Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
r Enär det i 59 §. af Riksdagsbeslutet den 4 Seplember 1851 omförmälde, till grundlagsenlig behandling vid innevarande Riksdag hvilande förslag till åtskillige ändringar i Riksdags-Ordningen, Regerings-Formen, Successions-Ordningen och TryckfrihetsFörordningen, sorn afser National-rejpresentationens ombildning, framsläldt i förra Konslitulions-Utskoltets Memorial N:ris 7 och 10, utgör ett belt för sig af större omfattning och är af den beskaffenhet, att på dess antagande eller förkastande pröfningen af de liesta bland öfriga, jemnlikt 60 §. i ofvanåberopade Riksdagsbeslut, jemväl hvilande grundlagsändringsförslag beror, har Konstitutions-Utskottet ansett sig böra, i likhet med hvad i sådane läll vid föregående Riksdagar blifvit iakttaget, förstnämnde förslag till Rikets Ständers afgörande härhos serskildt öfverlemna.
I anseende dertill, att förslaget afser dels förändring och dels upphäfvande af ett större antal paragrafer i Riksdags-Ordningen och Regerings-Formen samt ändring i paragrafernas numerföljd, hafva, till beredande af lättare öfversigt och jemnförelse vid förslagets granskning, bägge dessa Grundlagar blifvit till hela deras nu gällande och deras föreslagna text, dessa texter i bredd med hvarandra, anförda; hvilket jemväl är iakttaget mea de delar af Successions-Ordningen och T ryck fri h e ts-Fö ro rd n i ri gen, i hvilka någon redaktionsförändring är föreslagen.
Stockholm don 3 Januarii 1854.
Förslag lill ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn.
3 Förslag* till åtskilliga ändringar i Grundlag arne, af Rikets Ständer, enligt 30 §. i Riksdagsbeslutet den 4 September 1831, antaget att hvila till nästföljande Riksdag. fUkMlags-Orcining-eii.
(Nuvarande lydelse, hvaruti med finare kursiv stil äro utmärkta de delar, hvilka blifvit föreslagna att andras eller uteslutas.)
(Ingressen.) — — — — den Riksdagsordning, som till följe af ss §. i Regerings-Formen — — — — härefter foijer: öfriga i dess ss §. uppnämnda Grundlagar — — — och ordalydelse: Riksens
Ständer äro Svenska Folkets Representanter, och kunna, i utöfningen af deras Riksdagsmanna-befaltning, icke bindas af andra föreskrifter, än Rikets Grundlagar.
(Föreslagna ändringar eller tillägg, utmärkta med gröfre kursiv stil.
(Ingressen.) — — — — den Riksdags- Ordning, som till följe af 77 §. i Regerings-Formen — härefter följer: öfriga i dess 77 §. uppnämnda Grundlagar och ordalydelse: Riksens
Ständer äro Svenska Folkets Representanter, och kunna, i utöfningen af deras Riksdagsmanna-befattning, icke bindas af andra föreskrifter, än Rikets Grundlagar. 4 Förslag lill ändring, i Grundlag. — Rikstjqgs-Ordn. §. 2.
Riksens Ständer skola, i kraft,af Rikets antagna Regerings-Form, hvart tredje år sammankomma.
Uti hvarje Riksdags-Beslut bestämme Riksens Ständer dagen, då de, lill följe häraf, åter sammanträda, samt intage deruti uttrycklig Riksdagskallelse, med nödiga föreskrifter i afseende på Riksdagsmannavalen.
Ronungen vare dock obelaget, alt Riksens Ständer derförinnan till Urtima Riksdag kalla. §. 3.
Riksdagarne skola hållas uti Rikets Hufvudstad, utom vid de tillfällen, då fiendens framträngande, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder göra det omöjligt eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt.
Konungen utsätte då, i samråd med Riksens Ständers Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoret, en annan ort, der Riksens Ständer böra samlas, och kalle dem dit till den lid, de sjelfve förut bestämt, eller, vid Urtima Riksdagar, till den tid, som Konungen påbjuder.
I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Siats-Rådet, genom öppet Påbud, Riksens Ständer lill Allmän Riksdag, och läte kallelsen, inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens Kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra. §• 2.
Riksens Ständer skola, i kraft af Rikets antagna Regerings-Form, hvart tredje år sammankomma.
Konungen vare dock obelaget, att Riksens Slän/ der derförinnan till Urtima Riksdag kalla. §. 3.
Konungen utsätte då, i samråd med Riksens Ständers Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoret, en annan ort, der Riksens Ständer bora samlas, och kalle dem dit till den tid, de sjelfve förut bestämt, eller, vid Urtima Riksdagar, till den tid, som Konungen påbjuder.
I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Stals-Rådet, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till Allmän Riksdag, och late kallelsen, inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens Kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra.
Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 5 §• 5- Lag samma vare, om en Konungs sjuklighet fortfar, af den beskaffenhet, att Han längre tid än Tolf månader med Regeringsärendena Sig icke befattat. §• 6.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utförde Siats-Rådet, i den omyndige Konungens namn, kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse, inom Femton dagar efter Konungens död, skall i Hufvudstadens Kyrkor och sedan vidare i Riket kungöras. § 7. Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konunga-Alt,' hvilken arfsrätten till Riket varit uppdragen, på manliga sidan utginge, kalle likaledes StatsRådet, inom den här ofvan stadgade tid efter den sista Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag. §. 8.
Uti de 'i 4 och 5 §§. upptagna fall, äfvensom vid- inträffande minderårighet, eller vid val lil!
Konung eller Thronföljare, anvises de Främmande Sändebuden och deras Medfölje någon, minst
Tio mil från Riksdagsorten belägen vistelseort; och må de ej återkomma, ej eller utländske Sändebud i Landet inlåtas, förr än Riksens Ständer i de tvänne först åberopade händelser om Riksstyrelsen förordnat, i den tredje utsett den omyndige Konungens Förmyndare, eller i de båda sista utkorat ett nytt Konungahus, samt, §• 5- Lag samma vare, om en Konungs sjuklighet fortfar, af den beskaffenhet, alt Han längre tid än Tolf månader med Regeringsärendena Sig icke befattat. §. G.
Då Konnng dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utförde Stats-Rådet, i den omyndige Konungens namn, kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse, inom Femton dagar efter Konungens död, skall i Hufvudstadens Kyrkor och sedan vidare i Riket kungöras. §• ?•
Skulle den olyckliga händelse inträffa, alt den Konunga-Ätt, hvilken arfsrätten till Riket varit uppdragen, på manliga sidan utginge, kalle likaledes StatsRådet, inom den här ofvan stadgade tid efter den sista Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag.
Uti de i 4 och 5 §§. upptagna fall, äfvensom vid inträffande minderårighet, eller vid val till Konung eller Thronföljare, anvises de Främmande Sändebuden och deras Medfölje någon, minst Tio mil från Riksdagsorten belägen vistelseort; och må de ej återkomma, ej eller utländske Sändebud i Landet inlåtas, förr än Riksens Ständer i de tvänne först åberopade händelser om Riksstyrelsen förordnat, i den tredje utsett den omyndige Konungens Förmyndare, eller i de båda sista utkorat ett nytt Konungahus, samt, 6 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. då Thronen ledig är, stadgat, huru Styrelsen föras må, intilldess densamma af den valde Konungen kan emottagas. §• 9- I de fall, då Konungen eller StatsRådet sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen fran den, då kallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor kungjord. §. 10.
Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 §§. utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Kiddarhus-Direktionen, DomCapitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden, samt Landshöfdingarne, i Länen, alt, genom offentliga kungöranden ifrån Predikstolarne, underrättelse härom låta meddela, på det Riksens Ständer må sammankomma, alt deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å femtionde dagen efter den, då SiatsRådet sist bort kallelse dertill i hufvudstadens Kyrkor låta kungöra. §. 11. l:o.
Med de i andra §. omföl mälda föreskrifter förstås bestämmandet af skyldigheten för vederbörande Corporationer eller Embetsman, att, utan vidare påminnelse och utan annan anledning, än vid Lagtima Riksdag, sista RiksdagsBeslutet, och vid Urtima Riksdag, sjelfva kallelsen, besörja, det valen till Riksdagsmän, der sådana val ega rum, i laglig ordning och, vid ansvar, med all skynd - då Thronen ledig är, stadgat, huru Styrelsen förås må, intilldess densamma af den valde Konungen kan emottagas. §. 9.
I de fall, dä Konungen eller StatsRådet sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor kungjord. -§. 10.
Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, G och 7 §§. utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, DomCapitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden, samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga kungöranden ifrån Predikstolarne, underrättelse härom låta meddela, på det Riksens Ständer må sammankomma, att deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Rjksdag öppnes å femtionde dagen efter den, då StatsRådet sist bort kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra. §.11. i:o.
Med de i 2 §. omföfmälda föreskrifter förstås bestämmandet af skyldigheten för vederhörande Corporalione'r eller Embetsman, alt, utan vidare påminnelse och utan annan anledning, än, vid lagtima Riksdag, sista Riksdags-beslutef, oqh, vid urtima Riksdag, sjelfva kallelsen, besörja, det valen till Riksdagsmän i laglig ordning och, vid ansvar, med all skyndsamhet verkställasj tillhörande Förslag lill ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 7 samhet verkställas; tillhörande det DomCapitlen, att för Presterskapets Hufvudstadens Magistrat, att för dervarande Borgerskapet, samt Landshöfding arne hvar i sitt Län, alt för de öfriga Städernas Borgerskap och Menige Allmogen om sådana Valförrättningar, å Emhetes vägnar, föranstalta, med särskild föreskrift från Landshöfdingarne, att samma dag, då i Kyrkorna Riksdagskallelsen kungöres, skall Socknestämma lill nästföljande Söndag, för Elektorsval af Allmogen, utlysas.
Skulle uti en eller flera Kyrkor af ett Pastorat Gudstjenst saknas å den Söndag, då Kungörelsen borde uppläsas, åligge det Presterskapet, att genast genom kronobetjente i Pastoratet besörja, det nästa dag ett exemplar af Kungörelsen skyndsamt cirkulerar från by lill by, uti sådana Församlingar eller Cape!I-lag, med förständigande, ali deras Ledamöter hafva att nästföljande Söndag' sig vid Moderkyrkan infinna till Elektorsval, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag bör hållas i egen kyrka, då valet derstädes må för Socknen eller Capell-lagel förrättas.
I de Härader, der Domhafvanden är af Frälsestånd, förordnes af HofRälterna Ofrälse Valförrättare för BondeStåndet.
Om liden för de Riksdagar, till hvilka Konungen Ständerna kallar, lärer Konungen i Nåder IIof-Rätterna förständiga.
Om tiden åter för sådana Riksdagar, till hvilka Stals-Rrådet, eller ock, enligt Regerings-Formens 93 de i densamma nämnde vederbörande kalla, åligge det dem att Hof-Rälterna underrätta. det vederbörande valförrättare att om sådana valförrättningar, å embetets vägnar, föranstalta, med serskild föreskrift från Landsböfdingarne, att samma dag, då i Kyrkorna riksdagskallelsen kungöres, skall socknestämma till nästföljande Söndag, för elektorsval af Allmogen, utlysas.
Skulle uli en eller flera Kyrkor af ett Pastorat Gudstjenst saknas å den Söndag, då Kungörelsen borde uppläsas, åligge det Presterskapet, att genast genom Kronobetjente i Pastoratet besörja, det nästa dag ett exemplar af Kungörelsen skyndsamt cirkulerar från by till by, uti sådana Församlingar eller Capell-lag, med förständigande, alt deras Ledamöter hafva alt nästföljande Söndag sig vid Moderkyrkan infinna till Elektorsval, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag hör hållas i egen Kyrka, då valet derstädes må för Socknen eller Capell-laget förrättas.
I de Härader, der Domhafvanden är af frälsestånd, förordnes af Hof-Rälterna Ofrälse valförrättare för Bonde-Ståndet. 2:o.
Om tiden för de Riksdagar, till hvilka Konungen Ständerna kallar, lärer Konnngen i Nåder Hof-Rätterna förständiga.
Om tiden åter för sådana Riksdagar, till. hvilka Stals-Rädet, eller ock, enligt Regerings-Formens 8y §. de i densamma nämnde vederbörande kalla, åligge det dem att Hof-Rälterna underrätta.
Förslag lill ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. t §• 12- Ridderskapet och Adeln infinner sig till Riksdag och representeras enligt Riddarhus-Ordningen, hvilken, lika som öfriga Stånds-Ordningar, bör vara i öfverensstämmelse med Grundlagarne författad. §• 13. l:o. Jemte Ärkebiskopen, Riskoparne och Pastor Primarius i Stockholm, hvilka «/ Konungen till Riksdagen kallas, välja §. 12. l:o.
Riksdagsmän för de å Riddarhuset introducerade aller utses genom val, distriktvis, af dem, hvilka dertill berättigade äro, efter den Riddarhus-Ordning, som i enlighet med denna Grundlag upprättas. 2:o.
De egare och fideikommissinnehajvaré af i mantal salt jord, hvilka till ojrälse stånd höra, men på grund af Kongl, fullmakt innehafva eller förut innehaft tjenst å Rikets stat, väljen likaledes inom sig, distriktms, riksdagsmän. 3:o.
De riksdagsmän, sorn, enligt ofvanstående i:sta och 2:dra momenter, valde äro, utgöra, vid Riksdag, Ridderskapet och Adeln, och skola till antal vara sjuliofem, bland hvilka sextio väljas af dem, som enligt 1 :sta momentet, och femton af dem, som enligt 2:dra momentet valrätt ega. 4:o.
Valen förrättas i enlighet med Riddar hus-Ordningen, hvilken, för att bindande kraft ega, af Ridderskapet och Adeln anlagen och af Konungen gillad och fastställd vara bör.
Ej må uti denna eller någon af de i i3, 14 och i5 §§. nämnda Stånds-Ordningar ändring annorledes f öretagas kunna, än till följd af vederbör unde RiksSlånds derom under Ivänne Riksdagar å rad fattade lika lydande beslut, del Konungen godkänt. §. 13. l:o.
Prester, sorn i Kyrkans tjenst ordinarie beställning innehafva, väljen inom sig, distriklvis, riksdagsmän.
Förslag lill ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 9 hvarje Stift, på sätt dess Presterskap inom sig öfverenskommer, följande antal Fullmäktige, nemligen, Kyrkoherdar:
Upsala Stift Fem, Stockholms Stad Teå, Linköpings Stift Fem, Skara Fyra, Strengnäs Fyra, Westerås Fem, Wexiö Tre, Lunds Fyra, Götheborgs Tre, Calmar Tea, Carlstads Två, Hernösands
Tre och Gottlands Två.
Cömministrarne uti hvarje Stift, äfvensom Comministrarne i Stockholm, vare berättigade, om de del åstunda, alt, inom sig, välja en Fullmäktig. 2:o Universiteten i Upsala och Lund skola, genom deras samtliga Professorer och Adjunkter, ordinarie eller extra ordinarie, samt Docenter, Akademiernas Räntmästare och Sekreterare, jemte alla öfrige Akademiska Tjenstemän, som, i och för sina befattningar, äga presterlig befordringsrätt, utse, till Riksdagsmän i Preste-Ståndet, hvar ider a minst en Professor från de verldsliga Fakulteterna, dock med rättighet att ställa Två sådana Fullmäktige.
Likaledes må af Wetenskaps-Akademien Tvänne 0- frä/se Civile Ledamöter väljas till Fullmäktige i nämnda Stånd, dock utan rätt till Riksdag-smanna-underk ali. §• **• l:o.
Hufvudstaden Stockholm välje Tio Riksdagsmän, hvaraf Tre Magistratspersoner, Två Grosshandlare, En Fabrikör,En Minuthandlare och Tre af Embeten och Handlverkerier.
Valen förrättes af Femtio Elektorer, utsedde ibland Borgerskapet, efter lika klassifikation, som Stadens Femtio Äldste.
Desse Elektorer välje hvar för sig Riksdagsmän inom sin Klass, men alle samfäldt Fullmäktige af Magistraten.
För att blifva Elektor af Borgerskapet eller Riksdagsman för Bih. till R.
Prot. 18S3 & 1854. 1 , 2:o.
De vid offentliga läroverken anställde ordinarie lärare, hvilka Jör sina befattningar presterlig befordringsrätt åtnjuta', ordinarie och exlra-ordinarie Professorer, Adjunkter och Docenter vid Universiteterna, Räntmästare och Sekreterare derstädes samt de bland Universitelernas öfriga tjenstemän, sorn presterlig befordringsrätt för sina befattningar innehafva: äfvensom de ledamöter af Svenska, Felenskaps- sami Vitterhets-, Historie- och AnliqvitelsAkademierna, hvilka icke på annan grund valrätt ega, väljen likaledes inom sig, distriktvis, riksdagsmän. 3:o.
De riksdagsmän, som enligt ofvanstående r.sla och aldra momenter valde äro, utgöra, vid riksdag, PrdsleS tande t, och skola lill antal vara sjutiofem, bland hvilka sextio väljas af dem, som enligt r.sla momentet, och femton af dem, sorn enligt a: dr a momentet valrätt ega. 4:o.
Valen förrättas i enlighet med den ordning, som af Ståndet antagen och af Konungen gillad och fastställd är. §• 14- l:o.
Idkare af borgerlig näring, såsom handel, fabrik, handtverk eller annat lill borgerliga näringar räknadt yrke; egare och fideikommiss-innehafvare af hus eller tomt i stad eller köping; egare och fideikommiss-innehafvare af bergsbruk, samt magislratspersoner i städerna väljen inom sig, distriklvis, riksdagsmän.
Dessa riksdagsmän utgöra, vid riksdag, Borgare-Ståndet, och skola till antal vara sjuliofem. 1 Haft. 2 ■jO Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn.
Stockholm, fordras, att hafva varit irenne är Borgare derstädes, alt en Grosshandlare beta' lar minst Tjugu Riksdaler, en Fabrikör eller Minuthandlare Tio Riksdaler och en Handtverkare Fem Riksdaler till Staden i ärlig a utskylder. 2:o.
De öfriga Rikets Städer lige jemväl att sända Fullmäktige af Stadens Borgare eller Magistratspersoner.
Götheborg sände Tre egna Fullmäktige; Städerna af Första Klassen hvardera Två; de af Andra Klassen, med rätt alt ställa Två, hvardera minst En; och Städerna af Tredje Klassen hvardera en Fullmäktig.
Städerna af de öfriga Klasserna äga att sända hvardera En Fullmäktig; dock med rättighet att förena sig, Två, högst
Tre, örn en person, hvilken likväl måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, dar han sjelf Magistratsperson eller Borgare är.
Riksdagsfullmäktig för Stad af Tredje Klassen må jemväl kunna tillika antaga Fullmakt för en annan Stad af lägre Klass. 3:o.
Valen skola ske •inför Magistraten efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan äga rum, enär antingen någon Stads samtlige valberättigade Innevånare, eller ock en eller flere klasser bland dem, hos Konungen anhålla om fastställande af ny Valordning för Staden, och Konungen, efter veder hörandes hörande, finner skäl att dertill samtycka.
Då valen förrättas af Borgerskapet samfäldt och icke af Elektorer, beräknas rösterna efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar.
Annorlunda, än genom ordentlig omröstning med slutna sedlar af B or g ers kap et eller af dess utsedde Elektorer, må Riks dags-Fullmäktig icke kallas. 2:o.
Falen förrättas inför veder, ,börande Magistrater i enlighet med den ordning, sorn af Ståndet antagen och af Honungen gillad och fastställd är.
Den, sorn enligt tr.e eller i3:e §. valrätt eger, vare ej berättigad att uti val, pä grund af denna §., laga del.
Förslag till ändring, i Grundlag.
•— Riksdags-Ordn 4:o. Ingen må fur Städerna till Riksdagsman utses, som icke minst tre är före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, valdt Magistratsperson eller Borgare i Staden; och beruknas denna tid frän Tjenste- eller Borgare-edens afläggande, 5:o. Fjerdepartsegare i Fahlu Bergslag äga att inom sig till Riksdagsman i Borgare-Ståndet utse En Fullmäktig, som icke till annat Riks-Stånd hörer och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafver.
Valel verkställes pä öfligt sätt inför Magistraten i Fahlun, och rösterna beräknas efter Fjerdeparts Grufvedelarne.
Ingen vare härvid valbar, som icke i nämnde Bergslag varit Fjerdepartsegare minst tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, och är inom Länet bosatt. 6:0.
Utom Fahlu Bergslag, äge ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder inbegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade Inrättningar, lill förädling af Mineral-rikets produkter, att, inom sig, lill Borgare-Slåndet utse Fem Fullmäktige, som ej till annat Riks-Stånd höra, och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den, i 18. §., alla Christna Tros föro andter tillerkända valrätt, i Öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är.
Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när Riksdag inträffar, uppgöra grunderna för denna representations-rätl, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt, för jerntillverkningen, efter det för Hammarskattsjernet årligen bestämda pris, och, för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Majit och Kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, i fall någon af dessa förädlingar icke skulle kunna hänföras lill nå - 12 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdag»-Ord». goldera värdet, efter det i Hufvudstäden allmänt gångbara pris.
Sedan summan af alla tillverkning arnes sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar emot en Fullmäktig, fördeles Bergsbruken i Fem valdistrikt, afpassacle efter orternas lägen, och så, att, i det närmaste, ett på tillverkningsvärdet grundadt, mot en Fullmäktig svarande, röstetal må inom hvarje valdistrikt finnas.
Valen skola ske inför den Magistrat inom val-distriktet, som Styrelsen öfver Bergverken, genom Konungens Befallningshafvande i Länet, derom anmodar, och å den dag, som för hvarje valdistrikt, af samma Styrelse, härtill utsättes och, genom dess försorg, inom distriktet allmänneligen kung öres; Börande Styrelsem, tidigt före valet, låta tillställa den inom hvarje distrikt v al förr ättande Magistraten behörig längd öfver alla inom distriktet valberältigade, samt hvai's och ens röstetal, utfördt i Biksdaler, efter tillverkningsvärdet:
Och må ingen å denna längd upptagas, som icke, minst tre år före den dag, då Bikscns Ständer, enligt Riksdagskallelsen, skola sammanträda, varit Bruksägare i Riket, eller der idkat annan sådan näring, som hörer till förädlingen af Mineral-rikets produkter.
De väljande, som, genom förenämnde Kungörelse, till valförrättningen kallas, afgifve sina röster, efter Riksdalertalet af deras tillvcrkningssummor, antingen personligen, eller medelst befullmäktigade Ombud, men alltid med slutna sedlar, så beskaffade, som i 71 §. stadgas:
En i distriktets vallängd uppförd Petron, hvadan ock denna längd bör, före valet, till de väljande^ efterrättelse uppläsas.
Förtlag
Ull tUiirwg. «' Grundlag. — Rikjdags-Ordn. 13 §• l5- Allmogen i hvart Härad, välje inom sig efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet, En, inom* Häradet boende och besuten, 'Hemmansagare, hvilken icke tillförene häri till annat Riks-Stånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmakt derå innehaft.
Hvad om Hemmansegare nu är sagdt, gä/le ock om sådan Kronohemmans-åbo, som med stadgad åborätt hemmanet innehafver.
Filja flera Härader, hörande till samma Domsaga, förena sig om en, inom dennas område boende och besuten Fullmäktig, vare sådant dem obetaget.
Skulle någon Domsaga innehålla färre än Etthundrade valberättigade hela hemman, må den kunna, med ett eller flera inom, annan Domsaga belägna Härader, om gemensam Fullmäktig sig förena.
Till förrättande af valen för alla Häraderna inom en Domsaga, skola Elektorerna ga samma dag och ställe sammanträda. ’§■ '16.
Underlåter något Universitet, Prosteri, Stad, Bruks-distrikt eller Härad alt ställa Fullmäktig, vare forfallet lill det, vile, Ståndet pröfvar skäligt utsätta, och sorn svara kan mot den omkostnad, som ett annat och jemnlikt Universitet, Prosteri, Stad, Bruks-distrikt eller Härad på sin Riksdagsman göra mäste; skolande ett sådant vite uti Ståndets kassa inflyta.
Försummar åter, utan laga förfall, den valde att sig lill Riksdagen i rällan tid inställa, vare sitt arfvode för den tid han uleblifvit förlustig, och bote derutöfver en lika summa, alltsammans tillfallande Ståndets Kassa. §. ,5. l:o.
Hemmansegare bland allmogen, hvilka inom något af de uti valet deltagande Härader boende och besutne liro och ej till annai Riksstånd höra, väljen inom sig riksdagsmän till Bonde-Ståndel.
Samma räll, sorn hemmansegare, ege ock fdeikommissinnehafvare af i mantal sall jord. och den Kronohemmansåbo, som med stadgad åborätt hemmanet innehafver. 2:o.
Riksdagsmän af Bonde-Ståndet skola lill antal vara sjutiofem.
Falen förrättas inför
Domhafvande i vederbörande
Domsagor i enlighet med den ordning, som af Ståndet antagen och af Konungen gillad och fastställd är. §. t6.
Underlåter