Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Wittersjö allmänning i Hamrånge socken har blifvit åt nybyggare upplåten, och 6 nybyggen samt 5 tillökningar åt äldre hemman derå beviljade; och tillåter ej utrymmet flere nybyggens anläggande.
Angående rågången mellan Bjuråkers krono-allmänning och ljusdal ds socken har, i anledning af den år 1828 derå anbefallte uppmätning, uppstått tvist, hvilken blifvit genom Lagmans Synerätts laga kraftvunne
Dom af den 27 Juli 1831 slutligen afgjord; hvarefter rågången blifvit upphuggen och närlagd; kommande de å berörde allmänning belägne hemman att deraf erhålla skogsanslag.
Genom. år 1831 meddeladt Utslag har blifvit förklarad!, att kronan inom Bergsjö socken icke äger någon öfverloppsmark, utan att all inom socknens rågångar befintlig skog tillhörer hemmanen derstädes, af hvilka hvart och ett fått sig tilldeldt en areal af 708 tunnland fullt god mark.
Sockne-allmänningar finnas ännu inom sju socknar af Helsingland eller Ofvanåkers, Arberå, Bollnäs, Jerfsö, Enångers, Tuna och Jdenars socknar, hvaraf de tvenne sistnämde likväl nu äro underkastade laga skifte, och de inom Bollnäs socken, hvilka tillsammans Utgöra 59,651 tunnland och 24 kappland, samt den inom Jerfsö, innehållande u5,65oi tunnlands vidd, äro underkastade tvist med kronan angående äganderätten till dem, af hvilken orsak delningar Landsh. Fernars-Berättelse för Gefleborgs Län. ^ IO ne af desamma blifvit förhindrade; varande utom de nu nämde allmänningar, hvaraf Enångers allmänning innehåller 14622 tunnland, Tuna allmänning 260 tunnland, och Idernas allmänning 32& tunnland, all annan skog efter skatt fördelad emellan boställen och och skattehemmanen, hvilkas innehafvare ägare, der storskiften icke äro verkställde, efter äldre fastställde delningar dem begagna.
De Enskilta skogarne åro i allmänhet uti den vestra delen af Länet, med undantag likväl af Ofvansjö och Thorsåker socknar al Gestrikland, der bergsbruket fordrar betydlig tillgång på skog, fullkomligt svarande emot behofvet och äfven inom mänga socknar vida derutöfver; men uti socknarne utmed hafskusten höres ej sällan klagan öfver brist på skog, hvartill orsaken är, att kustboerna under de tider cönjuncturerna för trädvaruhandeln vörö fördelaktigare än nu, afyttrade mera skogseffekter än som var med skogarnes fortfarande bestånd förenligt.
Någre särskilta anstalter tili nödigt vårdande af skogarne, hvilka bestå af endast gran och tall, och innesluta i allmänhet en ganska steril mark, derå återväxten är ganska sen, så att den ä åtskilige ställen beräknas icke skje på mindre än i5o å' 200 år, äro icke vidtagne.
Stängselsättet är det fordna, nemligen medelst gärdesgårdar, uppförde af dels små träd, hvilka hela användas, och dels större träd, hvilka för ändamålet blifvit sönderklufne.
Byggnadssättet är oförändradt sådant det finnes beskrifvit uti min år 1828 afgifné underdåniga berättelse.
Inom detta Län finnes icke tillgång på bränntorf, hvaraf behof hittills icke eller visat sig.
Ber går oreho,ny hvilken är näst jordbruket, Länets, och i synnerhet Gestriklands hufvudsakliga näring, bedrifves på förr öfligt sätt vid de uti min år 1828 afgifne underdåniga berättelse nämde Bruk och Masugnar, vid hvilka endast de förändringar inträffat, att smi' det vid en hammare å Strömbacka bruk i Norra Helsingland blifvit från tysksmide förändradt till vallonsmide, dertill malm från Dannemora grufvor i Upland användes, och att vid Forssbacka bruk ett Gjuteri blifvit inrättadt, samt dessutom vid en å Boda hemmansägof 11 enångers socken uppbyggd stångjernshammare med tvenne härdar, ivarä privilegium för 900 skeppund smide, blifvit den j5 Junj tedo meddeladt; och har årliga beloppet af stångjernstillverkningen t^orn Länet uppgått till 54,997 skeppund, hvars värde efter 16 R:cjr ,a°ko för hvarje skeppund uppgår till 879,952 R:dr Banko, eller 1,075 jeppilnd mindre än årliga tillverkningsbeloppet under den tid, som S.lsta berättelsen omfattade.
Denna minskning i tillverkningen bör ock ingalunda tillskrifvas brist på nödige råämnen, utan det lå^a Pris, hvartill jernet under de sista åren blifvit försålt, helst priset pä kol icke blifvit under tiden stegradt, och tackjernstillverkningen år 1827 och de fyra påföljande åren ökat sig, så att kronans tionde oeraf uppgått i medeltal för hvarje af nämde fem år till 1477 skeppund 18 lispund skålpund! eller till 258 skeppund 7 lispund äiera än medeltalet för hvarje af de fem nästföregående åren.
Malm brytes inom Länet endast vid Stollens, Nyängs, Göske, Sänkmossens, Qvarnbergs och Johannis jerngrufvor i Thors^kers socken af Gestrikland, der ricke eller erhålles det belopp deraf, Sorn ar för Länets behof erforderligt, utan hämtas större delen af oen erforderliga malmen från åtskilliga grufvor uti Stora Kopparbergs
Län, Norbergs grufvor uti Westmanland, Utö grufvor samt åtskilliga mindre grufvor uti Stockholms Läns Skärgård; hvarförutan hela hehofvet af malm för Gysinge bruk och en del deraf för Strömbacka bruk hämtas från Dannemora grufvor i Upland.
Någon förbättrad metod vid sjelfva jerntillverkningen har icke hlifyit anmänligen , införd, men vid ett och annat bruk har försök olifvia gjordt, att smälta tackjern^ uti dertill särskilt inrättade ugllar, 1 stället för de hittills vanliga härdarne, hvilken förändring ansetts medföra stora fördelar; mén i afseende å malmens rostning hafförbättrade metoder blifvit vid flere masugnar inom
Länet inöpde, deraf icke ringa fördelar vunnits.
Antalet af de arbetare som bergsrörelsen inom detta Län sysselsätter är omöjligt att bestämma, emedan bergsrörelsen, då den, a»som uti flere delar af detta Län uti alla sina riktningar uti stort iedrifves, gifyer åt större delen af folket sysselsättning; men enligt de uppgifter som derom inkommit, uppgår bruks- och hytte-arbetarnes antal till nära 4ooo.
Fabriker, bruk och Öfrige näringar, hvilka icke höra till bergsrörelsen, äro: Aby Jttickefalrik, i Wahlbo socken som sysselsätter 7 arbetare, och der anicka årligen tillverkas till ett värde af 1703 R:dr Banko.
Linnefabrik hvarest med 33 personer tillverkas damast, drälls- och segelduk till ett sammanräknadt
Värde af 10,000 R:dr Banko, för hvarje år, eller 1,000 R:dr Banko mera än för hvarje år af den tid, den år 1828 i underdånighet afgifne berättelsen omfattar.
Bergviks Pappersbruk i Söderala socken, hvarest med sexton arbetare papper för 10,000 R:dr Banko, eller 3,000 R:dr Banko meri} än sista berättelsen upptager, tillverkas.
Östanå Pappersbruk i Njutångers' socken, der tillverkningen, som bedrifves nied i3 personer årligen uppgår till 5,38o R:dr Banko eller 4,620 R:dr Banko mindre än förut blifvit uppgifvit.
Grängsbo
Rödfärgs verk i Alfta socken, der hemmansägarne sjelfve bränna årligen rödfärg utaf gammal kopparmalm utur en ödelagd grufva tili ett belopp af i5o tunnor, som i värde skattas till 700 R:dr Banko.
Stiglunds Tegelbruk uti Hille socken, hvarest med 24 arbetare tegel tillverkas till ett värde af 6,666 R:dr 32 sk.
Banko. Wågbro Tegelbruk i Norrala socken, med 4 arbetare och eO ärlig tillverkning af 1200 R:dr Banko. •
För ger ier och fyra Garf vener äro dessutom på landet anlagde , hvilkas rörelse dock är obetydlig.
Tullm/ölqvamar finnas inom Länet 68 st., samt husbehof^ mjöl* qvarnar 1339, hvaraf 8 tullmjölqvarnar och 5o husbehofs mjölqvarnar blifvit anlagde sedan sista Femärs-Berättelsen i underdånighet afgafs* Tallsågqvarnar finnas inom Länet 82 st., samt husbehofs sågar 278, varande bland de förre, Lotteforss finbladiga sågverk i Boll' näs socken, der i5 arbetare sysselsättas, det betydligaste.
Jagt och djurfång idkas i några socknar af Norra Helsingland, der skogsfogel skjutes och genom giller fångas, samt sedermera i Stockholm afyttras, såsom näring, men utöfvas för öfrigt inom Lähet blott såsom nöje och tidsfördrif.
Fiske idkas i nästan alla socknar af Länet med mer och mindre förmån; men uti de utmed bafskusten belägne, serdeles uti dem deraf, som höra till Helsinglands Norra Fögderi utgör strömmingsfisket en icke obetydlig näring, helst strömming der erhälles icke blott för desse socknars innevånares egna behof, utan äfven för innevåäarne uti alla från hafskusten aflägsnare socknar inom fögderiet, Hvilka vanligen under loppet af sommaren sjelfva infinna sig vid hafsH usten och uppköpa sitt behof deraf uti färsk strömming, som de sedermera hemföra och insalta.
Af den i underdånighet bifogade tabellen inhämtas att antalet af Kröno-fisken inom Länet blifvit ökadt med 70.
Anledningen till detta förökade antal äro, dels att under de fem sist förflutne åren t o nya fisken blifvit beviljade, dels ock att vid en år i83o af åtskillige omständigheter föranledd undersökning, huruvida Kungsåran i Gefle å och Testebo ström hölles öppen och' fri, samt om hagre emot författningarne stridande fisken, utan i laga ordning sökt °oh meddeladt tillstånd begagnades, en mängd förut okände laxfisken Hinnos utan tillstånd anlagde af strandägare, som dertill yrkat ägande rätt, och hvilka fisken emedlertid antecknades och beskrefvos,.
Hvarefter undersöknings-protokollerna derom blifvit öfverlemnade till Heders Kongl. Majit och Rikets Kammar-Kollegium, hvars förordnande, huru med dem skall förhållas, nu afvaktas.
Beloppet af de Stats-bidrag, som utaf Krono-fisken inom Länet htgå, uppgår till 2,170 R:dr 24 sk.
Kolning och körslor för bruken är för allmogen uti .de fleste Socknar af Länet en hufvudsaklig binäring, hvilken framför andra
Har den utmärkande egenskap, att den nästan alla år bör kulina åt — i4 — .
. dess idkare gifva lika stor inkomst, helst de mindre goda conjuncturer, hvilka bruksägare^ en tid varit underkastade, icke haft deri verkan, att priserna pä kol och foror fallit.
Denna binäring är också i de orter der tillfälle dertill gifves allmänt begagnad, och skulle visserligen ännu mera begagnas örn nya bruks anläggningar eller andra omständigheter dertill gäfvo anledning.
Försäljning af ved utgör en binäring för innevånarne uti de socknar sorn äro närmast intill städerna, särdeles Gefle stad, belägna.
Handel med trädvaror har för innevånarne uti en del af socknar af detta
Län för få år sedan varit en ganska lönande binäring; men nu mera är förhållandet icke så, emedan skogarne uti de trakter, der transporten till hafvet med lätthet kan ske, äro så blottade på dugligt virke, att all försäljning derifrån snart nog af sig sjelf alldeles upphör, och priserna på trädvaror så låga, att exporten al virke från de från hafskusten på längre afstånd belägna skogar icke lönar sig.
De socknar hvarifrån trädvaror för närvarande mest afyttras, äro Enångers och' Skogs socknar uti Helsingland samt Ugglebo och Hamrånge socknar uti Gestrikland.
Tjärbränning verkställes uti åtskilige socknar af Länet, men icke utöfver ortens eget behof deraf.
Salpeter tillverkas årligen uti Länet, icke allenast till det för leveransen af Länets till och med år 183o utgående gärd, som var 225 lispund 3 skålpund 12I lod årligen, erforderliga belopp, utan äfven omkring 3oo lispund derutöfver.
Uti de omkring storsjön uti Gestrikland belägne socknar bär allmogen någon förtjenst på försäljning af qvarnstenar och tillverkning af kalk, som likväl icke kan till bestämdt belopp uppgifvas.
Ylle- och Bomullsväf noder tillverkas af allmogen för dess husbehof, men icke derutöfver.
Tillverkningen af linneväfnader är förut beskrifven.
Allmogen inom detta
Län är i allmänhet icke okunnig uti handaslöjder, men sysselsätter sig dermed nästan endast till eget behof Handel idkas å landet med säd och viktualievaror i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet den 10
Maj 1790, och Kongl. Kun - görelsen den 3i Aug. 1815; hvarförutan allmogen på marknads^ platser och uti de närmaste städerna försäljer väfnader', lin, garn, smör och fogel, samt uppköper sina hushållsbehof af främmande varu-artiklar.
De betydligaste afsättnings-orterna för Länets produkter äro7 utom Länets trenne städer, hvarest största delen af väfnaderna af-, yttras, Stockholm, Upsala, Hedemora och Sala, hvilka ställen årligen besökes af Helsingar, som utbjuda ofvannämde varor.
Dessa resor företagas alltid om vintren och äro ofta, då brist på snö å åtskilliga fällen af vägen förhindrar resans fortsättande på släde, som då satles upp på vagn, och sålunda framföres till dess slädföre åter kan begagnas, förenade med stora både omsorger och kostnader; dock upptagas likväl icke alla hemmans-ägare af dessa resor, utan blott yissa utaf dem, som icke blott försälja produkterna från egen utan äfven, enligt uppdrag, från flere grannars och sockenboers gårdar, bor öfrigt idkas handel å landet af ett talrikt tantal gårdfarihandlande från Westergöthland, som, enligt gammalt bruk, utbjuda åtskilliga tyger och dukar i byarne, hvarest deras handel, för att donira af lagsökningar, som af dem ^årligen verkställes, icke måtte vahl obetydlig.
Antalet af de handlande Westgöthar som besöka det-' *4 Län, anses likväl årligen minskas.
Väganjäggningar hafva blifvit verkställde, genom föranstaltande af Direktionen, för väganläggningar i norra delen af Riket emellan ^herjeådalen och Jemtland å ena sidan och stora Kopparbergs
Län ^ andra sidan, genom nordvestra delen af Länet, hvilken anläggning sUart uppnår sin fulländning, samt af ägaren till Gysinge bruk, brukspatronen Bendicks, som emellan nämde bruk och Åhlbo by Hedesunda socken anlagt en ny väg af mera än en mils längd , hvaraf fördel väntas så väl för nämde bruk som hela orten ^omkring.
Marknader hållas hvarje år uti Länets trenne städer, samt dessan! en gång om året eller i medlet af December månad uti Skjäsby af Jerfsö socken. i6 5.
Under (le fem sistförflutne åren har antalet af hemman inom Länet blifvit ökadt med endast tvenne mantal, som tillkommit genom fastställde skattläggningar af nya lägenheter , hvilkas frihetsår tilian dalupit; men en ’ betydlig tillökning i hemmantalet är att påräkna då recognitions-skogs-hemmanens skattläggning hunnit att slutligen pröfvas, och afvittringarne blifva fullbordade.
Åtskilliga skatteköp hafva, särdeles i Helsinglands norra fögderi, inträffat, hvarigenom Krono-hemmanens antal blifvit minskadt och Krono-skatte-hemmanens i samma förhållande ökadt.
Under nämde tid halva 179 hemmansklyfningar blifvit verkställde.
Inom Länet finnas 4o gästgifvaregårdar och 53 posthemman med Olika skatt. ^ n c i nr c I anledning af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 27 Mars i83o hafva undersökningar blifvit verkställde, huruvida någre postgårdar voro så aflägset belägne från allmänna landsvägen, eller p<j så långt afstånd från hvarandra, att postföringen borde flyttas till andra, närmare landsvägen belägna hemman, eller nya postgårdar utses; men dervid hafva endast å trenne ställen 1 anseende til o mils afstånd emellan stationerna för ombytet, samt svår och backig väg, nya postgårdar blifvit föreslagne, samt ett och annat utbyta af gamla postgårdar emot nya ansetts lämpligen kunna ske; hvilken förändring likväl ännu icke är bestämdt afgjord.
Vid de genom Kon°d.
Maj 1827 utsedde fyra Lotsplats^- inom Gefleborgs
Län äro lotsar anställde, utan något Statens betungande med ersättningar för åt dem leornad jord, samt Lotsjordebo upprättad och insänd. e Tjugutre Laga Skiften hafva blifvit verkande, hvaraf 16 erli»1 lit fastställelse, som för de öfriga 7 förhindrats, dels af, demi väckte — 17 — väckte ännu oafslutade rättegångar, dels ock deraf att tiden för anförandet af besvär emot Skiftes-förrättningarne ännu icke tilländalupit.
Skiftes-stadgans tillämpning inom detta Län, och der i synnerhet i Helsingland, har det visat sig, att i sådane skiftestag, som hafva många' delägare samt vidsträckta och skiljaktiga ägor, ^t större antal ägo-skiften till hvarje hemman erfordrats än 12 Cap. 10 § uti nämnde Kongl. Stadga, utan underställning till Äg-odelnings flätt, medgifver.
Af denna anledning hafva också vid nästan alla Giftes-förrättningar, bestämmandet af skiftes-antalet måst underställas bepröfvande af Ägodelnings-rätt, jemnlikt föreskriften i 12 Gap. 11 uti nyssnämnde Kongl. Stadga.
Utom det uppskof i skiftet °ch den kostnad för jordägarne, som häraf föranledes, så förfelas äfven det ändamål, som med föreskriften af visst antal ägoskiften är Gyftadt, enär annan föreskrift af Domstolen icke kan lemnäs, än att ägorna må läggas i så få skiften, som belägenheten med bibehållande af aHas rätt medgifver; och har. i anledning deraf den önskan icke fällan blifvit uttryckt, att stadgandet i detta afseende måtte så föredras, att sådane från inägorna och hemskogarne, ofta på flere mils afstånd skilde utskogar eller så kallade fäbodemarker, antingen de efva samfallige eller särskilt stiftade, jemte derinom belägne ägor, Jcke må anses inbegripas inom det antal skiften, som utan underhållning för hvarje hemman äro tillåtne.
Ehuru inom detta Län å Slånga ställen fordras en reform uti de förutgående skiftes ätgärjjerna, såsom icke sällan tillkomne utan riktig plan, särdeles der, hvarest den så kallade odaljorden, nyodlingar och odlings-lägenhe*er, samt skogsmarken, hvar för sig å olika tider och af olika persöner blifvit skiftade, bär likväl skiftes-åtgärderna ej vunnit fullt förseende hos allmogen, hvilken anser påbud örn utflyttning samt utbyte af gammal jord emot ny eller ouppodlad högst betungande. ^et kan emedlertid med visshet antagas att Kongl. Skiftes-stadgan, vidt den hlifver tillämpad, af förrättningsmän, som med erforder‘8 skicklighet förena nit för sitt yrke, och med försigtighet och urskilning fullgöra deras åligganden, hvarpå medborgares rätt och Lundsli.
Feinårs-BeriUtelsc för Gefleborgs Län. 3 — i8 — trefnad i så väsendtlig mån beror, skall äfven för detta Län medföra välgörande verkningar.
Hemmansklyfningar och afsöndringar af jord från hemmanen hafva väl i öfverensstämmelse med de derföre uti Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den i<):de December 182.7 stadgade grunder blifvit verkställde, men hvarken till det antal eller den betydenhet att nämnde nådiga förordnings inflytande på Länet i ekonomiskt hänseende, deraf kan eller bör bedömmas; men då den förut medgift)0 rättigheten, att på viss tid få från hemmanen afsöndra jord, åstadkommit betydliga odlingar å från åbyggnaderna vid hemmanen aflägsen mark, så är det att förmoda, att, genom den nu gifne tillåtelsen att under full ägande rätt fä upplåta jord från hemmanen, sådane odlingar skola ännu mera befordras.
Beskattningen inom detta
Län är icke blott ganska hög, utan äfven ganska ojemn, hvartill, utom det kända förhållandet att jordar, sedan den blifvit med skatt belagd, genom odlingar undergått förändring, bidragit de flere särskilta skattläggningar, som uti den år 1828 i underdånighet afgifne Femårs-Berättelsen omtalas, och af hvilka de äldste vörö de lindrigaste; hvarförutan olikhet vid skattebördornas utgörande uppkommer deraf, att ätskillige hemman blifvit i afseende ä de derifrån utgående räntor indelte till'aflöning åt visse Tjenstemän, åt hvilka de måste utgöra* antingen in natura eller efter ett högre lösningspris än markegångspriset, efter hvilket räntorna frän de Kronan behällne hemman utgöras.
Förändring uti dessa förhållanden vore framför allt önskvärd, och torde äfven vara att hoppas, då Skattejemknings-Kommit' tens arbeten hunnit fullbordas och pröfvas.
Vid jemförelsen af deH nu i underdånighet bifogade tabellen och den år 1828 aflemnade* beftnnes att summan af Statsbidragen ökat sig med nära 20,000 R:df Banko, hvilken tillökning härleder sig från ökad folkmängd, nya skatt' anläggningar, och högre markegångs-pris än förut.
Kostnaden för Rustning och Rotering är, på sätt uti den år 1828 afgifne underdåniga berättelsen omförmäles, en af jordbrukar' nes största och väsendtligaste bördor, dels genom det sätt hvarpå de11 — 19 — Utgöres, och dels genom dess stora ojemnhet uti fördelningen.
Rotejemkningar äro väl inom ätskillige socknar, der storskiften för sia gatt, nemligen Bollnäs, Alfta, Jerfsö, Arberå, Undersvik, Mo, Rean. forssa, Ilsbo, Norrbo, Delsbo, Ljusdahl, Hogdahl och Trönö yerkställde till- en billig och lika fördelning af roteringen efter skatt ln°m hvarje socken, och njm roterings-längder i anledning deraf upprättade och till efterrättelse fastställde; men så länge ojemnheten ^nelian -sock nanne är så stor, att till exempel uti Rogsta socken till jrn rote äro anslagne högst 61 och minst 3o öresland, och uti Uggebo socken deremot högst io| och minst 4\ öresland, mäste utgöra en rote, hvilket förhållande oaktadt ett mantal i Ugglebo af gestrikland består af endast 10 öresland och ett mantal i Rogsta af helsingland af 16 öresland, tillräckligt visar ojemheten uti roteringen, så återstår mycket att i detta fall önska.
Allmänneligen önskas
Också icke allenast en fullständig rote-jemkning som likväl svårligen kan och ej bör äga rum utan en föregången allmän skatte-jemkning, Utan äfven till och med lindring uti detta tryckande onus, på det satt, att de nu extra roterade, och hädanefter tillkommande nya, bandig rotering underkastade hemman, måtte för det inom Länet redan varande rotetalet få ingå, hvarom jag äfven, i sammanhang
Uied frågan örn den jemväl, mycket stränga, men ännu ej fasställda J-Xtra roteringen, deruti rättelse äfven önskas, hos Eders Kongl. Uftj:t i underdånighet gjort anmälan.
Emedlertid må till upplysnin» om roteringen inom detta
Län nämnas, att hvar och en af de inom gestrikland indelte 3oo soldat-rotar, består, i medeltal taget, af icke .Ullf ett mantal, som der innehåller 10 öresland, utan endast af 9 ?res- och 7 penningeland, och att hvar och en af de inom Helsingsö, der 16 öresland utgöra ett mantal, indelte 900 rotar, består i jkedeltal räknadt, af endast 18|:dels öresland eller i57g:dels mantal; paremot hvar och en af de uti Länet indelte 2o5 bätsmans-rotar’ medeltal räknadt, består: i Gestrikland af 2T4A:dels mantal, eller jrn öresland, och i Helsingland, 2T8ä:deIs mantal, eller 4^1 öresland, ^utalet af de år 1826 föreslagne extra rotar utgjorde 53|J, för hvila ^en privilegierade jordens innehafvare, vid de till underdånig följd ao af Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga föreskrift uti circulär af den 24 Mars i832 med dem hällne sammanträden, enhälligt åtagit sig att, vid inträffande krig i stället tor karlar hålla hästar, med förbehåll att för bräkrotar, som ej lämpligen kunde till hela rotar sammansättas, få erlägga vacans afgift.
Skjut sbesväret är äfven ibland de onera, som innehafvare jorden mäste bestrida.
Kronöskjutsén är i synnerhet tung derföre, att hästar måste till desse skjutser, som vanligen gä utmed kusten, der innevånarne njuta lindring uti skjutsbesväret, af orsak att de besväras af inqvartering, deraf de inre 'socknarne sällan träffas, inställas från stundom icke mindre än io å 12 mil lrän inställelse-platsen belägne socknar, hvarigenom mångfaldige dagsverken för en sådan skjuts gå förlorade, utan att de derföre erhållande skjutspenningar, oaktadt den förhöjning, som å dem blifvit år i83o beviljad, äro tillräckliga att ersätta de kostnader, som matsäckar åt folket och foder åt hästarne medföra.
Genom den nu vidtagne anstalt, att sjöledes till Gefle transportera Wester- och Norrbottens Läns salpeter, är väl, jemte besparing för Staten, en lindring uti skjuts-besväret för Helsingland vunnen; men Gestrikland får ännu i anseende till dess närbelägenhet till Klosters krutbruk, vidkännas tyngden a f salpeter-transporterna i hela dess vidd.
Dä transporten af Båtsmän från och till de Öfrige norra Länen ofta fordra Krono-skjutser, har den önskan länge blifvit uttryckt att sjötransporter äfven mätte vid deras befordrande till viss ort iakttagas, helst tillfälle att dervid begagna ångfartyg nu mera, sedan äfven i Gefle ett sådant linnes, som emot hyra kunde få begagnas, sig erbjuder.
Skyldigheten att inställa håll- och reserve-hästar fortfar att vid 29 af de inom Länet befintlige 4° gästgifvare-gårdar utgöras på enahanda sätt, sorn af ålder varit brukligt; hvaremot vid de Öfrige 11 gästgifvare-gårdanie skjutsen är, såsom uti min år 1828 i underdånighet afgifne Berättelse omförmäles, ställd pä entrepenad.
Försök att vidare befordra entrepenaden vid gästgifvare-gårdarne i afseende å skjutse11, hafva flere gånger blifvit under de sista åren gjorde; men hafva, ai de uti sista Femårs-Berättelsen anförde skäl, alltid misslyckats.
Sedlighetens vård är åt försanilingarnes Pastorer och kyrko-räd uppdragen.