Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt hvad redan utr förra Utlåtandet är vordet y t träd t, skulle nedläggandet af Norrtelje Factori, jemte andra fördelar, för Staten medföra en ej obetydlig årlig vinst, dels genom fri disposition af de till samma Factori »n sia g ne räntekol, utgörande 2R7 ^9-:dels läster, dels derigenom, att gevären vid Norrtelje Factori, i följd af stadgado beräkningsgrunder, kosta mera, än annorstädes, hvarförutan Slaten erhölle en annars icke utfallande återstod af uppskattade värdet af Factoriels byggnader, m. m., samt lösen för dess tomter, m. m.; och om den af Utskottet förut anförde betänklighet emot antagandet af ifrågastälde vilkor för Factoriets nedläggande undanrödja» derigenom, alt Factori-egaren, emot här förut omförmälde ersättning, al står ifrån rättigheten alt framgent bibehålla dispositionen af de lill Ortala Bruk anslagne kolräntor af tillhopa 14° g-dels mantal, samt dessa räntor således ålerginge till Statsverket, som, genom derför sedermera erhållande bisen enligt markegång, biefve inom kort Lid godlgjordt for den ersättning, hvilken till Slnts-ULslottets Utlåtande, N:o 575.
3 Faclori-egaren hurde utbetalas, livarjemle bereddes de förmoner, atL de skallskyldige blefve berättigade alt lösa ifrågavarande räntor efter markegång oell befriades ifrån alla de olägenheter, söre» konna uppkomma af skyldigheten ali dem in natura till enskild person utgöra, samt att hinder icke möler att, derest annan förändring uti sättet för grundläntornes erläggande ilYågakomreier, sådan jemväl i afseende å dessa räntor tillvägabringa; så anser Utskottet, att, under sådane vilkor, nedläggandet al JNorrlelje Faclori och upphörande af del hittills deremellan och .Ortala bruk befintlige samband, med allt skäl kare af Rikets Ständer understödjas, och att eli dylikt lid Italie att på antagliga vilkor lill Staten åler lörväifva förut omförmälde derifrån tillförne afliände räntor, icke bör lemnäs obegagnadt.
På grund häraf hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, för deras del, måtte medgifva den af Kongl. Maj:t föreslagne försäljning af de tomter, hvarå Norrtelje
Faclori är beläget jemte dertill börande vallenfall och öppen jord, under vilkor, att egaren till nämnde Faclori och Ortala Bruk, icke allenast, på sätt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innehåller, erlägger den lösen, som för berörde tomter, vattenfall och jord, på uppgifvet sätt, bestämmes, samt återstoden af det vid Facloriets afträdande ifrån Kronan å dithörande hus, byggnader och lösa egendom bestämda värde af i4»too Daler 4 Öre kopparmynt, med beräkning af 18
Daler kopparmynt emot En R:dr i silfver, äfvensom ifrån och med år 1843, då Factoriet skall vara nedlagdt, till Statsverket afiräder de till Factoriet anslagne och disponerade 287 ^Etdels läster ränlekol , utan jemväl tillika medgifver, att, ifrån och med nämnde år, alla de lill Oriala bruk, dels i följd af skallebrefvet., dels på grund af serskilde Resolutioner, disponerade koll autor af åtskillige hemman, tillsammans utgörande 1.407 'dels läster, för all framtid återgå till Statsverkets disposition, emot det att Bruks-egaren för dessa senare räntekols afslående, vid början af berörde år på en gång erhåller en capital-ersättning, motsvarande hvad losen tor dessa kolräntor utgör sammanlagdt för nästförutgångne 10 åren, enligt samma års markegångspris, med afdrag al hvad bruks-egaren efter 1680 års Taxa derför bordt erlägga, eller 16 sk. årligen per läst; hvilken lösen, som tor - 4 Stats-VIskollets Utlåtande, N'o 5 7 5. de komma att utgöra omkring 3,ooo R.dr för hvartdera af berörde to är, eiler tillhopa 3o,ooo R:dr, bor utbetalas al Riksgälds-Conloiret, efter afdrag af hvad Faclori-egaren, enligt hvad ofvan nämndt är, skall för Factoriets tomter, m. ni., Statsverket godtgöra, och å hvilken lösen någon ränta emellertid ej beräknas.
Oell som vissa af förutnämnde koliäntor äro indeldle, i följd hvaraf indelningshafvarne ega att åtnjuta den lösen af 16 sk. per läst, som, enligt 1680 års Taxa, af Factori- och Bruks-egaren skolat erläggas; så torde Rikets Ständer jemväl finna nödigt, för deras del, förordna, att, derest den här förut ifrågastälde öfverenskommelse med egaren till Norrtelje Factori och Oitala lii ok eger runa, samt de omförmälde kolräntorne till Statsverket indragas, de komma alt, såsom Kronans behållne räntor anses, emot det att af derför inflytande lösen vederbörande indelningshafvare åtnjuta hvad dem enligt 1680 års Taxa tillkommer, eller 16 sk. per läst, hvilken ersättning derefter, vid en blifvande Riksdag, uti då skeende Siats-reglering bör iagltagas.
Slockholm den .{
Juni iS.fu Reservation af Herr Carlberg, som ansåg det icke tillkomma Stats-Utskottet att föreslå någon rubbning i de uti Kongl. M.ij:ts Nådiga Proposition om förmälde vilkor för nedläggande af Norrtelje Gevärs-factori, enär dessa vilkor blifvit till'ovilkorlig! antagande eller förkastande framställde; äfvensom, efter reservantens tanka, Factori-egaren, hvilken, jemlikt Utskottets förslag, skulle erhålla godlgörelse för de af honom till Kronan afstådde kolräntor, ieke borde ega fönnons-rätt till inköp af de tomter, hvarå Factonet iir beläget, utan borde dessa tomter å offentlig auction försäljas.
Stats-Utskottets Memorial, J\:o 5y6. 5 N;o 576.
Ani. till Exp-Utsk. den 5 Juni 1841, kl. 12 midd.
Memorial, med ytterligare förslag till en voterings'proposition, rörande Extra Stals-regleringen„ (U. A.)
Vid föredragning af Stats-Utskottels /Utlåtande N:o 523, i anledning af återreiniss å ålskillige uti Memorialet N:o 49° föreslagne voteringsproposilioner för afgörande af skiljagtiga beslut, angående vissa delar af extra Stalsregleringen, har den uti 8;de puncten af sistnämnde Memorial omförmälde proposition om aflöningsanslag för en Styrelse för allmänna arbeten blifvit gillad af Ridderskapet och Adeln samt Preste-StåndeE, men ogillad af Borgare och Bonde-Stånden, af hvilka det föira funnit votering uti den i berörde punct omförmäide fråga icke erforderlig, då Siåndet ansåg densamma genom 3 Stånds beslut afgjord; och har sedermera Ridderskapét och Adeln så till vida instämt i Borgare-Ståndets uti förutnämnde 8:de punct fattade beslut, alt anslaget för en Styr else för allmänna arbeten bestämdes till 8000 R:dr.
1 följd häraf inträffar väl numera det föihållande, alt sjelfva an slagsbeloppet för ifrågavaran le aflöning är genom 3:ne
Stånds beslut bestämdt lill 8000 R:dr, och således denna del af frågan afgjord; men deremot qvarstår ännu den sk i 1 jag tigliet emellan dessa 3:ne Stånds beslut, att Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet beviljat medlen till aflöning för en Styrelse för allmänna arbeten, hvaremot Borgare-Ståndet anvisat dem för att, såsom arfvoden, användas till dem, som med allmänna arbeten få befattning, med uttryckligt förklarande, att härvid afses, alt något nytt Embetsverk ej må för ändamålet inrättas.
Så vida icke Borgare-Ståndet i denna del af frågan skulle vilja instämma uti Ridderskapels och Adelns samt Preste-Ståndets godkännande af Utskottets förslag, i hvilket fall icke vidare hinder möter för expedierandet af Rikets Ständers beslut rörande extra Stats-reglerigen, måste denna skiljagtighet genom votering afgöras, för hvilket ändamål föreslås följande proposition:
Den, som vill, att det, i anledning af väckt fråga om en Styrelse för allmänna arbeten, beviljade anslag af 8000 R:dr årligen intill nästa Riksdag, skall utgå till aflöning för en dylik Styrelse, voterar Ja; 6 Stats-Uiskottets Utlåtande, N:o 577. den, det ej vill, voterar Nej, Vinner Nej, kommer berörde anslag att ställas till Kongl, Maj:ls disposition, för att, såsom arfvoden, användas till dem, som med allmänna arbeten få befattning, med uttryckligt förklarande, att härvid alses, att något nytt Embetsverk ej må lör ändamålet inrättas.
Stockholm den 4 Juni 184*•
N:o 577.
Ant. till Exp. Utsk. den 7 Juni 1841, kl. g f, tn.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss å Christinehamns Stads Äldstes underdåniga ansökning om eftergift af Kronans rätt till ett i nämnde Stad fallet Dana-arf. (I- A.)
Uti en till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifvenoch, medelst Nådig remiss af den 24 sistlidne Maj, till Stats-Utskottet öfverlemnad skrift, hafva Christinehamns stads äldste anhållit, att Kronans rätt lili ett i nämnde stad fallet Dana-arf, stort 3oo R:dr B:co, efter Jungfru Brita Al. Brun, hvilken den 11 April i838 derstädes allidit, utan alt efterlemna några kände laglige arfvingar, mätte få öfverlåtas på den i Christinehamn genom enskilde bidrag bildade fond till underhåll af fattige fader- och moderlösa barn; varande till stöd för berörde, af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands Län förordade, ansökning i underdånighet åberopadt dels det dryga beloppet af de fattigvårds-afgifter, staden mäste vidkännas, och hvilka årligen uppginge till omkring 1,800 R:dr B:co, dels det förhållande, att, i anseende till omförinälde fonds ännu obetydliga tillgångar, utgörande endast 929 R:dr 41 sk. 6 r., ytterligare bidrag vore af behofvet oundgängligen påkalladt, så vida det dermed åsyftade ändamål skulle kunna vinnas.
Vid öfvervägande häraf, och då Rikets Ständer, så väl under innevarande, sota föregående Riksmöten, vid flere tillfallen beviljat eftergift
Sta t.i~l/'slottets Utlåtande, IV.o 5y 8. *j af Kronans tnspråk å arfsmedel af ifråga varande beskaffenhet till understöd för allmänt nyttiga inrättningar, inom de städer eller orter, hvarest medlen utfallit, har Utskottet, i öfverensstämmelse med den af Rikets Ständer sålunda följde åsigt, funnit sig böra tillstyrka, att den Staten tillkommande rätt till ofvanberörde, efter Jungfru Brun failne Dana-arf, till belopp al 3oo R:dr B:co, må få öfverlåtas på den i Christinehamn bildade fond lör fattige fader- och moderlöse barns underhåll; hvarom, i händelse af Rikets Ständers bifall till denna hemställan, underdånig skrifvelse torde böra till Kongl. Majit aflålas.
Stockholm den 4 Juni i 84 r. N:o 518.
Ant- till Exp.-Utsk. den 7 Juni 1841, kl. 9 f. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Remiss å afgifne yttranden, med tillhörande kostnadsförslag, rörande ifrågasatt anskaffande och inredning af annan tjenlig local för H. K. H.
Kronprinsens Stallstat, i stället för de nu dertill upplåtne å Kongl. Maj:ts och Rikets Commeree-Collegii egendoms tomt befintlige trädbyggnader.
(U. A.) Sedan, i anledning af Rikets Ständers, uti underdånig skrifvelse af den a3 Seplembersistlidetår, g jorde framställning, att, på det de uppå den Kongl. Cornwerce-Collegii å Riddar holmen belägne hus tillhörande tomt uppförde, samt lill vagnshus och foderskullar för H. K. H. K1 onprinsens Hof-ställ begagnade träd byggnader må kunna, i anseende till deras eld farliga beskaffenhet och vådlighet för de dervid belägna allmänna Veik, varda borltagne, Kongl.
Majit täcktes från vederbörande i Nåder infordra och derefter, under innevarande Riksmöte, meddela Rikets Ständer erforderliga upplysningar och 8 Stats - Utslottets Utlåtande, IS: o 5r8. koslnadsföl slag, 1 afseende pä upplåtandet och inredandet för det ändamål, hvartill berörde träd byggnader nu begagnas, af någon annan härtill lämplig, Staten tillhörig local, eller, derest någon sådan icke funnes, enahanda förslag, i afseende å inköpandet häraf samt utförandet af de möjligtvis erforderlige tillbyggnader och förändringar å de på samma local redan befintliga hus, yttranden blifvit på Nådig befallning afgifne af Öfver-Ståthållare-Embetet i Stockholm, som med afseende derå, att icke någre eldstäder finnas uti de ifrågavarande byggnad erne, och icke ens inom ett större afstånd derifrån, samt att desamma äro belägna vid öppna platser och nära sjön, förklarat sig väl icke kunna anse desse hus af eldfarligare beskaffenhet, än andre likartade trädbyggnader, men dock finna önskvärdt, alt desse trädbyggnader blifva all deles borttagne eller af stenhus ersatte, på det alt, om eldsvåda skulle utbryta, all farhåga för de publike Verken, i följd af grannskapet med så beskaffade byggnader, må varda aflägsnad; af Kongl, Öfver-IntendcntsEmbelet, som, i fråga om meranämnde byggnaders eld farliga beskaffenhet förklarat sig instämma i den af Rikets Ständer uttryckta åsigt, och på sådan grund hemställt, att desse byggnader ej vidare må begagnas för det ändamål, hvartill de nu disponeras, samt, rötande den omständigheten, huruvida i någon annan Kronan tillhörig local inom hufvudstaden, tillfälle kunde beredas för det Furstliga Hof-stallels inrymmande, funnit någon lägenhet för närvarande icke vara härtill lämpligare, än den Kronan tillhöriga egendom på Blasieholmen, som nu för H. K. H.
Kronprinsens Hofstall begagnas, så framt densamma blefve på ändamålsenligt sätt utvidgad, i hvilket afseende blifvit upprältadl ett Utlåtandet bilagdt kostnadsförslag af Theodor Edberg, upptagande för tillökning och förändring af H. K. H. Kronprinsens
Stallbyggnad å Blasieholmen, i öfverensstämmelse med likaledes bifogade ritningar, en summa af iy4>^86 R:dr 32 sk., och för inköp af en tomt, tillhörig Kryddkramhandlaren Johan Henric Höglundj 16,000 R:dr, för hvilket belopp denne förklarat sig beredvillig att tomten afstå, eller tillsammans 90,686
R:dr 32 sk., derifrån dock borde afgå ersättning för de byggnader å Blasieholmen samt det å Riddarholmsstranden varande Ridhus, hvilka skulle komma att nedtagas, tillsammans 1,533 R:dr 16 sk., så att hela koslnadssumman komrne att uppgå till 89,153 R:dr 16 sk.
Banco; samt af Kongl.
Commerce-Collegium, som under instämmande i Öfver - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 578. 9 Öfver-Slålhållare- och Kongl.
Öfver-Intendents-Embetenas yttranden, rörande omförmälde trädbyggnaders eldfarlighet, och angelägenheten deraf, att desamma antingen hortflyltas eller ändamålsenligt förändras, i underdånighet anhållit, att, i händelse Kongl. Majit skulle i Nåder finna godt förordna om deras borttagande, få inkomma med underdånigt förslag, i afseende på erforderlige åtgärder för den afröjde platsens planerande eller användande för annat ändamål; så har Kongl. Majit, genom Nådig remiss af den 24 sistlidne Maj, dessa handlingar till Stats-Utskottet öfverlemnat.
Utskottet hår, vid öfvervägande häraf, för sin del, trott sig finna, att den kostnad af nära po,000 R:dr Bico, sora af Öfver-Intendents-Embetet uppgifvits blifva erforderlig för utvidgning och tillbyggnad af H. K. II Kronprinsens å Blasieholmen belägne Hof-stall, möjligen skulle kunna nedsättas, vare sig genom antagandet af en mindre kostsam byggnadsplan, än den nu föreslagne, eller genom aplerandet af en annan för ändamålet lika eller mera tjenlig local, t. ex. den vid nya Kungsholmsbron belägne tomt, hvarå Prins Fredric Adolfs f. d. Stallbyggnader äro uppförde, i förening med angränsande.
Stockholms stad tillhörige, rymlige tomter, hvilka, såsom för staden i mer eller mindre mon umbärlige, genom köp eller byte, kunde för detta ändamål blifva tillgänglige: och mot hvilkas aflägsenhet från Kongl. Slottet ingen hufvudsaklig anmärkning företer sig; men då Utskottet dels icke är i tillfälle att ingå i någon närmare pröfning af koslnadsförslagel, dels icke anser möjligt, att, så nära Riksdagens nu snart förväntade slut, den närmare utredning af frågan, som Utskottet, på ofvan anförde skäl, anser behöflig, kan medhinnas, har Utskottet, med fästad t afseende derå, att vådau af eld genom de å Commerce-Collegii egendoms tomt varande trädbyggnaders qvarstående ännu någon tid, enligt de upplysningar, Öfver-Ståthållare-Ernbetets
Utlåtande i detta afseende meddelar, icke kan anses vara af den hotande beskaffenhet, att åtgärder för deras borttagande omedelbarligen af nödvändigheten påkallas, för närvarande endast ansett sig böra tillstyrka, alt Rikets Ständer, jemte underdånig anmälan, att Rikets Ständer anse sig icke kunna nu till slutlig pröfning upptaga Kongl. Öfver-Intendents-EmhetetS förslag till utvidgning och tillbyggnad af H. K. H.
Kronprinsens å Blasie Bih. till R.
St- Prot- 1840 och 1841.
4 Sami- 1 Afd. 3 Band. 43 llriftct. 2 IO Stats-UtsTcottets Utlåtande, JS'.o 578. holmen varande Hof-stall, måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t, sedan vederbörande åny® blifvit hörde och de omständigheter, som på en nödig ansedd minskning i nu föreslagne kostnad kunna inverka, blifvit fullständigt utredda, täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta Dess Nådiga Proposition i ämnet.
Juni 1841- STOCKHOLM ?
Ordens-Boktrycxbriet , 1841. Slats-Utskoltets Memorialj N\o 579. i N:o 579.
Anis. till ISxp.
Etsk. den 5 Juni 1841, kl. 13 midd.
Memorial, med förslag till reglementarisk a föreskrifter, angående de ä Riksgälds-Contoret anvisade creditiv.
Härjemte får Stats-Utskottet till Rikets Ständer öfverlemna förslag till reglemenlariska stadganden för Riksgälds-Contorets framtida förvaltning, motsvarande 22, 23, 24, 25 och 27 §§ i 1835 års Reglemente.
Den 26 § i samma Reglemente, hvilken handlar om det lill kostnader, i följd af cholera-farsoten, anvisade creditiv, kommer, enär detta creditiv nu upphört, att ur det nya Reglementet för nämnde Contor uteslutas.
För att redogöra för innehållet af de i bifogade förslag upptagna stadganden, får Utskottet anmäla, att den under § 1 införda föreskrift är lika lydande med sista punkten i 63 § Regeringsformen samt grundar sig, hvad creditiv-summans belopp beträffar, på den af Rikets Ständer gillade lista punkten i Utskottets Memorial N:o 454. — 2 § innehåller Rikets Ständers, genom bifallandet af Utskottets Utlåtande Nio 524, fattade beslut, med tillägg af hvad Utskottet, i 2:dra punkten af förrberörde Memorial, föreslagit.— 3 § grundar sig på den inom Förstärkta Stats-Utskottet, enligt dess Memorial Nio 572 verkställda omröstning. 4 § innefattar enahanda sladgande, som den af Rikets Ständer bifallne 4 punkten i åberopade Memorial Nio 454. 5 §, sorn motsvarar den 24 i nu gällande Reglemente, grundar sig på de beslut, som, af Rikets Ständer blifvit fattade samt uti Stats- och Ekonomi-Utskottens Memorial Nio 200 och Förstärkta Stats-Utskottets Memorial
Nio 573 för Rikets Siänder anmälda.
Stadgandet i 6 § är hemtadt från Stats-Utskottet af Rikets Ständer godkända Utlåtande Nio 149.
De i nuvarande Reglementes 27 § förekommande föreskrifter, hvilka blifvit införda i den nu föreslagne 7 §, hafva erhållit en till hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad under senare åren iagttagits, förändrad och till större enkelhet och reda vid liqviderne emellan Accoi’dsfonden och Riksgälds-Contoret ledande redaclion.
Stockholm den 4 Juni 1841, Bih. till R.
Prot, 184.0 och 1844 Sami. 4 Afd, 3 Band, 4.4
Håfu 1 2 Stats-Utsholtets Memorial, N\o 579.
(Fortsättning af Förslaget till Reglemente för Riksgälds-Contoret.)
Angående de å Riksgälds-Contoret anvisade crediliv.
s L Enligt 63 § Regerings-fonnen, hafva Rikets Ständer vid innevarande Riksdag anslagit och till utbetalning af Riksgälds-Contoret anvisat en creditiv-summa af Två Millioner Riksdaler, för aLL vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Idan Slals-Rädet in pleno hort och Rikets Ständer sammankallat; och må Rikets Ständers å denna summa utfärdade, förseglade anordning, ej brytas, eller samman af fullmägtige utbetalas, förr än Riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. § 2.
För att bilda en, intill nästkommande Riksdag, afsatt fond för det i ofvanstående § omförmähla crediliv, hafva Rikets Ständer förordnat, att på en för sådant ändamål i Rikets Ständers Bank öppnad serskild räkning, skall, till en summa af högst 2,000,000 R:dr, insättas hvad, som, efter afdrag af ett belopp, motsvarande alla, vid denna Riksdag, å Riksgälds-Contoret enligt .... §§, serskildt an visade utbetalningar, återstår utaf den i § uppgifna summa, hvartill detta Verks behållna och för Rikets nu församlade
Ständer disponibla tillgångar, med tillägg al den för berörde utbetalningar anslagna andel al Bankens behållna vinst vid 1839 års slut samt öfverskotten å Statsverkets inkomster för åren 1839 och 1840, blifvit beräknade.
Vid verkställigheten af hvad RikeLs Ständer sålunda förordnat; iagttages för öfrigt: l;o Derest de Riksgälds-Contoret tillkommande öfverskott å Stats-Verkets inkomster för nyssnämnde 2:ne år, jemte de, i sammanhang dermed, aflemnade besparingar å Stats-verkets utgifter för samma år, skulle öfverstiga deras nu beräknade belopp af 1,200,000 R:dr bör äfven denna ökade tillgång, till fyllnad uti den bestämda creditiv-summan af 2,000,000 R:dr, på ofvanberörde Räkning insättas, hvarvid, genom tillskott af Riksgälds-Contorets andra härtill disponibla tillgångar, den insatta summan höjes till jemna 10,000 R:dr; 2:o i motsatt fall, eller om Slats-verkets behållna öfverskott och besparingar för åren 1839 och 1840 skulle komma att understiga det nu beräknade beloppet, bör skillnaden häremellan af Riksgälds-Contoret innehållas, då slutliga återstoden af här ofvan omförmälde medel i Ban - Stats Uishuttels Memorial, N\o 579. 3 ken insattes; dock med iagttagande jemväl i delta fall, alt hela den insalta summan bör uppgå till det i föreslående punkt bestämda jemna belopp; och 3:o så snart Fullmägtige, efter innevarande Riksdags slut, kunna, med ledning af detta Reglemente, bestämma den summa, som, enligt hvad nu är stadgadt, skall utgöra ifrågavarande creditiv-fond, bör hälften af detta belopp på den serskilda Räkningen i Banken insättas.
Sedermera afsättas de lill samma fond anslagna medel, genom insättning af en fjerdedel deraf, efter det 183;) års öfverskott blifvit från Kongl.
Slats-Contoret aflemnade, samt genom återstodens deponerande, sedan Riksgälds— Contoret kommit i åtnjutande af öfverskotten på i Szjo års Stals-inkomster.
På meranämnde serskilda Räkning får icke någon invisning af Riksgälds-Contorel, före Rikets Ständers nästa sammankomst utfärdas, såvida icke föi berörde creditiv-summa skulle dessförinnan, i öfverensstämmelse med Regerings-formens föreskrift, varda af Kongl. Majit lyftad.
Skulle den, till följd af hvad nu blifvit föreskrilvet, afsatta fond icke komma ali motsvara creditivels af Rikets Ständer fastställda belopp, bör, i händelse af detsammas lyftning, hvad som härutöfver för hela creditiv-sumnians utbetalning erfordras, utgå af de till Riksgälds-Contoret influtna odisponerade öfverskott på Sta Is-verkets inkomster för innevarande och nästkommande år eller af andra i nämnde Conior befintliga samt för sådant ändamål disponibla medel.
Skulle ej eller dessa tillgångar vara för bestri dandet af ifrågavarande utbetalning tillräckliga, skall återstoden anskaffas, genom upplåning emot Riksgälds-Conlorets obligationer, ställda att, efter minst ett och högst 3 års förfallotid, inlösas med de medel, som af Rikets näst sammanträdande Ständer varda härtill anvisade. § 3.
Den creditiv-summa, som jemväl, enligt ofvanåberopade § i Regeringsformen, bör å Riksgälds-Contoret anvisas, för all, på sätt samma § innehåller, under tiden emellan innevarande och nästkommande Riksdag, vara tillgänglig, då Kongl. Majit till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Slats-Rådels tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig, hafva Rikets Ständer nu bestämt till ett belopp af 5oo,ooo R:dr. §.4-
För bestridande af de utbetalningar, som å sistberörde creditiv kunna äskas, böra Riksgälds-Contorels då egande härtill disponible tillgångar 4 Stats-Utskottets Memorial, N.o 579. begagnas, eller i saknad deraf, de erforderliga medlen af Riksgälds-Contoret upplånas, enligt de grunder, hvilka under innevarande Riksdag blifvit stadgade för lans upptagande, i och för andra Gontorets tilllälliga behof, sorn harforutan icke kunna fyllas. § 5.
De medel, som för närvarande äro eller framdeles varda till Riks-, gälds-Contoret återbetalda, i afräkning å det, vid 1828—i83o årens Riksdag, anvisade spanmåls-undsättnings-creditiv af En Million R;dr, skola Kongl. Maj:t tillhandahållas, för att efter inträffade missvexter kunna till behöfvandes undsättning användas.