Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och då sådant icke omförmäies i hufvudräkningen, den der, i stället för en dylik brist, visar behållning vid båda årens utgång, kunna Revisorerne ej undgå att å ett slikt, till missförstånd ledande, bokföringssätt fästa uppmärksamhet.
Revisorerne, som uu fullbordat den dem åliggande gi-anskning af samtliga Stats-verket tillhörande räkenskaper, kunna slutligen icke med tystnad förbigå det för hvarje uppmärksam betraktare af Svenska redovisningssättet tydligen framstående förhållande, att nemligen räkenskaperna i allmänhet äro uppställda efter olika methoder utan inbördes sammanhang, samt att uti de publika Verk och Inrättningar, för hvilka bestämda formulärer finnas föreskrifna, dessa utaf olika redogörare ofta tillämpas på skiljaktiga sätt.
Att granskningen härigenom i väsendtlig mån försvåras och blifver tidsödande, kan lätteligen inses.
För åtskilliga både äldre och nyare räkenskaper saknas formulärer och de, som för vissa Embetsverk för icke länge sedan meddelades, bestämma i allmänhet endast hufvudböckernas form, utan att reglera de lägre detaljernas redovisning, hvilken följaktligen kan, vid i öfrigt likartade förhållanden, betydligt omvexla inom särskilda Verk eller Län; — ja, denna detalj-redovisning kan till och med vara i mindre god ordning, utan att sådant hindrar hufvudbokens upprättande i enlighet med formuläret.
Då härtill kommer, att de nu gällande räkenskapsformulären, i flera fall, dels i sina hufvudgrunder sakna erforderlig säkerhet och dels befinnas mindre ändamålsenliga, tro Revisorerne det vara på tiden, att man, så vidt möjligt är, genom införandet af ett i sin helhet väl ordnadt räkenskapssystem, söker bereda full conformite, i afseende å så väl tid som sätt för redovisningen vid alla förvaltningar af Statens medel, från dess lägsta till dess högsta detaljer; hvadan, i Revisorernes tanka, erfordras, att nya formulärer, innefattande alla detaljer, varda utarbetade och till efterlefnad påbjudna vid uppgörandet af ej mindre Krono-Uppbördsverkens än öfriga förvaltande Verks och Inrättningars räkenskaper; hvarvid tillika torde böra iakttagas, att de lägre räkenskaperna varda så upprättade, att de delar deraf, som uti en högre räkenskap skola intagas, kunna, så vidt sig göra låter, utan föregående omslutning, dertill användas, äfvensom att all redovisning — 240 — och räkenskap verkställes på tryckt eller lithograferadt blankett-papper, derå titlar, rubriker och kolumner äro utmärkta, och hvarest räkenskapsföraren endast har att införa namn och ziffror samt hvad i öfrigt för hvarje särskild redogörelse ej kunnat förutses.
På det någon partiel afvikelse från det här nu antydda allmänna räkenskaps-systemet icke må kunna äga rum, torde äfven blifva nödvändigt, att för hvarje ny räkenskap, som, till följd af nya anslag eller särskilda föreskrifter, kan uppkomma, redovisningssätt och formulärer varda föreskrifna.
Genom ett dylikt förfogande, skulle räkenskaperna kunna tidigare, än nu är fallet, afslutas, till båtnad både för skattskyldige, redogörare och granskare, samt en lika vigtig som önskvärd total-öfversigt af Stats-verkets finansiella ställning vinnas inom betydligt kortare Ltid, än omkring två år, som nu dertill åtgå.
På det emedlertid sådana formulärer må kunna med lätthet tillämpas, anse Revisorerne derjemte nödvändigt, att alla föreskrifter om de åtgärder, hvilka äga rum i afseende å Statens tillhörigheter och medel, (såsom jordehöckers och inventariers beskaffenhet och förnyelse, skatters debitering, uppbörd, afskrifning, anordning, kassors och förråders förvaltande o. s. v.) äfvensom kontrollerna öfver samma föreskrifters efterlefnad, ansvar för underlåtenhet deraf och rättegångsordningen i sådana fall, måtte, i stället för att vara spridda i många särskilda, äldre och nyare, osammanhängande och hvarandra stundom motsägande, författningar, eller såsom prejudikater ansedda resolutioner, sammanföras i en enda Stadga till efterrättelse för de debiterande, uppbärande, förvaltande, redogörande och kontrollerande myndigheterna.
Jemväl torde uti en särskild afdelning af denna Stadga höra bestämmas, huru, vid uppkommande frågor om sättet för bokföring, eller om förändring i någon räkenskapsform, förfaras skall, och hvilken Embetsmyndighet det skall tillhör a, dels att sådana ärender pröfva och afgöra, dels tillse, att den stadgade formen för redovisningens afläggande noggrant iakttages.
De emot flera af förestående punkter anmälda reservationer äro intagna i Revisionens protokoll.
För de i denna Berättelse intagna Tabellers riktighet tili ziffran är Kamreraren vid Stats-revisionen ansvarig.
241 - Revisorerne hafva hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit' om nådig befallning till Kongl. Stats-Kontoret att utbetala så väl de arfvoden, Revisorerne, jemlikt 3 §. uti Instruktionen, bestämt för de tjenstemän, hvilka under denna förrättning med kansli- och kameral-biträde tillhandagått, som den vakthetjeningen tillagda aflöning, jemte kostnaderna för ljus, skrifmaterialier m. m.
Med stöd af 68 §.
Riksdags-ordningen, varder tiden för nästa Revision af Stats-Yerket utsatt till den 15 September 1847.
Ridderskapet ocb Adelns Ledamöter: CARL ÅKERHIELM.
CARL LAGERFELT. KANTZOW. FR.
C. STUART. O. PH.
OXEHUFVUD. J. F. EHRENSTAM.
Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöter: CARL FR. BJÖRKMAN. N. J. EKDAHL. J. H. WALLMAN.
Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöter: REINH. REUSEL. L. WiERN. C. M.
C. C. HÖRNSTEIN. F. LAKE. J. F. GRÅÅ. Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter: J. J. RUTBERG.
N. STRINDLUND. D. ANDERSSON.
M. MÅNSSON. L. GEZELIUS. A. V. Koch. 31 ' - ■ - - ‘ - i •'
:V;M ■ i - Bil.
Litt. A. /(// 18/{:j års Revisions-Beriittelse angående Stats-V erke i.
« Sammandrag af Kapital-Räkningen i 1842 års Riks-Hufvudbok.
Ordinarie statsreglerinsen. »ebet.
Balans den 31 December 1841 • 65,552: 22. 4.
Passiva (skulder}, bestående, dels i Öfverlevereringar . . .
Återstående utgifter, redan såsom anordnade å Riks-Staten afförda, 267,347: 16. 11.
Skulder i allmänhet 1,675,211: 19.
4. utvisande, att, af motstående tillgångar, en summa af tillsammans tillhörer de diverse Verk och personer, hvilka under ofvanstående titlar hos Staten äga att fordra, samt dels äfven utgörande reserverade behållningar af Stats-anslag, enligt ordinarie stats-regleringen, „ enligt extra stats-regleringen, . eller de andelar, som dessa 2:ne fonder äga i motstående tillgångar.
Då dessa sednare 2:ne belopp i motstående Credit från tillgångarnes totalsumma afräknas, för att i vederbörliga kolumner insättas, samt förstnämnde 2,008,111R:dr 10 sk. 7 rst. från återstående kapitalet afdragas, för att visa netto-tillgången vid årets början; kan uti dc 3:ne första kolumnerna här intet blifva synligt af ingående skuld-balansen enligt Rikshufvud - 2,008,111: 10. 7. 1,897,912: 4. 6. 115,562: 23. 4. bokens Stats-medels kapital-räkning. utan utföres endast uti 4:de kolumnen hvad nämnde kapital-räkning sålunda inbalanserar, eller •
Vidare upptages här stats-regleringens skuld för fonden lemnat till utbetalningar utöfver anslag i kapitalräkningen balanseras, nemligen: å f. d. 2:a Hufvudtiteln „ „ 3:e Dito ....... „ n. v. 4:e Dito „ f. d. 7:e Dito „ ,, 10:e
Dito de förskotter, grund, hvilka förskotter ej 149,172: 30. 10. 15,934: 8. 6. 700: — — 51: 16. — 1,149: 11. 6.
Ordinarie för år 1842 . .
Extra ordinarie för år 1842 för år 1841 och föregående åren 200,363: 34. 9. 176,455: 26. 5.
S:r 370,819: 13. ~ 61,831: 5. 4.
S:r 438,650: 18. 6. 125,149: 10. 11,328: 39. 2. 2.
Anordning utom Stat: för år 1842 för år 1841 och föregående åren 1842 års Riks-Statsutgift 1842 års extra stats-reglerings utgift Riksgäld-s-Kontorets andel i öfverskotter och besparingar Öfverlåtelse till Riksgälds-Kontoret af f. d.
Nummer-Lotteriets behållningar Afskrifningar å lån och förskotter, som blifvit återbebiterade, . . . .
Ökade reservationer, eller skillnaden emellan inbalanserade och utbalanserade behållningar å vissa stats-regleringens Hufvudtitlar och å extra stats-reglerings-anslagen.
Denna skillnad, som icke kan blifva särskilt synlig uti de räkningar, som l:sta och 2:dra kolumnerna upptaga, såsom der redan förut förklarad genom sammanverkandet af samtliga i Debet och Credit intagna poster, blifver deremot synlig uti Riks-hufvudbokens kapitalräkning, enär denna uti Debet, under utgifterna enligt Riks-staten och enligt extra stats-regleringen, upptager hvad redan under inbalanserade anslags-behållningarne innefattas, och uti Credit, under utgående balansens anslags-behållningar, hvad redan under Kronouppbörden och Riksgälds-Kentorets bidrag upptages, samt skillnadens insättande fördenskull såsom motvigt erfordras.
Utföras således Levereringar till Stats-Verket icae tillhörande förvaltningar
Till stats-regleringen ingångna disponibla blifna Restantier för föregående åren, se motsidan, Balans den 3i December 1842:
Aktiva (tillgångar} 9.139,746: 8. 7. Enligt motstående skuld-balans, tillhöra häraf:
Ordinarie stats-regleringen hvartill komma af öfverskotts-medlen, enligt liqvid med RiksgäldsKontoret, innehållna, vid årets slut ej anordnade , till missväxt-undsättnings-fondens förstärkning anslagna, spanmåls-import-tull medel Tillsammans Extra stats-regleringen . 1,669,543: 12. 10. 151,895: 20. 1,821,438: 32. 347,333: 43. 10. 4. 167,007 18 12,118, 620, 693 515 2,168,772: 28.
2. efter afdrag af hvilka, återstår öfriga kapitalets fcrwrio-belopp
Sedan från denna summa afräknats hvad deraf tillhörer Statens diverse fordringsägare.... visar sig samma kapital utgöra netto . . .
På grund häraf utföras 6,970,973: 28. 2,679,338: 34. 5. 4,291,634: 42. 4.
Derutöfver upptagas här de förskotter, grundfonden gjort för utbetalningar utöfver anslag, hvilka förskotter, såsom i Rikshufvudbokens kapitalräkning defmitift afförda, der ej äro synliga, nemligen: f. d. Hufvudtiteln 153,440:11. 10.
Likaledes upptagas här från grundfonden stats-regieringen orätt tillförda, enligt här nedan följande förklaring, 2:dra „ „ 3:dje „ n. v. 4:de „ f- d. 7:de n u 10:de 153,440: 11. 16,210: 9. 700: — 51: 16. 1,149: 11.
S11 m m a 1,821,438 14,727,654 10 32 Extra stats-regleringen.
442,602 10 47 4 Öfriga kapitalet. 11 347,333 43 789,936 3 200,363 176,455 61,831 136,478 55,929 75,379 Riks-hufvudbokens Kapitalräkning upptager.
6,800 131,432 19 3 4,291,634 171,551 6,928 40 5,314,784116 42 4,021,585 38 1 200,363 34 238,286 40 136,478 1 4 12,118,693 14 8 442,602 7 11 620,515 29 — 55,929 14 8 75,379 23 3 272,641 6,800 31 44 9,139,746 27,239,022 8 5' Credit.
Balans ilen 3i December 1841-'
Aktiva (tillgångar} 8,387,250f 10. 11.
Enligt motstående skuldbalans, tillhöra häraf:
Ordinarie statsregleringen 1,897,912: 4. 6.
Extra stats-regleringen 115,562: 23.
4. hvartill komma uti ofvannämnde tillgångar inneliggande, extra statsregleringen derutöfver tillhörande, 19,232: 39. 2. *'• 2,032,707: 19. — efter afdrag af hvilka, återstår öfriga kapitalets fcruffo-belopp 6,354,5 42: 39. 11.
Sedan från denna summa afräknats hvad deraf tillhörer
Statens enskilde fordringsägare 2,008,111: 10. 7. visar sig kapitalet utgöra netto 4,346,431: 29. 4.
Enligt ofvanstående utredning, upptagas fördenskull
Här upplages äfvenledes grundfondens förskott till ordinarie stats-regleringen för utbetalningar utöfver anslag, motstående 1842 års Kronouppbörd: Afkortad Anordnad utom stat Behållen till Riks-Staten Resterande den 1 September 1843 Härtill kommer hvad af de i ofvanstående 4,346,431 R:dr 29 sk. 4 rst. inbegripna restantier för föregående åren, under räkenskapsåret, till stats-regleringen influtit Riksgälds-Kontorets bidrag: 1842 års statsfyllnadssumma
„ Extra statsreglerings-anslag
Ater debiteringar af såsom förskotter afförda stats-utgifter Minskade reservationer, eller skillnaden mellan inbalanserade och utbalanserade behållningar å vissa statsregleringens Hufvudtitlar (se vidare motstående ökande reservationer} Levereringar från Stats-Verket ej tillhörande förvaltningar Balans den 3i December 1842:
Passiva (skulder}, bestående, dels i Öfverlevereringar : 25,094: 38.
— Återstående utgifter, redan såsom anordningar å Riks staten afförda, . 457,793: 14. 11.
Skulder i allmänhet ' 2,196,450: 29.
2. utvisande, att, af motstående utbalanserade tillgångar, en summa af tillsammans 2,679,338: 34.
1. tillhör de diverse Verk och personer, hvilka under ofvannämnde titlar hos Staten äga att fordra, dels uti reserverade behållningar af stats-anslag, enligt ordinarie stats-regleringen 1,669,543: 12. 10. „ extra stats-regleringen 347,333: 43.
4. antydande de andelar, som dessa 2:ne fonder äga i motstående utbalanserade tillgångar.
Af skäl, som under ingående skuld-balansen anföras, inflyta dessa summor ej uti de 3:ne första kolumnerna; men hufvudsumman utföres uti sista kolumnen med Här upptages stats-regleringens skuld till grundfonden för utbetalningar utöfver anslag, motstående samt Difference, enligt den förklaring deröfver, som härå nedan skall meddelas, . .
Ordinarie statsregleringen. 1,897,912 11,014,330 131,432 1,505,500 171,551 6,928 30 19 Extra stats-regleringen.
134,795 14 10 40 Summa 14,727,654 655,140 Öfriga kapitalet. 36 47 789,936 4,346,431 167,007 376,819 125,149 268,724 7,852 22,800 Riks-hufvudbokens Kapital-riikning upptager. 15 8) 25 5,314,784 8,387,250 11,785,023 2,160,640 7,852 269,239 22,800 4,696,215 10 21 lil 42 16 27,329,022 Bil.
Ut B. till 1845 års Revisions-Berättelse angående Statsverket.
Sammandrag af Kapital-Räkningen i 1843 års Riks-Hufvudbok.
Balans den 3i December 1842:
Passiva (skulder), bestående, dels i Öfverlevereringar 25,094: 38.
— Återstående utgifter, redan såsom anordnade å Riks-Staten afförda, 457,793: 14. 11.
Skulder i allmänhet 2,196,450: 29. 2. 2,679,338: 34. 1. utvisande, att, af "motstående tillgångar, en summa af tillsammans tillhörer de diverse
Verk och personer, hvilka under ofvanstående titlar hos Staten äga att fordra; dels i Reserverade behållningar af stats-anslag, enligt ordinarie stats-regleringen 1,669,543: 12. „ extra stats-regleringen, eller de andelar, som dessa 2:ne fonder äga i motstående tillgångar.
Då dessa sednare 2:ne belopp i motstående Credit från tillgångarnes totalsumma afräknas, för att i vederbörliga kolumner insättas, samt förstnämnde 2,679,338 R:dr34 sk. lrst.från återstående kapitalet afdragas, för att visa netto-tillgången vid årets början; kan uti de 3:ne första kolumnerna här intet blifva synligt af ingående skuld-balansen enligt Rikshufvudbokens Stats-medels kapital-räkning, utan utföres endast uti 4:de kolumnen hvad nämnde kapital-räkning sålunda inbalanserar, eller Vidare upptages här stats-regleringens skuld för de förskotter, grundfonden lemnat tillutbetalningar utöfver anslag, hvilka förskotter ej i kapitalräkningen balanseras, nemligen: å f. d. 2:a Hufvudtiteln „ ,, 3:e Dito ,, n. v. 4:e
Dito „ f. d. 7:e Dito -10:e Dito 347,333: 43. 10. 4. » :> 153,440: 11. 10. 16,210. 9. — 700: 51: 16. — 1,149: 11. 6. samt Difference, enligt den förklaring deröfver, som här nedan skall meddelas Tillkommer ingående balans:
Extra stats-regleringen tillhörande 40,000 R:dr, hvilka, såsom å motsidan upptagna bland tillgångarne för denna fond, här icke uti 2:dra kolumnen kunnat blifva synliga, men deremot uti 4:e kolumnen utföras Afkortning:
Ordinarie för år 1843 200,958: 20. 6.
Extra ordinarie för år 1843 _l^E190j_jl5^3.
S:r 382,148: 35.
9. för år 1842 och föregående åren 61,324: 3. 5.
S:r 443,172: 39. 2.
Anordning utom Stat: för år 1843 för år 1842 och föregående åren 128,092: 25. 10. 13,121: 44. 1. 1843 års Riks-Stats utgift 1843 års extra stats-reglerings utgift Afskrifningar af förskotter och f. d. 9:de Hufvudtitelns lån Ökade reservationer, eller skillnaden emellan inbalanserade och utbalanserade behållningar å vissa stats-regleringens Hufvudtitlar och å extra stats-reglerings-anslagen.
Denna skillnad, som icke kan blifva särskilt svnlig uti de räkningar, som Esta och 2:dra kolumnerna upptaga, såsom der redan förut förklarad genom sammanverkandet af samtliga i Debet och Credit intagna poster, blifver deremot synlig uti Riks-hufvudbokens kapitalräkning, enär denna uti Debet, under utgifterna enligt Riks-staten och enligt extra stats-regleringen, upptager hvad redan under inbalanserade anslags-behållningarne innefattas, och uti Credit, under utgående balansens anslags-behållningar, hvad redan under Kronouppbörden och Riksgälds-Kontorets bidrag upptages, samt skillnadens insättande fördenskull såsom motvigt erfordras.
Utföras således Levereringar till Stats-Verket icke tillhörande förvaltningar Riksgälds-Kontoret tillkommande:
Besparing å extra stats-regleringen Influten ränta och kapital-afbetalning å Tackjerns-Bergslagernas lan Till stats-regleringen ingångna, disponibla blifna Restantier för föregående åren, se motsidan, Balans den 3i December 1843:
Aktiva (tillgångar) 9,551,250: 47. 7.
Enligt motstående skuld-balans, tillhöra häraf:
Ordinarie stats-regleringen 1,688,592: 18. 7. Extra stats-regleringen. . 1,165,428:43. 9-_2 854 021. 14 4. efter afdrag af hvilka, återstår öfriga kapitalets fcrufto-belopp
Sedan från denna summa afräknats hvad deraf tillhörer Statens diverse fordringsägare.
. . . 6,697,229: 33. 3. 2,130,022: 47. 3. 4,567,206: 34. — visar sig samma kapital utgöra netto ■ . .
På grund häraf utföras
Derutöfver upptagas här de förskotter, grundfonden gjort för utbetalningar utöfver anslag, hvilka förskotter, såsom i Rikshufvudbokens kapitalräkning definitift afförda, der ej äro synliga, nemligen: å f. d. 2:dra Hufvudtiteln 153,440: 11. 10.
„ „ ' 3:dje Dito 16,210: 9. — „ n. v. 4:de Dito 700: „ f. d. 7:de Dito 51: 16. — „ 10:de Dito 1,149: 11. 6.
Likaledes upptagas här från grundfonden stats-regleringen orätt tillförda, enligt här nedan följande förklaring, . . . .
Ordinarie statsregleringen. 171,551 6,928 12,434,386 40 20 Extra stats-regleringen. 572,315 4,683 1,688,592 18 Öfriga kapitalet.
10 30 1,165,428 43 200,958 181,190 61,324 141,214 26,238 21 30 12,041 2,554 162,066 9 4,567,206 11 34 171,551 6,928 40 Riks-hufvudbokens Kapitalräkning upptager. 4,696,215 — — 40,000 20 6 200,958 15 3- . 242,514 3 5, 141,214 12,434,386 572,315 26,238 42 882,078 20 12,041 42 7,238 14 9,551,250 11 47 Summa | 14,301,4581311 7| 1,742,427 (271 4
Aktiva (tillgångar) 9,139,746: 8.
Ordinarie statsregleringen 1,669,543: 12.10. hvartill komma af öfverskotts-medlen, enligt liqvid med RiksgäldsKontoret, innehållna, vid årets slut ej anordnade, till missväxt-undförstärkning - 7. sättnings-fondens an - slagna, spanmåls-import-tullmedel . 151,895: 20.
Extra stats-regleringen Tillsammans 1,821,438: 32. 10. 347,333: 43. 4. 2,168,772: 28.
2. efter afdrag af hvilka, återstår öfriga kapitalets fcrwffo-belopp 6,970,973: 28. 5.
Sedan från denna summa afräknats hvad deraf tillhörer Statens diverse fordringsägare 2,679,338: 34.
1. visar sig samma kapital utgöra netto 4,291,634: 42. 4.
Derutöfver upptagas här de förskotter, grund-fonden gjort för utbetalningar utöfver anslag, hvilka förskotter, såsom i Riks-hufvudbokens kapitalräkning difinitift afförda, der ej äro synliga, nemligen:
Ordinarie statsregleringen. 1,821,438 å f. d. 2:dra 3:dje 4:de 7:de 10:de Hufvudtiteln 153,440: 11. 10.
Dito 16,210: 9.
— Dito 700:
Dito 51: 16.
— Dito 1,149: 11. 6.
Likaledes upptagas här från grundfonden stats-regleringen orätt tillförda, enligt här nedan följande förklaring, Tillkommer ingående balans:
Tillgångar vid årets början i räkenskaper, som förr ej varit i Riks-hufvudboken intagna, hvaraf, enligt motstående enahanda balans, 40,000 R:dr tillhöra extra stats-regleringen, och således här utföras 1843 års Kronouppbörd: Afkortad Anordnad utom stat Behållen till Riks-Staten Resterande den 1 September 1844 Dessutom hafva, af i ofvanstående tillgångs-balans innefattade restantier för föregående åren, till stats-regleringen influtit Riksgälds-Kontorets bidrag: 1843 års statsfyllnadssumma
Extra statsreglerings-anslag „ Brist i stats-regleringen Äterdebiteringar af såsom förskotter afförda stats-utgifter
Minskade reservationer, eller skillnaden mellan inbalanserade och utbalanserade behållningar å vissa statsregleringens Hufvudtitlar, (se vidare motstående ökade reservationer) Levereringar från Stats-Verket ej tillhörande förvaltningar Balans den 31 December 1843:
Passiva (skulder), bestående, dels i Öfverlevereringar : Återstående utgifter, redan såsom anordningar å Riks staten afförda, 341,682: 11.
Skulder i allmänhet 1,760,983: 23. utvisande, att, af motstående utbalanserade tillgångar, en summa af tillsammans 2,130,022: 47. tillhörer de diverse Verk och personer, hvilka under ofvannämnda titlar hos Staten äga att fordra: dels i:
Reserverade behållningar af stats-anslag, 27,357: 13. 2. 1. 1.688,592: 18. 1,165,428: 43. enligt ordinarie stats-regleringen „ extra stats-regleringen antydande de andelar, som dessa 2:ne fonder äga i motstående utbalanserade tillgångar.
Af skäl, som under ingående skuld-balansen anföras, inflyta dessa summor ej uti de 3:ne första kolumnerna; men hufvudsumman utföres uti sista kolumnen med Här upptages stats-regleringens skuld till grundfonden för ver anslag, motstående samt Difference, enligt den förklaring deröfver, som här nedan skall meddelas, 3. 7. 9. utbetalningar utöf - 10,419,343 162,066 1,505,500 32 10 214,630 171,551 6,928 21 29 40 11 Extra stats-regleringen. 347,333 40,000 1,355,093 43 Öfriga kapitalet. 4,291,634 32 171,5-51 6,928 167,626 382,148 128,092 42 Riks-hufvudbokens Kapital-räkning upptager.
9,139,746 328,318 44,933 12,041 40 16 42 207,626 3 lil,257,905 Summa 3,075,224 13 44,933 16 84,934 14 12,041 42 4,984,014 14,301,458|31| 7| 1,742,427127| 41 5,533,2751201 31 28,806,452 23 13 391 \
Summa Summa Summa Summa Summa Summa Summa Summa Summa Bilaga Ut. C. lill 1845 års Revisionsberättelse ang:de Statsverket.
Fördelning af de i 1841 års Riks-Hufvudbok ulbalanscrade Reservationer. 1 1841 års RiksHufvudbok utbalanserade. 12,237 560 99 12,896 219,391 80,659 16,699 66 20,269 337,088 231 20,711 1,736 9,000 419,152 22,500 31,398 13,020 36,486 584,573 6,668 34,676 37.968 5,500 5,620 9,000 518,599 618,031 2,275 22 2,297 2,357 10,133 262 19,206 7,201 38,980 2,800 403 141,318 4,242 5,973 57 3,658 4,011 1,090 693 1,219 3,248 8,100 4,000 337 97,851 134, l&l 25 17,657 21,734 6,306 45,723 732 225 19.647 20,606 4 33 37 9 7 8 13 23 15 40 10 6 30 44 15 20 10 30 16 il 28 10 36 14 15 19 45 36 20 35 6 40 16 3 5 10 10 11 Summa 11,897,0531 2| 4 f. il.
Issia lin fc tulli lein s Hofstallet^ utfodring . . • • •
Drottningholms och Svartsjö Slott Strömsholms Slott f. il. 2utt-a Hufvuiltiteln i Postverket Myntverket Besparing å Landshöfdinge-lönerna
Dito å anslagen i allmänhet . . . . ' f. il. Salje lin femi titelns Krigs-Kollegium Krigs-Akademien Indelta Kavalleri- och Artilleri-Regementerna .
Ersättning till inqvarterings-gifvare
Försvarsverket i allmänhet
Dito anslag af rotefrihets-medel
Ved och ljus för Fästnings- och Garnisons-orter Durch-marche-kostnader .
Besparingar å anslagen i allmänhet f. f|. 4Lsile Winfrini ti telus Förvaltningen af Sjö-Ärenderna etc Öfverskott af Båk- och Lots-medel ; Flottans underhåll och nybyggnad . .
Anslag af rotefrihets-medel för år 1841 Rotefrihetsmedel för föregående åren , . . • •
Båtsmäns förseende med köjer och täcken Besparingar å anslagen i allmänhet, hos Förvaltningen och Stationerna, f. il. åsle Wlufemlliletn s Resestipendier samt lärda verks lifgifvande Kongl. Bibliotheket (Besparing) f. il. Sale Hufe int fi teln:
Landshöfdinge-residensers inköp •
Fångars vård och underhåll Byggnader och reparationer i Dito i landsorterna Stockholm Magasinsbyggnader i Stockholm Dito i landsorterna . .
Indelningsbrist i Jemtlands Extra utgifter f. a. Osile llnfenilfifeln:
Skiften och afvittringar Utflyttningshjelp i Skåne etc Vägar och kommunikationer Undervisningsanstalter för jordbruk Befrämjande af dito Hästafvelns förbättrande
Undervisningsanstalter för slöjderna Befrämjande af dito Befrämjande af handel och sjöfart
Undervisningsanstalter för dito Fiskeriernas understöd Bergsbrukets dito Besparingar å anslagen i allmänhet för förra åren f. il.
I Osile litt fv tult i telni Clereci-Staten Lappmarks Ecklesiastikverk Akademi-, Gymnasii- och Skolestaten .
Besparingar å anslagen i allmänhet alllmänna /«lie agn i Hf/sS talen t Lag-Kommittéen . . . . • • • •• ■ • • • . • • •
Kommittéen för öfverseende af ekonomiske författningar . - •
Blesserade Öfver- och Underofficerare I 1842 Ars Riks-Hufvudbok inbalanserade för Esta Hufv.Tit. 12,237 560 99 33 3 2:dra Hufv.-Tit. 40,133 41 4:de Hufv.-Tit.
234 40 — 20,744 40 9 1,736 6 9 9,000 — — 419,452 3 7 22,500 — — 31,398 5 6 43,020 29 0 36,486 34 6 5:te Hufv.-Tit.