Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anders Jansson från Westmanlands Län trott, att Kloekarne, då församlingarne icke mägta att hålla serskild Lärare, borde åläggas att förskaffa sig de insigter, som fordras för att besörja undervisningen; och Nils Månsson från Malmöhus
Län gjort förbehåll derom, att, i fall förslaget vunne bifall, Församlingarne i Skåne, sorn årligen betala till Klockaren två skeppor spannmål i Helgon-skyld för hvarje Numer, och hvilken afgift är att anse såsom vedergällning till Klockaren för det han i läsning undervisar Församlingens Barn, må ega att indraga Ilelgon-skylden till bidrag i lönen för den serskilde Lärare, som i stället för Klockaren lomme alt besörja Barna-under visningen. 5:o Af Anders Nilsson från Wermland, som instämt med Nils Nilsson i fråga om nyttan och behofvet af Scholors inråttan - Allm. Besv.- och Oec.-Utsk.
JV.-o 86. y de i hvarje Församling, men deremot af anförde skäl funnit dels mindre lämpligt, att Lärarne vid sådana Barna-Scholor äro Prester, dels orättvist mot Försainlingarnes Presterskap , om nämnde Lärare, vid befordring till Prest - sysslor, finge räkna tjenst-år, hvarföre Anders Nilsson bestrid t hägge delarne, samt yrkat, att Församlingen och Pastor alltid må ega att till Barlia-Lärare antaga hvem helst som de finna skicklig. 6:0 Af Ola Jeppson från Blekinge, hvars önskan vöre, att en nyttig och nödvändig förbättring i uppfostran och allmänna elementar - bildningen bland de fattige folkclasserne måtte tillvägabringas, utan allt tvång, och hvarföre han yrkat, att, åtminstone i hans hemort, det tillsvidare må bero på Kyrkoherdens verksamma nit och socknemännens bepröfvande att bestämma, huru deras barn skola blifva underviste, så att allmogen, i följd af de väckte ofvanomförmälde motionerne, icke må påläggas för dryga utgifter eller att forsla sina barn flera mil till Scholan; och 7:0 Af Lars Bygdén från Westerbottens
Län, som föreslagit Comministrarne till Lärare vid Församlingarnes Barnscbolor, samt, jemte det han nekande besvarar io Allm. Besv.- och Oec.-Utsk.
N.o 86. de af honom framställde frågor: om en viss afgift bör erläggas vid hvart och ett barns emottagande vid Scholan? och om Lärarens löneinkomster böra utgöres af socknarnfes skattdragande jordbrukare? tillstyrkt, att Slaten må antaga sig meranämnde Lancaster - Schöl - Lärares lönande på det sätt, att hvarje Lärare åtnjöte årlig lön af ^5 tunnor spannmål af kronotionden i hvarje Socken.
Varandes sistnämnde Memorial, som, i hvad det angår Comministrarnes skyldighet att besörja Barnaundervisningen , blifvit motsagdt af Eric Jansson från Upsala Län, remitteradt af Hederdervärda Bonde - Ståndet äfven till StalsUtskottets handläggning.
Utskottet, som tagit i öfvervägande ej allenast hvad sålunda blifvit anfördt, utan ock hvad Comitén till öfverseende af Rikets allmänna undervisningsverk, uti dess den 20 Dec. 1828 lill Kongl. Majit afgifna underdåniga Betänkande, föreslagit, angående de så kallade Folkscholorne , delar med Comiterade öfvertygelsen dels derom, alt, enär religionen är det gemensamma rättesnöret för den enskilde i dess handlingar och för Slaten i dess offentliga verksamhet, Staten eger rätt att af hvarje medborgare fordra nödig religions-kunskap, såsom vilkor för Allm. Besv.- och Oec.-Utsk.
Bst.
N.o 86. i j tillståndet att utöfva de rättigheter, hvarpå samhällets bestånd och förkofran bero, inen att, då Scholors upprättande för Barns sedliga bildning och första undervisning i religionen är att anse såsom en ersättning för den undervisning, föräldrarne antingen sjelfve eller genom andré böra meddela, så egna sig dylika anstalter närmast att vara communal - angelägenheter, dels ockderom, attfolkscholors inrättandeochunderhållande för undervisning i andra ämnen än dem, som höra till första religionskunskapen, endast är föremål för menigheternes frivilliga bidrag, och att således denna vidsträcktare undervisnings ämnen och måtte bero på menigheternes fria beslut, efter sig på serskilda orter företeende olika behof och önskningar.
Med sådan åsigt af saken finnér Utskottet sig icke kunna tillstyrka, att Församlingarnes Sclml-Lärare aflönas med Statens allmänna medel, i synnerhet som Rikets Ständer redan vid sista Riksdagen förklarat, att Statens förbindelse endast vore att anvisa, men icke att- bekosta den allmänna Barna-undervisningen; äfvensom Utskottet anser, att Lagstiftande magten icke bör utsträcka sin vårdnad om denna undervisning 12 Allm. Besv.- och Qec.-TJtsk.
IV.-o 86. ända derhän, att ålägga Församlingarne en ovilkorlig skyldighet att inrätta Barnscholor efter de af Mo~ tionairerne uppgifne grunder, destomindre som Utskottet, lika med nyssnämnde Comiterade, väl inser, att Vexel-undervisnings-methoden är i Städerxre och på Landsbyggden, hvarest ett större antal Barn kan samlas, tjenligast för Folkscholorna, men dock tror, att, enär hvilken method sorn helst kan med en skicklig Lärare hafva framgång, någon föreskrift icke hör meddelas, hvarigenom menigheternes frihet att begagna det Lärosätt, för hvilket de hysa mesta förtroendet, skulle inskränkas; och ehuru, i följd afhvad här ofvan är yttradt, icke torde kunna bestridas
Lagstiftande magtens rätt att förordna om Församlingarnes pligt att bibringa barnen nödig Christendoms- kunskap och om sättet för dess meddelande, då barnens Föräldrar eller Målsmän icke derom draga enskild försorg, är dock Utskottet af den tanka, att begagnandet af denna rätt, vidare än som redan egt rum, icke nu bör tillstyrkas, då dels Kongl. Maj:t, enligt Dess Nådiga Proposition till Rikets Ställ - Allm. Bcsv.- och Oec.-Utsk.
Bet. 2V.0 86. i3 der dea 27 sistlidne Februarii, ansett frågan om förbättring och förändring af undervisnings-verken i allmänhet böra hvila, intilldess allmänna tänkesätten i detta vigtiga ämne hunnit stadga och uttala sig; samt dels erfarenheten visat, att jRe/igzoref-undervisningen hittills icke blifvit åsidosatt bland de lägre Folkclasserne, och Presterskapet dessutom är ålagd skyldigheten att samvetsgrant vaka öfver denna del af ungdomens bildning.
Till befordrande af allmänna Folk-undervisningen bar, till följd af Rikets Ständers underdåniga anhållan, Kongl. Maj:t redan uti Nådigt Circulaire till Consistorierne i Riket, den 4 Februarii 1824.
i Nåder anbefallt vederbörande att verksamt befrämja Vexel-undervisningens införande på Landsbyggden, öfver allt der locala förhållanden sådant medgifva, låtit förständiga Presterskapet i Församlingarna att, vid förslags upprättande till Klockare-lägenheter, serskildt afseende borde fästas å sådana sökande, hvilka om denna Läro-method inhemtat kunskap, samt förordnat, att, när sammanbyggnad af Kyrkor verkställes, och Presterskapets prediko-besvär derigenom lättas, borde Consistorierne, ef - 14 Allm.
Besv.- och O te.-Ut sk. Bet.
N.o 86. ter Församlingarnes hörande, underdånigst föreslå hvad förbättrad anstalt för undervisningen kunde, i sammanhang dermed, vidtagas; och som dessa Nådiga föreskrifter medfört önskad verkan, enär, under de senare åren, ganska många nya Barn-Scholor, der Yexel-undervisnings-methoden begagnas, blifvit inrättade, så att t. ex. i ett Län, enligt hvad Utskottet har sig bekant, redan finnas i 23 Landt-församlingar sådana Scholor, hvaraf de fleste tillkommit under de sistförflutne fem åren, dels genom enskildes frikostighet, dels genom Församlingarnes frivilliga bidrag, hyser Utskottet, delande den allmänna önskan, att näringsidkande classerne måtte bibringas de för dem nyttige och nödige medborgerliga kunskaper, den förhoppning, att detta ändamål till stor del skall vinnas genom de utvägar, som sålunda redan blifvit af Rikets Ständer föreslagna och af Kongl.
Maj:t i Nåder vidtagna, samt tror derföre, alt de vidare åtgärder, som möjligen i detta fall erfordras, dels kunna hufvudsakligen uppskjutas, till dess förbättring af Läroverken i allmänhet kan tilivägabringas, dels aldrig böra blifva af den beskaffenhet, som Motionairerne föreslagit; hvadan Utskottet anser sig böra tillstyrka; att Molionerne, i hvad de angå sättet för Schol-Lärarnes aflöning samt Allm. Besv.- och Oec.-Utsk.
N.-o 86. i5 församlingarnes åläggande att ovilkorligen inrättaSocken-Scholor, må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Beträffande dernäst Lars Bygdens förslag, att Comministrarne tillika borde vara Lärare vid Församlingarnes BarnScholor, så, enär desse Tjenstemän icke skulle kunna, utan åsidosättande af de göromål, sorn tillhöra dem i egenskap af Socknarnes Själasörjare, bestrida en sådan Lä rare-befattning, samt enligt 24 Cap. 3i §.
Kyrko-Ordningen och 7 §. af Presterskapets Privilegier den 16 October 1723, Barna-undervisningen i Församlingarne åligger Klockaren, anser Utskottet berörde förslag, såsom oantagligt, böra förfalla.
Men då erfarenheten visat, att, oaktadt uti nämnde Lagar stadgas, att till Klockare böra antagas sådane personer, som kunna brukas till att lära Ungdomen i Socknarna läsa och skrifva, Klockare likväl ganska ofta sakna skicklighet att lemna sådan undervisning, föreslår Utskottet Rikets Höglofliga Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla: att tillfälle må beredas vederbörande att förvärfva denna skicklighet, och att i Nåder må stadgas att, åt - i6 Allm Besv.- och Oec.-Ulsk.
JY.o 86. minstone inom de Församlingar, der serskilde Schol-Lärare icke finnas, och der Klockarens löne-vilkor motsvara hvad en sådan Schol-Lärare bör kunna påräkna, icke någon till Klockare må antagas, sorn icke, i den ordning Kongl. Majit kan finna för godt föreskrifva, ådagalagt, att han för Barna-undervisningen eger nödiga kunskaper.
I afseende å Nils Nilssons och An~ ders Anderssons yrkande, alt Lärare vid Yexel-undervisnings-Scholor borde, då de voro Prester, få, vid ansökning till mera lönande PrestEmbete, beräkna dubbla tjenstår, kominer Utskottet att deröfver sig yttra i sammanhang med afgifvande utlåtande, i anledning af Motioner, väckte i samma ämne af åtskillige Vällofl. Borgar-Ståndets Ledamöter; och hvad Nils Månssons förbehåll om Helgon-skyldens indragning till löner för serskilde Schol-Lärare angår, lärer detsamma komma att förfalla, då dels Nils Månsson yrkat en sådan indragning endast i det fall, att förslagen om Församlingarnas ovilkorliga åläggande att inrätta Sockcn-Scholor vunne bifall, dels ock Utskottet, på ofvanberörde sätt, tillstyrkt, att Klockare må förpligtas alt inhemta - Allm. Besv.- och Oec.-Uts/c. XJtl. N.-o 8y. tj hemta för Barna-undervisningen nödiga kunskaper.
Slutligen får Utskottet tillkännagifva, att, då Lars Bygdens Motion om Statsanslag till Schol-Liirares aflöning ansetts icke förtjena afseende, har Utskottet trott sig böra, utan att afbida Stats-Utskottets yttrande öfver samma Motion, till Rikets Höglofl.
Ständers pröfning öfverlemna detta vördsamma Betänkande.
Stockholm den S April 1829.
Ankom till Exp.Utsk. den 11 April 1829.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar mot Utskottets Betänkande , N:o a8, angående hemställan om lindring för Allmogen i den såkallade Byggnads-hjelpens utgörande.
Sedan Utskottet, under den 17 sistlidne Januarii, afgifvit Betänkande öfver de af Bih, till R.
Prot. 1828 och 1829. 8 Sami., 1 Afd. ij:de Haft. 18 Allm. Besv.- och Qec.-Utsk.
N.o 8-]. Riksdags-Fullmägtige från Stockholms Län Eric Ersson och Nils Insulin väckta motioner om lindring i den såkallade Byggnads-hjelpens utgörande; så har, i anledning af gjorda anmärkningar, inom det Hedervärda Bonde-Ståndet; i:o af förstnämnde Motionair, med hvilken Nils Insulin sig förenat, 2:0 af Riksdagsfullmägtigen från Upsala Län Casper Wijkman, samt 3:o af RiksdagsFullmägtigen från Elfsborgs Län, Anders Danielssons nyssberörde Betänkande blifvit från det Hedervärda Ståndet till Utskottet återremitteradt; men som, i öfverensstämmelse med ingångna Protocolls-Utdrag, Höglofl.
Ridderskapetoch Adeln under den i6:de, HögvördigePresteStåndet under d. 6:te, och Vällofl.
BorgareStåndet under den 3:dje sistlidne Februarii, meranämnde Betänkande bifallit; så har Utskottet ansett denna vördsamma anmälan af ett sådant förhållande vara den enda åtgärd i målet, som på Utskottet kunnat ankomma.
Stockholm d. 8 April 182g.
Allm. Besv.- oeh Oec.-Utsk.
Ull. N;o 88. 19 Ankom till Exp.Utsk. den 11 April 1809.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar mot Utskottets Betänkande, N:o 59, angående väckta Motioner om skyldighet för Hus-, Tomt- och Jordegare i Ståder att deltaga i Borgerskapets onera. 13et af Utskottet, under den i4 sistlidne Februarii, afgifne Betänkande i ofvanberörde ämne har, med anledning af deremot framställde anmärkningar inom det Vällofl.
Borgare-Ståndet, blifvit derifrån till Utskottet återremitteradt; men som, enligt ankomna Protocolls-Utdrag, Högloft.
Ridderskapet och Adelil,, under d. 2:dra Mars och Högvördige Preste-Ståndet under den 21 Februarii, samt Hedervärda BondeStåndet under den 2:dra Mars innevaranår, samma Betänkande godkännt; så har Utskottet ansett återremissen icke kunna till någon vidare åtgärd å dess sida föranleda.
Stockholm d. 8:de April 1829. ao 4tt,n' Bes,v.~ och Oec.-Uuk. Uti.
N.o 8g.
Ankom till Exp.Utsk. den it April 1829.
Utlåtande, i anledning af vackt fråga om skyldigheten för dem, sorn anmäla sig till Prestexamen, att ådagalägga tillräcklig kunskap uti Vexd-undervisnings-methoden. ett till Högloft.
Ridderskapet och Adeln ingifvet , samt derifrån till detta Utskotts handläggning remitteradt Memorial, har Hr Grefve Cronhjelm till Hakunge, Otto August under åberopande, af de välgörande följder, som spridas öfver Samhället genom medborgerlig upplysning, samt med fästad uppmärksamhet å nödvändigheten att, till befrämjande deraf, göra Vexel-undervisningen allmännare känd, föreslagit, att Rikets Högloft.
Ständer ville hos Kongl, Majrt i underdånighet anhålla, det stadgas måtte, att ingen hädanefter får Prestvigas eller till Prestman godkännas, sonr icke inför Consistorium med fullständigt betyg ådagalagt, att han, vid det Universitet, der lian studerat, inhemtat tillräcklig kunskap uti Yexelundervisningsmethoden; hvarjemte, och på det tillfälle Allm. Besv.- och Oec-Uts.k. Uti. 2Y.-0 89. 21 mätte gifvas att vid Universiteten inhemta denna kunskap, Motionairen ansett sig tora hemställa, att en Faltig-Schola, på Statens bekostnad och efter Vexelundervisnings-methoden inrättad, kunde, såsom Normal-Schola i detta afseende, vid bägge Universiteten i Riket varda organiserad, och skicklige, väl lönte, Lärare vid densamma anställas.
Detta har Utskottet i öfvervägande tagit; och hvad först angår den del af Motionen, sorn rörer skyldigheten för blifvande Prester att documentera erforderliga kunskaper i förenämnde under visningsmethod; så, enär Vexelundervisningen icke möjligen kan vinna önskad framgång eller leda till det åsyftade målet, utan att vara allmännare känd, i synnerhet af Presterskapet, som bör ega inseende öfver och således förmåga att controllera Lärarne vid Vexelundervisnings-anstalterne , har Utskottet funnit sig böra i så måtto understödja Herr Grefve Cronhjelms förslag, att Utskottet vördsamt hemställer, om icke Rikets Högloft.
Maj:t i Nåder täcktes förordna, det icke någon sökande, som till inträde i ReligionsLärare-Ståndet sig anmäler, hädanefter må varda till Prest-examen admitterad, innan ii /Ulm. Besv.- och Oec.-Utsk. Uti.
Iian inför vederbörande Consistorium åda» galagt, att han i någon Vexelundervisningsschola förvärfvat både erforderlig öfning i Vexelundervisnings-methoden och fullständig kännedom af en sådan Scholas organisation.
Vidkommande åter senare delen af Hr Grefvens Motion , innefattande förslag till inrättande afen Normal-Schola, efter Vexelundervisnings-rnethod, vid bägge Universiteten i Riket; så har Utskottet skolat vördsamt tillkännagifva, att en Vexelundervisnings-Schola finnes både i Upsala och i Lund; och då, vid ett sådant förhållan-, de, tillfälle icke saknas, för blifvande Religions-Lärare, att, äfven under vistandet vid Universiteten, inhemta nödiga kunskaper i Vexelundervisnings-methoden, samt således det ändamål synes redan vara uppnådt, hvilket Herr Grefven åsyftat med denna del af Motionen; så kan Utskottet icke eller å densamma Rikets Höglofl.
Stockholm d. 8 April 1829,, STOCKHOLM, tryckt i Eekileinika Boktryckeriet, 1839. r Ankom till Expcd.
Utskottet d. 5 Maji 1829.
Utlåtande, i anledning af vackt fråga, att Krigs-Acadeniien på Carlberg måtte, såsom Elementar Läro-anstalt, upplösas.
Ridderskapet och Adeln har till Allmänna Besvärs-och Oeconornie-Utskottet remitterat ett, af Herr Montgommerie, Gustaf j till nyssnämnde Riks-stånd ingifvet anförande, deruti han framställt åtskilliga omständigheter, sorn, i Motionaivens tanka, skola ådagalägga en skadlig ensidighet, håde irti den plan, som följdes vid Krigs-Academiens instiftande, och i den dervid fÖreskrifne uppfostrings-methodeii.
Från upplysningar, sorn vid sista Riksdagen meddelades, nemligen att vacancerna, efter Arinéens årligen afgående 90 Ofiicerare, skola af blott 20 årligen utexaminerade Gadetter återbesättas, har Motionairen härledt den slutsatts, alt Krigs-Academien på Carlberg icke är nödvändig för Armeens- förseende med dugligt och skickligt befäl, helst erfarenheten vitsordat, att duglighet, kun Bih. till R.
Fröt. 1828 och i$2g. 8 Sami. * 18.x Fl t. * Besv. och Occon.
Utsk. skapsbegär, upplysning och skicklighet är o allmänna inom detta befäl, ebarn ett ojemförligt större antal deraf utgått från andra uppfostrings-anstalter, än Krigs-Academien.
Under öfvertygelse, att denna Academie, såsom en Elementar-Läro-anstalt, hvarken vore nyttig eller nödvändig, utan tvärtom skadlig, och följaktligen borde upplösas, har Motionairen således förnyat dess, vid sista Riksdagen, gjorda förslag, att, sedan upplösning af nämnde Academie egt rum, a:ne Militair-Professorer vid h vartdera af Universiteten i Upsala och Lund, samt en Militair-Lector vid hvarje Gymnasium i Riket måtte tillsättas; hemställandes Motionairen tillika, att den fond, som nu utgår till underhållet af ett visst antal fri-cadetter, borde, i fall förslaget antogs, användas till stipendier åt medellösa ynglingar, hvilkas fäder gjort sig af fosterlandet fÖrtjente.
I öfrigt bar Motionairen ansett bibehållandet af en Krigs-Academi både nyttigt och i många fall nödvändigt, samt föreslagit i detta afseende, dels att Läro-verken på Carlberg och Mariaeberg kunde förenas till en Krigs-Academie, der de ynglingar egde att fullkomna sig, som från Universiteten i Upsala och Lund bade bestämt sig till krigs-ståndet, i synnerhet och ovilkorligen de, hvilka önskade ingå på Artilleriet eller Ingenieur-Corpserne, eller eljest ville in - Besv. och Occon.
Utl.dc.
2V.-o 90. 3 hemta de högre mililair-vetenskaperne, dels ock att de för Krigs-Academien på Carlberg anslagne Statsmedel måtte, i och för nu uppgifne ändamål, varda begagnade, då efter hans tanka, något ytterligare bidrag af Staten, icke skulle blifva erforderligt.
Vid ärendets föredragning till remiss, har Herr Lefrén, Joli. Pehr, till Protocollet anfört, det han val trodde, att KrigsAcademiens nedra afdelning skulle kunna umbäras, derest scholorne i allmänhet vore i det skick, att ynglingar vid dem kunde vinna behöfliga förberedande kunskaper, men emedlertid måste denna afdelning bibehållas, äfvensom Krigs-Academien borde fortfara till dess den befunnes öfverflödig.
Detta har Utskottet i öfvervägande tagit, och får härvid vördsamt upplysa: att Comiten till öfverseende af Rikets allmänna undervisnings-verk, uti dess underdåniga Betänkande af den 20 December 1828, (pag.
199) yttrat sin öfvertygelse vara, att en serskild tillämpnings-scliola för Linie-Officerare vore behöflig} men, då i de 3 lägre classerne uti Krigs-Academien på Carlberg meddelades blott elementar-undervisning, har Comiten ansett dem kunna indragas, så snart undervisningen i de allmänna Elementar-Läroverken blifvit bragt 4 Besv. och Oecon.
Utsk. lill den höjd, att desse lemna Lärjungar1 med sådane kunskaper, som Comiten påräknar.
De 2 högsta classerne borde sedermera ändock bibehållas, såsom TillämpningsSchola för Armeens Linie-Officerare och utvidgas så, att den innefattade lika många Elever, som alla 5 classerne nul innehålla, eller localen medgifver.
Hvad Comiten sålunda yttrat, i fråga om reformen af Läro-anstalterne vid KrigsAcademien, är till alla delar instämmande med Utskottets åsigter; i följd hvaraf Utskottet anser den af Herr Montgomerie väckta motionen vara i så måtto' val grundad, att Krigs-Academien framdeles kan, såsom Elementar-Schola, upphöra och bildas till Applications-Läro-anstalt; men då, i sakens nuvarande skick, de ynglingar, som vilja ingå på den militaira banan, sakna tillfälle, att vid de allmänna ElementarLäro-verken inhemta vissa, för inträde vid Krigs-Academien, såsom militairisk Applications-Läro-anstalt betraktad, erforderliga förberedande kunskaper; då Comitens underdåniga förslag till förändringar i det nu bestående undervisnings-systemet bör i ett sammanhang, och icke styckevis, pröfvas eller i verket sättas; och då Kongl. Maj:t, i Dess Proposition till Rikets Ständer angående anslag lill förmon Be sv, och Occon.
Utsh. ZJll-de N.o 90 , 91. 5 för Läro-verken i Riket, den 27 Februarii innevarande år, i
Sig vilja uppskjuta roed hufvudsakliga granskningen och slutliga afgörandet af berörde förslag, intill dess äfven allmänna tänkesättet deröfver hunnit stadga och uttala anser Utskottet sig icke böra tillstyrka, att den yrkade förändringen med Carlbergs Krigs-Academi nu varder till— vägabragt; i följd hvaraf Herr Montgomeries Motion om tillsättande af a:ne Militaire-Professorer vid hvartdera af Universiteten i Upsala och Lund, samt en Militaire-Lector vid hvarje Gymnasium i Riket lärer förfalla.
Stockholm den 2 Maji 1829.
Utskottet d. 5 Maji 183g.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 34, rörande motioner, dels att den ännu beridna delen 6 Btsv. och Oecon.
Utsk Vilcie, N.-o 91. af Smålands Hussar - Regemente måtte få afsitta, dels att GeneralMönstringar måtte hållas endast hvart tredje år, utan några andra Mönstringar deremellan, och dels att både Ryttare och Soldater måtte få beklädas med Vadmal.
Samtlige Riks-Stånden hafva till Utskottet återremitterat Betänkandet N:o 34- Den första anmärkning Utskottet anser sig skyldigt att upptaga, är den, som blifvit gjord af Riksdagsmannen Lars Larsson från Calmare Län, att dess i ämnet väckta Motion icke finnes omnämnd i Utskottets Betänkande.
Då denna Motion ej innehåller annat än, att Lars Larsson, i afseende på frågan om Smålands Hussar-Regementes förändrande till Infanterie, ej kan fälla något yttrande förrän hans hemmavarande Häradsboer, hvilka saken möjligen kan angå, blifvit hörde; och att han i öfrigt, hvad den väckta Motionen föreslår, rörande förändring af Beklädnadssättet, är af samma tanka, som Molionairerne, så anser Utskottet denna Motion, såsom ej innehållande andra ämnen, än dem Utskottet redan upptagit, till fullo vara besvarad.
Första punkten af Utskottets Betänkande har blifvit lemnad utan all anmärkning.
I afseende på den andra punkten, eller förslaget att Cassations- och ApprobationsMönstringar med hästarne vid Indelta Cava lleriet endast skulle komma att hållas b vartannat år, hafva mångå anmärkningar blifvit gjorde, af följande hufvudsakliga innehåll: att, genom en längre tids bestämmande emellan Mönstringarne, det ögonblickliga behofvet af remonter, och följaktligen äfven deras pris, komme att förökas; att, denna svårighet än vidare skulle förstoras, om någon gång dertill komma tillfäliige omständigheter, såsom smittosam sjukdom, krigsrustningar m. m.; att Armeen derigenom vid inträffande fälttåg kunde befinnas i otjenstbart skick, dels af brist på hästar, dels i anseende till det stora antal remonter, som på en gång behöfde inöfvas, och hvartill ej ens i fredstid tillräcklige medel äro anslagne; att, om mönstringarne ej årligen förrättas, en gammal, men duglig häst ofta skulle casseras af farhåga, att den ej kunde hålla ut till nästa mönstring, hvilket nu ej vore förhållandet; och att den senaste författningen om årliga mönstringars hållande visat god följd i det att remontpriset på vissa orter fallit 4o å 5o procent; i följd af hvilket allt man yrkat, att författningarne om mönstringar måtte blifva alldeles oförän - 8 Desv. och Occon.
TJtsk. drade i detta afseende.