Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag förevarit om indragning af hela den mot Norska gränsen inrättade tullbevakning och således jemväl om indragning af tullkammaren i Fahlun, men att denna motion då blifvit af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet afstyrkt uti ett under N:o 86 afgifvet Betänkande, som sedermera af samtlige Riks-Stånden blifvit godkändt.
Efter öfvervägande af hvad motionären i denna fråga anfört och upplyst,' anser Utskottet sig till en början böra erinra, att behöfligheten af den med tullkammaren i Fahlun afsedda kontroll icke, såsom motionären synes hafva antagit, får mätas efter den större eller mindre inkomst, som i följd af samma kontroll kan hafva Kongl. Majit och Kronan tillfallit, helst dervid bland annat jemväl bör tagas i betraktande, att mycken oloflig införsel af varor, i anseende till kontrollens tillvaro, sannolikt uteblifvit; och får Utskottet i öfrigt anföra att, då' en af de med motionen fogade uppgifter gifver vid handen att lurendrejerier vid nämnde tullstation ingalunda äro sällsynte, samt, derest, i enlighet med Utskottets i Betänkandet Nio 103 gjorda tillstyrkande, underdånig framställning om tillvägabringande af transitohandel emellan Sverige och Norrige af Rikets Ständer hos Kongl. Majit göres och vinner nådigt afseende, tullbevakningen mot Norska gränsen sannolikt lärer komma, att undergå ny organisation, så finner Utskottet sig af dessa skäl böra afstyrka ej mindre motionärens förslag att ali ständig tullbevakning i Fahlun skulle upphöra, än äfven hans framställda yrkande att tullkammarens åligganden måtte på stadsfiskalen och stadsbetjente öfverflyttas, hvadan Utskottet hemställer, att Rikets Ständer icke må, i anledning af motionen, vidtaga någon åtgärd.
Prof. 1853 & 185i. 8 Sami. SS Haft. O STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1834 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, Jtä 110.
1 Jtt 110.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 Juli 1834, kl. 2 e. in.
Betänkande, i anledning af väckta motioner om inrättande af kommunal-nämnder.
Utskottets handläggning hafva uti förestående ämne blifvit remitterade följande motioner: l:o Från Höglofliga Ridderskapet och Adeln: a) utaf Grefve af Ugglas, L., som äfven vid förra Riksdagen väckt motion om en utvidgad Kommunal-styrelse.
De skäl, som då föranledt det väckta förslagets förkastande, hafva, enligt motionärens tanke, varit dels fruktan att åt det demokratiska elementet gifva utveckling samt kraft och medel till verksamhet, dels farhågan att
Länsstyrelserne af en bredvid dem stående myndighet skulle uti deras embets-verksamhet hindras eller förlamas och dels obenägenhet emot de enskilde drabbande besvär och åligganden, hvilka från Kommunal-styrelse äro oskiljaktiga.
Jemte det motionären sökt vederlägga de omnämnda farhågorna mot Kommunal-institutionen, har han tillika yttrat sin öfvertygelse, att klokt ordnade Kommunal-inrättningar, långt ifrån att såsom ett upplösande element verka uti samhället, vöre ett af dess fastaste stöd.
Uti Kommunal-institutionen funnes den mäktigaste häfkraft och sporre för frambringande af den drift och verksamhet, för främjande af den idoghet och llit, som fordrades för att tillegna sig och tillgodogöra landets alla naturliga tillgångar och såmedelst befordra ett högre nationelt välstånd.
De enskildes omtanke om egna fördelar, rättigheten för hvar och en, att på grund af Kommunal-institutionen, bidraga till desammas främjande skulle snart framkalla en verksamhét af den mest omfattande och i så väl intellektuelt som ekonomiskt afseende mest välgörande natur, en verksamhet, hvars frukter icke skulle kunna åstadkommas af någon centraliserad styrelse.
Ty denna, äfven om den vore ordnad med högsta vishet, med största omtanke och kraft handhafd, förmådde likväl aldrig intränga uti hvarje förhållande, tillse hvarje behof, och sålunda uppväga summan af enskild kraft och omtanke.
För öfrigt kunde den centraliserade styrelsen i allt fall ej ersätta den lyftning uti sinnet, den spänstighet i viljan, den ihärdighet i företagsamhet, som endast sjelfverksamheten kunde alstra, och hvilka för det industriela lifvets utveckling voro så vigtiga att frammana.
Prot. 1833 & 1834. 8 Sami. 26 Bäfl, 1 Allmänna Biscärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, Jis 110.
Att de Kommunal-inrättningar, vi redan ega, icke medfört de verkningar, motionären ofvan antydt, ansågs vara en följd af den nu varande kommunens allt för ringa omfång och af de inskränkta rättigheter den egde, hvarigenom ofta syftemål och krafter kommo att stå i ett ojemnt förhållande lill hvarandra, till stort men för utförandet af större gagneliga företag.
Motionären har vidare anfört att då sålunda Kommunal-inslitutioner, på ett ändamålsenligt sätt ordnade, måste hafva såsom oafvisligt mål Kommunens ekonomiska fördelar och vid sådant förhållande Läns-styrelsernas och Kommunal-inrättningarnas sträfvanden och syftemål äro desamma, borde så mycket mindre splittring dem emellan befaras, utan hade man snarare anledning hoppas en endrägtig samverkan för det allmänna bästa.
Med hänseende dertill, att hos nationen ännu saknades denna allmänna kommunala anda, som dock, enligt motionärens åsigt, skulle småningom vinnas genom erfarenheten om dylika institutioners nytta, har motionären frångått det af honom uti nämnda syftning vid sednaste
Riksdag framställda förslag och nu framställt ett nytt, deruti han öfverlemnat åt kommunerna sjelfva att blott i den mån, de det önska, tillegna sig fördelarne af mera utvidgade institutioner; och jemte det motionären tillkännagifvit, att hans förslag, så vidt det rörde sockenstämman, icke afsåg upphäfvande af nu gällande sockenstämmo-förordning, utan alt de punkter, som anginge sockenstämman, borde säborn tillägg uti nämnde förordning ingå, har motionären föreslagit följande:
Reglemente för Sociienstiimma, BSiäruds-Wamnet och Vjästs-Wämnd. 1 Art.
Väckes inom Sockenstämma firsiag angående någon Häradet eller Länet gemensamt rörande angelägenhet af ekonomisk natur, skall, om Sockenstämman detta förslag gillar, Protokolls-utdrag härom, i vanlig ordning justeradt samt af Sockenstämmans Ordförande och tvänne dess Ledamöter underskrifvet, ofördröjligen till Landshöfdinge-Embetet insändas. 2 morn.
Enskildt yttrande uti frågan, af någon utaf Sockenstämmans Ledamöter afgifvet, skall, mm han det äskar, Protokolls-utdraget åtfölja, dock vare han uti sådant fall skyldig, att skriftligen uppsätta och före justeringen inlemna detsamma. -'
•- Allmänna Besvärs- och Ekonom'-Utskottets Betänkande, M 110.
Är förslaget af den natur, att Härads-nämnd eller Läns-nämnd, enligt för dessa Nämnders verksamhet här nedan gifna stadganden, ega att sig dermed befatta, late då Landshöfdinge-Embetet genast till trycket befordra det insända Protokolls-utdraget, jemte detsamma åtföljande yttranden, och kringsände sedan, så fort ske kan, ett exemplar derutaf till hvarje uti häradet liggande socken, alt Sockenstämmans Ordförande tillställas.
Sockenstämmans
Ordförande aligger, att
Söndagen efter sedan han en sådan handling ifrån Landshöfdinge-Embetet erhållit, till påföljande Söndag, eller, om giltigt hinder deremot förekommer, till den derpå nästföljande, Sockenstämma utlysa, på denna handlingen uppläsa eller uppläsa låta, samt den uti densamma förekommande fråga till öfverläggning och afgörande föredraga.
Rörande insändande af Protokolls-utdrag till svar å Landshöfdinge-Embetets remiss, gplle hvad 1 § Esta och 2:dra mom. säga. ^ .§•
Gillas det sålunda väckta förslaget i hufvudsak utaf minst V3:del af inom Häradet varande socknar, kalle Landshöfdinge-Embetet Härads-nämnd att sammanträda, för att öfver förslaget utlåta sig eller uti frågan fatta beslut, och meddela nämnden de ifrån socknarne insända Protokollen. 5 §■
Rörer förslaget någon länets allmänna angelägenhet, och Härads-nämnd detsamma tillstyrkt, kalle Landshöfdinge-Embetet öfrige Härads-nämnder uti länet att sammanträda till frågans granskning och meddela dem alla till frågan hörande handlingar. 6 §•
Har Härads-nämnd af Landshöfdinge-Embetet blifvit kallad att sammanträda, vare Ordföranden uti Sockenstämman pligtig, att minst en månad före den dag, som till sammanträdet utsatt är, Sockenstämma pålysa, för att val af Deputerade förrätta, och skall uti pålysningen utsättas så väl det antal Deputerade, som enligt 2:dra Art. 3 § skall utses, som ock det ämne, hvilket blifver föremål för nämndens öfverläggning. 7 §.
Öfverklagas valet, hvilket klagomål sednast inom 2:ne dagar efter valförrättningen bör ske, vare ordföranden skyldig, att inom 24 timmar al honom under - 4 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, JYi 110. tecknadt Protokoll öfver valet till den klagande aflemna.
Denne eger sedan att detta Protokoll jemte sina besvär, inom 14 dagars tid, till Konungens Befallningshafvande insända, hvilken inom kortaste möjliga tid förklaring skall infordra, och inom 2:ne dagar efter inhändigandet derutaf sitt utslag afkunna, öfver Konungens Befallningshafvandes utslag ege klagan ej rum. 8 §•
Afskrift utaf vid valet fördt Protokoll, af Ordföranden och 2:ne Sockenstämmo-ledamöter underskrifvet, skall hvar och en till Deputerad vald öfverlemnas, och vare denne skyldig, att vid sitt inträde uti Nämnden detta Protokoll till Nämndens Ordförande aflemna. 9 §•
Deputerad vald må sig detta förtroende afsäga, så vida han ej fyllt 60 år eller laga hinder kan anföra, hvilkas giltighet Sockenstämman eger pröfva. 10 §•
Blifver någon utskyld, vare sig uti penningar eller natura-prsestationer af Härads-nämnd socken pålagd, utan att nämnden fördelning af denna utskyld fastställt, tillkomme sådan fördelning Sockenstämman.
Ege denna ock att afgift fastställa och pålägga i och för Socknen enskildt rörande angelägenhet.
Klagomål öfver pålagd utskyld, eller öfver dess fördelning, inlemnas uti vanlig ordning till Konungens Befallningshafvande. 2:dra Artikeln: om Härads-nämnd. 1 §•
Dag till Härads-nämnds sammanträde utsattes af Landshöfdingen. 2 §• 2 morn.
Denna dag skall vara den nästföljande, sedan efter kallelsen hållet ordinarie
Ting slutat sina förrättningar.
Är Tinget utsatt att hållas inom kortare tid än 5 veckor ifrån dag Landshöfdinge-Embetets kallelse utgått, uppskjutes Nämndens sammanträde till dagen efter det derpå följande ting. 2 mom.
Skola, på grund af stadgandena uti lista Art. 5 §. och 2:dra Art. 6 §., alla Härads-nämnder uti länet sammankallas, bör dessas sammanträden till samma Tingstid utsättas och gälle med afseende på deras sammankallande hvad ofvan sagdt är.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, JY§ 110. S 3 §•
Härads-nämnd skall bestå af 2:ne
Ordförande för Bärads-nämnden vare Häradshöfdingen. * §• 1 mom.
Härads-nämnd åligge: att öfver till densammas yttrande eller beslut, allt efter dess art, öfverlemnad fråga, sådant afgifva eller fatta.
Ege nämnden ock: att uppgöra och fastställa de stadganden och reglementariska föreskrifter, som i och för fattadt besluts bringande till verkställighet, eller i och för för Häradet gemensamt förslag eller Inrättning erfordrats; att bestämma de bidrag, sorn för dessa af Häradets innebyggare böra utgå, samt grunderna för dessas fördelning, så vida Nämnden icke anser skäl förefinnas att fördelningen åt Socknarne öfverlemna, uti hvilket fall endast bör fastställas det belopp, som på hvarje Socken särskildt sig belöpa skall. 2 morn.
Härads-nämnds skyldighet vare äfven: att ibland inom Häradet bofaste, välfrejdade män, af minst 2S års ålder, utse 2:ne Deputerade för att, om Landshöfding under det påföljande året Läns-nämnd sammankallar, uti denna Nämnds sammanträden deltaga.
För detta vals hållande sammanträde Häradsnämnd årligen dagen efter slutadt Höste-ting. 6 §•
Förslag rörande någon Häradets enskilda eller någon Länets gemensamma ekonomiska angelägenhet må äfven inom Härads-nämnd kunna väckas; ege dock Nämnden ej att öfver sålunda väckt fråga fatta beslut, utan öfverlemne blott, om Nämnden förslaget understödjer, detsamma till Konungens Befallningshafvande, hvilken, om förslaget rörer Häradet, detsamma till Sockenstämmans hörande försänder och om det rörer Länet, öfrige Härads-nämnders utlåtande infordrar; hvarefter förslaget uti öfverensstämmelse med förut gifna stadganden behandlas. 7 §.
Sker detta, vare Ordföranden skyldig att med påminnelse och varning sådant söka förhindra, och att, om varning fruktlöst aflöper, genast Nämndens sammanträde upplösa. 8 §• 1 mom.
Äro tankarne inom Nämnden vid besluts fattande stridiga och någon af dess ledamöter votering äskar, skall sådan ovägerligen ske.
Vid all vo - 6 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskottets Betänkande, JU UO. tering aflägges en sedel, för att, om rösterna finnas lika delade, öppnas och gifva utslaget. 2 morn.
Votering får ej ske, förr än, på Ordförandens framställning, öfverläggningen uti frågan förklarats slutad. 3 mom.
Sedan votering skett, må frågan ej åter af samma nämnd kunna upptagas. 4 mom.
Enkel röstpluralitet gifver Utslag. 5 morn.
Uti votering må Ordföranden ej deltaga. 9 §•
Innan Nämnden åtskiljes skall protokoll öfver vid dess sammanträde fattade beslut och uttryckta önskningar uppsättas, justeras och af Ordföranden samt tvänne dess Ledamöter underskrifvas, hvarefter Ordförandens skyldighet vare, att det sålunda justerade protokollet till Konungens Befallningshafvande, inom en "vecka efter justeringen, insända. 10 §.
Till hvarje Socken inom Häradet afsönde Konungens Befallningshafvande ett exemplar af det vid Nämndens sammanträde förda protokoll, hvilket protokoll uti, vid emottagandet derutaf, utlyst Sockenstämma skall uppläsas. 11 §■ Besvär öfver af Nämnden fattadt beslut skall inom 14 dagar efter denna Sockenstämma till Konungens Befallningshafvande insändas, hvilken så fort ske kan deröfver meddele sitt Utslag. 3:dje Artikeln.
Om Läns-nämnden. 1 §•
Hafva */3:del af Länets samtlige Härads-nämnder i hufvudsak gillat till dem hänskjutet förslag, kalle Landshöfdinge-Embetet Läns-nämnd att sammanträda, ocb utsatte dag för sammanträdet. 5* §•
Läns-nämndens samlingsort vare Länets residensstad, så vida icke annan mera uti midten af Länet liggande stad af Landshöfdinge-Embetet anses mera tjenlig. 3 §•
Läns-nämnd skall, med det undantag 5 §. stadgar, af tvänne
Ledamöter ifrån hvarje inom Länet varande härad bestå.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, 110. 7 4 §• 1 mom.
Deputerad vald må sig detta förtroende afsäga, så vida han ej uppnått 60 år, eller laga hinder kan förebära, och ege Nämnden vid sitt sammanträde att besluta öfver dessa hinders giltighet. 2 morn.
Skjuts-ersättning och traktamente, så ock böter för förfallolöst uteblifvande, bestämmas af den inom Länet första gången sammanträdande Länsnämnd, och galle sedan, intilldess inom Nämnd väckt förslag till ändring, af den uästsammanträdande antages. * §• 1 morn.
Stad, som räknar 5,000 invånare eller derutöfver, skall såsom särskild, af Läns-nämnden oberoende och ifrån delaktighet uti densamma skild kommun anses, så vida icke, genom emellan staden och nämnden träffad öfverenskommelse, annorlunda bhfver beslutadt.
Till beslutets giltighet erfordras 2/:i:delar af Läns-nämndens samtlige röster. 2 morn.
Ilar genom, enligt föregående mom. fattadt, beslut, staden erhållit rättighet alt uti Läns-nämndens förhandlingar deltaga, ege den dertill tvänne Deputerade att utse. 3 morn.
Stad, med mindre än 5,000 invånare, må endast en Deputerad til!
Läns-nämndens sammanträde utse. 6 §.
Förhindras han af sjukdom eller annat laga hinder, att
Nämndens öfverläggningar bevista, ege han att ibland Nämndens Ledamöter Ordförande utse. 7 §•
Läns-nämnden åligge: att öfver hvarje till den hänskjuten fråga beslut fatta.
Ege Nämnden ock att uppgöra och fastställa stadganden och reglementariska föreskrifter, hvilka, i och för fattadt besluts bringande uti verkställighet, eiler i och för för länet] gemensamma företag eller Inrättning erfordras; att bestämma de bidrag, som i och för dessa af länets invånare skola utgå, samt grunderna för dessas fördelning. 8 §.
Förslag, rörande någon Länets ekonomiska angelägenhet, ändrande, upphäfvande eller stadgande af någon för länet gällande ekonomisk författning, må äfven så välj af Landshöfdingen, som af någon Nämndens ledamot kunna väckas, dock ege icke samma Nämnd, uti hvilken frågan blifvit väckt, att [beslut öfver densamma fatta. 8 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, Jtä HO. 9 §•
Oberoende utaf hvad i och för Läns-nämnds sammankallande uti denna författning finnes stadgadt, ege Landshöfding sädan nämnd kalla, för att öfver af honom uppgjordt förslag öfverlägga och besluta.
Börande dock, om beslut af Nämnden skall kunna fattas, fullständig uppgift uti kallelsen meddelas, rörande den fräga, i och för hvilken Nämnden skall sammanträda.
Sammanträdet må ej utsättas förr än 6 veckor efter kallelsens datum. 10 §■
Ingen fråga af annan än här ofvan föreskrifven art må under Nämndens öfverläggningar dragas.
Sker annorlunda, gälle hvad uti 2 Art. 7 §. stadgas. 11 §•
Äskas uti någon fråga votering, gälle hvad 2 Art. 8 g. säger. 12 §.
Fullständigt protokoll skall hållas öfver Läns-nämndens handlingar och beslut, och skola dessa protokoll till tryck befordras.
Ett exemplar utaf dem insändes till hvardera Inrikes- och Finans-expeditionerna samt utdelas för öfrigt ett exemplar till hvarje Läns-stvrelse uti Riket och ett åt hvarje inom länet varande socken. 13 §•
Hinner af Nämnden fattadt beslut ej under dess sammanvaro justeras, uppdrage Nämnden åt dess ordförande och åt 2:ne dess ledamöter, att protokollet justera och beslutet underskrifva. 11 §•
Beslut, rörande för länet allmänna ekonomiska stadganden, äfvensom reglementariska bestämmanden, som med sådana hafva gemenskap, så ock de, som åsyfta förändring uti af Kongl. Maj:t Nådigst faststäldt Reglemente skola, af ordföranden samt tvänne utaf Nämndens ledamöter underskrifne, genom Konungens Befallningshafvande till vederbörande Stats-expedition insändas, för att Konungens pröfning och vilja underställas. 13 §•
Konungen sitt beslut fattat och kungjort, meddele då Landshöfdinge-Embetet det uti utfärdad kungörelse. 16 §•
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 110. 9 16 §•
Att föra Nämndens protokoll och ombesörja deras tryckning, beordre Landshöfdingen en Länsnotarie. 17 §•
Arfvode, åt denne, af Läns-nämuden till dess belopp bestämdt, så ock kostnaden för protokollens tryckning, utbetale Konungens Befallningshafvande af under hand varande medel. 18 §•
Besvär öfver af Nämnden fattadt beslut skall inom 14 dagar ifrån den, då förhandlings-protokollet till sockenstämmans ordförande anländt, till Konungens Befallningshafvande insändas, hvilken, så fort ske kan, deröfver meddele sitt utslag. 19 §.
Öfver efterlefvande och verkställighet utaf af Nämnden fattade och laga kraftvunna beslut, skall Konungens Befallningshafvande hand hålla. 20 §•
De bidrag, som Nämnd af 7 §. fastställt, uppbäras och redovisas af Krönobetjeningen. b) af Herr Tersmeden, P. R.
Motionären har anfört hurusom centralisationssvstemet och dess oundvikliga bihang, det byråkratiska inflytandet, på de sednare tiderna öfverallt der det förmått göra sig fullt gällande, tillintetgjort folkets icke blott politiska magt, utan ock förmåga att utöfva en sådan.
Botemedlet mot detta onda ansåg -motionären hufvudsakligen böra sökas uti kommunalstyrelsen.
Vårt fädernesland hade redan från äldre tider en i detta afseende ännu oförstörd grund, nemligen FörsamlingsNämnderna, hvarpå för folkets utveckling välgörande resultater kunde byggas.
I ändamål att vidga den trånga krets, hvarinom Samhällsmedlemmarnes medborgerliga verksamhet hittills vore bunden, har motionären derföre föreslagit, att såsom nya föremål för handläggning af Sockne-nämnder måtte bland nu gällande stadganden ytterligare upptagas: 4:o Polis-tillsyn, ej allenast, såsom nu, inskränkt till Sundhetsvård, utan utsträckt till andra ekonomiska mål, såsom vägunderhåll m. m. 2:o
Vård af alla församlingen tillhöriga kassor under gemensam ansvarighet. 3:o
Vård af fader- och moderlösa omyndigas arf, likaledes under gemensam ansvarighet, efter upphäfvande af stadganderne i 20 kap. 3 §.
Ärfda-Balken Bih. till R.
Prot. 1855 & 1854. 8 Sami. 26 Haft. 2 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskollels Betänkande, 110. och 17 kap. B §.
Handels-Bälken, i hvad sistnämnde lagrum handlar om barna-< arf och förmyndare; 4:o
Allmänna uppbördens upptagande och redovisande under behörigt ansvar och fastställd kontroll; börande sä väl härför som för vården om omyndigas medel en viss procent af beloppet såsom arfvode komma Nämnden till godo. 7:o Val till Ledamöter i den lansförsamling, hvarom här nedan förekommer I , att grunden för val af Socken-nämnds ledamöter, i stället för fast förmögenhet, blifver personlighet, qvalificerad genom oförvitlig fräjd, myndighetsålder och en viss låg census. att på grund af den uråldriga landskapsinstitutionen länsförsamlingar måtte inrättas, valda utaf Sockne-nämnderna, och egande till föremål för sin verksamhet: l:o handläggning af alla de provinsens ekonomiska angelägenheter, som nu vanligen uppdragas åt enskilda komitéer. 2:o
Val inom sig af en Länsnämnd, hvilken upplysande och rådgifvande skulle biträda Konungens Befallningshafvande vid länsförvaltningen, samt upptaga och redovisa de allmänna medel, som från Sockne-nämnderne ingå. c) af Friherre von Schwerin, Otto, sorn i sammanhang med väckt motion om upprättande af ett s. k.
Gens d’armerie tillika föreslagit att åt
Sockne-nämnderne kunde uppdragas att på ett verksammare sätt, än genom deri för dessa Nämnder gällande Nådiga förordning finnes bestämdt, vidmakthålla ordningen inom kommunen och handhafva vården om den allmänna säkerheten.
2:o från Vällofl. Borgare-Ståndet af Herr Stolpe, Carl J., som anfört hurusom det är en af erfarenheten bevittnad sanning att den medborgerliga friheten eger sin rot i kommunens rätt och frihet att ordna sina angelägenheter, och från denna rot hämtar sin egentliga näring och styrka.
Det vore äfven en känd sak att Svenska folkets urgamla borgerliga frihet från kommunal-institutionens grund uppvuxit.
Den har någon gång varit qväfd, men från den aldrig vissnade roten hafva snart nya skott utslagit.
— Dock vore denna rot af ett fordom kraftigt kommunallif på väg alt utslockna, och endast i de mindre samhällsförfattningarne i staden, socknen, församlingen, qvarfunnos lemningar deraf.
Den förmedlande länk som fordom förband kommunen och staten, nemligen landskapsförfattningen, var för lång tid sedan bortbruten.
Frågan om dess återupptagande i förändrad form har åter blifvit bragt å bane, och då föreningspunkten för kommunal-inrättningarne vore anvisad uti landets indelning i administrativa kretsar — Länén, ansåg motionären det Landshöfdingen, som nu endast vore Konungens Befallningshafvande, äfven kunde och borde blifva öfverhufvud för hela länets kommunalväsende, uttryckt i en för länet gemensam representation.
Behofvet af en sådan inrättning visade sig i orterne uti en aftynande allmän anda och i svårighet för Landshöfdingarne att, i brist deraf, med framgång arbeta på länens ekonomiska förkofran.
En dylik, länen i sin helhet omfattande, kommunal-representation skulle, Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 110.
11 långt ifrån att såsom man befarat, urarta till en för statsskicket vådlig korporation, tvärtom bidraga till regeringssättets och regeringsmaktens befästande.
Med förklarande det motionären icke ansåg lämpligt att framlägga fullfärdiga förslag till reglementen för de till inrättande föreslagne »Länsnämnder», utan att vigtigast vore att få grundsatsen af Statsmakterne erkänd, har motionären föreslagit : att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet tillkännagifva Ständernas öfvertygelse om behofvet och nyttan af en, länen omfattande, kommunalstyrelse samt tillika i underdånighet anhålla att Kong].