Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
185 synes hafva uppkommit, men väl enhet och ordning i dessa Boställens skötsel och vård blif\rit befrämjade, anse R.
St., då en centraluppsigt öfver Statens i denna del för Försvaraveiket upplåtna egendom ej får saknas, sig icke böra någon förändring i denna omständighet hos E. K. M. i underdånighet tillstyrka.
Beträffande dernäst Krigs och KammarCollegiernes hittills egande gemensamma befattning med Militife-Boställens utarrenderande, så finna R.
St., med fästadt afseende åden längre omgång och deraf förorsakade tidsutdrägt vid behandlingén af sådana ärenden, sorn de Kongl. Collegiernes dermed hafda uppdrag åstadkommit, samt då de i Hufvudstaden förlagda Embetsverk icke kunna ega den localkännedom, som för bedömandet af Boställens beskaffenhet och rätta afkastning erfordras, sig böra i underdånighet tillstyrka, att CollegierneS merberörde befattning med sådana Militite-Boställens utarrenderande, hvaraf arrendeafgiften antingen disponeras af Regementena, eller efindelningshafvarne sjelfve uppbäres, må för framtiden upphöra och deremot öfveilemnäs till en serskild Comité inom hvarje Regemente, som till ständig Ordförande erhåller Landshöfdingen öfver det Län, inom hvilket största delen af Regementet är förlagd , till Ledamöter, Regements-Chefen, en af Regementets OflicersCorps genom val utsedd Fullmägtig och Indel B ih an g t. R. S:s Prot. tolde Sunil, a Rand. 3 Höft. 24 j43(3 Exp. Utsi:.
Förslr/g till tind.
Skrif v. N:o 379. ningshafvaren samt till Protocollsförande Regements-Skrifvaren, utan att något arfvode för dessa serskilda befattningar må begäras eller utgå; börande Comitén alltid å nyssbemäide Läns Lands-Contoir hålla sina sammankomster.
I fråga om tiden, hvarunder Militi<e-Boställen böra uppå arrende åt enskilde upplåtas, hafva flera olika förslag hos R.
St. under öfvervägande kommit, men då, genom bestämmandet af en alltför kort besinningstid, Arrendatorn betages uppmuntran att i Boställets häfd och skötsel nedlägga en kostnad och en omsorg, som blott af en längre besinningstid kunna honom återgäldas, samt, derest åter arrendetiden alltför långt varder utsträckt, eller utöfver den tiderymd, som vanligen omfattar mannens verksamma ålder, Boställets begagnande måste genom transport öfvergå från en Arrendator till en annan, sannolikt till föga båtnad för Boställets häfd och vård, när detsamma under de sista arrendeåren, hvarå Contractet lyder, af ny brukare varder emottaget, hafva R.
St. trott sig i underdånighet böra hemställa, att den längsta tid för ett Militi-as-Boställes utarrenderande väl må till Trettio år bestämmas, men att åt Regements- eller Local-Comiléernes pröfning må öf-verlemnas att, då en ökad fördel, ej mindre för Indelningshafvaren , än för Boställets häfd, deraf kan förväntas, före Auctionen nedsätta och kungöra arrendetiden till och med Femton år, derunder ett Boställe icke, efter R.
St:s åsigt, i något fall, må lill enskild man under bruk upplåtas.
Käo J79. 187
Då den hittills följda ordning, enligt hvilken Militice Boställen, samma dag och limma, blifvit, uppå tvänne ställen elier i Krigs-Collegium oell å Lands-Contoiret, genom Auction utbjudne, blott föranledt tidsutdrägt och kostnad för Ombuds befullmägtigande å det ena auctionsstället, tillstyrka R.
St. i underdånighet, att dylika Arrende-auctioner, Indika i de delar, deruti ändring, genom E. T<C.
M:ts Nådiga bifall till R.
St:s här framställda underdåniga förslag, ej blifver en följd, måga förrättas i den ordning 6 Art. af det af E. K. M. Nådigst utfärdade Auctions-Reglemente, den 20 December 1825, föreskrifver, endast inför Regements-Comitcn anställas.
I afseende å sättet och vilkoren för arrendets erläggande, förmoda R.
St. i underdånighet, att så väl Stats-Yeckets som
Indelningshafvarens rätt och förmon säkrast blifva bevarade, om, utöfver det årliga Spannmåls- och persedel-arrende, som, ined afseende å jordens vidd och beskaffenhet samt öfriga förmoner vid hvarje Boställe, före auctionen bör bestämmas, en städja i penningar varder genom auction stadgad att på en gång vid arrendets tillträdande erläggas; dock hafva Rikets St., på det ej inträffa må, att en ordentlig och behållen jordbrukare, som i fast egendom kunde framvisa tillgångar, mångfalldigt öfverstigande det ifrågakommande städjebeloppet, likväl blefve, genom saknad tillgång å contanta penningar, hindrad att det honom erbjudna Arrendet öf - i8S Exp.
Forsing till rind.
N:o 3yg. vertaga, underdånigst skolat hemställa, att den person, som vid anställd Arrende*Auction å ett Militiae Boställe erbjuder den högsta städja i penningar, må, då inteckning för städjans belopp i fast egendom kan af honom erbjudas, på Landet, inom hälften af Bevillningsvärdet, så väl för sistförflutna året, som för tio år tillhaka, till hvarannan jemförde, och i Stad, inom halfva Brandförsäkringssumman, vara berättigad att det för hela arrendetiden erbjudna städjebelopp behålla såsom lån emot fem procents ränta, och det så länge arrendetiden varar och han sina inför Comitén åtagna förbindelser utan klander uppfyller.
Af de uppå sådant sätt ingående contanta medel, hvilka af Regements-Comitén skola, emot godkänd säkerhet och uppå dess ansvarighet förräntas, anse R.
St., att det af hvarje Boställes Städje-Capital inflytande interesse årligen bör af Comitén till Indelningshafvaren utbetalas såsom tillökad inkomst af Bostället; men sjelfva Capitalet deremot påräknas såsom en ytterligare säkerhet, ej mindre för arrendets ofelbara utgörande till Indelningshafvaren, än för godtgörandet af den husrötebrist, som, vid Arrendatorns afflyttning, möjligen föreflnnes, utan att af Arrendatorn eller dess Löftesmän kunna ersättas.
Till den Speculant, som, jemte det förut bestämda årliga Spannmåls- eller Persedel-Arrendet, vid Auctionen erbjudit den högsta städja i penningar, och som, ej mindre för samma Exp. Utsk.
N:0 37Q. j8() städjas erläggande innan Bostället tillträdes, antingen med contanta penningar eller behörigen intecknad Skuldsedel, än jemväl för det årliga Arrendets och öfriga skyldigheters fullgörande, ställt behörigen inrättad och till vederhäftigheten i laga ordning styrkt och godkänd borgen, anse R.
Regements-Comitén vara förbunden att Contract ovägerligen utlärda; börande af detta Contract ett exemplar insändas till Krigs-Collegium, ett till Arrendatorn öfverlemnas, samt det tredje, af den sistnämnde undertecknadt, jemte Borgens-Skriften, samt Inteckningshandlingarne, der sådana blifvit för Städjebeloppet aflemnade, förblifva under Regements-Comiténs vård.
Vidkommande de, för verkställigheten af denna förändrade ordning vid Militiae-Boställens utarrenderande nödige reglementariska föreskrifter, hemställa R.
St. i underdånighet, att, så vida R.
St:s, för deras del, fattade beslut af E. K. M. i Nåder bifalles, dessa föreskrifter måtte, efter E, K. M:ts Egen Nådiga pröfning, varda till liegements-Comitéernes och öfrige vederbörandes underdåniga efterrättelse i Nåder utfärdade.
Huruvida den för Arméens Boställens utarrenderande af R.
St. i underdånighet tillstyrkta nya ordning jemväl må till Flottans OfficersBoställen utsträckas, eller med sistnämnde Boställens brukande och vård, hädanefter såsom hittills, bör förfaras, hafva R.
Mus igo Exp. ZJtsft, Förslag till urul.
'Skri/v. N:o 379.
Egen Nådiga pröfning skolat i underdånighet öfverlemna.
Hvad härnäst beträffar den hos R.
St. gjorda hemställan, att Militiae-Boställs-Cassans nu egande Capital måtte emellan de Indelta Regementena få fördelas, så anse R.
St., för deras del, betänkligt, att en sådan delning af sjelfva fonden i underdånighet tillstyrka, enär den säkra vård och control öfver förvarandet af Cassans Reverser och contanta medel, som för närvarande eger rum, svårligen kan på spridda localer inom Riket tillvägabringas, sami bevakandet af Cassans utestående fordringar, jemte inteckningars förnyande och dylikt, medföra sådana ansvariga och magjtpåliggande omsorger, hvilka, der sådant undvikas kan, icke skäligen böra Regementenas Befäl åläggas; hvadan ock R.
St. i underdånighet hemställa, att berörde Cassa må, antingen såsom hittills, under KrigsCollegii vård och förvaltning förblifva, eller ock till Riksgälds-Contoriet förflyttas, om E. K.
M. skulle så för godt finna vid en möjligen inträffande förändrad organisation af bemälde Collegium; men då de missnöjen med den årliga fördelningen af Cassans för nybyggnader och reparationer disponibla tillgångar, hvilka vanligen uppstått inom de Regementen, som af en slik utdelning under en längre tid blifvit i afsaknad, efter R.
St:s tanka, skulle derigenom för framtiden säkrare kunna förebyggas, om en, med hänsigt till Regementenas styrka och undersökta behof af ännu saknade Caractershus å Exp. Utsh Förslag till urul, Shrifv.
191 sådana Boställen, som af Indelningshafvarne sjelfve böra bebos, uppgjord noggrann fördelning af Cassans årliga Nybyggnadsanslag, behållna räntevinst och öfriga inkomster, efter afdrag för erforderlige inqvarteringspenningar, uppå Krigs-Collegii underdåniga förslag, blefve af E. K. M. i
Nåder fastställd för en tid af minst Tio år i sender, samt, i Cassans Räkenskaper, ett serskildt Conto för hvarje Regemente blefve öppnadt, i hvars Credit Regementet godtgjordes för det belöpande anslaget, och i Debet deremot påfördes hvad som, till nybyggnad eller reparationer inom Regementet, blifvit utbetaldt, så att Regementet, i den händelse anslaget under något år kunnat umbäras eller blifvit besparadt, vore försäkradt att ett följande år detsamma utbekomma, eller derest, i motsatt fall, en större summa vid något tillfälle måst för oundvikliga behof till ett Regemente anordnas, än som med löpande årets anslag för samma Regemente kunnat betäckas, etc sådant förskott varder, genom innehållning af de följande årens anslag godtgjordt, KrigsCollegii pröfningsrätt, under sådana vilkor, sålunda äfven framgent bibehållen, att den för hvarje år disponibla summa anvisa för de Regementen, som deraf äro i största behof, anhålla R.
St. underdånigst, det täcktes E. K.
M.‘t, med bifall till R.
St:s yttrade åsigt och förslag, meddela Rrigs-Collegium de för verkställigheten deraf nödiga föreskrifter.
Slutligen, och då den summa af icke min - iqa Exp. Vtsk.
Forslog till tind.
N:o 379, 38o. dre än 7886
Rdr 26 sk. 5 rst.
Banco Ärligen, hvarmed Militiae-Boställs-Cassan till pensioner och aflöning för åtskilliga dels afskedade, dels inom Krigs-Collegium ännu tjenstgörande Embets- och Tjenstemän samt Vaktbetjente betungas, förekommer utomordentligt dryg och i betydlig nion medtager de tillgångar, som för nybyggnad och underhållande af Caractershus uppå Militiae-Boställen äro afsedde, men de inskränkningar i Indelnings- och Husesyns-Contorens göromål, hvilka blifva en följd, ej mindre af E. K. M:ts Nådiga Förordning, den 17 .April 1828, än af E. K.
M:ts Nådiga bifall till cle af 1:.
St. här ofvan föreslagna förändringar i administrationssättet, otvifvelaktigt medgifva betytjliga indragningar i den nu varande Tjenstemannapersonalen, till minskning i hittills åtgångna förvaltningskostnader, anhålla B.
St. i underdånighet, att alla umbärliga Embeten och Tjenster, som af Militias-Boställs-( assan hittills blifvit aflönade, ofelbart måtte, vid nu varande Innehafvarnes afgång, indragas.
N:o 3So.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. i5 Febr» i83o.
Preste-Ståndet d. 17 — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 18 — •— Rikets Stunders underdåniga Skrif velse, i frå 8a - Exp. Utsi.t, Förslag till tind.
N:o 33o. igå ga om yrkad lindring för Rust- och Rotehållare i Jemtland. S. A. K.
St. har, under innevarande Riksdag, förnyad framställning blifvit gjord af den under ■föregående
Riksdagar förehafda fråga om behof af lindring uti den Hemmansegarne i Provincen Jemtland åliggande roterings- och rustningsskyldighet, och i sammanhang dermed ändring yrkad i de åtgärder, som i sådant ändamål blifvit dels redan vidtagna, dels till framtida verkställighet föreskrifna.
I anledning häraf hafva R.
St. förskaffat sig kännedom om ' dessa redan meddelade föreskrifter, hvilka, i afseende jaå Roteringsverket i Jemtland, hufvudsakligen bestå deruti; att, sedan R.
St. vid 1818 års biksdag inhemtat, det roteringen i Jemtland vöre i allmänhet mera betungande, än i öfrige orter, i anseende hvartill redan den 2 October 1806 blifvit i Nåder förordnadt, att en ny rotering., efter lika grunder, som i det öfriga Sverige, borde i Jemtland företagas) samt, i följd häraf, uti Skrifvelse, den 27 Maji förstnämnde år, i underdånighet auhållit om en undersökning, till utrönande, ej mindre huruvida‘de i landet befintlige oroterade Hemman och Nybyggen kunde användas till understöd åt de drygt roterade, än ock till föreslående af jemkning i Landskapets roteringsskyldighet i det hela; så har E.
R.S:s fröt. tolde Sami. .2, Band. 3, Höjt. 2? iy4 Exp. Utslt.
N:o 38d. K. M.*t, då en rotejemkning på fullkomligt tillförlitliga grunder och med den säkerhet, som till rotejemkningens bestämmande i en framtid erfordrades, befanns icke kunna företagas förr, än afvitlringen öfver Provincen föregått, i Nåder behagat, under den i5 December 1820, anbefalla Dess Befallningshafvande i Länet att afgifva förslag lill ny rotejemkning, hvarvid den allmänna grund borde iakttagas, "ätt
Regementets styrka icke finge nedsättas under 800 man, ”hvilka sedermera, i den mon den skeende af”vittringen dertill gåfve anledning, å nyo kom”me att ökas”.
Efter det ett sådant underdånigt förslag från Landshöfdingen inkommit, tillät E, K. M:t, genom Nådigt Bref, af den 21 Junii 1825, ali, intilldess, efter afvittringsverkets afslutande, en fullständigare och på mera bestämda grunder byggd rotering kunde för sig gå, en provisionel rotejemkning linge ske, för verkställighet hvaraf, bland annat, i Nåder stadgades: att Regementets styrka tills vidare skulle utgöra 800 man af Regementets gamla Rotar, med understöd af nu befintlige oroterade, men till ordinarie rotering skyldige Hemman, så länge och intill dess de nyhemman, som, efter tilländalupne frihetsår, dädanefter blefvo skattlagde, äfvensom de vid alvittringarne tillkomne Nybyggen kunde, efter slutade frihetsår, roteras och med nya Rotar fika Regementets styrka; att så väl de vacanta Rotarne, som de i rotering ingående oroterade Hemman, skulle med contanta bidrag understödja den gamla roteringen, till det belopp, sotn med Rotehållarne kunde öfverenskomtnas; samt Exp. Utth Förslag till und.
Sltrifv, N:o 38o, iy5 att, såsom följd af den sålunda medgifna lindring i roteringen, Regementet borde iklädas samma activa tjenstgöringsskyldighet, som den öfriga Indelta Armeen, Till underdånig åtlydnad häraf upprättades af en dertill serskildt utsedd Commission ett Rotejeinkniugs-Förslag, enligt hvilket hela det Indelta Skattetalet utgör 3,585 tunnland, hvarigenom medeltalet för hvarje Rote blifvit 4 QCh l-4:dedels tunnland eller ly-^tdels Gärdemantal; och Lief, vid de under den 14, i5 och tG November i8a5 inför Roterings-Commissionens Protocoll med Rotehållarnes utsedde Ombud hällne sammanträden och öfverläggniugar, i afseende å denna rotejemkuings verkställighet af desse sistnämnde enhälligt beslutadt: att Hjelpe-Rotarne skulle för hvarje innehafvande tunnland i skatt, årligen, under åtta års tid, erlägga till Stam-Rotarnes understöd 8 KdrB:co.
Efter det Krigs- och Kammar-Collegierne blifvit häröfver hörde, har E. K. M., vid målets underdåniga föredragning, den 21 November 1827, behagat i Nåder fastställa det upprättade Interims-Roteringsverket, med den dervid föreslagna afgift af de orolerade Hemmanen och de vacanta Rotarne, att, under förrberörde vilkor af Regementets skyldighet till activ tjenstgöring, blifva gällande från och med år 1828 och intilldess, efter afvittrings afslutande, en fullständigare och på mera bestämda grunder bygd rotering uti Jemtland kan för sig gå; i sammanhang hvarmed E. K.
M:t jemväl täckts anbefalla Dess Befallningshafvande att inkomma med förslag till en sådan ny ordinarie rotering i Jemtland, 396 Exp. Utsi.
N:o 38o. äfvensom till Instruction för den blifvande Roterings-Commissionen, så att samma rotering genast efter afvitti ingens slut må kunna företagas.
Emot de sålunda vidtagne och fcreskrifne åtgärder har blifvit erinradt, alt, genom Regementets nedsättning från 1000 till 800 man, den behöfliga jerakningen icke vunnits, enär Regementet, som ifrån början icke varit annat än en Landsstorm, öfvad i vapen för att försvara lius och hem, samt, enligt K. M:ts Nådiga Resolution och Förklaring, den 12 Augusti iö86, varit fritaget från skyldigheten att tjena utom Jemtlands Län, nu fått sig ålagd samma skyldighet till activ tjenstgöring, som den öfriga Indelta Armeen, hvaraf följde, att Hemmansegarne ej längre kunde sjelfve tjena för Rotarne eller få lega manskap utan ökade kostnader.
Den nya roteringen hade icke elier blifvit uppgjord ]>å lika grunder, som för det öfriga Sverige, ritan på dubbelt svårare vilkor, än i de förut hårdast roterade Länen.
Den vöre val blott provisionel, men dock utsträckt till en så obegränsad och oberäknelig tid, som Afvittringsverkets afsiutande och de deraf uppkommande Nyhemmans roterande.
Under sådana förhållanden, och f|å det kunde inträffa, att Jemtland ännu en längre tid skulle komma att draga en rotering, hvilken, enligt uppgjorda beräkningar, vore betydligt mera betungande, än hvad efter medeltal belöpte på* Rikets öfriga Landskap, så har begäran blifvit framställd, alt, med undanrödjande af det nya Roteringsverket och utan afbidan af de förbättringar, sorn landet möjli - Exp.
Sfirifv.
N:o 38o. 1 "g gen kan vinna genom den nu påstående afvitt* ringen och nyhemmans tillkomst, Jemtlands rotering måtte bringas i jemnvigt med de mest betungade af Rikets öfriga Län, på det sätt, att Rotevärdet fördubblades genom indragning af Regementets halfva styrka, som efter hand åter kunde ökas derigenom, att de Hemman, som hädanefter i skatt ingå och böra roteras, efter enahanda grund med de öfriga till Rotar anslås.
Och har med delta förslag anbud blifvit förenadt, att den sålunda återstående styrkan måtte kunna begagnas tili Rikets försvar äfven utom Landskapet; men deremot sådant bestridt, i händelse den äskade nedsättningen icke skulle bifallas.
Derjemte har R.
St:s uppmärksamhet äfven blifvit påkallad å behofvet af lättnad i den Rusthållarne vid Jemtlands Häst-Jägare-Esqvadron åliggande svåra 1 ustningsskyldighet, hvarom likaledes underdånig ansökning blifvit vid sista Riksdag hos E. K. M. gjord; med anledning hvaraf ock E. K. M., under den ig
December 1S27, meddelat det Nådiga! beslut, att, då hinder mötte för bifallande af de till den sökta lindringens lill vägabringande uppgifna medel, men Ruslhållarnes behof af understöd blifvit så välafLandshöfdingarne, som af Krigs-och Kammar-Collegierne vilsordadt, E. K. M:t ville åt
Landshöfdingarne uppdraga att undersöka och utreda, i hvad rhon hvart och ett af nu varande Rusthåll vore i behof af sådant understöd; hvarefter, och sedan Lanushöfdiiigarne i underdånighet föreslagit det belopp i penningar, som hvarje Rusthåll kun - 19S Exa, Utsk, Förslag lill und.
Shrifv, N:o 38o, de tilläggas, E, K.
M:t ville i Nåder pröfva, huruvida Proposition till R, St. må aflåtas om ett provisionel!. anslag i detta afseende, intilldess, vid afvittringens tillslulbringande inom Provincen, oroterad jord tilläfventyrs kan lill understöd för rustningen anvisas, I ovisshet, huruvida E, K, M, skulle finna för godt att under nu påstående Riksdag aflåta Nådig Proposition i förevarande ämne, hafva nu Riksdags-Fullmägtige från roeranämnde Län, som, genom den skedda och under den 3 Sept. 1828 i und. inberättade undersokniugen, anse tillförlitligen utredt vara, huru stort fog Jemtlands Rusthållare ega till klagan öfver ett med andra orter ojemförligt betungande rustningsbesvär, derutinnan någon lindring ej på längre tid syntes vara att förhoppas, såsom följd hvarken af den i E. K.
M;ts sistberÖrde Nådiga Skrifvelse antydda allmänna åtgärd vid roteringen öfver hela Riket, dermed någon början ännu icke blifvit gjord, eller af den nu iProvincen pågående afvittring, enär de nyhemman, sorn derigenom möjligen uppkomma, icke förr, än efter erhållen odling och tilländalupne frihets-år, blifva i stånd att uti roteringsbördorne deltaga, funnit sig åligga att detta ärende å nyo framlägga, med hemställan, antingen att Häst-Jägare-Esqvadronen måtte varda reducerad till den styrka, som, med en till rustningen i öfriga delar af Riket jemförlig grund, kan af de Rustande skäligen anses böra underhållas, eller ock att Esqvadronen helt och hållet må indragas, och de utskylder, sorn Rusthållarne framgent böra vidkännas i utbyte Exp. Utsk.
N:ö 38o.
19g emot rustningen, till Staten besparas, i hvilket senare fall behofvet af Cavälleri inom
Provincen lämpligast kunde med värfvad trupp ersättas; varande slutligen, och i den händelse afslag skulle möta båda de framställda alternativen, föreslaget, alt ett understöd i penningar från Stats-Verket mätte de Rustande beviljas, Svarande emot den minskning i rustningsskyldigheten, hvartill sköl kunde finnas, Vid pröfningen af detta mål hafva R.
St., enar blott prmliminaira åtgärder blifvit af E. K.
M. vidtagna, och någon Proposition, till följd hvaraf en närmare eller slutlig handläggning kunnat föianledas, icke blifvit i Nåder meddelad, endast trott sig böra taga i öfvervägande de allmänna grunder, hvarefter den ifrågavarande rotejemkningen i Jemtland synes böra utföras, innan den, enligt 80 §.
Form», varder till R.
St:s pröfning och stadfästelse öfverlemttad.
Utgående från denna synpunkt, hafva R.
St, funnit, att, om Jemtlands Regemente skall, efter Norriges förening med Sverige, kunna uppfylla sitt ändamål, bidrag till Riket* Krigsmagt i det hela, så måste det gamla vilkoret för dess rotering, eller manskapets användande endast inom Landskapet, upphäfvas, och Jemtlands Soldater följaktligen åläggas samma skyldigheter, sorn Kronans indelta manskap i det öfriga Riket, Vare sig i krig eller, i hänseende till ärbetscommenderingar, under fredstid.
Men enär således contractet med Rotehållarne måste å Kronans sida brytas, hafva R.
St. funnit någon annan billig grund för det nya förhållandet dem 200 Tierp. Uesk.
N:o 3$o. emellan icke böra fastställas, än elen i Kongl,' Brefvet, flen 2 October 1806, redan uppgifna, eller jernlikbet med roteringen i det öfriga Riket, utan afseende derå, om detta förhållande medr för färre indelta Soldater, än de 800 man, E. K.M., på förhand bestämt, eller flera, Öndebo man, Länets Riksdags-Fnllmägtige erbjudit.
Beträffande åter tidpunkten för denna lindrings åtnjutande, så, enär skyldigheten för Jemtlands Regemente att, likasom andra indelta Soldater, gå utom Länets gräns, redan vidtagit, hafva R.
St. älven i underdånighet ansett Törmönen af rotejemkningen böra Rotehållarne tillgodokomina, utan <!en ovissa väntan på Afvittringsverkets fullbordan, hv-ilken ännu kari möjligen vara nog aflägsen.
Men sorn den nya roteringer>3 rättvisa och noggranna utförande fordrar lid, tj mindre till jemförelse med Hemmanens godhet, grundräntor och öfriga utskylder i andra
Län, än till regleringen engellan Hemmanen inom Jemtland, och då Rotehållarne derstädes enhälligt Ölverenskommit om den provisoriska jem.kningens antagande under 8 år, räknade från början al' 1828, så förmoda i underdånighet R.
St., att den nya roteringen skall under deras förlopp lämpligen kunna verkställas och den provisoriska regleringen dermed upphöra.
I händelse dessa R.
Sits åsigter vinna E. K.
M:t* Nådiga bifall, få R.
St. i underdånighet anhålla, det E. K. M:t täckies, till efterrättelse v i 11 den skeende nya roteringen inom Jamtland, i Kader förordna J att Jemtlands Soldater åläggas sam.
Exp. Etsk, Förslag till and.