Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förslag till Tulltaxa. 323 Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten, ej specificerade: helsiden- eller halfsiden- andra slag Slpumpstickor Strängar: af metall andra slag Stål, alla slag Stålarbelen, ej specificerade Stärkelse af hvete, potates eller andra vegetabiliska ämnen Svafvel: sicilianskt andra slag Svafvelblomma Svafvelsyra Svampar, alla slag, Sågblad Sågbladsumnen, eller otaggade sågblad Såpa Säckar, nya, tomma; införselstullen bestämmes efter den lör Väfnaden, med 10 procent förhöjning. mod varor fyllda, såsom emballage Sängkläder beläggas med den tullafgift, som är bestämd för Väfnaden, hvaraf öfvertyget beslår, tillhöriga sjöfarande eller resande, när de äro synbart brukade eller, af egarne sjelfve medförda, pröfvas icke öfverstiga deras personliga behof Tafvelramar förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, utan afdrag i vigten för taflan, derå anbragt glas, m. m.
Skulle sådana ramar inkomma, som bura tullboliandlas efter värde, må doek denna behandling icke sträcka sig till den infattade målningen eller ritningen, som egaren tiar att tullfritt utbekomma.
Talg . . Tamarinder Qvantitet för Tullberäkningen. skålp. skålp. skålp. 1 skålp. 1 skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. 1 skålp.
R:dr. öre. 50 25 20 1 Fritt. 50 6 Fritt. 1 2 1 50 15 5 3 Fria.
Stramalj ; se Brodérduk.
Strutsfjädrar: se Plymer.
Stuckarbeten; tullbehandla! såsom Sten, arbetad, ej specificerad.
Ståltråd ; se Tråd.
Synålar ; se Nålar.
Sågar, försedda med skaft; hänföras lill Verktyg.
Tagel ; se Hår.
Talgljus; se Ljus. 324 Förslog till Tulltaxa.
Tegel, alla slag Tenlikor Tenn, oarbetadt samt arbetad), gammalt och sönderbrutet . arbeladt, nytt: olackeradt och omåladt lackeradt eller måladt Tenn- och Blyaska Terpentin Terpentinolja och Terpentinspiritus Tester eller Krats The Tidningar och Tidskrifter, älven då de äro tryckta på svenska språket, så framt i detta fall de, adresserade till svenskt postkontor, med allmän post inkomma . . .
Tjära, Tjärbärma och Vraktjära Tobak: oarbetad: blad och stjelk arbetad: cigarrer karfvad malen eller snus spunnen eller negerhead stänger och karotter Tonkabönor Tran och Späck, alla slag Trippel Tråd: guld- och silfver- jern- och stål- arbeten deraf draga den tull, som faxan bestämmer för manufaktursmide eller stålarbelen. koppar- och annan ej specificerad metall-: jörgyld, försilfräd eller pläterad Qvantitet för Tullberäkningen. 1 skålp.
Tennsalt och Klortenn, äfvensom Trädättiksyradt Jern; se Kemiskt-tekniska preparater, ej specificerade.
Teriak; liänföres under Apotheksvaror.
Termometrar; se InsLrumenter, fysiska, m. fl. Terra cotta och Terralith, arbeten deraf; se Krukmakarearbeten.
Terra SigiIlata; se Bolus.
Tidningar och Tidskrifter, som inkomma annorlunda, än med allmänna posten; se Böcker.
Tinkal; se Boraxsyrad! natron. 1 skålr 1 ort. 1 skålp.
Fritt. 1 skålp. 30 Fritt. i 1 skålp. 25 1 skålp. 40 rri. 1 skålp. 2 1 skålp. 4 Fri. 1 skålp. 50 Införsels tull.
Fria. 25 80 50 55 35 G0 Fria. 1 Fri. 1 12 6 25 Tobakspipor af lera eller porslin; se Piphufvuden, andra slag.
Tomback ; liänföres under Metaller, sammansatta.
Tricot och Tricotage; hän föres under Strumpor in. ni.
Trummor och Trumpeter; se Instrumeuter, musikaliska.
Tryffel; liänföres under Svampar.
Tråd, jern-, stål- och messings-, till iustrumenter; se Strängar.
Tråd af metall, öfverspunnen med silke eller tråd ; se Karkasser.
Förslag till Tulltaxa. 325 Tråd: koppar och annan ej specificerad metall-: andra slag bomulls-, alla slag linne-: oblekt blekt eller färgad Träd, friska, alla slag Trädvaror: virke, oarbeladt, alla slag bandstakar bjelkar och sparrar, alla slag bräder och plankor, sågade, alla slag enträd och enstafrar gevärsstocksämnen handspakar och handspaksämnen . lister och läkter, alla slag master, bogspröt, spiror och pumpträd, alla slag .
• ribbor, alla slag stäfver, lagg- och botten-, alla slag tunnband ved, alla slag årträd fanérskifvor draga hälften af den tull, som är bestämd för snickarearbeten af samma trädslag; svarfvarearbeten, ej specificerade, med eller utan betsning, målning eller lackering alla mer eller mindre arbetade trädvaror, ej specificerade, derunder inbegripne snickare- och stolmakarearbeten: af furu eller gran, med eller utan betsning, målning eller lackering . af alm, ask, björk, bok,rek, valnöt och andra inhemska trädslag, med eller utan betsning, målning eller lackering, eller med fanering af nämnde trädslag af mahogny, jacaranda och andra utländska trädslag, massiva eller dermed fanerade; äfvensom arbeten, försedda med äkta eller oäkta förgyllning
Ar arbetet sammansatt af flera trädslag, sker förtullningen efter det slag deribland, som drager högsta tullafgift.
Qvantitet för Tullberäkningen. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp.
Införsels tull. ltiksmynt.
Fri. 40 40 50 Fria. ■ Fria. 10 15 Tumstockar; se Instrumenter, mathematiska in. II.
Tungspat, omalen ; se Sten, oarbetad. malen; bänföres till Färger och Färgningsämnen, ej specificerade.
Tusch; bänföres till Färger, ej specificerade.
Tulanego ; se Zink.
Tälgsten ; se Sten, ej specificerad. 326 Förslog till Tulltaxa.
Trädvaror: möbler, försedda med stoppning, men utan öfvertyg, förtullas efter ofvanstående bestämmelser, utan förhöjning. försedda med stoppning och öfvertyg, förtullas efter nämnda bestämmelser, med 50 procent förhöjning.
Tvål: parfymerad andra slag Tågvirke, nytt
Ull, alla slag Ur: fick-: med guldboett med boett af andra materialier boötter, lösa, förtullas såsom det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. skeppskronometrar . . . .
. vägg- och studsare i foder: af bronz eller annan metall, äfvensom af alabaster eller porslin af träd eller andra slag urfoder, lösa, lod till ur, äfvensom tornur eller delar deraf, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. lösa eller oinfattade urverk, eller delar af ur, ej specificerade Urband och Urkedjor, af annat ämne än Guld och Silfver, hänföras till Bijouterivaror.
Fadd: silkes- andra slago Fagnar och Åkdon: tvåhjuliga samt droskor, trillor och slädar öfriga slag synbart brukade, som af resande, för eget behof, medföras eller som blifvit ur riket bevisligen utförda Fanil) Fantar: hel- eller halfsiden- andra slag öfverkladda med skinn, tullbehandlas lika med Handskar.
Futten, mineral- Qvantitet för Tullberäk- ningen.
R:dr. öre. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp.
Fr 50 8 3 i. 1 slycke.
1 stycke. 4 1 — 1 stycke. 20 — 1 skålp. 1 skålp.
. 75 40 1 skålp. 3 — 1 skålp. 1 skålp. 1 50 25 1 stycke. 1 stycke. 37 100 50 1 skålp.
Frit 5 7. 50 1 skålp. 1 skålp. 4 1 50 1 kanna. 15 Urglas; se Glas. Vagnsmörja; se Maskinsniörja.
Förslag till Tulliana. 327 Fax, alla slag Fekar, lamp- och ljus- Ferktyg för slöjderna och handtverkerierna, ej specificerade Fin, alla slag: på fastager på buteljer FindrufJ torr , , , . . Findrujvor , Finsten, rå eller renad Finslenssalt Fisitkort Fisrnul , , Fitriol: grön andra slag Väfnader: helsiden-: leib och pljs sammel Anm.
Då liela ytan utgöres al' silke, lior väfnaden, ehuru frånsidan ulvisar kamull, tullbehandla» såsom helsiden. andra slag, guld- och silfvertyg derunder inbegripna halfsiden: felb och plys andra slag - • bomulls-: felb och plys, äfvensom filtar och parkum . . . gaz, hall linön, musslin, nettelduk, dimily och batist, segelduk tyll andra slag: oblekta och ofärgade blekta eller färgade tryckta eller pressade bomulls-, med blandning lill större eller mindre del af lin eller hampa: bolstervar damast dräll mattväfnad Qvantitet för Tullberäkningen.
R:dr I öre.
1 skålp. 70 :dr 100 R:mt. 5 — 1 skålp. 14 1 kanna. t 75 Fri. 1 skålp. 20 1 skålp. 3 1 skålp.
14 1 skålp. 25 1 skålp. 14 1 skålp.
1 1 skålp. 3 1 skålp. 1 50 1 skålp. 4 50 1 skålp. 7 50 1 skålp. 1 50 1 skålp. 3 75 1 skålp. 40 1 skålp. 1 — 1 skålp. 6 1 skålp. 2 25 1 skålp. 50 1 skålp. HO 1 skålp. 1 — 1 skålp. 40 1 skålp. 90 t skålp. 65 1 skålp. 18 Violsirap; lian föres under Sirap.
Vau; hänföres under Färger, ej specificerade.
Vaxarbeten; hänföras till sista rubriken i Införselstarifen.
Vicker; hänföres under Spaninål.
Väskor; se Portföljer. 328 Förslug till Tulltaxa.
Väfnader: R:dr Öre. bomulls-, med blandning lill större eiler mindre del af lin eller hampa: andra slag lullbehandlas såsom lika beskaffade ty- ger af bomull allena, ylle-: af ull allena eller blandade till större eller min- dre del med bomull, lin, eller andra ämnen, utom . silke: filtar och mattor 1 skålp.
• 40 pressduk 1 skålp.
12 andra slag . . 1 skålp.
1 50 linne- och hamp-: blaggarn, buldan, kanfas och sadelgjordsväf. . . 1 skålp.
15 bolstervar 1 skålp. 40 batist, flor, kammarduk och linön 1 skålp. 3 — lärft, alla slag, äfvensom damast 1 skålp.
1 — mattväfnad af hampa, eller af hampa i förening med annat i taxan ej specificeradt ämne . . 1 skålp.
18 segelduk och tältduk 1 skålp. 8 andra slag, drällsväfnader derunder inbegripne 1 skålp. 65 hår- och tagel- . 1 skålp. 50 vaxade och lackerade: mattor 1 skålp.
10 andra slag 1 skålp. _— 25 vattentäta eller dubbla väfnader, sammansatta genom upplösning af kautschuk, gutta percha m. m. 1 skålp. 75 Ympvax Fritt. Zink, Tutanego och Spiauter.- oarbetad och i plåtar Fri. bleck och spik till fartygs förhydning Fida. arbetad: omålad och olackerad 1 skålp. 7 målad eller lackerad 1 skålp. 20 förgyld, försilfrad eller pläterad 1 skålp. 75 Zinkblende Fritt.
Ångmaskiner och Ångpannor Fria. 4.99 Fria.
Attika, alla slag 1 skålp.
Ättika, blandad med så mycket bränvin, alt den icke är tyngre än vatten, förtulla? så, sora bolle den halfva sin vigt alkohol.
Varor, som icke kunna hänföras under någon af de i den- na införselstarif upptagne bestämmelser: råämnen Fria. mer eller mindre arbetade R:dr 100 K:mt. 20 — Zaffer; häulöres under Färger, ej specificerade. | ängskära; hänföres under Färger, ej specifice Zitverrot: liänfdres under Apotheksvaror.
, rade.
Förslag lill Tulltaxa. 329 II.
Tarif för Utförselstull en.
Qvantitet Utförsels- för Tullberäk- ningen. tull.
Ben, andra slag än elfen- och hvalfisk-, oarbetade . . . 1 centner. jfR:dr öre. 50 Jern, gjutet: tack- och barlast-, kanoner, stjcken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade, hällar öfver 0,8 tums tjocklek, jemte lod och lödjor till vigter af större tyngd, än en centner 1 centner. 25 /i oppar, rå 1 centner. 2 50 garad, samt kopparskrot, alla slag, äfvensom koppar- aska 1 centner. 30 Lumpor 1 centner.
1 Mahn, rå och osmält, i införselslarifen ej specificerad . . 1 centner. - 2 5 Trädrar or: virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget: alm, ask, björk,' bok, ek och andra ej specificerade sådana trädslag, som vexa inom landet R:dr 100 R:mt. 5 furu- och grantimmer, otillhugget, af mindre än 8,3 tums diameter i lilländan; master, bogspröt, spiror och telegrafstolpar samt pumpträd, oborrade; äfven- som spanar af furu och gran af mindre tjocklek, än 6,6 tum midtpå 1 stycke. 20 Anm.
Dimensionen af deras tjocklek bestämmes efter fjerdedelen af deras totalomfång midtpå, så att t. ex. en sparre, som på två motsatta sidor innehåller 8 tums tjock- lek och på de öfriga endast 4 tums, kommer att vid tullkla- reringen behandlas lika med en, hvars alla fyra sidor tvert- öfver innehålla hvardera 6 tum. läkler, huggne eller täljde; äfvensom bandstakar af furu och gran, samt båtshakeskaft och bärlingar om 15 å 20 fots längd och 1,2 å 1,6 tums diameter i lilländan 1 tolft. 50 årlräd eller ämnen till åror .... 1 par. 15 Anm.
Fartyg må till skeppsbehof tullfritt intaga 2 st. åräm- nen för hvarje 20 läster af fartygets drägtighet och derunder.
Alla andra varor, än de i denna tarif upptagne, . . Fri i.
Prot. 1859 & 1860. 10 Sami. 1 Afd. 42 330 Exp c (lilio ns-U Iskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 424.
Underrättelser om hvad vid Taxans verkställighet iakttagas bör. § I Hvad, vid (ullklarering, af brulet örelal ej hinner till halft öre uteslules, och räknas deremot för ett öre hvad af sådant hrutet tal stiger lill eller öfver ett halft. § 2.
Med de i taxan förekommande mått- och vigtbestämmelser förstås de, sorn uti Kongh Maj:ts nådiga Stadga den 31 Januari 1855 äro föreskrifna. § 3.
Varor, som med främmande fartyg in- eller utföras, äro i Sverige icke underkastade andra eller högre afgifter, än om de med Svenska lärtyg in- eller utföras. § 4.
Lastpenningar till Kongl. Maj:t och Kronan utgöras till lika belopp af Svenska, som af främmande fartyg, med 40 öre för hvarje läst, beräknad efter Svenskt mälarebref, samt betalas hvarje gäng både vid inkommande och utgående; dock, om ett fartyg, under loppet af ett kalenderår, gör flera resor mellan Sverige och utrikes ort, erläggas dessa umgälder för utgåendet allenast första resan och vid förnyadt inkommande endast när fartyget innehar last samt större eller mindre del deraf lossar; och må i detta hänseende jemväl såsom barlastade anses:
Fartyg af 8 lästers drägtighet och derunder, som innehafver gods, icke uppgående till mer än hälften af dess dräglighet; Fartyg af öfver 8 till och med 50 lästers dräglighet, som innehafver gods icke öfver 4 läster; fartyg af öfver 50 till oell med 100 lästers drägtighet, som innehafver gods icke öfver 6 läster; samt lärtyg af öfver 100 lästers drägtighet, som innehafver gods icke öfver 8 läster; hvaremot, då fartyg innehafver gods till större lästetal i förhål lande till drägtigbeten, än hvad sålunda nu bestämdt är, detsamma bör anses såsom lasladt samt hel afgift erlägga. § 5.
Å inkommande varor, som, enligt Taxan, förtullas med vissa procent af värdet, bör godsegaren uppgifva inköpspriset med tillägg af assurans, frakt och annan derå Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 121. 331 använd kostnad, intilldess de till lossningsorten anländl.
Godsegarens uppgift skall, så vidt ske kan, styrkas af faktura oell konnossement.
Företes icke dessa handlingar, vare Tullkammaren pligtig, likasom den i allt fall är berättigad, att genom tillkallade tvänne sakkunnige personer låta besigtiga varan oell å angifningsinlagan anteckna antingen deras godkännande af det uppgifna värdet eller den tillökning deri, som de anse skäligen böra göras.
Vill godsegaren icke verkställa förtullning efter det af besigtnings männen varan åsätta värde, skall skriftligt bevis derom å angifningsinlagan tecknas och varan derefter, så fort sig göra låter samt sist inom en månad från angifningen, genom Tullkammaren å offentlig auktion försäljas.
Sedan tullafgiften, beräknad efter försäljningsbeloppet, derest detta öfverstiger godsegarens värdeuppgift, men alltid minst efter denna sednare, blifvit, jemte auktions-omkoslnaderne, aldragen, skall behållna auklionssuinman godsegaren tillställas.
På vederbörande Fabriks- och Handtverks-föreningar ankommer att utse en eller flere personer i hvarje stapelstad, som ega all tillse, det de till hvarje
Förenings yrke hörande varor blifva efter riktiga värden och benämningar lörtullade och öfvervara alla släinplingar i packhusen, dock må dessa ombuds frånvaro icke hindra tullbehandlingens företagande och fortgång. § 7. Inkomna och till inrikes förbrukning disponerade utländska varor kunna till utrikes ort tullfritt åter utföras. § 8.
Vid uppkommande tvist om en varas rälta art och benämning må GeneralTullstyrelsen, dess instruktion likmätigt, ega att, sedan, der så erfordras, sakkunnige personer hörde blifvit, afgöra frågan; kunnande besvär öfver General-Tullstyrelsens i dylika frågor latlade beslut hos Kongl. Majit i underdånighet anföras endast af godsegaren. § 9.
Om hvad iakttagas hör vid inkommande och utgående varors angifning och journalisering, huru förhållas skall med varors undersökning, förtullning och utlemnande m. m., derom länder till efterrättelse hvad i särskilda författningar stadgas. § 10.
Egare af fartyg, som vid Svenskt skeppsvarf nybyggas, äro berättigade att, sedan fartyget kommit i fulllardigt skick och sådant inför General-Tullstyrelsen styrkt blifvit, få tillgodonjuta restitution af erlagda införselsafgifter för de materialier och skeppsförnödenheter, dem egaren genom behöriga intyg visat hafva varit till fartygets byggnad, tackling och utredning använda och för sådant ändamål från utrikes ort införda. 332 Exp e di ti o n s
- Uts kotte ts Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 12'}.
De skeppsförnödenheter, hvarmed ett Svenskt, från utrikes ort återvändande far tyg under resan blifvit försedt, äro icke underkastade tull, så länge de förblifva i samina fartygs bruk. § 11.
Vid utförsel sjöledes från stapelstad af följande, utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor, beviljas restitulionsvis af tullmedlen: för 1 skålpund raffineradi socker, alla slag 10 öre.
„ 1 skålpund bomullsväfnad af garn, i linhet af N:o 32 eller deröfver efter Engelsk beräkning 12 öre. hvarvid föröfrigt iakttages: l:o att, hvad socker- och tobaksfabrikat samt bomullsväfnader angår, minst 100 skålpund af samma vara skola till export angifvas och på en gång afsändas; 2:o att vid angifningsinlagan alltid skall bifogas tillverkarens, under edelig förpligtelse afgifna och med två vittnen bestyrkta, försäkran, att varan är Svensk tillverkning oell af utländskt råämne, för hvilket full införselstull blifvit erlagd, äfvensom om bomullsväfnad, att den är tillverkad af utrikes spunnet garn i finhet af N:o 32 eller deröfver efter Engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas tullkammare-journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:o att varan, då den är stämpling underkastad, bör vara med behörig tillverk— ningsstämpel försedd; och 4:o att utförseln verificeras antingen genom intyg af Svensk Konsul eller vice Konsul å lossningsorlen eller, om sådan tjensteman der ej är anställd, af annan vederbörande embetsmyndighet, att varan derstädes blifvit lossad.
Den här ofvan medgifna lullrestitutionen eger icke rum vid utförsel till Norige. § 12.
Skeppare, inhemsk eller främmande, som, för trängande orsaker eller till inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Sjötullkammare finnes, må derstädes, ulan skeppsumgälders erläggande, intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer samt jemväl, under iakttagande af hvad Seglations-Ordningen föreskrifver och efter behörig märkrullas afgifvande, lossa större eller mindre del af sin last och intaga fyllnad deri, ulan alt erlägga tull eller annan afgift för mera, än som lossas eller lastas; men för fartyget belöpande skeppsumgälder skola, med iakttagande af hvad ofvanstående 4 § föreskrifver, betalas, då lossning eller lastning eger rum.
Dock må, under fart från en till annan utländsk ort, fartyg utan sådana umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innehafvande laddning, som icke öfverstiger Ijerdedelen af fartygets lastdrägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skeppshandlingar må tjena till grund.
Fartyg, inhemskt eller främmande, som i Svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan Svensk hamn, der, enligt Seglalions-ordningen, lastning får ega rum, inlaga fyllnad deri.
Expcditions-UIskottets Förslag till anderd.
Då lossning eller lastning på flera ställen egt rum, erläggas dock, i öfverensstämmelse med nyss åberopade 4 §, skeppsumgälder endast å första lossnings- eller lastningsstället, derom bevis på passet meddelas. § 13.
Skeppare vare skyldig att, på sätt Seglations-Ordningen stadgar, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhet deraf, som berörde förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i utlastningsorten.
Till provision må, under sådana villtor, jemväl kunna hänföras följande qvantileter Vin, Bränvin, Kaffe och Risgryn, nemligen:
För fartyg, kommande från Östersjön eller till någon hamn i Halland samt Götheborgs och Bohus län från Nordsjöorler samt Holland, England och Franska Wester sjöhnmnar: 2 kannor Vin, 1 kanna bränvin, 2 skålpund Kaffe och 3 skålpund Risgryn, räknadt pä hvarje person af besättningens och passagerarnes antal; samt för fartyg, kommande frän orter utom Östersjön, med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus län: 3 kannor Vin, 2 kannor Bränvin, 4 skålpund Kaffe och 6 skålpund Risgryn, på enahanda sätt beräknadt.
Härvid bör för öfrigt iakttagas, att Vin och Bränvin icke mot hvartannat utbytas; så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af dessa och öfriga nämnde provianlarliklar öfversliger en skeppares olvanföre bestämda förråd i utlastningsorten, skall ovilkorligen förtullas.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående tullpasset, med fartyget bevisligen utförda provisions-artiklar öfverblifvit må, vid återkomsten, tullfritt disponeras.
Hvad af det öfriga medgifna provisionsförrådet icke under vistandet i Svensk hamn ombord användes, må, derest det ej till qvarblifvande förtullas, med fartyget åter utföras. § 14.
På det skeppare och besättningar å Svenska krafvelfartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den (öring, som uti Kongl. Maj:ls år 1748 utfärdade Reglemente dem till uppmuntran blifvit tillagd, skola skeppare och besättning vid den Tullkammare, der lossning sker, af den tull, som för lärtygets medbragta last inflyter, mot behörigt qvitto, erhålla dess föling, utgörande, vid fart från Östersjön, för en skeppare 2 R:dr, för en styrman 88 öre och för de öfriga af besättningen, så väl som gossar, hvardera 60 öre; från de vid Nordsjön, kanalen och Atlantiska hafvet belägna Europeiska orter, för en skeppare 10 R:dr 78 öre, för en styrman 5 R:dr 38 öre och för det öfriga skeppsfolket, hvarje person, 4 R:dr 32 öre, samt från Medelhafvet, Levanten och andra aflägsnare orter, för skepparen 13 R:dr 50 öre, för styrmannen 6
R:dr 75 öre och för hvardera af den öfriga besättningen 5 R:dr 38 öre; men då tullbeloppet för medförda varor icke uppgår till minst 75 R:dr, bestås skep Eare och besättning ej någon föring, från hvilken förmån äfven inhemska på klink yggda samt utländska fartyg äro uteslutna. 334 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o U21.
Vid ett annat förhållande bestås endast den mindre föringen. § 15.
Anser godsegaren en sålunda förskämd vara icke kunna draga den i införsels-tarifen utsatta tull, må han, sedan skepparen, till upplysning om förhållandet, afgifvit sjöförklaring, äska laga besigtning af godset, hvilken då skall af Magistratsperson, med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män, verkställas i närvaro af vederbörande Tullkammareföreståndare, sorn eger att, under tjenstemannaansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, besigtningsåtgärden kontrollera; börande ock, derest godset är mot sjöskada försäkradt, assuradörernes ombud, om sådant i orten finnes att tillgå, genom
Magistratens försorg bevisligen kallas till besigtningsförrättningen, likväl utan att denna genom ombudets frånvaro må uppehållas.
Befinnes godset hafva under transporten undergått förskämning, skola hesigtningsmännen ej allenast härom utfärda intyg, utan jemväl, efter granskning af behöriga lasthandlingar, attestera värdet af enahanda vara i oskadadt skick.
Derest fog till anmärkning emot förrättningen icke förekommer, antecknar Tullkammare-föreståndaren sitt godkännande å besigtnings-instrumentet, som icke edsvurne besigtningsman äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa.
Tullkammaren försäljer sedermera, efter föregången kungörelse, på öppen auktion, i behörig ordning, hvad förskämdt är, hvarvid, under iakttagande alt godset såsom å nederlag befintligt eller oförtulladt försäljes, införselstullen för det, som enligt larifen förtullas efter värde, beräknas efter fastställd tullprocent å auktionspriset samt för annat gods emot larifbeslämmelsen minskas i samma mån, som auktionspriset understiger det vid besigtningen för oskadad enahanda vara bestämda värde; kommande behållna auktionssumman att, sedan belöpande tull blifvit erlagd, godsegaren tillställas.
Försummar godsegaren fullgörandet af bevisningen om varans förskämning utöfver fjorton dagar efter den preskriptionstid, hvarinom angifnings-inlagan, jemlikt 30 § af gällande Seglations-ordning, bör vara lill Tullkammaren afleinnad, ansvare för tullafgifternas fulla erläggande, derest lian icke genom skriftlig anmälan hos Tullkammaren, inom samma tid, alstår sin rätt till den skadade varan, som då medelst offentligt utrop, för Kronans räkning, genom Tullkammaren försäljes.