Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd af min till Protokollet förut gjorde reservation, föranlateö jag ytteclrgare dertill föranledd af Högloft.
UissottctS till justering uppläste Betänkande, aftemna mina tankar om den inssränkia Bränwins-tillwerkning, som synes träffa Rikets smärre och jordbrukande Städer genom ics personers sammanstående om en so kannors panna, som finae okas med io kannor för hwarje iva mantal till och med 92 kannor, som ar ansett för högsta pannerymden.
Om jag för ett ögonblick wille medgifwa, akt med desse pannor, efter deras olika dimenffmer, ssulle Den 8 Junii. 487 skulle kunna tillwerkas behöfligt bränwin för deremot swarande folknuminer, hwilket likwäl förutsätter en uppgjord och stadgad beräkning ester helt andre grunder an den, som för enskildt eller husbehof tarswas och hwarmed jag genast öfwerqar till Speculalionsbränning, sa mycket wissare som jag i förra fallet icke börjar med bränwinSberedninq förr ansina hösten, da Ladugarden fordrar biträde af drank, och anwänder icke annat än stögsäd och jordfrukter, wid tillfälle da andre huslige göromål dermed icke försummas; hwaremot och som arrendator af andras rätt eller intressent i sammansatta werk jag til! och med mässar pa förhand, för att begagna den först tillärna timman för afbranningen i afsigt pa winst eller åtminstone ssadeslöshet för arrendet och gjorde förssotter pa camera utwidgad inrättning,— sa kan jag likwäl icke finna, att io L 12 hushall, minst paräknade inom 120 mantalsskrifne personer i en stad med jordbruk och deremot swarande behöflige kreatur, ssulle haswa minsta gagn af en 50 kannors panna, i hänsigt till förnämsta behofwet — Drank — som likwäl warit ursvrungliga avledningen, för den, jordbrukaren i allmänhet tillatna Husbehofsbranningen, ehuru bränwinet nu mera syneS haswa intagit första rummet bland behofwen.
^ Jämförelsen emellan 102 manta! i Staden och en Äbo pa I^:dels Hemman a Landet, som fatt sig förcstagit att begagna zg till 06) med 50 kannors panna, ar högst olämpelig, äfwen i det afsiendet, att ett och samma skäl, af billighet beredt och af raltwisa understöds falt werka till den sidnares fördel, men emot Staösboen i stridigt förhållande.
Utskottet har lcmnat uppmärksamhet at bibehållandet af de smärre Bräuwinspannor, att aga - 48?
Den 8 Juliu. ren deraf matte undgå deras omstapning, såsom pa god tro och i förlitande pa förra Författningar an, skaffade; men Stadsbo, som redan ager en 26 cl, ler 34 kannors panna, den han för silk behof ansett tillräckelig, får nu icke nyttja den, utan will ge, rom Författningar twingas, otc ined större panna blifwa Branwinsbrannare aswen för andra.
Utstoklets Pluralitet, utom det Stand, hwartil! jag har aran räkna mig, har aswen före, slaoit art i sammansatte werk i Städerne ej finge nyttjas mer an 2:ne 90 kannors pannor; men om det är glfwit att med större panna besparas wed och arbetstid, och act med 2-ne 92 kannors pannor kai» anyerkas mei Branwin, än med en panna af dubbel rymd, sa fyneS principerne wara förfelade bade för hushållning och inskränkning.
Talande för zme små Stader med jordbruk, alla underkastade oneröse stjutsningsbeswär, som gör nödwändiat tör dem akt halla hästar och nödige dra, gare, kan jag icke afhälla mia fran den ömkan, som fran deras behof ar oskiljaktig, att dem mätte förunnas begagna fine stna Bränwinspannor, och i öfrigt inbördes fa öfmerenskomma vin Branwins, bränningen, pä sart och efter de bestattningsgrunder, som i detta afseende blifwa bestämde, och hwartil!, sä framt inskränkning nödlwungir stall aga rum äf, wen mot dem, som ingen tid fin frihet misbrukat, den säkraste måttstock lärer wara att hämta fran ikoo ärs Författnmg i detta amne, likwal lämpad ester det ullötta behof kör akwerkningen, som wid, stracktarc odling och dermed förenade Ladugardarnes trUwäxt, ostribigt synes jordt a. De Städer som redan bafwa sammansatte Vrännerier döra i min ranka sa pä ett stalie, cm dem Den 8 Junik.
489 dem sa godt synes, begagna sina Bränwinspannor, sa wida de icke öfwerstrida den panneiymd, som för dem warder bestämd.
Att detta mittanförande ma fa åtfölja Högloft.
Utskottets betänkande till Riksens Högloft.
Ständer, hwars liberalitet i denna fräga enmt Rikets Städer i Allmänhet och de smärre jordbrukande
Släder i synnerhet jag ödmjukast wagar päkalla, emot den inskränkta ratt i husbehofsbränningen, som Högloft.
Utskottets betänkande dem nu berett, ar, hwarom jag wördsammeligen anhäller.
Orebro den 8 Junit 1812. I.
Horster.
Och skulle detta Memorial, till Resp. Riks Standen fa ätfölsa Utskottets Betänkande, angående wilkoren för Bränwlnsbränningen. dist stixi-a.
Lx krotocollo, ^lex. lstaAerZren. lltdrag af prstollct, hållet i Riksens HZglosi.
Stäoders Allmänna Leswärs- och Eksnomic-läiskort den 8 Iunii 1812.
C- D- Lnlcmnade Herr GroHandlaren Segerdahl ett sa lydande anförande:
"Min afsigt har alltid warit, att hwarje tunland öppen jord, och hwarje mantalsstrlfwen person sa wäl pa Landet som i Staden skulle tilläggas rät, tigheten att bränna ett faststäldt qvantum
Säd, för att äfwen derefter kunna med mera wisihet bestämma afgifterne; men som detta efter pannerymdcn redan af piuralteten ar afgjordt, sa sax jag blott önsta att 492 Den 8 Junii. fö: Wisby, i anseende till
Sädens behof för den fattiga, alt den ej skulle blilwa uppjagad till för högt pris, samt wedbesparing, sorn alwen är en drya ar tikel i Städer» e, att dest inwanare, seni örsta a omkring 2rco mantalostrlfne personer, och Staden» öppna äter-ord ocstar af omkring 8 o tunland, endast nu sa afwerka omkring loos uinnor Spanns mål til! Branwin, antingen i sammansatta werk, eller hwac för sig, med en inskränkt tid, med de pannor de nu aga, och der efter Konungens Besällninashaswandes i ölwerlaggning med Magistraten och Borgerikaper, att derom öswerenskomma och desima.
Härjemte waciar jag yttra min tanka till de jorddrukandes fördel, att för hwarje tunland, seni hwar och en ager eller innehafwer matte tillätas en half tunna Säd, och för hwane inantalstrifwen person en fjerdcdels tunna
Säd till alwerkninq, och derföre betala afgitter lika med Landtmannen ester den! panncrymd som nyttjas och til! förestående qvantum
Säd anses wara behöflig.
Den som önskar^ begagna sig af Potates till Brännvinsbränning, får derom anmäla sig hos Magistraten att fa tillstånd, antingen till längre tid, eller till större pannerymd för aswerkningcn i förhållande emot desi mindre afkastning.
Detta mitt anförande anhaller jag matte åtfölja Utssotretv Betänkande till de Resp. Stånden.
Ilin.
Legend 3kt1.
Och ssulle ofwanstaende anförande till de R? fipective Ständen inedfölja lltfkottets Betänkande, rörande wilkoren för Bränwinstillwerkuingen.
Ur luxni.
Lx protocollo, ^lex. l. »Z crZr en.
Den 8 Junii. 491 Utdrag af protocollet, hållet inför Riksens Höglofl.
Ständers Zlllmänna Befwärsoch Ekonomie-Utskott, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 8 Junti 1812. S. D.
Inlemnade Herr Handelsmannen G-Stabäck ett sa lydande Wördsamt Memorial!
I anledning af del Betänkande för Branwins-tillwerkningsrätcigheten som det Hägloflige Iltfkottct behagat a nyo affatta, för att till Riksens Höglofl.
Ständers Plena inga, utber jag mig fa anföra följande:
För icke lang tid tillbaka beslutade det Höglofl.
Iltikoltet ett Betänkande i detta ärende, som för mig lockts sa till sägande wara en ytterlighet, da deruti icke mindre at hwarje Swensk inföding utan äfwen at hwad Nation som hälst rättigheten att afwerka Bränwin lil! hwad qvantitet som hälst war öswerlaten endast emot det wilkor att derföre borde erläggas wista afgifter till Staten och hwilka afgiftcr icke wörö högre beräknade än att hwar och en, den endast hade Capikaler eller Credit kunde dermed sinna sin räkning enligt den harwid af mig bifogade Calcul lär.
Och i hwukeldera af de 4 Stånden desta o:ne drifhjulcn nami- Capital och Credit snarast borde wara att tillgå lär icke af mig behöfwa uppgifwas.
Dock fulleligen öfwmygad att det Stand, af hwiiket jag har den äran wara en med, lem, hyser för ädla och medborgerliga tänkesätt för att wid något tillfälle begagna rättigheter hwaraf de öfrige Stånden skulle förfördelas, fant jag mig lika sa pliktig som willig att protestera emot nämnde - 492 Den 8 Junik.
Den 8 Ju ni i.
49Z de
Betänkande ensiot de stöl jag derföre tog mig friheten da åberopa.
Det är möjligt jag feltog mig — men Men att denna deras billiga fordran kommer alt förfwinna oin detta i Standen skulle winna bl - emediertid war unn afsigt dermed lika sa redlig och fall hwad de tre Rest.
Srandens Ledamöter i det upprigtig att da förekomma obillighet, ocker och för tryck pä andra medborgares bekostnad, som den imri fordran nu deremot torde wara rättwis, da jag öm ikar akt det Stand till hrvilket jag ar sa lycklig fe rakna mig icke matte dlifwa det som ensamt komm att prwjudiceras, hwilket fall likwst stalie inträffa, vm det nu ifrgga warande Betänkande i hela sin widd af de Högloft.
Resp. Standen skulle bifallas.
Utssottet har tagit jorden eller som ar detsamma hemmantalswardet till grund för Bränwinsstllwerkningen pa Landet samt personalen i Städerne; men alt denne sednare arlind nied beräknande af fl hög personal four den Ustkolt t bestämt för Bräm ivinstillwerkninqs- rättigheten för
Städer i allmän - het icke är lampelig, lmaer för hwarje mans ögon »ca hundrade Swin och Bostapskreatur, såsom de som noer någon kännedom af Sradernes local.
De flästa Staders hmwudsakeligaffe näringsfång är nu mera jordbruket och för denna deras mnehaswande jord erlägges i alla delar lika om icke större utjkylder och tunga till Staten an för hwai) annan jord i Riket som hälst och för den äran al! fä kallas Skader glömmas de icke eller med särstilda afglfter.
Wore det icke da en obillighet att först hardt halma bestartat dem i och för det att de ägg och bruka jord, och sedan man gjort det, taga st till jagandes jamina jord ifrän dem, ty utom dragare blir jorden för dem onyttig och dragare eller kreatur kunna de icke uppehålla eller framföda, sa wida de icke i likhet med Landtmannen fä räkna pa ett sä hkckvudsakeligt biträde härtill som dranken werkeligen är.
Men Häglof!, lltstottet tillstyrkt, näml. att 200 mantalsknfne personer ssulle endast fä nyttja en 60, zoo m 70, 402 en Lo, och sos en 90 kannors panna, torde af följande kunna närmare inhämtas.
Jag antager för exempel den Stad, hwarifrän ag sjelf ar representant, nämligen Siggetuna, den itgör för det närwarande icke öfwer 240 mantalsskrifne personer.
Om nu desin, som knappast är troligt komma öswerens att pä en enda transportera hola Stadens rätt i denna del, sä utgjorde den i följd af fjistottets tillstyrkan en frihet att fä afvärka Bränwin ined en 62 kannors panna.
Ingen staga är, att ju Bränwin blefwe tillräckligt för Stadens behof; men hwarmed skulle de framföda nä - ck hwilka deras lifsbergning hufwudsakeligen beror. efter en 60 kannors panna skulle icke blifva ett halft stop drank om dygnet pä hwarje kreatur dessutom wore dek en Omöjlighet fä honom forn sgve rättigheten att beaagna tillwerkningen föra ckankiökning för hela Staden; man kan således anse denna Branniugsraktiahet för Städerne såsom ldeles ingen, och följden häraf wore allsta den akt e fattigare af Stadens innewänare såsom utgörande det största antalet blefwe nödtwungne att mot )wad pris stm hälst gä ifrån bäde jord och kreatur och falla det allmänna till last, och akt samlället eller allmänna säkerheten icke winner wid att bffwa medborgare de der äro i saknad af allt lifsuppehälle sager sig sjelft, och att split, oenighet och misinöje härigenom ffulle wäckas mellan Land och - 494 Den 8 Junit. och Stadsbo i alia de Rikets Skader hwars egentcliga vrke är jordbruk, ar gansta pataoligt, och hwilka deha Städer arv, kon u.yamtas af den harwid bifogade asstrifc öfwer Rikets samtclige Skader, jord, rymd och folkmängd. kär. ö.
Det är således pa deha stal och grunder sein det Wallof!. Borgare-Ståndets Ledamöter i det Höglofl.
Uistottet funnit sig föranlatne att i deum delen af detta Betänkande icke taga någon del, uran med åberopande sa wäl af 60 som 114 i den äf Kongl. Maj:t och Riksens Stan, der fastställde Regeringsform af den 6 Junii >809, will jag icke mindre häruti hafwa reserverat »un egen an det Walloch Borgare-Standets rätt.
Tan satsen blir alla tider falsk, att Fabrik skulle k.mwn att existera med pannor af z?
L 40 kannors roms pa den naturliga grund, att inga fördelar utan te som sinnas af dranken, derwid aro förknippade, och de sa kunna aldrig blifwa ja betydliga, att Ribi deraf i någon del skulle äfwentyra.
Man har sch ledeö inga misbruk att befara, om man ock lemnade ai Stad ja manga eo kannor som hälst.
Likwäl r.r icke detta mitt påstående.
Jag för min del infkraiiker inig blott till ben billiga begäran, alt de St" der svin innehajwa jord, ina emot lika skyldigheters erläggande sa u rita lika BränwinStillwerknings-räu tisheter tillgodo med Landel, och alt de Skader ater som icke hafwa ja »rocken jord som swarar emot deras husbehof af Vranwin, Personalen da ma t>e> na derstädes till grund efter den Princip att 100 mantalsstrifne personer swarar mot en 50 kannors panna, med rättighet men ingen skyldighet för Sn" derne att sammansta sig anda till 90 kannors pam lmymd i ett eller flere sammansatte werk, pa säll Den 8 Junii. 495 ket Högloft.
Utskottet i sitt Betänkande har tillstyrkt.
Om denna min ödmjuka hemställan icke arundade sig pa sa mycken billighet, som den werkeligen flör, sä ställe jag icke maga att till det, hwarom jaa likwist nu ar öfwertygad, nemi. att de Hög.-RespStanden icke neka att harti!! lemna sitt höaa bifall.
Anhallandes ödmiukeliaen a!t detta mitt Memorial matte fa mcdchlia Betänkandet tili de Respective Standen.
Och stolle detta Memorial till Resp. RiksStanden alfö.la Urstoltets Betänkande angående wisteren för B.änwinstillwerkningen. i-st supra.
Idx krotocollo, Hst e x. I^Lvei-Zren.
Calcul öfwer Branwitts-tillwerknmgen i cgenssap af Fabriks-rörelse.
Ingen bränner endast och allenast med en zoo kannus panna, af det grundade stal akt ingen winst i anseende till de dryga afgisteme dermed moro förknippadl, men detta hindrar derföre icke att ju flera kunde sinna sin räkning wid alt bränna med 620 kannors vanna och 6, zoo kannors panna i en Fabriqve och huruwida »agon sadan sa kallad Fabrigve äswen om de va den alagde dryga afgiftcn rigtiat erladcs, och de förestrifna tyngderne af ett wist Spannemälslager uppfyldcs ssulte kunna äga bestånd, torde af följande upplysas.
Med. 496 Den 8 Junii.
Med i2o kannors panna afwerkas inom y manaders utgång minst 220 tunnor Säd, således med 6 siike pannor 6 ganser sa mycke eller 1320 tunnor Säd, och af hwarje tunna Säd, erhalleS minst L 20 kannor per tunna - 26,4^0 kmor.
Med zoO kannors panna afwerkas minst 660 tunnor Säd, som gör för L stycken sädane 3962 tunnor Säd L 2i kannor per tunna - 83,160.
S a 129,562 k:nor.
Härtill har fästande algatt 2Z40 tmorRästä?
Rw.
B:co 18,482. 264or:norKornä s R:d.B:co 13.222.
Z:a 5280 tunnor Säd. 31,682.
Ett ars Ränta a detta Capital 1920: zz.
Dito a det Capital joni erfordras for Spannemals--lägret, hwilka komme att utgöra 3vos unor Rast, och 3220 tmor korn eller 36,202 Rw.Bw 2162. . 40^38.
Ett ars Ränta a det Capital af 10,000 R:dr Vrco sorn erfodras till FadrikerneS uppbyggande och inredande - , - - 602 — 1760 famnar wed, eller ^ famn a hwarst lunna Säd L 4 R:dr Banko ' 7042.
Nötning a Fabriken och Inventarium ^:del - 2020.
Magazinagie, målning och mattning, si,mt undermål ä Transport 9040. 36,340: gö den - Den 8 Junik. 49?
Transport 9040. — — 36,340:33. den spanncmalen som i Bran, win förwandlas 5280 unor L 6 Procent, eller — 1920:38 > Lenagie, sacksiitning och diverse omkostnader 4 proc. 1263:12.12222:2.
Ett ar§ Ränta hära— — 732:24. ^cxi: 26.
Progressiva afgifterne till Kronan — — 6234:24.
Summa R:dr B:co 55,316:40.
För Arbetskostnaden är icke något uppfött, hwilken Dranken wäl anwand, bör motswara.
Enar »09,560 kannor Bränwin kostar ts,zr6 R:dr 42 si.
B:co, sa kommer dock icke en kanna bran, win att kofta circa 24 si.
Banco, sedan för, lagsman redan njutit 6
Procentö ranta för sina pengar
Och skulle ekt förbud emot tkllwerkningen inträffa, sa har det owilkorligen ett högre Bränwinspris till följd, och det later icke tanka sig, attensiadan förlagsman skulle wara utan ständiga Branwins, lager, Fabrikanten winner således alltid mera wid ett förbud an wid en tilläten branning.
Bränwin ar en wahra som förenar mera säkerhet och ekt större Jntresie för en Förlagsman än Spannemal, derföre att af Bränwlnet kan göras
Lager utan att deraf gar mera förlorat än räntan a desi tillwerkningskostnad, da Spannemals-Lager deremot med för myckel arbetskostnad och styffling, Mayazinage rc. samt täger anda stuteligen mer och mindre stada.
Slutföljden häraf mäste alltså owilkorligen blifwa den, att Spannemalshandeln ifrån Bihang.
N:o 32. att 498 Den 8 Junit. att wara fri, blir Monopolist, ty just igenom desse Branwins-Fabriker är den säkraste wag lemnad öppen för Capitaliften och den förmögne Possessionaten, att sälta sig i disposition af Spannemälen, hwilket de med sa mycket större säkerhet kan göra, som da erfarenheten ger wid handen, att under io ars förlopp, minst tre ars misswäxt inträffar i wart Land, det ju da ligger i sakens natur alt härwid aldrig den ringaste förlust ar att befara men wäl den oberäkncligaste winst.
Calcul öfwer Bränwins-tillwerkninZen till sa kalladt husbehof.
Med en panna af 4a kannors rymd afwerkas i allmänhet inom 9 manaders förlopp icke öfwer roo tunnor
Säd och som säkert kan man antaga att tillwerkarne med dessa pannor öfwer huswud icke fa öfwer 14 kannor Branwin af hwarje tunna, hälften Räg oÄ) hälften Korn, som da utgör en Branwins-afkomst af 1400 kannor.
Hwartill följande har algatt: 50 tunnor Rag L 7 R-dr Banco R:dr 350 — — 50 tunnor Korn L 5 R:dr - s;o — — 50 famnar wed eller en half famn per tunna , - ivo — - Nötning a Branwins-redskapen - 25-^- — Ett ars Ränta a detta Capital - 45 Lenage, Målning, Mätning, Säcksittning rc. - - 52:24- Afgift till Kronan - > - ; —- B:co R:dr 827:24.— Enär 1400 kannor Branwin kostar B:co R-kr 827: 24 ss., sa kommer en kanna pä circa zo ss^r Banco, alitsa wore hwarje kanna Branwin 6 ss:r du> Den 8 Junii. 499 dyrare för Husbehofs-tillwcrkaren an för Fabrikanten; hlwemot torde denna anmärkning kunna göras, att såsom denna stillnad i priset huswudsakeiigefi leder sig dels ifrån det mindre Branwin man erhåller af Spannemälen med de' smärre pannor emot de större och dels ifrån den mera med som wid aswerkningen med smärre pannor ätgär, samma, ju dä arén ren National-förlust.
Men derpä swaras att denna förlust äterwinnes flerdubbelt, dels i dranken hwilken af de smärre vannorne är ett bäde kraftigare och ostadligare födeämne för kreaturen än den man erhäller af de större och dels har man mycken anledning förmoda att för wärt Land nägot kraftigare medel an en ordinaire allmän Bränwins-bränning icke finnes, som mera än denna uppmuntrar till en allmännare odling af jorden, en hufwudsak som ginge förlorad deräst Landers behof af denna begärliga wara fylldes endast ifrän nägra fä Fabriker — Oberäknad flerfalldige derifrån ostiljaklige större olägenheter. 8 t 3 b e c le.
I.it. L.
Förteckning pä samtelige Städernes Folkmängd, Mantal och öppna Jord.
Län. ärockholms' Städernes namn. 2 Mantal Södertelje - 964 579 200 Stockholm - 7ZLäl 4395? 40a Warholm - 1048 629 28 Sigtupa - - 434 261 100 Norrtelje - 876 526 180 Osthammar - 56; 338 8 Oregrund - * « 678 407 Up- 5O0 Den 8 Junit.
Skadernes namn.
Mantal '
Upsala - - Upsala - 4897 29Z8 1800 Nyköpings - Enevy,'ng - H74 705 27O Torshalla - s02 ZOI 276 EffilStuna - IsZO 918 50 Strängnäs I0?6 646 2ZO Mariefred - 597 Z58 112 Malmköping 144 87 Trosa - » 490 294 90 Linköpings -- Nyköping , 2Z8o 1424 2;o Linköping - 2915 1749 675 Söderköping 870 722 Z5?
Norrköping 9428 5657 720 Wadstena - 1412 847 6c>c> Iönköpings - Skenninge - 875 525 600 Grenna - 5'7 ZIO 80 Jönk ping - 2964 1779 Z4Z Wexiö cll Kronokns Eksjö - - 1075 645 80 Wexiö - H38 7i; 161 Kalmare - - Wimmerby - 86; 518 60 Westerwik - 2gZ2 1759 IVO Gottlands - Kalmar - Z058 185; 2<ri Wisby - - Z8i9 2292 852 Blekinge - Carlscrona - 1055; 6;g2 Carlshamn - ZZ87 2OZ2 Christianstads Cölfw-tsborg 707 42-4 zoll Christianstad zio6 I864 <00 Engelholm - 491 295 74 Malmöhus Län Cimbritshamn 677 406 180 Vstad - - 2648 1589 Z84 Falsterbo - 150 90 2sO Skanör - - 568 94- 650 Malmö - 49Z2 2959 1580 Lund - - Z224 1934 9;; Landskrona - 3776 2266 950 Hallands - Helsingborg 1955 ii?; 540 Laholm » - 8Z4 501 160 Hal - Den 8 Junii.
Län. Hallands - Götheborg och Bohus. Wenersborgs Skaraborgs - Carlstads Arebro - Westerås - Fahlu - Geste - Städernes namn. Z.2N Mantal ^ V" O --r ^ * r: iHalmstad , 1Z24 795 270 Falkenberg - 642 Z85 ;88 Marberg - 1ZZI 799 176 Kongsbacka - Z84 2;i icro Götheborg - II9Z9 7164 iiZ4 Kongelf , 85; 512 zc>c> Marstrand - 1189 714 Uddewalla - Z97i 2Z8; 600 Strömstad - 1085 651 150 Ämäl - - 847 508 170 Wenersborg I4Z7 862 150 Alingsas - 829 498 542 Borås - 1792 1075 105 Ulricehamn - 789 474 69 Falköpng - 49Z 260 500 Hjo - - Z50 210 150 Sköfde - 447 269 927 Skara - -- 950 57<o Z45 Lidköping - 1Z77 827 800 Myr estad - IIOI 661 80 Christinehamn i4Zo 858 55o Carlstad - 2207 IZ2Z 6oy Filipstad - 655 ;9; 900 Lindesberg - 752 452 270 N ra - - 720 4Z2 6o<z Askersund - 769 462 469 Arebro - Z242 1945 1400 Arboga -- 1700 9OQ 700 Köping - I2Z2 740 505 Wcsteräs - 295?
1772 670 Sahla - 2Il6 424 775 Hedemora - 767 461 200 Säther - 4ZO 278 261 Fa»lun - - 4790 2874 i;8 Gefle >> - 59;o 5558 1800 Söderhamn I4Z5 861 95, iHudwikswall ! 1429 878!
Hee - 502 Den 9 Juntk.
LladerneZ namn. 6SZ" ? -8 Hernösand « Umeä - « § n. e i, ,iil hernösand Hircrsuttd UmeA - ''itcä - Lulcä - Tvrntä - ,471 1842 177 roio 899 947 666 88; noä IQ? 6c6 540 569 400 12 20 8° 48 50 50 Summa 251,972 158,557 51,655 Utdrag af protscollct. stället hos Högloflig!
Nidderftcvet och 2ldcin, wid Urtima Rlksdagen i Orebro den 9 Junit 1812.
S- D- O^emitteradcs till Banco , Utskottet:
Ett Memorial af H:rDalman, Lars Johan, angående Penning».
Conjnncturen i Riket, samt tiliänipnina af Kongl. Förordningen den 16 Martti 1792 tili de i Banco-Specie före är >809 gjorde och ännu »betalte Län.
Ett Memonal af FriherreCcderström,Jako b, angående indragande wid Octroijernaö slut, af Bangvens biträden kill Disconterne.
Hastevolance- Utskottet r Ett Memorial af Herr von Echstedt, Elias, angående Pafev blance a indelta Regementernes siäpmonderingar.
Ut supra. klx krotocollo, 6. 811 verst olpe.
Den 9 Junii. 50Z Utdrag af protocollet, stället hos Högloft.
Rldderskavet och Adeln,wid Urtima R.ksdagen i (örebro den 9 Junit r8is. S.
D- ^id förnyad föredragning af Lag-UEottets den z sist!.
Junii pä bordet lagda Memorial, i anledning af Riksens Ständers Justitie-Ombudsmans till bemälte Utskott remitterade berättelse, och sedan äcstillise anmärkningar derwid blifwit gjorde, bestöt Högloft.
Nidderskapet och Adeln, att detta Memorial beledsagadt af nytznämnde anmärkningar, tili Lag-Ukjkottet återremittera.
Ut supra. klx krotocollo, 6. silverstolpe Utdrag af prstocollet, stället hos Häglof!. Ridderftapet ,och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junit 1812.
S- D. ^ anledning af derwid gjorde anmärkningar, blef wid förnyad föredragning, Constitutions-Urstotlets den z sistledne Junii pä bordet lagde Memorial, rörande den sedan ststa Riksdag, hwilande staga huru med afseende pa 56, 87,82 och8; §- 8- ReoeringsFormen, förslag till förändringar i Grundlagarna ho§ Riksens Ständer wid afgörandet böra behandlas, ätföljdt af ofwanberörde anmärkningar tili Constitutions, Utskottet äterremitteradt.
Ut supra. kix krotocollo, 6. 81lverstolpe.
Den 9 Junis.
Utdrag af protokollet, hållet hos Högloft.
R-ddcrstapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro d.n 9 Junis 1312.
S. D. mitteradeS till Allmänna Besvärs - och Ekon.mie-Utssottet, såsom en serstild motion/ Herr Landsyösdinuen nn m.
Häkansons anföränte ten ^ tennes, af innehall att bemalte Utskott matte nppgifwa förstag till bestämda grunder för de friwiiliga öfwerenskommelscr, t afseende pä fängföringen, bwilka Utfkottet i sitt utlåtande i anledning af fragan om stjutslegans förhöjande för sangstjuts
M- M. älyflat- Ut supra. Lx krotocollo, /e. 6.
Utdrag af protokollet, hallit hos Hög, loslige Riddcrstapet ocdZldcln, wid Urtima Riksdagen i (örebro den 9 Junit I8i 2.
S- D. testot Högloft.