Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maimi) llllgrc Lärdomsskola åtnjuter af 98 byar eller enstaka hemman i 35 socknar och 4 härader, efter afdrag af hvad klockaren tillkommer, 5 tunnor råg och 334 tunnor 12 kappar korn; varande skolan pligtig att betala till klockarne i Bunkeflod, Hyllie pastorat, 5 daler silfvermynt eller 1 R:dr 32 sk. saint i Husie och Westra Skreflinge pastorat 1 daler silfvermynt eller 10 sk.
Till Christianstads Lägre Lärdomsskola utgår helgonskyld från 36 pastorater i 4 härader med 12 tunnor G kappar råg och 218 t:r 12 kapp. korn.
Helsingborgs Lägre Lärdomsskola upptager helgonskyld dels särskildt från Görarpsmölla i Bärslöfs socken och Luggude härad med 6 kappar rågmjöl och 6 kappar kornmjöl, dels ock från 20 socknar inom nämnda och- Södra Asbo härader med ett sammanlagdt belopp af 12 kappar råg och 139 tunnor 24yV kappar korn.
Till Landskrona Lägre Lärdomsskola utbetalas från 59 byar i 14 socknar och 3 härader helgonskyld med 191 tunnor 21 ^ kappar korn samt kontanta penningar till belopp af 2 R:dr 2 sk. 0 rst.
Ystads Lägre Lärdomsskola beräknar i helgonskyld från 46 socknar i 5 härader 32 daler 28 öre silfvermynt eller 10 R:dr 46 sk. i kontanta penningar samt 1 tunna 12 kappar råg och 131 tunnor 30 kappar korn.
Cimbritskamns Lägre Apologistskola har blott en lärare, sorn ensam uppbär helgonskyld från 12 socknar i 2 härader med 33 tunnor 6 kappar korn samt 3 R:dr 6 sk. i penningar, men särskildt väckt anspråk att i stället för detta penningebelopp få åtnjuta 1'2 tunnor 18 kappar korn.
Sölvitsborgs Lägre Lär (toms skolas Rektor uppbär i helgonskyld från Ifvedtofta pastorat i Willands härad af Christianstads län 6 tunnor 24 kappar samt från Mjelby pastorat 4 tunnor, Gammaltorps socken 2 tunnor 16 kappar och Ysane socken,, alla i Listers härad af Blekinge län, 3 tunnor 10? kappar 6 Stals-Ulskollcls Utlåtande, N:o 123. eller tillsammans 16 tunnor 4J kappar korn; hvarvid dock bör anmärkas, att bernälde Rektor framställt anspråk pa, att ofvannämnda från Ysane socken utgående helgonskylds belopp rätteligen borde utgöra 17 tunnor 18 kappar korn, samt att tvist härom, då Kongl. Kammar-Kollegii underdåniga Utlåtande afgafs, ännu var pä Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes pröfning beroende.
På grund af sålunda erhållne uppgifter hade Kongl. Kammar-Kollegium upprättat förteckning å all den helgonskyld, som utgår till skolorna i städerna Lund, Malmö, Christianstad, Helsingborg, Landskrona, Ystad, Cimbritshamn och Sölvitsborg, med utförande af värdet derå efter medeltal af markegångsprisen för de 10 åren 1837—1846, utvisande denna förteckning, att hela helgonskylden utgör i jemnadt tal 25 tunnor 18 kappar råg, 1,338 tunnor 34 kappar korn, 6 kappar rågmjöl och 6 kappar kornmjöl, allt i löst mål, motsvarande i värde 7,919 R:dr 29 sk. 10 rst. och kontanta penningar till belopp af 18 R:dr 8 sk. 6 rst., eller tillsammans 7,937 R:dr 38 sk. 4 rst.
Skolornas rätt till denna helgonskyld vore, enligt Kongl.
Kammar-Kollegii åsigt, ostridig och kunde icke vara tvist underkastad.
Den grundade sig i allmänhet och i första rummet på Kongl. Danska Ordinantien den 14 Juni 1539, som förmår, att landtsocknar, hvilka äro städerna något nära belägna, skulle taga sig »Sognedegn» eller klockare af skolorna och låta honom få den vanliga räntan till hjelp vid studierne; i hvilket afseende Kongl. Brefvet den 23 Mars 1568 ytterligare stadgade, att då mångenstädes uti Skåne, socknemännen uti socknarne närmast omkring städerne icke ville hafva ”degner-» af skolorna, såsom Ordinantien utvisade, utan togo sjelfve till degner, hvilka de behagade, somlige alldeles olärde och oduglige att undervisa socknens ungdom i deras barnalärdom och att göra vederbörlig tjenst i kyrkan, sä skulle, när de »landsdegne», som då funnes i någon socken, belägen två mil nära städerne, doge eller på annat sätt komme frän socknarne, ditsändas personer från skolorna i de när maste städerne, som socknarne besökte; att super-intendenter och skolmästare borde hafva inseende derpå, att i socknarne tillsattes personer, som voro så lärde och förståndige, att de kunde göra den tjenst, sorn åläg en degn, saint undervisa och lära det unga folket dess barna-lärdom; och att socknemännen skulle till dessa personer utgöra den årliga ränta, som en degn tillkomme och han efter Ordinantien borde hafva; hvilka författningar Kongl.
Kammar-Kollegium ansåg ådagalägga, att helgonskyldcn utgjorde lön för klockaren, hvars åliggande var att dels göra tjenst i kyrkan och dels undervisa ungdomen i socknarne, men att dessa skyldigheter blifvit öfverflyttade på skolorna, emot rättighet att uppbära lönen, hvilket förhållande ännu fortfara endast med den under tidens lopp vid - Slaln-Utskoltels Utlåtande, N:o 12S. 7 tagne förändring, att skolorna aflönade substituter i socknarne. i stället för att (Utskicka särskilda personer af lärarnc eller disciplarne.
Uppå särskilde uti det underdåniga Utlåtandet anförde skäl hade emellertid Kongl.
Kammar-Kollegium, lika med livad Kongl.
Majits Befallningshafvande i Christianstads län föreslagit, underdånigst tillstyrkt
Nådig framställning till Rikets Ständer, att den nu till ofvannämnde stads-skolor inom Lunds stift utgående helgonskyld måtte derifrån skiljas och åter komma att tillhöra de socknar, frän hvilka den utginge, emot det att motsvarande kontant anslag till skolorna blefve af - Rikets Ständer anvisädt, med iakttagande för öfrigt, att, derest i en framtid skulle befinnas, att helgonskylden för någon skola rätteligen borde utgöra större belopp, än då blifvit antaget, detta högre belopp på enahanda sätt emot Statsanslag utbyttes; likasom af den sålunda föreslagna regleringen blefve en följd, att skolorna befriades från all skyldighet att aflöna klockare i församlingarne; hvarjemte Kongl.
Kollegium, beträffande sättet att använda den helgonskyld, sorn skulle komma att återgå till socknarne inom Lunds stift, hemställt, att församling måtte meddelas rättighet att i detta ämne till stiftets Konsistorium afgifva förslag, som skulle af Konsistorium med eget underdånigt Utlåtande till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning insändas. Härefter hade Kongl. Majit den 3 December 1847, uti till Rikets då församlade Ständer aflåtén Nådig proposition, täckts förklara, att, sedan en stor del församlingar inom Lunds stift genom Kongl. Majits och Rikets Ständers sammanstämmande beslut blifvit berättigade, att, till inrättande eller förbättring af deras folkskolor, använda den del af klockarnes helgonskylds-säd,' hvilken, enligt Kongl. Brefvet den 24 Mars 1824, 'bott begagnas för inrättande af en Kathedral-skola i Lund, Kongl.
Majit funné den gjorda framställningen örn enahanda förmån för de församlingar, hvilka, belägna inom två mil från städerne inom samma stift, ännu betalde helgonskyld till städernes skolor, icke sakna skäl, hvadan Kongl.
Majit således i Nåder öfverlemnade till Rikets Ständer, huruvida de ansågo lämpligt att genom anvisande för ändamålet af ett anslag, som fullt motsvarade den till skolorna nu utgående helgonskyld, sätta Kongl. Majit i tillfälle att kunna medgifva försåmlingarne rättighet att använda densamma till förbättrande äf deras folkskolor.
Till svar härå meddelade Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse den 28 Februari 1848, att Rikets Ständer ej funnit skäl bevilja statsanslag för stadsskolorna inom nämnda stift, såsom utbyte emot den till dessa skolor nu ingående klockare-helgonskyld; i Öfverensstämmelse med hvilket beslut Rikets åren 1850 och 1851 församlade
Ständer jemväl ansett då gjorda framställningar om it Stais-Ulskoltets LHlåtatxb, .V.-o 123. rättighet för de inom två mil från städerne så väl i Lunds stift, som provinsen Halland, belägna landtförsamlingar, att få behålla den från dem till städernes skolor utgående helgonskyld, icke kunna till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; hvaremot Rikets Ständer, som, vid öfvervägande af väckt fråga om utredande om förhållandet med helgonskylden i Halland, funnit billigheten fordra, att, beträffande den helgonskyld, som i nämnde provins utginge till stads-skolorna derstädes, densamma måtte få tillgodonjuta samma förmån, som Skåne och Blekinge, på det att, om någon förändring uti användandet af helgonskylden framdeles kunde blifva beslutad, en sådan måtte samtidigt kunna ega ruin uti alla tre provinserna, genom underdånig skrifvelse den 1 Mars 1851 anhållit, det Kongl. Majit täcktes i Nåder anbefalla, att enahanda undersökning, som redan i afseende å helgonskylden egt rum i Skåne och Blekinge, måtte verkställas i Halland samt helgonskyld ens värde i penningar uppskattas.
Sedan, med anledning häraf, Kongl.
Majit den 14 nästpåföljdé April anbefallt Kongl. Kammar-Kollegium, att, efter vederbörandes hörande, till Kongl.
Majit inkomma med underdånigt utlåtande, samt Kongl. Kollegium sådant utlåtande, jemte Konsistorii i Götheborgs stift och öfrige Embets-mywligheters infordrade underdåniga yttranden, den 5 Juli 1853 till Kongl. Majit afgifvit; så har Kongl. Majit, jemte Nådig Skrifvelse den 29 November samma år, behagat berörde handlingar till Utskottet öfverlemna; och inhemtas häraf, att endast skolorna uti städerne Halmstad, Warberg och Falkenberg åtnjuta helgonskyld; att, till stöd för dessa skolors rätt härtill, åberopats ofvan omförmäld a 1539 års Ordinants med flera sedermera utkomna författningar; samt att så väl bemälda Konsistorium, som Kongl. Majits Befallningshafvande i Hallands län ansett, att då uppbörden af helgonskylden, hvilken för skollärarne ingått vid bestämmandet af deras löner och för eleverne vore beräknad såsom ett behöfligt understöd för de fattigare och för de öfrige såsom uppmuntran till flit och ordning, vore med mycket besvär och flera förluster förenad, behofvet högeligen påkallade, att Staten öfvertoge helgonskylden, såvida det numera kunde finnas lämpligt, att den i sin godtyckliga egenskap än vidare borde utgöras och derför lemnade skolorna full ersättning; varande i afseende å beloppet af den till skolorna ingående helgonskylden, efter föregången sorgfällig undersökning, följande uppgifter lemnade: Halmstads Lägre Lärdomsskola åtnjuter helgonskyld af C socknar, med 22 tunnor 20 kappar korn; hvarförutan skolans Rektor anmärkt, att disciplarne, hvilka 9 tunnor 16 kappar af berörde helgonskyldskorn tillkomma, i äldre tider, enligt utdrag af skoleboken, uppburit 20 tunnor korn, G tunnor hafre och 6 daler silfvermynt, hvaraf numera endast oinförmälde 9 tunnor 16 kappar korn till skolan ingå.
IVar - Slals-Ulskoltets Utlåtande, N:o 423. 9 IVar bergs Lägre Lärdomsskola uppbär från 15 socknar i helgonskyld 69 tunnor 22 kappar korn och 5 tunnor 8 kappar hafre.
Till Falkenbergs Pedagogi erlägges helgonskyld af en socken med, 3 tunnor 30f kappar korn.
Med ledning af dessa uppgifter, hade Kongl.
Kammar-Kollegium upprättat en det underdåniga Utlåtandet bilagd förteckning öfver den till skolorna i Halmstad, Warberg och Falkenberg ingående helgonskyld, hvilken förteckning, med utfördt värde efter medium af markegångs-priserna för åren 1841 till och med 1850, utvisade,, att hela helgonskylden utgjorde 96 tunnor 8f kappar korn och 5 tunnor 8 kappar hafre, motsvarande i värde 534 R:dr 37 sk. 2 rst.
Hvad sålunda förekommit samt de Utskottet tillhandakomne handlingar i denna fråga vidare innehålla, har Utskottet tagit i öfvervägande, dervid Utskottet till en början anser sig böra i afseende å Kongl.
Kammar-Kollegii uppgift, att skolorna skulle aflöna klockare-substituter, i stället att ditskicka personer af lärarne eller lärjungarne, anmärka, att detta, på sätt Rikets Ständer vid 1847 och 1848 arens Riksdag jemväl funnit, bör rätteligen så förstås, att den betydligare andelen af helgonskylden från de inom två mil från städerne belägna församlingar slutligen användts dels förnämligast till bestämd aflöning ät stads-skolornas lärare och dels i ringa mån vid några skolor, till understöd åt lärjungarne, under det endast en mindre del af helgonskylden blifvit anslagen till fasta löner åt klockare, som blifvit i dessa församlingar i vanlig ordning tillsatte; och sorn, hvad sjelfva frågan angår, helgonskylden inom provinserne Skåne, Blekinge och Halland utgör en af klockarnes urgamla löne-rättigheter, som i de flesta församlingarne ännu till detta sitt ursprungliga ändamål användes, samt afsigten med ofvanomförmälda, genom Kongl.
Danska Kyrko-Ordningen eller Ordinantien den 14 Juni 1539 och Konung Fredrik den II:s Bref den 23 Mars 1568 vidtagne och vid provinsernes förening med Sverige genom Malmö Recess den 18 September 1662 samt sedermera genom åtskilliga författningar stadfästade förfogande i afseende å helgonskylden ifrån de inom 2 mil från städerne varande landtförsamlingar, att nemligen ej mindre bereda underhåll åt lärjungar vid skolorna, än ock förse församlingarne med lör kyrkosångens och barna-undervisningens bestridande skickliga personer, icke vidare uppfylles, enär dels helgonskylden, med mindre betydliga undantag, numera icke uppbäres af lärjungarne, utan är inbegripen bland lärarnes löne-förmåner, dels ock, då lärjungarnes tid icke medgaf dem att sjelfva förrätta klockare-tjensterne, desamma måste öfverlemnas åt substituter, som af helgonskylden endast erhöllo så mycket skolorna ville åt den» Bih. till R.
Prat. 48S3 6l 4854. 4 Sami. 4 Afd. 2 Rand.
S Haft. 2 10 Ståts-Utskottets Utlåtande, A:o 12 3. afstå, till dess år 1618, med bibehållande för skolorne af största delen af helgonskylden, det tillåtits socknarne att i vanlig ordning sjelfva antaga klockare; så och då härigenom just motsatsen till hvad äinnadt varit, inträffat, enär dessa församlingar, icke kunnat för den mindre del af helgonskylden, de till klockares aflönande haft att använda, erhålla så skickliga barna-lärare, sorn de öfriga församlingarne, hvilka egt att till sina klockare disponera hela helgonskylden, samt sålunda en verklig orättvisa kan sägas hafva blifvit begången emot de nära städerne belägna församlingarne, anser för sin del Utskottet med billighet öfverensstämmande, att den till stads-skolorna i ifrågavarande provinser anslagna helgonskyld återställes till församlingarne, för att till dess egna behof, i öfverensstämmelse med det ursprungliga ändamålet, användas.
För denna åsigt hemtar
Utskottet ytterligare stöd dels af Rikets Ständers vid 1840 och 1841 årens Riksdag lättade beslut, att de socknar inom Skåne och Blekinge, som, jemlikt Kongl. Brefven den 24 Mars 1824 och den 9 December 1836, bordt erlägga en delaf deras helgonskyld till Lunds Kathedral-skola, skulle få den sålunda disponerade helgonskylden till folkundervisningens befrämjande inom församlingarne använda, dels deraf, att Rikets Ständer uti deras underdåniga skrifvelse den 23 Maj 1845 förklarat sig anse billigt, att enahanda förmån, som sålunda blifvit nämnde församlingar medgifven,- jemväl finge åtnjutas af de församlingar, som, belägne inom två mil ifrån städerne, till skolorna derstädes utgjorde helgonskyld; dels ock af Rikets Ständers vid nästlidne Riksdag aflåtna underdåniga skrifvelse, deruti Rikets Ständer anhållit, att enahanda utredning måtte verkställas i afseende å helgonskylden i Halland, som den, hvilken redan egt rum i Skåne och Blekinge.
Då emedlertid stads-skolorna, på sätt ofvan förmäles, ega laglig rätt att åtnjuta den för närvarande till skolorna ingående helgonskylden, samt denna jemväl är afsedd vid1 bestämmandet af lärarnes aflöning, lärer, för genomförande af nämnde förändring uti helgonskyldens användande, blifva nödigt att till skolorna anvisa ett årligt penninge-anslag, motsvarande helgonskyldens värde; för beräknande hvaraf Utskottet anser medeltalet af de tio sednaste årens markegångspriser böra läggas till grund; i följd hvaraf och då helgonskylden utgår Jill skolorna i Lunds stift med 25 tunnor 18 kappar råg, 1,338 tunnor 34 kappar korn, 6 kappar rågmjöl och 6 kappar kornmjöl samt kontanta penningar till belopp af 18 R:dr 8 sk. 6 rst. och till skolorna i Halland med 96 tunnor 8 j kappar korn och 5 tunnor 8 kappar hafre, det statsanslag, sorn nu blifvit ifrågasatt, skulle, på sätt bilagde tabell närmare utvisar, utgöra för Lunds stift 8,353 R:dr 20 sk. 10 rst. och för Halland 587 R:dr 12 sk. 4 rst., eller tillsammans 8,940 R:dr 33 sk. 2 rst.
I fråga åter om sättet för användandet af den helgonskyld, som skulle komma att till socknarne återgå, är väl uti Rikets Ständers underdåniga skrif - Slals-lltskollels Utlåtande, N:o 423.
11 veise den 23 Maj 1845 den mening antydd, att lielgonskylden borde disponeras till befrämjande af folk-undervisningen inom församlingarne; men enär genom ett sådant dispositionssätt lönerna skulle blifva betydligt olika för skolmästarne i särskilda församlingar, då från socknar af ganska ringa omfång utgå i helgonskyld till skolorna 30 till 40 tunnor säd, medan från andra folkrikare socknar endast 3 å 4 tunnor erläggas, samt härtill kommer, att helgonskylden egentligen är ämnad att utgöra lön åt klockaren för den honom i äldre tider tillhörande befattning i kyrkan och med barna-undervisningen, har Utskottet funnit sig icke kunna tillstyrka något ovilkorligt stadgande för församlingarne att uteslutande för folkundervisningen använda helgonskylden, utan instämmer i Kongl. KammarKollegii uttalade åsigt, att församling måtte meddelas rättighet att i detta ämne till stiftets Konsistorium afgifva förslag, som skulle af Konsistorium med eget underdånigt yttrande till Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning insändas; hvarvid dock Utskottet för sin del anser, att, derest någon af de församlingar, som kunna komma att återfå till skolorna nu ingående helgonskyld, för närvarande åtnjuter understöd af den utaf Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition för folkskole-lärares aflönande särskildt anvisade summa, den återbekomna helgonskyldens värde bör, i fråga om sådant understöds framtida beviljande, tagas i betraktande.
Pä grund häraf föreslår Utskottet, att Rikets Ständer mätte, uti aflåtande underdånig skrifvelse gifva Kongl. Maj:t tillkänna, att de för deras del beslutat, att den till stads-skolorna inom Lunds stift och provinsen Halland nu ingående helgonskyld af inom två mil derifrån varande församlingar, må från skolorna skiljas och tili församlingarne återställas, med förbindelse för dessa, att angående helgonskyldens framtida användande till stiftets Konsistorium afgifva förslag, som derefter skulle af Konsistorium, med eget yttrande, till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning insändas; samt att Rikets Ständer, i sammanhang härmed, beviljat skolorna ett helgonskyldens värde motsvarande kontant anslag af 8,353 R:dr 20 sk. 10 rst. till Lunds stift och 587 R:dr 12 sk. 4 rst. till Halland, eller tillsammans 8,940 R:dr 33 sk. 2 rst., att å Riks-Statens 8:de Hufvudtitel under anslaget till Elementar-läroverken uppföras; och torde Kongl. Maj:t, derest framdeles någon församling, som, i följd häraf, kan hafva förklarats berättigad att. återfå helgonskyld, söker att erhålla understöd af den utaf Rikets Ständer till Kongl. Majrts
Nådiga disposition för folkskolelärares aflöning särskildt anvi - 12 Stals-Utskotlets Utlåtande, N:o Ii3. säde summa, taga i Nådigt betraktande den förmån, församlingarne genom helgonskyldens återbekommande vunnit.
II e serva tion: af Friherre Cederström, Rudolf: »Vid de 2:ne sednaste Riksdagarne hafva Rikets Ständer afslagit då väckta frågor om helgonskyldens ersättande med Statsanslag.
Inga nya skäl hafva sedermera tillkommit för ett förändradt beslut.
Sedan mer än 300 år har ifrågavarande afgift utgått till det ändamål, hvartill den nu är anslagen.
Om än detta ändamål icke är detsamma, för hvilket helgonskylden under Katholska tiden ursprungligen afsågs, torde sådant icke numera böra föranleda någon ändring deri, hvilken endast genom statsanslag rättsenligen kan åstadkommas, då, på sätt Utskottet jemväl erkänt, lagligheten af denna afgift icke kan ifrågasättas.
Men är det väl billigt, att hela det öfriga landet skall sammanskjuta den ej obetydliga summan af 8,940 R:dr B:ko, för att befria åtskilliga af det södra Sveriges socknar från en urgammal utskyld?
På sådant sätt kunde en ej ringa andel af våra ordinarie skatter, hvilka ursprungligen afsett särskilda ändamål, föreslås till indragning, mot ersättning af statsmedel.
Sådane prejudikater anser jag böra undvikas.
Utskottet har åberopat att Rikets Ständer år 1840 medgåfvo ett statsanslag af 3,856 R:dr 45 sk. 4 rst. till Kathedralskolan i Lund, hvarigenom dennas behof af helgonskyld från vissa socknar kom att upphöra; — Men dels hade dessa socknar före år 1824 innehaft sin helgonskyld till sina klockares aflönande, dels bör bemärkas, att Rikets Ständer, enligt hvad äfven i deras underdåniga skrifvelse N:o 21 i samma ämne vid 1848 års Riksdag omförmäles, medgifvit anslaget, på det Kathedralskolan i Lund måtte komma i åtnjutande af nödige medel, utan afbidan af de tjenstemäns afgång, till hvilka besagde helgonskyld dittills utgått.
I alla fall var Lunds Kathedralskola en ny läro-anstalt, som endast ett mindre antal år egt bestånd; hvadan Rikets Ständer förklarade sig icke finna det år 1840 medgifna anslaget kunna åberopas till stöd för yrkandet om särskildt högre anslåg tor deli nu ifrågavarande helgonskyldens aflyftande.
Man säger att helgonskylden skulle framgent utgå, nemligen till klockarnes i socknarne aflöning.
Men socknarne hafva längesedan sörjt för detta behof.
Sättet för helgonskyldens uppbärande säges medföra obeqvämlighet., Må man då förenkla detta uppbördssätt; men icke, på det allmännas bekostnad, aflysa hela utskylden.
Pä de af Rikets Ständer, vid sednaste Riksdagar anförde skäl, synes mig ifrågavarande helgonskyld böra qvarstå; och motionerne om dess aflösande med statsanslag hafva bordt hos Rikets Ständer vördsamt afstyrkas.»
Häri instämde Herr Bildt, D. C. Slais-Utskollets Ull&lande, N:o t i S, 13 Lunds stift:
Malmöhus län:
Råg, 13 t:rl2kpr, å 8 R:dr 31 sk. 8 rst 115: 22. 3.
Korn, 1,071 t:r 3Tv kpr, å 5 R:dr 45 sk. 5 rst. 6,368: 44. 6.
Rågmjöl, 6 kpr, å 8 R:dr 47 sk. 2 1 rst 1: 23. 10.
Kornmjöl, 6 kpr, å 6 R:dr 15 sk 1: 2. 6.
Christianstads distrikt: Råg, 12 t:r G kpr, å 9 R:dr 14sk.5rst. 113: 7. 5.
Korn, 225 t:r *), å 6 R:dr 28 sk. lOrst. .1,485: 7. 6.
Cimbritshanins distrikt: Korn, 33 t:r 6 kpr, å 5 R:dr 38 sk. 5 rst. . 1.598: 14. 11. 192: 18.
Blekinge län: Korn, 9 t:r 16 $ kpr, å 8 R:dr 5 rst. . Götheborgs stift:
Hallands län:
Korn, 96 t:r 8f kpr, å 5 R:dr 44 sk. 2 rst Hafre, 5 t:r 8 kpr, å 3 R:dr 16 sk. 10 rst. 6,486: 45. 1. 1,790: 33. 75: 38. 569: 36. 5. 17: 23. 11. lianko. .8,353: 20. 10. 587: 12. 4.
Summa 8.940: 33. 2. *)
Uti detta belopp äro upptagne 6 tunnor 24 kappar, hvilka från församling inom Christianstads län erläggas till Sölvitsborgs skola i Blekinge län.
Hör lill Slals-Utskoltels Ullålande, ISS-i, A:o lss. —— STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri,' 1R54.
State- Utskottets VHatande, \:o 124. 1 N: o 124.
A ak. till Exp.-Utsk. d. 29 Maj 1854, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om förändring i nu gällande sladganden i afseende å det åtskilliga af Kongl.
Kammar-rättens tjenstemän tillkommande anmärknings- och aktorats-ar/vode. (I. A.)
Uti en frän vällofliga Borgare-ständet till Stats-Utskottet remitterad motion .har hr J.
Ohrström erinrat, hurusom det höga arfvode af 25 procent, som blifvit Kongl.
Kammar-rättens revisorer tillagdt å de medel, som i följd af dera* anmärkningar komme Kongl. Maj:t och Kronan till godo, hade, då derjemte allmänna lagens bud om ansvar för dem, hvilka obefogadt anställde rättegång, hittills icke blifvit på bemälde tjenstemän tillämpadt, eller särskildt ansvars-stadgande i sådant afseende för dem tillkommit, verkat derhän, att en ganska stor del af de gjorda anmärkningarne varit af den beskaffenhet, att de ej allenast icke kunnat af Kongl. Kamm ar-rätten godkännas, utan ock med användande af ganska ringa uppmärksamhet kunde finnas vara obefogade, samt att det vore allmänt kändt, hvilket besvär de gjorde anmärkningarne förorsakade KongL Maj:ts befallningshafvande, magistrater, kronofogdar och häradsskrifvare medelst remisser, reservationskraf peli förklaringar, hvaraf ock lätt kunde inses och förklaras den allmänna motvilja, som uppstode, då anmärkningarne befunnos utan skäl framställda och synbarligen framkallade af revisorernes medvetande, att de . derpå- ej vågade något, men i lyckligt fall kunde göra en god - fångst; och har på grund häraf och då jemväl
Staten hade att beklaga sig öfver revisorernes Bilt. till R.