Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet, som, med stöd af RegeringsFormens 90 §., och, enligt hvad redan uti det återremitterade Betänkandet blifvit an - 8 Eanco-Ulskottets Utlåtande N.-o 87, fördt, ingalunda kan anse sig tillständig! att ingå i något bedömande öfver en Rättsfråga, sorn i laglig ordning är afDamare-magten afgjord, behöfver bär så myc» jket mindre vidlyftigt uppehålla sig vid anmärkningarne i denna del, som Utskottet funnit redan inom Riks-Stånden vara erinradt; att det icke är Författningen, som störtat Herr Adlerstam, utan han sjelf', som icke åtljdt en gifven och gällande Lag; att det icke är Bankett, som för-' orättat honom, utan han, som förlorat Rättegång mot Banken, för det han, enligt högsta Domaremagtens Utslag , haft orätt; att han underkastat sig de skjldigheter Lagen ålade, då han begagnade den rättighet Lagen gaf; att han blifvit underrättad och påmind om hvad han borde iakttaga; att han då ej behöft blifva inera lidande än alla andra, hvilka haft och hafva Banco-lån på sina egendomar; och att, äfven om det antoges, det Lagen varit så obillig, att den borde förändras, förändringen dock ej kunde verka tillbaka, Undast i anledning af de yttranden, hvilka blifvit inför Riks-Stånden fällda, sorn skulle de mot Herr Adlerstam tillämpade Författningar rörande liqviderne för inrop vid Bauco-auctioner vara otydliga, hör Utskottet, (jemte anvisning att desam - Banco*Utshottcts Utlåtande IV.-o 8y. ma för en hvar, sora deraf behagar taga närmare kännedom, äro att läsa uti äldre Banco-Förordningarne från 1668 till r8oo, pag. 3x3 och Suplementet pag. 542) för dess del, vördsamt förklara, att Utskottet ej kunnat anse dem sådana; utan har Utpkottet deremot gillat, att Banco-Styrelsen, på grund af dessa Författningars lydelse , hos Kongl. Maj;t sökt ändring i den Domstols beslut, som målet först behandlat; hvilket ändrings-sökande ledde till den påföljd, att de af Bankens autoriteter, i enlighet med oftanämnde Författningar, vidtagna åtgärder, i allo stadfästades.
Och derigenom mäste Utskottet anse tillräckligen ådagalagdt, att, såsom redan i förra Betänkandet yttradt blifvit, intet slags Rätts-anspråk å Herr Adlerstams sida bär kan ega rum, Den af flera bland Riks-Ståndens Ledamöter yttrade tanka, att just denna speciela casus utgjort egentliga anledningen , hvarföre Banco-Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att upphäfva den rättighet.
Banken haft sig förbehållen att på egen auction försälja sina Fastighets-panter, instämmer ingalunda med förhållandet, såsom ock af §n Utskottets Ledamot inom Vällofl, Bor - Eauco-Ulskottels Utlåtande N.o Sy. gare-Ståndet blifvit derstädes ulredt.
Banco-Utskottet får, i detta afseende, endast åberopa dess Betänkande N:o 70, hvarest visserligen i förbigående blifvit nämnflt» att, genom förändringen, äfven anledningar till hvarjehanda obehagliga tvister blefve undanröjda, men icke någorstädes antydt, att detta utgjort hufvudskälet för IJtskottets tillstyrkan.
Grundén dertill ■var den önskan af Utskottet, att i: detta, sorn i andra hänseenden för Banken ej måtte bibehållas andra eller flere undantagslagar, än som för dess betryggande mot förluster äro oundgängligen nödiga.
Författningarna , angående Fastighets-panters försäljning å Banco-auction, hafva i alla tider varit beräknade mera till gagn och förmon för Bankens Gäldenärer än för Banken sjelf; och i en framtid kommer det säkert nog att visa sig, huruvida icke mången Gäldenär vore mera belåten med det rådrum af ett och ett halft år , som genom pantens Jaga uppbjudande vid 3:ne Härads-ting, enligt dessa undantags-lagar, var honom lemnadt, för sina afbetalningars fullgörande, än med den executiva behandling, som härefter kommer att för sig gå; hvarpå Banken deremot visst icke något förlorar.
Gotlands län.
Tab. N:o 11. 27 Tab. \:o 11.
LAGA SKIFTEN m. m. ÅREN 1856—1860. 1 2 3 4 | 5 6 ! 7 CO 10 11 År.
Arfvoden till Landt- mätare och gode män.
Skiftade qvadratrefvar. oför- med- lade. för- med- lade.
Afrös- nings- jord. för laga skiften. för di- verse för- rättnin- gar.
Odlings- mark. a. Laga skiften.
1856 1857 10 6 5 5 5 8 5 4 1 m 4f 2* 1 14* 31 u 1 6,785 1,393 911 186 5,050 4,653 1,074 201 7,468 3,500 2,135 519 1,733 3,469 1,315 501 5,824 2,778 1,421 436 1858 1859 1860 Summa 1856—60 31 18 25J 20&
9,275 10,978 13,622 7,013 10,459 b.
Öfrige landtinäteriförrättningar.
1856 1857 100 83 78 44 43 55 61 41 42 30 3,165 2,728 2,587 3,173 1,796 4,500 3,205 2,787 3,287 1,860 8,605 6,158 4,519 6,382 4,077 7,697 7,359 5,166 8,609 8,426 4,204 5,228 4,206 7,283 5,653 1858 1859 . 1860 Summa 1856 —60 348 229 13,449 15,639 29,741 37,257 26,574 Anmärkningar: 1.
Tabellen liar delats i 2:ne afdelningar, af hvilka a. lemnar upplysning om laga skiften och b. om öfrige landtmäteriförrättningar, såsom åboindelningar å mindre delar af hemmansnummer, ägoutbyten, rågångsregleringar, fördelningar af mindre samfålligheter, undersökningar, stängseldelningar och afvägningar m. m. 2.
Då det icke synts klart, hvad som bordt förstås med det i lide kolumnen förekommande uttryck »hela beräknade utgiftsersättningen», har denna kolumn måst lemnäs blank. 8: 1 anseende dertill att provinsen under åren 1851 och 1852 blifvit indelad i färre skifteslag, än förut varande, nemligen 293 i stället för 1,633, och en ny författning om verkställande af laga skiften härstädes enligt nya skiftesindelningen under den 15 Juli 1859 i Nåder utfärdats, bör upplysas, att af de i af- delningen a. kolumnen 2 upptagne skiften afsejde under åren 1856—1858 sökta 21 st. ej mera än ett hemmansnummer hvartdera, efter gamla, hvaremot de under åren 1859—1860 tillkomna 10 st. enligt nya skifteslagsindelningen omfatta dels flere hemmansnummer och dels hela socknar, samt att af de år 1856 afslutade laga skiften ett enligt nya skifteslagsindelningen omfattat 10 f förmedlade mantal, men de öfrige 17 st. afslutade under perioden bestå af från j till 1* mantal, eller hvartdera af blott ett hemmansnummer efter gamla indelningen. 4.
Af det i afdelningen a. för år 1856 utfördajarfvodesbelopp äro 4,307 R:dr R:mt påförda att utgå af allmänna medel.
Likaledes hafva af det i afdelningen b. för år 1859 upptagna arfvodesbelopp 2,020 R:dr utgått af allmänna medel. 28 Tabb. N.is 12 och 13.
SPARBANKEN I WISBY STAD. 1 1 2 3 4 5 CO t'- 9 | 10 | 11 12 13 | 14 Sparbankens benäm- ning och stiftelseår.
Antal delägare.
Hela ka- pital-till- gången.
Öfver- skott eller besparing öfver del- ägarnes andel.
Af delägarne •i insatt belopp.
R:dr Runt. 1856. 1857. 1858.
1859. 1860. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Allt vid periodens slut.
Sällskapet D. B.
W.-s sparbank, stiftad 1830 2,662 269,875,03 18,158,52 63,822,25 49,722,06 35,000,34 30,045,59 38,300,io 67,658,37 65,706,44 103,635,94 63,711,59 51,016,17 Tab. N:o 13. FATTIGVÅRDEN. 10 11 12 13 14 15 16 17 18 I 19 20 21 22 23 Fattigvården Antal fattighjon, sorn erhållit full försörjning.
Är. cg B CD g 3 i-, «> II P a» _ M - CD ' 1 ps ^ - \
Q g.
Aldre personer vårdade - i fattighus.
Q. på annat sätt.
M. Q. Barn vår dadé i och utom fattighus.
M. Q. Summa. M. Q. Summa af båda könen.
Antal af fattigvården understödde, som ej fått full försörjning.
Fattigvårdens inkomster.
M. k— CT> 2-9S ca £ 2 S3 3.8
S:a. p-ä5' < vv — O.CFG <! er- » a o & a S. co g «- Ersättning Summa.
Samtliga utgifter i och för fattigförsörjningen. a) k landsbygden.
185 185 185 185 186 b) I Wisby stad.
185 185 185 185 186 27 24 29 29 31 63 65 70 71 71 36 41 42 37 40 67 67 67 67 67 46 47 51 55 47 109 112 122 121 118 183 185 192 196 200 292 297 314 317 318 148 154 172 185 167 347 356 373 387 407 495 510 545 572 574 R:dr. 4,415 5,289 6,112 5,650 6,351 R:dr.
1,092 1,319 1,618 1,430 1,562 R:dr.
6,002 6,002 5,776 6,159 6,004 R:dr.
R:dr. 64 53 48 58 142 R:dr. 11,573 12,663 13,554 13,297 14,059 R:dr. 14,746 15,016 15,063 14,990 15,924 Gemen sam.
D:o. D:o. D:o. D:o. 25 23 22 20 20 15 13 14 12 29 31 22 22 28 39; 68 36 67 31 27 29 53 49 57 25 20 31 22 33 113 I 3,400 82 130 150 167 102 161 172 200 3,270 2,600 3,520 4,420 540 520 540 540 530 5,370 5,900 5,300 4,890 4,510 150 150 150 150 150 9,460 9,840 8,590 9,100 9,610 10,260 8,360 8,420 8,000 8,540 Anmärkningar: 1.
Från 4 socknar, Fårö, Bähl, Wänge och Wiklau samt Wisby landsförsamlingar, hafva uppgifter till denna tabell icke kunnat erhållas. 2.
Enär förestående uppgifter för Wisby blifvit hemtade från flera håll, kunna de icke vara ytterst exakta; i allmänhet något under verkliga förhållandet. 3.
Vid 19 kol. anmärkes att behöfligt tillskott för Wisby icke utgöres efter hemmantal utan efter bevillning af 2:a artikeln.
NORSTEDT & SÖNER, KONGL. BOKTRYCKARB.
BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIERA STATISTIK. mj Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser.
LANDSHÖFDINGE-EMBETETS UTI BLEKINGE LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1356-1860. 1.
Blekinge län, innefattande provinsen Blekinge, intager med omgifvande skärgård en yta af 26,04 qvadratmil, hvaraf 1,04 qvadratmil utgör sjöar och vattendrag.
Länets gränser mot Skåne och Småland hafva under perioden ej undergått någon förändring.
I kyrkligt hänseende var länet vid periodens slut indeladt i 30 kyrkosocknar med ett kapell-lag å landet samt tre stadsförsamlingar jemte Carlskrona Amiralitets-församling, utgörande, tillsammans med Näsums socken i Skåne, 21 pastorater samt 3 prosterier eller kontrakter, allt tillhörande Lunds stift.
Öljehults, till Hoby socken hörande kapell-lag, har enligt Kongl. Bref den 19 Januari 1856 blifvit annexförsamling till Hoby pastorat.
Vid näst inträffande pastorsledigheter skola af nuvarande pastorater Carlshamns och Asarums äfvensom Jemshögs och Näsums delas i två pastorater hvartdera, det förra enligt Kongl. Bref den 16 Mars 1860 och det senare enligt Kongl.
Bref den 12 Maj 1857.
Ett väckt förslag om Jemshögs sockens delning i två socknar, var vid periodens slut beroende på Kongl.
I judicielt, kameralt samt öfriga administrativa hänseenden är länet deladt i fyra härader, hvartdera utgörande en domsaga och ett tingslag, samt i två fögderier, nio länsmansdistrikt, två Provinsial-läkaredistrikt och tre tullkammare-distrikt
Med afseende på bergshandteringen tillhör länet 9:de Bergmästare-distriktet, och i militäriskt hänseende innefattar det 6 Båtsmanskompanier med tillsammans 1,500 indelnings- och 27 roteringsbåtsmän.
Länets tre städer, Carlskrona, Carlshamn och Sölvesborg hafva alla egen jurisdiktion jemte stapelstadsrätt, och dess köpingar, Ronneby och Christianopel, lyda i afseende på handel och handtverk under Carlskrona, der köpingarnes handlande och handtverkare hafva borgarerätt, men i öfrigt under landsrätt.
Landshöfdinge-Embelels und. ber. uli Blekinge Län för åren 1856—1860. 1 2 Blekinge Län.
Oregelbundenhet i indelning.
Byggnadssätt m. m.
Vid periodens slut qvarstodo de vid dess början befintliga oregelbundenheter i den administrativa indelningen, bestående deri att 1R mantal af Sölvesborgs socken tillhöra Willands härad af Christianstads län, men återstoden af socknen 7f5 mantal, Listers härad af Blekinge län, samt att 6* mantal af Mörrums socken lyda till Bräkne, men öfriga delen af samma socken, 37f mantal till Listers härad.
Af de rörande länet offentliggjorda Karteverk förtjena följande att anmärkas, nemligen: karta öfver Jönköpings, Kronobergs och Blekinge höfdingedömen, utgifven år 1809 af Friherre S. G. Hermelin och författad af C. P.
Hällström; karta öfver Blekings höfdingedöme, författad och utgifven år 1823 af P. E. Aspegren; två kartor öfver Blekinge, utgifne af Topografiska korpsen, den ena 1846 och den andra 1848; kartor öfver städerna Carlskrona, Carlshamn och Sölvesborg med dertill lydande egor, af Gustaf Ljunggren, utgifne öfver Carlskrona år 1855 och öfver de båda andra städerna 1854.
Det så kallade Socknekarteverket eller ekonomiska karteverket har hittills endast omfattat sex af länets socknar, nemligen Christianopels, Listerby, Hjortsberga, Mörrums, Elleholms och Mjellby, men ingen af de upprättade socknekartorne har blifvit af trycket utgifven.
Förutom den af länets Hushållningssällskap utgifna tidskriften, Ekonomisk Qvartalsskrift för Blekinge län, hafva under perioden inga andra arbeten rörande länet utkommit än följande:
Beskrifning öfver Christianopels socken af Karl Sylvén, 1857; Några upplysningar rörande folkspråket i Bleking, akademisk afhandling, af K. R.
Cimmerdahl, 1859; och Ronneby, dess helsokällor och bad, af Doctor A. F. Hellman 1860.
I afseende på länets naturbeskaffenhet i allmänhet är intet att tillägga vid innehållet af förutgångne berättelser. 2.
För folkmängden, så väl enligt husförhörslängderna den 31 December hvarje år, som äfven enligt mantalslängderna, samt för antalet af dem, som på grund af minderårighet eller af annan anledning varit fria från mantalspenningar och skyddsafgift, och för utskrifningsmanskapet redogöres i tabellen N:o 1.
Af den, enligt mantalslängd erna, år 1860 å landsbygden befintliga folkmängd belöpte sig 51,954 personer å Östra och Medelstads samt 43,002 å Bräkne och Listers häraders fögderi.
Orsaken dertill att folkmängden, som, enligt hvad tabellen utvisar, alla åren varit i stigande inom länet i sin helhet, år 1857 aftagit i Carlshamn och jemförelsevis obetydligt ökats å landsbygden, är utan tvifvel att återfinna i en större dödlighet till följd af cholerans härjningar samma år i nämnde stad och åtskilliga delar af länets landsort.
Under denna period hafva icke, på sätt under föregående perioden var förhållandet, utflyttningar till främmande länder i någon märklig grad inverkat på folkmängden, ty, så vidt passjournalerna utvisa, hafva endast 103 personer utflyttat, af hvilka 64 till Norra Amerika, 35 till Danmark, 3 till Tyskland och 1 till England.
Några schismatiska rörelser, som medfört bildande af särskilda församlingar, hafva ej förekommit.
Byggnadssättet har icke undergått någon märkbar förändring med hänsigt till tillgången på förr vanligt byggnadsmateriel, utan bygges på landet fortfarande nästan uteslutande af träd; men måhända användes en ökad omsorg vid byggnadernas uppförande.
Så väl boningshus som ladugårdar göras rymliga, de förra ofta vida utöfver behofvet och i två våningar, samt äfven med beräkning på prydlighet, beqvämlighet och, hvad särskildt ladugårdarne angår, ändamålsenlighet i afseende på vädervexling, rengöring m. m.
Den så kallade Bleking sär ägten kommer mer och mer ur bruk och begagnas i sin ursprungliga form nästan endast i länets mellersta del.
Klädedrägten förändras äfven på det sätt, att de hemväfda tygen, vadmal och så kalladt värken, utbytas mot fabriksväfnader, särdeles i närheten af städer och köpingar, och bland den förmögnare allmogen, hvilkens klädsel, ofta bestående af finare kläde och andra dyrbara tyger, är mycket kostsammare än tillförene.
Af födoämnen äro bröd, potates och sill, samt i vissa trakter fisk och dernäst fläsk de allmännast begagnade bland den arbetande klassen, hvilken till dryck använder sur mjölk, tjernmjölk, maltdrycker af öl och dricka, jemte kaffe.
Den i bättre vilkor stadda delen af befolkningen begagnar samma födoämnen jemte åtskilliga andra, såsom kött, ägg m. m.
Det dagliga bruket af bränvin har nästan helt och hållet upphört; men deremot berusa sig många vid färder till och från städer och köpingar, af hvilken omständighet den med förhållandet obekante lätt nog låter förleda sig till den förhastade slutsats, att missbruket af bränvin icke aftagit.
Bruket af öl, synnerligen Bajerskt, är deremot i starkt tilltagande, större än som är önskligt.
Omtankan för renlighet och beqvämlighet bland allmogen af alla klasser, så väl hvad angår bostäder och deras närmaste omgifning, som äfven i öfrigt är ganska stor och i tilltagande.
Bostäderna, hvilka i allmänhet hafva ett inbjudande utseende, äro hos den förmögnare allmogen ofta försedda med öfverflödigt dyrbara möbler och prydnader.
Någon anmärkningsvärd håg för folknöjen förefinnes ej, sedan dans, ett förr begärligt folknöje, såsom sådant nästan upphört.
Deremot har begäret efter god och nyttig läsning allt mera tilltagit och under periodens senare år föranledt bildandet af Socknebibliothek inom åtskilliga socknar, hvartill länets Hushållningssällskap i sin mån medverkat genom sitt år 1860 fattade beslut att till inköp af böcker i landthushållningen och dithörande ämnen lemna 30
R:dr för hvarje socknebibliothek.
Vid periodens slut funnos fjorton sådane af 20 till 312 band hvartdera, förutom det i Carlskrona befintliga Läsesällskaps och dervarande Bildningscirkels boksamlingar.
Inom ytterligare fyra socknar var början gjord med bildandet af socknebibliothek.
De flesta bibliotheken äro bildade och underhållas genom frivilliga sammanskott och gåfvor i böcker; till de öfriga deremot hafva församlingarne anvisat medel, dels att årligen utgå efter grunden för omröstning å socknestämma, dels af deras andel i afgifterna för försäljningen af bränvin, eller af andra tillgångar.
Bibliotheken hafva i allmänhet varit flitigt anlitade, äfven der utlåningen skett emot någon afgift.
Vid periodens slut funnos ej andra föreningar till öfning i vapens bruk än länets Skyttsällskap och Skjutföreningen i Carlshamn, hvilka båda hafva till ändamål att befrämja färdigheten att skjuta med kula.
Skyttsällskapet har sina sammankomster och skottbana vid Ronneby.
Den senare hålles öppen minst tre dagar i veckan under tiden från den 16 Juni till den 1 Augusti och är flitigt begagnad.
En för flera år sedan i Carlskrona inrättad så kallad Bildningscirkel, organiserad i likhet med de dylika föreningar, som funnits i Stockholm och flere andra städer, och med enahanda ändamål, foi’tfar ännu och omfattas med oförminskadt intresse. 3.
Jordbruket utgör, i förening med boskapsskötseln, länets hufvudnäring, i jemförelse hvarmed alla andra näringar äro af underordnad betydelse.
Ehuru åkerjorden på de flesta ställen genom berg och stenbundna höjder är söndersplittrad i små delar, belönas dock rikligen den möda, som derpå nedlägges, till följd af jordens beskaffenhet och ett för vextligheten gynnsamt klimat.
Hågen för jordbrukets förbättring visar sig ock med hvarje år lifligare i flere rigtningar, såsom införande af förmånligare brukningssätt, redskap och foderväxter, åkrarnes befriande från sten, en bättre afdikning, för hvilken å några herregårdar täckta diken begagnas, o samt uppodling af kärr, mossar och stenbunden mark.
A andra sidan kan deremot ej förbises, att omsorgen för ladugårdsskötseln, odlingen af foderväxter och anskaffande af gödningsämnen i allmänhet icke går i jemnbredd med odlingsfliten, till följd hvaraf jordens växtkraft flerestädes förminskas, på samma gång brukningskostnaden med den öppna jordens förökande jemväl tilltager.
Den inom länet starkt drifna bränvinsbränningen och deraf föranledda vidsträckta odling af potates hafva äfven i åtskilliga trakter gifvit jordbruket en o ofördelaktig rigtning.
At ladugårdsskötseln egnas i vissa trakter allt större uppmärksamhet och omtanka.
4 Blekinge Län.
Utsäde, Skörd.
o Å de flesta större gårdar och äfven på en och annan mindre i närheten af städerna har den gjort stora framsteg, men i allmänhet befinner den sig ännu på en låg ståndpunkt, helst kreaturens antal står i stort missförhållande till fodertillgångarne, så att utfodringen blifver allt för knapp.
Innan en mera detaljerad redogörelse för jordbruk och boskapsskötsel meddelas, torde den anmärkningböra förutskickas, att, ehuru fullt tillförlitliga statistiska uppgifter rörande dessa ämnen svårligen kunna erhållas på jordbrukets närvarande ståndpunkt, synnerligen som flertalet af jordbrukare icke ens i afseende på sin egen jord och dess afkastning kan meddela bestämd upplysning om de förhållanden, för hvilka i jordbruksstatistiken bör redogöras, har likväl länets Hushållnings-sällskap, genom insamlande af uppgifter i vissa afseenden för hela perioden och i andra för år 1860 från länets alla delar och dessa uppgifters granskning genom Hushållnings-Nämnderna, eller särskilde sakkunnige personer i orterna, sökt bereda så tillförlitliga upplysningar om jordbruk och boskapsskötsel, som under närvarande förhållanden kunnat vinnas; och är den redogörelse, som här nedan meddelas, hufvudsakligen grundad på de genom
Hushållnings-sällskapet sålunda insamlade uppgifter.
Geometriska tunnlandstalet af den odlade jorden utgjorde vid periodens slut 66,610 och af den naturliga ängen 43,017 tunnland. o Åkerjorden, i allmänhet af medelmåttig beskaffenhet, brukas allmännast i tredingsbruk, men äfven andra brukningssätt följas.
Förhållandet de olika brukningssätten emellan kan antagas vara, att medan tredingsbruket begagnas å jrdelar, så följes vexelbruk å fs-del och andra reguliera brukningssätt å frdel, men deremot ingen bestämd växtföljd å öfriga A-delar. o Tabb.
N:is 2 o 3.
Arliga utsädet på tunnland, vidden af åkerjord, and vänd till odling, årliga behofvet till utsäde, skörden, uppskattad i korntal af utsädet och med dettas afdrag, samt årliga förbrukningen enligt i medeltal beräknadt behof för hvar person, allt af hvarje särskildt hufvudsakligt sädesslag, anses hafva varit hvad i bilagde tabell
N:o 2 är uppgifvet.
Vinterfödda kreatur 1860—1861 äro likaledes uppgifna i tab. N:o 3.
Enligt dessa uppgifter skulle hela skörden, efter afdrag af utsädet, år 1860 hafva uppgått till 8,400 tunnor hvete, 95,220 tunnor råg, 37,380 tunnor korn, 44,700 tunnor hafre, 5,280 tunnor blandsäd, 1,500 tunnor trindsäd och 342,600 tunnor potates, samt förbrukningen till föda åt befolkningen, . upptagen enligt mantalslängden^, deremot till 7,968 tunnor hvete, 114,753 tunnor råg, 76,502 tunnor korn och 258,194 tunnor potates; och anses sädesafkastningen i vanliga år motsvara behofvet för länet, med undantag af Carlskrona stad.
Handelskriserna å säd hafva i medeltal varit de i nedanstående tab. Litt.
A. meddelade.
Offentliga understöd för missväxter och andra skador å grödan hafva under perioden ej ägt rum och lyckligtvis ej heller varit af behofvet påkallade.
Af nya sädesslag hafva endast tvååriga Hästvicker (Vicia biennis), som af Hushållnings-sällskapet införskrifvits, blifvit försökte, men om utfallandet kan yttrande ännu ej afgifvas.
År 1856 33 25 20 37 14 87 8 60 » 1857 27 50 16 25 14 — 8 10 )) 1858 22 50 13 80 11 50 7 75 )) 1859 18 25 13 25 11 75 7 50 » 1860 23 75 14 75 12 75 8 — Blekinge Län.
Fruktträds- och blomsterodling Boskapsskötsel och -priser.
5 Trädgårdsskötseln och fruktträd södling en stå i allmänhet på en låg ståndpunkt, men hafva dock, till följd af så väl Ilushållnings-sällskapets som enskildes bemödanden, gått något framåt.
På Augerums egendom har en större trädskola för alla slags träd samt blomsterträdgård blifvit anlagde, hvarifrån tillhandahållas så väl träd och busk växter som blomsterfrö och lökar af de flesta slag, som från Tyskland pläga införskrifvas; och kommer säkerligen tillgången på dessa artiklar att lifva hågen för trädgårdsskötseln och att minska importen från Tyskland af frön, plantor och unga träd.
Fodertillgängen har varit tillräcklig åren 1856 och 1860 samt otillräcklig under periodens öfriga år, hvilka förhållanden föranledt motsvarande tillökning och minskning i kreatursantalet under de särskilda åren.
Utfodringen med spanmål är i tilltagande och användas för detta ändamål i medeltal omkring 37,600 tunnor årligen.
Afkastningen af ladugården motsvarar ej länets behof, utan tillföras så väl lefvande kreatur som hvarjehanda ladugårdsprodukter från andra orter, förnämligast Skåne och Småland, äfvensom från utlandet; och hafva handelspriserna i medeltal varit de i nedanstående tabell Litt. B uppgifna.
Tab- L
Djurracerna äro i allmänhet små och dåliga, men i närheten af städerna och å större gårdar finnas bättre utländska racer.
Hushållnings-sällskapet har sökt verka för boskapsafvelns förbättrande genom anskaffande af race-tjurar och dessas stationerande å lämpliga ställen inom länets särskilda delar, ehuru någon synnerlig verkan af denna åtgärd ännu ej kunnat blifva märkbar.
En inom Medelstads Härad bildad hingsthållningsförening har genom anskaffandet af goda Norrska beskällare åstadkommit stor förbättring af hästafveln derstädes.
Fjäderfä finnas på åtskilliga ställen af bättre och mindre vanliga slag, men i allmänhet vinlägger man sig föga om denna slags afvel.
Biskötsel idkas obetydligt, och antalet bikupor har år från år minskats; men sedan Hushållnings-sällskapet anskaffat undervisare i biskötseln efter Dzirrzons method, torde intresset för denna näring åter börja vakna.