Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-Ståndet, hvarföre också dessa Stånd antagit i 6 §. olika bestämmelser om beräkningen af rösträtten i Socknestämma, hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden jemväl bifallit Utskottens förslag till denna §., innehållande, att rösträtten beräknas efter de i 5 §. föreslagne beskattnings-grunder.
Ehuru, hvad 5 §. beträffar, två Stånd stannat emot två, kan Utskottens förslag i denna del icke förfalla, då Riks-Slåndens beslut, i anledning af 6 §.
1 moment, öfverensstämma deri, att röst-beräkningen skall bestämmas, samt Borgare ocb Bonde-Stånden, såsom grund derföre, antagit hvad Utskottet i 5 föreslagit om grunden för afgifters utgörande.
Ridderskapels och Adelns samt Preste-Ståndets beslut äro sins emellan sammanstämmande, hvad beträffar dea antagne lydelsen af 6 §.
1 moment, utom det att Pre3te-Ståndet föreskrifvit, att egare af bortarrenderad fastighet skulle ega att sjelf utöfva rösträtten, då han bor inom socknen, hvarom ingenting är genom Ridderskapets och Adelns beslut förordnadt.
Denna bestämmelse han likväl icke anses strida emot hvad Ridderskapet och Adeln beslutat, utan synes snarare höra till fullsländigheten af stadgandet, derföre Utskotten förmoda, att Ridderskapet och Adeln deri instämmer; men då 2:ne
Stånd antagit Utskottens förslag, anse sig Utskotten böra inbjuda Rjdderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att förena sig deri, hvad beträffar 5 §. samt 6 §. 1 moment, och om ingendera Ståndet antager denna inbjudning, hemställes till Borgare- och Bonde-Stånden att instämma i hvad Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet i denna del beslutat.
Skulle äfven denna inbjudning af både Borgare- och Bonde-Stånden afslås, få Utskotten föreslå votering i Förstärkt Ekonomi-Utskott om följande proposition:
Den, som antager Utskottens förslag i Betänkandet N:o 29, till 5 §, och 6 §:s 1 moment, så lydande: 5 §.
Afgifter för socknens eller församlings gemensamma behof skola, då annan grund för bidraget icke är serskildt stadgad, utgöras efter årlig taxering, hvartill Taxeringsman väljas å Socknestämma i Mars månad; och i sådant val deltaga å landet alla fastighets-innehafvare, i mon af fastigheternas hemmantal, jemte andra socknens invånare, som i bevillning för lön och rörelse erlägga minst 10 R:dr; och beräknas rösträtt för hvarje fulla 10 R:dr sådan bevillning lika sorn för |:dels mantal.
I stad deltaga i valet alla, som del - Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Förslag, JV:o 75. 5 taga i de vanliga stads-afgifterne och rösterne beräknas efter afgiftens belopp.
För hvarje medlem af samhället, som icke står under annans husbondevälde och annars är i de vilkor, att han anses höra i de allmänna bidragen deltaga, bestämmas i mon af egendom, tjenst, rörelse och öfrige vilkor, vissa fyrk, hvarefter afgifterne för året komma att beräknas.
Inom April månads slut skall i socknens eller församlingens kyrka kungöras, huru hvar och en blifvit taxerad.
Om någon med taxeringen är missnöjd, skall han det, inom i4 dagar efter berörde kungörande, tillkännagifva, å landet hos Sockne-nämndens Ordförande, och i stad, hos Borgmästaren, hvarefter taxeringen, i hvad den rörer den, som klagat, underkastas pröfning af Gode Män, som utses, a:ne af den klagande, arne af Taxeringsmännen och 1 af de sålunda kallade Gode Männen.
Hvad desse Gode Män besluta, vare gällande, utan alt ändring deri må sökas. 6 §. 1 momentet.
Rösträtt i Socknestämma ege i allmänheten hvar, som, på sätt 5 §. föreskrifver, är taxerad alt bidraga till socknens gemensamma behof; och denna taxering utgöre tillika grund för röstberäkningen, så att en hvar eger röster, i förhållande till det större eller mindre deltagandet i det allmänna bidraget. voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, äro Utskottens förslag till 5 §. och 6 §:s x moment afslagne och i stället beslutadt:
Rösträttighet vid Socknestämma å landet ege i allmänhet en hvar egare eller innehafvare af fastighet, eller arrendator, så framt egaren icke bor inom församlingen, eller i annat fall sig denna rättighet icke förbehållit, jemte andra socknens invånare, som för lön, fabrik, verk eller inrättningar, handtverk och annan näring eller rörelse, erlägga bevillning G Lag- samt Allm. lie sv. och Eicon.- Utsi o t tens Förslag, 2V;o 7 3. efter 2 artikeln; de likväl undanlagne, som stå under annans husbondevälde.
Annars medförer 10 R:drs bevillning lika rösträtt,som i;dels mantal, 5 R:dr,lika som i;dels mantal och 2 | R:dr lika med T^:dels mantal.
För bevillning under 2 \
I stad röstas för fastighetsvärde al 2,000 R:dr, likasom för 1 o
R:drs bevillning efter 2 artikeln. 6 §. är i öfrigt af 3:ne Stånd bifallen, och de af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutade sins emellan skil jagtiga tillägg och förändringar äro icke af något annat Stånd biträdde, derföre de lära förfalla. 7 §• 1 momentet, hvilket Preste-Ståndet ansett böra alldeles utgå, är af de öfrige Stånden antaget att lyda sålunda:
Rättighet att deltaga i Socknestämmas öfverläggningar och beslut, tillkommer livar och en, som rösträtt eger.
Men det af Utskotten föreslagne tillägget om andre personers rätt att öfvervara Socknestämmas förhandlingar, och hvad i afseende derpå borde iagttagas, är icke bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden, derföre detta tillägg lärer förfalla. 2 momentet, som, i afseende på innehållet, är samstämmigt antaget af alla Stånden, hvilka deremot i redactionen äro något skiljagtiga, föreslås, med beslutens föranledande, alt lyda sålunda:
Ej må Ledamots frånvaro hindra Stämmas fortgång; kommer han tillstädes, sedan beslut taget är, må han icke derstädes något i samma ämne anföra. 8 §.
Är af 3:ne
Stånd oförändrad anlagen, derföre Ridderskapets och Adelns enskildta beslut örn en förändrad lydelse lärer förfalla.
Lag- samt Allni.
Bes v. och Ekon.-Utskottens Förslag, N:o 73. §• 9- Serskildta beslut, i afseende å denna äro fattade af Ridderskapet och Adeln, att, då antingen närvarande Ledamöter vägra att underskrifva Socknestämrao-protocoll, eller då Ordförande finner ett fatladt beslut vara lagstrid igt, saken bör öfverlemnas
Lill vederbörande Em bets-myndighet, såsom underställd dess pröfning och förordnande, samt af Preste-Ståndet, om uteslutande af föreskrifterne, dels att protocollet bör innehålla en sammandragen redogörelse för öfverläggningen, dels om skyldighet för Ordförande att lemna Sockne-nämnden del af Sockneslämino-beslut; men, som. icke något annat Stånd häri instämt, lära dessa beslut förfalla.
Deremot hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet sammanstäinmigt beslutat, att i 8:de raden efter ordet ”meninföres ”skall”; och ehuru de öfrige Ståndens beslut härom ingenting innehålla, torde förändringen af dem så mycket heldre gillas, som den utgör en uppenbart nödvändig rättelse af uttrycket, men med sådan rättelse är denna §. dels af samtlige Riks-Stånden, dels af 3:ne Stånd, anlagen sådan den af Utskotten blifvit föreslagen. §•
För lydelsen af denna §. hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvar för sig, antagit serskildta redactioner; och hafva BorgareSlåndet med Ridderskapet och Adeln men Bonde-Ståndet med PresteStåndet sig förenat.
De serskildta redaclionerne öfverensstämma dock sins emellan uti enahanda hufvudsakliga innehåll, utom hvad beträffar det af Preste- och Bonde-Stånden antagne stadgandet, alt alla utgifter, som i Socknestämma beslutas, utgå, så vidt icke serskildt derom blifvit stadgadt, eller frivillig öfverenskommelse träffad, på sått som om rösträtt i 6:te §. bestämdt är; om hvilket stadgande de öfrige Stånden icke beslutat.
Utskotten, som i denna del skola serskildt yttra sig, föreslå, att de olika redactionerne af denna §. i öfrigt sammanföras till följande lydelse; Till Socknestämmas handläggning höra mål, som angå fullgörande af Församlingens gemensamma åligganden, vården om dess tillhörigheter, samt vidtagande af anstalter för dess gemensamma behof eller gagn.
Härtill räknas fördenskull: - samt Allm.
Besv. och Ekon.-U(sköttens Förslag, fl/:o 73.
1:0 öfverenskommelse!’ lill befordrande af Gudsfruktan och ordning vid allmänna Gudstjensten; 2:0 frågor rörande Folk-undervisningen; 3:o Kyrkovärdars, Skol-Directioners, Skol-lärares, Klockares, Orgelnists och annan Kyrko-betjenings tillsättande och afskedande, der ej annorlunda stadgadt eller öfligt är; 4:o granskning af Kyrko- och Skol-räkenskaper, samt frågor om Kyrkomedlens användande; 5:o öfverenskommelser om Graf-ställen; 6:0 Sockne-Nämnds, Fjerdingsmans, Sexmans och andra Ordningsmäns utväljande och endtledigande; 7:0 Nämndemäns utväljande; 8:0 hushållningen och vården af Kyrko-egendomar; q:o byggnad och nnderhåll af Kyrkor med hvad dertill hörer, jemte alla församlingens hus och lägenheter, såsom prestgård, skolhus, skolmästare-boning, socknestuga, fattigstuga, tiondelada, m. fl.* 10:0 öfverenskommelser rörande Presterskapets, Skol-lärares samt Kyrko-betjenings rättigheter och inkomster; 11:0 afgifters bestämmande till Kyrka, Skola, Fattigvård och andra fromma ändamål; 12:0 bänk-fördelningen; i3:o Fattigvård, och frågor om mindre arbetsföre personers inflyttning från andra socknar; i4:o frågor om Sockne-magazins anläggande och vård; i5:o allmänna helsovården, kopp*ympningens befrämjande och Barnmorskors antagande; 16:0 Brandstods-föreningar; 17:0 öfverenskommelser om väghållning, snöplogning, brobyggnad, m. m. d. 18:0 öfverenskommelse till sedlighets och allmän ordnings befrämjande; 19:0
Be sv.- och Ekon-Utskottens Förslag, N:o 7 3.
19:0 verification af mantals-, rest- och afkorlnings-längder samt granskning af indelning till krono-skjutsnings utgörande, och längder öfver erlagd betalning derföre; 30:0 utväljande af Sockne-fullmägtige i beskattningsmål och andra ärenden; 21:0 intyg om pérsoners förhållande, hvilka anmälas till allmänna belöningars erhållande, äfvensom yttranden oin gjorde uppodlingar, m. m.
I de här uppräknade ärenden, eger Socknestämma jemväl att meddela föreskrifter om de hvar en tillhörande göromål, med iagltagande af hvad för serskildta fall, genom denna Förordning eller annars gällande Lagbud, finnes stadgadt; äfvensom Sockneslämman, för noggrann efterlefnad af dess beslut, der så nödigt finnes, eger att hos vederbörande Embetsmyndighet begära föreläggande af vitén efter dess bepröfvande.
För ärenden, som, enligt serskildta Författningar, böra vid Socknestämma företagas, gälle hvad derom är föreskrifvet.
Med vård och förvaltning af Kyrkors medel och öfrige tillhörigheter, förhålles så, som serskildt är förordnsdt.
Så vida 5:te och 6:le antagas, i enlighet med Utskottens förslag, i anledning af den dertill gjorde inbjudningen, eller genom den föreslagna voteringen i Förstärkt Utskott, innefattas redan deri bestämmelse om grunden för fördelningen af afgifter, som Socknestämma beslutar, och i sådant fall, lärer Preste- och Bonde-Ståndens här fattade beslut i denna del förfalla.
Men för den händelse, att den vid 5:te och 6:te §§. föreslagna contrapropositionen skulle vinna vid voteringen, få Utskotten fästa Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets uppmärksamhet derå, Ett all bestämmelse saknas om grunden för fördelningen af de ifrågavarande afgifter ne, då icke derom är genom serskildta Författningar stadgadt; och som en sådan bestämmelse synes vara högst nödvändig för fullständigheten af den för handen varande Lag-stiftningen, få Utskotten hemställa till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet att, i omförmälde fall, instämma i hvad de öfrige Stånden härom beslutat, och skulle denna hemställan Bihl till R.
Prot> 1840 och 1841, 7 SamU, 2 AJd. 20 Häjttt, 2 lo l^ag- samt Allm. Besa.- och Ehon.-Utskottens - Förslag, JY:o yo. icke af någotdera Ståndet bifallas, föreslås votering i Förstärkt
ÉkonomiUtskott om följande proposition:
Den, som anser, att alla afgifter, hvarom Socknestämma beslutar, skola utgå efter den bestämda grunden för rösträtt i Socknestämma, så vida ej serskildt derom blifvit stadgadt, eller serskild öfverenskommelse derom träffad, voterar Ja; Den, det icke vill, voterar Nej, Tinner Nej, kommer stadgandet härom alt förfalla. §. ii. Den af Ridderskapet och Adeln samt Dorgare-Ståndet antagne förändrade redactionen af denna §. innehåller ingen annan förändring af Utskottens förslag, än den, som är en följd af den nästföreslående §:ns förändrade lydelse.
Således, då jemväl Bonde-Ståndet antagit förändringen af rords §., lärer detta Stånds gillande af Utskottets förslag lill ii §. vara att anse såsom ett instämmande i Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, i enlighet hvarmed denna §. föreslås att lyda sålunda:
Nu är Socknestämmo-protocoll och beslut justeradt och underskrifvet, då skall beslutet med besvärs-hänvisning, som alltid bör åtfölja nästpåföljande sön- eller helgedag, då Gudstjenst hålles, från predikstolen uppläsas.
Angår det ensamt någon person af församlingen, då skall honom ofördröjligen utdrag af Protocollet, innefattande beslutet, tillställas.
Är någon med beslutet missnöjd, må han deruti söka ändring, genom besvär, som ingifvas till Dom-capillet i de mål, som upptages * i, 2, 3 och /t momenten af 10 §:n och i rila öfriga hos Konungens Befallningshafvande i Länet, innan Islockan 13 å 3o:de dagen, eller om helgedag då infaller, dagen derefter, räknv* antingen frén beslutets kungörande eller efersi bevisligen erhållen del, den dagen oräknad, då sådant skett, elit efter hved här ofve,nföre uti serskildta händelser stadgas; bifogs ock sina besvär ej allenast det öfverklägade Lag- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utsicottens Förslag, 1V:o '7 5- if1 beslutet, utan äfven bevis, när detsamma kungjordes eller blef honom tillstäldt; åliggande jemväl den klagande alt inom i/f dagar, efter det beslutet inlemnades, å ort, som vederbör, till Ordföranden aflemna diarii-utdrag öfver besvärens inlemnande.
För Hernösands Stift vare, för mål, som gå till Dom-capitlet från Jemtland, Westerbotten, Norrbotten och Lappmarken, besvärstiden dubbelt längre än hvad härom i denna §. är stadgadt.
Försummas hvad sålunda är foreskrifvet, vinner beslutet laga kraft, så vida det icke angår ämne, hvarom Socknestämma icke eger beslutaude-räU. 12, 13 och i4 §§:ue äro af samtlige Riks-Stånden, utan förändring, antagne. i5 §:n är bifallen af Borgare- och Bonde-Stånden, äfvensom af Ridderskapet och Adeln, med blott den förändring, att i i momentet orden: ”detta afseende” utbytas emot orden: ”dessa hänseenden”; och som denna förändring endast utgör en nödig rättelse af uttrycket, kunna Utskotten icke tvifla, alt ju den äfven af Borgare- och Bonde-Stånden bifalles, derföre §:n, sålunda förändrad, torde vara att anse såsom af 3uie Stånd antagen. §. 16.
Ridderskapets och Adelns beslut skiljer sig från Utskottens af Borgare- och Bonde-Stånden antagne förslag endast genom föreskriften, att åldermän skulle väljas af de röstegande inom hvarje rote; men sorn detta strider jemväl emot Preste-Ståndets beslut, att Ledamöter i Nämnden skola å Socknestämma väljas, hvilket öfverensstämmer med Utskottens förslag, lärer Ridderskapets och Adelns berörde beslut förfalla, och denna §. komma alt lyda, i enlighet med Utskottens förslag, såsom af orne Stånd godkänd. *7 §•
I afseende på valet af Ordförande och vice Ordförande, har väl Ridderskapet och Adeln beslutat det tillägg, att hvarje valberättigad bör 12 Lag- satnt Allm.
Be sv.- och Ekon.-Ut slottens Förslag, JV:o jS. vid upprop muntligen afgifva sin röst, men delta tillägg lärer, då det icke af något annat Slån»! är bi träd t, förfalla.
För öfrigt sammanstämma Ridderskapels och Adelns samt Borgareoch Bonde-Ståndens beslut i antagande af Utskottens förslag, med blott den förändring, att i 4 momentet, i stället för orden:
"efter tvänne års tjenstgöring”; införes: ”efter de tvänne sistföiflutne årens tjenstgöring”. 18 och ig §§:ne. äro, den förre af alla Stånden och den senare af 3:ne Stånd, godkände. 20 §. i momentel är likaledes af 3:ne
Stånd antaget.
1 afseende på 2 momentet, deL Preste-Slundet ansett bora alldeles utgå, har Bonde-Ståndet beslutat, att den Kronofogde tillkommande exe~ cutions-rätten skulle utsträckas till Länsman, men, då intet annat
Stånd biträdt detta tillägg, lärer detsamma förfalla.
I öfrigt är Utskottens förslag enstämmigt godkändt af Borgare- och Bonde-Slånden samt af Ridderskapel och Adeln, med ett tillagdt vilkor, att restlängd å medel, för hvilkas uttagande Kronofogdes handräckning söjkes, skall vara uppläst och godkändt å Sockueslämma.
Utskotten få i anledning häraf inbjuda Borgare- och Bonde-Slånden att ti lika antaga detta vilkor, i hvilket fall §:n erhåller följande förändrade lydelse: ”För uttagande af oguldet tillskott, hvarom i föreskrifven ordning är iSockoeslämma beslutadt, samt restlängd i Sockne stämma uppläst och erkänd, skall genast, på Nämndens an mälan, lemnäs handräckning af Kronofogden i orten samt städernes executorer, såvida icke den skattskyldige kan visa qvitto å redan erlagd betalning.
Förebäres annat jäf, må talan derom anställas, utan att medlens uttagande deraf uppehålles. ” Skulle denna inbjudning icke antagas, hemställes till Ridderskapet och Adeln att afstå Irån det omförmäldte vilkoret, då stadgandet blifver sådant det i Utskottens förslag lyder; men om dertill icke eller lemnäs bifall, lärer stadgandet i 2 momentet, helt och hållet förfalla.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ehon.-Utslotlens Förslag, JV:o 73. l3 21, 22 och 28 §§:ne äro bifallne oförändrade, den förstnämnde af alla fyra Stånden och de 2:ne senare af 3 Stånd. 24 §:n är bifallen af Borgare- och Bonde-Stånden samt af Ridderskapet och Adeln med någon förändring af redactionen, utan att innehållet derigenom förändras, hvarföre denna §. föreslås att lyda:
För handhafvande af ordning och vården om sedlighet, skall Sockne-nämnd helst söka, genom förmaningar och föreställningar, förmå den felagtige till rättelse; men Nämnden eger dock att, för uppenbara förseelser, ådöma de böter och vitén, sorn genom Författningar eller af vederbörande Embetsmyndighet äro stadgade för öfverträdelse af sådane Ordnings-stadgar, öfver hvilkas efterlefnad det tillhörer Nämnden alt vaka.
I dylika fall galle om jäf emot Ordförande och Ledamöter hvad i3 Capitlet Rättegångs-Balken, om jäf emot Domare stadgar. 25 §:n är af 3:ne Stånd bifallen. 26 §.
Ett af Ridderskapet och Adeln beslutadt tillägg af orden: ”i laga ordning” efter ”berättigad att” är af intet annat Stånd biträdt och lärer således förfalla, då denna §. för öfrigt är oförändrad antagen af 3:ne Stånd. 27 och 28 §§:ne oförändrade antagne af 3:ne Stånd. 29 §• antagen af 3:ne
Stånd till innehållet och blott med den af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet beslutade förändringen af lydelsen att ordet: ”jaststäld” utbytes emot ordet: ”utsatt” hvilken förändring Bonde-Ståndet inbjudes att tillika antaga. i4 Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utslzottens Förslag, N:o 7^ 3o §.
En af Ridderskapet och Adeln beslutad föreskrift, alt, vid fattande af beslut inom Sockne-nämnd, omröstning skall ske till Prolocollet, är icke antagen af något annat Stånd och lärer således förfalla.
För öfrigt är denna §. af 3:ne Stånd antagen. 3i, 3a, 33 och 34 §§:ne bifallne af 3:ne Stånd. 135 §.
Denna §,, hvilken Presle-Ståndet ansett böra utgå, är bifallen af de öfriga Stånden, med endast den förändring, att den åt ålderman meddelde rättigheten att vid serskildle tillfällen, då behofvet det fordrar, påkalla biträde, är af Ridderskapet och Adeln utsträckt till alla inom Roten boende personer, då den deremot, genom Utskottens af Borgare- och Bonde-Stånden gillade förslag, är inskränkt till personer, som äro valbara till ålderman.
Ehuru föreskriften i dess så beskaffade utsträckning, då den icke af annat Stånd är biträdd, lärer förfalla, synes likväl böra antagas, att den inskränktare rättigheten för ålderman att påkalla biträde är äfven af Ridderskapet och Adeln, genom det fattade beslutet, godkänd; derföre Utskotten hemställa, att denna §. må anses gillad genom trenne Stånds beslut.
Det serskildta tillägg, som Ridderskapet och Adeln beslutat, att tillsyningsman eger lika rätt att afsäga sig sitt uppdrag, sorn i 17 §. är ålderman medgifven, har väl icke af något annat Stånd blifvit biträdt; men, då det onekligen hörer till Lagstiftningens fullständighet, tro sig Utskotten deraf hafva giltig anledning att inbjuda de öfrige Stånden att antaga detta tillägg.
Skulle det likväl icke af ytterligare två Stånd antagas, lärer det komma alt förfalla. 36 §. är af trenne Stånd anlagen, med uteslutande af ordet ”dess”, då stadgandet kommer att lyda sålunda:
Om menighet vill, utöfver hvad nu är förordnadt, åt Sockne-nämnd uppdraga sådane gemensamma angelägenhe - Lag- samt Allm. Bese.- och Elon.-UIslottens Förslag, N:o y3. i5 ter, som icke tillhöra embels- och tjenstemäns befattning; må derom å Socknestämma beslutas och då tillika förordnas, om hvad dervid skall iagttagas.
Utskottens hemställan, alt Rikets Ständer, i den mon det framställda Förfaltnings-förslaget antages, måga hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om fastsliillelse derå, är af Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Boude-Stånden bifallen; men så vidt de Utskotten tillhandakomna protocolls-utdragen innehålla, har Preste-Ståndet icke fattat något beslut hvarken derom, eller om den derjemte föreslagne hemställan, rörande utarbetande af förslag lill städernes administration.
I sistnämnde fråga, skiljer sig Borgare-Ståndets beslut från Utskottens af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallna förslag, derigenom alt vilkoret om administrations-fö*i?- slagels öfverensstämmelse med hvad om Sockne-stämman kan blifva stadgadt, är uteslutet.
Jemte det Utskotten få öfverlemna till Preste-Ståndet alt afgöra tle förslag, hvarom Ståndet sålunda ännu icke beslutat, få Utskotten hemställa till så väl bemälde Stånd som Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, att beslutet om administrations-stadga för städerna må lämpas efter hvad Borgare-Ståndet antagit, då frågan
Ur att anse såsom hufvudsakligast angående endast detta Stånd; och föreslå således Utskotten, i stället för hvad Betänkandet N:o 29 härom innehåller, att hvarje stads samhälle må, genom utsedde
Deputerade, utarbeta förslag till stadens administration, skiljd från dess Domare-magt, samt att sådant förslag underställes Kongl. Majlis
Slutligen har väl Ridderskapet och Adeln beslutat ett tillägg till förslaget, innehållande, alt hvad genom Författningen om Socknestäminor och Sockne-nämnder stadgas, icke skulle medföra någon ändring uti de för vissa församlingar eller delar deråt utfärdade privilegier eller serskildta Kongl. Bref och Resolutioner; men, som detta tillägg icke är af något annat Stånd biträdt, lärer beslutet derom förfalla» Stockholm den 2a April 1841 - i6 Lag- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utskotteris Förslag, N:o 70.
Hese r ration af Friherre von Kr cerner: ”Ehuruväl jag gillar, i synnerhet för Stadsförsamlingen, den i 5 §. i förslag till Lag för Socknestämmor bestämda grund för Taxerings-sättet af afgifler för socknens eller församlingens gemensamma behof, hvari dock, efter min åsigt, bordt göras den förändring, att de i andra raden förekommande orden: utgöras efter årlig taxering, bordt utbytas mot orden: fördelas efter årlig taxering, sedan summans belopp i Socknestämma blifvit bestämd, måste jag dock reservera mig mot det sammanjemknings-förslag och de voterings-propositioner, Utskotten i delta afseende afgifvit, på grund, att 2:ne Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, afslagit 5 §., hvarjemte Preste-Ståndet i 10 §. gjort det tillägg, att alla af gifter, som på Socknestämma beslutas, utgå, sårvida ej serskildt derom blifvit stadgadt, eller frivillig öfverenskommelse derom träffad, på sätt, som om rösträtt i 6 <$“• bestämdt är, i hvilken §. nämnde Stånd äfven föreslagit förändradé grunder för rösträttigheten i Socknestämma.
Bonde-Ståndet har antagit Preste-Ståndets beslut rörande 10 §., och kan sålunda äfven detta Stånd anses hafva underkänt det i 5 stadgade taxerings-sätt.
Således tror jag, att Utskotten icke saknat stöd i Grundlagen att förklara 5 §. böra förfalla, och att endast uppgöra sammanjemknings-förslag, i afseende på de olika åsikterna, rörande 6 och 10 §§.” Med Herr Friherre von Krcemer instämde Herr Grefve Mörner, C. G., tillika med Prostarne Gumcelius och Sylvan.
(Härmed åtföljer en Tablå.)
' Bil. till Lag- samt Allm.
Bes v.- och Ekon.-TJiskottens Betänkande, N:o 7 3.