Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För min del anser i’ag att, så länge ej någon större-summa, än den ifrågavarande, kan få disponeras från liks-banken, till inrättandet af Filial-banker, bör understöd från Riks-banken ej lemnäs någon Filial-bank utöfver R:dr 500,000, på det sådane Banker må kunna blifva inrättade på flera ställen inom landet, hvilket ej kan blifva fallet, i händelse en större Filial-bank möjligen etableras, hvilken kan uppsluka hela anslagssumman. 3:o.
Enär de Filial-banker, hvilka hädanefter bilda sig, komma att erhålla fdelar af försträckningen från Riks-Banken. i form af lån, och återstående 'del såsom kreditiv, anser jag att räntans nedsättande, enligt 71 punkten 3 mom. litt. g., för penningar, erhållne i egenskap af lån till 2 procent, ingalunda borde medgifvas, emedan Riks-Banken derigenom skulle få tillgodonjuta en alltför liten ersättning för på detta sätt gifvet låne-understöd — synnerligen då man äfven måste taga i öfvervägande den omständighet, att den del af försträckningen, som lemnäs i egenskap af kreditiv, aldrig är vorden bela krediliv-året för Riks-Banken räntebärande, och således lemnar ingen fördel för Riks-Banken.
Häruti har Herr Kontrakts-prosten Malmstedt sig förenat, hvarjemte i 1 och 3 punkterna af denna reservation instämt Herr af Geijerstam, Carl, Herr Fabrikör Almgren och Herr Borgmästaren Ekenman, samt uti l:a punkten Herr Biskop Genberg, och uti 3:dje punkten Herr Björnstjerna O. M., och Herr Professor Agardh. af Herr Grosshandlaren Koek: »Föreslagna räntan, 2 procent, för af Riks Banken till Filial-bank lemnad försträckning, torde vara för låg och en nog stor uppoffring af det allmänna, i synnerhet sedan Höglofiige Utskottet tillstyrkt den förändring, att af försträckning skall, från en femtedel, som nu är stadgadt, en tredjedel utgå i form af kreditiv, derå ränta icke beräknas förr än Filial-banks anvisning med obegränsad omloppstid till betalning i Banken ingår.
Om, vid upphörandet af Privat-bank, ytterligare uppmuntran för bildandet af Filial-bank anses böra af Rikets Ständer på detta sätt meddelas, tror jag att 2£ procent ränta å försträckta medel dertill äro fullt' tillräckliga.
Uti Herr Kocks reservation hafva Herr Friherre Tersmeden, IV. F., och Herr Kontrakts-prosten Malmstedt instämt. af Herr Grosshandlaren Wallenberg: »Emot Utskottets tillstyrkan alt afgifva ett undvikande svar på den vigtiga frågan om penningerörelsens underlättande genom banker, får jag mig reservera.
Så väl Kongl. Maj:ts Nådiga remiss af kommitterades underdåniga Betänkande rörande kreditväsendets ordnande, sorn de flerfaldiga i samma riktning väckta motioner, hade i min tanka bordt föranleda Utskottet tillstyrka Rikets
Ständer att antingen förklara bankrörelsen - Banko-Utskottets Betänkande.
SOI reisen fri, eller, med vidbiifvandet af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af år 1848, örn upphörande af enskilda banker med sedelutgifnings-rätt, eiier ändlligen att ytterligare främja s. k.
Filial-bankers uppkomst.
Intetdera af allt delta har Utskottet tillstyrkt, men deremot angifvit ledtråden för att, utan förnärmande af de nu mäktiga intressena, belt och hållet kringgå de billiga anspråken på en ordnad bank-rörelse, genom att lill en kommande tid uppskjuta alla de åtgärder, som kunna anses ega inflytande på eller sammanhang med berörde ämnen.
I afseende på Prival-hankerne har Utskottet, ulan att på ringaste sätt förorda dessas upphörande, antagit att de skulle af sig sjelfva, vid nuvarande oktrojers lilländalöpande, upphöra, och under sådan förutsätt' ning har Utskottet uppställt grunder för de i Privat-bankernes ställe möjligen uppkommande Filial-banker.
Emot dessa grunder kunde åtskillige anmärkningar med skäl framställas; men då de säkerligen icke komma att tillämpas, enär ingen sannolikhet förefinDes att de nuvarande Privat-bankerne skulle komma att upphöra, om Rikets Ständer, på sätt Utskottet föreslagit, lemna sitt lysta bifall till dessas fortfarande, så blifva de lemligen oskadliga.
Såsom exempel på Banko-Utskottets åsigter i bank-frågor må endast nämnas, att Utskottet ansett till de nu gällande bestämmelser för
Filial-banker böra fogas den af räntans fixerande till 5 procent.
Man ledes härvid ofrivilligt på den tanken att Utskottet ansett hvarje bank böra blifva likartad med den s. k. allmänna diskonten, hvars hufvudgrunder kunna sägas vara borgensförbindelserna och omsätlningsrällen.
Del är otvifvelaktigt att förr än räntan på korta papper blir fri, kan icke någon bankrörelse blifva fullständig eller rätt gagnande.
Men om detta ännu icke blifvit solklart för en hvar, så borde dock bank-associationer icke fränkännas den i allmänna lagen enskilde tillerkända rätt, att inom beloppet af bogsta s. k. lagliga ränta sjelfva bestämma den ränta hvaremot de utlemna penningar.
Genomen lika obehöflig som otillbörlig inskränkning härutinnan hindrar man dylika enskilda banker att bedrifva i vidsträcktare skala deposit-rörelse, hvilken, en sparbanksrörelse i stort, visat sig i väsendlig män uti andra länder främja det allmänna välståndets förkofran.
Man synes hafva antagit, att de blifvande bankernas rörelse borde inskränka sig lill att af Riks-Banken erhålla den vä sendtligaste delen af sin fond till 2 å 3 procent och utminutera samma till allmänheten mot 5 proc.
Erfarenheten har visat, att, med hittills lemnad frihet, de fleste banker sällan af låntagare äskat mer än 5 procent, och den enda följden af den ifrågasatta inskränkningen skulle säkerligen blifva att, när låne-tillgångarne vöre knappa, bankerne alltför mycket afsågo sin egen säkerhet, hvadan allmänheten fick en ny olägenhet af den fördel man synes velat bereda densamma.
- Emot hufvudresuHatet utaf Utskottets behandlingssätt af bank-frågan, får jag mig reservera, emedan, om ifrågavarande Betänkande vinner Rikets Ständers bifall, ingenting är afgjordt, huruvida banker med sedelutgifniijgs-rätt skola bibehållas, men väl på ett indirekt sätt förhindrat ali uppkomst af ny enskild bank i de orter, hvilka hitintills, till stor olägenhet för industri och näringar, helt och hållet sakna sådane inrättningar; hvilket sätt alt tilivägagå jag icke kan anse underlätta penninge-rörelsen i allmänhet.
Ett uppskof på 3:ne år är visserligen ensamt en ofantlig olägenhet, men då man dertill lägger, att, om Utskottets förslag i sin helhet gick i fullbordan, så skulle, enär Riks-Bankens alla tillgångar uteslutande blifvit afsedda för ersättandet af de nuvarande Privat-bankerne, och då Stats-verket likaväl nästa riksdag som nu torde taga banko-vinsten i anspråk, all utsigt försvinna för erhållandet från Riks-Banken af ens biträde i kreditiv-väg åt de vidsträckta orter, som allt hitintills i dessa afseenden varit och äro alldeles lottlösa.» Bih. lill B.
Prot. 1853 & 185i. 6 Sami. i Afd. 12 Håft. 14 i 102 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34.
Herr Friherre Tersmeden IV. F., och Herr af Geijerstam, Carl, hafva instämt uti Herr Wallenbergs reservation i hvad den angår det af Utskottet gjorda tillstyrkande, att
Filial-bank ej må ega att beräkna högre ränta än 5 procent. af Herr Doktor A. IS ordström: »Då Utskottet föreslagit lägre ränta och för höjdt kreditiv åt Filial-banker, som kunna uppkomma för alt ersätta upphörda Privatbanker, anser jag rättvisan hafva fordrat, att enahanda förmåner hade blifvit tillerkända de Filial-banker, som redan äro oktrojerade.
Det torde ock komma attt visa sig, att olika förmåners beviljande ål samma slags banker skall menligt inverka pä och undergräfva nu existerande Filial-bankers bestånd, emedan dessa icke kunna uthärda täflan med de mera gynnade och privilegierade, som uppstå i deras granskap.»
Med Herr Doktor Nordström hafva Herr af Geijerstam, Carl, Herr Biskop Gettberg och Herr Professor Agardh sig förenat.
I:o 1.
Lån på guld Och silfver §, d:o på jern, koppar in. m. 169 ‘ . . i Stockholm i Götheborg silfver d:o på Landtegendom §. 174 . . d:o på Stadsegendom d:o på fast egendom och återbetalning d:o till skiften och odlingar §.
ISO Kreditiv till Fahlu Bergslag §. 186 d:o Sparbankerna Lån till Filial-Banken i Gefle §.
211 d:o d:o i Christianstad d:o d:o i Blekinge d:o d:o i Skaraborgs Län BS attlio- O i s f; ont- Verket.
Utlåning med omsättning § Diskontering och utlåning Kassa-Krediliv åt enskilde §.
209 Belåning af aktier och publika papper Sjåne-tiontoret i t»Ulliebor g. Utlåning med omsättning §.
201 Diskontering och utlåning för handel och näringar i Kassa-Kreditiv åt enskilde §. 209 Belåning af aktier och publika papper §. 196 .
JLune-Iiosttorel i Malmö.
Utlåning med omsättning §.
201 Diskontering och utlåning för handel och näringar Kassa-Krediliv åt enskilde §.
209 Belåning af aktier och publika papper §.
196 205 205 201 för handel och näringar §.
205 196 Transport Den 31 December 1853.
Anvisadt förlag.
Oanvåndt.
Den 29 April 1854.
T Utestående. 3,500,000 6,500,000 80,000 300,000 400.000 240.000 144.000 240.000 4,900,000 1,767,900 1,000,000 200,000 2,000,000 800,000 500.000 250.000 1,000,000 382,100 350,000 50,000 24,604,000 318,037 1,013,428 227,670 5,459,910 847,194 182,055 66,814 37,823 20,000 400.000 235.000 144.000 130.000 4,787,740 1,762,084 189,117 131,600 1,990,511 737,911 182,350 104,988 999,282 380,800 215,620 5,000 20,568,940 34 24 11 45 7 6 25 9 30 27 24 40 39 36 11 1,940,864 10,839 13,185 242,176 5,000 110,000 112,259 5,815 810,882 68,400 9,488 62,0*8 317,650 145,011 717 1,300 134,380 45,000 13 14 41 41 22 39 18 21 23 11 4,035,059 11 1 3,500,000 6,500,000 80,000 300.000 400.000 324.000 144.000 252.000 4,900,000 1,767,900 1,000,00» 200,000 2,000,000 800,000 500.000 250.000 1,000,000 382,100 350,000 50,000 24,700,000 5 312, 328, 99, ,473, 841, 173, 76, 28, 20, 400, 324, 144, 240 502 837 090 747 766 555 399 082 000 000 000 000 000 4,725,100 1,734,248 544,783 160,060 1,999,646 796,375 281,470 108,438 999,986 344,200 217,160 5,000 14 1 30 2 13 8 45 4 6 7 1 2 31 22 30 2311 35 4 40 21,378,450 28 Oanvåndt. 1,759,570 10,930 3,600 251,917 12,000 174,899 33,651 455,216 39,940 353 3,624 218,530 141,561 13 37,900 132,840 45,000 33 6 41 46 16 26 18 24 12 25 3| 3,321,549 19 11 10 5 10 1 8 10 Hör till Banko-Utskottets Betänkande, 1854, N:o 34. f Sjune-iKontoret i II isby* Transport Utlåning med omsättning §. 201.
Diskontering och utlåning för handel och näringar §.
205 Kassa-Krediliv åt enskilde §. 209 Kreditiv till Riksgälds-Kontoret §. 181 d:o d:o d:o d:o d:o d:o Kommerse-Kollegium §. 182 Jern-Kontoret §. 183 . Filial-Banken i Gefle §. 211 d:o d:o d:o Christianstad Blekinge Skaraborgs Lifn Summa Den 31 December 1853.
Anvisadt förläs. Utestående.
Oanvändt. 24,604,000 100,000 50.000 50.000 1,000,000 1,800,000 600,000 100,000 60.000 36.000 60.000 20,568,940 99,730 33,100 2,250 36 1,484,625 442,440 6,800 3,000 100 500 44 11 4,035,059 270 16.900 47,750 1,000,000 315,374 157,560 93,200 57,000 35.900 59,500 11 Den 29 April 1854.
Oanvändt. 24,700,000 100,000 50.000 50.000 1,000,000 1,800,000 600,000 100,000 81.000 36.000 63.000 21,378,450 99,460 49,242 37,300 28 24 1,457,153 516,130 500 23,200 11,300 Anm. •/. 28,460,000 | 22,641,486 |33| 6| 5,818,513 |l4| ö| 28,580,000 23,572,736 14 3,321,549 540 757 12.700 1,000,000 342,846 83,870 99,500 57,800 36,000 51.700 19 24 33 läj} 9l 5,007,263 |29| 3 Enligt 211 §. morn. litt.
P. sednare punkten, ef'a Fullmäktige att till sådana Filial-Banker, som, utan ändamål att ersätta upphörd Privat-Bank, kunna bildas, använda ett belopp af 1,500,000: * ktige meddelat följande försträckningar åt Filial-Banker, nemligen: 500.000 405.000 180.000 315.000
Af förestående tabell visar det sig, att Fullmä Till Filial-Banken i Gefle . . . d:o i Christianstad d:o i Blekinge d:o i Skaraborgs Län STr 1ÄÖÖÖ Sistnämnde Filial-Bank bar derjemte af Fullmäktige undfått rättighet, att utöfver omförmälda 315,000 R:dr, i mån som säkerhet ställes, erhålla försträckning till belopp af 60,000 hvadan af hela anslaget återstå oanvände Anm. 2.
Af fonden för diskontering och utlåning till h1 Tillhandahålles, likmätigt samma §.:
Hufi Anm. 3.
För belåning af aktier och publika papper ar I afseende på dispositionen hvaraf, såsom all .1,460,000: andel och näringar, utgörande på det hela, enligt Reglementets 205 § ud-Kontoret i Stockholm Lånik-Kontoret i Götheborg d:o i Malmö d:o i Wisby . *. gande att kunna dessa proportioner jemka och förändra, är emedlertid, jemlikt ofvanstående tabell, Till följd af det Fullmäktige lemnade bemyndi fördelningen emellan de särskilda
Dii fkont-Verken för närvarande sålunda lämpad: Banko-Diskont-Verket i Stockholm Låne-Kontoret i Götheborg d:o i Malmö d:o i Wisby , ivisar Reglementets 196 §. en fond af män grund gäller, att vid pass |-:delar afses för Hufvud-Kontoret i Stockholm, eller £:del för Låne-Kontoret i Götheborg, eller samt TVdel för Låne-Kontoret i Malmö, eller Men som Götheborgs Låne-Kontor ofta haft l iehof af en större andel utaf denna fond, än Banko-Diskont-Verket här i Stockholm, så är för närvarande anvisadt: åt sistnämnde Verk åt Låne-Kontorcd i Götheborg d:o d:o ' V-oMalmö 1,850,000 800,000 300,000 50,000 3,000,000- 1,767,900 800,000 382,100 50,000 3,000,000- 333.000 125.000 42,000 500.000: 200,000 250,000 50,000 500,000: Banko-Utskottets Utlåtande, lN:o 35. 1 N:o 35.
Utlåtande öfver vackt motion om särskilda bestämmelser i afseende ä låns beviljande från Rikets Ständers Bank emot pant af fastigheter inom Kinne, Kinnefjerdings och Laske Härader.
Till Utskottets behandling har Bonde-ståndet remitterat en af Riksdags-fullmäktigen E. M. Falk från Skaraborgs län vackt motion, att, som koncept-intecknings-protokolleu vid 1850 års Höste-ling med Kinne, Kinnefjerdings och Laske Härader inom nämnde län kort efter tingens afsluiande blifvit genom vådeld förstörda, innan renoverade exemplar deraf hunnit att till vederbörande Ilof-rätt insändas, samt Domhafvanden, hvilken det sedermera ej fullkomligt lyckats ait upprätta nya dylika protokoll, hvaruti 3 ä 6 §§. för hvartdera häradet ännu saknades, således vore urståndsatt att utfärda fullständiga gravationsbevis, hvilket hade till följd att de uti berörde härader belägna fastigheter icke kunde såsom pant för lån i Banken antagas, Rikets Ständer, till afbjelpande af detta, för hela orten särdeles menliga förhållande, måtte besluta det tillägg vid gällande Banko-reglemente för nu ifrågavarande härader, att lån mot pant af fastighet derstädes ej må förhindras af den ofullständighet, som, i följd af hvad ofvan är nämndt, kommer att i gravationsbevisen förefinnas, så vida den lånsökande l:o afgifvér skriftlig försäkran på heder och tro att hans fastighet ej är besvärad af annan gravation än gravations-beviset derom upptager; och 2:o ställer en, af tvänne vederhäftige personer, en för bägge och bägge för en, ingången borgen såsom för egen skuld, för den kostnad och skada, som kan tillskyndas Banken derigenom, att, i gravations-beviset ej omnämnes, under någon af de felanBih. till B.
Prot. 1853 & 1854. 6 Sami. 1 Ad. 13 Haft. 1 Banko-Utskottet» Utlåtande, 1\’:o 35. de §§ i Intecknings-profokollet någon upptagen gravation häftande vid den fastighet, sora för Banko-lån pantförskrifven är.
Uti häröfver afgifvet utlåtande hafva Banko-fullmäktige, efter konimissariernes i Låne-Cansliet hörande, förmält sig instämma uti den af bemälde Kommissarier yttrade mening, att, då säkerheten för Bankens fastighetslån hufvudsakligen hvilade derpå, att inteckningar med bättre eller lika rätt, som Bankens, icke besvära egendomen, samt den af motionären i lista punkten föreslagna skriftliga försäkran af låntagaren icke i ringaste mån tryggade Bankens rätt, och den i 2:dra punkten omnämnde borgen, äfven om densamma vore ingången ■ för sjelfva lånet och icke, såsom här blifvit föreslaget, allenast för kostnad och skada, ingalunda motsvarade den säkerhet, som ett fullständigt gravations-bevis gifvet-, hvartill leonline att, genom antagande af en dylik borgen för fastighets-lån, denna lånerörelse, som nu är grundad på real-säkerhet, skulle undfå egenskapen af utlåning på namn, så kunde fullmäktige icke å motionen tillstyrka bifall.
Ehuru giltigheten af de skäl, som sålunda blifvit mot förslaget anförda, icke torde kunna underkännas, så synes likväl det här inträffade förhållande, i följd hvaraf samtlige fastighetsegare i ofvanberörde
Irenne härader under de tio år, som förflyta intilldess fullständiga gravations-bevis kunna åter utfärdas, äro utan eget förvållande alldeles utestängda från möjligheten att å sina egendomar lån i Banken upplaga, böra påkalla åtgärder, hvarigenom ä ena sidan anmärkta olägenheter må, så vidt ske kan, un danrödjas och, å den andra, Banken i möjligaste måtto beredas den trygghet, som endast af fullständiga gravations-bevis kan erhållas; Och då ändamålet, att fylla den brist, som under förenämnde tid lärer komma att vidlåda gravalions-bevisen, efter Utskottets tanka, bör genom antagande af här nedan föreslagna bestämmelser kunna, utan äfventyr för Banken, vinnas, får Utskottet alltså tillstyrka, att, för erhållande i Rikets Ständers Bank af lån mot pant af fast egendom, belägen inom Kinne, Kinnefjerdiugs och Laske härader af Skaraborgs län, den lånsökande, så länge icke fullständigt gravations-bevis kati af honom företes eller under en tid af Tio- är, räknade från början af år 1851, bör, jemte nu redan föreskriftta handlingar, till Banken ytterligare aflemna: l:o ett af sökanden utfärdadt, af Domhafvanden inför Härads-nämnd och samlad menighet å lagtima ting uppläst, samt dervid utan anmärkning lemnadt, skriftligt intyg, att den fastighet, hvarå lån' sökes, icke blifvit med någon eller annan än i santina intyg uppgifven inteckning besvärad vid det ting, för hvilket fullständigt intecknings-protokoll saknas.
2:o en af två eller flere yederhäftige personer, en för bägge och bägge för en, eller en för alla och alla för en, såsom för egen skuld, ingången borgen för den skada eller förlust, Banken kan få vidkännas i följd deraf, att den pantförskrifna fastigheten finnes besvärad med annan eller andra inteckningar än sorn af sökanden uppgifvits; samt Banko-Utskottets Utlåtande, iY.-o 36. 3 3:o ea af Domare oell nämnd vid 1850 års höste-ling med ifrågavarande härader undertecknad uppgift å de hemman och lägenheter. sorn, efter hvad de kunna bestämdt erinra sig, blifvit vid nämnde ting intecknade och hvarom handlades i de §§ af intecknings-prolokollet, sora gått förlorade och sedermera icke kunnat tillrältaskaiTas.
Ant. till Exp.-Utsk. den 30 Maj 1854, kl. 1 e m.
Utlåtande 'öfver väckt motion att Diskont-verken måtte'öfvertaga kommissions-befatlning med Diskont-län.
Uti en inom Donde-ståndet väckt och till Utskottets behandling hänvisad motion har riksdags-fullmäktigen Sven Andersson från Skaraborgs län, till undanrudjande af de olägenheter och förluster, som icke sällan skola träffa låntagare hos Diskont-verken derigenom alt af dem begagnade kommissionärer stundom under längre tid försumma att de beviljade och utfallna låne-beloppen öfversända, föreslagit, att lånsökande vid Diskontverken måtte, i likhet med hvad som vid sistlidne riksdag beviljades för Bankens fastighets-låntagare', tillåtas att, emot bestämdt skäligt arfvode, få med sina låne-ansökningar äfvensom omsättningar vända sig direkte till vederbörande
Diskout-kontor utan begagnande af särskild kommissionär.
I anledning häraf får Utskottet fästa uppmärksamhet derå, att, jemlikt föreskriften i 190 § af Banko-Reglementet, det åligger en hvar som lill ena eller andra Diskontverket något låne-dokument iulemnar, att å detsamma teckna sin ansvarighet för dokumentets riktighet.
Denna föreskrift innebär en säkerhet, som
Banken icke kan eftergifva utan att äfventyra stora förluster, helst erfarenheten gifvit vid handen, att i Diskontverken belånade förbindelser, hvilka sedermera befunnits vara falska eller af oriktig beskaffenhet, i de flesta fall blifvit af vederbörande inlemnare infriade.
Benoni bifall till motionen skulle nämnde fördel för Banken gå förlorad, emedan de personer, som 4 Banko-Utskottets Memorial\-.o 37. linge sig ålagdt att å tjenstens vägnar mottaga och ingifva låne-dokumenter till Diskontverken, icke kunde tillförbindas alt för deras riktighet ikläda sig ansvar — en förbindelse, som icke ifrågakommer vid inlemnande till
Banken af handlingar för låns erhållande mot pant af fast egendom, och som följaktligen ej heller behöfde afses, då Rikets sednast församlade Ständer fattade sitt beslut om inrättande af en särskild anstalt i Banken för besörjande af enskilda personers fastighets-låne-angelägenheter derstädes.
Af dessa skäl, och ehuru det vore önskvärdt om någon lättnad kunde beredas i de besvär och kostnader, lånesökande i Diskont-verken, under närvarande förhållanden stundom måste vidkännas, finner Utskottet sig föranlåtet afstyrka bifall å ifrågavarande motion.
Ant. tilt Exp.-Ulsk. ci. 30 Maj 1854, kl. 1 • m.
Memorial med hemställan att den i Banken inrättade särskilda anstalt för besörjande af fastighels-lånekommissioner matte fortfarande varda bibehållen.
Med bifall till Banko-Utskottets, vid sednaste Riksdag, under N:o 60, afgifna Memorial, täcktes Rikets Ständer besluta att sådan anstalt skulle inom Banken beredas och till en början intill nästa (innevarande) Riksdag fortfara, hvarigenom, utan någon kostnad för Banken, tillfälle lemnades dåvarande och blifvande låntagare mot pant af fast egendom att, utan begagnande af särskildt ombud, kunna omedelbarligen till Banken, under adress: “Rikets Ständers Bank,“ icke allenast insända medel till de årliga ränte- och kapilal-afbefalningarnes verkställande, äfvensom till lånens slut-liqvid samt handlingar för undfående af nytt lån eller omsäitniug af redan erhållet, utan äfven att genom Bankens direkta försorg få sig tillställda qvittencerne öfver de gjorda års-inbetalningarne och de till fullo liqviderade lånen jemte handlingarne för de sednare samt, hvad Banko-Utskottets MemorialAho 37. hvad de sökta nya lånen och omsättningarne angår, erhålla underrättelse om de anmärkningar, som vid ingifne handlingar uppstått och hvad till dessa anmärkningars uudanlödjande är att iakttaga, äfvensom då lånen varda utanordnade, få under öppen rekommendation och ..uppgifven adress, lånebeloppen sig tillsända, under åtskilliga dervid fästade vilkor.
Som ifrågavarande särskilda anstalt, hvilken från och med 1852 års ingång varit i verksamhet, efter hvad Banko-fullmäktige upplyst, blifvit allt mer och mer anlitad af både låntagare och lånsökande samt sålunda synes uppfylla det med densammas inrättande åsyftade ändamål att innehafvare af och sökande till lån i Banken mot pant af fast egendom må beredas lättnad uti besväret med och lindring uti kostnaderna för hvad de i berörde afseende hafva att bestyra med Banken; så anser Utskottet sig böra hemställa att nämnde anstalt må fortfarande och tills vidare på oförändrade vilkor bibehållas.
' Stockholm den 26 Maj 1854.
Hih. lill R.
J853 Sf 1854. 6 Samt. 1 Afd. 13 Höft. 2 STOCKHOLM, tryckt hos J. fr. Lundber//, 1851. Banko-Utskottets Memorial, M:o 38. 1 Ank. till Exp. Utsk. d. 2 Juni 1854, kl. 10 f. m, M emörtal.
Det af Utskottet under N:o 14 till Rikets Ständer afgifna Utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition och inkomne. motioner angående decimal-systemets tillämpning pä Rikets mynt, har, enligt till Utskottet ankomna Protokollsutdrag af den 18 och 22 nästlidne Februari, blifvit af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet samt Yällofl. Borgare-Ståndet behandladt och i vissa delar till Utskottets förnyade handläggning återförvisad, hvaremot
Utskottet icke ännu fått emottaga någon underrättelse om det beslut hvaruti Hedervärda Bonde-Ståndet i anledning af förstberörda Utlåtande må hafva stadnat; vid hvilket förhållande Utskottet hitintills varit förhindrädt att ånyo handlägga ifrågavarande ärende, hvarom Utskottet ansett sig böra hos Rikets Ständer göra anmälan.
Prot. 1853 4 I85i.
6 Sami. i Afd. 1k Uäft. t I Banko-UlskoUels Ullålande, iY.o 39 X:o 39, Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 2 Juni 1854, kl. 10 k m.
Utlåtande, i anledning af Aurora Ceder grens ansökning att fortfarande få tillgodonjuta det arfvode af 66 R:dr 52 sk.
B:ko, lion hittills i egenskap af formbindare-elév å Tumba Bruks stat uppburit.
Sedan Förvaltaren vid Tumba bruk, Docenten Samzelius, jemte anmälan, att formbindare-eleven Aurora Cedergren i Stockholm, hvilken, enligt Bankofullmäktiges beslut af den 22 Juli 1841, af Tumba bruks-kassa uppbär det af Rikets Ständer beviljade anslag af G6