Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kan värden inga flera rum eller lägenhe- den mqrar n. . j • . i .. i,. • ••• terade beliofver
He ter aflåta, vare den mqvarterade pligtig att låta sig nöja re
,n än honom med hvad i tariffen bestämmes, derest icke öfverens- bestås, kommelse kan träffas om inqvartering i contant.
Ej må någon, emot värdens vilja, i hans rum sig intränga, mindre vara honom i sin handtering på något sätt hinderlig. §. 20 Upplåter Inqvarteringsskyldig något honom tillhörigt hus belt och hållet till inqvartering, skall huset förut i vederbörandes
Om vården af rum närvaro behörigen besigtigas och inventeras, samt tvänne qvaneringupplåu". exemplar af instrumentet upprättas och aflemnas, det ena till husegaren och det andra till den inqvarterade.
Om sängkläder för cascrnerade trupper. utgöres i con Alla städer Oell köpingar taga del i inqvarterings-kost - naderna. t® Stats samt Allm. Besv.- och Oecon.-Vtsk.
Betankande N.o 47 ■ persedlar . som till begagnande öfverlåtas, qvitto meddelas, ehvad rummen äro belägne i serskildt hus, eller i det som värden sjelf bebor. §• 21 I de städer, der Kronan för närvarande inga bus eger, skola de, så vidt behofvet efter i5 §. fordrar, på Statens bekostnad
Hus slcaffaa^ för anskaffas och inredas, och så väl dessa, som de redan d«r°"sdanaickefin- befintliga Kronan tillhörige, framgent på enahanda sätt underhållas.
Om sättet, hurti tillfällig inqvartering skall utgöras. §. 20 (efter i:sta Alt.) §.
22 (efter utdra Alt.)
När trapper tåga, äro släderne lika som landet pligtige att dem till inqvarTägandc trupper tering emottaga; dock böra de efter möjligheten derifrån tig°e attilu*hufvar- förskonas, i synnerhet när truppen utgöres af Cavallerie, tering emottaga. och aldrig besväras med anskaffning af foder till tågande truppers medhafvande hästar, utan skall det genom
Kronobetjeningens tidiga föranstaltande vara anskaffadt och före truppens ankomst på Inqvarteringsgifvarne fördeldt, hvarvid de för ordningen om truppens fortskaffning och persedel-transporter åtföljande fourragerings-stater lända Kronobetjeningen till efterrättelse. §■ 21 (23) Tillfällig inqvartering erhålles alltid in natura och åtföljer på inqvarteringsgifvarens beko tnad, jemte rum m. m., enligt tariffen Tillfällig ingvar- Ut. E, ljus och ved, den tid på året behof deraf inträffar, inrinaStura.0reSallti(i som i allmänhet räknas från den 1 October det ena å« ret lill den 1 April det andra; börandes så vål Officerare som Under-Officerare samt vederlikar låta sig nöja med de rum, säng och sängkläder, som kunna åstadkommas. §. 22 (24) När, jemlikt föregående 20 (22) §, omständigheterna ovilkorligen bjuda, att Cavalleritrupp måste i stad iriqvarteras, böra
Om romförCa- rum för hästarne under tak af husvärdarne anskaffas; **ar!aCrtUPPer>ha" likaledes hvad som öfver natten kan erfordras till krubbstänger, i fall intet ordentligt stall är att tillgå. §.
Betänkande N.-o tfl. lj §. 23. (a5.)
Den stund på dagen tågande trupp förväntas, skall Om mat m.m. för mat vara i beredskap för gemenskapen och dem, som tjsaniil- trupper, bestås egna portioner, tillagad af sådane födoämnen, sora i mnrkegångstaxan äro tagne till grund för portionsprisets bestämmande, eller af dem, sorn hosföljande stater Litt.
Portionen de» las i anie mål, hvaraf det ena njutes före afmarchen från och det andra efter ankomsten till naltqvarteret, och, när emot persedlarnes beskaffenhet eller tillagning intet är alt påminna, bör manskapet låta sig nöja med den mat (jvurlervärdarne kunna åstadkomma.
Ingen må äta hos annan värd, än den, till hvilken lian blifvit anvist. ■— Ralionerna, som utgöras af de foderpersedlar, hvilka legat till grund för markegång*- taxans upprättande, eller af dem, som i bilagde fourrageringsslater Litt.
G. utsättas, böra likaledes hållas i beredskap, så att de vid truppens ankomst genast äro att tillgå. §. 24. (26.)
Befäl och vederlikar vare tillåtet, att af deras qvartervärdar betinga sig den mat de åslunda, dock under det uttryckliga vilkor, hvarom i 32 (34} §. förordnas. §. 25. (27.)
När under krigstid, eller då någon betydlig styrka af Armeen vid ovanliga tillfällen är sammandragen, en stad inom Armeeiis qvarlerstånd mäste, i anseende till inilitairiska orsaker, emottaga högqvarteret, eller större och mindre General-Staber och commendei ingar, hvars inqvarteringslast öfverst iger så val jemförelsevis de öfrige städers inom Armeens q varter-stånd, sorn stadens förmögenhet och tillgångar, så vill Kongl.
Maj:t i Nåder, efter föregången pröfning, låta staden godlgöras hvad den lill ved och ljus m. m. måst gifva öfver hvad densamma, enligt Förfuttningarne och en rätt vis fördelning, är skyldig att draga.
Om mat för Be* fät och vederlikar.
Om ersättning för inqvarlcriiig i visst fall. ih. till R.
Prot, iS34. 4 Sami. 2 AJA. u:te Häftet. 3 18 Stats- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Vtsk. Betänkande N.o 47. §. 26. (28.)
Huru qyarteren Magistraten tillhör, enligt hvad i 2 1 är förord anvisas och fördelas. ^ i, . nadt, att anvisa qvarteren, hvilket sker sålunda: att å husets port eller vägg tecknas med krita den ditkomraande inqvarteringen till styrka och grad, hvilket derjemte värden, eller, i fall han ej träffas, hans hemmastadde husfolk munteligen förkunnas.
De sålunda utsedde qvarteren fördelas sedan på commenderingen genom RegementsQvartermästaren, eller, i hans frånvaro, någon annan militair. §• 27* (29-) Betalningen för utgjord inqvartering hafva vederbörande att erhålla så skyndsamt som möjligt, men sist inom fjorton dagar derefter.
IV Cap. * \
Om Ordning. §. 28. (3o.) Befalhafvarenya-
Befälhafvaren åligger vaka deröfver, att deras un ar o ver r 1 g derhafvande hålla god ordning i Casernerne och qvarteren, och, så snart dem kunnigt blifver, att någon invånare blifvit till sin person eller egendom förolämpad och ofredad, sådant ofördröjligen beifra, samt den lidande till dess rätt och skadestånd, äfvensom den brottslige till straff befordra. §. 29. (3i.)
Att nyttja^Bor- Ingen inqvarterad fördriste sig, att till sin enskilda folkmfm.Vörbiudel tjenst eller sin förrättning, under hvad förevändning som helst, nyttja borgerskapets kreatur, åkdon, båtar eller andra tillhörigheter, ej heller dess tjenstefolk med budskickningar eller arbete besvära, med mindre egaren sin tillåtelse dertill lemnat, vid påföljd efter Krigslagen. §. 3o. (3a.)
Jagt och fiskande Jagt och fiskande samt skogshygge på Kronans, sta dens eller enskildes egor, utan egarens medgifvande, samt allt ofredande af trädgårdar, åkrar, ängar och utmark förbjudes, vid äfven - Stafs- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N.o ^7. 19 tyr af plikt, enligt Lag och Författningar, samt skadans ersättning, på sätt i Krigslagen förordnas, §. 3r. (33.)
Ingen tillätes att i qvarleren1 eller eljest i staden Uppköp af matva på landet uppköpa några matvaror eller andra persedlar för att dem åter försälja, vid det ansvar Lag förmår. §• 32. (34) Hvad befäl och vederlikar till eget nödigt underhåll och spisning af sine värdar efter frivillig öfverenskommelse under tåg erhålla skall genast till aftaldt pris betalas, hvarvid allt Hvadinqvarterad tvång och trug alfvarsamligen förbjudas, äfvensom alt nöd- slbn^genast^bctaga värden att skaffa sådane matvaror eller andra persed- las m. m, lar, som han antingen sjelf icke eger eller för sitt eget bruk ej kan aflåta.
Den häremot bryter skall, efter sakens beskaffenhet, straffas enligt Krigs-Lagen, eller plikta såsom för våldgästning efter Lag. §. 33 (35) All värfning i qvarteren, under hvad förvändning
Värfning i qvareller på hvad sätt sorn helst, vare strängeligen förbjudet. t€ren förbiudes j§. 34 (36) Har någon klagomål öfver den inqvarterade att anföra, bör han sådant hos Befälhafvaren öfver den corps, till hvilken den inqvarterade hörer, angifva; åliggande Befälhafvaren att, Huru förhäilas derest förbrytelsens ringare beskaffenhet medgifver extra efver ”d^inqvarjudiciel bestraffning, den felaktige genast dertill, likrnä- terade anmäles. tigt Krigs-Lagen, befordra; i annat fall, om truppen ligger i garnison eller inqvarteringen eljest fortfar längre tid, skall den brottslige inställas för Krigs-Rätt, hvilken bör målet inom högst 8 dagar afgöra.
År åter truppen under march, förhålles enligt 112 §. i Förordningen om truppers fortskaffniug och persedel-transporter.
Har skada skett, skall den sökande genast, på sätt Krigs-Lagen och ij4 §• af nyssnämnde Förordning stadgar, njuta behörig ersättning. 30 Stats- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk.
Betänkande No 4l - §• 35. (37)
Om llagandc för- Skulle den klagande förmena sig vara af Befälhafva re alutitVedcrbör- ren uppehållen eller förnekad sin rält, anmäles målet hos lig upprättelse.
Landshöfdingen, sorn då har att vidtaga deri laga åtgärd omständigheterna fordra. §. 36.
(38) Mål och tvister, rörande inqvartering, sorn ej, enligt Krigs-Lagen, lyda under Krigs-Domstol, upptagas sch afgöras af Lands Om laga forum i höfdingen, och den med dess utslag missnöjde eger, att tvister rörande in- , r ° , . , . , . °, • i qvartering. bos Kongl. Majit besvär i underdånighet anlöra inom den titl, som för ändrings sökande,* i andra oeconomia- och politie-mål, enl.
December 1773, gäller, hvarom par terne uti besvärshänvisningen underrättas böra. * §• 37. (39.)
Om laga forum i Öfrige mål och tvister emellan krigsfolket och ortens ”n^rt^ing™,™™ invånare, som ej röra inqvarterings-frågor, eller höra under Krigs-Domstol, upptagas och afgöras efter sakens beskaffenhet, antingen vid de vanliga Domstolarne eller af Landshöf dingen.
7 Stats- samt Allm. Besv.- och Oecon.Utsk. Betänkande N. o 47- a i Litt. A.
Taxaj hvarefter hyra för stallrum skall beräknas vid Inja n t er i-trupp.
För i Generals-person eller Öfverste 4 Hästar å 8 R:dr 32 — —i i öfverste-Lieutenant eller Major a dito — — 16 —. i Regements-Qvartermästare i Häst •— — 8 — — — i Adjutant i dito —. — 8 — — hvarje Regementets eller Corpsens Trosshäst —. — 8 _ — 12 Stats- samt Allm.
Be sv.- och Oeeon.-Utsk.
Betänkande JV.-o 47.
Taxa, hvarefter inqvartering i contant skall beräknas.
1 Generals-person eller Öfverste 5 Rum med meubler, a 34 R:dr • 170: ■ . 4 Dito .a...,..., — _ 136: 1 Drängkammare . . — 16: 1 Kök. . . —- 10: 1 Källare 10: 1 Vedbod . . 5: __ 5:
1 Säng med sängkläder . 16: —, 16:
2 Dräjigsängar med dito, a 8 R:dr . 16: *— 16: 1 Öfverste-Lieutenant eller Major.
4 Rum med meubler, å 34 R:dr . . i36: 3 Dito . . . 102: 1 Drängkammare 16: 1 Kök __ 10: 1 Källare . - 10: 1 Vedbod 5:
1 Säng med sängkläder .... . 12: — 12: 1 Drängsäng med dito . 8: — 8: 1 Capitaine och hans vederlike.
3 Rum med meubler, å 34 R:dr . . . 102:
• * — 1 Drängkammare j6* i Kök ' 68: 16:
För Inqvarterade, sorn äro gifte. ogifte.
R:dr st. r. R;dr sk. r 243 '97 Transport 128: 2 09 63 84: M t*|M •« M|M Stats- samt Allm. Besv.- och OeconUt sk.
Betänkande N.o 47- Transport 128: *—• 84** 1 Källare . * . . 10: — — 1 Vedbod 5: — 5: 1 Säng med sängkläder 12: — 12: 1 Drängsäng med dito 8: — 8: 1 Subaltern-Officer och hans vederlike.
2 Rum med meubler, å 34 Ihdr . . . 68: — ■— 1 Dito 34: 1 Drängkammare 16: — — Dito — — 8:
Kök. . . .0 Källare 5 Vedbod 5 1 Säng med sängkläder 12 1 Drängsäng med dito 8 i Dito — 5: 12: 4: 1 Under-Officer af hvad grad som helst och hans vederlike.
1 Rum, säng och sängkläder inberäknade, 36: — —•
i Dito Dito 18: 1 Vedbod 5: — 5: 163 124 4* >4- Stats- samt Altm, Besv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande IV.-o 47- Litt.
R:dr sk. r;st. i Generals-person eller Öfverste. t i Säng med sängkläder 16: 7.
Drängsäugar med dito, a 8 R:dr 16: 3a t Öfversle-Lieutenant eller Major.
i Säng med sängkläder i Drängsäng med dito .......... 20 i Capitaine med vederlike.
i Säng med sängkläder . . i Drängsäng med dito 8: 20 — — i Subaltern-Officer med vederlike.
i Säng med sängkläder £ Drängsäng med dito .......... 16 — i Under-Officer af hvad grad som helst med vederlike.
i Säng med sängkläder . . . 8 — i Corporal och Soldat.
Sängkläder i 8 — Litt.
Betänkande IS.-o 4-7•
D. -t ariff*, hvarefter ständig inqvartering in natura skall utgöras. 35 ~~*+r Runi med möbler, om den inqvarte- rade är ö -1 ta: a 05 ve a 3 t* Ot ve Källar <1 n> o. et- et
Säng med sängkläder för acj 0 crg. 3 tu -1 0 r"p —’ fö C3 *■* hQ P- r r li c n - B 5 1 Generalspersoner samt Öfverstar ÖfversteLieutenanter och Majorer 5 4 4 3 I I I I 1 1 I I \ I 2 I Capitainer med vederlikar . 3 2 I I 1 I I 1 Subaltern-Officerare med veder- likar 2 1 I I I I I Under-Oflicerare af alla grader med deras vederlikar . . . 1 1 2 I I —.— Underrättelser: 1:0
Med meubler förstås endast erlorderlige stolar och bord i alla rummen, samt en solfa, der mer än ett rum bestås, jemte en så kallad dragkista för den ogifte, men 2:ne för den gifte inqvarteringstagaren af Öfverbefäl och vederlikar. 2:0
I drängkammare bör finnas, jemte ett bord, en stol för livar dräng, som der bor. 3:o Om a:ne Subaltern-Officerare äro inqvarterade på ett och samma ställe, bestås för deras drängar blott ett rum tillsammans.
Äro de 3:ne, så får den äldste ett serskildt drängrum. 4’.o Gapitaiuer och Subaltern-Olficerare, som äro ogifte, erhålla icke kök och källare.
Gifte Subaltern-Officerare få del i källare med värden om lian icke kan aflåta någon serskild. 5:o Ogifte Under-Officerare blifva 2 om ett rum.
Der ej flere äro än en ogift, får lian för sig ett rum.
Gifte få del i kök med värden.
6:0 Regemenls-Pastorer och Regements-Läkare äro att anse som Capitaines vederlikar; Auditeurer, Bataillons-Predikanter och Regements-eller Bataillons-Commissarier såsom Subaltern-Officerares vederlikar. 7:0 Kronans Handtverksmästare och Gesäller i alla yrken anses lika med Under-Officerare.
Prot. 4 Sami, 2 A/d. 4 1i:te Häftet.
'» j6 Sials- sami Allm. Bcsv.- och Oecon.-Ulsk. Betänkande N-o 4-7 • Litt. £. Tariff, hvarefter tillfällig inqvartering in natura skall utgöras.
Rum med möbler, säng och sängkläder.
2 I Generalspersoner samt Regements-Ofiicerare med vederlikar, hvardera Capitainer med vederlikar, hvardera Subaltern-Oflicerare och vederlikar, tvänne tillsammans i ett rum, således hvardera Under-Officerare med vederlikar, 4 tillsammans i ett rum, således hvardera , . .
Gemenskap och deras vederlikar, samt drängar, läggas tillhopa efter hvad rummet medgifver Underrättelser: 1:0
Vid mindre utrymme jemkas och sammantränges inqvarteringen efter omständigheterna.
Fogde och Länsman i likhet med Suballern-Officer och Fjerdingsman lika med Under-Officer. 3:o Vid inqvartering svarar en högre Militaire lill och med Regementsofficerare mot 2 Capitainer, 4 Subaltern-Officerare, 8 Under-Officerare och 16 Soldater. 4:o Manskapet erhåller till underbädd halm, saf, löf eller färskt granris efter tillgång och årstid, med påbredde grofva enkla lakan eller täcken. 5:o
Med meubler förstås endast erforderlige stolar och bord, om inqvarteringen räcker blott en eller två dagar, såsom under tåg; men fortfar den längre såsom uti vinterqvarter under krig, eller vid förefallande arbeten i fredlig tid, böra de inqvarterade förses med meubler, jemlikt tariffen Litt. D. 6:0
Gemenskapen erhåller ljus och värma med värden i hans stuga, ora han så vill, eljest i serskildt rum.
Be »v.- och Oecon.-Utsk.
Betänkande tf.o 3y.
F. T Provianterings-Statcr. i mans portion.
N:o i. i *. qvarter ärter med
I mark salt kött eller | mark färskt kött och § mark sill eller | mark salt fläsk.
II qvarter korngryn med i mark torrt kött eller | mark salt kött.
N:o 3. i mark rågmjöl med i mark sill och § mark smör eller - mark torrt fläsk och § mark sill samt | mark smör.
Med hvarje portion åtfölja 2 marker mjukt eller if marker torrt af Statt- tamt Ålim.
Bes*'* och Oecon.-Utsk, Betänkande If.-e -f/.
N;o r.
Då tillgång är både på säd, hö och halm.
3§ kannor hafra 5 marker hö 12 kannor hackelse N:o a.
Då mindre tillgång är på säd, och mera hö och halm finnas. i\ kannor hafra 1 o marker hö 16 kannor hackelse.
1 kanna hafra x \ lispund hö. N:o 5.
I brist af hafra kan fourrageras med råg och korn, eller råg- och kornmjöl, som gifves på våt hackelse i den proportion, att emot 5 qvarter hafra gifves 3 qvarter råg eller rågmjöl, eller 4 qvarter korn eller kornmjöl.
Då någon förknappning på halm eller hackelse behöfver göras, gifves i mark hö i stället för 4 kannor hackelse eller 2 marker halm.
STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinskä Boktryckeriet iS34* Stits- samt Alim, Besv. och Oecon.-JJt skottens XJ t mande N:o 48. 1 N:o 48.
Ankom till Exp.-TJlsk. den 3 Dec, Utlåtandej i anledning af väckt motionj angående roteni/gen i Skäne.
Vid sistförflutne Riksdag gjordes Lös Rikets
Ständer framställning om de flere origtiglieler och misstag, hvilka skola blifvit begångne vid extra voteringens i Skåne förvandling till ständigt eller ordinarie Knektehåll, i sammanhang hvarmed hemställdes ej mindre, ”att alla de hemman och lägenheter i Skåne, hvilkas egare vid de sammanträden, som år 1813 varit ”af Kongl. Majis
Befallningshafvande utlyste och hällne för att höra samtlige extra Rotehållarne öfver en till grund för den dittills varande ex”ira roteringens förvandling till ständigt Knektehåll gillad nådig Proposition, varit frånvarande och, till följd deraf, blifvit ansedde hafva ingått på ”ständig rote i.ng, måtte blifva derifrån fiikallade och få återgå lili extra "voterings skyldighet, så väl sorn alla lägenheter, hvilka icke fåLt tillgodonjuta den utlofvade femtedels nedsällningen, än ock att den nuvarande ”ständiga roteringen inom berörde province måtte upphäfvas och förvand”Ius
Lill extra rotering, hvilken, under sådant skick, borde undergå en ”rotejemkning, rättad efter hemmanens godhet, med iakttagande, att det ”antal extra Soldater mätte bibehållas, sorn existerade före ständiga Knekle”håilet, de nuvarande extra rotar inberäknade, samt att, sedan denna åtgärd för sig gått, alla de vid roterings-ålgärden frånvarande måtte bibehållas vid extra roteringen, om de sådant önskade, och de öfriga förblifva ”ständigt roterade, men med åtnjutande af en femtedels förminskning.” lili den, i anledning häraf, till Kongl. Majrt aflåtne underdåniga skrifvelse, N:o 378, hafva Rikets Ständer förklarat, att den proposition, hvaröfver Rotehållarne vid ifrågavarande sammankomster hördes, först blifvit väckt och framställd af provincen Skånes vid 1812 års Riksmöte närvarande Representanter af de 3:ne Stånd, som i roterings-besväret deltaga; att
Rotehållarne bort hörsamma kallelsen och inställa sig sjelfve eller genom ombud, samt alt de frånvarande icke borde få fördröja verkställigheten af de närvarandes med mycken enhällighet fattade beslut, helst de egt tillfälle att anföra underdåniga besvär; i följd hvaraf Rikets Ständer, som icke kunde Bihang till R.
Prat. i834. 4 Sami. a Afd, ta:te Häftet.
1 s Seat;* samt Allm.
Bcsv. och Öeco»>-\Jt skon ens XScainnde N:o 48. medgifva, att
Skåne, i förhållande till folkmängd, välmåga och de lika tillgångar en tacksam jord åt landtmannen erbjöde, vöre, på det hela taget, hårdare roteradt, än Rikets öfriga provincer, ansågo sig så mycket mindre kunna gilla de i ofvanberörde omständigheter gjorde anhållanden, som den ofelbara verkan af de framlagde förslagen skulle blifva en rubbning i de nuvarande båda Skånska Infanterie-Regemenlenas styrka och bestånd, ledande antingen till uppoffring eller eftergift å Statens sida af flere hundrade Soldatnumer eller en deremot, så länge den i vissa fall medgifna vacancetiden fortfar, för Sats-Verket påräknad betydlig inkomst, hvilken då i stället måste genom allmän Bevillning fyllas, eller ock möjligtvis åstadkommande tvänne reguliera Infanterie-Regementens totala upplösning och försvinnande ur Armeens leder, enär inga garantier derföre kunde uppställas, att Rotehåliarne i Skåne, efter att en gång hafva till den fordna extra voteringen återgått, frivilligt skulle åtaga sig att densamma emot ständig"
Knektehåll utbyta, sedan de af den lyckliga samdrägt nied sina grannar, hvaruti Riket allt sedan år 1814 sig befunnit, egt tillfälle förvissa sig derom, att, under ett längre fortfarande fredslillstånd, extra roteringsskyldigheten vore för dem af ett afgjordt företräde framför det ständiga Knektehållet, äfvensom alt all den kostnad de, under senast förflulne :5 år, varit nödsakade att för sine ordinarie Soldaters an värfning, underhåll och beklädande vidkännas, kunnat dem besparas, så framt de icke år 18 r 3 emot ständigt Knektehåll utbytt sin dåvarande extra roleringsskyldighet; men som vid den verkställda roteringen till ordinarie
Knektehåll flere misstag och origtigheter blifvit begångne, och desamma, redan vid 1818 och 1823 årens Riksdagar lill Kongl.
Nådiga uppmärksamhet anmälda, icke nu mera kunde utan vid en ny undersökning och rolejemkning inom prövincen undanröjas eller afhjelpas, men emot hvilken, till sin billighet redan vid tvänne tillfällen af Kongl. Maj:t Nådigst erkände anstalt, det af Rotehåliarne vid ständiga roteringens åtagande fästade vilkor, att ingen måtte blifva högre än förut roterad,, ansetts ligga i vägen; tillstyrkte Rikets Ständer i underdånighet, att, lill afhjelpande af de emot roteringen anförde klagomålen, Kongl.
Maj:t täcktes genom Dess Befallningshafvande sammankalla samtlige Rotehåliarne vid Södra och Norra Skånska InfanterieRegementena samt till deras besvarande framställa följande tvänne alternativ: a) ”Huruvida vid den redan skedda roteringen bör förblifva, blott ”med den förändring, att de nuvarande 86 öfverlopps-rotarne, från och med ”det år, sorn näst påföljer, då beslutet af Rotehåliarne härom varder fattadt, Statt- stim Allm.
Be sv. och Occon.-Ut sköttens Utlåtande N.o 4§* 3 ”anslås till understöd lör de Rotehållare inom bägge Länen, h vilka vid ske”ende undersökning befinnas vara i mesta behof af lindring i ålagd role”ringsskjldighet;” eller b3 ”Om Rotehållarne hellre åstunda, alt en allmän jemkning i beroende rotering bör anställas, då, i sådant fall, nedannämnde grunder och vil”kor derföre skola af Rotehållarne, utafn ringaste modificalioner eller förändringar antagas,” Jemte uppräknande af desse grunder, hvaribland må nämnas den, att förbehållet, ”det ingen rote kunde påföras högre ordinarie numer i än han förut utgjort extra rotering, skulle anses undanröjdt och icke ligga i vägen för den blifvande rote-jemkningen, anhöllo Rikets Ständer, att lill dess verkställande måtte förordnas en Corn mission, och att förslaget till berörde jemkning kunde vid denna Riksdag Rikets Ständer föreläggas till den åtgärd 80 §.
Regerings-formen föranleder; men emedlertid skulle det redan upprättade Roteringsveiket tills vidare i orubbadt skick förblifva.
Omförmälde angelägenhet har jemväl å denna Riksdag blifvit anhängig gjord genom en hos Höglo!!
Ridderskapet och Adeln väckt, samt derefter lill Stals-Ulskotlet remitterad motion, hvaruti Herr Hallenborg, Carl Johan, anfört, att de af Rikets Ständer å förra Riksdagen föreslagne jemknings-alternaliv voro af den beskaffenhet, alt de gåfvo Rotehållarne ökad anledning till missbelåtenhet, enär derigenom dels icke alhjelptes det öfverklagade obilliga förhållandet, att, vid det år 1813 hällne sammanträde nied de rolerings-skyldige, de frånvarande förklarades samtycka lill den gjorda proposition om ständig roterings införande, Hels icke uppfylldes det gifna löftet, att hvar och en, som antog nämnde proposition, skulle få en femtedels nedsättning, Af sådan anledning, och då någon verkställighet ännu icke följt å berörde skrifvelse, yrkade Molionairen, att del af Ridderskapet och Adeln, skiljaktigt från de öfrige Riks-Slånden , den 22 Februarii i83o i frågan fattade beslut nu måtte af Rikets Ständer antagas; lydande detta beslut sålunda: ”att en ny, af rättvisa och billighet påkallad och af föregående Ständer begärd, allmän jemkning i den år 181 r verkställda extra rotering äfven måtte öfvergå provincen Skåne, utan afseende på den derstädes för närvarande provisoriskt beslående ordinarie rotering, hvilken ”sålunda upphäfves; men att, efter skedd och i laga ordning stad fästad jemkning med hela extra rotehålls-sky
Idig heten för iftji Numer inom de tvänne Länen, de extra roterings-skyldige måtte sockne- eller harad s-vid ”höras, hvar och en för sig, öfver den proposition, att, emot erhållande af 4 Stats- samt Allm.