Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En blind man i Rytterns socken förfärdigar mattor af så kallad kålvass, snyggt och väl gjorda, att begagnas vid dörrar i boningshus.
Vägar och broar.
A allmänna landsvägen emellan Westerås stad och Bjuggsta gästgifvaregård, som löper öfver Badelundsås, har förmedelst genomgräfning af åsen backen blifvit sänkt.
Detta arbete verkställdes 1852 med understöd af statsmedel.
Den öfver så kallade Långängarne löpande allmänna landsvägen emellan Westerås och Kohlbäcks gästgifvaregård har vunnit förbättring genom upptagande af stora afloppsgrafvar på ömse sidor om vägen och genom utvidgande af vattnets aflopp under en landsvägsbro, som blifvit ombyggd.
För omläggning af den så kallade Bergslagsvägen vid tvänne backar emellan Westerås stad och Stora Kopparbergs
Län, på tvänne ställen inom Romfartuna socken, nemligen vid Ansta och Grenadieren Forss torp, hafva statsanslag blifvit beviljade och kontrakter med utsedde Arbetsdirektioner år 1855 afslutade om desse vägförbuttringars fullbordan, som tillhör nästa berättelse.
Vid de svåra backarne på allmänna vägen mellan Kohlbäcks och Ståltorps gästgifvaregårdar vid egendomen Näs, vanligen kallade Näsbackarne, har med bidrag af statsmedel vägen blifvit omlagd, så att backarne undvikas.
Anläggning af jernväg ifrån Måssgrufvan inom Norbergs jernmalmsfält i Norbergs socken genom Karbennings socken förbi _ Högforss
Bruk och genom Wester-Wåhla socken förbi Engelsbergs Bruk till sjön Amänningen, som står i förening med Strömsholms kanal, har under ifrågavarande qvinqvennium blifvit företagen.
Denna jernvägs hela sträckning är 28,300 alnar eller nära 64 fjerdingsväg.
I farbart och färdigt skick voro redan år 1853 8,500 alnar, nemligen ifrån Kärrgrufvan till Trätsbo, hvarå med lokomotiv malmtransporter då skedde.
I följd af oriktiga beräkningar vid de första kostnadsförslagens uppgörande, dels ock stegrade pris på jernskenor med mera, blef det Bolag, som först bildat sig för utförandet af denna jernväg, nödsakadt att försätta sig i konkurstillstånd, hufvudsakligast för att lagligen kunna förmå de personer, hvilka tecknat sig för aktier i Bolaget och undandragit sig fullgörandet af föreskrifna utbetalningar, att likväl deltaga i Bolagets skulder och ansvarighet.
Jern vägs-arbetet afstannade för någon tid; men sedan ett nytt Bolag bildat sig, som på förmånliga vilkor fått låneunderstöd af statsmedel, har arbetet blifvit fortsatt och under ifrågavarande qvinqvennium avancerat så långt, att dess fullbordande inträffar innevarande år.
Vid denna jei nvägsanläggning användas för det mesta Svenska rails, fabricerade vid Finspång, hvilka väl äro något dyrare än Engelska rails, men också hafva det stora företräde, att de äro betydligt starkare och efter utslitning af något värde, då jernet kan omsmältas, hvaremot utslitna Engelska rails, i anseende till jernets mindre goda beskaffenhet, sakna allt värde.
Den påbörjade jernvägen emellan Köping och Hult har, af orsaker som äro kände, icke efter planen blifvit färdig, men på den del deraf, som ifrån Köping sträckes till gränsen af Örebro Län, hade Bolaget vid slutet af sistlidet år nedlagt mycket arbete och stora kostnader för terrassering till banvallen och anläggande af sleepers och rails på vissa stycken samt byggandet af en bro öfver Hedströmmen, äfvensom vid
Köpings hamn förberedelser äro vidtagna för den der tillämnade bangården, på sätt uti 5 § vidare omförmäles vid punkten om Köpings stad.
Ett annat för provinsen ganska vigtigt förslag till jernväg, nemligen emellan Westerås, Fahlun och den i förening med Siljan belägne Insjön i Dalarne, väcktes år 1852, och för undersökningen samt upprättande af plan och kostnadsförslag skedde derefter frivilliga sammanskott af invånarne i båda provinserne och några andra för företaget nitälskande personer.
Planen och kostnadsförslaget uppgjordes 1853 af Majoren och Riddaren Olivecrona.
Kostnaden härför samt för några förberedande undersökningar uppgick till emellan 17 och 18,000 R:dr B:ko.
Planen, som af intressenterne godkändes, innehåller, att vägen skulle komma att gå ifrån Westerås hamn genom Halsbo, Romfartuna, Kihla och Wester-Fernebo socknar i Westmanland förbi Sala på en half mils afstånd samt genom Folkärna socken söder om Dalelfven till Avesta i Grytnäs socken, Hedemora och Säthers städer, Gustafs och Stora Tuna socknar i Dalarne till Forsshufvud vid Dalelfven, der öfvergå elfven och vidare fortsättas genom Amebergs kapell, Aspeboda och Kopparbergs socknar till bangård vid Fahlu grufva och med en grenbana från trakten af Billingen till Brenäs udde vid Insjön i Ahls socken, dit segelfart är öppen ifrån sjön Siljan i Dalarne.
Banans längd beräknades ifrån Westerås till Forsshufvud utgöra, med grenbanor till Avesta Bruk och till Dahlelfven vid Naglarby, \2{ mil, och ifrån Forsshufvud vidare till Fahlun If mil, och grenbanan till Brenäs udde 1-ji mil, tillsammans 16| mil.
Kostnadsförslaget upptog för den första delen till Forsshufvud 3,170,000 R:dr och för banan norr om Dalelfven 1,091,000 R:dr Banko, tillsammans 4,201,000 R:dr B:ko.
Den af intressenterna uti detta förslag utvalde Bestyrelse sökte hos Eder Kongl. Majit att, för tillvägabringande af denna summa, } deraf måtte såsom anslag anvisas, då den återstående tredjedelen borde genom aktieteckning anskaffas, med i öfrigt föreslagna vilkor: att anslaget skulle få utgå på lika många år som arbetsåren blefve; att aktieägarne skulle under arbetsåren få åtnjuta 5 procents ränta å det belopp de insatt: att, sedan jernbanan blifvit fullständigt upplåten till allmänhetens begagnande, nettobehållningen, så vidt den icke öfverstege fern procent å det belopp, aktie-ägarne in - 29 satt, finge utdelas till dem; att, då netto behållningen ginge deröfver till och med 6 procent å nämnde belopp, detta öfverskott utöfver 5 till och med 6 procent skulle afsättas till en amorteringsfond för aktie-kapitalet; att, om netto-behållningen öfverstege 6 procent, ena hälften af hvad som öfversköte 6 procent finge utdelas till aktie-ägarne, dock icke till högre än 8 procent å deras insats, och resten tillfalla amorteringsfonden; att, då denna fond stege till så stort belopp som aktie-ägarnes insats, desse skulle vara skyldige att för aktierne taga lösen al pari genom godtgörelse af fonden, hvarefter banan skulle blifva Statens tillhörighet, och att åtskillige mindre förmåner måtte Bolaget beviljas i likhet med hvad som ägt rum vid åtskilliga större allmänna företag.
De uppgjorda probabilitets-kalkylerna öfver godsoch person-trafiken, som vid denna underdåniga ansökning åberopades, utvisade en årlig nettobehållning af 132/140 B:dr 10 sk., som icke allenast kunde, enligt de uti den underdåniga ansökningen föreslagne vilkor, förslå till utdelning af 5 procent, utan ock nära 1 f procents derutöfver åt aktie-ägarne på deras insats, samt till en besparing årligen af 37,603 ltdr 21 sk.
Banko för bildande af amorteringsfond.
Denna fond skulle på sådant sätt under en tidrymd af 221 år, om den behörigen förvaltades, uppgå till fulla beloppet af aktie-ägarnes insatta kapital.
Vid föredragning af ärendet behagade Eder Kongl.
Majit i nåder förklara detta jern vägsförslag, såsom åsyftande väsentlig lättnad för en betydlig trafik emellan tvänne provinser med ymnig tillgång till naturprodukter, förtjent af mycken uppmärksamhet; men då Eder Kongl. Majit till Rikets Ständer hade aflåtit nådig proposition angående sättet och vilkoren för Statens medverkan till jernvägars anläggande i allmänhet, fann Eder Kongl.
Majit, under afvaktan af Rikets Ständers beslut härutinnan, sig icke böra med anledning af Bestyrelsens ansökning vidtaga någon åtgärd; och sedan de vid sista Riksdagen hos Ridderskapet och Adeln och Borgareståndet väckte motioner om anslag för denna jernvägs anläggning i så måtto fått framgång, att Statsutskottet, vid pröfningen af detta och ett annat förslag om jernväg ifrån Fahlun till Gefle, tillstyrkt att ett lån, motsvarande § af anläggningskostnaden, skulle med 2 procents ränta och 1 procents afbetalning beviljas för anläggning af en jernväg ifrån Dalarne till någon hamnplats antingen vid hafvet eller Mälaren, samt att till Eder Kongl.
Majit skulle öfverlämnäs att bestämma vägens riktning, och Utskottets berörde förslag blifvit af tvänne stånd, Ridderskapet och Adeln och Presteståndet, bifallet, så hänsköts frågan till förstärkt Statsutskott, hvarest genom omröstning beslöts att endast f af den mindre lånesumman, som för anläggning af jernväg emellan Fahlun och Gefle erfordrades, skulle af allmänna medel beviljas; hvarigenom således Statsutskottets utlåtande ändrades och de till förmån för jernvägs-anläggning emellan Westerås och Dalarne gjorde motioner förföllo. 30
Den i förra berättelsen omnämnda, af framlidne Bergsrådet Groen i lifstiden anslagne fond till en bro ifrån fasta landet till Nyckelön i Mälaren öfver det så kallade Mellansundet har, sedan åtskilige entreprenad-auktioner å brobyggnaden förgäfves varit hållna, under tiden förräntats och utgjorde vid '1855 års slut 4,545 R:dr 8 sk. 3 rst.
Spanmålshandel i Länet har, under sista delen af ifrågavarande qvinqvennium, tagit en ny riktning, derigenom att spanmål till betydliga qvantiteter blifvit ifrån hamnarne vid Mälaren, isynnerhet ifrån städerne Westerås, Arboga och Köping, fraktad till Stockholm, för att exporteras till utrikes ort; hvaremot spanmålsbehofven i Länets Bergslag, der produktionen deraf ansenligt tilltagit, och i Stora Kopparbergs
Län, der goda skördar äfven inträffat, blifvit minskade.
Afsättmngen af och handeln med andra landtmanna-produkter har varit i ungefär samma förhållande, som efter sista berättelserna, och afsättningen af ladugårdsprodukter på Stockholm fortfarit att något ökas.
Antalet af landthandlare, eller de personer som uti socknar på mer än tre mils afstånd ifrån närmaste stad uti öppna bodar försälja sådane varor, som Handelsordningen tillåter, har tilltagit.
Ibland socknenämnderna, som, i fråga om tillstånd till sådan handel, blifvit af Eder Kongl. Majits Befallningshafvande hörda, hafva flere bestridt de härom gjorda ansökningarne, hufvudsakligen på den grund, att sådan handel ansetts för orten mindre behöflig och mindre gagnelig.
Också har redan med de tillståndsresolutioner, som för sådan handel blifvit, före promulgationen af sista författningen om bränvinsförsäljning, utfärdade, undantag skett för försäljning af bränvin och andra spirituösa drycker, såsom medförande lockelse till en mindre behöflig konsumtion af sådana varor.
Gårdfarihandeln har fortfarit att aftaga.
Samlandet af lumpor och handeln dermed har äfven fortfarit i samma förhållande, som efter sista berättelserne. § 4.
Det å Thorstuna härads allmänning belägna skogvaktare-bostället Skinnarslätten i Österrunda socken har år 1853 blifvit skattlagdt till { mantal om 1 öresland.
Två mindre lägenheter eller nybyggen å Norrbo härads allmänning hafva undergått skattläggning.
Antalet af qvarnar och sågar upplyses af tabellen.
Inga hemman hafva under 34 ifrågavarande tid råkat i ödesmål och sådant lärer väl knappast hädanefter komma att inträffa.
Hemmansklyfningen har icke blifvit utsträckt öfver förra förhållandet.
Två jordafsöndringar af den beskaffenhet, som är tillåten uti Kongl.
Förordningen den 4 9 December 4 827, hafva under de sista fem åren blifvit anmälde och genom resolutioner om afgäld deraf fastställde, nemligen: torplägenheten Svedet, afsöndrad ifrån Sörgårdshemmanet N:o 4 om i mantal i Ståltorp, Sura socken, och en lägenhet afsöndrad ifrån mantal i Kedjebo, Gunnilbo socken.
1 afseende på förhållandet med hemman och andra possessioner, som tillhöra kronan, läroverk och fromma stiftelser, proportionen af sjelfägande jordägare och arrendatorer af andras jord, äfvensom angående oroterade hemman och rotefrihets- samt rote-vakans-afgiften, hafva icke några anmärkningsvärda förändringar förekommit, utan åberopas härom i underdånighet hvad de sista berättelserna innehålla.
Verkställde laga skiften under dessa fem år hafva uppgått till ett antal af 4 72.
Dervid hafva tillsammans 305
Ts¥ förmedlade mantal blifvit skiftade Arealen af den jord. som uti dessa skiften innefattas, utgör tillsammans 424,34 8 tunnland, deribland 37,338 tunnland inrösningsjord och 86,980 tunnland afrösningsjord, utom delade impedimenta, 34 0 tunnland.
Jemte ordinarie Förste och Andre Landtmätare hafva varit i Länet stationerade 4 4 ordinarie Ivommissionslandtmätare och 4 3 vice Kommissionslandtmätare.
Någre ibland förrättningarne hafva varit uppdragna åt Landtmätare, stationerade utom länet.
Den i sista berättelsen omförmälda fråga, angående inlösning och utrifning af en qvarn vid Altuna å och upprensning af samma å, har blifvit under ifrågavarande qvinqvennium fullföljd.
Genom beslut af den 2 Juni 4 852 beviljade Eder Kongl. Majit till detta företag såsom lån 2,000 R:dr och såsom anslag utan återbetalningsskyldighet 475 R:dr Banko.
Qvarnen, benämnd Danskebo qvarn, hvars dammar förorsakade vattenöfversvämning, blef inlöst af intressenterna i'årensmngen, hvarefter dammarne refvos och ån upprensades enligt den fastställde planen.
Härigenom har den betydliga arealen af 1,043 ^ tunnland jord, förr vid hastiga flöden öfversvämmad och af vatten besvärad, blifvit derifrån befriad, äfvensom hela den större lågländta trakten omkring det förut öfversvämmade fältet ofvanom
Danskebo blifvit genom denna årensning befriad ifrån bottensyra och tjenligare för odling.
Delta strömrensningsarbete, hvartill intressenterne sammanskjutit resten af kostnaderna, fullbordades år 4854 efter den fastställde planen, samt afsynades och godkändes samma år af chefen i medlersta väg- och vattenbyggnads-distriktet. 32 Statsbidrag.
Genom de af Eder Kongl. Maj:ts och Rikets Ständer beslutade författningar: af den '11 Maj 1855 angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling samt angående sättet för grundräntors och kronotiondes utgörande: af den 18 Januari 1855 angående vilkoren för bränvinstillverkning samt angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker; af den 4 Januari 1855, angående den af Rikets Ständer vid 1853 och 1854 årens lagtima Riksdag åtagne bevillning, hafva hemmanens onera samt allmänna bevillningen vunnit betydlig nedsättning, och bränvinsbränningen blifvit reglerad på ett sätt, som hufvudsakligen är oberoende af jordbruket.
Öfrige statsbidrag uppgå till ungefärligen samma belopp, som efter sista berättelsen.
Utgifterne för fattigvården hafva inom många socknar på landet blifvit under sista qvinqvennium förökade.
Ehuru de fattigas antal, eller antalet af dem som i socknarne njuta understöd af fattigvården, icke i allmänhet förökats, utan i flere orter något förminskats, äro dock omkostnaderne för deras underhåll i flere socknar uppgifne till dubbla beloppet emot hvad de utgjort löre ifrågavarande qvinqvennium.
Orsaken härtill är väl hufvudsakligen att söka i de stegrade prisen på alla lifsförnödenheter, men också torde en större noggranhet i uppgifterne ifrån socknarne hafva bidragit till denna stora skillnad i kostnadernes belopp.
Uti städerne hafva utgifterne för fattigvården betydligen och i ännu högre grad förökats, på sätt derom i 5 § är anfördt.
Socknenämnderne, hvilkas hufvudsakligaste åliggande är att ombesörja fattigvården, sträcka äfven sin verksamhet derutöfver till åtgärder för socknens gemensamma bästa, såsom genom tillsyn öfver försvarslösa personer och öfver helsö vården med mera.
Allmogen har blifvit något mera van vid de befattningar, som tillhöra socknenämnden, och flere ordförander i socknenämnder hafva blifvit ibland allmogen utvalde, som kunnat sköta detta förtroendekall till sine socknemäns belåtenhet.
Denna institution synes, ehuru ganska långsamt, vinna större utveckling, hvarigenom mankan hoppas att den ännu slumrande andan för gemensamma angelägenheter i kommunerna småningom skall väckas och utbildas.
Fjerdingsmanna-befattningen bestrides numera nästan öfver allt af dertill särskildt antagna personer, som för sitt besvär njuta ersättning af socknarna.
Ibland bildningsanstalterne inom Länet äro de förut omförmälda folkskolorne och landtbruksskolan af hufvudsaklig vigt.
Ännu har dock icke inrättningen af folkskolor varat så länge, att den kunnat visa det inflytande på folkets bildning i allmänhet, som man deraf med tiden kan hoppas; och ehuru kunskapen om ett förbättradt åkerbruk - 33 bruk blifvit genom de lärlingar, som genomgått sin kurs vid landtbruksskolan, utspridd, erfordras dock äfven för dess verksamhet en längre tid, innan den kan åstadkomma någon genomgripande förbättring i landtkulturen, isynnerhet ibland allmogen.
Folkskolelärare-seminarium i Westerås har fortfarit.
Seminaristernas antal har varit:
Två prester hafva under denna tid deltagit i seminariets praktiska öfnmgar, för att bereda sig till folkskolelärare-befattningar, förenade med presterlig tjenstgöring.
Seminaristerne öfvas uti det vanliga Bell-Lancasterska sättet att bibringa barn-undervisning.
Westerås elementar-läroverk, som år '1855 ifrån den gamla, numera nedrifne byggnaden flyttades till stiftets nya läroverks- och bibliothekshus, har, enligt det år 1855 utfärdade reglemente, för ändamål, dels att förbereda ett sjelfständigt vetenskapligt studium vid universitetet, dels att grundlägga allmän medborgerlig bildning, och är indeladt i 9 klasser, af hvilka de trenne lägre äro slutna eller fasta, med samtidig flyttning för lärjungarne i alla der förekommande läroämnen, och 6 öppna eller rörliga klasser med motsvarande ämneskretsar och fri ämnesflyttning för lärjungarne, så att lärjunge i dessa öppna klasser, oberoende af sina framsteg i öfriga läroämnen, må i hvarje särskildt läroämne kunna öfvergå till högre klasskurs så snart han i samma ämne inhemtat den näst underliggande klasskursen och derför nöjaktigt redogjort, så vid enskildt som offentligt förhör.
De tre första klassernes lärjungar undervisas i särskilda läroämnen, i den första klassen, som är förberedande, hufvudsakligen af en och samma lärare, och i andra och tredje klasserna efter ambulatorisk läsordning för lärarne, och äro läxlagen äfven inom de slutna klasserna rörliga.
De sex öppna klasserna undervisas å en gemensam lärosal, enligt fullständig ämnesläsning för lärare och lärjungar och med tillfälle för hvarje lärjunge att i hvarje särskildt läroämne fortgå oförhindrad både af sina egna mindre framsteg i öfriga läroämnen och af trögare kamrater, dock med föreskrift att läxlagen icke så splittras, att undervisningens jemna gång derigenom rubbas.
Christendom, historia, geografi, matematik, svenska språket, skrifkonst, sång och gymnastik öfvas hela skolan igenom.
I andra klassen tillkomma tyska språket och naturalhistoria; i tredje klassen fransyska språket; i den fjerde latinska språket valfritt och, för dem som ej läsa latin, engelska språket; i sjette klassen tillkommer grekiska Berättelse öfver Westmanlands
Län åren 1851—1855. 5 år 1851 » 1852 » 1853 » 1854 » 1855 24. 19. 17. 25. 26. \ 34- språket, samt, för dem som icke läsa grekiska, engelska språket och naturlära; i sjunde klassen filosofi, OGh i den åttonde klassen Hebreiska.
Tjenstgörande lärare, dels ordinarie och dels tillförordnade, hafva varit 17, jemte en musikdirektör och en gymnastiklärare.
Lärjungarnes antal voro, år 1855, under vårterminen 238, och under höstterminen 249.
Ifrån år 1850, då, efter sista berättelsen, antalet utgjorde 180, har således lärjungarnes antal ökats med något öfver 33 procent, hvilket utvisar tilltagande förtroende till lärarena och den antagna lärometoden.
Läkarevården.
Utom en provmcial-läkare, hafva i länet varit anställde tolf läkare, två badaremästare, fyra djurläkare, sex apothekare, sex provisorer, fem apotheks-elever, femtiofem examinerade barnmorskor och sjuttio vaccinatörer.
Ibland barnmorskorna hafva sjutton ägt rättighet att vid förlossningar begagna instrumenter, och af dem äro omkring fem instrumental-förlossningar årligen verkställda.
Ibland qvacksalfvare finnas blott några få, som hafva förtroende.
De socknar, som icke hafva antagit examinerade barnmorskor med lön, äro fyra, nemligen Nora, hvarest likväl en examinerad barnmorska är boende, Sala socken, belägen invid och omkring Sala stad, Björkskogs socken, belägen ungefär midt emellan städerna Arboga och Köping, och Himmeta socken, belägen icke långt ifrån Köping.
I alla städerna finnas examinerade barnmorskor.
Vaccinationen bedrifves lätt och med framgång; revaccinationen deremot trögt, alldenstund någon smittkopps-epidemi af betydenhet icke inträffat.
Omkring 2,800 personer hafva årligen med framgång blifvit vaccinerade.
I Länet hafva funnits under ifrågavarande qvinqvennium sex privilegierade apothek.
Alla i godt skick, äga de allmänhetens förtroende och visiteras årligen.
För en extra provincialläkare inom nordöstra delen af detta län beviljades vid sista riksdagen uppförandet å stat af ett årligt arfvodes-belopp, med vilkor att detta nya distrikt upplåter och underhåller bostad för läkare å det ställe, som af Eder Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande godkännes.
Uti detta ärende har Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande låtit af kronofogden i orten och sakkunniga personer uppgöra ett förslag, hvaröfver invånarne i orten blifvit hörde inför Wåhla häradsrätt, sorn blifvit af Eder Kongl. Majlis Befallningshafvande anmodad att sitt utlåtande afgifva.
Vid sammanträdet inför häradsrätten hafva Wåhla och Harbo socknar utfäst en årlig afgift af 133 Ridr 16 sk.
Banko såsom hyresmedel för en extra provincialläkare med bostad i trakten inom -pdels mils afstånd ifrån Öster-Wåhla kyrka; och som detta åtminstone till en början kunde anses uppfylla det vilkor, Rikets Ständer vid beviljande af anslaget fästat, samt anledning var att förmoda, det i stället för anslaget af årliga 35 hyresmedel varaktig bostad skulle kunna i framtiden beredas för extra provincial-läkaren, då han sjelf finge tillfälle att dertill välja passande lokal inom berörde trakt, hvilken Eder Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande ansåg lämplig till bostad för honom, och socknarne erfarit nyttan af en läkares anställande i orten, så har Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande hos Kongl.
Sundhéts-kollegium anmält detta förslag och hemställt att Öster-Wåhla, Harbo, Nora, Huddunge, Wester-Löfsta och Enåkers socknar måtte utgöra den extra provincial-läkarens distrikt; men som Kongl. Sundhetskollegium, pä grund af Eder Kongl. Maj:ts beslut i ett annat likartadt ärende, ansett den af socknarne utfästa årliga hushyra icke innefatta uppfyllande af det vilkor, Rikets Ständer vid beviljande af anslaget fästat, har Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, med anledning af Kongl. Kollegii berörde beslut, remitterat ärendet till ny undersökning vid häradsrätten, för att höra socknarna, huruvida de icke i stället för den utfästa årliga hyran skulle vilja åtaga sig att åt en extra provincial-läkare i orten anskaffa stadigvarande bostad.
Ibland Länets många helsobrunnar är Sätra brunn den förnämsta, och har antalet af brunnsgäster vid denna brunn under de sednare åren betydligt tilltagit.
Förhållandet med sjukvården vid Länets Lazarett och Kurhus upplyses af följande tablå:
II Patienternes antal.
Underhållsda- gar för hela sjuknummern.
Underhålls da- gar pr medium för patient.
T otalkostnaden för hela sjuk- nummern.
Totalkostnad pr medium för patient.
.— i Medikaments- kostnader sär- skildt för hela sjuknummern. kostnader sär- skildt för pa- tient pr med. g 03 CS B CD P ■Ji hela sjuknum- mern.
Matkostnaden] särskildt för to CD* P i sarsKiiat per 1 medium för 1 Lazaretts-afdelningen: 1851 220 7,950 36 2,461 22 1 11 9 — 255 ll 4 i i 8 1,840 40 9 8 17 1852 257 9,184 36 3,904 23 T 11 14 6 238 30 2 — 44 T 3,127 ?8 t 1 8 13 1853 256 10,154 40 3,383 26 — 13 10 2 461 3 1 i 38 5 2,398 43 3 9 17 1851 245 9,120 37 3,052 30 2 12 22 393 43 6 i 29 2 2,160 22 8 8 39 1855 321 12,345 38 3,837 18 1 1 11 45 o 597 2 2 i 4.