Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Afd. af bihanget till Riks-ståndens protokoll), hvaruti Kongl. Majit förmält, att Trädgårds-föreningen, genom sin styrelse, uti berörda ansökning i underdånighet begärt, att ifrågavarande anslag mätte ökas till dubbla beloppet, eller 4,000 Ridr årligen, och till stöd för denna anhållan hufvudsakligen anfört, hurusom föreningens elev-skola i betydlig mån bidragit att höja kunskapsmåttet hos ett större antal trädgårds-arbetare och derigenom äfven befordrat sjelfva vextodlingens framgång, utom det att skolan lättat utvägarne för en mängd ynglingar ur de torftigare samhällsklasserne att finna bergning och trefnad i ett yrke, som, rätt behandladt, vore ganska vinstgifvande; att än rikare frukter borde af denna läro-anstalt vara att förvänta, om deråt bereddes en vidare utbildning, hvartill tiden nu syntes vara inne sedan åtminstone vigten af matvexters samt isynnerhet fruktoch park-träds odling på sednare tider hos landtmännen tillvunnit sig ett allmännare erkännande och föranlett till trädskolors anläggning för särskilda län eller distrikt; att föreningen, uppmärksam på denna omständighet, sökt att, så vidt dess ringa tillgångar medgifvit, lämpa sin verksamhet derefter och så ordna sina egna trädskolor, att åt eleverne kunnat meddelas en vidsträcktare kännedom om trädskötseln, än hittills varit fallet, till beredande af behöflig tillgång på skicklige arbetare och föreståndare vid dessa anläggningar; att emellertid de medel, som stöde till föreningens förfogande, vore otillräckliga för en ökad och vidsträcktare verksamhet; att de svårigheter, som i detta afseende mötte, hufvudsakligen bestode i elevernes i allmänhet medellösa belägenhet, som gjorde deras underhåll på läroverkets bekostnad nödvändigt, och i saknaden hos dem af förberedande kunskaper, hvilken förorsakade flerdubbelt större arbete från lärarens sida för deras undervisning, än vid läro-anstaltens första inrättande varit beräknadt, äfvensom deruti att kunna få skicklige lärare anställde och fästade vid elev-skolan; och har Kongl Majit, jemte öfverlemnande till Utskottet af omförmälta, utaf Landtbruks-akademien förordade underdåniga ansökning, täckts, med hänsigt till det väsentliga gagn, som genom ifrågavarande läroanstalt blifvit vext-odlingen och trädgårds-skötseln i allmänhet beredt, hemställa, att Rikets Ständer måtte för nästa Statsreglerings-period bevilja Svenska Trädgårds-föreningen för dess elev-skola ett till 4,000 Ridr Riksmynt förhöjdt årligt anslag, emot förut föreskrifne vilkor.
Då Svenska Trädgårds-föreningen, som under sin tillvaro sökt i fyrfaldiga riktningar verka för spridandet af en lifligare håg för trädgårds-odlingen, hittills fullgjort de för Stats-Utskottets Utlåtande M 122.
49 de för åtnjutande af stats-anslag åt dess elev-skola föreskrifne vilkor och föreningen, efter hvad upplyst är, icke blott saknar medel att vid dess nuvarande ståndpunkt upprätthålla förenämnda läroanstalt, hvilken onekligen varit af mycken nytta för landet, isynnerhet för dess landtbrukare, utan äfven att åt densamma bereda en af behofvet påkallad utveckling till vidsträcktare verksamhet, får Utskottet, som anser denna skola förtjent af all uppmuntran från Statens sida och då den äskade tillökningen, under nuvarande tidsförhållanden, synes billig, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, på sätt och under förbehåll, Kongl.
Maj:t föreslagit, anvisa ett till 4,000 R:dr R:mt ökadt årligt anslag till understöd för Trädgårds-föreningens i Slockholm elevskola. 24:o Till Utskottet äro från Rorgare- och Bonde-stånden remitterade följande, inom bemälda Riks-stånd väckta, motioner, nemligen: af Herr Oskar Schenström, hvilken, jemte förmälan, hurusom inom Skaraborgs län en förening bildat sig, hvars hufvudsakliga syftemål vore att sprida håg för trädplantering och trädgårdsskötsel, dels genom att ,bereda tillgång på ädlare trädslag och buskvexter m. m., dels genom att förskaffa fri undervisning i hithörande ämnen åt dem, som dertill visade håg och fallenhet, anhållit att, då omförmälda förening icke kunde komma i någon mera gagnande verksamhet med mindre densamma erhölle medel för inköp af härtill passande jord, Rikets Ständer för nyssnämnda ändamål måtte för en gång bevilja ett anslag af 5,000 R:dr B:ko; af Riksdagsfullmäktigen J. M. Lundahl från Skaraborgs län, som, med afseende å de stora olägenheter, allmogen, synnerligast åboer å krono- och kronoskattehemman inom nyssnämnde, Jönköpings och Kronobergs län, finge vidkännas af åker jordens stenbundna beskaffenhet, och enär, efter motionärens förmenande, denna omständighet utgjorde det väsentligaste hindret för jordens tillbörliga häfd och införandet af ett förbättradt åkerbruk i dessa trakter, hemställt, att anslag' till premier för stensprängning i åkerjorden inom berörde län måtte beviljas till belopp af 18,000
R:dr, att utgå med -J till hvartdera länet; att premier endast måtte tillkomma åboer å krono- och kronoskatte-hemman; samt att 12 sk. b:ko måtte bestämmas såsom premium »för hvarje med åsyftad verkan verkstäldt skott för sprängning af sådana stenar, som icke äro hälleberg»; och hafva Riksdagsfullmäktige Per Benjaminsson och Johs Andersson från Elfsborgs län, jemte det de förmält sig instämma i berörda motion, yrkat, att så beskaffade premier jemväl måtte tilldelas dylika hemmans-innehafvare inom rikets öfriga provinser.; af Riksdagsfullmäktigen Gustaf Jonsson från Kalmar län, som, framhållande nyttan af stengärdes-gärdar, föreslagit, att Rikets Ständer, till uppmuntran af dylik Bih. till R.
Prot. 1856 & 1827.
4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 23 Haft. 7 50 Stats-Utskottets Utlåtande Al 122. stängsels anläggning, måtte anvisa medel och att detta statsbidrag måtte beräknas till l R:dr R:mt per famn för mur, som i grunden innehölle 10 qvarter i bredd och vore 10 qvarter hög. samt i proportion derefter för mur af större eller mindre omfång.
Dessa motioner har Utskottet tagit i öfvervägande; men då Utskottet anser
Staten icke böra betungas med utgifter till understöd för sådana företag, som iiro af helt och hållet enskild natur och deraf endast den enskilde kan hemta fördel, hemställer Utskottet, att förevarande 3:ne motioner må lemnäs utan afseende. 2-5.
Under åberopande af de skäl, som finnas upptagne i Statsråds-protokollet, har Kongl Maj:t dels begärt, att, för uppgörande af en allmän plan för vatten lednings-arbeten, i enlighet med ett af Landtbruks-akademien uppgjordt förslag, en summa af 207,000 R:dr, att utgå under nästa statsreglerings-period med f årligen, eller 69,000 R:dr, måtte af Rikets Ständer beviljas, dels föreslagit, att, till inköp af instrument för begagnande vid ofvannämnda plans uppgörande, ett belopp af 5,000 R:dr, allt Riksmynt, för en gång måtte anvisas.
Af berörde protokoll inhemtas, att, sedan Kongl. Majt anbefallt bemälda Akademi att yttra sig öfver den särdeles vigtiga frågan om uppgörandet af en afdikningsplan i stort, eller ett allmänt system för aflägsnandet, af öfverflödigt vatten såsom utgörande ett af de största hindren för jordbrukets framsteg i alla länder, Akademien vid afgifvande af förslag öfver de åtgärder, som i berörde hänseende här i riket kunde ifrågakomma, bland annat, anfört, hurusom Akademien ansåge det vara af vigt att Staten icke belastades med utförandet af hvad som lämpligare kunde af den enskilda företagsamheten verkställas, men deremot öfvertoge de arbeten, som öfverstiga den enskilda förmågan, antingen derföre, att dessa arbeten för sitt ändamålsenliga utförande fordrade en allmän, hela riket omfattande, plan, eller ock afsåge detaljer af en alltför stor omfattning för den enskildes krafter; att då, beträffande den förra delen af frågan, eller om uppgörandet af en allmän afdikningsplan, angeläget vore att taga i betraktande, att inom Sveriges särskildta landskap betydliga skiljaktigheter förekomma i så väl topografiskt som hydrografiskt afseende, Akademien derföre funne riktigast, att landet indelades i sina särskildta flodområden; att inom hvarje sådant område hydrografiska undersökningar och nödiga afvägningar skulle anställas för att bestämma hvar de vattensamlingar finnas, som utöfva det skadligaste inflytandet å de nedanföre belägna, odlingsbara trakterna, samt huru dessa vattensamlingar lämpligast skulle förekommas, minskas eller afledas; att vid de åtgärder, som i ena eller andra fallet kunde komma att vidtagas i nödigt afseende fastades på vattnets begagnande såsom drifkraft för nedanför anlagda vigtigare verk; att undersökningarne uteslutande skulle omfatta hvad af Staten borde vidgöras till förberedande och underlättande af den enskilda företagsamheten; att, så vidt möjligt Stals-l)Iskottets Utlåtande Jlf 122, 51 vor’e, kartor och, i hvarje fall, beskrifningar borde upprättas öfver de undersökta onlrådena, med angifvande af den plan, som vid utförandet borde följas till ändamålets vinnande för möjligaste största landvidd; samt att, till framtida efterrättelse, säkra och varaktiga afvägningsmärken på lämpliga ställen borde anbringas.
Vidkommande verkställigheten af dessa undersökningar, vore det, i Akademiens tanke, angeläget, att densamma öfverlemnades åt ett så stort antal sakkunnige personer, att den inom några få år kunde hinna afslutas; och har Akademien, med förmälan att god tillgång på dylika personer finnes bland officerare inom indelta arméen, ansett arbetets ledning böra anförtros åt officerare vid Topografiska korpsen under styrelse af en chef, på hvars ansvar det skulle ligga, att arbetet i dess helhet utfördes efter en förut uppgjord och godkänd allmän plan.
På grund häraf, och under antagande att ifrågavarande undersökningar komme att fortgå under 4 månader af året och att 50 nivellörer dermed årligen blefve sysselsatte, har Akademien, som beräknat att till hvar och en af desse nivellörer skulle utbetalas till aflöning, resor och nödig handräckning 1,000 R:dr om året, att dessutom för 3 Topogra(-officerare, såsom chefer för hvar sin afdelning, aflöning och resekostnads ersätlning upptoges till 3,000
R:dr för hvarje, att en chef för det helas ledning komme att antagas med 6,000 R:dr i aflöning och resekostnads-ersättning, samt att, till upprättande af kartor och beskrifningar, äfvensom till förberedande arbeten och karte-kopieringar, kunde beräknas 4,000 R:dr, allt Riksmynt, förslagsvis uppställt de årliga kostnaderne för omförmälda undersökningar på följande sätt: för 1 Chef 6,000 » 3 Distrikt-chefer å 3,000 . . . 9,000 » 50 Nivellörer å 1,000 ■ 50,000 » Kartor och beskrifningar . . . 4,000 ~ 69,0ÖÖ
R:dr; hvarjemte Akademien ansett ofvannämnde summa af 5,000 R:dr såsom anslag för en gång erforderlig till inköp af behöflige instrument.
Med anmälan om hvad sålunda förekommit, får Utskottet, ehuru öfvertygadt derom, att stora fördelar skulle kunna tillskyndas både det allmänna och den enskilda om den sålunda föreslagna åtgärden bragtes till verkställighet, likväl, med afseende å de betydliga kostnader, som härtill skulle erfordras, och då Statens tillgångar redan blifvit hårdt anlitade, afstyrka Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts i förevarande hänseende gjorda nådiga framställning. 26:o. Sedan Landtbruks-akademien fästat uppmärksamheten på en Engelsk fårrace, nemligen Cotswolds, som, tillhörande de stammar, hvilka på samma gång gifva mycket kött och mycken ull, hittills endast blifvit i smått här i landet försökt, men 52 Stats-Utskottets Utlåtande M 122. befunnits, jemte ofvanberörde egenskaper, ega den att vara särdeles afvelsamma, mera härdiga än andra får och väl tåla Svenska klimatet, samt Akademien, enär den ifrågavarande racen tillika vore konstant och syntes kunna genom korsning verka fördelaktigt på den inhemska fårafveln, hemställt, att ett visst antal afvelsdjur af berörda race för Statens räkning måtte anskaffas, har Kongl. Maj:t föreslagit, att, till inköp af en stam af denna race, ungefär 50 tackor och 2 baggar, en summa af 10,000 R:dr R:mt måtte af Rikets Ständer anvisas.
Efter hvad Utskottet inhemtat, hafva, sedan högstberörda nådiga framställning till Rikets Ständer aflemnades, åtskilliga åtgärder blifvit vidtagne, i ändamål att ordna och förbättra flera af Kronans schäferier.
Sedan nemligen Landtbruks-akademiens förvaltnings-kommitté i underdånighet föreslagit:
Uo att, då Statens 3:ne schäferier af Nazer-race, innehållande sammanräknadt 87 st. djur, samtelige blifvit af vederbörande schäferi-innehafvare uppsagde, och nämnde djur, ehuru till ull-karakteren utgörande ett slags elektoral-får, likväl voro dessa sednare mycket underlägsna och icke kunde anses lämpliga till förädling af någon annan race, Kongl Maj:t i nåder måtte tillåta att dessa djur finge å auktion försäljas och de dervid inflytande medlen användas till öfrige schäferiers förädling; 2:o att det på Orup i Malmöhus län befintliga elektoral-schäferi, som likaledes blifvit uppsagdt och hvilket, bestående af blott 35 modertackor och 8 baggar, vore alltför litet att i dess närvarande skick kunna medföra åsyftadt gagn, måtte under enahanda vilkor, som i afseende å Nazer-fåren föreslagits, få försäljas; samt 3:o att, då beträffande Southdown-schäferierna, af hvilket slags schäferier, oberäknadt det å Wisborgs kungsgård förlagda i en särskild kategori stående stam-schäferi, Staten eger 8 på spridda lokaler uppställda, men bland dem icke något, som uppgår till 50 modertackor, för öfrigt förekomme, dels att kontrakterna angående 3:ne af dessa schäferier blifvit å vederbörande disponenters sida uppsagde, dels ock att erfarenheten nogsamt visat svårigheten att inom små hjordar kunna åstadkomma någon synnerlig förädling vare sig af hornboskap eller får, kommittén under sådana omständigheter måtte i nåder bemyndigas att, med bibehållande och om möjligt förstärkande till omkring 80 djur på hvarje af de 2:ne största vid Degeberg och Ottenby förlagda Southdown-schäferierna, göra ett urval af de djur, som finnas vid alla de öfriga smärre hjordarne för att deraf bilda ett nytt större schäferi af 50 till \ 00 modertackor, att med behöfligt antal från England inköpta baggar uppställas i något af Rikets medlersta län, såvida det kunde lyckas kommittén att der finna någon egendoins-innehafvare, som, med besittning af passande lokal, förenade erforderligt nit för sakens framgång, men att, i annat fall, det måtte tillåtas kommittén att ä auktion försälja alla djuren från ifrågavarande smärre schäferier, samt använda de derigenom inflytande medlen till förökande och förädling af Stats-Utshottets Utlåtande M 122. 53 de 2:ne, som skulle komma att bibehållas; — så har Kongl. Maj:t under den 10 nästlidne
Juli funnit godt att till hvad sålunda blifvit hemstäldt och föreslaget lemna nådigt bifall.
Att många för fårskötselns utveckling och förkofran gynsamma resultater häraf skola uppkomma, bör man kunna förvänta, och några ytterligare åtgärder i berörda hänseende torde alltså för närvarande icke vara af nöden.
Allraminst synes
Staten böra underkasta sig vidare uppoffringar för detta ändamål, då, i Utskottets tanke, saken i allt fall bäst främjes derigenom att denna industri öfverlemnas åt den enskilda omtankan.
De många under sednare tiden förekommande kontrakts-uppsägningar å deras sida, som hittills haft vården om Statens schäferier åt sig anförtrodd, gifva stöd åt denna åsigt och ådagalägga nogsamt huru svårt det är att finna personer, lämplige och villige att för Statens räkning åtaga sig ett sådant bestyr.
Under sådana förhållanden och då dessutom, för den händelse inköp af s. k. Cotswolds-får befinnes vara af synnerlig vigt, medel härtill lätteligen böra och kunna beredas genom försäljning, på sätt Landtbruks-akademiens förvaltnings-kommitté föreslagit, af sådana Staten tillhöriga fårkreatur, hvilka icke äro till förädling tjenlige, anser Utskottet sig förhindradt tillstyrka beviljandet af den nu äskade anslags-summan, och hemställer derföre, att Kongl. Maj:ts nådiga proposition i denna del icke må af Rikets Ständer bifallas. 27.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion har Herr Otto Adelborg, bland annat, anfört, hurusom landthushållningen, ehuru hugnande dess framgång varit i många hänseenden, likväl stöde ännu ganska långt tillbaka i en af dess vigtigaste grenar.
Den odlade jordens vård bedrefs väl med en omsorg, motsvarande landets tillgångar och tidens kraf, men ladugården försummades.
Under det åkerbruket numera hunnit den höjd att det ej allenast fyllde landets behof af spanmål. utan ock i gynsamma år lemnade öfverskott till utförsel, måste kött, fläsk, ost och smör i betydliga qvantiteter införskrifvas.
Betraktade man likväl Sveriges vidsträckta yta, med sin ymniga tillgång på betesmark, sina betydliga naturliga ängar och sina odlingstillfällen utan gräns, visade sig bäst att densamma erbjöde de rikaste tillgångar för husdjurens trefnad och förkofran.
Nära hälften af landet, eller den nordligt belägna delen deraf, der frosten icke sällan förhärjade åkerns gröda, uppfylld af gräsbeväxta kärr och betesrika fjällbyggder, syntes liksom enkom skapad för att framkalla en högt uppdrifven boskaps-skötsel.
Sverige stöde likväl i afseende å boskaps-skötseln långt efter flera andra länder.
I dessa länder hade man sedan längre tid tillbaka genom allmänna och enskilda bemödanden sökt uppdrifva ladugårds-produktionen till den högsta möjliga afkastning, och bland de medel, som dertill verksammast bidragit, hörde utan tvifvel förädlingen af landets kreatur.
De många utmärkta konstanta kreaturs-racer, som England och Frankrike hade att uppvisa, alla 54 Stats-Utskottets Utlåtande .4? 122. vackra prof på den höga ståndpunkt boskapsskötseln i dessa länder innehade, härstammade alla från samma urfäder, lika små och ofullkomliga som Sveriges.
Den Engelska Durhams-racen, den första race med konstanta egenskaper, som i England ansågs ega något högre värde, uppkom der endast för omkring 50 år tillbaka, hufvudsakligen genom 2:ne mäns nitiska bemödanden, och efter denna tid hade de flesta Englands öfriga racer uppstått.
En tid af omkring 70 år behöfdes visserligen för detta land att uppdraga de förträffliga och konstanta racer, som der nu funnos, men en sådan tid borde icke afskräcka från efterföljd af ett så vackert exempel.
Motionären vore ock öfvertygad att utan dylika bemödanden, att af egna redan acklimatiserade djurslag bilda något eget för sig, England, om ock de bästa utländska djurslag dit införskrifvits, aldrig uppnått någon verklig grad af djurförädling; och att man icke på enahanda sätt förfarit i Sverige, vore, efter motionärens åsigt, orsaken dertill, att de försök i denna väg, som på sednare tider här vidtagits, icke motsvarat de förhoppningar, som dervid blifvit fästade.
Med erinran, hurusom Rikets Ständer vid 1844—1845 årens riksdag till upprättande af Stamholländerier för utländska konstanta kreaturs-racer anvisat en summa af 70,000 R:dr B:ko, deraf 50,000
R:dr skola blifvit använde till anläggning af 8 dylika inrättningar, och påminnande om de deraf föranledda mindre lyckade resultater, har motionären, som ansett inrättande af slam-holländerier af inhemsk race vara för Sverige fördelaktigast, med hemtad anledning äfven deraf, att i Norge, der sedan lång tid tillbaka man insett olämpligheten af att förädla egna racer genom croisering med utländska djur, en kommitté blifvit förordnad i ändamål att genom urval af inhemska kreatur söka uppdraga ur inhemsk grund egna konstanta djurslag, på ofvananförda skäl föreslagit: l:o att 2,000 R:dr B:ko måtte anslås till årlig lön för en från England införskrifven kunnig
Breeder eller djurförädlare, med åliggande att för denna lön och emot någon billig ersättning resa omkring i landet för att meddela undervisning i rätta sättet att, genom en på vetenskaplig grund ställd croisering, förädla våra inhemska boskaps-racer; 2:0 att 20,000 R:dr B:ko må anvisas för inrättande på dertill passande platser inom landet af 4 Stamholländerier af inhemska kreatur, hvilka borde, på enahanda vilkor som förut, lemnäs i enskilda dertill lämplige personers vård, i ändamål att för landet bilda inhemska konstanta raser; äfvensom att af denna summa 16,000 skulle användas till uppköp af 20 Kor och 2:ne Tjurar för hvarje holländeri och 4,000 R:dr användas för de omkostnader, som erfordras för ordnandet af dessa ladugårdar; hvarjemte motionären, som ansett hinder för bifall till berörde framställning desto mindre böra möta, som något särskildt anslag härtill icke behöfde anvisas, enär alla dessa utgifter syntes kunna bestridas af den behållning, fonden för stamholländerierne egde, hemställt, att, i händelse hans förslag vunne bifall, Rikets Stats-Utskottets Utlåtande M 122. 55 Stander i underdånighet måtte hos Kongl.
Maj:t anhålla, det en kommitté måtte nedsättas, som egde vidtaga de för andamålets vinnande erforderlige åtgärder.
Utskottet har tagit denna motion i öfvervägande; men ehuru Utskottet erkänner det fosterländska och välmenande syftemålet med motionärens framställning, anser
Utskottet sig likväl icke kunna understödja det väckta förslaget.
Då Sverige icke eger någon konstant boskaps-race, utan de olika djurslag, som här i landet förekomma, utgöras af flera genom mer eller mindre ändamålsenlig croisering blandade racer, torde det icke vara lätt att genom uppköp och urval tillvägabringa ett holländeri af fullt goda och för landet ändamålsenliga kreatur i någon större skala.
En lång tid skulle otvifvelaktigt härtill erfordras, och det torde i allt fall vara ovisst om det åsyftade ändamålet skulle uppnås eller om ett sådant försök kunde medföra de fördelar, som deraf påräknats.
Framgången af ett sådant företag komme för öfrigt uteslutande att bero derpå, att till föreståndare vid en sådan inrättning anställdes en fullt skicklig person, som under en längre följd af år åtoge sig att med uppmärksamhet följa croiseringen, urvalet, uppfödandet och utfodringen af dessa kreatur, och då några förberedande åtgärder i denna syftning icke äro vidtagne, synes äfven detta utgöra ett hinder för antagande af motionärens förslag.
Att Staten, som redan användt icke obetydliga summor på bildande af holländerier, under sådana förhållanden skulle åtaga sig de ytterligare förbindelser och uppoffringar, som äro förenade med det af motionären nu framställda förslag, kan Utskottet, för sm del, icke tillstyrka, helst Utskottet föreställer sig att de för landet bästa och fördelaktigaste resultater i detta afseende säkrast skola uppkomma om denna angelägenhet, likasom flera andra dermed likartade, öfverlemnas, åt den enskilde landthushållarens omsorg.
Vidkommande motionärens begäran om anvisande af medel till lön åt en från England införskrifven så kallad Breeder eller djurförädlare, så, enär Utskottet med anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga proposition här ofvan i 14:de punkten hemställt, att ett årligt anslag af 3,000 R:dr till aflöning åt en sakkunnig person för att tillhandagå allmänheten med biträde, råd och' undervisning i boskaps-skötseln, såsom vid val af afvels-djur och konstanta racers förädling m. m., må af Rikets Ständer anvisas, finner Utskottet icke skäl tillstyrka något ytterligare stats-bidrag för detta ändamål
På grund af hvad nu blifvit anfördt, hemställer Utskottet, att Herr Adelborgs motion ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd. 28.
Vid behandlingen af de frågor, som äro att hänföra till den under hufvud-titeln förekommande afdelningen »befrämjande i allmänhet af jordbruk och iandtmanna-näringar, » har Utskottet jemväl tagit i öfvervägande en inom Bonde-ståndet 56 Stats-Utskottets Utlåtande Jtä 122. väckt, till Utskottet remitterad, motion, deruti Riksdagsfullmäktigen Gustaf Bjelkander från Skaraborgs län, efter att dels hafva fästat uppmärksamheten på den inkomst, som skulle kunna beredas allmogen genom en väl ordnad biskötsel, och dels omförmält, hurusom inom nämnde län funnes en man, Öfver-jägaren Isac Grén, hvilken alltifrån sin första ungdom med stor framgång studerat biens hushållning och numera vid uppnådd hög ålder icke allenast egde ovanlig insigt i biskötseln och fullständig kännedom om dessa insekters behandling, utan äfven vore särdeles passande att meddela undervisning i denna vigtiga hushållsgren, hvarföre ock länets hushållnings-sällskap beslutit att hos honom låta anställa en elev, föreslagit, att en summa af 1,000 R:dr B:ko måtte af Rikets Ständer anvisas för att användas till understöd åt 3 å 4 elever, hvilka under åren 1858 och 1859 hos bemälde Grén borde erhålla undervisning i biskötseln, för att sedermera i landsorten härom sprida kunskap; varande motionärens uppgifter beträffande