Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rörklaringen clen 23 lVIars i8o^, i5 punkten, i allmänbet uppbäft cle serskildta proteetorialer, bvilks förut tiel efter annan blifvit meddelade, oeb bvilka utsatte svärare stral! oeb ansvar, än som mecl
Dagens allmänna grunder instämde.
Longi. lörordningeo clen ^ Oktober i8o5, ebvacl clen stacigar förböjclt ansvar lör elew, som öfverfalla Uilitsirer, Lmbets- oeb ljenstemän, uppbört »tt vara gällancle; oeb 20:0 6enom 8krifvelse den 26 sistlidne
Naj om n^ ^nsvarigbetsDag för Rikets 8tänder8 lullmägtige i Riksgälds-Lontoiret,- oeb om uteslutande ak 2 krän Vnsvarigbets-Dagen för Rikets 8tänders lullmägtig« i Lanken - Dvsd äter angär öfrige utaf
Lder i undsrdänigbet ökverlewnads Dagförslag, bär dag, efter Högste
Domstolens oeb 8tats-Rädets börande, stansat i nedaanÄmncle beslut.
Oenom underdänigskrifvelse clen , luli nästlidet är, kafven d, 60- de Nerrar oeb 8venske ^län, anmärkt säsom olullkomligbet i nuvarande Rättegäogs-orciuing vid Ilarads-katt^ att svarande part egde tillfälle alt, stan annat äfventyr än böter till ringa belopp, genom siv frånvaro pä de» vid lingets början utsatte dag lör inställelse, uppebälla mäiet till linger» sint oeb jemväl förorsaks uppskof till annat ling; bvsrtöre, oeb dä d -3^ jemväl ansett billigket ock rättvisa korkra, std, i fall wälets beskalkenket mekgilver ketsammas akgöranke trekskovis 5 lörsta lindet, böter sör uteblikvanket icke varka svaranken äkömke, k löreslagit utkärkanke sk en författning, kvarigenom, meck akseenke pä föreskrifter»» i 12 Lap. 2 ock 3 kättegängs-Lalken, blekve körklarakt. no ibtt kä uti mäl, som vik Ikäraks-kätt ankängigt är, svaranke part vick korsta bing, utan anmälkt lagligt förfall, uteblikver pä ken kag, som kiärakskökking, jemlikt Kongl. kesolutionerne pä allmogens besvär ken 8eptember l^sZ ock ken >6
IVlars 1739, vick fingets början kör mäiets koretaganke utsatt, ock b varom serskilk unkerrättelse bör, genom anslag L Rättens körr, mekkelas, katten äger att genast kank lägga wälet, oeb 6erinel kortara pä enakanka satt, som nu stakgakt är kör ken känkelse att svaranken icke innan kingets slut tillstäkeskommer; ook 2:0 /btt i mäl, som vicl korsta Ikäraks-fing akgöres, utan att svaranden tillsläcles kommit, böter kör uteblikvanke krän samma ling iobe mä svaranden äkomas:''
Vik ökverväganke sk ketta korslag bar lag kunvit ken öfverensstämmelse. som bör ägg rum emelian kärankens ock svarandens rättegängskörmoner, ej vara i korslaget till fyllest iagttagen, enär kerstakgas paköljk sk talans förlust kör svaranken, kerest kan utan laga körkall uteblekve
L lien kag, k vartill katten utsatt wälet, men icke finnes bestämk nägot motrvaranke äfventyr kör kärandens försummelse att ä samma kag tillstäkeskomma; äfvensom korslaget är sä uppställt, att kerak kunke köranlekas tvekan, kuruvika böter kör uppropskörsummelse 6nge äkömas eller icke i ile mäl, sam vik korsta ling akgjorkes.
?ä grunk barak, vek enär genom antaganke ak förslaget någon väsenktlig körkel kesta minkre bunke anses vunnen, som, ekuru blank motiven ankares, att Ikärraks-Rätten borke bunna, ä ken kör mälets koretaganke bestämka kag, i bänkelse wälet sä korkrake, stakga verksam päköljk kör svarankens inställelse pä annan kag unker samma ling, kvilket 00b vore en nyttig ock beköllig utveckling ak ken i körslaget köljke grunksats, ett säkant körkaranke likväl icke knnes vara i ken föreslagna kagtexten wekgikvet» bar jag ansett
Mg ej böra till ketta förslag lemna biiall. ibk fker, Oake lkerrar ock 8veoske
Nan, är uti unkerkänig skrifvelse ken 29 sistlikne Kuli» anmälkt, ket k, mek köranlekankv ak keroM ki/rr/.'5s ä A/Hssa/sn., ^.'0 3. väekt motion, körn^acle Hibert, genom uncierriänig skrifvelse lien l^ Viovember r83/j, gjörcke förslag til! köljancie stacigoncie: 'rä.tt part skall vara berättigark att, krän käcistulvu-kött, sä snart samma kätt, genom Dom eiler'
Iktsiog, antingen bukvuclsakligen präkvat äer anbängigt mäl, eiler' onnorlerkes skiijt cletsommo ikrän sig, mea uti Donoursmäl ej kärr än Domen vunnit laga krakt; krän Ikok-kott eiler' annan Ökver-Kött, serion uti cierstacies anbängigt mäi Oom eiler- Utslag ak omkärmäiäte beskaikenbet koliitoeb laga krakt rkerä kommit; somt krän /ustitixe-kevisionen uti cierstäcies bevakackt oell akgjorcit mäi, äfvensom krän Drceeutions-säte i ärencie, som lier varit anbängigt, kostnariskritt äterkä cie ok sömma port ingikne Drotoeoil, Dtslag ocii oncira klanrkiingar ok sääon beskaikenbet att bukvuclskrlkt clertiil iros vederbörande
Dmbetsm^nciigbet linnes ott tiklgä, ankommanrie pä vecierbörancle Domstol elier Dxeoutor att pröfva, buruvicla ancira banrilingar, än 8e nu omkormälrite mäga, uppä partens begäran, bonom äterställos eller jelis, samt, i kärro kallet, buruviäa äteriemnonrke mä sire mot bevittnaci akslirikt eiler rieriö,'utan." lag äberopor, i onleciuing liärak, cie gruncier kär akslog ä enaboncio framställning, bvilka viri förra kiksäagen i Nitt i^ääiga svor tillkännagäkvos, osia tinner leire nägot skäl ankärcit, som kunäe iäranlecls kränträciancie ak lViitt ciä kattocie beslut.
Dör öfrigt mä rlet onliomma pä cie Dagkarne Nän, bviilis kä sig ankärtrorkci cien slutliga bsrecining ok kärsloget tilt Divll-Dag, ott viäore utreria olägenbeterna siker kärcieiarne ak cien ikrägavsroncle käränrkringen.
Dnär Dagens stacigonrie i cj Dop. ^ §.
Dtsöknings-Daiken, som innebälter, att om förskrifning är stallrk ä viss man, oeb gälcienärsn cleri gikvit iok att iäta rien bomma i annans boruk, cien, som korskrikniugen i bourker bakver, skall njuta kuli utmätning, varit unclerkostori ulika tolkning okDomstolarne i krägon, buruviria ett, till viss man eller orrires utbänciigsöt skulcisbrek, kär att vora utmätningsgilcit i annons än clen visse personens bonrl, mäste vara kärserit merk cien sistnämnöes äkveriäteiss, eller om rist cierkäruton bon vora uti innebakvarens banck gällancie, bakven I, Dorke Herror oeb Lvenske Afän, bvillca onsett kärro tolkningen ukverensstömma meri Dagens rätta mening, genom unrierciänig skrifvelse rken sc-sistlicins luli, köreslogit att berörcke ma, i ealigbet bärmsci, kärt^clligas, samt i säclant akseencke, erlrälla käljancie köränäracle i^rielse:" är förskrifning stöllci att betalas till innebokvaren; »jute ban kul! utmätning, som cien l bäncier bakver.
Dinnes kör - §ncrr a ^V.o Z. .-»briknin^, 8tsllb 5 nZAon vi88 msn, ocb bsr Aslbensren beri Zikvit lok stt liomms i snnsn8 bsnb; vsre lbs^ 8smms, be,68t beböri^ ökverlätel8e kinne8 5 kör^lrriknin^sn teclinsb.
I be88a ksll ms borgenär 8öbs Zslbensr ebvsr bsn kinner"
, Is^ snser wob novsrsnbe l^belge sk /j Lsjr. ^ §.
I^tsoIininFs-LsIIren oell äkrize riktis ämne rörsnbe 8tsbAsnben iclie ökveren8stgwmsnbe: stt ben, 80m i Aob tro innebsr till v>88 msn 8tsllb kär5liriknin^, beri ^slbenSr sikvik lok stt läts lien liom ms i snnsn8 bsnb, sliulle liunns skvent^rs sin betslnin^8rstt berköre, stt ökverlätel86 iclie linnés ä kä>8briknin^en tecbnsb, eller emebsn innebskvsren iclie körwsbbo storks, bet ökverlLtel8en vors björil sk kelsorls person.
Oet ikrsgsvsrsnbe tills^^et till nsmnbe §. svser bsA sälebo.-; inZslunbs börs, pä sätt b beZsrt, i korw sk I^gAkörlilsrinA ^obbsnnss, oell bsz boner iniA slltsä börs bärtil! vszrs l^iitt bils!!.
Uti unberbsni'^ 8Iirikvel8s cleo c) sistlibno 8eptember bskvcn b, Loris blerrsr ocb 8venslie
Ngn, snkort, burulebes kör snnsns vslbkörsnbe ocb st^mpnink; pä llere sätt, sävibs ej lik gilles, svärsre päköljb leire äzbs rum, än cleo i 3/j 6sp.
NissAerninAS-lVsllien beslämbs pennin^ebot, bäZst nt^örsnbe 3o bsler 8ilkverm^nt kor särsmsl ocb 00 lisler 8ilkverm^nt i lytesbot, slensom stt i 35 Lsp. 1 §. berörbo
Lsllr encis8t stsb^ss ro lisler 8i!kverm)mt böter lör ben, 8vm tillko^sr snvsn liöttsär, bs benlösnin^ eller skbu^A ej slrer, jemte cist, enligt 2/j Lsp. 8 §. 8smms Lslb oeb LonZI.
Lreivet elen 20 8eptember i"l86, 20 bslers 8ilkvermyvt böter 8liv1s äbömss ben som, oträn^b, sk vrebesmobe brsZit bni! eller svärb, spänt bös8s eller re8t snnst vspen, ebvsb slisba sbetl eiler ej; ocb stt 3 kunnit bebokvet pslislls sliörpninA sk cle88g strslk, sswt berkör kör biber be! beslutst: 1:0 ^tt en b^örksttninA bör utkärbss, b varigenom KonZI. iirekvet ben 20 8eptember 1^86 nppbäkvos ocb 2/^ Lspitlet 8 Niss^erninsis-Lullien snbrss pä köljsnbe sätt: "Ors«er ns^on, otrsn^b, sk Vrebesmob, bnikeller svärb, 8j)snner bö'853 eller reser snnst Vs^>en Zt snnsn, 8tin«er, IniAZer, slär eller slijuter St bonow, ocb rslrsr bet snnsn, 85 stt. bsn ksr ber böb sk; ZänAe beröm, sorn om snnst viljs br5^. lillkoAsr msn ns^on bervib I^te, 8är eller lbsnsb, sn8vsre be,lör ekler lgA ocb böker 8sr8lii!bt kör be x;s^nsnbet sk lik8ksrli^t vspen krän 20 till /,o bsler, till tvs8liikte8 ewellsn l^onun^en ocb bsrsbet oller 8lsben; slrer ej ^sbs, vsre snbs till ssmms böter körksllen." r 6 ^Vac//c^cr Leon c! /?r^sscr/s?r ^ ^/.'v 3. 2:0 ^tt i, 2 ocli 3 §§. ak 3/s Lajlitlet NissAenninAs-Lallren lill sin lidelse säluncla köränclnas. r §- "ffuAAen man annan i ansigte ellen Ilgls ellen ilu^Aen gf ellen fönclerfvan näsa, öra, liancl, arm ellen fot, ellen slän ut ÖAa, sä att lian clenak l^te fän; 1)öte i I^tesllot 5o claier, oell staffas fön sänamälet mecl 12 cläräns fängelse vict vatten oell l>nöcl.
Vancls flens lemman än en afilux»nL eilen sönctenfvacle» slcall cten linottsli^e 8öta i^tesllot för Ilvanciena, oell straffas fön säramäl mecl 20 clg»3rs fängelse vid vatten oel» bnöcl. ^tes-> l)Ot »jute mälseZanclsn enskildt." 2 §.
"flugen man af annan tummelfiNAsr, fot, framom rnest ellen Iläl; flöte 3o claier fön l^tet, oell straffas mecl 8 dalans fänAelse vid vatten oell 1»nöd kön sänamälet.
IIuAFen man ak clet som näst än till tummelkln^en; Ilöte 20 claier kön I^tet oell straffes mecl enallancia fängelse lön sänamälet. ^fllu^Kes nä^onciena sk cie andra llnAnen, vane l^tesliotsn i5 claier oell straffet kon sänamälet ^ cläräns fängelse vicl vatten oell dnöd. d?ä ä kot vane sä Alid i sänamäl» som fln»sn ä llsnci, oell llglkt mindre i lytesbot." 3 §- "8län man näAon, sä att Iren llnaekes ellen lossas i Ilnfvucl, anm, län ellen lien, oell lcommen ej aklluAA i; ellen stioZen man näZon Aenom lik ellen lem; straffes mecl 8 cläräns fängelse vicl vatten oell Ilnöcl; lcommen llsn l^te i, ilöte llälkten mot akilUAA."
I^ilca mecl fidén insen daA llellokvet af skän^ninA uti llittills Aällancls strgfffjestämmelsen, sä väl kör användande emot annan ak lilsfarliAt va^en, som oek för tillfogande ak svänsne knop^sskadon. fernot Itcient nu afvikne förslag, Ilan likväl funnits att anmärka, illlancl annat: att clen föneslagnA 8 §. i 2/^ Lapitlet Uissgennings-Lalken, ar sä uppställd, att stadgandet om särskildt ansvar för användande gf vapen, val egde tillämpning för de kall, att skada träffacle annan gerson an den, llvilken könlln^tanen äs^ktat, ellen vell att nägon skada leke skett, men cleremot; eften ordalydelsen, kunds anses XottF^. dda/l/s TVac/t^tt a 7f/o z.
'7 anses ej innefatta den kandelse, att förbrytaren slrsdsde sanims gerson, emot bvillien anlsllet var iigtadt; att dä, i följd al urbota ansvars utsättande, i stället lör säramälsböler, i 3/j Ospitlet i §. liommit att uteslutas del derstädes nu bekntliga stadgande. att nämnde böter sliola sist uttagas, borde, enär föreslcrilt ändoeli 8r beköllig om i^tesbotens silwä noa lörmonsratt framför sodra ullboda dermed ädömde böter, sädan föreslirilt ^,ä sonat 8tslle i kagen införs8, eller oeli ssrsliildt meddelas, kvarom liliväl nägon framställning ou icbe slrett; stt, nied sfviliande frän den, sä val i nuvsrande
Kag följds, 80m sf Oder i i §. af förslaget iagttagna grundsats, stt ansvaret för den brottslige olias, om liers lemmar än en »^kuggås, förslaget i 2 § ielre innekäller nägon skärpning i ansvaret för den kändelse, stt liers fingrar eller tar blefve afbuggna, oek stt ekuru Kagen bjuder i 3? kapitlet lVlissgernings-Lallien, stt öfvermage, 8om gör full8är, slisll böta kallt mindre, sn den, 8om myndig sr, sä i I^te som säramäl, oek i 38 Oasaitlet ssmms Lalli, stt kvar 8oin i säramäl något gör med väds, sliall böta sä lör säramäl, som för I^te Kälften eller fjerdung mindre sn för viljagerning, elter tk^ vädsn sr till, ssmt desss 2:ne Oanitel säledes banförs sig till andrs Istrum, ssmt deriblan<i till de ifrågavarande i, 2 oek 3 i 3^ kapitlet, kvsrsk följer, stt den föreslagna förändringen sf desss siälrsllsr annan lidelse sf 3^ oell 38 Lssiitlen, nägot förslag dero,n ielie är afgikvet, äfvensom anledning till ksrmed lilisrtads anmärliningar emot förslaget förelromms med känseende till sodra lagrum. fä grund karsl, oek dä dag är ölvert^gsd stt den n^a Oriminal-lagen slisll slkjelsis de brister, som, kvsd detta ämne sngär, i nu gällande lagstiftning löreknnes; sörsnlätes dag stt till Odert berörde förslag vägrs I>ditt bifall. äled erkännande dersl, stt ensliild egande-rstt, ekuru kelgsd»leo lior vars, mäste vilis lör det allmänna bästas fordringsr, doeb under sädsne villier, alt nägot lidan>le deraf för den ensliilde ej »nä u^stä, baOvn d Oode llerrar oek 8venslie
Nan, genc>m underdånig slii ilvelse den a3 sistli,!- ne be^tvinber, ainnslt, det d, för Oder del, beslutat utfärdande al en författning, kvsrigenom, med us-sikäfvande al de ej minöre i 28 Ossi. 1 H. L^ggninga-Lallien. sädan den Ivder i kongl. förordningen den februari >82/j, än oeb uti kongl. kungörelsen den A
IVlars samina är, i afseende s)ä väganläggningar gifne löieslirifter, stadgas sälunda:
"Onsliild egande»ätt vilie tor det allmänna bästa, der konungen siröfvar nödigt, att jord eller lägenket, som ensliild man tillkörer, begagnas //»/». t/// /k.
Lk. /-rot. 184» ocä 1841.
1 Lam/. 2 r//c/. 2 //af,et. 3 i8 Mcr/.^s ä , ^V.'o o. skall, vare sig till klikets försvar, till allmän vä» eller dro, till torg eller Aata i 8tad, till uttapsining eller sänkning åksjö, till strömrensning, karled, eller annan vattenledning, till allmän d^ggnad eller till cl vlilit allmänt dellof, i alla dessa fall vare egaren pligtig att alsta, livall af dans egendom för änclamälet tornras emot ersättning.
Denna ersättning mä i penningar mätas, efter dvad jorcl eller lägendet af samma slag oed goddet i orten dögst gäller.
Uppkommer tvist om ersättningens delopp, stämme 6a Kronan eller elen menigdet, som för allmän n^tta afsönclringen askar, egaren till vsderdörlig
Domstol att taga del i sättandet af en Lompromiss-kätt, för att värdet ak jorden eller lägendeten utröna oed destämma, samt tillika sig utlåta, om ocd i dvacl mon den jord eller lägendet, som akstäs, dör vidkännas andel i grundskatten ä den egendom, frän dvilken aksöndringen sker.
Llikver part ä inställelsedagen fran
Domstolen förfallolöst ute, eller undandrager dan sig att Dedamöter i Oompromiss-kkätten utse, välje dä Domstolen i dans ställe Oode Nan.
Oompromiss-kätten skall utgöras ak Domstolens Ordförande samt ak 8ex Oode IVIän, som ojälvige linnas, deraf parterne, ä dvar sida, ega utse lie.
Denna Oompromiss-Kätt sammanträde, efter Domarens kallelse, ä utsatt dag, dä alla till kragan dörands dand lingar döra till klätten aklemnas.
Oompromiss-Iiätten ege, om sä nödigt prökvas, anställa s^n a jorden eller lägendeten, samt mundtligen döra parterne, för att vinna fullständig underrättelse i saken. 8edan skride Oomprowiss-klätten, utan dröjswäl, till frägans afgörande, Vppas dervid olika meningar, men förena sig kem ak slättens ledamöter i samma mening, gälle dä den för Oompromiss-klättens deslut.
Kunna ej
Kem om desditst ense dlikva, äligge det parterne att dvar kör sig ytterligare välja tre Oode Uän, att i prökningen deltaga.
Undandrager sig part detta, förordne derom Domstolen, pä sätt ofvan stadgadt är. kivad de fleste i den salunda förstärkta
Oom prom iss-klätten säga, dlikve Ilättens deslut, dvilkst dör skriftligen alkattas, doek utan att skälen för deslutet uppgifvas, oed derefter till parterne utfärdas.
Oompromiss-klättens deslut skall till efterrättelse lända, oed ändring deri mä ej sökas.
8edan jordens eller lägendeten» rätta värde säledes destämdt dlikvit, vare jordegaren derättigad att sist inom en mänad utdekomma detta vär<le, med kördöjning ak dällten derutöfver.
Afträde ock dä genast den jord eller lägendet."
"Valles ä jord eller lägendet skada genom undersökning, som med Konungens tillständ dlikvit dällen, kör att utröna dedokvet ak egendoms I/a/Vs §^crr a /k'l-§§a/e/r, ^V/o Z. ik) afstäencle för allmänt änciamäl, vare egaren ock 6ä kerättigaä till en, skalla» motsvarancle, ersättning, som pä enakancla sätt k 68 lii mines."
Dclert kerörcje förslag uttr^ekta grundsats, att enskiicl eganclerätt kör viks för clet allmännas kekof, goclkänner jag clestokeläre. som gere recian mecicleläte lagstaclganöen, oek cleriklanä föreskriften i ^5 Da^>itI6t r §. k^ggninga-kalken, att tilt allmän väg fä tagas ciselör, som mot!» oek löre ligga» k vit-, pä nämnöe grunclsats, kvilken dessutom i Dagskip, lingen gjort sig gällancle äkvsn lör anclra fall, 6erom nä»on uttr^ekIiA föreskrift i oek
Dörfattningar icke igenlinnes; men keträlfancle sättet oek orclniugen för kestämmancle af 6en ehrnen tillkommancle ersättning, kar .lag kinnit ketänkligketer mota, ej allenast mecl känseencle till Lompromisskättens sammansättning, än oek, emellan i förslaget saknas 6en utveckling, som ämnets keskalfenket oek vigt päkalla.
I sistnämnde alseencle kar kiitvit anmärkt ililancl annat: att enligt
Dclert förslag skulle part, som uteklikvit pä inställelseclagen, oell i Kvars ställe
Domstolen sälecles nämnt Declamöter i Oomp, omiss-kätten, ieks ega öppet att sedermera visa laga förfall, samt, clerest clet goclkäncles, fä n^ (lompromiss-kätt tillsatt oek sjelf cleltagg i cless
Declamöters utnämnancle, skuru cletta s^nes i namnäe fall ej köra konom ketagas; att förslaget icke innekäller nägon föreskrift, kuru vicl val ak 6ocie
Män förlaras korcle, i Känclelse ä enclera silian vore flera, som tiel i saken karle, oek clesse ej kumle sämjas om valet; att i fräga om jäk för Ooäe Mannen närmare föreskrifter erkorclrats; att förslaget ej weclclelar nöclige kestämmelser, angäenöe vilkoren oek sättet för jälslrägors fuliföljct, samt kuruvicla klagan i cletta afseende linge uppekälla Domprowiss-kättens pröfning; oek om Öfver-kätten skulle upptaga fräga om jäf, som viö Ilncler-katten ej ^ppaclt varit, eiler kvacl verkan Öfver-kättens keslut skulle wecllora, i känclelse samma kätt kifölle jäls-anmärkning, som Ilnäer-kätten ogillat; oek att förslaget ieke pakjucter eclgäng för (lornpromiss-kättens Declamötsr, skuru en säclan, äfven för Domare, i Kvars keslut änclring kan vinnas, i Dag loreskrifven förpligtelse syntes kar, till ketrvggancle »f parternes rätt, vara företrädesvis pä sitt ställe, enär änclring oek rättelse i Dompromiss-kättens keslut ej skulle fä sökas.
Dä clessa skäl, oek clä kärtill kommer, clels att, enligt Lclert förslag, tlompromiss-kätten skulle, när frän fastigket en clel afsönclras, komma att kestämma, om, oek i kvacl mon grunclskatten korcle viclläöa clen akstäclcle eller c^varvarancle clelen, men cletta ämne, kviiket ej alltiä toräe kunna »5 20 Mcr/.'/s >8ccr/' cr ^Krlisscr/scr, ^V.'o 3.
Lompromiss-klätten meri tillräcklig insigt beclömas, clesto belclre syntes böra i serskilclt clerköre staclggcl orclning behsncllas, som Lompromiss-battens organisation ej ovillkorligen skulle försäkra Kronan om rättighet att i valet ak Keclamoter cleltaga, clels ock att, enär- korslaget innehåller, att secian jorctens eller lägenhetens väccle blikvit bestämdt, egaren skulle vara berättigacl att sist inom en mänacl utbekomma clen staclgacle ersättningen, samt clä vara sk^lclig att jorden eller lägenheten akträcla, men någon köreskrilt ej blikvit meclcielacl rörancle pakoljclen, i bänclelse betalningen inom berörcle tiä ej fullgjordes, tvikvelsmäl kuncle uppsla, buruvicla clerigenom all verkan ak körutgägva ätgärcler och beslut körkölle, och om, i särlan hänclelse, lösningskrägan kuncle väckas än^o eller icke; anser 3ag
Nig körbinclracl stt till korslaget lemna bikall.
I änclamäl att förekomma cle förluster kor kösiare ak kast egenclom. bvilka kunna uppstä clerigenom, att. seclan köpet blikvit akslutaclt, egenclamen hnnes körmivskaä till värcle ocb goäbet genom unclantag och jorclaksönclringar, om hvilka köparen hvarken ak egancle-rätts-hancjlingar eller ak gravationsbevis kunnat erbälla uppl vsning, bakven/, Oocle Herrar och 8venske
Nan, uti skrifvelse öen 20 sistliclne 8eptemker, föreslagit koijancle Ksgstaclganclen: i:o "?ä sätt clels i Kongl.
Körorclnicigsn clen i3 3uni 1800, angäencle stäclsel och lego ak jorcl pä lanclet, och clels uti clen, rörancle gruncierna kör Hemmansklyfning samt aksönciring ak jorcl eller snclra lägenheter llän bemman, utkärclacle Korkattning, reclan är staclgacit. i akseencie ä arreixle-alhanöiingar, ingängna pä viss ticl, samt säclane afhancllingar om upplätelse ak viss lägenhet, som mect sistnämncle Kongl. Körkatlning öfverensstämma, skall ock all annan ekter
Dag tilläten upplätelse akn^tljsncle-ratt till fastighet, häruncler jemväl inbegripen likstictsstaclja, hvarom staclganclet i sista puncten ak i5 ^ , 16 Lap. 3orcla-KaIken säleäes uppbakves, lius veclerbörancle
Domstol intecknas och inteckningen behörigen lorn vas. tor att kunna emot annans egancle- eller intecknings-rätt hakva bestänci.'' 2 0 "Dar clen, som ä annan ölverlätit sin egancleratt till kast egenclom, clervicl körbebällit sig nvttjancle-rätt till större eiler minclre clel al samma egenclom, eller afkomst cierak pä vissa är eller i sin lilsticl; och äro 6e betingaäe körmonerns, enligt l Lapitlet 2 § 3orcla-balkei,, inkörcla i >Ien t5cvr?' a ^v.o Z.
2 I sflisnilin^, IrvsviAenom öfverlgtel86n slrett, e»s lcsn 8sli6vliet ierföv i clen öfvevlätns e^enclomen mecl clen fövmon8vstt, sllmsnns'I^s^en i , , Ls^itlet 2 Irevövcle Lsllc o^ätslcl Icöp68lciIlinA tillsAzev.
Nen föv8ummsv lrsn std inom cien i 8i8tl>ovövcle Istrum ut8stts tili, gfllsncllinAen, irvsvi förmonevne lretinAscle svo, föv Oom8toIen us,pvi8S oelr i InteeIininA8-pvotoeoIIet intszs läts, njute se6c>n ej bsttve vstt, sn säsom för snnst tövclvin»8sns^vsli." 3o "I slseencle pä veisn up^vSttscl, men ej inteelcnscl, slksncllin» sk ifvs»svsvsncle kesksKenked, vsve, utsn min8>cninA sk clen vatt, clen8gmms, eftev liittillg AsIIsocie I^sA, Irsn weclfövs» till std inteclcnin^ 8Ölcs intill ,8^2 äv8 8lut."
H:o "I 6et lievig, kstten öfver- inteelininAen8 deviljsnäe mectielsv, 8lcsll infövs8, std clen inom lrvsvt tioncle sv fövn^ss 5öv.' 5:0 "llvscl 85l>incls lrlifvit fövovclasllt» 8llsll dill 8lutet sf sr 18^2 lcunr;övs8 i lr^vlcovns tve ^änZev om äret, 8smd vict 5övjsn sf livsrje ovci ingrie Ilsvscls-tinA U^j)ls8g8."
IgA lrsv funnit» std >1 ut8trsekct I^s»fövsn6vin»en sfven till up^Iätel86 sf fs5tiAlret i 8tsc1, utsn std i 8smmsnl>snA clevmect dlifvit lövesls^en näAon be»vsn8nin» i ticlen föv 8u<lsn upsslätel8e, IrvHIcet lilivsl, kill sfbojsncle sf 5t8lciIIiAg olsZenlretev oell mi88bvulc, 8li6tt, lrvscl jovel s lsnclet sn»äv, zenom l>eAF6 cle sl l3ciev i tov8lsAet sbevopscle l^övlsttnin^sr, oell inecl tincls 8tövve 8lcsl 5ovcls 8lce, i sf8eencle ^s 8tscl8fg8ti^lret; noir Is» lcsv» jiä gvuncl clevsf, funnit lVIiZ liinclvscl std sntsAS ifvs»svgvgncle fövslsZ.
IVlecl s^sro^sn^e gf ^^pscle olilcs meninAsn, »NAsoncle vskts föv8tsncIeL sf Lspitlet 2 §.
Ni88^evninA8-Lsllien i cist sHeencie, liuvuviris clen» 80m fövteclev öfvevm»»e, mecl lleve, clev nsmncie ^ev8onev till 8nsttevi 8liulle 8tvslfs8 8S8OM föv snclvs V68sn 8tölcl, eliev 8ä8om 5öv 8nsttevi snirs ve8si>, lrsfven I, 6ocle llervsv oel, 8ven8li6 I>lsn» mecl sntsAsnie »sien 8trsn»sre toIIcnin»en8 vi^tiAivet, oell iä
I föv öfrigt funnit st I^s^ens Avunci följs, cle>8 std, vicl äterfsll i brottet» tövleisven slcsll 8trslfs8 8ä8om enicel 8tölci troije vegsn, elrvsci cist tili»vijsng8 vsvcle ölvev3ti^ev lÄtlvunivs clsier 8i!f> vevm^nt eliev ieice» ciel8 oelc stt, livscl elen tu55g<le eliev lovleclcle sn»^i, denne lcsn, sfven om lisn ej sv till wo^en slciev lcommsn, vsrds st;s-i ^ pä 8Stt i 5o Ospitel gf nsmncie Lsllc ss§z, »enom unclevisni» glcvifvelje '22 Wcr/'.'/.? §ecrr d d?/^ssrr/6?/, fV.'o 3. den 2Z nästlidne 8eptemher, i ändamål sk förtydligande, föreslagit, attén Xungörelse mä utfärdas, hvarigenom ofvannämnde §. till sin lydelse salunda ändras:
"Ooekar nägon eller hjuder öfvermage till stjäla eller snatta inell sig; eller gör mannen det med hustrun; föräldrar ine cl sina harn; förmyndare rnecl lien omyndige; lörman mecl den, som star under hans lydno; imshonde eller matmoder mecl sitt tjenstefolk eller inhyseshjon; stände samma rätt, som den der andra gängen 8tulit.