Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets, i anledning af åtskilliga motionärers framställningar i fråga om sättet att upprätthålla ordning och lukt inom skolan och hvilka bestraffningsmedel böra fä användas, nederst å pag. 23 och öfverst å pag. 24 afgifna yttrande, deruti Utskottet, med hänvisning till sin hemställan under litt. f, pag. 39, om tillägg till 53 § i Stadgan rörande elementarläroverken m. m., i öfrigt afstyrkt bifall till hvad motionärerne i detta ämne föreslagit. o Återremitterades.
Utskottets i anledning af Herr Sommelii framställning, rörande inskränkning i den Skollärarne åliggande undervisningstid, nederst å pag. 24 angifna och vidare å pag.
39 förekommande hemställan, att de i 17 § af nu gällande Stadga gilna bestämmelser, rörande det antal timmar i veckan, hvarje lärare är skyldig att lemna undervisning, måtte ändras i enlighet med den grundsats, att ingon lärare ålägges mer än 24 timmars undervisning hvarje vecka.
Den af Utskottet äfven i anledning af Herr Sommelii förslag om vissa vilkor för befordran till läraresyssla öfverst å pag. 26 antydda och likaledes å pag 39 förekommande hemställan, att föreskrift måtte meddelas, det ingen bör till ordinarie lärare antagas, som icke under minst ett läseår tjenstgjort vid högre elementarläroverk samt under dess rektors och vederbörande lärares ledning följt undervisningens gång och sjelf i densamma deltagit, eller ock medelst tillförlitligt vittnesbörd styrker sig ega annorledes genom öfning förvärfvad, emot nyssnämnda prof svarande, undervisningsskicklighet.
Utskottets yttrande nederst å pag. 26, afstyrkande Herr Sommelii förslag att inaen må till lärare i lefvande språk utnämnas, som ej viss tid vistats utrikes.
Utskottets afstyrkande nederst å pag. 28 utaf det af Grefve Björnstjerna och Herr Sommelius väckta förslag om skyldighet för lärare att vid 60 års ålder älgå.
Utskottets öfverst å pag. 31 gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte med anledning af Herr Sommelii motion besluta den underdåniga framställning tili Kongl, Maj:t, som i punkten litt.
I inriehöiies, eller att rektorsembete vid högre elementarläroverk må tillsvidare endast på förordnande tillsättas.
Bifölls. 412 Prot.-Utdrag den 10 Maj 1863.
Yttrandet nederst å pag. 31, i anledning af Herr Sommelii förslag, att rektor vid högre elementarläroverk mätte tillerkännas biträde i skrifveri- och bokhållerigöromäl.
Utskottets yttrande öfverst å pag 32, i anledning af Herr Sommelii motion derom, att rektorsarfvodet måtte bestämmas i proportion af lärjungarnes talrikhet.
Utskottets, i anledning af Herr Ridderstads motion derom, att icke någon lärobok må till antagande föreslås, utan att densamma förut blifvit af en vederbörligen tillsatt granskningsnämnd godkänd in. m., å pag. 36 gjorda hemställan om bifall till litt. m. Bifölls.
Utskottets yttrande å pag. 37, i anledning af Herr N.
S. von Köchs motion om a (låtande af underdånig skrifvelse till Kongl. Majit med anhållan att nästa riksdag måtte för Rikets
Ständer framläggas en plan för ordnandet i ett sammanhang af rikets allmänna uppfostringsverk, m. m.
Utskottets hemställan å pag. 38, 39 och 40, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit 1 :o anmäla, det Rikets Ständer anse, att, för en tidsenlig befordran af ele mentarläroverkens utveckling m. m., de åtgärder äro af behofvet påkallade, som innefattas i Utskottets uti derefter följande punkter från litt. a till och med litt. m gjorda framställningar; och 2:o anhålla, att Kongl.
Majit täcktes i enlighet med dessa grunder låta om arbeta nu gällande nådiga Stadga för rikets allmänna elementarläroverk.
Återremitterades; hvaremot Utskottets, i fråga om inrättande af en gemensam öfverstyrelse för rikets samtliga läroverk öfverst å pag. 34 af Betänkandet, gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte i ofvannämnda underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit tillika framställa den begäran, som innefattats uti mom. 3 å pag. 40, eller att Kongl. Majit, läcktes taga i öfvervägande lämpligaste sättet att för elementarläroverken åstadkomma en närmare gemensam tillsyn och vård, m. m.
Bifölls; likasom Utskottets nederst å pag. 34 gjorda afstyrkan af bifall till Herr Sommelii förslag ora inrättande för elementarläroverken af en i hvarje stad befintlig lokalstyrelse, af Ståndet bifölls ; och skulle den under behandlingen af Betänkandet hållna diskussion, så vidt den anginge dem bland ofvanberördn frågor, hvilka blifvit till Utskottet återremitterade, jemväl till Utskottet öfverlemnas.
Prot.-Utdrag den 10 och 13 Juni 1863.
413 Den 10 och 13 Juni.
Vid föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, JUf 118, i anledning af väckta motioner rörande undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen, beslöt Ridderskapet och Adeln till en början, att behandlingen af Utskottets såväl i 20:de, 21:sta och 22:dra punkterna (sidorna 27 och 28) gjorda hemställanden jemte dertill hörande, i slutet af Betänkandet under litt. i och k upptagna förslag, som ock i 26:te punkten (sidan 33) afgifna yttranden, skulle uppskjutas samt dessa delar af Betänkandet förekomma till pröfning och afgörande, 20:de punkten jemte förslaget litt. i och 26:te punkten i sammanhang med Stats-Utskottets blifvande Utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riks-slatens åttonde Hufvudtitel, samt 21:sta och 22:dra punkterna tillika med förslaget litt. k i sammanhang med nämnda Utskotts blifvande Utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riks-statens nionde Hufvudtitel; äfvensom att i den underdåniga skrifvelse, som Rikets Ständer kunde komma att till Kongl.
Maj:t aflåta med anledning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets ifrågavarande Betänkande, icke skulle inflyta hvad af Rikets Ständer möjligen blefve beslutadt, rörande de frågor, som i ofvanberörda uppskjutna delar af Betänkandet förekommo.
Beträffande Betänkandet i öfrigt, fattade Ridderskapet och Adeln de beslut, som här nedan omförmälas. l:sta.
2:dru och 3:dje punkterna (sid. 3, 4 och 8).
Utskottets hemställanden biföllos. 4:de, 5:te och 6:te punkterna (sid. 6, 7 och 10).
Utskottets hemställanden jemte förslagen litt. a, b och c afslogos. 7:de punkten (sid. 11).
Med afslag å Utskottets hemställan biföll Ridderskapet och Adeln Grefve Wachtmeislers motion, att Rikets Ständer skulle hos Kongl Maj:t i underdånighet anhålla, att det stadgande, som innehölls i 12 § af 1856 års Läroverks-stadga, åter måtte erhålla gällande kraft, nemligen att »lärjunge, som begagnar sig af undervisningen i latin, vore, på målsmans anhållan, frikallad från grekiska språkets läsning, och må i stället under de lärotimmar, sådan befrielse eger rum, på sätt rektor och lärare, med billigt afseende på målsmans uttryckta önskan, finna för ho - 414 Prot.-Uldrag den 10 och 13 Juni 1863. nom lämpligt, undervisas inom den afdelning, der latinska språket icke läses, eller ock utom skolan njuta sådan undervisning, sorn af rektor godkännes». 8;de punkten (sid. 12).
Ridderskapet och Adeln afslog förslaget litt. d, men biföll Utskottets hemställan i öfrigt. 9:de, 10:de och ll:te punkterna (sid. 13 och 14).
12:te punkten (sid. 18).
Med afslag ä Utskottets hemställan och förslaget litt. e, beslöt Ridderskapet och Adeln för sin del, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t behagade, på sätt Kongl. Maj:t pröfvade lämpligast och efter att hafva hört Ofver-styrelsen för medicinalverket, låta utreda, huruvida nu gällande föreskrifter rörande undervisningen vid elementarläroverken menligt inverka på lärjungarnes helsotillstånd och, om så är händelsen, hvilka orsaker derför ligga till grund.
13:de, 14:de och 15:de punkterna (sid. 18, 19 och 20).
Utskottets hemställanden biföllos. 16:de punkten (sid. 23 och 24).
Med afslag å förslaget litt. f, biföll Ridderskapet och Adeln Utskottets hemställan i öfrigt.
17:de och 18:de punkterna (sid. 24 och 26).
Utskottets hemställanden jemte förslagen litt. g och h (genom tryckfel litt. h och g) af slogos 19:de punkten (sid 26).
Utskottets hemställan bifölls. 23:dje punkten (sid. 31).
Utskottets hemställan jemte förslaget litt.
I afslogs. 24:de, 25:te och 28:de punkterna (sid. 31, 32 och 34).
Utskottets hcmställanden biföllos. 29:de punkten (sid. 36).
Utskottets hemställan jemte förslaget litt. m afslogs. 30:de punkten (sid. 37).
Utskottets hemställan bifölls. 31:sta punkten (sid. 38).
Utskottets yttrande, i anledning af Grefve Wachtmeisters motion, lades till handlingarne.
Utskottets i slutet af Betänkandet under punkterna l:o, 2:do och 3:o afgifna förslag.
Ridderskapet och Adeln återremitterade punkten l:o, afslog punkten 2:o och biföll punkteu 3:o jemte 27:de punkten inne i Betänkandet med den förändring, Prot.-Utdrag den 10, 11 och 13 Juni 1863.
415 att i stället för ordet »elementarläroverken» infördes orden: »universiteten, elementarläroverken och folkskolornaa.
Från Högv. Preste-Ständet. S.S. D.D. Föredrogs ånyo allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, JV2 118, i anledning af väckta motioner rörande undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen.
Preste-Ståudet af slog momenten a), b), c), d), e), f), h) (rätteligen g), l) och m) uti det förslag till underdånig skrifvelse, som blifvit framstäldt å sidorna 38, 39 och 40; biföll mom. g) (rätteligen h) angående föreskrift derom, att ingen bör till ordinarie lärare antagas, som icke under minst ett läseår tjenstgjort vid högre elementarläroverk m. m.; uppskjöt pröfningen af momenten i) och k) att företagas, det förra i sammanhang med Stats-Utskottets införväntade
Utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 8:de Hufvudtitel, det sednare i förening med samma Utskotts inkommande
Utlåtande angående regleringen äf utgifterna under Riks-statens 9:de Hufvudtitel; afslog jemväl 2:dra och 3;dje punkterna i förberörda skrifvelseförslag, samt biföll hvad Utskottet i öfriga punkter af detta Betänkande hemställt och yttrat, med undantag af yttrandet, sidan 33, i anledning af Herr Sommelii förslag angående förhöjning af nu bestämda terminsafgifter vid elementarläroverken, deröfver Ståndet beslöt uppskjuta besluts fattande, intilldess StatsUtskottets förväntade
Utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riksstatens 8:de Hufvudtitel till behandling förekommer.
Den 10, 11 och 13 Juni.
S.S. D.D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 118, i anledning af väckta motioner rörande undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen; och blef samma Betänkande med iakttagande deraf att de förvexlade litt. g och h, sid. 39, mot hvarandra utbytas, af Ståndet godkändt, utom i nedannämnda delar, hvarutinnan beslöts på sätt som följer: Yttrandet, sid. 11, rörande grekiska språket.
Afslogs, och Ståndet beslöt, det skola Rikets Ständer uttrycka den önskan, att det stadgande, som innehölls i 12 § af 1856 års Läroverks-stadga, åter måtte Prot.-Utdrag den 13 Juni 1863. erhälla gällande kraft, nemligen att lärjunge, som begagnar sig af undervisning i latin, vore, på målsmans anhållan, frikallad från grekiska språkets läsning och må i stället under de lärutimmar sådan befrielse eger rum, på sätt rektor och lärare, med billigt afseende på målsmans uttryckta önskan, finna för honom lämpligt, undervisas inom den aldelning, der latinska språket icke läses, eller ock utom skolan njuta sådan undervisning, som af rektor godkännes.
Yttrandet, sid. 13, i anledning af Herr Hiertas motion.
Med afslag å detta yttrande beslöt Ståndet den underdåniga anhållan, att all utanläsning i skolorna af deri antagna Lindblomska förklaringen af Doktor Martin Luthers katekes måtte afskaffas.
Utskottets sednare yttrande, sid. 31, och de tre nästföljande yttrandena, sidd. 32 och 33.
Uppskötos till behandling i sammanhang med Stats-Utskottets blifvande
Utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riks-statens åttonde Hufvudtitel.
Följande moment af Utskottets slutliga framställning, sidd. 38—40, jemte de delar i det föregående af Betänkandet, som emot samma moment svara.
Litt. d, l och m.
Afslogos. Litt. e och f.
Litt. i och k.
Uppskötos till behandling, litt. i i sammanhang med Stats-Utskottets
Utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riks-statens åttonde Hufvudtitel och litt. k gemensamt med samma Utskotts Utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riks-statens nionde Hufvudtitel; börande, i följd häraf, innehållet af de sålunda uppskjutna punkterna icke blifva föremål för framställning i den underdåniga skrifvelse, Rikets Ständer med anledning af ifrågavarande Betänkande må komma att aflåta.
Ridder skåpet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo ett ifrån Hedervärda Bonde-Ståndet ankommet Protokolls-utdrag, M 307, för den 3 dennes, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig i Bonde-Ståndets beslut rörande 33:dje punkten af Prot.-Utdrag den 13 Juni 1863. 417 af Ståts-Utskottets Utlåtande M 99; och enär Ridderskapet och Adeln i afseende å denna punkt fattat enahanda beslut som Bonde-Ståndet, ansågs inbjudningen ej fordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
S. D. Vid föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, JVl 119, i anledning af väckta motioner om ändring i förfaltningarne angående handels- och näringsrätt, blef detta betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallet, endast med följande förändringar, nemligen i Första förslaget: att i punkten 2:o ordet medborgare utbyttes emot ordet undersåte; alt punkten 4:o afslogs; att i punkten 9:o ordet derstädes infördes i stället för orden: pä minst en mils afstånd från stad; Sednare förslaget: att i punkten 4:o ordet: medborgare utbyttes emot ordet: undersåte-, att punkten 6:o afslogs. S. D.
Föredrogos och biföllos Stats-Utskoltets Utlåtanden:
JV2 104, i anledning af väckt motion angående användandet af Kronans hus; M 107, i anledning af väckt motion angående förutvarande arrendatorers företrädesrätt vid förnyad utarrendering af boställshemman; samt M 108, i anledning af väckt motion angående upplåtande åt hemman inom Norrbottens län af mindre, Kronan tillhöriga jordrymder derstädes, emot utgörande af skogsränta.
S. D. Föredrogos och biföllos Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkauden: JV2 10, i anledning af väckta motioner, angående dels revision af, dels ock ändringar i nu gällande Fiskeri-stadga; och JYs 11, i anledning af väckta motioner om tillägg till Kongl. Förordningen om jords och lägenhets avstående för allmänt behof deu 20 November 1845, med deri genom Kongl.
S. D. Föredrogs och bifölls Bevillnings-Utskottets Utlåtande, JV2 10, i anledning af väckt motion angående vissa förändringar i Kongl. Förordningen den 20 Juli 1861 om mantals- och skattskrifningarnes förrättande.
S. D. Vid föredragning af Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, JV° 3, angående afgifterno för bränvinstillverkningen, lade Ridderskapet och Adeln, med vidblifvande af sitt förut i frågan fattade beslut, Utskottets inbjudning till handlingarne samt godkände den föreslagna voteringspropositionen.
S. D. Sedan Ridderskapet och Adeln, vid behandling den 10:de dennes af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 118, af slagit Utskottets Bih. lill B.
Prat 1862 ät 1863. 9 Sami. 53 418 Prot.-Utdrag den 13 Juni 1863. i 12:te punkten gjorda hemställan jemte förslaget litt. e, samt för sin del beslutat, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t behagade, på sätt Kongl. Moj:t pröfvade lämpligast och efter att hafva hört Ofver-styrelsen för Medicinal-verket, låta utreda, huruvida nu gällande föreskrifter rörande undervisningen vid elementarläroverken menligt inverka på lärjurigarnes helsotillstånd och, om så är händelsen, hvilka orsaker derför ligga till grund; så beslöt Ridderskapet och Adeln nu vänligen inbjuda de öfriga Riks-Stånden att ofvanberörda beslut biträda.
Frän Vdllofl. B or g are-Ståndet. S. 1).
Vid förnyad föredragning af Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, M 3, angående afgiften för bränvinstillverkningen, blef den förra punkten, innefattande inbjudning till de andra Riks-Stånden, tagd till handlingarne; hvaremot den i sednare punkten framställda voteringsproposition godkändes.
S. D. Vid nu skedd föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 119, i anledning af motioner om ändring i författningarne angående handels- och näringsrätt, beslöt Ståndet, att, med godkännande af betänkandet i öfrigt, uti detsamma endast vidtaga den ändring, att uti 13:de punkten af Utskottets hemställan i fråga om vil koren för idkande af fabriks- eller handt verksrörelse orden: »Konungens
Befallningshafvande» utbytes mot ordet; »Kommunalnämnd».
S. D. Föredrogos och godkändes Stats-Utskottets Utlåtanden:
M 104, i anledning af motion angående användande af Kronans hus; JYi 105, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående i vissa af seenden förändrade föreskrifter i fråga om sältet för utarrenderingar af Kronans egendomar; JV2 106, i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående förändring och tillbyggnad af Kronans egendom M 4 å Riddarholmen för inrymmande derstädes of Riks-arkivets samlingar m m., dels motioner om anslag till en nybyggnad lör Riks-arkivet och Kongl. Bibliotheket; JVs 107, i anledning af motion angående förutvarande arrendatorers företrädesrätt vid förnyad utarrendering af boställshemman; Prot.-Utdrag den 13 och 17 Juni 1863. 419 JM 108, i anledning af motion, angående upplåtande åt hemman inom Norrbottens län af mindre, Kronan tillhöriga jordrymder derstädes mot utgörande af skogsränta; JM 109, i anledning af motioner, angående Sala silfververks återgång till Statens disposition; JM 110, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse lill staden Malmö af förra fästningsbastionen Nyköping; JM lil, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Stockholms stad af Kronan tillhörig mark för anläggning af strandgata utefter Ladugårdslandsviken från Nybron till Fredrikshof; JM 112, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Stockholms stad af en del utaf lägenheten Stallmästaregården för anläggande af en lastbrygga vid Brunnsviken; JM 113, i anledning af motion om kostnadsfri upplåtelse för den tillämnade jernvägen emellan södra stambanan och Landskrona af viss del utaf Kronans omkring nämnda stad befintliga fästningsverk; samt JM 114, i anledning af motion om annat sätt för utgörande af ränlepersedeln »hö» inom Wester-Norrlands län. S. 1).
Vid nu ånyo verkställd föredragning af Sammansatta Bevillnings-, Lag samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, JM 3, angående afgiften för bränvinstillverkningen, blef den deruti föreslagna voteringspropositionen af Ståndet godkänd. S. D. Föredrogos och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrivelser till Kongl, Maj:t, nemligen: JM 92, angående ifrågasatt bidrag från Handels- och Sjöfarts-fonden till gäldande af den för Stadetullens aflösning erforderliga utgiftssumma; JM 93, angående förändrade föreskrifter i afseende på vilkoret) för mjöl- och sågqvarnars anläggande, ro. m ; JM 94, angående förändrade föreskrifter i fråga om byggande och underhållande af badstugor och mälthus å kronohemman och boställen; samt JM 93, angående åtgärder för til
I väga bringa nd e af mera likställighet emellan stadskommunernas medlemmar i afseende på kommunala rättigheter och skyldigheter.
Den 13 och 17 Juni.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, JM 119, i anledning af väckta motioner om ändring i för - 420 Prot.-Utdrag den 17 Juni 1863. fattningarne angående handels- och näringsrätt, blef detta betänkande af PresteStåndet bifallet, endast med de förändringar, som här nedan finnas antecknade.
De i första förslagets 8:de punkt, sidan 15, förekommande orden: »Konungens liefallaing shafvande i länet» utbyttes mot orden: »vederbörande Kommunalnämnd»; hvarjemte i stället för orden: »Konungens Befallningskafvandes» å sista raden i samma punkt insattes ordet: »Nämndens».
Elter ordet ansökning å raden 2 i sednare förslagets 7:de punkt, sidan 16, infördes en så lydande mening: »så vida han visat tydliga tecken till förbättring».
Orden: »hos Konungens Befallningshafvande» uti derefter följande 13:de punkt å sistnämnda sida ändrades till: hos vederbörande Kommunalnämnd».
Den 17 Jani, Från Högloft.
Ridder skåpet och Adeln. S. D. Vid föredragning i ett sammanhang af såväl Borgare-Ståndets protokolls-utdrag, J\s 321, innehållande inbjudning till Ridderskapet och Adeln att biträda Borgare-Ståndets beslut rörande 44:de och 45:te punkterna af Banko-Utskottets Betänkande, M 35, eller frågan om användandet af den upplupna Bankovinsten, som ock Preste-Siändets protokolls-utdrag, M 302, hvarigenom Ridderskapet och Adeln likaledes blifvit inbjudet att instämma i det beslut, som PresteStåndet i samma fråga fattat; antog Ridderskapet och Adeln Borgare-Ståndets inbjudning och lade Preste-Ständets protokolls-utdrag till handlingarne.
S. D. Föredrogos Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden, nemligen: JVS 105, i anledning af Kongl.
Maj:ls nådiga Proposition, angående i vissa afseenden förändrade föreskrifter i fråga om sättet för ularrenderingar of Kronans egendomar.
Med a Islå g å Utskottets hemställanden, biföll Ridderskapet och Adeln Kongl. Maj:ts nådiga Proposition i ämnet. 106, i anledning af dels Kongl.
Majlis nådiga Proposition, angående förändring och tillbyggnad al Kronans egendom JVs 4 ä Riddarholmen, för inrymmande derstädes af Riks-arkivets samlingar, m. rn,, dels väckta motioner om anslag till en nybyggnad för Riks-arkivet och Kongl. Bibliotheket.
Utskottets hemställan bifölls, dock med undantag af sista delen deraf, som börja med orden: »dels ock tillåta, att sedan ej mindre Riks-arkivets» etc. hvilken del af Ridderskapet och Adeln afslogs. Prot.-Utdrag den 17 Juni 1863. 421 JV$ 109, i anledning af vackla motioner, angående
Sala sill verver ks ålergång till Statens disposition.
M 110, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till staden Malmö af förra fästningsbastionen Nyköping.
M lil, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Stockholms stad af Kronan tillhörig mark för anläggning al strandgata utefter Ladugårdslandsviken från Nybron till Fredrikshof.
JVs 112, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Stockholms stad af en del utaf lägenheten Stallmästaregården för anläggning al en lastbrygga vid Brunnsviken.
JV2 113, i anledning af vackt motion om kostnadsfri upplåtelse för den tillämnade jernvägen emellan södra stambanan och Landskrona af viss del utaf Kronans omkring nämnda stad befintliga fästningsverk.
Bifölls. 114, i anledning af väckt motion om annat sätt för utgörande af räntepersedeln »hö» inom Wester-Norrlands län.
Bifölls. S. D. Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkanden:
M 120, i anledning af väckt motion om fullständigt omarbetande af laxan å afgifter för transport å Statens jernvägar, äfvensom af reglementet för trafiken å desamma; och M 121, i anledning af väckt motion, åsyftande Manufaktur-diskontinrättningens upphörande. S. D. Sedan Ridderskapet och Adeln, vid behandling af Allmänna Bcsvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JVs 118, i anledning af väckta motioner rörande undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen, godkänt
Utskottets i slutet af betänkandet under punkten 3:o afgifua förslag med den förändring, att i stället för ordet aelementarläroverken» infördes orden: »universiteten, elementarläroverken och folkskolorna»; så beslöts nu, uppå framställning af Friherre af Ugglas, att de öfriga Riks-Stånden skulle vänligen inbjudas att Ridderskapet och Adelns ofvanberörda beslut biträda. 422 Prot.-Vldrag den 17 Juni 1863.
Fran Hogv. Preste-Slåndet.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets nedan omlormälda Utlåtanden :