Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att ali Tull för Utgående Och inkommande varor bör 1 Svenska BancoSedlar erläggas» |j:ö
Att införsel af alla hittills fötbudnå varor, hvilka hädanefter varda tillåtne, skall inskränkas till de Stapelstäder, i hvilka, enligt 1821' års Bokslut, Tull - Uppbörden med Bots- och Båk-afgifterna inberäknade, minst uppgått tilt 14,000 B:dr Banco bch att 6:0 I alla de Städer, hvarest Tull-Uppbörden, på sätt omförmäldt är, uppgår till minst nämnde summa, ett så kalladt Credit-Upplag må ega rum , eller den rättighet att de, till handel å utrikes ort berättigade handlande medgifvas , att uti allmänna bch enskildta Magaainer, men alltid under Tull - bevakningens jemte egarens lås och vård få upplägga rå-ämnen och alla andra i Tull-Bevillnings - Taxan till upplag tillåthe Varor, fiån och öfver ett visst i Tull-Tariffen utsatt minsta belopp* Någre Börslag till de reglementariske föreskrifter, sorn, i händelse Biksens Höglofl.
Ständer pröfva skäligt bifalla Utskottets, nu afgifna Utlåtande blifva af höden» anser Utskottet, ehuru 404 Bevillningå-Utskötteis BetÉnRdnden. uppmärksamheten - inom detsamma varit deråt riktad , fot tidigt att för Riksens Höglofl.
Ständer nu framlägga; förklarande slutligen Utskottets samtlige Ledamöter enhälligt , att de ingalunda kunna dela Herr Huldberg* lios Vällofl. Borgare.
Ståndet yttrade beklagelse öfver en på deras arbete i detta ämne fruktlöst använd tid , emedan Utskottet för sin del anser den tid vara rätt och val använd, som a?
Svenska Nationens representanter uppoffras till alfvarsamma och oegennyttiga undersökningar i rådane ämnen , som angå Fäderneslandets bästa; och då Utskottet efter öfvertygelse , framlagt sådane förslag, sorn dess forsknings - förmåga och insigtef medgifvit, får det, med bifogande af åtskillige Herrar
Ledamöters särskildta anföranden och reservationer, till Riksens Höglofl.
Ständers upplystare granskning
Vördsammeligen öfverlemna sitt arbete, lugnt vid allt klander som bär det oblida omdömets eller enskildta interessets stämpel, men med varmt deltagande i alla beslut, sorn befordra Konungs och Medborgares, i Utskottets tanka, alltid oskilj, aktiga val.
Stockholm den 31 Julii 1893.
Jievillnings-ZJtskottets Betänkanden. 405 Förslag till furändringar i dea af Riksens Hdglofl.
Stina, ders Bevillningsutskott uppgjorde-Tariff till Tull.
Bevillairjgens utgörande
R nedanstående varor.
Inkommande Tullprocent.
Efter f<lr- ia Fiirsta- get.
N11 före- slagen.
Arrac , , ; 3° Co Bönor . , , ” Cacao , , U> *5 ” Caffe 20 15 Canel f , , 15 2 0 Citroner , , , 10 2 5 Fikon . . , •40 25 Per 1 or ” Akta och infattade . *5 5 Pomecansev , , 10 25 Socker , . , Krossad t L.u mpSoeker 3<* ” Topp 'Ro 40 Viner, *’ 2;o sorn på Boutei.l? ler införa^ oell förtullas Champagne och Bourgogne efter minsta Tull värde till a lFdv 406 Bevillning!!- {Jtgkntietx Betänkandtn, Vin( per Bouteille till J Kaqna& rymd 8 5\
'* Cauarie efter minsta Tullvärde å a R:dr per Bouteille ** Cap* efter minsta Tullyärde a 3 R:dr per Bouteille • 8 5. \ • "
Cyper- efter minsta Tull värde å i|B:dr ( per Bouteille — f 40 ’’ B ives Altos efter minsta Tull värde ä R:dr per Bouteille '* Tocaijer och ’* Ungerskt ä 3 B.dr J per Bouteille *5 Alla andra viner som ^ inkomma på Bou- teiller å 40. slc- per Bouteille . 50, *•
A'*1 Rhenskt och Hössler å 3 B;dr k i per Kann, , 50 !* 3:0
Ailä andre viner, sorn på Käril infö. ras Kannan minst | välderad till I^R.dr 4 ■— 6° B,ev\Un.ings Utskottets Bct\mkanden. 40<j Utdrag af Protacallet hållet pä i .-dra Afdelningen aj Riksens fjiiglajl.
Bt - yillnifigsUtskott dea 2 6 Julii }S2 3. S, D. -Cj-erp Tagman Ståhle anförde ] Uå, efter gjord utveckling , det är adagalagdt, att ReyillrungstJäskottets förslag 1 att inga utländska Yapor skola anses fdrbudna, titan alla kunna emot Tull här inforas , blifvit missförstådd af alla de vä^de talare , som yttrat sig deremot, och Qrdet anses af dem tilhleladt en annan bemärkelse än det uttrycker och Utskottet dermed åsyftadt, fåt jag hemställa , om det ej , för att förena åsigterne och förebygga yidare missförstånd, i stället för ofvannämnde förslag , föreslå : Att Beyillnings Tull - Tariffen hör innehålla bestämda afgiftep för alla varors qbehtndrade
Ut- och Införsel , sarpt Tull * Reyillningen derefter utgå och redovisas, med iakttagande af den genom 6,0. och 89 §§■ i Regeringsformen .■Kongl.
Rfaj:t til|agde tföga Raft, att, till befrämjande af allmänt val , genom offentligen kungjorde författningar på längre eliev kortare pid. annorlunda örn frihet i Handel och Tullens bestämmande å S,pannemål i Nåder förordna, Ut supra.
Ex Protqcollq Q \ us X, i y ij a. Transurrit af Protöcollet hållet i Riksens 4o8 liev i ilning s ■ TJtsko-ttets
Betänkande®!
Injl.
Steimlers Bevillning Utskott följand#: ii agar är 182 3- Den- jj Julii..
Fösedr.ogs. å nyo samt upplästes Högloft,..
Utskottets Andea Afdekiijjgs på bordet hvilanda Utlåtande, i anledning af tle emot Utskottets åtecremitterade Betänkande, angående grunderoe fö> Tull - Bevil bungan , i tjorn de tespecfiwe KiksStå, riden, gjorde anm ärkoinga c Herr Uggla, Gäran Gu.%taf, uppläste, i arty ledning af förut gjordt förbehåll, ett skriftligt anförande af följande innehåll:
Det är i följd af d.e inom BiksStånden- emofe Högloft, Utskottets Betänkande gjorde anmärkninigar, sorn Utskottets Andra Afdelning tagit sig anledning, att tillstyrka förändring af Utskottets.
Forsing i jtsta puncterne af grunderne för Tull.
Uevillningens utgörande: att inga Utländska varor skola anses förbjudna , utan alla kunna emot Tull här införas.
Men enskilde representanters anmärkningar äro inga beslut; de måste således, innehålla en stor gällande kraft, om de skola kunna åstadkomma någon rubbning i ett resultat, pålcalladt af allmänna rösten och grundadt på en under flere månaders tid i ämnet fortsatt grannlaga öfverläggning.
Dikvät har afdelningen af desse anmarlpi.ujgar sökt hemta stöd för den åt-» Rvillnings-UttkaHets Retänkänden. 409 gärd, att, med ändring af Utskottets förra förslag saint under förutsättande af möjeligen inträffande förbud, nu ingå i sådane åsigter, hvilka Afdelningen aldrig förut satt i fråga , och sorn tilläfventyrs kunde föra till ett inål , i rak motsatts med det man söker vinna.
Då 51 §. af Riks-* dags - Ordningen tydeligen uttrycker Bevillningsutskottets åligganden, att opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderne för den blifvande Bevil Iriingens fördelning och att derefter, med tillämpning af desse grunder, författa Förslag till IJevillningens utgörande, så är ock gränsen för Utskottets verksamhet häruti bestämd, utan att efter mitt begrepp någon anledning förekommer för Utskottet, att uppdraga tålinien emellan Konungs och Ständers särskilda jurisdictioner.
Ar denna makt, i afseende på Stora SjöTullen, åt Konungen i Grundlagarna förvarad-, så synes Utskottets åtgärd , att den utstaka , vara alldeles öfverflödig; eger Konungen den ej, så är ej något Utskott mäktigt nog, att densamma Honom tillerkänna.
Utan att således för min del ingå i pröfning af en sak, som i Grundlagarne är bestämd , anser jag Utskottet i ålit fall icke böra, genom förutsättande af möjeligen in* träffande förbud, så till sägandes ana fortfarandet af det prohibitiv-systeme, som till vinning för enskilde personer oell corpofationér, på alla öfrige statsborgares och hela landets bekostnad , så länge varit herrskande, ett systeme, hvilket varit
Regeringens systeme ocht sorn vandrande hand i hanel nied Skrå-tvånget, noga afmätt vägen och vilkoret! för idoghetens gång och med onaturligt f 4rq Bevillni ngs-UtskottctS Betänkandet}- bojor fjettradt folkets förmåga, att, fritt och obe» lundradt, upplyfta sig till eq kraftfull välmåga, Det ar på dessa grunder, och för att på ena sin dan i dess fulla renhet vidhålla andan i det förja förslaget och å den andra söka förekomma rnöj* liga missförstånd om rätta meningen af ett stad* gande, som efter mitt begrepp icke kordt kunna missförstå?, sorn jag under Instämmande, dock med någon förändring, i Herr Ståhle? yttrade mening, föreslår följande nya redaction af i:a Hufvudgrunden för Tull-Revillningens utgörande, Att ffeyillnings - Tull - tfarifferi bö? innehålla bestämda afgifter för alla varors qhehindrade inoch utförsel samt Tull - Reyillningen derefter ut«* gå och redo,vi?as, med iakttagande af den genom 60 och 89 §§. i Regeringsformen Konungen tillagde höga rätt, att till befrämjande af allmänt väl, genom offentligen kungjorde författningar, på längre eller korrtare tid , i afseende pä ofvan.- omjörmalde in- och utförsel samt Tullens, bestämmande å Spannemål annorlunda i ljäder förordna»
Utskottet i denna del bifaller Afdelningen?
Förslag, hvilket jag i dess öfrige delar biträder, så anhåller jag, att detta mitt yttrande må såsom min enskilde reservation till Rikets Högloft, Ständer åtfölja Utskottets utlåtande i ämnet, Herrar Wijkman och Wickblad af Högvördig?.
RresteStåndet samt Herrar Bagge, Ehinger och Heckman af Vallöf}.
BorgareStåndet förenade sig med Herr Uggla G. G, Herr Wahlström åberopade sin förut tillika Wied Herr Prosten Wickblad afgifne Reservation, Bevillnings.Utskottet&
B.etänkauden.
411 Herr Stahle anhöll att hans till Andra Afdelningen afgifne -yttrande i ämnet, måtte få åtfölja Högloft.
Utskottets Betänkande till Riksens Höglofl.
Ständer samt reserverade sig, i händelse Afdeiningens Utlåtande af Högloft.
Utskottet gillas, emot beslutet om förhöjning å 'JHillen å inkommande varor, såsom endast föranledande till Tull försnillning, emot hvilken låg Tull af honom ansågs såsom enda correctivet.
Härutinnan instämde Herrar Danielsson , Himberg och Beckman^ Herr Uggla,, Carl, anförde skriftligen:
I händelse Kongl- Majst, i följd af sin höga rätt, skulle finna för godt att till införsel i Riket förbjuda utländska kläden ; så vågar jag föreslå i detta fall den förändring uti Tull-Tariffen å inkommande utländsk ull , att den fina blef förhöjd från nu föreslagne 15 procent till so, procent och den gröfre från 5 procent till .10 procent , emedan det tyckes, vara förenadt med billighet, att detta förbud ej ensamt matte falla fabrikören tili förmån utan äfven dem sorn inom landet producera rå-ämnet, och om prjseme skola komma att fortfarande falla å den inhemska ullen, sorn den under loppet af j-ne. år gjordt, skall de inhemska Schäferierne i stället att förbättras komma att snart återgå till hvad de vöre för iq å jlst år tillbaka, hvilket för så val det allmänna sorn den enskildta blefve en stor förlust; och anhåller jag att detta mitt anförande måtte lå åtfölja Betäukandet till Bespective BiU« Stånden* 4)3 Bevillnlngs- Utskottets Betänianden, Med Herr Uggla C. förenade sig Herrar Himberg, Stahle, och Wickblad.
Herr Limnelius åberopade hvad han uti ämnet förut anfört och ville i synnerhet hafva reserverat sig emot förtuliningen efter värdet och sättet att värdera, Herr Huldt reserverade sig emot
Beslutet under åberopande af sin förut afgifne Reservation, som åtföljde Utskottets förra Betänkande.
Den 2 Augustt.
Justerades BevillningsUtskottets Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar mot Utskottets Betänkande rörande de genom Stora Sjö Tulls, inrättningen inflytande Bevillningsmedel.
Hvarefter, anförde Herr Hammar:
BevillningsUtskottet äger bestämma Tull å de varor , som till införsel i Riket eller utförsel blifva tillåt ne , deruti instämmer jag hell och hållet; heldst Höglofl.
Utskottet öfverlemnådt åt Kongl. Maj:t att i sin vishet, och efter sig företeende omständigheter , derom besluta.
Mea jag kan ingalunda instämma deruti, att alla inkommande varor skola åläggas en så hög afgift, som den nu föreslagne.
Jag för min del tror , att om man har för afsigt att förekomma miss. bruk, så bör all Tull-afgift nedsättas till högst 15 procent, emedan all högre afgift otvifvelaktig t skall sätta »lången vinningslysten medborgar® Bevillnings-Utskottets Betänkanden. 413 eller Utlänning, hvarpå ingen brist hittills varit, att genom Tullens försnillning rikta sig på Starens bekostnad.
— Icke eller kan jag anse Högloft.
Bevillnings-Utskottet berättigadt att bestämma» hvilka Städer i Riket som skola anses förmånsegande framför andra städer, att njrtta Upplags - eller Nederlags - rättighet under namn af Gredit-upplag t men om ock jag i denna del misstagit mig, så kan jag aldrig gilla den principe , som af Högloft.
Ut3kottet blifvit antagen: ”alt den Stad, som hittills haft en större uppbörd, vare sig genom Import eller Export, skall utesluta tindrä Städer, sorn ega en vida större Erport än Import, frän en förmän , hvartill jag anser alla Sveriges skattdragande Medborgare lika berättiga* de.”
Det är i dessa delar , sorn jag nödgas reservera mig emot Högloft.
Utskottets Betänkande, och anhåller att dessa mina tankar må få åtfölja detsamma till Rikets Högloft.
Ständers pröfningHerr von Quanten, Carl:
Vid det af HögI loft.
BevillningsUtskottet fattade beslut den 31 ; Julii detta år , rörande den förut afgifne Tull■ Taxan, äfvensom vid de förändringar, hvilka vid [ återremissen blifvit föreslagne , vågar jag ödmju. ! kast reservera mig, och får derjemte äran anföra:
Jag anser den principen böra vara rådande i vid uppgörandet af Tulltariffen, att nemligen allt, 1 Som vi ej kunna umbära, och vi i Sverige ej , kunna tillverka, bör vara belastadt med en sådan , Tull, att det ej lönar mödan tullförsnilla samma | varor, deremot bör de varor , som vi i Sverige kunna tillverka, om vi också inom' landet ej ega dessa varor i tillräcklig mängd, vara belastade 4.14 BeviUningstJtSiOtteti Beiänkanden. ined något högte Tuli , relatift till de förr öm* nämnde varor , hvilka dessutom hos köpmannen aldrig blifva så efterfrågade , emedan äfven inom landet tillgång å sådana vätor finnes»
I anledning deraf förenar jag mig med Herr C; tjggia, rötande Tullen på finare och gröfre TJI 1 ; afvensom jag föreslår, att Tullen på Arac nedsäftes till . 25 procent i stallet for Bo.
Caffe Ö:o i*j — 25» Krossadt Lumpsocker 20 — — 30» Toppsocker till äo — — 40. alla Viner å böUteillet, enligt Utskottets Betätt- j kattde, derå Värden ärö Utsatte, må nedsättas från j 4o till 30 procent, samt de på fastaget elier min- j dre kärl införda
Viner äfven efter samma Vät- 1 dering hedsättes från 6ö till 25 procent. jag j trot att med Utskottets hu äfgifne förslag, hvad Viner artgåt, skail lika mycket komma att tuli- i försnillas som hittills med nuvarande TuIITaxa , 1 Och det lärer vara Vevist, att ej stort mera
Vin finnes införtulladt, an hvad sorn årligen åtgår tili CöittrhUniönVin, jag anser derföre att nedsättning å Tullen skall medföra långt mera Tullinkomst å denna varä, än örn detl äfverdrifna Tulieh htbehålles, i likhet med hvad Utskottet föreslagit, hvarföre jäg Vördsamt vågar föreslå , att den af mig projecterade nedsättning må blifva ähtägeh.
Herr Ehinger, Johan i Uå man Vill före» 1 komma Tullförsnillning, så är framförallt nödigt, att en Tullafgift bestämmes, sorn icke alltför mycket retar vihnings-lystnaden dertill» A sådana Varor, söm kunna inom Riket produceras ellet tillverkas har väl Utskottet vid betraktandet af 0« ; Bevillning!- Utskottets Öelänkandtrt* 4i5 hiojelighfeten för vare Inhernské Fabriker att hålla lika pris med de Utländske, och för att förhindra att de förre af dé senare i priset Undétsäljes, fuhhit nödigt att bestämma en i förhållande härtill förhöjd Tuliafgift* men på Varor, hvilka icke kanna i Riket produceras, linner jag icke Vata lämpeiigt att bestämma en Sa hög tull, sorn 25* 30, 40, 50, till och med fco procent af Varåns Värde* sådahe Varor äro Årrac hvarföre är föreslagit ätt betala 60 proC- af Värdet Riirti 3o d:o Cacao 2 5 d:ö Caffe 35 d:o Cartel 25 do Calmus 50 d:o CaViär 25 d:ö Citroner och Pomeranser ä 5 d:ö Lagerblad 25 d:ö Rödt vin 40 procent och hvitt
Vih 50 proc* Dennä Tuliafgift stöder sig icke 1 det tiri» gaste på billighet och då billighet, saknas 1 en lag* så må män. ej förundra sig öfver om Lagbrytare uppstå.
Jag tror derföre att dennä tuliafgift i gahskå bétydelig mån utan Statens förlust både kan och bör nedsättas, och är fullt öfVertygäd* att den minskning sorn sker i tull procenten skäll fullkomligt ersättas i den ökade mängden af värör söm föttullas.
Då jag lika med Utskottet anser nödigt ätt, till de inhemska fabrikernas fredande emot Utländskt prejudice sådane utländska Fabrikä* 4 i 6 Bevillnings-Vtskotteis Betänk an deri. ter, hvilka kunna inom Riket tillverkas, icke till införsel förbjudas, hvilket skulle vara ska* deligt, emedan vara inhemska Fabriker deri* genom sättas utom ali slags tällan med de ut* liedske, i deras tillverkningars Fötfullkomli-* gande, och hvilket jag anser varit orsaken til 1 vira Fabrikers ringa framsteg, att intill dess i senare åren det tilltagande Lurendrägeriet ge"1 rombrutit det pröhibitiva stängslet och tvufi* git
Fabrikanterna till en så väl för dem sjelfva och för det allmänna ganska nyttig täflan; n»en att desse utländske fabrikater beläggas med en så hög Tull, sorn kan svara emot de inhemskas högre till verknings-kostnad; kan jag likväl icke medgifva att denna Tullafgift för» höjes öfver en viss gräns.
Den tullprocebt, som för sådane varor erlägges; anser jag på Sin högsta höjd böra bestämmas till 33^ procent och alt för en stor del varor, särdeles sådane som icke till erforderlig mängd kunna inom Riket tillverkas, denna procent bör va-' ra betydligt mindre, så vida icke billighetens fordringar skola gäckas och tullförsnillning föranledas; ty de fabriker, hvars tillverknings - kostnad öfverstiger de utländskes högre än 33^ procent, äro icke för oss nyttige utan endast en tunga för det allmänna.
Således anser jag tullen på Ylle- och Linneband, mer och mindre arbetadt
Ben, Jernsmide och Knifvar, Nipper, Nyrenbergerkram, Speglar Lampetter, Socker, Sirop, Tobakspipor af lera, ~ Väg - I BevillningsUtskoitets Bettiniandtn, 41$ Vagnar, Musikaliska Instrumenter, Vaxduk, Verktyg, Viner, Visitkort etc. icke böra öfverstiga denna procent, men att den väl för en elei minskas.
Af hvad jag nu haft äran anföra föijer ock, att jag för min elei icke kan bifalla den t u 11 fö r höjning sorn Bevillnings-Utsk.ottet Uti sitt närvarande till Rikets Ständer , i anledning af de vid dess första Förslag till den blifvande Tull-taxan gjorde anmärkningar afgifne Utlåtande till Ständernas bepröfvande hemställ; och får jag anhålla att detta mitt anförande må, sota min enskildta tanka, till Ständerna åtfölja.
Ex Protocollo Clas Livijn. N:o 30.
Anken) den ig
Aug 1823; Ytterligare Memorial om sättet för elemes bestridande till Harts Kongl. Höghet
KronPnnseas förmälning och verkstalda Utländska resa.
C •^cdan Riksens Höglofl.
Ständers Bevillnings» U'Skoit under den 16 sistlidne Julii till'Rik* B.hang till Riks, 6’t.
Fröt, tgij. 5 te Sami. 27, 4iS Ber Mningt-TJt stöttets Betiintanden. sens Höglofl.
Ständers upplysta pröfning öfverlemnat, huruledes förfaras matte, i anledning af den skiljagtighet, sorn yppat sig inom Respective RiksSiånden , i frågan rörande kostnadernes bestridande till Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsens förmälning och verkställda utländska resa, i det att yrkadt blifvit , än att dessa medel skulle utgå af Saltpetter fonden, än att de skulle genom en allmän Bröllopsgärd uppbäras, än åter att de 300,000 R:dr, sorn af nämnda fond till samma kostnads betäckande disponerades, skulle ersättnings-vis vid den blifvande Bevillningens fördelning, komma Jordbruket till godo, har v-d derom den usta dennes förefallen öfverläggning hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit ytträdt , att, sedan J:ne Stånd närmat sine meningar i afseende på sättet för desse kostnaders bestridande , inskränkte sig frågan nu mera endast till den af Hedervärda Bonde-Ståndet gjorda frarnstälining om ofvanberörde summas iagttagande vid Bevillningens fördelning till lindring för Jordbruket, verkstäiibarheten af detta Förslag och dess följder; hvaremot Högvördige Preste-Siandet och Vällofl. Borgare-Ståndet genom Protocolls-Utdrag af den 1 och 11 innevarande månad förklarat sig ej kunna frångå sine i ämnet förut fattade beslut, och att dels den afgjorde frågan om
Saltpetter-fondens användande i detta fall icke egde något inflytande på allmänna Bevillningens reparation, dels ock Utskottets aflåtne Memorial ej fordrade någon åtgärd; men Hw Pevillnlngs-Utskottets Petunkanden.
419' tierva rila BondeStåndet har åter d. 6:le dennes sig sålunda utlåtit, att, med tillämpning af 6g J, Regeringsformen funne väl Ståndet, det frågan om en Bröllopsgärd måste förfalla, enär 3:ne Stånds sammanstämmande förklarat någon sadan icke böra ega rum, men hvad anginge det redan gjorda förbehållet, alt de af meranämnda fond använde 300,000 R;dr borde genom repartition å andra näringar ersättningsvis, eller sorn vill säga detsamma , genom motsvarande lindring , komma jordbruket till godo, kunde den, i händelse af afslag i de öfrige 3'ne Bespective MedStånden ej betraktas annorlunda , än såsom en i afseende, på sältet för Bevillnings-grundernes tillämpning' och Bevillningens fördelning yppad skiljagtighet, sedan likväl först blifvit utrönt, orri Bevillningsutskottet ej skulle finna utväg, att i sammanhang med berörde fördelning, hvaröfver särskildt Betänkande införväntades, BondeStandets fordran uppfylla, i hvilken afsigt Utskottets Utlåtande äfven återremitterades.
Vid ett sådant förhållande och då en så beskaffad lindring eller åtgärd vid Bevillningens fördelning, som af Hedervärda BondeStåndet nu yrkad blifvit , ej efter Utskottets mening lärer kunna medgifvas, förr än Bevillnings - beloppet är vordet bestämdt, hvilket ännu icke skett, el. ler utvägar finnas, att af andra tillgångar få denna i Bevillnings-Summan sålunda uppkommande brist ersatt, utan att lägga den åt jordbruket med. gifna nedsättning å de öfrige Näringarna, samt andre skattdragande Medborgare, hvilken förhöjning åter motstrider den antagna grunden af en 4 20 Bevillning!
Utskottets Betdnkanden. lika och rättvis beskattning, anser Bevillningsutskottet sig ej kunna Hedervärda BondeStåndets framställning understödja ; hvilket såsom svar å nämnde Stånds yrkande till Riksens Höglofl.
Ständers pröfning vördsamt öfverlemnas, med bifogande af Hedervärda BondeStåndets inom Utskottet varande Uedamöters reservation, samt under anhållan S Utskottets sida, att, till tiden* vinnande, nu få. i afseende på målets hnnskju. tande till Höglofl.
Förstärkta StatsLl(skottet till godkännande framställa följande Voterings Proposition.
Den som i enstämmighet med Hedervärda BondeStåndets förbehåll vid frågan, om ersättning af de till Hans Kongl. H öghet
Kronprinsens förmälning och virkstalda utländska risa anvista medel, bifaller, att de 300 000 R:dr, som siola af Saltpeter fonden utgå, bora vid Bevillningssutnmans fördelning genom repartition 3 de öfrige Naringarne ersättningsvis, eller som vill sä. ga detsamma, genom motsvarande lindring, jordbruket till godo komma, voterar Ja j den det ej vill, Nej 5 vinner Npj, så kommer frågan om Saltpetter-fondens användande till ofvannnämnde behof ej att ega inflytande på allmänna BevilIningens fördelning.
Stockholm den 13 Augusti 1823.
Transumt af Protacallet , hållet i Riksens Hög* lif Ständers Bevillning!* Utskott den 13 Augusd 1823.
BtviUningf-Utskotuit Bn&rtkanden.
_ — Uti aflåtet Memorial under N:o 53 af den 16:1 e nästledne Juni! hade Bevillningsutskottet hos de Respective RiksStånden anmält, att, enär frågan otri sättet att utgöra de 600,000 R:dr B :co, hvilka blifvit beviljade såsom ersättning för kostnaderne vid H.ins Kongl. Höghet Kronprinsens förmälning och verkställa Utrikes resa, blifvit af RiksStånden olika afgjord ; — Alltså komme, i afgående skrifvelse till Respective RiksStånden, att anmälas, det Utskottet på ofvan anförde skäl icke kunnat taga befattning med den af Hedervärda BondeStandet yrkade reparation på de öfrige Näringarne, till lindring för jordbruket af intrattäinnde 300,000 R:dr Banco, Saltpetterfonds - medel.
Mot detta Beslut reserverade sig .Bonde»» Ståndets samtlige Ledamöter, med begäran att deras reservation må åtfölja Utskottets Utlåtande till Respective RiksSiånden.
Ex Protocollo Clas Liwijn.
Nto ll.
Ankom den 25 Augusti igtj.
Ytterligare Utlåtande, till Hcigvördigt PresteStdndit, angående sökt eftergift i Bevillning en för brandskadade innevånare uti Städtrne Norrköping och Bordt. j&at BtviUning&UlikottttS Betäniandm. X anledning af Riksens Högloft.
Ständers Bevil!. ssingsUtskotts, den if>:de förlidne månad afgifne, samt af Hdglofl.
Ridderskapet och Adeln, VälJofl.