Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Gar den förstfödde Sonens led pä Mansidan ut - Den 25 Aug. 87 ut, tillfälle dä Regeringen Hans Kongl. Höghers andre
Son i ordningen, med Successionsräik för Hanö manlsga Efterkommande i samma ordning, som för den förstfödde stadgadt är, nemligen allt ester som de i rätt nedstigande led Äuenö hu,wud,nan när mast äro.
Utgör äfwen den andra Sonens linea pä manssidan, gänge Successions, rätten till den tredje och sa widare till dr öfrige Hans Kongl. Höghers Söner, i samma ordning och rätt nedstigande led ester förstföbstorätt, som här ofwanföre för den förstföddes
Ätt förefkrifwet är. §. 2.
Dör Konung i Swerige, utan att lemna manlige Bröstarfwingar, men Hans esterlemnade
Drottning sig i wälsignadt tillstånd befinner, före SmesRådet Regeringen med Kongl. Magt och Myndighet pä sätt och med wilkor gr och yz Hh. af Regeringsformen föreskrifva, till dess Riksens Ständer, ä den tid Regeringsformen utstakar, hunnit sammankomma, dä dem tillhör akt om Regeringens förande stelfwa förordna. Blifwer
Drottningens likssrugt af mankön, förordne dä Riksens Ständer förmyndare för den omyndige Konungen pä fäkt i 94 §. af Regeringsformen stadgadt är.
Drottningens liföstugt af qvinnokön, träde den af Ätten, som efter förstfödstorätt den aflidne Konungen i arfföljden, pä sätt 1 §. utstakar, närmast är, säsom Konung till Regeringen.
Z- 3- De af Kongl. H»!et af Qvinnokön och deras Efterkommande, ändock desse af Mankön äro, haf wa inge» rätt till Sveriges.
Krona och Regering. ^ ,, . 88 Den 25 Äng. §. 4.
Såsom Regeringsformens 2 §. uttryckligen stadgar, att Konung alltid skall wara af dcn rena Evangeliska Läran, sädén som den mi dcn oförändrade Augsburgiska Bekännelsen, samt Upsala Mores Bestur of är i.5yz anragcn och förklarad är, allisa skola ock Prinsar af det Kongl.
Husek uppfödas i samina Lära och inom Riket.
Den af Kongl, famil, len, som ej sig till samma Lära bekänner, ware ifrån all Succesiionsrält ulesiuten. §- 5- Prins af det Kongl. Huset mö ej gifta sig utan Konungens »vettskap och samtycke, sker det ändock, hafwe han förverkat arfsrätt till Riket för Sig, Barn och Efterkommande.
Lag samma ware, om Han med eller utan Konungens »vettskap och stur,lycke rager till Gemål enskild Swensk eller Utländsk mans dotter.
Dock ware honom cj förment, alt, wcd Konungens wctlskap och samtycke, taga Gemål of Swenska Konungahuset, inom i Swensk
Lag e» sölbudna leder. §. 6.
Prinsesior af det Kongl. Huset mä ej träda i aickc, u:an Konungens wetiskap och samtycke.
Ej eller mä det någonsin tillätas med Swensk man utom det Kongl. Huset. l? §' 7. P.insar och Prinsessor af det Kongl. Swensk»
Huset ma ej anträda resa utrika, uran KonungegS ne iskap cch samtycke. §. 8.
Den 25 Aug. 89 .§ 8.
P ine af det Kongl. S venska Huset ma ej, utan Konungens och Riksens Ständers samtycke, blifwa Regerande Furste as Utländsk stat, ware sig genom Wck, Ars eller Gifte.
Ster annorlunda, ware Han och Hans Efterkommande ej berättigade att succedera till Swensk» Thrvnen. . §. 9- Skulle den olycka lima, att bela Konungahuset, innom hwilkel ArfSräkten till R-ket.räknas, antingen pä manliga sidan utgrnge, eller, genom urakrläcan-de af hwad denna Succetzions ordning uttryckeligen feresknfwer, förlorat Succesiisnsrärt, ware Thconen ledig lill nytt wal, och ulkore da Riksens S änder ett nytt Konungahus.
Till yttermera wiho, akt W> allt detta före. skrifna sa belefwat och beslutik, hafwe Wi samtlige Svea Rikes Ständer detta nnderskrifwi! och beseglat, som skedde i Orebro den 18 lo. .
Hans Kongl. Höghets, Prins Johans Baptists Julii af Ponte Corvo Försäkran till Swea Rikes Ständer, sedan Hans Konal. Höghet, genom Deras Wal och Förening, blifwit förklarad för Swea Rikes Kron-Prins. ^!öi Johan Baptist Julitis, med Guds Nade, Sveriges, Göther och Wendes urkorade Kron. Prins, Furste af Ponte Corvo, Gäre rvetter ligt:
Att alldenstund Svea Rikes Ständer, genom err 92 Den 25 Aug. ett fritt Wal, samt dcröfwer upprättad och Ost kun» gjord Mal-act af den rZlv, ulkorat och förklarar
Ost för Svea R keS Kron-Prins, alt efier Hans Kanal. M-uus den Stormägligste Konungs och H.-cree Xlll.s nu jäniwäl wär Allernädigste Konungs och He res boveliga afgäng, (hvarmed'ben Högste Guden nådeligen länge fördröjs) Svea Rikeö Regering tillträda, till Sveriges Konung krö» nas och hyllas, samt Riket styra efter ben af Riksens Ständer den 6 Junii 1809 fastställde, samt af Konung och Riksens Sränders antagne Regerings» forms bokstafliga förestet och Rikets öfrige gällan» de, sa wäl G undlagar som Allmänna Lag och Laga Stadgar, jemväl ock tillagt Wäre ägta manliga Brest, arfwingar rättighet att efter Ost intaga den Kongl. Swensta Thronen i den ordning och pä dek sätt den af Riksens S änder under den igro öfwerenökomne samt upprättade SuccetzionS-orvning bokstafligen innehaller och stadgar; alltsä och under uppsägande af alla Wära hittills waraude undersät, liga förhållanden, samt under förbindelse att inga nya af enahanda beskaffenhet Uto/N Swerige ingä, emot» taga Wi med uppriktig erkänsla denna Ost betedda ära, och försäkra att Wart fasta uppför och oryggeliga bestm äro och alltid wara stola, att efter Wär yttersta förmåga emot ett fritt folks sä oinskränkta förtroende smara, pä sätt detsamma äger rätt att af Ost fordra och wänta; och säfwe Wi af fri wilja och efter mogen öfwerläggning härmed welat försäkra Rik» sens Ständer om noga iakttagande af följande W.lkor: i. fb Utlofwe och sörsäkre Wi, att Sjekfwe förblifva tvid den rena Evangeliska Läran, samt att i den Den -5 Aug. 91 i densamma och inom Swea Rike uppföda Wära Bröstarswingar. 2. Hans Kongl. Maut, Sveriges nu Re<-e-,inde, samt äfwen Wär Allernädigste Konung Xlll. stole Wi, med all kärlek och worduad, ara och lyda, och såsom Hans Kongl. Majus förste Under>äre, Honom med Tro- och Huldhet för» bundne wara. 3- Wi stole ock, derest Wär nu warande Gemål med döden afgar, wid walet af en ny Gemäl, ställa Ost till efterlefnad 44 §. af Swea Rikes under den 6 Junii 1809 fastställde Regeringsform.
Utan Hans Kongl.
Majus wetlstap och tillständ, stole Wi icke, för längre eller korrare tid, Ost utur Riket begifwa. 4.
Sluteligen utlofwe och försäkre Wi, att enär W>, efter Swea Rikes och Wär nu Regerande Allernädigste Konungs och Herres dödeliga fränfälle (hvarmed ben Högste Guden nådeligen länge fördröjs) i kraft af Riksens Ständers under den upprättade och fastställde Malack, uvpstige pä den Kongl. Swensta Thronen, stole Wi styra och regera Swea Räke efter den af Riksens Ständer, den 6 Junii 1809, fastställde, och af Konung och Ständer till efterlefnad antagne Regeringsforms bokstafliga föreskrift, samt Rikets öfrige, sä wäl Grundlagar, som Allmänna Lag och Laga Stadgar, hwaröfwer Wi, wid Wart anträde rist Regeringen, Wäre tillkommande Undersåtare ytterli» gare gifwa stole Wär Kongl. Försäkran, sä lydan - 9- Den 25 Äng. de, fom den för S vea R kes Konnngir af Riksens Stander, wid Riksdagen än ,8° o, öswerenökommen och föreskrifter, är.
Detta allt rrele och ssele Wi oryggeligen hälla och uppfylla, sa kark det Otz wara mä, att Swea Rikes Ständer och Innebyggare ssola wara pligtige att deras till afqiswande Tro- och Huldhets
Cd, emot Ost efterkomma och fullgöra.
Till yttermera witzö, förbinde Wi Otz härmed, och bckcäfte med Wart Naums Egenhändiga uuderssrifsande och med liflig
Co, att Wi allt delta obronflv/n skole fullgöra:
Sa sant mig Gud hjelpe lill Lif och SM.
Ridderffapets och Adelns Protocoll, wid Urtima Riksdagen i Arebro, den 25 Äng. 1810.
C>»- S.
D föredrogs och gillades följande, den 2 sistledue, pa bordec linda Handlingar, nemligen: ,:o Swea Rikes Stäkders Förening och Walätt, angående den Höaborye FnrfieS, Prins Iohan Vapriil Juli, af Ponte Corvo urkorande lil! Swea Rkcs Krou.Pnns, och till Efterträdare pä den K Ngl Swcnska Thconen. 2:0 Sttccetzions-ordning, hwarcf-er den Högkorue Furstes, S vea Rikes urkoradc Kron Pems, Hrns Kongl. Höghets, Puns Johan Baptist Julii ^af Ponte Corvo manliga Bröstarfwingar, skola äga rätt till du, Kongl. Swenssa Thconen, samt att Svea Riker styrelse tillträda, af Konung och Den 25 Alig. 95 Riksens Stander gjord och fastställd wid Urtima Riksdagen i Orebro den ,8^o. z:o Hans Kongl. Höqhe:s, Prins Johan Baptist Julii af Ponte Corvo försäkran till Riksens Ständer, sedan Hans Kongl. Höghet genom deras Wal- och Förening blifwit förklarad för Swea Rikes Kron.
P.ine.
Och beflöt Högloflig?
R'dderssapet och Adela att anmoda Expeditions.
U ssorret om behörig underdånig Expedition af dest., Handlingar till Hans Kongl. Maj:r, med i aktlagande deraf, att Successions-ordningen, fason, warande en G undlag böc Hans Mastts Nådiga sauction i underdänighet underställas.
Gt supra Lx protocollo 6.
Ridderffapets och Adelns Protocoll, wid Urtima Riksdagen i Arebro, den 25 Aug. i8io. S. D.^emitterodes till Statö-Ulssottet ett anförande lill Protokollet af Friherre Cederstöm, Jacob, rörande hyra pä Statens bekostnad för de rum, som äro nyttjade till Srandens Klubbar; ssmt Ett Diktamen af Grefwe Mörner, Adolf Göran, rörande bestämmandet af tjenliga arfwode» för Ståndens och Ukssokiens Canzlier och Betjening, 94 Den s§ Aug. r.ing, afoasiade, sä wäl efter arbetets beskaffenhet, som efter den drygare kostnad, som Riksdagens flyttning för hwar och en särskildt ästadkommer.
Ot supra Lx xrotocollo, 6.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög. wördiga Preste-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro,d. 25 Aug. l8ra.
S D §ör-drog» ånyo och bifölloS Riksens Höqlofl. Ständers CsnstilurionS'UlskottS Försiag till Walätt, Succehions-ordning och Thronföljare-Försäkran; anseende Ständer ltkwäl begynnelsen af 4 Momentet uti den sistnämnde tydligare kunna uttryckas salunda:
Slutligen urlofwe och försäkre Wi, akt enär Wi efter Hans Rong!.
Maj ts Swea Rikes och Wär Regerande Auernädiqste Konungs och Herres dödliga fränfälle, re. l-lt tuprä Lx protocollo, ^f. O. HImyuist.
Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll, wid Riksdagen i Orebro, den 25 Augusti r8io. S.
D.föredrogs och gillades Constimtions-Utskottets, ut» Protocolls-Utdrag af den 25 bennes, afgifna Ullätande, i anledning af den Remitterade frä gan - Den sa Aug. 95 gan om wid Ri'sdagsmannawal borde fä röstas pr Ständets Fnllmägtige i Banken och Riksgälds Contorek. rit supra Lx protooollo, O.
Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll, wid Riksdagen i Arebro, den 25 Augusti 1310.
S. D ^ anledning af förekomne anmärkningar wid det, till utredande af frägan om sätten till Riksdagens förkortande, tillförordnade särskilta Utskotts afgifne och nu föredragna betänkande; beslöt Borgareståndet för si-i del, det skulle detta ärende till Utskottets ytterligare mlätande älerförwisas. supra Lx protocollo, I.
Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 25 Augusti »8lo, S. D. Emitterades Till Bewillnings-Utskotterr Herr Handelsmannen Kjellander- denna dag Upplästa Memorial, angäende bestämmandet af Skydds - afgiften; Lfwensom af Bränwins»bewilln»ngen för mindre eller klufne Hemmansdelar inom Carlstads Län.
Till 96 Den 2§ Aug. Till Allmänna Beswärs- och EconomicUtskottet: Herr Juveleraren Holmers Memorial, med Förslå., lill Handtwerks-GrsällerneS förande under Tjenstchjonsstadgan.
Och skulle af Vesta Memorial, jemlikt Z2 §.
Riksdaas - ordningen, ett exemplar af hwardera de Re>'v.
Medständen liuställaö. k/t supra Tx ?rotoool!c> O- Valoriur.
Utdrag af Borgare-Ständets Protocoll wid Riksdagen i Arebro, den 25 Augusti i8io. S.
D. af Constituiions-Utskottet författade och ingifne förslag till i:s Riksens Ständers Förening och Wal-act angående Uikorander af den Högborne Ftt fte, Prins Johan Baptist Julius af Ponte Cvivo till Swea Rikets Kron-Prins och Efterträdare pä Swenska Thronen, 2:0 Succestions.ordning för Haus Kongl. HöghelS maiiliga Bröst-arfwingar och z.o Hana Kongl. Höghet- tili Riksens Ständer afgifwande Försäkran, blefwo, uppä förnyad föredragnin,, af Borgareständer gillade och godkände. k/t supra Lx protocollo O. Valerius.
Ut - Den 25 Aug. 97 Utdrag af Protocollet, hållet hos Hederwärda Bonde-Ständer, wid Urtima Riksdagen i Arebro, den 25 Augusti iZlv.
S. D. ^)coponerade Talmannen och beflöt Ståndet enhälligt: att den af Ledamoten Oxelberg gjorde motion om Riksdagens afflutande, sa fort, jemte fragan om Riksdagsomkostnaderne, dr i 96, 97 och loz §H. af Regeringsformen omförmälke ärendec hunnit afgöras, skulle remitteras till ett särskildt Utskott, och att der särskildta Utskott, som redan wore satt att upplaga en i Bondeständer wäckt fräga om Riksdagens förkortande, genom de frän förra Riksdagen uppskjutna måls ytterligare uppskjutande, i händelse det ej än wore Upplöst, kunde anmodas atk äfwen bereda den af Oxe Iber g wäckra nya fräga, eller i annat fall borde ater nedsättas, att denna fräga upptaga och deröfwer sig utlära; likwäl sä, att öfriga Respective Riksstånden, skulle, med inbjudning, härom wördsamt och »vänligen underrättas. k/t supra.
Lx protocollo, Oabrisl östmann.
Utdrag af Protokollet, hällit hos Bondeständer, wid Urtima Riksdagen t Arebro, den 25 Augusti 1810.
D. §^onstUutionS,U!skotters förleden gardan för Ståndet Uppläste, och dä pä bordel lagde Förflaq Bihang.
N:o rz, 14- ^ 98 Dm 28 Aug. till Wal-akt, Succesiions-ordning och Försäkran, allt i anledning den 21 i denna nmnad för. rättade Wal, hworigenom Hans Kongl. Höghet, Prinsen Johan Baptist Julius Bernadotte af Ponte Corvo, allmänneligen utkorades till Sive. rigeS Kronprins, och wär nu regerande Allernädigste Konungs Efterträdare pä Kongl. Swensta Thronell, blef nu äter uppläst och i allt gilladt.
Expeditions-Utskottet skulle derföre anmodas att besörja, vet bese Handlingar »vederbörligen färdiggjordes, att kunna i uuderdänighet aflemnas kill Kongl. Maj:t, hwars sanktion, i anseende till Succetzionö-ordningen, såsom »varande en Grundlag, fordrades, och således f>rst borde i underdänighet sökas och afbidas.
Ot tu^ra. kx protocollcr, Osbrisl Öämson.
Uppläst hos Borgare-Ständet den zo Aug. Wökdsamt Memorial! särskildta U'skolt, till hvilket Riksens Högloff.
Ständer behagat remittera den af det Hederwärda Bondeständer »väckte fragan, om sättet till Riksda, gen» förkortande, har med mycken tillfredsställelse erfarit, att under det z:ne Ständ gillat Utskottets betänkande, har den betänklighet som hos det WLllofl.
Borgareståndet uppkommit, endast fästat sig wid denflurmening som i betänkandet »ar införd, och hvilken hade afseende blott pä den allmänna önskan hvaruti Utskottet anmodat - Den 28 Aug. 99 modat de Respective Ständer» att sig förena.
Dä Uti UtskortetS betänkande befinnes klart uttryckt, att denna önskan skulle tjena till anwisning, men icke till föreskrift, har del icke kunnat mara Utskottet» tanke att densamma skulle i Bestulet inga; och dä det Wällofl.
Borgareständer lemnat
Utan anmärkning det öfriga af betänkandet, synes intet hinder wara för enstämmiqheten i det egenteliga Bestulet.
Det ättstor säledeö endast för Utskottet, atl förklara afsigken »ned desi i slutmeningen förrfl?.qne förbehåll.
Om den enskildt» Riksdagsmanna-rättens utöfning hwilar pä rättigheten atl göra motion r, lär dek likwäl i afseende pä densamma icke kunna ett Stand förmenas att yttra en önskan, eller ett omdöme öfwer en gjord motion.
Dä en sadan af Ständer skulle pröfwas mindre nödvändig, lär del icke kunna detsamma nekas att förklara sin ästundan atl den mätte nedläggas, ehuru väl det alltid blir ben Ledamot obetagit, som det oaktadt will med sin motion fortfara, att sä densamma till b-hörigk Utskott remitterad.
Pä sädant sätt hoppas Utffottek akt StändetS pröfningsrätt icke skall kunna anses kränka enskildtes Riksdagsmannarätt, och smickrar sig alt den betänklighet, som hos det Wällofl.
Borgareständer uppkommtt, säledes wid nogare eftersinnande torde förfalla.
Orebro den Augusti 18ro.
Pä det särskildta Utskottets vägnar, 6. körner.
O. v. koksnltsill.
O kl. Oaräolius. 6. ^nt.
IO0 D.n sy Attg.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den zo Slug. i8rv. — — Preste-Standct den zo — — — — Borgare-Ständet d. zo — — — — Vondc-Ständet den zo — — MördsamL Memorial! ^)et Hederwärda Bondeständer har under den y i denna manad, till Banko.
Utskottets utlåtande remitterat frägan: huru, enär af Banko Fullmäktige trvenne, såsom händelsen för närwaranbc wore, blifrvit wolde till Riksdagsmän, samt Banko. Fullmägligen Lars Olsson, af Konungen i Nader förord, nåd Taleman, och Banko-Fullmägtigen Anders Danielsson', sig här infunnit, de ärenden, som utgjorde bemälke FullmägrigeS befattning i Banken, mä lawpeligast kunna wärdas, utan hinder af Full. mägtiges begagnade Riksdagsmannarätts Wid hwilken Remist, de delar af Protccollen för len ZI sistledne Julii, och den i dennes, som innehöllo StändetS öfwerläggning i desto ämnen, wörö bifogade.
Under de uti Hederwärda Bondeståndet, i förrberörde afseende» hafde öfwerläggningar, hade uppmärksamheten warit fästad, dels ä ett af flere Ledamöter nödigt ansedt stadgande, det böra StändetS Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Conto! et, icke till Riksdagmän fä blifwa walde; dels ä den nu inträffade händelse, att igenom s:ne Fullmägtige» af Bondeständet sränwaro, hinder och uppehäll inom Banko förwaltningen, samt de derwid förefallande ofta mycket angelägne ärenders jämna gäng, sig företer.
Öfwer Den ry Äng. ror Öfwer förstnämnde fräga, såsom Constilutionel, är det ej Banko-Utskottet tlllstäudigt, att ingr uri öfwerläggning, eller att något yttrande deröfwee afgifva.
Hvad deremot angar den nu inträffade händelse, att det uti sednaste Banko.
Reglementet, trll cwa tredjedelar af samtelige Banko-Fullmägttge stadgade antal, som till fattande af någor bestut bör wara tillstädes, och som närwarande Banko-Utskottet anser, böra tillämpas och gälla, äfwen för hwardera StändetS Fullmägtige särskildt; igenom s:ne Fullmägtiges af Hederwärda Bondeständers sränwaro, saknas, hvarmedelst Bankens mycket angelägna förvalkning befinner sig uti overksamhet: kan BankoUiskottet ej undgå, att hos Hederwärda Bondeständer anmäla, angelägenheten af sadan widtagande skyndsam anstalt inom det Hederwärda Ständer, som oförtöfvadt kan återställa Banko.
Fullmägtigfkapek
Uti test fulla aclivils.
Orebro den 29 Äng. i8ro. 6srl klörasr. l..
Kl. kinnanäsr. k. l-ungren ^oli:son.
Olof ^sr8too.
Kl. Relsillgius.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. zo Aug. rZr». - - Preste-Ständet d. zo - « - - Borgare-Ständet d. zo - « - - Bondc-Ständet d. zo - - Wördsamt Memorial. 8)aake, Utskottet anser sig ej längre böra uppskjuta, art om Bankowerkelö Mständ och dest styrelse ester
Rik - ror Den sy Aug.
Riksens Ständers sista sommanwaro, till de Respective Siänden afgifwa wördsam berättelse.
För Utskottet är dek synnerligen tillfredsställa», de, art, efter mhemtad fullständig uppkysningj af de kill della Uruma Riksmöte asgifne Relationer och Utskottet forelagde Handlingar, samt med dcrä grundad öf>aer>ygelse, kunna instämma uti sednaste BankoU'ffcttetS yttrade försäkran, om päliteligheten af WerketS solidiree och sjelfbestånd, samt om en, af mycket kort, »nen dock fägnesam erfarenhet, stadgad förmodan, det skola Riksens Ständer wid sin nästa Sammankomst, finna deras Bankowerk, under den Högsteö fortfarande nädiga hägn, hafwa äkerwunnit förnyad förmäga, att än widare kunna utsträcka de biträden, som Rikets Näringar, jämwäl under Weis kets mest bekymmersamma belägenhet, oafbrutet fält begagna.
Uti Merker- styrelse under den korta tid, som ester sista Riksmötet framflutit, hafwa Herrar BankoFlillmäglige ädaqalagt en uppmärksamhet, nit och omtanka, som i alla delar swarar emot Riksens Ständers dem kemnade mycket wigliga förtroende.
Bankens Embeismän och Betjente, hafwa med fortfarande oafbruten drift och pälitelighet, uppfyllt fine åliggande skyldigheter.
Med nödig uppmärksamhet har Banko-Utskottet genomläst det, wid sista Riksdag, för Bankoförwaltningen utfärdade Reglemente, och derwid i allmänhet ej funnit nägot att tillägga; blott för tilllämpningei-. af någre fä, Bankens financielle beläsenhet och befallning, äsyftande föreskrifter, har Ut skot - Dcn sy Aug. loz skottet ansett en mera detaillerad förklaring nödwändig. Hwad Riksens Höglofl.
Ständer wid detta Urtima Riksmöte, till äfwenryrS finna skäl alt omförwalkningcn af deras Bankowerk, och dermed gemenskap ägande föremal, än ytterligare förordna, underlåter Banko-Ucskottet ej att efter deraf erhällen del, wederbörande lill werkställighet föreskrifva.
Herrar Banko-Fullmägtige hafwa till Banko* Utskottet öfwerlemnadk, samkelige AcbetarneS wid Bankens Papperbruk gjorde anhällan, alt blifwa hugnade meo sä beskaffad förbättring a deras är ^777 stadgade weckopenning, som under derefter oerhördt uppstegradt pris pä alla lifwetS förnödenheter, och derjemte förökadt arbete wid Bruket, till deras nu saknade nödtorftiga bergning är oumgängeljg.
Berörde ansökning hafwa Herrar Banko-Fullmägtige, efter deröfwec infordradt utlätande ifrän Commistarien wid Pappersbruket, funnit fkäl att med deras förord understödja.
Utom nLgra, i det hela icke betydlige förmåner af faststäldt lindrigt prls för wista tunnor Spannemäl, och mindre betydande sa kallade Victualie, penningar, jemte Boningsrum och Med, ätnjutrr Pappersmästare» uti ärlig
Lön, 200 R:dr.
Mästerlärlingen och Fyra bättre Arbetare und, fa hwardera uri weckan, En och twä tredjedels, En och en tredjedels, och En och en sjettedels Riksdaler.
Alla öfrige, lill antalet §4, bade äldre Arbetare, och mindre Göstar, bestäs, i mon af hwardera- göra n»8t - 104 Den 29 Äng. nial, ifrån En R.dr, till och med en sjettedelS R.dr för hwardera, uti weckan.
Såsom dagspenning för wise nödwändiqe Qwinuo-dagswerken, har betalts endast
Fyra skillingar specie för dagen.
Banko-Utskottet sinner för der närvarande grundad anledning, akr Pappersmästare»- ärliga Lön, och de öfrige ArbctarncS weckopcnningar, ifrän nästa Ockober månads början, fär förökas med Trettiotre och en tredjedels procent; samt art sistnämnde dagspenning för O.winnodagöwerken, ifrän samma tid får betalas, för trägnare a, bete, med Tio skillingar, och för mindre strängt arbete med Akta skillingar specie pä dagen.
Hwilket allt likiväl, lill de Respcctive StändcnS gunstbenägna vmpcölning och fastställande, wördsamt öfwerlemnaö.
Orebro den 29 Aug. i8rc.
Oarl jVlörnsr.
I^srs Kinnander, k.
L.unZrön ^ob:fon.
Ollman. AI.
Illelsingius.
Uppläst hoS Högloft. Ridd. och Adeln d. zo Aug. r8ro. — — Preste-Ständct d. zo — — — — Borgare-Ständet d. zo — — — — Bonde-Ständet d. zo — — Wördsamt Memorial. hilder Banko, Ulskotters oafbrutet fortsatte befattning, har Utskottet till noggrant öfwerwägande förehaft, den bestämda föreskrift, som af sednaste BankoUtskottet war Herrar Banko-Fullmägtige meddeladt, an - Den 29 Aug. angående Bankens biträden till SkatSwcrket, som dels redan moro utlemnade, dels bifallne, alt än widare i succetziv ordning fä utgå: men i synnerhet, hwad de inbetalningar beträffar, som a samma biträden, nli Ränta och Capital-afberalning, böra till Banken erläggas.
Med anledning af de Respcclive Ständens till dä »varande Banko-Utskottet ankomne Expeditioner, har samma Utskott, uli sistnämnde afseende, meddelt Herrar Banko-Fullmägtige sa beskaffad föreskrift:
Alt, för de af Banken, till Rikets räddning, och SralSwerketS oumgänqeliga behof, pä är 1809 ucgifne Sex millioner Riksdaler, hwartill jemrväl återstoden wid samma ars stut, ä det är 1808 pä
En million Riksdaler utgängne Creditivlänet, kommo att sammanflas, Banken, ifrån 18ro ars början, hade, wid hwarje
Tre mänaders förlopp, an undfä lo§,OOv N:dr; således 420,000 R:dr specie ärligen; deraf skulle Räntan godtgöras enligt guartaliter uppgjord liquid, efter Twä procent för äret, och det öfriga wid hwarje inbetalning afföras pä Capi« talek.
Sa beskaffad inbetalning ä förenämnde
Sju millioner R:dr, borde oafbrutet fortfara, intill desi hela denna summa blifvit Banken tillfullo godtgjord.
För Le öfrige 4,4,6,944 R:dr zc> si. n r:st. specie, som Banken, jemnlikt Riksens Ständers förordnande, hade att, dels genast, dels guartaliter, till och med i December mänad är 1812, hälla StatSwerket tillhanda, all pä bestämda terminer fä uttagas, skulle ä den summa, som inom hwarje föregäcnde quartal utgätt wid nästpaföljande guartals fluk inbetalningen werkställaö, efter Sju procent, pä he - io6
Den 29 Aug. la arel beräknade, och dermed framgent i lika matto salunda fortfara, att Räntan godtgöres med Twä procent ärligen, och det öfriga, enligt qnarkaliter uppgjord liqniv, afgär pä Capitalerne, intill dest deras fulla belopp blifvit äterbetaldt.
Denna af sednaste Bauko.