Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti sist afgifne berättelse har blifvit omförmäldt, att Länets Huhållnings-sällskap, inseende vigten af att utvägar till biförtjenst bereder de nybyggare och andre personer, som bebodde de från bafskusten aflägsnare skogar, hvarifrån trädvaror i saknad af flottleder ej utan största svårighet kunde afsättas, beslutat att ibland dessa sprida kännedom om tillverkningen af pottaska.
De första försöken dermed gjordes år 1837, då en uti handteringen kunnig person på Hushållnings-sällskapets bekostnad reqvirerades från Westerbotten, för att deruti undervisa, och dessa försök hafva haft den framgång, att från Ofvanåkers Krono-allmänning samt närliggande skogar uti Färila och Jerfsö socknar blifvit tillverkade och till en uti Ofvanåkers socken boende kontingent-handlande försålde år 1838 200, 1839 (575, 1840 1,(500 samt för hvardera af åren 1841 och 1842 ungefärligen 2,000 Lispund pottaska.
Kännedomen om Pottasks-beredning har derifrån vidare spridt sig lill aflägsna skogstrakter uti Ljusdals, Bjuråkers och Hassela socknar, hvarigenom tillverknings-beloppet anlages vara ökadt till 3,000 Lisp., som elter ett medelpris af 2 R:dr per Lisp. lemnar idkarne af denna näring en årlig inkomst af 6,000 R:dr Banko.
Tjärubränning idkas uti några få socknar af Länet, men ej till betydligare belopp.
Länets Hushållnings-sällskap har anslagit medel till befordrande af mera kännedom om denna näring, och önskligt vore om lika framgång dervid vunnes, som redan visat sig i afseende å poltaske-tillverkningen.
Salpetter-tillverkningen har, till följd af det år 1837 nedsatte ännu fortfarande låga inlösnings-priset, blifvit minskad, och har i medeltal för hvarje af de sistförflutna fem åren utgjort 296 Lisp. 15 Innevånarne uti de omkring Storsjön i Gestrikland belägne socknar Wahlbo, Ofvansjö och Årsunda uppbryta ej obetydliga qvantiteter af qvarnsten, trappsten och masugnsställsten, som afsättas i Gefle stad, derifrån de vidare afyttras till andra inrikes orter.
Innevånarne uti förstnämnde socken hafva derjemte god förtjenst på tillverkning och försäljning af kalk och tegel, som i Gefle stad afyttras.
Uti hvar och en af Länets tre städer Gefle, Söderhamn och Hudiksvall hållas årligen trenne marknader och derjemte en sådan uti Skjärtra by i Jerfsö socken af Helsingland.
Dessutom hållas uti många socknar af Helsingland hvarje år flere sammankomster emellan allmogen och handlande uti Söderhamn och Hudiksvall, då liqvider uppgöras och varor, lnifvudvudsakligen väfnader, af de sednare emottagas.
Helsinglands allmoge alsätter äfven en stor del af sina produkter, såsom lin, väfnader, fogel, smör, lax och skinnvaror å andra orter, och besöka för sådant ändamål Stockholm, Upsala, Hedemora och Sala med flere släder.
Handeln på Stockholm har blifvit mycket gynnad genom den lättare kommunikation, sorn erhålles derigenom att tvenne ångfartyg, så länge årstiden det medgifver, göra reguliera resor emellan Stockholm och Umeå, och derunder anlöpa Länets tre släder.
Till förmån för trafikerande på Norrbotten har år 1838 en fyr blifvit uppförd å ön Stor-Jungfi un, belägen nära Söderhamn.
Ständer för omläggning af backiga eller eljest för kommunikationer mindre tjenliga delar af de allmänna landsvägarne i Riket anslagit och till Eders Kongl. N3aj:ts Nådiga disposition ställt en summa af 200,000 R:dr Banko, har uppmärksamheten äfven inom detta Län blifvit fästad å vigten af att, till rörelsens upphjelpande, förbättra de allmänna landsvägarne.
För detta ändamål har vägen emellan Ljusdahls och Delsbo socknar öfver de så kallade Gryttjesbergen, hvilken med landet bredevid halskusten sammanbinder nordvestra delen af Helsingland samt mycket begagnas af Herjeådahlens och en del af Jemtlands innevånare, men genom många och svåra backar varit mycket besvärlig, blifvit under sistlidne år till en del omlagd med dertill af Delsbo, Ljusdahls, Jerfsö, Färila och Hogdahls socknars innevånare utfäste bidrag, utgjorde i dagsverken, samt ett af Eders Kongl. Maj:t i Nåder be v i ljud t statsanslag af 6,000 Rrdr Banko.
Likaledes hafva vägarue öfver Röstebergen i Hanebo Socken och Bråbrickan uti Segersta socken blifvit lill en del om - 16 lagde aF nämde socknars innevånare, som, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, dertill åtnjuta ett stals-anslag af 3,000 R:dr Banko.
Derjemte hafva Söderala och Skog socknemän beslutat, att omlägga den backiga vägsträckan emellan Stråtjära och Myskje gästgifvaregårdar, samt Tuna och Ilsbo socknemän, att omlägga vägen öfver de svåra så kallade Fyrfalls-backarne emellan Sanna och Bergje gästgifvaregårdar, likväl allt med hopp otn understöd af allmänna medel, hvarom de också i Underdånighet anhållit; hvarförutan fråga blifvit väckt och undersökning hållen, angående omläggning af den väg, som leder från Dalarne genom Ofvanåkers, Alfta, Bollnäs och Regnsjö socknar till Söderhamns stad, hvilken är en af de mest begagnade vägar i Länet, men är till en del lagd öfver höga bergåsar, i stället för att den kunnat förläggas å nästan backfri yta.
Flera dylika vägbyggnads-företag äro inom Länet erforderliga för att underlätta trafiken och af* sättningen af landets produkter, men utförandet deraf kan ej förväntas, så vida icke understöd dertill fortfarande af Slaten lemnäs. §. 5.
Under sistförflutne fem år har hemmantalet i Länet blifvit förökadt med 23 mantal, tillkomne genom Rekognitions-skogars skattläggning, och skatteköp.
En ytterligare betydlig tillökning uti hemmantalet kommer att inträffa, dels genom fastställelse å skattläggningen af åtskillige Rekognitionsskogar, och dels efter verkställde afvittringar genom ökad skatt för gamla hemman och räntor å nya hemman efter frihetsårens slut.
Antalet af skattlagda obebyggda torp och lägenheter har blifvit under samma tid förminskadt med 30, och det af oskatllagde med 716, hvartill orsaken är, att hemmansägare sådana lägenheter inköpt och med sina hemman förenat, samt att många sådana varit åt personer på viss tid eller lifstid upplåtne, derunder de varit till särskilt taxeringsvärde upptagne, men derefter återfallit till hemmanen och blifvit uti deras uppskattningsvärden inbegripne.
Under tiden hafva blifvit verkställde 173 klyfningar och 40 sammanläggningar af hemman samt 42 afsöndringar af jord från hemman till everdelig ägo.
Enligt de till Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ingifne sammandrag - drag af Landtmätarnes i Länet årliga redogörelser, hafva under detta qvinqvennium 30 laga skiften, omfattande lil mantal, af hvilkas innehafvare 335 blifvit qvarboende å de gamla gårdarne och 121 utflyttat, samt en areal af 25,432 tunneland inrösningsjord och 153,035 tunneland afrösningsjord eller tillsammans 178,467 tunneland, och således nära 8 qvadratmil, blifvit fulländade.
Af dessa skiften hafva 22 blifvit verkställde inom Gestrikland, eller uti Thorsåkers socken 9, Ofvansiö 7, Wahlbo 4, Ugglebo 1, och Hamrånge 1, samt inom Helsingland allenast 8, nemligen uti Harmångers socken 4, Trönö 2, Njutånger 1, och Gnarp 1; men då i betraktande tages, att skiftet i Gnarp öfvergått hela socknen, med undantag al blott en enda by, och omfattat 29 i mantal med 132 åboer, af hvilka 105 utflyttat och 27 blifvit i de gamla gårdarne qvarboende, samt en areal af 59,590 tunneland; så visar det sig-, att förrättningarnes omfång är fullt ut lika stort uti Helsingland, som uti Gestrikland.
Dessutom hafva, oberäknadt afvittringarne, hvilka särskildt blifvit redovisade, 176 förrättningar lör olika ändamål, såsom hemmans-klyfningar, skiften af förut samfällige skogar, areal-afmätningar, stängsel och vägdelningar m. m. blifvit af Landlmätnrne i Länet under tiden verkställde.
Jemnlikt Eders Kongl. Maj:ts
Nådiga beslut har under detta qvinqvennium utflyttningshjelp blifvit till de efter laga skiften utflyttade åboer utbetald med tillsammaus 4,938 R:dr 33 sk. 4 r:st.
De laga skiften, som i Helsingland blifvit förrättade, kunna i allmänhet antagas hafva blifvit gjorde till delägarnes belåtenhet, emedan besvär deremot^ sällan blifvit anförde och Landtmätarnes åtgärder vunnit laga kraft; hvaremot uli Gestrikland de ofta föranledt tvister, som till skada för delägarue förorsakat längre tids uppehåll med tillträdet af de nya skiftena.
Orsaken lill detta olika förhållande torde till en del vara den, att skogsmarken å de flesta ställen i Helsingland, der laga skiften blifvit verkställde, förut varit samfällig, men inom Gestrikland denna mark tillförene undergått storskifte, hvarigenom, då den ena delägarens skogslotter varit bättre vårdade än deri andras, alltid erfordrats ståndsskogs-liqvider, hvilka varit svåra att uppgöra och oftast föranledt stridigheter, af desto ömtåligare beskaffenhet, som skogsmarken liar större värde uli Gestrikland än uti Helsingland.
Ehuru motvilja för skiftesförrättningarne i allmänhet icke är rådande, utan dessa vunnit förtroende hos folket, som insett nyttan deraf, så äro Famån-Beriittelse fr.
Gflciorgi Lini. __ ^ 18 likväl ole kostnader för aflöning till Landtmätare oell Gode Män, handtlangning oell utflyttningar, ni. m., hvilka åtfölja laga skiften, så betungande för första innehafvaren, att denna för sin besinningstid ofta anser sig icke kunna af skiftet draga den nylta, sorn motsvarar kostnaderne; och ■vållar farhågan för dessa, att denna för ettv ordnadt jordbruk så nyttiga och nödiga reglering icke haft den framgång, som den vid annat förhållande skulle hafva ägt.
Genom Eders Kongl. Majrls Nådiga Bref af den 19 Mars 1839 hafva de binder, som förut förefunnits för erhållande af laga skifte inom de af en liel socken eller flere byar bestående skifteslag, der gemensamt storskifte föregått, blifvit undanröjde; och hafva derefter laga skiften blifvit uti några sådana skifteslag begärde, hvilka nu äro under handläggning.
Uppskattningsvärdet af hemman, bruk och lägenheter har, sedan år 1837, blifvit minskadt med ej mindre än 1,135,459 B:dr, hvilken minskning härleder sig hufvudsakligen, eller till ett belopp af 935,663 H:dr från den, till följd af inträffad ofördelaktig konjunktur för afsättning af jernet, verkställde nedsättning at värdet på bruk och bergverk, samt i öfrigt från minskadt antal och värde af bebyggde och obebyggde torp och lägenheter, och till mindre del från nedsatt värde af hemman.
Beskattningen inom Länet, sorn enligt föregående berättelse varit uti jemnt stigande, har från och med år 1841 åter nedgått och visade, enligt afslutade special-räkningar, för åren 1841 och 1842 en minskning af tillsammans 31,000
R:dr, föranledd, utom af nyssnämnde nedsättning i uppskattningsvärdet, isynnerhet af nedsatt kapitationsafgift och bevillning lör arbetsfolk efter 2:dra artikeln af Bevillnings-förordningen, betydligt minskad bränvinsbränning, Lagmans- och Häradshöfdinge-räntans äfvensom Moles-Passevolans-afgiftens upphörande, samt år 1842 verkställd nedsättning af liammarskaUen af stångoch ämnesjerntillverkningen.
Att, oaktadt denna betydliga minskning uti den direkta beskattningen, summan af statsbidragen enligt i underdånighet bifogade tabell är allenast 17,527 R:dr mindre än den for föregående qvinqvennium uppgifne, förklaras deraf, att arrendeafgiften för åtskilliga kronan tillhörande lägenheter, räntor af diverse verk och inrättningar, afgifterne för Clerecie-stalens underhåll, äfvensom kostnaden för allmänna besvär blifvit under tiden ökade.
Kostnaden för rustning och rotering fortfar, oaktadt Mötes-Passevolansafgiftens upphörande, att vara en al jordbrukarens största och väsendtligaste 19 bördor, hvilken väl blifvit uppå gjorda ansökningar, inom åtskilliga socknar jemkad, men ändock är, genom det olika förhållande, hvaruti socknarne i detta afseende stå till hvarandra, ganska ojemn; hvarom närmare beskrifning blifvit uti föregående berättelser i underdånighet afgifven.
Den äiven förut omförmäldte exira roteringen inom Länet har, genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 2 April 1839, blifvit bestämd till 23| soldatoch 7j båtsmans, eller tillhopa 3( i rotar, med hvilka kontrakter om hästars praesterande under krigstid blifvit uppgjorde.
Den nya ständiga roteringen har, sedan Eders Kongl.
Maj:t i Nåder föreskrifvit att den borde utsträckas lill rekognilions-skogs-allmanningarne med derå befintliga torp, odlingar och lägenheter, rotefrie posthemman samt Militiae»-, Länsmans- och Gästgifverihemkallsllemman, och efter det ytterligare sammanträden med RoteringsKomileerne hållits åren 1839 och 1841, blifvit af Eders Kongl, Maj:t i Nåder fastställd till 75 hela sammansatte soldatrotar, och 12 hela sammansatte båtsmansrolar, med |A;dels öfverblifven soldatrote och ||A:dels sådan båtsmansrote, som komma att förenas med framdeles blifvande sådane, eller tillsammans 88*|:dels nya ständiga lotar, för hvilka vakans-afgifter erläggas.
Städernes båtsmanshåll har blifvit regleradt i enlighet med Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 21 September 1839 och nedsatt från 43 till 35 man, hvarigenom båtsmännens antal blifvit fastställdt för Gefle till 26 man, eller en man mera än förut, för Söderhamn till 4 samt för Hudiksvall till 5 man, eller för Söderhamn 4 och för Hudiksvall 5 mindre än förut, allt i mån af bevillningen för den oprivilegierade jorden, hus och tomter, samt borgerliga rörelsen; hvarförutan, efter tvenne sammanträden med RoteringsKomiteerne, extra roteringen för städernas previlegierade eller löningsjord blifvit genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 22 December 1841 fastställd lill en båtsmansrote, hvaraf Gefle stad ansvarar för -|:delar, Söderhamn för -Vdelar och Hudiksvall för Udel. X 5 5 Skjutsbesvärel.
Genom den uti sist afgifne berättelse omförmäldte reglering i afseende å transporten af detta Läns samt de öfrige norra Länens salpetter, är lindring vunnen uti kronoskjutsbesväret, och en ytterligare sådan emotses, lill följd af stadgandet uti 1 art. 3 §, af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning om truppers och persedlars fortskaffande, af den 6 December 1842, enligt hvilket fortskaffning af trupper företrädesvis bör ske sjöledes, hvarigenom den högst betungande skjutsningen af båtsmän förmodas kunna åtminstone till stor del undvikas; men håll- och reserv-skjutsen fort - 20 far, att vara en för hemmansägare lika svar hörda sora tillförene.
Ått den fastställde skjutslega» är i denna ort otillräcklig för betäckande af de med skjutsen förenade omkostnader, bevisas deraf, att uti en af de socknar der skjutsen beslrides af Gästgifvaren emot ersättning af skjutsskyldige hemmansägare, hvilken åtgärd allenast vid åtla Gästgifvaregårdar i Länet kunnat åstadkommas, utgår denna ersättning uti dels kontanta medel oell dels hö till ett belopp af ungefärligen 20 R:dr Banko för hvarje helt mantal.
Kronobeljeningen vakar öfver ordningen vid Gästgifverierne hvarom Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den 27 Oktober 1835 utfärdat särskild kungörelse, som finnes att tillgå vid hvarje Gästgifvaregård.
Till åtlydnad af Eders Kongl. Myj:ls Nådiga Circulaire-Bref af den 4 December 1830 och 13 Seplemper 1834 har reglering af kronobrefbäringsskyldigheten blifvit företagen; och hafva dervid öfverenskommelse!- blifvit träffade, enligt hvilka uti Länets fleste socknar vissa personer, emot bestämd årlig afgift, åtagit sig att fortskaffa angelägna krouobref; och uti de öfrige socknarne brefven skola genom gästgifvarskjuts på socknemännens bekostnad afsändas; hvilka beslut blifvit af Landshöfdinge-Embetet fastställde och genom kungörelse af den 27 November 1840 uti Länet kungjorde.
Länet är i afseende å rättvisans skipande samt allmänna ordningens bibehållande indeladt uti fyra Domsagor, tre Fögderier, två LandsFiskals- och trettiotvå Länsmans-distrikter, hvarförutan Fjerdingsman ärouti Länets alla socknar antagne.
Enligt gällande författningar är åt församlingarnes Pastorer och Kyrkoråd sedlighetens vård anförtrodd.
Barna-undervisningen å landet besörjes på sätt uti föregående berättelse blifvit omförmäldt, för det mesta af Lärare, som för ändamålet besöka hvarje by, och för närvarande finnas allenast åtta ordentliga vexelundervisnings-skolor, utom de som äro uti städerne inrättade.
För hälsovården äro tvenne ordinarie Provincial-läkare stationerade uti Gefle och Söderhamn, en extra Provincialläkare i Ljusdal, och jemnlikt Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref af den 2:dra Februari 1842 en extra Provincial-läkare äfven i Hudiksvall.
Utom förut varande Lazaretter uti Gefle och Söderhamn har, i enlighet med Eders Kongl. jVlaj:Ls Nådiga Bref af den 21 September 1839, ett sådant blifvit uti Hudiksvall, i förening med dervarande Kurhus, inrättadt för nämnde stads och norra Helsinglands fögderis innevånares behof, för hvars förvaltning och skötsel särskild
Direktion och Läkare blifvit utsedde; och hafva uti Gefle och Söderhamn med hesparda kurhus-afgifter samt å förstnämnde ställe, till stor 21 del genom betydliga frivilliga gåfvor, nya Lazarelts-byggnader blifvit upplörde, och i Hudiksvall en väl bebyggd gård i staden för ändamålet inköpt och inredd, hvartill blifvit använde de 5,000 R:dr Banko, som vid delningen af den för
Länet gemensamt samlade kurhusfonden tillfallit norra Helsingland och Hudiksvalls stad.
Det i Gefle förut varande hospital har deremot, sedan Upsala Central-hospital blifvit till emottagande af sinnessvage personer färdigt, upplöst, och hospitalshjonen blifvit under åren 1840 och 1841 dit afflyttade.
Uti de flesta socknar äro Barnmorskor anställde och af Församlingarne lönade.
Fattigförsörjningen bestrides al' hvarje Församling med mer och mindre omsorg, dock så alt verkligt nödlidande icke sakna behöflig hjelp.
De uti Länet varande socken-magaziner, ägde vid sist— lidne års slut en fond af 20,522 tunnor spannemål och 5,206 R:dr Banko i penningar.
För ersättande af förluster genom eldsvådor äro Brandslodsföreningar, bestående af en eller flera socknar, inrättade; men för att göra afgifterne dervid mindre ojemna, har af Länets Hushåilnings-Sällskap blifvit uppgjordt ett förslag till en gemensam Brandstods-förening för hela Linet, hvilket blifvit vederbörande delgifvet men ännu icke antaget.
De föreningar, som med anledning af Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref af den 19 Juni 1830 stiftades för erläggande af prasrnier för rofdjurs utödande, fort fara ännu; och äro uti Wahlbo, Hille, Hamrånge, Ugglebo och Ofvansiö socknar af Gestrikland, hvarest rofdjuren under sistlidne år åstadkommit större förluster, praemierne genom särskild öfverenskommelse förhöjde till 50 Rrdr för björn, 16 Rrdr 32 sk. för varg och 12 Rrdr allt Banko för lodjur.
Antalet af å landet tillåtne krogar är nu nio, och således, sedan sista berättelsen i underdånighet afgafs, minskadt med en sådan. §. 6.
Antalet af stadens innevånare, hvilket vid 1837 års slut uppgick till 8,137, utgjorde enligt de sistlidne år upprättade mantals- och skaltskrifnings-längder 8,422 personer, hvaraf 5,388 äro skattskrifne och 3,034 skattfrie.
Befolkningen i staden är i allmänhet känd för ett stilla och sedligt uppförande och de undantag, som derifrån förekomma, härflyta oftast ifrån be - 22 nägenhet för starka dryckers omåttliga bruk, men kunna, i förhållande till innevånarnes antal, ej anses särdeles talrika.
De tjufnads- och förfalskningsbrott, sorn under de sistförflutne fem åren, i större mängd än under de nästföregående, utgjort föremål för åtal vid stadens domstolar, hafva till större delen varit af främlingar begångne och kunna således icke anföras såsom bevis på moralisk försämring hos stadens egne innevånare.
Med undantag af skeppsbyggeriet, har, Under perioden af de sista fem åren, icke någon af de näringar, hvarpå staden grundar sitt bestånd, företrädesvis varit i tillväxt, men alla hafva någorlunda bibehållit sig, och ehuru åtskilliga konkurser under denna tid inom de borgerliga klasserna inträffat, kan dock välmågan på det bela icke anses vara i aftagande.
För den arbetande klassen bar tillfälle till arbetsförtjenst härstädes icke saknats och den fattigdom som inom denna klass ej sällan förmärkes, hör ofelbart tilIskrifvas lättja och dryckenskap, äfvensom de talrika inflytlningarne till staden ifrån kringliggande landsbygd samt de af härstädes bosatte sjömän å utrikes orter företagne rymningar, hvarigenom deras här qvarlemnade familjer blifvit försatte i nöd och elände.
Medelpriset på ett mansdagsverke, beräknadt ifrån kl. 6 på morgonen tili samma lid på aftonen, kan anses vara 26 sk. 8 r:st.
Gefle stads hufvudnäringar äro handel och sjöfart, skeppsbyggeri, handtverk och fabriker, fiske och jordbruk.
Föremålet för stadens handel är, dels att bereda den kringliggande orten afsättning för de ansenliga qvantiteter bräd- och jernvator, som den framalstrar och förädlar, dels att förse denna orts innevånare med deras behof af spannemål, salt, fiskvaror och kramgods.
Betydliga kapitaler äro nedlagde, särdeles i skeppsredning och exporthandel och genom dessa näringsgrenar lemnäs en lönande sysselsättning åt ett stort antal personer både i staden och dess grannskap, hvadan Gefle stad onekligen bör anses vara af väsendtlig nytta för landet.
Exporten utgöres bufvudsakligast af stångjern och manufaktur-smide, bräder samt nederlags-salt.
Af dessa artiklar hafva, efter ett medium för de fem sistförflutna åren 1838—1842, årligen till Utrikes orter skeppats: 23 Stångjern.
Manufakt. smide.
Ska. ska.
Tunnor. 55,958 438 18,049 1,195 43,586 456 16,163 1,873 8,879 1,424 8,811 760 - .
.... till jemförelse upptages hvad exporten af enahanda varor under de 5 nästförutgångna åren, 1833—1837, per medium för året utgjorde, nemligen till inrikes orter hafva under de ifrågavarande 5 åren per medium afgått . . . hvaremot skeppningen till inrikes orter under åren 1833—1837 utgjorde per medium för året Af väsendtligara artiklar, som för öfrigt utgjort föremål för utförsel till inrikes orter, hafva under de sista fem åren per medium blifvit från staden afsände 177,230 # kardus-tobak, 3,771 # toppsocker, 8,233 alnar segelduk.
Till upplysning i afseende på import-handeln upptages här medelbeloppet af de förnämsta utländska varor, som under de fem sista åren till Gefle årligen inkommit, nemligen:
Salt direkte från utrikes orter . 25,694 T:r, Medium af införseln under åren 1833-—1837 var för året ungefärligen .....
Tobaks-blad och stjelk för härvarande 2:ne tobaks fabriker Införseln under åren 1833—1837 utgjorde per me dium för året . . .
Kaffe Medium af införseln under 1833 lill 1837 var för året cirka.
Hampa Linfrö Torr fisk Vin 18,150 d:o. 281,944 #. 290,000 #. 82,803 «. 60,000 tt. 810 Sk# 14 #. 1,654 T:r. 12,514 L# 17 # 3,203 k:r. 24 Dessutom infördes under åren 1838 och 1839 rått socker för härvarande Sockerbruk till ett sammanlägdl belopp af 351,182 utländsk spannemål infördes under åren 1838 och 1839 till ett sammanräknad t belopp af 47,707 t:or, men under åren 1840—1842 till ett årligt medelbelopp af endast 3,577 t:or. af brännvin har under de fem sista åren från inrikes orter årligen ankommit per medium 241,992 kannor.
De hufvudsakligaste artiklar, som för öfrigt blifvit införde, hafva varit råa hudar, strömming, sill, väfnader, arrak, specerier m. m.
Tull-uppbörden i Gefle har under de fem sista åren per medium årligen utgjort 113,576 R:dr 17 sk.
Banko och stads-kassans inkomster genom afgifter på handeln och sjöfarten, hafva efter ett medium för samma tid, årligen uppgått till 19,453 R:dr 26 sk.
Af föreslående uppgifter visar sig, att jernskeppningen från Gefle under de fem sista åren ökats, hvartill orsaken synes hafva varit dels den, i följd af Kongl.'
Kungörelsen den 26 Oktober 1838, angående vissa förändringar uti författningarne rörande stångjernssmidet och den gröfre jernförädlingen i Riket åstad komne högre produktion af denna vara, och dels den omständighet, att ägare till åtskillige, staden kringliggande, jernverk, hvilkas tillverkning förut blifvit i Stockholm vågförd, under nämnde lid föryttrat densamma till handlande i Gefle, hvarifrån den sålunda blifvit direkte utskeppad.
Förnämsta afsättningsorten för jernet har varit, i likhet med de föregående åren, Norra Amerika, der likväl jernpriserne nu mera så fallit, alt laddningar, som sistlidne höst ditsändes, icke utan svårighet kunnat till ganska nedsatta priser försäljas.
Äfven brädskeppningen har under de fem sista åren tilltagit, en följd af förändrade förhållanden å afsättnings-orlerne och deribland i synnerhet England.
Den betydligaste införsel af utländsk spannmål, som under åren 1838 och 1839 ägde rum, förorsakades af de under åren 1837 och 1838 inträffade missväxter.