Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t, som då, så väl med anledning af någon betänklighet i afseende å byggnadsgrundens beskaffenhet, som med hänsigt till det trängande bebofvet af åtskilliga andra anslag, uppskjöt frågan om ny Riks-arkivs-byggnad och i stället under den 18 April 1854 till Rikets då församlade
Ständer aflat Nådig proposition om tomtens upplåtande på Stals-Utskollels Utlåtande JY° 148.
(Fortsättn.) längre, men viss bestämd tid, åt enskild person, hvilket förslag
Ständerne likväl då funno sig förhindrade antaga, har Kongl Majit vidare yttrat, att de farhågor beträffande grunden, hvilka vid särskilda tillfällen motverkat förslagen om den i andra hänseenden synnerligen passande tomtens bebyggande, emellertid under sednaste åren förlorat större delen af sin betydenhet, enär den åsigt, som i ämnet uttalades år 1845 af ofvannämnde kommitterade för National-musei-bvggnaden, sedermera, enligt hvad Öfver-intendents-embetet under den 25 November sistlidet år vitsordat, vunnit ytterligare bekräftelse genom åtskilliga i närheten af denna plats på enskildes bekostnad verkställda betydliga byggnads-företag, hvaraf flera utförts endast på bjelkbädd, vid det lägre liggande Norrmalmstorg, der svårigheten att erhålla fast grund varit icke obetydligt större, än å norra sidan af Carl XIIIis torg; hvadan och då bemälde
Embete jemväl ansett att en byggnad, afsedd för upp bärande äfven af de största tyngder, kunde på sistnämnda plats uppföras till och med endast på omsorgsfullt anlagd bjelkbädd, dessa förändrade förhållanden föranledt Kongl.
Majit att nu för Rikets Ständer framlägga den af Öfver-intendentsembetet år 1853 uppgjorda plan till Riks-arkiv-byggnaden.
Enligt denna plan, hvilken blifvit af Riks-arkivarien för dess del, i Utlåtande den 14 Oktober 1853, godkänd, skulle huset med vedrum och varmvattens-apparal, i källarvåningen innehålla i den hvälfda bottenvåningen, en öppen portik, förstuga, porlvaktsrum med kök m. m. för en i huset boende tillsyningsman och arkiv-rum på ömse sidor om förstugan; i våningen en trappa upp, med mindre höga rum, boställe för nämnde tillsyningsman, Riks-arkivets förmak och arbetsrum samt bibliothek, och i våningen 2 trappor upp, som blefve 9 Vi alnar hög och entresolerad, de största och rymligaste arkiv-salarne.
Då denna anordning kommu att lemna utrymme för 9,300 kubikalnar handlingar, ordnade på hyllor, och Arkivets handlingar år 1853 hade, enligt då anställda beräkningar, ett kubik-innehåll af 4,408 alnar, hvaraf likväl endast 2,161 voro inrymda i Riks-arkivets nuvarande hus, hade nybyggnaden beräknats innefatta, utöfver det redan erforderliga, utrymme under en tid af omkring 60 år för de samlingar, hvilka med ungefär 80 kubikalnar om året vore att förvänta såsom tillökning, hvarförutan tillfälle för framtiden vore beredt att, genom uppförande af tillbyggnader, anskaffa än ytterligare utrymme; och beräknades kostnaden för denna byggnad, hvarigenom Riks-arkivets behof skulle för mer än ett halft sekel fyllas, till 125,352 Ridr Riko, om huset uppfördes endast på bjelkbädd, men till 148,110 Ridr om pålning visade sig vara behöflig, oberäknad i begge fallen en summa af 12,500
Ridr, som för varmvattens-apparaten erfordrades, derest en sådan borde för hela husets uppvärmning anbringas.
Då emellertid utgifterna för berörda byggnads-företag, utom värmnings-apparaten, med afseende å nu gällande priser å byggnads-materialier och arbetslöner, icke kunde beräknas till mindre än 179,352 Ridr Riko eller 269,028 Ridr Riksmynt, om förra alternativet, som icke afser pålning, antoges, och, enligt det sed - Slals-Ulskollels Ullålande JYi 148.
(Forlsälln.) nare alternativet, upptagande pålning, till 202,110 Ridr B:ko eller 303,163 R:dr Rimt, har Kongl. Maj:t, nied öfverlemnande af ärendet tillhörande handlingar och ritningar samt under åberopande af hvad här ofvan blifvit anfördt och utveckladt, uti högstberörda Nådiga Proposition föreslagit, att Rikets
Ständer antingen för uppförande af en byggnad för Riks-arkivet på norra sidan af Carl XlIIis torg måtte lill Kongl. Majits disposition under nästa statsreglerings-period anvisa en summa af 214,600 R:dr B:ko eller 521,900 R:dr R:mt, i hvilken summa likväl, på sätt förut blifvit omnämndt, besparing komme att uppstå om utrönt varder, alt byggnaden, utan äfventyr för dess bestånd, kan uppföras på bjelkbädd, eller ock, i händelse delta förslag icke vunne bifall, medgifva att oftanämnde plats finge, på sätt i underdånighet blifvit begärdt, åt enskild person lill bebyggande upplåtas emot högsta tomlöres-afgift, som kunde betingas, och under vilkor, bland annat, att den blifvande byggnaden uppföres i öfverensstämmelse med den ritning, som af Kongl.
Majit i nåder kunde blifva godkänd och fastställd.
Utskottet, sorn jemväl fått del af de vid den Nådiga Propositionens remitterande inom Riks-stånden afgifna yttranden, har tagit denna fråga i öfvervägande; och beträffande först Kongl.
Nådiga framställning om anslag till uppförande af en ny byggnad för Riks-arkivet, så, ehuru Utskottet af det ofvan anförda finner viet vara ådagalagdt, att en säkrare och rymligare lokal måste beredas för derstädes förvarade vigtiga och dyrbara handlingar, anser Utskottet likväl åtskilliga betänkligheter möta mot antagande af det Nådiga förslag, Kongl.
Majit i berörde hänseende framställt.
Detta gäller hufvudsakligen valet af byggnadsplats.
I afseende å denna tillåter Utskottet sig erinra, att grunden å den föreslagna tomten är af mindre fast beskaffenhet, och att, om det också icke må anses förenadt med någon fara att å densamma uppföra en byggnad, som är afsedd att innesluta stora och tunga pappersmassor, ett sådant byggnads—förelag likväl kommer att medföra högst betydliga kostnader, och vida utöfver hvad som erfordras om ifrågavarande byggnad anlägges å en plats med fast och säker grund.
Men ett ännu större och måhända det väsentligaste hindret utgör, i Utskottets tanke, den omständigheten att Riks-arkivet, som utom de historiska samlingarne innehåller en mängd administrativa handlingar, ofta behöflige för Statens embets- och tjenstemän, blefve, om det komme att förläggas å norra delen af Carl XIllis torg, alldeles för aflägset från Stats-departemenlen och öfriga embetsverk i hufvudstaden, hvarigenom både tidsutdrägt vållas och många olägenheter måste uppkomma för de personer, som nödgades begagna sig af dessa handlingar eller å stället anställa undersökningar.
Af dessa skäl och då Statens tillgångar vid innevarande
Riksdag måst lagas i anspråk för byggnadsföretag af onekligen mera angelägen och maktpåliggande art, föranlåtes Utskottet, afstyrka Rikets Ständers bifall ä Kongl. Majlis i detta afseende gjorda Nådiga framställning.
Ehuru Slats-Utslcollels Ullålande M 448.
(Fortsättn.) 33 Ehuru Utskottet således icke kunnat tillstyrka anslags beviljande för utförande af den plan, som uti den Nådiga Propositionen omförmäldes, kan dock
Utskottet ej förbise faran och olägenheten deraf, att de för landets historia, för förvaltningens alla grenar och äfven för niånga enskildas rätt högst dyrbara handlingar, hvilka finnas i Riks—arkivet, fortfarande förvaras i en olämplig och mindre säker lokal.
Kostnaden för den reparation, som blifvit föreslagen att verkställas å denna lokal, är, såsom förut blifvit nämndt, beräknad till mer än 80,000 R:dr R:mt.
Vid sådana förhållanden och då det åt Riks-arkivet upplåtna hus, ehuru befunnet olämpligt för de tunga pappersmassor, detsamma innehåller, likväl sannolikt för andra administrationens ändamål skulle vara ganska brukbart, har det synts Utskottet, som syftemålet kunde vinnas med minsta kostnad för Staten, om någon annan af de många allmänna byggnaderna i hufvudstaden till Riks-arkiv utsåges.
Då, i följd af Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga förslag, tvänne embetsverk, nemligen Bergs- och Kommerse-kollegierne, komma alt förenas, blifver förmodligen en embetslokal ledig, och det synes af denna anledning samt då Riks-arkivets förläggande å en såväl rymlig och fri, som äfven till embetsverken nära liggande plats är af så stor vigt, vara önskligt, om, vid den undersökning, som i detta hänseende torde anställas, äfven toges i betraktande, huruvida det hus, i hvilket Kommersekollegium innehar en del rum, kunde för Riks-arkivets behof upplåtas.
För den händelse, att antingen denna eller någon annan lokal varder af Kongl. Majit godkänd, såsom för Riks-arkivet tjenlig, torde en summa böra ställas till Kongl.
Maj:ts disposition för de kostnader, som inredning m. m. kan erfordra.
Utskottet föreslår derföre, att Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta undersöka, om någon annan af de Staten tillhörande byggnader och deribland det nu af Kommerse-kollegium begagnade hus å Riddareholmen, må vara till Riks-arkivets inrymmande tjenlig, samt att, för den händelse att en förändrad lokal för Riks-arkivet af Kongl. Majit godkännes, en summa af 10,000 Ridr Rimt, för flyttning och behöflig inredning, nu anvisas att, i mån af behof, utgå.
Vidkommande åter det väckta förslaget om ifrågavarande tomts upplåtande till enskild person, så har, på sätt i den Nådiga Propositionen jemväl omförmäles, enahanda förslag, väckt vid sistlidne Riksdag, blifvit af Rikets då församlade Ständer afslaget.
De hufvudsakligaste skäl, som af dåvarande Stats-Utskolt anfördes till stöd för dess afstyrkande utlåtande voro, att det icke gerna kunde förutsättas, att någon enskild person skulle, då besittnings-rätten lill ifrågavarande tomt endast vore till viss tid inskränkt, derå uppföra en byggnad i den stil och af de dimensioner, som til! alla delar motsvarade det framför liggande storartade torget; att en byggnad, som icke åtminstone i det närmaste sträckte sig intill de å torgets begge sidor beJ3ih. lill R.
Pral. 1836 & 4837.
4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 5 Iläft. 3 Stals-Utskoltcts Utlåtande Jtti 148.
(Fortsättn.) fintliga trädrader och helt och hållet bortskymde de på andra sidan Enkhusgränden belägna byggnaderne, hvilkas sins emellan ojemna höjd då blefve mera i ögonen fallande, komme att vanpryda platsen; samt att, då Stockholm uti Carl XIII:s torg egde en öppen och med träd försedd plats, belägen invid stadens medelpunkt och således latt tillgänglig för den större allmänheten, densamma syntes icke böra genom något ej oundgängligen nödvändigt byggnads-företag inskränkas, isynnerhet som denna plats i sitt nuvarande skick företer både prydlighet och skönhet, hvilken lätteligen kunde förhöjas om, i stället för bebyggande af den nordligaste delen, densamma förseddes med någon passande plantering.
Och då nuvarande Stats—Utskott, som hufvudsakligen delar dessa åsigter, anser berörda plats lämpligast böra och kunna användas till en park-anläggning, hemställer Utskottet, att icke eiler denna del af den Nådiga propositionen må vinna Rikets Ständers bifall. 109:o. Sedan Vetenskaps-Akademien, som i sin vård fått emottaga det Naturhistoriska Riks-museum, med åliggande ej blott att tillse detta musei bibehållande i oskadadt skick, ulan äfven att söka bereda möjlighet för dess förökning och ändamålsenliga ordnande till vetenskapens och det allmännas gagn, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält, att, så långt omtankau för hennes egna vetenskapliga institutioner tillåtit, hon äfven, tid efter annan, inom sin egendom beredt ökadt utrymme lör berörda museum, sednast genom upplåtande af sekreterarens förra våning för de entomologiska samlingarne och till arbetsrum åt mineralogie intendenten, men att allt ifrån musei första uppställning plats helt och hållet saknats för ordnandet af den ethnografiska samlingen, skelelterne och de i sprit förvarade naturalstren, liksom för de lägre sjödjuren i allmänhet, hvilken brist hittills ej kunnat afhjelpas; att dels genom inköp för statsmedel af värderika naturalie-samlingar, såsom Professoren Hedenborgs från Norra och Ingeniören Wahlbergs från Södra Afrika, Magister Widgrens från Brasilien in. fl., och dels genom de rika förråder af natur-alster, som under fregatten Eugenies jordomsegling blifvit insamlade, oberäknadt hvad genom Intendenternas bemödanden, utbyte och enskild välvilja kunnat erhållas, Akademien sett Statens ifrågavarande dyrbara egendom så tillvexa, att, oaktadt allt disponibelt rum tagits i anspråk, hvarken de natur-historiska samlingarne eller Akademiens bibliothek, physikaliska instrumenter m. m. kunnat, till följd af lokalens otillräcklighet, på lämpligt sätt uppställas och ordnas, utan till ej ringa del på otjenliga platser måst inrymmas, samt Akademien, jemte förmälan att den för beredande af ökadt utrymme af Akademien för några år tillbaka inköpta, bredvid hennes hus i Adolf Fredriks församling, qvarteret Grönlandet norra, belägna s. k.
Abrahamsénska egendomen, hvilken sedermera af Staten, emot erläggande af årliga räntan å köpeskillingen, blifvit öfvertagen, lemnade plats för en nödig och lämplig tillbyggnad, tillika anhållit det Kongl.
Maj:t mätte af Rikets Ständer äska erforderliga medel till afhjelpande af det omförmälda hindret för utvecklingen af Stals-Ulskollets Utlåtande M IM.
(Fortsättn.) 55 ifrågavarande vigtiga och dyrbara institution, för hvilket ändamål
Akademien jemväl underdånigst bifogat med afseende å den behöfliga tillbyggnaden uppgjorda ritningar och kostnads-förslag, detta sednare slutande på en summa af 500,000 R:dr Banko; så har Kongl. Majit, enär angeläget vore alt tillräckligt utrymme bereddes för de rika, oupphörligt vexande samlingarnes behöriga vård och ändamålsenliga ordnande, uti särskild till Rikets Ständer den 31 nästlidne Mars aflåten, til!
Utskottet remitterad
Nådig proposition (intagen under JM 85 i 1 Sami. af Bibanget till Riks— Ståndens protokoller), begärt, att Rikets Ständer måtte bevilja det för ifrågavarande byggnads-företag erforderliga anslag, 500,000 R;dr B:ko, att med halfva beloppet, 150,000 R:dr B:ko eller 225,000 R:dr R:mt under nästinträdande statsregleringsperiod utgå.
Enligt hvad Utskottet inhemtat, afser den för nämnda byggnads-företag uppgjorda plan nedrifvandet af de å berörda tomt befintliga mindre bus samt uppförandet dels af en byggnad, till likhet med Akademiens nuvarande bus, kring den öfriga delen af qvarteret, dels ock af en sammanbindande byggnad tvärt öfver gården.
Härigenom samt med några ändringar å det gamla huset skulle, efter hvad Akademien upplyst, ett till 20,000 qvadralalnar ökadt utrymme erhållas, hvilket ansetts blifva under en lång följd af är tillräckligt så väl för natur-historiska Riksmuseum, som för fortgången af Akademiens öfriga verksamhet, med den ytterligare utvidgning, sorn i långt aflägsen framtid möjligen kan ifrågakomma, måste blifva högst obetydlig vid jemförelse med den nu ifrågaställa, hvilken afser inrymmandet af de väsentligaste alstren ur alia naturens riken.
Redan för flera år tillbaka förspordes klagan öfver otillräckligheten of de till Vetenskaps-Akademiens förfogande ställda lokaler och Rikets Ständers år 1855 församlade Revisorer hafva, jemte det de erinrat att Akademien saknade nödigt utrymme för sina rika, oupphörligt tillvexande samlingar, anmärkt, alt en stor del deraf, särdeles de botaniska, måst i packlårar och lådor förvaras å vindarne.
Äfven Utskottet, som å stället gjort besök, är i tillfälle att vitsorda befogenheten af dessa anmärkningar.
Vid sådant förhållande och då Utskottet tillika anser det vara af stor vigt både för vetenskapens, civilisationens och industriens utveckling alt de samlingar, Staten årligen åt sig förvärfvar, blifva för allmänheten tillgängliga, men sådant icke låter sig göra med mindre ökadt utrymme för deras fullständiga ordnande herodes, får Utskottet, enär jemväl den af Akademien uppgjorda plan och koslnads-beräkning för nu ifrågaställa nybyggnad blifvit af vederbörande embetsmyndighet i behörig ordning granskad och godkänd, tillstyrka, att Rikets Ständer, med bifall till Kongl.
Maj:ts högstberörda Nådiga framställning, bevilja den för tillbyggnad af Vetenskaps-Akademiens hus erforderliga summa, 300,000 R:dr Banko, samt att halfva beloppet deraf, 150,000 R:dr B:ko eller 225,000 R:dr R:mt, må, under 30 Slats-Ulskollels Utlåtande Jtf 148.
(Fortsättn.) nasta statsreglerings-period, i mån af behof, till vederbörande få utbetalas. 110:o. Till Utskottets behandling har jemväl blifvit öfverlemnad Kongl. Maj:ts den 21 sistlidne Juli till Rikets Ständer aflålna, i 1 Sami. 1 Afd. af Bihanget till Riks-Ståndens protokoller under JV2 119 intagna nådiga proposition, deruti, efter en kort redogörelse för Veterinär-inrättningens i Stockholm uppkomst, organisation och verksamhet samt uppgift å de lokaler, som blifvit ställda till dess förfogande, för— mäles, hurusom
Direktionen för nämnda inrättning under den 51 Januari innevarande år fästat Kongl.
Nådiga uppmärksamhet å åtskilliga omständigheter, hvilka, efter Direktionens förmenande, bidraga att motverka ett fullständigare uppnående af veterinär-läroanstaltens ändamål; att härtill i främsta rummet måste hänföras beskaffenheten af de åt inrättningen upplåtne byggnader, hvilka befunnos dels alldeles förfallne, eller fordrande en skyndsam hjelp för att icke blifva det, dels ock otillräckliga, helst flera större och mindre träbyggnader, såsom odugliga, borde rifvas; att Direktionen låtit genom Öfver-Intendents-embetet undersöka för handen varande bristfälligheter och uppgöra kostnads-förslag så väl till dessas afhjelpande, som till erforderliga nybyggnader, uppgående sammanlagdt till 108,854 R:drR:mt; att det å inrättningens stat till extra utgifter uppförda belopp ingalunda vore tillräckligt för att dermed i tillbörligt skick underhålla byggnaderna, hvartill, sedan behöfliga större reparationer blifvit verkställda, årligen erfordrades 1,000 R:dr; att, vid företagen besigtning å inrättningens inventarier, många af dem befunnits utslitna och obrukbara; att inrättningens medel icke heller försloge till dessas återställande och komplettering, samt att, lill följd af dessa, jemte vissa andra anförda, för Veterinär-inrättningen egna förhållanden, de i staten uppförde löner och arfvoden icke motsvarade behofven för nödig utkomst; hvadan Direktionen hemställt, det Kongl.
Majit måtte hos Rikets Ständer göra Nådig framställning om beviljande dels för en gång af det, enligt Ofver-Jntendents-embetets ofvanberörda förslag, till reparationer och nybyggnader erforderliga belopp af tillsammans 108,854 R:dr, dels särskildt till inventarier 2,000
R:dr, dels ock slutligen, i öfverensstämmelse med uppgjord ny stat, ett ökadt årligt anslag af 8,570 R:dr, allt Riksmynt.
Då emellertid förberörda underdåniga hemställan icke skett förr än Riksdagen redan långt framskridit och inrättningens stat blifvit år 1855 uppgjord, på grund af Rikets Ständers vid sistförflutna Riksdag beviljade anslag, hade Kongl. Majit ansett sig icke kunna för det dåvarande bifalla
Direktionens anhållan i hvad densamma angick ifrågaställda anslag för nybyggnad eller till löne- och arfvodes-förhöjningar, hvaremot Kongl.
Direktionen uppgifva huru stort belopp, som kunde erfordras till de mest nödiga reparationer å inrättningens byggnader, äfvensom för de oundgängligaste behofven i afseende å inventarier vid densamma.
Direktionen derefter uti underdånig skrifvelse den 2 Juni detta år be - Slals-Ulskotlels Utlåtande M 148.
(Fortsättn.) 57 gärt, att nödiga medel måtte, i enlighet med Öfver-Intendents-embetets förenämnda kostnads-förslag, anvisas till följande reparationer, nemligen: till stora stallets iståndsättande B:ko R:dr 1,998: — » provisorisk reparation af röda trähuset (föreslaget att rifvas) » » 500: — » reparation af småstallarne » » 1,533: 16.
» d:o å bostadshuset för elever, laboratorium, anatomi-salen, m. m » » 5,686: — » planering och stensättning å anatomi-gården ... » » 600: — » reparation å magasinet » » 1,296: 52. » d:o å d:o på anatomi-gården ....
» » 2,819: 16. » d:o å Iilla stallet » » 1,250: — » iståndsätlning af boställshus » » 2,510: 32. » d:o » ridhuset » » 1,290: — » d:o » obduktions-rummet » » 215: — » d:o » åtskillig stängsel » » 400: — för tillsyn vid arbetet » » 821: — B:ko R:dr 18,500: — samt derjemte till inköp af möbler och sängkläder åt elever och drängar » » 1,333: 16. eller tillsammans B:ko R:dr 19,855: 16; har Kongl. Maj:t, då mede! till ifrågavarande ändamål ej äro å Riks-staten anvisade eller annorledes att tillgå, uti högstberörda Nådiga proposition föreslagit, att det af ofvanbemälde
Direktion såsom oundgängligen erforderligt för Veterinär-inrättningens ordnande begärda anslag måtte med en till 20,000 R:dr B:ko eller 30,000 R:dr Riksmynt jemnad summa af Rikets Ständer beviljas.
Uti sin till Kongl. Maj:t ingifna underdåniga berättelse, rörande beskaffenheten af Veterinär-inrättningens byggnader, m. m., har Direktionen, bland annat, förmält, att dessa befinnas uti ett skick, som föga öfverensstämmer med de måttligaste fordringar för ett allmänt läroverk; att de dels äro alldeles förfallne, dels fordra en skyndsam hjelp för att icke snart blifva det; att icke mindre än 8 större och mindre träbyggnader äro af ålder till den grad förstörde, att de icke utan fullständig ombyggnad kunna göras brukbara, och alt flera utaf dem dessutom äro högst eldfarliga jemväl för andra närliggande byggnader, hvarförutan alla öfriga hyggnader uppgifvas i betydlig mån vara skadade, ehuru dessa, hvilka, till följd af ett solidare byggnadssätt, bättre motstått tidens inverkan, ansetts förtjena att repareras.
Häraf vill det synas, som vore vida mera genomgripande åtgärder af behofvet påkallade, än de af Direktionen nu föreslagna, om berörda inrättning skulle kunna Stats-Utskoltels Ullålande J\s 148.
(Fortsättn.) bringas i det skick, att den motsvarar sitt ändamål.
Utan att vilja bestrida nödvändigbeten af de utaf
Direktionen nu ifrågaställa reparations-arbeten, anser Utskottet det likväl vara temligen ändamålslöst att anvisa något större belopp för reparation af byggnader, hvilka, för närvarande redan mindre tjenliga, i allt fall inom kort torde tarfva fullständig ombyggnad.
Under sådana förhållanden, och då icke eller med säkerhet kan antagas, att
Veterinär-inrättningen fortfarande får begagna samtliga de åt inrättningen nu upplåtna lokaler och tomter, enär, efter hvad Utskottet erfarit, fråga skall vara väckt om en del af egendomens användande för anläggning af en strandgata närmast Ladugårdslandsviken, finner Utskottet sig för hindradt alt i allo tillstyrka bifall å högstberörda Nådiga framställning.
Då emeller tid angeläget är, att för läro-anstaltens upprätthållande under närmaste framtiden, så väl de största bristerna blifva afhulpne, som ock nödiga inventarie-persedlar för elevers och betjeningens behof anskaffas, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer anvisa en summa af 10,000 R:dr R:mt, att, ställd till Kongl. Maj:ts disposition, användas dels till inköp af nödiga möbler och sängkläder, dels ock för oundgängliga reparationsarbeten vid Veterinär-inrättningen i Stockholm. lll:o.
Utskottet bar jemväl erhållit remiss å en hos Preste-ståndet af Prosten Schram väckt motion, innehållande, att, sedan Kongl.
Maj:t i nåder resolverat, att den kronotionde-spanmål, som vore på lön anslagen skolstaterne i Stockholm och Götheborg, icke finge uppsägas till leverering in natura, utan borde utgöras eller lösas endast på sätt om spanmål till allmänna verk och inrättningar den 11 Maj 1855 stadgats, eller att de skattskyldige egde rätt att efter 10-årigt medelpris lösa spanmålen, så torde också enahanda fråga, rörande öfrige lärarestater, blifva på samma sätt afgjorde.