Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
G. Hvarom rörde sig det insända; lad- oeh senapsburkar, som samlas i allt hvad jag kan, för att hans svartsjuka ej och dess rubrik?
Vi kunna cj erinra oss det.
Fruntimmerssjukdomar, F ö r l o s s n i n g a r.
skall vara befogad, men utan gynsamt resul- hvarje hus, kunna användas till min- Red.
1133] tat.
Skulle någon af Iduns läsarinnor be- dre förråd af kryddor, och beställer man hjerta detta ledsamma förhållande och gifva Tandläkaren mig några råd, vore jag mer än tacksam.
Innehållsförteckning: sig C il 8 stycken större hos en bleck- Bekymrad ung fru.
slagare, böra de ställa sig billigare, än Vi och våra barn; efter A.
Skards föredrag N: r 91.
Finnes något bepröfvadt medel att om man i kryddbodarne köper tomma af J. N — g.
^Senare artikeln.)
— För öppna Humlegårdsgatan 8, 2 tr. försöka med rosor, så väl krukväxt- som träd- fönster; dikt af Daniel Eallström.
— Fördo- sådana för 50 öre st. Frida N.
N. gårdsrosor, då de ej blomma, ehuru de årli- Eådfrågningstid 1 — 2.
[1201 mar och åter fördomar; af Karna.
— Förnöj- gen grönska, frodas och se friska ut?
samhet; af Sten.
— Från våra badorter: I I.
Särö saltsjöbad- N:r 92.
Vill någon af Iduns läsarinnor L ä k a r e r å d.
ort, prisbelönad uppsats af Elsie CalHau de gifva fullständig beskrifning på, huru god Lisle (slutet).
— Q vinn ogymnastik; en serie glace tillagas, emotses det med stor tack- L. A — g.
I detta fall torde ni kunna er- Försöken Tfi.
Winborg &amp; C ?is uppsatser efter » Vort Kjem ».
(med il- samhet af J.
A. hålla lindring genom intagande afl — IVa gram lustrationer).
— Ett i Stockholm tillverkningar af N:r 93.
Huru tillredas biscuits?
Huru antipyrin.
— Om hypnotism kan ha någon storstadsbarn; berättelse af Johan Nordling Concentrerad inverkan, kunna vi ej säga; omöjligt är det tillredes hummeromelett?
_Svar ombedes i (forts.).
Idun.
, Ilclårsprcnumerant.
åtminstone icke.
Ä t t i k a Handarbeten.
— Matlagning. — Bakning. — N:r 94.
Skulle någon af Iduns läsarinnor Emmy F. Se svar till Prenumerant i n:r Efterrätter.
— på flaskor för ut- kunna ge en fattig tjenstemans hustru upp- FABRIKS, ö.
— Läkareråden äro afgiftsiria.
— Dryc- spädning.
lysning om, hur man skulle kunna hos kon- Sven.
Om verkliga deibrmiteter uppstått, ker.
ditor Grafström i Stockholm få lära sig koka S e n a p, torde näppeligen något vara att vinna med — Svar.
konfekt.
Saken är den, att den, som hiirmed blandad efter engelsk dylik behandling.
och fransysk smak, Ingeborg.
1) För att säkert och hastigt bli frågar, har varit gift i 7 år och under denna tid bidragit till sin familjs uppehälle medels tlere sorter.
qvitt fräknar fordras en behandling, som pianolektioner.
Detta har varitytterst tåla- måste öfvervakas af läkare.
Ett medel, som Beefsteaksauce.
modspröfvande, då jag liar små barn, som verkar mycket långsamt, men utan de obehag, jag sjelf får passa; till följd af min mans S o j a, som åtfölja starkare medel, är följande salva: små tillgångar (han har dessutom en gammal 2 delar borax, 1 del hvitt p-rrecipitat på 10 flere gånger pris- mor att försörja) ha vi ej råd att ha annat delar vaselin, ingnides hvarje qväll.
2) He- än en ung, okunDig tjenstflieka.
— Nu har Annonspris: 25 öre pr petitrad (
belönade och fullt bras såpsprit består al " 1 del grönsåpa och tillfälle 2 yppat sig till bättre inkomst genom Ingen annons införes under 1 kr.
jemförliga med de delar concentrerad sprit.
Blandningen filtre- att vid en trafikerad plats få försälja kakor, ras, hvarefter tillsättas några droppar af någon bästa utländska fabrikat.
Tillhanda- koDfekt o.
Jag vore derför så innerligt väliuktande flyktig olja för luktens skull.
tacksam, om någon ville gifva mig ett råd, hållas hos Hrr specerihandlare.
[95] En af Iduns ifriga läsarinnor.
Det bästa huru jag på ett någorlunda billigt sätt kunde råd, vi kunna gifva eder, är, att ni i sommar få lära sockerbageri.
genomgår en grundlig kur vid lämplig kurort, Invid Mösseberg N:r 95.
Skulle någon godhetsfullt vilja t. ex. Porla.
uthyres billigt under sommaren, till Hulda.
Brännsalfvor och dylika medel hjelpa gifva ett förslag, huru en privat maskeradbal följe af bortresa, en vackert belägen på landet bör anordnas?
Oijeby.
blott för kort tid och förvärra lätt det.
onda.
Hvar får man köpa papegojor?
Ett nytt medel är s. k. elektrolytisk behand- villa, antingen i sin helhet eller en- b y r å, S t o c k h o l m, finnas anmälda qvin- Hvad bruka sädana kosta?
Detta lär vara det enda säkra, och be- skilda rum.
Om eget tjenstfolk ej liga arbetssökande, såsom: svenska och N: r 97.
Kan någon af Iduns läsarinnor handlingen lär ej efterlemna ärr.
Närmare medföljer kan på stället erhållas upp- utländska lärarinnor för hem och sko- upplysa om, hvilka varrnrumsväxter gå lät- upplysningar kunna vi emellertid ej lemna.
tast att odla, samt om sättet att dervid gå T Stockholm verkställer (enligt annons i Idun) passning och matlagning af duglig lor, kontors- och skrifbiträden, hus- till väga?
Ingeborg S. d:r A.
Afzelius denna behandling; möjligen köksa.
Svar till » Angenäm bostad », föreståndarinnor, sällskap och biträden N:r 98.
Finnes något sätt att i hemmet, äfven andra läkare, som mera specielt syssel- Eanten.
[208] i hem, föreläserskor, gymnaster, sjuk- tillverka god konjak, liknande den franska?
sätta sig med hudåkommor.
sköterskor m. fl.
[i9s] Engla.
Vi beklaga lifligt dessa » tecken på N:r 99.
Kan och vill någon af Iduns hjelp- emancipationen » och vår oförmåga alt kunna samma läsarinnor eller läsare skaffa öfver- hjelpa eder.
Möjligen kan svaret till Hulda sättning, företrädesvis från engelska skön- i detta nummer lemna eder någon tröst.
l i ä r a r i i m a literaturen, åt en person, som förut under Hildur.
Se svar till Vera i n:r 7. öppnas, på begäran af aflägset boende Bina och Indi.
Bromkalium och andra inre några år sysselsatt sig dermed för en af med goda betyg och undervisnings- elever, i stället för den l:sta, den an- Stockholms förnämsta tidningar, men vid in- medel kunna lika litet som yttre medel hjelpa vana önskar anvisning på någon lämp- träfiadt redaktionsombyte miste sitt arbete.
nonserade » H a n d s l ö j d s k o l a n f ö r D a - er besvärliga benägenhet att rodna.
Att hyp- Anspråken skulle blifva de billigaste, och, i lig plats, köping, bruk e. dyl., der ett notism skulle kunna verka en förbättring, är mer » vid Sundbyberg.
Se f. ö. an- händelse att någon reflekterade häröfver, vore ju möjligt, men fråga är, om ett dylikt medel tillräckligt antal elever skulle kunna nonserna i Idun n:r 13 och 17.
[203] man naturligtvis villig att lemna ett prof pä bör användas för något så pass obetydligt.
påräknas för privatskola.
Upplysnin- J. I — son.
Troligen är eu sondering af tår- sin förmåga.
gar till » E.
», Kalmar p. r.
Saken i fråga är för den spörjande en verk- kanalen nödvändig.
Ni kan med trygghet T v å unga fruntimmer, hvilka vilja (a.
2421) [200] lig välfärdssak, och dess tacksamhet blefve vända er till hvilken ögonläkare som helst i dela rum o. betala högst 30 kr.
i må- outsäglig, i fall någon härutinnan ville räcka Stockholm.
naden hvardera, önska öfver sommaren en hjelpsam hand till A poor old maid.
Fordrar undersökning.
Här i Stock- E n ung flicka, inackordera sig i en treflig familj på holm har ni ju tillfälle att — om ni så vill kostnadsfritt — rådfråga ögonläkare.
som genomgått 8-klassigt elementar- landet, högst 2 timmars väg fr. Stock- Toni.
1) Drick några veckor ett hälft dricks- Svar.
läroverk och derifrån har goda betyg, holm vid jernvägs- eller ångbåtsstation.
glas Ronnebyvatten före er morgonpromenad önskar plats i bättre familj för att un- N:r 44.
Man tager 2 kannor hvit kalk och Svar (ill » H.
[202] och samma " qvantitet på eftermiddagen.
— Chocolad är nog bra, men ni bör dess utom öfvergjuter densamma med 3 kannor vatten dervisa minderåriga barn i vanliga skol- samt låter det stå och draga i 2 ä 3 dagar; förtära annan mjölkmat och mycket, mjölk i ämnen, språk och handarbeten.
Musik- man omrör flitigt i kalkvattnet, sedan tagas allmänhet.
Tag så mycket motion som möj- Billigt sommarnöje.
ägg värpta i maj månad, emedan dessa ega undervisning lemnas åt nybörjare.
Löne- ligt.
2) Se svar till Ingeborg i n:r 19.
För 25 ä 30 kr.
pr månad erhålles den bästa smaken, och nedläggas i stenkru- Prenumerant.
Det är oss omöjligt att säkert pretentioner 100 kr.
Svar till » 19 år », kor, hvarefter kalkvattnet påhälles till ett hel inackordering i ett stilla hem på veta, hvad ni menar.
Ni måste uttrycka er Norrköping p. r.
[209] tydligare, om vi skola kunna gifva er råd.
qvarters höjd öfver äggen.
Derefter tager landet, 1 mil från Hjo, i närheten af Vi tro oss dock kunna säga er, att ni bör man en näfve torr kalk och strör öfver i kalk- jernvägsstation.
Svar t..
», Kors- vattnet, hvilket bildar en kalkskorpa J) å äg- akta er för tyska » specialister ».
En ung flicka med goda rekommen- gen.
Krukorna täckas och förvaras på svalt berga.
[203J Bosa.
1) Ni borde tvätta hufvudet två gån- ställe under sommaren, hålla sig fullkomligt dationer, elev vid Konstakademien, ön- ger i veckan med Hebras såpsprit och varmt friska till matlagning hur länge som helst.
skar under sommaren undervisa i mål- vatten samt derefter ingnida saliajlolja (2 %).
ning, teckning, perspektiv eller franska 2) Använd den behandling, som linnes förc- 1 vacker, M i g trakt af Vermland N:r 45.
Den metod för tvättning af stu- skrifven för Ina i n:r 9. språket, eller ock plats som ressällskap.
dentmössor, jag med framgång plägat an- mottages till inackordering] eller 2 Fru i Gv.
1) Upprepa fologenbehandlin- Sökanden är van att undervisa.
Svar vända, är följande.
Den hvita sammeten frän- gen flere gånger.
2) Detta onda försvinner i medelålders el.
yngre bild.
sprättas och sköljes i alldeles hett, väl vis- » inom tid.
Till dess har ni ej annat att göra till » S.
S. », Tidningskontoret, Klara- genom bref med » — r », Karlstad, p.
r. padt såplödder, hvari den, försigtigt fasthål- än att så mycket som möjligt undvika gående bergsgatan 27, Stockholm.
[201] len i ena kanten, hastigt föres irain och åter före 20 maj.
[206] och stående.
eller, som man säger, vaskas, utan att på Mia L.
Då ni säger er vara fullkomligt minsta sätt kramas eller vridas, så att den " frisk, kunna vi ej säga er orsaken.
— Hvad En ung, musikalisk flicka från lands- blir väl rengjord äfven pä det ställe, der man Landsortsboar er mun beträffar, torde ni dock ha nytta af ortsstad, något van vid hushållsgöro- först fattat tag med Ungrarna.
Är sammeten att följa råd till Greta i n:r 18. kunna få hvarjeh.
uppdrag utförda ge- icke alldeles ren efter första skölj ningen, mål, önskar mot billig inackordering Ella B.
Se svar till Ingeborg i n:r 19. nom undert.
Se annonsen i n:r 14 af tages nytt hett såplödder.
Derefter tages Svar i förseglad Lima Prenumerant.
1) Sé svar till Ina i rent hett vatten och förfares pä samma sätt.
n:i 9.
2) Hvad menar ni med » borrig »?
3) Till sist upptages sammeten, utan alt vridas, biljett, märkt » G.
22 år », Iduns byrå, Varmt vatten är att föredraga.
4) Vi kanna Telegrafadr.
och upphänges till torkning i fria luften.
Jag Stockholm.
nc^ ej till någon » smultronkur mot frost.
har brukat sätta trådar i sammeten på fyra [170] Maria Ström, född Klockhoff.
Ett » gif akt » för husmödrar.
I de flesta hushåll förekommer alltid något, i många t. o. m. ganska mycket, som ej kommer till användning.
Allt så- dant, ja, den minsta smula, ben och köttspad m. m. s. bör noga tillvarata- gas och gifvas till de fattige, men — glöm icke det — medan det är ätbart.
Skulle ingen komma, så skicka det till någon!
Det finnes nog många tanklösa hus- mödrar, som läta sina tjenarinnor slå J Doktor A. Afzelius Doktor Carl piensburg Doktor Constance Elhe, H u s m ö d r a r!
Å Fredrika-Bremer-Förbundets Den 14 juni
kostar endast en kr.
I n I i M I U U IN Annonser mottagas genom 8.
öumasllus annonsbyrålOcn not redaktioner.
till 2 6 öre pr 4-spaltlg petltrad (
Stockholm, N:r 18 (333) Fredagen den 4 maj 1894.
Byrå: Prenumerationspris pr å r: Idun ensam kr.
5: — Klara v. K y r k o g a t a 7, 2 tr. A l l m.
6147. l d u n s M o d e t i d n i n g jämte k o - lorerade planscher • 4: 50 P r e n u m e r a t i o n s k e r å a l l a post- l d u n s Modet, utan kol.
» 3: — a n s t a l t e r i riket.
Bedaktör o e h u t g i f v a r e: FRITHIOF Träffas säkrast kl. 2 — 3.
: Christina Vad är det för ett ståtligt hus, det där? » frågar ovillkorligen främlingen, då han från Belvedére-berget i Linkö- pings trädgårdsförening ta- ger en öfverblick af den vid hans fötter liggande staden, i det han pekar på ett nytt hus, som ej långt därifrån med något högfärdigt i minen höjer sig i södra stadsgränsen.
» Jaså, ni vet i n t e; det är det ena af våra barn- hem, hvilket ej längese- dan öppnades för gossar, » svarar den infödde lin- köpingsbon, ifall vägvisa- ren råkar vara en sådan, med en ton, som ägde han huset eller hade för- sta inteckningen i det.
» Det kostar sina modiga fyrkar, må ni tro.
Det är ju ståtligt, eller hur? » » Linköping består sig sålunda med tvä barn- hem, » bar främlingen må- hända sagt med någon förundran i tonen.
» Skulle tro det, bar det hetat.
Det där är dottern.
Modern ser inte så reputerlig ut, hon, men tät är hön.
A t t sitta med boråt tjugutusen i räntor, det dugeri » Lokalpatrioten skiner af en öfversvallande själf - känsla.
I dessa eller liknande ord har det nyuppförda HELLBERG.
lduns Tryckeri Aktiebolag.
A ii i i o n s p r i s: 36 ö r e pr n o n p a r e i l l e r a d.
F ö r » P l a t s s ö k a n d e » o. » Lediga platser » 25 ö r e för hvarje påbörjadt t i o t a l stafv.
Lösnummerspris 15 ö r e (lösu:r e n d a s t för k o m p l e t t e r i n g a r) U t l ä n d s k a a n n o n s.
palatset — Linköpings gosshem — under de si- sta åren säkerligen mer än en gång föreställts främlingen.
Ämnets na- tur i förening med om- ständigheten, att både » modern och dottren » ha tvänne kvinnor att tacka för sin tillvaro, har gjort, att krönikören trott, att en kort redogörelse här- för skall intressera l d u n s läsarinnor, men icke nog härmed: historien härom innebär dessutom något pikant och ovanligt, och då en sådan läsning all- tid h a r sin publik, må den, äfven från denna synpunkt, ha sitt berät- tigande, om ock hjältin- nan tillhör ett samhälls- lager, från hvilket ingen reprosentant hittills på detta sätt blifvit presen- terad för l d u n s läsarinnor.
* Det var år 1866.
Det » gula spöket » * hade lyc- kats smyga sig öfver våra gränser och uppträdde h ä r och där i landet.
I Linköping uppenbarade det sig särdeles våldsamt: 300 personer, ' eller nära fem procent af stadens * Ett ibland användt namn på koleran.
138 I D U I äktenskapet befaller mannen 1894 N och kvinnans vilja Sker.
J. Hammer.
* * * 44 * 44444444 * * 4444 * * ^ dåvarande befolkning, fullo nämligen offer för detsamma, och i de fattiges hem, a r m a på allt utom på barn, ropade på mer än ett ställe fyra, fem sådana förgäfves sin far och mor.
— Sanifälda antalet af dessa värnlösa små uppgick till bortåt etthundra, kanske talet fullt.
För a t t fylla de mest trängande behofven för dessa, föranstaltade man genast om en in- samling.
Flere af stadens fruntimmer i de högre klasserna åtogo sig det svåra uppdraget och gingo i flere veckor som verkliga barmher- tighetssystrar från dörr till dörr, med tacksam- het emottagande den minsta skärf för fyllande af de mest påträngande behofven.
Detta ädla sträfvande kröntes med framgång, och intäkten blef ej obetydlig, men ännu stod ett ouppfyldt, och detta det mest svårfyllda: ett hem felades de föräldralösa.
Samhällets beslutande män stodo handfallne; stadens tillgångar voro, till följd af den nyss öfvergångna sjukdomen, bårdt anlitade, och den enskilda offervilligheten, så nyss anlitad, kunde man ej ånyo påräkna.
Plvad kuudc göras?
Denna fråga ställde man till sig själf och andra, utan att få den besvarad.
I denna stund af verklig nöd hördes emellertid ett beslutsamt: » Jag bygger huset!
G e mig blott plats att bygga på! » — D e n som gaf detta löfte, var en kvinna af folket.
Hon och hennes man, ett tarfligt hemmansegarefolk, förut bosatt några mil från Linköping, hade ej långt förut dit inflyttat.
Christina Larsson hette hon och heter hon, ty hon lefver än och är utan gensägelse för närvarande Linkö- kings märkligaste kvinna.
Ingen har nämligen, ens nännelsevis, af egna tillgångar, med så mycken möda och med så stora uppoffringar, gifvit så mycket för stadens fattiga som hon, hvars bild lägger en ny länk till Tduns kvinno- galleri.
1 dag, då hon vet sig skola presen- teras för en så fin publik som tidningens, har gumman klädt sig till stass, men till » promenad- dräkten » hör än i dag för gamla » moster » den hederliga hnfuudduken.
H u r u hon först kom på tanken att öppna en asyl för » kolerabarnen », som dessa i många är med ett gemensamt namn kallades, och huru hon fyllde sitt löfte, må hon själf berätta.
» J a g satt en afton med några andra af mina gelikar, » började hon.
» Det var i medlet eller början af november, strax efter att kole- ran upphört.
Yi hade nämligen kommit öfver- ens att samlas ett par gånger i veckan för att få ihop litet kläder till dc föräldralösa barnen.
— V å r lilla förening sammanträdde än hos den ene än hos den andre af medlemmarne, men för det mesta här — min man lefde ännu — och den aftonen stod turen hos oss.
H ä r u n d e r talades naturligtvis ej om annat än » kolerabar- n e n », hvilka smutsiga, utsvultna, okynniga och utan tillsyn sprungo omkring pä gatorna.
Här- under gaf det ena ordet det andra, och till sist lofvade min man och jag, att vi skulle taga oss an några af de mest värnlösa och för dem öppna ett hem här i gården —.
Beslutet sattes genast i verket, och veckan därefter emottogos fyra stycken i den » lilla byggningen ».
Så gick vintern, men härunder funno vi, att något mera måste göras, och så beslöto vi en utvidgning af hemmet.
Föl- jande vår uppfördes sålunda första byggnin- gen i det nuvarande flickhemmet.
— Till byggnadsplan anvisades den af domprosten Laurenius skänkta tomten, hvilken han gifvit staden med uttalad önskan, att den en gång skulle användas för just detta ändamål.
H ä r satt jag nu ensam — min man hade dött — i nära aderton år med mina sex flickor omkring mig, ty härtill steg antalet genast, så godt som uteslutande hänvisade till mina egna tillgångar, hvilka bestodo i de små hyrorna och afkastningen af trädgården, ty af staden fick jag litet, ja, sä godt som intet, då man ej kunde förmå sig att betala mer än fyra, högst fem kronor i månaden för hvarje barn och icke en gäng det för alla, utan nödgades jag draga fram flere helt och hållet afgiftsfritt.
Från sundbergska stiftelsen erhölls ej ett öre.
U n d e r sådana förhållanden måste jag naturligtvis inskränka utgifterna till det allra nödvändigaste: födan var i hög ' grad tarflig, kläderna likaså.
Villkoren för fordringarna pä ett ardnadt flickhem kunde jag sålunda, äfven i dessa afseenden, ej uppfylla, men » jag drog fram dem » och vackert så under dessa många år, och när jag nu ser tillbaka på denna tid, är det mig fast obegripligt, huru det kunde gå så pass det gick.
Trött och utsliten och dessutom väl inseende, att det fordrades en annan hand än min att sköta ett flickhem med de anspråk allmän- heten har rättighet att ställa på ett sådant, lämnade jag för åtta år sen barnen ifrån mig, och de ha, gudskelof, kommit i kraftigare och mera passande händer än mina, om också ej i mera välmenta.
D e t af mig och min man uppförda huset sålde jag då till det nya barn- hemmet.
» D e t t a var ungefärliga innehållet af den märkliga gummans berättelse.
I denna låg intet skrytsamt, snarare något försynt och blyg- samt, hon hade endast varit verktyget; det var » vår Herre, som drifvit v e r k e t ».
För ' det fattiga b a r n h e m m e t, som under så många år k ä m p a t under svåraste omständig- heter, skulle emellertid en annan tid uppgå.
E n morgon vaknade det nämligen vid under- rättelsen, att det blifvit arftagare till bortåt en fjärdedels million.
Historien om detta arf har äfven sin pikanta sida.
I Linköping lefde för omkring trettio år tillbaka en borgersman, som hette Sundberg.
Det var på den tiden, då garfvaryrket var en verklig guldgrufva, och denne, som dref detta med kraft och insikt samt dessutom förstått innebörden af den gamla hushållsregeln: » spara på shillingen, så gömmer riksdalern sig själf », lämnade vid sin död en ej obetydlig förmögen- het efter sig.
H u s t r u n satt i orubbadt bo, och denna, som dels af vana och dels spar- samhetsbegär förde ett högst indraget lif, ökade jämnt på det af mannen hopskrapade kapitalet, om hvars storhet få Linköpingsbor, och minst hon själf, hade annat än ett dunkelt begrep]).
Så gingo några år, men när gumman af vissa tecken började förstå, att det led emot slutet, och att hon snart skulle få gå och söka upp sin gubbe, anmodades en af stadens r å d m ä n *, hvilken allt ifrån den tid, dä mannen tyckte,; » att det varit något att taga vara p å », skött dennes penningeaffärer och därmed fortfarit,; att infinna sig hos henne för uppsättandet af j * Hans namn var C.
Hans namn bÖT skrifvas med guld i Linköpings historia.
hennes sista vilja.
Denne lydde kallelsen och infann sig på en u t s a t t dag.
Gumman upp- räknade, till att börja med, ett par aflägsna släktingar, som skulle ihågkoinmas med några mindre summor, rena obetydligheter, m e s här- med var det slut med detaljeringen, utan tog hon saken mycket summariskt: » di andre smulcr ' a kan häradshöfdingen gärna ta ' för sina månge besvära », hette det.
» Smulorna » handlade om bortåt tvåhundratrettio tusen kro- nor.
H ä r o m hade den samvetsgranne förtroende- mannen säkerligen upplyst henne, men hvartill tjänade d e t?
För henne hade detta stora tal nog samma innebörd, som då man säger någon, a t t det från vår planet är 20 millioner mil till solen.
" •Huru mycket som är sant af denna historia, lämnas nu d ä r h ä n; det säkra är att den på sin tid var i hvars mans mun, och att den än i dag är trodd af mången.
Allt nog — om anbudet verkligen gjorts, skulle det ändock ej mottagits af förtroendemannen, utan upp- manade denne i stället den rika gumman att låta » di andre smuler ' a » komma samhället till godo och vände därvid hennes tankar på sta- dens flickhem, hvilket, som han visste, käm- pade med stora svårigheter.
Dettas tillvaro ville han emellertid se för all framtid betryggad, dock under en verklig organisation och ett kontrolleradt föreståndar- skap.
G u m m a n lyssnade till uppmaningen, och donationen gjordes i det angifna syftet, men man ansåg emellertid, att denna ej genast borde komma barnhemmet till godo, utan ville man låta summan förblifva orörd, tills denna kunnat växa till ett visst belopp.
Så h a r skett, och snart skall den ha stigit till en half million.
Under sådana förhållanden kommer i en ej allt för aflägsen framtid största bekymret att bli, ej hvarifrån man skall få medel att upp- fostra samhällets mest vanlottade barn, utan hvar man skall göra utaf det öfverskott, som ej kan användas för det ändamål, som testa- mentet noggrant bestämmer.
I dessa rader h a r krönikören för I d u n s läsarinnor föreställt tvänne deras medsystrar, den ena i » ord och bild » och den andra genom blott det förta.
Deras lågstäldhet i socialt hänseende bör ej hindra någon att i andanom räcka dessa ringa kvinnor handen med ett varmt tack för hvad de u t r ä t t a t i människo- kärlekens och den allmänna barmhertighetens tjänst.
Hvarje sådant storverk, utfördt af en kvinna, höjer könet i anseende och bety- delse och skall i sin mån bidraga till lösnin- gen af några af de samhällsfrågor, i hvilka hon är så djupt intresserad.
P å Linköpings griftegård prunkar sedan några år tillbaka en dyrbar grafvård öfver makarue Sundberg, minnande om deras ej obetydliga lifs- gärning.
P å Christina Larssons grafkulle åter skall en sådan i framtiden nog ej resas.
Sta- dens beslutande män hafva för längesedan glömt, att det var hon, som en gång trädde fram med anbudet att af egna medel uppföra
1804 I deras stads första barnhem och på så sätt satte saken i gång; de ha glömt, a t t det var hennes nienniskokärlek och ihärdighet, som i så många år höll den nya inrättningen vid lif; de h a glömt, att det var hon och hennes lifsgärning, som i ett viktigt ögonblick förde tankarne på barnhemmet, hvarigenom den stora donationen kom detta till godo, då den, under motsatta förhållanden, lika väl kunnat komma att an- vändas för något annat ändamål.