Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Discontering icke kunde, under något vilkor, förvärkas, beräknat denna rättighet, såsom en tillgång för Discont-Borgenärerne, hvilka således skulle kunna för Concursmassans räkning, begagna Canal - Bolagets Discont - privilegium.
Men , utom det rättigheten till Discontering är beviljad endast Canal-Bolaget collectift, skulle Discont Borgenärerne, i fall de fingo begagna Stats- och Banka-Utskottens Eetänkanden. 1139 »ig af Bolagets Discont - privilegium, hvartill likväl Rikets Höglofl.
Ständers uttryckliga medgifvande blefve erforderligt, säsom en häremot svarande skyldighet, åtaga sig, att hygga Canalen samt för fullgörandet häraf stalla Staten full säkerhet; Men uti ett sådant åtagande skalle Borgenärerne visserligen, icke vilja ingå.
Slutligen håfva några Varda Ledamöter väckt fråga om ansvar af Directeurerne öfver Götha Canal Bolags-Diseont för deras Förvaltning.
Härvid få förenade Utskotten -åberopa det serskildta Utlåtande, som Banco-Utskottet öfver denna omständighet afgifvit, i anledning af Rikets Höglofl.
Ständers till Stats- Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende senast församlade Revisorers Berättelse i den del deraf, som angår Filial-Disconterne.
Ibland de Förslag till Filial-Disconternes utredning, hvilka, i sammanhang med anmärk* ningarne, blifvit framstäldta, och hvaröfver Utskotten icke här frammanföre serskildt Utlåtande meddelt, förekommer det af någre värde Ledamöter uppgifne, att Discont-Skulderne skulle genast lill fulla beloppet godtgöras med Riks* gälds-Contoirets Credit-Sedlar , och Contoiret deremot, till deras inlösen, förses med ett obe* gränsadt Creditiv på Banken.
Härvid torde aldraförst böra etindras, att, i fall detta Förslag skulle antagas, blefve följden den, att Staten kom att belastas med hela bristen Uti Götha Canal-Bolags och Malmö Di. sconter, hvilket förenade Utskotten på förut an» förde skäl ansett sig icke kunna eller böra till* !ix40 Stats- och Banko-Utskottens Betänk and en. styrka.
Att åter ufgifva Credit-Sedlar, hvilka skulle garanteras af Banken och följakteligen utställas på Bankens egen Fond, vöre ju i sjelfva verket allt detsamma, som att tillskapa nya Banco - Sedlar, då skillnaden i och för sig sjelf iblir ingen, antingen man t. ex. utgifver en Credit-Sedel på 300 R:dr eller en Banco-Sedel pa 200 R:dr, enär de båda skola hafva en gemensam Inlösnings-fond.
Rikets Rörelse-Capital utgöres af Banco- och Riksgälds-Sedlar samfällt, som till hvarannan hafva ett fixeradt och bestämdt värde; Och antingen man derföre tillskapar nya utaf det ena eller andra slaget, skall denna tillökning i Sedelstocken verka lika till ytterligare vanvärde af de Banco- och Riksgälds-Sedlar, hvilka redan äro uti omlopp.
Det tyckes, som man ej ville finna eller inse, att, då man, under senast förflutne tider, för att undvika en direct beskattning, som förhanden varande behof påkallat, i stället begagnat sig af den utväg, att låta Riksgälds-Contoiret utgifva Credit-Sedlar, utan serskild Inlösnings- eller Amortissements-fond, man härigenom så oförmärkt inympat denna Sedelmassa på Banken och i samma man försämrat dess ställning.
Att så förhåller sig, derpå kan ej fordras något säkrare bevis, än att Credit - Sedelstocken nu är något större, än deri var vid 1808 år slut, oaktadt Riksgälds-Contoiret sedermera årligen inlöst dylika Sedlar till ansenliga Summor, men hvarigenom Contoiret ådragit sig en Skuld till Banken af något utöfver Två Millioner, sorn,’ utan serskildt anslag, icke skulle kunna godtgöras.
Stats- och Besvär s-TJtskottens Betänkandet i Hl' Hvad slutligen angår de uti Anmärkningarne yttrade betänkligheter emot Rörelse-Capitalets förminskning samt väckta frågor om nya Disconters inrättande, så få förenade Utskotten, i afseende på dessa ämnen, åberopa och hänvisa till förenade Utskottens afgifne Betänkande om aFmänna Penninge-rörelsen och Myntvärdets upprätthållande.
Utskotten hafva nu besvarat de mot Utskottens Betänkande gjorda Anmärkningar och de deruti serskildt väckta frågor.
De skiljaktiga åsigter, hvilka uti dessa Anmärkningar blifvit framställda, skola säkrast ådagalägga svårigheten, om ej omöjligheten, att uti ett amne af sådan beskaffenhet, sorn det förevarande, uppgifva ett Förslag, hvilket kunde tillfredsställa allas anspråk.
Och, om det derföre icke bordt förefalla Utskotten oväntadt, att få emottaga flera Anmärkningar, hade Utskotten likväl haft all anledning förmoda, att, vid bedömandet af Utskottens föreslagne och tillstyrkte åtgärder, hvilka äro frukten af flera brydsatnma öfverläggningar, icke skolat nyttjas sådana uttryck, som uti ett och annat Anförande förekomma, och hvilka förnärma deri aktning,'
Utskottens medlemmar äga rätt att fordra.
Då förenade Utskotten, med anledning af gjorda anmärkningar, funnit sig böra uti en och annan del medgifva ändring uti sitt förra Betänkande, hafva Utskotten, till mera lättnad vid ärendets slutliga granskning och afgörande, velat uti Sammandrag framställa hela Förslaget, sådant det samma, efter dessa medgifna. rättelser ? skulle blifva, nemligen: 1142 Stats- och Banko-TJtshottens Betänianden. j:o Staten öfverrager utredningen af Götha Canal - Bolags- samt Malmö Disconter, hvilken utredning besörjes genom Riksgälds-Contoiret j Hvaremot dessa Disconters Octroijer, utan serskild ersättning, komma att förfalla, Sto Inom
Rem års tid, att räkna från den dag, da, efter föregången Kungörelse, utredningen kan taga sjn början., böra Götha CanaPBo" lags- samt Malmö Discont-Inrättningars utestående
Rån vara i behörig ordning infordrade, 3:0 Alla af Directioneme öfver Götha Canal-BoIags- samt Malmö Disconter på Banken dragne, ordentligen bokförde och bland allmänheten utelöpande Assignationer skola, vid uppvisandet, till fulla beloppet med Banco-Sedlar inlösas, så snart Kungörelse härom blifvit Utfärdad, 4:0 Götha Canal-Bolags- samt Malmö
Di* sconters öfriga Capital-Sku! tar, jemte derå till den 1 October 1817 upplupne Räntor liquideras till fulla beloppet med Riksgälds-Contoirets Obligationer, ställde på Fem år med en femtedels årlig afbetalning, dock utan ränta, 5:0
De uti nästföregående Punkt omförmälda Obligationer få, utan åtskillnad, begagnas uti liqvider af lån, hvilka från Götha Canal-Bolags- och Malmö Disconter blifvit meddelte; Och anmärkes härvid, att, enligt Hufvud-Betänkandet, hafva förenade Utskotten instämt deruti, att Rabatt borde beräknas å Qbligationerne, när de på förenämnde sätt användas; men att, vid anställd votering öfver den fråga: om rabatten skulle komma att beräknas efter Sex eller Fem Procents Ränta, Två Stånd Ståts- och Bänka-Utskottens Fetänk anden.
11 a stadnat emot Två Stånd; äfvensom, att seder* mera, vid skedd omröstning öfver den fråga, hvartill anmärkningarne föranledt, om nemligen Obligatlonerne skulle till fulla beloppet eller med rabatt beräknas uti .Lån - liqvider, Två Stånd stadnat emot Två Stånd; sa att till Rikets Höglofl.
Ständers omedelbara afgörande måste öfveriemnas, orri ifrågavarande för Götha Canal-Bolags - samt Malmö Disconters Skulder utgifna Obligationer, när de begagnas till liqvider ande af län, hvilka frän endera af dessa Disconter blifvit meddelte, mä beräknas till fulla beloppet, hvari de lyda, eller med rabatt för deras återstående förfallotid, samt i senare händelsen, om denne rabatt skall beräknas efter Sex eller Fem Procents Ränta om äret. 6:0 Alla hittills vid Götha Canal - Bolagssamt Malmö Disconter uti Lånliqvider, endast såsom Hypoteque, emottagne Discont-Papper,' så väl Assignationer, sorn Tre Procent» Rever-! ser och på Götha Canal-Disconts AfskrifningsRäkning ställde Invisningar, hvilka af Directionen i Stockholm äro attesterade, må, vitj slutlig liqvid, beräknas till fulla be’oppet, hvarå de lyda, med tillägg af den å Tre-Procents
Re» verserne till den 1 October 1817 upplupne Ränta; Och förhålles på enahanda sätt med dylike Discont-Papper, livi ka hädanefter i förr» berörde ändamål ytterligare varda deponerade, intill den dag, då Rikets Höglofl.
Ständers de« finitiva Beslut härom fattas. 7:0 För Götha Canal-Bolags- samt Malmo Disconter kommer serskild redo att göras; och, derest, emut all förmodan, sedan Skulderne bilf - *1144 Stais- och Banko-ZJtskottens Betänk anden, vit till fullo Jiqviderade, öfverskott vid någondera af desse Disconter skulle uppkomma, skall ett sådant öfverskott tillhanda hållas, i första rummet Borgenärerne och derefter Actie-ägarne i den Discont, der öfverskottet uppkommit. 8:0 Utredningen af Götheborgs
Discont öf;vertages äfven af Staten och besörjes af Riksgälds-Contoiret. 9:0
I likhet med hvad som är stadgadt om Götha Canal - Bolags- samt Malmö Disconter, skall utredningen af Götheborgs
Discont vara verkställd inom Fem år, att räkna från den dag, då utredningen uti Riksgälds-Contoiret är 3cungjord, att taga sin början; Och till hvilken, tid denne
Lån således böra vara^ infordrade; hvadan några Lån-omsättningar icke få beviljas under de sista Nio måna-} der af den till
Fem år bestämda utredningstid. 10:0 Alla af Directiorien öfver Götheborgs Discont på Banken dragne, ordentligen bokförde och bland Allmänheten utelöpande As-' signationer skola, vid uppvisandet, till fulla beloppet med Banco-Sedlar inlösas, så snart denna inlösen blifvit kungjord. 11:0 Götheborgs
Disconts öfriga Skulder liqvideras till fulla beloppet med RiksgäldsContoirets Obligationer på Fern år, att räkna från den dag, utredningen blifvit kungjord, att taga sin början, med en femtedels årlig afbetalning och Sex Procent årlig ränta. 12:0
På alla de uti nästförestående puukt omförmälde
Skulder godtgöres den uti sjelfva Förbindelsen utsatte ränta till den 1 November 1S17; hvaremot dessa samma Skulder, (med Stats- och Banko-Utskottens Betankanden.
1145 undantag af Bankens fordran för Creditivet af 200,000 IRdr) ifrän nyssnämnde dag eller den 1 November 1817 löpa med Sex Procents ränta, med mindre Capitalen skulle vara uppsagde inom den 1 October 1817, i hvilket fall enahanda ränta af Sex Procent beräknas ifrån förfallodagen; kommandes alia upplupne Interessen till den dag, under hvilken Riksgälds-Con» toirets Obligationer skola utgifvas, att sammanslås med Capitalen. 13:0 Räntan å Riksgälds - Contoirets Obligationer godtgöres endast imellan hvarje afbetalning, och icke längre, så att, om en förfallen Capital - andel icke skulle uttagas, upphörer all vidare ränteberäkning derå. 14:0 Bankens Creditiv-fordran af 200,000 R.'dr fortfar, att löpa endast med den förskrifne räntan af Tre Procent; hvaremot denna fordran kommer att, i likhet med Discontens andre Skulder, likvideras till En ifemtedel hvarje år. 15:0
De för Götheborgs Disconts Skulder utgifna Eörbinde'ser eller Obligationer få användas till fulla beloppet, hvarå de lyda, jemte derå upplupne Interessen, uti Liqvider af Rån, hvilka ifrån denne Discont blifvit meddelte; Och förhåiles på enahanda sätt med sådana Götheborgs
Discont-papper, hvilka till äfventyrs, endast såsom hypoteque kunna derstädes vara emottagne. 16:0 Innan Götheborgs
Disconts samtlige Skulder blifvit betalde eller full contant Tillgång härtill finnes, kunna Actie-ägare icke erhålla någon utdelning af Discont - tyinst elle^ 1x46 Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden.
Actie-Capital; hvaremot, och sa snart DiscontBolagets samtlige
Borgenärer blifvit förnöjde eller ock contant tillgång härtill finnes afsatt, skall det då vajande contanta öfverskott, jemte alla Discont-Verket rörande Handlingar, genast till Bolaget öfverlämnäs, 17:0 Hvad som erfordrades till de ifrågavarande 3:ne
Disconters utredning på det sätt och i den ordning, nu stadgadt blifvit, förskjutes af Rikets Ständers Bank; och hvaröfver ordentlig och serskild Liqvidation imellan Banken och Riksgälds - Contoiret hvarje år upprättas. 18:0
Det nu antagne Liqvidations-sätt för Utredningen af Götha Canal - Bolags- Malmöoch Götheborgs Discont-Inrattningar förklaras genom Konungs och och Ständers gemensamma Beslut såsom en till allmän efterrättelse gallan* de Författning. 19:0 Till Låntagares beqvämlighet inrätta» Liqvidations-Contoir i Götheborg och Malmö, hvilka komma att stå under Fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret inseende:
Skolandes så v'äl härom som hvad i öfrigt angår Controlleme på Utredningen, föreskrifter uti Reglementet meddelas.
Det ena och andra underställes vördsamligen Rikets Höglofl.
Ständers granskning och bedömande.
Flere Ledamöters serskilda meningar bifogas.
Stockholm den 23 April 1818, Stats- och Banko-Utskottens Betänk anden. 1147 Litt. A. Götha Canal-Bolags Discont-Verks Skulder den 31 Mars 18x8: yteldpande Assjgnationer 567,686: 36. 5- Jnrxesiående Medel på Afs k r i f n i n g s Bäkningen 1,468,465:40. 10.
TJielöpande Keverser 1,027,400: —1 — ' ’ ' 2,495,865: 40. 10. Bankens fordra!) för begagnade Creditiv 1 499,999: 5- B:dr 4,563,551: 34- 3- Tillgångar; Utestående Lån 3,512,725: 32- 2.
Fordran hos Läne-Banken 6699; 11. 9‘ I Vexel-Banken inneståen- de på Verkets Depositions- Bakning »,215; 24. —- Contant Cassa - Behållning i Götheborg 5 7’9i7: 2. 5. i Stockholm 582: 4. 7. 58,469: 7- — K-dr 3’579>*39: 26. ii. Dessutom Fordran hos Kamereraren Ig« geström 415898: : 39 *— 1148 Stats- vch B arik o-TJi skott ens Betänk anden; Förskutne Lagsöknins-kostnader 5,202: 44.11.
R:dr 47,101: 35. 11. «■—BMBB—1 Stockholm den 18 April 1818. G. Helsingius. vidimeras C. Sylvan'.
Malmö Discorit-Verks Ställning Den 28 Februarii 1818- Skuld:
Banco-
C re ditivet __ 299,902: 31- 13t* Banco - Di sconten 50,000: Statens Medel 74,102! lii 6.
Srandförsäk lings-Verket 23,700:
— För utelöpande förbindel» ser ä 3 och 4 procent 1,203,150:-*
De i Cassan försvarade afgå 11,350:-- 424,094: 43. 5; 1,191,800: — — i,si5>5°°: — Stats- och Besvärs-Utskotteiis Befänkanden'. 1149 106,430: — — i4,345: 93,075:
R:dr 1,731,669: 45. 5.
Utestående Uån 1,402,321: 1. 2.
Privates Invisningar oell Reverser 490,744: 16. 4.’ 1,892 965: 17. 6, Afgå Beräkna d e Förluster 665,497: 11. q. Tvifvelaktig e
För drin-' . gar 73,665: 16. — Af Contourser beroende 17,278:11. 1. . ■ 1 .... 1 .. —0 • 755,440: 38. 10. Utelöpande Assignutioner
De i Cassan förvarade af o ga - 1150 Stats- och Eanco-Utskottens Betänkanden.
I rund summa beräknadt 7 2 OjOOo: — — i.i7«.955; i?‘ *•
Nordlindhs, Björkmans, Stähles, Kocks och Malmros seqve strerade Egendom , upptagen till 70,000; — — Contant:
På nuvarande Styrelsens i Vexel-Banken öppnade räkningar, stående 95>987: 24- il* Banco- och Rik sgäldsSedlar i Cas san 2,341: 12. 5. _ 98. 338: 37- 4* R:dr 1,341,304: 6. 10.
Brist 39®>3 65: 3<n 7* 1,731,669: 43. 5.
Stockholm den 16 April 1818. G. Helsingius.
Litt. B. Transumt af Banco-Commissarien Evelii till Herrar Ranco-Fullmägtige afgifne Berättelse daterad Götheborg den 13 Martil 18I8.
Stats- och Banko-Viskottcns Betdnkdnden, 1151 Och, ehuru jag med all sorgfällighet, som varit möjlig att använda, sökt dels genom Directionens Ledamöter och Ombudsmannen, dels ock af andra personer förskaffa mig underrättelse om Låntagarnas (uti Götha Canal, Bolags - Discont) mer eller mindre säkerhet, befarar jag likväl, att Verkets förluster på de såsom säkre ansedde lånen till äfventyrs torde blifva af mera betydenhet än för det närvarande kan förutses och beräknas, om icke en lämplig tid att, i ringare afbetalnirtgs-surama, omsätta Lånen, blifver Debitorerne medgifven.
Enligt Utlånings-Böckerne utgör summan af Discont-Verkets Fordringar ti l den 1 Martii innevarande år R.dr 3, 619,850: 17. 2.
Banco, deraf, såsom bilagde Förteckningar visa, B:dr 83,340: 30 11.
Banco anses vara alldeles osäkra, samt R:dr 246,405: 22. 4.
Banco utestående hos personer, hvilkas vederhäftighet är underkastad tvifvelsmål, och af denna sistnämnde Class är ingen vidare säkerhet för betalningen, än den Discont-Verket innehar, att vänta, emedan de bland dem, som aga fast Egendom, redan intecknat densamma till ett mot egendomarnes värde i närvarande förhållande, fullkomligt svarande belopp, och de personer åter, sorn kunna betragtas såsom öfverflödigt säkre Cautionister, i fall några sådane gifvas, icke kunna förmås att åtaga sig nya förbindelser, i en tid då endast i Götheborgs Stad sedan 1816 års början 319 Concourser äro anmäldte, samt genom ombyte af Cautionister, hvilkas solidité är tvifvelagtig, och lika opålitlige nya namns anskaffande, större säkerhet för 115a Stals- och Bdnko-Vtskottens Betänk anden'.
Verket Icke står att vinnas.
Härvid förekom* mer jemväl, att, på sätt Förteckningen N:o 3 utvisar, Canal-Verkets Actier äro hos Disconten belänte till en summa af R:dr 470,304: 8-» och att, ehuru för alla sedan den 1 October sistledit år omsatte dylike Rån, borgen af Hirectionen blifvit fordrad samt den anstalt hädanefter vidtages, att Lånesumman alltid genom åtmindstone någon ringa afbetalning skall minskas, och Directionen icke eller belänt förberörde
Actier till högre belopp än 37* procent af den tecknade summan, hvarpå 60 Procent äro inbetald te, torde dock förluster, äfven på så beskaffade hypotheker, icke kunna i framtiden undvikas. Rätteligen transsumeradt betygar C. Sydvan.
Transsumt af Protocollen hällne hos Riksens Högl.
Ständers sammansatta Statsoch Banco-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm följande dagar.
Ben ao April 1818.
Via förnyad föredragning af Höglofl.
Statssamt Banco-Utskottens Finance-Berednings Förslag till Utlåtande öfver anmärkningar vid Högh Utskottens under den 3 sisth Mars afgifne Betänkande, rörande Filial-Disconternes utredning, uppläste Herr Stats-Secreteraren Friherre Wirsén ett anförande, så lydande:
1153 ”Vid nu förevarande öfverläggning, föranledd af de i Riks-Stånden ejor le anmärkningar vid Höglofl.
Utskottens afgifne Betänkande om
Disconternes reglering, åberopar jag för min enskilta del hufvudsakligen hvad af mig under den 3 och 10 Februarii till sammansatte Utskottens Berednings-Protocoll anfördt blifvit; och det jag vördsamt önskar nu må serskildt till Riks-Stånden få åtfölja; men anser mig för öfrigt i allo lika pligtig sorn villig att deltaga i den förklaring, desse anmärkningar påkalla.
De torde egenteligen kunna sammandragas till 3 .'ne Hufvudämnen nemi. 1:0
Att en serskild
Lag för tillfället skulle erfordras för att bringa den föreslagna regleringen till verkställighet. 2:0
Att villkoren i en eller annan måtto icke vore på billighet grundade. och 3:0
Att Liqvidations-sättet blefve af menligt inflytande på Creditväsendet; förminskade Rörelse-Capitalet och ökade penningeförlägenheten, i stället att den afhjelpa eller lindra.
Hvad första ämnet angår, anser jag för min del, att man från början gifvit en altför vidsträckt och vigtig tydning deråt.
Om grund verkeligen lägges och antages, att hvar och en i de stora massorne interressexad delägare, kommer i åtnjutande af åtmindstone alt det samma, sorn genom Lagens biträde erhållas kunnat, så måtte den författning, som bringar detta till verkställighet, tillkommen genom Riksens Ständers Beslut och Konungens Bihang till Riks-St.
Pr6t.
Hij-iSH. i:de Sami, N:r 145.14C, ai54 Stats-och Banko-Utskottens
Bet lini anderd Nådiga sanction dertill, innefatta ingenting annat än livad sorn bidrager till förmån och lättnad för de interesserade; men deremot utgöra ett abso'ut vilkor för möjligheten att med hela saken sig befatta.
En suspension af någon Eagfonn kan dervid alldeles icke förekomma såsom angelägen i annat afseende , än att vinna i tid till utredningens företagande, och att det icke måtte af en eller annan Individ kunna få bero, att uppgifva eller förlama all verkan af regleringen uti ett ämne, sorn är af den allmännelighet, att det med vanliga eljest hit tillämplige fall icke kan erhålla någon slags jemförelse.
Det torde icke blifva så svårt att bevisa att, äfven otn Discont-Massorne lemnades till Concours, kunde Eagarne ej heller tillämpas i deras ordalydelse, utan att med det samma öppet inbjuda till Laglöshet och Menederi: hvilken omständighet härvid ej heller synes böra lemnäs utan uppmärksamhet.
För öfrigt blir hvilken Finance-reglering, sorn hälst, af ett härmed jemförligt förhållande.
Om exempelvis en realisation nu kunde företagas och af .Riksens Ständer beslötes, hvarmedelst Sedelmyntet erhölle ett fixt värde mot Silfver, genom namnvärdets nedsättning; så vore ju detta äfvenledes en Lag in Casu; hvarmed likväl äfven den finge låta sig nöja, som ansåge sig derpå göra förlust.
Riderskapet Adeln, som nu gjort erinran vid ifrågavarande ämne, har föreslagit ett moratorium för enskil* te Peningeliqvider: en anstalt, sorn visserligen .Stats* och Banko Utskottens Betänkanden> 1155 ine repe uti (le genom Eag bestämda förhällanden Medborgare emellan och sålunda skulle utgöra en ganska väsenteUg
Lag ån Gasu; roen. iikväl hafva tidens omständigheter påkallat verkställighet deråt i flere andra Riken och ea skarpsinnig
Mans uprr.ärksamhet nu äfven ho* oss; Utan att vådan af brytningen i de gällande förhållanden fått härvid behålla öfverhanden.
Hvad var för öfrigt inställandet af Bankens Silfver-ut*> Vexling, hur likasom i det fria England, annat,' iin en Eag in Gasu, som samhällets fördel påfordrade , och sorn derföre skedde och gillade»,'
Månne icke altså man frarnstäldt danne betänklighet uti sin ytterligaste skepnad, då den yiserligen blir en skrämande bild.
Fåfängt vill man åtminstone hos mig göra den tankan fattlig, att Nationens vigtigaste angelägenheter, grundvalarna för dess frihet och samhälls - förbindelsernas hegld, skulle rubbas eller förnärmas genom Vidtagander afen reglering, sora afhjelpte Ridande Medborgares förlägenhet och utgjorde föremål för de interesserades egen önskan; men hvars ännu oupfylda verkställighet deremot ger anledning till oro och missnöjet
Jag anser sålunda denna formalitetsfråga helt oGh hållit vara underlydande det andra anmär kningsämnet och icke blifva betänklig förr, än det kunde bevisas, att utredningsvilko* ren förnärmade enskilt rätt.
Dess nödvändighet utaf den motsatta bevekelsegrund, en Le* damot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln heliagat, i min tanka ganska olämpligen, framställa, påkallar af Höglofl.
Utskotten ingen vedel lagning. 1156 Stats- och Banko-Utskottens Betiinkanden.
Det är emedlertid, i följd af denna allmänna åsigt af ämnet, som jag från början yrkat att, vid Disconternes reglering, miste ses på andre af Samhällets angelägenheter, än blott på den aritmetiska beräkningen af Bankens vinst eller förlust.
Till ’ undvikande af vidlyftighet åberopar jag alltså hvad derom förut blifvit yttradt; oeh får i anledning af det andra anmärkningsämnet för öfrigt anföra följande:
Vid den föreslagne regleringen af Malmö Discont, gör Banken en uppoffring.
Actie-Agarne i denne Discont, likasom 1 tle öfrige, kunna efter inrättningarnes natur Icke erhålla någon utdelning, förr, än alla Creditorerne blifvit till fullo förnöjde.
Men dertill finnes icke tillgång, efter hyad tydeligen ådagalagdt och bevist blifvit.
Om likväl, efter den föreslagne ordningen att särskild
Bok och Räkning öfver hvar Discont föras skall, emot den anledning som sig nu med sannolikhet visar, framdeles befinnas skulle, sitt Massan lemnade öfverskott, så nT& ingalunda meningen vara den, att ett sådant öfverskott Actie - Ägare undandraga; men dessförinnan synes mig ej heller någon laglig rätt för dem kunna inträda, att såsom delägare i Massans tillgångar upptagas.
Fordrings - Agarne erhålla bevisligen efter Calcul mera, än genom Massans lagliga utredning tillvinna kunnat.
Gäldenär erne, hvilkas reverser äro förfall» ne, erhålla nu Fem års anstånd; med successiv afbetalnings-skyldighet under tiden.
För - Stats• och Banko-Utskottens Betänkanden.
1157 månen häraf, jemförd till en behandling efter Concours-Lagarna, är påtagelig.
Nu återstår likväl en väsendtelig omständighet, deri Fordringsägares och Gä.denärers fördel gemensamt sammanträffa, och som visserligen är den enda anmärkningsvärda.
Det är nemligen frågan om tillämpningen af det Lagrum, sorn bjuder, att gäld må mot gäld qvittas.
I denna del nödgas jag villkorligen medge en rubbning i allmän rätt kunna förslaget påbördas; ty, så länge Concours^cillstånd icke är förklaradt, är det verkeligen hvar och en Gäldenärs Lagliga rättighet att sin Discont-sku!ld gälda med Discontens egne papper, fullt för fullo.
Men, då förlusten för Banken ändå blef stor, och följderne af denne Disconts oredliga förvaltning, ansågos proportionerligen böra drabba alla de interesserade, tilläto omständigheterne ingen annan reglering för Malmo Discont än den, som af Höglofl, Utskotten föreslagen blifvit.