Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af Herr C. A. Pousette: ”Sorn jag är öfverlygad derom, att den vetenskapliga bildning, som för Lärare i Folkskolor erfordras, kan inhemtas vid Rikets så väl högre, som lägre undervisningsverk, så anser jag de föreslagne Seminarierne öfverfiödige; hvad åter den practiska bildningen beträffar, kan den lältligen inhemtas vid de redan etablerade Folkskolorne.” 13:o. Af Riksdagsfullmägtigen A.
Tryse'n från östergöthlands Län: ”Emot de Höglofl.
Sammansatta Stats- och Ekonomi-Utskottens beslut, att en Fast Skola ovillkorligen skall finnas inom hvarje Pastorat, får jag reservera mig på följande grunder.
Utskotten hafva utgått från den visserligen rigtiga synpunkt, att Staten bör tillse och fordra, att hvarje individ deri är skyldig att inhemta ett visst kunskapsförråd, för att kunna uppfylla de pligter, Staten af honom fordrar, men Utskotten hafva, efter min förmening, sträckt tvånget på Communerne för långt, längre än nödvändigheten klöfver för dess säkerhet att kunna verkställa, hvad denna Lag kommer att bjuda.
Då Stuts- samt Jllm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Betänkandej N:o 5. a5
Då elt Pastorat är skyldigt att antaga en Skollärare med de qvalificationer och med de löneförmoner, som Betänkandet föreskrit ver, och Staten dessutom genom sina organer innehar controllen öfver att så väl Läraren uppfyller sin pligt, som alt barnen bibringas del föreskrifne kunskapsmåltet, anser jag, alt Staten förbehållit sig tillräcklig magt; det öfriga bestyret örn Skolaris inrättande i form af fast eller ambulatorisk, bör ovillkorligen tillhöra Communen att sjelf bestämma, så att den kan draga största nytta af de löneförmoner, den ganska kännbart får bekosta.
Det finnes i mången landsort, der den fasta Skolan må placeras på hvilken punkt sorn helst, som i alla fall måhända icke ^:del af de barn, hvilka böra njuta undervisning, kunna sammanföras på ett ställe, och således en högst ringa del hafva nytta af en så kostsam Skol-inrätlning, Skulle då Communen, enligt Utskottens beslut, icke, genom sin SkolDirection, få afgöra hvad som, enligl locala förhållanden, kan vara den nyttigast?
Skulle den då vara skyldig att, utom den betydliga kostnaden för arrangernentet af Skolan, hafva besvär af undersökningar (ty sådane måste ovilkorligen föregå), innan de Auctoriteter, som skola yttra sig, kunna afgifva något på sakkännedom grundadt utlåtande?
I allmänhet måste man vara mycket van att gå i ledband, om man tystlåtet skulle förbigå projeclet till en sådan Lagstiftning och sätta sig under ett alldeles onödigt beroende.
Utskotten hafva väl beslutat, att, der Skolor förut redan finnas inrättade, i enlighet med nu afgifne stadgande, men med olika löneförmoner, skulle desamma framgent tillåtas att fortfara i oförändradt skick.
Jag anser, att denna tillåtelse bör utsträckas till alla nu varande Skolor och att icke någon rubbning eller förändring af der varande Lärare, äfven med mindre kunskap, än hvad bestämdt är, bör föreskrifvas, utan först efter dessas afgång vid ny tillsättning Skol-Lagens föreskrift iagltagas; i annat fall skall en alltför stor orättvisa vederfaras de personer, som egnat sin tid åt detta yrke och som vanligen icke hafva något annat lill sin bergning alt påräkna.” i4:o. Af Iliksdagsfullmägtigen Bengt Gudmundsson från Hallands Län: ”Äfven jag reserverar mig emot sammansatte Utskottens Utlåtande, ehvad det rörer anslaget till Seminarier och bestämmandet af löner till Skol-Lärare.
Det senare anser jag Communens rätt, att med SkolLäraren på bästa sätt öfverenskomma.
Det förra kan vinnas utan en så betydlig uppoffring genom Lärarens undervisning i en Lancasler-Skola, Bill. till R.
Prot■ 1840. 4 Sami. 2 A/d, 4 Haft. 4 26 Stats- samt Allm.
Betänkande, JS:o. 5 iler den practiska bildningen säkrast inhemtas, samt i öfrigt emot Utskottens beslut i de delar, der Cornmunerne hindras att sjelfve öfverenskomma och stadga orri de fattigas barna-försörjning, undervisningstiden m. m.” Härmed förenade sig Anders Andersson frän Skaraborgs Län. STOCKHOLM, Nords t rom ska Boktryckeriet, 1840.
Stats- samt Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottens Betänkande., N:o 6.
I N:o 6.
Ant. till Exp. Utsk. den 7 Juli, kl. 6 c. m.
Betänkande, i anledning af väckt motion om LärareSeminariers inrättande, samt förändringar vid Lärare-beställningars tillsättande, m m.
Uti eu från Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterad motion, deraf Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet undfått del, har Herr Lagergren, Anders, dels fästat uppmärksamheten derå, atL Läroinrättningars framgång samt Lärjungars bildning hufvudsakligen bero på Lärarens egenskaper, och alt det sålunda vore nödvändigt att, vid Lärares antagande, såvidt möjligt är, göra sig förvissad, att de skola komma att uppfylla deras ansvarsfulla kall, dels anmärkt, att Lagarne för befordran inom Läro-verken icke äro förenlige med lidens kraf; att rättigheten att söka Lärare-platser, med undantag för Gymnasierne, vore inskränkt till de inom hvarje Stift födde personer, hvaraf klefve en följd, att vid en Skolsysslas tillsättande, en utom Stiftet född, men till Skollärare skicklig, person, blifver förbigången af en honom underlägsen, endast derföre, att denne senare är inom Stiftet född; samt alt de prof, som skola stadga omdömet om den sökandes kunskaper, skicklighet och användbarhet till den plats, han söker, icke äro tjenlige, utan förfela det med dem åsyftade ändamål; och har motionären lill rättelse uti de af honom anmärkte förhållanden, föreslagit; 1:0 Inrättandet af Seminarier alt bilda skicklige Lärare till såväl högre och lägre Lärdoms-skolor, som Apologistier och Gymnasier; 2:0 fastställandet af prof, som grundligt och tillfyllestgörande, i afseende å utforskandet af de sökandes kunskaper och practiska skicklighet, äfven genom
Domarens erfarenhet och öfverlägsna bildning kunde göras så betydelsefulla och för samhället tillfredsställande, som, af menskliga inrättningar fordras kan; 3;o upphäfvande af Indigenats-rätten för sökande, som med goda betyg styrka sig hafva genomgått ett Lärare-Seminarium, eller med loford tjenstgjort ett sådant prof-år, sorn här nedan omnämnes.
Vidare, och då det vore obilligt att, såsom ett oeftergifligt villkor för rättighet att söka Lärare-tjenster, föreskrifva genomgåendet af ett så Bih. till R.
Prot. 1840- 4 Sami. 2 A/d, 5 Haft. 2 Stats- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utskotlets Betänkande, JV:o 6. dant Seminarium, som blifvit föreslaget, helst man kunde å annat håll förskaffa sig erforderlig skicklighet att utöfva Lärare-kallet, har motionären ansett äfven den, som icke genomgått Seminarium; böra ega rätt att söka Lärare-tjenster, men tillika föreslagit, att en sådan sökande borde, innan han till det egentliga profvets afläggande admitterades, hafva vid ett sådant Läro-verk, sorn det, der han sysslan söker, under ett års tid vissa timmar föreläst och deltagit i Läro-verkets alla öfningar, samt fullständigt och godt betyg derom förete; hvarjemte motionären, som icke vågat påräkna några betydligare anslag till Seminariers inrättande, förr än erfarenheten visat någon nytta af deras bildande, förklarat sig nu endast vilja föreslå, alt blott ett Seminarium för hvardera arlen af Läro-verk inrättades, hvaraf det för Gymnasierne och Trivial-skolorne kunde förläggas till hufvudstaden och sättas i samband med Stockholms Gymnasium och Elementar-Skola samt en af dess Trivial-Skolor, och det för Apologistier inrättas i Gelle och sammanbindas med det högre Real-Gymnasium derstädes; äfvensom, och enär desse Seminarier icke kunde komma till stånd genast, eller med deras inrättning borde skyndas så, att icke alla förberedande åtgärder hunne vidtagas, ytterligare föreslagits, att det anslag, som första året kunde komma att för Seminarium utgå, måLte användas till understöd för den eller dem, som, till sakens närmare utredande, af Kongl. Maj:t dertill förordnad, i fremmande länder, synnerligast i Preussen, toge fullständig kännedom om Seminarierne utrikes.
Utskotten hafva tagit motionärens förslag i öfvervägande, och vilja serskildt yttra sig öfver de olika momenten deruti.
Hvad först angår förslaget om inrättandet af Seminarier, för att bilda skicklige Lärare till sä väl högre och lägre Lärdoms-skolor, sorn Apologistier och Gymnasier; så kan väl icke nekas, att för bildningen af Lärare till Gymnasier och Skolor ingen egentligen direct åtgärd ännu är vidtagen i vårt land.
Men då den första fordran, som göres af en sådan Lärare, är den, att han skall hafva en högre intellectuel bildning samt mera omfattande kunskaper, och så qualificerade unge män genom Philosophiae-Candidat-Examen vid Universilelen legitimera sig, i mer än tillräckligt antal, af hvilka de fleste egna sig åt Undervisnings-verken, synes ytterligare endast behöfligt, alt de för detta sitt lefnadsyrke erhålla den nödiga practiska bildningen, förenad med och grundad på erfarenhet; säkrast och vidsträcktast vinnes visserligen denna under en längre tjenstgö - Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utslcottels Betänkande, N:o 6. 3 ring vid Liiro-verken.
Men, för att med framgång kunna begynna denna tjenstgöring, är det nyttigt, äfven för den kunnigaste, att ej alldeles sakna den practiska bildning, som genom resultaten at andras erfarenhet och Öfning, under erfarne Lärares uppsigt och ledning, kan vinnas.
Behöflighelen af en anstalt till Lärares bildning för de lägre Läro-verken, erkänna Utskotten fördenskull lika med motionären; men skilja sig deruti från honom, att de dels icke anse serskilda bildnings-anslalter bellö!vas för Lärare till de serskilda slagen af dessa Läro-verk, emedan undervisningssättet i sin allmänhet måste sLödja sig på enahanda grunder, och den olika tillämpningen för olika Läro-verk sedermera beror på Lärarens egen omdömesförmåga, hvilken måste förutsättas ega nog utbildning och sjelfständighet, för att ej alldeles behöfva gå i ledband; dels icke eller tro en så lång tid för anstaltens begagnande behöfva antagas, som motionären synes förmoda.
De kostnader, som motionären ansett behöfliga, äro väl icke af någon serdeles betydenhet, men torde till större delen kunna undgås, om Läro-anstalten förlädes till de begge
Universiteten och komme närmast att motsvara de vid Tyska Universitet, och äfven vid »let Norrska, inrättade Philologiska Seminarier, då skicklige Lärare bland Universitetets personal, emot mindre arfvoden, lätt kunde erhållas.
Hvad den nödiga öfningen i det practiska beträffar, så inhemtar man den bäst genom tjenstgöring, såsom vicarierande Lärare vid något högre Läro-verk, hvilket förhållande redan nu med de fleste inträffar, innan de till Ordinarie Lärare befordras, då desse unge, ännu ovane Lärare hafva tillräckligt tillfälle att begagna Rectors och öfrige, mera erfarne Lärares upplysningar och råd.
Hvad beträffar sjelfva organisationen af den såsom nödig ansedda bildningsanstalten för Lärare, tro Utskotten det hvarken tillhöra sig eller Rikets Ständer alt derom något fullständigt förslag afgifva, utan hemställa endast vördsamt, att Rikets Sländer bos Kongl. Maj:t måtte i underdånighet anhålla, att ändamålsenliga anstalter lill bildande af Lärare för Elementar-Läro-verken blifva inrättade, på det att man, mer än hittills, må hafva full säkerhet, att de, som antagas till Lärare-sysslor, äro dertill fullkomligt Jffldade.
I afseende på den andra puncten, eller fastställande afprofsom grundligt och tillfyllestgörande ., i afseende å de sökandes kunskaper och practiska skicklighet, kunde göras så betydelsefulla och för samhället lill - 4 Stats- samt Allm. Besv.- oell Elon.-Utslottets Betänkande, N:o 6. fredsställande, som möjligt, tro äfven Utskotten, lika med motionären, alt åitskil 1 ige förändringar i de hittills gällande profven äro nödiga, enär dessa, som blott en eller annan limme påstå, hvarken kunna vara fullt tillförlitliga, eller lenora den pröfvade fullt utrymme att ådagalägga sin duglighet; men Utskotten anse sig ej böra framställa något förslag till sådan förändring, hvilket säkrast bör kunna fordras af dem, som tillämpat den nuvarande Skol-Ordningen och haft tillfälle att erfara dess bristfällighet r detta afseende; hvarföre Utskotten vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit anhålla , att, efter veder börandes hörande, sådane förändringar med profven för sökande till Lärare-sysslor vid Elementar-Läro-verken mätte införas, som säkrare och bättre, ände nuvarande, lända till skicklighetens utrönande.
Slutligen i afseende på tredje puncten, eller upphäfvande af Indiginatsrätten, airse
Utskotten någon förändring af nu gällande föreskrifter, så vida de röra sökande till Lärare-platser vid Lärdoms- och ApologislSkolor icke vara nödvändig, enär i de flesta, kanske alla stift, tillgången på skicklige ämnen vanligen är tillräckligt slör, för att lemna vederbörande tillfälle alt utvälja de mest passande, och den närmare kännedom, som Stifts-Styrelsen eger om desse peisoners anlag och moraliska utveckling, alltifrån den tid de sjelfve såsom lärjungar begynte genomgå Läro-verken, torde böra anses såsom en säkrare grund för bedömandet än mångå betyg; men, i afseende på Lectoraten vid Gymnasierne, anse Utskotten den redan medgifna utvidgningen af ansökningsrälten för utom
Stiftet hidda böra ännu mera utsträckas, emedan det är af vigt, att för dessa högre Lärare-sysslor, sorn fordra större kunskapsmått uLi specielt ämne, och i allmänhet en hög intellectuel bildning, försäkra sig om tillgång på fullt tjenlig» subject, för att ej lala pin den vinst, som dessa Läro-verk skörda genom att med större lätthet kunna tili lediga platsers besättande utvälja unga, kraftfulla, med den Åcademiska bildningens nuvarande ståndpunkt mera förtrogna vetenskaps-idkare.
Men emedan Lärare vid Gymnasium hafva äldre lärjungar att handleda, hvilka i synnerhet, i afseende på disciplinen, fordra en egen, jemn behandling, samt de dessutom på de flesta ställen såsom Consistoriales hafva tiel i Slifts-stvrelsen, och i profit ingen af sökande till Sltofsysslor, torde en viss ålders mognad hos dem böra,, såsom nödvändig, förutsättas.
Utskotten få derföre vördsamt föreslå.
Stals- sami Allm. Besv.- och Elon.-Utskottets Utlåtande, N:o 7. 5 att Rikets Ständer tillika hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, det i Nåder malte förordnas, att hvar och en i vederbörlig ordning antagen Acadernisk Lärare, i kvilket läroämne som helst, han vid Academien är anställd, må, utan afseende på den tid, han såsom Acadernisk Lärare tjenslgjort, få anmäla sig såsom sökande till lediga Lectnrs-sysslor vid Gymnasierne, så vida han fyllt 25 ar och genom ett vät vitsordadt dispntations-speeimen vid Academien, i det läroämne, som tillhör den lediga sysslan, såsom fullt skicklig sig dertill legitimerat.
Enahanda villkor af Aoademiskt disputationsprof i någon vetenskap, tillhörande ledigt Lectorat, toide äfven såsom både nödvändigt och rättvist böra föreskrifvas för de inom Stiftet födde Skol-lärare, hvilka till ett sådant såsom sökande sig anmäla.
Stockkolm den 29 juni 1840.
N:o 7. Anie lill Exp. Utslt. den 7 Juli, lil. 6 e. mv Utlåtande, i anledning af scrskilde motioner, dels om beredandet af medel för en Lection vid Ililcets Gymnasier uti Natur historien, förmedelst den Theolo gisle a Leclioneus förenande med den Philosophiska,, dels om medel till aflöning ät Lector er vid Gymnasierne i moderna språken.
Ridderskapet och Adeln har, till Utskolten, blifvit remitterade en af Herr Lagergren, Anders, väckt motion, deruti yttras: alt, ehuru de
Natur-historiska vetenskaperna numera intaga en sådan plats bland fordringarne af allmän hildning, alt deras studium borde vara ett oeftergifligt villkor för afgångs-examen från de offentliga Läroverken, det likväl icke vore bered t tillfälle för elever uti Trivial- och Apologist-Skolorne att derstädes inhemta kunskap i nämnde vetenskaper, uti hvilka jemväl det till och med vid de fleste Gymnasier hittills saknats Lärare, samt 6 Stats- samt Allni, lies v.- och Elcon.-Utskotteis Vllålande, IV:o rj. alt afven, der sådane Lärare anställdes, de försågos med så knappa villkor, att man hvarken kunde påräkna dem, som innehade erforderlig skicklighet, eller om än de egde denna skicklighet, fordra af dem att de vid undervisningen skulle använda den tid och möda, saken tarfvade; alt följden deraf vore den, att undervisningen uti ifrågavarande ämne, som borde omfatta åtminstone elementerne af Chemi, Botanik och Zoologi, Liefve alltför inskränkt.
I anseende härtill, och på det att
Gymnasierne måtte med tiden beredas tillfälle att, ulan Statens vidare bidrag, erhålla grundligt bildade Lärare, har motionären föreslagit: iso att de Lärare-tjenster i Natural-historien, som, enligt Kongl. Circuläret af den esta sistlidne November, vid Gymnasierne skola inrättas, ej må såsom ordinarie tjenster anses, utan blott tills vidare förestås af dem , sorn vederbörande Auctor itet pröfvar skickligast; 2:0 att i den mon, de Philosopliiska Lectors-plalserne vid Rikets Gymnasier blifva lediga, de ej vidare återbesättas, utan den sålunda tillgängliga lönen anslås för en Lector i Chemi, Botanik och Zoologi; 3:o att den Philosopliiska föreläsnings-skyldighelen sammanslås med den Theologiska.
Derjemte hafva Utskotten erhållit del af en utaf samma motionär väckt, från Ridderskapet och Adeln remitterad motion, deruti anföres, att bristen af en ändamålsenlig undervisning vid Gymnasierne uti de moderna språken menligt inverkar på dessa Läroverks anseende och nytta; att det visserligen, genom Kongl. Brefvet den r November sistlidet år, blifvit lemnad de Gymnasier, der någon Lärare i nämnde språk ej vore an ställd, rättighet att erhålla en sådan, men att lönens bestämmande till det ringa belopp af 000 R:dr B:co, lemnade föga förhoppning att, till Lärare vid denna Leclion kunde erhållas en person, som med nit och personligt anseende förenade en mot sitt vigtiga kall svarande skicklighet; och har motionären i anledning deraf föreslagit: 1:0 att de Lärare-tjenster i moderna språk, som, enligt ornförmälde Kongl. Bref, vid Gymnasierna skola inrättas, ej må såsom ordinarie tjenster anses, utan blott lills vidare förestås af dem, som visa sig vara dertill skickligast; 2:0 att i mon af Gymnasii-Adjuncternes och Philosophiae Lectorer nes afgång, de förstnämndes löner och Lärarnes i Natural-historien arfvo den, de senare utgörande i5o R:dr B:co, måtte förenas med lönen för Lee - Stats- samt Allm. Besv.- och Elcon.-Utshottets Utlåtande} N:o y. tionen uli moderna språken, hvarigenom skulle uppkomma en summa, tillräcklig för aflönancle ytterligare af en Lector, hvilken, liksom GymnasiiAdjuucten , vore skyldig alt vid någon af Lärarnes sjukdom eller förfall, så vidt möjligt, för dem vicariera.
De af motionärerne framställde förslag hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och som den Tlieologiska Leclionens förenande med den Philosophiska utgör ett villkor för verkställandet af motionärens förslag; men Lärarne vid dessa Leclioner, hvar för sig, redan lära hafva full sysselsättning med undervisningen och andra dem åliggande skyldigheter , samt, sedan det genom Kongl.
Brefvet af den i November i83p blifvit stadgadt, att Rikets Gymnasier höra indelas uti 3:ne
Afdelningar med serskilda föreläsningstimmar, Lärarens göromål genom en sådan indelning betydligen ökats; alltså och då, genom nämnde Kongl. Bref, serskilde
Lärare-tjenster i de moderna språken samt i Natur-vetcnskaperne blifvit vid Gymnasierne inrättade, och löner för samma tjenster bestämde; samt man först borde låta erfarenheten visa, om någon svårighet mötte att, för de stadgade lönerne , erhålla skicklige Lärare vid Gymnasierne i sistnämnde ämnen; finna Utskotten sig icke kunna tillstyrka motionärens framställda, här ofvan omförmälde, förslag.
Stals- och Banco-Utskottens Utlåtande > N.o 8. i N:o 8.
Ank. lill Exp. Utsk. den 15 Juli, kl. i e. m.
Utlåtande j i anledning af Prosten Klingvalls ansökning om dagtractamente under den tid, Prosten, som varit en af Rikets Ständers år i83g samlade Revisorer, måst efter slutad Rent is i o 71 s-för rät tning , uppehålla sig i Stockholm.
Uti en till Rikets Ständers Fullraägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret ingifven skrift, sorn af Fullmägtige blifvit till Stats- och Binco-Utskottens behandling öfverlemnad, liar Prosten J. G. Klingvall anfört: alt han, som deltagit i 1839 års Revision, efter slutad förrättning, skolat återvända till sitt hemvist å Gottland, och, i anseende till erhållne underrättelser från Öland, att Post-communicationen emellan nämnde ö och Gottland blifvit, i följd af den inträffade starka kölden, afbruten, betingat sig platts för öfverfarten å ett af Skepparen L.
Nyberg földt handels-fartyg, som från Stockholm afseglat den 16
December samma år, men sedan detta fartyg, efter sex dagars segling i Stockholmska skärgården, blifvit af is kringvärfdt, så att dess vidare fortkomst förhindrats, måst till hufvudstaden återvända, för att afbida den årstid , som kunde göra återresan till Gottland för helsa och lif mindre äfventyrlig; i följd hvaraf Prosten Klingvall anhållit, det måtte af Banken och RiksgäldsContoiret, för den tid, räknad från den 7:de December nästi idet år, då Revisionen slutade, till sistlidne Februari månads utgång, under hvilken tid Prosten genom oöfvervinnerliga naturhinder blifvit i Stockholm uppehållen, till Prosten utbetalas elt lika underhåll, som för Revisorerne är bestämdt, eiler 3 R:dr Banco om dagen; varande vid ansökningen bilagde bevis, dels af Lots-Capitainen T.
Fogelström, att Skepparen Nybergs fartyg, som från Stockholm afgick den 16
December sistlidet år, efter 6 dagars segling infrusit i Kodjupet, och alt Prosten Klingvall varit passagerare på samma fartyg, dels af Riksdags-fullmägti"e från Gottland, Prostaine J.
Gahne och H. Lyth samt Rådmannen P. 11.
Lindström ej mindre derom, att postgången emellan Gottland och Öland vari t under loppet af sistlidne
December månad afbruten, än ock att bemälde Riksdags-fuilmägtige, då de skolat i slutet af nämnde månad begifva sig från Gottland till Stockholm, med mycken svårighet lyckats komma öfver till fasta landet, samt att i allmänhet resor till och ifrån Gottland under vinter-månaderne äro förknippade med våda för helsa och Bih, till R, St.
Prot. iS4i 4 Sami, 2 Afd, 6 Haft. 1 2 Stais- och Banco-lJtskoltens Utlåtande , N. o 8. lif, dels ock medelst utdrag utur tidningen Stockholms Dagblad, att ett till Gottland destineradt fartyg i början af Januari månad innevarande år vid nämnde ös kust förolyckats.
Vid öfvervägande häraf hafva Utskotten väl å ena sidan ej kunnat finna annat, än att Prosten Klingvall, vid det upplysta förhållande, att communicationen emellan Gottland och Öland på den vanliga postvägen öfver Calmar varit afbruten vid den tid, då Prosten, efter slutad Revision, skolat återvända till sin hemort, icke skäligen bör sjelf få vidkännas de kostnader, som med ett sålunda, utan hans eget förvållande, fördröjdt vistande å en fremmande o! t varit förknippade; men då, å den andra sidan, antagas kan, att Prosten, i den händelse han, i stället att betinga sig serskild sjölägenhet clirecte från Stockholm, tagit vägen öfver Calmar, bordt varit oförhindrad alt i slutet af nämnde
December månad komma öfver till Gottland, lika väl, som ofvan-bemälde
Riksdags-fuilmägtige derifrån kunnat färdas öfver till fasta landet, anse Utskotten sig ej kunna i vidsträcktare nion tillstyrka bifall till Prostens ifrågavarande ansökning, än att Prosten Klingvall malte få beräkna arfvode såsom en af Rikets Ständers Revisorer, utgörande 3 R.dr Banco om dagen för en månad utöfver den tid, Revisions-förrättningen varat.
Reservation af Prosten Ii.
Lyth: ”Jag måste reservera mig emot sammansatta Utskottets beslut att tili blott en månad nedsätta det Dag-tractamenle, sorn Prosten Klingvall^ i egenskap af Revisor i Stats- Banco- och Riksgälds-verken, begärt för 2A månader.
Sedan Banco-fullmägtige, så väl som den förberedande Afdelningen tillstyrkt oafkortadt bifall, borde man vänta, att
Utskottets nedprutning skulle grundat sig på något öfvertygande skäl.
Man har deremot yrkat, att sedan Prosten Klingvall, vid slutad revision, uppburit resekostnad såsom för den officiella, eller så kallade postvägen öfver Calmar och Öland, hade han bordt ovillkorligen beträda denna och ingen annan, oagtadt det blifvit upplyst, att postfarten mellan Öland och Gottland från början af sistlidne
December månad varit stängd genom isläggning i Böda hamn.