Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Secreteraren hemställde i underdånighet, om icke Kongl. Majit skulle finna för godt att nu till afgörande företaga Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 27 October sistlidet år, angående ett nytt system för Rikets Silfvermynt m. m., i hvilket ämne Kongl. Maj:t, vid anmälan derom den 22 November och i3 December förlidet år, uppskjutit att fatta Sitt Nådiga beslut.
Skrif velse N:o y3.
Stats-Rådet instämde i denna underdåniga hemställan, hvarefter StatsSecreteraren och Stats-Rådet i underdånighet tillstyrkte, att Kongl. Maj:t måtte lemna Nådigt bifall till Rikets Ständers beslut om räkne-enhetens bestämmande till x Riksdaler Courant, med de tillägg och förbehåll, i afseende på verkställigheten, som Stals-Rådets till Protocollet för den 22 November sistlidet år afgifna underdåniga yttrande innehåller; åberopande Stats-Secreteraren och Stats-Rådet äfven i öfriga delar samma underdåniga yttrande.
Sig icke vilja till slutligt afgörande företaga frågan om en förändrad mynt- och räkne-enhet förr än, till följd af Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars i83o, Kongl. Maj:t från Rikets Ständer emottagit meddelande af deras vid denna Riksdag fattade beslut om grunderne för Bankens rörelse och förvaltning; och Kongl.
Maj:t befallde, att Nådig Skrifvelse härom, sådan den finnes Protocollet bilagd, skulle under denna dag till Rikets Ständer expedieras.
Ex Protocollo S. G. Schyberg. STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryciceriet, i835.
Kongl, Majus Nådiga Proposition /Y:o 74* N:o. 74.
Ankom i afskiift till Exp.-Utsk, den a3 Mars. KONGL.
MAJ.TS Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående tillägg till ,9 Cap. 11 Handels-Balken; gif ven Stockholms Slott den 2/ Mars i835.
Hos Kongl. Maj:t hade Rikets Ständer, uti skrifvelse af den 24 April sistlidne år, i underdjånighet hemställt om en sådan förändrad lydelse af 9 Cap. 11 §. Handels-Balken; ' Fordrar någon den gäld, han vet gulden vara eller nekar någon hos Domaren eller Konungens Befallningshafvande sin underskrift å skuldebref eller annat ford ringsbevis; bote hälften af den sålunda emot bättre vetande fordrade eller förnekade summa, målsegandens ensak.” Kongl.
Maj:t har i dag å Riks-Saien gifvit Rikets Ständer tillkänna de skäl, som hindrat Kongl. Maj:t att lemna bifall till Rikets Ständers berörde förslag; men, då Kongl. Maj:t, lika med Rikets Ständer, anser ett tillägg böra göras uti 9 Cap. 11 §.
Handels-Balken, hvarmedelst det bedrägeri att neka sin hand och förskrifning blifver belagdt med böter efter samma beräkningsgrund, som §. stadgar för den, som fordrar hvad han vet guldet vara; så vill Kongl. Maj:t härigenom till Rikets Ständers öfvervägande och antagande föreslå sådan förändrad redaction af nämnde 9 Cap. Ii §.
Handels-Balken: ”Fordrar någor then gäld, lian vet gulden vara, eller nekar skuldenär sin hand och förskrifning, och varder funnen med osanning, bote hälften af thel, han fordrat eljer vägrat att gälda, målsegandens ensak/’
De uti Stats-Rådet och bos Högsta Domstolen, angående detta ämne, förde Protocoll varda härhos bifogade, och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Dalum ut supraV CARL JOHAN. R.
Martin' Sih. tili R.
St, Vret, i834 *ch 1835. 1 Sami. t Afd, så Häftet. 2 Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition N:o 74.
Utdrag af Protocoll öfver Justitice-ärenden, hållet uti Kongl. Maj.ts Högsta Domstol, Thorsdagen den 20 Maji i834- Närvarande: Hans Exelenee Justilia?
Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad.
Justi t i te-Råden Themptander, Isberg, Grefve Hård, v. Lindecreutz, Nyblaeus, Lagerheim, Backman, Härefter företogs öfverläggning angående de, på sätt Högsta Domstolens Protocoll den 12 innevarande månad upptager, då i underdånighet föredragna Rikets Ständers nedan nämnde underdåniga skrifvelser, hvilka emellan Högsta Domstolens Ledamöter cireulerat, nemligen : 3:o.
Af den 24 April detta år, rörande ett tillägg till g Capitlet r r §.
Handels-Balken, om ansvar för den, som förnekar veterlig gäld.
Att neka sin hand och förskrifning är utan tvifvel ett i alla afseenden lika stort bedrägeri, sorn det att fordra hvad man vet guldet vara.
Högsta Domstolens flesta Ledamöter tillstyrkte derföre Nådigt bifall till Rikets Ständers förslag, att, medelst ett tillägg uti Handels-Balkens 9 Capitel 11 det förstnämnde bedrägeriet måtte beläggas med böter efter samma beräkningsgrund, som §:n stadgar för den senare förbrytelsen.
Men emot den i sådant ändamål föreslagne redaction af kunde Högsta Domstolens fleste Ledamöter icke undgå att anmärka: dels att ordet summa, hvilket icke är Svenskt, ieke helier förekommer uti 1734 års
Lag, dessutom kunde, enligt språkbruket, tillämpas endast på försträckning i penningar.
Likväl angår Capitlet, som öfverst riften utmärker, äfven försträckningav i varor.
De fleste innehålla föreskrifter, Kongl Mnjzts Nådiga Proposition
Nio 74. 3 sorn äro gemensamma för båda dessa arter af försträckning och till dessa §§. hörer jemväl den här ifrågavarande 1 i:te; dels att orden ”hos Domaren eller Konungens Befallningshafvande” äro, elter Högsta Domstolens fleste Ledamöters tanka, öfverflödiga.
Hvarken det ena eller andra slaget af nämnde bedrägerier lärer kunna förr eller oftare bestraffas, än det ulöfvas inför någon Embetsmyndighet.
Om de anmärkte orden skola bibehållas, så borde de så framflyttas, alt de omfatta båda de förhållanden, hvilka §:n komme att innehålla.
Fordrar någon hos Domaren eller Konungens Befallningshafvande den gäld, han vet gulden vara, eller nekar någon der sin underskrift å skuldebref eller annat fordringsbevis; böle hälften af den sålunda, emot bättre vetande, fordrade eller förnekade summa, målsegandens ensak.
I anledning häraf föreslås i underdånighet följande redaction: ”For drar någor then gäld, han vet gulden vara, eller nekar skuldenär sin hand och förskrifning och varder funnen med osanning; bote hälften af thel han fordrat eller vägrat alt gälda, målsegandens ensak.” Justihae-Rådet Grefve
Hård var ifrån denna mening skiljaktig och' yttrade, att då lagstiftningen icke i allmänhet bestraffar en tvistande parts förnekande af honom velerlige förhållanden, dem vederparten sedermera bevisar, ehuru sådant förnekande i allmänhet medför enahanda olägenheter, sorn gäldenärs förnekande af sitt namn å utgifven skuldförbindelse, ansåg Grefven och Justiliae-Rådet den af Rikets Ständer anförda grund för det ifrågavarande förslaget icke innefatta tillräckligt gällande skäl för dess antagande; hvarföre och då, i händelse likväl, på annan grund , bestraffning för detta fall skulle anses erforderlig, Domaren, på sätt Rikets Ständer anfört, hittills icke saknat tillfälle, att, med ledning af Lagens bestämmelser för likartade fall, sådant ådöma, Grefven och Justitiae-Rådet ansåg sig sakna skäl att i underdånighet tillstyrka bifall till ifrågavarande förslag.
In fidem Protocolii, F.
Utdrag af Protocoll öfver Justities- är enden, hållet å Stockholms Slott, Lördagen den 5:te Julii 1834, inför H. M. Konungen uti Stats-Rådet i närvaro af: Hans Excellence Justitiae Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, 4 KcngL Majus Kådiga Proportion Nio 74.
Siats-Råden:
Hins Exqcllcnce Herr Grefve Lagerbjelke, Herr Grefve Adelsvärd, F1 i herre Jkerhjehu Poppius, Justi lin'-Råden von Rusén.
Backman, .1 usiii iac-Gancel loren Bergenschöld, Hof-Caneelleren Friherre von Schulzenheim, Till fö i-o idna de Revisions-Secreleraren, Hof-RäUs-Rådet Martin ariwålde i underdånighet — — —. 3!0.
Rikets Stunders underdåniga skrifvelse, af den sd sistl.
April , så lydande: “Då genom gä Idenärs förnekande af sitt namn å utgifven skuld-förbindelse, jemte andra olägenheter för fordringsegaren, äfven den uppkommer, alt lian i sin ratt uppehälles, liar hos Rikets Ständer fråga uppstått örn bestraffning för ett sådant gäldenärs förfarande; och ehuru Domare vanligen hittills i mål, der ansvar blifvit yrkad t å gäldenär, för det lian nekat till veterlig skuld, ansett honom förfallen till böter, svarande emot halfva skuldbeloppet, och lill stöd för ett sådant beslut åberopat 9 Gap. ir §. eller 11 Cap. 2 §. samt 13 Gap. 9 §.
Handels-Bulken, likväl, och enär bestämd
Lag för ifrågavarande fall saknas, samt 11 §. i 9 Gap., hvilket handlar om ansvar å den, som fordrar veterligen betald gäld, synes vara det ställe, der ett stadgande uti förevarande ämne lämpligast kan införas; så få hos Eders Kongl. Majrt Rikets Ständer härmed i underdånighet föreslå, att 1 1 §. i 9 Cap.
Ilandels-Balken måtte erhålla följande förändrade lydelse : '‘Fordrar någon den gäld, han vet gulden vara, eller nekar någon hos Domaren eller Konungens Befallningshafvande sin underskrift å skuldebref eller annat ferdrings-bevis; bote hälften af den sålunda, emot bättre velande, fordrade eller förnekade summa, målsegandens ensak.” Dogsta Domstolens flesta Ledamöter, Hans Exeellence Justiliff.StaIsMinistern Herr Gref ve Rosenblad samt JuSlilias-Råden ThemptanJnr, isberg, Kotgh Mojas NlnHga Proposition 74. 5 von Lindecreutz, Nyblaeus^ Lagerheim och Backman hafva förenat sig t följande yttrande:
Att neka sin hand och förskrifning är utan tvifvel ett i alia utseenden lika stort bedrägeri, som det alt fordra hvad man vel guldet vara.
Desse Högsta Domstolens Ledamöter tillstyrkte derföre .Nådigt bifall tili Rikets Ständers förslag, att, medelst ett tillägg uti Haridels-Balkens 9 Gap. ii §., det förstnämnde bedrägeriet måtte beläggas med böter efter samma bej äknings-grund , som §. stadgar för den senare förbrytelsen.
Men emot; den i sådant ändamål föreslagna redaktion af §:n kunde desse Ledamöter icke undgå att anmärka: dels att ordet summa, hvilket icke är Svenskt, icke heller förekommer uti 1734 års
Likväl angår Capitlet, som öfverskriflen utmärker, äfven försträckningar i varor.
De fleste §§. innehålla föreskrifter, som äro gemensamma för båda dessa arter af försträckning, och till dessa hörer jemväl den här ifrågavarande 1 1 :te; dels att orden '‘hos Domaren eller Konungens Befallningshafvande” äro, efter dessa Högsta Domstolens Ledamöters tanka, öfverflödige.
Hvarken det ena eller andra slaget af nämnde bedrägerier lärer kunna förr eller oftare bestraffas, än det utöfvas inför någon Embets-myndighet.
Om de anmärkta orden skola bibehållas, så borde de så framflyttas, att de omfatta båda de förhållanden, hvilka §:n komme att innehålla.
Fordrar någon hos Domare eller Konungens Befallningshafvande den gäld, han vet gulden vara, eller nekar någon der sin underskrift å skuldebref eller annat fordrings-bevis; böle hälften af den sålunda, emot bättre vetande, fordrade eller förnekade summa, målsegandens ensak.
I anledning häraf har föreslagits i underdånighet följande redaction: "Fordrar någor then gäld, han vet gulden vara, eller nekar skuldenär sin band och förskrifning, och varder funnen med osanning; bote hälften af thet, han fordrat eller vägrat att gälda, målsegandens ensak.” Härifrån har Justitiae-Rådet Grefve Hård varit skiljaktig och yttrat: alt, då lagstiftningen icke i allmänhet bestraffar en tvistande parts förnekande af honom veterlige förhållanden, dem vederparlen sedermera bevisar, ehuru sådant förnekande i allmänhet medför enahanda olägenheter, sorn gäldenärs förnekande af ,sitt namn A utgifven skuldförbindelse, ansåg Grefven och Justitiae-Rådet den af Rikets Ständer anförda grund för det ifrågavarande förslaget icke innefatta tUlräokligt gällande skäl fördess antagande, 6 Kongl.
Majus Kådiga Proposition N’.o 7^. hvarföre och då, i händelse likväl, på annan grund, bestraffning för della fall skulle anses erforderlig, Domaren, på sätt Rikets Ständer anfört, hittills icke saknat tillfälle, att, med ledning af Lagens bestämmelser för likartade fall, sådant ådöma, Justiliae-Rådet ansåg sig sakna skäl att i underdånighet tillstyrka bifall till ifrågavarande förslag.
Justitias-Cancelleren yttrade i underdånighet, att, då Rikets Ständers underdåniga skrifvelse tydligen innefattade, alt det föreslagna tilllägget endast afser gjorde penninge-försträekningar, fann han de skäl, Högsta
Domstolen anfört, icke böra hindra förslagets antagande, utan tillstyrkte sådant i underdånighet.
Uppå Slals-Rådets öfrige Ledamöters underdåniga tillstyrkande förklarade Kongl. Majrt
Sig i Nåder gilla hvad Högsta Domstolens (lesle Ledamöter i underdånighet yttrat; och skulle Rikets Ständer å Riks-Salen underrättas, att Kongl. Maj:t, på här förut anförde grunder, icke ville oförändjadt antaga Rikets Ständers förslag; men att Kongl. M.ijrt derefter ville genom serskild Nådig Proposition till Rikets Ständer öfverlemna förslag till en förändrad redaction af ifrågavarande lagstadgande.
Ex Protocollo, Lars Stjernstedt.
Utdrag af Protocollet öfver Justitice-ärenden, hållet på Stockholms Slott, Lördagen den 21 Mars 1835, inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rädet i nävaro af: Hans Excellence Justitiae-Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af fVetter sted t, Stats-Råden; Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, F ri lier re Jkerh jelin, Poppius, Justitias-Råden: von Lindecreutz, Backman, Kongl. Mojas Kådiga Yroposition N;o y4* 7 Juslitise-Cancelleren Bergenschöld, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim.
Sedan Kongl. Majrt uti Dess denna dag å Riks-Salen meddelade Nådiga Svar å åtskilige Rikets Ständers skrifvelser, rörande Lagfrågor, behagat förklara Sig vilja föreslå Rikets Ständer en förändrad redaction af g Cap. ji §.
Handels-Balken, så fick Revisions-Secreteraren Martin nu i underdånighet uppläsa ett förslag lill Kongl. Majrts Nådiga Proposition i ämnet , hvilket förslag, vid detta Protocoll bilagdt, uppå Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkan, Kongl.
Majrt täcktes godkänna, med Nådig befallning, att Propositionen skulle till Rikets Ständer, i vanlig ordning, öfver* lemnäs.
Ex Protocollo, J. A. Torenstedt. v>/i «.* fe - .
STOCKH© LM, r835; hos J. A. W*u.b«k.
Skrifvelse N.o 7 5. 1 N:o 75.
Ankom i afskr. till Exp.-Utsk. den den 6 April. KONGL.
MAJ.TS Nddiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskottj med upgifter ä Clerecit- samt Skol-Staternes anslag och löneinkomster; gifven Stockholms Slott den 27 Febr. i835.
Med anledning af Rikets Ständers, den 3 Mars i83o, aflåtna underdåniga skrifvelse, angåeude verkställd reglering af Riks-Statens io:de Hufvud-Titel, och i sammanhang dermed gjorda anhållan, det måtte vederbörande Embetsverk i Nåder anbefallas att, intill nästpåföljande Riksdag, uppgöra fullständiga Specialstater för Clereciets samt Gymnasiioch Skol-Staternes anslag i kronotionde och penningar, samt meddela uppgifter fi taxeringsvärdet af ecclesiaslika boställen, bär Kongl. Maj:t, under den 24 Junii i83o, förständiga!
Dess och Rikets Kammar-Collegium samt Stats-Contor att, sedan nödiga upplysningar i ämnet blifvit från vederbörande infordrade, gå i författning om uppgörandet af ifrågavarande Specialstater, äfvensom meddelande af den begärda uppgiften å boställenas taxeringsvärde.
I följd häraf, hafva bemälde Collegier, genom underdånig skrifvelse af den 3o November iS32, tilikännagifvit, att de från Kongl. Majlis Befallningshafvande infordrade uppgifter å Clereciets och förrberörde Staters löneförmoner, jemte serskildt lemnade uppgifter å ecclesiastika boställens taxeringsvärden, då redan till Kammar-ColIegium och Stats-Contoret inkommit; men att någon tid erfordrades, innan, på grund af dessa inhemtade upplysningar, samt med vägledning af de handlingar, som i StatsContoret vore att tillgå, de ifråvarande Specialstaterne kunde i underdånighet afgifvas; hvarefter och som ofvannämnde stater och uppgifter borde, enligt Rikets Ständers yttrade önskan, inom nästpåföljande Riksdag vara uppgjorda och aflemnade, Kamraar-Collegium och Stats-Contoret, genom Nådigt Bref af den 22 Junii i833, påmintes att med dessa stater och uppgifter satpt eget utlåtande deröfver ofördröjligen inkomma.
Till åtlydnad af denna Nådiga befallning, hafva bemälde Embetsverk, uti gemensam underdånig skrifvelse af den »4 November i834 Dih, Ull R.
Prot. 1834 och 1835. 1 Sami. \ Afd. 1 a6:te Häftet.
2 Kongl. Maj.Is Nåd.
Skrifvelse N-0 "]5. anmält, att sedan de, medelst Circulaire af den 27 Augusti i83o, anmodat Öfver-Ståthållaren och samtlige
Landshördmgar alt skyndsamt låta uppgöra och lill Kammar-Collegium samt Stats-Contoret insända specifika förteckningar, ej mindre öfver de löner och andra förmoner, som, enligt krouoräkenskaperne, af Clereciet samt Gymnasii- och SkolStaterna innehades, än ock öfver de, från och med 1820 lill och med 1829, förflutne tio årens taxeringsvärden, å de Clereciet och Läroverken anslagna boställen, stomhemman och andra lägenheter, så hade ifrågavarande uppgifter väl efter hand från vederbörande ingått, men från många Län befunnits vara ofullständiga och icke innefattande de äskade upplysningarne, så att, från nyssnämnde
Län, ytterligare uppgifter måst infordras; hvarefter, och sedan jemväl dessa inkommit, Kammar-Collegium och Stats-Contoret förordnat, att sammandrag öfver CK-. eciets inkomster skulle för hvarje Stift upprättas och sedermera i ett Generalsammandrag förenas; men att, vid della arbete, mött följande svårigheter, ledande till en längre tidsutdrägt med utförandet, och möjligen äfven till mindre tillförlitlighet i uppgifterna, nemligen att från de flesta
Län uträkning å medium af boställsvärdena, samt den derå till 4 proc. uppgående afkaslningen, saknats, och derföre måst i Stats-Contoret uppgöras; att, för åtskilliga fögderier, hemmansräntorna dels alldeles icke blifvit uppgifna, utan måst eftersökas i Jordeböckerna, dels upptagits utan markegångsförvandling, hvadan dessa räntor, i stället för en sådan förvandling, och för att komma till ett sannolikt resultat, blifvit uppförde till sex gånger kronovärdet, härifrån lik väl undantagne sjelfva prestgårdarne, hvilka i allmänhet icke hade räntor sig åsatte; att värdet af kronotionde spanmålen i allmänhet icke blifvit uträknadt i de från Länen inkomna uppgifter, utan sådan uträkning jemväl måst i StatsContoret verkställas, samt att denna kronotionde upptagits under den allmänna benämningen spanmål, ehuru i några Län, bestående af tre till fyra olika sädesslag, hvarå värdet vore uppfördt efter för hvartdera sädesslaget i markegångstaxorna utsatta pris; men sedan arbetet omsider hunnit fullbordas, öfverlemnade Kammar-Collegium och Stats-Contoret underdånigst, ej allenast omförmälde uppgifter från Länen, utan ock de, på grund deraf, lör hvarje Stift upprättade sammandrag, tillika med det för hela Riket uppgjorda General-sammandraget, i hvilket sistnämnde äfven Gymnasii- och Skol-Staternas inkomster voro summamariskt upptagna, enligt de specifika uppgifter derå, Stats-Contoret, under den 10 sisth September, afgifvit, i underdånigst insändt förslag till Kongl. Majöls Nåd.
Skrifvelse N.o 75. 3 Interims-Stater för Elementar-Läroverken, men hvaruti, äfvensom i de öfver Clereciets inkomster insända uppgifter, icke funnes upplaget, hvad Staten bidroge till Lärares aflöning vid pedagogierna, med undantag endast för Irenne Pedagoger.
Slutligen hafva Kammar-Collegium och Stats-Contoret underdånigst anmält, att kronotionde!» på Gottland, som icke vore, genom stadgad tiondesättning, till visst belopp bestämd, utan af Kyrkoherdarne derstädes såsom förläning innehades, blifvit, i öfverensstämmelse med Lands-Contorels i Wisby derå lemnade, på års Skuttläggnings ver k för Gottland grundade uppgift, beräknad och å sammandraget för Wisby Stift serskildt upptagen till 3,796! tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, hvilket belopp ej mindre Kammar-Collegium, i d.ss, rörande Presträttigheterna på Gottland, den 21 Februarii iS32, afgifna underdåniga utlåtande, än ock Kongl.
Maj;t, i Nådig Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Ulskolt, af den 12 sistlidne Julii, förslagsvis antagit.
När medelvärdet af denna kronotionde, belöpande, efter 1820 till och med 1829 årens markegång, till 20,178 R:dr 6 sk. ri rst., lägges till den summa af 341,199: 3. 5., hvilken det bifogade General-sammandraget upptager såsom anslag lill samtlige Kyrkoherdarne i Riket, utom Stockholm; så befinnes detta anslag utgöra 361,377 R:dr 10 sk. 4 r:sf Slutföljden af berörde General-sammandrag är, att Clereciets inkomster af löningshemman, boställsräntor och kronotionde utgöra, öfver hela Riket, 807,727 R;dr 27 sk. 7 r:st.; att taxeringsvärdet å berörde hemman, hvarå 4 procents afkastning är i nämnde summa inbegripen, utgör 7,847,300 R;dr Banco; och alt samtlige Elementar-Läroverkens inkomster af alla slag uppgå lill 207,451 R:dr 29 sk. 9.
Ehuru bland de till Kongl. Maj:t af Kammar-Collegium och StatsContoret sålunda insända uppgifter saknas fullständig upplysning om de anslag, Barnskolorna i Riket af Staten innehafva, vill Kongl. Majrt dessa uppgifter, i det skick de nu befinnas, till Rikets Ständers Stats-Utskott härjemte i Nåder öfverlemna, men har tillika anbefallt Kammar-Collegium och Stats-Contoret att från vederbörande infordra och underdånigst insända uppgift å de från Stats-Verket utgående bidrag till Barnskolorna, för att kunna Rikets Ständer, vid nästkommande Riksmöte, meddelas.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stals-Utskott, med ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Gifven sorn ofvan. CARL JOHAN.
Aug. von Hartmansdorff'. i Kongl. Majlis Nåd.
Skrifvelse N.-o 7S.
Utdrag af Protocollet, hållet inför Kongl.
Maj:t i Stats-Rådet, vid Ecclesiastik-Expeditionens underdåniga föredragning, på Stockholms Slott den 27 Februarii i835.
Hans Excellence Justitice-Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gretve af Wetterstedt.
Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre
Jk er hjelm, F. d. Presidenten Poppius, Hof-Cancelleren, Friherre von Schulzenheim, Stals-Secreteraren von Hartmansdorff. 35.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett af honom, på Nådig befallning, författadt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Ulskott, med infordrade uppgifter å Clerecie- samt Skol-Staternes anslag och löne-inkomster.
Majrt behagade, uppå Stats-Rådels enhälliga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protocoll bi lagdt, och befallde, att den Nådiga Skrifvelsen skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Stals-Utskottet aflåtas, jemte Protocolls-Utdrag, Ex Protoeollo Gust.
Brandel, j Kongl. Maj.is Nåd.
Skrifvelse N.o >jS. 5 Stormägtigste Allernådigste KonungI Sedan, med anledning af Rikets Ständers vid sistförflutne Riksdag gjorda underdåniga anhållan, Eders Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den a4 Junii i83o, anbefallt Kammar-Collegium och Stats-Contoret, att, efter nödige upplysningars infordrande från vederbörande, till nästa Riksdag låta upprätta fullständiga Special-Stater för Clereciets samt Gymnasii- ock Skol-Staternes anslag i kronotionde och penningar, samt uppgifter å taxeringsvärdet af ecclesiastike boställen; och Kammar-Collegium samt Stats-Contoret, medelst Circulaire af den 27 Augusti samma år, anmodat Öfver-Ståthållare-Embetet i Stockholm och Eders Kongl. Mnjits samtlige Befallningshafvande i Länen, att skyndsamligen låta Lands-Contoren uppgöra samt till Collegium och Stats-Contoret insända specifika förteckningar öfver de löner och andra förmoner, som, enligt Kronouppbördsräkenskaperna, af Clereciet samt Gymnasii- och Skol-Staterna innehafvas, och öfver tio årens, från och med 1820 lill och med 1829, taxeringsvärden å de Clereciet och Läro-Verken tillslagne boställen med stomhemman och andre lägenheter; så hafva väl de äskade uppgifterne efter hand inkommit från Eders Kongl. Majrts samtlige Befallningshafvande,; med undantag af Öfver-Ståthållare-Embetet; men då dessa uppgifter från många Län funnos vara ofullständiga och icke innefatta de äskade upplysningar, blef nödigt att ytterligare uppgifter från dessa
Län infordra.
Efter det dessa jemväl inkommit, förordnade Collegium och StatsContoret, att sammandrag öfver Clereciets inkomster för hvarje Stift skulle upprättas och dessa sedermera i ett generalsammandrag sammanföras; men vid detta arbete mötte de svårigheter, ledande både till en längre tidsutdrägt med utförandet deraf och möjligen äfven till mindre tillförlitlighet deruti: att från de fleste