Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I fall de af Utskottet nu föreslagna vilkor och bestämmelser varda af Rikets Ständer godkända, torde desamma hos Kongl. Majit af Rikets Ständer i underdånighet anmälas, med anhållan, att Kongl. Majit täcktes låta underrätta Fullmäktige ej mindre om de terminer, då stats-bidragen böra utbetalas, såvida icke dessa terminer blifvit i köntrakterna utsatta, än otu sådana förändringar uti de för stats-bidragens lyftning m. m. stadgade bestämmelser, som under arbetenas fortgång kunna i nåder medgifvas.
Stockholm den 30 Maj 1854. STOCKHOLM, f. d. Schnitzen Boktryckeri, 1854. Siats-Utskottets Utlåtande, J\l 158. 1 M 158.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 3 Juni 1834, kl. 5 e. m.
Utlåtande, angående ifrdgastållde extra statsanslag till föremål, tillhörande Civil-Departementets handläggning. (U. A.)
I sammanhang med afgifvet förslag till reglering af utgifterna under RiksStatens Sjette Hufvudtitel, har Kongl. Majit, uti Dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, med anledning af särskilda hos Kongl. Majit i underdånighet anmälde frågor om anslag dels för vissa år eller tills vidare, dels för en gång, till föremål som tillhöra Civil-Departementets handläggning, och under åbe ropande, hvad allmänna arbeten särskildt anginge, af Styrelsens för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader under den 25 Oktober nästlidet år afgifna underdåniga förslag, hos Rikets Ständer gjort framställning rörande de anslag, .hvilka Kongl. Majit i berörde hänseende ansett böra beviljas; hvarförutan Stats-Utskottet genom remiss från Riks-Stånden till behandling emottagit ett betydligt antal motioner rörande anvisandet af statsbidrag till likartade föremål; och får Utskottet nu angående förenämnde frågor sig utlåta.
Reträffande kanaler, slussar, jernvägar, hamnar, samt far- och flottleder: l:o.
Återstoden af den summa, hvarmed Staten, enligt Kongl.
Rrefvet den 14 April 1837, bör bidraga lill amortering af ett utaf Linköpings stad för dess hamnbyggnad och Stångåns upprensning upptaget lån, har Kongl. Majit föreslagit att för 2:ne år anvisas med tillsammans 2,160 Ridr; och som Utskottet inhemtat, att Kongl. Majit, genom högstberörda Nådiga Dref, tillförsäkrat Linköpings stad att, såsom amorteringsbidrag för ett, till då under utförande varande hamnanläggningen upptaget, större lån, under 19 år, räknade från och med det nyssnämnda, erhålla ett årligt anslag af 1,080 Ridr, och detta belopp sedermera under derpåföljande år fortfarande utgått, får Utskottet tillstyrka, att sista återstoden af berörda anslagssumma nu måtte af Rikets Ständer anvisas med tillsammans 2,160 Ridr att med 1,080 Ridr utgå under hvardera af åren 1854 och 1855. 2:o För hamnbyggnaden vid Borgholm på Öland, hvartill, enligt ett af Chefen för östra kanaldistriktet, Majoren m. m.
De Geer uppgjordt och af Styrelsen bil. till 11.
St. brot. 1853 & 1854.
I Afd. 2 Band. 12 Haft. 1 Stals-Utskotlels Utlåtande, J\t 158. för Viig-och Vattenbyggnader granskadt förslag, kostnaden beräknats utgöra 32,433 R:dr 16 sk.
Banko, har Kongl. Maj:t begärt ett anslag, motsvarande 2/j:delar af utgiften eller 21,600 R:dr.
Af de till detta ärende hörande handlingar och kostnadsförslag har Utskot tet tagit kännedom; och som, genom vederbörande auktoriteter utredt blifvit, att iståndsättandet af hamnen vid Borgholm, den enda pä Oland, hvarifrån en icke obetydlig spanmålsexport äger rum, skulle blifva i flera hänseenden nyttig och uppförandet af en vågbrvtare derstädes vore af synnerligt gagn för sjöfarten i. allmänhet, men stadens innevånare omöjligt utan Statens biträde’kunna anskaffa härtill erforderlige medel, utgörande, enligt uppgjordt kostnadsförslag 52,435 R:dr 16 sk., får Utskottet tillstyrka, att den af Kongl. Maj:t för en hamnbyggnad vid Borgholm äskade summa, motsvarande 2/j:delar af kostnaden, må af Rikets Ständer beviljas med 21,600 R:dr. 3:o.
Vidare har Kongl. Majrt, föreslagit att, såsom bidrag till en brobyggnad öfver Helgeå vid Christianstad, af Rikets Ständer måtte beviljas en summa af 100,000 R:dr, deraf 33,335 R:dr 16 sk. såsom anslag och 66,666 R:dr 32 sk. såsom lån.
Styrelsen för Väg- och Vattenbyggnader har upplyst, att den gamla, öfver Helgeå anlagda, så kallade Långebro, uppförd af trä på stolpar, är alldeles förfallen och måste ombyggas; att detaljerad plan jemte kostnadsförslag för en än damålsenlig och varaktig broanläggning af valsadt jern, med stenmurade landfästen och pelare, blifvit på de brobyggnadsskyldiges bekostnad upprättade och Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning underställde; samt att kostnaden för detta företag, sorn, i följd af lokala svårigheter och en mycket djup dybotten uti det breda vattendraget, erfordrade kostsam och ytterst noggrann grundläggning, beräknats till 133,567 R:dr Banko.
Ehuru, enligt gällande Författningar, skyldighet att broar bygga och underhålla i allmänhet åligger alla som å landet hemman äga eller bruka, anser Utskottet likväl, då kostnaden för ifrågavarande brobyggnad, som ostridigt är af väsendtligt gagn så väl för Christianstad, der Staten äger en militär-depöt, som för kringliggande orter, uppgår till så betydligt belopp att de brobyggnadsskyldige icke utan högst kännbara uppoffringar kunna detsamma utgifva, Statens mellankomst härför böra kunna påräknas, och får, i enlighet med Nådiga Propositionen, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte för det afsedda ändamålet anvisa 100,000 R:dr att från Riksgälds-Kontoret utgå, l/3:del utan återbetalningsskyldighet och 2/3:delar såsom lån, under iakttagande för öfrigt af de allmänna vilkor och föreskrifter i afseende på Iåns erhållande, som vid denna Riksdag blifva af Rikets Ständer meddelade. Slals-Ulskoltels Ullålande, JT? 188. 3 4:o.
För utdikning af den s. k.
Store Mossen, jemte sänkning af Kåfsjö, Harsjö och Svänasjö m. II. sjöar i Östbo och Vestbo härader af Jönköpings län, har Kongl. Maj:t, sedan Styrelsen för Väg- och Vattenbyggnader låtit undersöka och upprätta plan till detta betydliga arbete, hvarigenom 19,573 tunnland för närvarande obegagnelig mark skulle kunna, genom ändamålsenlig afdikning, göras dels odlingsbar dels tjenlig för skogsväxt emot en beräknad kostnad af 62,330 R:dr, föreslagit, att ett belopp af 45,000 R:dr måtte af Rikets Ständer anvisas och alt af berörde summa 20,000 R:dr skulle beviljas såsom anslag och 25,000 R:dr Banko såsom lån.
Med afseende å de betydliga fördelar, som genom detta företag böra kunna beredas den i allmänhet fattiga allmogen i omförmälda härader, som dessutom i högst ringa mån lärer förmå deltaga i kostnaden för verkställigheten, tillstyrker Utskottet, att deu uf Kongl. Majit för sagde ändamål äskade summa 45,000 R:dr, må af Rikets
Ständer beviljas att på vanliga vilkor utgå på satt och i den ordning Kongl. Majit begärt. 5:o.
Genom remiss har Utskottet från Borgare-Ståndet fått emottaga en inom bemälde Riks-Sländ väckt motion, deruti Herr S.
Trägårdh anhållit, att, som staden Ystad för sin hamnbyggnad utgifvit högst betydliga belopp och numera saknade medel för fortsättande af de arbeten, som ytterligare erfordras för denna hamns försättande i fullt ändamålsenligt skick, hvartill hörde densammas fördjupning medelst muddring, och stadens hamnkassa, skuldsatt och dessutom skyldig att underhålla den del af hamnarbetet som redan vore fullbordad, icke eller förmådde bestrida den härför erforderliga kostnad, uppgående, enligt ett af Chefen för södra Väg- och Vattenbyggnads-distriktet upprättadt, motionen bilagdt, förslag, till 60,000 Ridr, deri inräknade 30,000 Ridr för inköp af ett nytt ångmudderverk med tillbehör, hvilket vore behöfligt såvida det såsom nödvändigt ansedda djup af 18 fot skulle kunna erhållas, Rikets Ständer måtte för uppmuddring af ifrågavarande hamn, hvartill, enligt hvad Distrikt-Chefen upplyst, skulle åtgå en tid af 5 år, bevilja omförmälda summa 60,000 Ridr, deraf 40,000 Ridr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och 20,000 Ridr såsom låneunderstöd.
Då Ystads hamn onekligen är, i anseende till dess läge, af ett större och allmännare gagn för sjöfarten och det således är af vigt att äfven mera djupgå ende fartyg derstädes kunna inlöpa och söka skydd, har Utskottet, i betraktande deraf att stadens innevånare, utan bidrag af allmänna medel, utlört den med högst betydliga uppoffringar förenade hamnanläggningen, funnit sig böra på det sätt understödja motionärens framställning, att Utskottet tillstyrker, det Rikets Ständer för uppmuddring af Ystads hamn måtte bevilja den derför beräknade kostnadssumma 60,000 Ridr, deraf likväl högst 20,000 Ridr böra utgå såsom anslag, utan återbetal - 4 Stals-Ulskoltels Utlåtande, JYs 1S8. ningsskyldighet, och 40,000 R:dr såsom lån; emot förbindelse för staden, att ansvara för arbetets fullbordan inom fem år, samt under iakttagande af de allmänna vilkor och föreskrifter, som vid meddelaude af Stats-bidrag för dylika företag af Rikets nu församlade Ständer komma att meddelas. 6:0.
Af den anledning att Wenersborgs stad icke, i likhet med flere andra städer, erhållit något allmänt understöd för utförande af sin hamnbyggnad, och då stadens invånare, som både börjat och hittills af egna tillgångar bekostat denna anläggning, hvilken likväl vore af obestridlig nytta för trafiken på Wenern, Götha eif och Götha kanal, numera saknade medel till fullföljande af detta ar betsföretag, har, uti en hos Borgare-Ståndet väckt motion, Herr C. G.
Fridstedt med bifogande af åtskilliga till ärendet hörande handlingar, anhållit om anvisandet af det Statsanslag stort 40,000
R:dr, hvarom stadens
Drätselkammare för full bordande af ifrågavarande hamnbyggnadsarbete hos Kongl. Majit förut gjort underdånig ansökning; men då Utskottet anser mindre lämpligt att Rikets Ständer, innan det upprättade kostnadsförslaget blifvit i behörig ordning granskadt och vederbörande Embetsmyndigheter i frågan afgifvit yttrande, bevilja anslag af allmänna medel till så betydligt belopp, som det nu ifrågaställa, hemställer Utskottet att Herr Fridstedts motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 7:o.
Öhrströms i Borgare-Ståndet väckta motion, att, för utförande af en vid staden Falkenberg högst behöflig hamnbyggnad, hvilken Borgerskapet icke förmådde ensamt bekosta, en summa af 45,800 R:dr B:ko, utgörande '/iidelar af den beräknade kostnaden, måtte staden utan aterbetalningsskyldighet beviljas, får Utskottet, som tagit kännedom af det motionen bilagde, utaf Kaptenen Remmer upprättade undersöknings-instrument och approximativa kostnadsförslag, anföra: att som de ingifna handlingarne icke varit granskade af Styrelsen för Väg- och Vattenbyggnader, och företaget dessutom icke synes vara af så särdeles stor vigt, att betydligare uppoffringar för detsamma å Statens sida böra äga rum, samt de allmänna bidragen måste till så mångå angelägnare föremål afses, Utskottet finnér sig icke kunna å motionen tillstyrka Rikets Ständers bifall. 8:0.
Borgare-Ståndet har till Utskottet remitterat en af Herr E. Wahlund väckt motion, innefattande anhållan, att Rikets Ständer måtte till förbättrande af hamnen vid Amål bevilja ett anslag af 14,679 R:dr 34 sk. 8 rist, eller Täidelar af den summa, hvartill kostnaden för ifrågavarande hamnbyggnad, enligt af Distriktchefen, Majoren Liljehöök, upprättadt förslag, uppginge; och har motionären till stöd för sin anhållan åberopat Magistratens till Kongl. Majit i ämnet ingifna underdåniga ansökning jemte dervid fogade ritning och kostnadsförslag, samt begärt att dessa handlingar måtte af Utskottet från vederbörande
Departement infordras.
Stals-Ulskollels Utlåtande, Jt? 188.
Då emellertid Kongl. Maj:t icke funnit skäl att i berörde hänseende göra någon framställning hos Rikets Ständer, och Statens medel tagas i anspråk för vigtigare föremål, har Utskottet funnit sig förhindradt att för närvarande till denna motion tillstyrka Rikets Ständers bifall. 9:o. Till Utskottets handläggning hafva blifvit öfverlemnade 3:ne särskilda inom Preste-, Rorgare- och Ronde-Stånden väckta motioner, deruti Prosten P. C. Arosenius, Herr A F.
Nordvall och Riksdags-fullmäktigen Anders Pehrsson från Östergöthlands län, med hvilken Lars Magnus Knutsson, Carl Nilsson och A. Jonsson från samma län sig förenat, föreslagit, att som en nödig befunnen Tätning af segelleden genom Stångån från Nyqvarns hamn vid Linköping till sjön Roxen vore af största vigt icke allenast för nämnde stad, utan i ännu högre grad för den stora del af Östergöthland, som derstädes hade sin naturliga afsättningsort, men detta arbete icke utan understöd af allmänna medel kunde utföras, enär staden, som för den nyanlagda solida och vackra hamnbyggnaden måst skuldsätta sig för ett icke obetydligt belopp, och dessutom förbundit sig att med 73:del bidraga till nu ifrågaställa arbete samt ersätta vederbörande strandägare för all den jord, som för Stångåns rötning behöfde genomgräfvas, icke Vore mäktig vidare uppoffringar, Rikets Ständer måtte, i enlighet med Kongl. Majrts vid 2:ne föregående riksdagar gjorda nådiga framställning, härtill bevilja ett anslag af 16,666 R:dr 32 sk.
Ranko, med vilkor att arbetet verkställdes i öfverensstämmelse med den af Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader uppgjorda plan och kostnadsförslag, enligt hvilket den såsom erforderlig beräknade kostnaden uppginge till 25,Q00 R:dr.
Då Kongl. Maj:t vid 2:ne föregående Riksdagar funnit förbättring af segelleden å Stångån vara af vigt och om anslag derför aflatit nådiga propositioner, samt Styrelsen för Väg- och Vattenbyggnader, uti sitt den 23 Oktober nästlidet år afgifna utlåtande, förklarat, att Styrelsen, med afseende å de upplysningar Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i länet sedan sista Riksdagen meddelat, rörande ifrågavarande arbetsföretag, ansåge detsamma företrädesvis förtjent af bidrag från Statens sida, hvadan ock detsamma hänförts till Usta klassens arbeten, får Utskottet, med hänsigt till den betydliga nytta, som genom ifrågaställa upprensning och rätning af Stångån komme att så väl det allmänna, som provinsen beredas, härmed tillstyrka att Rikets Ständer mätte, med bifall till ofvanberörda motioner, anvisa för nämnde företag ett anslag af 16,666 R:dr 32 sk., att från Riksgälds-kontoret utgå på det sätt och i den ordning, som i allmänhet för dylika anslag kommer att bestämmas. 10:o
Vid behandlingen af de olika inom Riks-Stånden väckta förslag om anvisandet af extra Statsbidrag för allmänna arbetsföretag, har Utskottet jemväl förehaft till pröfning 2:ne särskilda hos Borgare-Ståndet af Herr C. J.
Slolpe 6 Slats-Ulskotlels Utlåtande, Jt? 138. väckta motioner, den ena om beviljande af anslag, utan återbetalningsskyldighet, till uppmuddring af Arboga å ifrån Arboga stad intill åns utlopp i Mälaren, och den andra om ett amorteringslån till nämnde stad för anläggande af en hamnkaj derstädes.
Uti den förstnämnda af berörda motioner, vid hvilka funnits fogade Generalkarta öfver hamnen och ån, flere specialritningar och kostnads-förslag, har motionären fästat uppmärksamhet på den vigt och betydelse Arboga å ägde för de orter, som begagnade denna farled för underhållande af kommunikationen med hufvudstadén.
På densamma utfraktades nemligen till Mälaren och vidare till Stockholm och andra orter, endast från Arboga, omkring 60,000 Skepp, diverse jern- och metall-effekter, utom andra varor, hvaribland betydliga qvanliteter åkerbruks- och ladugårds-produkter.
På samma väg eller sjöledes till Arboga, hämtade jemväl den ofvanliggande Bergslagen eller norra delen af Örebro län sina mästa förnödenheter af spanmål, saltvaror, specerier m. m.
Med denna trafik, som på sednare åren betydligt tilltagit, samt personförbindelsen mellan Arbogatrakten och hnfvudstaden sysselsatte
Arboga ett icke ringa antal fartyg och med en del af dessa underhölls, genom Södertelje-, Götha- och Trollhätte-känaler, förbindelsen emellan Arboga, Norrköping, Götheborg jemte andra vid kanal-liriierne samt de stora insjöarue belägne platser.
Vid stranden af Arboga-åu, som på mer än 1 mils längd passerades af de fartyg, hvilka genom Hjelmare-kanal un derhöllo kommunikationen mellan Mälaren och Örebro samt andra vid Hjelmaren varande ‘hamnar, funnos laslageplatser vid Svarthäll, Reutersberg och Grafudden, från hvilka ganska stora qvanliteter tegel och skogseffekter afskeppades till huf vudstaden.
Rörelsen å detta vattendrag vöre således högst betydlig och det var med stort bekymmer man emotsåg denna lärleds snart inträffande förfall, derest åtgärder till dess upprensning och fördjupning icke vidtoges, ty genom fällning ur vattnet af de jordpartiklar, som af höst- och vår-flödeiw, men ännu mer af ångfartygen, sattes i rörelse, hade segelrännan år ifrån år blifvit alltmer igéngrundad, särdeles vid åns utlopp nedanför Kungsöhr, så att den tid skulle med temlig visshet kunna beräknas, då, i fall nämnde förhållande finge fortfara, all sjöfart på Arboga å och följaktligen äfyen på Hjelmare-kanal blefve hämmad.
Att söka förekomma detta vore således oundgängligen nödvändigt och Arboga stad hade, på siri bekostnad, genom Chefen för medlersta Väg- och Yattenbygguads-distriktet, Majoren och Riddaren Olivecrona, 'låtit anställa pliktning utefter hela årännan samt upprätta kostnadsförslag lill densammas uppmuddring lill behöflig! djup.
Enligt berörda förslag vore kostnaden beräknad att utgöra, för muddring af ån inuti hamnen intill Hjelmare kanals utlopp vid Grafudden, 20,700 R:dr och för åränuans upprensning från nämnda utlopp till Mälaren 33,200 R:dr samt segeldjupet ämnadt att blifva 8 fot öfver Hjelmare kanals nedersta slusströskel.
Då emedlertid staden svårligen kunde äga förbindelse, åtminstone icke ensam, att bekosta denna muddring, enär farleden vore gemensam för flere orter, och de stora Stals-Ulskottcls Utlåtande, .T? 1S8. 7 utgifter, som vore förenade med en sådan åtgärd, dessutom omöjligt kunde bestridas af detta mindre samhälle, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte anvisa de medel, sorn erfordrades för verkställande af Arboga-åns uppmuddring och försättande i segelbart skick, enligt det derföre uppgjorda förslag; i hvilket afseende han anhållit, dels att, för den händelse anslag till belopp af 20,700 R:dr, utan åter betalningsskyldighet, icke skulle kunna, af en eller annan orsak, beviljas för den del af arbetet, som afsåge npprensning af ån från Arboga till Grafudden, Rikets Ständer, på det ifrågavarande, för stadens bestånd högst angelägna, del af arbetet ej måtte åsidosättas, ville öka det för uppförande af hamnkaj begärda amorterings-Iånet till 40,000 R:dr, dels ock anslå den summa af 35,200 R:dr, som erfordrades för muddrings-arbetet emellan Hjelmare kanals utlopp och Mälaren, hvilken summa likväl kunde minskas till 20,000 R:dr, derest nedläggandet af en faschin-arm vid utloppet skulle kunna undvikas, i hvilket fall motionären dock befarade att muddringen blefve af föga varaktighet samt tidt och ofta mäste förnvas.
Beträffande den föreslagna kajbyggnaden vid Arboga, har motionären uti den andra af de afgifna motionerna anfört: att staden, såsom belägen på ömse sidor af Arboga å, icke ägde annan hamn än åstränderne. vid hvilka enskilda personer och rederi-bolag anlagt några lastbryggor.
Någon annan allmän och för hvem som helst tillgänglig lastplats än jernvägen och den s. k. labron, en smal och för åkdon otillgänglig kaj emellan nämnde våg och den öfver ån anlagda bron, fanns icke, och så väl denna kaj som sjelfva jernvägen voro, långa tider af sommaren, otjenliga för tilläggning af fartyg, hvilket förhållande stundligen orsakade mehn och uppehåll vid lossningar och lastningar.
Att genom muddring söka göra ån tillräckligt djup så långt upp i staden som till nämnde platser, vore icke ändamålsenligt, enär muddringskostnaderne blefvo oerhörda i anseende till bottnens djupa betäckning af sten och grus.
I sammanhang med förslagen om Arbogaåns uppmviddring, hvarigenom den vid lågt vatten begagnade.
Vs mil från staden belägna, lastageplatsen Stenlöpet, blefve under alla årstider öfverflödig, hade man derlörp varit betänkt på att nedflytta den egentliga hamnen längre nedför ån der staden slutade och hvarest vattnet vore djupare och strömmen mera spak, hvartill ytterligare skäl hämtades af den omständigheten, att jernvägen komme att gå ned till ån, just på denna plats, hvilken äfven af sådan anledning särdeles egnade sig att göras till stadens hamu.
Till bekostande af denna hamn-anläggning, som egentligen icke komme att bestå i annat än en kaj eller strandgata, vore staden emellertid för närvarande oförmögen i anseende till de flera högst nödvändiga och kostsamma företag, som på de sed naste åren blifvit, dels påbörjade, dels fullbordade, och hvilka, beräknade till 20,200 R:dr B:ko, icke allenast helt och hållet medtagit stadskassans besparade tillgångar, utan derutöfver ådragit densamma skuldsättning.
På grund häraf och då Arboga stad hittills icke, i likhet med 8 Slats-Utskollels Utlåtande, JVf 158. flere andra städer, åtnjutit något understöd lill underhjelpande af sin rörelse, har motionären, med åberopande af det utaf Majoren m. m.
Olivecrona uppgjorda kostnadsförslag, anhållit, att en summa af 20,000 R:dr måtte för ofvanberörda ändamål, såsom lån pä vanliga vilkor, af allmänna medel anvisas.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i öfvervägande; och vidkommande först den ifrågaställa uppmuddringen af Arboga å, så anser Utskottet det vara af vigt, att de hinder undanrödjas, som nu orsaka uppehåll och afbrott i »eglalionen på denna farled, hvarest en högst betydlig och för flere provinser gagnelig varutrafik äger rum; hvadan Utskottet funnit sig böra på det sätt understödja motionärens i berörda hänseende gjorda framställning, att Utskottet tillstyrker, det Rikets Ständer, för uppmuddring af Arboga å från staden in-^ till Hjelmare-kanals utlopp vid Grafudden måtte anvisa en summa af 20,000
R:dr, deraf 10,000 R:dr såsom anslag och 10,000 R:dr såsom lån samt för årännans upprensning från nämnda ut lopp till Mälaren IS,000 R:dr att, utan återbetalningsskyldighet från Riksgälds-kontoret utgå, allt under iakttagande af de allmänna vilkor och föreskrifter, som för Stats-bidrag till dylika arbeten komma alt af Rikets nu församlade Ständer fastställas.
Hvad åter angår det äskade låne-understodet för kajbyggnaden; så, enär anläggning af ifrågavarande lastbrygga icke egentligen kan anses vara af allmän vigt, samt Arboga stad icke mer än andra Rikeis städer äger skäliga anspråk på bidrag från Statsverket till föremål, de der hufvudsakligen afse stadens enskilda fördel, finnér Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall till motionärens härutinnan gjorda framställning. ll:o.
Rorgare-Ståndet har till Utskottet remitterat en inom bemälda Riksstånd väckt motion, deruti Herr Oscar Schenström anfört, hurusom Köpings ä, hvars läge från staden till Mälaren utgjorde omkring
Vs mil, vore, i sitt nuvarande skick, krokig och trång, med en medelbredd i vattenytan af omkring 50 å 60 fot vid vqnlig vattenhöjd, och ett djup af 8 å 10 fot vid lägsta vattenståndet.
— Nämnde vattendrag begagnades visserligen nu obehindradt för den betydliga trafik, hvilken med seglande fartyg derå bedrefs, så väl för lortskaffande af jern och malmer m. m. från ofvanliggande Bergslager, som ock i utbyte deremot ankommande landtmannaprodukter och köpmansgods för stadens och ortens behof; men då Köping sannolikt inom kort komme att utgöra ena slutpunkten för den jernväg, som skall sammanbinda sjöarne Mälaren och Wenern, vore det nödvändigt, att äfven en fullt oförhindrad ångbåtsfart till och från denna punkt tillvägabragtes, så vidt nemligen en af jernvägens hufvudändamål, en snabb och beqväm kommunikation emellan Rikets båda största städer, skulle kunna vinnas.
För Stats-Ulskollets Utlåtande, JVg 158.
För afhjelpande af dessa hinder samt ifrågavarande segelleds förbättrande hade visserligen under de 2:ne sistförflutna åren ej ringa kostnader blifvit använde och åtgärder vidtagne, ehuru man till följd af bristande tillgång på medel sedermera dermed måst upphöra; och vore denna brist nu desto mer känbar, som Köpings stad nödgats vidkännas stora uppoffringar för jords afstående utan ersättning till bangård och annat för jernvägs-bolaget erforderligt område, inköp af annan jord till lastageplats i stället för den nuvarande, flyttning af vågar till nya lastageplatsen och densammas planerande m. m.
— Att utan understöd af allmänna medel åstadkomma en behöflig förbättring af denna segelled vore således icke möjligt, och staden hade derföre, för att göra Rikets