Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-kollegium och Stats-kontoret, hvilkas yttrande i anledning af berörda ansökningar infordrats, i underdånigt utlåtande förklarat, det Kollegierna funne mindre lämpligt och Staten icke heller värdigt, att tjenstemännen sjelfve skulle vidkännas dylika utgifter, utan ansåge dem biliigtvis böra vara derifrån befriade, såsom förhållandet vore inom rikets Kollegier med flera embetsverk, och att, om jin förmånen af en slik befrielse skulle tillgodokomma sådane tjenstemän vid lands-staten, hvilka redan åtnjöte betydliga inkomster, såsom Landssekreterarne i ett och annat län, det dock synts Kollegierna, det något undantag i berörda hänseende icke borde för dem ega rum, helst hvad Landssekret. rame beträffade, Statens utgift för ifrågakomna ändamål blefve jemförelsevis ringa, i anseende dertill att för största delen af dessa tjenstemäns expeditioner stämpelpapper begagnades, så har Kongl. Maj:t äskat Rikets Ständers medgifvande dertill, att af Sjette Hufvudtitelns förslagsanslag till skrifmaterialier och expenser anordnas godtgörelse för erforderliga kostnader till (ryckning af sådane längder, räkenskapsblanketter och andra formulärer, tabeller m. m , som Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, hvar inom sitt län, till vinnande af tidsbesparing och enhet i uppställning, ej mindre vid länsstyrelserna än hos landsstats-tjenstemännen inom länet, kunde finna med förut meddelade föreskrifter öfverensstämmande eller eljest tjenliga att till begagnande anbefalla eller medgifva; — och tillstyrker Utskottet att hvad Kongl.
Maj:t i berörda hänseende föreslagit måtte af Ri kets Ständer bifallas. d) För följande nya tjenster har Kongl. Majit äskat löneanslag, hyresersättningar deruti inberäknade, nemligen: för tillvägabringande af förändrad reglering utaf två fögderier i Calmar län, till en Kronofogde 2,800. och en Häradsskrifvare 2,500. g jqq för de två fögderiernas inom Helsingland delning i tre, åt en Kronofogde 2,800. och en Häradsskrifvare 2,300. för förändrad fögderireglering i Malmöhus län, åt en Kronofogde 2,800. och en Häradsskrifvare 2,500. för ny reglering af länsmansdistrikten i jemtlands län, åt fem nya Länsmän derstädes med 850 R:dr för hvardera eller till - 5.100. 5.100. sammans 4,250. 30 Slats-Utskoltets Utlåtande M 99. för delning of ett länsmansdistrikt inom Södra Ångermanland af Wester-Norrlands län, åt en Länsman 850. för delning af Lycksele Lappmarks socken i Westerbottens än, uti två länsmansdistrikt, åt en Länsman 850. för en särskild Länsmans anställande i Korpilombolo nybildade kapellförsamling af Norrbottens län, åt denne 850. samt för
Ydre härads i Östergötlands län delning i två länsmansdistrikt, åt en Länsman derstädes 850.
Den i Slalsråds-protokollet i dessa frågor lemnade utredning synes tillfyllest ådagalägga angelägenheten af dessa tjensters inrättande; och då aflöningsförmånerna äro beräknade i likhet med hvad Rikets Ständer för dylika tjenster förut bestämt, hemställer Utskottot, att de för ifrågakomne nya tjenster äskade aflöningsbelopp, utgörande tillsammans 22,950 R:dr, måtte af Rikets Ständer beviljas; Och har Utskottet härmed besvarat en af Riksdagsfullmägtigen Paul Andersson från Jemtlands län inom Bonde-Ståndet väckt, till Utskottet remitterad motion (N:o 305) om anslag till inrättande af fem nya länsmanstjenster i nämnda län. e) Vidare har Kongl. Maj:t föreslagit ej mindre att de för nedannämnde fem Länsmän på lön anslagna boställen måtte varda till Kronan indragna och sedan för Statsverkets räkning utarrenderade samt att i stället från nästa statsreglerings början måtte å stat uppföras kontanta anslag: för Länsmannen i södra eller första distriktet af Westbo härad och Jönköpings län med dels R:dr 50. motsvarande boställets i lönestaten upptagna ränta och afkastning och dels hyresersättning » 150. 200. för Länsmannen i fjerde distriktet af nämnda härad och län med det boställets ränta och afkastning motsvarande belopp . och hyresersättning » ia». 239 för Länsmännen i mellandistriktet och i södra distriktet af Ostbo härad och nämnda län, hvardera med det dem gemensamt anvisade boställes ränta och afkastning motsvarande belopp och hyresersättning T 225. eller för båda tillsammans 450. för Länsmannen i Wemmenhögs härads östra distrikt af Malmöhus län med det mot boställets ränta och afkastning svarande belopp » 117. och hyresersättning » 150. 267; » 88. )) 150. » 75. » 150. Stats-Utskollels Utlåtande JM 99.
31 än ock att det Häradsskrifvaren i Åkers, Daga och Selebo häraders fögderi af Södermanlands län på lön anslagna bostället Ärja JM 3, likaledes måtte till Kronan indragas och sedan för Statsverkets räkning utarrenderas samt i stället, från nästa statsreglerings början, för boställshafvaren å stat uppföras årlig kontant godtgörelse, svarande mot boställets i Staten upptagna ränta och afkastning
R:dr 617. samt hyresersättning » 300. g^j Enär samtliga vederbörande boställsinnehafvare förklarat sig villige att mot åtnjutande af lönefyilnad i kontant samt hyresersättning, ofvannämnda boställen afträda samt med afseende å länsmansboställena såväl Kongl.
Maj:ts vederbörande Befallningshafvande vitsordat, att boställena hvart för sig till följd af belägenheten vore för det afsedda ändamålet otjenliga, som ock Kammar-kollegium och Statskontoret uti afgifna underdåniga utlåtanden tillstyrkt, att boställena måtte mot ofvannämnda vilkor till Kronan indragas och för Statens räkning utarrenderas, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, med bifall till hvad Kongl. Majit sålunda föreslagit, måtte de äskade beloppen med tillhopa 2,069 R:dr bevilja. f) I anledning af en hos Rikets
Ständer vid sednaste riksdag gjord framställning att, då numera aflidne Häradsskrifvaren i Åkers, Daga och Selebo häraders fögderi af Södermanlands län, C. E. Ruckman, tillskyndats förlust af löneinkomster derigenom, att hans boställe Ärja JM 3, Vi mantal i Åkers socken och härad, vid den uppskattning deraf, som för sednaste lönereglering för landsstatens embets- och tjenstemän verkställdes, beräknats gifva vida högre afkastning, än deraf i sjelfva verket kunde erhållas, ersättning derför måtte Ruckman beredas, hade Rikets Ständer i underdånig skrifvelse anfört att de, ehuru erkännande angelägenheten deraf, att anspråk på ersättning af Staten, för de förluster, hvilka af en eller annan anledning kunde vid skeende löneregleringar tillskyndas embets- och tjenstemän, i möjligaste måtto afböjdes, likväl, hvad beträffade förevarande fall, icke kunnat undgå att taga i betraktande, dels att Kongl. Majits Befallningshafvande i länet, enligt hvad ett af Kammar-kollegium och Stats-kontoret i ämnet afgifvet underdånigt utlåtande gåfve vid handen, antagit inkomsten af bostället hafva blifvit vid löneregleringens verkställande för högt beräknad, och dels att detta förhållande vunnit ytterligare bekräftelse genom ett Rikets Ständer meddeladt instrument öfver en sedermera skedd uppskattning af boställets afkomst, som Ruckman låtit år 1859 anställa af personer, hvilkas trovärdighet och sakkännedom anledning ej funnes att betvifla; och då, ehuru, såsom
Kollegierna i ofvanberörda underdåniga utlåtande an-r märkt, rättelse för framtiden uti det anmärkta missförhållandet kunde vinnas vid 32 Stats-Utskollels Utlåtande M 99. förestående förnyad uppskattning af landsstats-tjenstemännens boställen, Ruckman dock, i händelse denna uppskattning under någon längre tid fördröjdes, derigenom fortfarande skulle komma att tillskyndas en ganska betydlig minskning i löneinkomster, hade Rikets Ständer ansett billigheten påkalla, att bemälde Ruckman, så snart omständigheterna sådant medgåfve, måtte komma i åtnjutande af enahanda löneförmåner, som i allmänhet blifvit Häradsskrifvare tillerkända; men som Rikets Ständer, i saknad af tillförlitliga upplysningar angående omförmälda boställes afkastning, icke kunde uppgifva till hvad belopp den ersättning, som sålunda skulle tillkomma dess innehafvare, lämpligen borde bestämmas att utgå, hade Rikets Ständer i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit täcktes låta ombesörja en förnyad uppskattning af häradsskrifvareboställe!
Ärja JVs 3 samt, sedan dervid blifvit utrönt, i hvad mån samma boställes afkastning blifvit vid den år 1858 verkställda lönereglering för högt beräknad, till Rikets Ständer aflåta den nådiga framställning, hvartill Kongl. Majit, med afseende å Ruckmans förlust af honom rätteligen tillkommande löneförmåner, kunde finna omständigheterna föranleda.
Enär bostället Ärja JV» 3, som, enligt hvad andra uti Civil-departementets Expedition tillgängliga handlingar upplyste, af aflidne Häradsskrifvare!)
Ruckmans sterbhus under fardagsrätt innehafts till midfastan innevarande år, vid den nu af Taxerings- och Pröfnings- kommittéerna verkställda taxering, ansetts icke kunna åsättas högre värde än 6,000 Ridr och årliga afkastningen deraf, efter beräkning af tre procent utaf samma värde, således skulle uppgå till endast 180 Ridr, hvilket belopp äfven i det närmaste motsvarade hvad vid den år 1859, på Ruckmans föranstaltande, af vissa tillkallade landtbrukare gjorda uppskattning ansetts kunna i årlig afkomst af bostället påräknas, samt lill följd häraf den i lönestaten såsom afkastning af samma boställe upptagna, i anledning af förut utgående arrende tillkomna summa af 500 Ridr måste antagas vara för hög, hvadan ock bemälde
Ruckmans sterbhus syntes böra komma i åtnjutande af ersättning för den förlust, som i följd häraf tillskyndats Ruckman för den tid han, efter arrendets upphörande, sjelf brukat bostället eller från och med år 1858, vid hvilken tidpunkt Ruckman, enligt hvad uppgifvit blifvit, öfvertagit bostället under eget bruk, har Kongl. Majit nu föreslagit, att till ersättning åt numera aflidne Häradsskrifvaren C. E. Ruckmans sterbhus för den förlust bemälde Ruckman, på sätt nämndt är, fått vidkännas till följd af för hög uppskattning af Bostället Ärja, af Rikets Stander måtte anvisas ett belopp för en gång af 1,600 Ridr.
Då ofvanintagne utur Statsråds-protok ollet hemtade upplysningar i denna fråga synes tillfyllest ådagalägga billigheten deraf att bemälda sterbhus må erhålla den föreslagna ersättningen, får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer mätte anvisa ett belopp af 1,600 Ridr att, enligt Kongl. Majlis nådiga disposition, från Riksgälds-kontoret utgå. 9) Stats-Utskotlets Utlåtande M 99. 33 g) Af Statsråds-protokollet inhemtas, hurusom Landshöfdinge-embetet i Jönköpings län — jemte öfverlemnande af en till Kongl Maj:t ställd skrift deruti Kronofogden i Westra härad Carl Salomon Wallerström, hvilken sedermera fått nådigt tillstånd att med Häradsskrifvaren i norra och södra Wedbo häraders fögderi C. W. Reutersvärd ingå tjenstebyte, i underdånighet anhållit, att, dä Kronofogden i Westra härad väl, jemlikt Kongl. Brefvet den 7 April 1832, hade såsom boställshemman sig tilldelade V2 mantal Alsheda Skomakaregården och l/2 mantal Gastorp, båda belägna i Alsheda socken af Östra härad, men intetdera af dessa hemman, såsom liggande utom fögderiet, kunnat af sökanden få bebos samt då han sålunda i verkligheten saknat boställe och endast haft löningshemman inom annan ort, utan att han dock från och med är 1838 fått tillgodonjuta den hyresersättning 300 R:dr, som, jemlikt då skedda lönereglering, andra Kronofogdar utan boställe uppbure, Kongl.
Maj:t mätte för den löueförlust, sökanden sålunda från och med sistnämnda år vidkänts, tilldela honom ersättning eller ock derom till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition — i underdånighet hemställt, att, då Kronofogden i Westra härad icke kunde af sina boställen njuta samma fördel, som de tjenstemän, hvilkas boställen vore inom tjenstgöringsorten belägna, utan måste genom hyra eller annorledes förskaffa sig bostad och således vore i lika behof af hyresersättning, som de Kronofogdar, hvilka saknade boställen, samt enär tjenligt tillfälle för tillvägabringande af det genom ofvanberörda nådiga Bref föreskrifna utbyte af ifrågakomna boställshemman då ännu icke vppats, hyresersättning till Kronofogden i Westra härad skulle få utgå äfven sedan kronolögdetjensten, i följd af det beviljade tjenstebytet, blifvit af Wallerström frånträdd.
Uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande hade Kammar-kollegium och Statskontoret anfört, att som ofvannämnda två boställshemman, såsom belägna utom fögderiet, egentligen vore löningshemman, men icke boställen, hvilka kunde i denna egenskap få af Kronofogden bebos, Kollegierna ansågo såväl Wallerström, för åren 1838 — 1861 samt intill den 1 Augusti sistlidet år, som hans efterträdare i tjensten från sistnämnda dag intill dess tillfälle kunde yppa sig att utbyta hemmanen mot annan till boställe tjenlig egendom, vara berättigade till hyresersättning, beräknad efter år till 300
R:dr eller det mindre belopp, som uppkommit eller kunde uppkomma derigenom att hemmanen vid utarrendering möjligen inbringade mera än den summa af 393 R:dr, hvartill de vore i staten beräknade.
Härvid hade dock Stats-kontorets President och 2:ne ledamöter i så måtto varit af skiljaktig mening, att de ansett hvresersättningen böra med fulla beloppet, 300 R:dr årligen, till vederbörande utgå, oberoende af den vinst, som, utöfver den i staten beräknade inkomst af hemmanen, tjensteinnehafvaren genom deras tillfälliga utarrendering kunnat eller kunde komma att deraf draga, helst i den händelse afkastningen af hemmanen, vare sig att dessa af tjensteinnehafvaren vidare utarrenderades eller för egen räkning brukades, skulle för någon tid nedgå under det i staten beräknade afkomstBih. till R.
Prol. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 9 Haft. 5 34 Stals-Ulskoltets Utlåtande M 99■ beloppet, Statsverket ingalunda kunde anses pligtigt att för den sålunda lidna förlusten hålla vederbörande skadeslösa.
I anledning häraf har Kongl. Majit, som lika med Kollegierna ansett Kronofogden i Westra härad, i likhet med öfrige Kronofogdar, hvilka saknade boställen, böra komma i åtnjutande af hyresersättning och att denna borde utgå med fulla beloppet, äskat att från och med nästa statsregleringsperiod måtte 8 stat uppföras hyresersättning för Kronofogden i Westra härad af Jönköpings län med 300 R:dr.
Enär, vid den efter 1853—1854 årens riksdag verkställda reglering af landsstats-tjenstemännens löner, bestämdes, att Kronofogdar, Häradsskrifvare och Länsmän icke vidare skulle få på lön innehafva andra indelningar än boställshemman, samt ifrågavarande åt Kronofogden i Westra härads fögderi fortfarande upplåtna hemman således vid berörda reglering och sedermera hitintills blifvit såsom boställshemman ansedde, torde den omständigheten, att berörde hemman ej kunna af innehafvare!) bebos, icke utgöra giltigt skäl att dem såsom så kallade »löningshemman» betrakta, vid hvilket förhållande särskild hyresersättning skäligen ej kan, med hemmanens bibehållande, bemälde Kronofogde tillkomma; och får Utskottet, i följd häraf, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte endast i den mån bifalla Kongl. Majits ofvanberörda nådiga framställning, att Kronofogden i Westra härads fögderi, derest han finnes villig att omlörmälda hemman till Statsverket afträda, må derföre erhålla kontant godtgörelse, motsvarande hemmanens i stat beräknade afkastning och ränta, tillhopa 595 R:dr, jemte hyresersättning 300 R:dr; hvilka belopp, tillsammans 895 R:dr, blifvit i bilagde tabell Litt.
A vilkorligt uppförde; hemställande Utskottet derjemte, att Rikets Ständer, vid tillkännagifvande af detta beslut, måtte i underdånighet anhålla att, derest den här ofvan tillstyrkta reglering nu icke skulle kunna åstadkommas, Kongl.
Majit behagade låta tillse, att, vid nuvarande Kronofogdes afgång ur tjensten, ifrågavarande hemman mätte varda till Statsverket indragne. h) I sammanhang härmed har Kongl. Majit äskat att från och med nästa statsregleringsperiod måtte å stat uppföras årlig löneförhöjning för länsmannen i Särna socken och Idre kapellag af Stora Kopparbergs län med 200 Ridr.
Ehuru Utskottet ansett betänkligt, att för en viss tjensteman fastställes högre lön än som af hans vederlikar i allmänhet åtnjutas, likväl och då, enligt hvad Statsråds—protokollet (pag.
48) i detta ämne närmare förmäler, ifrågavarande länsmacisdistrikt är beläget inom en af de fattigaste orter i riket och priset på lifs— förnödenheter derstädes är ovanligt högt, hvarförutan den der anställde länsman, i anseende till distriktets vidsträckta område af omkring 40 qvadratmil, i och för Ståls-Utskottets Utlåtande JK 99.
35 sin tjenstgöring tillskyndas betydligt drygare resekostnader, än inom de flesta andra distrikt, har Utskottet ansett sig böra hemställa att Rikets Ständer måtte, på sätt Kongl. Majit äskat, från och med nästa statsregleringsperiods början för ofvanberörda ändamål å ordinarie stat anvisa ett årligt belopp af 200 R:dr. t)
Uti en hos Bonde-Ståndet väckt, till Utskottet remitterad motion (N:o 384) har Riksdagsfullmägligen P. A■ Nyström från Westerbottens län, under anförande hurusom, allt sedan häradsskrifvarelönen först höjdes från dess ursprungliga ringhet, de extra inkomsterna blifvit inberäknade i lönen, ehuru dessa rätteligen borde betraktas såsom en godtgörelse för resor, skrifmaterialier och öfrige i och för tjensten nödige utgifter, hvilka för Häradsskrifvaren i Westerbottens läns 2:dra fögderi skola uppgått till 993 R:dr banko, föreslagit, det Rikets Ständer måtte tilldela beroälde tjenstemän ersättning för innehållne extra inkomster sedan 4835 eller ock vid den definitiva löneregleringen fästa behörig uppmärksamhet och vigt vid nu angifna missförhållande.
Då Kongl. Majit tillkännagifvit sig vilja för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga förslag till definitiv lönereglering för lands-staterna i länen, torde någon förändring i ofvanbemälde
Häradsskrifvares lönevilkor nu icke böra ifrågakomma, hvadan Utskottet hemställer, att ifrågavarande motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. k) Sedan Rikets sednast församlade
Ständer såväl medgifvit att af de medel 8,802 R:dr 18 öre, som influtit genom expropriering för Gefle—Dala jernvägsanlaggnings behof af 8 tunnland 22:,/j0 kappland jord från den åt Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret, finge till inlösen af det utaf nuvarande Landshöfdingen i länet O. af Geijerstam å nämnda kungsgård uppförda boningshus användas hvad som motsvarade det värde, hvartill denna byggnad kunde i behörig ordning af vederbörande Synerätt varda uppskattad, dock ej utöfver 6,802 R:dr; som ock föreskrifvit att, hvad för sådant ändamål af förstnämnda summa icke utginge, skulle till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, äfvensom att, sedan berörde inlösen kommit till verkställighet, ett emot 5 procent å denna återstod svarande belopp skulle af Stats-kontoret till Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län årligen utbetalas; samt Kongl. Majit i anledning häraf ej mindre anbefallt Dess Befallningshafvande i nämnda län att, sedan inlösningssumman för ofvanberörde byggnad blifvit i föreskrifven ordning bestämd, till Stats-kontoret aflemna, för att Riksgälds-kontoret tillgodokomma, det derefter återstående beloppet af de influtne expropriationsmedlen, än ock förständigat
Stats-kontoret att af un der händer egande medel till bemälde Landshöfding årligen utbetala ett emot 5 procent å nämnda återstod svarande belopp, intill dess denna årliga ersättningssumma kunde varda å förevarande Hufvud titel uppförd, så har Kongl. Maj:t, efter 36 Slats-Utskollets Utlåtande M 99. det Stats-kontoret upplyst att den återstod af meraniimnde expropriationsmedel, som af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande för ofvanomförmälda ändamål under Mars månad 1861 till Stats-kontoret levererats, och hvarå nämnde Kollegium sedan till Landshöfdingen utbetalt ränta, uppginge till 2,000 R:dr 18 öre, nu föreslagit att såsom ersättning åt bemälde Landshöfding måtte till utgående årligen från och med nästa statsregleringsperiod å Sjette
Ilufvudtiteln varda uppfördt ett emot 3 procent å sistnämnda summa svarande belopp i jemnt tal med 100 R:dr.
På grund af hvad sålunda förekommit, tillstyrker Utskottet att det äskade beloppet 100 R:dr årligen måtte af Rikets Ständer beviljas. /) Derjemte har Kongl. Majit föreslagit, att, enär för anläggningen af Vestra jernvägsstambanan mark blifvit i behörig ordning exproprierad från Länsmannens i Oppunda härads Vestra distrikt af Södermanlands län boställe, Sköldnäs i Vestra Vingåkers socken, från det Länsmannen i Grimstens härad af Vester-Nerikes fögderi anslagna boställe, Ybby N:o 1 i Viby socken, och från det Häradsskrifvare!) i berörda fögderi anslagna bostället, Ybby N:o 2 i samma socken, till ersättning åt boställshafvarne för den boställena frångångna jorden, måtte, emot det att de influtna expropriationssummorna till Riksgälds-kontoret öfverlemnades, till utgående årligen från och med nästa statsregleringsperiod, å Sjette Hulvudtiteln uppföras nedaunämnda summor, svarande i jemnade belopp mot 3 procent af berörda expropriationssummor, nemligen; för Länsmannen i Oppunda härads Vestra distrikt 21 R:dr, för Länsmannen i Grimstens härad 12 R:dr och för Häradsskrifvare!) i Wester-Nerikes fögderi 32 R:dr.
Utskottet förenämnde tjenstemän fullt berättigade alt erhålla godtgörelse för den förlust, de genom ifrågavarande expropriation å deras boställen kunna fått vidkännas, men då Utskottet under mom. a) här— ofvan till Rikets Ständers bifall förordat Kongl.
Majits nådiga förslag, att dylika boställen hädanefter skulle i aflöningen beräknas efter det värde, hvartill de vid bevillningstaxering al Pröfnings-komité uppskattas, samt, i händelse denna grundsats antages, boställsinnehafvarne för den minskning i boställenas afkastning, som vid nästa bevillningstaxering kan finnas vara af jordafsöndringen föranledd, undfå ersättning genom tillökning i de kontanta aflöningsbeloppen, föranlåtes Utskottet hemställa, att Rikets Ständer endast på det sätt bifalla Kongl. Majits ifrågavarande nådiga framställning, att äskade beloppet 63 Ridr på 6:te Hufvudtiteln uppföres, att till innehafva)ne af ofvanuppräknade tre boställen utgå intilldess berörda boställen, i afseende på deras i lönen beräknade afkastning, undergått ny uppskattning. m)
Under åberopande af sitt, vid statsinkomsternas beräkning, angående inkomsttiteln »ordinarie räntan» fattade beslut, har Kongl. Majit föreslagit, det iakt - Stals-Ulskottets Utlåtande M 99. 37 tagas mätte, att förslagsvärdet å de under anslaget till lands-staterna upptagna indelta räntor blefve förhöjdt med -46,550
R:dr, eller det jemnade belopp, hvarmed värdet å samma räntor vid inkomst beräkningen ökats; Och får Utskottet till denna nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall. n) Jemte förmälan hurusom, i likhet med hvad af 1859 års Revisorer blifvit anmärkt, Karta-sigillata-orokostnaderna uppgått till högst betydliga belopp, utgörande för år 1858 nära 8'/2 procent af försäljningssumman, hafva 1860 och 1861 å rens Revisorer likaledes funnit, att denna provision till Landskamererare och Landträntmästare, hvilka ega att hvar för sig undfå två procent af hvad inom året uti Kronans kassa i stämpelpappers-afgift influtit, i flere län utgått med vida högre belopp, än som i staten härför beräknats, samt hemställt, att Rikets Ständer vid regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjette Hufvudtice! ville tillse, att vid beräkningen af nämnde tjenstemäns aflöningsförmåner den dem tillerkända provision å Karta-sigillata-medlen blefve upptagen till belopp, närmare motsvarande hvad denna inkomst i verkligheten utgjorde, så att
Statens kontanta tillskott till deras aflöning i förhållande derefter måtte kunna minskas.
Då, af skäl, som här ofvan blifvit omförmälda, någon lönereglering för landsstatens tjenstemän icke vid denna riksdag kunnat företagas och frågan om