Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet egde följaktligen att yttra sig: l:o huruvida den af Kongl. Majit beslutade, förändrade reglering af läroverken vore af behofvet påkallad, samt 2:o i hvad mån statens tillgångar medgåfvo anvisandet af de för denna reglering erforderliga medel.
Någon vidsträcktare befattning med detta ärende tror jag icke hafva tillkommit det Utskott, som, enligt 30 § R. O., eger att ”granska, pröfva och till Riksens Ständer uppgifva Stats- och Riksgäldsverkens tillstånd, förvaltning och behof,” och som, enligt 37 § af samina grundlag, endast i det fall, ”då Konungens proposition omedelbarligen lill detsamma öfverlemnas,” är berättigadt att ”väcka frågor till afgörande i Riksens Ständers plena, eller upptaga andra ämnen, än de fiån plena remitterade.”
Utskottet har deremot funnit för sig tillständig! att här ingå icke blott i pröfning af de hufvudgrunder för elemenlar-läroverkens reorganisation, sorn blifvit af Kongl. Maj:t fastställde, ulan äfven i reglementariska detalj-bestämmelser för skol vas(.nddj hvilka sannolikt- siv Lillu anses fov* 11 o^ m in - Slats-Utskotlels Utlåtande, A':o 124. 17 intogos i en skolordning, och följaktligen måste med ännu mera skäl så anses i ett till statsregleringen hörande Utskotts-betänkande.
Utskottet har jemväl, på sätt nedanför skall visas, tillstyrkt Rikets Ständer att förändra en föreskrift i nu gällande kyrkolag, utan iakttagande af den grundlagsenliga ordning, i hvilken sådan förändring bör ske.
Då detta förfarande, om det godkändes, tillika skulle medföra en inkräktning på Kongl.
Maj:ts höga rätt alt, enligt 89 §. R. F., ensamt stifta "lagar och författningar, som rikets allmänna hushållning röra,” så måste jag deremot på det kraftigaste protestera.
Ibland de vilkor, som Utskottet för anslagssummans beviljande föreslagit, har jag funnit några vara af den beskaffenhet, att de icke synts mig, utan äfventyr för läroverkens bestånd, kunna antagas.
— Detta gäller i synnerhet om de under n:ris 1, 5, 6 och 10 upptagne vilkoren.
Lika med Utskottet, anser jag visserligen den af herr Slats-rådet och Chefen för Ecklesiastik-departementet föreslagna terminsafgiften af hvarje lärjunge, som vid elementar-läroverk begagnar undervisning, vara alltför hög och, enligt ordställningen derom i det underdåniga förslaget, möjligen kunna från en eller annan skola utestänga den fattigare samhällsklassens harn, och jag finner Utskottet rätteligen hafva hufvudsakligast från denna omständighet hemtat skälet till den förhöjning, som blifvit af Utskottet föreslagen, i den af Kongl. Maj-t begärda anslagssumman; men då jag erkänner detta, måste jag så mycket mera ogilla, att Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer bestämmandet af samma afgift, ingalunda förändrad derigenom, att den, enligt Utskottets förslag, föreskrifves såsom ett maximum.
Hädanefter, såsom hittills, torde nemligen den stora mängden af lärjungar, som besöka våra offentliga läroverk, komma att utgöras af sådana barn, hvilkas föräldrar icke egentligen kunna sägas tillhöra hvarken de fattigas eller de förmögnas antal.
Profningen af dessas förmåga att erlägga den fastställda afgiften torde i många fall blifva ytterst svår, äfven för den af Utskottet föreslagna läroverks-styrelsen, och mången fader, hvilkens lefnadsvilkor äro ganska knappa, torde icke gerna vilja underkasta sig en sådan pröfning.
Derföre, och med afseende på den billiga fordran, att undervisningen vid statens läroverk, så vidt möjligt är, kostnadsfritt meddelas, hade jag trott, att
Utskottet bort bestämma den ifrågavarande afgiften till endast hälften af det föreslagna beloppet, eller till fem r:dr Bilt. till /;.
Prol. 1S47 & 1848.
4 Sami. 1 Afd. 3.5 Häft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande, IS:o 124. banko, utom för deni, sorn äro bevisligen fattige, och liv ilka naturligtvis måste Irån all afgift befrias.
Utom den förbindelse, som rättvisligen blifvit hvarje lärare, hvilken ingår på öfvergångsstaten, ålagd, att afsäga sig rättigheten lill förhöjd tjenstårsberäkning, bar Utskottet äfven funnit för godt ålägga honom att, såsom orden lyda, ”uppfylla de tjensteåliggandeu och ställa sig tili efterrättelse de föreskrifter, som kunna blifva en följd af de ändringar, hvilka kunna komma att i skolordningen intagas.”
Detta vilkor bar jag icke kunnat godkänna.
Det synes mig medgifva en tvåfaldig tydning, och följaktligen redan ur detta skäl vara olämpligt.
Antingen innebär det nemligen helt enkelt, alt läraren, om han ingår på öfvergångsstaten, skall lyda de för hans embetsutöfning meddelade föreskrifter, — i sådant fall inskränker det till lärare, som ingått på öfvergångsstaten, hvad som i lika grad åligger hvarje lärare, — eiler tillförbinder det den förstnämnde läraren att, äfven mot sin öfvertygelse, antaga den så kallade nya lärometoden.
Att Utskottet velat hafva detta vilkor uppfattadt i sist framställda mening, blef, under diskussionen derom, tydligen ådagalagdt; och det är i synnerhet med afseende derpå, som jag finner mig nödsakad att emot detta vilkor anmäla min reservation, samt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på det högst betänkliga i en åtgärd, som åsyftar att inleda svagt lönade tjenstemän i den för deras menuiskovärde förnedrande frestelsen att för penningar bortsälja sin öfvertygelse.
Maj:t har i sin nådiga proposition ädelsinnadt erkännt den grundsatsen, att ”nu varande lärare icke kunde mot sin egen vilja åläggas att i något annat ämne lemna undervisning, eller klasslärare att i något ämne handleda skolans högre afdelningar,” och jag vågar med fullkomligaste tillförsigt hoppas, att Rikets Ständer icke skola genom något sitt beslut motverka, att ju denna grundsats får blifva en sanning.
Utskottet bar tili samte/ige skolans lärjungar utsträckt befrielsen från åliggandet att studera de klassiska språken.
Denna utsträckning har synts mig betänklig, med afseende på vissa lärjungars framtida iefnadsbana.
Jag tror, att, hvad latinet beträffar, icke vidsträcktare valfrihet bort medgifvas, än som af herr Stats-rådet och Chefen Ur Ecklesiastik-departementet, i det Kongl.
Maj:ts nådiga proposition vidfogade Statsråds-protokollet, och på der anförde skäl finnes vara medgifven.
Slutligen har Utskottet företagit sig att organisera sä kallade ephoraloch lokal-styrelser för läroverken.
Denna åtgärd har i flera afseenden Stats-Utskottets Utlåtande, iVi-o 124.
19 synls mig betänklig.
Utskottet har, isynnerhet derigenom, enligt mitt förmenande, öfverskrida gränsorna af sin befogenhet, ocb råkat i strid med 24 kap. 3 §. kyrkolagen, som åt Biskoparne öfverlåter uppsigten öfver ”Gymnasier och Scholor.”
Ehuru jag icke har någon anledning att betvifla, alt ju herrar Biskopar gerna skulle vilja dela besväret och ansvaret af de mångfaldiga epboralbestyren med andre insigtsfulle män, och ehuru jag icke heller är sinnad förneka, att en sådan delning, ändamålsenligt uppgjord, skulle kunna blifva för läroverken gagnelig, måste jag dock helt och hållet frånkänna Stats-utskottet rättigheten att derom något besluta eller föreslå.
Jag anser dessutom
Utskottets förslag härutinnan vara behäftadt med tvenne högst väsendtligt brister, den ena bestående deruti, att det icke nog betryggar de påräkneligt sakkunnige ledamöternes af dessa styrelser öfvervigt öfver de icke sakkunnige, den andra deruti, att det, hvad den åt barnens föräldrar Jemnade valrätten beträffar, icke allestädes torde vara, på ett mot sakens vigt svarande sätt, verkställbar!.
Jag måste ock på det högsta ogilla, att bland cphoralstyrelsens åligganden äfven blifvit föreslaget det, alt besluta, hvilka läroböcker böra vid skolan antagas, — ett åliggande, hvartill flertalet af denna styrelses medlemmar icke torde vara fullt behörigt.” af Riksdagsfullmäktigen Nils Strindlund från Vester-norrlands län: ”Emot
Utskottets beslut att tillstyrka anslagets för elementar-läroverken förökande med 90,000 r;dr, får jag mig reservera, under förklarande, att skolungdomen, oaktadt den derigenom tillstyrkta betydliga utgift från statens sida till skolstaten, ändock kommer att fortfarande utgifva den årliga afgift, som förut utgått, ocb dessutom den nu tillökade afgiften af 20 r:df årligen, och således ingalunda genom det förökade anslagets beviljande komrne att åtnjuta någon fördel.”
Doktor Björkman har jemväl reserverat sig emot den i Utskottets utlåtande föreslagna årliga afgift, 20 r:dr, af skolungdomen, hvilken afgift Herr
Doktorn ansett böra, om icke försvinna, åtminstone nedsättas till högst 10 r;dr årligen.
Vid 27:de punkten, angående löneanslag för gymnasii-bibliolhekarier: af Biskop Hedren: ”Linköpings gymnasii-bibliolhek, grundlagdt och förökad t genom 17:de och 18:de seklets samlande och forskande nit, utgöres för närvarande af 25,000 volumer, deribland 1,000 valda mana - 20 Stats- Ulskotlels Utlåtande, AT;o 124. skripter och bref af in- och utländske män, dessutom öfver 100 permbref från 14:de och 15:de seklet, samt en icke obetydlig mynt- och medaljsa rulin g.
Denna dyrbara kollektion, näst efter det Kongl.
Bibliotheket i Stockholm och de båda universiteternas i Upsala och Lund, den största och värderikaste i fäderneslandet, är en frukt af enskilde lärdoms-idkares mödor och uppoffringar.
Men just af detta skäl synes staten böra draga försorg derom, att en så dyrbar skattkammare måtte blifva för all framtid tryggad till sin vård och brukbarhet, hvarigenom en skyldig gärd af aktning och tacksamhet för ädle stiftares verksamma nit bevisas.
Att lärdomens förråd, med urskiljning samlade och ordnade, äro af stor nytta för vetenskapen och forskningen i ett land, är obestridligt; och Riksens Ständer hafva alltid omhuldat dessa inrättningars noggranna eftersyn, hvaraf Högh Utskottet äfven nyligen bevisat prof.
Linköpings bibliothek har nästan alla år blifvit hedradt med besök af frejdade ut- och inländske män, och sednast sistlidne sommar af fäderneslandets nu lefvande berömdaste historiker, som der tillbragte nära trenne veckor för att samla upplysningar för sina historiska arbeten.
Så uppmuntrande sådant må anses för stiftelsen och hedrande för dess stiftare, så förödmjukande måste det ock vara för dem, som hafva pligten att efterse och vårda den, om nödiga medel och utvägar saknas dertill.
Huru en tillbörlig vård skall beredas för detta bibliothek genom en löne-inkomst, som dertill är anslagen af 258 r:dr, lemnar jag åt hvar och en atL rättvisligen bedomina.
Skulle den svagt lönte tjensteman iren söka någon biförtjenst, så håfve vi här nyligen hört sådant vara strängt, ja vid vite af förnufts-löshet, förbudet, utan måste han, som föreskriften lyder, arbeta i sin tjenst hela dagen, från morgon till qväll.
Jag vill icke ogilla denna fordran, i synnerhet vid ett sådant verk, som Linköpings bibliothek, der den i sanning vore på sitt ställe.
Men är ock meningen, att härtill fordras endast 258 rrdrs lön, på en dyr ort och i ett kall, som ger als ingen extra inkomst?
— Förmodligon svaras härtill nej.
Någon annan förklaringsgrund till det begärda anslagets förvägran lär då ej finnas, än att tjensten anses kunna indragas och det i långliga tider berömda bibliotheket stå okändt och obrukadt i ett beständigt tilivexande damm.
Detta ändamål skall ock säkerligen oförtöfvadt vinnas, om ej staten med sin omsorg mellanträder, tv ingen skicklig man lärer söka en tjenst af sådan beskaffenhet.
Stiftelsen, fastän enskildes verk, är icke mera enskild.
Den är det allmännas och den Stats-Utskottets Utlåtande, IS’:9 124.
19 den utgör det allmännas både heder och gagn.
Ett anslag af 266 r:dr 32 sk. till denna inrättnings framtida vård är väl ett högst måttligt offer till bibehållande af en så nyttig forntidens inrättning.
Denna summa, fem- och sexdubblad, har blilvit beviljad till slöjd-skolor, trädgårdsföreningar m. fl., och detta med allt skäl.
Men en skola för gamla tiders minnen, en lustgård af litteraturens vackraste och dyrbaraste frukter borde väl ock anses förtjent af det ringa understöd, som begäres.
Jag hemställer vördsammast, att Riksens Ständer måtte bevilja det af Kongl. Maj:t begärda anslaget af 266 r:dr 32 sk.” Sill. till It.
Urat. 184 T & 1848. 4 Sami. 1 Afd.
SS Iläft. I t I 8T0CKH0LM, TRYCKT HOS MARCUS <k COMP, 1848.
Hör till Stats-Vtsk.
Het. 18/j8, V:<> rz/f. Åttonde Muff udlHclii.
Riks-staten för 1845 och följande åren upptager:
Stats-utskottet föreslår:
Ecklesiastik-Departementet.
Departements-Chefen 7,000 14,824 7,17(5 12,298 207,373 7,000 14,824 7,176 12,298 207,352 Departementets Expedition 32 32 16 32 32 16 32 Riks Arkivet . .* Kongl.
Biblioteket
Klereci-Staten
Dito:
Biskopens påGottland lön 1,500: 2,000: 500.
— PastorsiFahlunanslagaf 1^ skpd koppar 195: 195: — dito i Forssmark d:o af 2 skpd Hammarskattsjern 28: 28: 6 26 16 1,500 6,200 2,223 6,200 140,187 620 155,005 723 Lappmarks Ecklesiostik-verket, reservations- och 24 21 Dito, beloppet af dem anslagne mantalspenningar, förslags-anslag Elementar-lärn verken Penningar:
Reservations-anslag Emeriti-löner .
Indelningar och spanmål in natura . . 620 90,298 61,706 12,480 122,710 10,927 4,400 56,508 16,587 2,272 43 4 1 4 6 — 12,480 20 32 8 122,710 10,927 5,033 56,942 17,187 20 3° 8 16 22 633 431 600 16 8 Sundhets—kollegium med Medicinalstalen ....
Carolinska Mediko-kirurgiska Institutet ....
14 2,272 1.500 7,770 1,200 9.000 500 1.500 2,640 5,986 16,333 3.000 7.500 1,670 16,000 16,283 1,500 7,770 1,200 9,000 500 1.500 640 4,653 16,333 1,700 7.500 1,670 16,000 6,283 Farsoters och smittosamma sjukdomars botande, 2,000 1,333 Vitterhets- Historie- och Antiqvitets-Akademien .
Akademien för de fria Konsterna (deraf 2,000 R:dr 16 — 16 16 — 16 — — — — Musikaliska Akademien — — 1,300 Kongl. Museum
Institutet för blinda och döfstumma Fattigvården i Stockholm 3,091: 8. — i Landsorterna 3,189: —-> i allmänhet, för- , slags-anslag 10,000: — 32 8 32 8 10,000 5,500 54,832 20,560 666 11,643 156,396 10,400 10,298 6,000 5,500 54,832 20,560 666 11,613 156,396 10,400 13,297 10,000 34 R 34 « 32 32 Kyrkors underhåll Rese-stipendier samt Läroböckers och lärda verks utgifvandc Skrifmateralier och expenser samt ved och ljus m. m., g 8 32 o 2,998 a. tinn 18 Summa b:ko r:dr 1,038,2001 — 11,142,1401 — 1- 116,446 16 — 12,506 16 ’ 12 506 16 12,506 16 103,910 Ofvanstående af Stats-utskottet föreslagne 1,139,540 r:dr bestå i:
Penningar lndelda räntor, enl. beräkningen i 1845 års Riksstat Tionde spanmål dito dito dito ....
Oindeld Spanmål, 3,891^ t:r å 6 r:dr 475,766 152,798 490,227 23,349 — — 1,142,110 Bilaga till Stats-Utskoltets Utlåtande, A’: o 124.
Öfvergångs-slat för de under Elemenlar-Läroverkens anslag å Riksstaten upptagne Undervisnings-anstalter, vid hvilka Löneförhöjning af Statsutskottet blifvit föreslagen.
Hitintills utgående Jon. Löntillökningar.
Summa. 11: dr sk. r. R:dr sk. r. U:dr sk. r.
Stockholms Gymnasium.
1 Lärare 1,633 16 — — — 1,633 L6 — 1 Dito 1,466 32 — — — 1,466 32 — 1 Dito 1,286 32 — — — 1,286 32 — 1 Dito 1,283 16 — — — 1,283 16 — 1 Dito 1,143 16 — — — 1,143 16 — 1 Dito . . . . 950 — — — — 950 — — Läraren i Naturhistorien. ....
Kantor 100 140 — 100 140 — Rektors-arfvode __ — 300 — — 300 —• —
Clara högre Lärdomsskola.
1 Lärare 930 —■ 270 — —•
1,200 — — 1 Dito 275 — 725 — — 1,000 — — 1 Dito 561 32 — 238 16 —■ 800 — — 1 Dito 580 — — 20 — > —•
600 — <— Kantor 205 — — — — 205 — —
Maria högre Lärdomsskola. 1 Lärare 900 — —•
300 — — 1,200 — — 1 Dito 000 — — 445 — — 1,000 — — 1 Dito 483 16 — 316 32 — 800 — — 1 Dito 396 32 — 203 16 — 600 — — Kantor 278 45 8 — — 278 45 8
Transport lith. till R.
Pro t. 1847 & 1848. 13,168115| 81 2,818116 4 Sami. 1 Afd. 34 Haft. -1 15,987 13 1 8 Transport:
Jacobs högre Apologistskola. 1 Lärare 1 Dito 1 Dito Kantor
Catharina högre Apologistskola. 1 Lärare 1 Dito 1 Dito Kantor
Nicolai lägre Apologistskola. 1 Lärare 1 Dito Kantor
Adolf Fredriks läijre Apologistskola. 1 Lärare 1 Dito Kantor f
Hedvig Eleonoras lägre Apologistskola.
1 Lärare 1 Dito Kantor
Hittills utgående lön.
Löntillökning. tSumma.
R:dr sk. r. R:dr sk.
R:dr sk. r. 13,168 45 8 2,818 16 — 15,9S7 13 8 1,028 3 6 1,028 3 6 592 39 5 7 8 7 600 539 23 5 60 24 7 600 198 22 198 22 749 16 50 32 800 507 — 93 600 412 .—. 188 600 205 16 205 16 916 32 916 32 551 32 48 16 600 138 16 1 138 16 629 32 180 16 800 416 8 183 40 — 600 164 40 125 40 560 140 800 270 — 330 — . . 600 125 ~ ' — — 215 21,173138|—| 4,1901 9| 2| 25,363|47| 2 Hittills utgående lön.
Löntillökning Summa. lt:dr sk. r. R:dr sk. r. U:dr sk. r. Transport: 21,173 38 — 4,190 9 2 25,363 47 2 Ulrika Eleonoras lägre Apologistskola 1 Lärare 743 16 56 32 800 1 Lito 446 32 ^ 153 16 — 600 Kantor 215 32 — 215 32
Nya Elcmentar-Skolan.
1 Lärare 1,000 200 1,200 1 Lito • 1,000 200 1,200 1 Lito 1,000 1,000 1 Lito 1,000 1,000 1 Lito 1,000 1,000 1 Lito 700 100 800 1 Lito 450 150 -- 600 Lärare i Gymnastik . . . 250 - 250 — i Sång 200 200 — i Teckning ....
200 200 Rektors-arfvode 300 300 Lito hushyra 200 200
S:r 29,679: 22. 5,250: 9. 2. 34,929: 31. 2.
Upsala Stift.
Upsala Cathedral-Shola.
1 Lärare 1,450 50 — 1,500 1 Lito 960 240 — 1,200 1 Lito 900 300 — 1,200 1 Lito 900 100 — 1,000 1 Lito 840 160 — 1,000 1 Lito 840 160 — 1,000 1 Lito 480 30 2 319 17 10 800 i Lito 363 17 5 436 30 7 SOO 1 Lito 303 31 5 296 16 7 600 — — Transport: 36,717 5 — 7,312|26| 21 44,0291311 2 Hittills utgående lön.
Lönlillökning
R:dr sk. r. Transport: 36,717 5 — 7,312 26 2 44,029 31 2 1 Dito 240 — 360 — ' 600 - - — 1 Dito . 300 47 8 299 — 4. 600 — —■ Läraren i Naturvetenskap.
.— — — 150 — — 150 — — Musikläraren 155 14 10 — — 155 11 10 Gymnastikläraren 150 — — — 150 — — Rektors-arfvode — — 300 —- — 300 — —■
Gefle Gymnasium.
1 Lärare 1,487 31 4 12 13 8 1,500 — — 1 Dito 960 — — 240 — — 1,200 — — 1 Dito 900 — 100 — — 1,000 — — 1 Dito 900 — — 400 — 1,000 — — 1 Dito 810 — —. — 840 — — 1 Dito 840 — — — — 840 — — 1 Dito ' 360 — 240 — — 600 — — 1 Dito 300 — — 300 — — 600 — — 1 Dito 150 — — — 150 — — Musikläraren 75 — — — — 75 — — Gymnastikläraren . . 200 — — — — 200 — —
Gefle höyre Lärdomsskola.
1 Lärare 807 9 7 392 38 5 1,200 — — 1 Dito . 485 21 7 514 26 0 1,000 — — 1 Dito 365 13 8 431 34 4 SOO —. — 1 Dito 303 10 —.
296 38 — 600 —. — 1 Dito 243 12 5 356 35 7 600 — — Kantor 303 18 11 — — 303 18 11 Gymnastikläraren 136 25 11 — — 136 25 11
Hudiksvalls Skola.
Rektor 800 — —.
200 — — 1,000 — — 1 Lärare 365 — 2 434 47 10 800 — — Transport: 48,3851221 1 12,044120 9| 60,429 42 10 Dito Hittills utgående lön.
Löntillökning.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r.
Transport: 48,385 22 1 12,044 20 9 60,429 42 10 1 Lärare 302 31 10 497 16 2 800 — 1 Dito 241 31 6 358 16 6 600 1 Dito 300 — 300 — — 600 Kantor 89 32 3 .—. — 89 32 3
S:r 19,039: 47. 8. 7,949: 44: 3. 27,589: 13. II.
Önköpings stift.
Linköpings Gymnasium.
1 Lärare 1,964 42 8 . — 1,964 42 8 1 Dito 1,888 3 9 — — 1,888 3 9 1 Dito 2,208 12 8 . — — 2,208 12 8 1 Dito 917 7 82 41 — 1,000 1 Dito 897 28 — — 897 28 1 Dito S94 43 2 — — 894 43 2 1 Dito 532 14 67 34 — 600 Bibliothekarien 261 18 — 261 18 Biblioth.- Amanuensen . . 90 90 Språkläraren 300 300 600 Läraren i Naturvetenskap . 150 — — 150 Director Musices 171 30 8 — 171 30 8 Gymnastik-läraren 180 — 180 Läraren i teckning ..... 150 — .—. 150
1 Lärare 1,195 41 4 7 1,200 1 Dito 551 8 448 10 — 1,000 1 Dito 453 — 347 — SOO L
Dito 403 — 397 — — 800 . 1 Dito 312 30 287 18 .— 600 1 Dito 381 42 218 6 — 600 1 Dito 302 39 297 9 — 600 1 Dito . . . • 260 — 340 — — 600 Kantor 91 33 — — 91 33
Brot. 1847 & 1848 63,877130 4 Sami. 1 7| 15,990|16| 5 Afd. 33 Haft. 79,867147 '2 Hittills utg lön. ående Löntillökning.
Summa. lt:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. Transport: 63,877 30 7 15,990 16 5 79,867 47 — Norrköpings Skola. 1 Rektor 713 24 2 286 23 10 1,000 — — 1 Lärare 362 20 — 437 28 — 800 — — 1 Dito . . . . 211 34 10 558 13 2 800 — — 1 Dito 300 — — 300 — — 600 — — 1 Dito 240 37 9 359 10 3 600 — — Kantor 90 — — — — 90 — — 1,948: 20. 9. 1,941: 27. 3. 3,890:
Söderköpings Skola.
Rektor 480 18 1 319 29 11 800 — 1 Lärare 300 300 — — 600 — — Kantor 61 6 — — 61 6 —
G19: 29. 11. 1,461: 6. Wadstnna Skola.
Rektor 990 46 10 , . 990 46 10 1 Lärare 367 2 232 46 600 — — 1 Dito 318 26 281 22 600 — — Kantor 61 6 —.— 61 6 — 1,737: 32. 10. 514: 20. 2,252: 4. 10. Wimmerby Skola.
Rektor 602 8 197 40 800 . 1 Lärare 346 32 253 16 _ 600 1 Dito i . . .
Rektor 546 32 9 253 15 3 800 — i Lärare 300 1 —.
299 47 — 600 — —
Transport: 70,4741 6 - 20,3971 S 101 90,8711 9110 Transport: Weslerviks Skota.
Rektor 1 Lärare . . 1 Dito 1 Dito Kantor Gymnastikläraren
Skara Gymnasium. 1 Lärare 1 Dito 1 Dito 1 Dito 1 Dito 1 Dito i Dito .
Bibliothekarien Läraren i Naturvetenskap .
Dito i lefvande språk . . Gymnastikläraren Director Musices 7,520: 3. 1. 659: 2. 11. 8,179: 6.
Skara högre Lärdomsskola. 1 Lärare 1 Dito 1 Dito 1 Dito 1 Dito Transport:
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. 70,474 6 — 20,397 3 10 90,871 9 10 534 6 465 42 1,000 300 45 — 299 3 __ 600 — 319 18 8 250 29 4 600 — 239 43 6 360 4 6 600 — 60 —. 60 — 120 120 1,456 11 43 37 1,500 1,164 34 1 35 13 11 1,200 — 1,019 27 — — 1,019 27 — 960 — 40 — 1,000 — — 919 27 — — 919 27 — 810 — — — 840 — — 360 — — 240 — 600 — — 60 — —.
.— . 60 — — 150 — — — 150 — — 300 .— — 300 — 600 — — 150 — —. — 150 — 110 ~ 140 775 24 424 21 1,200 480 _ 520 — —.
1,000 — — 360 — 440 — — 800 — — 300 — 500 —• — 800 — — 300 — — 300 — — 600 —• — 81,8141 2| 3| 24,6161131 7| 106,430115110 Hittills utgående lön.
Löntiilökning.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. Transport: 81,814 2 3 24,616 13 7 106,430 15 10 i Lärare 240 360 600 1 Dito 300 300 . 600 1 Dito 240 360 600 Kantor' 90 * — 90 „
Rektor 614 386 1,000 t Lärare 360 440 . 800 1 Dito 300 300 600 1 Dito 210 . 360 600 Läraren i Gymnastik . . . 120 120 — i Teckning .... 120 120 Kantor 60 60
Rektor 546 20 253 28 800 1 Lärare 308 292 600 1 Dito 248 352 600 Kantor 60 __ 60
Rektor 493 16 306 32 800 1 Lärare .. . . 300 300 600 1 Dito 240 360 600 Kantor 60 , 60
Rektor 323 5 4 476 42 8 800 1 Lärare 190 10 8 409 37 4 600
Transport: 87.267| 61 3 29,8731 9| 7 117,140) 15 10 Hittills utgående lön.
Summa. 1 R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. Transport: 87,267 6 3 29,873 9 7 117,140 15 10 Strengnäs Stift.
Strengnäs Gymnasium.
1 Lärare 1,801 32 3 1,801 32 3 1 Dito 1,176 13 9 23 34 3 1,200 1 Dito 900 — 100 1,000 1 Dito 900 — 100 1,000 1 Dito 840 — , . - 840 1 Dito 840 — 840 1 Dito (Naturvetenskaps).
591 23 8 25 600 1 Dito 360 — 240 600 Läraren i moderna språk . 300 _ 300 600 Direktor Musices 200 4 6 200 4 6 Läraren i Teckning .... 120 _ 120 Gymnastikläraren ..... 150 — • 150
Strengnäs högre Lärdomsskola.
Rektor 738 17 5 461 30 7 1,200 _ 1 Lärare 454 9 7 545 38 5 1.000 1 Dito 360 21 2 439 26 10 800 1 Dito 300 19 1 299 28 11 600 .
1 Dito 239 43 2 360 4 10 600 , 1 Dito 300 — 300 600 Kantor 90 —.
, 90
Nyköpings högre Lärdomsskola.
Rektor 752 14 5 447 33 7 1,200 1 Lärare 364 9 7 635 38 5 1,000 1 Dito 360 — — 440 800 t
Dito 310 — — 290 600 1 Dito 240 — — 360 600 1 Dito 300 3 5 299 44 7 600 — — Transport: llih. till II.
Prat. 1847 & 1848. 100,2561251 7 4 Sami. 1 Afd. | 35,525127 (— 35 Häft. | 135,782| 41 7 3 Hittills utgående _ .. ......
. „ lön Lontillokmng.
R:dr sk. r. Transport: 100,256 25 7 27 — 135,782 4 7 Kantor 90 — — — — 90 — Gymnastikläraren
150 — — — 150 — Läraren i Teckning ....
Rektor 565 — —. 235 __ _ SOO 1 Lärare 300 — — 300 600 Kantor
— Askersunds Skola.
Rektor 431 19 368 29 SOO 1 Lärare 255 22 0 341 25 7 600 Kantor
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. Transport: 106,185 44 1 41,065 47 6 147,251 43 7 Westerås Stift. Westerås Gymnasium.
1 Lärare 1,936 32 4 — 1,936 32 4 1 Dito 1,343 22 11 — 1,343 22 II 1 Dito 1,329 16 — — 1,329 16 t
Dito 1,045 6 — — 1,045 6 1 Dito 887 20 7 —.— — 8S7 20 7 1 Dito 881 46 3 —.— — 881 46 3 1 Dito 381 32 — 215 16 — 600 Läraren i lefvande språk . 300 — — 300 — 600 Dito i Naturvetenskap . . 150 — — — 150 Direktor Musices 206 34 4 — 206 3 t 4 Lärare i Gymnastik . . . 150 — — — 150 Gymnasii-Notarien ....
58 25 4 — 58 25 4 Rektors-arfvode 75 36 — 75 36 8,749: 31. 9. 515: IG. 9,264: 47. 9. Westerås Lärdomsskola. 1 Lärare 870 2 329 47 10 1,200 1 Dito 478 42 11 521 0 i 1,000 — 1 Dito 372 4 3 427 43 9 800 — i Dito 309 27 1 490 20 11 800 — 1 Dito 244 8 3 355 39 9 600 — 1 Dito 304 26 11 295 21 1 600 — 1 Dito 240 — — 360 — — 600 — 2,819: 13. 7. 2,780: 34. 5.
5,000:
Fahlu högre Lärdomsskola.
Rektor 766 30 433 18 K*» OK) O O o o 1 Lärare 456 6 5 543 41 7 — 1 Dito' 356 39 — 443 9 — 800 — — 119,334|20|:L0l 45,7821221 61 165,116|43| 4 1 Hittills utgående lön.
Löntillökning Summa.
R:dr sk. T. Transport: 119,334 20 10 45,782 22 6 165,116 13 4 1 Lärare 296 39 — 503 9 800 1 Dito 237 45 — 302 3 600 1 Dito 293 30 .— 306 18 600 1 Dito 240 — 360 600 Kantor 147 44 3 —-— 147 44 3
Sala Skola.