Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I 83 159a 25 3,783 i,63o! 810 326 23°i 36o! 2i 18 34 92 82 1,73° 11 36 52 178 T:r. 24 >°79 70 32 867 5,j83 | 771 s 5o8 I,l32§ 225; 19,815 10j242 7,o36 1,0241- 644 1,111 i,3oi a9s 7§ l44 *7 3 51 563 T:r. 24 i,3o6 160 89 1,408 8,4o4§ 8o5 689 694 i4i| 44,io3 2,576| 4,o83 1,880 902 1,466 3j597 61 24 60 65 35! 132! 56 >9i 12 208 277 i,456 1,49° 8 20 93 ~85 *97 671 T:r. 72 1,282 110 I 35 1,820 5,249 1,982! 1,266! 3,985! 79* 19,809 35,957 20,768 4,708 i,°9‘ 2,3qi 3,807 100 *7k 432 76 71 328, 80, 260 6,45o 224 T :r. 12 621 65 20 558; 3,009 5*4! 309! 607! i4,349l 8,i3i 3,385 7892 356 651 i,563 36| 10 48 39 T:r. . 4 3oo^ 26 12 31 ij; 1,936 522 *491 115 22 9,°i4 6,o34! 2,319“ 955 232 4l4 568 56 16 >4 5o 7 884 12 5o 2,412 121 25 237 4 T:r. 48 3,076 210 3oo 3,83o l6,7!2 2,3io i,583 3,098 373 98,o56 39,794 i4,588 4>o4° 9979 3,2o4 7,048 204 48 200 l88 l4l 744 67 860 1 Hästar. 11 1 C * V St: St. 6 4. i4a 164 i3 o 12 35a 46 1 i,°95 3i8 3l2 10 ii7 4 333 10 66 8 | 4,375 i,.5g6 i 5,o46 135 2,233 72 666 110 *53 74 1 a9° *38 786 24 23 5 3o 17 4 10 348 1 83,564- 38,555 !* St. 20 4x4 40 ' 16 688 *,993 535 2Q2 689 i37 1 3,i 19 9,264 4,619 i,35i 366 728 1,402 35 8 72 3a 3o *54 55 122 4,896 c 8 124 43o fl, ►B St. 6 239 20 24 397 i,3i5 296 i57 416 77 6,a3o 5,062 2,373 692 222 375 867 a4 6 42 16 12 36 10 854 60 66 01 -s' 5"
O Uppslattadt Värde.
St. i3 357 56 12 782 2,814 1,076 412 1,440 284 9,668 i6,o65 8,955 1,963 4.08 964 1,692 66 12 i56 5 2 34 212 67 6?24o IO 72.08 7°9 >3,180 9>a35i 20 8,5oi I i6,5o5 2,765 4i,639 St. 247 16 20 4io 1,280 297 i3o 162 3o 7>°95 3,020 i,5Ö2 54o 184 3i9 696 3o 8 18 27 16 43 20 1,528 2 B 201 - 19,886 54,727 St. 5 6 8 28 8 16 100 4o 48 12 *4 74 18,001 R:dr. t4,7°° 352,665 3o,i88 6,000 275,806 I,0l4,4!3 200,788 86,574 240,480 32,976 3,580,464 3,161,441 1,365,270 471,260 167,930 184,182 378,900 i3,53o 4,5oo 16,700 14,73° 6,209 27,891 20,346 51,888 698,533 ~5oo 48,328 i,378 10,157 i,666 202,620 22,514 20,000 sk. Stats-Bidrag.
38o 4.500 1,000 356,ooo 15.500 75,o33 i5,85o 32,200 36,320 107,482 60,600 206,001 104,000 18,000 io,4i3 13,883,654 Bevillning.
Efter usta Artikeln.
Efter Bevillnings-Förordningarne firén 1823 oell i83o. usta §. år 1828 i:sta till 8:de §§ år ib3o. R:dr. sk. 26 313 4o 35 12 7 24 708 24 1,782 40 5o3 — 232 20 763 24 112 36 7,383 24 9>966 3,691 — 928 24 295 28 527 ib 1,481 24 38 — 11 24 47 — 37 — ' 38 42 177 12 43 . 4,318 4o 4 36 i36 36 467 28 1*7 24 i,o53 16 52 4 87 4° 7 24 6 36 48 —- 23 29 36 2 24 3 2 36 6 — 11 12 11 36 8 — 3 4.0 2,415 24 38,287 22 3:dje, 4;dc och j6:te och 7:de §§ 5:te §§. är 1823.1 år i8a3. 37:de ai:sta till 36:te till /jo:de §§.
S. år i83o. år r83o.
R:dr. sk. r. 7 16 730 864 4° 3 5 >9 »3 4-7 *7 12 62 12 3q5 16 33 8 9 1 27 R:dr. 38 822 ä7 12 6» 1 2,775 585 >93 484 7* 7,663 6,393 2>9'27 44 593 26 9 33 29 7 39 46 107 4,i46
I So 1 79 1 3 446 45 48 sk. 33 44 47 34 40 1 >9 >4 1 2 40 R:dr.
10 2 1,000 §6 i5o 78 680 4io 121 492 220 ,3o 4,429 3,3o8 4° 36,437 44 sk.
R:dr. 3 266 ' 4 1 3o3 658 69 35 7° i5 2,724 i,255 5io 186 59 9° 293 ‘ 3 1 4 59° sk. 25 9 46 16 18 •4 4 25 2 I 24 16 i3 35 4o 18 32 32 ■4 21 3a 62 3 61 369 7,652 36 43 Summa.
Jordehoksoch Hemmantal gRäuta.
R:dr. 29 I,4o2 77 20 i,633 5,217 1,158 460 i,3i8 >99 17»771 17,615 7,128 1,875 i,o85 1,482 2,772 68 21 82 69 5i 237 89 111 q,o55 y 5 *36 yo5 5 67 181 r,5i3 sk. 24 8 39 9 6 *4 13 24 11 22 14 M 2 8 32 38 3o 28 11 33 32 36 36 39 2 5 18 4.2 85 j c8 543 31 45 7 55 24 20 33 24 32 10 16 2 i,i 38 79 180 72 81 682 4i6 i3a 5o4 228 3o 33 7>2i3 85,687 36 28 R:dr.
568 55 . >79 3,988 298 ■371 662 118 20,714 8,899 4,485 1,356 5o3 575 371 4> 13 66 30 14 87 31 3i5 69 sk. 32 3i 3 26 12 31 38 25 27 1 32 37 19 >7 18 38 23 53 61 4.3 42 *7 Krono-Tionde.
R:dr. 44 21 44,696 10 34 332 896 260 122 4x4 o 67 3,763 4-,o95 1,931 655 181 225 617 l8 5 28 i3 i3 *9 *7 sk. 24.
R:dr. 112 I : 6 728 49 sk.
I I 28 35 7°9 i3,754 46 Mantals penningar. 32 4,79° R:dr. 9 99 i3/ 3 >93 49^ i37 70 i83 28 2,001 2,673 1, 102 425 9> *89 4i5 12 3 >4 18 13 72 *7 i,763 3 48 116 l32 3l 400 16 56 sk. 20 6 8 1 2 3 5 3 2 2 90° Lagmans- och Häradshöfdinge-Ränta.
R:dr. 78 187 5i 23 85 12 90 3 1,189 467 118 25 23 i83 4 7 4 *7 3 sk. 24 32 3 11,873 36 643 1 18 31 73 12 223 8 9 280 36 24 Gernings Ören.
Saltpeter Afgift. R:dr. — 4>7°7 sk. 32 R:dr. 10 1 1 111 12 !9 59c 2 7 12 sk. 24 24 24 18 27 3o 16 Summa.
R:dr. „ 9 835 102 3 79> 6,4.07 747 645 1,34.6 226 31,074 16,867 7>985 2,568 836 1,061 t,588 76 22 n5 66 45 196 69 321 2,482 4 66 xGS
3i 19 26 i4 8 47 16 3o 8 27 4 35 4-0 8
R:dr. sk. 592 43 4 635 Kostnad för Rustning och Rotering.
R:dr. sk. 202 — 220 4,930 2 3 1,770 24 410 >4 2,846 12 2l3 27 18,124 4-7 57,311 36 8,260 3i 56 32 74 3 1,448 26 92 iS 21 12 120 — 66 3/ 28 25 96,198 Clerecie Statens Underhäll.
Pastorers. el af Städernej donerade Hemman kommit att då från oförmedlade Hemmantalet uteslutas, men nu nefattas uti det samma.
R:dr. *7 224 27 18 5 o3 1,708 376 167 424 74 7,866 6,386 2,624 9°4 249 42 898 28 7 36 22 5 116 26 U91 2 80 *4° 9° 56 i5o 5o *5,243 sk. 24 24 28 4.0 H 44 1 40 44 38 22 3o 20 42 32 40 24 21 Capelianers.
I R:dr. sk. 4 5 o 6 6 127 370 62 37 93 i5 1,860 1,219 479 i58 58 8 204 2 3Ö8 7 40 10 100 45o i5o 5,906 Kyrko Betjeningens.
R:dr. x_ 3 21 4 1 66 226 64 20 62 io 640143 1,223 448 184 36 5 138 6 sk. 36 8 3 o. 4* 37 45 182 3 20 2 20 5 40 36 -3,4 *7 23 Summa.
R:dr. 24 295 37 25 697 2,3o5 5o3 2 25 58o 100 io,368 8,83o 3,552 1,34.7 344 55 1,24.1 22 29 33 44 i5 5 24 28 22 26 37128 10 47 38 1 >9 28 2,468 ,2 9° 207 102 I61 620 205 12 36 34,56/ 36 R:dr. 10 i94 16 ' 6 . 4»7 i,363 620 i5q 44-3 83 4,677 8,384 4,°37 *>a99 243 468 658 64 16 48 5o i,5oo 1 160 24 24 24,915 42 R:dr. 36 478 66 67 *79 37 2,23o 2,474 908 123 sk o g ö B» 2 O cn P r- —-i?
R:dr. 42 6,617 19 IOO 20 740 3,224 1,178 298 682 *21 IO,97> i5,579 6,481 2,464 475 . 923 l9 283 I l6 3o 60 9° 44,842 R:dr. 5 85 *3 16 . 5oi 1,861 732 24» 621 112 6,834 io,233 4,7X0 1,497 282 334 938 61 >4 60 49 6 23 6 602 2 r5 38 3o 20 3go 30,367 sk. 40 24 46 IO 12 9 3 26 38 3 36 47 12 20 16 24 39 4° 40 16 24 16 20 4° 12 4- 32 4° 40 37 Summa Stats-Bidrag.
R:dr. 78 2,9i3 469 5,020 25,787 6,776 2,5o6 8,018 x,og4 102,o52 *37,287 43,064 0,544 3,325 4,399 io,o54 5i8 i35 547 4*i sk. 21 29 8 46 4t *7 »7 *7 43 i5 21 32 3 7 iö 44 32 I 108 2 5 78 12 1 3o 194 476 16,109 17 3o8 U277 944 4i5 2,817 3i5 1,988 88 101 37 2 l,l68 88 192 74 84 688 425 i58 507 231 3o 38 10 9 11 8 2 10 6 8,852 404,419 Götheborg å Lands-Contoiret den 8:de October 1833.
O. H. Ilo LM OBEN.
Garfveri för Beredning af Läder på Engelska sättet.
Bommulls- och Linne-Fabriker.
Siden Fabriker.
Porter Bryggerier, Segelduks Fabriker.
Stofts Fabriker.
Diverse Fabriker och Manufactur-Verk.
Tobaks Fabriker.
Olje-Slagerier. ärgerier.
Fabriker. Socker-Bruk.
I Städeme Götheborg Uddevalla Kongelf Marstrand Strömstad Samma för år 1832 78398 På Landet.
Götheborgs Fögderi Inlands Orousts och Tjörns dito Sunnervikens Norrvikens Summa för år 1832 I 3 ■Aturiarknin.
Anledningarne tili de förändringar, som detta Sammandrag utvisar med Fabriternes antal och till verknings-värden, aro årligen uppgifne till Kongl. Commerce-Colle, mm. I SAMMANDRAG af de Berättelser om Fabriker och Manufactur-Inrättningar, hvilka inkommit från Städerne och Fögderierne i Götheborgs och Bohus Län för år i833.
Tabell för taderna }Venersborgs Stad.
Hui och Tomter Jord ^skattlagd Mjölqvarn med 2:ne par stenar Dito Grofbladig Såg ....
Diverse Personer, sona ej höra lill viss näring Borås Stad.
Has och Tomter ....
Jord fult-mjölqvarnar med ii pär stenar Hushehofs Mjölqvarn Tegelbruk Diverse Personer, som ej höra till viss näring Alingsås Stad.
Hus och Tomter Jord Klädes-Fabriker , Qvarnar . • •
Ulricce/iatrms
Hus och Tomter Jord Ylle- och Linne-Väfnads Fabrik Läder-Garfveri Tegelbruk Åmåls Stad.
Hus och Tomter Jord •
Diverse Personer, som ej höra till viss näring • • • • S u i £:: O IS 5. A 3 1 Ctq « St. 344 I t 346"
Jord. pr* Tid. 356 Suni m n Summa 38g| 4 395 201 2 2 20 5 Summa 78xs 356 i3o [JO >'■ aq Tid. fi7 4 ö74 Crt JO s a<5 Tid.
H S M I 3 ET 3 3 » 3- Tld. r,o3o i,o3o 948/; 948/a 3oo 3 00 64 [80 ■74 274 110 410 Summa I218 I180 52] 5 a] 1,39341 ■47‘-H ,393iiv47« 55o Utsäde af a Tr Tr 3 o 3 3o 1,124 55o 1,124 1,115 355 355 1,58g/ 1,58g: 5874- 587s Tr 3 o 3o T:i 200 Tr 200 3 i3o Tr i5 T:r 8 3o i3o i5o 5 o i5o 32 2 32 240 240 Medel-afkastning sedan utsädet är afdraget.
Uppskaltadt Värde.
T;r T:r 21 1210 T:r i5o 21 210 IlIO 800 5o — 800 32 I 80 32 I 80 6ji i5| 8 1 oj 100 6,1 l5; 8 loll00 120 t* T:r 800 T:r Tr 5o 800 5o 5o; 42 10 260 260 45o 75 12 12 32 45o 20( 128 42 10 128 >5o >5o 35 600 35,6oo 128 128 46 T;r 180 180 st. 1,680 1,680 6,4°o i, 4 Oo 54 41 [54 640 640 5o 80 80 45 45 40 4° 7% 34 700*34 st. 60 st - bo 190 [9° i5o i5o 60 6 60 i 70 i5|i7o 5' 31. 20 40 40 10 20 10 20 3o'5o 5o O 95 80 80 60 6c 3o 5o 5 o st.
R:dr 202,500 sk. 252,5oo io4,958 32 Jord.
R:dr 1 1 2,000 —| io4,958 32 — 94,483 94,48 5 122,483 122 ,483fT 112,000 80,054 8o,o54 52,o53 5a,o53 33,885 33,885 Siv. 35 35 37,625 37,6a5 m »-si W tr1 ts 2.0
R:dr 252,5oo I 12,000 365,5oo 8o,o54 8,25o i,5oo io4,q58 52,o53 12,383 3,200 i72,595 sk. 35 i6. 35' 94.483 33,885 1.000 2.000 1.000 i32,368 122,483 37,625 16- 160,108- t Clereciets underhåll, Ständiirc Räntor Bevillning.
Summa, Summa Summa, Jord , Hus Tomterj, Verk och Inrättningar.
Efter 2:dra §, 1,000 200 200 2,200 1 ,o5o 200 Elfsborgs Läns Lands-Contoir, den 3i December i832.
O C. L. Rinman.
♦ Uträkning-, som visar Medel-priset af 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832 årens Markegångs-Taxor för Götheborgs och Bohus Län.
Markegångs-Prisel- för År 1828. 18 29.
Tun 11a Tunga Tunna Tunna 1 Tunna 1 Tunna Korn Tunna Tunna Lisp:d Lisp:d Lisp:d St.
Ko Rågmjöl stridt Korn Kornmjöl . . J ?1- Mall, med 6 kap:r på T:n Blandsäd, hälften oell hälften Hafre Hafre .
Bönor Smör torkadt Fläsk . . .
Talg : . . . 2 ^ P £3 M *-d St.
Får St. lefvande gödd Gås . . i St.
Höns Tunna Fisk eller Gabiljau Våla Komul i i ioo St.
Hvitling i i Lisp:d Hö Lispa] Långhalm eller Logbunden Kärfve i Famn Ved af Furu eller Ahl . . i St.
Stock eller Timmerstock af Furu, minst 14 alnar lång och 7 å 8 tum bred i lilla ändan . . 1 Tolft Sågbräder af 6 alnars längd, 12 tums bredd och if tums tjocklek 1 Mark Ljusgarn 1 St.
Säck al Helsinge-Buldan, om en Tunnas rymd 1 Dränge-Dagsverke 1 Öke- eller Ploge-Dagsverke med 2:ne Hästar och en Dräng . . . 1 St. årlig Häst 1 St.
Kongs-IIäst
Ved och Lysnings-Persedlar för de uti Kongl. Maj:ts och Kronans hus Tjenstemän> upprättad i följd af Häglof.
Kanimar-Collegii Skrifvelse den 12 October i8o3.
Lisp:d Talgljus, 7 på marken . . Skålp.-d gula Vaxljus Kanna Rof-olja hamn Björkved, 3 alnar hög, 4 alnar lång och 5 qvarter djup.
Dito Bokved Dito Dito A hl ved Dito . . .
Dito Tallved, 3 alnar hög, 4 ainar lång samt 6 qvarter djup. Skogs-EJfecter.
Enligt Högl.
Kammar-Collegii Skrifvelse den 11 Junii 1806. 1 Tolft 12 å i4 alnars timmer, om 6
Tums diameter i lilla ändan eller toppen I Tolft 16 alnars
Dito 1 Tolft 18 alnars Dito 1 Tolft Slagor . 1 Tolft Gärdsle 1 Tjog Gärdslestör 7 6 4 5 5 3 2 5 5 3 5 22 1 1 16 32 3 2 16 16 3a 32 16 1 o 36 5 10 6 36 9 3 16 36 i3 16 25 34 8 8 16 32 32 44 40 32 8 .6 16 10 12 26 ■4 24 32 36 8 10 6 4q 10 40 4°, 12 24 .6 (6 183 0. 183 1. 183 2.
Summa 6 36 36 .6 28 16 jo 1 32 32 32 32 16 4 8 12 36 8 10 6 40 7 40 8 i4 16 28 32 1 2 24 32 32 36 36 .6 28 16 .6 16 24 8 8 20 16 32 13 6 4o 7 4o 24 18 .6 2 4 4o 12 24 >6! 16 r6 16 16 8 24 16 x 6 6 3 5 16 2 1 16 7 9 11 1 32 16 36 32 16 32 40 8 12 24 8 4 o 4o 24 18 24 34 16 r 2 34 .6 r6 12 24 16 Medel Pris. 48 44 28 3i 3i 21 >4 3i 27 15 26 87 9 5 86 5 4 4* 28 39 44 28 28 32 41 5f 6 2 1 32 24 40 40 20 l6 36 36 8 46 3 37 6 24 32 4 8 25 16 16 29 40 33 34 4o 40 10 28 4° 6 8 7 24 32 32 16 16 26 40 40 16 34 3o 28 44 33 >7 >7 i3 4' 16 >9 7 11 28 38 7 10 •4 6 39 8 5 32 39 12 15 •7 25 45 8 8 36 [ I 24 44 8 44 32 32 6 24 4t 8 >7 7 i 10 *7 7f 1 ! 2 7r — 26 4 — i5 7? 9f 9i 1\ n 7t i u 2? 2# 2T 9i H nf 4f 4 f 9r 6# 7t 9} 9r 2f 9i 9i Fånge-Förplägning.
Brefvet den iy September 1810.
1 Mark mjukt Bröd Indelte Inf anteri-Regementernes Beklädnads-Persedlar, enligt Kongl.
Förordningen deri f Februarii 1812.
1 Jacka 1 Vast med armar Ett Hatt med prydnader Ett Skärp Två Halsdukar • . . . .
Två par Byxor Två par Stöfletter Fyra Skjortor af Blångarn Fyra par Strumpor Fyra par Skor
Ett pär Linnebyxor För Tågande Trouppers Underhåll.
Enligt Kongl. Kungörelsen den 2y Augustii 1816.
2 Marker mjukt Bröd 4 Mans
Dag-portion 1 Ration till utfodring åt en för ett Dygn Häst Båtsmans Utrednings-Beklädnadsoch Hemkalls-P er sedlar j jemlikt Kongl. Kungörelsen den 10 September 1816 och Kongl. KammarCollegii Skrifvelse den q
Öctober ->8ay. Utrednings-Persedlar.
1 Kapprock eller Cavay af blått Yadmar 1 Kappsäck af Segelduk, Skinn eller Fyrskäftad Väf 1 Nåckad Rya eller Ylle-täcke . . . 1 Hängmatta af Bulldan . . ■ Beklädnads-Persedlar.
Tröja af blått Yadmar Yäst med armar af dito Par Långbyxor af dito, med lösa lårfoder Halsduk af mörkt Lärft ......
Hatt Par Läderskor Par Ullstrumpor Skjorta af Blångarns-Väf Vadmars Släpe-klädning Hemkall: 1 Tunna Korn . . , 1 Lisp:d Ilo . . . 1 Lisp:d Halm . . 1 Lass Torf . . . 1 Famn Brännved •Persedlar.
Enligt Kongl. Kammar-Collegii Cir - eulaire den upptages: Tunna Vicker Tunna Bohvete 25 Februarii i83i, Markegångs-Pr iser för År 182 8. 4o 4o 21 3a 2 4 16 38 8 24 16 45 36 5 12 3a 6 3 4° 6 10 5 1 3^- 1 829. 1 8 3 0. 1 8 3 1. 1 83 2. r 1 4o 4o 24 3a 16 38 24 20 2 36 13 12 10 5 4o 10- 11 4 1 40 40 24 24 16 38 8 24 20 2 36 i3 12 7 8 4o 4o 24 3a 8 24 20 2 36 i3 12 24 7 6 4° 16 42 4o 24 3 a .9 a4 >6 38 16 24 20 8 36 6 12 16 8 3 4o 16 Summa. 45 ■3° • 10 j 4 I5 ■ 40 9 • 22 ■ i5 .43 • i5 9 io 10!- 8 8 21 16 Medel Pris. 4- 6 25 20 21 2 7 10 3 6 4* 28 '9 9 3a 46 24 11 36 3 12 24 38 a5 8 11 22 lo - lo 4° I 40 2 3 24 16 38 9 24 r9 2 36 10 12 33 7 5 4 o 28 24 4 77 6 7 5 7t 3— 7? 8# 9f Götheberg å Lands-Contoiret den 8:de Oclober i833.
KONGL. MAJ:TS Befallnings hafvand e s uti ELFSBORGS LÄN tili KONGL. MAJ.T i underdånighet afgifne FEM-ARS-BERATTELSE, för Åren 182T, 1828, 1829, 1830 och 1831.
Tryckt kos H. G.
Nordström, 1833. ti ;x iLAW V:
Mj ■ \ 'i v i 1 ■; \ . v..\ ' ' ' ■■ ■ - .
. ' Vi : , • . -i-, i: t ii ■ . 'M i'':. V,. .. v - - •-% -J* . . - - ■ - ■ r' ;.' - - Udd T) TTA '- ' i QizBi •>?&*£ YTM ';is\ i) \< Underdånig Berättelse för åren 1827, 1828, x829j 183o och 1831 j angående Elfsborgs
Läns tillstånd, synnerligen i Statistiskt och Economiskt afseende.
Län, omfattande liela Dahls-land, som består af Fem Härader med En Stad och Fyratiotre Socknar, samt Westra och Södra delarne af Westergöthland, eller Tretton Härader med Fyra Städer och Ett Hundrade-åttatio Socknar, förutan åtskillige Socken-andelar i bägge Landskapen, hvilka tillhöra Socknar inom andre Län, — är vidare indeladt uti en Lagsaga med Sex Domsagor och uti Sex Fögderier med Tjugofem Länsmans-District.
Län samt i öster till Jönköpings och Skaraborgs Län, skall innehålla uti areal-vidd ungefärligen 120 qvadratmil, deraf sjöar, strömmar, träsk och kala bergsträckor anses upptaga omkring femtio, så att den jordyta som är odlad och möjelig af odling, eller är skogbeväxt och tili skogsplantering tjenlig, samt för öfrigt har vegetation, torde svara närmast emot 70 qvadratmil.
Denne beräkning af areal-rymden är grundad på Hermelinska Chartan och andra äldre Chartor: Enligt af Forsells nyare Charta öfver Skandinavien skall deremot Elfsborgs
Läns areal-vidd endast uppgå till något öfver 114 qvadratmil, hvilket äfven torde vara det rätta, när den del af Wenern, som kallas Dahlbo-sjön, och eljest kan till Länet räknas, från beräkningen uteslutes. 4 _ ' $. i.
Lä »cts Allmänna Beskaffenhet.
Tossbo och Wedbo Härader, som å Dahls-Land gränsa till Wermland, Norrige och Bobus
Län, bestå af höga och skogrika bergsträckor, som emellan sig bilda större och mindre dalar, hvilka, i afseende på jordmånen, äro af ganska skiljaktig beskaffenhet.
Till större delen utgöres marken af sandjord, på några ställen blandad med Lera, undantagande Tössö Pastorat, hvarest lermylla är rådande jordarten; men i synnerhet emot Norrska gränsen är jordmånen svag och föga bördig.
Wahlbo Härad, som å vestra sidan stöter till Bohus Län, är nästan äfvenså bergbundet, sorn förstnämnde Härader, likväl med bättre jordmån, deri lermylla ofta förekommer; hvaremot öfrige delen af Dahls-Land, utgörande Nordahls och Sundahl» Härader, har i det mästa en jemn och slät belägenhet, vidlyftiga åkerfält, samt god och bördig jordmån, hufyudsakeligen bestående af Lermylla.
Sjön Wenern begränsar Dahls-Land å nordöstra sidan, i hela sträckningen från Wermlands Läns gräns till Wenersborgs Stad, och utom dess finnas mångå andre större och mindre Sjöar, bland hvilka stora Lee utmed Norrska gränsen, och de vattendrag som förena den med Wenern, i synnerhet förtjena att anmärkas:
Landet är för öfrigt, i alla rigtningar, genomskuret af åar och bäckar, de flesta med aflopp åt Wenern. — 1 Westergöthland är den Landsträcka som börjas vid Wenern, innesluter Halle och Hunneberg och sedan omgifver eller tillgränsar Götha Elf, utgörande Wäne, Flundre och Ahle Härader, både vacker och fruktbar: rådande jordmånen är här ömsom lera och svartmylla; men, i den mån Landskapet aflägsna}’ sig. från Elfven och i synnerhet ju mera det närmar sig gränsorne af Halland och Småland, blifva jordarterne sämre och svagare.
Inom Bjerke, Wedtle och Kullings Härader träffas likväl ännu flere fruktbara trakter, med mer och mindre god lera och lermylla; men i Gäseneds Härad, som är sandigt och stenbundet, äfvensom i Redvägs Härad, hvilket närmar sig denna beskaffenhet, finnas sådane bättre jordarter mera sällan och endast såsom undantag; utan består rådande jordmånen derstädes, så väl som uti Åhs, Kinds, Marks, Wedens och Bollebygds Härader, af så kallad mjäle eller mojord och sandblandad mylla, sorn i allmänhet gifver mindre lönande afkastning, ehuru äf - 5 ven inom desse Härader, synnerligen uti Marks, åtskillige trakter finnas med bördigare jordmån.
Delar af Wäne, Bjerke och Kullings Härader, Gäseneds Härad och en del af Redvägs Härad, kunna räknas för slättland, fastän sins emellan mycket olika; hvaremot det öfriga af Westgötha Landskapet är bergigt och skogbeväxt samt delvis starkt couperadt och i fördjupningar uppfyllt med sjöar, kärr och mossar, som finna aflopp genom en mängd åar och bäckar, antingen åt Wenern och Götha Lif, eller åt Nordsjön och Cattegat.
Län, som, i dess längsta utsträckning från Norrska gränsen i nordvest, till gränsorne af Halland och Småland i sydost, håller öfver 3o mil, företer således stora skiljagtigheter i fysikaliskt afseende och naturliga förmåner; men der saknas likväl icke inom något Härad, helt och hållet, hvarken jordmån för ett nödtorftigt åkerbruk, skog för husbehof, eller vattendrag för nyttiga inrättningar.
Ibland ovanliga naturhändelser, under nu ifrågavarande qvinqvennium, må nämnas tvenne jordskalf, som blifvit observerade år i83o, i Januarii och April månader, inom åtskillige delar af Länet, bägge i rigtningar ifrån söder till norr. §. 2.
Folkmängden i Länet utgjorde vid slutet af förra qvinqvennium, enligt de år 1826 hällne Mantalsskrifningar för 1827, 184,900 personer, och har sedermera, jemlikt de vid slutet af hvarje år förrättade Mantalsskrifningarne för påföljande året, funnits utgöra, enligt bilagde Sammandrag:
År 1827 . . . i86,5qi 1828 . . • 189,445 1829 • • ? 191,643 1830 . . . 193,780 1831 . . . ig5,2io nemligen: på Landsbygden bosatte, 186,864 och i Städerne boende . 8,406 samt af dessa alla:
Skattdragande, af Mankön 47>°88 _ _
Qvinkön 49,001 q6,o8q 6 Skattfrie, af Mankön . . 47>f)63 — — Qvinkön . . 5i,i58 99,121 Under loppet af detta Qvinqvennium har således folkmängden, årligen varit i tilltagande, samt på det liela blifvit ökad med io,3io personer.
Näst grundorsaken, eller den obegränsade propagationsförmåga, som tillhör slägtet, då yttre hinder icke motarbeta utvecklingen deraf, torde medlen, som under ifrågavarande fem år egenteligen bidragit till folkökningen på Landsbygden, böra sökas uti Allmogens stigande omtanka vid jordbruks-skötseln och tilltagande håg för nya odlingar, hvilket åter gifvit anledning till många hemmans klyfningar och afsöndringar af jord från hemman, samt till anläggande af jordtorp och andra små lägenheter, som alla lemnat åtminstone tillfälle för nya bosättningar, jemte något, fastän stundom allt för ringa, bidrag till uppehälle för nya hushåll.
— Således har starkaste tillökningen i folkmängden verk ellgen ägt rum på södra Dahls-Land hvarest äfven desse medel blifvit mest och ända till öfverdrift använda.
— Det serskilta hinder mot folkökningen, som för detta ej sällan uppstått af härjande smittkoppor, har dessutom 1111 mera upphört, sedan vaccinationen, kommen i jemn gång, vunnit förtroende ibland folket; och hälsovårds-anstalterne i öfrigt, ehuru otillräckelige de än må vara för från Städerne aflägsne Landsorter, kunna likväl, jemte Lazaretts- och Kurhus-Inrätlningarne, derigenom veneriska smittans och andre likartade sjukdomars utbredande förekomines, med skäl räknas ibland medel som undanrödja hindren för folkmängdens tillväxt; hvarförutan folkökningen under ifrågavarande tid icke varit hämmad af mera allmänt gångbara, dödande farsoter.
Folkstockens ökade antal, ehuru i och för sig sjelf betydligt, understiger dock vida tillökningen förra qvinqvennium, utgörande då 21,980 personer.
Ordsaken åter härtill måste väl till någon del sökas uti följderne af 1826 och i83o årens missväxter, samt derigenom hindrade giftermål och, må hända, ökad mortalitet under åren 1827 och 1831; men det synes annars höra till naturens ordning, att, i samma mån som nativiteten under en viss period varit utomordentelig, måste den under en påföljande blifva minskad, intill dess de öfver vanligheten tillkomne barnen hunnit manbarhetsåldren, då folkökningen i än större proportion kan tilltaga, om yttre hinder 7 icke motverka öfverdriften deraf; och sådane lära här icke uteblifva, i så måtto, alt, sedan erfarenheten under hårda år hunnit undervisa jordägare om vådan att tillåta bosättningar uti Backstugor och Inhyses-torp samt på obetydliga jordlotter, mera varsamhet härutinnan skall framdeles iakttagas, hvilket äfven torde böra genom författningar inskärpas.
— Man kan väl icke misskänna det stora och välgörande inflytande, potatoes-odlingen haft till födoämnenas ökande och följakteligen äfven på den besuttne folkmängdens tillväxt; men beräkningen alt lefva nästan ensamt på afkastningen af en potatoes-täppa, eller någre polatoes-land, har emedlertid åstadkommit många lättsinniga bosättningar af fattiga hushåll med talrik afföda, som ej sällan, jemte föräldrarne, ligger samhället till last; och man kan derföre just icke beklaga ett samhälles tillstånd, som skulle förminska detta onda, om än folkökningen tillika något förminskades, emot hvad den varit under dess starkaste progression.
Detta sednare är likväl icke någon nödvändig följd så länge jorden, rikligt fördelad och bättre hafdad, kan, i bredd ined nya binäringar, lemna uppehälle åt ett ökadt antal inbyggare.
De finnas, som påstå att folkets fysiska styrka i sednare tider aftagit, och uppgifva såsom orsak dertill dels öfverflödig njutning af bränvin, dels det omåttliga bruket af potatoes såsom födoämne, emedan man tror sig hafva märkt att befolkningen mera degenererat i trakter och bland den dass som hufvudsakligen lefver af denna växt.
För min del kan jag dock icke antaga sjelfva påståendet äga grund såsom regel, enär det llän fores till de under sistförfiutne a5 uren födde; utan har jag tvärtom flere anledningar, hemtade jemväl från erfarenheten vid Bevärings-mönstringarne, att anse detsamma oriktigt.
Men undantag från delta omdöme måste jag likväl medgifva, dels för de lyckligtvis ännu sällsporde fall då ungdomen, dageligen och öfverflödigt nyttjar bränvin, dels ock för den ofvanomförmälte yngre population, som, tillkommen efter i Backstugor och inhyses bosatte hjonelag, blifvit uppfödd under fattigdom och brist, ehuru jag tror alt dennes svaghet icke kan tillskrifvas någon potatoes-växtens skadeliga verkan såsom födoämne, utan faslhällre föräldrarnes felslagne beräkning att häraf subsistera, derigenom nöd samt economiskt och fysiskt förfall flerestädes blifvit följden.
— Här, såsom i andre Rikets Landskap, förhåller det sig eljest så, att 8 Bergs- och Skogs-trakternes inbyggare äro i allmänhet resligare och starkare än Slättbyggdernes: visse delar af Kinds, Marks, Åhs och Byllebygds Härader bebos i synnerhet af en storväxt folkstam, som ililand annat lemnar goda Soldater.