Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Resultatet af dessa forskningar hafva verkat en aldeles förändrad smältningsmethod samt inrättandet af ett nytt mnehineri för messingens valsning, äfvensom anbringandet af flere mecbaniska förbättringar till Manufaclurens upphjelpande jemte anskaffandet af skicklige arbetare, ej utan hetydlige penninge-uppoffi ingar.
Då emedlertid dessa inrättningar ännu äro under sin utveckling, torde det vara mindre lämpligt att söka ett bestämdt omdöme öfver deras effect, men hvad som dock med visshet blifvit utrönt, är att Messingen vunnit mycken mera täthet samt blifvit befriad från gallror å ytan och genom dessa egenskaper funnits användbarare för Ilandtverkerierne, som bekräftas deraf, alt till och med Urmakare i Slockholm, hvilka förr ej kunnat begagna annan än utländsk Messing, nu köpt och godkändt den vid Skultuna tillverkade, äfvensom Manufacturen täflar med dylik i andra länder, hvilket Råmessingen älven snart torde komma att göra.
Oaktadt dessa bemödanden vill afsättningen på långt när ej svara emot hvad som kan tillverkas, ty sistlidne år blefvo endast 5ro Skepptd sammanräknadt tillverkade och icke eller detta år vågar
Disponenten sträcka tillverkningen stort derutöfver, ehuru han med samma personal utan svårighet kunde föröka detta qvantum till 1,800 å aooo Skeppd efter nuvarande arbetsmethod.
Hindret för denna utvidgning ligger onekligen uti tillverkningens dyrhet, hvilken åter uppkommer, utom andra omständigheter, genom de dryga Tullafgifterne, som dels belasta de från utländsk ort oundvikligen erforderliga rudimatarierne, dels genom dem som pålägges effecterna vid exporten, hvarigenom de på främmande ort icke kunna säljas till derstädes gällande priser och sålunda reqvisitionerne blifva högst obetydlige.
Den sto - ra arbets-personalen måste icke dessmindre för Brukets bestånd oell framtida förhoppningar med Bolagets förlust underhållas.
Utom Bolagets sarnlade resourcer voro, i närvarande conjuncturer, Verkets upprätthållande nästan en omöjlighet.
Vid detta förhållande synes som tullfrihet för exporten af Messingstillverkningarne, och för importen af de dertill behöflige utländske, rudimaterierne, Zink och Lera, vore det enda vilkor, hvarunder man kunde hoppas att denna näringsgren kunde vinna någon betydligare förkofran; i hvilket afseende disponenten af Skultuna Bruk ernar till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet ingifva ansökning om en sådan förmån hvaraf Bruksbolaget torde i Nåder finnas förtjent genom dess verksamma bemödande och betydliga omkostnader för tillverkningarne vid Skultuna anses i värde uppgå till 65,ooo R:dr Banco, och vid Bruket, inberäknadt ett der befintligt Tegelverk, sysselsättas vid pass i2Ö personer.
Riddarhytte
Kopparbruks-tillverkning utgjorde sistlidet 25o Skeppd Koppar.
Priset på Kopparen bar varit i/fo R:dr Banco Skeppd.
Arbetarne vid Riddarhytte Kopparverk och Bjurfors Messings-Bruk äro inbegripne uti det förut uppgifna antal för Jern-Bruken i allmänhet, emedan Riddarhyttan och Bjurfors äfven äro Jernverk.
De under sista fem åren tillkomne eiler förändrade Berg vcrks-Privilegier äro 1:0 om nedläggning af 55o Skeppd Stångjerns-smide vid Fagersta den 12 Augusti 1828 2:0 Recognitions-smidet vid Gisslarbo instäldt på 3 år den 20 Febr. i83a 3:o Mannfactur-Verket vid Hallsta, reduceradt den 22 Oct. 1831 och 1 Skepp:d Hammarskatt, derstädes nedlagdt den 3 Maj <832 och 4;o kÖptackjernsrällen villkorligen bibehållen vid Riddarhyttan den 20 Februari i832.
Ibland Fabriker, Bruk och öfrige Näringar, utom Bergsrörelsen, äro att märka, 1:0
Tegelbruken hvilka efter förra Berättelsen äro något förökade.
Vid Svanå Bruk i Harakers socken är under de sednare åren ett nytt dyrbart Tegelbruk anlagdt, hvars Production lärer framdeles komma att sprida sig till omkringliggande orter sedan Egendomens eget byggnadsbehof blifvit fylldt. 2:0 En Kard-Fabrik vid Jäders Bruk som i förra Berättelsen beskrefs. 3:o En Tobaks-Fabrik i Vesterås med nio arbetare och en tillverkning, uppgifven för sistlidet år lill 5,114 R;dr Banco. 4:o En Klädes-Fabrik vid Nystrand nära Sala, hvilka är å nyo upptagen* Der har på en väfstol sistlidet år 604 alnar
Kläde blifvit tillver - — i4 — kade och 3io alnar Vadmal färgade.
Arbelarnas antal 8 och tillverkningens värde sistlidet är i.ooo R:dr Banco. 5:o En II.igel-Fabrik vid Sala Grufva, med ett årligt till verkningsbelopf) af omkring 12 Skeppd.
Förbättring af denna Fabrik har blifvit påbörjad genom hagelgjutningens verkställande uti ett af Sala Grufvas Schak ter. 6:0 En Fabrik för Bomulls-Strumpors tillverkning i Köping, hvarom 1 Berättelsen om denna Stad vidare förekommer. 7:0 Tre Stamp- eller Valk-verk; det ena i Strömsholms fögderi; det 2*dra vid Arboga och det 3:dje vid Sala; hvilka inrättningars tillverkningsväide inbegripes under de varors förädling som der förberedas genom valkning eller stampning. 8:0 Ett Jaglbyggeri-Hvarf i Westerås med 5 arbetare och ett årligt tillverkningsvärde af 7,697 R:dr 12 sk.
Banco. 9:0 En Spegel-Fabrik i Westerås med en arbetare och 426 R.'dr 32 sk Banco tillverkningsvärde.
Hvad Färgerierne, Schafullmakerierne och Urmakerierne i Städerne beträffar, kunna de anses i likhet med andra Handlverkerier i Städerne; och äro för öfrigt icke några serskildta Fabriker anmärkningsvärde.
Såsom Binäringar äro kolning och varors forsslande ännu de vigtigaste.
Kolprisen hafva sistlidne vinter varierat emellan 2 R:dr, 2 R:dr 16 sk. och 2 R:dr 32 sk.
Banco och något deröfver.
För att göra Jaglen såsom serskild binäring lönande och nyttig är under de fem sisla åren här i Länet en verksam åtgärd vidtagen genom den af hela Länet ingångne och af Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt bref den 28 Dec. i832 i Nåder gillad förening om betydliga premier för utödande af rofdjur utan skallgång, hvarjemte här i Länet bildat sig ett Jägareförbund, som söker att befordra delta yrke.
Om fisket gäller i allmänhet hvad i förra Berättelsen är anfördt.
Salpetterlillverkningen i Länet fortgår utan någon serdeles betydlig till vext.
Tillverkningen för 1828 uppgick, inberäknadt den lefvererade Gärde-Sulpettern lill 1,600 L:pd för 1829 1,460 dito 1830 ............
i,5io dito 1831 med hvilket år gärden upphörde 1,100 dito i83a till 1,640 dito eller tillsammans under dessa 5 år 7, 3io L:pd Hvilken summa, beräknad per medium för ifrågavarande qvinqvennium utgör 1,462 L:pd eller 62 L:pd mera än de föregående 5 årens.
Att 1831 års tillverkning så betydligt skiljdesig från de öfrige årens, härleder sig så väl från den mindre gynnsamma vintren, hvilken beröfvade jordägarne tillfälle alt förskaffa sig nödigt bränsle som ock af den under sommaren inträffade vattenbristen.
Deremot uppgick productionen påföljande året till det högsta belopp den sedan yrkets uppkomst inom Länet utgjort.
Flere större Salpetter-jordberedningar hafva under dessa år blifvit anlagde, hvaribland må nämnas en vid Strömsholms Kongl. Stuteri, deremot äro en del Laduanläggningar, i brist på nödige skogseffecter, förlagde.
Linne och Ylleväfnader idkas såsom förut.
Tillverkningen af golfmattor och täcken af nöthår inom Fläckebo och Vester Fernebo Socknar fortfar.
Tjärubränning, laggning, stolars och andra trädvarors förfärdigande inom de längst i nordost belägne socknar af
Länet är i samma förhållande som efter sista Berättelsen.
Äfven idkas Tjärubränning inom Fläckebo och Fernebo socknar till afsalu åt nästgränsade socknar.
Sjöfarten är i oförändradt skick.
Innom Westerås och Arboga hafva Fartygsägnrne ingått såkallade rederi-bolag, till gemensamt idkande af denna näringsgren, som eljest, i följd af de numera inskränkta och snart upphörande privilegierna troligen skulle aftaga.
Ångbåtsfarten mellan Stockholm, Westerås och Arboga är ganska liflig, men ångbåtarne tillhöra icke Länet.
I frågan om Binäringar torde äfven böra anmärkas, alt Gjerningsmän eller handtverkare på landet sistlidet år voro r3g Mästare och 110 Lärlingar i Skomakareprofessionen; 153 Mästare och 162 Lärlingar i Skräddare-handtverkel; 3 Snickare; i3 Klensmeder med 5 Smedslärlingar; 2 Murare, 2 Sadelmakare med en Lärling; 2 Garfvare likaledes med 1 Lärling; tillsammans 5p3 personer.
Handeln är ungefärligen i samma skick som min sista Femårs-Berättelse upptager; dock kan den med skäl sägas något hafva ökats i Städerne.
Hjelmare nya Canal, som dock har föga inflytande på handeln i Westmanland, är färdig och förberedande anstalter äro vidtagne lör uppmuddringen af Köpings å, till lättnad för sjöfarten ifrån Köping.
Äfven är förslag bearbetadt till en förbättrad anläggning af Strömsholms Canaloch Sluss-Verk, som i hög grad tarfvar reparation.
Båtfarten och Varu-transporten på denna Canal förhöll sig sistlidet år, på följande sätt:
Fartygen som begagnades till transporten utgjorde
Deras sammanräknade dugtighet 6,596 Skepprd bergsvigt.
Under året gjorde dessa Fartyg 532 re - sor mer och mindre lastade samt 149 resor olastade.
De efFecler sorn. transporterades voro:
Jern och Jernmalm, Skepp:d 5o,o48 Spannmål al' alla slag, T:r 4>936 Mjöl och Gryn L:pd 477 Salt och Saltfisk T:r 2,499 Tonfisk L:pd 2,009 Smör, Ost, Talj, Fläsk, Kött . .
. dito 276 Humble i dito 3 Gräsfrö dito 23^ Hampa och Lin dito 208 Sågvirke dito 6^ Tjära och Beck T:r 84 Plank och Bräder Tolften 82 Ekebark T:r 60 Tomma säckar . •
St- I791 Hudar och Skinn ....... dito i48 Papper Ris 124 Fensterglas Kistor ii Diverse kram- och speceri-varor i fat, tunnor, lårar, packor &c St.
582 dito dito enligt uppgift efter vigt .
. M:kr 14,929 Tobak i kistor och lådor St. 169 Snus i fjärdingar ... ....
St. 176 Vin, Arak, Brännvin, Ättika, Sirap, Oljor, Tran m. m. i fat, Oxhöfden Amar, &c St.
222 Dito — dito — enligt uppgift efter mått, Kannor 8991 Husgeråds-saker m. 111 St. 365 Kuggar och Trillvahlar ..... St. 34o Tröskverk och andra machenerier St. 2 Kör- och Åker-redskap St. 3 Björkvirke 1 Båtar och Ökstockar St. 3 Jord- och Trädfrukter T:r 23 Dito enligt uppgift L:pd 9* Kohl Skock 4-i:
Halm Qvarn- och Slip-stenar Kalk- och Lim-sten Ställsten ....
Kreatur Halm Eldfast Lera . . .
Mur ock Tak-Tegel Tjog i5i T:r * ni St. 3^,800 dito 9 Skepprd 62^ dito 14 St. 16 Häraf täcktes Eder Kongl.
Majrt i Nåder inhämta att denna Canal, anlagd med relativt mindre kostnad, är af den vigt för varutransporten ifrån Bergslagen alt då den nu kommit i behof af ombyggnad den synes förtjent af allmänt understöd.
En ny communications-väg ifrån öster lill vester emellan Ramnäs och Fläckebo Socknar är indelad till allmänt underhåll.
Marknaderne äro de samma som förr.
Fråga är dock väckt om indragandet af marknaden i Norbergsby eller dess förvandlande till blott kreaturs-marknad.
De betydligaste marknaderne hållas: i Februarii månad i Sala, der stor tillförsel är på Lin, Garn, Väfnader, Smör och Fogel samt Skinnvaror ifrån Rikets norra Län; ech i Westerås under September månad, då så väl Spannmål och Kreatur som Köpmanna-varor i mängd ut - Kammarverk. 1:0 Inom Kongsörs Fögderi har någon ökning eller minskning i hemmantalet icke ägt rum under ifrågavarande fem år, men s:ne Kronohemman hafva blifvit löste till skatte och 2 nybyggen nu Danbo och Carl-torp kallade på Kongsörs
Allmänning blefvo 1831 efter lillgodonjutne 5o frihetsår påförde en fastställd Smör-ränta.
Hemmansklyfningar till skada tilltaga i Torpa och Kong-Carls socknar.
Laga skiften hafva på några ställen i detta Fögderi blifvit verkställde.
Skadeliga vatten-uppdämningar inom delta Fögderi äro icke öfverklagade.
Lundsli. 5-årsberättelse för LVest munlands Län. 3 bjudas.
Politisk Författning. 2:o Strömsholms Fögderi: der finnes icke några i ödesmål komne eller nyskattelagde hemman, icke eller andra nybyggen tillkomme i sednare åren Hemmansklyfning och åter sammanläggning tima sorn oftast, men ilyfningar under ^ mantal af de inskränkte på siältbyggden i delta Fögderi belägna hemman bidraga oftast till Åboernes obestånd.
Dertill verka äfven de undantag eller fördelar som vid hemmans-föisäljningar betingas.
De flesta Byarne äro storskiftade.
Laga skiften pågå i några byar.
Bruk och vattenverk åstadkomma icke eller här några uppdämningar till andras för få n g 3:o I Westerås södra fögderi1 äro inga af öde upptagne gårdar eller nybyggen eller i ödeslmå förfallna Hemman.
Då fögderiel icke är genomskurit af någon större ström kommer icke eller här olaga uppdämningar i fråga Flera Byar sakna ännu laga skifte 4:o I Westerås norra fögderi är samma förhållande i afseende på frågan om Ny-skattlagde, af öde upptagne hemman och nybyggen.
Kemmans-klyfningar i samma förhållande som förr- Storskifts och Enskifts delningar äro med nytta begagnade öro
I Bergslags fögderiet äro på Riddarhytte recognitions allmänning åtskillige Stubbe- och Röd jselrälts-lägenbeter skattlagde men skattläggningen ännu icke fastställd.
Laga skiften fortgå inom Bergslagen och vinna med hvarje år mera förtroende, ehuru förenade med dryg kostnad inom en del af detta fögderi, nemi:’ Vangsbro härad, löper väl ett strömdrag, hvarvid vattudämningar af naturliga förhållanden förorsakas,, men någon klagan eller tvist derom är icke yppad 6:0 och 7:0 I Salbergs och Väsby fögderier äro icke eller någre nyskattlagde hemman och lägenheter tillkomne eller hemman i ödesmål förfallne samt i öfrigt icke eller något vid denna punkt att anmärka utom hvad angående Hvittinge Socken redan är anfördt
Antalet af hemman af olika natur, Lägenheter, Bruk och Qvarnar, som tillhöra Kronan, Läroverk, fromma Stiftelser och så vidare, synes af Tabellen; dock torde härvid böra upptagas följande förteckning 1 — »9 — Hemman, Lägenheter, Bruk, Qvarnar •som tillhöra: Kronan Läroverk. fromma Stif- telser. 0 < £: •3 r fia 0 n T D g as P rC - 3 S- *; O {/} s* 1—1 U 3 t"1 •rt> 0 B p c as ' 3~ 0 1 as sa -1 T Q w * V rt> t — •C** 1:0
Inom norra Fögderiet.
Militiae Boställen ...... — — I2| 1 — — — — Civile . . dito ...... — —. — — — — Ecclesiastike dito . — — ‘41 — — — —■ Upsala Academie .. . . . — — — — — Westerås och Danviks Hospital 2 Westerås Domkyrka . . , . X .2, 2:0 Strömsholms Fögderi.
Militiae Boställen — — 41 — — Civila dito - -• — — 4f — — ’— Ecclesiastike dito .
. — 4 7l — — — Strömsholms Kungsladugård — — . 1 ‘t — — Upsala Academie . . . — — — 3 « Strömsholms Kongl. Lustslott med trädgård . . . — I — — — ■ — Dito Kongl.
Stuteri — 9 — — — Strömsholms Värdshus .... — 1 — — — ■—•
Dito Fiske ......... —.
I * ' — — Borgos- och Mellansunds Färjor . 3:o Bergslags Fögderi. 2 41 Militiae Boställen — — - ■—* ‘1 " " Civile .
. dito — 31 — — — Ecclesiastike dito ...... — »Å — — Upsala Academie — * — — \\ _ — Westerås Hospital — — —— — — I I 4- 4:o Salbergs Fögderi. 4ii Militae Boställen — - — — Civila. . . dito ...... — — — — Transport — l8 •ö2I — — 24 I 0 3 Ecclesiastike dito Upsala Academie Transport Fögderiet.. 5:o Södra Johannisbergs Kongsgård Militice Boställen . . Civila dito ....
Ecclesiastike dito Upsala Academie . , Danviks Hospital . . 6:0 Wäsby Militiae Boställen Civile dito . . Ecclesiastike dito Upsala Academie Danviks Hospital Fögderi. 7:0 Kongsörs Fögderi.
Militiae Boställen . ,. . Civile dito Ecclesiastike dito . . . Kongsörs Kongsladugård
Dito Stallängar ....
Krono Säteri Upsala Academie: Skatte Krono Hospitalshemman . . . 18 1 20 281 241 I2| *\ T 5 -*T 6 i3! 1 vy g 51 2l| 1 °s 23?
Summa | 2 j 45 I272I | 2 6 24 12; 331 i3| 3 17I —i 6 |io3 j i Förhållandet emellan sjelfägande Jordbrukare och dem som arrendera annors jord är sådant ungefärligen som förr.
Deras värde eller beloppet af allmänna besvär och 0- nera calculeradt i penningar synes af Tabellen.
Angående grunderna för calculationen åberopas hvad förra Femårs-Berätlelsen innehåller och äro de skillnader härvid iaktlagne, som uppkomma dels genom förändrade markegångspris dels genom nedsättning i passevolens afgifter och monderingsbidragen.
Statsbidragens verkan på näringarne, genom den tyngd de directe medföra är i samma mohn repressiv och hinderlig för näringarnes utveckling och förkofran, som desse bidrag äro ganska betydliga och mångfaldiga.
De drabba i synnerhet jordbruket och det till en stor del utan att Staten deraf egentligen har någon nytta, emedan den emot vissa besvär och onera svarande fördelen endast åtnjutes tillfälligtvis af en del medborgare, såsom förhållandet är med vägbyggnads- och skjults-skyldigheten, som så hårdt graverar andra medborgare, hvilka äro jordägare eller tillböra vissa Städer.
Det är icke här rätta stället att framkasta nya förslag, men sanningen fordrar, att jag i underdånighet fäster Eder Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på detta ojemna , obilliga och skadliga förhållande, hvilket lättligen skulle kunna förbättras genom förändrad lagstiftning angående skjutts- och väghållning, om den i andra länder gällande grundsats antoges, att ingen medborgare vore berättigad att åka på en annans bekostnad.
Angående den ojemnhet som vid jord-egendomars skattläggning äger rum, är så mycket skrifvit och taladt, att det torde vara öfverflödigt att härom tillägga något vidare, är alt olägenheterna af en ojemn Skattläggning äro lika gifna sorn svåra att afhjelpa.
Om för hemmansförmedling nya grunder blefvo af Lagstiftande makt stadgade, skulle genom en ny förmedlings författning, må hända första steget kunna tagas lill en jemnaré skatt-fördelning å jord.
Ingen synes med fog kunna klaga deröfver om skatter, som, i följd af ofullständiga eller obilliga skattläggnings-grunder blifvit för högt åsatte, varda förmedlade och nedsatte efter jemkade och rättade grunder.
Sådant skulle lika litet göra ingrep i ägande-rätten, som nu gällande författningar om hemmans-förmedling och de ständiga skatternas jemnkning synes äfven kunna slå tillsammans med allmänt väl och Statsverkets intresse, så vida en jemnhet i de ständiga skatterna äfven bereder större lätthet för Skattdragande att utgöra de extra ordinära eller på bevillning beroende skatterne.
Förhållandet med rotefrihels afgiften, Postgårdars och Gästgifveriernes antal är detsamma som efter förra Femårs-Berättelsen.
Om anstalter i allmänhet till ordningens och sedlighetens befrämjande åberopas hvad förra Berättelsen innehåller.
Skolor finnas så väl i Städerne som på Landet, dels såkallade sockneskolor och dels serskildta skolinrättningar, stiftade på enskild bekostnad för hela Socknar och vissa Bruk och distrikter.
Undervisningen i åtskilige bland dessa skolor är inrättad efter Lancastcr-melhoden.
Eder Kongl. Mmj:t har sjelf genom ärliga frikostiga louehnslag till Lärarne vid Lancaster-skolorne i Westerås och Arboga först gynnat uppkomsten af denna förbättrade undervisnings-method här i Länet och dessa exempel hafva burit frukt och föranledt methodens antagande i flera skolor. I Westerås högre Lärdomsskola och Gymnasium lemnäs undervisning åt dem som söka en mera veltenskuplig hildning.
Både Skolan och Gymnasium äro mycket freqv.enterade och allmänna opinionen synes nu mera än förr, vara väckt på den publika undervisningens fördelar framför den privata.
Antalet af den studerande ungdomen var sistlidet år vid Westerås Gymnasium . . . 74 och vid Skolan . . 168 . 242 Slögd-skolor saknas ännu i delta Län.
I afseende på helsovården torde till det som förra Berättelsen innehåller, böra tilläggas, att Sundhels-Nämnder i alla församlingar blifvit till följe af författningarne angående Cboleran inrättade och åtskillige förberedande anstalter vidtagne för den befarade händelsen, att denna smillosamma sjukdom skulle i Riket intränga, samt alt öfverenskommelser till nykterhetens befrämjande äfven inom försnmlingarne blifvit träffade, innefattande för det mesta husfädernes förklarade beredvillighet och afsigt, att afhålla det uppvexande slägtet ifrån för tidigt bruk af starka drycker och deras missbruk.
En och annan såkallad Nykterhets-förening är äfven träffad.
Antalet af Läkare, stationerade här i Länet utgjorde sistlidet år 1 provincial-Läkare, 5 Slads-Läkare, 3 Läkare hörande till Regemenlerne och 6 Bruks-Läkare tillsamman i5 och dessutom 3 Veterinairer.
Examinerade Barnmorskor 35.
Läns-Laznrettet är inrättadt för 5o sjuksängar.
Antalet af sjuka, som der årligen njutit vård uppgår till omkring 200 och derutöfver.
Utom Sätra brunn, sorn mycket besökes, finnas 17 mer och mindre begagnade hälsokällor.
Apotheker äro: i Westerås 2, i hvardera af de öfriga Städerne 1, och dessutom har under de sista fem åren ett Apothek blifvit privilegieradt i Norbergsby, tillsammans 6 sf.
Fattigvården är i allmänhet uti samma skick som efter förra FemårsBerättelsen.
Ett försök alt reglera den efter nya grunder är gjordt i Westerås, som vid artikeln om denna Stad upptages och torde förtjena efterföljd.
Att hindra fatlig-classens förökning derigenom, att uppfostran gifves åt värnlösa, fattiga barn och att tillhålla sådane personer, i behof af 23 allmänt understöd, sorn icke sakna ali arbetsförmåga, att sjelfve arbeta,• synes vara 2:ne hufvudmomenter vid en reglerad Fattigförsörjning; och åtskilige ibland socknarne bidraga med mycken kostnad och uppoffring till fattigvården.
I detta ämne- torde det tillåtas mig att åberopa de vidare upplysningar som blifvit insände lill Eder Kongl. Majrts
EcclesiastikExpedition i Memorialer den i3 April, 7
Maj och den 24 Augusti i832.
För en ny reglering af Gästgifverierne och skjuts-inrättningarne efter förändrade tids-förbållanden, hafva inom alla 4 dornsagorne i detta Län undersökningar efter mine derom aflåtne skrifvelser ägt i:urn detta år.
Och inom den ena
Domsagan är dea nya regleringen definitift afslutad samt af mig fastställd, hvarigenom dels lindring i hållskjutts-skyhligheten vunnits och dels en jemnare fördelning af skjuttsnings-skyldigheten emellan håll- och reserv-skjuttslagen blifvit ti 11 väga brag t, jemte en efter omständigheterna och behofvet lempad jemkning af skjuttsanslagen till hvardera gästgifveriet.
Samma åsyftade ändamål, skall äfven ernås genom den regleringen i de öfriga 3:ne dornsagorne, då den hinner fullbordas: men sk jutts-entreprenader, sorn jag äfven sökt befordra, möta nästan öfver allt hinder af lokala omständigheter och de skjuts-skyldiges obenägenhet att åtaga sig kontanta utgifter.
Deligencer sorn nu regelbundet gå- emellan Stockholm och Götheborg bidraga i väsentlig mon till lindring i Skjuttsnings. -besväret vid 5 Gästgifvaregårdar här i Länet.
De i förra Femårs-Berättelsen omnämnde serskildte (konventioner om premier för rofdjurs utödande utom skallgång, Kafva äfven under sista qvinqvennium fortfarit att gälla och .visat god effect, men upphörde med början af innevarande år, genom den förut omförmälde af hein Länet ingångne allmänna? öfverenskommelsen, hvars resultat, lättare beräkneligt, blifver föremål för nästa Femårs-Berältelse.
Previlegierade Krogar på Landet utom Gästgifverierne är o- lika många sorn förut..
Angående Sockne-Magazinernes antal och fonder har jag nyligen haft tillfälle att till Eder Kongl. Maj:ts Finance-Expedilion afgifva delaillerade uppgifter.
Antalet af sådana Magaziner är 68 stycken och summan af deras fonder uppgår till 14,600 tunnor Spannmål.
Förslaget om DistrictMagaziners inrättande har här i Länet icke vunnit bifall af opinionen.
Nytt reglemente för magasinerne i Ös ter-Wåhla Socken är under de 5 sista åren fastställdt. 24 — Utom Sparbankarne i Westerås och Sala, hvarom i Berättelsen angående Städerne vidare förekommer, är sedan sista Femårs-Berättelsen en Sparbank inrättad vid Skultuna Bruk sistlidne sommar. §. 5.
Deras antal är fyra; nemligen:] 1:0 lVesterås.
Bergs-handels- och sjöstad, uppförd i andra classen af Rikets Städer, är belägen vid Svartåns utlopp i Mälaren.
Tomternas antal utgör 421 hvaraf 35o äro bebyggde och 71 obebyggde, hvilka sednare merendels begagnas till planteringar.
Af gammalt utgöra Tomternas antal inom Stadens staqvet 22ii hvarefter åtskilliga praestationer blifvit beräknade.
På alla nuvarande tomter är en motsvarig del af Stadens utmark i lotter fördelad, hvilka, der det, i anseende till markens beskaffenhet, kunnat ske, till större delen blifvit uppodlade.
Staden grundar sitt egentliga bestånd på handeln med Bergslagen samt transporter af Metall och andra effecler lill Stockholm, hvarifrån återföras specerier, Salt- och Kramvaror m. m. till ortens och Bergslagernes behof.
Den hufvudsakligaste Handels-artikeln utgöres af Spannmål till ett icke obetydligt värde.
Staden har sin fördelaktiga belägenhet nära de sädesrika provinserna Upland och Södermanland att tacka för sitt inflytande i detta afseende och afsätter årligen ett stort qvantum Spannmål till Beigslagen och i allmänhet till Stora Kopparbergs