Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som distillering såsom särskild näring enligt § 14 utöfvar, skall, utom den för fahriksrörelse bestämda bevillning, erlägga en afgift, motsvarande det arfvode, som efter § 39 till Tillsyningsman utgår.
A b* C, IV.
Om tillsyn vid Itränviiistiilverkniiig i större bränneri oell vid distillering. § 28.
Vid hvarje bränneri skall, då bränvin der tillverkas, eller enligt § 13 distilleras, vara anställd en edsvuren Kontrollör, der ej liera sådana brännerier kunna under uppsigt af en gemensam Kontrollör ställas.
Denna Kontrollör, som antages särskildt för hvarje termin, hvarunder bränvinstillverkning är tillåten, erhåller under tiden af Staten arfvode med minst 4 och högst 8 R:dr om dagen, och af bränvinstillverkaren, utan ersättning, kost och ett eget, möbleradt, eldadt och städadt boningsrum å det ställe, der bränvinstiilverkningen eller distilleringen utöfvas.
Maj:ts Befallningshafvande, som äfven bestämmer hans resekostnads-ersättning och arfvode, hvarvid, med iakttagande af hvad i nästföregående mom. är stadgadt, bör tagas i betraktande bränneriets större eller mindre betydenhet, samt den olika omfattningen eller besvärligheten af Kontrollörens tillsyn. 8 Bil. till Bevillnings- m. fl. Utskotts Betänkande N:o 4. § 29.
Finnér Kontrollör vid det under hans uppsigt ställda bränneri någon afvikelse från denna författning vara begången gifve ofördröjligen sådant tillkänna hos allmän åklagare, hvilken skall afvikelsen åtala. § 30.
Öfverkontrollör lyde under den embetsmyndighet, åt hvilken Kongl. Maj:t sådan öfverstyrelse uppdragit.
Öfverkontrollörer, till erforderligt antal, förordnas af Kongl. Maj:t, som då jemväl deras arfvode och resekostnads-ersättning bestämmer. § 31.
Öfverkontrollörer och Kontrollörer ställe sig till noggrann efterrättelse den särskilda ordnings-stadga, som varder utfärdad. § 32.
I hvarje bränneri skall finnas en sprithåilare, uti hvilken, vid bränvinstillverkning, spriten, bränvinet eller lanken genom ett rör från imkylaren omedelbarligen inledes.
Bränvinstillverkare ställe sig derjemte till efterrättelse hvad ofvannämnda ordningsstadga om hans åligganden innehåller, samt de föreskrifter, Kontrollören i enlighet med densamma meddelar. § 33.
För öfrigt må hvarken de från pannan till imkylaren ledande rörgångar eller lankrum och bäcken, der sådane finnas, vara försedde med någon öppning, hvarigenom sprit, bränvin eller lank kan uttappas, såvida öppningen ej sättes i omedelbar förbindelse med förstberörda afloppsrör eller med panna.
De närmare föreskrifter, som äro nödiga, med Bil. till Bevillnings- m. fl. Utskotts Betänkande N:o 4. 9 med hänseende till i denna § omförmälda delar af redskapen, fastställer ordningsstadgan. § 54.
Den dervid behöfliga handräckning lemnäs af bränvinstillverkaren, som ock är skyldig tillhandahålla nödige, vederbörligen justerade och krönta målkärl samt annan för uppmätningen erforderlig redskap. § 3S.
Då bränvin uppmätes och profvas af den i bränneriet anställde Kontrollör, skall, såsom vittne, närvara en i orten boende trovärdig och skrifkunnig person, som bränvinstillverkning icke utöfvar.
Sådant vittne utses särskildt för hvarje termin, i stad af Borgerskapets Äldste och på landet af Socknenämnd.
Der bränvinstillverkare å landet skulle ega eller innehafva mer än halfva antalet af hemmanen i socknen, utses vittnet af den Socknenämnd inom närbelägen socken, åt hvilken Kongl. Maj:ts Befallningshafvande detta uppdrag lemnar.
I fall antingen vittne icke väljes eller valdt vittne uteblifver, ege Kontrollören att annan lämplig person till vittne kalla.
Vittne bestyrke, under edlig förpligtelse, riktigheten af Kontrollörens protokoll, i hvad det angår bränvinets uppmätta kannebelopp samt utrönta värmegrad och styrka.
I afseende på tiden för vittnets närvaro och biträde vid bränneriet ställe sig vittnet till efterrättelse hvad ordnings-stadgan derom innehåller, och de föreskrifter, Kontrollören i enlighet med densamma meddelar.
Vid förrättning i bränneri tillkomme vittne i dagtraktamente minst en och högst två Riksdaler efter bepröfvande af Borgerskapets Äldste i stad och Socknenämnd på landet.
Vid bränvins uppmätning och profning ege, efter derom erhållen underrättelse, bränvinstillverkare, sjelf eller genom ombud, vara tillstädes; men förrättningen må, för hans uteblifvande, icke inställas. § 36.
Majit skulle finna för godt förordna, att särskilda instrument för bränvinets mätning och profning skola å redskapen anbringas, vare bränvinstillverkare skyldige att, på egen bekostnad, sådana instrument anskaffa och underhålla. § 37.
Majits Befallningshafvande, som, efter det sakkunnig person undersökt profvet, och skriftligt yttrande derBih. till B.
Brot. 1859 & 1860. 5 Sami. 2 Afd. 3 lläft. 2 10 Bil. till Bevillning s- m. fl.
Utskotts Betänkande N:o 4. om afgifvit, afgör tvisten genom beslut, som ej öfverklagas mä.
Den, som tvisten tappar, skall gälda såväl den af undersökningen uppkommande kostnad, som vederpartens utgifter och besvär. § 38.
Bränvinstillverkning eller distillering må ej företagas innan bränneriet blifvit af vederbörande Kontrollör besigtigadt och befunnet icke vara annorlunda inrättadt, än denna författning och ordnings-stodgan medgifva.
Varder besigtningen af Kontrollör fördröjd, förhålles som i ordnings-stadgan föreskrifves.
Vid besigtningen skall Kontrollören öfver bränneriet upprätta beskrifning i tre exemplar.
Ett exemplar insändes till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande; och skola Kontrollören och bränvinstillverkaren ett hvardera till sig taga.
Då redskap i bränneri ombytes eller förändras, skall Kontrollören likaledes, innan bränvinstillverkning eller distillering der företagas må, öfver de verkställda förändringarne upprätta en beskrifning i tre exemplar, hvarmed förfares på enahanda sätt, som ofvan stadgadt är. § 39.
Maj:ts Befallningshafvande förordne behölligt antal personer, att hafva tillsyn vid distillering, som enligt § 44 utöfvas, och bestämme, hvilka distilleringsverk under hvarderas tillsyn ställas må, äfvensom huru mycket Tillsyningsman bör i arfvode erhålla för hvart distilleringsverk, som är under hans uppsigt, hvilket arfvode genom Kongl.
Maj:ts Befallningshafvandes försorg i behörig ordning utbetalas af de för sådant ändamål utaf distilleringsverkets innehafvare uti Landtränteriet insatte medel.
Art W.
Om ansvar för öfverträdelse? af författningens föreskrifter. § 40.
Den, som tillverkar bränvin, utan att anmälan dertill skett och afgift blifvit erlagd, eller under tid, då bränvinstillverkning ej är tillåten, giilde tillverkningsafgift och bote, för lönbränning, första gången ett med afgiften lika beloppp och andra gången dubbelt.
Missbrukas till oloflig bränvinstillverkning sådan distilleringsrättighet, som enligt § 44 utöfvas får, ansvare såsom för lönbränning, och vare rättigheten förlustig.
Har lönbränning skett med enkel, omedelbarligen med eld drifven redskap, varde afgiften beräknad efter redskapens afverkningsförmåga, som skall antagas un - Bil. till Bevillnings- rn. /I.
Utskotts Betänkande N:o 4.
11 der dygn uppgå till 4 gånger pannans rymd.
Kan redskapens storlek icke utrönas, bestämmes a/giften efter 400 kannors tillverkning under dygn.
Är tillverkningen utöfvad med mera sammansatt eller medelst ånga drifven redskap, beräknas afgilten för det belopp, som, efter hvad utredas kan, tillverkadt blifvit, dock för minst 3005kan nor på dygnet.
I begge dessa fall skall afgiften utgå för minst en månad; men har tillverkningen blifvit utöfvad in på andra månaden, utgöres afgift för två månader; in på tredje månaden, för tre månader; o. s. v. § 41.
Tillverkar någon samtidigt bränvin å samma egendom uti flera brännerier, eller i samma bränneri med flera särskilda redskap, eller å annat ställe, än han upp gifvit; bote från och med 75 till och med 1,500 R:dr. § 42.
Uti de i §§ 40 och 41 omförmälda fall af oloflig bränvinstillverkning vare de vid förbrytelsen nyttjade redskap, det i bränneriet samt dertill hörande förvaringsrum vid beslagstilllallet befintliga bränvin och de kärl, hvari det förvaras, förbrutna.
Den, som vid bränvinstillverkning från mätning till beskattning undansnillar något af det bränvin, som tillverkas, eller för sådant ändamål begagnar tillverkningsredskap eller sprithållare med dold öppning eller afledning, hvarigenom bränvin kan lön— ligen uttagas, eller på något annat sätt försnillar den afgift, som för tillverkningen erläggas bör, eller bryter försegling eller öppnar eller borttager lås, som Kontrollör åsatt till förekommande af det tillverkade bränvinets lönliga uttagande, straffes med böter från och med 450 till och med 1,500 R:dr eller fängelse med arbete från och med 2 till och med 6 månader efter brottets beskaffenhet, gälde den tillverkningsafgift, som för det undansnillade bränvinet sig belöper, och bafve förbrutit redskapen, det i bränneriet samt dertill hörande förvaringsrum vid beslagstillfället befintliga bränvin och de kärl, hvari det förvaras. § 44.
Om den, som tillverkar bränvin, dervid under en termin öfverskrider den största tillverkning § 22 medgifver; håfve han förbrutit det öfverskjutande beloppet, 12 Bil. lill Bevillnings- m. fl. Utskotts Betänkande N:o 4. erlägge derför afgift enligt § 19, förhöjd med en fjerdedel, och bote första gången ett med den förhöjda afgiften lika belopp, andra gången afgiftens dubbla belopp, samt derefter vid hvarje ny sådan öfverträdelse fyra gånger afgiften. § 46.
Distillerar den bränvin, som till distillering icke är berättigad, eller verkställer någon distillering under tid, då sådan icke är för honom tillåten, eller utöfvas distil— leringsrätt, som på § 13 grundad är, under tid, hvarför anmälan till bränvinstillverkning ej skett eller tillverkningsafgift ej blifvit erlagd, eller varder sådan distillering, hvilken enligt § 14 idkas såsom särskild näring, utöfvad under tid, hvarför anmälan till distilleringen ej skett, eller innan afgift, motsvarande bestämdt arfvode åt Tillsyningsmannen, blifvit i Landtränteriet erlagd; bote den, som distillering sålunda olofligen utöfvar eller olagligen förfar, från och med ISO till och med 1,500 R:dr.
Den, som till distillering, hvilken på grund af § 14 utöfvas, använder redskap af annan rymd eller beskaffenhet, än han uppgifvit och till begagnande hvaraf han är berättigad, bote från och med 20 till och med 200 R:dr. § 47.
Apothekare panna med rektifikations-apparat, bote såsom i § 46 mom. 1 sägs. § 48.
Företager någon mäskberedning för bränvinstillverkning före fem dagar innan dylik tillverkning, enligt gjord anmälan, skall taga sin början, bote för hvar dag så dant sker, ett belopp, motsvarande tillverkningsafgift för en dag.
Öfverträder bränvinstillverkare det förbud, som i 4 mom. af § 2 gifvet är mot mäskberedning samt bränvinstillverkning från klockan tio om aftonen näst före sön- eller helgedag till klockan tio om aftonen å sådan dag; gälde, för hvarje gång sådant sker, den tillverkningsafgift, som mot en dag svarar, och bote afgiftens dubbla belopp.
Verkställes annat till bränneri hörande arbete emellan klockan 8 på morgonen och klockan 5 om aftonen å sön- eller helgedag, eller öfverträdes förbud, som i § 16 gifvet är; bote bränvinstillverkare eller distilleringsidkare från och med 5 till och med 50 R:dr.
Vid de förbrytelser, som nu sagde äro, vare så väl bränvinstillverkaren eller distilleringsidkaren, som de arbetare, hvilka honom biträdt, underkastade ansvar för sabbatsbrott, enligt allmän lag.
Bil. till Bevillnings- m. fl. Utskotts Betänkande N:o 4. 13 .§ 49.
För öfverträdelse af hvad i § 32, mom. 2 och 3 samt § 34, angäende bränvinstiilverkare, stadgas, vare ansvaret böter från och med 20 till och med 200 R:dr; för underlåtenhet att iakttaga föreskriften i § 70 botes från och med 5 till och med 50 R:dr. § 50.
Vägrar man den, som i afseende å förbrytelser mot denna författning eger undersökning anställa, tillträde till rum eller byggnad, der, enligt § 64, undersökning ske må; bote från och med 75 till och med 1,500 R:dr. § 51.
När förbrytelse mot denna författning åtalas, ansvare bränvinstiilverkare eller distilleringsidkare för hustrus, barns, tjenstefolks och vid bränneriet anställde arbetares gerningar, i fall bötes-ansvar eller förlust af redskap eller tillverkad vara eller kärl, hvari den förvaras, ifrågakommer, derest icke omständigheterna visa, att förbrytelsen skett utan hans vetskap och vilja.
Redskap, tillverkad vara och kärl, hvari den förvaras, skola, fastän bränvinstillverkare icke är egare deraf, förbrulna dömas, när förbrytelse, som sådan påföljd medförer, är begången af bränneriets Arrendator eller Föreståndare, eller ock efter Arrendatorns eller Föreståndarens föreskrift.
Då förbrytelse, som enligt denna förordning medförer förlust af redskap, tillverkad vara, eller kärl, hvari den förvaras, blifvit begången af annan än dessas egare, och denne sednare finnes vara berättigad att dem behålla, skall den brottslige utgifva redskapens, varans eller kärlens värde. § 52.
Hränvinstillverkare eller distilleringsidkare, som åt den vid hans bränneri anställde Kontrollör eller Tillsyningsman såsom gåfva något gifver eller erbjuder, bote från och med 20 till och med 200 R:dr.
Skulle Bränneri-kontrollör, eller den, hvilken tillsyn vid bränneri eller distilleringsverk såsom tjenstepligt åligger, eller den, som är pligtig att förbrytelser mot denna författning åtala, sjelf beträdas med oloflig bränvinstillverkning eller distillering, eller att hafva främjat sådan förbrytelse eller tillverkares försnillning af den afgift, han erlägga bör; varde dömd till fängelse med arbete från och med sex månader till och med tre år.
Yisar någon, hvilken det åligger att tillsyn vid bränneri eller distilleringsverk 14 Bil. till Bevillnings- m. fl. Utskotts Betänkande N:o 4. hålla, eller förbrytelser mot denria författning åtala, försummelse eller vårdslöshet i dessa åligganden; varde antingen för alltid eller under viss tid från tjensten eller befattningen skiljd, eller ock fälld till böter efter
Domarens bepröfvande. § 54.
Varder, till utrönande af förbrytelse mot denna författning, undersökning hos någon anställd emellan klockan 9 om aftonen och klockan 5 om morgonen, men sådan förbrytelse ej upptäckt; bote Förrättningsmannen från och med 5 till och med 50 R:dr, der han ej finnes hafva till undersökningen giltig anledning haft.
Vägrar den, som undersökning i bränneri anställt, att betyg, som i § 65 sägs, åt bränvinstillverkare genast utfärda; bote 15 R:dr, § 55.
Varder vid undersökning eller i anledning deraf Förrättningsman våldförd, eller föröfvar han sjelf våld i oträngdt mål; gånge dermed efter allmän lag. § 56.
Böter, som enligt denna förordning ådörnas, skola, då tillgång brister, till fängelse med arbete sålunda förvandlas: böter till och med 15
R:dr motsvara fängelse med arbete i .
. 2 veckor, böter från 15 R:dr t. o. m. 50 R:dr motsvara fängelse med arb. i 1 månad, 50 » » 100 » » » » 2 månader, 100 » » 150 » » » » 3 » 150 » » 300 » » » » 4 » 300 » » 600 » » » » 5 » 600 » » 900 » » » » 6 » 900 » » 1,350 » » » » 7 » 1,350 » » 1,800 » » » » 8 » 1,800 » » 2,250 » » » » 9 » 2,250 » » 2,850 » » » » 10 » 2,850 » » 3,450 » » » » 11 » 3,450 » » 4,050 » » » » 1 år.
För hvarje bötesbelopp härutöfver till och med 750 R:dr ökas fängelsestraffet med 1 månad, och så vidare intill 2 år, utöfver hvilken tid, vid bötesförvandling, icke någon må för brott mot denna förordning i fängelse hållas. § 57.
Hafva böter till en del utgått, förvandlas återstoden efter de i Kongl. Brefven den 5 Februari 1768 och den 27 Oktober 1820 stadgade grunder.
Bil. till Bevillnings- m. fl. Utskotts Betänkande N:o 4. 15 § 88.
Af böter, som enligt denna författning ådömas, samt värdet af bränneri-redskap och annan egendom, som förbruten anses, tillfälle två tredjedelar åklagaren och en tredjedel den stads eller sockens fattigkassa, hvari den åtalade förbrytelsen är begången.
Maj:ts nådiga pröfning bero, huruvida i något fall åklagare eller tillsyningsman för ådagalagdt nit vid efterspanande och beifrande af förbrytelser mot denna författning gjort sig förtjent af någon särskild uppmuntran utöfver honom möjligen tillkommande andel i ådömde böter samt redskap eller annat förbrutet gods.
VI. föreskrifter i afseende å författningens verkställighet. § 89.
Lands- och Stadsfiskaler, Krono-, Stads- och Polisbetjente, samt de personer hvilka särskildt förordnas att vaka öfver denna författnings efterlefnad, åligge att förbrytelser mot densamma åtala, äfven utan särskild angifvelse.
I öfrigt eger en hvar rättighet att för sådane förbrytelser anställa åtal, dock ej barn mot föräldrar, eller tjenstehjon, så länge de i tjensten äro, mot husbondefolk.
Då åtal anställes af annan person än den, som i 1 mom. af denna § nämnd är, gifve han sin talan allmän åklagare tillkänna så tidigt, att denne må kunna må lets utförande öfvervara. § 61.
Äldste i stad böra egna synnerlig uppmärksamhet deråt, att sådane förbrytelser varda lill åtal angifna.
Tillträde till bränneri må derföre ej förvägras dem, eller den ledamot, de bland sig utse att öfver bränneriet tillsyn hafva. § 62.
De i § 60 mom.
1 omförmälde allmänna åklagare och tillsyningsman ega anställa undersökning af förbrytelser mot denna författning, äfvensom att verkställa beslag. 16 Bil. till Bevillnings- m. fl.
Utskotts Betänkande N:o 4. § 63.
Den, som förrättar undersökning, bör, för att tillgodonjuta det skydd, honom dervid lagligen tillkommer, vid förrättningen på sig synbart bära påbjudet tjenstetecken, eller, innan förrättningen företages, fullmakt eller förordnande uppvisa.
Undersökning må alla tider på dygnet anställas i bränneri, kök, brygg- och bagarstuga, så ock i annat rum eller byggnad, som kan begagnas för bränvinstillverkning eller distillering.
I sådant fall gånge som i § 34 sagdt är. § 63.
Undersökningsförrättare pligtig att genast tillställa tillverkaren ett af tillstädesvarande vittnen bestyrkt intyg om tidens längd, under hvilken tillverkaren varit af undersökningen hindrad att bränvin tillverka.
Detta betyg berättigar tillverkaren att hos Kongl. Maj:ts Befallnings hafvande återlyfta 4,} gång den afgift, som mot samma tid svarar. § 66.
Innehafvare af hvad i beslag tages, eller, i hans frånvaro, hans ombud på stället eller någon af hans husfolk, skall om beslaget^förut tillsägas. § 67.
Då beslag sker hos den, som är berättigad att tillverka bränvin och sig dertill behörigenfanmält, må hvarken panna utbrytas, ej heller någon del af tillverkningsredskap honom fråntagas, eller han från tillverkningens fortsättande hindras, innan förste domstol i målet dömt redskapen förbruten.
Härifrån undantagas de fall, l:o då något af det bränvin, som tillverkas, från mätning till beskattning undansnillas; 2:o då för sådant ändamål begagnas tillverkningsredskap eller sprithåliare med dold öppning eller alledning, hvarigenom bränvin kan lönligen uttagas; 3:o då tillverkare bryter försegling eller öppnar eller borttager lås, som Kontrollör åsatt, till förekommande af det tillverkade bränvinets lönliga uttagande; samt 4:o då tillverkare försummat att föreskrifven afgift erlägga. § 68.
Bil. till Bevillnings- m. fi..
Vt § 68.
Vid beslag skall, till säkerhet för de böter, som ådömas kunna, det i bränneriet och dertill hörande förvaringsrum befintliga, lolligcn tillverkade bränvin i förvar tagas.
% 70.
I bränneri skall under tid, dä bränvinstillverkning eller distillering der verkställes, städse vara i bevittnad afskrift anslaget vederbörandes bevis, att tillverknings— afgiften för samma tid blifvit erlagd.
Beviset bör derjemte i hufvudskrift vara att tillgå, när dess uppvisande påfordras af Bränneri-kontrollör eller den, hvilken tillsyn vid bränneri såsom tjenstepligt eljest åligger, eller som är skyldig att förbrytelser mot denna författning åtala. % 71- De afgifter och böter, som i denna författning äro stadgade, beräknas i riksmynt.
Om inlösning af* enkel redskap. § 72.
Hitintills begagnad enkel redskap, med eller ulan mäskvärmare, skall, till de delar densamma utgöres af koppar eller malm, för allmänna medel inlösas med en femtedels förhöjning utöfver det värde af gammal koppar och malm, Kongl. Maj:t bestämmer.
Redskapsegare, som vill sig af sådan förmån begagna, skall dock, inom 5 månader efter det denna författning trädt i verkställighet, redskapen anmäla och aflemna å de möten, Konungens Befallningshafvande för sådant ändamål utsätta.
Bitr lill B.
Pral. 18öl) ii 1800. 5 Sinni. 2 Afd. 3 Haft, Stockholm, trvckt hos Sam.
Rumstedt, I8fi0.
Hevilla-, samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utshottets Memorial M 5. t N:o 5.
Ank. till Exp.-Utsk. den 29 Mara 1860, kl. 12 midd.
Memorial, i anledning af återremiss af Betänkandei jyt k Hedervärda Bonde-Ståndet har till Utskottet återremitterat de två första momenterna af ofvanberörde Betänkande, uti hvilka Utskottet afgifvit yttrande öfver Georg Nyqvists från Wermlands och Jöns Perssons från Blekinge län motioner om nederlagsrättens upphörande för Bränvin, Genever.
Konjak, Årrak och Romm samt för Viner och Kaffe; varande Betänkandet i dessa delar af öfriga Biks-Stånden bifallet.
Härförutan har Betänkandet blifvit af samtlige Riks-Stånden gilladt, med undantag af Utskottets yttrande öfver Herrar Widells och Rudlings motioner, i hvad de röra nederlagsfrihetens utsträckning, i hvilken del Utlåtandet blifvit af Vällofl.
Borgare-Ståndet till Utskottet återremitteradt.
Då, enligt 75 § Riksdags-Ordningen, tre Stånds mening i frågor af ofvanomförmälda beskaffenhet utgör Rikets Ständers beslut, kunna de erhållna återremisserna icke föranleda till någon vidare åtgärd.
Stockholm den 29 Mars 1860 Reservation anmäldes af Jöns Pehrsson från Blekinge län. flik. till R.
Prot. 1859 & 18(10. 5 Samt. 2 Afä. 4 Haft. 2 Sammans. Bevilln.- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utskottets Memorial M 6.
Ank. till Exp.-Utsk. den 29 Mars, kl. 12 midd.
Memorial, i anledning af återremiss utaf Betänkandet JVs 2.
Omförmälda Betänkande, hvaruti Utskottet afstyrkt väckta motioner om vissa ändringar i Seglations-ordningen, har af samtlige Riks-Stånden blifvit bifallet, med undantag af Utskottets yttrande i fjerde och femte momenterna, hvilka delar af Betänkandet utaf Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit med ogillande lagde till handlingarne; men då, enligt 75 § Riksdags-Ordningen, tre Stånds mening i frågor af omförmälda beskaffenhet utgör Rikets Ständers beslut, kan återremissen icke föranleda till någon vidare åtgärd.
Stockholm den 29 Mars 18G0.
Sammansatta Bevillnings- samt Allm.
Bcsvo. Ekon.-Utsk:s Betänkande N:o 7. 1 ]tf:o Arik. till Exp.-Utsk. den 27 April 1860, kl. 8 e. m.
Betänkande, i anledning af vackt motion om ändring i sättet alt expediera den så kallade kyrkoposten.
Uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt motion, hvilken blifvit till Utskottets behandling öfverlemnad, har Nils Jansson från Ostergötlands län, med hvilken J.
Carlsson, N. F. Andersson, C. A.
Larsson, Lars Magnus Knutsson, A. A.
Andersson och C. G. Cederskog från samma län sig förenat, fästat uppmärksamheten på den lättnad för de brefbärings-skyldige, som skulle uppkomma, derest den så kallade kyrkoposten, hvilken utgöres af allmänna författningar och kungörelser, som skola i kyrkorna uppläsas, expedierades direkte från Landskanslierna till Länsmännen, i stället att, såsom nu skall tillgå, först sändas till Kronofogdekontoren och derifrån till Länsmännen, hvilka hade att till kyrkorna inom distriktet vidare befordra nämnde post.
Det är lätt att inse, att detta expeditionssätt, hvilket, efter hvad Utskottet in hemtat, på flere orter lärer användas, är särdeles olämpligt.
Sålunda inträffar stun dom, att författningar, som skola uppläsas i en kyrka, belägen icke långt ifrån länsresidenset, först sändas till den många mil derifrån boende Kronofogden, från hvilken de genom kronobrefbäringen befordras samma väg tillbaka till vederbörande Länsman, för att slutligen äfven genom kronobrefbäringen aflemnas på destinationsorten.
Utom den tunga sådana omvägar medföra för de brefbärings-skyldige, förorsakas härigenom stundom ett obehörigt dröjsmål, hvarigenom någon gång inträffat, att författningar, som å viss dag skolat till efterlefnad kungöras, för sent anländt till vederbörlig ort.
Enligt Kongl. Cirkulär-brefvet den 11 Juli 1811 cga Embets- och Tjenstemän att anlita kronobrefbäringen för förskaffande af bref i embets-ärender äfvensom utgående kungörelser och påbud, som icke på annat sätt kunna beqvämligen och med nödig skyndsamhet till bestämda ställen fortskaffas.