Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kostnadens belopp derwid ej blefuppgifwen; härrörde deraf, att hela kostnaden, icke an«u kunde efter Mutade räkenskaper precist bestäm, mas; sedan i öfrigt Summans »ner eller mindre öetydelighet, för Utskottets hemställan icke kom i beräkning, Banco'Mskvttet bör emedlertid, af den nu gifne anledning upplysa:
Akt kostnaden pa Broens uppfö, rande besteg sig »vid 1808 ars flut till N:d. 4,304.
Ar 7809 ökad med — — 4,200- Är r8io widare med — — 8,n6. r8il Drn sz Julik. i8n ars Rakenssaper, woro »vid Mars manads utgång innewarande ar, da Herrar Fullmägciges berättelse blef skrif»ven, icke Murade; »nen Commiflarien wid Bruket, hade uppgifwil siuteliga kostnaden till omkring — R:d. r,svo. således tilisamrnans R:d. 18,120.
Uti sistnämnde
Summa äro inberäknade: i:o. Huggning, Slipning och transport af en Sten, jemte dest Forsten, ämnad till Minnesrvard, ftin enligt Standernes bestut wid 1809 ars Riksdag, ej sar äga rum. 2:0.
Kostnaden för en Flottbro, till öfwerfart under ByggnadStiden. 3:0.
Likaledes för ett stort Material-Hus af Kortzwerke och Bläder, med Smedja, Timmermans- och Stenhuggare-Werkstad, jemte Redskapslider. . 4:0.
Byggnadswcrke, »n. m- till Waktstuga för uppbörden af Bro-Misten.
Det ena och andra af detza kostnader, utgör sammanlagdt circa R:dlc 2000:
Pa oftvananförde uppgifter, har Banko-Utskottet ansett hela egenteliga kostnaden för Brvens uppförande, kunna beräknas till något öfwer röaoa Riksdaler. Öfwer Herr Friherre Cedcrströms siuteliga framställning, om nyttan af Bro, Penningars erläggande t allmänhet, anser^ Utskottet sig ej behörigt, att något Utlåtande afgifwa.
Orebro d. 23 Julli >812.
Oe la Laiäie. H öVeiäman, Lust. O. ^VilclLs. L.
Hlimrill. st- * »988 Dcn 2Z Julli. H Uppläst hos Ridd. och' Adeln den 2Z Justi. - - - - Prest-Stänget den 2; - - , - » Borgare-Ständet d. 2; - - - » - Bonde-Ständet den 2; - woedsiamt Memorial! ^ err Lagmannen Grefwe Gyllenborg har uti crc fran Högloft.
Ridderstapet och Adeln den z dennes remittcradk Memorial af anförde stal tillstyrkt:
Att stogsäwerkan ma såsom stöld anses, ock hänföras till den bestraffning 40 Cap. ; §.
MifiaerningsBalken sörestrifwer men i den händelse stogsäwer, kan annu ytterligare ffulle anses med en lindrigare bestraffning, der matte dä de böter som i iv Lag. » §.
Boanninga-Balken förestrifwes, förhöjas i samma förkastande svin Spannemalen stigit i wärde, ifrån dcn tid dä Veste böter stadgades.
Att det icke som Domaren enligt ro Cap. 5 §.
ByggningaBalken ager för äwerkan serskilt förelägga, och hvilket blifwit ansedt såsom Kronans ensak, mä malsägandcn tistsaila, samt att stadgandet i 40 Cap. 9 §.
Mistgernings-Balken ma fa den tillämpning, att vm,mälsägandcii ej sjelf wist anklaga den som äwerkan föröfwat, den inä kara som a Kronans waanar kara ager och da njuta mälsägande ratt; I srägas huruwida answaret för stogsäwerkan borde stärpas eller icke, hafwa efter anställd votering twä
Ständ stadnal emot twä, hwarföre Lag, Utskottet får säsom alternativer framställa veste serstilte meningar:
Dä nu gällande
Lag för snart cttSekel tillbaka utarbetades, wo. ro stogarne i de fleste orter af Riket widfträckte och samfallige, samt följakteligen stogsprodukter af Den olikhet k bestraffningen, som Lagen utstakar i ro Lapitlet r §.
Bygg/ ninga.
Balken för ffogs - Den -z Julin af ringa warde, och gransorne för enikild ägande ratt lill stoa obestämde.
Häruti torde anledningen finnas till de lindrigare pat'lider, som Lagen utsatt för obotlige tillgrepp af skog, oagtadt den sorgfällighet, samma Lag i allmänhet mmärker om ägande rättens wardande och helgd; 0- twifwelattigt är för hallanda nu för tiem gansta mycket förändrat.
Skogen är uci alla mera bebodda delar af Riket i wärde, och va somliae orter sällsynt ost mycket dyrbar, sä att trädet pä jorden, utan något dera anwändt arbete, har ett wärde, om be wakander hwaraf ägaren är lika män, som vin annan tillhörig het af lika wärde.
Storstiften hafwa äswen sednare tider blifwit werkställdc pä stogar och dcn asstilde agan de rätten dertill för hwarje hemman samt ofta för hwarje enstilt Jordegare, bliswir bestämd.
A ena sidan synes således behof af nya och strängare för bud emot tillgrepp ä annars skog, böra blifwa en följd af detta ändrade förhällande; men ä den andra aro wigtige betänkligheter emot tillämpning i detta sall a! de stogsäwerkan och i 40 Capitlet < §.
Mistgernings - Bal» ken för borttagandet af annans mans huggna wed, anser mindre stadans warde, som i begge fallen mäste ersäcras, än den olika wanart som ligger i brottets natur Om äswen ärverkare skulle stä tjufsrätt, sä skulle efter nu warande och förmodligen ej sä snart förswundna anseendet af eit eller annar träds fällning ä, och bortförandet trän annor mans skog, händelser, som ofta för nöd stull, endast tillfälligt och helt oskyldigt inträffa, tjufnad i allman, hel fä ett annu mindre stymfeligt anseende, an denna wedekstvggeliga, alltid uppsateliga och alldrig ursägteliga.wan - »99° Den sz Julli. de bestraffnings grunder hwilka Lagen i allmänhet antagit för olofligt tillgrepp af annars Egen dom.
Inflytelser af Lagens lin, driga bestraffning för ssogsäwerkan ar gwar i allmänna tankef-»t« tet,fastän förhällandet iEconomisst afseende undergalt förändring.
Straff lagar, liksom hwar, je annan Lag böra wa! berigti, ga allmänna omdömet och tjena till rättesnöre för enssiltas handlingar, men det ar nödwändigt för Lagstiftare^, att med yttersta warsamhet förändra en Lag som wunnit wanans och opi. nionens Sanction.
Straff, lagen hos en Nation som i hyfsning, ändras wan, ligen genom mildring, och sa mycket mera m-tte det stöta allman, na tänkesättet, om straffet ssär. pes för en förut lindrigt ansedd förbrytelse till likhet med det, som Lagen utsätter för tjufnadsbrott, wid hwilket den högsta wanära lyckligtSwis är i allmänhetens omdöme fästad.
Skilnad är alltså i begrep, pet om stöld och äwerkan.
Det förra brottet innefattar owillkorligt ett hemligt tillgrepp af en annans egendom, Vet sednare ater är art nu har, och Lagstiftarens afsigt till ^densammas häm, mande fkulle snart sagt alldeles förse, las, utan att sso, garnes bättre fredande ända derigenom wänns.
Ci för längre tid tillbakas, än knappt
Sm ar, har igenom Kongl.
Förordningen om Sko, garne i Riket den Augusti »8oc icke allenast all siags ssogsäwerkan äsatt en efter närwarande tiders penningewär, de lämpad bestraff, ning, utan aswen körordnat huru med atal och böters för, delning i dit höra», de ämnen förfaras bör, och genom den i io:de Capitlct Byggninga, Balken tillatna förbuds ut, wäg, har Skogs-' ägare tillfälle, att bereda den förhöjning - Den -z Julli. 1991 är af den egcnssap att det icke lätteligen kan hemligt werkställas.
Erfarenheten har likwäl wi, fat, att det i allmänhet ar swart, att upptäcka ssogsawerkan i syn, nerhet pä större skogar, och det är mera denna swarighet, än den lindrigsta bestraffningen som wallat tilltagandet af Vefla brott; likasom det i allmänhet icke är straffets stränghet, utan förbry, tårens öfwertvgelse, om swarig-i heten att undwika det, som stall afhälla honom ifrån Lagbrott.
Da Utskottet i följd häraf, anser sig icke böra för det närwarande tillstyrka den förändring som Herr Lagmannen Grefwe Gyllenborg yrkat, eller att ssogsäwerkan bsrde lika såsom stöld betraktas, fkulle tilläfwent»rs ålgården i detta fall böra stadna wid det tillstyrkande, att de nu gällande Författningar i detta ämne handhafweS och eft, terleswas, intill dest, att Lag, Committeen hinner utarbeta sill Försiag till ett nytt Lag-Werk, hälst bland de ämnen som dä förekomma straff, lagarne emot stöld, äfwen torde böra förändras, derwid för tillgreppet as ffog ett lampeligt straff, lättare än nu, kan bestämmas; Men de lik nlng och skärpning as bestraffningen, som olika tillfällen och lokala omständigheter, orter och ställen emellan kunna tillföranleda.
Nu i likhet med Lag-Utskottet i en lika handa fräga wid 1809 ars Riksmöte funnit, saknar Utssottet all, med nu gällande Lags esprit i allmänhet jemnförlig anledning, till den af Herr Lagmannen Grefwe Gyllenborg föresiagne Lag, förändring i detta ämne. ?§9?
Den 2z Jul sikwäl Riksens Högloft.
Ständer torde fordra ett bestämt yttrande öfwer den nu yppade fxägan, och da det är otwifwclsiktigt, att påföljden för ffogsäwerkan bör förswäras; får Utffotttt föreslå den förändring uti »o Cay.
Byggninga - Balken, samt 62, 6z och 6; §§. uti Kongl. Förordningen om Skogarne i Riket den i Aug. i8?e, att med bibehållande af be böter ? mom. uti 62 och 6z §.§. t nyftnämnde Förordning utsätfa för awerkan af bärande träd, mast och storwjrkSträd, de uti Z mom. 62 §. för annan awer, kan p Kronans Parker, Gehäg pch Djurgårdar utsatte böter fördubblas, samt de uti s mom. 6z §. för annan äwerkan a Allmänning eller enikiltas ägor, fyrdubblas, med bibehållande af de stadgander som 62 och 6z §.
H. i öfrigt innehålla, samt uti 6s §. att äwerkqn andra gängen stall ligga i tweböte, och qtt den svin zrdje gängen eller oftare dermed sig förbryter, bör, jemte erläggande qf sistnämnde höte?/ sitta i stock en Söndag med qwist eller qwistar i handen af det eller de awerkade ksWagen.
Den -g
Julli, -993
Med denna tillökning uti straff och dä Domarens rätt, att enligt iQ Cap. 5 §- BiMninga-Balken, sätta wike, da äwerkan oftare ster, äger bestånd, torde bade Kronans och enstiltas stogar kunna ffyddas emot awerkan, samt allmänhetens uppmärksamhet mer och mer bstf wa fästad wid det wanhedrande uti detta, likasom hwarje annat sätt, att tillgripa andras tillhörighet, ,För öfrigt finner Ukstottet icke stal, att tillstyrkamägon ändring, uti hwad Kongl. Förordningen d. 20 Jan. 1779 samt Kongl. Brefwet d. 16 Nov. -785 och Kongl. Förordningen den Sept.
Igsr förestrifwa, angående fördelningen af de witen
Domaren äger för stogsäwerkan förestrifwa eller att förestå någon annan ordning för atalet af stogsäwerkan, an den, som redan finnes stadgad; Hwilket dock jemte en Ledamots serstilte mening.
Len Julii 1812.
Pä LSgl. Ridd. och Adelns Ledam. wägnar, k.
Ltrömkelt.
Pä Wälloff. Borgare-Stän-! dets Ledam. magnar, ^ Z^l. ^ön^ViSt, Pä HSgw.
Prest-Ständetii Ledam. magnar, st.
Heärsn.
PA Hederw. Bonde-Ständets Ledam- wägnar, Austers Ericsson, W. 'OuII§ren, Ur - 1994 Den 2z Juliu Uörag af wällöf!. Borgarc-Stän-ets prstocoll, hältet wiö Urtima Riksdagen r Orebro, den 9 Julli 1812.
D- da nu ater föredrogs Lag-Utskottets utlakande, i anledning af Herr Laamannen Grefwe
Gyllenborgs motion vm skärpning uti straffet för Skogsawerkan, bcstöt Borcare-Standet, att af de i urlacandet framställde 2.ne alternativ, antaga det, svin aster bibehållande af den för nämnde skags förbrytelser nu gällande Lag och Författningar, samt tili hwad Utskottet i öfrigt förklarat lemnat sitt bifall.
Utdrag af prstollet, häller infZr Riksens Häglof,'.
Ständers Lag.Urskotc wid Urtima Riksdagen i Orebro, den r6 Junii 1812. »?)err Lagman Rön qwist yttrade: att da skogstillgängen i Riket genom misshushållning och Bruksrörelsens betydliga utwidgning i senare tider, wore nu mera än förr i ansenlig man förminskad, och man således i samma förhållande lärt sätta ett förvkadt wärde pa hwad, som ännu deraf atcrstar, sa ansag äfwen Herr Lagmannen Lagstiftarens uppmärksamhet böra ledas pa otillräckligheten af den bestraffning, som wara nu gällande Lagar utsätter för awerkan a annans skog, och den förra böra ökas i samma proportion, som den sednare stigit i wärde; Up, Den 25 Jfflii. >995 Uppå desse och de flere skäl Herr Grefwe Gyllenborg uti dess Memorial anfört, ansag Herr Lagmannen, att den, sorn första eller andra gången beträdes dermed, att hafwa a Allmänning -lier andras enskilta skog, fält tiipmer eller mindre träd, bör utom fullt skadestånd, derföre böta det ämerkades tredubblades wärde, hwilket answar skulle fördubblas, da sadant sker a Kronans Parker, Gehäg eller Djurgårdar; Och om samma person tredje ganaen om ett dylikt brott öfwmygades, han da stu lie standa tjufsrätt.
In Läsm protocolli, VV. Tullgren.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 2; Juli,. - - Prest-Stän-det den 2Z - -- - - Borgare-Ständet den 2; - - - - Bonde-Ständet den LZ - - WLrdsamt Memorial! de Respective Stanven, hafwa genom Utdrag af deras Prolscoll under den zr dennes, behagat in, fordra Banco, Utskottets skyndsamma yttrande, öfwer Stats-Utskottets framställning, omnödwändigheten af tillökt temporairt Discont, biträde i Banken, för Riksens Ständers Riksgälds , Contoir, hwarjemle cn uti Wälloflige Borgare, Ståndet, i sammanhang med berörde framställning, gjord Motion, angående Bankens nödiga biträde, till Realisation af alla ännu utelöpande Riksgälds «Sedlar, ifrån wälbemälte Stand, till Banco, Utskottets Utlåtande blifwit remitterad.
Utskottet har ej underlåtit, att öfwer förrbekörde, till Banco-Förwaltningens nogaste uppmärksam - »996
Den 2z Julik. samhet hörande ämnen, inhämta Herrar Banco, Fullmägtiges mening; som de genom Memorial under denna dag, öfweriemnat.
Ester etr kort upprepande, af hwad StatS-kltskottets framställning, Banken angående, innefattar: huruledes, nemligen, genom uppgjord och bifogad omständelig beräkning, af bade Statens och RiksgäldS-Contoircts oumgange'iga Penninge - behof a ena sidan; samt deriill ägande fond a ben andra, uti delS redan warande ansiag, delS genom ökad Bewillning införwäntande tillgång, nötwändigheten för oumbärlige pre fan te behof, framställeS, alt, såsom anticipation pa Bewillningen, till hwarS ering, gande en längre no eriordraS, RikSgälds-Contomls i Banken ägande Discont, ratt, mätte ökas, ifrån En Million till En och en half Million Riksdaler, under willtor, allden t'llökte Summan, paar i8iz, förminskas med något öfwer Trehundrade Tusende R:dlx, samt pa ar i8lg, till desi fulla belopp upp, hörer; och att dera i öfrigt, Kongl.
Stats-Contoiret skulle, uppå Kongl. Maj-ts Nådiga Besallring och Authorisation, med pantsättning af Mantals, penningarne såsom Hypvthek, till Banken utfärda Förskrifning: förmäla Herrar Banco, Fullmägtige för deras del, det Bankens redan före detta, lill Stats-Werkets oumbärliga understöd meddelte, och till någon del, ännu återstående förlkott, wore till, räckeligen kände, att ei wid detta tillfälle bchöswa ytterligare upprepas: äswen som, akt öfwertygelsen derom, borde förmodas wara lika allman, att Bankens närwarande belägenhet, tills widare ej medgif, wer någon tillökning a hwad i sadan! afseende redan är anordnadt: men att, da den lättnad för Stats, Werkets och Niksgäldv-Contoircts ofta owäntade till, ^Den 2z Julik. 199.7 tlllfallige utbetalningar, som uti Stats, Utskottets framställning asysras, 'icke innebar någon werkelig, genast nödig, u»betalning af Banken; utan egenteli, gen komme att tjena till säkerhet för RiksgäldS-Con, nstret, att wid förefallande prcsiante behof, kunna begagna hela desi förut bewiljade Discont-Summa, stin hitintill icke ffjedt, och svin äfwen hädanefter, under ukbetalningarnes wanliga gang, till äfweutyrs icke blifwer nödwändigt: da widare, den nu astim, dadé tillökning a Discont, Samman, till större de, len inom nästa ar, och der återstående inom ar 1814, kommer att upphöra; och för uppfyllandet deraf, särskild säkerhet blifwer bifogad; och stdan, i öfrigt, Banken nu får emottaga, en förnyad höglidelig för, sakran om orubbad! bibehållande, och ofelbart undfående, af alla till desi ersättning paräkyade inkomster, och skjedde ansiag: funno Herrar
Fullmägtige sig ucan farhåga för menlig? följder för Werket waga hemställa, att, under anförde uttrvckelige willköl, och emot erbuden säkerhet, en temporerav tillökning af Femhundrade Tusende R:dlr a Riksgälds, Contoircts i Banken förut ägande DiScvnt-räct, matte bewiljas, och med ar »814 upphöra.
Beträffande deremot den uti Wällsflige Borgare, Ståndet gjorde Motion, som afyftar förbindelse för Banken, att nu ataqa sig realisation wid anfordran, af alla än utedlifwande Riksgälds.Sedlar, till ett belopp af något öfwer Tre Millioner Riksdaler Banco, uppå en Amortisiemcnts.Fond af Tre Hundrade Tusende Riksdaler ärligen, fom iikwäl ej förr, än inom ar i8»7, kunde till en början komma att inflyta; ansago Herrar Fullmägtige sig, af förut anförde, samt Banco, Werkets Credit och sa, 1998 Den 2z Julii. säkerhet nära rörande ffjäl, förbundne, att ett sädant korståg, för deras del icke understödja.
Herrar Banko-Fullmägtiges, i afseende pä Stats, Utffoltets framställning, anförde ffjäl och considerationer, har Banko, Utffoltet, efter ett noggrant, ehuru kort, öfwerwägande, ej kunnat undgå, att äfwen för desi del finna mycket wäl grundade: och har i lika matto, för Utffottet grundad anledning sig företedt, att till alla delar instämma uti det yttrande, som Herrar Fullmägtige afgiswit, öfwer den, om te återstående Riksgälds »SedlarneS realisation af Banken, i Wällofiige Borgare,Ständer ffjedde framställning.
Det ena och andra öfwerlemnaS wördsamt till de Respeclive SländenS närmare upplysta ompröfning.
Örebro d. 22 Julli 1312. ^acob Oe la 6aräie.
Lust. O. Wile lee, k.
Ökinsn. l^l. HelLinAius.
Utdrag af prstocollet, hältet hos HZgrvZrd. prest, Ständer wid Urtima Riksdagen i Orebro -en 2Z Juli» rZia S- D. Återremitterades Bewillnings, UtffottetS den -i dennes pä bordet lagde Förstag till en förnyad Charle, Sigillate, Förordning.
Lx ?rotocoUo, ff. u. ^lmcjuist.
Utdrag af protocsllet, hältet hos HögwZrd. prest-Ständer wid Urtima Riksdagen i Orebro den 2z Julli 1312.
S D. Ää Stats, Utffotttzts den »6:de dennes pä bo»- Den 23 Ju lii..
, 1999 bordet lagde Betänkande, öfwer ett frän Hedcrwärda Bonde-Ständet remitterat Memorial, rörande 50 procentS tillökning i arfwodel för Riksens Stän, ders eller ätminstone Bonde-Ståndets Fullmäarige i Riksgälds-Cvntoiret, nu ä nyo föredrogs, bestöt Prest, Skändek att, med ogillande ak Stats, Utffottets Utläcande förblifwa wid desi den 16 Oktober »Liv, uti detta ämne widtagne bestut.
Lx krotocollo, ff. O. linguist.
Utdrag af protocoilet, hållet hos Högwoed. Prest,Ständer, wid Urtima Riksdagen i Örebro den 2z Julik 1812.
S- D. ^fter uppläsande af Wällofiige BorgareStändets Protoeolls, Utdrag af den 2^ dennes, innehällande desi, i anledning af Hederwärda BondeStåndets anmodan, om bestämmande af antalet pä de Revisioner, som före nästa Riksdag böra an. ställas öfwer Stats-Werkets, Bankens och Riksgälds-Contoirers tillstånd, fattade bestut, att häröfwer höra Banko, och Stats-Utffotten, fann PrcstSländet ffäligt att härutinnan med Wällofl. Borgare, Ständer instämma, med tillagd anmodan till L-caes, Utffoltet att, i anseende dertill att de uti Riksdags, Ordningens 63 §- omförmälde, och ännu oreviderade Näkenffaper för siere an 2:ne ar, fwarligen torde hinna granffas pä den i Grundlagen föreffrifne lid al z:ne mannder, uppgifwa förstag huruwida berörde Revision tjenligast ma hinna^i ordning bringas.
Lx krotocollo^ js. U, ^lm^ulst^ Loos
Den sz Iulin Utdrag af protokollet, hället hos ^ZgwZrd. prest-Gtändct, wik Urtima Riksdagen i Orebro den rz Julik 18l2. S D. ^>8 Allmänna Beswärs, och Ekonomie, Utskottets den i6 dennes pa bordet lagde Memorial, angående ukwägar till Fabrikerncs upphjelpande t Riket lemnade Prest, Ståndet sitt bifall, klr supra.
Lx Lrotocollo^ O. ^Imc^uist.
Utdrag af wälloflige Borgare - Ständets prorocoll, haller wrd Urtima Riksdagen L Orebro den 2Z Julii r8l2.
D- den förmodan, att Nespective Med, Standen deruti instämma, bestöt Borgare.
Ständet Uppdraga ät Eppeditions-Utskottet, att författa Un, derdänia ansökning till Kongl.
Majit, med anhållan, det Kongl. Maj:t i Noder tacktes af de till Riks, dagskostnaderne ansiagne medel lata anordna hyres, afgisierne för Riks, Standens Klubbrum.
- Ut supra. ^ Lx krotocollo^ ^s.
Utdrag afwällofl.
Borgare-Gränders prorocoll, häller wid Urrima Riksdagen k Orebro den sz Julii «8i2.
S. D- 8oredrogs a nyo och bifölls Stats, Utikottets afgifne Betänkande om ett Län af cv,c>oa N'dle Banco till uppbyggande af Casiern och Stall i Staden Malmö, för der inqwarteradeTre Esqua, öroner af Mörnerska Husar-Regementet. ^lt sNprsl. . Lx protocollo, /. kerfström.
Den -Z Julik.
Sval Utdrag af Wällöf!. Borgare,Grändets prs, rscsll, häller wid Urclma Riksdagen L Orebro den 23 Julii 1312.
S- D. ^ag, samt Allmänna Beswärs, och Ekonomie, Urstotkens gemensamma yttrande om rättig, hel för ywar och en, att afsäga stg deltagande i in, gangne Brandsstods-föreningar, föredrogs till slutlig handläggning; och fann Ständer derwid fök godt, att samma yttrande ogilla.
Lx krotocollo, ^s. s. Lerg st rom.
' Utdrag af wällöf!. Borgare-Gtändets peo, tocoll, hållet wid Urtima Riksdagen t brebro, den 2Z Juli! 1812.
D- ^ä nu ä nyo föredrogs Allmänna Be, swärs. och Economie, Utskottets pa bordet hwilande Utlakande, angående Gårdfari-handeln, samt den Staderne Borås och Ulricihamn fönmdte handels, frihet, gjordeö derwid sadane anmärkningar, att Borgare , Ständel bestöt, att detsamma till Utskottets yt, terligare beredning ätersörwisa. pt supra. Lx prowcoUo, I. I.
Utdrag af?
Wällsflige Borgare - Ständer» protocoll, häller wid Uttima Riksdagen i Hrebro, den 23 Julii r8l2.
S- D. 3 anledning af derwid skedde anniärkntn, gar, aterförwistcs till Lag-samt Allmänna BeswärS, och Economie, Utffottcns ytterligare beredning, deke Bihang.
N:s r-L Ut - "OS Den 2Z Julik.
Utstötts gemensamma Utlakande, om skyldigheten för ägare till Wattenwerk, att taga Lösen för beha Werk, när de finnas hindra odlingar. vt sugrs.
Lx krotocollo, ^s. Lerjström.
Ut-rag af protocollet, bältet hos ^eder, wärda Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen i Orebro -en 23 ^ulii »812.
S- D. ^ppa föreställning af Talemanncn, att nu, likasom tvid sista Urtima Riksdag, nödwänvigheten fordrade, att hos Kongl.
Majit i underdånighet anhalla om den för Standens Klubbar betingade hyraS godtgörande af de till Riködagskostnaderne anstagne medel; hwaruti Talemannen äjwen wore försäkrad, att de öfrige Respektive R'ks-Ständen instämde; beflutade Bonde-Ståndet för sin dek uppdraga Expeditions-Ulstottet, att om en sadan underdånig strifwelse besörja. vt sugrs. klx ?rotocoIlo, 6. brinkman.
Utdrag af prorocoUet, hället hos ^eder. wärda Bonde-Ständec wid Urtima Riksdagen i Orebro den 23 Juiri 1812.
S- D. ^!bid föredragning af Allmänna B efivärsoch Ekonomie, Utstottets den 15 dennes afgifne och sista Plenidag pa bordet lagde Betänkande, angående den Allmogen i Marks, Medens, Bollebygds, Gäseneds, As, Kinds och Nedewägs Härader af Elfsborgs Län förunnade Handels - frihet: fann Bonde-Ståndet hwad Ulststtet för denna Handels fri - Den sz
Julik vooz frihets bibehållande efter förra Författningar och Besiut samt Controklen emot mifibruk deraf, tillstyrkt, äga sa gällande grunder, att Bonde, Ståndet till Utstottets derpå fästade Betänkande lenmar bifall; hwarigenom Utstottets efter befi första tillstyrkande, i en deremot stridig bemärkelse meddelle yttrande, kommer att sörfalla.
Vt 8llgr». kx krvtoccrllo.
Lrinkm»».
Utdrag af protscollet, hållet hos Heder, wärda Bonde-Standet, wid Urtima Rikö« dkgen i Orebro den sz Julii 1812.
S- D. 3 Mällofiigc Borgare-Ständets genom Protocolls-Utdrag af den 21 dennes meddelle anmodan till Stats- och Banco-Ulstokten, att vfördröjeligen inkomma med försiag pa antalet af dö Revisioner, som före nästa Riksdag böra anställaöfwer StatS-Werkets, Bankens och RiksgäldSContvirets tillstånd, styrelse och förwalkning, fann Bonde, Ståndet sig böra instämma. vt sugrs. kx krvtocoll», 6.
Lrlnkmaa.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 24 Zulii» - - - Prest - Ständer den 24 - , . Borgare-Ständer d. 24 » - » » Eonde-Skändet den 24 - Stormägljgste Allernädigste L-nungl -ders Kongl. Maj:t har t Nader täckt- till Rik-ris Ständer öfwerlemna Riksdags-Uullmägtigen? * fran »004 Den 24 Julik. frän Malmö Stad, Commerce-Rådet och Riddaren C. M. Nordlindhs underdäniga ansökning för bemalte
Stad, om erhäLande af ett förskott ^af 42 a zo.soo N:dlr Banco, mot fyra procents ranta, och twä procents afbetalning a Capitalet, till understöd för den byggnad
Staden erbudit sig att »verkställa, af Casicrn och Stall för de i Malmö inqwartcrade Esquadroner af Mörnerska Husar.Regementet.
Wid Riksdagen arén 1309 och 1810, funno Riksens Ständer redan rättwist och billigt, att Znqwarterings-beswäret mätte afhjelpas i de Släder der Garnizon är förlagd, medelst CasiernerS och byggnaders anskaffande pä Statens bekostnad:
Och nar Malmö Stad, som i förhällande till desi storlek och förmögenhet, onekeligen af Jnqwartering ar synnerligen beswärad, nu icke sträckt desi anhållan om biträde af Staten, till uppförande af Casferner och Stall, längre, än till ett förskott eller län mot ranta, hafwa Riksens Ständer med allt stjäl ansett sig böra densamma understödja.