Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prop. om Statsverk. 1850. 4 5 hvarmed de i näringarne redan sysselsatte idkare måste sig åtnöja, ulan all det fastmera för den inhemska näringsflitens utveckling och förkofran vore af ännu större vigt, att genom inrättandet af så kallade teckniska elementarskolor, hvilka derjemte komme att utgöra förberednings-skolor för inträde i Technologiska Institutet eller andra högre teckniska läroverk, bereda tillfälle för dem, som ämna framdeles egna sig åt industriella yrken, att dessförinnan inhemta de för dessa yrkens idkande nödiga elementarkunskaper i malbematik, linear-ritning, mekanik och mekanisk technologi, maschinarbete, fysik, kemi med mineralogi och geognosi, botanik och zoologi, språk, historia, geografi, bokföring och handels-vetenskap; att följaktligen dylika teckniska elementarskolor företrädesvis framför teckniska Söndags- och Aftonskolor voro förtjenta af uppmuntran och understöd från det allmännas sida; men att om äfven, i öfverensstämmelse med Föreståndarens för Technologiska Institutet uti dess ofvanberörde betänkande yttrade åsigt, del borde såsom allmän grundsats antagas, att techniska Söndags- och Aftonskolor, hvilka tvifvelsutan i hufvudsakligaste mån medförde gagn för de orter, hvarest de aro inrättade, af sådan anledning böra af kommunerne sjelfve bekostas, syntes likväl, i betraktande deraf, att i Stockholm, jemförelsevis med rikets öfriga städer, finnes det största antalet af sådana slöjdidkare, nämligen handtverks-gesäller och lärlingar, för hvilka undervisningen vid nämnda slags skolor egentligen vore afsedd, äfvensom att härvarande verkstäder företrädesvis besökas af gesäller och lärlingar från andra delar af riket, ett undantag i förevarande hänseende skäligen böra, på sätt äfven nyssbemälde Föreståndare hemställt, för hufvudstaden medgifvas, och då, på grund af berörde förhållanden, Rikets sednast församlade Ständer till understöd för Svenska Slöjdföreningens härstädes inrättade skola anvisat ett årligt Statsanslag af 2,000 r:dr, att, emot vissa vilkor, utgå under den tid, för hvilken då verkställda Stats-reglering klefve gällande, samt nämnde skola sedermera genom anskaffande af lämpligare lokal, utsträckning af undervisningstiden och nya läroämnens införande vunnit ökad verksamhet och varit af ett större antal elever besökt, ansåge
Kollegium allt skäl vara för handen, att meranämnde skola klefve vid åtnjutandet af sitt nuvarande Statsanslag fortfarande bibehållen; hvaremot Kollegium för sin del icke kunde i underdånighet förorda den af
Direktionen nu begärda tillökning i samma Statsanslag, dels emedan, hvad först beträffade den del af ifrågavarande anslags-tillökning, som, enligt
Direktionens förslag, skulle lill belopp af omkring 1.150 r:dr erfordras för bekostande af undervisningen vid skolans högre afdelning, hvilken komme att motsvara en technisk elementarskola, det för vinnande af säkerhet derom, att det med techniska elementarskolor afsedda ändamål må vara att påräkna, otvifvelaktig! vore af största vigt, ali undervisningen dervid ordnades efter en hela riket omfattande plan 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850. och alt samtliga dessa skolor ställdes under Statens direkta tillsyn och kontroll, samt Statsbidrag till understöd för dylik skola endast under iakttagande af ofvannämnde vilkor syntes böra ifrågakomma, men Direktionen, med undantag för läro‘ämnenas antal och beskaffenhet, i öfrigt förbehållit sig fri beslutande rätt i hvad som med skol-undervisningen egde gemenskap, dels ock derföre, all, vidkommande den återstående betydligare delen af anslags—tillökningen, hvilken vore afsedd att tillgodokomma den egentliga Söndags- och Aftonskolan, Kollegium, i öfverensstämmelse med sin förut yttrade mening, ansåge, att de techniska elementar-skolorna företrädesvis framför Söndagsoch Aftonskolorna borde med bidrag af Statsmedel understödjas; hvadan Kollegium, åtminstone för närvarande, och innan sig visat, huruvida och i hvad mån Statsanslag må varda för inrättande af förstnämnde slags skolor beviljadt, funne sig sakna anledning att föreslå någon förhöjning i den till Slöjdföreningens skola nu utgående årliga anslagssumma; såsom skäl för hvilket afstyrkande Kollegium derjemte i underdånighet åberopat, hvad Kollegium uti sitt ofvanomförmälda utlåtande af år 1847 i underdånighet anfört, rörande olämpligheten af ett betydligare understöds beviljande utaf allmänna medel till förmån för en läroanstalt, ställd under förvaltning af en enskild förening, hvars ledamöter kunde när som helst från föreningen afgå och för hvars framtida bestånd full säkerhet icke förefunnes; varande af Kollegium slutligen, i enlighet med hvad sålunda blifvit yttradt, i underdånighet hemställdt, det Kongl. Maj:t måtte i nåder föreslå Rikets Ständer, dels att ett årligt anslag af 2,000 r:dr må fortfarande utgå till Svenska Slöjdföreningens i Stockholm inrättade skola i dess egenskap af Söndags- och Aftonskola, under vilkor att Stockholms stad fortfarande med 1,200 r:dr om året bidrager till bekostande af ändamålsenlig lokal för nämnde skola och att densamma underkastas den kontroll i afseende på Statsanslagets behöriga användande, som Kongl. Maj:t kan finna godt i nåder föreskrifva, dels att, för den händelse, att en med understöd af allmänna medel försedd technisk elementarskola komme att i hufvudstaden inrättas, samt Svenska Slöjdföreningen skulle med Stockholms stad träffa öfverenskommelse om Slöjdföreningens skolas sammanslående i egenskap af Söndags- och Aftonskola med nämnde techniska elementarskola, Rikets Ständer måtte medgifva, att omförmälde årliga anslag af 2,000 r:dr må öfverflyttas på den Söndags- och Aftonskola, hvilken sålunda körnare att med den techniska elementarskolan vara förenad.
Depar - Kongl. Maj.ts Nåd.
Prog. om Statsverk. 1850. -17 Departeinents-Chefen anförde i underdånighet: ”1 betraktande, å 'ena sidan, af de väsentliga fördelar en väl ordnad tecknisk undervisning kan tillskynda de serskilda grenarne af ett lands industri, samt, å den andra, af den brist på techniska läroanstalter, som här i Riket eger rum, och behofvet af ett närmare samband mellan de redan befintlige, anser jag mig af ämnets vigt uppmanad, att derå fästa Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet och att, för ett ändamålsenligare ordnande af berörde undervisningsverk, i underdånighet föreslå de åtgärder, som jag, efter öfverläggning i ämnet med Technologiska Institutets föreståndare, för närvarande anser böra vidtagas.
Om än Sveriges industri under de sednare åren onekligen gått framåt, har den likväl ingalunda hållit jemna steg med de fleste andra industriella nationers, än mindre uppnått den höjd, hvarpå dessa i allmänhet befinna sig, och hvilken i betydlig grad torde få tillskrifvas det tillfälle, som i dessa länder är närings-idkaren beredt att i väl ordnade dels offentliga dels enskilda undervisningsanstalter inhemta techniska kunskaper.
I samma mån, sorn Sveriges härda klimat, långa vintrar, aflägsenhet från mera befolkade länder och mindre fullkomnade inrikes kommunikationer, m. m. utgöra en orsak till den Svenska industriens närvarande jemförelsevis låga ståndpunkt, är det derföre så mycket angelägnare att söka bibringa de inhemska näringsidkarne kännedom om naturprodukterna och deras egenskaper, jemte förmånligaste sätten att, genom inre eller yttre förändring, bringa dem till afsättliga varor på verldsmarknaden, samt att bemöda sig om, att, så vidt möjligt, genom öfvervägande kunskaper, smak och färdighet, vinna en ersättning för de förmåner, naturen i rikare mån tilldelat andra länder.
Dessa bemödanden att höja den inhemska industrien böra icke blifva utan framgång, då hufvudelementerne för ali industri lyckligtvis finnas i temligen rikt mått inom fäderneslandet, och hvarken materialier eller krafter till deras förädling saknas, enär landet omfattar stora odlingsbara trakter, rika berg, vidsträckta skogar och talrika vattenfall, samt Sveriges invånare i hög grad ega naturligt förstånd och fallenhet för mekaniska yrken.
De här i landet befintliga techniska undervisningsverk äro följande: 1:o. Technologiska Institutet i Stockholm, inrättadt år 1826, erhöll då en mera handtverksmässig än tecknisk rigtning, men har sedermera, jemlikt sin ursprungliga bestämmelse, blifvit reorganiseradt till ett techniskt läroverk, hvilket under de sednare åren förvaltats på ett synnerligen förtjenstfullt sätt och, oaktadt sina, för en högre läroanstalt, föga betydliga pekuniära tillgångar, åstadkommit för undervisningen de mest tillfredsställande verkningar.
Bil. k.o 5. till K. Maj.ts Prop. om Statsverk. 1 Sami. 1 Afd. 1 Ilä!'t. 3 18 Kongl. Maj,ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850. %\0.
Denna skola har under sin utmärkt nitiske föreståndare erhållit en ändamålsenlig- utveckling och synes ganska väl uppfylla sin bestämmelse, såsom en lägre tecknisk skola, men har, ensam i sitt slag, icke kunnat verka serdeles genomgripande, helst skolan först i sednare tider genom statsbidrag erhållit en vidsträcktare omfattning.
Skolan har egen lokal och vackra samlingar.
Dess årliga inkomster utgöras af statsanslaget 4,000 r:dr och räntan af doneradt kapital 2,800 r:dr. 3:0.
Denna skola, hvarest undervisning meddelas i linear-ritning, frihandsteckning, målning och formning i lera och vax, geometri, arithmetik, naturlära samt. bokföring och kostnadsförslags uppgörande, är egentligen inrättad för redan vid handtverk fästade personer, som saknat tecknisk undervisning, och synes i allmänhet ganska väl motsvara sitt ändamål.
Skolans inkomster, bestående i 2,000 r:dr statsanslag, 1,200 r:dr anslag från Stockholms stad, årsafgifter af Slöjdföreningens ledamöter, elevers afgifter m. m., uppgingo år 1849 till 4,966 r:dr 12 sk. 4:o.
Handtverks kolan i Götheborg, der hvarje Söndags-eftermiddag undervisning meddelas, bland annat, i geometrisk linear-ritning och frihands-teckning; hvarförutan i samma stad linnes en Fattig-friskola för undervisning i smide, snickring och linear-ritning.
Till dessa skolor kommer 5:o. den Slöjdskola eller förberedande skola för högre techniska läroverk, hvilken är ämnad att inrättas i Malmö.
Till anskaffande af lokal för denna skola har Eders Kongl. Majit af de under Kommerskollegii förvaltning ställde tull— och konfiskationsmedel anslagit 5,000 r:dr och Malmö stad tillskjutit en lika summa; och för skolans underhåll, som hufvudsakligen kommer att bestridas genom tillskott af staden, har Eders Kongl. Maj:t af sjette Hufvudtitelns medel beviljat ett ärligt bidrag af 500 r:dr att utgå från den tid, då skolan kommit i gång, sedan reglemente för densamma blifvit i nåder faststäldt, oell med vilkor att minst en fjerdedel af elev-antalet får utgöras af andra än Malmöboer samt att skolan ställes under Kommers-kollegii tillsyn och kontroll.
Ofvanberörde skolor, jemte de försök, som, ehuru utan framgång, blifvit å flera andra ställen gjorda för inrättande af techniska undervisningsverk, utgöra ett tillräckligt bevis på en temligen allmänt rådande önskan hos landets inbyggare, att, för den talrika klass, som antingen skall ingå eller redan ingått i näringarna, en rikhaltigare och ändamålsenligare undervisning måtte tillvägabringas, än den torftiga, som hittills öfver hufvud blifvit dem medde - Kongl. Maj.ts Nåd.
19 iad vid de allmänna lägre läroverken; och äfven de i sednare tider uppkonine bildnings-cirklar och arbetare-föreningar antyda ett bemödande bos de arbetande klasserne, som hittills i allmänhet gått miste om en ordentlig undervisning, att, så godt de kunna, söka förskaffa sig för sina yrken erforderliga insigter.
Under så beskaffade omständigheter och då de bär i landet redan befintliga techniska undervisnins-anstalter sakna inbördes sammanhang, synes rätta tidpunkten nu vara inne att åstadkomma nödig enbet dem emellan samt ordna den techniska undervisningen efter en hela riket omfattande plan.
Endast på sådant sätt kunna dessa läroanstalter medföra full nytta oell vedergälla de af Staten och enskilde derå nedlagda kostnader.
Om än lägre teckniska skolor rätteligen borde anses såsom endast provisoriska anstalter i afbidan af en fullt ändamålsenlig organisation af allmänna undervisningsverket, äro dessa skolor dock under närvarande förhållanden af högsta behof påkallade, så vida Svenska industrien skall kunna hålla någorlunda jemna steg med den utländska.
Hufvudändamålet med dessa skolor bör vara att bibringa de allmänna kunskaper, som oundgängligen fordras hos dem, hvilka egna sig åt de industriella yrkena.
En dylik skola bör således vara ett helt för sig, i det den lägre industri-idkaren här får en visserligen icke serdeles omfattande, men dock, så vidt ske kan, fullständig, allmän theoretisk och praktisk bildning.
För erhållande af en sådan äro, bland mycket annat, de insigter i malhematik och lefvande språk, som fordras vid inträde i Technologiska Institutet, oumbärliga, hvadan också utgångne elever, som det åstunda, böra kunna direkte afgå till nämnde Institut. l)e läroämnen, som i de lägre techniska skolorna böra förekomma, äro följande: 1:o.
Muthematik, såsom natur-vetenskapernas grundspråk, och hufvudvilkoret för den techniska bildningen, bör studeras grundligt och efter nyare methoder, ehuru inskränkt till arihtmetiken, hela geometrien och två grader i algebra med läran om logarihtmer och serier, samt möjligen plana trigonometrien, så vidt den kan medhinnas.
I arithmetiken bör läran om in- och utländska mått- och vigt-systemerne noga inskärpas.
Algehran hör så mycket som möjligt tillämpas på geometrien, samt denna göras lefvande genom tillämpning i praktiken, genom öfningar i landtmäterikartors upprättande, afvägningar och dylikt. 2:o.
Linear-ritning, såsom för de fleste industri-idkare deras dernäst nödvändigaste kunskap, emedan endast med dess tillhjelp idkaren kan tillegna sig en mängd uppfinningar enligt figurer, som i böcker och journaler vanli - 20 Kongl.
Prnp. om Statsverk.
1850. gen blott äro utkast och som icke kunna förstås af andra än de i detta slags ritkonst hemmastadde.
Rit-undervisningen bör omfatta projekt- och perspektivritning efter modeller, såsom verktyg, maschiner, byggnader m. m. 3:o.
Frihandteckning och Modellering, hvilka utgöra högst vigtiga ele menter för bildning i allmänhet och serdeles för en mängd industri-idkare. 4:o.
Mekanik jemte Mekanisk Technologi, såsom innefattande grunderne för hela den stora hufvudgreneu af industrien, der mekanisk kraft erfordras.
Till mekaniken böra ock, såsom bihang, förekomma, elementerna af byggningskonsten. 5:o.
Maschinarbete å mekaniska verkstaden, åtminstone för dem, som egnat sig åt någon af de mekaniska grenarne. 6:o. Fysiken, hvartill såsom bihang hör åtfölja en kort öfversigt al verldsbyggnaden. 7:o.
Kemien, med Mineralogi och Geognosi. 8:o.
Botanik och Zoologi, med hufvudsakligt afseende å techniskt nyttiga växter och djur, samt de delar deraf, som förekomma i handel och industri.
En kort öfversigt af menniskokroppens byggnad och dess delars förrättningar, jemte de enklaste reglor att bibehålla helsa, bör såsom bihang meddelas. 9:o. Språk.
Jemte öfningar att författa bref, affärs-uppsatser m. m. på modersmålet, böra Tyska, Franska och Engelska språken läras på ett mera praktiskt än strängt grammatikaliskt sätt, så att en elev kan, på den korta tiden, hinna lära sig att, utan lexikon, ledigt öfversätta författare i techniska ämnen på nämnde språk. \ 0:o.
En allmän öfversigt af menniskoslägtets kultur-historia, serdeles med afseende å vetenskap och konst, saint al geografi hufvudsaldigen ur denna, samt ur naturvetenskaplig, industriel och merkantil synpunkt. 11 :o. Bokföring och Handelsvetenskap.
För dem, som egna sig åt handeln eller sådan fabriks-rörelse, der det merkantila elementet ingår som väsendtlig del, bör en liten specielare kurs genomgås i köpmanna-räkenskapers förande, köpmanna-korrespondens och uppsatser, handels- och vexel-rätt samt handels-geografi och handelsvarukännedom. 12:o.
Slutligen torde ock bland undervisningsämnena kunna inrymmas en plats åt Sången.
Som de liesta af ofvanuppräknade läroämnen böra, så vidt ske kan, Kongl.
Prog. om Statsverk. 1850. 21 tillämpas i industrien, men likväl endast de första elementerna kunna, vid berörde undervisning, förekomma, anser jag namnet Tecknisk Elementarskola vara den lämpligaste benämningen å ifrågavarande lägre undervisningsverk.
Vid inträdet i ett sådant läroverk bör ynglingen hafva fyllt 14 år, hafva god handstil, känna religionens grundsanningar, elementerne af Svenska och Tyska grammatiken, samt af historien och geografien, serdeles fäderneslandets, kunna ledigt behandla de fyra räknesätten, äfven med vanliga oell decimal-bråk, samt i geometrien känna de första grunderna; börande dessa kunskapsfordringar i ett blifvande reglemente närmare specificeras oell i allmänhet rättas efter de kunskaper, en yngling, vid denna ålder, i de nya allmänna skolorna kommer att ega.
Ehuru det vore önskvärdt, att lärokursen kunde, såsom j allmänhet vid dylika skolor utomlands, blifva tre-årig, anser jag densamma dock böra inskränkas till två år, dels till förminskning af kostnaden, dels och hufvudsakligast emedan allmänbeten, åtminstone i början, torde anse en tre-årig kurs vara alltför lång.
Undervisningen synes böra begynna den 1 September, då nya elever böra emottagas, och räcka till den 20 December, samt åter börja, dock utan ny elev-intagning, den 15 Januari och afslutas den I Juni.
På sådant sätt erhölles omkring 204 arbetsdagar årligen, hvaraf likväl 12 borde användas till examina vid slutet af hvarje termin.
Läroämnenas fördelning å de serskilda lärotiderna borde så inrättas, att det blir möjligt att åt en och samma lärare anförtro flere läroämnen, hvarigenom det också blefve lättare att erhålla skicklige lärare, enär aflöningarne då kunde delas på färre händer.
Ej heller bör det vara föreståndaren betaget att tillika vara lärare i ett eller annat ämne, hvari han eger skicklighet.
För öfrigt synas följande bestämmelser höra iakttagas: att till en början och innan nyttan af dylika läroverk blifvit allmännare insedd, undervisningen är kostnadsfri, hvaremot sedermera, såsom i andra länder, åtminstone en ringa afgift erlägges af bemedlade; att en viss inträdesafgift af t. ex. 5 r:dr banko ovilkorligen betalas, hvilken bör förnyas, då eleven utan anmäldt eller visadt förfall varit frånvarande ett visst antal, t. ex. 5 gånger; att flere olika undervisningsmethoder användas, allt efter ämnenas beskaffenhet, från föredraget till lexan; att examina vid hvarje termins slut böra vara fördelade på flera dagar på det sätt, att hvarje elev ej kommer att på samma dag examineras i mer än ett par ämnen; att endast åt dem, som genomgått hela kursen, fullständigt afgångsbetyg meddelas; att ferierna äro fullständiga och äfven få åtnjutas af både föreståndare och lärare; samt att föreståndare och lärare icke må få sig ålagdt att meddela råd och upplysningar åt enskilda, enär sådant i betydlig män skulle hindra dem att behörigen sköta aina åligganden. 22 Kongl. Maj-.ls Nåd.
IS50.
Hvad angår lokaler för dessa skolor, hvardera beräknad för ett antal af högst 50 elever, anser jag, att den stad, som bekommer en dylik skola, bör, såsom vilkor åtaga sig att beslå lämplig lokal af minst 14 rum, nemligen I ritsal, 3 läsrum, 1 ruin för fysiska samlingar, 1 för den mekaniska, 1 för den estetiska modell-samlingen, 1 för bibliotheket, 1 för föreståndaren, 2 för laboratorium och kemiska samlingarne, 1 för verkstaden, 1 för smedjan samt 1 för vaktmästaren, af hvilka rum åtminstone ritsalen och verkstadsrummet böra vara serdeles rymliga, — äfvensom den erforderliga väggfasta inredningen, jemte bord och bänkar, samt ved till lokalens uppvärmning.
Statens årliga anslag skulle då för hvarje skola uppgå till nedanupptagne belopp; varande i fråga om aflöningarne, afseende fästadt å så väl den större svårig - heten att erhålla lärare i vissa ämnen, som lektionerne upptaga: den olika tid förb Föreståndaren Lärarne : i Mathematik 666: 32. — „ Linear-ritning ,, Frihand-teckning och mo- 400: — — dellering 300 ■ — „
Mekanik 300 — „ Verkstadsarbeten 333 18.
— Fysik 350 — — Kemi med laborationer . . . 666 32.
— „ Botanik och Zoologi . . , 200 — — „ Språk 250 — — „ Historia och Geografi . . . 133 16.
— „ Bokföring och Handelskunskap 250 — — * Sång 133 16.
— Bibliothekarien Vaktmästaren 200 — — Laboratorium samt kemiska apparater . . 400 — — Bibliotheket . „ 300 —.
— De öfriga samlingarne 500 — — Ljus, rengöring med flere utgifter . . . 283 16. — 800: -3,983: 16. 133: 16. 1,683: 16. — Summa B:ko R:dr 6,600:
Till anskaffande af de aldra nödvändigaste läro-apparaterne för en dylik skola erfordras; Kongl. Maj:ls Nåd.
23 till fysiska apparater 1,800. „ mekaniska d:o 1,000. „ kemiska eko 800. „ bibliotheket 800. „ artistiska modeller och planch er 800. „ mekaniska verktyg . . . 1,000. „ diverse 400.
Summa B:ko R:dr 6,600.
För denna utgift torde tillgång lämpligast kunna beredas på det sätt, att Statsanslaget, hvilket lärer böra utgå från och med den tid, då vederbörande stad förklarat sig beredvillig alt tillhandahålla lokal och inventarier för skolan, finge för åtminstone 1 :sta året begagnas lill anskaffande af första apparatsuppsättningen, så mycket hellre som Skol-inrättningen i alla fall ej genast kan komma i gång, hufvudsakligen af den anledning, att, enär någon normalskola för lärares bildande icke är här i riket inrättad, och §. 28 i Regeringsformen lägger hinder i vägen för lärareplatsers besättande med utlänningar, brist på fullt skickliga lärare, åtminstone i de mekaniska, fysiska och kemiska grenarne, till en början torde förefinnas, och således något rådrum måste lemnäs åt dem, som ämna söka lärarebefattningar vid dessa skolor, alt förskaffa sig de kunskaper, i synnerhet praktiska, som hos sådana lärare erfordras.
Att deremot lala undervisningen begynna, innan fullt tjenlige lärare äro anställde, skulle genast i början nedsätta skolornas anseende samt helt och hållet motverka syftemålet med deras inrättande.
Dessa leehniska elementarskolor, der minst 2:ne års, endast af ferierne afbrutet, studium af ofvanuppräknade ämnen erfordras lill inhemtande af de lörsta grunderna för en allmäu tecknisk bildning, kunna således icke med någon egentlig fördel begagnas af andra elever än sådane, som odeladt få egna sin lid åt ett dylikt studium; men då emellertid det jemväl är serdeles angeläget, hvilket tillfyllest ådagalägges af den begärlighet, hvarmed tillfället till undervisnings erhållande i Svenska Slöjdföreningens härvarande skola blifvit af så väl äldre som yngre slöjdikare omfaltadl, alt, företrädesvis i större släder, redan i arbete eller lära anställde personer, som sakna technisk bildning, ega tillfälle, så vidt deras knappa lid medgifver, till inhemtande af undervisning i liniar-ritning, fri handteckning, modellering, slilskrifning, samt de första grunderna af mekanisk naturlära, arilhmelik och geometri, anser jag, att en för sådant ändamål ordnad Söndags- och Aftonskola för slöjdidkare bör vara med den teckniska elementarskolan förenad.
Som likväl den stad, der en dylik Söndags- och Aftonskola är inrättad, nästan uteslutande har fördelen deraf, synes det vara billigt, att staden sjelf bekostar denna undervisning, som lämp - 24- Kongl. Maj:ts Nåd.
1850. ligast torde ske under ledning af föreståndaren för dervarande techniska elementarskola och med begagnande af samma lokal, samt, så vidt sig göra låter, äfven af denna skolas lärare enligt med dem träffad enskild öfverenskommelse.
Beträffande slutligen antalet af de ifrågaställa techniska elementarskolorna och valet af orterne för dem, anser jag, i betraktande af nuvarande brist på lärare och då nödig erfarenhet saknas i afseende på lämpligaste sättet för dylika skolors organiserande, det vara rådligast, att endast tvänne sådana skolor, utom den i Götheborg redan befintlige Chalmerska Slöjdskolan, nu inrättas, nemligen i Stockholm och Malmö, å hvilket sednare ställe det hus, som med bidrag af allmänna medel skulle i och för den tillämnade slöjdskolan inköpas, sannolikt komme att erbjuda en lämplig lokal eller ock, — derest någon af desse städer, eller begge, skulle undandraga sig uppfyllandet af vilkoren för tecknisk elementarskolas inrättande derstädes, — i den eller de städer, som Eders Kongl.
Majit finnér för ändamålet lämpliga, och hvilka ingå på nämnde vilkor.