Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
:JDen det ej vill, röste Nej;' 6 Con s t u ut iotu-Urs kottets Memorial N:o 107- ”Vhmer Nej, godkännes en så lydande redaclion af berörde a:dra moment:’* ''”Inkommer till Rikets Ständer Constitutions-Utskottet med något förslag till grundi ags-förändring, skall detsamma, efter öfverläggning derom i Ståndens plena, forst framställas endast till gillande eller ogillande.
Ogillas det af alla fyra Riks-Ständen, förf alle frågan.
Gillas detsamma af samtlige Riks-Stånden, hvile då, att oförändr&dt antagas eller förhastas å nästföljande Riksdag.
Göras åter 1 något eller några Riks-Stånd vid förslaget anmärkningar, som hindra dess hvilande, blifve de, hvilka hvarje Riks-Stånd serskildt förklarat utgöra dess gemensamma tankar, hänvisade lill Constitutions-Utskottet, som det åligge att desamma till ett förslag i möjligaste måtto sammanjemka och, om oförenliga skiljaktigheter linnas, dem derjemte lill samtlige Riks-Slåndens behandlande anmäla.
Förena sig derefter alla Riks-Stånden om Utskottets yttrande, hvile det då lill slutligt afgörande, såsom ofvan sagdt är, vid nästa Riksdag.
Blifva åter något eller några Stånds tankar, i någon eller några delar, skiljaktiga, eller ogillas förslaget af något eller några Stånd, men gillas af de öfriga, varde Constitutions-Utskottet, genom val af Riks-Ståndens plena, förstärkt till ett antal af tjugu Ledamöter af hvarje Stånd, hvilka, genom samfälld omröstning, öfver af Rikets'Ständer godkända voterings-propositioner, med Rikets Ständers rätt af gore, hvilketdera af förslagen bör hvila, eller huruvida frågan må alldeles förfalla.
Blifva å Riksdag m. m.”” Hvad ändtligen vidkommer det af Ridderskapet och Adeln yrkade tillägg i 4;de mom., förmedelst ditflyttandet af en period, hvilken förut Lefinnes i 56 §.
Regerings-Formen, men såsom onödig och äfven, med hänsigt till citationen af en yngre Grundlag, mindre lämplig, uteslutits i det af Constitutions-Utskottet föreslagna och härutinnan af 3;ne Riks-Stånd oanjnärkt lemnade 2:dra morn., beror sammanjemkningen af denna mindre vigliga skiljaktighet på Ridderskapets och Adelns medgifvande, eller, i vidrigt fall, på resultatet af votering öfver denna proposition: ”Den, som antager oförändradt följande innehåll af 4 morn. 8r §.
Regerings-Formen ””Om vid Riksdag, då grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej ega rum utan Konungens och alla fyra Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.”” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, bringas f.de momentet till sådan lydelse:” ”Vid Riksdag, då beredda grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, skall endast med Ja eller Nej kunna beslutas; och galle då föreskriften i Const ii utioes-V.'skot tets Memorial N:o jo8. 7 j5 §. Riksdags-Ordningen.
Om dervid ytterligare uppskof föreslås, må Jet ej ega rum utan Konungens och alla Riks-Ståndens sammanstämmande heslut.”” Stockholm den i3 Mars 1835» N:o 108.
Ankom till Exp.-Utsk. den 23 Mars Memorial, till Borgare-Ståndet, angående dess i anledning af Mern.
N.o 8j förklarade gemensamma tanka.
Sedan Costilntions-Ulskottels, i Mern.
JN':o 3a, afgifna förslag till gru n d lags-bes tärn m else r, angående urtima Riksdagar, blifvit från Borgareståndet återförvisad t, med den för Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, alt ändringsförslaget borde ogillas, oell Utskottet derefter i Memorial N:o 87 sig utlåtit, att denna anmärkning, såsom innefattande elt omedelbart och förtidigt afslag, ej kunde i jemkningsåtgärden eller omröstnings-propositionerne inrymmas, har, under den 12 dennes, Borgare-Ståndet ytterligare ”förklarat, såsom sin gemensamma tanka, att, då det, i de uppgjorda voterings-propositionerna, saknar dess förut meddelade yttrande i ämnet, Ståndet anser sig icke böra deltaga i omröstningarne öfver berörde propositioner, ej heller ingå i pröfning af desamma; hvarom ConstitutionsTJtskottet skulle underrättas genom ULdrag af Protocollet.”
Enär uttrycket af en gemensam tanka icke innebär ett om verkställigheten fattadt beslut} utan en inom Riks-Stånd yppad åsigt öfver något gi undlags-ändrings-förslag, som Constitutions-Utskottet åligger att, så vidt möjligt är, sammanjemka med de öfriga Ståndens, har Constilulious-Utskottet trott sig både befogadt och förbundet att vördsam ligen besvara Borgareståndets framställning, och dervid åtminstone uppfylla sin egen bestämmelse, genom föisöket att afböja missförhållanden, dem Grundlags-Stiftaren ej anat och således ej heller genom allmänt stadgande förebyggt.
Utskottet vill icke återupptaga den nog länge kämpade striden om rätta förståndet af 56 §.
Regerings-Formen, i fråga om anmärkningars giltighet; Utskottet önskade blott vända Borgare-Ståndets uppmärksamhet på följderna af den uttalade meningens tillämpning vid närvarande och, medelst det en gång beredda praejudicat, vid andra, ojemförligt vigligare fall.
Icke nog att ett Stånds nedläggande af dess röst i mål, der samtliga Stånden, enligt Grundlagen, bora genom sina delegerade handla, paralyserar Tre Riks-Stånds i Grundlagen försäkrade fria yttranderätt; en sådan afvikelse från häfdyunua former skulle ock möjligen ledva till upplösning af 8 Covjtitutions -TJt skottets Memorial N:o 108.
Representationens mest oeftergifliga ocli magtpåliggande functioner, om till exempel, vid den i 71 §.
Regerings-Formen förutsatta, änskönt oförmodade händelse, att något Riks-Stånd allena sökt undandraga sig deltagandet i den erforderliga Bevillnings-summan, samma Stånd bestämdt vägrade att i förstärkta Stats-Utskottet öfver förslaget rösta.
Att en tillstyrkt grundlags-ändring förfaller genom ett Riks-Slånds anticiperade veto, synes visserligen icke, i sjelfva saken, medföra stor våda; men dymedelst rubbas åtminstone den naturliga ordningen af beslutens grundande på röstpluralitet och dessutom kan ett oskadligt afsteg småningom alstra eftertänkligare.
Constitutions-Utskottet torde dock framför allt tillåtas den vördsamma erinran, att Borgare-Ståndet redan förut under denna Riksdag öppet eiler tyst frånträdt dess yrkanden om voterings-proposition på ogillande af Grund lags-ändringsförslag, och att Ståndets Ledamöter jemväl den 10 innevarande i förstärkt Constitutions-Utskott röstat öfver tvänne, i Memorial 3V:o 45 uppgifna, inför samtliga Riks-Stånden behörigen justerade propositioner, oaktadt Borgare-Ståndets ogillande mening om ändringsförslagen deri icke varit inrymd.
Det är af dessa anledningar, som Constitutions-Utskottet hoppas och vördsamligen anhåller, att Välloflige Borgare-Ståndet behagade de i Memorial JN:o 87 föreslagne voterings-propositionerna till pröfning företaga.
Atlkom til'l Eip.-Utsk. den Mars» Memorial^ med föreslående af ett tillägg i 4 S- 3 mom.
Med anledning af Memorial N:o 102, innehållande ett föreslaget tilllägg vid Tryckfrihets-Förord ningens 2 §. 4 morn., angående utgifven skrifts confiscation i alla de bestraffningsfall, hvarom detta mom. handlar, får Constitulions-Utskottet ytterligare, för grundlagsenlig åtgärd, vördsamligen föreslå, att, såsom en nödvändig följd häraf, Tryckfrihets-Förordningens 4 §:s 3 morn. målle i dess början bringas till nedanstående lydelse: 3:o. ”1 alla de fall, der åtal, enligt 2 §.4 mom. samt 3 $.j genom allmän Åklagare anställes, ege m. m.” Stockholm den 20 Mars 1835.
STOCKHOLM, i835, hos J. A. Wallbcs. Constitutions-Utskoltets Memorial N:o no. i N:o no. Ankom till Exp.-Utsk. d. 28 Mars* Memorial, till Ridder skåpet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden, i anledning af återremisserna på Memorialet N:o 99.
Antaget af Presle-Ståndet, såsom hvilande till grundlagsenlig .behandling vid nästa Riksdag, har Constitutions-Utskottets Memorial N:o 9g, med förslag till en redactionsändring i 114 §•
Regeringsformen, blifvit från de öfrige Riks-Stånden återförvisadt, med följande, för hvartderas gemensamma tankar förklarade, anmärkningar: af Ridd. och Adeln, att nämnde förändring icke är nyttig eller nödvändig; af Borgare-Ståndet, att det ogillar den föreslagna grundlagsförändringen, såsom hvarken högst nödig eller nyttig; samt af Bonde-Ståndet, att första perioden i 1 r 4 §•
Regeringsformen bör försvinna och ur sista perioden ordet ”nja’" uteslutas.
Hvad nu främst angår Ridd. och Adelns samt Borgare-Ståndets återremisser, nödgas Constitutions-Utskottet vördsamligen anmäla, att, då, jemlikt Regeringsformens 81 §., pröfningen af en grundlagsändrings nytta eller nödvändighet beror, vid föreslåendet, på Constitutions-Utskottet, och, vid beslutet, på nästkommande Ständer, men nyssbemälde tvänne Riks-Stånds anmärkningar åsyfta förslagets omedelbara förkastande, utan bordläggning till nästa Riksdag, Utskottet ej kan desamma till jemknings åtgärd eller som voteringsföremål upptaga.
Beträffande sedermera Bonde-Ståndets anmärkningsvis framställda gemensamma tanka, så, emedan denna innefattar ett inom Ståndet väckt, med Herr Holms, af Constitutions-Utskottet hufvudsakligen ogillade motion instämmande förslag, genom hvars godkännande Utskottets eget förslag sålunda skulle helt och hållet uudertryckas, finnér Constitutions-Utskottet sig likaledes af Grundlagen förhindradt att öfver Bonde-Ståndets serskilda tanka sammanjemkning eller omröstnings-proposilion föreslå.
Prot. 1834 och 1835. 3',eije Sami. 1 35-te Häftet.
Constitutiojis-XJtskotlets Memorial N:o 11U Constitutions-Utskottet hemställer fördenskull vördsamligen, att de återremitterande Riks-Slånden måtte täckas härutinnnan foga sig efter Preste-Ståndet, öfverlemnande åt nja Ständer det, ännu förtidiga, definitiva afgörandet.
N:o iu, Ankom till Exp.-Utsk. d. t April.
Memorial, med förslag till ändring i 1 §. 10 morn.
Tryckfr ihet s-För ordningen.
Enligt io mom. i §.
Tryckfrihets-Förordningen, är Boktryckare, för underlätet utsättande af namn, tryckningsort och årtal, underkastad den påföljd, att plikta första gången 3oo, och andra gången 6öo R:dr, samt tredje gången vara sitt Boktryckeri förlustig.
Då emedlertid ingen skilnad här göres i ansvaret, ehvad sjelfva skriften hefinnes brottslig eller ej, och då den tilläfventyrs lika oskadliga som ouppsåtliga uraktlåtenheten synes böra med något mindre straff, än så höga bötesbelopp, och måhända mistningen af en betydlig egendom, lämpligen kunna försonas, har ConstitutionsUtskottet, med anledning af så väl Herr L. J. Hjertås , sorn en Utskottets Ledamots motioner, och under aktgifvande på det skiljaktiga i både åsyftning och verkan, hvarefter förseelsen måste bedömas, trott sig föranlåtet att, med tillstyrkande, för grundlagsenlig behandling, vördsamligen framlägga det förslag, att i:a perioden af ofvanberörda io:e mom. må erhålla nedanstående lydelse: io:o ”A hvarje skrift varde Boktryckarens namn, tryckningsorten och årtalet utsatta; uraktlåter Boktryckare sådant, bote, om skriften eljest cir till sitt innehåll obrottslig, för hvarje gäng Femtio Riksdaler, men, om skriften pröfvas brottslig, första gången Trehundrade och andra gången Sexhundrade Riksdaler samt vare, tredje gången, sitt Boktryckeri förlustig.
Utsätter m. m.” Stockholm den 27 Mars i835.
Constilutions-
Vt slottets Memorial N:o t ta.
3 Ankom till Exp.-Utsk. d. i April.
Memorial, med föreslående af ett tillägg vid 12 mom. 1 §.
Tryckfrikets-Förordningen.
Enär, jemlikt 12 mom. 1 §.
Tryckfrihets-Förordningen, tryckta skrifters försäljare eller ulspridare. anses, i fråga om underlåten anmälan hos Hof-Cancelleren och derpå följande äfventyr, lika med Boktrycket i-anläggare, men all föreskrift saknas, rörande föryttrarens ansvar, om han utsprider tryckt skrift, hvarå Boktryckarens namn, tryckningsorten och årtalet ej finnas utsatta, — en föreskrift, som dock synes både erbjuda ett ytterligare nödigt correctiv mot missbruk och innefatta ett billigt vilkor för den offentliga föryttringen, har, med bifall till derom gjord motion och i öfverensstämmelse med hvad Memorialet under denna dag, N:o 111, innehåller, Constitulions-Utskotlet ansett sig böra, för grundlagsenlig åtgärd, vördsamligen öfverlemna det förslag, alt, i ofvanberörde 12 morn., matte vid slutet, såsom en ny period, tilläggas: ”
Fö ryttar någon en tryckt skrift, hvarå Boktryckarens namn, tryckningsorten eller årtalet icke finnas utsatta, bote, om skriften eljest är till sitt innehåll obrottslig, för hvarje gång Femtio Riksdaler, men, om skriften prof vas brottslig, första gången Trehundrade, och sedan, för hvarje gäng, Sexhundrade Riksdaler.”
Såsom följd häraf, skulle derjemte i:a perioden i 4
4;de §. erhålla nedanstående redaction: 4:o ”Till Ordningsmål — — — icke aflemnar, eller om, emot 1 §. irt mom. tryckta skrifter, hvarå Boktryckare-namn, tryckningsort eller årtal ej ciro utsatta, föryttras.
I dessa fall m. m.
Mars 1835.
Ankom till Exp.-Utsk. d. i Aptit.
Memorial, med förslag till ändring oeh tillägg i 11 morn, 5 §.
Genom 11 mom. af 3 §.
Tryckfrihets-Förordningen är stadgadt, att skrift, innefattande angripelser mot enskildt man, och, på sådan grund, 4 Constitutions-Utskottets Memorial N:o 11/f. förklarad brottslig, skall tillika confisceras.
Men som upplagan kan, vid rättegångens slut, redan vara föryttrad, och ändamålet med confiscationsbeslutet följaktligen måste, i detta fall, helt och hållet förfelas, synes den enskilde målsegandeu i sjelfva verket icke mindre berättigad, än Ilof-Cancelleren eller hans Ombud, att, vid åtalets början, genast få upplagan med qvarstad belagd, dock emot laglig förpligtelse att, om skriften frikännes, ersätta författaren eller hans rätts innehafvare all den skada och förlust uppehållet må pröfvas hafva medfört; och i händelse denna åsigt skulle finnas rättsenlig, uppkomme deraf jemväl det resultat, att besvär hos ÖfverDomslolen ej borde lägga hinder för qvarstads-utslagets omedelbara verkställighet.
I öfverensstämmelse härmed får ock Conslitutions-Utskottet, till grundlaglig behandling, vördsamligen föreslå efterföljande, genom uteslutning och tillägg, förändrade redaction af Tryckfrihets-Förordningens 5 §:s n:e mora. 11:0 ”Angripes — — — afgörande vid Domstolen.” ”Skrift, som åtalas, skall, såframt målseganden det äskar, genast med qvarstad beläggas; och bestämme sedermera, om skriften j örklar as obrottslig, Domaren det er sättnings-ansvar, som pä åtalet och q var staden följa bör.” Stockholm den 27 Mars i835.
N:o 114* Ankom till Exp.-Utsk. oten 1 April.
Memorial, med förslag till ändring i 61 §.
HegeringsFormen.
Med anledning af den, i Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 55, åt 61 §.
Regerings-Formen gifna tillämpning, som skulle ingen, under löpande året, af Rikets
Ständer beviljad ny afgift kunna vidtaga förr än med följande års början, har hos Constilutions-Utskottet Herr af Ekenstam, Israel, väckt motion om sådan ändring i nyssnämnde §., hvarigenom den, äfven i afseende på tiden för en ny Bevillnings vidtagande, må bringas till närmare öfverensstämmelse med £7 §. af samma Grundlag, helst, efter Molionairens tanka, bägge §§:s syfte måste vara gemensamt, och 61 §. således tillkommit endast för att hindra en bestående Bevillnings upphö - Constitutions-Utskotiets Memorial IV:o n5. 5 rande, innan den nya vidtager, men ingalunda för att, i annan mening, inskränka Rikets Sländers fria beskattningsrätt.
Constitutions-Utskoltet, som, jemväl på det ytterligare skäl, att Statsreglering och Bevillning böra i möjligaste sammanhang uppgöras, gillat motionens hufvudgrunder, får, till undanröjande af ordalydelsens verkliga stridighet emot den i Grundlagen uttryckta principen, vördsamligen tillstyrka, för grundlagsenlig åtgärd, nedanstående ändring i Regerings-Formens 6i:a §.
”Alla afgifter, som Rikets Ständer, under de i föregående §. nämnde Titlar beviljat, skola utgöras intilldess nj Bevillning af Rikets Ständer jastställd blifvit och , enligt deras beslut vidtages.” Stockholm den 27 Mars 1835.
Ankom till Exp.-Utsk. d. i April.
Memorial, angående förloppet af inom Förstärkta Constitutions-Utskoltet anställde voteringar.
Förstärkta Constitutions-Utskotlet har, under den 10 dennes, sammanträdt, för alt, i enlighet med 56 §.
Regerings-Formen, rösta öfver nedanstående gillade Propositioner, hvarvid voteringarne utfallit som följer: Första Foterings-Propositionen.
”Den, som bifaller en så lydande redaction i första punkten af 49 §•
Regerings-Formen och 2 §. Riksdags-Ordningen: „ „ fdenna Grundlag ) , '”'Rikets Ständer siola,. kraft af |Rikets Regerings.Form] hvart Femte år” ” ”röste Ja;” "Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner
Nej, bifalles följande redaction:” „ (denna Grundlag ) . ""Rikets Ständer skola, 1 kraft af |R.te[s anlagna Regerin(.s.Korm j h™‘ Tredje år.” ” 6 Constitutions-UtsTcottets Memorial N:o n5.
Denna votering utföll sålunda, att vid sedlarnes uppsummerande befunnos gifna:
Femtioen Ja och Tjuguåtta Nej.
Andra Voterings-Propositio?ien. ”Den, som bifaller en så lydande redaction i senare delen af Rege rings-Formens och Riksdags-Ordningens 2 §§:s första punkt:” ” ”Rikets Ständer skola — — ■ sammankomma på den första helg fria dagen af October månad/3 33 ”röste Ja;33 ”Den det ej vill, röste Nej.33 ”Vinner Nej, bifulles följande redaction:” ” ”Rikets
Ständer skola — — — sammankomma den i5j eller> om helgdag då inträffar, den 16 Januarii33 33 — — — Omröstningen utföll med Fyraliotre Ja emot Trettiosex Nej. Tredje Voterings-
Pr opositionen.
"Den, som anser StilsRådet böra utgöras endast af ständiga Ledamöter, röste Ja;33 ”Den det ej vill, röste JVej;33 ”Vinner Nej, anses Konungen ega rätt att, utöfver det ständiga antalet, äfven tillkalla extra ordinarie Stals-Råds Ledamöter.” Voteringen utföll med Sextioen Ja och Aderton Nej. T jer d e Voteri ngs-P rop osi t ion en. ”Den, som bifaller, att 5 §.
Regerings-Formen må erhålla följande lydelse ” ”StatsRådet skall beslå af — —Ledamöter, hvilke ege rätt att alla der förekommande ärenden öfvervara.
Ej må Fader” ” •— — — —• — ”röste Ja;33 ”Den det ej vill, röste Nej;’3 ”Vinner
Nej, bifalles följande redaction:
Stats-Rudet skall bestå af—— Ledamöter, hvilke ege att alla der förekommande ärenden öfvervara.
Ej må Fader”” — — — — — Voteringen utföll med Tjugutre Ja och Femtiosex Nej. Femte Voterings-Propositionen.
”Den, som vill att sista punkten i 5 §.
Regerings-Formen skall erhålla följande redaction:” Constttutions-TJtslcottets Memorial Js:o n5. 7 ”” — Ej må Fader och Son, eller Två Bröder på en gång vara Ledamöter af Stats-Rådet" ” ”röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, godkännes följande redaction:” ””— —•
—-Ej må Fader och Son, eller Bröder på en gång vara Ledamöter af Stats-Rådet.” ” Sedan en dubbel sedel måst casseras, befunnos, vid sedlarnes uppsummerande, gifna Sex Ja emot Sjuttiotvå Nej. Sjette Voterings-Propositionen.
”Den, som gillar förslaget, att nuvarande Kammar- samt Handelsoch Finance-Expeditionernas ärenden skola äfven hädanefter tillhöra två serskilda Departement, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nejd’ "Vinner
Nej, komma dessa ärenden att fördelas på Tre, eller ett Inrikes-Civil-, ett Finance- samt ett Handels- oah Industri-Departement."
Voteringen utföll med Sextiofem Ja och Fjorton Nej. Sjunde Toler ings-P ropositiorien.
"Den , som gillar förslaget, att Landt- och Sjö-försvarens ärenden höra tillhöra bäggedera sitt serskilda, eller Två Departement, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste IS ej.” ”Vinner Nej, sammanföras dessa ärenden under en enda Chef för Krigs-Departementet.”
Voteringen utföll med Fyratiosex Ja och Trettiotre Nej. Åttonde Toter ings-Pr opositionen.
"Den, som gillar jemknings-förslaget till ett Civil- och ett FinanceDepartement, röste Ja;” "Den det ej vill, röste JYej.” "Vinner
Nej, komma dessa Departement att kallas Cameral- och Drätsel-, samt Handels- och Närings-Departementen.”
Voteringen utföll med Fyratiotre Ja och Trettiosex Nej. 8 Constitutions-Utshottets Memorial JY:o ii5 Nionde Poterings-Propositionen.
”Den, som bifaller jemkningsförslaget till Tre Stats-Råd utan Departement, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses inga Stats-Råd utan Departement böra finnas. Voteringen utföll med Fyratiofyra Ja och TretLiofem
Voterings-proposilionen Litt. G. i Memorialet N:o 48 förfaller, sedan Ridd. och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden antagit jemkningsförslaget.
Tionde Poterings-Propositionen. ”Den, som vill, att endast Departements-Cheferne för Justitia?- och Utrikes-Ärenden skola kallas Stats-Minislrar, men de öfrige Ledamölerne Stats-Råd, röste Ja; ” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anställes omröstning öfver följande proposition: ”Den, som vill att alla Stats-Rådels Ledamöter må benämnas Stats-Råd, ”röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses samtliga Departements-Cheferne böra tilläggas titeln af Ministrar.”
Voteringen öfver den första af dessa båda propositioner utföll med Fyratioåtta Ja och Trettioen Nej; hvadan den senare förföll.
Elfte Voterings- Propositionen. ”Den, som vill, att Departements-Cheferne för Landt- och Sjöförsvarens Ärenden skola tillika vara Konungens Rådgifvare i Commandomål för Arméen och Flottan. röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses Grundlagssladgandet om denna förening böra ur förslaget utgå.” Voteringen utföll med Femtiofem Ja och Tjugufyra Nej.
Voterings-propositionerna i Memorialet N:o 48 Litt. K. och L, förfalla, sedan Borgare-Ståndet frångått dess förra beslut.
Toljte Constittttions-Ut&Jcotlels Memorial
IV'o 11K 9 Tolfte Koterings-Pr opositionen.
''Den, som godkänner följande redaction af 10 §.
Regerings-Formen ”Innan ärendena hos Konungen i Stats-Rådet föredragas , skola de , genom nödiga upplysningars inliemtande från vederbörande Embetsverk , af deri Föredragande beredas.” ” ”röste Ja;” ”Den det ej vill, roste Nej.’* ”Vinner Nej, antages en så lydande redaction:” ””Innan ärendena inför Konungen i Stats-Rådet föredragas, skola dej efter nödiga upplysningars inliemtandej behandlas uti Stats-Råds"Beredning, der ordet fores af den bland Stats-Råden3 som Konungen dertill nämner, och hvilken eger att, så ofta ärendenas gång det fordrar, Stats-Råden sammankalla.” ” Voteringen utföll med Fyratiofyra Ja och Trettiofem Nej.
Trettonde foterings-Propositionen.
”Den, söm gillar följande redaction af i5 §. Regerings-Formen: ” ”” Commandomål, hvarmed förstås sådana, som Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmagten till lands och sjös, omedelbarligen besörjer, må Konuhgén, dä han sjelf förer Riks-Styrelsen, afgöra i närvaro af den bland Krigs-Departementens Chefer, till hvars
Honom åligge, vid ansvar att — — Honom godt synes.” ” ”röste Ja;” ”Den det ej vill, roste Nej.” ”Vinner Nej, anställes votering öfver denna proposition:” ”Den,sorn vill, att 15 §.
Regerings-Formen skall erhålla följande lydelse:” ””Commandomål, hvarmed förstås sådane, som Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmagten till lands och sjös, omedelbarligen besörjer, må Konungen afgöra, i närvaro af den Embetsman, åt hvilken Konungen allmän befattning dermed uppdragit.
Honom åligge, vid ansvar, alt — — Honom godt synes.”” ”röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, godkännes denna redaction:” Bihang till R.
Prot. 4834 och 1835* 3:dje Sami. 2 35-te Håftet. 10 Constitutions-Utskottets Memorial IV:o n5.
” ”Commandomål, hvarmed förstås såulane s som Konungen , i egenskap af Högste Befälhaf vare öfver Krigsmagten till lands och sjös, omedelbarligen besörjer j må Kouungen, då Han sjelf förer Puks-Styrelsen, afgöra i närvaro af den bland Krigs-Departementens Chefer, till hvars Departement ärendet hörer.
Uppehåller sig Konungen å annan ort j än der Konungen har sitt säte j eller går Han i fältj, vare den Konungens Rådgifvare i dessa, måls sorn Konungen, genom Departementets Chef j dertill förordnar.
Honom åligge vid ansvar, att — Honom godt synes,” Voteringen utföll med Femtioåtta Ja och Tjuguen Nej; hvadan sednare propositionen förföll.
Fjortonde Föterings-Pr opositionen. ”Den, som bifaller, att, enligt Constitutions-Utskottets förslag, Juslitiae-Cancelleren må öfvervara Justitiae-ärendens föredragning i Stats-Rådet, röste Ja;”• ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses Justitiae-Cancelleren utesluten från. Stats-Rådets öfverläggningar.”
Voteringen utföll med Trettiosex Ja emot Fyratiotre Nej. Voterings-Proposilionen Litt. P. i Memorialet N:o 48 förfaller, lill följd af Preste- och Borgare-Ståndens beslut.
Femtonde Foterings-Propositionen.
”Den, sorn bifaller, att Rikets högsta värdighet må, tillerkännas Stats-.
Rådets samtlige Ledamöter, röste Ja;”' ”Den det ej vill, röste Nej.”' ”Vinner Nej, tillägges denna värdighet endast Justitiae-. och Utrikes-.