Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan de här föreslagna befästningsarbeten blifvit utförda och vederbörligen bestyckade, samt sedan den under byggnad varande skansen vid Vestra Hästholmen blifvit fulländad, ansåge Chefen för Ingeniör-korpsen försvaret af Carlskrona inre redd vara tillräckligen tryggadt, så vidt det är på befästningar beroende.
Dertill komme dessutom de redan färdiga stängselflottorna, utan fmlka något rätt tillför litligt försvar af inloppen icke kunde åstadkommas.
Dessa inlopp hade dock ganska betydliga bredder, särdeles det stora, som uppginge till icke mindre än 4,000 Bil. till B.
1 Sami. 1 A/d. 4 Baft. 18 1U ffil.
N:o 5 a. till Kongl. Majlis Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. fot.
Då dej läge i sakens natur, att en stängsellinie af denna utsträckning icke kan innebära samma säkerhet som en kortare, och då erfarenheten redan visat, huru kostsamma dessa stängsellinier i längden måste blifva, helst de icke kunde ega någon längre varaktighet, så innefattade dessa begge omständigheter talande skäl för att medelst stenförsänkningar söka inskränka öppningarne af dessa inlopp.
Chefen för tngeniör-korpsen har derföre ansett sig har åter böra upptaga de summor, som vid förra riksdagen af honom föreslogos, nemligen till försänkningar uti det mindre inloppet vid Vestra Hästholmen 73,350 rdr, samt till försänkningar uti stora inloppet emellan Kungsholmen och Drottningskär 545,985 rdr, hvilka arbeten han ansåge vara af den vigt, att de borde fulländas inom loppet af 5 år, efter hvilken tid de nuvarande stängsellinierna sannolikt icke längre äro brukbara, utan måste ombyggas; och det vore äfven för att undgå större delen af denna kostnad som berörda tid för jettéernas fullbordande blifvit föreslagen.
Visserligen inginge det uti försvaret af Carlskrona inre redd att anlägga ett mindre, permanent verk på den högsta punkten å Aspö, för att hindra landstigningar, äfvensom ett, likaledes mindre, permanent verk till försvar af jettéen i Djupasund; men intetdera vore af den vigt, att Chefen för Ingeniör-korpsen ansåge dem nu böra här upptagas.
Slutligen har Chefen för Ingeniör-korpsen upptagit 168,000 rdr, att utgå med 56,000 rdr årligen, under åren 1867, 1868 och 1869, för fullbordande af skansen d Vestra Hästholmen, för hvilken kostnaden väl endast var beräknad till 300,000 rdr, men med afseende på en byggnadstid af 3 år Sedan densamma blifvit förlängd till dubbelt, erfordrades ytterligare 18,000 rdr, för att färdiggöra detta verk.
Förutnämnda af Chefen för Ingeniör-korpsen beräknade kostnadssummor voro: för Carlsborg: Fästningsbyggnad
, Rdr 5,915,500: — Förrådsbyggnad 2,486,679: 57.
Flyttning af kronoarbets-kompaniernas kaserner och öfriga byggnader » 25,000: — för Waxholm:
Fästningsbyggnad
Rdr 452,990: 15.
Rindö skans » 110,000: — Skansen yid Oxdjupet » 531,281: 3$.
Skansen vid Pålsundet 258,298: 19.
Rdr 9,779,749|: 29, Bil.
N:o 3 a- till Kongl.
Prop. N:o 1. om Statsverket 1865 11S Transport Rdr 9,779,749: 29. för Carlskrona:
Kungsholms fästning
Rdr 821,198: 90.
Verket å Dynan 986,396: 79.
Skansen å Hästholmen » 168,000: — Försänkningar 619,558: -j 2,044,676: 98.
Häraf har Chefen för Ingeniör-korpsen i underdånighet föreslagit följande belopp, att utgå under nästa statsregleringsperiod, beräknad till 3 år, med årligen: för Carlsborg:
Fästningsbyggnad Rdr 600,000: — Förrådsbyggnad » 900,000: — för Stockholms skärgård: Waxholms fästning
Rdr 270,000: — Skansen vid Oxdjupet » 480,000 — för Carlskrona:
Stora inloppet: Verket å tfynan ....
Rdr 480,000: — » » försänkningar » 300,000: — Vestra Hästholmen » 168,000: — » » försänkningar ... » 72,000: — Summa Rdr 3,240,000:
— I betraktande af hvad så väl Landtförsvars-komitén, som Chefen för Inge niör-korpsen yttrat och upplyst angående Carlsborgs fästning, samt med fästad uppmärksamhet å vigten deraf, att denna central-fästning, der arméens hufvudsakligaste förråder böra vara förlagda, må utan allt för lång tidsutdrägt komma i det skick, att den uppfyller ändamålet med anläggningen, anser jag åtgärder böra vidtagas för möjliggörande af större skyndsamhet med byggnaden, hvarigenom besparing på det hela skulle beredas i byggnadskostnaderna.
Jag hemställer således att för denna fästningsbyggnad mätte hos Rikets Ständer begäras för år 1867 ett anslag af Rdr 200,000: — samt för förrådsbyggnader derstädes för samma år ett anslag af » 300,000:
— Hvad härefter angår befästningarne i Stockholms skärgård finner jag i första rummet inloppet vid Waxholm så snart som möjligt böra betryggas; och då, mot sednare tiders artilleri, det fordras starkare skyddsmurar, än dem Wax Transport 800,000: —• 116 Bil.
Prop. N:n 1, om Statsverket 1865. holms fästning erhållit, bora dessa förstärkas, hvadan jag tillstyrker för detta ändamål äskandet af ett anslag för år 1867 af Utan att inloppet vid Oxdjupet kan försvaras, äro befästningarne vid Waxholm ofullständiga; hvarföre jag anser mig böra tillstyrka framställning om anslag till en skans derstädes, att under år 1867 utgå med För Carlskronas befästande tillstyrker jag, det följande anslag måtte begäras att utgå under år 1867, nemligen: till verket å
Dynan » försänkningar i stora inloppet . .
. » skansen å Vestra Hästholmen . . . » försänkningar derstädes Transport 500,000: — 90,000: 150,000: — 240,000:
— Rdr »60,000 100,000 60,000 24,000 344,000: —- tillhopa Rdr 1,084,000: — Vidkommande slutligen Ordförandens i Komitén för Stockholms befästande gjorda framställning i detta ämne; så enär förslaget i sin helhet nu icke kunnat framläggas, anhåller jag i underdånighet att, sedan Komitén afslutat sina arbeten, få dess förslag i underdånighet anmäla, då Eders Kongl. Maj:t torde täckas taga i Nådigt öfvervägande, huruvida till Rikets Ständer bör ega rum framställning om anvisande af större eller mindre del af de medel, som erfordras för Stockholms befästning. 3:o Beklddnadsbeho/.
Enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den »7 Oktober 1863 och dervid bilagda tabell (Litt.
B) äro såsom extra anslag för beklädnadsbehof under nu löpande statsregleringsperiod, beviljade följande summor: till förhöjning i beklädnadspassevolansen, vid Svea och Andra Lifgardes-regementena, Lifgardet till häst, Hussar-regementet Konung Carl XV och dåvarande Sappör-kompaniet Rdr 35,113: 78. vid Svea och Göta artilleri-regementen . ... » 15,187: 91. vid Wendes artilleri-regemente » 4.355: 32. till indelta arméens utredning, såsom fyllnadsanslag » 4,963: 83. till underhållande af beväringsmanskapets beklädnad i anledning af utsträckt exercistid » 189,000: — tillhopa årligen Rdr 248,600: 84.
Bil. N:o 3 a. till Kongl.
Maj'ts Nåd.
Prop. N'o i, om Statsverket 1865.
117 eller för 3 år till ytterligare tillökning i beklädnadspassevolansen: vid Svea och Andra Lifgardes-regementena samt Sappör-kompaniet, 743,802: 32. tillhopa . vid Lifgardet till häst Rdr 10,212: 12. » 1,594: — vid Bussar-regementet Konung Carl XV ...» 14,541: 58. 79,043: 10 Summa Rdr 824,845: 62.
Hvad först angår ofvanberörda till förhöjning å beklädnadspassevolansen vid värfvade regementena beviljade extra anslag, har Krigs-Kollegium ansett någon nedsättning i desammas belopp för den kommande tiden icke kunna emotses.
Vid de underhandlingar, som under sistlidet och innevarande år egt rum emellan Kollegium och vederbörande passevolantörer. angående beklädnads-passevolansens fortsättande från och med år 1867, hade från de flesta regementen anspråk blifvit väckta, bland annat, dels om förhöjning i prisen å vissa persedlar, dels om nedsättning i brukningstiderna å en del persedlar, såsom vilkor för passevolansens bibehållande; och Krigs-Kollegium funne dessa anspråk, åtminstone delvis, icke vara obilliga, enär arbetslöner och varupris snarare stigit än fallit.
Emellertid och då de prissättningar och de brukningstider, som legat till grund för bestämmande af de ordinarie i förening med de extra beklädnadsanslagens belopp, endast af passevolantörerna vid Svea artilleri-regemente, Gotlands artilleri-korps’ stamtrupp, Fyrverkare-korpsen, Hussar-regementet Konung Carl XV och Wermlands Fältjägare-regemente blifvit antagna, samt öfriga passevolantörer, som yrkat förändring i passevolans-vilkoren, säkert icke komme att medgifva någon så beskaffad förändring. som kan verka till nedsättning i deras nuvarande passevolans-anslag, har Kollegium, jemte anhållan att, sedan sistbemälda passevolantörer afgifvit sina slutliga yttranden i ämnet, få inkomma med förslag till reglering af beklädnadssättet vid Lifgardes-regementena, Göta och Wendes artilleri-regementen samt Sappör-truppen, äfvensom af det ytterligare anslagsbehof, som af en sådan reglering påkallas, i underdånighet föreslagit, att Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer äska, såsom förhöjning i beklädnads-passevolansen vid värfvade regementena, ett extra anslag, för hvartdera af åren 1867, 1868 och 1869, af 80,984 rdr 71 öre, eller för 5 år 242,954 rdr 13 öre, utgörande samma belopp, som för ändamålet nu finnes af Rikets Ständer beviljadt.
Beträffande derefter det med 4963 rdr 83 öre till indelta arméens utredning beviljade extra anslag, så hade detsamma såsom fyllnad i det å Intendentsafdelningens stater för nämnda ändamål uppförda, men otillräckliga anslag till ett belopp af 70,000 rdr blifvit af Rikets Ständer vid 1856—1858 års riksdag 118 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. bland tillfälliga anslag uppfördt; och sorn de förhållanden, som legat till grund för anslagets beviljande vid nämnda riksdag samt förnyande vid riksdågarne åren 1839 och 1860 samt 1862 och 1863, jemväl nu fortforo, har Kollegium i underdånighet föreslagit, att för ifrågavarande ändamål ytterligare må uppföras ett extra anslag af 4963 rdr 83 öre årligen, eller för 3 år 14,891 rdr 49 öré.
Vidkommande det med ett årligt belopp af 189,000 rdr beviljade anslag till underhållande af beväringsmanskapets beklädnad, i anledning af utsträckt exercistid, så enär berörda redan vid 1859 och 1860 års riksdag beviljade belopp otvifvelaktigt erfordrades för detta manskaps förseende med behöflig beklädnad, utredning, remtyg och tross, för den förlängda exercistid, som till följd af begge statsmakternas beslut blifvit fastställd och hvarunder beväringsmanskapet gemensamt med gamla stammen vapenöfvas och borde i möjligaste likhet med denna vara utredd, har Kollegium i underdånighet tillstyrkt, att såsom éxtra stätsåhslåg för detta ändamål under nästkommande statsregleringsperiod må af Rikets Ständér äskas ett årligt belopp af 189,000 rdr, eller för 3 år 567,000 rdr De vid sista riksdag beviljade extra statsanslag, hvilkas fortfarande uppförande till oafkortade belopp för hvartdera af åren 1867, 1868 och 1869 af Kollegitim i underdånighet föreslås, voro således: till förhöjning i värfvade regementenas passevolansanslag
Rdr 80,984: 71. till indelta arméens utredning, såsom fyllnadsanslag » 4,963: 85. till beväringsmanskapets beklädnad och utredning, i anledning af utsträckt exercistid ...... 189,000: — Summa årligen Rdr 274,948: 54. eller för 3 år 824,845: 62.
Då behofvet af förenämnda extra bekhidnadsanslag, enligt hvad Krigs-Kollegium anmält, ännu qvarstår, tillstyrker jag i underdånighet, att hos Rikets Ständer måtte för år 1867 begäras: för beklädnadspassevolansen vid värfvade regementen ....
Rdr 80,984: 71. för indelta arméens utredning, såsom fyllnadsanslag . ... » 4,963: 83. för underhåll af beväringsmanskapets beklädnad . . . . » 189,000: — tillhopa Rdr 274,948: 54. 4:o Topografiska korpsens arbeten.
Chefen för Topografiska korpsen har hos Kongl. Maj:t anmält behofvét af förhöjning å korpsens årliga arbetsanslag, som utgår af extra anslag.
— Dervid Bil.
129 är af korpschefen anfördt, hurusom Rikets Ständer vid 1859 och 1860 års riksdag. i ändamål att påskynda def af Kongl. Maj:t den 3 November 1857 anbefallda utgifvandet af Topografiska korpsens karta öfver Sverige, hvilken förut hemlighölls, funnit för godt att höja korpsens årliga arbetsanslag från 27,0,00 till 50,000 rdr, hvarjemte erhölls ett årligt anslag af 3,200 rdr till aflöning för behöflig extra arbetspersonal.
Dessa begge anslag beviljades äfven vid sistlidna riksdag fortfarande för nuvarande statsregleringsperiod.
Förmedelst dessa anslag hade kunnat utgifvas:
Äldre graverade blad, sedan de blifvit på fältet granskade och till gravyren rättade 11 blad Nygraverade 10 « tillhopa: 21 blad, innefattandft en yta, då haf frånräknas, af omkring 350 qvadratmil.
Under ny gravering voro ytterligare 7 blad.
Innevarande höst skulle 4 blad blifva alldeles färdiga, väntande på gravering, och dessas antal komme årligen att ökas. dels med ett. som ärligen nymätes, dels med flera nedan färdigraätta. som efter någon rättelse på fältet kunna graveras, men hvartill allt nu saknades medel, och hvilka färdiga blad måste hvila obehandlade, enär nu anställda gravörer voro för längre tid upptagne med sina under arbete varande blad, af hvilka hvart och ett fordrar 2 till 5 års arbete.
Att sålunda låta färdiga blad ligga, utan att kunna dem till utgifning bereda, vöre naturligtvis, med den statistiska och ekonomiska vigt dessa kartearbeten ega, en skada för landet, förutom att de färdig-liggande bladen, genom uppkommande förändringar uti hvad på en karta är föränderlighet underkastad!, måste, om utgiluingen försenas, erfordra kostnaden af en ny granskning pä fältet.
— Men äfven efter den nuvarande planen hade arbetena under de sednare åren kämpat med svårigheten att göra det anvisade anslaget tillräckligt.
— Genom ett ökadt anslag skulle, dels medelst några utländska gravörers inkallande de redan färdiga bladen kunna komma, under gravörens hand och skyndsammare komma i allmänhetens, dels också den på fältet arbetande personalen kunna ökas, för att lemna ökadt material till gravyrens behandling.
På dessa skäl har Chefen för Topografiska korpsen i underdånighet anhållit om årliga anslagets höjande för korpsens arbeten till
Rdr 75,000 och då det nuvarande anslaget är Rdr 50,000 samt dertijl kommer det i sådant fall icke vidare under denna form utgående extra anslaget 3,200 ^oo skulle således förhöjningen blifva Rdr 21,800 Såsom ytterligare skäl för denna anhållan har korpschefen erinrat, att Rikets Ständers år 1864 församlade Revisorer, i deras skrifvelse om verkställd granskning af Statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning, fästande uppmärksamhet vid To - 120 Bil.
N:o 3 a. till Kongl. Maj:ts
Nåd. trop. N:o 1, om Statsverket 1865. ä?>.“ pografiska karteverkets långsamma utgifvande, yttrat att, »enär det vore af vigt, att kartor öfver alla de delar af riket, som redan blifvit af Topografiska korpsen affattade, kunde så fort möjligt, är blifva för allmänheten tillgängliga, men enligt den arbetsplan, som hittills varit följd, många år äunu skulle åtgå, innan alla de äldre bladen blifva reviderade, det vore önskligt, om en större skyndsamhet i arbetet kunde åstadkommas.» — Denna anmärkning, vittnande om ett upplyst omdöme om Svenska karteverkets vigt och om välvilja för dess fortgång, kunde, enligt hvad Chefen för Topografiska korpsen upplyst, endast, undanrödjas genom ett högre anslag, — det enda sätt att åstadkomma förändring i den genom de ringare medlen nödvändigtvis visserligen inskränkta arbetsplanen.
Instämmande i Rikets Ständers Revisorers vid 1864 års statsrevision yttrade åsigt om vigten af att Topografiska korpsens kartverk må, så fort möjligt är, blifva i sin helhet för allmänheten tillgängligt, tillstyrker jag, att hos Rikets Ständer måtte, till fortsättande af korpsens arbeten härmed, till kartgravering och till aflöning åt den ökade arbetspersonal, som erfordras för det militära kartarbetets skyndsamma utförande, begäras för år 1867 ett extra anslag af 75,000 rdr 5:o Arméens pensionering.
Rörande de af Rikets Ständer beviljade anslag, dels för upprätthållande af Arméens pensionskassas egen pensionering, dels lill fyllnadspensioner, enligt Kongl. Brefvet den 9 Februari 1858, hor Direktionen öfver Arméens pensionskassa, uti underdånig skrifvelse den 5 sistl.
Juli, framställt förhållandet under den sednare tiden, hvad angick det förra anslaget till och med år 1863 och vidkommande det sistnämnda till och med år 1864, för hvilka tvänne år räkenskaperna sednast vore afslutade.
Det för pensioneringens upprätthållande beviljade anslag, hvilket, — efter afdrag af det pensionskassan tillkommande förhöjda vederlag för de uti Wadstena krigsmanshuskassas äldre inkomster ingående, men till statsverket indragna rusthålls afgifterna, — från och med år 1856 ulgjort årligen 76,680 rdr, bade till och med år 1860 varit för ändamålet, tillräckligt och deröfver lemnat öfverskolt för nämnda fem år af tillhopa 48,049 rdr 34 öre, som blifvit till Riksgäldskontoret återleveierade; hvaremot under åren 1861, 1862 och 1863 hela anslaget åtgått, och brister derutöfver uppkommit af tillhopa 20,925 rdr 24 öre för dessa tre år.
Enär redovisning för pensionskassans inkomster under år 1864 från regementen och korpser, m. m., ännu icke inkommit, och årets hufvudboksräkeuskap således icke kunnat afslutas, vöre förhållandet emellan inkomster och utgifter för nämnda år ännu icke kändt; men som under den sednare tiden afgång och tillkomst bland pensio - Bil.
N.-o 3 a. till Kongl. Majus Nåd.
Prop. N:o t, om Statsverket 1865.
121 pensionärerna i det närmaste motsvarat hvarandra, hade
Direktionen ansett kunna antagas, att, utöfver nu beviljade anslagssumma, icke någon betydligare brist borde kunna uppkomma, sedan med innevarande års sednare hälft räntan å en del af kassans utlånade kapital blifvit förhöjd från 5 till 6 procent; hvadan Direktionen i underdånighet hemställt, alt ifrågavarande anslag måtte få utgå lill oförändradt belopp, på sätt hittills egt rum, äfvensom att antingen erforderliga medel måtte beviljas för betäckande af förrberörda redan uppkomna brist 20,925 rdr 24 öre och den mindre brist, som ytterligare kunde uppslå, eller ock att dessa brister mätte af möjligen blifvande öfverskott under påföljande åren få kassan ersättas.
Hvad derefter beträffade det från och med år 1858 till fyllnadspensioner beviljade årliga anslag, hvilket varit bestämdt för åren 1858, 1859 och 1860 till 150,000 rdr, för åren 1861 och 1862 till 100,000 rdr, samt för åren 1863— 1866 till 150,000 rdr; så hade, enligt hvad Direktionen upplyst, de å delta anslag under nämnda tid verkställda utbetalningar uppgått till följande belopp, nemi.: år 1858 12,675: 44.
» 1859 43,864: 94. »1860 66,205: 17. » 1861 83,307: 59.
» 1862 104,543: 84.
» 1863 , . . . 118,746: 66.
» 1864 138,189: 91, och hade pensionssumtnan vid slutet af 1865 års 2:dra qvartal stigit till 143,295 rdr; till följd hvaraf och under antagande af ungefär enahanda tillökning under de följande åren, Direktionen i underdånighet hemställt, dels att medel måtte anvisas till betäckande af den brist, som för år 1866 kunde komma att uppstå, förslagsvis beräknad till 15,000 rdr, dels att anslagssumman för den tid, under hvilken den nya statsregleringen kommer att gälla, måtte höjas med omkring 15,000 årligen, så alt densamma komme att utgöra 180,000 rdr för år 1867, 195,000 rdr för år 1868 och 210,000 rdr för år 1869, att utgå på sätt för närvarande eger rum.
I ovisshet om den tidpunkt, då pensioneringen af arméens befäl kunde, till följd af den derom väckta fråga, komma att af Staten öfvertagas, hade Direktionen alltså ansett sig böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, för så vidt sådant kan komma att erfordras.
Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra framställning i enlighet med hvad
Direktionen här ofvan hemställt.
I anledning häraf, och så vida arméens pensionering fortfarande komme att tillsvidare besörjas såsom hittills och icke af Staten helt och hållet öfvertagas, i hvilken sednare fråga särskild framställning till Rikets Ständer är af mig föreslagen, hemställer jag i underdånighet, det Eders Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets Ständer: Bih. till R.
Prot. 1865 & 1866 1 Sami. 1 Afd. 4 Käft. 16 122 Bil.
N:o 3 a. lill Kongl. Majlis Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. att, hvad angår det årliga bidrag från statsverket, som erfordras för upprätthållande af Arméens pensionskassas egna pensionering och hvilket, enligt hvad Direktionen upplyst, efter aldrag af det pensionskassan tillkommande förhöjda vederlag för de uti Wadstena krigsmanshuskassas äldre inkomster ingående, men till statsverket indragna rusthållsafgifterna, — från och med 1856 utgjort årligen 76,680 rdr, detta bidrag måtte för år 1867 få utgå till oförändradt belopp, på sätt hittills egt rum, eller att berörd^ års anslag qvartalsvis utbetalas, med förbindelse för pensionskassans
Direktion att, så snart årets räkenskaper hunnit afslutas, hos fullmäktige i Riksgälds-kontoret behörigen ådagalägga, om hela anslaget eller huru stor del deraf varit för ändamålet behöfligt, samt att, i händelse det lyftade beloppet icke åtgått, öfverskottet återlemna; äfvensom att, i afseende å den anmälda bristen för åren 1861, 1862 och 1865, utgörande 20,925 rdr 24 öre jemte den mindre brist, som ytterligare kan uppstå för år 1864, Rikets Ständer måtte, på sätt Direktionen alternativt begärt, medgifva, att samma brister finge af möjligen blifvande öfverskott under påföljande åren kassan ersättas; att, beträffande beloppet af det årliga kreditiv, som erfordras för fortfarande tillämpning af nu gällande pensionsstater af den 9 Februari 1858 och den 6 November 1860, detta kreditiv måtte, på grund af Direktionens gjorda beräkning, bestämmas till 180,000 rdr för år 1867, att användas till betäckande af den skillnad, som för Arméens pensionskassa under detta år kan uppstå genom den ifrågavarande pensioneringens tillämpning, samt att utbetalas sålunda, att hälften deraf utgifves den 1 April och den andra hälften den 1 Oktober, med förbindelse för
Direktionen att, vid reqvirerande af första halfårets belopp, med afslutade räkenskaper redovisa föregående årets utgift; hvarjemte det på Direktionen borde få ankomma att, derest för berörda år kreditivet funnes vara för det dermed afsedda ändamål otillräckligt, före påföljande riksmöte till Kongl. Maj:t afgifva den underdåniga framställning, som kunde af omständigheterna påkallas samt möjligen föranleda till anmälan hos Rikets Ständer; och att, till betäckande af den möjliga bristen i det vid förra riksdagen beviljade kreditiv 150,000 rdr för år 1866, hvilken brist icke torde komma att öfverstiga det af Direktionen härtill förslagsvis beräknade belopp 15,000 rdr, ett fyllnadskreditiv till detta belopp jemväl måtte af Rikets Ständer anvisas.
Då det innevarande år församlade krigsbefäl för sin del medgifvit, hvad äfven af Eders Kongl. Maj:t lärer i nåder godkännas: att, utom den nya Regementsläkaren vid Gotlands Nationalbeväring, i afseende på hvilkens pensionsrätt de för Arméens Regementsläkare gifna föreskrifter torde böra lända till efterrättelse, samt två kapitener vid f. d. Wisby stads beväring, nemligen Majoren Claas Petter Claasson och Kapi tenen Carl Henrik Holmberg, och två Löjtnanter vid samma stadsbeväring, nemligen Rudolf Rolling och Carl Adam af Forselles, hvilka alla officerare, enligt Rikets Ständers vid 1859 och 1860 års riksdag, rörande stadsbeväringen fattade beslut, Bil.
N:u 3 a. till Kongl. Maj:ts Nåd.
123 torde få åtnjuta samma rätt till fyllnadspension, som vederlikar vid nationalbeväringen, — jemväl två Styckjunkare och en Sergeant vid Gotländska artilleri-korpsens stamtrupp må erhålla inträde uti Arméens pensionskassa, de förra i 6:te och den sednare i 7:de klassen af nämnda pensionsstat; att den i stat upptagna Regementstrurnslagaren, som förrättar musikdirektörstjenst, må vinna inträde i 6:te pensionsklassen; samt att två på National-beväringens tygstat upptagne gevärshandtverkare, hvilka hafva lön på stat till högre belopp än gevärshandtverkarne vid arméen, må undfå pensionsrätt i 7:de klassen af landtbeväringens pensionsstat; hemställer jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t täcktes begära Rikets Ständers medgifvande att, under stadgade vilkor, äfven fyllnadspensioner af statsmedel må dessa tjenstemän medgifvas, så att pensionerna i sin helhet blifva: för Styckjunkarne 400 rdr, » Sergenten 500 » » Regementstrumslagaren eller Musikdirektören . 500 » och » Gevärshandtverkarne 200 » 6:o.