Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nåder fastställt ej allenast så kallade öfvergångs-stater för Jemtlands fältjägare- och hästjägare-korpser, hvilka stater skulle tillämpas från den 1 påföljde Juni, äfvensom interims-aflönings-stat för befälet åt Wester-Norrlands bevärings-bataljon, utan ock fördelningen emelian dessa 3:ne korpser af den Jemtlands fältjägare-regemente och hästjägare-korps dittills påförda äckords-ränta; dervid E. K. M:t tillika i Nåder förordnat, alt, då nyssomnämnda regemente vore att anse såsom upplöst, dess Chef, Ofverste G.
Armfelt, samt Öfverste-iöjtnanten på gamla staten, Öfverste A. Hammarsköld, jemte så stort antal af det öfriga befälet, som för nja fältjägare-korpsen icke vore behöfligt och som förklarat sig sådant önska, skulle, med bibehållande af innebafvande löner intill afgång eller befordran, förflyttas på indragnings-stat, betnälde Öfverstar utan annan bestämd tjenstgöririgs-skjldighet, än den E. K. M:t, vid deraf förekommande behof, kunde (inna för godt att dem ålägga efter innehafda grader i arméen, samt det öfriga öfvertaliga befälet, emot vissa fastställda tjenstgörings-vilkor, och deribland, att företrädesvis användas till exercerande af Wester-Norrlands läns bevärings-manskap.
Vidare och efter det hos E. K. M.t i underdånighet blifvit anmäldt, att samtlige de sålunda på indragnings-stat förflyttade kompani-officerarne af meranämnde regemente, häröfver hörde, vederbörligen tillkännagifvit sin underdåniga önskan vara att, under derför stadgade vilkor, fä ingå på den föreslagna öfyerflyttningen, med innebafvande löner, till den nya bevärings-bataljonen, har E. K. M:t, då försvarsverket inom Jemtlands och WesterNorrlands län kunde numera anses vara slutligen ordnadt, fastän det icke vore bringadt till full verkställighet så länge en del aflönings-tillgångar ännu innehades af löntagare på gamla staten, i Nåder meddelat Rikets Ständer kännedom om hvad i detta ärende sålunda blifvit vidgjordt, samt, i öfverensstämmelse med hvad E. K.
M:t vid sistförflulna riksdag
Nådigst förklarat, till Rikets Ständer jemväl öfverlemnat ofvanberörda 3:ne nya afiönings-stater.
Efter tagen kännedom om ej allenast de uti högstberörda Nådiga Skrifvelse uppgifna förhållanden, utan ock de samma Skrifvelse åtföljande interims-stater, hafva Rikets Ständer dervid icke funnit anledning till någon erinran med hänsigt till ifrågavarande aflönings-tillgångars användande och fördelning samt de i meranämnda stater upptagna lönebelopp, utgörande tillsammans: för Jemtlands Hästjäpare-korps R:dr 10,453: 30. 9. för Jemtlands Fältjägare-korps . » 19,152: 4. — och för Wester-Norrlands Bevärings-bataljon ......
» 9,270: — — Summa R:dr 38,875: 34.
9. eller i det närmaste samma belopp, hvartill lönetillgångarne för Jemtlands förra fältjägare-regemente och hästjägare-korps, enligt förevarande Nådiga Skrifvelse, uppgingo.
Och sorn Rikets Ständer fördenskull dessa 3:ne aflönings-stater gillat och godkänt, varder sådant, til! svar i ämnet, härigenom hos E. K.
M:t i underdånighet anmäldt.
Expeditions-Ulskotlets
Skrifvelse, N:o 468. 451 N:o 165.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Okt. issi.
Preste-Ståndet den 21 — — llorgare-Slåndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 2S — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående skalleförsuljning af åtskilliga lägenheter under Elfsborgs Kungsladugård i Götheborgs och Bohus län.
(Stats-Utsk:s Uthde N:o 307.) S. A. K.
Genom aflåten Proposition, i fråga om skatteförsäljning af åtskilliga lägenheter under Elfsborgs Kungsladugård i Götheborgs och Bohus län, har E. K.
M:t behagat härutinnan Rikets Ständer i Nåder hufvudsakligen meddela, att sedan, medelst Nådigt Bref den 24 Februari 1837, angående reglering af lönevilkoren vid Landshöfdingetjensterna i riket, E. K. M:t, hvad beträffade nämnda län, stadgat, alt från Landshöfdinge-tjensten, med hvilken såsom indelning åtföljde Elfsborgs Kungsladugård i Orgryte socken och Säfvedahls härad af samma län, skulle vid dåvarande Landshöfdingen m. m, G.
Edenhjelms afgång skiljas den del af samma Kungsladugårds utmark, som under framfarna tider blifvit upplåten uti omkring 400 små lägenheter, hvilka utgjorde förstäder till staden Götheborg samt voro bebyggda och till en del odlade till trädgårdar med åsatt grundskatt af dels kontanta penningar och dels mans- och qvinnodagsverken, att efter årlig markegång i penningar utgå, och det blifvit i högstberörda Nådiga Bref beräknad t, att för dessa lägenheter, af hvilka några redan förut blifvit till skatte försålda, men de öfriga under ständig besittningsrätt upplåtna, grundräntan skulle utgöra 206
R:dr 45 sk. i kontant, 3,664 mans-dagsverken å 24 sk. eller 1,832 R:dr och 285 qvinno-dagsverken, uppskattade lill 71 ll:dr 12 sk., eller tillsammans 2,110 R:dr 9 sk., hvarifrån borde afdragas afkortningar för öfvergifna lägenheter m. m., förslagsvis 260 R:dr 9 sk., då återstoden derefter blefve 1,850
R:dr; så och efter derom af Landshöfdingen Edenhjelms efterträdare i Landshöfdinge-embetet, Herr Grefve C Löwenhjelm, gjord underdånig anhållan, hade E. K. M:t under den 2 Februari 1844 funnit godt i Nåder bifalla, att med upplåtande af lägenheter å den till Elfsborgs Kungsladugård hörande utmark samt uppbörden af den för samma lägenheter belöpande afgäld finge under Grefve Löwenhjelms tjenstetid såsom Landshöfding fortfarande tillgå på sätt dittills varit öfligt; i följd hvaraf bemälde Landshöfding skulle derunder ega att sagda afgäld disponera från den tid, då företrädarens rätt dertill 452 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 165. upphörde, emot förpligtelse att inom Mars månads slut hvart år till Stats-kontoret inbetala den summa af 1,850 R:dr, som af berörda lägenheter beräknats ibland tillgångarne lill de i Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837 bestämda lönefyllnader för vissa Landshöfdingar.
Samtidigt härmed hade hos E. K. M:t, dels Götheborgs stad, genom
Drätselkommissionen derstädes, gjort underdånig ansökning, det E. K. M:t, efter inhemtande af Rikets Ständers samtycke, måtte i Nåder förunna staden rättighet att, emot erläggande af lämplig skatteköpe-skilling och de afgifter, som för öfrigt voro vanliga vid skatteköp, få till skatte inlösa de Elfsborgs Kungsladugårds utmark tillhörande lägenheterne Stora och Lilla Klippan, å hvilka genom stadens omsorg samt med betydliga kostnader förbättrade områden staden innehade besittnings- och nyttjande-rätten, dels ock Carl Johans församlings socknemän i underdånighet anhållit om lösningsrätt eller tillåtelse till skatteköp af de i samma församling belägna, å nyssnämnda utmark med ständig besittnings-rätt försedda tomtplatser, till ett antal af omkring 400, hvilka Landshöfdinge-indelningens innehafvare från långt aflägsna tider tillbaka emot grundlega upplåtit åt enskilda för uppförande af boningshus, behöfliga för den till Götheborgs stad hörande befolkning, som nu utgjorde nyssberörda församling; stödjande sig denna anhållan hufvudsakligen på den uppgifna omständighet att, sedan, i följd af omförmälda upplåtelse, en mängd större och mindre, deribland äfven kostsamma och prydliga byggnader blifvit å ifrågavarande tomtplatser uppförda, en stor del af de dervid använda kapitalen eller köpeskillingarne gingo förlorade genom alltmer tilltagande nedsättning i värdet å dessa hus, hvilka, jemlikt den år 1818 förändrade lagstiftningen, ansågos, så länge ständig rätt till byggnads-tomten icke åtföljde, ej kunna till säkerhet för lån inlecknas; och vore såsom köpeskilling för egande-rätten till ifrågavarande tomter erbjudet det kapital, hvaraf grundlego-beloppet utgjorde ränta, efter sex för hundra; Ofver hvilka ansökningar Kammar-kollegium haft att i underdånighet sig yttra, hvarvid, i afseende på sättet och vilkoren för lägenheternes skatteförsäljning, Kollegium hemställt, jemte annat, att egendomarnes rälta värde borde genom offentligt utrop utrönas, deremot sökanderne, häröfver hörda, underdånigst förklarat, att, om tomternes borlauktiooering skulle utgöra vilkor för egande-rättens afhändande från Staten, de heldre återkallade sina ansökningar om dessa tomters skatteförsäljning, hvarefter Landshöfdingeembete! i länet, vid insändande af denna underdåniga förklaring, för egen del i underdånighet anfört, att den af Kammar-kollegium föreslagna bortauktioneringen af lägenheterna till den högstbjudande icke syntes kunna, emot sökandernes bestridande, ega rum, äfvensom att den erbjudna löseskillingen icke vore för ringa, så att genom dess antagande, hvarvid omgängen med den föreslagna värderingen undvekes, något förfång icke blefve Staten lillskyndadt.
Uppå förekommen underdånig anmälan härom, och med förklarande, huruledes billigt vore, ej mindre att de enskilda sökanderne, lika med hvad Götheborgs stad erbjudit, såsom vilkor för skatteköp af deras innebafvande lägenheter, derest sådant dem beviljades, blefve tillförbundne ali, jemte erläggande af en emot tio års grundlega svarande löseskilling, framgent utgöra viss årlig ränta, än äfven att, i sammanhang med skatteköpet, nu befintlig ojemnhet i skattebeloppen för särskilda lägenheter i möjligaste måtto undanrödjes, fann E. K.
M:t godt, under den 25 Februari i848, i Nåder anbefalla Dess Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus län att, efter skedda undersökningar, med hänsigt till skatteköps-frågans vidare behandling, afgifva förslag till sådan jemkning i den af merberörda lägenheter nu utgående jordskyld, att hela det nuvarande skattebeloppet fördelades på alla lägenheterna i förhållande lill hvarje lägenhets area, godhet samt mer eller mindre fördelaktiga läge, dock så alt för ingen lägenhet Expeditions-Ulskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, A: o 168.
453 föresloges lagro skatt än den, sorn beräknats enligt Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837, allt i ändamål, att den skatt, som sålanda blefve åsatt, måtte kunna tagas till grund för en emot tio års skattebelopp svarande löseskilling och jemväl sedermera årligen utgöras, under iakttagande att de, hvilka ej ville åtaga sig den förhöjning i skatten, som sålunda kunde för vissa lägenheter uppstå, väl tills vidare finge utgöra enahanda belopp, som hittills, men deremot icke vara berättigade att lägenheten till skatte lösa.
Efter det att, i följd häraf, till utredande af tomtplatsernes area och läge, afmätningar och charlas-läggning egt rum samt tillförlitliga upplysningar i ämnet hunnit iuhemtas, hade E. K. Mits Befallningshafvande med nyssomlörmälda yttrande och förslag till E. K.
M:t i underdånighet inkommit och dervid bifogat förteckning å ifrågavarande jordlotter, utvisande, att deras antal uppginge till 410, utom åtskilliga under samma nummer hänförda så kallade tillökningar; att likväl ibland dessa tomter och under jemväl uppgifna Niris förekomme sådana, som tillförene blifvit köpta lill skatte, eller voro öfvergifna och öde, eller donerade, eller utgjorde stat-torp till Kungsladugården, m. II.; alt samtliga tomternas area uppginge till 462 tunnland 17^ kappland, samt att nuvarande grundräntorna belöpte sig till 155 R:dr 21 sk. och 3,942 manssaint 130 qvinno-dagsverken, hvilka sammanlagda penningar och dagsverken E. K. Mits Befallningshafvande ansett kunna, i följd af lämpliga befunna rättelser, utföras till 4,275| mans-dagsverken; och hemställde E. K. Mits Befallningshafvande, beträffande grunden för beräknandet af omförmälda utskyld i kontanta penningar, att, ehuru, efter den för räntcförvandling i allmänhet vedertagna beräkning af sednaste tio års medeltal af markegången, ett mans-dagsverke skulle komma alt motsvara endast 29jv sk., likväl och enär dagsverks-lönerne i orten under en följd af år visat fortsatt: benägenhet alt stiga, så att för fem af de sex nästförllutna åren markegångspriset varit till 32 sk. faststäldt, någon lägre förvandlingsgrund än efter sistnämnda pris icke mätte antagas.
Jemte det Kammar-kollegium, med anledning af detta förslag, afgifvit underdånigt utlåtande, åtföljdt af en utaf Kollegium från I£.
Mits Befallningshafvande äskad förnyad förteckning å jordlotterna under Elfsborgs Kungsladugård, deruti den tillförene föreslagna jordskylden, eller grundräntan, blifvit nedsatt till 4,191| mans-dagsverken, hade bernälda Kollegium, beträffande först frågan, huruvida räntorna för ofvannämnda lägenheter, derest de blefvo lill skatte försålda, borde bestämmas uti kontanta penningar eller mans-dagsverken, ansett det förra alternativet, som medförde reda och enkelhet, vara med lägenheter af förevarande beskaffenhet, som numera utgjorde en stadsdel, mest lämpligt, och att i sådan händelse dagsverkena borde till kontant förvandlas efter de nästförllutna tio årens medel-markegång, eller för åren 1842—1851, utgörande lör ett mans-dagsverke 29 sk. 9? rst., eller i jemnt tal 30 sk., hvilket värde vore högre, än hvartill dagsverken i hela riket, utom de fyra nordligaste länen, i allmänhet uppskattades, och således i en icke folkfattig ort fullt tillräckligt; men att, derest E. iv.
Mit skulle anse räntorna böra i mans-dagsverken fastställas, desamma borde, utan rättighet till utgörande in natura, bestämmas att årligen betalas, icke efter årets markegångspris, utan efter medium af de nästföregående tio åren, på sätt af E. K.
Mit och Rikets Ständer i fråga om Kronans räntor i allmänhet blifvit beslutadt; börande, eller Kollegii åsigt, samtlige de i förenämnda förteckning upptagna lägenheter, de nu utan upplåtelse-bref begagnade eller öde varande, i den mån detta tillstånd upphörde, blifva föremål för skatteförsäljning, med endast åtskilliga af Kollegium angifna och i E. K.
Mits Nådiga Proposition omförmälda undantag, och enär E. K.
Mit i Nåder förklarat
Sig anse, det köpeskillingen borde blifva tio års grundlega, hade, för den 454 Expeditions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 465. händelse denna blefve bestämd icke i kontanta penningar utan i mans-dagsverken, Kollegium underdånigst hemställt, att dessa måtte beräknas efter markegången för året näst före det, hvarunder ansökningen gjordes; Och ansåge Kollegium slutligen de blifvande skattebrefven, efter åtskilliga likaledes föreslagna iakttaganden, böra af Kollegium utfärdas.
Häruppå och sedan E. K. M:t, jemlikt Nådigt Bref den 20 Juni 1853, i förening med andra åtgärder för afslulande af Landshöfdinge-löne-regleringen, förordnat, att Landshöfdingen i Götheborgs och Bohus län skulle från början af år 1854 åter tillgodonjuta alkastningen af utmarken till Elfsborgs Kungsladugård, med vilkor, bland annat, att det till lönefyllnad ål andra Landshöfdingar påräknade belopp, 1,850 R:dr, årligen derå innehölles och till Stats-kassan redovisades, hade nuvarande Landshöfdingen, f. d. Stats-rådet O. J.
Fåhraeus, hvilkens rätt i följd af den sålunda beslutade förändringen blifvit beroende på utgången af omförmälda skalteköps-fråga, för så vidt den anginge grundräntornas bestämmande för framliden, hos E. K.
M:l underdånigst förklarat, att någon erinran från hans sida icke skulle möta vid antagande af det ena elier andra af Kammar-kollegii alternativa förslag till grundräntans bestämmande, ej heller vid hvad Kollegium för öfrigt i afseende å skatteköpets verkställighet, så vidt det på ränte-afgälden kunde inverka, i underdånighet hemställt, ehvad i en elier annan del E. K.
M:t kunde finna någon jemkning af förslaget erforderlig eller icke.
Sedan ärendet sålunda blifvit beredt, har E. K. M:t, uti nu aflåtna Nådiga Proposition, behagat föreslå, att de till Elfsborgs Kungsladugård hörande jordlotter, som i E. K. Mits Befallningshafvandes sednast afgifna förteckning voro upptagna och ej redan blifvit skatteförsålda eller donerade, mätte, med undantag af de under Kungsladugården lydande stat-torp och de lill allmänna platser upplåtna tomter, af vederbörande innehafvare få skatteköpas, — de nu utan upplåtelse begagnade eller öde varande, i den mån, de biefvo behörigen upplåtna, under följande vilkor, nemligen: a) att innehafvarne af berörda jordlotter framgent utgöra grundräntor i penningar, till belopp, motsvarande hvad i sagda förteckning är för hvarje lägenhet uti mansdagsverken föreslaget, eller uti de af Kammar-kollegiurn utfärdade uppiåtelse-bref bestämdt, dagsverket beräknadt till trettio skiilingar, utgörande i det närmaste medeltalet af sådana dagsverkens markegångspris i Götheborgs och Bohus län under de innan förslagets afgifvande nästförutgångna tio åren; dock att de räntor, som nu utgöras endast i penningar, men uti förslaget upptagits i mans-dagsverken efter 32 sk:s förvandlingsgrund, utan tillika afsedd tillökning i räntebeloppet, nemligen lör lägenheterna Niris 3, 17, 41, 64, 70 a, 73, 199, 235, 251 a, 253 b, 292, 311 sista lotten, 313 a, 315 b, 317 b, 331, 366, 379 och 4041, de förut bestämda penninge-räntorna framgent må blifva gällande; samt att, hvad angår de lägenheter, som äro öde eller för hvilka ränta icke är bestämd, fastställandet af denna skatt skall bero på särskild pröfning i vederbörlig ordning, oin och när fråga om sådana lägenheters upplåtelse förekommer; b) att de till skatteförsäljning föreslagna jordlotternas innehafvare underkasta sig den förändrade reglering af tomterna och lägenheterna, som af framdeles uppgörande plan för platsens mera regelbundna bebyggande och ordnande kan pröfvas nödig och af K.
M.t fastställas; samt c) att för hvarje jordlott såsom skatteköpeskilling erlägges ett kontant belopp, motsvarande tio års grundränta, så bestämd, som ofvan under mom. a föreslagits; hvilka skatteköpeskillingar ansåges böra i enahanda ordning, som vid vanliga skatteköp å Kronohemman eger rum, redovisas och skattebref af Kammar-kollegium utfärdas, under iakttagande för öfrigt, att, innan någon lägenhet af K. Mits Befallningshafvande till skatteköp anmäles, kungörelse derom i Götheborgs stad och Säfvedahls härad af Expedilions-Utskoltets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o i 6i. 455 K. M:ts Befallningshafvande utfärdas, med föreläggande för den, sorn tror sig framför siikanden vara till lägenheten berättigad, att sin talan derom, inom en månad efter kungörelsens uppläsande, hos K.
M:ts Befallningshafvande anhängiggöra, hvarefter dermed i vanlig ordning förfares.
Härjemte, och hvad särskildt angår den i förteckningen under N:o 234 upptagna lägenheten Annedal, har E. K.
M:t i Nåder täckts förklara, att, då tvist uppkommit, huruvida densamma innehade någon jord af Elfsborgs Kungsladugårds egor, kunde skatteköp af denna lägenhet icke ega rum, utan så vidt lägenheten genom slutligt utslag blefve förklarad att hel och hållen eller till någon dél tillhöra nämnda Kungsladugårds område; äfvensom E. K. M:t, vid det förhållande, att fråga blifvit utaf nuvarande innebafvaren af N:o 326, Vädersågen, väckt om fyllnad från Kungsladugårdens ego-område i de 50 tunnlands areal, som, enligt det för nämnda lägenhet utfärdade skattebref, förmenats böra densamma tillhöra, och, i anledning af anförda besvär, E. K. M:t Nådigst förklarat det vara klaganden öppet att i afseende härå, å ort och ställe, som vederborde, väcka och utföra den talan,, hvartill han kunde anse sig befogad, i Nåder funnit de vid Kungsladugårdens sednaste afmätning till sådan fyllnad vilkorligen föreslagna och ä den af Säfvedahls härads-rätt den 4 December 1851 fastställda karta utmärkta lägenheter, som vid jemförelse med den af Kammarkollegium åberopade 1722 års karta befunnes motsvara den derå utsatta mark, böra från skatteförsäljningen för närvarande undantagas; men att verkställighet af skatteköpet äfven för berörda lägenheter må ega rum, derest och i den mån det af Vädersågens innehafvare väckta anspråk, i händelse det fullföljdes, blefve genom slutligt utslag underkändt.
Hvad sålunda förekommit hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; Och som, genom antagande af hvad E. K. M:t, på sätt ofvan förmäles, behagat i Nåder föreslå, förevarande fråga säkrast erhåller en lösning, som både motsvarar invånarnes i Carl Johans församling uttryckta önskan att komma i en tryggad besittning af deras nu innehafvande lägenheter, och derjemte förenar det allmännas rättvisa anspråk med ett billigt afseende på de enskildes fördel, hafva Rikets Ständer funnit sig böra till E. K.
M :ts högstberörda Nådiga Proposition lemna bifall.
Hvilket, såsom svar i ämnet, Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Stockholm den 25 Oktober 1854. 456 Expeditions-Vlskotlets
Skrifvelse, N:o 166.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2t Okt. 1854.
Preste-Ståndet den 21 — — Borgare-Ståndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ett låne-understöd åt staden Christianstad.
(Stats-Ulslcs Uthden N:ris 59 och 156 samt Mern.
N:ris 258 och 310.) S. A. K. 1 anseende till de flera betydliga och kostsamma, till största delen för kringliggande landsort jemväl gagnande arbeten och byggnader m. m., som, för uppgifna ändamål, under sednare åren blifvit af Christianstads stad företagna och hufvudsakligen utförda, samt de ansenliga utgifter, som staden för dessa företag måst vidkännas, särdeles för den numera i det närmaste fullbordade hamnbyggnaden vid Åhus samt tillvägabringande af segelled deremellan och Christianstad, och då staden för omförmäida arbetens utförande varit nödsakad att, efter användande af dertill erhållna bidrag af allmänna medel, ådraga sig en högst betungande skuld, har, med stöd af dessa förhållanden, vid innevarande riksdag blifvit framstäldt, huruledes staden Christianstad såmedelst kommit i behof af ett ytterligare lånebidrag från Statens sida utaf 20,000 R:dr, ungefärligen motsvarande kostnaderna för de arbeten, hvilka vid förberörda hamnbyggnad och kanal-anläggning ännu äterstode att utföra, hvadan ock anhållits, att detta lån måtte af Rikets Ständer ineranämnda stad förunnas.
Vid pröfning häraf och med erkännande af den nitiska verksamhet, staden Christianstads invånare ådagalagt samt de uppoffringar, den sig underkastat för ifrågavarande arbetens och byggnaders verkställande, hafva Rikets Ständer beviljat samma stad ett låne-understöd af Tjugo Tusen Riksdaler, att från Riksgälds-kontoret utbetalas; för hvilket lån bör årligen, efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen mits, erläggas ses procent af hela den lyftade låne-summan. hvarigenom räntan godtgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapital-beloppet, och det öfriga utgör afbetalning å detsamma.
Dock som särskild årlig ränte-iiqvid ej behöfver verkställas, kommer någon föreskrift derom icke att i skuldförbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast förbinda sig att under den tid, som åtgår för det erhållna lånets fidla återbetalning, före hvarje års slut, erlägga sex procent å lånets ursprungliga belopp.
Verkställes - Expeditions-Vtskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i67.
457 ställes ej inbetalning å bestämd tid, är låntagaren pligtig, att för det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga fem procent årlig ränta, intilldess betalning sker.
Och få ‘Rikets Ständer sådant hos E. K.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Okt. 1831.
Presle-Ståndet den 21 — — Borgare-Slåndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 23 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående understöd för fullbordandet af Norbergs jernväg.
(Stats-Utsk:s Uthde N:o 303.) S. A. K.
Sedan, - för anläggningen af en jernväg emellan Norbergs grufvefält i öfra delen af Westmanland och sjön Amänningen vid Strömsholms kanals segelled, ett bolag blifvit bildadt och, emot tillgodon jutande af ett lån utaf allmänna medel å 100,000
R:dr, genom afslutadt kontrakt förbundit sig att inom viss tid, i enlighet med den af E. K.
M:t i Nåder gillade plan, verkställa berörda arbete, men detta företag, till följd af felaktiga beräkningar öfver jernvägens anläggnings-kostnad samt försummade inbetalningar för en stor del af de intecknade aktierne, måst i ofullbordadt skick afbrytas, hvarefter bolaget nödsakats offentligen förklara sitt obestånd samt till Svea Hofrätt ingifva sin cessions-ansökning, så har, enär de återstående interessenterne i företaget saknade utväg att åstadkomma de för detsammas utförande erforderliga stora tillskott, bemälda bolag hos E. K.
M:t i underdånighet anhållit, bland annat, derom, att E. K.
M:t täcktes göra Nådig framställning till Rikets Ständer om beviljandet af ett anslag å 75,000 R:dr, alt disponeras af det bolag, som för anläggandet af den påbörjade jernvägen blefve ånyo bildadt, samt förbunde sig att, i enlighet med ett af Löjtnanten C.
Adelsköld nyligen uppgjordt kostnadsförslag och på de vilkor, E. K.
M:t kunde finna nödigt bestämma, fortsätta och fullborda meranämnda jernvägs-anläggning.