Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvadan och då Ja vunnit, InförselTullen för Kläde och Dråp är, efter ett medelvärde af 6 R:dr per Aln, bestämd till 2 R:dr.
Detta allt har Förstärkta StatsUtskottet skolat hos R.
Hvarjemte bifogas ett vid förrättningen till Förstärkta StatsUtskottet inlemnadt Utdrag af V.
BorgareStåndets Prot. den i3 sisth Januarii med Bilagor i afseende på de under N:s 12, 18, 35, 37, 38, 89 och 43 upptagne VoteringsPropositioner.
Den 14 Januarii i83o.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Vällofl. BorgareStåndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den i3 Januarii i83o. S. D. Beslöts, att genom Utdrag af Protocollet till Förstärkta StatsUtskottets Ordförande meddela , att BorgareStåndets ledamöter af Utskottet icke deltaga uti omröstning, på grund af de Voteringsproposition ner, som äro af BevillningsUtskottet uppgjorda, i anledning af skri jagtiga beslut, i afseende på de Varu - 3 28 S t a t s - U tskottets artiklar, hvarå Utskottet tillstyrkt tolags upphörande, oell hvilka VoteringsPropositioner Ståndet, enligt till BevillningsUtskottet meddeladt ProtocollsUtdrag 'för d. 17 December 182g, icke annorledes godkännt, än under åberopande af dess fattade beslut, att Ståndet, med ogillande af BevillningsUtskottets yttrande, att frågan om Tolags upphörande på de i sådant afseende uti BevillningsUtskottets Memorial, N:o 54, uppräknade Varu-artiklar, kan genom tre Stånds sammanstämmande beslut afgöras, funnit denna fråga ickeafStåndet underkastas omröstning i Förstärkt Statsutskott, utan, såsom varande af Privilegiimåls egenskap, böra i öfverensstämmelse med ii4§- RegeringsFormen behandlas; Varandes de VoteringsPropositioner uti omröstningen, hvaröfver Ståndets ledamöter icke deltaga, af dem, som uti BevillningsUtskottets Memorial, N:o 54, förekomma’, följande: den i2:tej, angående färgträd, den i8:de, angående hudar och skinn, den 35:te, angående silke, den 37:de, 38:de och 3g:de, angående socker, och den 43:e, angående ull; Och skulle vid detta ProtocollsUtdrag bifogas de tvänne förut meddelade Utdrag af Ståndets Protocoll i förevarande amlie, Ut supra.
Utdrag af Frotocollet, hållet hos Vallöf!.
BorgareStåndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm d. 17 December 182g.
S. D. Efter å nyo skedd föredragning af BevillningsUtskottets Memorial, N:o 54, med förslag till Betänkande n, N:o 37 r. 329 sammanjemnkning af RiksStåndens beslut, angående Stora SjötulIsBe vill ningen, samt till VoteringsPropositioner derom, fattade Ståndet följande beslut: 1:0
Med afslag å hvad Utskottet, under lit. a, b, d, f, och b, angående i:a, 2:a, 7:e, q:e och ii:te bevillningsgrunderne, samt öfver momenterne under lit. i, n, o, p, q, r, s, t och u sig utlåtit, öfverlemnade Ståndet, under förblifvande vid dess beslut, till
Utskottet ätt i dessa delar vidtaga den för bevillningsmåls behandling i Grundlagen föreskrifna åtgärd. 2:0 Utskottets yttranden i Memorialet under lit. c, e och g gillades. 3:o Med ogillande af Utskottets yttrande under lit. 1, att frågan om Tolags upphörande på de i sådant afseende uti Memorialet upptagne varuartiklar kan genom trenne Stånds sammanstämmande beslut afgöras, fann Ståndet denna fråga af Ståndet icke underkastas omröstning i Förstärkt Statsutskott, utan böra, såsom varande af privilegimåls egenskap, i öfverensstämmelse med 114 §.
RegeringsFormen, behandlas, om hvilket beslut de öfrige RiksStånden samt BevillningsUtskottet skulle genom särskildt Utdrag af Protocollet underrättas. 4:o Hvad Utskottet, pag. 20 och 21, sig utlåtit, i anledning deraf, att Högvördige PresteStåndet, vid uppräknande af de varor, som, enligt förslaget, skulle från tolag befrias, uteslutit artikeln Ull, fann BorgareStåndet, i följd af dess nästföregående beslut, förfalla, och hvad angående PresteStåndets beslut om en 5 B.
.22 33o Stats-Uts kottets underdånig skrifvelse af It.
St:r, i afseende på tolagen, samt under lit. k och öfver mom. lit. m af Utskottet yttradt blifvit, ansåg
Ståndet ej föranleda till någon åtgärd å dess sida. 5:o
Med frånträdande af de särskilta beslut, som föranledt den 22, 23 och 44 > ibland de uppgjorde VoteriugsPropositionerne, ansåg Ståndet desse trenne Propositioner förfalla, äfvensom Ståndet antog dels jemnkningsförslaget, angående artikeln g amia kliiderj i följd hvaraf den 27 YoteringsPropositionen förfaller, dels Utskottets yttranden, pag. 62 och 63 af Memorialet öfver artikeln:
Segelj och pag. 72—öfver artikeln: Trädvaror. 6:0
Med förblifvande vid besluten, godkände Ståndet de öfrige VoteringsPropositionerne, dock, 1:0, hvad angår den 24:de, med iagttagande deraf, att artikeln: jernskrotj hvarå Ståndet, på sätt ProtocollsUtdraget af d. 8 sisth October utvisar, beslutat 8 R.:dr pr
Skffi i införsel-tull och lika mycket i utförsel-tull, bör i VoteringsPropositionen införas, och 2:0, hvad de VoteringsPropositioner, som omfatta varuartiklar, hvarå tolags upphörande är af Utskottet föreslaget, beträffar, under åberopande af Ståndets härom vidtagne beslut. 7:0 Öfverlemnades till BevillningsUtskottet att iagt— taga det tillägg, som Ståndet, i likhet med hvad om artikeln:
Segel beslutadt blifvit, enligt meddeladt ProtocollsUtdrag för d. 12 sisth October, förklarat skola vid artikeln:
Tågvirke äga rum.
In fidem E. G.
Utdrag af Protocolfet, hållet hos Vallöf!. Borgare-Ståndet vid Lagtima lliksdagen i Stockholm den 17 December 1829. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets Memorial Nio 54, med förslag till sammanjemnkning af RiksStåndens beslut, angående Stora SjöTulls-Bevillningen, samt till Voterings-propositioner derom, fann Ståndet, med ogillande af Utskottets yttrande, att frågan om Tolags upphörande på de i sådant afseende i Memorialet uppräknade varu-artiklar kan-, genom tre Stånds sammanstämmande beslut afgöras, denna fråga icke af Ståndet underkastas omröstning i Förstärkt Statsutskott, utan, såsom varande af Privilegii-måls egenskap, böra, i öfverensstämmelse med 114 §.
RegeringsFormen, behandlas; om hvilket beslut de öfrige Resp. MedStånden samt BevillningsUtskottet skulle särskildt genom Utdrag af Protocollet underrättas.
In fidem E, G. Runeberg.
••..ä!-. f-.A'
■ 1 •IV \ .1 ’jbsitii jrä^c,! «>tv ;-j)u-L;.' .. . i. - ! !* 1! • . • \a .... ■ ;r,’ *:><\?
,U j? - .J. ■ ..
• H f.f ' . • | ' ‘ ■ • • i ! ■ - : 1 . / . ■ • ' ' ! , ' . \i : ‘ i r. V.i .">•■' . ■. Ii ‘ ’ ' /iilltt-fj ........
: ' , .. -41 !• *r» m .1 (t.-nT>J* , ',[< i;.i , ... ....«•..y< . !r. .ti-- it 5.t i.
.jitnBTM'; Jules;:? abr ■- '■ sel ffn iaLii!,.-'. tic .; •' «: i- ?'« . : ti . öir.; • . ' ■ j^Ä ' : ' 1 ^ . w H. l;g:M r. . .. i ■ ■ ' v‘;- ' ' ” U t: liz ;. j it ' ■ V » ■'»> - i J • !''•> ' StatsUtsk.
Betänkonden, N:o 372. 333 N:o 572.
Utlåtande, i anledning af väckt molion, att alla frågor om återbetalnings- och ersättuings-skyldighet emellan K. M:t och Kronan, å ena, samt enskilde Personer, å andra sidan, ovilkorligen böra vid laga Domstol upptagas och afdömas, eller ock, i annat fall, det EmbetsVerk, som underlåtit att sådan åtgärd vidtaga, ansvara all förlust för Staten.
(I-A.) H os H. Ii. o.
A. liar Hr HjertaGuslaf, framställt nämnde motion, med anledning af det förhållande sorn under öfverläggningeti, angtde ConstitutionsUfskottets
Betänkande om den såkallade Skeppshandeln blifvit ådagalaggdt, att nemi. ersättningsfrågan emellan Kronan och enskilde blifvit af Compromissrätt afdömd, och Hr Hjerta har derjemte ansett, att det Beslut, R.
St:r i öfverensstämmelse med ofvanberörde Förslag fattade, borde vid Statsregleringens aflemnande till K. M:t, såsom ett dervid fästadt vilkor meddelas.
Utskottet, till hvars handläggning förevarande motion blifvit remitterad, har för sin del ansett möjligheten af att fullständigt kunna besvara förra delen deraf, eller sjelfva hufvudfrågan, rörande
DomstolspröTningen af alla återbetalnings- och ersätlnings-frå5 B. ?3 u 334 Stats-Utskottets gor emellan Kronan och euskilde, påkalla nödvändigheten af en undersökning, huruvida någon brist i Allmänna Lagens eller Förfaltningarnes föreskrifter, rörande iakttagandet af K.
M:ts och Kronans rätt i allmänhet, förefunnes, på grund hvaraf motionen kunde föranleda stiftandet af en serskild
Lag eller förklaring af den redan gällande, och Utskottet har, i följd deraf, med begagnande af den rätt 4^ §•
Riksd.Ordn. lernnar, öfverleranat de remitterade handlingarne tili II. iSt:rs Lagutskott, med anhållan att dess yttrande i ämnet Utskottet meddela.
I ankommit svar, lemnadt genom Prot.Utdrag af d. 12 sistl.
December, har Lagutskottet anfört: ”att, ”då den väckta motionen icke innehölle Förslog till ”Stiftande af ny, eller förklaring af redan gällande ”Allmän Civil,- Criminal- eller KyrkoLag, utan frå”gan endast anginge K.
M:ts rätt att till gode mäns ”afgörande låta hänskjuta uppkommande ersättningstvister emellan K. M:t och Kronan samt enskilde; ”Lagutskottet, med stöd af 33'§.
Riksd.Ordn. ansåg ”någon handläggning af ifrågavarande motion icke till— ”höra dess befattning.” Ifrån detta Beslut har dock 2:ne af LagUtskottetS Ledamöter varit af skiljaktig mening, hvilken de anhållit mätte få komma till R.
St:rs kännedom och bedömmande.
Innehållet deraf finnes upplaget uti det härjemte bifogade Transumt af LagUtskottets nyssnämnde ProtocollsUtdrag.
Da Utskottet således nu bör sitt utlåtande öfver motionen till R.
St:r afgifva, får Utskottet, beträffan - Betänkanden, N:o 372. 335 fande första frågan att, vid Statsregleringens aflemnande, R.
St:r skulle, såsom ett dervid fästadt vilkor, i underddiet meddela K.
M:t ett beslut af det innehåll, Hr Hjerta föreslagit, vördsamt anmäla, att Utskoltel ansett ämnet för motionen vara utan allt sammanhang med Statsregleringeu , hvars uppgörande, enligt GrundLagen, tillkomme Utskottet såsom ett ovilkorlig! åliggande, och att förthy Utskottet icke funnit lämpligt föreslå R.
Sttrs bifall till Hr Hjertås förslag i denna del.
Vidkommande åter det hufvudsakliga innehållet af motionen, eller framställningen, att alla återbetal - nings- och ersättnings-frågor emellan Kronan och enskilde ovilkorligen böra vid Laga Domstol upptagas och afdöminas, tror Utskottet tydligare stadganden, än dem som redan finnas, vara i detta hänseende behöfliga, och följakteligen böra af vederbörligt Utskott föreslås; hvilket Utskottet ansett sig böra hos R.
IL St:r vördsamt anmäla.
Den 19 Januarii i83o.
Af Hr Frih. Sprengtporten, J.
IV.:
Så väl emot den satts som Utskottet godkänut, utan att några skäl derför blifvit anförde, som mot formen för målets behandling får jag mig reservera, förmodande attSlatsUtskottet i förening med Lagutskottet, varit det vederbörliga Utskott, som i denna fråga ägt att med fullständigt utlåtande till R.
H. St:r inkomma.
Uti hvilken reservation
Hr liibenj C. IV.j instämt, 336 Stats-Utskottets Emot
Utskottets genom votering beslutade alsia» å sammanträde mellan Stats- och LagUtskotten, till denna frägas närmare utredning och behandling, hafva Hrr v.
Hartmansdorff, Ans,., Heijkensköld, D., Noréus, Lundgren, Ekerman, Santesson, Langenberg och Stahle sig reserverat.
Ytterligare Utlåtande, ang:de LåneAnslag lill en Brobyggnad öfver Tranarps Å. (U.-A.) Utskottets uti berörde ämne under N:o 53 afgifne samt af II. R. o. A. och H. PresteStdndet bifallne Betänkande har till förnyad handläggning blifvit äterförvist från V. BorgareStändct af den anledning, att i Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet ett mål lika beskaffadt med detta vore anhängigt, samt från H.
BondeStåndet, i anseende till de af ItiksdagsFullmäktige Paul Jönsson från Christianstads Län och Nils Persson från Malmöhus
Län gjorde anmärkningar, nemi. att ifrågavarande
Brobyggnad både för det allmänna och för enskilte vore af mycken vigt, enär, utom de olyckshändelser som vid Färjans begagnande ofta inträffade, nästan hvarje vinter och vår, Courirer och andre emellan Stockholm och Helsingborg vägfarande finge taga i -J- mils omväg, för att icke 3 till 4 dygn vänta på möjligheten alt komma öfver Tranarps Å. Hvarföre och då de tillgränsande 2tne Häraderne icke på något vilkor kunde enskildt åstadkomma nödiga medel för Brobyggnaden, hvartill Betänkan den, N:o 373. 337 minst erfordras 5o,ooo R:dr B:co, samt för öfrigt både Anslag och Lån-biträden af Statsmedlen blifvit lemnade till flere Hamnbyggnader och Canalers gräfvande, nu ifrågastäldte LåneAnslaget för anläggandet af den föreslagne Brobyggnaden ock syntes böra 111 edde I as, och hvilket, när Brobyggnaden vore färdig, genom beläggandet af en viss afgift af hvarje vägfarande eller gående, utan stor svårighet snart skulle kunna återbetalas.
I anledning häraf får Utskottet upplysa, att Utskottet, gemensamt med Allm.
Besvärs- och OeconomieUtskottet, uti Utlåtande N:o 6 afgifvit yttrande öfver flere till Utskottens förenade handläggning remitterade motioner om StatsAnslag till åtskilliga Brobyggnaders uppförande; men då nu förevarande motion, ehuru med de öfrige likartad, endast blifvit till StatsUtskottet remitterad, har ock
Utskottet deröfver serskildt yttrande meddela bordt.
Hvad de öfrige anmärkningarne beträffar, bar Utskottet, enär desamma vid ärendets första pröfning kommit i öfvervägande, destoinindre funnit skäl att dess förra yttrande frånträda, som detsamma hufvudsakligen öfverensstämmer med hvad Utskotten uti deras förberörde af H.
PrestcStdndetj V. BorgareStändet och II.
BondeStdndet gillade Utlåtande anfört; men som detta sistnämnde Utlåtande tillika innehåller det förslag, att som onekligt vore, att de i flere delar af Riket oundviklige större Brobyggnader äro med betydliga kostnader förenade, R.
St:r måtte bos K. M:t i underdihet anhålla, det Bropenningars upp - 338 Stats -Utskottets Lärande under längre eller kortare tid må, vid sådana tillfällen och uppå vederbörandes derom tillgörande Ansökningar, i Nåder medgifvas; och nu ifrågastäldte Brobyggnad deribland lärer kunna räknas; har ock Utskottet ansett förevarande fråga icke erfordra någon vidare R.
St:r åtgärd.
N:o 374.
Utlåtande, i anledning af ytterligare vackt motion om utgående af Hr Majoren Grönhagens f. d. innehafde PageLön. (U.-A.)
Under den 27 sisth November har II. R. o. A. till Utskottet remitterat ett så lydande Anförande:
Alt öka deras antal, som vill bereda nya Utgifter för det allmänna, är visserligen icke min mening; men jag skall deremot alltid anse, som en helig pligt att påkalla rättvisans uppfyllande emot hvarje Medborgare.
— Af denna sednare anledning har jag funnit mig uppmanad att väcka den motion: att då Högtsalig Konung Gustaf den III, glorvördigt i åminnelse, ovilkoi ligt ocli utan något^undantag i sitt Testamente förordnat och befallt, att de personer, hvilka vid Konungens död befunnos i H.
M:ts enskildta Tjenst skulle äga och behålla de Löner, som de då innehade, och Ilr Majoren Gustaf Grönhagen då såsom Page åtnjöt en lön af i5o R:dr, hvilken han aldrig förverkat och aldrig blifvit honom fråndömd , fastän samma lön sedermera icke utgått, så yrkar jag, att Page - Betänkande», N:o 374- 33g Lönen ifrån oell ined 1829 och allt framgent må Hr Grönhagen tillgodokomrna.
Denna motion har ieke i ordentlig motionsväg Förut inkommit; ty Hr Grönhagen har blott vilkorligt, vid återremissen äf Betänkandet N:o i5i örn IndragningsStaten, begärt, att, i händelse han icke skulle få uppbära sin PageLön för den tid utbetalningen deraf upphört, honom åtminstone mätte tilläggas samma
Lön från och med 1828 eller 1829 och allt framgent under dess öfriga lifstid.
Att Hr Grönhagen icke bestämt årtalet 1828 eller 1829, anser jag vara den enda orsak hvarföre Utskottet afstyrkt hans begäran; ty Utskottet älskar och bör älska bestämdhet.
Denna Hr Grönhagens lagliga rättighet grundar sig emedlertid på Högstsalig Konungens Testamente, hvilket, då det i allt annat blifvit gällande, fö
I ja k te lige 11 bör vara det äfven, då fråga är om en gammal Officer, som både i krig och fred troget tjent sitt Fädernerland.
Konung Gustaf III:s Testamente innehåller icke, att de som vid Konungens olyckliga död voro H.
M:ts enskildta Tjenare skola hafva deras lön endast till dess de fingo några andra motsvarande; nej! det innehåller tvärtom ganska bestämdt, att de, utan något sådant eller annat förbehåll, ovillkorligt i deras lifstid skola bibehålla de löner, sorn deras HofTjenster medförde.
Det är således efter min öfvertygelse ett våld och ett bevis på a 11 för litet deltagande uti den vördnad oell erkänsla, som éfterverlden är skyldig denna store Konungs minne, alt beröfva Ilr Grönhagen sin 34» Stats-Utskottets PageLön för liela den tiel han deraf varit i saknad* och såsom den oförklarligaste och yttersta orättvisa måste det anses, om honom ej tillägges densamma från och med 1829, och allt framgent.
Att vid detta tillfälle åberopa K.
Kungörelsen af den 19 Aug. 1802, såsom skäl för prdscriptionstidens beräknande, anser jag vara origtigt och alldeles icke hithörande, enär samma K.
Författning handlar om fordringar i grund af Contract, särskildt beting, öfverenskommelse!* och dylikt, hvarom här alldeles icke är fråga.
Qfvertygad,, att R, II.
Stlr lika mycket älska rättvisa, som att de icke på bekostnad af den oförgätligeKonungens yttersta vilja skola kunna undanrödja verkaa af hvad Konungen förordnat, gör jag mig förvissad, att denna min motion ej skall afslås.
Jag har, utom fullkomlig rättsgrund, äfven billighet och consideratiou på min sida.
Helt nyligen har II.
Ii. o. A. tillagt Hr f. d.
.Landshöfdingen Hans Järta, en årlig pension af 2000 R:dr, tvärtemot PensionsFörfattningarnas föreskrift; så har äfven Hr ÖfversteLieutenant de Motto-» ni, med afvikelse från gällande författningar, fått sig tillagt en Pension af 600 R:dr, och är det då icke billigt; att när man later ädla och upphöjda tänkesätt göra undantag från författningar, man icke bör hysa samma tankar, då fråga är att göra rätt, och låta en Landsman komma i åtnjutande af sine lagliga rättigheter?
Dessa frågor äro ställde så väl till StatsUtskottets värda Ledamöter, som hvarje Representant af nu församlade St:r; och då härvid tillika bör komma i beräkning, att R. H.
Sttr på RiksStaten oafkortad!
Betänkanden, 3Y:o 374.
341 lippfört alla de personer, hvilka Högtsalig Hennes Kongl.
Höghet Prinsessan Sophia Albertina uti sitt Testamente förklarat böra, såsom H. K.
II:s enskildta Tjenare, åtnjuta de löner, hvilka de vid H. K. lits frånfälle uppburit, samt R.
Sttr sålunda ådagalagt sin vördnad för hvad en Wasa Ättens medlem förklarat vara sin yttersta vilja, så bör det icke kunna förmodas, att hvad en Konung af samma älskade
Ätt i sina sista stunder förordnat, kunna öfverlemnas åt glömskan ,och anses icke förtjena ringaste afseende, blott för alt få lumpna i5o Rtdr Btco besparade i några få år stid.
Jag anhåller vördsamt om Remiss häraf till Statsutskottet jemte det jag får begära att H. StatsUtskottet täcktes låta denna min motion ostympad och ordagrannt intagas uti det afgifvande Betänkandet, så att icke blott excerperade bitar, utan hela motionen oafkortad, kommer till R.
F. L. Rosenqvist af Åkershult.
Som Utskottet uti Utlåtanden N:is i5a och 254 afgifvit yttrande öfver Hr Grönhagens, G. L., hos H. R. o. A. gjorde samt till Utskottet remitterade motion, 0111 återfående af dess förut innehafde PageLön, och R.
St:r i anledning deraf äfven fattat deras beslut i denna fråga samt uti berörde Betänkanden lika yrkandc med det Hr Rosenqvist uti ofvan intagne motion framställt, eller om meranämnde PageLöns utgående ifrån år 182g blifvit behandladt; anser Utskottet Hr Rosenqvists förrberörde motion böra förfalla.
Den 19 Januarii r83o. 342 Stats-Utskottets N:o 375- Utlåtande, i fråga om förändring i sättet för K.
RänteKammarens Assignering på Banken och RiksgäldsContoiret.
I* rån H. R. o. A. har till Utskottet blifvif remitterad en af Hr von Hartmansdorff, Augustq afgifven så lydande motion:
''De medel, hvilka till Stats-Contoiret inflyta, skola, såsom bekant är insättas i Banken; och uppgå ofta till behållningar af 1 million, och derutöfver.
För att åter uttaga större eller mindre del deraf eller alltsammans behöfves, efter nuvarande bruk, endast assignationens underskrift af en Kongl. Räntmästare och contrasignation af en Bokhållare eller Kammarskrifvare.
Assignerandet skulle väl i StatsContoiret föregås af anordningar, som StatsCommissarierne underskrifva, mende synas icke i Banken, hvarest contanta penningar utlémnas på förberörde tvänne underordnade tjensteraäns namn utan att man i Banken vet huruvida anordning föregått assigneringen, samt om den sednare fol jag tel igen är behörig eller icke.
På dessa begge tjenstemäns ärlighet beror således huru länge och till hvad belopp StatsContoiret har sina penningar i Banken i behåll.
Samma förhållande är det med de medel, StatsContoiret insätter på räkning i RiksgäldsContoiret, Ehuru utmärkt pålitliga och aktningsvärda de ifrågavarande tjenstemännen i Kongl. StatsContoiret för ögonblicket äro: så kan dock ett Be tänka n den, N:o 37a.
343 annat förhållande med deras efterträdare inträda och i alla läll synes det vara oförenligt med vården om allmänna medels säkerhet, att icke bättre förvara den.
Nti^oa rättelse i StalsContoirets assignering pä Banken och RiksgäldsContoiret synes mig följagteligcn vala nödig, genom assignationernas underskrifvande af en eller flere bland StatsCommissarierna, jemte Kongl.
Räntmästaren, eller genom någon annan starkare controll än elen närvarandej hvilken med StatsContoirets organisation kan vara förenlig.” Om Remiss till H.
StatsUtskottet, anhåller jag ödmjukeligen.
Utskottet får, i anledning häraf, upplysa, att, då i sammanhang med den förändrade organisation K.
StatsContoiret år 1824 erhållit, åtskillige tjenster inom Verket blifvit dels indragne dels med de qvarvarande sammanslagne, och en annan göromålens fördelning, åsyftande den möjligaste förenkling med bibehållande af nödig säkerhet och controll, deraf blifvit en följd, K.
StatsContoiret har, ehuruväl ingen olägenhet af en sådan vidtagen förändring hittils försports under den sedermera framflutne tiden, eller i närvarande förhållanden vore att befara, men indragningen af denna controll emedlertid föranledt till åtskillige ej mindre vid senaste Revision af StatsVerkets förvaltning än vid innevarande Riksdag gjorda erinringar, likväl funnit lämpligt, att förändra formen af K.
RänteKammarens Assignering; och under den 16
December sisth år är i detta afseende af K.
StatsContoiret beslutadt: att hvarje assignation hädanefter komme att, utom den 344 Stats-Utskottets dittills vanliga underskriften af Räntmästaren och comtrasignation af Bokhållaren, förses med underskrift af en bland de tillstädesvarande K. StatsContoirets Ledamöter, med iakttagande deraf, att de assignationer, som å Räkningarne för Magazins- och CreditivFonderne utfärdas, af Föredragande Ledamoten för MagazinsÄrenderne underskrifvas; hvarjemte, enligt K.
StatsContoirets förordnande, denna förändring med innevarande års början vidtagit, samt serskildta skrifvetser med underrättelse derom och öfverlemnande af vederbörlige namnteckningar till Hrr Fullmägtige i Rikets Ständers Bank och RiksgäldsContoir blifvit expedierade.
Vid så beskaffadt förhållande oeh enär den ytterligare controll på Kongl.
Räntekammarens assignering som genom ofvanberörde motion åsyftats, under tiden blifvit inom K.
StatsContoiret införd, anser Utskottet samma motion nu mera icke föranleda någon R.
Den 19 Januarii i33q.
N:o 576.
M:ts till Utskottet aflåtne Skrifvelse, angående hyresfritt begagnande af GeneralAssistanceContoirets
Hus för en blifvande Lornbard-Lånerörelse i Ilufvudstaden.
(R:gs-A.) JTill Utskottet har ankommit följande Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskotl, angående hyresfritt begagnande af GeneralAssistanceContoireis Betänk anden, Nto 376.
545 hus för en Blifvande Lombard-Låne-rörelse i Hufvudstaden; Gifven Stockholms Slott den 5 December 182g.
Sedan Rikets Ständer ej mindre vid 1823 års Riksdag, än under nuvarande Riksmöte beslutat, det AssistanccContoiret bör upphöra att vara en Statens Inrättning och att den låne-rörelse, som af nämnde Contoir bedrifvits, skall år i832 inställas, men Rikets nu församlade Ständer, delande med 1823 års