Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
l.o att en ny allmän indelning af den ordinarie rotering underkastade jorden inom provinsen Jemtland skulle verkställas samt den, i afbidan på afvittringens afslutande, uppskjutna extra roleringen af privilegierad jord i sammanhang dermed företagas ; 2:o att all inom provinsen befintlig jord skulle beläggas med rotering, antingen ordinarie eller extra, endast med de undantag, som vid den rikets flesta öfriga län öfvergångna rotering af förut icke roterad jord, i allmänhet varit medgifna; hvadan all annan än den sålunda undantagna eller extra rotering underkastade jord (i Stals-Ulskottets Betänkande, iY:o 22. och således äfven nuvarande rusthålls- och augments-hemman, inqvarterings-hemman samt sådaue ännu icke i skatt ingångna hemman och lägenheter, hvilka funnes vara skyldiga att vid frihetstidens slut utgöra rotering, skulle indelas till ordinarie rotar; 3:o att den jord, som sålunda komme att med ordinarie rotering beläggas, skulle indelas till 200 rusthålls-nummer och för öfrigt till rotehåll; 4:o att beträffande de grunder, enligt hvilka rustnings- och roterings-skyl digheten i Jemtland borde utgöras, så emedan, i förhållande till egovidd och öfriga förmåner jemte beräknad afkastning, som, efter hvad utredt vore, i medeltal funnes till en soldatrote i rikets öfriga provinser, de egor och förmåner, som, enligt skattläffgnings-methoden för Jemtland, motsvarade 1# mantal eller 10 tunnland skatt OO O ' O derstädes, i allmänhet kunde, med afseende jemväl å det ringare beloppet såväl af utskylderna som af roterings-kostnaden, anses fullt tillräckliga för att i Jemtland bilda en soldat-rote, men härvid ock borde komma i betraktande, att, enligt indelningsverket i nämnda provins, för rustningens och rotcringens utgörande vore anslagna, dels af dervarande hemmans grundräntor omkring 7,900 r:dr, dels ock heinmans-räntor inom Medelpad till ett belopp af ungefär 1,900 r:dr, äfvensom af räntan å den s. k. reserv-medels-kassan kunde påräknas ett årligt bidrag af minst 1,200 i:dr, eller sammanräknadt ungefärligen 11,000 r:dr, så att, enär det rotering underkastade skattetalet inom provinsen kunde, efter afdrag af poslhemmanen, antagas uppgå till 4,980 tunnland, med beräknande af hvad, vid fördelning af nyssberörde 11,000 ndr, på hvarje tunnland skatt i årligt understöd belöpte samt i förhållande till den för en soldat-rote i Jemtland vanliga kostnad, 5, tunnland skatt eller J- mantal i allmänhet kunde utgöra en rote,
det skulle såsom grund för ifrågavarande nya indelning till rust- och soldat-håll iakttagas, att, jemte det omförmälda räntor och bidrag borde till understöd vid rustningens och roteringens utgörande utgå för så vidt som de icke komme att erfordras till ersättning åt nuvarande inqvarterings-tagare, för öfrigt skulle till en soldat-rote beräknas den egovidd och andra förmåner, som efter skattläggnings-methoden för Jemtland motsvarade f- gärdemantal eller 5f tunnland skatt, men att, efter undersökning rörande hvarje hemmans godhet, dervid alla slags odlingslägenheter samt skog, fiske och andra herrligheter och inrättningar af alla slag, hvilka i hemmanens skattläggning voro mbegripne el - Stats - Utskotlels Betänkande, B':o 22. 7 ler, efter ortens skattläggnings-method, borde vid ordentlig skattläggning afses, skulle i beräkning ingå, sagde rotemantal finge ökas eller minskas i förhållande till hemmanens sämre eller bättre beskaffenhet; och som den med rustningen förenade kostnad kunde anses uppgå till dubbelt det belopp, som blifvit beräknadt för en soldat-rote, så borde ett rusthåll bestå af lika egor och förmåner, som efter ofvan anförda grunder motsvarade tvänne soldat-rotar; 5:o aj att, vid indelningens verkställande, rotarne skulle så sammansättas, att redan i skatt ingångne hemman och lägenheter komme att bilda serskilda, från de ännu icke i skatt ingångne hemmanen och lägenheterna afskilda, rotar, såvidt sådant kunde ske utan att hindra sammansättningen till hela rotar äfven af dessa sistnämnde, då de bomme att utgöra effektiv rotering, enär alltid i främsta rummet borde tillses, att framdeles, när indelningen i sin helhet komme till verkställighet;, så många fullständiga rotar sorn möjligt erhölles; b) att likaledes, så vidt med iakttagande af nyssberörda vilkor ske kunde, ännu icke i skatt ingångna roteringsskyldiga hemman och lägenheter blefve serskildt i rotar indelade; c) att om, vid verkställande af hvad i nästförestående 2:ne moment förordnats, uppkomme rotedelar, hvilka icke kunde bringas till fullständiga rotar förr, än i den mån frihetstiden för ännu icke i skatt ingångna hemman och lägenheter löpte till ända, sådana rotedelar borde, såvidt sig göra läte, förenas att interimsvis utgöra en rote, men att, der hinder deremot motte, vakansafgift,. svarande emot åliggande andel i roteringskostnaden, borde i stället påföras och sålunda använda», dels att innehafvare af annan dylik rotedel,
som kunde åtaga sig att under tiden in natura utgöra rotering både för egen rotedel och för hvad som bruste i fullt rotemantal, deraf uncfinge ersättning, svarande emot bristen, dels ock att, då innehafvare af rotedel, som utgjordes af ännu icke i skatt ingången jord, ville roterings-skyldigheten genast fullgöra, och fullständig rote såmedelst kunde bildas, ersättning för den på sådan rotedel belöpande andel af roterings-kostnaden, af nämnde vakans-afgift erhölles; (Q att alla öfverblifvande rotedelar, hvilka icke kunde sammansättas till hela rotar, borde till erläggande af vakansafgift uppföras; ej att, i sammanhang med hemmanens indelande i rotar, den blifvande in— 8 Stats Utskottets Betänkande, iV:o 22. delriingskomissionen jemväl borde, efler vederbörande hemmansegares hörande) föreslå de rotar, som lämpligast kunde till rusthåll sammanlaggas för att gemensamt underhålla karl och häst, hvarvid utbyte af nuvarande rusthåll emot andra hemman kunde få ega rum; att hvarje soldat eller ryttare borde af roten eller rusthållet förses helst med torp eller, om det ej kunde ske, med deremot svarande tillökning i andra löneförmåner; och skulle i förra fallet, när roten bestode af flere hemmansdelar, den, som ej tillsläppte egor tili torpet, i stället erlägga planpenningar; g) att föreskrifterna rörande ordinarie roteringen äfven skulle gälla vid indelningen till extra rotering, så vidt de härå kunde ega tillämpning och, med iakttagande, att något serskildt bidrag icke för extra rotar vore att påräkna, hvadan alltså en extra rote i medeltal komme att utgöras af de egor, förmåner och herrligheter, som motsvarade ett tvåtredjedels mantal eller 10 tunnlands skatt; h) att fullständiga roteringslängder borde upprättas, utvisande ej mindre indelningens beskaffenhet, sedan den i alla delar kommit till verkställighet och fullbordan, än ock förhållandet under öfvergångstiden; samt i) att i afseende på de Gustafs och Carlbergs kopparverk anslagna hemman, borde närmare undersökas, huruvida deras arbetsskyldighet motsvarade roteringsbördan, med åliggande för dessa hemman att, för hvad de deruti kunde brista, tills vidare endast rotevakans-afgift erlägga, men att, i händelse arbetsskyldigheten skulle i en framtid komma att upphöra, utgöra rotering enligt de grunder, som då kunde varda stadgade; Och blef uppå dessa hufvudgrunder nådig instruktion utfärdad för den enligt Krigs- och Kammar-kollegiernas förslag sammansatta indelnings-kommissionen,
åt hvilken för öfrigt äfven i nåder uppdrogs att, efter inhemtade nödiga Upplysningar, jemte rust- och rotehållames yttranden, uppgöra förslag ej mindre till knecktekontrakt med bestämmelser i alla af Kollegierna uppgifna omständigheter och under iakttagande, att manskapet, som komme att vidkännas lika skyldigheter med annat indelt manskap, jemväl komme i åtnjutande af enahanda förmåner, än ock rörande sammansättningen af styrelsen för den kassa, till hvilken de för rustningen och rotering en anvisade serskilda bidrag borde ingå, äfvensom i afseende på de föreskrifter, Stals- och ter, sorn angående förvaltningen af medlen kunde anses nödiga; vid pröfning af hvilka förslag, deröfver, hvad kuekte-kontraktet anginge, rust- och rotehållare borde genom utsedda ombud inför Kongl. Maj:ts befallningshafvande höras, Kongl. Maj:t ville i nåder bestämma, under hvad vrlkor den under namn af Jemtlands reserv-medelskassa bildade fond med dertill anslagna bidrag kunde till styrelsens öfver den nya allmänna kassan förvaltning öfverlemnas.
Med ledning af omförmälde, jemte de i den utfärdade nådiga instruktionen i öfrigt meddelade speciela föreskrifter, har provinsen Jemtlands förnyade indelning till rustning och rotering blifvit af den dertill förordnade kommissionen under åren 1846—47 fullständigt verkställd, och dervid erhållits 925 hela rotar samt öfverblefne rotedelar; hvarefter Konungens befallningshafvande i länet, jemte eget utlåtande, insändt kommissionens protokoll och rolerings-längderna samt de af rotehållarne, genom behörigen befullmäktigade ombud, undertecknade knekte-kontrakter, äfvensom Krigs- och Kammar-kollegierne underdånigt yttrande i ämnet aflåtit.
Sedan ärendet sålunda blifvit förberedt, har Kongl. Maj:t detsamma till pröfning förehaft, och, i anledning deraf, den 22 sisth April till Rikets Ständer aflåtit nådig proposition, hvilken blifvit till Stats-utskottet remitterad och sedermera af de sammansatta Utskotten tagen under öfvervägande.
Denna nådiga proposition innehåller: att Kongl.
Maj:t väl funnit att, då Kongl. Maj:t, vid meddelande af nådigt samtycke till Rikets Ständers under 1840 och 1841 årens riksdag fattade beslut att, jemte det Jemtlands soldater ålades samma skyldigheter, som kronans indelda manskap i det öfriga riket, vare sig i krig eller, i hänseende till arbets-kommenderingar, under fredstid, provinsen skulle ånyo lill rotering indelas i likhet med hvad inom det öfriga riket egde rum, fästat det förbehåll, hvilket äfven uti den under dea 22 Maj 1846 utfärdade nådiga instruktion för kommitterade till indelningens förrättande funnes intaget, alt, derest berörda nya indelning skulle utfalla med en sådan förminskning i nummerstyrkan, som Kongl.
Maj:t funne oförenlig med fordriugarne för landets försvar, Kongl. Maj:t då egde låta provinsens nuvarande indelning fortfara, intill dess Rikets Ständer anvisat nödiga medel till försvarsverkets uppehållande på annat sätt inom berörda vidsträckta trakt af riket, detta förbehåll nu kunde af Kongl. Maj:t göras gällande, sedan, på sätt af roterings-handlingarne sig visat, den Bih. till B.
Erot. 1850 $ 1851. 4 Sami., 2 A/d., 8 Hä/1. 2 10 Stats- och Ekon -Utskottens Betänkande, Rho 22. verkställda roterings-förrättningen utfallit så, att enligt densamma provinsen Jemtland, i stället för derstädes ursprungligen indelade 100 man kavalleri oell 1,04S man dragoner eller infanteri, eller om 2 rotar, för jemförelsens skull, beräknades på hvarje rusthåll och således kavalleriet an loges motsvara 200 man infanteri, tillsammans 1,248 man, nu skulle, oaktadt uti roteringen intagits nära 1,140 tunnland skatt eller omkring 190 mantal förut oroterad jord, komma att indelas till blott 923 rotar, deraf ytterligare en betydlig del icke kunde på längre tid påräknas till utgörande af effektiv rotering; men som likväl härvid förekomme, att den nya indelningen blifvit utförd i öfverensstämmelse med den uti ofvanberördénådi ga instruktion stadgade hufvudgnmd, eller att i medeltal S^idels tunnland skatt borde ingå i hvarje ny rote, samt antalet nya rotar med endast 42 understege det före instruktionens utfärdande beräknade, och denna nedsättning dessutom föranledis; af de jemkning»!' i skattetalet, kommitterade, enligt samma instruktion, bordt vid indelnings-förrättningen iakttaga, har Kongl.
Majit i nåder velat, för sin del, låta bero vid det slut, hvartill kommitterade genom omförmälde förrättning kommit, så framt Rikets Ständer, till hvilkas pröfning detta roteringsärende nu kommer att i nåder öfverlemnas, å sin sida funnos benägne att bevilja och till Kongl. Majlis. disposition ställa de medel, som dels påräknats för den föreslagna nya indelningens verkställande, och dels af Kongl. Majit ansåges erforderliga för att i någon mån minska olägenheterna af den betydliga nedsättning i manskapsstyrkan inom provinsen, sorn, på sätt ofvan förmäldt är, genom den nya indelningen skulle föranledas, i hvilket afseende förslag komme alt till Rikets Ständer framställas; vid hvilket förhållande, den af en del hemmansegare i Jemtland, uti anförda besvär öfver roteringsförrättningen, väckta fråga om sådan ändring i den vid provinsens omrotering följda grund, att roteringSbördan uteslutande skulle åläggas jorden, desto heldre fått förfalla, som på sådant sätt rotarnes antal skulle ytterligare blifva betydligt nedsatt och för öfrigt hemmansräntan af ålder i Jemtland varit till understöd för roteringsbesväret anvisad, äfvensom den, i anledning häraf, gjerda framställningen om fortfarande befrielse för kronans i nämnde provins indelade manskap från arbet skom menderingar af Kongl. Majit lemnats utan nådigt afseende, enär berörde åliggande utgjorde ett af hufvudvilkoren, under hvilka den åsyftade lindringen i provinsens roteringsbörda af Kongl- Majit och Rikets Ständer medgifvits; och ville Kongl. Majit tillika Rikets- Ständer tillkännagifva, att Kongl. Majit äfven i öfrigt hufvudsakligen gillade hvad Krigs- och Stais- och Elon -U/slto'/ens Betänkande, N:o 22. 11 Kammar-kollegierna i afseende på så val den verkställda roteringsförrätlningen, som de! med provinsen Jemtlands vederbörligen utsedda ombud afslutade knektekontrakt, äfvensom det afgifna förslaget till reglemente för förvaltningen af den blifvande roiteririgskassan, underdånigst yttrat oell föreslagit; att, beträffande derefter de med detta ärende sammanhang egande serskilda frågor och deribland först den om hästarnes underhåll vid Jemtlands hästjägare-korps; så och då för framtiden underhållet af denna korps, likasom redan med dess andra sqvadron egde rum, enligt det af Indelnings-kommissionen, i stöd af dess instruktion, uppgjorda förslag, icke komme att grundas på egentlig rustning, som i rikets öfriga delar, utan på rotering sålunda, att två sammanlagda soldatrotar gemensamt holle karl och häst, funne Kongl.
Majit i nåder skäligt att, med bifall till den af provinsens ombud vid knekte-kontraktets underskrifvande framställda och af dåvarande landshöfdingen i länet understödda begäran, för sin del medgifva, att, ehuru genom 20 § i nämnde kontrakt, de roteringsskyldige blifvit förbundne, att nummerhästarne under mönstringar och möten underhålla, de dock borde från delta åliggande fritagas, under vilkor, att hästarne under marschen till och från mötes- eller mönstrings-platsen af dem underhållas; men som, i följd häraf, för hästarnes underhållande och sjukvård å sjelfva mötes- och rnönstrings-platsen, komme att erfordras ett årligt anslag, uppgående, enligt från Krigs-kollegium infordrad uträkning, för 200 rauimmerhästar under regements-, och 24 hästar under befälsmötet, sarnmanlagdt till 1,940 r:rk banko, hvartill någon disponibel tillgång icke förefunnes, ville Kongl. Maj:t i nåder af Rikets Ständer begära, att nämnda belopp blefve för ändamålet anvisadt såsom förslags-anslag, helst prisen på fourageartiklar voro beroende af årsvexten, och således icke ständigt kunde blifva lika med de i omförmälda uträkning antagna; att likaledes och enär, af enahanda skäl, som i afseende på hästunderhållet förekommc, kronan borde för den del af Ilästjägare-korpsen, hvdken motsvarade den nuvarande rusthålls-sqvadronen, ensam öfvertaga underhållet af bevärings-, remtygsoch utrednings-persedlarne för manskapet, och till hälften med rolama underhållet af manskapets beklädnad och hästarnes sadetmundering, blefve till bestridande af de härigenom föranledda utgifter nya anslag erforderliga, hvilka, enligt de uti Krigskollegium uppgjorda uträkningar, bestiga sig för 100 nummer årligen till 1,219 r:dr 34 sk. 1 r:st banko; men då, i följd af den ifrågaställa förändringen i användandet 12 Stats- och Ekon.-Utskottens Betänkande, Piro 22. af de för nya roteringens understödjande, afsedda medel, de genom Kongl, brefvet den 13 Augusti 1831 till enahanda utgifter vid Hästjägare-korpsens nuvarande 2:dra sqvadron bestämda tillgångar icke vidare blefve derför disponibla, samt för öfrigt tillförene icke varit svarande ernst behofvet, föranlåtcs Kongl. Maj:t, vid sådant förhållande, att af Rikets Ständer äska hvad till betäckande af de, kronan, jemlikt nya roteringsgrunderna, åliggande utgifter för manskapets beklädnads-, bevärings-, remtygs- och utrednings-persedlar samt hästarnes sadelmnndering vid hela Jemtlands hästjägare-korps, efter Krigs-kollegii förberörda beräkning, årligen erfordrades, med tillhopa 2,439 r:dr 20 sk. 2 r:st banko; att, i afseende på de inom Jemtland utan förvandling utgående,
för roteringens uppehållande derstädes i framtiden påräknade, hemmansräntor, som i rundt ^tal upptagits till 7,900 r:dr banko årligen, Kongl. Maj.t i nåder föresloge Rikets Stän-r der, att samma räntor finge till statsverket indragas, emot det att Rikets Ständer anvisade ett, räntornas belopp fullt motsvarande, vederlag i penningar, att till den blifvande roteringskassan ingå; hvaremot Kongl. Maj:t tillkännagifvit sig icke hafva funnit skäl i nåder medgifva indragning af de från Medelpad dels till rusthålls-sqvadronen af Hästjägare-korpsen och dels till Jemtlands reserv-medels-kassa anslagna augments- och hemmans-räntor, i annat fall, än att vederlaget för dessa räntor, hvilka uppgifvits utgöra omkring 1,900 r:dr banko, årligen bestämdes på grund af markegångsprisen under en viss föregången tiderymd, på sätt uti Kongl.
Majrts under den 15 sistlidne November till Rikets Ständer aflåtna nådiga proposition blifvit, 'rörande åtskilliga till allmänna verk och inrättningar anslagna hemmansräntor, föreslaget ; att då, i följd af nya roteringen, de nuvarande rusthållen i Jemtland skulle komma att blifva roterade och således icke kunna, mer än andra roterade hemman, vid ombyte af egare, genom köp, transport eller annan laglig afhandling, underkastas de i dylika fall för rusthåll, uti gällande författningar, bestämda serskilda afgifter till Wadstena krigsmanshus-kassa, hvilka icke heller kunde till utgörande åläggas de uti rotar indelade hemman, som blifvit afsedda till Hästjägarnes underhållande; men nämnde kassa icke biiligtvis genom omförmälda förändring i rusthållens natur borde förlora den inkomst, som författningsenligt henne hittills af berörda rusthåll tillflutiS och hvilken, efter hvad upplyst blifvit, under dea sednast förflutna tiden i medeltal Stats- och Ekon.-Utskottens Betänkande, H:o 22.
13 uppgått till 160 r:dr banko årligen, Kongl. Maj:t i nåder af Rikets Ständer begärde, att, derest icke det i ofvanåberopade nådiga proposition af den 15 sistlidue November föreslagne vederlag för Wadstena krigsmanshus-kassas hela nu egande inkomst af rusthålls-afgifterna skulle af Rikets Ständer beviljas, förenämnde belopp, 160 rdr, kunde, såsom ersättning för ifrågavarande rusthålls af- och tillträdes—afgifter, varda serskildt anvisadt, för att berörda kassa årligen tillgodokomma från det år, under hvilket den nya roteringen blelve införd; att, vidkommande väckt fråga om uppgörande af sådan öfverenskommelse med intressenterna uti Gustafs och Carlbergs kopparverk, hvarigenom, emot någon, till skäligt belopp jemkad, kapitalersättning åt intressenterna, de nämnda verk anslagna hemman i Undersåkers, Åhre och Kalls socknar kunde blifva från den, enligt hvad indelnings-kommissionen utredt, dem ännu åliggande arbetsskyldighet till verket befriade och således, jemte det heinmans-räntorna för dem erlades efter jordeboken, komma att effektiv rotering utgöra; så och enär dessa arbetshemman blifvit, tillika med de i orten befintliga nyhemman och ökeskatter, indelade till 37 fulla soldatrotar, hvilka, så länge arbetsskyldigheten till kopparverket fortfore, måste hållas vakante, men till förstärkande af den, efter dessa rotars undantagande, till blott 488 nummer inskränkta fältjägare-korpsen voro desto mera behöfliga, som de till större delen kunna genast blifva effektiva, då deremot ett betydligt antal af de öfriga för korpsen påräknade rotarna, i anseende till de uti dem indelade nyhemman med frihets-år, ännu på längre tid ej kunde uppsätta manskap, har KoDgl. Maj:t ansett såsom ett oeftergifligt vilkor för ordnande af försvarsverket i Jemtland efter de nya grunderna, att den ifrågaställa öfverenskommelsen med kopparverkets interessenter om de verket tillslagna hemmanens befrielse från arbetsskyldigheten snart tillvägabringades, hvadan med bemälde interessenter underhandling blifvit öppnad till utrönande af vilkoren, under hvilka de kunde vara benägne att på en dylik öfverenskommelse ingå; och då, i anledning deraf, bemälde interessenter skriftligen förklarat sig, vid det förhållande, att, enligt hvad äfven roteringshandlingarne utvisade, ifrågavarande arbetsskyldighet endast utgjordes medelst malmforsling, hvilken skulle, om den vöre frivillig, ersättas med 50 procent utöfver det belopp, som uti räntor för de kopparverket underlagda arbetshemman, tillhopa uppgående till 161 skattetuunland, för närvarande från nämnda verk till Jemtlands fältjägare-regemente årligen utginge,
med 355 r:dr 2 sk. 4 rst. banko, samt således hälften af denna sum - 14 Stats- och Ekon -Utskottens Betänkande, N:o 22.\ ma, eller 177 r:dr 25 sk. 2 rst banko, kunde antagas utgöra den årliga besparing i utgift, som genom de omförmalda hemmanens arbetsskyldighet kopparverket bereddes, vara villige att emot en kapitalersättning, efter 4 procent på nvssberörde belopp, 177 r:dr 25 sk. 2 rst, evalverad till 4,438 r:dr 5 sk. 2 rist. banko, för all framtid afhända kopparverket rättigheten till meranämnda arbetsskyldighet, hvars upphörande in!eressenterne derjemte önskat skola ega rum vid slutet af det år, under hvilket afhandlingen derom kunde i vederbörlig ordning varda afslutad, då ock den begärda kapitalersättningen skulle utfalla; har Kongl. Maj:t, som funnit den af in— teressenterne följda grund för denna ersättnings beräknande vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, i nåder af Rikets Ständer begärt, att ofvannämnda summa, 4,438 r:dr 5 sk. 2 rst banko, måtte varda ställd till Kongl. Maj:ls disposition, för att, efter det vederbörlig afhandling om aibetsskyldighetens eftergift afslutats, kopparverkets intcressenter, på sätt de begärt, tillhandahållas; att som, fastän de här förut omnämnda 37 rotarne sålunda skulle blifva effektive, den blifvande fältjägarekorpsen ändock ej kunde uppbringas till högre nummcrstyrka än 525 man, eller 75 man mindre, än det nuvarande fältjägare-regementets numerär, samt dessutom af berörde 525 man 50 för närvarande ej voro, i anseende till återstående frihetsår för de i rotarne indelade nyhemman, hvilkas innehafvare vägrat att emot kontant ersättning under tiden rotering utgöra, såsom effektive att påräkna, hvarförutan till aflönande af furirer, gevärshandtverkare och spel i nummer erfordrades ett betydligt antal rotar , så att korpsens effektiva styrka påtagligen skulle blifva alltför otillräcklig såsom stam för den fältjägare-regementet nu tilldelade talrika beväring, har Kongl. Maj:t, till minskande af olägenheterna utaf den sålunda genom nya rotcringen föranledda nedsättning i korpsens nummerslyfka ansett nödigt, att förenämnda underbefäl, handtverkare och spel kontant aflönades, på det att de dertill afsedda rotenummer måtte kunna med manskap tillsättas, äfvensom Kongl. Maj:t funnit de härför nödiga medel lämpligen kunna beredas genom de besparingar, som, i följd af fältjägare-regementets reduktion till korps, måste i regementets nuvarande aflönings-tillgångar komma att uppstå; samt att enär för öfrigt det öfver- och underbefäl,
som för den föreslagna fältjägare-korpseu kunde af regementets nuvarande befälspersonal varda bibehållet, kunde förutses icke blifva disponibelt för de fältjägare-regementet nu åliggande årliga vapenöfuin - Stals- och Ekon.-Utskottens Betänkande, A':o 22 la gar med Wester-Norrlands läns bevärings-manskap, hvartill alltså serskildt befäl måste finnas att använda,, samt, vid sådant förhållande, möjligen ifra— gakomme att för detta ändamål tills vidare bibehålla en del af regementets qvarvarande befälspersonal, Kongl.
Majit föranlätes förbehålla