Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För fattige utom sådana inrättningar 9,006:32. 5.
, , ö 0 — 14,255:11.5. 3:o
För tillfälligtvis behöfvande . . . 950:32.8. 4:o
För mindre arbetsföre 4,541: 22. 5. 5:o
För oförmögne lill arbete .... 9,014: 25. 3. ö 14,506: 32.4.
Om man jeni för understöds-tagarnes antal med folkmängden på landet, som lör berörde år beräknades till 82,576 personer, befmnes, att understöds-tagarne utgöra nära 2| procent af folkmängden eller närmast en understöds-tagare på 36 personer.
Anställer man åter jemförelse emellan understöds-tagarnes antal och utgifternas summa, så belöper på hvarje understöds-tagare öfver hufvud ett belopp af 6 R.dr 47 sk. 5 r:st. tili alla församlingar i Länet är fattigvården reglerad och handhafves dels efter särskildt fastställde Reglementen och dels efter öfverenskommelse!1 och särskildte beslut.
Vidare förbättring af fattigvårds-anstalterna beror hufvudsakligen på resultatet af de undersökningar och förslag, som Eders Kongl. Maj:t i Nåder låtit den Allmänna Fattigvårds-Kommitten verkställa och utarbeta.
Uti gästgifveri-anstalterna inom
Länet har under de sednare åren åtskilliga förändringar blifvit vidtagne och försök anställde att tillvägabringa skjuts-entreprenaden.
Sörby och Finnsta gästgifvaregårdar nära Sala hafva blifvit indragne och skjutsen förlagd till Sala gästgifveri.
Likaledes är Broddbo gästgifveri indraget på vägen ifrån Sala till Dalarne och skjuts-ombytet förflyttadt till Jordbron, hvarigenom äfven Wiggarnes gästgifvaregård kunnat indragas och skjutsen derifrån förläggas till Jordbron.
Vid Sala, Hallsta och Arboga gästgifverier äro håde håll- och reservskjutsen ställda på entreprenad; men skjuts-entreprenaden vid Hallsta är redan af entreprenören uppsagd och vid förnyad entreprenad-auktion har något anbud derpå icke kunnat erhållas.
Ytterligare försök för att få ny skjuts-entreprenör vid Hallsta kominer dock att ske, hvarpå beror, om skjutshållningen vid detta gästgifveri kommer att återgå tili sitt förra skick.
Vid Jordbron är en del af hållskjutsen ställd på entreprenad, nemligen den del, som utgår ifrån Sahlbergs fögderi.
Vid Hemmingsbo och öfrige Gästgifvaregårdarne på Stora Kopparbergs - m vägen torde möjlighet vara att få skjutsen ställd på entreprenad, om Eders Kongl. Maj:t skulle täckas i Nåder bifalla skjutslagens gjorde ansökningar om förhöjning i skjutslegan, i afbidan hvarpå den beslutade entreprenad-auctionen i skjutsen vid Hemmingsbo är uppskjuten.
Genom ofvanberörde indragning och förflyttning af Gästgifverier äro
Gästgifvaregårdarnes uti mina förra berättelser uppgifne antal förminskadt med 3.
Antalet af Sockne-Magazinerne och deras fonder har sedan min sista underdåniga berättelse icke undergått någon förändring.
För att desse inrättningar måtte blifva så gagneliga som de kunde och borde, behöfdes en hufvudsaklig reform, utgående ifrån förändrade principer för syftemålet och för en i följd deraf förbättrad förvaltning.
Dessa Magaziner i deras närvarande skick äro nu mera Magaziner på papperet och i räkenskaperne öfver utestående fordringar, än verkliga tillgångar vid mindre gynnande årsvexter; och ehuru Sockne-Magazinerne visserligen nu äro för Socknarne nyttiga, kunde de dock blifva af ojemnförligt större nytta, om de grundades på torkad säd, som utan att förskämmas kan en längre tid magazineras och om förvaltningen ställes så, att tillgångar för missvextår kunde med säkerhet vara att ur Magazinerne påräkna tillräckliga för eller i någon mån motsvarande Socknens behof, och om derjemte begagnades utvägen att genom spanmålens försäljning, då konjunkturen sådant medgåfve, vinna Magazinernes förkofran; dock komme härvid det allmännas fordran i kollision med Församlingarnes rätt att om sina Magaziner sjelfve besluta.
Uti en Socken, nemligen Romfartuna, hafva åtgärder blifvit vidtagne till en på sådane grunder förbättrad organisation af Sockne-Magazinet, och då erfarenhet hinner vinnas om resultaterne häraf, torde exemplet äfven blifva efterföljdt i andra Socknar.
Angående de här i Länet träffade och af Eders Kongl. Maj:t i Nåder fastställde öfverenskommelser om prasmier för Rofdjurs dödande utom skallgång, har jag, under den rubrik, som handlar om jagten såsom en binäring, redan gjort underdånig anmälan.
Såsom Police-anstalt äro dessa öfver enskommelser för ändamålet tjenlige.
Ibland de å Landet utom Gästgifvaregårdarne privilegierade krogar har Långängskrogen, belägen vid allmänna landsvägen emellan Westerås och Kohlbäck, blifvit under de sednare åren indragen; och sedan innehafvaren utaf Strömsholms för Kronans räkning utarrenderade värdshus nu mera genom laga kraftvunnen dom blifvit förklarad arrende-rättigheten förlustig, har j«g lias Eders Kongl. Maj:t och Rikets Kammar-Collegium gjort hemställan om en 49 förändrad reglering med detta värdshus, åsyftande att den för orten skadlilige och öfverklagade krognäring, som der drifvits, må upphöra och värdshuset komma uti ett bättre skick, hvilket icke lärer kunna ske med mindre än att Kronan cederar det förut af värdshuset påräknade arrende eller åtminstone en stor del deraf, samt att värdshusidkare antages icke genom entreprenad-auction eller med vilkor af den högstbjudandes prioritet till värdshushållningen.
De för öfrigt i Länet privilegierade krogar äro icke af Församlingarne öfverklagade.
Deras antal, uppgående till 13, torde icke kunna anses betydligt.
De Heste synas nödvändiga för vägfarandes behof; dock har jag anmanat Kronofogdarne, att hvar i sitt Fögderi härom anställa undersökning och, der någon anledning är till indragning af en eller annan privilegierad krog, deröfver infordra församlingarnes utlåtande och derefter hos mig göra den hemställan i afseende på indragningen, hvartill omständigheter ne föranleda.
Sparbankerne i Länet äro 3, nemligen:
Insät- tare- nas antal.
Insättningens belopp.
Stiftelse fond och hespa ringar.
1 :o Westerås Sparbank . . 600 4,058 1,395 35 4 2:o Sala d:o 14,156 6 856 35 . 3:o Skultuna d:o 37 1,164 12 6 — — — §. 5.
Städerna.
Deras antal är fyra nemligen: l:o Westerås} Bergs- och Handels-Stad vid Svartåns utlopp i Mälaren, är säte för Landshöfdinge och Biskop.
Tomternas antal är 421, hvaraf 350 äro bebyggde.
Stadens vidd, gatorna oberäknade, är 108 tunnland 14| kappland inom Slaqvctet.
Den på tomterna fördelade utmarken blifver årligen mer uppodlad, men skiftläggningen deraf är för många mindre beqvämlig, emedan Lotterne blifvit utbrutne på flere ställen i olämpliga figurer eller aflånga och smala rectanglar, som gör instängningen kostsam.
Staden grundar sitt egentliga bestånd på Handeln, som här är ganska liflig.
Spanmål utgör den förnämsta händeis-arlikelu, hvarförutan viktualie, speceri- och kramvaror till en betydlig mängd afsättas.
Mormessemarknaden, Femårs-Berättelse för Westmanlands Län. 7 50 sorn vanligen börjar den 19 September, är den hufvudsakligaste.
Stadens folkmängd består efter 1838 års Mantalsskrifning af 3,438 personer, deraf 2,362 äro mantalsskrifne.
Folkmängden har således, på sätt förut är anmärkt, ökats med 134 personer, hvaraf kan slutas, att industrien icke är i aftagande, ehuru fattigpersonalen och afgifterne till de fattigas underhåll äfven förökats.
Handtverkerierne äro uti ett stillastående skick.
För deras uppkomst hehöfdes verksammare anstalter till handtverks-lärlingars danande och till förekommande af Gesällers ostadiga lefnadssätt.
Ehuru mycket klagas öfver Skrå-Ordningens tvång, äro dock garantier nödige och vissa ordningsreglor för bestämmandet af förhållandet emellan Mästare, Ges;iller och Lärlingar.
Tillräcklig tillgång på dagsverkare äger Staden så väl af dess egen arbetsklass, som af de Dalkarlar, Wermländningar och Westgöthar, hvilka soinmarmånaderne utvandra och söka arbete.
Priset på ett karledagsverke är vanligt 32 sk.
Tillförseln på Landtmanna-produkter af hvarjehanda slag har Staden ifrån den kringliggande orten.
Dock odlas äfven inom Staden åtskilliga Trädgårdsväxter, hvaraf endast Tobak och gurkor afsättas utom Staden.
Den till Staden hörande åkerjorden skötes i allmänhet väl och gifver god afkastning.
Utsädet består mest af Råg, Korn och blandsäd, men hvete, hafra och trindsäd begagnas mindre dertill.
Vanligtvis besädas åkern två år å rad och hvilar det tredje.
En och annan af Jordbrukarne på Stadens område har på sednare åren uppfört väder- eller torkrior.
Hvitbets-odling är hitintills försökt i obetydlig mån.
Huru Westerås Rederi-Bolag förenat sig med ett Ångbogserings-Bolag, har redan i det föregående vid berättelsen om sjöfarten i Länet blifvit anförd t.
Följden häraf har redan varit någon förhöjning i fraktlegan för jer nellek ter.
Ibland bildniugs-anstalter för ungdomens undervisning finnes i Westerås ett Gymnasium och en högre Lärdoms-skola.
Den här i Staden varande Lancaster-skola, som af Eders Kongl. Maj:t ännu med årliga tillskott underslödjes, har erhållit en ganska rymlig och tjenlig lokal uti den fordna Hospitals-kyrkan, hvilken efter Hospitals-Inrättningens flyttning blifvit jemte tillhörande gård af Kongl.
Seraphimer-Ordens-Gillet för Stadens allmänna behof inköpt.
Sjukvårds-anstalter har Staden gemensamma med Länet uti här varande Lazarett och Kurhus, äfvensom tre praktiserande Läkare äro att tillgå.
Den år 1834 i Staden yppade Cholera-farsoten bortryckte endast 65 personer af 182 insjuknade och hämmades genom tjenliga anstalter. 51 Till Fattigvårdens förbättrande har ett nytt Reglemente derföre blifvit utarbetadt, som Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning varder understäldt.
Det så kallade Schenströmska Barnhusets fond har genom Herr BruksPatronen Fredrik Langenbergs frikostighet blifvit förökad.
Denna Inrättning är förvandlad till Pensionsfond för fattige harn, som utackorderas till uppfostran hos enskildte personer och för äldre behöfvande, hvilka njuta understöd af fonden.
Inrättningens förra gård, hvilken hade råkat i lägervall, är nu med Eders Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd försåld.
Af Carlsköldske och Hiilpherske donationerne utdelas räntorne årligen till pauvres honteux.
Skjutsningsbesväret har för Staden blifvit lindradt genom Entreprenadauction och spekulanters täflan dervid.
Polis-uppsigten i Staden besörjes under Magistratens inseende af en särskild tillförordnad Polis-Rådman, äfvensom af Stadens Fiskal, biträdde af Sladsbetjeningen och af Stadens invånare särskildt valde ordningsmän för de särskildta qvarteren.
En särskild Brand-Direktion med ständig varande vaktgöring af Brandvakter och Tornväktare är, till förekommande af eldsvådor, organiserad.
Äfvenledes har en frivillig Brand-corps bildat sig.
De tili Kongl.
Bergs-Collegium årligen ingående uppgifter och tabeller öfver Fabrikernes, Ilandtverkeriernes, Handelns och Sjöfartens tillstånd upplysa närmare förhållandet härmed och de förändringar, som under ifrågavarande period sig tilldragit.
I medelberäkning hafva de till Stadens Styrelse och uppbördsverks aflönande samt publika byggnaders underhåll anslagne, donerade medel, bestående af Våg- Bro- Hamn- och Mätare-penningar, under de sista åren uppgått till ett årligt belopp af 6,391 R:dr 23 sk., 9 r:st Banco. 2:o Sala Stad, är likaledes en Bergs- och Handelsstad, men saknar sjöfart såsom belägen upp i Landet bredvid Sala Grufva.
Invånarnes näringsfång är Bergsbruk, jordbruk, handel och handtverkerier.
Sala silfvergrufvas afkastning är redan under rubriken Bergverk här ofvan anförd.
Stadens folkmängd, Berglagets arbetare, deras hustrur, barn och tjenstefolk deruti inbegripne, är 2,963 personer, deribland mantalsskrifne:
Mankön 833.
Qvinkön t096- j g2g 52 Mantalsfrie: Mankön Q vinkön 464. 570. 1,034.
Folkmängden har således blifvit förökad med 240 personer.
Handeln drifves i minut och i kommission icke till någon särdeles höjd.
De handlandes antal är 18, hvaribland 11 hafva öppna salubodar.
Handt verker iernes antal är 66.
Garfverierne och Färgerierne äro de betydligaste ibland handtverken.
Den af Herr Bergs-Hauptmannen och Riddaren J. H. af Forselles anlagde, i sista berättelsen omförmäldte blyhvitts- och ättike-fabrik har, åtminstone hvad Blylivitts-tijlverkningen beträffar, icke bli frit drifven på sednare åren.
Någon ättika har blifvit tillverkad och till salu hållen.
Hagelfabriken, tillhörande Herr Bergmästaren P. N. Seven och Konstmästaren J. G. Schröder, fortfar, och hafva dervid blifvit verkställde sådane förbättringar, att Sala hagel nu mera äro allmänt godkände och afsättningen deraf icke obetydlig.
Angående tillförseln af Landets produkter och prohibitiva författningar till Stadens fördel åberopas mina underdåniga berättelser för de tvenne föregående Qvinqvennier.
Några större odlingar hafva icke blifvit verkställde; men Stadens jord brukas i allmänhet väl.
En större del af tomtjorden är utarrenderad och en del ntlemnad på hälftenbruk.
Många af den omkringboende allmogen äger jord och fastighet i Staden.
Utom de i förra berättelserna omförmäldte tvenne skolor har nyligen en Lancaster-skola blifvit inrättad, hvars Lärare aflönas af Bergslaget.
Äfven har försök nyligen blifvit gjordt med en så kallad små-barns skola.
Två Läkare, den ena lönad af Staden och den andra af Bergslaget, äro vid Staden anställde och en Veterinär i Staden boende. 2:ne Barnmorskor äro äfven här stationerade.
Fattigvården handhafves af Kyrko-Rådet med biträde af dertill utsedde så kallade Fattigvärdar på förut vanligt sätt.
Fattigbidraget utgör årligen 1.500 R:dr Banco.
Ordinarie räntan af Bergsmans-jorden består uti Bergsm än ner nes skyldighet att för Silfververkets drift hålla hästar och folk samt uti Malmförsling, hö-lefverering och öke dagsverken.
Tabellen upplyser diverse onera och allmänna besvär.
Ifrån Salu-accis och Båtsmanshåll har Staden af ålder varit befriad. 53 Stads-kassans inkomster användas till Stadens allmänna utgifter, såsom Tjenstemännens aflöning, Publika byggnader, broars underhåll m. m.
De bestå af arrendet för Ekeby, Jakob Matts och Stentorps Qvarnar, Norr Kista hemmansränta, marknads- stånd- oell plats-penningar, arrende af Nora Allmännings ängar, Sundsbacka tiske, Kyllinge stam och Stadsträdgården, Gerningsören ni. m.; men som desse medel icke förslå till Stadens utgifter fylles bristen genom årlig taxering till ett belopp af 2,300 R:dr, Om Sala Sparbank är förut berättadt.
Folkets bildning och sedlighet synes icke hafva aftagit. 3:o Arboga.
Stadens läge är i förra berättelserne beskrifvet.
Åens uppgrundning fortgår, så att ifrån midsommar till bosten sällan högre än fern å 5-|- fots vatten finnes, då fartygen icke kunna gå upp lill Staden annat än nästan tomma samt derföre nödgas landa vid det så kallade Stenlöpet omkring |aleis mil ifrån Staden, dil jernet med pråmar måste föras från vågen och retourlaslen med pråmar eiler Landvågen heintas.
Kostnaden för Åens upprensning medelst muddring torde uppgå till 50 ä 60,000 R:dr Banco, som öfverstiger värdet af alla Stadens fartyg, men troligen skulle kunna genom en mindre afgift i många år å de transporterade varorne ersättas, om Staten ville till muddringen tillskjuta kostnaden.
Åbyggnaderne i Arboga äro nästan alla allmänt af träd, så att blott fyra stenhus finnas utom Rådhuset och kyrkorne, som äfven äro af sten.
Husen underhållas i allmänhet väl, och på de sednare åren hafva många liva 2-våningshus af träd blifvit uppförde och husen i allmänhet påbyggde eller reparerade, så att Staden fått ett förbättradt yttre utseende.
Stadens folkmängd och Borgerskapets antal har sedan år 1832 obetydligt ökats.
I Staden finnas nu efter 1838 års mantalsskrifning 1,228 mantalsskrifne personer, deraf 511 Mankön och 717 Qvinkön, samt dessutom 556 minderårige barn och 116 befriade för ålder och fattigdom.
Hela folkmängden utgör således 1,900 personer, och den tillökning af 144 personer, som tillkommit sedan 1832, äro å Stadens utmark inflyttade hushåll af arbetsklassen, som der fått bosätta sig att odla. luvånarnes sedlighet fortfar.
Brottmål och rättegångar äro sällsynta samt krogar och källare föga besökte af Borgerskapet, blott af några få afsigkomne
Borgare och en mindre del bland den arbetande klassen, hos hvilka fylleriet märkeligen tilltager, då sädesprisen äro låga.
Stadens näringsfång fortfar att vara handel, handt verker ier, sjöfart, faktori-rörelse för Bergslagen och till någon del Jordbruk å den Staden tillhörande Jord.
Handelsrörelsen har genom Köpmännens arbetsamhet, sparsamma hus - 54 hållning och goda principer i handeln att sälja varan för lindrigare pris och ofta omsätta Kapitalerne bibehållit sig sedan 1832, så att ingen Cession ibland Handlande inträffat.
På de sednare 2:ne åren hafva dock de Handlandes antal ökats öfver hehofvet.
Önskeligt vore, att de ej skadade hvarandra.
Handeln bedrifves mest med viktualier, specerier och kramgods samt något spanmål, derå dock ingen större tillgång till uppköp å torget finnes, utan måste större sädeslager för spekulation hämtas från andre orter.
Efterfrågan å spanmål är här icke eller betydlig, i anseende dertill, att Bergslagerne sjelfva hämta sin säd från aflägse sädesorter, samt dessutom Bergsstädernas Handlande äfven äro med säd försedde.
Handtverkerierna hafva genom de lägre sädespriserne, som i allmänhet varit gängse intill sommaren 1838, någorlunda bibehållit sig, så att de som med arbetsamhet skött sine verkstäder haft sin utkomst och kunnat utan tvångsmedel betala de dryga Krono- och Stads-Utskylderne.
Sjöfarten bestrides af ett Bolag, stäldt på Aktier, tillhörande både Stadsboer, Bruksägare och andre personer, som äga 16 stycken seglande fartyg och förledit år låtit bygga ett Ångfartyg, Wikingen, till begagnande dels för passagerare frakt 2:ne gånger i veckan å 8tockholm och dels för bogsering af de seglande fartygen på Arboga Å emellan Staden och Kongöhrs Redd.
Detta Bolag vidkännes ensamt kostnaden för farvattnets öppna hållande medelst utruskning, pålar och duc dalber, losspråmar och 2 lastnings bryggors underhållande.
Till desse bryggor läggas fartygen, då de för lågt vatten icke kunna begagna stadens bryggor och hamn.
Ett annat Ångfartyg Gustaf Wasa, som äges af ett Bolag utom Staden, har äfven under fem års tid gjort ordentliga passagerare resor emellan Stockholm och Arboga 2 gånger i veckan Faktori-rörelsen är icke betydlig och sysselsätter 5 personer, deraf blott 2 äro Borgare.
Jordbruket är i samma förhållande, som enligt mine förre underdånige berättelser.
Jorden skötes i allmänhet väl, men är belastad med en tionde af 7 kappar säd på hvarje tunland åker samt en kostsam väghållning, som belöper 10 å 15 alnar på hvarje tunland samt dessutom med andre stadsutskylder, såsom en tredjedel i kostnaden för strömsbrons byggnad och underhåll, fatlig-afgiften och båtsmanshållet, så att det är svårt att få arrendator till någon jord.
Den tyckes dock snarare hafva stigit än fallit i värde, sedan bönder från de
Staden angränsande hemman börjat att köpa jord i Staden.
Allmänna Onera.
De sorn mest tryckt Borgerskapet i Arboga hafva varit Båtsmanshållet, Inkvarteringsskyldigheten och Brandverket samt Fattig - 55 försörjningen och underhållet af Stadens Kyrka, hvilken icke har något anslag till
Vin, utan blott 60 R:dr Banco till underhåll af Stadens åkerskattsmedel.
Arboga har betalt Vacance-afgift för 16 Båtsmän, och har det icke funnits någon Stad i Riket så besvärad af Båtsmanshållet som Arboga.
Bagerska pet enskildt har betalt deraf för 12 och jorden för 4 båtsmän.
Detta af Magistraten anförde missförhållande vid Båtsmans roteringen får jag underdånigst anmäla, med tillägg, att detsamma nu mera genom Eder Kongl. Maj:ts i ämnet nyligen utkomne Nådiga Bref blifvit afhulpet.
I afseende på inqvarteringsskyldigheten är Borgerskapets underdåniga önskan, att, då större antal tågande trupper af en eller flere Bataljoner eller Regementen i Staden inqvarteras, deras proviant måtte få i portioner genom upphandlings-auction anskaffas på Kronans bekostnad, hvilken förmån Eders Kongl. Maj:t vid flere föregående tillfällen i Nåder förunnat till stor lättnad för Borgerskapet, som ändock får tillsläppa rum, ved och ljus, hvarförutan, då manskapet är ordentligt, det alltid särskildt undfår någon traktering af gårdsägarei^ oberäknad den tidspillan i göromål för gårdsägarens och borgarens tjenste- och arbetsfolk, sorn inqvarteringen förorsakar.
Binäringar äro inga, utom en liten bandel med kor, som uppköpas af någre qvinnor ibland arbetsklassen och å fartyg transporteras till Stockholm alt der säljas, hvilken handel de sednare två åren mycket aftagit.
Äfven har Staden baft rättighet att baka sudna kringlor till afsalu å alla orter, men vedens dyrhet, orsakad af den starka åtgången derpå för ångfartygen samt ett ökadt pris å hvete hafva orsakat, att denna näring nästan alldeles upphört.
Ängfartygen upphandlas nemligen 8 å 900 famnar ved.
Prohibitiva författningar, som nu gälla, äro endast den, genom Kongl.
Privilegierne den 8:de Augusti 1709 och l6:de December 1719, för SkutgilJet i Arboga, medgifne rätt, att uteslutande afföra Bergslagens Effekter till Stockholm.
Denne rättighet utöfvas nu af Stadens Rederi-Bolag, men genom Kongl. Brefvet den 23 Januari 1827 är i Nåder förklaradt, att desse privilegier med visse undantag endast till 1841 få begagnas.
Undervisningsverket är på samma fot sorn enligt mina förra underdåniga berättelser.
Lancaster-Skolan, dertill Eders Kongl. Maj:t i Nåder anslagit 100 R:dr såsom hjelp eller årligt biträde till Lärarnes aflöning, fortfar, och har Staden varit nog lycklig att dertill få skicklige Läräre, sorn nu undervisa öfver 100 barn derstädes.
Fattig-försörjningen bestrides oförändradt pä sätt i mina förra underdåniga berättelser omförinäles.
Ahilöfska Barnhuset fortfar äfven i sitt förra 56 skick.
Fattig-personalen har dock beklagligen ökats, likasom fattigkassans utgifter och församlingens bidrag dertill i synnerhet för barn, hvilkas föräldrar tidigt eller under cholera-farsoten aflidit.
Angående extra onera åberopas förre berättelserna 4:o Köping.
Stadens folkmängd är förut uppgifven till 1,420 personer.
Deraf äro mantalsskrifne Mankön 397.
Qvinkön . 516.
Mantalsfrie •
Mankön 242.
Qvinkön 265.
Emot invånarnes sedlighet förekommer ingen särskild anledning till anmärkning.
Inga egentligen grofva förbrytelser hafva här blifvit föröfva de.
De flesta brott, som blifvit i staden åtalade, äro begångne af personer från andra orter.
Stadens väsendtligaste näringar äro handel och liandtverkericr, hvilka lemna sina idkare skälig utkomst, men föga vinst derutöfver.
Bristande rörelse-kapitaler och minskad afsättning förhindrar handtverkeriernas fortkomst.
Felande arbetsskicklighet och mindre ordentlighet medverka äfven understundom härtill.
Den i Köping förut betydliga tillverkningen af chatullmakarearbete, faneradt med ahlroth, har, i anseende till bristande afsättning, äfven aftagit, ehuru cliatullmakarnes skicklighet är oförminskad; och ehuru klander icke försports emot arbetets snygghet och duglighet.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. 31 ska betydliga afdikningskostnader utan att likväl de olägenheter, som af nämnda förhållande föranledas, derigenom kunnat fullständigt undanrödjas.
För vinnande af mera tillfredsställande resultat vore nödvändigt, att rundtomkring denna sida af staden från öfre till nedre delen af Fyrisån upptoges en vattenledningskanal af tillräckligt stora dimensioner; men en sådan åtgärd, ehuru till sin stora nytta erkänd, hade likväl funnits öfverstiga de tillgångar, som kommunen af egna medel kunde för detta ändamål disponera.
Efter jernbangårdens anläggning har emellertid jernvägsbyggnadsstyrelsen, af nu nämnda anledning, nödgats utåt bangårdens hela nordöstliga sida låta gräfva ett så stort afloppsdike med aflopp ned i Fyrisån vid stadens hamn, att detsamma, några gånger förstoradt, lätteligen skulle kunna förvandlas till en segelbar kanal.
Genom en sådan kanal skulle det banspår, som enligt kostnadsförslaget rörande norra stambanan vore afsedt att utläggas från jernvägsstationen till hamnen, blifva alldeles öfverflödigt, hvarförutan genom anläggning af en sådan kanal skulle erhållas en väl behöflig utvidgning af stadens hamn, som i sitt nuvarande skick vore allt för trång för den der rådande, särdeles lifiiga segel- och ångbåtstrafiken.
Af sådan anledning och då Upsala hamnkassa genom den föreslagna kanalen till och förbi bangården skulle besparas en annars oundviklig kostnad för den nuvarande hamnens utvidgning, trodde motionären sig kunna antaga att från nämnda kassa skulle kunna påräknas 10 å 15,000 R:dr till detta arbetes utförande.