Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rudbecks efterlemnade Enka Magdalena Rudbeck må å allmänna indragningsstaten uppföras en årlig pension, till belopp af 500 R:dr, att af bemälda Enka åtnjutas, så länge hon lefver ogift. 4:o) På Civil-departementets föredragning: a) att för Kanslisten i Kommers-kollegium Otto Fredrik Ulff, hvilken för tiden från och med år 1862, enligt serskilda nådiga beslut, af sjette hufvudtitelns besparingar åtnjutit ett arvode af 300 R:dr, för år beräknadt, såsom ersättning för den minskning i inkomster, som genom expeditionslösens indragning till Statsverket uppkommit, ifrågavarande löneersättning finge, från och med nästa statsregleringsperiod, för hans återstående tjenstetid å allmänna indragningsstaten uppföras; b) att Kronofogden i Strömsholms fögderi J. D. Iverus efter erhållet nådigt afsked må, oaktadt han icke uppnått föreskrifven lefnadsålder, få uppföras till åtnjutande å allmänna indragningsstaten af en mot kronofogdelönen svarande pension af 2,500 R:dr årligen; e) att Länsmannen i Films och Dannemora tingslag Alfred Theodor Ahlgren, må efter erhållet afsked från sin länsmanstjenst få uppföras å allmänna indragningsstaten till åtnjutande, såsom pension under sin återstående lifstid, af ett mot tre fjerdedelar af läusmanslönen, 700 R:dr, tillika med den honom tillkommande hyresersättning svarande belopp af 675 R:dr årligen; d) att för Länsmannen i Sunnerbo härads sydvestra distrikt A. P. Pettersson, när han med behörigt läkarebetyg styrker, att han är till vidare tjenstgöring oförmögen, ett belopp motsvarande trefjerdedelar af hans nu innehafvande länsmanslön, 700 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. 35
R:dr årligen, tillika med den honom tillkommande hyresersättning, må med 675 R:dr få å Allmänna Indragningsstaten uppföras, för att af Pettersson efter erhållet afsked såsom pension åtnjutas; e) att Kommissions-landtmätaren i Jemtlands län Theodor Sandström må, efter erhållet afsked, få uppföras å Allmänna Indragningsstaten till åtnjutande af pension, med det för Kommissions-landtmätare i allmänhet bestämda belopp eller 900 R:dr årligen; f) att Länsmannen i Ramsele distrikt B. A.
Teurnqvist må, efter erhållet afsked, uppföras å Allmänna Indragningsstaten till åtnjutande under sin återstående lifstid af en länsmanslönen motsvarande årlig pension af 700 R:dr; g) Att Länsmannen i Allbo Härads mellersta distrikt Fridolf Lekander må vid afskedstagande få uppföras å Allmänna Indragningsstaten, för att derifrån komma i åtnjutande af en mot tre fjerdedelar af länsmanslönen, 700 R:dr, tillika med den honom tillkommande hyresersättning svarande årlig pension af 675 R:dr; dock att Lekander, genom behörigen utfärdadt läkarebetyg, dessförinnan styrkt sig vara till vidare tjenstgöring oförmögen.
På Ecclesiastik-departementets föredragning: dels a) att från Allmänna Indragningsstaten må jemväl under nästa Statsregleringsperiod utgå ett årligt understöd af 1,200 R:dr för anskaffande af originalmålningar utaf växter ur Sveriges flora samt utgifvande af teckningar utaf zoologiska föremål, dels ock att å Allmänna Indragningsstaten må uppföras: b) för Intendenten vid Naturhistoriska Riks-Musei entomologiska samlingar, Professorn Carl Henric Boheman en årlig pension af 4000
R:dr att utgå från och med månanaden näst efter den, då afsked varder honom meddeladt; c) för Palseontologise Intendenten vid samma Museum, Professorn Nils Peter Angelin, såsom ersättning för öfverlemnande till Museum af honom tillhöriga samlingar, ett årligt belopp af 2000 R:dr från och med nästkommande år och framgent under Angelins återstående lifstid; d) för Fornforskaren Richard Dybeck, mot förbindelse för honom att till Ecclesiastik-departementet aflemna 50 exemplar af tidskriften »Runa» och under de resor, han kan komma att för antiqvariskt ändamål företaga, tillse, att forntida minnesmärken bibehållas och vårdas, en årlig pension af 2000 R:dr; e) för Adjunkten vid högre Elementarläroverket i Skara, Filosofie Magistern Johan Mathesius en årlig lifstidspension af 3000 R:dr, räknadt från och med månaden näst efter den, under hvilken afsked honom meddelas; f) för Rektorn vid Jacobs lägre Elementarläroverk, Filosofie Magistern Carl Olof Rundberg, med enahanda beräkning från afskedstagandet, under hans återstående lifstid, en årlig pension till belopp af 3000 R:dr; g) för Rektorn vid Nya Elementarskolan i Stockholm, Filosofie Magistern Pehr Adam Siljeström från och med år 1866 en årlig lifstidspension af 3000 R:dr; och 3 6 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 1 om Statsverket 1865. h) för Adjunkten vid högre Elementarläroverket i Calmar, Filosofie Magistern Gustaf Wolmar Sylvander en pension af 1,500 R:dr årligen, att utgå från och med månaden näst efter den, då han erhåller afsked.
Vidare erinrade Herr Departements-chefen om Kongl.
Maj:ts förut denna dag fattade beslut att till Rikets Ständer aflåta nådiga framställningar i nedannämnde syftning, nemligen: på Landtförsvars-departementets föredragning: att till understöd åt de sedan 1808 och 1809 års krig qvarlefvande Landtvårnsmån, som deraf voro i behof, finge å Allmänna Indragningsstaten för år 1867 uppföras ett belopp af 20,000 R:dr, och på Ecclesiastik-departementets föredragning: att för framlidne Lektorn vid högre Elementarläroverket, i Upsala, e. o.
Professorn Anders Uppströms Enka Maria Charlotta af Uhr må å Allmänna Indragningsstaten uppföras en lifstidspension till belopp af 750 R:dr årligen; att Läraren vid Allmänna Institutet för döfstumma och blinda Johan Gerhard Holtz må från Allmänna Indragningsstaten åtnjuta en lifstidspension till belopp af 2,000 R:dr att utgå från och med månaden näst efter den, då afsked honom beviljas; samt att de vid samma Institut för elevernas undervisning anställda Handtverksmästarne Johan Nordfeldt och Elias Grönstedt må å omförmälda stat uppföras till erhållande från och med månaden näst efter afskedstagandet af årliga pensioner till belopp af 400 R:dr för dem hvardera.
Härefter och i anledning af serskilda dels till Finans-departementet ingifna och dels från vederbörande andra Departementer dit öfverlemnade underdåniga ansökningar, hvilka nu anmäldes, tillstyrkte Herr Departements-chefen i underdånighet, det Kongl. Maj:t täcktes i nåder föreslå Rikets Ständer: 1:o att, då någon rätt till pension, vare sig i Civilstatens eller i Tullstatens Enskilda pensionsinrättning, icke vore enka efter General-Tulldirektör medgifven och följaktligen efter f. d.
Statsrådet, General-Tulldirektören m. m. J. F. Fåhraei frånfälle hans efterlemnade åldriga enka med 3 oförsörjda döttrar icke, utom deras andelar i hans ej serdeles betydliga qvarlåtenskap, egde annan tillgång till en anständig utkomst än den pension af 562 R:dr 50 öre årligen, som, på grund af den Departements-chefs befattning i General-Tullstyrelsen, hvartill General-Tulldirektören Fåhraus i lifstiden år 1836 utnämndes, tillkomme hans Enka från Tullstatens Enskilda pensionsinrättning, Rikets Ständer måtte med afseende jemväl å General-Tulldirektören
Fåhrtei för fäderneslandet synnerligen gagnande verksamhet under en nära 50-årig embetsmannabana, derunder han bland annat i öfver 9 år såsom Statsråd och Chef för Kongl. Civildepartementet innehaft en af samhällets på en gång vigtigaste och mödosammaste befattningar samt derefter i mer än 8 år såsom General-Tulldirektör tjenstgjort i spetsen för ett af statens mest omfattande administrativa verk, på Allmänna Indragningsstaten tillägga hans ofvanbemälda Enka, Fru Immanuella Fåhreeus född Sturtzenbecker för hennes återstående lifstid en årlig pension af 1,500 R:dr.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. 37 2:o att, då aflidne Landshöfdingen i Kopparbergs län Olof af Geyerstams enka Juliana Erasmina af Geijerstam, född Lundström, till sin och sina två oförsörjda döttrars bergning saknade andra tillgångar än den ringa qvarlåtenskapen efter mannen, samt de pensioner, hon egde uppbära dels från Civilstatens enskilda Enke- och pupillkassa och dels från Häradshöfdingarnes, Landssekreterarnes och Landskamererarnes gemensamma pensionsinrättning, af hvilka pensioner den förra, tillsvidare och intilldess vid medlet af år 1866 bristande afgifter till kassan hunnit erläggas, utginge med endast 600 R:dr, hvarefter det fulla beloppet år 1866, då döttrarna, hvilka voro tvillingar, uppnått 25 års ålder, komme att minskas med samt pensionen från den senare inrättningen, i anseende till kassans ringa tillgångar, ännu utbetalades med endast 75 procent af det bestämda pensionsbeloppet, 675 R:dr, Rikets Ständer måtte, med afseende härå samt å Landshöfdingen af Geyerstams under en lång embetsmannabana ådagalagda förtjenster, medgifva, att hans bemälda enka å Allmänna Indragningsstaten uppföres med en pension af 600 R:dr, att under hennes återstående lifstid utgå; samt 3:o att, enär Statskommissarien Abraham Victor Kock, hvilken deu 20 Mars 1864 i tjensten afled, efterlemnat enka jemte åtta oförsörjda barn, samt enkan, i anseende till sjukdom oförmögen att genom arbete i väsendtlig mån bidraga till sitt och de sinas uppehälle, i följd af det skuldsatta skick, hvari vid mannens död boet befanns, saknade andra tillgångar, än de pensionsunderstöd, hon från Civilstatens pensionsinrättning årligen åtnjöt med ett sammanräknadt belopp af 780 R:dr, Rikets Ständer, med afseende ej mindre å den nödställda belägenhet, hvaruti bemälda enka och barn sålunda befunno sig, än äfven å aflidne Statskommissarien Kocks under mångårig och nitisk verksamhet i det allmännas tjenst ådagalagda förtjenster, måtte åt hans enka Abrahamina Engel Kock, född Oldenburg, på Allmänna Indragningsstaten anvisa en årlig pension af 900 R:dr, att från och med innevarande år 1865 utgå under hennes återstående lifstid; 4:o att, i betraktande af det serdeles hedrande och nitiska sätt, hvarpå f. d. Majoren Nils Johan Giertz i lifstiden under mer än 22 år bestridt den mödosamma och ansvarsfulla Kommendants- och Föreståndarebefattningen vid Korrektionsinrättningen på Långholmen, hans efterlemnade Enka Lona Fredrika Giertz, född Bahr,
som nu vid en ålder af 59 år befunne sig uti en för hennes utkomst högst bekymmersam ställning, måtte på Allmänna Indragningsstaten uppföras till en pension af 300
R:dr att under hennes återstående lifstid årligen utgå; O Ö 7 5:o att, med afseende å den gagnande verksamhet till Svenska landtbrukets förkofran, Sekreteraren i Stockholms Läns Hushållnings-sällskap Johan Theodor Bergelin dels genom utgifna skrifter och dels såsom ledamot af Landtbruks-Akademien utöfvat, Rikets Ständer måtte, såsom ett erkännande af Bergelins förtjenster om det allmänna, medgifva, att hans efterlemnade Enka Emilia Maria Bergelin, född Olbers, som saknade utväg att försörja sig och uppfostra 4 minderåriga barn, finge för sin återstående lifstid från Allmänna Indragningsstaten åtnjuta en årlig pension af 400 R:dr; 38 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. 6:o att, då enkan efter framlidne Generallöjtnanten Grefve Gustaf Mörner, hvilken under en lång följd af år tjenat
Riket och derunder med utmärkelse deltagit i dess senaste krig, Grefvinnan Augusta Mörner, född Virgin, numera sjuklig och vid den höga åldern af 72 år, befunne sig i förhållande till sin samhällsställning uti ganska knappa omständigheter, Rikets Ständer måtte medgifva, att Grefvinnan Mörner, som redan i egenskap af f. d.
Statsfru hos H. M. Enke-Drottningen Desideria från Allmänna Indragningsstaten åtnjuter en pension af 750 R:dr, Ange derutöfver å nämnde stat uppföras till ett belopp af 450
R:dr att under hennes återstående lifstid årligen utgå; och 7:o att, då Assistenten vid Telegrafverket Claes Magnus Bergman, hvilken i lifstiden allt ifrån våren 1855, då de stora telegrafanläggningarne här i Riket börjades, årligen varit vid dessa angelägna arbeten använd såsom Arbetschef och i följd af öfveransträngning derunder så skadats till sin synförmåga, att han genom operation mistat sitt ena öga, hvaraf sannolikt den sjukdom föranledts, som i början af detta år slutade hans lif, efterlemnat enka och en oförsörjd dotter i behöfvande omständigheter, Rikets Ständer måtte, med afseende såväl å omförmälda ömmande förhållanden, som derå, att Bergman i sin ofvanberörda befattning såsom arbetschef städse ådagalagt största nit och skicklighet samt genom en ovanlig klokhet och omtanka vid arbetenas ordnande beredt icke obetydlig besparing för telegrafverket, medgifva, att hans Enka Ulrika Bergman, född Kleen, blefve uppförd till åtnjutande från Allmänna Indragningsstaten af en årlig pension å 200 R:dr att utgå, så länge hon lefver ogift.
I afseende på bestämmandet af medelpriset för nästa statsregleringsperiod å spanmålen under sådana löner, som innehafvarne tillträdt före statsreglering en vid 1840 och 1841 årens Riksdag, och för hvilken epanmål, om och i den mån nämnda medelpris öfverstege 7 R:dr B:ko eller 10
R:dr 50 öre tunnan, serskild ersättning borde från Allmänna Indragningsstaten löninnehafvarne tillkomma, hade
Statskontoret i sin ofvan omförmälda underdåniga berättelse angående statsverkets tillstånd och förvaltning upplyst, att riksinarkegångspriset å spanmål utgjort: t per kub.-fot per tunna år 1863 R:mt R:dr 2: 27 14: 30 » 1864 » » 2: 10 13: 23 » 1865 » » 1: 71 10: 77 eller i medeltal 2 R:dr 3 öre per kubikfot eller 12 R:dr 77 öre per tunna; och hemställde alltså Herr Departements-chefen, att ofvanberörde ersättning måtte föreslås att utgå efter nämnda medelpris 12 R:dr 77 öre för tunnan; i följd hvaraf och då, enligt hvad Statskontoret jemväl upplyst, beloppet af den spanmål, som inbegripes under lönerna för äldre, innan vidtagandet af 1841 års statsreglering utnämnda Embetsoch tjenstemän m. fl. nu utgjorde 1,872 tunnor eller 11,793 kub.-fot 6 kannor, samt den utöfver 7 R:dr B:ko eller 10 R:dr 50 öre
R:mt per tunna spanmål uppkommande tillökningen således uppginge till 4,249 R:dr 44 öre, det anslag, som till betäckande af ifrågavarande utgift under nu gällande statsreglering utgjorde 8000 R:dr, syntes Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
39 lämpligen kunna för nästa statsregleringsperiod nedsättas till 4000
R:dr eller minskas med 4000 R:dr.
Då de besparingar i utgifter från Indragningsstaten, sorn uppkomma dels genom nyssnämnda nedsättning i anslaget till spanmålsersättning och dels genom äldre pensionstagares afgång, skäligen kunde antagas ungefärligen motsvara de ytterligare anvisningar å nämnda stat, som, enligt hvad ofvan förmälts, borde hos Rikets Ständer föreslås, hemställde Herr
Departements-chefen, att någon annan förändring i beloppet af nuvarande anslag å Indragningsstaten ej skulle föreslås, än att detta anslag, som nu utgör R:mt R:dr 763,004: 42. må, till vinnande af jemn slutsumma för hela riksstaten, minskas med 5 R:dr 69 öre till 762,998: 73.
Och skulle, om härtill lades Pensionsstatsanslagen, som genom uppförande deribland af anslaget till Handelsflottans pensionsanstalt 24,000 R:dr komme att från sitt nuvarande belopp 50 1,495 R:dr 58 öre Okas till 5 2 5,4 9 5: 58. hela Nionde hufvudtitelns slutsumma blifva R:mt R:dr 1,288,494: 51.
Departements-chefen sålunda rörande regleringen af utgiftsanslagen under Nionde hufvudtiteln och dermed sammanhang egande ämnen i underdånighet föreslagit, biträddes af Statsrådets öfriga ledamöter och blef af Hans Majit Konungen i nåder gilladt och godkändt.
Herr Departements-chefen anmälde vidare, att Statskontoret vid sin ofvan omförmälda underdåniga berättelse bifogat dels en förteckning öfver de af Statskontoret intill den 1 sistlidna Juli under förskottstitel anordnade medel, hvilka borde af Rikets Ständer ersättas, uppgående till en summa af 244,631 R:dr 16 öre, dels ock en uppgift öfver åtskilliga af Länsstyrelserna i Wester-Norrlands och Norrbottens län anordnade poster, hvilka enligt Kongl. Brefvet den 3 Februari 1860 jemväl borde till ersättning anmälas hos Rikets Ständer, utgörande 18,9 12 R:dr 4-8 öre eller tillsammans 263,54-3 R:dr 64 öre.
Och behagade Hans Majit Konungen på Statsrådets tillstyrkande förordna, att detta förhållande skulle för beloppens ersättande meddelas Rikets Ständer i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof, samt förenämnda förteckning och uppgift jemte öfriga för statsregleringen nödiga handlingar tillställas Statsutskottet.
Efter sålunda fullbordad pröfning af alla serskilda frågor angående reglering af utgifterna under Riksstatens hufvudtitlar jemte de till extra statsregleringen hänförliga anslag, anhöll Herr Departements-chefen att få fästa Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet derpå 40 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. första hufvudtiteln andra d:o tredje d:o fjerde d:o femte d:o sjette d:o sjunde d:o åttonde d:o nionde d:o » » » » » » » » » » » » » att Statsverkets inkomster enligt den af Kongl. Maj:t, på sätt här ofvan förmä les, fastställda beräkning uppginge tillsammans till R:mt K:dr 36,563,735:-— att Ordinarie statsregleringen, enligt hvad vid de serskilda hufvudtitlarne blifvit i nåder beslutadt, skulle komma att innefatta följande anslagssummor, nemligen:
R:dr 1,417,000: — » 2,434,950: _ » » 479,200: — 9,388,691: 46. 3,747,260: — 3,987,739: 50. 6,086,200: — 4,488,564: 73. 1,288,494: 31. 33,3 18,100: — samt att sålunda ett årligt öfverskott uppkommer af 3,245,635: — som kunde till Riksgäldskontoret öfverlemnas såsom bidrag till bestridande af de på detta kontor anvisade utgifter, bland hvilka förekomme anslag tillhörande extra statsregleringen till följande belopp, nemligen: under första hufvudtiteln 161,645: — 1 10,000: _ 3,582,568: 38. 1,260,500: _ 1,379,800: _ 182,700: — 527,661: — 7,204,874: 38. hvartill kommer ersättning för ofvannämnda af Statskontoret anmälda förskotter 26 3,5 4 3: 64. andra d:o fjerde d:o femte d:o sjette d:o sjunde d:o åttonde d:o Beträffande dessa och öfriga, Riksgäldskontoret tillhörande, utgifter samt de för utgifternas bestridande påräkneliga medel upplyste Herr Departements-chefen, att, enligt till honom af fullmäktige i Riksgäldskontoret aflemnad uppgift, detta verks ställning, med afseende på sådana tillgångar, hvilka kunde vara för allmänna ändamål disponibla, förslagsvis beräknad och i runda summor upptagen, vore följande:
Riksgäldskontorets kontanta behållning den 1 Oktober innevarande år Runt R:dr 123,000:
— Genom utgifna, efter skedd uppsägning till återbetalning förfallande lån och genom uppköpta obli - Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. 4 1 gationer tillsvidare förräntade medel, utan beräkning af dem, som tillhöra de fonderade statslånens ränteoch amorteringsfonder, vid samma tidpunkt 786,000: Af Kontoret kända och påräkneliga inkomster från nämnda tid till slutet af år 1866 27,409,000:
— Summa behållning och inkomster
Kontorets under samma tid beräknade utbetalningar af anvisade statsanslag och lån samt eljest åliggande utgifter 18,945,000:
— Återstoden af innevarande års temporära statslån 8,100,000: — så att, enligt fullmäktiges beräkning, skulle vid början af 1867 finnas en disponibel tillgång af Härvid hade likväl af Herrar Fullmäktige blifvit anmärkt, att denna summa kommer att minskas med hvad som motsvarar den tillökning i annuitets-anslagen för de fonderade statslånen, som för nästa år kan blifva en följd af den nya upplåning, hvilken för jern vägsarbetenas bedrifvande under innevarande statsregleringsperiod bör af Fullmäktige besörjas.
I detta afseende ansåg sig Herr Departements-chefen emellertid böra erinra, att å andra sidan i denna beräkning ej funnes bland tillgångarne upptagen den allmänna bevillningen för 1866, uppgående till omkring 2,700,000 R:dr, hvilken blifvit tillgodoförd 1867, under hvilken tid den också i sjelfva verket utfaller.
Departements-chefen ville visst icke bestrida riktigheten af en sådan uppställning, men ville blott i underdånighet fästa uppmärksamheten derpå, att, ehuru ett betydligt belopp af Statsverkets inkomster äfvenledes icke ingå förr än under ett påföljande år, dessa likväl anses tillhöra och upptagas såsom tillgång för det år, för hvilket de äro debiterade; och ville det synas, som skulle ett likartadt förfarande i fråga om
Riksgäldskontoret så mycket mindre vara förenadt med någon svårighet, som, till betäckande af ett dylikt förskott för några månader, Kontoret egde att disponera, ej allenast åtskilliga, derstädes deponerade, ansenliga fonder, såsom undsättningsmedel, lösen för ekskog m. fl., utan ock betydliga belopp af sådana anslag eller lån, hvilka väl blifvit anvisade, men af olika anledningar ej lyftats, samt Kontoret slutligen fått sig anvisadt ett kreditiv på Riksbanken af 1,500,000 R:dr.
Men, ifall den debiterade bevillningen sålunda blefve, i likhet med hvad som sker vid Statsverkets räkenskaper, upptagen bland samma års inkomster, skulle också Kontorets disponibla tillgångar utvisa en summa, som med 2,700,000 28,318,000: —- 1,273,000: — Bih. till R.
Brot. 1865—1866. 1 Sami\ 1 Afd.
VI 42 Bil. 6 till Kongl. Maj-.ts Nåd.
R:dr öfverstege den, som här blifvit beräknad.
Då för öfrigt hvarken det belopp, som genom ny upplåning kommer att tillflyta Riksgäldskontoret, eller den tid, för hvilken, efter verkställd inbetalning, detta belopp skulle komma att bära ränta, ännu är känd, torde något afdrag för en sådan utbetalning under nästkommande år icke kunna eller böra ega rum, utan den af Fullmäktige uppgifna summan af disponibel tillgång vid 1866 års slut oafkortadt utföras med Härtill bör vidare läggas öfverskottet af Statsverkets inkomster för 1864, hvilket under 1866 skall till Riksgäldskontoret öfverlemnas, men som ej kunnat af Fullmäktige beräknas.
En sådan beräkning kunde emellertid uppställas på följande grund :
Det till Riksgäldskontoret levererade öfverskottet på statsverkets inkomster för 1863 utgjorde
R:dr deraf öfverskottet på tullmedlen uppgick till 2,474,000: — och på bränvinsafgiften till 2,340,000:
Tillsammans R:mt R:dr 4,814,000:
— Då nu under 1864 till följd dels af minskade uppbörder dels af höjda summor vid inkomstberäkningen för detta år, tillhörande en ny statsreglering, öfverskotten endast utgjorde: för tullmedlen 361,000: — för bränvinsafgifter 611,000: — Tillsammans R:mt R:dr 972,000: — belöper sig således skillnaden mellan det sammanlagda öfverskottet på dessa begge inkomsttitlar för åren 1863 och 1864 till och, om denna minskning afdrages från totalbeloppet af öfverskotten för 1863, skulle således —, under förutsättning, att de mindre betydliga öfverskotten på öfriga inkomsttitlar voro oförändrade, — det slutliga öfverskottet för 1864 uppgå till
Med säkerhet torde alltså det för nämnde år
Riksgäldskontoret tillkommande öfverskottet kunna upptagas till Vidare antog Herr Departements-chefen, att Rikets Ständer äfven för år 1866, likasom under 5,016,000: — 3,842,000: —- 1,174,000: — 1,273,000 1,000,000 Transport R:dr 2,273,000 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. 43 Transport R:dr 2,273,000: — dan föregående tiden, komma att af den sedan 1862 upplupna bankovinsten till Riksgäldskontoret anvisa ett lämpligt bidrag, desto hellre som Bankens grundfond vid sistlidne Riksdag ökades tili 25,000,000 R:dr, samt den behållna vinsten af denna anstalt under senaste åren utgjort nära två millioner årligen, och upptogs här detta bidrag till samma belopp som för de tre nästföregående åren, eller 1,666,666: 66 o 7 Och slutligen skulle enligt Eders Kongl. Maj:ts nu fattade nådiga beslut, under vilkor att det anslag, som blifvit äskadt för uppköp af salpeter, af Rikets Ständer beviljas, den s. k. salpeter-fonden öf verlemnas till Riksgäldskontoret, utgörande i rundt tal 600.000: — Riksgäldskontorets behållna och disponibla tillgångar vid 1867 års början skulle alltså kunna antagas utgöra 4,540,000: — Uti Herrar Fullmäktiges redogörelse hade
Riksgäldskontorets inkomster under år 1867, utan att der O 7 vid tagits i beräkning något tillskott under detta år från Statsverket eller Rikets Ständers Bank eller jernvägsrörelsen, blifvit upptagna till 3,696,000:
— Men då härtill komme: a) Öfverskottet på Statsverkets inkomster för 1865, hvilka — då tullinkomsterna under innevarande år visat sig med nära 700,000