Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådiga proposition om diverse så kallade Jagbackars föryttxande till förmon för Stats-Verket, trott, i sammanhang därmed, den frågan lämpeligen kunna väckas, huruvida ej alla Kronan tillhörige Allmänningar och Skogar må i större och smärre delar skiftas samt till den mästbjudande å öppen Auction försäljas.
— Vid betracktande huru med Krono Skogarne vanligen tillgår och deras nu befintlige skick, samt att med dem, som oftast i hög grad misshushållas till Kronans och Allmänhetens framtida skada, inses lätteligen nödvändigheten af en reform med Ståts-Utskottets Betänkanden'. *443 Krono Skogarne, hällst den vinst äfven därlge. nom kunde befrämjas, att Jägeri Staten, till stof förmon för Srats-Verket, indroges, eller åtminstone ansenligen inskränktes, på sin högd torde några få Jagtparker eller platser, och ett högst ringa antal af Jägeri Betjeningen böra bibehållas, samt ds öfrige tjenstfrie blifvande få på lifstid till godo njuta sina Föne- och Boställs-förmoner, hvilka först vid Vacancer till* folio Staten.
— Herr Friherren tror, att om de Kronan tillhörige Skogar och Allmänningar blefvo medelst köp upplåtne åt enskildte medlemmar af samhället, blefve det hvars och ens egen fördel, ätt freda sin andel, och så med den hushålla, att han städse däraf kunde draga en skälig årlig inkomst.
Herr A. T).
Reutersköld har ansett Kronan eller Nationen äga obehindrad dispositionsrätt öfver all dess till Enskildta eller Corporationer, med eller utan ränta, endast till nyttjande rätt öfverlåtne Skogar; Och till förekommande af den förlust Staten får vidkännas genom det vid 1809 års Riksdag fattade Beslut om recognitions-skogarnes försäljning till Skatter, emot den ringa köpeskilling af 6 års oförvandlade Jordeboks-lläntor, föreslås:
Att ingen Kronan tillhörig jord, af hvad Natur och beskaffenhet som hällst, hädanefter må till Skatte köpas, annorlunda än på offentlig upplyst Auction, då Högsta anbudet blifver löseskillingen.
— Att på denna sidan om Dahlälfven, de i Dahlarne närmast Norrska gräntsen belägne Socknar endast undantagne, böra högst 1000 Tunneland Skog af sämsta Natur och mindre, där ^144 Stats-Viskottets
Betänkandenl marken är af bättre beskaffenhet , till ett helt Mantal anslås, men på andra sidan Dahlälfveri 1400 Tunneland, i likhet med det, sorn Föt Västerbotten är förordnadt, dock att odlade ägor, där de linnas, uppskattas särskilt, och icke såsom Skogsmark betracktas; Att Skattläggnings* methoden bör blifva densamma, som hitintills innom hvarje ProvinCe blifvit Följd, dock att den utgående Skatten hällst Otsattes i Spannmål, då all Pérsedel-ränta af olikartad och tnångfalldig natur försvann. —-
Att af dé nya till* lomne Hemman, räntan, de första 5 åren borde betalas endast till £:del, de påföljande 5 åren till hälften, de därpä följande 5 åren till j|:delar, och därefter till fullt belopp, samt Hem* ihänén först efter So år roteras, och ingå i skjutsningsbesvär och andra onera, som tillhöra de i Örten Varande ifemman af Krono-Skatte-NatUr.
— Att Skogsmarkerné skiftas i mindre bråk af helt Hemman, på det flere, äfven med ett mindre Capital, matte blifva i stånd att göra anbud derpå; Att ali skattelösen af Kronans tillhörige Skogar mätte nu genast upphöra, intill dess Kongl. Majit och Riksens Ständer hinna besluta om detta angelägna ärende 5 Att pålysningen om AuCtiorterna icke inskränkes inora det Län där jordén är belägen, och att Aucticfnsstället väljes så hära de till Salu Varande agor, som bekvämligheten medgifver, samt atti Betalnings-Terminernfe måtte afpassa* så, att -?:del af Löseskillingen ärläggés hvar 6:te Månad, hvarigenom en lätt och förmånlig afsättning förmodas:
Och om nu alla Kronan tillhörige Skogar, äfven Sockne- och Härads-Allmjin-* Ståts-Utskottets Betlinianden. 3445 »ingar, genast fridlysas, indelas till Hemman,’ Skattläggas och försäljas på nu föreslagit sätt, fcrmodar Herr Reutersköld, att Staten skall icke allenast i sjelfva Skattelösen erhålla en stor tillgång för sina behof, utan ock göra en högst betydande vinst genom den årliga Skatt, sora af Hemmanen utgöres och den ökade produktion, som af denna anstalt skall blifva eu one kelig följd.
Då, i följd af den erhållne remissen, det åligger Ståts-Utskottet-, att sig häröfver utlåta, har Stats-Utskottet ansett sig böra upplysa, att redan vid- 1809 och 1810 årens Riksdag väckte den Allmänna Skogshushållningen Riksens Ständers uppmärksamhet.
Ständer funno behandlingssättet dittills med Skogarne i Riket icke alltid hafva varit det mäst båtande för Staten och Enskildte; och insågo derföre nödvändigheten af förbättrade anstalters vidtagande i denne väg, som på en gång kunde befordra både Allmän och enskild förmån.
Efter no-; ga öfvervägande af detta vigtiga och Allmänt nyttiga föremål aflåto Riksens Ständer deras underdåniga skrifvelse härom till Kongl. Majit af den 26 April! 1810, deruti Riksens Ständer ibland annat, sorn till ändamålets vinnande ansetts ledande, u-ti 3idje puncten i underdånighet anhöllo, att Kongl. Majit efter nödig* upplysningars erhållande, täcktes i Nåder bestämma, hvilka och huru stora, Parker och Sko-- gar borde för Allmänt behof qvarblifva, samt med afseende på locala omständigheter och Riktis förmon, Nådigst låta de öfrige för Allmän läkning genom Auction försäljas till dea mest-» 144® Ståts-Utskottets Betänkanden. bjudande, sorn derå skulle erhålla full egande rätt, emot vilkor antingen af vanlig skatt" efter Orternas olika method, eller ock bestämd grundränta för hvarje Tunneland, med eller utan Frihets-ar, efter omständigheterna, I anledning af de nu väckte motioner i detta ämne, har Stats-Utskottet hära fästat ali m öjel ig uppmärksamhet och granlagenhet för att med iakttagande af Statens rätt och fördel, icke på något sätt förnärma den enskifdtes.
Då en närmare kännedom af locala och andra omständigheter fordrats, än den Stats-Utskottet varit i tillfälle att inhämta, för att kunna föreslå bestämda föreskrifter i alla möjeliga händelser, får Utskottet endast uppgifva följande allmänna grunder, som Utskottet ansett kunna befrämja det åsyftade ändamålet, nemligen: 1:0
Att alla Kronans disponible Skogar och Allmänningar, med undantag af de för Flottornes eller andre Kronans behof nödige, samt sådane dertill antingen menigheten eller enskildte kunna äga någon laglig rätt, och som genom behörig undersökning bör utredas, mätte uppå öppen Auction till den mästbjudande under Skattemanna-Rätt försäljas. 2:0
Att årliga räntan bestämmes till minst Sex skillingar Banco för hvarje Tunneland Skog eller Jord, hvarunder det icke må försäljas; Och må någon annan Skattläggning härå till räntans bestämmande icke äga runi, ej eller någre frihets-år. 3:0 Att Skatte-köpeskillingen bör erlägga* med 6 gånger den ränta, hvarå högsta anbud göres vid Auctionen för hvarje Tunneland Skog Stats-Utskottets Betänkanden. 1447 eller Jord; Och bö>r, ej mindre den årliga räntan än Skatte - köpeskillingen beräknas i Spannmål, efter ett medium af de vid köpet näst förllutne 10 årens Länets Markegångspris; Börandes äfven nöjaktig säkerhet ställas, så val för årliga räntans utgörande, som Skatte - köpeskillingens rigtiga erläggande, 4:0 Att Skatte-lcöpeskiilingen må få utbetalas på 6 år, eller ock kortare tid, allt efter omsländigheterne, sorn dock bör ankomma på Kongl. Majus
Nådiga pröfning för hvarje serskildt fall, där något undantag kan äga rum. 5:0 Att Auciionerne böra ske på en och samma dag uti Kongl. Kammar - Collegium och Lands-Cantzliet i orten, samt å det närmaste till Skogen belägne Tingsställe, sedan Kungörelser derom blifvit utfärdade, ej mindre inom Länet än angränsande Län, samt uti Allmänna Tid* ningarne. 6:0
Att landshöfdingen bör äga att föreslå samt Kongl. Kammar - Collegium att pröfva och fastställa i huru många Tunneland hvarje utrop vid Auctionen bör ske. 7:0 Att Kronans öfrige Allmänningar och Parker böra helt och hållet fredlysas, samt, så fort sig göra låter, afmätas, der sådant redan icke skedt. 8:0 Att de Skogar och Allmänningar, som ej ännu, enligt 1805 års Skogs-Ordning, blifvit afvittrade, bora skyndesamt frånskiljas enskildtes ägor, samt med lagliga rör- och rågångar förses. 9:0 Att Mulbetes-rättighet och så kallade Fäbods - ställen, som å dessa Skogar och All - S'44^ Siats-Utskottets Bethnianden.
Klänningar af ålder varit Jordägare eller
Bo« ställshafvare, roed eller utan yxbörd, tillerkände, bora dem ersättas roed så många Tunneland Skog och Mark i vederlag, sorn, efter Mätesxnanna-ordom, pröfvas deremot svarande; Och. böra de för desse förmåner till årlig axgifts erläggande skattläggas, sä framt ej sådant redan vid Hemmanets skattläggning finnes vara tagit i beräkning, då någon serskild afgift derföre nti icke kommer att äga rum. 10:0 Att Innehafvare af Hemman, Torp !<>ch Lägenheter på desse Allmänningar med stubbe- och röjsel-rätt, böra, enligt Riksens Ständers Beslut vid i8°<> och 1810 arens Riksdag dervid ovägerligen bibehållas, dock emot vederbörlig skattläggning derå, derest densam» ana redan icke är skedd. 11:0
Att de inflytande
Skatte-köpeskillingarne böra uti Riksgälds-Contoiret insättas och intill nästa Riksdag hållas Kongl. Majjt tillhanda, att för Elottornes behof användas. 12:0
Att hos Kongl. Majit måtte i underdånighet anhållas, det alia hädanefter inträffande vacancer ibland .Skogs- och Jägeri-Ret jeningea måtte tills vidare lemnäs obesatte, samt alt de öfrige, i den mån Skog och Allmänningar varda försålde, flyttas uppå allmänna Indragcrungs-Sraten, att vid skeende afgång indragas, med undantag likväl af så stort antal, som kan pröfvas nödigt för vården och tillsynen antingen å de Parker och Allmänningar, hvilka för Kronans ocii Flottornes behof kunna finnas nödige att bibehållas, eller ock framdeles kunna itömma att anläggas genom inköp af Hemman Stats-Uishoctets Bstänkanden.
\ 419 gller Lägenheter, som till Skogsplantering kunna finnas tjenlige; — Men skulle Kongl, Majit i Nåder pröfva mera lämpeligt, att, utan Skogsoch Jägeri - Betjeningens begagnande, vidtaga andra utvägar till vården och förvaltningen af sådane Skogar och planteringshögar; - sa bör total indragning af denne Betjening vid timande afgång ske.
Desse äro de allmänna grunder, Siats-Utskottet funnit sig böra föreslå, och vid hvilkas tillämpning Utskottet förmodar, att icke någons lätt skall blifva förnärmad.
Ständer härtill täcktes lemna deras bifall, Så hemställer Stats-Utskottet, att underdånig anmälan härom må göras hos Kongl. Maj:t, med anhållan, att Kongl. jMapt efter
Nådig pröfning häraf, täcktes, låta detta Riksens Ständers Beslut till verkställighet befordra, med iakttagande likväl af de grunder och föreskrifter, som Kongl. Maj:t härvid i Nåder kan pröfva ytterligare nödige, ej mindre i anseende till förekommande serskildte locala förhållanden än i synnerhet i Rikets nordligaste Provincer, der sådane försäljningar mö; jeligen skulle kunna motverka anläggande af nybyggen och odlingar, och hvilket serskildt således bör ankomma på Kongl.
Majlis Nådiga pröfning och bedöromande, ä.n Kronans framtida säkerhet för räntans utgörande, samt hvad för öfrigt till det reglementariska hörer.
Hvilket allt vördsamt underställes jRiksQh% Högloft.
Ständers Egit ompröfvande.
Stockholm den 30 Maji ijJiS, 145° Stats Utskottens Betänkanden.
Utdrag af Protocollet} hullet hos Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 20 Maji 1818.
D. Vid justering af Utskottets Betänkande, angående Krono - Skogarnes upplåtande till Skatte, reserverade sig Herr landshöfdingen Friherre Cederström, emot Utskottets tillstyrkande om sättet att underrätta vederbörande otn desse Skogars försäljning; I hvilket afseende Herr Friherren och Landshöfdingen, för sin del föreslog, såsona mäst öfverensstämmande med Statens fördel, att allmänna Kungörelser härom blefve genom Kongl. Kammar - Gollegii försorg, utfärdade, samt öfver hela Kiket i vanlig ordning uppläste; äfvensom Herr Friherren och Landshöfdingen, hvad angick Utskottets förslag, att de för ifrågavarande Skogar inflytande medel skulle för Flottornes behof användas, var af den serskildta mening, att dispositionen af Tredje Hufvud - Titulns anslag vore Kongl. Maj:t ensam förbehållen, och att
Utskottet alltså icke bordt något specielt derom förordna.
Hvilken Reservation, på begäran skulle åtfölja det afgående Betänkandet härutinnan till de Respectiye Biks-Stånden, Som ofvan.
Ex Protocollo. C.
Stats-Utskottets Betänkanden. 1451 N:r 252.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående RecognitionsSkogome, Uti ett till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ingifvit Memorial har Herr von Törne anfört att redan vid 1809 års Riksdag bes'öfs det Recog. uitions Skogarne skulle användas till Statens bä* sta, skattläggas och Hemmantal dem åsättas hvar. efter Bruksägare finge för 6 års ränta lösa till Skatte så stor del, sorn till Brukens drift nödvändigt erfordrades, då Recognitions-afgiften deremot uphörde, och skulle resten af dessa Skogar genom offentelig
Auction till den mästbjudande försäljas; Att som uti yrde puncten af Kongl. Maj.ts. Nådiga Kungöre'se af den 4:de Februarii l.gn stadgas, att rättigheten för BruksU ägare till Skatteköps erhållande skulle till en början vara inskränkt till en en tid af Sex år med förbehåll för Riksens Ständer, att vid nästa Riksmöte , i anseende till de Bruksägare, sorn ej inom denna tid ingått i Skatteköp med Recognitions-Skogarne vidtaga sådane förändringar de nyttiga pröfva; och då den föreskrifne prasscriptions tiden var tilländalupen den 4;de Februarii 1817 , emedan 6 år då vöre förflutne ifrån förenämde Kungörelses utgifvande; så sko-' « la Riksens Ständer derigenom hafva en förnyad anledning att nu vidtaga alla de åtgärder i detta afseende, sorn för Fäderneslandet äro de gagneligaste; Hvarvid Herr von Törne erindrar, att det bör ihogkommas, att Kronan aldrig af - *453 Stats-Utskottets Betdnkanden'. statt sin ägande rätt till dessa Skogar, och att den, dels af Konungen ensam och dels af Konung och Ständer bibehållna och utöfvade rättigheten, att utan Bruksägares hörande, lioja och bestämma Recognitions afgiften, innefattar ofelbart all annan dispositionsrätt deraf; I öfrigt åberopas hvad Stats-Utskottet vid 1809 års
Riksdag härom anfört.
Herr Reutersköld A. D. har i detta ämne äfven yttrat: att genom de, efter det vid 1C09 års Riksdag fattade Beslut om Recognitions-Skogarnes försäljning till Skatte emot den ringa kö* peskilling af Sex års oförvandlade Jordeboks-rän» tor, redan skedde Skatte-köp af sådane Skogar skall Staten förlorat betydlige Penninge-Summor, som vid nu varande finanolelle förhållanden varit en lycka, att sorn behållning beräkna:
Rikes fördel icke blifver befordrad genom den hittils följde Metbode, har Herr Reutersköld sökt bevisa genom ett från Kongl. Kammar-Collegium erhållit Utdrag af en Skattläggnings-Act öfver Helleforss Silfver- och Jernverks-Recogni-' tions-Skogar och Mark, enligt hvilken hvarje Hemman fått 31,0 Tunneland i inägor och '■2363 Tunneland i Skogsmark eller inalles på hvarje Mantal 2713 Tunneland, oberäknadt Berg och Mossar; Herr Reutersköld yttrar sig ej kunna förklara, hvarföre i Örebro och Carlstads " iLän, där dessa Skogar äro belägne, 2713 Tunneland, innebegripne flere Hundrade lunaoJands redan inhägnade Ägor, blifvit på ett Hemman beräknade, när i Vesterbottens ödemarker, enligt Kongl. Brefvet af den 23 Maji 1780, endast nred afseende på Ortens svåra bela* v Stats-Utskottets Bztänkandeni 1453 genhet ifrån 700 till högst 1400 Tunneland kunna ett Hemman tilläggas; Icke eller vill han hedömrna, hvarföre Skattläggningen skett efter Savolaxska Methoden, hvarigenom värdet af ett Tnhneland så väl ut- som inägor beräknas till |;dels Öre Silfveimynt eller Två runs:t, och hvaraf följden blifvit att En skilling Banco blifvit Skattelösen för ett Tunneland jord; Men Ilan förmäler sig icke kunna oanmärkt lemna: den betydeligä förlust Staten skall fått vidkännas, då TjugU med så ovanligt vidsträckta ägor * försedda Hemman blifvit försålda för den lump-i na löseskillingen af Ett Tusende Sextiosex Riksdaler Fyratioeu skil lingar Sex rst: Banco.
Örn dessa i Bergsiags-Ört belägne ofantlige rymdeC, blifvit i mindre Hemmansdelar skattlagde, skulle säkerligen, till Statens båtnad, först ett större antal af Hemman upkommit, och sedan för det andra, hvarje Tunneland, som på Auction försåldes, blifvit löst med minst En Riksdaler,’ der nu En skilling blivit betald.
Herr Reutersköld anser denna sin förmodan så mycket mer grundad, söm då han köpt Skogsparker på kort tid, för att å dem verkställa kolning, han icke dragit 1 betänkande att betala Tio Riksdaler T un. nelandet, änskönt äganderätten vid dessa afhandlingar icke åtföljde; Men otn också nu för äganderätten endast antoges En Tiondedel eller En Riksdaler per Tunneland, så hade Staten bordt tillflyta Sextio Tusende Riksdaler, der.
Ett Tusende Sextiosex Riksdaler blifvit erlagde ; Till en jemförelse emellan Statens vinst om ä« gorne pT öppen Auction blifvit försålde och dess förlust då de ljhas efter Sex års samman - *4 54 Stats-Utskottets Retänkandetl'. slagen ränta, anföres exemplet af Tofta Hem-* man på Adelsön, som såldes lill skatte på öppen Auction för Nio Tusende
Ett hundrade Riksdaler Banco^, i stal et för att Skattelösen endast upgått till Attationie Riksdaler nitton sk:r om det fått lösas med Sex års ränta efter Krono Värdie.
Till förekommande af de för Nationen mäst kännbara förluster vid dylika tillfällen, föreslår Herr Reutersköld samma behandlingssätt med Recognitions-Skogarne som hanför Krono* Skogarne i allmänhet tillstyrkt, nemligen.* att d.e måtte på öppen Auction försäljas och till mindre Hemmansdelar skattläggas efter Örtens Skattläggni rigs Methode , med hvad för öfrigt samma tillstyrkande innehåller.
Emot hvad Herr Reutersköld sålunda an* fört, har blifvit anmärkt, af Herr C. F. Heykensköld att da Riksens Ständer redan vid 1809 ars Riksdag vidtagit Beslut om RecognitionsSkogarne, och stadgat, huru dermed förhållas sku le; Och Kongl. Maj:t i stöd af detta Ständernes Beslut utgifvit sitt Nådiga Råbud härom, samt i följd häraf, Innehafvare af dylike Lägenheter ingått i verkställighet af de föreskrifter, Författningen derom innehåller; så vöre Herr Reuterskölds motion om desse Skogars försäljning på Auction obehörig, innan ens detta förut härom af Riksens Ständer vidtagne, af Kongl. Maj.t gillade och vid flere Riksdagar utan anmärkning lernnade Beslut blifvit uppbäfvit; Varandes för öfrigt denna Motion efter Herr Heykenskölds tanka ett aldeles nytt ämne son» icke har något direct sammanhang med Herr ven Törnes Memorial, och som efter Mo - Stats Utskottets Betiinkanden.
a 4 5 5 tlonstidens slut inkommit, samt således icke borde kunna upptagas, utan alldeles förfalla.
Herr C. G, Heykensköld har äfven ansett.
Herr Reuterskölds Motion, såsom för sent inkommen, böra förfalla, samt har för öfrigt, för att upplysa de misstag, hvaruppå han förmenar Herr Reutersköld hafva grundat sitt Anförande om Helleforss-Verkets skattläggning, anfört en omständelig
Berättelse huru härmed tillgådt, och de giunder sorn dervid blifvit följde.
Herr Reutersköld har häremot anfört att enär Herr von Törne uti dess Memorial yrkat, att Skogarne skulle försäljas, äfvensom Herr Friherre Carpelan, att alla Kronan tillhörige Skogar och Allmänningar skulle skattläggas och å allmän Auction säljas; samt han uti sitt Memorial endast föreslagit, huru denna försäljning skulle ske , på det för Staten och Nationen fördelaktigaste sättet; så var hans Motion, såsom föranledd af ett redan upptagit och remiiteradt ärende, icke ny, utan endast en utveckling af en redan gjord, hvilket Riksdagsordningen uti 56 §. tydeligen tillåter.
Sedan Stats-Utskottet genom Remiss från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln erhållit delaf dessa Handlingar, har Stats-Utskottet hos Hof-CautzslersEmbetet begärt, att genom dess åtgärd från Kongl.
Kammar- och Bergs-Collegierne erhålla fullständig upplysning, uti hvad skick frågan om användandet af RecognitionsSkogarne i Riket, till följe af Kongl. Maj:ts Nådiga kungörelse af den 4 de Februarii 1811 % nu är, om alla undersökningar och afmätningac blifvit verkstälde, samt om och huruvida nå* 1456 Stats Utskottets •
Betänk anden) gra Skatteköp derå blifvit beviljade, Och hvad inkomst i slikt fall Statsverket deraf tillflutit, äfvensom i händelse något nf Riksens Ständers Beslut i detta ämne till större eller mindre de! ännu saknade verkställighet* hvarpå sådant då beror.
I anledning häraf har Kong', Bergs-Colle* gium uti Protocolls-Utdrag af den g sisth Mar« ti meddeldt en Förteckning ä Recognitious-Skogatne, sorn tillika upptager de gärder som efter förutgångne afinätningar och Urtdersöknihgar dervid sednast blifvit af Bergs-Collegiurn, eller af Kongl. Kammar* och JBergs
Collegierne gejnensamt, vidtagne, hvarjemte tillkännagifves, att, hvad de Recognitions-Skogar angar, hvarå undersökningar ännu ej skedt, eller åtminstone!
Undersöknings - protöcollerne ännu ej blifvit Kongl. Bergs-Collegiurn meddeldte, sådant i förra händelsen då beror, dels på ännu icke fullbordade afmätningar, dels ock på oafgjorde rågångs- eiler andre med Skatteköps undersökning garnej sammanhang ägande tvister, samt att* då undersökningarnes pröfning beror på Kongl» Kammar- och Bergs-Gol legiernes gemensamma åtgärd, möjeligen Handlingar .angående dess© mål, kunnat till Kongl.
Kammar-Gollegium inkomma, deraf Kongl.
BergsKollegium ännu ej erhållit del, och hvarom således Kongl. Collegli Diarier ej kunnat lemna upplysning, Kongl.
Karmnar-Collegium har uti Urotd* colls-Utdrag af samma dag till Utskottet öfvert lemnadt Kammar-Advokat-Fiseals-Embetets i detta ämne afgifne Memorial, såsom innefattande ujplysning om åtgärder hvilka, till följe Stats-Utskottets Betänkandet!. 1-157. nf Kongl. Kungörelsen den 4 Febr. 1S11, an* gående användandet af ifrågavarande Skogar re* dan blifvit vidtagne, och de omständigheter, som dermed i ett eller annat afseende äga gemenskap; Hvarförutan Kongl. Collegium i afseende på hvad härutinnan redan tillgjordt blifvit, meddeldt följande upplysningar. i:mo Att Advocat-Fiscals-Embetets Utlå* tande angående Elfkarleby samt Tjerps norra och en del af Tjerps västra Krono - Allmänningar, anslagne till Elfkarö Bruk, blifvit den '4 i samma månad med Kongl. Bergs-Gollegium Comrnuniceradt.
2:do Att bemälle Embetes Utlåtanden an* gående ej mindre den Forssmarks Bruksägare upplåtne Allmänning på Gräsön, än Svalmyra Allmänning anslagen till Hargs Bruk blifvit den 13 sist!.
Januarii med Kongl. Bergs-Colle' gium communicerade. 3:0 Att Skatteköp blifvit beviljadt å Kollerö Manufactur-Verks Reccgnitions-Skog i Elfsborgs Uän och Skatte - Bref derå deri 29 De* cember förledit år Utfärdadt, med vilkor, att Skogen blifver från Bruket oskiljagtig. 4:0
Att, angående den Åsbobergs Grufvelag anslagne Östra del af Gyttorps Norra Allmänning, Kongl. Collegium i anledning af Advocat-Fiscals Embetets derom afgifne Memorial, den 24 sisth Februarii, resolveradt Bref till Kongl.
Majus Befallningshafvande i Örebro Uän. 5:0 Att Kongl. Kammar- och Bergs-Gollegiernes gemensamma skrifyélser af den 16 Sep-» tember 1815 till Kongl. Majus BefallniiigshafMihang till Riks.St.
Fröt, igtj.tiig. i Je S»ml> N:r lii Stdh- Vtsiottets Bettinianderii vande 1 Örebro Iutn, 1 fråga om de till Farforss Bruk och Silfverhytte Masugn upplåtne Östra och Västra Imme Recognitions - Skogar, Tväråns, Qvarntorpshyttans och Bokärrs Recognitions-Skogar, ännu icke blifvit besvarade, icke eller Kongl. Collegiernes skrifvelser af d. 12 Mars 1816 angående den Asjöhytte Masugn anslagne Recogniiions-Skog. 6:0
Att i anledning af Advöcat - FiscalsÉmbetets Memorial, Bref till Kongl.
Maj ts Befallningshafvande i Vermelands Län d. 3 sistl.
Martil blifvit beslutadt, angående Ackkärns Bruks Recognitions Skog. >]:o
Att med Kongl. Berss-Collegium blifvit Commuriicerade d. 10 September förledit år Handlingarne, angående den till Brattforss Bruk upplåtne Recognitions-Skog i Vermelands
Län, samt Lungsunds Allmänning; d. 4 Octob. angående Recognitions - Skogen till Kungskogs masugn; d. 16 Julii angående Lundbergs eller Matlångs Bruks Recognitions-Skog; d. 2 December angående Saltsjö Recognitions-Allmänning; den lä sistl.
Januarii) angående Vittersjö
Allmänning i Gefleborgs Län; den 21 sistl.
Januarii* angående de till Forssbacka Bruk upplåtne Recognitions-Skogar; den 1 g sistl. Februarii angående Jefte Sandön i Norrbottens Län; samt d. 4 sistl.
Martii, angående Selets Bruks Recognitions-Skog. g;ö Att Bref den 24 sistl.