Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende å nu antydda samt öfriga härvid förekommande förhållanden, och då Utskottet, i öfverensstämmelse med den åsigt, som, i fråga om verkställigheten af den beslutade nya organisationen af Banko-verket, hos Rikets Ständer gjort sig gällande, anser det både vigtigt och fördelaktigt, att jemväl lämpligheten och ändamålsenligheten af den nu ifrågasatta förändrade organisationen af Riksgälds-kontoret må, så vidt omständigheterna medgifva, genom dess befordrande tili verkställighet innan densamma af Rikets Ständer slutligen godkännes och fasts tällps, kunna af erfarenheten pröfvas och vitsordas; får Utskottet föreslå: J:o Att Fullmäktige i Riksgälds-kontoret måtte få sig uppdraget att, med behörigt iakttagande af gällande grundlagsstadganden angående kontorets styrelse och förvaltning, ej allenast låta utarbeta, utan ock sedermera granska och, sådant detsamma varder af Fullmäktige gilladt, underställa Rikets näst sammanträdande Ständers pröfning och fastställelse ett fullständigt förslag till ny eller förändrad organisation af detta verk samt reglering af föivaltningsbestyren och tjenstegöromålen inom detsamma, jemte aflöningsstat lör dervarande tjenstemannapersonal; börande vid uppgörandet af sagde förslag, bland annat, afses: att, så vidt, utan åsidosättande af nödiga kontroller, sig göra låter, den största möjliga enkelhet och skyndsamhet vid ärendenas behandling samt minskning af tjenstemännens antal må åstadkommas; och att alla serskilda uppdrag och bestyr, hvilka till följd af Rikets Ständers i sednare tider vidtagna förfoganden, böra af tjenstemännen vid Riksgäldskontoret förrättas och för hvilka serskilda arfvoden hittills utgått, Stats-itskoltets Memorial, N:o 344, 5 rnä inbegripas under vederbörandes bestämda tjensteåligganden samt vedergällningen derför inberäknas uti det belopp, staten för hvarje tjenst upptager; och 2:o att Fullmäktige derjemte och under förbehåll, att aflöningen vid
Riks-- gäldskontoret icke får öfverstiga det sammanräknade belopp, hvartill löner och arfvoden, enligt gällande stater och reglemente, uppgå, må ega att, i den mån Fullmäktige pröfva nyttigt och lämpligt samt omständigheter och förhållanden för öfrigt medgifva, under ti len intill nästa riksdag, befordra den föreslagna nya eller förändrade orga-- nisaliunen til! verkställighet samt för sådant ändamål vidtaga erforderliga åtgärder och beslut, utan hieder af de i reglementet eller tjenstgöringsordningen meddelade föreskrifter, angående sältet och ordningen för göromålens besörjande.
Vidare ogIi till underlättande af meranämnde organisations fullständiga utförande, se^ dan förslaget dertill blifvit af Rikets Ständer godkändt och fastställdt, får Utskottet hemställa, att, intilldess Rikets Ständers beslut härom varder meddeladt, de tjenster vid Riksgälds-kontoret, som dessförinnan blifva lediga, allenast må genom förordnanden tills vidare återbesättas, samt att hvad utaf de för dessa tjenster anslagna löner och arfvoden icke anses fortfarande behöfva användas för desammas bestridande, må af Fn11 -^ mäktige under tiden få disponeras, ej mindre till de löneförbättringar, hvilka af rättvisa eller billighet anses påkallade, an till vedergällning för de nya eller förändrade göromål, som för organisationens verkställighet, komma att åläggas förut varande eller blifvande tjenstemän vid detta verk.
I händelse hvad
Utskottet nu föreslagit och hemställt, varder af Rikets Ständer bifallet, torde äfven den dermed öfverensstämmande och å bifogade förslag upptagna 202 § varda af Rikets Ständer godkänd. 203 §, angående Fullmäktiges i Banken och Riksgälds-kontoret gemensamma åligganden, och 204 §, angående granskningen af riksdagsmäns fullmakter, äro likalydande med 181 och 182 §§ af 1848 års reglemente.
G Slats-Utslcottels Memorial, N:o 344 205 <§, angående val af
Direktorer eller deras suppleanter vid Lånokontoren, innefattar sam ma stadganden, som nyssnämnde reglementes 183 §. endast med den redaktionsför'ändring, att, i stället för Lånekontoren i Götheborg och Malmö, begagnats orden:
Lånokontoren i landsorterna; varande denna förändring vidtagen med afseende å Rikets nu församlade
Ständers beslut om inrättandet af ett nytt lånekontor i Wisby. 206 §, angående Fullmäktiges kansli, är lika lydande med nu gällande reglementes 184 §. 207 §, angående Kommissariatet samt de vid dess expedition samt Boksluts- och Revisions konloren anställde tjenstemän, motsvarar samma reglementes 185 § och innehåller enahanda stadganden, dock med den förändring, ali som referendarietjensten numera, efter dess sednaste innehafvares afgång, blifvit indragen, så hafva i stället för: "en Referendarie eller Sekreterare14, i andra punkten af § införts: ”en Notarie” samt föreskriften om nyssnämnde tjensteindragnings verkställande uteslutits. 208 §, angående Ombudsmannen, och 209 §, angående vaktbeljeningen, ega samma Iydel—. se, som hittills gällande reglementes 186 och 187 §§. 210 §, angående den för Riksgälds-kontorets tjenslemannapersonal oeh vaktbetjening utfärdade instruktion, motsvarar samma reglementes 188 § och har, med hänsigt till ej mindre redan beslutade förändringar i denna instruktion, än de ytterligare ändringar och tillägg, som komma alt föranledas af Rikets Sländers nu tillstyrkta beslut, rörande detta verks organisation, ansetts böra erhålla den lydelse, bifogade förslag visar.
Vid föreslåendet af förevarande §, har Utskottet ansett sig böra erinra om Utskcttets i Utlåtandet N:o 61, rörande
Riksgälds-kontorets förvaltning sedan sista riksdag, sid. 5 — 6, afgifna yttrande, angående de utaf Fullmäktiges Sekreterare förda anteckningsböcker öfver Riksgäldskontorets utgifter; dervid Utskottet förklarade sig, i sammanhang med de under denna riksdag ifrågakommande förändringar och tillägg uti tjenstgörrngsordningen vid nämnde verk, vilja taga i öfvervägande, huruvida icke för framtiden bestämda stadganden borde meddelas, angående upprättandet och förandet af sådane anteckningsböcker ej allenast öfver do i Riksgälds-kontorets reglemente föreskrifna utgifter, utan älven öfver detta verks i samma reglemente upptagna inkomster.
Ehuru dylika anteckningsböcker, enligt Utskottets åsigt, äro serdeles upplysande cch således äfven böra framgent föras samt vederbörligen fortsättas, har dock Utskottet, sorn förmodar, att erforderlig föreskrift härom kommer att meddelas i sammanhang med andra Stats-Utskollels Memoria/, N:o 344. 7 nya eller förändrade stadganden rörande görornålen vid Riksgäldskontoret, a&sett sig ej behöfva tillstyrka Rikets Ständer, att i omförmäida hänseende fatta något serskildt beslut, utan torde åt Fullmäktige böra öfverlemnas att, under tiden intilldess den nya tjenstgöringsordningen varder utfärdad, i sådant afseende vidtaga den åtgärd, Fullmäktige finna lämplig. 2,11 g, angående aflöningen för tjenstemanna-personalen och vaktbetjeningen vid Riksgäldskontoret, eger samma lydelse, som början af nu gällande reglementes 189 §.
Slutmeningen af samma §, angående ledigblifna tjensteis indragning, har, till följd af hvad den här ofvau föreslagna 201 § innehåller, ansetts böra uteslutas.
Vidkommande den, enligt oftanämnde Reglementes 190 §, till belöning för extra arbeten och till uppmuntran för extra ordinarier anslagna summa af 666 r:dr 32 sk. årligen, så hafva Fullmäktige hos Utskottet hemställt, att denna anslagssumma måtte förhöjas till 1000 Rdr, hvarigenom tillgång kunde beredas till vedergällning för den icke ringa tillökning j görornålen vid Riksgälds-kontoret, som förorsakats af en utaf Banko-styrelsen, under sistlidet är, föreskrifven förändring i den ordning, hvilken vid penningeremissers insättande för Riksgälds-kontorets räkning i Rikets Ständers Bank förut iakttagits.
Då Utskottet, under nuvarande förhållanden, ansett sig icke kunna tillstyrka den af Fullmäktige föreslagna förhöjning af omförmäida anslagssumma, hvilken förhöjning sannolikt skulle komma alt medföra en motsvarande årlig tillökning af kostnaderna för Riksgälds-konlorets framtida förvaltning, har Utskottet uti härvid bilagda förslag bibehållit nu gällande 190 § oförändrad; varande denna § i förslaget upptagen under N:o 212. 213 g, angående den till begrafningshjelp anslagna summa, eger samma lydelse, som 191 § af 1848 års reglemente.
214 §, angående det vid denna riksdag beviljade understöd för enke- och pupillkassan vid Riksgäldskontoret, innefattar Rikets Ständers beslut, genom bifallandet af Utskottets Memorial N:o 320. 215 §, angående bestridandet af tjenster \id intiäfTad ledighet eller laga förfall, är, utom åberopandet af 202 § i första punkten och en af stadgandet i samma § föranledd redaktionsförändring i den sista, likalydande med 193 § af 1848 års reglemente.
216 §, angående aflöningen vid erhållen tjenstledighet för enskilda angelägenheter, 217 och 218 § §, angående lediga tjenslers återbesättande, 219 g, angående vilkoret) för att kunna antagas tili tjensteman vid Riksgälds-kontoret, samt 220 g, angående befor - 8 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 344. dringsgrundcrna vid delta verk, ega samma lydelse, sorn nti gällande reglementes 194, 195, 196, 197 och 198 §§. 221 §, angående det med befordringar vid Riksgälds-köntoret förenade vilkor, innehåller, med undantag af en redaktionsförändring i afseende på Kommissarie-tillsältningarne, enahanda stadgande!), som samma reglementes 199 §. 222 §, angående förordnanden till förrättande at tjenster, som under tiden intill nästa riks dag blifva lediga, är föranledd af Utskottets, rörande sådana tjensters återbesättande, här ofvan gjorda framställning.
223 §, angående varning eller suspension för tjensteförsummelser, 224 och 225 §§, an gående tjenstemans skiljande från innehafvande befattning, 226 §, angående vaktbetjents suspendering eller endlledigande, 227 §, angående behandling af mål, rörande stispensioner eller afsättningar, samt 228 §, angående extra ordinariers skiljande från verket, äro lika lydande med 200, 201, 202, 203, 204 och 205 §§ af 1848 års reglemente.
229 §, angående grUnden för de vid Riksgälds-kontoret anställde tjenstemäns och vaktbe tjenters pensionering, motsvarar samma reglementes 206 §.
— Då den enda å interimsaflöningsstaten sednast upptagna lön, genom innehafvarens dödliga frånfälle, numera indragits, behöfver denna stat liti förevarande § icke vidare omnämnas.
230 §, angående vilkoren för hela lönens åtnjutande såsom pension, 23! §, angående pen sioner, motsvarande viss andel af lönerna, och 232 §, angående till pension berättigad tjenstemans eller vaktbetjents öfverflyttande på pensionsstat, utan derom gjord anhållan, samt pensions tilldelande åt vaktbetjent, hvilken är urståndsatt förrätta sin tjenst, ega samma lydelse, som hittills gällande reglementes 207, 208 och 209 §§. 233 §, angående den i reglementet begagnade myntbenämning, och 234 §, angående tillförene meddelade stadganden rörande Riksgälds-kontorets förvaltning, äro lika lydande med samma reglementes 216 och 217 §§.
Då Stats-Utskoltets Memorial, N:o 344.
9 Då utredningen af Götha kanal-bolags- och Malmö f. d. diskonter numera upphört, så hafva 210, 211, 212, 213, 214 och 215 §§ af 1848 års reglemente, hvilka handla om denna utredning och dess afsiutande, blifvit trän det nu afgifna reglements-förlaget uteslutne; varande de i 180 § af sagde reglemente meddelade föreskrifter, angående Riksdags-arkivets bildande, redan fullgjorda och derföre ej heller öfverflyttade till det nya reglementet.
Stockholm den 26 Augusti 1851. i Bi/i. lill R.
Brot. 1850 $ 1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 64 Höft. 2 <0 Stata- Vlskotlets Memorial, A:o 344.
Förslag; til!
Reglemente för KiksgiiMs-kontorei.
(Fortsättniog.)
Angående styrelsen öfver Riksgälds-kontoret. «5 177.
Riksgälds—kontoret förblifver, såsom hittills, under Rikets Sländers styrelse, inseende och förvaltning (66 § Regeringsformen).
Styrelsen öfver detta verk är af Rikets Ständer uppdragen åt
Tre af hvarje Riksstånd, enligt 67 § Riksdagsordningen, valda Fullmäktige, vid hvilkas sammankomster ordet föres af den Ridderskapet och Adelns Fullmäktig, som, jemlikt Riddarhusordningen, dertill berättigad är. § 178.
Genom dödsfall eller af andra tillfälligheter, bland Fullmäktige, mellan riksdagarne, uppkomna ledigheter ersättas, när så fordras, medelst nya val, på sätt af det Stånd, för hvilket sådan ledighet inträffat, är föreskrifvet (69 § Riksdagsordningen).
Då någon Fullmäktig afgå 11, bör dess Stånds Kansli-direktion, genast efter det sådant blifvit ho* Fullmäktige anmäldt, härom underrättas samt anmodas foga anstalt om ny Fullmäktig*! inkallande i den afgångnes ställe. § 179.
Enär, i anseende lill samtidigt inträffade förfall för flera Fullmäktige, göromalens oafbruina gång sådant fordrar, eger Fullmäktiges ordförande att, under tiden, i den af hvarje Rikssiåud bestämda ordning, inkalla erforderligt antal
Su pleanter. § 180.
Innan Fullmäktig sin befattning tillträder, skall han, vid Fullmäktiges sammankomst, aflägga och med sitt namn underteckna följande ed: ’’Jag — utsedd och förordnad alt vara Fullmäktig i Rikets Sländers Riksgälds-kontor, förpligtar mig härmedelst att, vid deum mig anförtrodd» befattning, ställa uiig till noggrann efterrättelse, så väl rikets grund - Stals-Utskottets Memorial, N:o 344, 11 lagar, sorn dt t för Riksgälds-kontoret gällaode reglemente, samt öfriga, rörande detta verk, af Rikets Ständer meddelade föreskrifter; och skall jag doldt och förfegadt hålla hvad vid Kontorets förvaltning förefaller, som tyst vara bör: så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ !” 5} 181.
Kommer Fullmäktig i den författning, att hao icke kan vara Riksdagsman och Ledamot af Utskott, skall han genast sin befallning såsom Fullmäktig frånträda och ledigheten efter honom, i föreskrifven ordning, återbesättas. 5 182.
Jemte ett noggrannt iakttagande af hvad Rikets Ständer, i afsende på förvaltningen af Riksgälds-kontoret och dit anslagna medel, beslutat oell föreskrifvit, åligger Fullmäktige att omsorgsfullt vårda och befrämja detta verks rätt, säkerhet och förmån, samt för öfrigt vidtaga alla på Fullmäktige ankommande åtgärder, i och för verkställigheten af de utaf Rikets Ständer Fullmäktige meddelade beslut och uppdragna åligganden. § 183.
I) e fällning ar, som af någon annan, än Rikets Ständer, meddelas, angående användandet af Riksgälds-kontorets tillgångar eller förvaltandet af samma verk, få icke af Fullmäktige åtlydas och efterkommas; varande Fullmäktige, för sina åtgärder i denna egenskap, Rikets Ständer eller deras Stats-Utskott och Revisorer allena redo skyldige, samt kunna icke för sitt förhållande till ansvar slällas, utan i laga ordning och till följd af Rikets Ständers eller deras Revisorers beslut, eller, mellan riksdagar och revisioner, genom Rikets Ständers Jusiitie-ombudsroan (70 § 2 morn Riksdagsordningen, 10 § Ansvarighetslagen). § 184.
Tili ledning vid pröfmngen och afgörande! af förekommande ärenden, för hvilkas behandling, antingen icke några, eller mindre tillämpliga och bestämda, föreskrifter blifvit af Rikets Ständer meddelade, ega Fullmäktige att af Rikets Ständers Revisorer begära råd eoh yttranden. § 185.
Såsom honorarium, åtnjuter hvarje Fullmäktig Sexhundra sextiosex riksdaler 32 sk. årligeu; hvarförutan Fulin,äktig, som ejä r i Stockholm bosatt, eger att för en resa år - 12 Ståls-Utskottets Memorial, N:o 344. ligen till och från hemorten uppbära kostnads-ersätfning, beräknad efter skjuts för Två hästar.
' Angående Fullmäktiges sammankomster. § 186.
Alla Fullmäktiges behandling tillhörande mål skola inför Fullmäktige, vid deras sammankomster, föredragas, och få endast der afgöras. § 187.
Fullmäktige hafva sina sammankomster i Stockholm, så vida icke riksdag å annan ort hålles, i hvilket fall styrelsen öfver Riksgälds-kontoret anses vara till riksdags-orten öfverflyttad, derest Fullmäktige, till ett antal af minst Åtta, i egenskap af Riksdagsmän, derstädes vistas. Skulle åter, vid dylikt tillfälle, Fullmäktige, til! berörde antal, hvarken i Stockholm eller å riksdags-orten fortfarande sig uppehålla, kommer styrelsen att qvarblifva i Stockholm, dit Fullmäktiges Ordförande då, till deltagande i denna styrelse, bör, på sätt i 179 § är stadgadt, inkalla det antal Suppleanter, som för ärendenas afgörande erfordras. § 188.
Derjemte böra, då ärendenas beskaffenhet och oafbrutna gång sådant fordra, serskilda sammankomster hållas.
Vid hvarje sammankomst skall protokoll föras. § 189.
Förmärkes något å färde vara, som anses kunna leda till Riksgälds-kontorets skada och förfång, eller förspörjas sådana oordentligheier inom verket, hvilka fordra skyndsam åtgärd och handläggning, göres anmälan härom ofördröjligen hos Ordföranden, på hvilkens pröfning det i sådant fall ankommer, huruvida Fullmäktige skola genast sammankallas, eller om ärendets anmälan inför
Fullmäktige kan uppskjutas till den för der3s vanliga sammankomster utsätta dag.
Då eldsvåda yppar sig på Riddarholmen, eller i staden, inom broarne, böra Fullmäktige genast i Kontoret sig infinna. § 190.
Åslundar Fullmäktig att, under längre eller kortare tid, från staden afresa, bör han sådant förut vid sammankomst eller hos Ordföranden anmäla samt då tillika uppgifva tiden för sin frånvaro, och bör han derjemte med öfrige Fullmäktige för det Riksstånd, han till - Stats-Utskottets Memorial, N:o 344.
13 hörer, träffa sådan öfverenskommelse, att något hinder för göromålens behöriga gång genom hans frånvaro icke förorsakas.
Skulle från staden borirest
Fullmäktig icke låta höra af sig inom trenne veckor efter upphörandet af hans erhållna tjenstledighet, an märkes detta förhållande i Fullmäktiges protokoll; och skulle samma Fullmäktig, utan anmäldt laga förfall, uteblifva längre än två månader, att räkna från den dag tjenstledigheten tilländagått, bör anmälan, enligt 178 §, härom göras hos vederbörande Riksstånds Kanslidirektion. § 101.
Är Fullmäktig, som icke, på sätt näst förestående § föreskrifver, till erhållande af ledighet sig anmält, genom opasslighet eller enskilde angelägenheter, hindrad alt sammankomst bivista, bör han sitt förfall hvarje gång tillkännagifva. § 192.
Då, vid sammankomst, samtlige Fullmäktige för någotdera af Riks-stånden saknas, må. derest uppskof kan ega rum, icke något ärende till afgörande företagas elier beslut fattas.
Frågor angående tjänsters tillsättande eller pensioners meddelande samt ärenden af synnerlig vigt för verket, såsom låns upptagande eller de i Regeringsformen omförmälda kreditivers utbetalning, med mera, få icke afgöras, så vida ej minst åtta Fullmäktige äro tillstädes. § 193.
Yppas under Fullmäktiges öfverläggningar skiljaktighet i meningarne, böra samtlige närvarande Fullmäktige till protokollet afgifva sina röster, hvilka per capita beräknas.
Då ett lika anta! röster utfalla för hvardera meningen, är Ordförandens röst afgörande.
— Den vid sammankomst närvarande Fullmäktig, som siri röst ej serskilt afgifvit eller, efter börjad öfverläggning om ett föredraget ämne, sig aflägsnat, anses hafva det då fattade beslutet biträd!.
Sluten omröstning må endast företagas vid val till sådana befattningar, dertill någon bland Fullmäktige kan utses. § 194.
Innan Fullmäktiges pröfning underställda ärenden till slutligt afgörande förtagas, böra Riksgäids-kontorets Komissariats utlåtanden deröfver inhemtas, så vida sådant, för utredningen af härvid förekommande förhållanden, erfordras eller af någon utaf Fullmäkti - (I* S/af.t-Utskottets Memorial, N.o 344. ge äskas; skolande hufvudsakliga innehållet af dessa utlåtanden i Fullmäkfges protokoll antecknas.
Likaledes böra skälen för sådana, af Fullmäktige vidtagna, förvaltningsåtgärder och beslut, sorn' grunda sig på serskilda omständigheter och förhållanden, i protokollet anföras. §• 195.
Föreskrifter oell befallningar må, å Fullmäktiges hägnar, Riksgälds-kontorets eatbets- och tjenstmän icke meddelas, utan till följd af beslut, fattadt vid Fullmäktiges sammankomst; Sekreteraren hos Fullmäktige dock obetaget att, utan föregången anmälan, mellan sammankomsterna, från vederbörande infordra de utlåtanden och upplysningar, som för ärendenas afgörande finnas nödvändiga. § 196.
Ofver Fullmäktiges beslut i mål, som röra Riksgäldskontorets tjenstemän eller andra enskilda personer, eger den eller de, på hvilkas rätt och bästa dessa beslut kunna inverka, att hos Rikets Ständers Revisorer eller Stats—utskott anföra besvär; dervid klaganden dock, så vida besvären sko’a till pröfning upptagas, bör, inom
Trettio dagar efter bevisligen erhållen del af det medd<-lade beslutet, sitt missnöje deremot ho» Fullmäktige skriftligen anmäla; hvarförutan det, vid enahanda äfventyr, åligger honom att, sednast en månad före
Revisorernes näst förestående sammankomst eller riksdagens början, derest revision dessförinnan icke inträffar, sina besvär ingifva till Fullmäktige, af hvilka desamma, jemte utlåsnde deröfver, till Revisorerne eller Stats-utskottet öfverlemnas.
Besvär öfver Fullmäktiges, nyss före eller under Rikets Ständers eller deras Revisorers sammanvaro, i dylika mål meddelade beslut böra, inom Fjorton dagar efter deifåendet, den dagen likväl oräknad, omedelbarligen af vederbörande till Stats-utskottet eller Revisorerne inlemnas.
Angående Fullmäktige tillhörande serskilda åligganden och uppdrag. § 197.
Fullmäktige skola, vid början af hvarje år, granska Kommissariatets anteckningsböcker och protokoller, jemte Ombudsmannens diarium, för det näst föregångna året samt genomgå Slats-ltskottets Memorial, N:o 344.
45 och inventera de under Kommissariatets vård befintliga lane- och säkerhets- med flera handlingar. § 198.
En gång hvarje år böra Fullmäktige anställa besigtning å det till lokal för Riksgäldskontoret anvisade hus samt detta verks inventarier.
Likaledes bör besigtning ärligen af Fullmäktige anställas å det under deras vård och inseende ställda hus, som begagnas till sessionsrum för liiks-slånden samt Rikets Ständers Utskott; egande Fullmäktige låta verkställa de reparationer och andra arbeten, som för nämnde egendomars vederbörliga underhållande erfordras; och må kostnaderna härför, äfvensom de för samma egendomar hittills utgående årliga afgifter, utaf Riksgälds-kontorets medel bestridas. § 199.
Då Rikets Ständers Revisorer öfver Stats-, Banko- och Riksgälds-verken sammanträda, skola Fullmäktige till dem afgifva berättelse om
Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning under den tid, som Revisorernes granskning kommer att omfatta, och böra vid samma tillfälle serskilda berättelser af Kommissariatet och Ombudsmannen vid detta verk afgifvas och genom Fullmäktige till Revisorerne öfverlemnas.
Dessutom skola Fullmäktige, vid nästa riksdags början, till Rikets Ständer afgifva och till Stats-utskottet aflemna en fullständig berättelse för hela den tid, som förflutit, sedan Fullmäktiges berättelse till Rikets nu församlade Ständer afgafs; börande jemväl serskilda berättelser för samma tid af Kommissariatet och Ombudsmannen då afgifvas och till Statsutskottet af Fullmäktige öfverlemnas. § 200.
Efter hvarje revisions slut, skola Fullmäktige, på sätt Rikets Ständers för Revisorerne utfärdade instruktioner innehålla, föranstalta om tryckning och utdelning med allmänna tidningarne af Revisorernes, angående Stats- och Riksgälds-verken, afgifna och Fullmäktige tillställda berättelser, jemte dertill hörande förklaringar; hvilka handlingar äfven genom
Fullmäktiges försorg böra till näst derefter sammanträdande Revisorer och Ständer öfverlemnas. § 201.
Före nästkommande riksdags början, böra Fullmäktige: a) föranstalta om upphandling af det, för tryckningen af Riks-ståndeas protokoller med 16 Slats-Utskottets Memorial, N:o 344. dertill hörande bihang, under samma riksdag, erforderliga papper, och, med behörigt iakttagande af Rikets
Ständers i sådant afseende meddelade föreskrifter, låta upprätta kontrakter angående verkställandet af bihangets tryckning; b) upprätta kontrakter om tillhandahållandet under riksdagens lopp af dd skrifmaterialier och öfriga effekter, som för Riks-Ståndens och Utskottens behof kunna erfordras ; c) låta komplettera och iståndsätta inventarie-persedlarne uti Riks-Ståndens samt Utskottens sessions- och kansli-rum inom Rikets Ständers hus; och d) vidtaga de åtgärder, som anses mest lämpliga och ändamålsenliga, i afseende på sättet för ekläreringens besörjande inom detta hus under riksdagens lopp.