Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med kännedom tillika om de ädla oell upphöjda tänkesätt, som utmärka Rikets första Stånd, förutser och hoppas Bonde-Ståndet derföre, att Högloflige Ridderskapel och Adeln antager Bonde-Ståndets inbjudning, hvarigenom någon gräns kunde sättas för de nu nästan år från år tilltagande prejerierue från räntetagarnes sida, dem Högloflige Ridderskapet och Adelil icke kan vilja underhålla, långt mindre befordra, och jemväl i möjligaste måtto återfördes den inbördes rättvisa emellan räntegifvare och räntetagare, som naturligen bör ega rum, och äfven ursprungligen eller vid sjelfva indelningen varit afsedd.
Den 29 Jan. i835.
FrånHöglofl.
Beslöt Ridderskapet och Adeln förelägga Constantio?is-Utskottet; att inom 8 dagar härefter lill Riks-Stånden inkomma med Utlåtande öfver de hos Riks-Stånden beslutade återremisser af Utskottets Memorial, N:o 58, i anledning af återremisserna på Memorialet, N:o 4°, me(i förslag, som åsyfta Tryckfrihets-Förordningens återbringande till dess ursprungliga skick, i hvilket beslut de öfrige Riks-Stånden skulle vänligen inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
S. D. Vid förnyad föredragning, så väl af BevattningsLag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den i5 dennes på bordet lagde Utlåtande, Isbo 8, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande, N:o 6, angående reglementariska föreskrifter för bran vinsbränningens utöfning, samt försäljning af bränvin och beskattning derå, som af Bonde-Slåndels, genom Protocolls-Utdrag af den 22 dennes, 40 Trot, Utclr, d, 26 Jun. 1835. nåder, sorn för ättike-beredningen äro inrättade, eller med de pannor, som dertill begagnas, tillverkat bränvin, eller afyttrat förbränna eller så kallad lank, skall han ioke allenast vara underkastad bär. ofvan stadgadt ansvar för oloflig bran vinsbränning, hvarvid bötesbeloppet derutöfver tredubblas, utan ock förlora rättigheten att ättiksberedning såsom fabriks-näring bedrifva;” Apothekare, som nyttjar distillerings-pannor lill större rymd eller antal än tillåtet är, för andra än pharmaeevtiska behof, bote första gången såsom för olaglig bräll vinsbränning, men andra gången dubbelt; beträdes han deremot tredje gången, vare jemväl sitt privilegium förlustig. ’^ Uti 2 mom. af 44 §• skulle efter ordet farvägar, tilläggas: dock icke närmare någon gästgifvaregård eller krog} än m.nst en half mil.
Början af irsta mom. i 4o §. skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”Den, som i minut försäljer bränvin, utan att dertill, vara berättigad, bote första gången io Rdr; beträdes han, under den tid han är under tilltal för oloflig bränvinsförsäljning, med fortsättning af denna förbrytelse, skall lian för hvarje gång plikta ofvannämnde belopp; sker sådan förbrytelse å nyo, sedan ansvaret för förra öfverträdelsen är undergånget, skall han för hvarje gång plikta Tjugu Rdr.; är oloflig bränvinsminutering &c. &c.” i:sta' mom. af 47 §• skulle erhålla följande lydelse: ”Uti öppna salubodar eller bodkamrar må icke bränvin med eller utan droguer eller andra tillsatser, emot eller utan betalning, i minut utdelas eller annorlunda tillhandahållas, vid ansvar, som för oloflig bränvins-minutering i 45 §. stadgas, och vare Borgare, då han för tredje gången med sådan minutering beträdes, dessutom sitt burskap förlustig.”
Uti anira mom. af 47 §• skulle, i stället för ordet Tjugu, insättas ordet Tio, och i stället för ordet Fyratioy ordet Tjugu; hvarjemte, emellan ordet håfve och ordet icke} skulle införas: om han tredje resan dermed beträdes. i:sta mom. i 48 §. erhöll följande förändrade lydelse; ”Vid kyrkor på landet och inom \y4-dels mil deromkring, på hvilket afstånd från kyrka krogar ej få finnas, så vida ej serskilda omständigheter föranleda Könungens Befallningshafvande, alt, efter socknemännens och vederbörandes hörande, från detta stadgande göra undantag, må ej på Sön- och Ilelgedagar Vrot.
Vtdr. d. 26 Jair iSJ5.
39 gjorde inbjudning, till instämmande i de af Ståndet i förenämnde ämne vidtagne sladganden, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: a:dra momentet i 4 §• skulle erhålla följande lydelse: ”vid bränneriet’ af annan än vanlig beskaffenhet, eller så kallade konst-brännerier, får sammanräknade kanntalet af alla till mäskning och klarning hörande pannor, mäskvärmaren oberäknad, icke öfverstiga den högsta panneryrnd, hvarmed brällvinsbränning med enkla pannor är lillåtenr’ början af g §. förändrades sålunda: ”alla å en tomt, eller å samma egendom, hemmansdel elier lägenhet varande pannor &c. &c. io §. skulle erhålla följande lydelse: ”Mantals- och Skattskrifvare åligge det, att inom Januarii månads utgång, enligt Mantals- och Skattskrifnings-handlingarne, socknevis upprätta förteckningar på alla dem, hvilka anmält sig till bränvinsbränning, upplagande så väl pannerymden, sorn ilen dass, hvartill redskapen hörer, äfvensom den tid, hvartill hvar och en anmält sig att bränna; dessa förteckningar insändas till Konungens Befallningshafvande, sora ega att deraf lemna vederbörande del, för control och eftersyn, äfvensom ett exemplar af samma förteckningar skall anslås i församlingens sockenstuga^ eller u annat lämpligt ställe.”
I öfverensstämmelse med Bonde-Ståndets beslut, skulle början af iS §. erhålla följande lydelse: ”Landtmätare eller Justerare, hvilka, för att mäta och stämpla bränvinsredskap, kallas frän sitt hemvist af enskild raan, åtnjute derföre, af denne sistnämnde, resekostnads-ei sättning och arfvode, såsom för andra embets-förrättningar; kallas lian åter lill uppmätning och stämpling at flere redskap på ett och samma ställe, eller till en by eller socken, der flere redskap vid ett och samma tillfälle af honom kunna mätas och stämplas, tillkommer honom resekostnads-ersättning och arfvode, endast såsom för en resa, jemte den serskilda betalning, som han bör erhålla, då mätning och stämpling ske i hans hemvist; sker mätning och stämpling å det ställe der Landtmätare eller Justerare bor och vistas —- &c.” 2:dra momentet i 21 §.
Lief af Ridderskapet och Adeln uteslutet; De uti 34 §• förekommande ord: i Riket, uteslötos; 4t §. skulle erhålla följande lydelse: ”Egare af Ätlike-fabi ik vare ej berättigad att bränvinsbränning utöfva, så vida han ej är innehafvare af jord, för hvilken en sådan rättighet honom tillkommer; hörandes i sådan händelse bränvinsbränningen verkställas i någon från Ättikefabriken af-- skiljd byggnad; beträdes egare af Ättike-fabrik, att hafva inom de bygg - Prat.
Vlclr. den 26 Jan, 183$. 41 Helgedagar Bränvin försäljas, hvarken, af hvem det vara må, i partie eller i minut å Gäslgifvargårdar eller å andra minuteringsställen, utom till resande oeh vägfarande vid måltider; Bryter någon häremot, plikte första gången Tio Rdr, sker sådan förbrytelse andra gången eller oftare, bote förbrytaren Tjugo Rdr hvarje gång; och vare, med undantag &c.” 53 §. skulle hel och hållen utgå.
Uti 54 §■ skulle orden och tillåtelse utgå.
I öfverensstämmelse med Bonde-Ståndets beslut, skulle uti 56 §., i stället för ordet landsväg, införas ordet landsvägen. 57 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”AJllt hvad i denna Författning finnes stadgadt om utminutering af bränvin, galle äfven för arrack, cognac och rumm, sorn i mindre qvantitet än en fjerdedels kanna försäljes.” i mom. äf 62 §. skulle erhålla följande lydelse: ”Alla i denna
För ordning utsatte böter fördelas sålunda, att målseganden, der han saken vid Domstol sjelf utförer, tillfaller trefjerdedelar, och en fjerdedel den församling, inom hvilken brottet skett, att användas antingen till fattigvården eller skol-inrättningar» Varda förbrytelserne hos Fisealer eller Krono-hetjente eller andre för tillsynen behörigen tillförordnade presoner angifne, samt målen af dem, på sätt 58 §. innehåller, instämda och utförda, då skall målsegande-rätten, eller trefjerdelar af böterne, till hälften emellan angifvaren och åklagaren fördelas.” 63 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”Böter skola gäldas af den pliktfälldes egendom i löst och fast, så långt den räcker, med förvandling endast af bristen.”
Vid böters förvandling, som skall ske till fängelse, svare emot böter af till och med 10 Rdr - - - 1 vecka, ifrån 10 till och med 25 Rdr - ---- -- - - 2 veckor, -.a5----5o
Rdr - -- -- -- -- -3 veckor, - 5o - - - - 100 Rdr - -- -- -- -- - t månad.
Gå de öfver 100 Rdr, ökes straffet med en månads fängelse för det överskjutande beloppet till och med nästa hundradetal; så att 2 månaders fängelse svarar emot böter från roo
Rdr till och med 200 Rdr, tre månaders fängelse mot böter från 200 Rdr till och med 3oo Rdr o. s, v. Fj må dock någon för bristande bötestillgång mer än ett år i fängelse hållas, ehvad belopp böterne må utgöra: ”Under fängelsetiden bör fången lili liimpligt arbete hållas.”
Bih, (ill /?, St. Prof. l834 oC^ 1835.
9 Sami, i\dra Bandet 3 tdje Häftet, 42 Prot. Utdr. d. 26 Jan. 1835.
2;dra mom, af 64 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”Mål, som angå oloflig bran vinsförsäljning, upptagas och afdötnas på landet, anlingen hos Konungens Befallningshafvande eller vid Ilärads-Rätt, men i städerne vid vanlig
Domstol, med undantag likväl af de släder, der Police-Inrättning finnes, hvarest dylika fiågor, uti hillils vanlig ordning, behandlas.
, Då den tilltalade skriftligen anmäler sitt erkännande af förbrytelsen, må personlig inställelse undvikas.
Om i de fall, då ålal hos Konungens Befallningshafvande anställes, vittnens hörande erfordras, må vittnesförhöret, i vederbörandes närvaro, verkställas, der det beqväniligast ske kari, vid Domstol i stad eller på landet.
Öfrige förbrytelser emot denna Förordning skola så väl i stad som på landet upptagas och afdömas vid allmänna Domstolarne.
Åklagare, sorn besvärar med oskäligt åtal, varde skyldig gälda kostnad och skada.” 65 skulle helt och hållet utgå. 1 allt öfrigt blef det af Utskotten uti Utlåtandet N:o 8 framställde förslag lill förordning af Bidderskapet. och Adeln godkändt.” S. D.
Då nu i ett sammanhang föredrogos så väl Lag- samt Allmänna Besvärs- cch Oeconomie-ZJtskotlens den 24 dennes på bordet lagde Utlåtande, N:o l\\, öfver anmärkningar vid Utskottens Betänkande IS!:o 2o_, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition, angående det vid sista Riksdag framställde förslag tili en ny stängselförordning, som BondeStåndets Protocolls-Uldrag af denne dag, innehållande inbjudning till de öfrige Riks-Stånden alt instämma i Bonde-Slå odels i della mål fattade beslut, hvarigenom Siandet a fs lag it den af Utskotten tillstyrkta ändring af 5 §. i Kongl.
Förordningen, angående stängselskyldigheten, den 9 Februarii 1802, men i öfrigt bifallit Utlåtandet N:o 4d> fann Bidderskapet och Adeln flir godt att i Bonde-Ståndets nyssnämnde beslut sig förena. S. D. Till h aud lingar ne lades Allmänna Besvärs- och OcconomieTJtskottets den ar dennes på bordet lagde förslag N:o i43, till saramanjemkning af Riks-Ståndens beslut iven fråga, rörande Bergs- och Jernhand teringen i Riket., S- D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Occonomie-JJlskottelSj, under N;o 1-42,- afgifne oell den 19 dennes på bordet lagde förslag till jemkning uti Riks-Ståudens beslut, angående Skjutsväsendet och for vagn s -i nrä-l l»ingar, fann Bidderskapet och Adeln 1, 2, 3. och 5 punkt er ne. icke erfordra, någon åtgärd af Bidderskapet och Adeln» Prot.
Vlcir. d. 26 Jan. 1835.
43 samt biföll 4 punkten och det af Utskottet på sista sidan gjorde förslag till underdånig anhållan till Kongl. Maj:t. S. D.
Vid förnyad föredragning af Banco-LJtskottets den 22 dennes på hordet lagde Memorial, lV:o 81, angående revisionerne öfver JBanco-Discont-Verkets förvaltning och räkenskaper, samt f. d, Riks-Discontens utredning, biföll Ridderskapet och Adeln Utskottets hemställan rörande tiden för företagande af den innevarande år inträffande revision och anmodade Riddarhus-Direclionen att, å Ridderskapets och Adelns vägnar, utse tvänne Revisorer i omförmälde afseende för granskningen af sistlidet års förvaltning och räkenskaper, samt att om utgången af detta val lemna Banco-Utskottel underrättelse, på det Utskottet måtte, genom BancoJFullmägtige, låta Directioneu vid Banco-Discont-Verket deraf undfå del, hvarjemte Ridderskapet och Adeln uppdrog åt Riddarhus-Directionen, alt äfven hädanefter, intill nästa Riksdag, likaledes hvarje år, å Ridderskapets och Adelns vägnar, utvälja de tvänne Revisorer, hvilka böra deltaga uti ifrågavarande årliga Revisioner.
S. D. A nyp föredrogos och biföllos Banco Utskottets den iq dennes bå bordet lagde Betänkanden:
N:o 78- i anledning af Herr Grefve Frölichs motion , angående föreskrifters meddelande i afseende på undervigtigt Guld- och Silfver-mynt, som till Banken ingår; N:o 80, i anledning af Herr von Troils motion, angående afgifvande af specificeradt förslag å de publika papper, hvilka, enligt Rikets Ständers beslut, komma att i Banken belånas.
S. D. Föredrogos u nyo och biföllos Bevillnings Utskottets den i5 och 19 dennes på bordet lagde Utlåtanden:
N:o 4<L i anledning af an märkningar vid Utskottets Memorial N:o 3^, angående stadgande i Bevillnings-Förordningen i afseende å centonalens öfverflyttning på allmänna bevillningen; N:o 5o, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande N;o 3t), angående den af städerne utgående saluaccis, S. D. A nyo föredrogos och biföllos Stats-Utskottets den i5, 23 och dennes på ho“rdet lagde Utlåtanden och Memorial: N:o 397, i anled ning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Svea Hof-Rätts underdåniga hemställan om arvodes-anslag för den person, hvilken, såsom adjugerad ledamot, biträder Hof-Rätten i Juslitiac-Ombudsmannen C. L.
Landius ställe; N:o 398, i anledning af väckt motion, att en del af de till armeens materiel utaf Rikets Ständer nu å Stat anvisade 70,000 Rdr må användas •till förstärkande af Gevurs-förråden; N:o 4°°; i anledning af en inom 44 Prot. Uidr. cL 29 Jun. 1S35.
Preste-Ståndet väckt fråga örn tillåtelse för Ståndets Archivarie att emellan Riksdagarna få hebo de rum i Riksgälds-Contorets förra hus, hvilka af Preste-Ståndet under Riksdagen begagnas; N:o 4or, angående gratification åt den eller de tjenstemän inom Riksgälds-Contoret, som fått sig uppdragen befattning med utdelningen till pramumeranter å Riks-Ståndens tryckta Protocoll vid innevarande Riksdag samt emottagr.ingen och redovisningen för öfverhlifvande exemplar af Hillänget till samma Protocoll; N:o 402, med förslag lill indragning af åtskilliga tjenstebefattningar vid Riksgälds-Contoret; N:o /\o3, i frågan örn afskrifning af ett Professor Ågren beviljadt lån, S.
D, Lades till handlingarne Stats Utskottets den i5 och 22 dennes på bordet lagde Memorial: N:o 396, i frågan om en mililair-post till bevakning af Låne-Contorets hus i Malmö; N:o 399, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Betänkande N;o 3G8.
Den 29 Jan. 1835.
Från Högvördige Preste-Ståivdet.
S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Stats-Utskottets Memorial och Utlåtanden: N:o 402, med förslag till indragning af åtskillige tjenstebefattningar vid Riksgälds-Contoret; N:o 4o3, i frågan om afskrifning af ett Professoren Ågren beviljadt lån; N:o 4°4> * anledning af väct. motion, att Stats-Verket mätte lemna bidrag dertill, att Trollhätte Canal och SlussVerk kunde bringas tili lika dimensioner, sorn Götha Canal eger.
Från Välloflige Borgare-Ståndet, S, D. I anledning af Eanco-Utskottets Memorial, N:o 81, angående revisionerne öfver Banco-Discont-Verkets förvaltning och räkenskaper, samt f. d. Riks-Discontens utredning, beslöts nu, att Städerne Askersund och Eksjö skola lemna Revisorer till revisionen för år iS34? kommande skrivelser lill nämnde Städers Magistrater att ifrån Borgare-Ståndets Cancellie-Direction afgå } med anmodan att valen förrätta; och skulle Borgare-Ståndet framdeles meddela dess beslut om såttet och ordningen för val af Revisorer af Borgare-Ståndet för de derefter blifvande årlige revisionerne öfver Banco-Disconten och f, d. Riks-Disconlen intill nästa lagtima Riksdag.
Utdr. d, 29 Jan, i835» 45 S. D. Föredrogos å nyo S tat s-TJt skottets Memorial och Utlåtander JNT:o 402, med förslag till indragning af åtskillige tjenstebefattningar vid Riksgälds-Contoret; hilölls; och N:o 4°3, i frågä orri afskrifning af ett Professoren Ågren bevilfjadt lån; bifölls. S. D. Föredrogs å nyo Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o 41» öfver anmärkningar vid Utskottens Betänkande, N:o 20, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående det vid sista Riksdag framställda förslag till en ny Stängsel förordning; Betänkandet N:o 20, bifölls, med den förändring, som Utlåtandet N:o 41, innehåller.
S. D. Remitterades till Stats-Ut kottet en af Herr Bååth väckt motion derom, att Rikets Ständer, med behjertande af serskilda bevekande skäl och omständigheter, må bevilja staden Wadstena eftergift och afskrifning af de ifrån Östgötha Landt-Ränleri i och för cholera-farsotens hämmande, till nämnde stad utgifne rooo Rdr Banco af det creditiv, hvilket, till förenämnde ändamål, blifvit ställdt till Kongl. Maj;ts Kådiga disposition, S. D. Till Stats-IJtskottet remitterades en af Herr Santes on väekt motion derom, att Stats-Utskottet må uppdragas: att ännu vid denna Riksdag, så vidt tiden det möjligen medgifver, antingen i sammanhang med dess ännu väntade Utlåtande om granskningen af Riks-Hufvudbofcen för år 183r, eller, uti serskildt Betänkande, föreslå och uppgifva det sätt, på hvilket, så snart sådant med ordning kan ske, må tillvägabringas; att alla Statens serskilde Verks redogörelser blifva inrättade i möjligaste målto efter en form, sorn medför enkelhet jemte nödig fullständighet, klarhet och säkerhet, och att för delta ändamål införes användande af hvad roan kallar löpande hufvudbok, månad efter månad, som alltid bör vara uppe på närmaste lid ; äfvensom att alla förvaltande
Verkens hufvudböcker i möjligaste måtto afslutas vid lika lid, samt alt, hvad det nu använda sättet för förandet af Rikskufvudboken beträffar, Utskottet äfven ville yttra sig deröfver, om dess nuvarande skick fullt motsvarar ändamålet, eller om, genom den dubbla syftningen att innefatta både redovisning och statistik, hufvudboken nu möjligtvis är för compliquerad och derigenom, i stället att så vidsträckt och på dubbelt sätt gagna, snarare blifvit af mindre verkan i båda hänseenden, hvarjemte Motionairen tillagt, att, om sålunda skulle sig förhålla, Stats-Utskoltet borde uppdragas afgifva förslag till den förändring, som med Rikshufvudboken i detta afseende borde 4<6 Trot. Utdr. d. 29 Jan. 1835. vidtagas, och att dervid i främsta rummet tillse, att den kommer att svara emot sitt egentliga ändamål att utgöra Redovisnings-hufvudbok; och skulle Stals-Utskottet anmodas, att med Utlåtande öfver denna motion skyndsamt inkomma.
Trän Hedervärda Bonde-Ståndet.
D, Å nyo föredrogs nu Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens Utlåtande, JY:o 4öfver anmärkningar vid Utskottens Het.
N:o 20, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, angående det vid sista Riksdag framställde förslag till ny stängselförordning; BondeSlåndet afslog den af Utskotten tillstyrkta ändring af 5 §. i Kongl.
Förordningen angående stängselskyldigheten, den 9 Februari 1802; i öfrigt bifölls Betänkandet Nio 41» och kommo Respeclive Med-Stånden, att vördsamt och vänligen inbjudas, alt delta beslut biträda.
S. D. Föredrogs å nyo och biföllos Banco-Ut skottets, på bordel hvilande, följande Betänkanden: N:o 78, i anledning af Herr Grefve Frölichs motion, angående föreskrifters meddelande, i afseende på undervigtigt Guld- och Silfver-Mynt, sorn till Banken ingår; N:o 79, i anledning af Herr Rosenblads motion, om rättighet för
Banken att upptaga lån lill förstärkande af fonden för Handels-Disconten och belåningen af publika papper; och N;o 80, i anledning af Herr von Tro Is motion, angående afgifvande af specificeradt förslag å de papper," hvilka, enligt Rikets Ständers beslut, komma att i Banken belånas. S. D. Å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets förslag
N;o 1^2, till jemkning i Riks-Ståndens beslut angående skjutsväsendet och Forvagns-inrättningar; Ståndet antog icke den lill Ståndet gjorda inbjudning att-biträda Höglo!].
Ridderskapets och Adelns beslut, om rättighet för Diligencen, alt öfvertaga en viss del af gästgifveriskiutsningen.
I öfrigt lät Ståndet bero vid Utlåtandet Nio och remittera de Ståndet lill dess enskilda Besvärs-Utskott, att upprätta förslag till underdåniga besvär af Ståndet i detta vigtiga ämne, hvaraf slutliga pröfnilige n Kongl. Majit tillkommer; hvarjemte Ståndet inbjöd Vallöf!, BorgareStåndet, som bifallit
Betänkandet Nio 134* att jemväl härutinnan lill Kongl. Majit ingå med enskilda underdåniga besvär.
S. D. Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskbttets förslag Nio Fröt.
Utdr. d. 31 Jan. 183 5". 47 i43, lill sammanjemkning af Rits-Ståndens beslut i en fråga rörande Bergs- och Jern-handteringen i Riket, föredrogs å nyo och bifölls. S. D. Nu föredrogs å nyo och bifölls Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Ltskottens på bordet hvilande Betänkande, N:o 4o, i anledning af väckte motioner, om förändringar och tillägg i Kongl. Förordningen angående Socken-Stämmor och Kyrko-Råd, af den 26 Februarii 1817* S. D. Föredrogs å nye» Bevillnings-lJtskottets på bordet hvilande Utlåtande, N:o 5o, i anledning af gjorda anmärkningar emot Betänkandet, N:o 89, angående den af Städerne utgående Saluaccis; Ståndet biföll Betänkandet N:o 39, med den i Utlåtandet N:o 5o, tillstyrkta förändring.
Den 3i Jan i835.
Från Ilo glo fl. Riddeiiskapet och Adeln. S. D. Remitterades lill Stats- Utskottet .* Herr Peijrons, Gastaf Abraham, denne dag afgifne motion, om en underdånig anhållan till Kongl. Maj:t, angående vidtagande af serskild åtgärd till införande af ett redigt och lättfattligt redogörelse-system inora de förvaltande Verken; Banco Utskottet r Herr Rosenblads, Bernhard, denna dag afgifne motioner: 1:0 dels om reserv-fonden lör Låne-Contoren i Götheborg och Malmö, dels om räntefoten samt öfriga reglementariska stadgauden , så väl för Banco-Disconten, sorn Låne-Contorens reserv-fonder.
2:0 örn stadganden i gemenskap med Bankens sedel-utgifning.
Vid förnyad föredragning af Bevillnngs Utskottets den 29 dennes eft. m. på bordel lagde Utlåtande, N:o 52, i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af Memorialet N:o 49, med förslag till sammanjemklling af Riks-Slåndens olika beslut, angående Stora Sjötulls-bevillningen, godkände Ridderskapet och Adeln så väl de af Utskottet föreslägne rättelser uti »2, 42 0C1‘ 43* voterings-propositionerne, som den nya, under N:o 66, af Utskottet föreslagne voterings-propositioneu.
Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets den iS 48 Prot. Uich', cl. 31 Jan- 1835, dennes på bordet lagde Memorial,.N:o 72, med föreslagna tillägg till i3 och 17 §.§■ Riksdagsordningen, i afseende på Universitetens representation, återremitterades det af Utskottet uppgjorda förslag till förändrad redaetion af 2 mom. 1 perioden i l3 §, med den, såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att Riksdagsmän från Universiteten böra nises genom Academiernas samtlige Professorer och Adjuneter, ordinarie elier extra ordinarie, samt Docenter, Academiernas Räntmästare och Secreteiare samt alla öfrige Academiska tjenstemän, som i och för sina befattningar ega Presterlig befordringsrätt; men den föreslagna förändringgen vid slutet af 2 mom. i 17 §. lemnades utan anmärkning.
S. D. Lades till handlingarne Constiiutions-Utskottets den i5 dennes på bordet lagde Memorial N:o 73, till Preste-Ståndet, angående åter remissen på Memorialet N.*o 67, med föreslaget tillägg vid 16 §.
Vid förnyad föredragning af Constiiutions-Utskottets den i5 dennes på bordet lagde Memorial N:o 71, angående Ridderskapets och Adelns samt Bonde-Ståndets återrémisser på Memorialet W;o 48, godkände Ridderskapet och Adeln samtlige uti nämnde Memorial JM:o 71, föreslagne så väl nya, som förändrade voterings-propositioner.