Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom Nådig Proposition, under den 27 Februarii detta år, till Riksens Ständer aflåten, bär E. K. M„ i anledning deraf, att Götha-CanalTRrection, uti en, på Bolagets vägnar, i underdånighet ingifven ansökning, dels anmält behofTet af ytterligare bidrag till Canal.byggnadens fullbordande/ och dels framställt åtskilige andra Bolagets angelägenheter, till Riksens Ständer ofJ verlemnat, att öfver de uti samma ansökning förekommande ämnen hesluta, med afseende jemväl å de Förslag, E, K.
M. derjemte i nedan^ nämnde måtto funnit för godt, att, rörande åt* sk i Ilig* af dessa ämnen.
Riksens Ständer i Nåder mudde!», Enligt den undersökning i afseende på det återstående arbetet, hvilken Birectionen förmält $jg hafva, till grund för kostnadsberäkningen, an»tällt, uppgår hela kostnaden för Götha Canal till 7,911,5,47
R:dr, och då den redan färdiga delen k,o*ret 5,023,34b Rd„ utgör den summa, sorn för |t*Mtösåen erfordras, ett belopp af 2,28b, »99 Rtdr, Underdåniga Skrifvclser. 839 hvaraf omkring 238,199 Ihdr skola vara att påräkna af nu varande behållningar 1 förrådspersedlar och Inventarier, så att, för Canal-arbetet, ifrån och med detta år, till dess fullbordande, efter nu uppgifne plan, ett anslag af tillsammans 2,050,000
R:dr vore nödigt.
Directionen har förklarat sig hafva ansett sin skyldighet fordra, att, genom det nr upprättade förslaget, framlägga en sådan plan för det återstående arbetet, hvilken, med minsta kostnad, skulle leda till målet på den möjligen kortaste tid, helst, enligt hvad
Directionen förmält, det skulle kunna med säkra beräkningar styrkas, att, utan anslagne tillräcklige tillgångar för näst påföljande Sex år, fieant och med det innevarande, samt de årliga anslagens afpassande efter arbetets, naturligtvis i början större och emotslutet, mindre utsträckning, minst två år derutöfver skulle fordras för Canalens fullbordande, och kostnaden, genom sådan tidsutdrägt, ytterligare ökas med minst 240,000 Rtdr, till och med äfven om det hittills begagnade byggnadsbiträde af 300,000 Rtdr årligen blefve framdeles fortsatt; hvaremot om byggnadsbiträde ej ens till detta belopp om året hädanefter skulle erhållas, tiden skulle komma att än vidare aflägsnas och arbetskostnaden méd detsamma att stiga, ej blott i den mån, som summan minskades, utan progressionsvis, Actie-egarnes ränta under byggnadsåren i alla fall oberäknad; med afseende på hvilka omständigheter, CanalDirectionen alltså förutsatt och uti förslaget antagit, det följande bidrag vöre att påräkna, nemligen: för innevarande år 1823 R:dr 400,000 - - 1824 — 400,000 - - Underdåniga Skrif reiser.
1835 400,000 - - 1826 -- 350,000 - - 1827 — 5oo,ooo - - och 18 2S •— 200,000 - — Tillsammans R:dr 2,050,000 - - med rättighet, att, när behofvet något ar sä fordrade, få uppbära högst 50,000 R:dr af det påföljande årets anslag; och har E. K.
M. vid öfvervägande af detta vigtiga ämne, i det skick Götha-Catial-byggnad nu befiunes, och med afseende å den allmänna nytta, som hela planens fullkomliga utförande säkrast skulle utveckla, förklarat Sig ej kunna tveka, att bos Riksens Ständer föreslå, att, efter pröfning af de öfver återstående arbetet gjorde beräkningar, anvisa erforderliga medel till detsarnmas fullbordande, i en ordning, som jemförelsevis förenade minsta kostnad med minsta tidsutdrägt; hvarvid E. K.
M- förklarat
Sig anse rättvist och nyttigt, att j derest Riksens Ständer skulle finna Statens tillgångar för det närvarande icke medgifva årliga anslag till fulla beloppet af de kostnader, som fullbordandet af Götha-Canal och äf andra allmänna anläggningar olaf enahanda beskaffenhet kunde kräfva, desse kostnader i någon mån fördelades på efterkommande Slägten, hvilka oftast hemta största förmånerne af dylika anläggningar.
Directionen bär vidare uti en uppställd calcul öfver Canal-Werkets förmodade inkomster och utgifter under 6 år, föreslagit, att, i stället för utbetalning af den Aetie-egarne under nämnde tid tillkommande ränta, hvilken de hittills åtnjutit, genom qvittning å deras, hvart annat ar.
Underdåniga Skrifvelser'. 84 1 gjorde inbetalningar, <le skulle, efter de 6 arens förlopp, anses hafva -ytterligare insatt 20 Procent utöfver det tecknade Gapitnlet, till hvilken ytterligare insättning
Directionen trott sig kunna påräkna Actie-egarnes samtycke, så framt dem beviljades, att all inbetalning af Actierne, hädanefter såsom hittills, utginge endast hvart annat år, och att, med afseende
R den sisth år skedde afbeialningen af 10 Procent, de nu återstående io Procent af första teckningen således ej utfordrades förr, än år 1824 och sedermera till ett lika belopp hvartdera afåren 1826 och 1828, med begagnande af qvittningsrätt emot förfallna räntor; och har E. K. M., med anledning häraf, Sig i Nåder utlåtit, att, genom bifall till Actie-egarnes anhållan, ätt den i år föreskrifna sista inbetalningen af 10 Procent å Actie-Capitalet finge till nästa år uppskjutas, syntes en lättnad för dem kunna beredas, utan någon olägenhet för det Allmänna, hvarföre ock E. K.
M. särskildt i Nåder fästat Biksens Ständers uppmärksamhet uppå en af Canal-Directionen jemväl framställd begäran, att lyftningen af det för innevarande år förut anslagne byggnads-biträdet, till dess fulla belopp, måtte medgifvas, utan att Directionen förut behöfde infordra den sista Actie-insättning, som, enligt 1815 års Beslut, borde, inom detta års utgång, verkställas.
D irectionen har slutligen, å Bolagets vägnar, I underd. anhållit om E. K. M:ts Nådiga förord hos Biksens Ständer, till vinnande af den försäkran för Bolaget, att, sedan Canalen blifvit färdig och så länge den ej kunde gifva Actie:egarne en skälig afkastning, desse måtte 842 Underdåniga Skrifvelter. få påräkna, att af Staten erhålla årlig ränta I llerås Actier, såsom någon ersättning för den utaf D iscont-I nrättningen ifrån början förväntade inkomst, i hvilket afseende blifvit föreslaget, att, så länge Canalens behållna inkomst ej gåfve minst 3 Procent åt Actie-egarne, dem måtte meddelas försäkran, att få af Staten uppbära oafkortade Tre Procent å deras insatte Capital; att, så snart Canalen gåfve förenämnde afkastning, Statens årliga ränte-tillskott skulle nedsättas till 2 Procent, samt att allt sådant tillskott skulle upphöra, när Canalen lemnade Actie-egarne minst 5 Procents afkastning; hvarförutan
Directionen väckt fråga otn medgifvande af Actiernes beläning uti Riksens Ständers Penninge-Werk; och har E. K. M. i Nåder tili Riksens Ständers bepröfvande öfverlemnat de af Canal-Directionen sålunda gjorda framställningar, med tillagdt Nådigt yttrande, att det visserligen, å ena sidan, vöre ostridigt, att Actie-egarne frivilligt ingått i Bolaget och att de för Canal-byggnaden erhållit allmänna bidrag, som, vid företagets början, icke varit påräknade, men att, på andra sidan, ock förekomme, det Actieteckningen uppmuntrades, genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut; att den af flere orsaker vållade til lök ning i kostnaden, utöfver första beräkningen, ej kunnat af Actie-egarne förutses, samt at,t en särskild, i Privilegjerne dem beviljad, förmån, genom tilifällige omständigheter, liar gått förlorad.
Ständer, sorn noga granskat de af Directionen till E. K. M. i underd. insände utredningar, Kostnads-förslag, Chartor och öfrige at E. lv. M, i Nåder till Riksens Ständers Stats - Thulcrddniga SkrifvelseK 843 och Banco Lr kott Öfverlemnade handlingar, gå riu att öfver de särskildte framstalldte ämnena sig l underd. utlåta.
Då Riksens Ständer ansett fullbordandet af Götha-Carial-arbete, hvaraf nu mera en mindre betydlig del återstår, icke böra, när de förut beviljade anslagen af allmänna medel upphöra med detta år, öfverlemnas atén osäker framtid, och således afbrytas, innan, genom hela företagets utförande och Canalens begagnande till alla derigenom åsyftade fördelar, någon större förmån af hvad redan, med så mycken nedlagd kostnad, ar vordet tillvägabragdt, skulle kunna hemtas, hafva Riksens Ständer funnit det vara med Rikets sanna fördel öfverensstämmande och på visst sätt äfven af nödvändigheten påkalladt, att, till Götha.
Ganal-arbetets oafbrutna fortsättning, anvisa penningebiträde; Och hafva Riksens Ständer funnit det af Directionen uppgjorda Kostnadsförslag i allmänhet vara grundadt på de efter erfarenheten upprättade Tariffer, så att ingen anledning är att förmoda, det verkliga behofvet kan komma att derutöfver uppgå, derest icke oförutsedde händelser, såsom krig, missväxt, m. m. dylikt skulle under tiden verka några hufvudsakliga förändringar
Uti åtskilige af de förhållanden, hvilka un. der de senast förflutne arbetsåren varit vanlige och såsom sådane blifvit lagde till grund för beräknlngarne; äfvensom i afseende på t iden, inom hvilken utförandet af Canal-byggnaden skulle böra verkställas, Riksens Ständer funnit DireCtionens förslag, att på 6 år fullborda Canal-arbetet, förtjena all uppmärksamhet, enär det kan bestämdt antagas, att, genom hvarje uppskuf, eu 8 |4 "Underdåniga Skrifvelser. betydligen ökad kostnad skall drabba StatenJ éhuru på de i Directionens underd.
Berättelse uppgifne beräkningar någon bestämd öfvertygelse icke kunnat grundas, huruvida, genom arbetets utdrägt, kostnaden skulle ökas till det uppgifna beloppet af 120,000 R:dr för hvarje, den nu uppgjorde planen öfverskjutande, år.
I öfverensstämmelse härmed och sedan af de, i hela byggnads-anslaget inbegripne, för innevarande år beräknade, 400,000 R:dr de af förre Ständer anslagne 5oo,ooo R:dr blifvit, med Riksens Ständers bifall, till användande, i enlighet med den af E. K. M. i Nåder gillade och fastställde arbetsplan för året, utaf Directionen uppburne, samt de återstående 100,000 R:dr redan af Riksens Ständer anvisade, att af Riksens Ständers Banque förskjutas, hafva Riksens Ständer, med bifall till hvad E. K. M. i Nåder föreslagit, rörande byggnadsbiträdet för de påföljande åren, beslutit, att de såsom nödige uppgifne byggnadsbidragen, tillsammans 1,650,000 R:dr, komma att utgå i enlighet med hvad planen förutsätter, eller för år 1824 med 400,000 R:dr — 1825 — 400,000 — — 1826 — 350,000 — _ 1827 — 300,000 ■—- och 1828 — 200,000' — för hvilka summor den tillgång blifvit af Riksens Ständer, genom särskildt Beslut, beredd, att livad sorn derutaf genom Banquens behåll ne vinster|icke kan erhållas, kommer att anskaffas af Riksgälds-Contoiret, igenom upptagande XjIii emot obligationer, ställde, att inlösas vid anfor - dran, med ränta i Tre Procent om året; neli få Underdåniga Skrifvelser'.
Ständer derjemte i underd. förklara, att hvad sålunda af dem blifvit beviljadt skall såsorn Lårte-anslag anses, äfvensom att, da Riksens Ständer nu, på grund af de beräkningar, som af Bolagets
Direction blifvit företedde, till fullo beviljat de begärde anslagen.
Ständer ansett detta bidrag vara det yttersta, som afStatens medel kan till Canal.byggnadens fortsättande beviljas, så att något tillskott derutöfver framdeles icke må af Bolaget påräknas.
Beträffande den af Canal-Directioneri gjorde hemställan, att, till jemkning i arbete och kostnad, när omständigheternesåkunna fordra, Directionen måtte varda tillåtet, attfå lyfta högst 50,000 Rtdrutöfver det belopp, som för hvarje år blefve bestämdt, under vilkor, att motsvarande afdrag komrne att ske å anslaget för det efterföljande året, så, enär utgifvandet af en sådan summa, någre månader förr eller senare, icke kan medföra någon särdeles ökad förlust för Staten, men deremot ofta kan åstadkomma betydlig förmän vid arbetets gång och bedrifvande, i händelse oförutsedde omständigheter skulle erfordra opåräknade kostnader till arbeten, hörande till årets plan, eller lemna tillfälle, att, på särdeles fördelaktigt sätt, redan ett föregående år, verkställa förberedelser för arbetet under det kommande, hafva Riksens Ständer, på desse skäl ansett denna begäran icke böra förnekas; och hafva Riksens Ständer jemväl, med afseende på den tid af året, hvarunder förberedelser till arbetet egentligen böra verkställas, funnit sig böra, för uppbärandet af arbets-an. slagen, bestämma samma ordning, som hittills egt ruin, att nemligen 100,000 Rd. få lyftas i början af Ja - 846 Underil-äniga Skrifvelser. nuarii manad hvarje Ir, hvarefter återstoden forst får utbekommas efter slutad Revisions förrättning och derigenom vunnen säkerhet, det de förr leinnade bidragen blifvit, enligt föreskrift, använde.
Den ändring, som
Directionen begärt, i afseende på den af 1815 års
Ständer föreskrifne tid för inbetalningen af de ännu återstående 10 Procenten å tecknade Actie.Capitalet, så att denna, inbetalning skulle få till nästkommande år uppskjn— tas, hafva Riksens Ständer funnit så mycket hel-, dre böra bifallas, som denna inbetalning i alla fall icke skulle före årets slut kunna infordras.
Hvad dernäst vidkommer del af Directionen föreslagna sätt för liqviderande till Actieegarne i Götha Canal.Bolag af ränta å deras insatte Capital, under de ännu återstående byggnadsåren, till och med 1828; att nemligen, i stället för sådan räntas åtnjutande, en insättning skulle anses vara af Actie-egarne verkställd till ao Procent å hvarderas Actiebelopp, utöfver det ursprungligen tecknade; så hafva Riksens
Ständer funnit den härom gjorda framställning icke vara grundad på de rättigheter och förmåner, sorn hitintills blifvit
Actie-egarne förunnade. - a 3 af det för Canal-Eolaget utfärdade Privilegium innehåller, att, under byggnadstiden, eller intill dess Canalen blifvit till genomfart färdig, skola, af Bolagets medel till Actie-egarne årligen utbetalas
Fem 'Procent för deras insatte Capital; och då Riksens Ständer, vid 1815 års Riksdag, beviljade bidrag af Statens medel till Canal.byggnaden, med förklarande, att icke vilja deraf hemia någon afkastning förr, än Actie-egarne erhållit 5 Procents utdelning af Discont- och Canal-inkomsten, Underdåniga Skrifvelser. 817 grundades detta beslut på ett kostnadsförslag, enligt hvilket arbetet borde vara färdigt år 1824 samt Actie-egarnes inbetalningar jemväl då slutade; hvarefter, i anledning af särskildt väckt Motion vid 1818 års Riksdag, Riksens Ständer, i afseende på räntan till Actie-egarne, icke annorledes yttrade sig, än alt, vid afskrifning af Canalens skuld till Discont-Verket, det vilkor fogades, att Staten frikändes från ali skyldighet, att till Actie-egarne betala ränta å deras insatte medel efter byggnadsåren.
Om det således icke kan klandras, att Actie-egarne beräkna sig 5 Procents ränta till godo, så länge något af deras Actie-Capital ännu är oinsatt , så måste det likväl vara ostridigt, att sedermera någre Bolagets medel icke finnas, hvarmed räntan kunde godtgöras, och det framstäldte förslaget, att, under fyra återstående byggnads-år, beräkna 5 Procent, eller tillsammans 20 Procent, och att lägga desse till Capitalet, som derefter skulle anses utgöra 120 Procent, således endast innefattade en rättighet för Actie-egarne, att å det verkliga Actie-Capitalet beräkna en högre ränta, än sotn hittintills varit rnedgifven ; hvaremot möjligheten för Banquen, att, sedan Canalen blifvit färdig, deraf njuta afkomst, blefve desto mera aflägsnad.
På grund af hvilket allt, samt da ytterligare bidrag af allmänna medel nu måst till förslagets fullbordande anslås, Riksens
Ständer ansett sig icke böra eftergifva något af den fördel, sorn tillförene blifvit Banquen förbehållen, hvarföre alltså frågan härom förfaller.
Deremot hafva Riksens Ständer funnit, icke allenast det Actie-egarne äro berättigade, att, 8*8 Underdåniga Skrifve!serl ifrån och med Sr 1825 till och med ar 182 S, fason! utdelning, åtnjuta hvad West-Götha linien af Canalen möjligen kan inbringa efter dess färdigbyggande och sedan underhållandet deraf blifvit bestridt, och uppbördskostnaderne afgått; dock så att ibland inkomsteme ej få beräknas de afgifter, hvilka vid transporter af Bolagets effecter, arbetsmanskap m. m. erläggas; utan ock att inkomsten af den färdigblifvande Oslgötha-Canal-linienäfven må af Bolaget tillgodonjutas och begagnas.
Enär slutligen Riksens Ständer, vid sista Riksdag, enligt hvad deras underd.
Skrifvelse af den 2 Julii 1818 innehåller, fästat det vilkor vid afskrifningen af f. d.
Götha Canal-DiscontWerks fordran hos G otha-Canal-Bolag, af 1,08 3,877 R:dr 32 sk. 2 rst.
Banco, ”att någon skyIdighet, å Statens sida, icke erkännes, att ersätta Actie-egarne ränta efter byggnads-åren/’ hafva Riksens Ständer, i afseende på den af E. K. M. till Riksens Ständers bepröfvande öfverlemnade frågan, huruvida Actieegarne må erhålla någon försäkran, att, sedan Canalen hlifvit fullbordad, få, under visse uppgifne vilkor, af allmänna medel åtnjuta räntetillskott å Actierne, funnit sig böra bestämdt fästa enahanda vilkor vid de anslag, tom nu blitvit beviljade.
Hvad sålunda är vordet beslutadt, få, till underdånigt svar å E. K. M:fs Nådiga Proposition, Riksens Ständer härigenom meddela, med underdånigt tillkännagivande derjemte, att den i E. K. M:(s Nådiga Proposition äfvenledes ornförmälda fråga om belänings-rätt för Actierne uti Riksens Ständers Penninge-Werk, skall blifva be - Undtrdäniga Skrifvelsefl 849 behandlad och afgjord i sammanhang med de särskilde reglementariska föreskrifter^ som komma att uppgöras, rörande administrationen af den,’’ för beläning af publika papper uti Riksens Ständers JBanco-Discont, af Riksens Ständer vid innevarande Riksdag anslagne fond.
N:o 884.’ JJppl. o. godk. kos Ridd. o. Ad. d. 6 Nov. 1883.
Preste-Ståndet d. 6 — — Borgare-Ståndet d. 5 — —.
Bonde-Ståndet d. 7 — — Riksens Ständers ifnderddniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majis Kådiga Remiss, rörande Krono- Ut sky Idernes debiterande och qvilterande m. m. S. A. K.
Sedan, 1 anledning af en, vid 1815 ars Riksdag, inom Bonde-Ståndet förekommen fråga om Krono-utlagornes beräknande efter markegång, såsom det rätta och begripligaste sättet för all debitering och qvittering af samma Utskyhler, Riksens Ständers då varande Stafs-Utskott, i afgifvet och af Riksens Ständer godkändt Betänkande, upplyst Bihang till Rikt-St, Prot, 10Ut Sami. iS2j. 64 850 Underdåniga Skrivelser, hvad Författnlngarne i ämnet stadgade, och gen* om behörig tillämpning hvaraf, enligt Utskottets tanka, Bonde-Ståndets önskan uti berörde afseende till alla delar uppfylldes; så har bemäldte Biks-Siånd hos E. K. M. i underd. anhållit, att E, K.
M. täcktes i Nåder låta uti en Författning samla och till Allmänhetens underrättelse kungöra de gällande föreskrifterne härom; öfver hvil* ken underd. ansökning E. K.
M:ts och Rikets Kammar-Collegium, på Nådig befallning, inkommit med underd.
Utlåtande, hvaruti anföres: att, genom åtskilliga åberopade Författningar, och efter det ett nytt Formulaire till Debet-Sedlarnes inrättande blifvit E. K.
M:ts samtelige Befallningshafvande, i Kammar-Collegii och Stats-Contoirets Circulaire-Bief den 16
December 1777, meddeladt, Coliegium ansåge det vara tillräckligen stadgadt, hvad så väl Krono-Fogdarne och Härads-skrifvarne, som de Skattskyldige, hafva vid Kronans ordinarie räntors debitering i All« mogens Contributions-sedlar att iakttaga; att, då för Kronan och de Skattskyldige vore likgiltigt, på hvilken ränta eller afgift de skeende afbetalningarne vid Uppbörds-Stämmorne verkställdes, Coliegium alltså funne det göra för ändamålet tillfyllest, att hvarje betalning af Krono-Fogden qvitterades å Debet-Sedeln till dag och år, då betalningen skett och derefter af Härads-Skrifvaren vid samma tillfälle annoterades; att äfvenledes, på det Allmogen måtte ega kännedom, huru ränte-persedlarne utgå, nödigt vore, att E. K. M:ts samtlige Befallningshafvande"', utom i Malmö, Christianstads, Blekinge- och Jemtlands Län, der penninge-räntor utgöras, borde från trye - Underdåniga Skrif velger. 851 ket utgifva och till Socknarne uti lämpligt format utdela hvarje orts Jordboksundervisning om räntepersedlarnes förvandling, för att i Sockne-stugorne anslås och såmedelst vara för Allmogen att tillgå; samt att hvad de Indelde räntorne beträffade, Härads-Skrifvarne syntes ej böra med uträkningen och debiteringen deraf uti räntegifvarnes qvittence-böcker besväras, utan Indelnings» hafvaren samt, för M ilitise-hetnman, Regements» Skrifvaren åligga, att derom besörja; hvarefter E. K, M:ts och Rikets Krigs-Collegium, uti infordradt underd, yttrande, i afseende på det i sist— berörde måtto föreslagne åläggande för Regements-Skrifvarne, förmält sig, af anförde skäl, icke kunna tillstyrka någon ändring uti de, genom 13 §. i 1733 års Regements-Skrifvare-Instruction, nämnde Tjenstemän meddelde föreskrifter, enligt hvilka dem ej ålåge, att debitera och qvittera andre Statens räntor, än dem, som till Kronans Cassa ingå; och har E.
K- M., på grund af hvad Kammar-Collegium anfördt, under den 5 Februarii innevarande år, i Nåder förklarat, det vederbörande
Uppbördsman skäligen borde befrias från skyldigheten, att specielt qvittera Krono-utlagorne, samt att hvarje betalning skulle af Krono-Fogden qvitteras på Debet-Sedeln till dag och år, då betalningen skett, och derefter af Härads-Skrifvaren eller den hans ställe företräder, vid samma tillfälle annoteras; dock alltid med iakttagande deraf, att betalningar af de till Riksens Ständers Riksgälds-Conioir ingående medel särskildt upptagas och qvitteras; hvarjemte E. K. M. i Nåder beslutit, att Rik»ens Ständers .Stats Utskott, vid nu påstående Riksmöte, skulle jjs Underdåniga Skrifvelser'. af handlingarne i delta mål undfå del, för att pröfva, hvad allmän reglering, som ]<unde anses nödig och lämpelig, på det att, a ena sidan, en genom de åberopade äldre Författningarne åsyftad och af Bonde-Ståndet äskad Controll å Krono-räntornes rigtiga debitering måtte vinnas, samt, å den andra, Härads Skrifvarne varda béfriade ifrån sådane åligganden i fråga om Utlagornes specificalion, sorn af nödvändigheten ej påkallas, eller, genom en enklare method, med bibehållande af de betalnings-skyldiges säkerhet, kunna göras umbärlige; varandes slutligen, genom E. K. M:ts Premiss af den 21 sistlidne Martii, Krigs-Collegii ofvan berörde underdåniga yttrande jemväl till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnadt.
Efter öfvervägande af allt detta, hafva Riksens Ständer, i öfverensstämmelse med hvad Stats-Utskottet vid 1715 års Riksdag yttrat, nu äfven funnit, alt de rörande Uppbörds-Werket utfärdade, och uti Kammar-Collegii Utlåtande uppgifne Författningar, i deras behöriga tillämpning medföra, vid Krono-Utskyldernes debitering och qvittering, all den ordning och säkerhet, som kan åstadkommas; och då Bonde-Ståndets ifrågavarande underd. ansökning endast åsyfta t, att de, tid efter annan, utkomne och förnyade flerfalldige föreskrifter 1 ämnet måtte samlas och, i en Författning, till allmänhetens underrättelse, kungöras, så anse Riksens Ständer sig böra i underd. till E. K. M. hemställa, att den Commitfée, som blifvit förordnad, att samla de Oeconomiska Författningarne, i afseende på deras öfverseende och föienklande, jemväl kunde erhålla Nådigt uppdrag, att härutinnan vidtaga den åtgärd, som med ) Underdåniga Skriffel serl 853 ändamålet instämma kan; hvarvid den af Kammarkollegium föreslagne oqhaf E. K.
M. lätnpelig fundrse förändring, att\icke hvarje ränteposr, utan blott den skeende betalningen å Krono-utlagornes hela belopp, särskildt för Stats- och Riksgälds-Werken, qvitteras, torde böra . iakttag gas, såsom ländande till lättnad för Uppbördsmän och Redogörare, med bibehållande af lika säkerhet för de skattskyldige.
Riksens Ständer anse deremot icke nödigt; att, på sätt Kammar-Collegium tillika föreslagit, Jordeboks-undervisningen öfver räntepersedlarnes förvandling af trycket utgifves och i Socknestugorne uppslås, enär Allmogen icke saknar erforderlig kännedom härom, eller åtminsto-- ne tillfälle, att vinna den upplysning, som kan äskås; i öfrigt och då förevarande ämne eger gemenskap med den reglering af Uppbörds- och Kedogörelse-Werket, hvilken med Riks-HufvudBokslutet står i sammanhang, få Riksens Ständer i underdånighet åberopa deras, under den 23 sistlidne October, aflåtne underdåniga Skrifvelse.
Underdåniga Sirifvelser.
N:o 285- Uppl. o. godt. hos Ridd o Ad. d. 6 Nov. 1523.
Preste- Ståndet d. 6 — Borgare-Ståndet d. 6 — Bonde-Ståndet d. 7 •— — Riksens Ständers under d.
Skrifvelse, i anledning af vcäkt fråga om ersättning för förlorade ängar rn. m. vid Gräns-regleringen emot Ryssland. S. A. K.