Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sverige på ett värdigt sätt deltagit i ofvanomförmälda expositioner, får Utskottet, sorn funnit de i sådant hänseende vidtagna åtgärder ändamålsenliga, tillstyrka, att de för ifrågavarande ändamål förskjutna medel måtte varda Stats-kontoret godtgjorda, dervid Utskottet dock ansett sig icke kunna ingå i pröfning af kostnaderna för expositionen i Hamburg i vidare mån än medel derför redan blifvit disponerade; hemställande Utskottet alltså, att Rikets Ständer måtte Kongl. Maj:t,s ifrågavarande nådiga framställningar på det sätt bifalla, att pä Riksgälds-kontoret anvisas a) till betäckande af kostnaderna för Sveriges deltagande i 1862 års allmänna industri- och konst-exposition i London ett belopp af 159.384
R:dr 18 öre; och b) för godtgörande af enahanda kostnad vid den för landt bruksalster och redskap innevarande års sommar anordnade internationela utställning i Hamburg, dels 5,000 R:dr Runt, dels ett belopp, enligt gällande kurs, motsvarande 10,000 mark Hamburger-banko, att i mån af behof utgå.
Af Herr L. J. Hierta, med hvilken Herr B. F. Ekerot instämt: ”Vid öfverläggningen i Utskottet, angående ifrågavarande ämne, ansåg jag det icke böra lemnäs alldeles utan anmärkning, att utgifterna för Sveriges deltagande i sistlidne årets industri-utställning i London uppgått till omkring dubbla summan emot utBiL till R.
St Prot 1862 & 1863.
4 Sami 1 Afd. 4 Band. 1 Haft 3 18 Stats-Utskotlets Utlåtande JV& 173. gifterna för ett dylikt deltagande i den näst föregående verlds-expositionen i Paris, der de särskilda grenarne af Svensk industri likväl äfven voro på ett värdigt sätt och så talrikt representerade, att det lemnade utrymmet befanns otillräckligt för en ändamålsenlig utställning af allt som blifvit ditsändt.
Jag ansåg derföre Utskottet böra föreslå Rikets Ständer, att vid beviljandet af den begärda ersättningen för de anvisade utgifterna, foga uttrycket af en önskan, som kunde leda derhän, att dylika utgifter vid ett kommande tillfälle icke måtte tynga alltför mycket på statsbudgeten ; och som pluraliteten inom Utskottet icke syntes biträda denna mening, tillåter jag mig i form af reservation yrka och föreslå, att Rikets Ständers beslut i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition måtte erhålla en lydelse i följande syftning: ”Ehuru en jemförelse mellan utgifterna för Sveriges deltagande uti den näst föregående industri-utställningen i Paris och uti den som sistlidet år 1862 egde rum i London, utvisat att den sednare förorsakat Staten en tillökning i kostnad, hvars belopp synes anmärkningsvärd!, så hafva Rikets Ständer dock ansett sig böra bifalla den af E. K.
M. äskade ersättning för dessa utgifter, under uttryckande af den underdåniga önskan, att i händelse E. K.
M. vid ett framtida dylikt tillfälle då Rikets Ständer icke äro församlade, skulle finna skäligt att med understöd af allmänna medel befordra deltagandet i en dylik utställning, all den hushållning, som med ändamålets vinnande är förenlig, dervid må iakttagas”.
STOCKHOLM, tryckt hos a. l. norman, 1863. Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 174. 1 N:o 174.
Ank. till Exp.-Utik. den 13 Okt. 1863, kl. 13 midd.
Utlåtande, angående pension för framlidne Bergmästaren, Öfver-intendenten m. m. F. A. von Schéeles enka. (U. A.) Från samtliga Riks-Stånden liar till Stats-Utskotlet blifvit remitterad en den 28 sistlidne Augusti till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition (N:o 124), deruti Kongl. Maj:t behagat meddela, hurusom Kommers-kollegium, under den 19 i samma månad, i underdånighet öfverlemna! en af framlidne Bergmästaren i sjunde Bergmästare-distriktet, Öfver-intendenten m. m.
Frans Adolf von Schéeles enka, Maria von Schéele, född Lundqvist, till Kollegium ingifven skrift, deruti bemälda enka, under åberopande af sin aflidne mans förtjenster om det allmänna samt med bifogande af en, den 11 i nämnda månad, utaf tillkallade behöriga förrättningsmän verkställd preliminär uppteckning af sterbhusets tillgångar och skulder, utvisande att de sednare, så vidt de då ännu voro kände, med omkring 7,000
R:dr öfverstege de förra, anhållit att, som den pension, hon kunde påräkna från Civil-statens Pensionskassa, jemte ett henne af Wermländska Bruks-societelen tillförsäkrad t understöd, icke försloge alt bereda nödtorftigt uppehälle åt henne och en ännu oförsörjd dotter samt en ålderstigen moder, Kollegium måtte hos Kongl. Maj.t göra underdånig framställning om någon lämplig pension åt henne af allmänna medel; vid öfverlemnande af hvilken ansökning Kommers-Kollegium anfört, hurusom Bergmästaren von Schéele, hvilken den 20 sistlidne Juli aflidit i en ålder af 67 år, deraf han tillbragt 48 år i Statens tjenst, under denna sin långa tjenstemannabana med sällsynt nit omfattade och sökte befrämja allt hvad han ansåg leda till det allmännas gagn, samt att det nyttiga, han sålunda åstadkommit, äfven rönt offentligt erkännande och således icke behöfde af Kollegium vitsordas; och då det understöd, hans enka förmält sig hafva Bih. till B.
Prot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 2 Häft. 1 3 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 174. att påräkna ifrån Civil—statens Pensionskassa samt af Wermländska Bruks-socieleten, svårligen torde komma att emotsvara behofvet för hennes lefnadskostnad, hade Kollegium ansett förevarande fall kunna jemföras med de flera dylika, då en i knappa omständigheter stadd enka efter en utmärkt tjensteman funnits höra hugnas med särskild pension af statsmedlen, hvadan Kollegium i underdånighet hemställt, det Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska beviljande af en årlig pension för sökanden.
Med afseende å Bergmästaren von Schéeles under en långvarig tjenstetid ådagalagda nitiska bemödanden för bergsbruksnäringens förkofran, äfvensom till åstadkommande af allmännyttigt gagn i öfrigt inom den landsort, der han hade sin verk samhet, samt i betraktande jemväl af den behöfvande ställning, hvaruti hans efterlemnade enka sig befunne, har Kongl. Majit nu föreslagit, alt enkan Maria von Schéele, hvars pension från Civil—statens enskilda Enke- och Pupillkassa, enligt in hemtad upplysning, komme alt, intilldess stadgade årsafgifler blifvit tillfullo erlagda, utgå med 575 Ridr, men sedermera med 500 R:dr årligen, måtte af Rikets Ständer å allmänna indragningsstaten uppföras till en årlig pension af Sexhundra Riksdaler; och får Utskottet, med hänseende till de af Kongl.
Majtt åberopade förhållanden, tillstyrka, att Kongl. Maj-.ts ifrågavarande nådiga framställning måtte af Rikets Ständer bifallas.
Stockholm den 12 Oktober 1865. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 175. 3 N:o 175.
Ånk. till Exp.-Utek. den 13 Okt. 1863, kl. 12 midd.
Utlåtande, angående ersättning för sådana af Kongl. Stats-kontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit af Rikets Ständer beviljade. (U. A.)
Uti den vid början af innevarande riksdag aflåtna nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof bar Kongl. Maj:t meddelat, hurusom
Stats-kontoret i underdånighet aflemnat dels en förteckning å de af detta embetsverk intill den t
Juli nästlidet år under förskottstilel anordnade medel, hvilka borde hos Rikets Ständer till ersättande anmälas, uppgående lill en summa af 101,547 R:dr 96 öre, och dels, i samma ändamål, en uppgift å några under åren 1858, 1859 och 1860 af vissa länsstyrelser anordnade poster, hvilka, i öfverensstämmelse med föreskriften i då gällande länsstater, afförts å öfverskotten på Statsverkets inkomster, men sedermera, i följd af den genom Kongl. Brefvet den 5
Februari sistnämnda år härutinnan stadgade förändring, blifvit uti rikshufvudboken för samma år till förskottstitel omförda, utgörande 10,863 R:dr 24 öre; och har Kongl. Maj:t vidare uti särskilda skrifvelser lill Stats-Utskoltet den 3 Juli och den 4 September innevarande år till— kännagifvit, att dylika förskolter, enligt samma skrifvelser åtföljande, uti Stats-kontoret upprättade förteckningar, uppgått under sednare hälften af nästlidet år till 31,242 R:ilr 10 öre, förutom ett till brobyggnader m. m. inom Jemtlands län disponeradt belopp af 10,299 R:dr, i afseende hvarå Kongl.
Majit, i sammanhang med annan fråga, till Rikets Ständer gjort särskild nådig framställning, samt under innevarande års förra hälft lill 38,907 R:dr 23 öre.
Vid granskning af samtliga nyssberörda förteckningar har Utskottet icke haft något all emot de deri upptagna utgifterna erinra, hvadan Utskottet, som för vin - 4 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 175. nande af lättare öfversigt, öfver de särskilda ulgiftstitlarne, låtit öfver ifrågavarande förskotter uppgöra hosföljande sammandrag, tillstyrker, att Rikets Ständer måtte, till ersättning för ofvanberörda af Stats-kontoret förskottsvis bestridda utgifter, anvisa en summa al 182,560 R:dr 55 öre, att, enligt Kongl. Maj:ts disposition, af Rikets Ständers Riksgälds-kontor utbetalas.
I sammanhang härmed, och då statsmedels anvisande under förskoltstitel lämpligen ej bör ifrågakomma för andra behof än sådana, som ej kunnat förutses och för hvilka således särskilda anslag ej kunnat uppföras, men några af de nu till ersättning anmälda utgifter svnls Utskottet vara af beskaffenhet, att de fortfarande kunna blifva för de uppgifna ändamålen erforderliga, hemställer Utskottet, all Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse anhålla, att, derest en eller annan af berörda utgifter skulle befinnas vara af fortgående natur, Kongl.
Majit då måtte, för så vidt sådan åtgärd ej redan blilvil vidtagen, till Rikets näst sammanträdande Ständer göra nådig framställning om de särskilda anslag, som i sådant hänseende kunna finnas erforderliga.
SAMMANDRAG öfver Förskotter, sorn böra hos Rikets Ständer anmälas till ersättande.
Riksmynt lio.
Af Stats-kontoret förskottsvis anordnade:
Kronan, i följd af rättegång och dom, lill utgifvande ålagde . . . 1,863 45
För uppgörandet af formulär till de förvaltande Verkens räken- skaper. . 9,950:
— Dito dito 3,050:
— Dito dito 1,7 50: — 14,750 Till Kommissionen för utarbetande af ett fullständigt sammandrag utaf utkomna, ännu gällande administrativa, kamerala samt eko- nomiska författningar och stadgar 23,510: 50.
Dito dito 3,656: 30.
Dito dito 5,250: — 32,216 80 Kostnader i och för statsrevisioner 13,658: 31.
Dito dito 6,907: 21. 20,565 52 Kongl. Komitéen för undersökning af grunderna lill städernas i riket beskattning.
. . 10,000 Kongl. Komitéen för uppgörande af förslag till ordnandet af rikets sjöförsvar efter tidens fordringar 11,899: 41.
Dito dito 600:
— Dito dito ...... 425: — 12,924 41 Transport 92,320 18 Hor till Stats- Utskottets Utlåtande, år 1862 & 1863, N:o 175, Transport 92,320 18 Den vid Kongl.
Flottans station i Carlskrona tillsatta Kommission för undersökning af segel-linieskeppens och fregatternas till- stånd, m. m. . . . , 1,256 9 Den vid Kongl.
Flottans station i Stockholm tillsatta Kommission för undersökning af dervarande rodd-kanonslupars, kanonjollars och mörsarefartygs tillstånd och användbarhet, m. m 612 Kongl. Komitéen för pensionsväsendets ordnande . . 250: -—
Dito dito 250:
— Dito dito 1,484: 39. 1,984 59
För ordnandet af de från samtliga Presterskapet i riket infordrade uppgifter å deras löneförmåner 9,000 Kongl. Komitéen för uppgörande af förslag till allmänt ordnande af Presterskapets aflöning 4,557 52 Kongl. Komitéen för utarbetande af förslag i afseende å de åter- stående arbeten, som erfordras för National-musei inredning, m. m. 2,492 74 Ersättning till innehafvarne af vissa kungsgårdar i Skåne och Skara- borgs län för dagsverksskyldighetens upphörande 21,147: 42.
Dito dito 519: 65.
Dito dito 10,278: 28. 31,945 33 Roteringsunderstöd i Norrbottens län 3,124: 16.
Dito dito 2,272: 94. 5,397 10 Dito i Westerbottens län för 1857 med 1861. . . 15,490 53 Ersättning för utgjord rotering 1,895: 70.
Dito dito 280: 2 7.
Dito dito 240: 48. 2,416 45 Transport] 167,451(93 Transport 167,451 93 Ersättning för afskrifna eller förmedlade indelta rän- tor, m. m 2,480: 45.
Dito dito 388: 56.
Dito dito 495: 8. 3,363 21 89 rsåttning för bristande proste-tunna 57 Till Landshöfdingen i Kopparbergs lån m. m. 0. af Geijerstam, ränta å till Stats-kontoret levererade öfverskottet å influtna medel för exproprierad jord från kungsgården Noret 178 90 Kostnader för ordnande af Läns-arkiverna i Gefleborgs, Wester- Norrlands och Jemtlands län 681 Tillhopa 171,697 29 2:0.
Af Läns-Sfyrelserne anordnade, sedermera till Förskotts- titel omförde och i Rikshufvudboken balanserade medel:
Rotefrihets-ersättning till vissa länsmän i Wester-Norrlands, Wester- bottens och Norrbottens län 1,564: 20.
Ersättning för bristande proste-tunnor. . : . . . 42: 86.
Dito till innehafvare af roterade ecklesiaslikbo- ställen 9,230: 54.
Dito för jordförlust genom Göta kanals anläggning 25: 64. 10,863 24 Samma 182,560 53 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 176. 5 N:o 176.
Arik. till Exp.-Ut8k. den 13 Okt. 1863, kl. 12 midd.
Maj.ts nådiga Skrifvelse, ifråga om nämndemäns och fjerdingsmäns rätt till ersättning för extra förrättningar. (U. A.) Sedan tili underdånig skrifvelse den 24 Oktober 1857 Rikets då församlade Ständer— nied anmälan, hurusom de i nådiga Kungörelsen den 11 Augusti 1854 meddelade föreskrifter, alt nämndemän vid sådana boställs- och torpsyner samt andra extra förrättningar, för hvilka de dittills icke varit till någon godtgörelse berättigade, egde tillgodonjuta skjutsersältning enligt stadgad grund, äfvensom i allmänhet för dem åliggande syner och öfriga extra förrättningar beräkna dagtraktamente efter resereglemente!, skulle förorsakat villrådighet vid tillämpningen, i det alt de sålunda omförmälda ”andra extra förrättningar” icke blifvit närmare uppgifna, hvaraf ock hade inträffat alt
Nämndemän för biträde vid urtima ting, indrifvande af kronoutskylder och hemmansräntor samt värderingar icke erhållit ersättning, samt att i anledning häraf, hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att ifrågavarande kungörelse måtte erhålla sådant förtydligande, att med orden ”andra extra förrättningar” borde förstås all annan, utom ordinarie ting och vägsyner, redan förekommande eller möjligen framdeles blifvande förrättning, der nämndemäns eller fjerdingsmäns tjenstebiträde äskades, — anhållit, alt, då det syntes vara med billighet öfverensstämmande, att nämndemän och fjerdingsmän undfinge rese- och traktamentsersättning för deras inställelse vid dem åliggande extra förrättningar, men Rikets Ständer icke vore i tillfälle att med erforderlig noggrannhet antyda alla de fall, som dertill borde hänföras, Kongl.
Majit läcktes, efter ärendets behöriga utredning, till Rikets Ständer göra nådig framställning om och i hvilka fall rese- och traktamentsersättning må tillerkännas nämndemän och fjerdingsmän för extra förrättningar i Kronans ärenden; så 6 Stats- lltshottets Utlåtande N:o 176. liar Kongl. Majit nu uli högstberörda nådiga Skrifvelse (Nio 95), hvilken blifvit at samtliga Biks-Slånden till Stats-Utskottet remitterad, en sådan framställning afgifvit och dervid till en början lästat uppmärksamhet derå, alt uti Kongl.
Kungörelsen den 25 Januari 1842 nämndemän och fjerdingsman, när de tillkallades för syner värderingar, besigtningar och inventeringar för Kronans räkning, tillagts traktamente enligt hvad dem uli expeditionstaxan för förrättningar hos enskilde bestodes, samt ersättning för resekostnaden efter gällande resereglemente, med undantag, enligt 2 och 3 §§ uti samma kungörelse, dels af alla sådana förrättningar, som ålåge nämndemän i egenskap af ledamöter i Häradsrätt, äfvensom för nämndemäns biträde vid syner och besigtningar å ryttare-, knekte- och båtsmanstorp, hvilket allt fortfarande, såsom dittills, borde ulan särskild vedergällning verkställas, dels ock för det fall då sjelfva förrättningen samt resan till och från förrättningsslället inom häradet eller tjenstgöringsorlen tillsammans icke fordrade längre lid än en dag, i hvilket fall nämndeman och fjerdingsman icke skulle, erhålla någon ersättning.
Genom ofvan åberopade nådiga Kungörelse af den 11 Augusti 1854 hade, i anledning af Rikets Ständers framställningar i ämnet och med upphäfvandc af nyssberörda undantag från den nämndemän tillerkända rätt till ersättning af ifrågavarande beskaffenhet, blifvit förordnad!, att nämndemän skulle vid sådana boställs- och torpsyncr samt andra extra förrättningar, för hvilka de dittills icke varit lill någon ersättning berättigade, ega tillgodonjuta skjutsersältning enligt gällande resereglemente för den i och för förrättningen tillryggalagda väglängd, sorn öfverskjöte en half mil, från nämndemannens hemvist räknadt, äfvensom att de i allmänhet för dem åliggande syner och öfriga extra förrättningar linge beräkna dagtraktamente efter resereglemente! utan något undantag för det fall, alt kortare tid än en hel dag till förrättningen åtginge.
Derefter vore på förekomne anledningar af Kongl. Majit förklarad!, dels genom nådigt Bref den 10 November 1855, att 1854 års nådiga kungörelse borde tillämpas ej allenast vid syner och extra förrättningar, som anginge landt- och sjöförsvaret, utan äfven vid sådana, som rörde till andra Stals-departemenl hörande angelägenheter, hvarvid den vederbörande för dylika förrättningar tillkommande ersättning borde anordnas af anslaget till rese- och traklamenlskostnader på den Riks-statens ilulvudtitel, hvars rätt ansåges hafva varit af den vid hvarje tillfälle hållna synen eller förrättningen beroende, dels ock genom nådigt Bref den 25 Februari 1855, alt vägsyner icke vore att hänföra till sådana extra förrättningar, för hvilka skjuts- och traktamentsersättning af allmänna medel, enligt berörda kungörelse, åt nämndemän bestodes.
För utredande af frågan, hvilka flera af nämndemän verkställda förrättningar, än de lör hvilka genom berörda nådiga kungörelser ersättning blifvit dem tillförsäkrad, kunde anses såsom extra, och för hvilka dylika förrättningar ersättning af allmänna medel redan varit bestådd och vidare kunde ifrågakomma ali af Kronan bestås, hade Krigs-kollegium, Förvaltningen af sjöärendena och Kammar-kollegium, uti Stats-Utskottets Utlåtande N:o 176. 7 gemensamt underdånigt utlåtande, först i afseende å de uti Rikets Ständers skrifvelse såsom sådana förrättningar omförmälda urtima ting, kronoutskylders och liernmansränlors indrifvande samt värderingar anmärkt, att för värderingar, då de skedde för Kronans räkning, nämndemän redan genom 1842 års nådiga kungörelse fått sig tillagd ersättning; — alt vid urtima ling i brottmål, äfvensom i Kronans saker och andra allmänna mål, nämndemän hittills icke varit lill ersättning berättigade; och att, då sådana ting, när de hölles af ordinarie Häradshöfding, borde utan särskild ersättning till domaren förrättas, — då nämndemän, hvilka för deras befattning åtnjöte flera förmåner, vid nämnda tillfällen tjenstgjorde ensamt i egenskap af domstolsledamöter, samt då de, ulan minskning i berörda förmåner, numera, till följd af Lagmansrätternas upphörande, vunnit befrielse från den dem förut åliggande tjenst— göringsskyldighet vid sistnämnda Rätters sammanträden, Kollegierna ansåge urtima ting, då de ej påkallades a( enskild part, böra af nämndemän ulan särskild godtgörelse bevistas, med bibehållande dock af den dem genom Kongl. Kungörelsen den 17 September 1851 i särskilda fall tillagda rätt till ersättning af allmänna medel, då flera härad hafva gemensam tingsstad i brottmål; — samt att, derest nämndemans biträde åt
Kronans uppbördsman vid indrifning af otiqviderade uppbördsmedel, hvilket egentligen vore ett fjerdingsmånnens åliggande, komme att anlitas och kostnaden icke kunde åläggas den enskilde, nämndemannen i detta fall syntes böra åtnjuta samma rätt, som i (5 § 4 mom. af stadgan den 1 Juni 1850 angående fjer dingsman blifvit de sednare medgifven, eller alt för de indrifna medlen åtnjuta hälften af uppbördsmännens andel i stadgade stämmoböter.
Vidare hade Kollegierna upplyst och anfört: att nämndemän i öfrigt ålåge biträda: vid syner och besigtningar å de till indelta arméen anslagna militieboställen; vid syner och besigtningar å Kronans hus och byggnader; vid besigtningar å persedlar, tillhörande indelta arméen och beväringsmanskapet; vid bestyr med kronolransporler; vid syner och besigtningar å hemman och lägenheter, tillhörande Wadstena krigsmanhus-kassa, samt å ryttare-, soldat- och båtsmanstorp; vid ekonomiska besigtningar å borlarrenderade kungs- och kungsladugårdar, kronosäterier, kronohemman samt andra Kronans lägenheter, äfvensom å de till Kronan indragna, men utarrenderade civile- och militie—boställen; vid del slags husesyn, som, enligt 2 7 kap. 1 § Ryggninga-balken, skall hvart tredje år hållas å kronohemman; vid laga syner å bortarrenderade kungs- och kungsladugårdar med flera kronolägenheter; vid syner och besigtningar å sådana boställen, hemman och lägenheter, som af embets- och tjenstemän på lön innehafvas; 8 Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 176. vid syner och besigtningar å de till hospital och fromma stiftelser anslagna hemman och lägenheter; vid syner å kapeliansbol; vid undersökningar, enligt Kongl. Kungörelsen den 4 Februari lilli, å rekognitionsskogar, till utrönande af brukens och bergverkens behof: vid skattläggningar; och vid undersökningar om ändring eller utrifning af vattenverk; alt, på grund a( 1854 års kungörelse — hvilken, enligt Kollegiernas åsigt, icke inskränkte nämndemännens lätt till ersättning endast lill de fall, då deras biträde å Kronans sida påkallades eller af allmänna medel borde gäldas, — nämndeman vore berättigad alt erhålla ersättning för samtliga ofvan uppräknade förrättningar, med undantag af syner å hospitals och fromma stiftelsers hemman och lägenheter samt å kapeliansbol, undersökningar å rekognilionsskogar och skattläggningar i vissa fall; att likväl ersättning för syner och besigtningar å de till hospital och fromma stiftelser anslagna hemman och lägenheter syntes böra nämndemän tilläggas af samma skäl, som föranledt att godtgörelse blifvit dem tillerkänd för syner och besigtningar å Kronans egendom; men denna ersättning utgå af vederbörande stiftelsers medel, enär
Staten icke rättvisligen kunde belastas med utgiften derför, samt grundsatsen om hospitals och fromma stiftelsers befrielse från likartade kostnader redan blifvit frånträdd, i det att förordningen den 50 November 1855, angående expeditionslösen, icke fritoge dem från erläggande af sådan lösen; att äfven för syner å kapeliansbol, hvilkas innehafvare, på grund af resolutionen på Presterskapets besvär den 12 Januari 1757, varit från all afgift i berörda hänseende frikallade, nämndemän syntes böra tillerkännas ersättning, hvilken, till öfverensstämmelse med Kongl.