Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det belopp af tillhopa 3,800,000 R:dr B:ko, som vid sednaste Riksdag ställdes till Fullmäktiges disposition i och för ersättande af upphörd privatbank, torde emellertid kunna förminskas med åtminstone den summa af 1,500,000 R:dr Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. 57 R:dr samma mynt, som, vid nämnda Riksdag frän lane- och kreditiv-rörelsen indragen, till följd af Rikets nu församlade Ständers beslut, för närvarande är använd i diskonterings-, utlånings- och kassakreditiv-rörelse.
Återstående 2,500,000 R:dr B:ko böra intill nästa Riksdag blifva för ändamålet tillräckliga; dock anser Utskottet att summan, utförd i Riksmynt, kan jernnäs till 3,800,000 R:dr.
Genom någon förenkling i uppställningen af ofvanintagna t och 2 mom. af 182 §:n och genom uteslutande från Usta mom. af bestämmandet om assigneringen å Riks-banken, emedan detta torde lämpligen kunna öfverlemnas å Fullmäktige, hvilka skulle ega alt i öfrigt angående de nya Bank-afdelningarnes förvaltning förordna, synas föreskrifterna kunna sammanföras i ett moment af följande lydelse, som härmed underställes Rikets Ständers bepröfvande: 42 :o I händelse Privat-bank antingen helt och hållet inställer eller ock, i följd af fattadt beslut att upphöra, i betydlig mån inskränker sin verksamhet såsom låne-anstalt, åligger det Fullmäktige alt, derest icke å sådan ort enskildt Bolag skulle bilda sig för bedrifvande af Bank-rörelse med Riks-bankens sedlar, på sätt nästföljande moment 2 stadgar, antingen derstädes inrätta en afdelning af Rikets Ständers Bank, för att, under den förvaltning, Fullmäktige finna godt förordna och enligt af dem meddelad instruktion, bedrifva låne- och kreditiv-rörelse samt hålla upp- och afskrifnings-räkning, enligt ungefärligen enahanda grunder, som den privat-bank, hvilkens rörelse skall ersättas eller ock, om sådant anses mera lämpligt, för berörde ändamål och i mån af det, genom privat-banks indragning minskade rörelse-kapital anvisa nödiga medel åt Bankens vederbörande Låne-kontor; och ega Fullmäktige att för detta ändamål, utöfver det i (116) § af Banko-reglementet bestämda maximum för sedelstock, använda 3,800,000 R:dr Riksmynt, hvilka fördelas på de särskilda låne-inrältningarne i förhållande till det medeltal af utelöpande sedlar, efter afdrag af behållningen i Riks-bankens mynt, hvartill den eller de privat-bankers sedelutgifning, sorn skall ersättas, uppgått under de tre år, hvilka förflutit näst före den tid, då beslut fattats att sådan eller sådana privat-banker skola upphöra.
Sorn Rikets Ständer vid rättigheten för Filial-bank att från Riks-banken erhålla försträckning fästat, ibland andra, det vilkor, att delegare i sådan bank skola, Bih. tiU B.
Brot. 1856 $ 1857. 6 Sami. 1 Afd. 16 Höft. 8 58 Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. en för alla och alla för en, ansvara för Filial-bankens förbindelser, har Utskottet, vid granskning af den härom meddelade föreskrift, införd uti ingressen till 182 § 5 mom. af reglementet, tagit kännedom af en utaf Herr G.
Lallerstedt väckt samt till Bauko- och Lag-Utskottens behandling hänvisad motion, åsyftande, alt nyssnämnda eller så kallad solidarisk ansvarighet icke må erfordras i och för enskilda Banker, vare sig dessa utgifva egna tryckta eller graverade kredit-sedlar eller med Riksbankens mynt bedrifva sin rörelse; hvarjemte motionären, beträffande Filial-banker särskildt föreslagit, att sådana Bankers inrättande endast måtte understödjas i de orter, der, af brist på företagsamhet eller kapitaler, privat-banker icke kunna uppstå, men behofvet af Bank är för handen.
Banko-Utskottet, som gemensamt med Lag-Utskottet kommer att öfver denna motion framdeles sig utlåta, anser sig emellertid nu, i hvad frågan angår Filialbanker, hvilken fråga det tillhör Banko-Utskottet ensamt att behandla, böra uttala den mening, att, med afseende å den större säkerhet
Bank-bolag med solidarisk ansvarighet erbjuda och de betydliga summor, Riks-banken sås'om försträckning åt Filial-banker - meddelar, vilkoret af dylik ansvarighet synes destomindre böra eftergifvas delegare i sistnämnda slags Banker, som erfarenheten ådagalagt, att tillfället alt bilda så beskaffade Banker, under iakttagande af de derför nu gällande stadganden, med synnerlig begärlighet omfattas och det, vid sådant förhållande, vore hvarken behöfligt eller välbetänkt att göra någon afvikelse från hvad i förevarande hänseende allt hitintills varit för Filial-banker stadgadt.
Utskottet, sorn således, för sin del, funnit Herr Lallerstedts* ofvanberörda motion ej böra föranleda till ändring uti ingressen till 182 § o mom. och ej helier kunnat biträda motionärens förslag om Filialbankers inrättande endast å vissa orter, enär en sådan inskränkande föreskrift skulle lägga hinder i vägen för en fri täflan emellan Privat- och Filial-banker, hemställer alltså, att nyssnämnda ingress måtte i utfärdande
Banko-reglemente bibehållas vid sitt nu varande innehåll, så lydande: 43:o Bolag, som genom aktie-teckning i stad bildas, för att, utan rätt till utgifvande af egna tryckta eller graverade kredit sedlar eller andra, såsom mynt, löpande förbindelser, bedrifva Bank-rörelse, vare sig till ersättande af upphörd privat-bank, eller för att eljest underlätta allmänna rörelsen i någon ort samt under namn af Filial-bank utgöres af minst tretio perso ner, hvilka, en för alla och alla för en, ansvara för Filial-bankens förbindelser, undfår försträckning från Rikets Ständers
Bank till nedan upptagna belopp, under följande dervid fästade vilkor och förbehåll, nemligen: Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. 59 Ibland vilkoren förekommer under litt. a) sättet för bildande af grundfonden, i afseende hvarå de ändringar synas böra vidtagas, dels att de förbindelser delegare hafva att afgifva, jemte hypotheket, ställas icke tili Direktionen; utan till Filial-banken, dels att det medgifves Filial-bank att få äfven i Riks-banken förvara säkerhetshandlingarne för grundfonden, särdeles söm i de fäll, då desamma uteslutande bestå af Hypotheks-förenings-obligationer, på sätt händelsen för närvarande är med Sundsvalls och Hudiksvalls Filial-bankers säkerhets-handlingar, det för vederbörande är med minsta omgång förenadt alt här på platsen uppbära räntorne och verkställa utbyte af uppsagda eller utlottade dylika obligationer; dels ock att, till förebyggande al framtida tvister mellan Filial-banker och Riks-banken, i fråga om skyldigheten att tillse, det säkerhets-handlingar bibehållas vid gällande kraft, ett stadgande meddelas derom, att nämnde tillsyn bör hvarje Filial-banks direktion åligga; och skulle, med iakttagande häraf, omförmälda litt. a erhålla följande lydelse: 44:o.
Af tecknings-summan erlägges minst en ljerdedel eller 25 procent i rikets gällande mynt.
För den del af tecknings-summan, som icke utgöres af rikets gällande mynt, afgifve delegare en lill Filial-banken eller ordres ställd förbindelse, betalbar efter sex månaders uppsägning samt åtföljd af hypothek, bestående af myntadt eller kontrolleradt guld eller silfver, eller publika papper, beräknade till det värde, hvartill de i Rikets Ständers Bank belånas, eller inteckningar inom 1850 års taxerings-värde i fastighet å landet och sjelfegande stadsjord eller inom två tredjedelar af brandförsäkringsvärdet å fastighet i stad.
Säkerheten pröfvas och godkännes af delegarne, jemte ^ ett af Fullmäktige utsedt ombud; och skola förbindelserna, med åtföljande hypothek, antingen i länets landtränteri eller å säkert ställe i stad, der Direktionen har sitt säte, förvaras i kassakista, hvartill Direktionen och ett af Fullmäktige utsedt ombud hafva hvar sin nyckel, eller ock enligt de föreskrifter, Fullmäktige i sådant afseende meddela, aflemnas till förvar i Riksbanken.
Tillsynen deröfver att säkerhets-handlingarne bibehållas vid gällande kraft åligge Direktionen.
Enär angående beloppet af den försträckning, som tillkommer Filial-bank, hvilken skall ersätta upphörd Privat-bank, nödig föreskrift innefattas i här ofvan föreslagna 4 ista moment, har Utskottet ansett stadgandet i litt. b kunna sålunda förändras: 60 Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. 45:o.
Försträckning från Riks-banken meddelas på en tid af högst 10 år, till belopp motsvarande den del af teckningssumman, hvarför säkerhet blifvit ställd; dock icke någon Filialbank till högre summa än 750,000 R:dr Riksmynt.
Utskottet hemställer vidare, att föreskrifterna i litt. c, rf, e och f matte bibehållas med allenast den förändring, dels alt i litt. cj uttryckes, att pant-förskrifningen till Riks-banken skall af Filial-banken verkställas, dels i litt. dj att Filialbank, som ålnöjes med försträckning, motsvarande 25 procent af lecknings-summan. må kunna erhålla högst 200,000 R:dr Riksmynt, i stället för högst 125,000 R:dr Banko, såsom för närvarande är stadgadt, och dels att i litt f) införes valören å de assignationer, Filial-bank skulle ega att å Riks-banken utfärda; under förutsättning af bifall hvartill, nämnde föreskrifter komme att undfå denna lydelse: 46:o. c) Ä försträckn ingens hela belopp afgifver Filial-banken, genom dess Direktion, en till Riks-banken eller ordres ställd förbindelse, i hvilken till Riks-bankens säkerhet för samma försträckning, Filial-banken pantförskrifver till enahanda belopp de förbindelser, med hypothek.
Filial-bankens delegare aflemnat samt jemväl underkastar sig alla de vilkor och förbehåll, som blifvit fästade vid rättigheten för Filial-bank att försträckning hos Riks-banken begagna. d) At försträckningen skola två tredjedelar utgå i form af Ian och återstående en tredjedel såsom kreditiv; men åtnöjes Filial-bank med försträckning, motsvarande 25 procent af tecknings-summan, och ej öfverstigande 200,000 R:dr Riksmynt, må sådan försträckning till hela beloppet såsom kreditiv utgå. ej Den del af förslräckningen, som meddelas i form af lån, utgifver Riks-banken på grund af reqvisition och skall lånet ovilkorligen inom två år, efter det Filial-bank träd t i verksamhet, vara till hela beloppet från Riks-banken uttaget. f) På kreditivet åter eger Filial-bank att, efter behof, utfärda assignationer, med vilkor att assignationerna, hvartill tryckta blanketter, uppå reqvisition, mot betalning, från Fullmäktige utlemnas, icke få lyda å andra valörer, än 100 R:dr, 500 R:dr och 1,000 R:dr Riksmynt; skolande med först afgående post efter assignationernas utgifvande förteckning å de - Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. 61 samma, med uppgift å deras nummer, datum och summa, till Riks-banken insändas.
Den genom litt. g) bestämda ränta af tre procent så väl å lånet, som älven å de summor, hvilka på kreditivel lyftas, har Utskottet väl ansett böra bibehållas, ehuru
Riks-bankens ränte-afkomst på kreditivet hillver ringa, emedan Filial-banks assignationerna länge bibehålla sig i rörelsen och emedan uttag å kreditiv vanligen så fort ske kan fylles, för att lemna tillfälle till förnyad assignering; men då Riksbanken bör i ränta å kreditivet kunna påräkna åtminstone en procent, hvilket hitintills icke varit händelsen, hemställer Utskottet, alt nämnde litt.
gJ må erhålla följande förändring: 47:o.
Filial-bank erlägger till Riks-banken å länet tre procent.
För de summor, som å kreditivet lyftas, vare räntan likaledes tre procent; dock så att minsta ränte-afkomst, som Riks-banken för kreditiv påför, till en procent af kreditivets hela belopp, efter år räknadt, bestämmes.
Med föranledande af det i litt. hj intagna förbud för Filial-bank att beräkna högre ränta eller kreditiv—afgift, än som erlägges i den utlånings- och kreditiv— rörelse, som Riks-banken genom Diskonterna för närvarande bedrifver, har Herr Mannerskantz, Adolf Fredrik, i en till Utskottets utlåtande remitterad motion, i hvad förevarande ämne rörer, föreslagit, att nuvarande eller framdeles uppkommande Filialbanker icke, i afseende å räntan på af dem utlemnade penninge-försträckningar, må inskränkas inom andra bestämmelser, än som i allmänna lagen nu äro eller framdeles blifva stadgade för utlåning af penningar i allmänhet.
Då Filial-bankerna måste hafva till hufvudsakligt föremål att underlätta rörelsen, men icke att åt aktie-egarne bereda större vinst; så anser Utskottet föreskrifter angående räntefoten vid Filial-banks utlåning böra bibehållas.
Skillnaden emellan 5 procent, sorn Filial-bank eger att beräkna sig till godo å sina utlåningar, och 3 procent, hvilka å försträckningen från Riks-banken erläggas, bör vara tillräcklig till betäckande af förvaltnings-kostuader och förluster och jemväl lemna behållning derutöfver till utdelning bland aktie-egarne, och genom erhållande af 1^2 procent såsom afgift för beviljade kreditiv, synes Filial-bank kunna, utan förlust, uppmuntra lill insättning å upp- och afskriltiings- och deposit-räkning, äfven då, till följd af penninge-ställuingen, insättaren kan ega skäliga anspråk på något högre ränta, än | sorn. under vanliga förhållanden, godtgöres för medel, insatta å nämnde räkningar.
Utskottet linner sig således icke ega skäl tillstyrka annan ändring i ofvan - 62 B anka-Utskottets Betänkande N:o 37. berörde föreskrift, än hvad angar uppställningen, som för vinnande af mera tydlighet torde få blifva följande: 48:o h) Filial-banks rörelse bedrifves medelst utlåning, vexeldiskontering, öppnande af upp- och afskrifnings-räkning samt beviljande af kreditiv, på sätt närmare bestämmes genom af Kongl. Majit i nåder faststäldt reglemente.
Filial-bank ege icke att beräkna högre ränta, än fem procent eller högre kreditiv-afgift, än en half procent å det beviljade kreditivels belopp.
I litt. i) stadgas, bland annat, alt försträckning före oktroj-tidens slut skall, inom ett år efter erhållen uppsägning, till Riks-banken återbetalas, derest Filial-banks direktion underlåter att inom stadgad tid fullgöra föreskrifven ränte-liqvid till Riksbanken.
Då genom något ganska ofrivilligt misstag ränte-liqviden någon gång möjligen skulle kunna uteblifva en eller annan dag utöfver den af Fullmäktige, med anledning af nämnde föreskrift bestämda tid af 14 dagar efter delfåendet af ränte-uppgiften, och ett sådant dröjsmål destomindre kan för Riks-banken medföra någon skada eller förlust, som Filial-bankens räntor, hvilka ingå i Januari månad hvarje är, aldrig torde komma att på förhand disponeras; synes stadgandet i litt. i) böra något jemkas, på sätt följande förslag närmare utvisar: 49:o Filial-bank lemnad försträckning skall till Riks-banken återbetalas sednast å den dag, den för Filial-banken bestämda oktro|-tid tilländagå!’, med Filial-bank förbehållen rätt att under sista året af oktroj-tiden å försträckningen göra afbelalningar.
Före oktroj-tidens slut, skall försträckning i efterföljande fyra fall tili Riks-banken återbetalas, nemligen: l:o derest Filial-bank skulle derförinnan upphöra, i hvilken händelse Filial-banken skall de af Riks-banken försträckta medel återbetala sex månader efter den dag, då Filial-banken med sin utlåmngs-rörelse upphör; 2:o derest Fullmäktige, i öfverensstämmelse med (114) § af Ranko-reglementet, skulle pröfva Riks-bankens säkerhet sådant fordra, då Filial-bank skall, elter ett års förutgången uppsägning hos dess Direktion, forsträckningen återgälda med en femtedel årligen under hvartdera af de derpå följande 5 åren; Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. 65 Filial-banken dock förbehållet alt, 0111 Direktionen sådant äskar, kunna dessa inbetalningar återbekomma, när Riks-bankens ställning det medgifver; 5:o derest Filial-banks direktion försummar att inom stadgad tid fullgöra föreskrifven ränte—liqvid till Riks-banken, då Fullmäktige ega att, 0111 de så för godt finna, försträckningen til! större eller mindre del uppsäga till återbetalning inom ett år, efter det
Direktionen derom af Fullmäktige erhållit uppsägning; och 4:o af den anledning och i den ordning, momentet litt.
Ij omförmäler.
Den i nyssberörda moment litt.
1. nu stadgade återbelalningstid af sex månader synes Utskottet vara nog kort och kunna, derest Fullmäktige försattes i nödvändighet att tillämpa föreskriften, leda lill mycken skada för rörelsen i den ort, der Filial-bank är förlagd; hvadan Utskottet, som derjemte trott sig finna att föreskriften icke eger tillräcklig fullständighet, föreslår, att, med bibehållande af litt. k. och m. oförändrade, ifrågavarande momenter må undfå denna lydelse: 50:o k) I den revision, som årligen bör förrättas öfver Filial-banks räkenskaper och förvaltning under det förutgångna året, skall ett af Fullmäktige utsedt ombud deltaga. 1) Iakttager ej Filial-banks direktion af Kongl. Maj:t i nåder faststäldt reglemente eller de vilkor, som vid försträckningens erhållande blifvit fästade, och af sådan anledning vid revisionen göres anmärkning, som af Fullmäktige godkännes, bör rättelse i anmärkta hänseendet beredas.
Följer ej rättelse, vare Fullmäktige berättigade att uppsäga, till större eller mindre del, den Filial-banken lemnade försträckning till inbetalning inom ett år. m) De -kostnader, hvilka kunna ifrågakomma för de af Fullmäktige utsedda ombud, såväl i och för granskning och förvar af Filial-banks säkerhets-handlingar, som för deltagande i de årliga revisionerna af dess räkenskaper och förvaltning, bestridas af Riks-banken.
Och tillstyrker Utskottet, i sammanhang härmed, bibehållandet af sista punkten i 4 mom. af 182 §, så lydande: 54:o Nuvarande Filial-banker, sorn vilja underkasta sig de 64 Banko-Utskottets Betänkande N:o(.W. vilkor och förbehåll, förestående moment (punkt 45—50) innefattar, må åtnjuta de fördelar, hvilka i samma moment äro blifvande Filial—hanker tillförsäkrade.
Det återstår nu för Utskottet att yttra sig angående det belopp, som af Bankens medel må såsom försträckning åt Filial-banker anvisas.
1 delta afseende äro, utom den af Herr A. O. Wallenberg väckta och af Utskottet redan besvarade motion, att alla å Bankens fastighetslån inflytande inbetalningar måtte till kreditiv åt Filial-banker afses, förslag om beredande af ökade till gångar framställda af Herr Munck, Carl och af Herr C. C. Hörnstein, af den förre med 1,000,000 B:dr utöfver den i 182 § 4 mom. af Banko-reglementet för ändamålet anslagna summa, och af den sednare genom användande af Bankens vinstmedel för åren 1857, 1858 och 1859, äfvensom af ett belopp, motsvarande skillnaden mellan metalliska kassan och sedelstockens maximum; hvarjemte Herr C. G.
Rydin hemställt, att för en tillämnad Filial-bank i Borås, med en tecknings-summa af 1,000,000 R:dr Riksmynt, måtte såsom försträckning af Riks-bankens medel anslås 750,000 R.dr samma mynt.
Det sås«m försträckning åt Filial-banker, utan ändamål att ersätta upphörd privatbank, i 182 § 4 mom. af Banko-reglementet upptagna belopp, stort.2,300,000 R:dr Banko, är för närvarande sålunda disponeradt, att Såsom lån.
Såsom kreditiv.
Filial-banken i Gefle innehar ....
400,000: — 100,000: — i Christianstad „ ....
270,000: — 135,000: — i Blekinge „ ....
176,000: — 44,000: — i Skaraborgs län ,, ....
500,000: — 150,000: — i Sundsvall 333,400: — 166,600: — i Hudiksvall „ .... — 125,000: — i Lund „ .... 66,600: — 33,400: — S:gr B:ko R:dr 1,546,000: — 754,000: — eller Riksmynt R:dr 2,319,000: — 1,151,000: — Riksmynt R:dr 3,450,000:
Före afgifvande af förslag å det belopp, som må ytterligare afsättas till ifrågavarande ändamål, anser Utskottet sig böra framlägga en redogörelse för de summor, hvilka dels, i följd af Rikets Ständers vid denna riksdag redan fattade beslut, blifvit i Banken reserverade, dels ock, enligt Utskottets i det föregående afgifna förslag, Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. 65 slag, skulle komma alt från Bankens lane- och kredilivrörelse indragas, jemte beräkning öfver tiden när dessa summor kunna blifva alt disponera.
Sedan Rikets Ständer, på sätt Utskottets Memorialer N:ris 4 6 och 24 gifva vid handen, beslutat, alt af Bankens från 4 854 års början till 1856 års slut upplupna vinst, beräknad lill 2,833,487 R:dr 44 sk. 40 r.st Banko, eller 4,249,780 R:dr 96 öre Riksmynt, ett belopp af 500,000 R:dr Riksmynt skall vid slutet af hvartdera året 4857, 1858 och 4859 från Banken'i och för Statens allmänna be hof til!
Riksgälds-kontoret aflemnas, utgörande för alla tre åren samnianräknadt 1,500,000 R:dr Riksmynt; så och efter det Bankens bokslut för är 4 856 nu mera blifvit afslutadt och deraf sig visar, alt behållna vinsten för samma år med 58,141 R:dr 10 sk. 4 4 r:st Banko eller 87,2 4 4 R:dr 84 öre Riksmynt öfverstiger den af Utskottet i först åberopade
Memorial approximativt beräknade, uppgår följaktligen den i Banken reserverade vinst efter afdrag af den Banken för åren 4857, 1858 och 4859 ålagda ofvanberörda utbetalning till 2,836,992 Ralr 80 öre Riksmynt, hvilken vinst-summa kanj antagas blifva att dispo - Ar 1857. nera sålunda Beloppet af de Bankens, vid 1856 års slut, såsom utelöpande bokförda transport-sedlar på 5 Ralr oell derutöfver af åren 4 777— 4 836 samt sedlar på 3 och 2 Ralr med dubbla blad af åren 1777—48 42 och med enkla blad af åren 484 3—4 836, hvilka, jemlikt Rikets Ständers bifall till Utskottets hemställan i Utlåtandet N:o 48, skola från beräkningen af Bankens sedelstock uteslutas och såsom en Bankens j vinst upptagas, kan såsom tillgång beräknas med 945,664,27 Ar 1858. 945,664 27 Transport | 945,664 2 7 27 Ar 1859. 945,664 26 945,664 26 Bih, till B.
Brot. 1856 $ 1857. 945,664 6 Sami. 1 Afd. 16 Haft.
Följande åren. 66 Banko~Ut$kottets Betänkande N:o 37.
Transport 945,664 27 255,330 R:dr 24 sk. 8r:st Banko eiler Riksmynt . . 352,995 77 Som, enligt Utskottets förslag, lån till skiften och odlingar icke skulle al Ban- ; ken beviljas efter innevarande års slut, så torde, vid det förhållande, att ifrågavarande slags lån äro ställda 1 på 8 års återlietalningstid och alt ön del afdelån,som under detta år beviljas, sannolikt icke förr än under loppe t af nästa år korn ina vederbörande låntagare tillhanda, hvarefter tiden för | dessa låns återbetalning varder beräknad, utrednin-1 gen af skiftes- och odlingslåne-fonden 80,000 R:dr B:ko eller 120,000 R:dr R:mt komma alt medtaga omkring 10 år, hvadan här upptages
Det till Fahlu bergslag och Sparbankerna i riket afsalia kreditiv, om upphörande hvaraf Utskottet jemväl gjort framställning, synes, enär de kreditiv eller lån-understöd, delegarne i bergslaget innehafva, äro j beviljade på 10 månader j Transport i 1,298,660 År 1858. 945,664 27 12,000 957,664 27 Al- 1859. 945,664 26 12,000 957,664i26 Ar 1860. 12,000 12,000 Följande åren. 84,000 84,000 Banko~Utskotlets Betänkande N:o 37. 67 Transport samt Sparbankerna åligger i alt inom en tiel af högst 12 månader återbetala de å kreditiven lyftade summor, blifva till liela beloppet att tillgå med 200,000 R:dr B:ko eller R-.mt
I enlighet med hvad Utskottet tillstyrkt skulle vidare indragas: från fonden till belåning af fast egendom å landel från fonden till belåning af fast egendom i städerna ' från kreditivet till Kongl. Kommers-kollegium . . . från fonden till utlåning med omsättnings-rält . .
Slutligen skulle af de 1,500,000 R:dr Banko, hvarmed fonden till diskontering och utlåning för handel och näringar samt till kassa-kreditiv åt enskilda personer blifvit vid innevarande riksdag förstärkt, enligt Utskottets framställning en summa af 1,250,000 R:dr B:ko eller 1,875,000 R:drR:mt från Handels- och Närings-diskont-fonden återtagas, hvilket förmodas utan olägenhet för allmänna rörelsen kunna ske med .
År 1857. 1,298,660 4 525,000 675,000 — 2.49 8,060 Ål- 1858. 957.664 27 500,uöO — 1,200,000 - År 1859.
Ar 1860. 957,664 26 12,000 225,000 — 225,000 — 50,000 — 50,000 — 50,000 150.000 — 150,000 — 150,000 500,000 — 500,000 — 300,000 4 5,182,66412 7 1,082,664.20 Riksmynt 7,959,988 R:dr 57 Följande Iren. 84,000 512,000 84,000 68 Banko-Utskottets Betänkande N:o 37.
Samtlige dessa medel, hvaraf, på sålt förestående utredning visar, en del redan finnes och återstoden efter hand hlifver att tillgå, anser Utskottet höra sammanföras till en gemensam fond, benämnd Bankens reserv-fond, hvilken af Fullmäktige skulle få användas till vissa bestämda ändamål, deribland äfven lill meddelande af försträckning åt Filial-hanken, så väl i form af lån sorn kreditiv.
Vid öfvervägande nu af frågan om det belopp, som härtill må anslås, har hos Utskottet kommit i betraktande icke allenast alt en del af nuvarande Filial-banker, i anseende dertill, att alla af Rikets Ständer för ändamålet anvisade medel redan äro disponerade, ännu icke kunnat utbekomma hela den försträckning, hvartill de äro berättigade, utan äfven att å en mängd olika orter inom