Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det Mantals penningar i Stockholm, Götheborg och Ca lskrona skola utgå likasom ä andra orter i stället för Qvarn-tull, och Salu-accissen, enligt hvad förut skett, fördelas på särskilta Näringar och Han tverk, men för åll den öfriga Uandttulls - ersättningen hvaje Stads andel reparticeras på innevånarne, i förhållande till hvad efter Bevillningens 2:d a Artikel blifvit hvar och en påfördt.” ”Ehuru nu vid Debitering och Uppbörd, af Mantäls-penningarna, hvilkas bestämda belopp utgör 12 sk. för hvarje Mantalsför Person , den casus inträffat att i Stockholm, efter i Församlingarna tillåtne afskrifningar för personer, Den 2 2 Juli. 2153 ner, som d ö cl t före Unpbörds-årels början, eller för bestyrkt fattigdom icke rnägtät betala, de betalandes antal icke utgjort 481000 persotter, har pä grund deraf, att Tariffen, till repartition af J.andttulls- och Arcis-ersättnings Summan imellan S,adema , utförer för Stockholm i Ovarntull 1 'v 12.000
R:dr, uti Salu accis 7,500 R:dr och i tull af Husbehof® accis 23,500 R:dr, in summa 43.000 R:dr, Kongl.
Kammar-Ratten tagit sig anledning ålägga Stadens innevånare att ersa ta hvad Mantals penningarne for året understigit 12.00 0 R:dr.” 5
Men som efter min oförgripliga tanka, af detta Riksens Ständers stadgande: att så mycket som svarar emot Mantals-penningars utgö-ande i Städerna Stockholm, Götheborg och Carlskrona, i lika förhållande som annorstädes , icke kan dragas den följd, att dessa Städer skola ovilkorligen hafva en Folkstock, sorn , efter 12 sk. personen inbringar 15,000 R.dr, och deraf för Stockholm enskildt 12,000 R:dr , utan den för dessa Städer i denna del af Tandttulls-ersättningen utförda summa , till sin natur är och måste blifva presumtiv ocli endast påräknad förslagsvis, hvarigenom för S'afs-Verket lika möjligen derå ena året kan blifva öfverskott, som ett annat år .brist; så har jag ansett mig , till Riksens Höglofl.
Ständers förklarande, böra vördsammast framställa, om icke berörde till ersättning anmärkta bfist måtte i Stats-Verkets
Räkenskaper för den förflutna tiden afskrifvas,,'såsom en icke påräknad Krono-inkoinst , och stadgandet för framtiden utsätta, att förbemälte
Städers innevånare icke hafva något 3 154 Den 3 2 .
Juli. något större åliggande i afseende på Manfals-penningars utgörande , än Skattskyldige i öfriga Städer och orter af Iliket.”
I anledning häraf få Stats- och Bevillningsutskotten anföra, att intill år i8ll har uti Städerna Stockholm, Götheborg och Carlskrona erlaggts, i stället för Mantals-penningar , den så kallade QvarntuIIen ; men sedan Biksens Ständer, uti underdåniga skrifvelser den 20 Febr. och 2 April 1810, hos Kongl. Maj:t anmält deras Beslut , att
Bandttullarne måtte ifrån och med början af år 18II upphäfvas, emot det att Staten skulle för de inkomster , som dessa Tullar inbragt, undfå ersättning genom en särskild Bevillning, hvilken till det belopp, och på det sätt då stadgades, komme att utgöras; så förordnade Riksens Ständer, i sammanhang härmed, på sätt Kongl. Majrts Nådiga Kungörelse af den 30 November I8lo, angående IjancUtulls-inrättningens upphörande, innehåller, att af de 13,000
R:dr, hvartill Qvarntullen i Stockholm, Götheborg och Carlskrona uppgått, och som af dessa Städer borde särskildt godtgöras , skulle så mycket, som svarade emot Mantals-penningarna, der uppbäras, i lika förhållande som annorstädes.
Under den tid , som Qvarntullen existerade , har han aldrig varit bestämd till något visst belopp för året, utan ingått i JLandttulls-Uppbörden, och likasom Mantals penningarne varit förslagsvis påräknad.
Stats- och Bevillnings-Utskotten anse det ock instämmande med både rättvisa och Biksens Ständers eget beslut, att Mantals - penningarne i Stockholm, Götheborg och Den %% Juli. §155 och Carlskrona icke bora erläggas 1 annat förhållande eller till högre belopp äf hvarje Mantalsskrifven person, än i Bikets öfriga Städer och på Landet, och att de i följd häraf för dessa Städer destomindre kunna till någon viss summa påräknas, som deras belopp helt och hållet beror uppå ett större eller mindre antal Mantalsskrifna personer derstädes, som, efter Författningarna, böra Mantals-penningar erlägga.
Stats- och Bevillnings-Utskotten få derföre tillstyrka bifall å Herr Lagmannen och vice Talmannen Låndbergs i denna del gjorda hemställan, om Mantals-penningarnes beräknande och utgörande af Stockholms Stad; men som
Qvarntullen blifvit beräknad uti Landttulls ersättningen 3 och således synes svara både emot Man-, tals-penningar och Landttulls-ersättning, ehuru den, i och för sig sjelf, icke är mer än ert afgift; så anse Stats- och Bevillnings-Utskotten, att Städerna, utan rubbning i hvad om
Mantals-penningarnes erläggande nu blifvit föreslaget, böra gemensamt utgöra den Landttulis-ersättIiing , sorn dem kan blifva påförd.
Hvad för öfrigt angår den af Herr Lagmannen och vice Talmannen yrkade afskrifning af den utaf Kongl.
Kammar-Rätten, anmärkte, och Staden till ersättning ådörnde brist för de föregående åren uti den summa , som uti Tariffen till repartitlon af Landttulls- och Accis-ersättningen imellan Städerna påföres Stockholm under namn af Qvarntull; så kunna Stats- och 33eyilinings-Utskolten dermed icke taga någon gemen - Den 11 Juli. ménsam befattning, utan kommer Stats-Utskottet att deröfver afgifva särskildt Utlärande.
Ständers eget omprbfvan* de underställes detta vöidsamligen.
Ridd. och Adelns Ledamöters vägnar Carl Stellan Mörner.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Carl von Boscnstein.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar Carl Dr.
' Nils Limnelius.
På Hede, v.
Bonde Ståndets Ledamöteis vägnar Jon Jonsson, Joli. Olsson Longberg.
C. Tunelius. Uppläst hos Högloft.
Ridd. och Ad. dea 22 Juli, Högvörd.
Prest-Ståndet den 22 Vällofl. Borgare-Ståndet den 23 Hcderv.
Bonde - Ståndet den 21 Riksens Högloft.
Ständers Stats- och Bevillnings - Utskotts gemensamma Betänkande, angående Herr Borgmästaren Norströms väckta Motion om Fribref s-rättighet får Städernas Magistrater vid Uppbördens remit j te - Den a a Juli. 315? terande och Brottmåls rans åkningars öfversändande.
Uti Protocolls-Utdrag af den 16 sistl.
Maj har Vällofl. Borgare-Ståndet, med anledning af Herr Borgmästaren Carl Fredric Norströms väckta Motion, om Fribrefs-rätt för de Krono-Uppbördsmedel ined tillhörande Verificationer och öfriga Handlingar, som till Handt-Renterierna från Städerna inga, och förde Brottmåls-ransakningar, som från Stads-Domstolarna måste med Posten afsändas, remitterat detta ämne till Statsoch Bevillnings-Utskotten, med åberopande, att Uppbördsroedlen, då de hunnit från Städernas Innevånare indrifva», ieke vidare kunna befraktas annorlunda, än såsom tillhörande Stats-Verket, för hvars räkning de således sedermera till bestämda orter fomkaffas, och att för öfrigt Fribrefs-rätt för så väl dessa medel, som B oftmåls - ransakningar , icke synes i någon mån motstrida de grunder, på hvilka en så an frihet redan , och efter första uppränningen af Fribrefsrättigheten, blifvit flera andra Publika Verk och Embetsman beviljad.
Stats- och Bevillnings-Utskotten få härvid tillkännagifva, att vid 1809 års Riksdag anholl Riksdags-Fullmägtigen för Wadstena Stad, Herr Borgmästaren E. Gezelius, det Städernas Magi» strater måtte tillåtas att under Titel Fri-bref få, utan afgift, till Kongl. Majit och Kronan med Posten afsända alla de skrifter och hand» lingar, hvilka i ock för deras Embeten till en eller annan ort böra afgå.
I anledning häraf och 2158 Den 2 2 Juli. och sedan Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie -Utskotten , i sammanhang med väckt fråga om Post-Inrättningen i allmänhet, häröfver afgifvit Utlåtande, anhöllo hos Kongl.
Majit Riksens Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 14 Mars 18 lo, att Magistraterna vid remitterande så väl af Kronans Uppbörd, som de hithörande Verificationer och öfriga handlingar, roen icke uti andra angelägenheter , än dem, hvarom förut är stadgadt, måge Postfrihet åtnjuta.
Stats- och Bevillnings-Utskotlen anse derföre hvad Postfrihet för Krono-Uppbördstnedlens remitterande angår, någon annan åtgärd härvid nu icke af nöden, än att Riksens Höglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Maj.t i underdånighet förnya
Deras i detta ämne ofvanomförmälta vid 1809 års Riksdag gjorda underdåniga hemställan, i händelse den icke redan blifvit vederbörande till iakttagande i Nåder anbefalld.
Hvad åter angår ömi yrkade Postfriheten för Brottmåls-ransakningars öfversändande från Städernas Domstolar; så synes dermed böra förhållas på enahanda sätt, som för Domstolar i allmänhet i slika fall är förordnadt; så att, då dessa njuta en sådan rättighet, den äfven må Städernas Domstolar förunnas.
På Stats- och Bevillnings-Utskottens vägnar Stockholm den 19 Juli 18x5. 3?å Höglofl. Ridd. och Adelns Bedamöters vägnar Carl Stellan Mörner.
Den % 2 Juli; ai59 På Högv. Prest-Ståndets Pedamöters vägnät Carl von Rosenstein.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Pedamöters vägnar Carl Fr.
C. Timelius. Uppläst hos Hög!. Ridö.-och Ad. den 22 Juli.
Prest-Ständet den 22 Vällofl. Borgare-Ståndet den 23 — Hederv.
Ständers Stats- och Bevillnings-Ut skotts Betänkande, angående Herr Reenstjernas Memorial> ovl frihet får Löntagare, att tjena för Begrafningshjelp, och erlägga Bevillning af deras Loner.
Ridderskapet och Adeln har till Stats» och Bevillnings-Utskotten behagat remittera ett af Herr C. Reenstjerna ingifvet Memorial, så lydande: ”1 en tid, då Penninge-Pöntagarne med så mycket skäl klaga öfver deras otillräckeliga bergning , då från sjelfva Thronet! Riksens
Ständer blifvit uppmanade att förbättra deras vilkor, bor man kunna hoppas, att detta onda snart blir Si6o Den 2 2 Juli. blir afhjelpt; äfvensom att Riksens Ständer ej mera tillåta den obillighet, sorn Staten hittills gjort mot hvarje Embetsman, då af en utlofvad och anslagen löss, en icke obetydlig del, undernamn af afgift till Kongl. Maj:t och Kronan» blifvit återtagen.” ”Indelta Tontagare hafva visserligen ej skäl att klaga öfver för ringa löner, orri också, som stundom inträffar, de accordera sig till sina Sysslor ganska dyrt; ty förhållandet blir i alla fall, ehvad ändringar än kunna ske med penningelöntagarne, alltid förmonligare för den indelta.
Men äfven här behandlar
Staten sina Embetsman, enligt min tanka, på ett sådant sätt, som imellan enskilta kanske icke kunde anses rättvist; ty, till exempel, vid en sysslas tillträdande, tager man af en Embetsman: j:o Två sä. kallade ligge-månader af hans lön: a:o 2 månader under namn af besparing och 3:0 till så kallad Begrafningshjelp sex månaders lön.
När nu t. ex. en Civil Embetsman, hvars halfva indelta lön belöper sig till 2 ä 3,000 R:dr, dör i tjensten , får verkeligen Enkan Begrafningshjelp, men ej de af Staten vid tillträdet innehållne 2 å 3,000 R:dr, ännu mindre den derå under en måhända ganska lång tjenstetid af Staten begagnade rentan, utan blott 250 R;dr.
Om samma Embetsman ej dör i tjensten, utan antingen får transport, eller tager afsked, så behåller Staten alltsammans.” ”Om ej verkligheten af dessa uppgifter så lätt kunde bestyrkas, skulle det synas otroligt, att i ett Land, der Lagstiftarne så ofta utmärkt sig Den 2 2 Juli. 316 i sig af rättrådighet i princip och fdrträffeliga Lagar, ett så obilligt förfarande i Embetsmäns rätt kunnat vinna laglig kraft, också länge fortfara.
Meri af den enighet, det nit för allmänt och enskildt väl, som utmärka de närvarande Rikets Ständer, vågar jag önska, att detta må blifva rätfadt, och att aliade, som ifrån och med detta Riksmötes början ännu ej till Staten erlagt denna afgift, antingen matte helt och hållet derifrån befrias, eller åtmindstone, att ingen må vid tillträdet insätta mer än hans
Enka vid dödsfall har att återbekomma, äfvensom att hädanefter någon bevillning af lönen ej må åläggas.” ”Jag anhåller ödmjukast, att detta Memorial ina blifva till vederbörande Utskott reinitteradt.
” Stats-Utskottet får härvid tillkännagifva , att, hvad löne-besparingarne angår , så utgöra de för alla Troman, så af Militaire- sorn Civil-Staten samt Commendanterna aine månader, under titul vacafice-månader, och för alla Trotjenare af Militaire-Statema och de till Militairen hörande Civile personer 4 månader, samt af Civil-Staten 2:ne vacance-månader och I ligge-månad- För Militaire-Staterna ingår denna lön-besparjng till Arméens Pensions-Cassa, men vid Civil Staten tillfaller den Stats-Verket.
Då hvad Herr Reenstjerna framställt, åsyftar en högst billig förändring; så hemställer Stats Utskottet, att Riksens Höglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit i Nåder täcktes låta öfverse och rätta författningarne härutinnan, på det näste Bandet. 371. 373- gon 2i6s
Den 2 2 Juli. gon jämkning och förändring, till lindring för Embets- och Tjenstemanna-Corpsen, ina. kunna ske.
Nådars besparingarne till fond för Begrafningshjelp, utgörande 6 månaders lön; så kan Stats Utskottet derutinnan icke tillstyrka någon ändring, emedan Eegtafningshjelpen mången gång är det enda arf en i tjensten döende Embets- och Tjensteman bespart och lemnar dess i fattigdom efterlefvande Enka och Barn, och lika ofta utgör deras enda tillgång för att , med anständighet, kunna besörja en älskad Makes och Faders begrafning.
Hvad åter angår Herr Beenstjernas hemställan , att
Bevillning å löner hädanefter ej må åläggas; så har Bevillnings-Utskottet uti dess till Biksens Höglofl.
Ständer afgifna Betänkande, angående Allmänna Bevillningen, redan föreslagit den jämkning uti Bevillningen a löner, sona Utskottet ansett billig och lämpelig, och hvaruti Bevillnings-Utskottet nu icke finner skäl, att tillstyrka någon förändring; Hvilket allt Bik-sens Höglofl.
Ständer vördsammeligen underställés.
I öfrigt beträffande Herr Beenstjernas framställning derom, att Sterbhus-delägare efter Embets- och Tjenstemän vid Civil-Staten med indeld lön synas böra åtnjuta Begrafningshjelp af lön efter förvandling, på sätt den blifvit innehållen; får Stats-Utskottet, hvars åtgärd allena denna fråga tillkommer, särskildt yttrande deröfver afgifva.
Stockholmn den 19 Juli 1815.
På Deri 2 2 Julii På Höglofl.
Ridd. och Adelns Ledamöters vägnar Carl Stellan Marner.
På HÖgv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Carl v.
Olof Bjurbäck, På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
Uppläst hos Höglofl, Ridd. och Åd. den 22 Juli* Högvörd.
Borgare-Ståndet den 23 Hederv.
Bonde-Ståndet den 22 jRiksens Höglofl.
Ständers Stats- och Bevillnings-Ut skotts Utlåtande, angående föreslagen ändring uti tiden till Capitations, Bränvins-Consum* t iöns- och Vannery?nds - afgifternas uppbärande.
Under granskning af Bevillnings-äränderna har hos Bevillnings-Utskottet fråga uppstått om nödvändigheten af förändring i tiden till Personal eller Capitations, Bränvins - Consumtions och Pannerymds-afgifternas uppbärande.
Uti 6 Art. 1 §. 5 Mom. af 1812 års Be. yillnings - Förordning stadgas, att afgiften ef. ter Den 22 Juli. ler i Ari., som utgör Personal eller den sa kallade Capitations afgiften, skall uppbäras 1 början och sednast inom Mars månads utgång af det samma år, för hvilket denna afgift är debiterad; och uti 4 §■ 4 Morn. af Kongl. Kungörelsen den 9 October 1812, angående Husbehofs-bränvins-bränningen , förordnas: att uppbörden af Pannerymds- och Consumtions-afgifterna, så af Städerna som af Landet, samt Personella Bränvins-brännings-afgiften, af Städernas Invånare skall förrättas i Januari och Februari månader för det löpande året, på samma gång som den af Allmänna Capitations-Bevillningen.
Dessa medels anticiperade uppbärande vid årets början hafva Stats- och Bevillnings-Utskotten ansett medföra både oreda och osäkerhet , emedan uppbördsmännen derigenom sättas i tillfälle, att med dessa medel för ett följande år kunna liqvidera en del af det föregående årets Uppbörd, och dymedelst med lätthet och utan någon roöjelig controll kunna dölja en åsamkad proprie balance, men utom detta, så uppkommer af detta Uppbördssätt, hvad Pannerymdsafgiften angår, den känbara olägenhet, att samma afgift, hvilken då förskottsvis erlägges , innan Kongl. Maj:t ännu hunnit i Nåder förordna om den längre eller kortare tid, Bränvinsbränningen under det löpande året kommer att tillåtas, sedermera måste, i mån af de inskränkningar Kongl. Majit kan finna nödiga uti den vid Debiteringen beräknade högsta tillåtelse-tiden af 8 månader, till större eller mindre del de Skattskyldiga åter godtgöras, hvarigenom ej mindre dessa
Den 3 2 Julu dessa sednare underkastas en icke sällan betydelig och tryckande tyngd af förskottet, än äfven Uppbörds* och Redovisnings-Verket belastas med vidlyftighet, ökadt besvär och arbete till Balancerande och afföring i liqvid med hvarje skattdragande , utan ätt någon verkelig vinst eller nytta häraf för Stats-Verket är att hämta.
Stats- och Bevillnings-Utskotren hafva funnit en ytterligare anledning till nödvändigheten af en förändring uti detta uppbördssätt, af Kgl. Kammar - Collegii underdåniga hemställan till Kongl. Majit angående Controllen å Krono Uppbörden, och hvaruti Collegium förmäler sig befara, att den af Riksens Ständer påbudne prasnumeration å Capitations, eller första artikels bevillningen samt Bränvins-Consumtions- och Pannerymds-afgifterna öppnar en utväg för egennyttiga och otrogna Uppbördsförvaltare att betäcka tillgrepp af balancer ; CoIFgium har derföre framställt den önskan , att Riksens nu församlade Ständer ville eftergifva den päbudna prasnumerationen, och deremot tillåta, att hela Uppbörden, jemlikt stadgandet uti Kongl. Majits Nådiga Bref af den 2o Februari 1794, vid 2ine Uppbördsstämmor, båda inom Uppbördsåret, erläggas, samt resterna sedan under Sommarmånaderna och innan påföljande års Uppbörd börjas, utredas, indrifvas och levereras.
Men som denna föreslagna förändring har inflytande, i synnerhet på Riksgälds - Verkets Uppbörd , har Stats-Utskottet anmodat Herrar Fullmägtiga i Riksgälds-Contoiret, att afgifva yttrande huruvida något hinder kan anses möta för Den 2 2 Juli. för Capitatioms -afgiftens uppbärande på lika lid sorn den öfriga Bevillningen för samina är.
Till svar härå hafva Herrar Fullmägtige uti.
Memorial af den 22 sistlidne Juni anfort, att som Siats-Utskottet säkerligen lärer så reglera, att Riksgälds - Contoirets inkomster för den kommande tiden blifva svarande emot dess utgifter, så kunna några förskott å Uppbörden icke blifva nödiga, utan hela Bevillningen på en gång för året få infordras och redovisas , och hvarigenom äfven större redighet i Räkenskaperna skulle vinnas, Då nu af denna förändring icke synes kunna inträffa för Stats- och Riksgälds-Verken någon olägenhet , under det innevarande års Bevillning vid början af nästa år blifver för Riksgälds-Contoiret att påräkna., men deremot möjliga tillgrepp af Uppbördsmännen, och sammanblandning af 2 :ne särskildta års
Uppbördsmedel härigenom förekommas, samt äfven större redighet i redovisningen och Räkenskaperna vinnes; så hemställer Stats- och Bevillnings-Utskotten till Riksens Höglofl.
Ständer vördsammeligen , att den år 1812 påbudne prasnumerationen af ifrågavarande afgifter må ifrån och med nästa år 1816 upphöra oc-h dessa afgifter ifrån samma tid uppbäras och redovisas lika med den öfriga Bevillningen.
, Carl de Geer.
På Den 22 Jidit 2167 På Högv.
Prest - Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein.
På Hedery. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson.
Joln Olsson Longberg. C.
Ridd. och Ad. den 22 Juli.'
Prest-Ståndet den 22 _ Vällofl. Borgare-Ståndet den 23 .
Heder v. Bonde-Ståndet den 22 Riksens Högloft.
Ständers Stats- oc/j Bevillnings - Utskotts gemensamma Betänkande, angående Riksdagsmannen Sandstens Memorial om förhöjning i Lots- och Bödi-af gift erna samt Sjö tullen.
Riksdagsmannen Anders Sandsten från Jönköpings
Län har till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvit ett så lydande Memorial: ”Såsom Ledamot uti Höglofl. Stats-Utskottet , har jag erfarit den förlust, som Staten de sednare åren lidit i Tull-inkomster , Lots- och Båk-afgifter, derigenom att I799 års Tull-taxa och 17^ års Taxa för I.ots- och Båk-afgifterna blifvit med ganska få undantag oförändrade bi - 3i 68 Den 22 Juli. behållne, oaktadt Varuprisernas stegring och "Mynie s försämring
” ”Hvar och en lärer påtagligen finna att om Sjötullen, som år 18 i 3 utgjorde 1,988,427
R:dr 16 sk. ingått till det värde och belopp i Silfver, som Taxan bestämmer, eller i Banco-sediar beräknade efter Cours, så hade samma inkomst nämde år utgjort hvad den borde eller efter 96 sk:rs Cours dubbelt som är 3,976,854 R:dr 32 sk., och ingen inländsk eller inländsk Handlande kan med billighet påstå, att han derigenom betalar
Tull-afgiften hvarken högre eller lägre än han betalt densamma 1799 och de näst derpå följande åren , ehuru hans vinst onekligen lärer vara förhöjd.’’ ’’Om någon härom yttrat, att det skulle vara nyttigt för Handeln, att ej belastas med hö gre afgifter till förekommande af Lurendrägeri och Tull försnillning; jag lemnar detta det, värde det förtjenar, men tror för ruin del, att om en Tull Styrelse organise as efter behofvet och tidernas kraf, så att den uppfyller sitt ändamål, kan dervid intet vara att befara.” ”Nyttigast för det allmänna vore otvifvelaktigt, om en å tvåtredjedelar af den dryga och den mindre bemedlade snart krossande Bevillningssumma kunde derigenom undvikas.
Förhållandet med Lots- och Båks-afgifterna tycks vara enahanda; denna icke obetydliga inkomst borde, efter min tanka, ej allenast utgå efter Cours, utan äfven billigtvis för utländska Fartyg bestämmas till ett förhållande, sorn svarar emot hvad Svenska Fartyg å utrikes orter uti dylika afgif - Den 22 Juli. 5169 afgifter erlägga.
Deremot borde sådana effecter, sorn härifrån Riket på utrikes orter transporteras, såsom Jern* och Trävirke ej med en sådan belastas.” ”Dessa välmenta erinringar får jag härmedelst till Hedervärda Medbrödernas mogna ompröfvaude öfverlemna, med anhållan det de matte med de Hög- och Respectiva Med Stånden communiceras samt till vederbörligt Utskott remitteras, på det beslut härom må kunna fattas så skyndsamt, att de omförmälta inkomsterna kunna till nämnde belopp komma i beräkning vid Regleringen af den blifvande Riks-Staten.” Detta Memorial har Hedervärda BondeStåndet behagat remittera till Stats- och Bevillnings Utskotten; och få i anledning deraf Statsoch Bevillnings-Utskotten andraga, att hvad Fots- och Båkmedlen angår, så grundar sig desammas utgörande på Kongl Förordningen af den 29 October 1798, och Comiterades för Arméens-Flotta i anledning deraf utfärdade Taxa.
Enahanda skäl, nemligen tidernas förändrade skick, som år 1798 föranläto till förbättringar uti Författningarna om Fots- och Båk-inrättningarna i Riket, för att med säkerhet kunna bestämma beräkningen af Fots- och Båkafgifterna , anse Stats- och Bevillnings-Utskotten , i anseende till den sedermera framflutne tiden och derunder af inträffade händelser beredda förändringar uti Mynt-värdet, nu äfven vara gällande till någon skälig förhöjning uti Lots- och Båk-afgift^rna.
Stats - 217°
Den 22 Julié Stats* och Bevillnings-Utskotten hemställa derföre till Riksens Höglofl.
Sränders eget ompröfvande, om icke, i anledning häraf, Riksens Höglofl.
Ständer skulle finna skäligt, att till Kongl. Maj:!: framställa den underdåniga önskan, det Kongl. Maj:t måtte i Nåder täckas låta öfverse och förbättra 'faxan för Imts- och Båk-afgifterna, samt deruti fastställa en efter närvarande tids Mynt- och Penninge-värde närmare lämpad förhöjning, till förmån för Stats-intraderna.
Hvad åter angår den föreslagna förhöjningen i Sjötulls-afgifterna; så hafva Riksens Höglofl.
Ständer redan vid 1812 års
Riksdag i detta afseende åt Kongl. Majit i underdånighet uppdragit, att genom en Comité af kunniga Embetsmän och erfarna Handlande låta utarbeta en ny Sjötulls stadga, på en gång afseende Handelns och Näringarnes förkofran och Stats-intradernas bestånd, derigenom att de förändringar, hvilka, genom förändrade tider, i den gamla Taxan och Stadgan erfordras, hufvudsakligen måge leda , dels till uppmuntran för export af inrikes produeter och förädlingar, medelst nedsättning af Tullen ej mindre å utförseln deraf, än införsel af de till förädling inkommande rå-ämnen , dels till öfverflödets hämmande genom en skälig förhöjning å de dertill hörande artiklar , dock till ett så afvägt förhållande , att förhöjningen ej må öka hogen för Tull-försnillning.