StatsVerkets hos Inrättningen egande fordran af 1,468 R:dr 8 sk.; Och ehuruväl, viddetta förevetande, af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, jemförd med Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, anledning kunde linnas för den förmodan, sorn skulle ifrågavarande 1,468 R:dr 8 sk. vara inbegripne uti det belopp, 2,943 R:dr io sk., derå Rikets Ständer afskrifning beviljat och hvilken förmodan jemväl kan hafva inom sista Riksdags Stats-Utskott gjort sig gällande, enär Utskottet uti dess, med föranledande af högstberörde Nådiga Proposition, afgifne Betänkande icke serskildt sig utlåtit angående den äskade afskrifningen utaf omförmälte 1,468 R;dr 8 sk.; likväl och som, på sätt ofvan är antydt, förenämnde summor blifvit uti Kongl. Majrts Nådiga Proposition såsom 2:ne al hvarandra oberoende förskott upptagne, hafva Revisorerne af sådan anledning trott sig linna, att sistnämnde belopp hort fortfarande balanceras, samt få fördenskull till Rikets Ständers bepröfvande hemställa, huruvida icke oftanämnde 1,468 R:dr s sk. må Stats-Verket till godo å nyo updebiteras, för att antingen, likmätigt Kongl. Majrts, uti Nådiga Bref 29 af den 14 November och 28 December 1821, lemnade föreskrifter, af Curhusets i Uddevalla möjligen tillllytande behållningar Stats-Verket ersättas, eller ock såsom afskrifningsfråga hos Rikets Ständer till behandling företagas.
Allmänna Magasins-Ärenderne.
Desse utgöra en del af Kongl. Stats-Contorets förvaltnings-åtgärder och bestå af följande underafdelningar, nemligen: lro.
Redogörelsen för Stats-Verkets spanmål in natura; 2:o. f. d. Allmänna Magasins-Fonden ; 3:o.
Redogörelsen för undsättnings-anstalterne efter 1826 års missväxt; samt 4:o. Spanmäls Creditiv-Fonden.
Rörande hvilka ämnen Revisorerne nu få i ofvan uppgifne ordning utlåtande meddela.
Iläkenskaperne öfver Stats-Verkets spanmål in natura hafva för år 1834 granskats i Kongl. Kammar-Rätten, utan anmärkning, men för 1835 ännu ej undergått revision, af orsak att detta års HufvudBok först den 20 nästiidne September blifvit i sådant ändamål dit aflemnad.
Inkomster och Utgifter redovisas sålunda: O Debet.
Behållningar 411,377:37.3. 413,601:23. it.
Influtne Krono-Räntor från länen . . 139,212:33.11. 48,883: 3.10. Extra Upphörd, genom försäljnings-vinst å Spanmål m. m 9,280:17. 5. 3,510: 21. (i. Lefvereringar från Kongl.
Ränte-Kamma ren och Landt-Ränterierne .... 151,842:10. — 103,960:31. 8.
Öfverlåtelse från Magasins-Fonden; Fastigheter och Inventarier . . . 7,431:20. 1. — S:r 307,766:33. 5. 156,354: 9.
— Balance till påföljande året:
Skulder 54,874:17. 9. 82,183:37. 8.
Summa 774,018:40. 5. 652,139:22.
7. — 30 — Credit.
Skulder 159,040:40. 3. 54,874; 17. 9.
Afskrifningar 10,489: 22. 2. 2,197: 24. — Stats-Utgifter 178,608:24. 1. 207,953: 30. 6.
Lefvereringar till Kongl. Ränte-Kamma- ren och Landt-Ränterierne .... 10,278:26. - 54,501:47. 3.
Öfverlåtelse till Krigs-Collegium och Ma- gasins-Fonden, Fastigheter .... 2,000: 279: 8. 2.
S:r 201,376:24. 3. 264,932:13. 11.
Balance till påföljande året:
Tillgångar 413,601:23.11. 332.332: 38.11. Summa 774,018:40. 5. 652,139:22. 7. Vid granskningen af denna Redogörelse hafva Revisorerne, som genomläst Kongl. Stats-Contorets registratur och de i ämnet förde Protocoll, inhämtat att bemälde Embets-Verk med omsorg och noggranhet Fonden förvaltat.