Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BorgareStåndet 4 — 1 — BondeStåndet 5 — 0 — Då i följe häraf
Ja propositionen vunnit förklarade Herr Biskop Rosenstein det han skrifteligen ville ingifva sit votum emot detta anmälnings sätt, för at låta detsamma til Riksens Ständer åtfölja expeditionen.
Dermed förenade sig Herrar Biskopar Faxe och Tingstadius samt Herr D :r Agrell.
Herr Rothoff, herr Silverstolpe 1 samt Herr Baron och Ord - 1 Silverstolpes namn har överstrukits men därpå har återställelsetecken skrivits under namnet.
Även detta åtevrställelsetecken har emellertid varit föremål för någon retusch, vårföre det synes osäkert, huru Silverstolpe ville ansluta sig.
Den 10 Juli 1815 713 föranden reserverade sig til protocollet, förklarades at deras mening i hufvudfrågan varit at anmärkningen hade bordt göras blott generel.
Utskottet beslöt härefter at beredningen skulle omarbeta sit förslag efter det nu beslutna sätt, och med det snaraste dermed til Utskottet återinkomma.
Uptogs den för några pleni dagar sedan på bordet lagda fråga huruvida sedan Utskottet beslutit at ej til Riksens Ständer anmäla en föreslagen anmärkning, det borde tillåtas en ledamot at bilägga sin enskilda tanka til den expedition rörande décharge, som Ut [skottet] til Riksens Ständer afgifver.
Utskottets pluralitet förklarade sig emot et sådant förfarande, men Herr Biskop Tingstadius yttrade:
Min tanka är at hvar Ledamot i Riksens Ständers Utskott, enligt Grundlagen, har rätt, at sin särskilda mening, genom särskildt Memorial eller Dictamen til Protocollet, låta Utskottets Utlåtande medfölja; men at i så beskaffade mål, som detta, der det Högloft.
Constitutions Utskottet icke är tillåtet at för Riksens Ständer framställa andras anmärkningar, utan sina egna allenast inga sådana, som det Höglofl.
Utskottet icke gillat och antagit, kunna dess Betänkande åtfölja.
Herr Professor Munck af Rosensköld förklarade sig instämma i Herr Biskopen D :r Tingstadii yttrande at enl.
Grundlagen en enskild ledamots yttrande ej kan förnekas at expeditionen åtfölja, hvarföre han reserverade sig til protocollet emot Utskottets fattade beslut.
Iusterades följande memorial til Riksens Ständer:
Om tillägg i 38 §.
R.O. (Bilägges)1 Om ändring i 38 §. R. F. (bilägges)2 Om ändring i 56 §. R. F. (bilägges)3 Om tillägg i 14 §.
Ii. O. (bilägges)4 Om ändring i 4. §. R.
F. (bilägges)6 Om ny redaction af 38 §. R. 6. och 37 §. R. F. (bilägges)6 Om tillägg i 28 §.
Reg. formen.
1 Se C. V. M. 1810—1815, sid. 885.
— Vid denna anteckning om justering av memorial likasom vid de följande förekommer i marginalen hänvisning till motsvarande bilaga.
2 Se anf. arbete, sid. 888.
3 Se anf. arbete sid. 890.
4 Se anf. arbete, sid. 892.
5 Se anf. arbete, sid. 894.
‘ Se anf. arbete, sid. 897 och 901. 714 Den 10 Juli 1815 (bilägges)1 Om tillägg i 29 §.
R. 0. (bilägges)2 Föredrogs ifrån beredningen, dess förslag til ändring i 56 §.
R. 0. om motions tiden, hvilket bifölls.
Herr Rosensköld reserverade sig at han hade önskat tidens utsättande til 2 månader.
Beredningens tilstyrkande i afseende på den gjorda motionen rörande Tryckfrihets förordningens jämnkning til likhet med allmänna lagen. Bifölls.3 Föredrogs beredningens1 förslag i anledning af Doctor Wykmans motion, rörande röstberäkningen inom Iury.
In fidem G A Silverstolpe. 1 Se anf. arbete, sid. 903. 3- Se anf. arbete, sid. 909.
3 I marginalen: N:o 10.
— Bilagan är beredningens protokoll den 10 juli, som är tryckt efter detta protokoll.
4 Stycket Föredrogs ...
Bifölls är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 980.
Se f. ö. bilagan till föreliggande protokoll!
Bilaga till protokollet den 10 Juli 1815 715 BeredmngsprotokoHet den 10 juli 1815. d: 10.
Julii N:o 10 1 Justeradt •J. Cederström. 1815. d: 10 Julii sammanträdde Constitutions Utskottets Beredning, då Herr Professoren Munk af Rosensköld, Herr Biskop Doctor Rosenstein, Herr Lagmannen Nensén och Riksdagsmannen Ericsson voro frånvarande.
Beredningen ansåg sig,2 i anledning af Herr Professoren Munk af Rosenskölds motion 3 angående utsträckning af tiden för frågors väckande i ämnen, hvaröfver Riksens Ständer ensamme äga beslutande rätt, böra föreslå: Att 46. §.
Ordningen måtte begynnas med följande nya mening: Under Motions tiden böra minst 2:ne Plena i veckan hållas så vida ej Ståndet derom annorlunda beslutar.
Hvarefter § :n blifver oförändrad, samt att i slutet af 56. § :n R : O : tillägges:
Frågor rörande ämnen hvaröfver Riksens Ständer ensamme äga beslutande rätt, få under loppet af hela Riksdagen väckas, och skola till vederbörande Utskott remitteras; men då sådane frågor, efter den ofvannämnde motions månadens utgång väckas, uptagas de ej förr till beredande af Utskotten än vid näst följande Riksdag.
Äfvenledes företogs Herr Biskopen Doctor Rosensteins motion angående jemkning i Tryckfrihets Lagens stadganden om brott.
Beredningen fann att fdet] innan inrättningen af Jury i Tryckfrihets mål till sin verkan blifvit af Nationen känd, [vore] betänkligt att föreslå någon förändring i de ställen af Tryckfrihets Lagen der den med allmänna Lagen äger gemenskap, hvarföre ock Beredningen tillstyrkte att Constitutions Utskottet för det närvarande måtte inskränka sig at till Riksens Ständer anmäla nödvändigheten deraf att Lag Comitéen anmodas att uti Lag Projeetet fästa synnerlig upmärksamhet på bestraffnings sättet af de brott som kunna föröfvas emot Tryckfriheten och på Rättegångssättet i Tryckfrihets 1 Anteckning, som angiver aktstycket såsom bilaga n:o 10 till pleniprotokollet den 10 juli 1815.
2 Stycket fr. o. m. orden Beredningen ansåg sig t. o. m. orden vid näst följande Riksdag är tryckt i C. U. Al. 1810—1815, sid. 912.
3 Rosenschölds motion föreligger ej i utskottets protokollsband. 716 Bilaga till protokollet den 10 Juli 1815 mål, på det tillfälle må beredas, att äfven sådane Mål, efter nya Lagens antagande, endast efter Allmän Lag kunna bedömas.
Efter upläsandet af 1 Herr Professoren Doctor Wijkmans anmärkning vid omröstningssättet uti Juryn, förklarade Herr Borgmästaren Kjellander att han ansåg enkel Pluralitet i Tryckfrihets mål likasom i andre mål vara tillräcklig, hvaremot Beredningens Pluralitet ansåg de befarade olägenheterne kunna af hjelp as derigenom att uti Tryckfrihets Lagens 5. § :n 4 Mom. efter orden icke åtskiljas innan, det återstående af mom: utgår och i stället införes: densamma häröfver med Ja och Nej röstat.
Till den åklagades fällande fordras minst två tredje delar af rösterna, i annat fall vare han frikänd.
Kock. 1 Stycket fr. o. m. orden Efter upläsandet af t. o. m. orden vare han frikänd är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 979 ff. Den 12 Juli 1815 717 110.
Den 12 Juli 1815.
Den 12 Iulii 1815.1 Plenum då alla Utskottets Ledamöter voro närvarande, utom Herr General Gahn af Colquhoun, Herr Biskopen D :r Rosenstein, Herr D :r Wijkman, och Herr D :r Agrell.
Om 46 §. i Regerings formen2 och 56 R.
O. (bilägges)3
Om tryckfrihets lagens jämnkande til likhet med allmänna lagen. (bilägges)4 Herr Borgmästaren Ullberg, föreslog at i 1 :a §. 5 momentet efter orden Boktryckeri måtte tilläggas eller Tryckeri för musicalier Utskottet fann detta förslag ej behöfva någon remiss til Beredningen, utan gaf genast dertil sit bifall.
Uplästes Beredningens protocoll6 för innevarande dag, jämte dervid bifogadt nytt förslag til skrifvelse til Riksens Ständer rörande décharge för Stats Rådet.
Det ingifna förslaget til skrifvelsen upsköts til närmare granskning, dock gjordes deremot af Herr Biskop Tingstadius en så lydande reservation:
Då inga anmärkningar vid Stats rådets protocoller efter 106 och 107 §§. i Regerings formen äga runi; kunna efter min tanka inga andra anmärkningar til följd af samma Grundlag i Ilögl.
Constitutions Utskottets betänkande uptagas; emedan Regerings formen i detta ämne, inga andra föreskrifter gifvit, än dem som i förenämnde §.§. läsas (hvilken dissensus jag anhåller må blifva det högl:
Utskottets betänkande til Riksens Ständer följagtig).
Herr Doctor Falk förenade sig med Herr Biskop Tingstadius.
Herr Munck af Rosensköld och Friherre Cederström Jacob, an - 1 Justeringsformeln saknas.
2 Felskrivning för Riksdagsordningen.
Se C. U. M. 1810—1815, sid. 911.
4 Se anf. arbete, sid. 913 ff. 5 Stycket fr. o. m. orden Herr Borgmästaren t. o. m. sitt bifall är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 980.
6 Stycket fr. o. m. orden Uplästes Beredningens protokoll t. o. m. orden den samma skrifteligen afgifva är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 956 ff.
Se även nedan sid. 721. 718 Den 12 Juli 1815 märkte at om en reservation ifrån en ledamot skulle åtfölja Utskottets betänkande, borde de särskilda meningar de anmält äfven blifva detsamma följagtiga.
Herr Baron och Ordföranden förklarade sig hafva i förra pleno gjort sin reservation endast til Utskottets protocoll, samt at han ej yrkade at den med expeditionen til Riksens Ständer skulle afgå.
Herr Rothoff anförde til protocollet. (lemnadt skriftligt, bilägges)1 Då jag såsom ledamot af Höglofl. serskillta Utskottet, hvarest d: 14 sistledne Junii förehades frågan om botemedlen för den öfverklagade förlägenheten i allmänna rörelsen, icke kunde hafva äran at samma dag deltaga i Höglofl.
Constitutions Utskottets öfverläggningar, hvaraf nu förevarande ämnes afgörande blifvit en följd, anser jag mig nu icke kunna anföra något egentligt yttrande öfver de ämnen hvilka nämnde dag inom Höglofl.
Utskottet blefvo afgjorde: men får dock äran reservationsvis anföra at jag enligt min öfvertygelse icke kan instämma i den del af Höglofl.
Utskottets förenämnda dag fattade beslut, som innehåller at hos Riksens H.
Ständer anmäla endast behandlingssättet af det den 30 Septemb. år 1812 inom Stats-Rådet afgorde mål angående tilstånd för Götheborgs
Stad at införa sådane manufacturerade Bomullsvaror och Bomullsgarn sorn till införsel i Riket voro förbudne äfvensom at jemte det jag instämt i Höglofl.
Utskottets nu tagne beslut at från den af Utskottets Beredning föreslagne och upläste expedition uttaga det som rörande 106 och 107 §.§. i Regeringsformen blifvit infört, jag likväl icke kan förena mig med Utskottets pluralitet at för öfrigt antaga den föreslagne expeditionen oförändrad.
Då ändamålet med expeditionen enligt min tanka egentligen lärer vara at af sådane ämnen sorn på Rikets allmänna hushållning ega ett nära inflytande, som derjemte till sin beskaffenhet tydligen ligga inom vissa allmänna Embets Verks och Collegiers vanliga verkningskrets, och äfven i många fall deras närmare åtgärder, bereda för framtiden ett enformigt föredragningssätt, som medför all den nytta, hvilken kan hemtas af sådane uplysningar som från förenämnde Verk jemte Rikets allmänna Ärenders Beredning kunna lämnas, hämtade dels från en längre tids erfarenhet, dels från en mera detaillerad kännedom af sjelfva sakens förhållande, jemte skälen hvarpå förut vidtagne åtgärder sig grundat och de följder som kunnat ega rum: då man tillika erfarit huru i flera af de mål hvilka egande någon gemenskap med Rikets allmänna hushållning blifvit af Riksens
Ständer önskningsvis i underdånighet framställde, förenämnde behandlings sätt egt rum då äfven 10 1 Rothoffs egenhändiga men ej undertecknade yttrande är såsom bilaga n:o 4 fogat till protokollet.
Den 12 Juli 1815 719 § :n af Regeringsformen synes syfta åt ett dylikt förfarande; men ock tillika af de i StatsRådet förde Protocoll inhämtats at förhållandet häruti icke varit enformigt utan ombytligt och slutl. då jag för min del tror at så väl ett enformigt behandlingssätt som vederbörande Verks uplvsningars inhemtande kan blifva af nytta i flera hänseenden, har jag trott mig kunna anse en sådan expedition härifrån vara tjenligast, som utan at fästa sig vid en enda sak till Riksens Ständer endast anmäler huru förhållandet i förenämnde hänseende varit olika vid sådane mål som på Rikets allmänna hushållning, handeln m. m. s[ådant] kunnat ega ett större eller mindre inflytande, hvarefter R.
H. Ständer Sjelfve kunde finna, huruvida de hos Kongl. Maj :t ville frambära sina underdåniga önskningar at så vidt möijligt vore inan föredragning i Stats Rådet sker låta inhämta vederbörande Collegiers, andra allmänna Embetsverks eller Rikets Ärenders Allmänna Berednings uplysningar och underdåniga yttranden i de mål som Rikets allmänna hushållning kunna angå eller derpå ega något inflytande samt at besluten i dessa mål äfven då de innehålla några allmännare undantag ifrån författningar, måtte på ett el. anat sätt komma till Kongl. Maj :ts trogne undersåters kännedom, på det at de med anledning deraf må kunna så inrätta sina företag och rigta sina speculationer som de af besluten sig härledande omständigheter kunna fordra.1 Herr Silverstolpe (utbad sig at i nästa Plenum [få] aflemna sin tanke i hufvudsaken) yttrade sig: (bilägges)2 Den dag då Höglofl.
Utskottet beslöt sin anmälan hos Riks. Ständer, kunde jag, såsom ur Staden frånvarande, icke i öfverläggningen deltaga.
Jag har således ej haft tillfälle at i hufvudsaken y[ttra] min enskilta öfvertygelse.
I den o[pi]nion jag i Utskottets Beredning afgifvit rör:de formen af en sådan anmälan, har jag endast upfyllt min skyldighet, den at i mitt förslag inskränka mig inom Utskottets gifna. föreskrift.
Enär nu målet definitift skall afgöras, utbeder jag mig få förklara, at när det, sorn jag tror med rätta, anses af de flesta öfverskrida billighetens gräns och oförenligt med en sund afvägning mellan felaktighet och beifrande, om Utskottet skulle anse de anmärkta uragtlåtenheter bö[ra] framställas till den högtidliga påföljd, hvartill 106 och 107 §§ Reg. form. föranleda, och när i följe [der]af fullständig decharge bör S[tats-] Rådet och de Föredragande med [delas,] anser jag för min del ändamfålet] af Utskottets anmälan efter riktig slutledning icke kun [na] blifva annat än at söka rättelse] för framtiden i det såsom f[el]agtigt anmärkta tillvägagå[ende.]
Jag finner Rothoffs koncept är på flera ställen försett med överstrykningar och tillägg och därför svårläst.
2 Yttrandet är såsom bilaga n:o 5 fogat vid protokollet; det är egenhändigt skrivet men ej undertecknat. 720 Den 12 Juli 1815 ingen ting stridand [e emot] Grundlagen, sammanlagd med [ett] sundt begrepp 0111 god ordning at framtida uragtlåtenheter må förekommas, utan at, för de förflutna, personer framställas för en National-Domstol eller lios Konungen anmälas till förafskedande: och jag anser på sådan grund det enda med princip och ändamål öfverensstämmande steg å Constitutions Utskottets sida, vara det at hos Riks. Ständer, jemte déchargens anmälande, tillstyrka at, af förekomne anledningar Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Dess Nådiga åtgärd derhän, at föreskriften i 10 §.
Reg. formen om vederbörandes hörande, måtte varda med sorgfällighet af dem sådant åligger iagttagen, och at uti alla ärender som röra allmänna hushållningen sådana underrättelser måtte allmänheten meddelas, hvarigenom alla må [kun]na af närings förmånerna sig lika begagna.
Uplästes et förslag til skrifvelse ifrån Utskottet til HofCanzlern, rörande de brister, som blifvit anmärkta vid Protocolls förningen i Krigs Expeditionen.
Under öfverläggningen härom yrkades af somliga, at det vore oordentligt och på intet ställe i Grundlagarne tillåtet, at Utskotten finge communicera med Konungens ämbetsmän, eller utverka anmälanden hos Konungen, annorlunda än medelbart genom Riksens Ständer, undantagandes när Utskott ifrån HofCantzlern vill uplysningar infordra, at derföre den föreslagne anmälan borde göras hos Riksens Ständer, och ej directe hos HofCantzlern: somliga at anmärkningen endast af Ordföranden hos HofCantzlern borde anmälas: andre åter at densamma i et protocolls utdrag skulle til Riksens Ständer medsändas, hvilket protocolls utdrag borde i memorialet åberopas.
Efter åtskilliga å alla sidor anförda skäl beslöt
Utskottet at det sistnämnde förslaget antaga, hvarefter genast upsattes och justerades et tillägg rörande detta ämne, til Utskottets Memorial om Stats Rådets décharge.
Friherre Gederström Jacob, förklarade at derest saken blott under denna form anmäldes, ansåge han sig nödsakad at sin protest bifoga, emedan han, såsom protocollen vid läsningen befunnits, ej kunde säga sig hafva rätt kunnat granska dem, och målens behandlingssätt.
Herr Munck af Rosensköld instämde i denna protest, och ville densamma skrifteligen afgifva.
Bilaga till protokollet den 12 Juli 1815 721 Beredningsprotokollet den 12 Juli 1815.
N :o 3 d: 12.
Julli J Justeras ■J.
Cederström. 1815. d: 12.
Julii. sammanträdde Constitutions Utskottets Beredning.
Biskopen Rosenstein, Doctor Agrell och Riksdagsmannen Ericsson voro frånvarande.
Anmältes att project till Constitutions Utskottets Skrifvelse till Riksens Ständer, angående décharge för Stats Rådets samtlige Ledamöter blifvit upsatt i enlighet med Utskottets å Beredningens förslag grundade beslut, hvarvid endast de förändringar, som i anseende till uteslutande af alt åberopande af 106. och 107, § :ne blifvit iagttagne, hvilken Skrifvelse af Beredningen godkändes, äfvensom ett särskildt förslag till ordalagen för anmälan af de uragtlåtenheter, som blifvit anmärkte i anseende till Protoeollernes ofullständighet.
2 In fidem Carl Ant.
Kock. 1 Anteckning, som angiver aktstycket såsom bilaga till pleniprotokollet den 12 juli.
Detta stycke återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 960. 722 Den 13 Juli 1815 lil.
Den 13 Juli 1815 f. m.
Justerat Rudolp Cederström.
Den 13 Iulii 1815. f: m: Plenum, då alla Utskottets Ledamöter voro närvarande utom Herr Rothoff, Herr D :r Wijkman och Riksdagsmannen Anders Danielson.
(Herr Silverstolpe upläste det utlåtande han i förra pleno förbehållit sig at rörande den dåvarande öfverläggningen om utfärdande af décharge för Statsrådets Ledamöter, få skrifteligen inlemna.
Derefter) (bilägges)1 Herr Silverstolpe upläste följande:2 (bilägges)3 Wid den föreslagne anmälan till Riksens Ständer, utbeder jag mig, medan ännu tid är, få göra några erinrdringar: den Första om congruiteten deraf att på billiga grunder meddela décharge, och likväl framställa anmärkningsvis hvad man ansett icke böra påkalla Lagens beifrande och således icke hindra déchargen; Den
Andra att då ej något steg i afseende på det förflutna felagtiga föreslås, eller ens jemte meddelande af décharge kan föreslås ej heller något är bestämdt föreslagit i afseende på det tillkommande, hvilket
Utskottet likväl egenteligen haft och bordt hafva i sigte; Den tredje att då Utskottet ej ansett mer än ett uraktlåtenhetsexempel böra anmälas, den misstanken naturligen måste väckas, att Constitutions Utskottet saknat många eller betydande anledningar till sin anmälan, och sålunda få emot sig rigtade både sina ovänner, som ej önska bättre än tillfället att decreditera det, och sina vänner, som ej med tillräckliga skäl kunna försvara det; Den fjerde, att, emot den förmodligen rigtiga praxis vid de förflutna Riksdagar, décharge icke är meddelad Konungens Rådgifvare i Commandomål, hvilken äfven i Regeringsformen bland de ansvarige 1 Det inom ( ) satta har överkorsats, likasom även hänvisningen i marginalen till bilaga »N:o 1».
Någon bilaga med ordningsnumret 1 finnes ej heller vid protokollet.
Den första bilagan är påtecknad N:o 2. 2 Stycket fr. o. m. orden Herr Silverstolpe upläste t. o. m. orden utverka rättelse är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 960 ff. 3 I marginalen: N:o 2.
— Överst på första sidan är antecknad: »Hörer till Protocollet för d: 13 Julii 1815».
Bilagan, som ej är undertecknad, synes vara skriven med sekreterarens handstil.
Den 13 Juli 1815 723 nämnas och derigenom äger för sin säkerhet rätt att icke förbigås.
Jag anhåller i anledning häraf få underställa, om icke ännu tid kan vara att afhjelpa alt det mindre sammanhängande och ofullständiga i detta handlingssätt, derigenom att Utskottet behagade inskränka sig till en enkel
Décharge för de personer Regeringsformen för ansvariga anser, med tilläggning af det tillstyrkande som innefattas i slutmeningen af mitt förut i detta mål till Utskottets Protocoll den 12.
Julii afgifna yttrande.
Utan att hafva deltagit i Utskottets första beslut öfver detta ämne, har jag sedermera under öfverläggningarne bemödat mig att genom conciliatoriska förslag befrämja en större och större rigtighet i Constitutions Utskottets steg i afseende på förevarande ämne:
Jag tror att blott det af mig nu föreslagna steg till full riktighet återstår: och jag tror att det Riksens Ständers Utskott som främst har sig updragit att utveckla och vidmagthålla Principer, skall mindre lida af tillvitelsen att icke hafva varit nog omildt, än af den att icke hafva handlat efter rigtiga grundsatser.
Herr Biskoppen Drr Rosenstein förklarade sig instämma i det förslag Herr Silverstolpe nu upgifvit, samt, at om detta förslag antoges funne han Utskottets åtgärd vara sådan, at han ej hade anledning at deremot göra sin reservation.
Frih: Cederström Jacob, anmärkte at deri fattades anmälan om det ofullständiga i protocollsförningen, hvarom han ville bifoga sin protest, derest han ej i Expeditionen intoges.
Under öfverläggningen yttrade flere af Utskottets Ledamöter, at de väl hade önskat anmärkning för flera anledningar, men ej varit nöjde med anförandet af blott en: at det väl vore något hulpet när denna blott exempelvis anfördes; men at de i alla fall önskat expeditionen annorlunda, derest de ej vore bundne af Utskottets redan fattade beslut.
Andre yrkade, at, innan en expedition vore afgången kunde et beslut ej så strängt binda et Utskott, hvars åtgärder alltid äro blott förberedande, at icke dess expeditioner kunde undergå rättelser.
De fleste antogo beviljandet af full décharge, men önskade anmälandet i allmänna termer af befunnen underlåtenhet at höra vederbörande ämbetsverk.
Likaledes önskades en anmälan om Krigs Expeditions Protocolle[rnas] felagtiga construction och påminnelse i afseende på felande titlar och rubriker, hvarigenom Utäkottets arbete försvårats.
Vidare erindrades at décharge äfven borde nämnas för Konungens rådgifvare i commandomål, och då deremot invändes at Utskottet ej läst något dertill hörande Protocoll, beslöts, at när ingen ledamot haft anledning at et sådant infordra, vore det et bevis, at Utskottet weterligt ingen anledning til anmärkning emot dessa Rådgifvare funnits.
Ändteligen stadnade
Utskottet i det beslut at dess betänkande skulle innehålla full decharge för Stats Rådet, Stats Secreterare och Konungens Rådgifvare i Commando 724 Den 13 Juli 1815 mål, at det skulle föreslås Riksens Ständer, at hos Konungen anhålla om Dess Nådiga åtgärd derhän at föreskriften i 10 §.
R.F. om vederbörandes hörande, måtte varda med sorgfällighet af dem sådant åligger iagttagen och at i alla ärender som röra Allmänna hushållningen sådane underrättelser måtte allmänheten meddelas, hvarigenom alla må kunna af näringsförmånerna sig lika begagna.
I afseende på de anmärkte felen vid Protocollens construction skulle de i et protoeolls utdrag anmälas, och i skrifvelsen jämte dess åberopande, åt R.
St. öfverlemnas, at genom skrifvelse til Kgl. M. deri för framtiden söka att utverka rättelse.
Föredrogs Beredningens Protocoll af den 13 -Julii.1 Hvad Beredningen anfört rörande föreslagen ändring i 10:de §.
Reg. formen, gillades.
Af det förslag beredningen afgifvit såsom tillägg til 16. §. antogs, efter någon justering hela redactionen, men beslöts, at den skulle föreslås til en ny §. mellan den 37 och 38 i Regeringsformen.2 Likaledes gillades Beredningens förslag til tillägg i 60 §.
Antogs beredningens förslag til ändring af 5 §. 1 och 2 dra Mom.
Tryckfrihets lagen.
Iusterades Utskottets memorial til Riksens Ständer rörande föreslagne ändringar i Tryckfrihets lagen. (införas)3 Uplästes följande ifrån Utskottet til Stånden inkomna Protocolls Utdrag: nemi:4 Ifrån PresteStåndet af den 5 Julii rörande granskningen af Just.
Omb. Diarier. (bilägges)5 Ifrån R. och Ad. den 7 Iulii, om Utskottets yttrande rörande Herr Spaldencreutz’s motion. (bilägges)6 Ifrån Preste Ståndet den 7 Iulii om samma ämne. (bilägges)7 1 I marginalen: N:o 3.
— Beredningsprotokollet är tryckt här nedan efter detta pleniprotokoll.
— Stycket fr. o. m. ordet Föredrogs t. o. m. ordet gillades är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 1100.
2 Denna mening är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 965.
3 I marginalen: N:o 3. 4.
N:o 3 är beredningsprotokollet. n:o 4 meni. om § 5 T. F. (Se C. V. M. 1810—1815, sid. 915.)
Det andra meni. ang.
T. F. saknas bland bilagorna.
Jfr nedan sid. 728, not 6.
4 Här föreligger en felskrivning: det är naturligtvis fråga om protokollsutdrag frän stånden till utskottet.