Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
r Bergmästare - - - rso: ' r Geschworner - - 75^ 2 Bergsfogdar n;z R-dr - - 66: — 2 Dito ä 26 R:dr - - 52: — r Dito wid Gowert; Alunwerk - ro: — 2 Malmletare ä r6 R:dr - - Z2: — Gewaldiger - - - 20; — Skäne sch Blekinge etc. i Bergmästare - - - Loen — l Bergsfogde wid Alnnwerket k Skäne - 66: — r Dito i Kronobergs Län - - 26: — Westerbotten och Lappland, i Bergmästare ' - - - Loo: — 1 Malinletare - - - r6r — » Gewaldiger - »> 7; Lv: — Tillkommer: M Nora och Lindes Bergslag, r Konstst,'gare zz : — stlti Wermclands dito» 4Konstknektar».25
RUrr »oor 5,585- öfwer - Siäthättare-Emkelet.
Lantstiet. ^ r Lfwcr Waktmästare - -66: 2 Under - Waktmästare ä zz R-'dr - 66 Dito wid Arsenalen - rc> Lito wid Slotts-Rätten - - 4; 8 Erecutkons-Bctjente L 4» R:dr - Z20: r Skarprättare - - - 8: 474: » pslice - Rammaren.
r Pollcemästare, utom Hästlega 202 R:dr 400: — 1 Notarie - - - — r Registrator - - - ^0; — 2. Cantzststrr ä iso R:dr ^ - - 200: — i Waktmästare - - - 60: — Mindre Police-Betjeningen?
Löner - 87Z: »6, i,8?g: 16, — Landtmäterre.
U sala Län. r Andre Landtmätare ^ - nK- zr, Srorkhslms Län. i Andre Landtmätare - - n6: Z2, Transport zz,?ri: z?, Transport z;,92r; z?, 4 Södermanlands Län- - n6: zr,- 1 Andre Landtmätare chst.rgöthlands Län» n6: Z2,-^ i Andre Landtmätare r Tredje dito A ?7t )7, 4 Gottlands Län» Förste Landtmätaren 'Andre dito d 200: n6: Z2,— Lalmare Län.
Andre Landtmätaren^ HL: Z2, -r Blekinge Län. 2sa:
Förste Landtmätaren E Andre dito " - 116: ZL,—, jönköpings Län. ri6: Z2,-^ Andre Landtmätaren E Cronobergs Län» »r6: Andre Landtmätaren - Christianstads Län.
Förste Landtmätaren E ' ^ 200:
Andre dito n6: Z2,—.
Malmöhus Lätt» Förste Landtmätaren — 200: '— Andre dito - n6: Z2,— Tredje dito 77t )7, 4 Hallands Län» rr6: Andre Landtmätaren z2.-r Götheborgs och Bohus Län Förste Landtmätaren indelt r ling och oindelt
Andre dito ltarr för wand- 200 7 — — — — »16: Z2,— Elfsborgs Lätt^ n6:
Undre Landtmätaren - Z2.— Skaraborgs Latt» nL:
Andre Landtmätaren Z2,— Nerikes Län» nkr Andre Landtmätaren E Z2,— Wermelands Latt» Förste Landtmätaren - 200: — —.
Andre dito — n6:
BIHANG TILL SMtMTILIKBIE PROTOKOLL VID Lagtima ftilisrtagen i Stockholm Åreei 1859 weli 1860.
FJ£BUE SAMLIMGEN. 1
S/a(s-U/skotlel8 Memorial S-.o 1. J\':o t. Ank. till ISxp.-Utsk. ilen 1 Xov. 1859, kl. 1 e. ni.
Stats—Utskottet, som denna dag fått. emottaga Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, har, enär. jemlikt 27 § Riksdags-Ordningen, Riksdagens början räknas från den dag, llögstberörda Nådiga Proposition allemnas, skolat sådant i nämnde afseende anmäla: blifvande härjemte ett exemplar af densamma hvarje Itiks—ständ tillstäldt saint Expeditions-Utskotlet anmodadt all skyndsamt gå i författning om tryckningen af nämnde Proposition med tillhörande bilagor.
På Ridderskapet och Adelns På Preste-Ståndets Ledamöters vägnar Ledamöters vägnar Carl Åkerhielm.
På Borgare-Slåndets På Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Ledamöters vägnar j. F, Or Sd. C. Rasmusson.
Bruno Johanison. hlh. lill R.
Prof. 1859 £ 1860.
4 Sami 1 Afil. 1 Höft. Stals-Ufskoltels Memorial N:o 2. J¥:o 2» Alik. till Exp. Memorial, angående tillökning af Utskottets tjenstemannapersonal.
Vid föregående Riksdagar har, i anseende till mängden och beskaffenheten af de till Stats-Utskottets' handläggning hörande göromål, såsom omfattande både Statsverkets och Riksgälds-Kontorets ärenden, detta Utskott, utöfver den i Riksdagsordningens 24 § bestämda tjenstemannapersonal, nemligen en Sekreterare och för hvarje afdelning, hvarå Utskottet sig fördelat, en kanslist, haft af nöden och fått begagna en särskild Sekreterare till biträde vid de Riksgäldsverket rörande frågor, en Kamererare för räkenskapsgöromålen i afseende å statsregleringens olika delar, samt en tillökad kanslibetjening; och då, efter ali anledning, göromålen inom Utskottet äfven under innevarande Riksdag blifva många och maktpåliggande, får Utskottet, med stöd af hvad nyss åberopade § vidare innehåller, till Rikets Ständer hemställa, det Utskottet må tillåtas att, för ärendenas behöriga och skyndsamma behandling, i mån af behofvet, antaga en Sekreterare för Riksgälds-afdelningen. en Kamererare och till en början Två Notarier.
STOCKHOLM, (ryckt hos G. E. Ljunggren, 1859. Statg-Utskottets Memorial N:o 11. 1 i\:« a.
Ank. lill Exp.-Ulsk. den 1 \ Nov. 1859, kl. 2 e. ut.
Memorial, med deri till Rikets nu församlade Ständer af Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret afgifna Berättelse.
(Riksgiilds-Afdeln.)
Stats-Utskottet, som vid sitt lörsta sammanträde mottagit oell sedermera genomgått den, enligt gällande reglemente af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret afgifna berättelse om nämnda Verks ställning och förvaltning sedan början af förlidne riksdag, får, i likhet med hvad under föregående riksdagar iakttagits, samma berättelse härmed till Rikets Ständers kännedom öfverlemna; kommande Utskottet att framdeles under riksdagens lopp, till följd af grundlagarnes föreskrift, afgifva sitt utlåtande om Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning under den tid berättelsen omfattar.
Berättelse till Rikets Ständer, angående Riksgälds-Kontorets ställning och förvaltning under den sedan början af 1856, 185T och 1858 års Riksdag förflutna tid.
Enligt hvad från längre tid tillbaka varit föreskrifvet och i 264 j§:n af nu gällande reglemente för Riksgälds-kontoret jemväl finnes stadgadt, skall af de till detta Verks förvaltande utsedde Fullmägtige, vid hvarje riksdags början, afgifvas till Rikets Ständer en fullständig berättelse för hela den tid, som förflutit sedan enahanda berättelse vid nästföregångna riksdag atlemnades.
Då dessa berättelser således böra utgöra en fortgående framställning af Riksgälds-kontorets rörelse och de vigtigare lÖrvaltnings-åtgärderna vid nämnda Verk, hafva Fullmägtige ansett samma, efter ordningsföljden af de i reglementet intagna stadganden lämpade, uppställning, som iakttagits vid föregående berättelsers författande under sednare tider, äfven böra bibehållas i den berättelse, Fullmägtige nu gå att afgifva; varande i denna berättelse, likasom i Riksgälds-kontorets sednaste reglemente och hufvudbok, alla penningesummor, då icke annan myntsort är utBih. till It.
Prat. 1859 A 1860. 4 Sami. 1 Afd. 2 Höft. 1 o Stats-Utslwltels Memorial N:o 3. tryckligen angifven, utförda i Riksdaler och öre Riksmynt; hvarom Fullmägtige trott sig böra erinra till upplysning vid skeende jemförelser mellan nedanstående sifferuppgifter och deni, som förut afgifna dylika berättelser innehålla.
De i detta Verks hufvudböcker upptagna skulder, som vid 1856 års början hvaraf de räntebärande skulderna utgjorde . . 5,051,808: 75. och innestående stats-anslagen 1,458,524: 70. samt förskotts- eller afräkningsvis aflemnade öfverskott å stats-inkomsterna 5,250,000:
— Vid 1858 års ingång var skuldernas belopp .
R:dr 11,551,769: 54. oell utgjorde de räntebärande skulderna då . . 4,455,546: 72. samt de innestående stats-anslagen .... 1,110,199: 46. och afräkningsvis aflemnade öfverskott .... 2,886,557: 61.
Vid början af innevarande år 1859 uppgingo Riksgälds-kon torets skulder lill R:dr 10,269,490: 82. hvaraf de räntebärande skuldernas belopp var . 4,621,408: 56. och de innestående stats-anslagens 5,801,958: 89.
Enligt Riksgiilds-kontorets afslutade hufvudböcker, hafva skulderna således minskats: under år 1857 med R:dr 5,116,661: 62. och under år 1858 med » 1,082,278: 52.
De räntebärande skulderna, hvilkas minskning under år 1857 utgjorde R:dr 598,262: 5. hafva deremot under sistlidet år återigen ökats, dock ej med mer än .
R:dr 167,861: 84.
De inom linien i Riksgälds-kontorets hufvudböcker förda skuldposter upp - Beträffande de under den 1 Mars 1750 utfärdade så kallade Trollhätte slussverks lottsedlar, hvilka, till följd af Rikets Ständers vid 1840 och 1841 års riksdag fattade beslut, sedermera varit förda inom linien i Riksgälds-kontorets räkenskaper, emedan någon kapitalbetalning ansetts icke skäligen kunna ifrågasättas för dessa förbindelser, såsom endast varande »annuiteter», få Fullmägtige anmäla, att, efter derom i rättegångsväg utaf åtskilliga innehafvare af nämnde lottsedlar väckt och fullföljdt (Reglementets §§ 2—21.) utgjorde uppgingo vid början af år 1857 till R:dr 9,488,154: 20. » 14,468,450: 96. ^ingo i vid 1856 års slut till » 1857 » » och vid 1858 » » R:dr 6,740,480: 54.
» 6,741,806: 24.
» 6,742,860: 11. Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 3 påstående, har, genom Kongl. Maj:ts Högsta Domstols den 11 Januari 18S9 meddelade dom, Kongl. Maj:t och Kronan förklarats icke kunna undgå att inlösa de lottsedlar, hvilka den i sådant hänseende anställda rättegången afsåge, med den i dessa lottsedlar förskrifna summa, 143,300 Daler Silfvermynt, tillika med derå upplupen ränta, hvilken ränta till lottsedlarnes förfallodag, den 1 Mars 1853, borde beräknas efter Nio procent; varande alltså Kongl. Majit och Kronan genom denna dom förpligtad, alt, emot lottsedlarnes återfående, till deras innehafvare genast betala nämnda summa jemte 9 procents till den 1 Mars 1833 beräknad årlig ränta: å 2,000 Daler från den I Januari 1830, å 9,000 Daler från den 1 Januari 1831, å 17,300 Daler från den 1 Januari 1832 och å 113,000 Daler från den 1 Janauri 1833, samt att från den l
Mars sistnämnda år och till dess betalning skedde, godtgöra Sex procents, med bevillningsafdrag minskad, ränta å det fastställda beloppet; hvarjemte Kongl. Majit och Kronan förklarats skyldig ersätta vederpartens rättegångs-kostnader.
Sedan innehafvarne af Trollhätte slussverks lottsedlar sålunda genom ett af högsta domaremakten mcddcladt beslut fått sig tillerkänd betalningsrätt för så väl ifrågavarande lottsedlars kapitalbelopp, som derå upplupen ränta, och då Riksgäldskontoret, af hvars medel de årliga utbetalningarne till lottsedlarnes innehafvare, allt sedan detta Verk inrättades, blifvit verkställda, enligt ännu gällande reglementarisk! stadgande, vore skyldigt liqvidera äldre förut icke godtgjorda krono-fordringar och anspråk, då desamma blifvit vederbörligen pröfvade och godkända samt af Kongl. Majit till betalning fastställda, ansågo sig
Fullmägtige icke kunna vägra bifall till lottsedelirmehafvarnes på omförmälda dom grundade yrkande, att från Riksgälds-kontoret utbekomma ej mindre de, jemlikt detta Verks räkenskaper, efter stadgadt bevillningsafdrag, intill den 1 Mars 1853, för meranämnda lottsedlar upplupna och härstädes innestående räntemedel, än äfven det kapital samt den efter sagde dag beräknade ränta, som Kongl.
Majit och Kronan genom åberopade dom förpligtats gälda.
— Likaså och efter dervid tillika väckt fråga om liqviderandet af alla utelöpande dylika förbindelser, hvilkas sammanlagda belopp, enligt Riksgälds-kontorets räkenskaper, motsvarade 49,230 Ridr, förklarade Fullmägtige sig anse det af samma doms stadgande vara en gifven följd, att det derigenom meddelade yttrande, angående Kongl. Majits och Kronans betalnings-skyldighet för kapitalbeloppet af meranämnda lottsedlar, måste tillämpas på alla med enahanda lydelse och vid samma tid utfärdade dylika förbindelser, samt följaktligen jemväl å dem, hvilkas innehafvare icke deltagit i den anställda rättegången, angående det i lottsedlarne utsatta kapitalets godtgörande. — Fullmägtige hafva således, med iakttagande af de grunder, som i afseende på liqviden för kapital- och ränte-béloppen uti högstberörde dom voro stadgade, låtit infria alla de lottsedlar, hvilka derefter i sådant ändamål blifvit härstädes företedda; varande vederbörande lottsedel-innehafvare genom allmänna Tidningarna underrättade om Full— mägtiges härom fattade beslut.
De af Riksgälds-kontoret under innevarande är infriade Trollhätte—lottsedlarnes kapitalbelopp har, förvandladt i Riksmynt, utgjort 46,575 Ridr; och de, enligt der - Stats-Utskottels Memorial N:o 3. för stadgade beräkningsgrunder, upplupna samt af Riksgälds-kontoret under detta år liqviderade räntor hafva uppgått till ett sammanräknadt belopp af 18,293 R:dr 39 öre, hvartill böra läggas de i ofvanåberopade dom fastställda och af Riksgälds-kontoret ersatta rättegångs-kostnader 284 R:dr 62 öre.
De lottsedlar, som, enligt detta Verks räkenskaper, ännu skola vara utelöpande, utgöra ett antal af 13, hvaraf 10 st. lyda å 1,000 Daler Silfvermynt och 3 st. å 300
Daler hvardera; motsvarande således dessa lottsedlars sammanlagda kapital 2,873 R:dr.
Under den efter sednastc riksdags början förflutna tid, har någon fråga icke förekommit omjinlösen af Riksgälds-kontorets äldre Obligationer; hvadan ock, då den för en del af dessa obligationer genom Kongl. Kungörelsen den 12 December 1831 stadgade preskriptionstid ännu icke lilländagått, desamma fortfarande äro med oförändradt belopp bland Kontorets skulder i räkenskaperna upptagna.
— Deremot har, efter föregångna, å obligations-innehafvarnes sida skedda, uppsägningar, under samma tid större delen af de obligationer, som från Riksgälds-kontoret utgifvits för upplånta medel till utbetalningar utaf det vid 1853 och 1854 års riksdag å detta Verk anvisade kreditiv för upprätthållande af Rikets neutralitet, blifvit infriad, så att utaf sistnämnde, den 1 Juni 1854 daterade, med dels 3, dels 4 procents ränta löpande obligationer, som utgjorde ett antal af 1,525 st., lydande tillsammans å 1,500,000
R:dr, för närvarande endast 225 obligationer å ett sammanräknadt belopp af 337,500 R:dr äro utelöpande.
Dessa obligationer, hvilka alla bära 4 procents ränta, förfalla till inlösen 6 månader efter skedd uppsägning.
Vidkommande det uti Rikets Ständers år 1858 församlade Revisorers angående Riksgälds-kontoret afgifna berättelse, sidan 74, omförmälda 41 procents lån, hvilket Fullmägtige i December 1857 beslöto upptaga, för att, under dåvarande penningekris, icke behöfva indrifva de från Riksgälds-kontoret, mot hvpothek af räntebärande obligationer, utlemnadc lån, samt bereda tillfälle för dem, som då icke vågade åt enskilda personer utlåna sina kontanta behållningar, att på säkert ställe för ränta sådana mcdelfoch derigenom göra desamma för allmänna rörelsen tillgängliga, anse Fullmägtige sig böra anmäla, att de för detta lån utgifna obligationer, hvilkas kapitalbelopp endast utgjorde 46,400 R:dr, blifvit å Riksgälds-kontorets sida uppsagda och redan i Februari månad innevarande år förfallit till betalning samt numera jemväl blifvit infriade.
Då, — till följd af Rikets sednast församlade Ständers i reglementets 238 § intagna föreskrift, att alla Riksgälds-kontorets verkställda utbetalningar och egande fordringar för de till jernvägs-anläggningar beviljade stals-bidrag skola upptagas och redovisas i detta Verks vanliga hufvudbok, — den särskilda räkenskap, som förts öf - Siats-Utskottets Memorial N:o 3. 5 ver ej mindre de under 1833 och 1834 års riksdag för dylika anläggningar beviljade lån och anslag, än de dertill, enligt då fattade beslut, emot fonderade statsobligationer upplånta medel, numera upphört, hafva jemväl dessa, den 30 Juni 1833 daterade och sedermera till åtskilliga långifvare utlemnade, obligationer, utgörande ett antal af 368 st. och lydande å ett sammanräknadt kapitalbelopp af R:dr 279,900;, nemligen; 236 st. 4 proc. obligationer å tillsammans R:dr 223,300: och 132 st. 3 \ proc. dito å . ... » 54,400; upptagits i Riksgälds-kontorets för sistförlidet år afslutade hufvudbok på samma sätt, som Kontorets öfriga utelöpande skuldförbindelser, och alltså inberäknats uti ofvan meddelade uppgift å det belopp, hvartill Riksgälds-kontorets räntebärande skulder vid innevarande års början uppgingo.
I fråga om bokföringen af den, med afseende å samma obligationer, bildade särskilda ligvidatiuns- eller amortissements-fond, till hvilken det genom reglementets 3 § bestämda årliga ränte- och amorterings-anslag, 13,655 R:dr, skall ingå, hafva Fullmägtige, för att, med iakttagande af stadgandet i åberopade §:s 4:de moment, på en gång förenkla denna bokföring och bereda en oafbruten förräntning af sagde fonds vid hvarje års början egande behållning, förordnat, att det belopp, hvartill fonden då uppginge, borde tillsvidare bokföras såsom en Riksgälds-kontorets skuld, samt att den derå från nyssberörde tidpunkt efter 5 procent upplöpande ränta, jemte hvad af det årliga ränte- och amorterings-anslaget icke erfordrats för de 'under årets lopp förefallande riinte-liqvider, skulle vid samma års utgång tilläggas amortissements-fondens behållning och derefter likaledes blifva räntebärande efter enahanda procent-beräkning; kommande följaktligen Riksgälds-kontoret, som öfvertagit meranämnde fonds fordringar, att med sina egande tillgångar ansvara, att fonden allt framgent, i öfverensstämmelse med hvad härom blifvit eller varder af Rikets Ständer stadgadt, oförryckt tillhandahålles och användes för dermed afsedt ändamål.
Enär nu ifrågavarande amortissements-fond vid detta års början uppgick till 22,638 R:dr 96 öre, kommer densamma alltså att vid slutet af samma år ökas med dels 5 procent å detta belopp och dels skilnaden mellan de under året verkställda ränte-Iiqviderna för ofvannämnda stats-obligationer och det för samma år å Riksgäldskontoret anvisade ränte- och amorterings-anslag.
Genom fortsatta årliga afbetalningar å Statsverkets i reglementets 6:te § omförmälda, skuld till Rikets Ständers Bank för derifrån under åren 1808 och 1809 utbekomna medel till bestridande af kostnaderna för dåvarande krig, har denna skuld, hvilken, då betalnings-skyldigheten derför vid 1828—1830 års riksdag öfverflyttades på Riksgälds-kontoret, utgjorde 6,602,148 R:dr 41 öre, minskats till 3,432,000 R:dr; och kommer densamma, sedan innevarande års afbetalning blifvit verkställd, att vid årets slut icke utgöra mer än 3,300,000 R:dr, motsvarande kapitalbeloppet af dess - 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 3. förinnan icke infriade 330 st. utaf de för samma skuld utaf Riksgälds-kontoret utgifna 4 procents obligationer ä 4,000 R:dr Ranko hvardera.
Med inberäkning af den vid slutet af detta år förfallande ränte- och kapitalafbetalningen å nämnde skuld, utgör det sammanräknade belopp, som
Riksgälds-kontoret för inlösen af derför utfärdade obligationer och ränte-kuponcr, efter sednaste riksdags slut till Banken utbetalt, 1,108,800 R:dr.
Den, pa sätt reglementets 10 § innehåller, till Hjelmare kanal- och slussverks framtida underhållande afsatta fond, hvilken ursprungligen endast utgjordes af en i Kanal-bolagets tvänne fastigheter intecknad och med 3 procents ränta löpande skuldförbindelse å 13,000 R:dr Banko, har, genom ytterligare upplupna räntor å fondens vid hvarje års början sammanslagna kapital- och ränte-behållning, under åren 1836.
1837 och 1838 ökat sig med 7,741 R:dr 71 öre; och kommer, med tillägg af den för innevarande år upplöpande räntan efter 3 procent å behållningen vid årets början, 36,836 R:dr 39 öre, ifrågavarande fond att vid slutet af detta år uppgå till 39,699 R:dr 21 öre; för hvilket belopp föreskrifna låne- och säkerhets-handlingar dels redan blifvit allemnade, dels, enligt Hjelmare Kanal-direktions afgifna förbindelse, skola vid nästa års utgång till Riksgälds-kontoret öfverlemnas.
Till följd af Rikets Ständers, vid 1844 och 1843 års riksdag fattade och i 13 § af nu gällande reglemente intagna, beslut, att
Riksgälds-kontoret skall godtgöra 4 procents ränta å de medel, som till detta
Verk influtit i anledning af den vederbörande jordegare tillerkända rättighet att, emot derför erläggande lösen, förvärfva sig dispositionsrätten öfver de å skatlejorden vexande ekar, har, såsom ränta å den till detta Verk levererade så kallade ekeskogs-lösen uppdebiterats i 1836 års räkenskaper R:dr 11,599: 36. i 1837 års dito » 11,690: 79. och i 1858 års dito » 11,791: 31.
De under dessa Irenne år till Riksgälds-kontoret influtna ekeskogs-medel hafva utgjort följande belopp, nemligen: under år 1856 R:dr 2,285: 71. » » 1857 » 2,512: 96.
» » 1858 » 1,236: 84. eller tillsammans R:dr 6,035: 51. och då under sagde år någon utbetalning utaf ifrågavarande medel icke behöft verkställas, har sammanräknade kapital- och ränte-beloppet af de härstädes innestående ekeskogs-medlen derunder ökat sig från 374,986
R:dr 51 öre till 416,103 R:dr 49 öre, af hvilken sednare summa ett belopp af 296,019 R:dr 56 öre vid detta års ingång var räntebärande och derå upplupna räntor då utgjorde 120,083 R:dr 93 öre. Stats-Utskottéts Memorial N:o .3.
Som de sedan 1856 års början till utbetalning förfallna och efter skedda vederbörliga reqvisitioner, på grund af reglementets 15 §, från Riksgälds-kontoret utbetalda brudgäfvo-vinster endast uppgått till ett sammanråknadt belopp af 500 R:dr, så liar den vid Kongl. Nummerlotteriets upplösning hit öfverlemnade brudgåfvo-fond under nämnde tid endast minskats med detta belopp, och utgör således för närvarande 50,203 R:dr 58 öre.
Utaf de till Riksgälds-kontoret ademnade och i reglementets 16 § bland skulderna upptagna äldre depositionsmedel, hvaraf Kongl.
Stats-kontoret skall tillhandahållas hvad som erfordras för vederbörligen beviljade restitutioners verkställande, har Riksgälds-kontoret, efter derå erhållna reqvisitioner, återbetalt: i slutet af år 1856 R:dr 8,456: 95. och 1857 » 802: 50. eller tillsammans R:dr 9,259: 45.
De af Riksgälds-kontoret från Kongl.
Stats-kontoret under 1856 och efterföl jande år mottagne dylika medel hafva deremot endast utgjort 6,521 R:dr 11 öre; uppgående Riksgälds-kontorets inom linien i räkenskaperna förda skuld, i anledning af hit levererade äldre depositionsmedel, för närvarande till 122,618 R:dr 27 öre.
För undsättningar vid missvexter och felslagna skördar afsedda medel, hvilka blifvit till Riksgälds-kontoret öfverlemnade och, på sätt reglementets 18 § stadgar, vid skeende reqvisitioner skola af detta Verk hållas Kongl. Stats-kontoret tillhanda, för att till dermed åsyftade ändamål kunna användas, utgjorde vid 1856 års början R:dr 1,484,231: 66.
Sedermera har Riksgälds-kontoret från Kongl.
Stats-kontoret, såsom ytterligare influtna undsättningsmedel, fått emottaga: under år 1856 R:dr 150,000: — » » 1858 » 140,000: — och under innevarande år 1859 . . . . » 30,000: — 000- Summa R:dr 1,804,231: 66.
Utaf dessa medel hafva deremot, uppå Kongl.
Stats-kontorets reqvisitioner, från Riksgälds-kontoret utbetalts: under år 1856 R:dr 180,000: — » » 1857 » 110,500: — » » 1858 » 20,000: — och under år 1859 » 30,000: — eller tillsammans R:dr 340,500: — hvadan det återstående beloppet af de för undsättningar anvisade och till
Riksgälds-kontoret öfverlemnade medel således för närvarande utgörll:dr 1,463,751: 66. 8 Stats-Utsliottets Memorial N:o 3.
Riksgälds-kontorets Fordriiifiar:
(Reglementets *§§ 22—70.)
Enligt Riksgälds-kontorets lör åren 1856, 1857 och 1858 afslutade liufvudböcker och utan beräkning af tid efter annan inom linien förda och derstädes ännu balanserade summor, uppgingo detta Verks fordringar och öfriga tillgångar vid början af förstnämnda år till R:dr 16,311,862: 41. » » af år 1857 till >, 25,596,004: 57. » » » 1858 » » 16,695,313: 65. och»' » » 1859 » » 15,927,608: 37.
Utaf dessa fordringar och tillgångar voro räntebärande: vid 1856 års ingång R:dr 3,863,084: 2.
» 1857 » » » 7,368,194: 98.
» 1858 » » » 5,694,380: 21. och » 1859 » » » 5,858,330: 3. hvaraf de för Riksgälds-kontorets räkning tills vidare förräntade medel utgjorde: vid början af år 1856 R:dr 1,831,125: — » » » 1857 » 5,225,930: 50.
» » » 1858 » 3,454,005: — och vid början af innevarande år » 2,160,039: 4.
Således har, enligt åberopade hufvudböcker, det sammanlagda beloppet af Riks gälds-kontorets tillgångar under sednast förflutna tre år undergått betydliga förändringar.
Detta belopp har nemligen, sedan detsamma under år 1856 ökat sig med ej mindre än R:dr 9,284,142: 16. under nästpåföljde år undergått en nästan lika stor minskning, utgörande » 8,900,690: 92. hvilken minskning under sistlidet år, fastän i vida mindre mån fortfarit och då utgjort » 767,705: 28.
De räntebärande fordringarne, hvilkas belopp vid 1856 års början var R:dr 3,863,084: 2. hade vid samma års slut nära fördubblats genom den tillökning af » 3,505,110: 96. som i dessa fordripgar under sagde år uppkommit, men minskades under år 1857 med » 1,673,814: 77.
Under år 1858 ökade sig åter dessa fordringar, dock endast med . . . » 163,949: 82.
Riksgälds-kontorets fordringar i anledning af beviljade och utbetalda lån, för hvilka ränta efter vissa års förlopp skall godtgöras hafva under år 1856 ökat sig från R:dr 1,367,260: 8. till » 1,459,938: 58. och under år 1857 till » 1,615,297: — samt » » 1859 » » 3,962,261: 16.
Vid Ståts-Utskottets Memorial N:o 3.