Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan hos ConstiiutionsUtskottet en Riksdagsman väckt fråga, om så beskaffad ändring i 63 § Regeringsformen, att äfven den större till lyftning vid infallende krig öfversätta Creditivsumman borde fastställas till åtgående genom RiksensStänders RiksgäldsContoir eller det för Riksens Ständer redogörande och ansvariga Werk, åt hvilket en slik befattning kunde uppdragas, har ConstitutionsUtskottet, som ej funnit skäl att utan modification gilla och till Riksens Högloft tänders pröfning öfverlemna detta förslag, likväl från detsamma, jemte Stats- ock BancoUtskottens deröfver, på anmodan, meddeldta utlåtande, hemtat anledning att vördsamligen hemställa, om icke, till undanrödjande i framtiden af det codstitutionella hindret för en betydlig eventuel Statsutgifts anvisande på annat Werk än Riksens Ständers banque, hvars säkerhet och credit fordra dess möjligast oberoende af yttre tillfälligheter, Grundlagsföreskriften hörande Större Cre - 2^o Constitutions Utskottets Betänkanden. clitivets ovilkorliga utbetalning ur Banquen må upphäfvas, och det följaktligen ankomma på Riksens Ständer att få hvarje gång särskildt förordna om så väl fond som belopp; Och i öfverentslämmelse därmed, likväl under fortsatt iakttagande af anordningens deposition i Banquen, såsom det tryggaste förvaringsrum, får ConstitutionsUtskottet, till Grundlagsenlig behandling, föreslå följande, blott genom uteslutandet af några ord och tilläggandet af några andra, förändrade Redaction af ofvannämnde KegeringsFormens 63 §. ”Dessutom kåra, får ojör sedda händelser , tv anne särskilda tillräckliga summor afsättas och anslds, dsn ena att vara tillgänglig dä Konungen, till Rikets forsvar eller andra högst vigtiga och angelägna annania!, sedan hela StatsRädets tankar deröfver blifvit inbeintade, finnér den vara oundvikligen nödig j
Den andra att, vid infallande krig, af Konungen ly ftas, sedan Han StatsRådet in Pteno bort och Riksens Ständer sammankallat.
Riksens Ständers förseglade och i Banquen deponerade aInordning å sistnämnda summa md ej förr brytas eller summan utbetalas, än sedan Riksdagskallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor vederbörligen kungjord Stockholm den 17 September 1823. Constitutions-Utskottets Betänkanden. 7^1 N:o 53.
Ankom den 3 October 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af några smärre ändringar och tillägg i 19 och 22 §. §.
Då, under innevarande Riksmöte samtelige RiksStånden antagit och Konungen jemnväl, medelst Nådig Sanction, bekräftat det stadgande i RiksdagsOrdningens i3 §., hvarigenom Rikets begge Universitet och WetenskapsAkademien fått sig tillerkänd rättigheten alt utse Fullmägtige till Högvördige PresteStåndet och då, för fullständigheten af denna Grundlagsförändring, tillika erfordras bestämmandet ej mindre af det forum, der klagomål öfver val till sådana Riksdagsmän bor upptagas, än ock af Fullinagternas behöriga lydelse och underskrift, har ConstitutionsUtskottet funnit sig ega skäl att, för den i RegeringsFormen antydda behandlingen öfverlemna följande förslag till några smärre ändringar och tillägg i tvänne RiksdagsOrdningens §. §., nemligen:
Bihang till R. S. Fröt. 3.dje Sarai• 31 342 Constitutions-Utskottets Betänkanden. Constitutions-Utskottets Betänkanden. 343 §• '9- I sista puncten, näst efter den mening som anvisar forum för besvärs anförande öfver Riksdagsmannaval till Bonde- och BorgareStånden, skulle samma hänvisningsföreskrift, hvad PresteStåndet angår, sålunda styliseras: ”Klagomål öfver val till Riksdagsmän af PresteStåndet ingifveSj för Stiften hos Cort sistor ierne, samt för Universiteten och TVetenskaps Akademien hos Konungen; Och följer dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, sora här ofvanföre finnas utstakade”, §. 32.
Komme att redigeras på delta sätt:
I förra puncten: ”Fullmagterna böra — efter föregånget ordentligt val, N. N. (för PresteStåndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Akademie”') m. m.
I sednare puncten: ”Fullmagterne underskri fves: PresleStåndets för Stiften och Universiteten j af vederbörande Consistorier, och för WetenskapsAkademien > a) dess Prceses”. m. m.
Stockholm den 24 September i8a3.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag lill en ändring i i3 §.
Riksdagsordningen, med afseende å Universitetens Representations rätt.
Enär den dubbla bemärkelsen af ordet ”eger” förekommande i det nyligen af Kongl. Maj:t och Riksens Ständer samfällt antagna nya momentet i i3 §.
Riksdags Ordningen, möjligtvis kunde föraideda olikhet i tolkningen eller åtminstone villrådighet dervid får, till meningens bestämmande, och då Representanters ställande synes för framtiden böra utgöra en Universiteten tillerkänd rättighet, icke en dem ålagd pligt, ConstitutionsUlskottet för Grundlagsenlig åtgärd, vördsamligen underställa Riksens llöglofl.
Ständer det förslag att, i början af ofvannämnde i3 §:ns sednare Momentet ordet ”ege,” må förändras till: "vare berättigade.” Stockholm den ?4 Sepfiember 1823.
s a44 Constitutiohs-Utskottets Betänk anden.
Ankom den 3 October 1823* Memorial till Riksens Ständer, med förslag till en ändring i i3 §.
('RiksdagsOrdningen, för bestämmandet af, Universitetens Representanters valbarhet. ) f Det, under innevarande Riksdag, af Riksens Ständer beslutna och af Kongl Maj:t i Nåder gillade Grundlagsstadgande, i kraft hvaraf Upsala och Lunds Univers! tet vunnit
Representationsrätt inom Pre steStåndet, innehåller bland annat att til Riksdagsmän skola utses Professorer endas från de Werldsliga Faculteterna.
Harige norn äro således de af Theologiska Facul teten från valet aldeles uteslutne, ehur äfven inom den Philosophiska finnas
Pro fessorer, hvilka tillika kunna väljas so Kyrkoherdar, och en eller annan ytterligare som Ledamot af WetenskapsAkade mien.
Då emedlertid det synes obilligt att, i valbarhets - vilkoren göra ett undantag för Professorerne af någon viss Facultet och då i öfrigt den lagbestämmelse torde Constitutions-Utskottets Betänkanden.
245 blifva nödig, att inge Andre än verklige Professorer eller de, som i Consistorium Academicum ega säte och stämma, kunna Representera för Universiteten, får, till Grundlagsenlig behandling, Constitulions Utskottet vördsamligen framställa det förslag att, i sednare momentet af Riksdags Ordningens i3 §.
Orden: ”Tvänne Prosessorer från de Werldsliga Faculteterna” måtte förändras till: ”Tvänne Ordinarie Professorer.”
Memorial till Riksens Ständer j rörande några mindre Grundlagsändringar _, föranledda af det inom Utskotten införda omröstningssätt.
Ständer antagna stadgandet om votering per Capita inom Utskotten numera jemväl erhållit Kongl. Maj:ts Nådiga sanction, och säle - M6 Constitutions-Vtskottets Betänkanden. des någon omröstning
Ståndvis hädanefter desto mindre kan komma i fråga hos Riksens Ständers förstärkta Utskott, Nämnder eller Electorer, som de äfven hittills voteradt samfält, har ConstitulionsUtskoltet trott GrundlagsRedactionen ej längre höra öfverflödigt helastas med upprepandet af en negatif föreskrift hvars positiva motsats är försvunnen; och får af sådan anledning Utskottet, till Grundlagsenlig åtgärd, vördsamligen framställa det förslag, alt i a:dra Momentet af RegeringsFormens 56 §. må uteslutas orden: "icke efter Stånd anstäldhvarmed Utskottet dock torde tillåtas den erinran, att i händelse Utskottets den 3 dennes N:o 46, afgifne förslag till nyssnämnde Moments ändring och omflyttning skulle under nästa Riksdag godkännas, det nu förevarande projectet kommer, så vidt 56 §. angår, att förfalla; Att vidare ur RegeringsFormens 6g §. 5 puncten måtte utgå orden: ”Och icke efter Stånd"; Ur 97 §. 2 puncten likaledes, och ur io3 §. 2 puncten orden: ”Och icke Ståndsvis”samt i 108 §. 4 puncten meningen: ”utsedda Electorer, som rösta samfält och icke Ståndsvis” förändras till: ”utsedda samfält röstande Electorer”; Constitutions-Utskottets Betänkanden.
Att ändtligen i Riksdagsordningen® 62 §. i puncten må uteslutas orden: ”Och icke Ståndsvis”; I 67 §. 2 mom. 2 puncten, orden: ”Och icke efter Stånd"; I 64 §• 3 puncten och i 65 §. 2 puncten, orden:
"Och icke Ståndvis”; samt i 73 §. 2 puncten orden: ”'Och icke efter Stånd”.
Ankom den 3 October 1823:
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ändring i 4 morn. 2 §.
Trjrckfrikets Förordningen.
Som det i näst före sista puncten af 4 mom. 2 §.
Tr.yckfrihetsLagen förekommande ordet vite; hvilket dessutom ej rätt uttrycker hvad man velat beteckna, äfven derför synes mindre lämpligt, att denna Grundlag icke bjuder något om vilens, men endast om höters fördelande och förvandling, får, till den i RegeringsFormen stadgade åtgärd, ConstitutionsUtskottet sfå Constitutions-Utskottets Betänkanden. vördsamligen öfverlemna det förslag att, i ofvannämnde moment och punct, meningen: ”vid vite af Trettio Tre Riksdaler sexton skillingar”, måtte utgå, och, i stället, efter orden: ”sjelfva hufvudsaken”, införas: ”Den häremot bryter, bote Trettio Tre Riksdaler sexton skillingar Stockholm den September 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande öfver Herr C. G. 7'rofferibergs, från Ridderskapet och Adeln remitterade, anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Arme'en.
Ridderskapets och Adelns Remiss af den 18 nästlidne Sep* tember åtföljande Skrift, har Herr C.
GTreffenberg mot Konungens Rådgifvare i Cornmandomål för Armeen framställt den anled - Constitutions-Utskottets Betänkanden.
249 anledning till anmärkning, att det af honom, på nådigaste befallning, under den 1 Martii 1819 utfärdade, ännu gällande TjenstgöringsReglemente, hvarutinnan, enligt Ingressen dertill, icke må göras förändringar, tillägg eller mot bokstafven stridande tydningar, bland annat i irsta Delen, 3 Cap. 5i §. och 10 Mom. innehåller: ”Uti befordringsförslag, till och med Capitainesgraden, åligger Regementschefen, att i underdånighet föreslå den efter tour och Ancienneté närmast berättigade Officer inom Regementet, så vida Chefen icke har något grundadt skäl mot dess vidare befordran, i hvilket fall, jemte underdånigt uppgifvande deraf, han föreslår den som dertill närmast är i tour;” Förmenandes Herr Treffenberg, att sjelfva föredragningen och tillstyrkandet, i Commandoväg, af ett stadgande, så nära rörande enskildt Mans rätt i oeconomisk hänsigt, redan innefattar en öfverträdelse af Föreskrifterna i 7 och 8 §. §.
RegeringsFormen, samt att dessutom bokstafliga tillämpningen af ofvannämnda Moment gör möjligt för RegementsChefen att, äfven utan giltiga skäl, föreslå en yngre, mindre berättigad, och följaktligen för Medborgaren att dömas ohörd och till sin välfärd Bihang till R. S. Prot. 3idjt Sami. 32 a5o Constitutions-Utskottets
Betänkanden förstöras, emot både lydelsen och andan, af nyss åberopade Grundlags 16 §.
Hvadan och enär Konungens Rådgifvare i Commandomål således skall begått och främjat de i 106 §.
RegeringsFormen uppräknade Öfverträdelser, Herr Treffenberg anser bemälde Ämbetsman böra, jemnlikt samma §., ställas under tilltal af JustitiseOmbudsmannen inför RiksRätten.
ConstitutionsUtskottet, som på begäran erhållit del af det inför Kongl.
Maj:t öfver detta Commandoärende den i Martii 1819 förda Protocoll, har af öfriga, Utskottet tillika communicerade Handlingar inhemtat huru som Kongl. Maj:t, redan förut, behagat förordna, dels medelst nådigt Bref till samtlige Regements- och CorpsChefer, dateradt den 20 December 1811, och contrasigneradt af Stals-Secreteraren för KrigsÄrendena, att ”Cheferne i alla dädanefter afgifvande förslag till Capitainer med Compagnie och beställningar i derunder varande grader, icke finge förbigå någon Officer uti dess egande tour och anciennete, om icke de vigtigaste skäl sådant föranledde, och hvilka då alltid skulle lill Kongl. Majlis nådiga pröfning i underdånighet anmälas,” dels ock, genom 21 §. i nådig Instruction för Inspecleurer och BrisadGeneraler vid Infanteriet, den Constitutions-Utskottets Betänkanden. a5i i4 Junii 1816, undertecknad af GeneralAdjutanten för Armeen, att ”uti BefordringsFörslag, till och med Capitainesgraden, vederbörande Chefer alltid ålåge att i underdånighet föreslå den efter tour och anciennete dertill närmast berättigade Officer inom Regementet, så vida Chefen icke hade något grundadt skäl mot dennes vidare befordran, och, med underdånigt uppgifvande deraf, föredrogs honom en närmast varande, yngre Officer.”
Då utfärdandet af ett Militairt TjenstgöringsReglemente, inskränkt till sammandragningen, i ett helt, af spridda, hvar för sig lagligen meddeldta föreskrifter och bland annat, af de hvarje Tjenstegrad inom Regementet åtföljande skyldigheter, utan tvifvel måste tillhöra Konungens omedelbara besörjande, genom Hans Rådgifvare i CommandoÄrenden, samt då det af Herr Treffenberg anmärkta stadgandet uttryckligen och nästan ordagrant öfverensstämmer med äldre, derföre till grund lagda, af Kongl. Majit, jemväl i StatsRådet, fattade och sedermera veterligen icke återkallade beslut, hvilkas tillkomst' och föremål ej vidare kunna, mot 76 §.
Riksdagsordningen, underkastas någon lill ansvar förbindande!» granskning, finner ConstitutionsUtskottet den sednare, nu ifråga - a53 Constitutions-Utskottets Betänkanden.
253 satta föredragande och rådgifvande åtgärden, som blott innebär en enkel verkställighetshandling, vara, till både ämne och form, af sådan beskaffenhet, att det yrkade åtalet icke enligt Grundlagen eger rum.
Stockholm den 8 October iSaS.
Ankom den 12 October 1823* Memorial till Hedervärda B onde Ståndet, i anledning af dess återremiss på utlåtandet öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition j om upphörandet af Konungens två röster i Högsta Domstolen.
Genom ProtocollsUtdrag af den 1 nästlidne September, ankommit den 29 i samma Månad, har Hedervärda BondeStåndet, i anledning af framstälda Anmärkningar, vid ConstitulionsUtskottets utlåtande, öfver Kongl. Majlis Nådiga Proposition, om upphörandet af Konungens
Enligt 56 RegeringsFormen, kunna blott sådane, mot ConstitutionsUtskottfcts yttranden, i Grundlagsfrågor, förekomna anmärkningar, hvilka hvarje RiksStånd särskilt förklaras utgöra dess gemensamma tankar, hänvisas till Utskottet, som i slikt fall bör RiksStåndens meningar sammanjemka och de oförenliga skiljaktigheterna derjemte till vidare behandling anmäla; och likmätigt 81 §., må, när Utskottet afstyrkt en Konungens Proposition, om ändring i Grundlagarna, Riksens Ständer äga att genast antingen Propositionen afslå, eller ock afgöra att de vilja öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta, i hvilken händelse Tre Stånds mening, och, om Två Stånd slädnät mot Två, deras som beslutet uppskjutit, är gällande.
Då nu dels det emottagna Prolocolls utdraget icke uttrycker, att de deruti innefattade anmärkningarna utgjordt Hedervärda BondeStåndets gemensamma tankar, dels ock Tre RiksStånd lemnat
Utskottets yttrande utan anmärkning och Två bland dem, nemligen Högiofl.
Ridderskapet och 2 54 Constitutions-Utskottets Betänkanden¥onstitutions-Utskott€ts Betänkande* *55 Adeln samt Wällöf].
BorgareStåndet till nästa .Riksdag uppskjutit beslutet öfver Konungens Nådiga Proposition, täcktes Hedervärda BondeStåudet finna det ConslitutionsUtskottet saknar både grund och tillfälle, att i förevarande mål vidtaga någon ändrings- eller jemknings-åtgärd.
Ankom den 18 October 1823.
Memorial till Riksens Ständer i anledning af Två Stånds återremisse på 5:te puncten af Memorialet N:o med ändringsförslag, åsyftande RiksdagsÅrendernas skyndsamma gång.
Genom ProlocollsUtdrag af den 25 och 3o nästlidne September: har ConstitutionsUtskattets, den 6 i samma Månad, under N:o 4^ afgifna förslag till åtskilliga Grundlags - Ändringar , åsyftande RiksdagsÄrendernas skyndsammare gång, blifvit i 5:te puncten, rörande iakttagelserna vid återremisser, hänvisadt till yt - terligare utlåtande, med de för Respective RiksStånds gemensamma tankar förklarade anmärkningar, hos Höglofl. Ridderskapet Dch Adeln, att sammanfattandet af ProtocollsUtdraget, öfver de vid ett Utskotts betänkande gjorda Anmärkningar bör ankomma på den inom hvarje
BorgareStåndet, alt stadgandet, hvilket nu synes medgifva och påkalla en dabbel Protocolls uppsättning, fordras att närmare förtydligas, hvarjemte detta Stånd ansett det ofelbart medverka till minskning i Riksdagskostnader, om Ståndens Prolocoll och Bihanget dertill hädanefter ej trycktes in extenso, utan blott i vigti— gare delar.
ConstitutionsUtskottet, som erkänt de egentliga Anmärkningarnas giltighet, men likväl ej funnit dem kunna läggas till redaclionens grund för samtnanjemnkningar af Resp. RiksStåndens tankar, har emedlertid från samma Anmärkningar hemtat anledning alt, såsom att lämpligare correctif mot dröjsmål vid. återremissers expidierande, föreslå bestämmandet af en Piaescriptionstermin derför; Och Utskottet får således till Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen hemställa att det projectera - 356 Constitutions-Utskoltets
Betänhanden de tillägget, eller ^:åc momentet i 49 5 Riksdagsordningen, må erhålla följandi ordalydelse: ”När. utlåtande frän RiksStänd til Utskott återremitteras, böra alla anmärk ningar, sednast inom fjorton dagar der efter, meddelas Utskottetj genom justeradi VrotocolIsUtdrag, antingen i hela derai utförlighet, eller ock af Secreterarei pundvis och i korthet sammanfattade dock i sednare händelsen, med öppet rätt för Stämds Ledamot, att sin särskildt mening in extenso skrifteligen bifoga, pt sätt i 57 §. stadgadt är.” Beträffande åter den inom Wällöf!
BorgareStåndet tillika yrkade inskränkninj i tryckningen af Ståndens Protocoll ocb Bihanget till desamma, hvilken fråga, så som innebärande en förändring af 5g § Riksdagsordningen, nu ej kan omedelbar' ligen upptagas, är Utskottet betänkt, att härom, med anledning af förut i behörig väg inkommen motion, särskildt öfverlägga Stockholm den i3 October i8a3.
N:o 6i Constitutions-Utskottets betänhanden. *57 N:o 61.
Ankom d. iQ October 1823.
Mein nial till RihsensStänder, med ytter lipare ut låtande i anledning af återremissens på f rslaget, und r N;o 47, till ett illägg i 57 §.
Under den 19 och 30 nä«tlidne September hafva Högloft.
Riddeskapet och Adeln samt Wälofl BorgareStåndet, med anmät kningar, som särskilt förklarats utgöra deias gemensama tankar, till Conslituiions-L tskottet återremitterat dess uti Memorialet N o 47, den 6 i nyssnämnde
Månad afgifne förslag lill ett tillägg vid !Wa Momentet af 57 §.
Riksdags^ rdningen , med afseende å tillämpningen för Utskott, af föreskrifterna 0111 RiksdagsÄrendfcinas behandling inom Stånden.
* Då dessa , visserligen grundade anmärkningar, egenteligen äro riglade deremot att de fall, i hvilka tillämpningen borde ega rum, icke Runas uti för-laget Bihang till R.
C. Fröt. $:dje Sami. 35 858 Constitonutis-Utskottets Bctänkandcn. bestämdt utsatta, får, för bristens afhjelpande och sill förekommande af misstolkning, Utskottet vördsamligen tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att förena sig om en så lydande fullständigare redaction af d et projecterade stadgandet:
För Riksdagsärendens behandling inom Utskott, skall tillämpas hvad 49 §. om målens bordläggning, och hvad i öfrig* 50, 53» 54 och 58 §. §. innehålla Stockholm den 13 October 1823.
N:o S*.
.Åskorn den i{j October 18*5.
Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af tillägg i 98 Jf.
Regeringstormen och 63 jf.
Då i Grundlagen saknas bestämd föreskrift, hurulunda förhållas bör, om Riksens Ständers Justitia» Ombudsman eller bans utsedde Efterträdare i Ämbetet, vid Constituiions-Utskottets betankanden. 259 samma Riksdag, under hvilken de blifvit valde, antingen afsäga sig det vunna iörtroendet, eller med döden afgå, — en föreskrift, hvar?
behof likväl erfarenheten redan vitsordat, får , med anledning af gjord Motion, ConstitutionsUtskottet till Riksens Ständer, för Grundlagsenlig behandling , vördsamligen öfverlemna det Förslag att, i slutet af 98 §•
Regeringsformen och af 4 Morn. 63 Ji\
Riksdagsordningen , följande tillägg må införas : ”7 händelse Justitieombudsmannen, vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, af säger sig det erhållna förtroendet eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i Ämbetet genast insätta den Man, sorn de till hans Efterträdare utsett.
Skulle Justitieombudsmannens utsedde Efterträdare, under påstående R ksdag, afsäga sig det erhållna örtroendet, eller i JustiticeOmbudsmansÄmbetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade säte, en annan behörig
Man i hans ställe Stockholm den 13 October 1885* fi6o Constitutions Utskottets Betänkanclen.
Anliom den 18 October i0^3- Memorial till Riksens Strinder, med utlåtande i anledning af ett föreslaget tillägg i Justitia■ Ombudsmans Instructionen.
Till ConslitutionsUtskotlet liar, unde! elen 4 dennes, Höglofl Ridderskapet od Adeln behagat lemiltera eif, af Herr Nili "Wilhelm Stråle, framsialdt motiveradt för slag att i 26 Jf. af JustitiacÖmbudsmans Instructionen måtte införas följande tillägg “Afgår under varande Riksdag oc.h lön än dag till densammas afslutande hlifvi utsatt, den till JustitiaeOmbudsmannens
Ef terträdare utsedde Person, eller varder lil veiklig JustitiaeOmbudfman förordnad, för hålles med nytt val, på sätt gj och 98 Jf / Regerings Formen och 63 §.
RiksdagsOid ningen utstaka.“
En föreskrift, ämnad att gälla fol Riksens Ständer och att under
Deras sammankomst tillämpas, anser väl Co n st i tu* tionsUtskottet väsendligen tillhöra Grund1 lagen, hvadan ock Utskottet, med anled* Constitutions- Ustkottets betänkanden.
Rik dagsOldningen, ett allmän nare och mer vidsträckt stadgande i ämnet ; men Utskottet tror sig dock öra i så måtto till bifall hemställa nu förevarande Förslag, att i 26 §. af JustitiaeOmImdsmanslnstruc* ionen må, för Redact ionens ytterligare fullständighet, inflyta en hänvisning till sjelfva Grundlagsbestämmelserna, och följaktligen nämnda bringas, i dess början, till nedanstående lydelse : “Skulle, under påstående Riksdag, Ju* stiticeOmbu ds m an ne v, eller den sorn blifvit till Innis Efterträdare utsedd, afsäga sig det crbätlna för sroendet eller nied döden afgå, jörb åil s såsom i 98 U Reger inus Formen och 63 § Riksdagsordningen är stadgadt.
Men inträffar något af dessa fall, då Riksens Ständer icke åro samlade, JörjuYes dervid} som följer : ‘ “Dör Justitiae Ombudsmannen , sammanträde genast Fullmägtige m. m “ Stockholm den 14 October 1823.
2Ö2 Constitutions-lJtskottets betänkanden N:o 64.
Ankom d*n 18 October 1823.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af remitterad motion om ett tillägg i AnsvarighetsLagen för Riksgälds Contoir et Fullmäg tige.
För besvarande af Höglo!!
Ridderskapet och Adelns Remiss, under den 4 dennes, på Herr Michaél von Hohenhausens motion, om ett tillägg i AnsvarighetsLagen för Fullmägtige i RiksensStänders RiksgäldsContoir, med af eende å utbetalningen af Mindre Creditivet, får Constitutions Utskottet vördsamligen anmäla, det Utskottet, som icke finner detta mål, enligt 29 §.
Rik dagsOrdningen, tillhöra dess befallning, föraulåles att. med stöd af berörde Grundlags 44 V detsamma återlemna; Hvarvid Utskottet tillika trott sig böra meddela den af äldre Riksdagskandlingar inhemtade upplysnin att, efter Remiss från samtliga RiksStånden, Lagutskottet under den 2 April 1810 afgifvit project till of» vanna amda AnsvarighetsLag.
Stockholm den 14 October 1825» onstitutions-Utskottets betänkanåen.
265 N:o 65.
Ankom den 18 October 1823. emorial till Riksens Ständer, i anledning af ut erremiss pu förslaget till ändring i 53 §.
Under den 18 nä tlidne September ar Högvördige PresteStåndet till Consti»tions-U tskottet återremilterst dess, den i samma Månad afgifna förslag till änr'ng * 53 §•
Riksdagsordningen, med en r Ståndets gemensamma tanka förklarad nmärkning, åsyftande alt i den projecterae nya radactionen måtte vid slutet till. ttas, dels orden "till hela deras vidd,'* ch dels efter dem: “samt med utlåtande eröfver till Riksens Ständer inkomma.**
Det förra yrkade tillägget anser Utottet icke allenast öfverflödigt, enär O * ranskningen, behörigen verkställd, måste infatta hvarje densamma underkastadt förnå!, utan och möjligen ledandr till tidig vidlyftighet i sjelfva betänkandet, hvilt egenseligen bör upptaga de hufvudsakga resultaten ; Och Utskottet tillstyrker rför vördsamligen Högvördige Preste 264 Constitutions- Utskottets betänknnden, Ständet att i denna punct foga sig efter Resp. MedStånden, sorn utan godkant förslaget; anmärkning BetiäfFande