Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed har inför Kongl. Majit blifvit i underdånighet anmäldt, att, enligt från Krigs-kollegium infordrade upplysningar, det ifrågavarande äldre krutet icke, i nu befintligt skick, kunde försäljas och icke heller anses ega högre värde, än efter qvantiteten af den i krutet ingående salpeter, upptagen till 75 procent, då således, efter inlösniugspnset, 5 ridr 32 sff. banko per lispund, för den rå salpetern, krutets värde kunde uppskattas till 21 ridr 12 sk. banko per centner; hvadan, om härtill lades den af Krigs-kollegium beräknade kostnad för samma kruts omarbetning till bergskrut med 5 ridr i rundt tal per centner, det omarbetade krutet alltså kunde antagas kosta kronan 26 ridr 12 sk. banko per centner och således, då kru - 54 Kongl. MajUs Md.
Skrifvelse, H:o 65. tet försåldes såsom bergskrut å 37 r:dr bauko per centner, genom omarbetningen en vinst af omkring 10 r:dr på hvarje centner blefve stats-verket beredd.
Genom hvad sålunda härvid förekommit har Kongl.
Maj:t ansett det vara till fullo utredt, att den föreslagna och nu på försök till en mindre del verkställda omarbetningen af det ifrågavarande äldre krutet komme att tillskynda stats-verket en betydlig fördel och att således skäl är för handen till omarbetningens vidare fullföljande; hvarföre Kongl. Maj:t härmed vill af Rikets Ständer i nåder begära, att kostnaderna för merberörda äldre kruts omarbetande till bergskrut, och således äfven hvad för det på försök redan omarbetade krutpartiet blifvit utgifvet, må, i den mån arbetet efter den uppgifna planen hinner fortgå, få af krutförsäljningsmedlen bestridas.
MajHs Md.
Skrifvelse, A: o 85. 55 Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-Ärenden, hållet infor Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 11 April i85f.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherrei'Stierneldy Stals-linden: Fåhrceu&r von Hohenhauseny Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Gretve von Platen.
Chefen för Landtförsvars-departementet Stats-Rådet von Hohenhausen uppfäste ett, jemlikt Kongl.
Majas uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan den 18 nästlidne Mars fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till nådig skrifvelse till Rikets Ständer, angående väckt fråga om det i kronans förråd befintliga äldre till krigsbruk oandvändbara kruts omarbetande till bergskrut; och täcktes Kongl. Majit, enligt Stats-rådets underdåniga hemställan, berörde förslag-, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, i nåder gilla samt befalla, att nådig skrifvelse, i öfverensstämmelse dermed, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex protocollo, F. L. Tillander.. 56 Kongl. May.ts Råd.
Skrifvelse, iY;o 66.
Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Maj 1851, kl. 4 e. m.
MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Sländers Stats-Utskott, i anledning af Justitle-Rådet; Kommendören med Stora Korset af Kongl. 31aj:is Nordstjerneorden Nils Wilhelm Stråles underdåniga ansökning om afsked med pension; Gifven Stockholms Slott den 8 April 1851.
Justitie-rådet Stråle, hvilken, född den 16 April 1787, blifvit den 22 Juni 1803 i statens tjenst antagen och den 27 April 1826 befordrad till ledamot af Konungens Högsta domstol, har, uti ingifven skrift, i underdånighet anhållit, att, då han, enligt företedt läkarebetyg, i anseende till svår sjukdom, vore urståndsatt att sin tjenstgöringsskyldighet i Högsta domstolen fullgöra, intill dess han, efter uppnådd sextiofem års ålder, uti April månad nästkommande år blefve berättigad, att å allmänna indragningsstaten uppföras, Kongl.
Majit måtte täckas att, så fort ske kunde, meddela sökanden afsked från Justitie-råds-embetet, med tillgodonjutande af den pension, hvilken, enligt författningarne, skulle honom tillkomma, derest han fortfarit med embetets utöfning till fyllda sextiofem års ålder.
Efter öfvervägande häraf, samt med afseende å det nit och den utmärkelse, hvarmed Justie-rådet Stråle, hvilken icke långt ifrån ett halft sekel varit i rikets tjenst Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, iV.o 66. 5? tjenst anställd, derunder sina många och vigtiga embetsåligganden fullgjort, sednast i 25 år såsom ledamot af Konungens Högsta domstol, vill Kongl. Maj:t, med öfverlemnande till Rikets Ständers Stats-utskott af den underdåniga ansökningen, jemte dervid fogade handlingar, i nåder föreslå Rikets Ständer, att,, i likhet med hvad i dylikt fall tillförene blifvit medgifvct, Justitie-rådct Stråle, såsom, efter läkarens intygande, af sjukdom hindrad, att sin tjenstgöring i Högsta domstolen fortsätta, intilldess han, efter ett års förlopp, enligt författningarne blefve till pension berättigad, må varda, så snart afsked blifvit honom beviljadt, å allmänna indragnings-staten uppförd, att i sin återstående lifstid derifrån i pension åtnjuta ett emot Justitie-råds-lönen svarande belopp, tre tusen (3000) r:dr biko, med tillökning efter riksmarkegångs-medelpris för derunder begripne tvåhundra (200) tunnor spanmål.
Slott den 8 April 1851.
Bi A, till R, St.
Prol. 1S5Q jr iS5i. i Sami., i Afd., i5 Käft. 58 Kong!.
Skrifvelse, N:o 66, Utdrag af Protokollet ofver Justitie-depar tements-wr enden ^ hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-råilet å Stockholms Slott den 8 April i85i..
Hans Excellens, Justitie-Statsmiuistern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-miuistern. för Utrikes Ärendena, Herr Frih..
Stierneld'
Stats-Rådcn: Fåhreeus, von Hohenhausen} Wallensteen > Gunther, Genberg och Grefve von Platen.
Hans Excellens, herr Justitie-stats-ministern anmälte i underdånighet en af justitie-radet, kommendören med stora korset af Kongl.
Maj:ts uordstjerne-orden, Nils Wilhelm Stråle, ingifven skrift,, hvaruti justitie-rådet i underdånighet anmält, att han, som hyst förhoppning att, enligt sin pligt, kunna fortsätta sin embetsmannabana tili fyllda 65 ar, då hail kunde erhålla afsked med pension i enlighet med för— fattningarne, numera såg denna förhoppning alldeles upphörd, då ej ällenäs* justitierådets arbets-förmåga de 2:ne sednare åren betydligen, aftagit, utan ock en från yngre åren grundlagd sjuklighet under na ler flut ne vimer urartat till en bröst-sjukdom, sorn, i förening med kiaftcrnas aftagande, satt justitie-rådet aldeles, utur stånd att begifva sig utom hus eller företaga något egentligt arbete; att väl, enligt skriften bilagdt läkare-betyg, möjligt vöre, att till hösten någon arbetsförmåga kunde åStadkomma, men att då det, i sådant täll, vöre justitie-rådets pligt att, enligt arbetsordningen i Högsta domstolen, derstädes vara tjenstgörande September, Oktober, November och December månader innevarande år,, samt Januari och Februari' måna - , Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, N:o 66.
59 der år 1852, och härtill komme, att justitie-rådet jemväl borde tjenstgör» påföljande Mars och April månader, för att ersätta de ledamöter, som gjorde tjenst under hans nuvarande sjuklighet, justitie-rådet icke kunde hysa något hopp, att, äfven med bästa vilja, det skulle stå t hans förmåga att under nämnde tid vara tjenstgörande, såsom främste ledamot i Högsta domstolen, och att således, derest justitie-rådet k om me att qvarstå i tjenst till April månad nästa år, då justitie-rådet uppnådde @5 år, deraf säkerligen blcfve en följd, att de öfrige ledamöterne måste dela sig emellan bans tjenste-åflggandcn, utan att derföre erhålla någon ersättning, hvilket ingalunda kunde vara gynsamt. för ärendenas gång och i alla fall förekomme obilligt; med afseende hvarå och då dessa olägenheter icke kunde förekommas annorlunda, än genom justitie-rådets afskedstagande, så att han erhölle en efterträdare i embete!, justitie-rådet, sorn, enligt aflemnad merit-förteckning, är född den 1'6 April 1787 saint blifvit den 22 Junii 1803 i statens tjenst antagen och den 27 April 1826 befordrad till ledamot af Konungens Högsta domstol, i djupaste underdånighet anhållit, att han, så fort ske kunde, måtte få taga afsked från sitt innehafvande justitie— råds-embete, med bibehållande af den pension, som, enligt författningarne tilikomme honopi, derest han fortfarit i embetet till fyllda 65 års ålder; hvarvid justitie-rådet, då denna ansökan torde böra öfverlemnas till Rikets Ständers bifall, yttrat det hoppy att Kongl. Majit täcktes i nåder beledsaga, densamma med Sitt förord.
Utvisande det åberopade läkarebetyget, att justitie-rådet
Stråle lider af en kronisk katharr med deraf beroende krampaktig andtäppa och emphysem i lungorna, hvarigenom krafterne i betydlig grad medtagits, samt sedan flere år lidit af ros i begge benen, hvilken endast genom fortsatt behandling kan hindras att utbryta i svårläkta sårnader och jemväl klagar öfver tilltagande svaghet i ögonen, serdeles det venstra, med hvilket ensamt han ej kan läsa eller skrifva; och att, om möjligen, genom begagnande under den blidare årstiden, af en nödvändig brunns- eller badkur, arbetsförmåga och krafter till hösten någorlunda kunna återvinnas, det dock är mycket att befara., att, om justitie-rådet åter inträdde i utöfningen af sitt embete, krafternes ansträngning snart skulle anya förvärra sjukdomen och göra den än svårare att emotstå.
Med afseende å etet nit och den utmärkelse, hvarmed justitie-rådet Stråle, hvilken icke långt ifrån ett halft sekel varit i'rikets tjenst anställd, derunder sina 60 Kongl.
Skrifvelse, N:o 66. många och vigtiga embetsåligganden fuligjort sednast i 25 år såsom ledamot af Konungens Högsta domstol, hemställde Hans Excellens hr Justitie Stats-ministern i underdånighet, det Kongl. Majit täcktes, med öfverlemnande till Rikets Ständers Stats-utskott af den underdåniga ansökningen, jemte dervid fogade handlingar, i nåder föreslå Rikets Ständer, att, i likhet med hvad i dylikt fall tillförene blifvit medgifvet, justitie-rådet Stråle, såsom efter läkarens intygande af sjukdom hindrad, att sin tjenstgöring i Högsta domstolen fortsätta, intill dess han, efter ett års förlopp, enligt författningarne, blefve till pension berättigad, må varda, så snart afsked blifvit honom beviljadt, på Allmänna indragnings-staten uppförd, att i sin återstående lifstid derifrån i pension åtnjuta ett emot justitie-råds-lönen svarande belopp 3000 r:dr banko, med tillökning efter riksmarkegångs-medelpris för derunder begripne 200 tunnor spanmål; hvilket, uppå tillstyrkan af Stats-rådets öfrige ledamöter, af Kongl. Majit i nåder bifölls; och skulle skrifvelse härom, sådan den till justering nu upplästes och finnes detta protokoll bilagd, till Rikets Ständers Stats-utskott afgå.
In fidem, A. L.
Henrlin.
STOCKHOLM, f. d. Schultzer Boktrycken, 1851.
Kongl. yiaj:ts Md.
Proposition, A': o 67.
Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Maj 1851, kl. 6 e. m.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ändring i vissa delar af föreskrifterna om rättegång i Dom-Kapitel; Gifven Stockholms Slott den 22 April 1851.
Kongl, förordningen den 11 Februari 1687 angående rätlcgångcn uti domkapitlen innehåller, i afseende på domkapitlens sammansättning, uti 1 § bland annat: att i Upsala domkapitel presiderar erkebiskopen och hans assessores äro professores theologi»;; att sammaledes på andra orter, der akademier äro, presiderar biskopen och professores theologi» äro hans assessores; att uti andra biskopsdömen presiderar biskopen och hans ordinarie assessores äro kyrkoherden uti domkyrkan och lectores; att biskoparne kunna, när nödtorften kräfver, kalla flere skicklige män sig till råd och hjelp; att dervid måste aktas, att lektorerna eller rectores schöl» icke hindras de stunder, som de böra läsa och undervisa ungdomen; att uti Kongl.
Maj:ts hofconsistorio är Kongl. Maj:ts Öfverhofpredikant prseses och har till bisittare Kongl. Maj:ts hof- och lif-gardies- samt artolleriets predikanter; att, i fall desse sednare vore med regementet på någon annan ort beordrade och prreses således ej heller tillstädes, efterlåtes dem, som qvar äro, att i deras ställe bifoga sig andre skicklige prestmän, när någon konsistorial-sak förekommer; och att uti Stockholms stads-consistorio presiderar erkebiskopen, när han är tillstädes, men eljest kyrkoherden i StoBih. till R.
Prot. 1850 y tSöl. t Sami, l .l/rf., 16 lläjt. 1 2 Kongl. Majus Nåd.
Proposition, N:o 67. ra kyrkan, som är ordinarius preeses, hvilkens assessores äro alla pastores uti hufvudkyrkorna i staden och på malmame; varande genom Kongl, brefvet den 13 Juli 1799 stadgadt, att lectores både clerici och laici skola såväl uti ecclesiastique som scholseärenden ega säte och stämma uti consistorio; hvarjemte, enligt serskilda stadgar, pastorerna vid tyska eller Christinae församling i Götheborg och Skeppsholms församling ega rätt till säte och stämma, de förre i domkapitlet i Götheborgs stift, och de sednare uti hofkonsistorium.
Maj:t genom nådigt cirkulär till samtlige konsistorier i riket och direktionen öfver Stockholms stads undervisningsverk den 6 Juli 1849 förordnat, att gymnasium skall med lärdoms- och apologist-skola förenas till ett sammanhängande läroverk, är en förändring af ofvananförda föreskrift, rörande sammansättningen af domkapitel i stift, der akademi ej är, desto mera erforderlig, som, om än lärarne vid det nya läroverket benämnas lektorer, det likväl icke är behöfligt eller lämpligt att åt alla inrymma säte och stämma i domkapitlet.
Till en förändrad organisation af domkapitlen i allmänhet är väl förslag angifvet af kyrkolags-kommittéen, men mot en fullständig pröfning af detta förslag, jemte de af domkapitlen deremot gjorda anmärkningar, möter nu det hinder, att samma förslag i väsendtlig mån sammanhänger med åtskilliga andra i förslaget till ny kyrkolag väckta frågor, serdeles hvad angår föremålen för domkapitlens verksamhet, hvilka frågor ännu ej hunnit beredas till slutligt företagande.
Vid sådant förhållande bör den förändring, som icke destomindrc nu måste ske, ej sträckas längre än anledningen dertill oundgängligen kräfver.
Häraf följer ej mindre, att domkapitlen i universitets-stiften och konsistorierna i Stockholm må tillsvidare förblifva sammansatta efter nu gällande föreskrifter, än äfven, att i de öfriga domkapitlen de nuvarande ledamöter, hvilkas befattningar blifva oförändrade, böra såsom sjelfskrifna ledamöter bibehållas; och vid en så beskaffad förändring, som nu är i fråga, synes lämpligaste sättet, att fylla ledamöternas antal till fem, hvilket antal, vid jemförelse af nuvarande förhållanden, kan anses tillräckligt, vara det, att läraren i theologien vid läroverket i stifts-staden, och den bland öfrige lärarne derstädes, som är äldsta prebendarie, jemväl blifva sjelfskrifna ledamöter och uti de, som derutöfver erfordras, utnämnas af Kongl. Majit bland ordinarie presterna inom stiftet eller lärarne vid läroverket i stifts-staden.
Vid förehafvande af detta ärende har Kongl. Maj:t tillika fästat uppmärksamhet vid do föreskrifter, som nu finnas angående domfört antal ledamöter i domkapitel.
Ofvannämnda Kongl, förordning den 11 Februari, 1687 bestämmer i detta hänseende i 3 §, att ledamot ej må förfallolös afhålla sig från de der påbjudna ordinarie sammanträden, som skola ega rum Onsdagen i hvarje vecka från klockan 8 om morgonen till middagen och, der sakerna så fordra, de följande dagarne på samma tid, samt i 13 §, att alla konsistorial-saker, som utur kapitlen utfärdas, skola underskrifvas af samtlige consistorialibus, likmätigt Kongl. Maj:ts derom utgångna befallning; och genom Kongl, brefvet den 15 Juli 1752 är stadgadt, att konsistorium skall, när något der förekommande ärende afslutas kan, bestå åtminstone af fyra ledamöter, hvilka om slutet böra vara ense, samt att, när någon af de ordinarie ledamöter häfver laga förfall eller ock är jäfaktig, hvarutinnan 13 kapitlet 1 § Rättegångsbalken skall vara till efterlefnad, andra skickliga män må, enligt 1687 års förordning, kallas att göra biträde till ett antal af sju, der ej förut fyra blifva om slutet ense.
Då domkapitel synes utan våda för säkerheten i ärendenas behandling kunna antagas domfört med ringare antal ledamöter, hvarigenom den fördel vinnes, att ledamöterna kunna öfverenskomma att turvis begagna ledighet från kapitelgöromålen, till fromma för deras öfriga åligganden samt skyldigheten för samtliga ledamöterna att underskrifva expeditionerna lätt vållar onödig omgång och tidsutdrägt, har Kongl. Maj :t äfven i dessa delar funnit af nöden en lagförändring och ansett den kunna ändamålsenligt tillvägabringas genom ett till samtliga domkapitlen och i tillämpliga delar, äfven till konsistorierna i Stockholm utsträckt stadgande, närmande sig till hvad kyrkolags-kommittécn i dess sednaste förslag till ny kyrkolag 7 kapitlet 13, 15 och 21 §§ föreslagit, rörande ordinarie sammanträden, domfört antal ledamöter, extra ledamöters tillförordnande och expeditioners underskrifvande; på grund hvaraf Kongl. Maj:t, efter Stats-rådets och Högsta Domstolens hörande, vill härmed föreslå Rikets Ständer, att, med ändring af 1, 3 och 13 §§ i Kongl, förordningen den 11 Februari 1687, angående rättegången i domkapitlen, samt med upphäfvande af Kongl, brefvet den 15 Juli 1752 om domfört antal ledamöter i domkapitel, och af Kongl, brefvet den 13 Juli 1799, som berättigar samtlige Kongl. Majus Nåd.
Proposition, Nio 67. lektorer vid gymnasium till säte och. stämma i.domkapitel antaga föl— jande bestämmelser:: l:o Domkapitel i stift, déf universitet ej ä«,. skall bestå af biskop, som förer ordet, och .fern ledamöter..
Sjelfskrifna ledamöter äro domprosten, det sådan finnes, läraren i theologi vid. läroverket i stifts-sladen och den bland öfriga lärarne derstädes, , sorn längsta tiden innehaft prehende-pastorat, så ock i Götheborgs stift dé, enligt serskilda stadgar, till säte i domkapitlet berättigade pastorerne-vid Christinae eller Tyska församlingen i Götheborg.
De ledamöter, som derutöfver fordras för fyllande af sagda antal, förordnas af Konungen bland ordinarie presterna i. stiftet eller lärarne vid läroverket i stifts-staden. 2:o Domkapitel sammanträde, så ofta ärendéna dét fördra och minst en gång hvar annan vecka.
Ej må domkapitel beslut fatta, der ej tre nät äro.
I frågor om upprättande af förslag till embeten elter tjensler eller om tillsättande deraf, så ock i alla mål, der kapitlet utöfvar domsrätt, må ej färre än fyra besluta, fnträffar jåf, som i Rättegångsbalken för domare sägs, för så många ledamöter, att domkapitlet förty ej domfört är, eller finnes eljest behöfiigt, att förordna annan till ledamot i stället för den, som förfall fått, gore domkapitlet derom anmälan hos Konungen^ som då bland stiftets presterskap eller lärarne vid stifts-stadens läroverk föroidnar dem, som, i de af jäf eller förfall hindrades ställe, ledamöter af domkapitlet vara må.
Förekommer under tiden ärende, sorn ej tål uppskof, intilldess Konungen förordnande meddelat; då må för handläggning af det ärende den eller de ojäfviga ledamöter, som när äro, bland de män, hvilka, efter hvad nu sagdt är, kunna-i damkapitel sitta, tillkalla så många, som fordras att domfört antal fylla. 3:o Alla från domkapitel utgående expeditioner skola underskrifvas af ordföranden och kontrasigneras af notarien. 4:o Hvad i 2 och 3 punkterna stadgas, galle ock, i hvad tillämpligt är, för domkapitlen i universitets-stiften- och konsistorierna i Stockholm, i afseende på hvilka för öfrigt förblifver vid hvad redan föreskrifvet finnes. 5;q
Denna författning skall lända till efterrättelse från den 1 Maj 1852.
Naj-.ts Näd.~
Pmj osi/ion, N:o 6T. 5 De tili Stats-rådet och Högsta
Domstolen i ärendet förda protokoll bifogas,, och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Stockholms Slolt den 2*2 April 1851. OSCA R.. G. Al Sparr#*.
Utdrag af serskildt Protokoll öfver ett Justitie- ärende, hållet uti Kongl, Majlis Högsta Domstol d. y Mars i85t.
N är v a r an d e:.
Justitie-Råden: Engelhart, Nordenstolpe,.
Grefve Sparre Schmidt, Alexandersson,..
Hoffstedt och Gyllenhammar., Revisions-sekreteraren
Quensel anmälde i underdånighet, atty sedan Hans Excellens hr.
Justitie-Statsministern, efter öfverläggning med chefen för Ecklesiastikdepartementet, låtit upprätta förslag till nådig proposition till"
Rikets Ständer, angående ändring i vissa delar af, föreskrifterna om rättegång i dom-kapitel, så hade, vid underdånig anmälan.af samma förslag i Stats-rådet,,den 22hle nästlidne Januari, Kongl, Majit, sorn funnit, att proposition om förändrade stadgande!! i ämnet borde, v G Kongl. Majlis Nåd.
Proposition, A':o 67. i den ordning 87 § Regeringsformen föreskrifter, Rikets Ständer föreläggas, förordnat, att Högsta
Domstolens utlåtande öfver det uppgjorda förslaget skulle infordras; och innehöll berörde förslag, hvilket upplästes, att, med ändring at 1, 3 och 13 §§. i Kongl, förordningen den 11 Februari 1687, angående rättegången i domkapitel, samt med upphäfvande af Kongl, brefvet den 15 Juli 1752, om domfört antal ledamöter i domkapitel, och af Kongl, brefvet den 13 Juli 1799, som berättigar samtlige lektorer vid gymnasium till säte och stämma i domkapitel, måtte antagas följande bestämmelser: l:o Domkapitel j stift, der universitet ej är, skall bestå af biskop, som förer ordet, och fem ledamöter.
Sjelfskrifne ledamöter äro domprosten, der sådan finnes, läraren i theologi vid läroverket i stiftstaden, och den bland öfrige lärarne derstädes, som längsta tiden innehaft prebende-pastorat, så ock i Götheborgs stift de, enligt serskilda stadgar, till säte i domkapitlet berättigade pastorerne vid Christin® eller Tyska församlingen i Götheborg.
De ledamöter, som derutöfver fordras för fyllande af sagde antal, vardén, efter förslag af domkapitlet eller dess tillstädesvarande medlemmar, utnämnde af Konungen bland ordinarie presterne i stiftet, eller lärarne vid läroverket i stiftstaden. 2:o Domkapitel sammanträde, så ofta ärendena det fordra, och minst en gång hvarannan vecka.
Ej må domkapitel beslut fatta, der ej tre när äro.
I frågor om upprättande af förslag till embeten eller tjenster, eller om tillsättande deraf, så ock i alla mål, der kapitlet utöfvar domsrätt, må ej färre än fyra besluta.
Inträffar förfall för ledamot; då skall anmälan derom göras i Hof-rätten, som förordnar ordinarie prest i stiftet, eller lärare vid läroverket i stiftstaden, att i stället som ledamot tjenstgöra.
Samma lag vare, der ledamot är jäfvig, och domkapitlet förty varder ej domfört.
Förekommer ärende, som ej tål uppskof, intill dess Hof-rätten, i fall, som nu sagda äro, hanne förordnande meddela; då må, för handläggning af det ärende, den eller de ojäfvige ledamöter, som när äro, tillkalla så många bland ordinarie prester i stiftet eller lärare vid läroverket i stiftstaden, som fordras att domfört antal fylla. 3:o Alla från domkapitlet utgående expeditioner skola underskrifvas af ordföranden och kontrasigneras af notarien.
Majlis Råd.
Proposition, JY:o 67. 7 4:o
Hvad i 2:dra och 3:dje punkterna stadgadt är, galle ock, i hvad tillämpligt är, för domkapitlen i universitets-stiften och konsistorierna i Stockholm, i afseende på hvilka för öfrigt förblifver vid hvad redan föreskrifvet finnes.
Domstolens flesta ledamöter funno emot ifrågavarande förslag icke något vara att erinra; men Justitie-rådet Alexandersson var härifrån i så måtto skiljaktig, som han anmärkte dels vid l:sta mom. sista punkten, att der förekommande orden: ‘■'•eller dess Hlhtädesvarande medlemmar* syntes böra uteslutas, såsom varande i strid med 2:dra moni,; dels ock vid 2:dra morn., att anmälan hos Hof-rätten om förfall icke borde påbjudas så ovilkorligen, som i 4:de punkten skett, helst behofvet deraf berodde af förfallets varaktighet och tillgången på domfört antal ledamöter, äfvensom att det syntes böra vara Konungens höga rätt, att om vikarie för den genom förfall eller jäf, möjligen under lång tid, från tjenstgöring hindrade ledamoten förordna, utan hinder af hvad här stadgas om Ilof-rätts behörighet, att förordnande i ämnet uppå anmälan meddela.
In fidem N. A. Heurlin. 8 Kongl.
Proposition, N.o 67.
'Utdrag af Protokollet öfver ett Justitie-departemcnts- och Ecklesiastik-departements-ärende, hållet inför Hans M:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 22 jipril 18 Si.
I närvaro af: Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Herr Frih. Stjerneld■; Stats-Råden:
Fåhreeus, ton Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt oell Grefve von Platen.
Justitie-Råden: Grefve Sparre och Alexandersson.