Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad vil koren för detta lån angår, så i stället för, alt
Motionairen föreslagit dem till 5 års begagnande af lånet räntefritt, men sedermera erläggande af 4 högst 5 procents ränta under påföljande 5 år, och dereller under 10 år lika ränta och återbetalning med 10 procent årligen, hade jag, att äfven betaga all förlust eller uppoffring från Statens sida, föreslagit, att räntan på hela lånetiden skulle blifva lika med den ränta å 5 procent, som Bolaget från Riksgälds-Contoret njuter för dess der innestående underhålls-fond 93,926
Rdr; men att med återbetalningen af lånet måtte lemnäs anstånd lill från och med 6:te året, för att dd, samt under hvarje af de påföljande 14 åren utgöras med 62/3 procent af lånebeloppet, d. v. s. vara till fullo liqvideradt inom 20 år.
I afseende på säkerheten för detta lån, bar mitt förslag, att RiksgäldsContoret skulle få Götha Canal-Bolags genom dess Direction utfärdade ovilkorliga förbindelse och pantförskrifning af dess inkomster för så Canal som Verkstad; och, 0111 det skulle fordras, Canal-Directionens personliga ansvarande, att af dessa inkomster ovilkorligen för hvarje år tillhandahålla Riksgälds-Contoret dess rätt, som för öfrigt, hvad räntebeloppet angår, fullt motsvaras af den ränta, Riksgälds-Contoret årligen utbetalar till Götha Canal-Bolag för de 93,926 Riksdalerne.
Nämnde säkerhet borde desto hellre anses tillfyllestgörande, då Canal-Bolaget nu eger CanalVerket och dess öfrige tillhörigheter, utom verkstaden, alldeles gravationsfria.
Min anhållan om denna förändring i Riksgälds-Afdelningens Förslag, beledsagade jag ock med uttryckande af den öfvertygelse, att både Götha Canal-Bolag med detta biträde af Rikets Högloflige Ständer för Motala verkstads upprätthållande bör, under dess Styrelses iakttagande af drift, omtanka och hushållning, kunna upprätthålla och drifva denna vackra anläggning, och att Rikets Ständer med detta, utan någon Statens kostnad, görande handtag skulle befordra icke blott nämnde för Samhället ingalunda likgiltiga Verks bestånd och fortgång, utan ock serdeles uppmuntra Canal-Bolngets verkligen upprigtig» bemödande, att med så väl för - 3 Stats-Ut slottets Utlåtande lil:<?
24g. kortande af liden för genomfarten af Canal-Ieden, som nedsättande i möjligaste matto af kostnaderne för Canalens passerande, det Bolaget redan gjort och fortfar alt efter sig företeende omständigheter än vidare göra, medelst Canal-afgiflernes uppbärande lill belopp vida lägre än hvad dess privilegium och Kongl. Taxan bestämma, åstadkomma det liflig» begagnande af Canal-farten, som en dag skall rikligen belöna både Samhällets cch medborgarens uppoff)ingar och bemödanden för denna sak.
Jag reserveiar derföre milt votum i denna fråga, att Rikets Bögloflige Ständer böra bevilja Götha Canal-Bolag att, på de af mig här uppgifna ränte- och ålerbetalnings-vilkor få genom Riksgälds-Conloret ett lån al -100,000 minst 90,000 Rdr, emot den säkerhet här ofvanföre äfven är uppgifven.” Af Grefve Gyldenstolpe, A.} Herr af Billbergh J P., samt Herr Leffler, E, M.} hvilka hafva förklarat sig instämma uti ofvanberörde reservation.
Nio 249.
Ankom" till Exp. Utsk. den 26 Augusti.
Gtlåtande, i anledning af Kongl. Majtts till Utskottet aflat ■ ne Nådiga Proposition, angående 'rätt ghel för Götha Canal Bolag att i Riksgälds Contoret lyfta medel till anskaffande af Angbog&erings Fartyg.
(Rgs, Afd.)
Utaf den Nådiga Propositionen (NT:o 43) - inhemtas, att Canal-Direaiionen, å Bolagets vägnar, i underdånighet anhållit, alt Kongl. Majit täcktes till Rikets Ständer aflåta Nådig Skrifvelse om rättighet för Bolaget att till Angbogserings-fartygs anskaffande lyfta så stor del af den i Riksgäldskontoret nedsatta reparationsfond, 93,926
Rdr panco, som för ändamålet erfordras, mot det att 5000 Riksdaler årligen återgäldas till denna fond, intilldess den uttagne sunaman blir till fullo åtet ersatt; hvilken underdåniga framställning Kongl. Majit till, Utskottet öfverlemnat för det afseende, hvartill omständigheterna kunna Runas föranleda.
Yi«L Siats-Utskottets Utlåtande
Nio *49r Vid öfvervägande häraf, och enär Rikets Sländer vid sisllidne Riksdag Resin lat, att de nu i fråga ställde fnedlen g3,g26 Rdr Banco, skola under alla händelser uti Rikssjälds-Contoret innestå, såsom fond till säkerhet för Canaléns framtida underhåll, samt det ändamål, som med dessa medel sålunda blifvit afsedt, skulle, om ej helt och hållet förfelas, åtminstone i någon nion äfventyras, om, genom bifall lill Canal-Bolagels begäran, större eller mindre del deraf finge användas till sådane förelag eller utgifter, hvilka för berörde fond äro främmande; så afstyrkgr Utskottet bifall till Canal-Bolagets ifrågavarande framställning. m Stockholmn den 20 Augusti i834- Bth, till F\.
Fi oi. iJJa. 4 Sand. 1 dfd.
2 Bandi x de Häfte t; STOCKHOLM, hos Ludv. Westerberg i834» Stats-Utslottets Memorial IV;o 200. i N:o a5o.
Antom till Exp.-lltsk. d. ag Aug.
Memorial, i anledning af skiljaktige beslut i några delar af Stats-Hegleringen. (U. A.) Enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrng hafva Riks-Stånden, vid »lullig föredragning af Utskottets serskilde Belänkanden, rörande dels någre med Stats-Regleringen gemenskap egande allmänna frågor, dels ock om utgifternes reglering under Riks-Statens serskilda IIufvud-Tillar och Allmänna Indragnings-Staten, i åtskilliga punkter stannat uti olika beslut; och får Utskottet, tillfrågornas afgörande, härmedelst nu afgifva förslag till meningarn. es blifva sina redan fattade beslut, till voterings-propositioner, alt komma under omröstning i Förstärkta Siats-Utskottet.
Vid Betänkandena N:s 78 och 2/2, rörande några med Stats-Regleringen gemenskap egande allmänna frågor. 1:0
Utskottets tillstyrkande i 4:de punkten: "det Rikets Ständer må besluta, att de under Riks-Statens Hufvud-Tillar uppkommande besparingar hädanefter icke må anvisas till några bestämda löne-anslag på Stat," är bifallet af Borgare- och Bonde-Stånden; men Ridd. och Adeln samt PresteStåndet hafva likstämmigt ansett, att ordet ”besluta” borde utbytas mot ordet förklaraj, samt det till ordet löne-anslag begagnade adjectivet bestämda helt och hållet utgå.
I anledning häraf och enär ordet förklara äfven synes antyda ett fattadt beslut, får Utskottet först inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att antaga den af Utskottet i berörde hänseende föreslagna, af 2:ne Riks-Stånd gillade redaction; men derjemte, i händelse Ridd. och Adeln samt Preste-Ståndet vidhålla sin mening, föreslå antagandet af följande voterings-proposition:
Dén, som bifaller, alt 4;de punkten 1 mom. af de i Betänkandet J>f:o 21.3 afhandlade, med Stats-Regleringen gemenskap egande allmänna frågor, skall erhålla följande lydelse: ”alt Rikets Sländer mk besluta,, att de under Riks-Statens Hufvud-Titlar uppkommande besparingar hädanefter icke må anvisas till några bestämda löne-anslag på Stat," voterar Ja; Den det ej vill, Nej.; Bihang till R.
Prof. 1834- 4-de Sami. inta Afd, %dra Bandet. 4 ‘IQ-.de Håftet, Stats-Utslottets Memorial N:o 200.
Nej, kommer berörde punkt och mom. att erhålla den lydelse: ”att Rikets Ständer må förklaraj att de under Riks-Slatens HufvudTitlar uppkommande besparingar hädanefter icke må anvisas till några löne-anslag på Stat.’’ 2:0
I sammanhang med ^:de punkten, angående dispositionsrätten af hesparingarne, hade Utskottet uti Betänkandet N:o 212 upptagit frågan, huru förhållas skall med de Embets-Verk och Corpser, hvilka sedan sista Riksdag blifvit reglerade och af de dem tillagde förmoner kommit i åtnjutande, men för hvilka Utskottet icke trott sig böra tillstyrka förhöjda anslag; och hade Utskottet i detta hänseende uti 2:dra mom. tillstyrkt: ”att vid de Embets-Verk och Corpser, som sedan sista Riksdag blifvit reglerade med högre aflönings-stater, än de af Rikets Ständer fastställda, må fortfarande, så länge tjensternes nuvarande innehafvare qvarstå, det högre aflöningsbeloppet få tillgodonjuta» och skilnaden deremellan och den gamla Staten, såsom hittills skett, utgå af de på Hufvud-Titlarne uppkommande besparingar,” äfvensom Utskottet i 3:dje mom. tillstyrkt: ”att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit ville vara i Nåder betänkt på en förändrad organisation af dessa Verk och Stater, hvarigenom de förutvarande tillgångarne må finnas tillräcklige eller, om någon förhöjning deri blifver af nöden, uppskjuta regleringens definita fastställande till dess Rikets näst sammankommande Ständer blifvit i tillfälle att af förslaget taga kännedom och yttra sig om anvisandet af den i anslaget erforderliga tillökning.”
Detta 3:dje mom. har af Ridd. och Adeln, Preste- samt BorgareStånden blifvit godkändt och är alltså att anse såsom ett Rikets Ständers beslut; men 2:dra morn., som är bifallet af Preste- och Borgare-Stånden, har deremot blifvit afslaget af Bonde-Ståndet, äfvensom Ridd. och Adeln deri beslutat följande ändringar, nemligen att orden:
"så länge tjensternas nuvarande innehafvare qvarstå/' skola utgå; samt orden -”såsom hittills skett” utbytas emot orden ”tills vidare.’*
Då 3:ne Riks-Slånd således äro ense om beslutets fattande i berörde hänseende och skiljaktighet endast förekommer i afseende på uttrycken, får Utskottet först inbjuda Ridd. och Adeln att äfven för sin del antaga den af Preste- och Borgare-Stånden godkända redaction.
Skulle Ridd. och Adeln likväl icke finna för godt att derpå ingå, har Utskottet tillika skolat framställa följande förslag till voterings-proposition:
Den, som bifaller, att beslutet i förevarande fråga uppställes i enlig- . het med Utskottets tillstyrkande, (nemligen: ”att vid de Embets-Verk och Stats-Utslottets Memorial Nio Qjo. 3 Corpser, som sedan sista Riksdag blifvit reglerade med högre, aflöningsstater, än de af Rikets Ständer fastställda, må fortfarande, så länge tjensternes nu varande innehafvare qvarstå, det högre afiöningsbeloppet få tillgodonjutas och skillnaden deremellan och den gamla Staten, såsom hittills skett, utgå af de på Hufvud-Titlarne uppkommande besparingar”), voterar Jä, Den det ej vill, Nej; "Vinner
Nej, kommer beslutet att uppställas i enlighet med Ridd. och Adelns förslag, nemligen: (”att vid de Embets-Verk och Corpser, som sedan sista Riksdag blifvit reglerade med högre aflönings-stater, än de af Rikets Ständer fastställda, må fortfarande det högre afiöningsbeloppet få tillgodonjutas, och skilnaden deremellan och den gamla Staten tills vidare utgå af de på Hufvud-Titlarne uppkommande besparingar.”)
De öfrige punkterne i Betänkaodena N:s 78 och 212, nemligen: lista punkten, med afstyrkande af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition i frågan om fastställandet emellan Riksdagarne af ett oföränderligt Riksmarkegångspris; a:dra punkten, innefattande tillstyrkande af den grundsats, det några Statsutgifter icke böra anvisas på öfverskotten af Stats-Verkels inkomster; 3:dje punkten, om centonal-afgiftens öfverflyltaude till och uttagande i sammanhang med Allmänna Bevillningen; samt 5:te punkten, angående anslags-suramornas utförande, så vidt möjligt varit, med jemna tiotal; äro bifallne dels af Tre, dels af samtlige Riks-Stånden.
Vid Betänkandena Niris 8o och 214, angående regleringen af utgijterne under Riks-Statens Andra Hufvud-Titel. 3:o.
Enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag af den 11, i3 och 25 innevarande Augusti, hafva Ridd. och Adeln, Preste- samt Bonde Stånden bifallit hvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, så väl om ökadt löneanslag för Dess Cancellie, som om sportlernas utgående till Kronan såsom Chartse-Sigiilatae-afgift, med den jemkning, att Chartae-Sigillatae-afgiften (enligt Ridd. och Adelns samt Bonde-Ståndens beslut) för Fullmagter å Consistoriela Pastorat icke förhöjes med mera, än det belopp, hvarmed CancellieGebiihren för dessa Fullmagter nu utgöres; hvaremot i Preste-StåndetsProtocolls-Utdrag orden lyda ”för Fullmagter, som af Consistorierne ut/är - 4 Stats-Utslottets Memorial N-o z5o. das”i icke förhöjas &c. Och då, enligt Utskottets tanka, denna senare redaction med mera bestämdhet yttrycker hvad sorn åsyftas, får Utskottet inbjuda Ridd. och Adeln samt Bonde-Ståndet att förena sig om densammas antagande.
De till denna punkt hörande mom. c., om uppförande å Allmänna Indragnings-Slaten af aflöningsförmoner för någre tjenstemän vid f. d. Kgl.
Cancellie-Styrelsen, samt mom. d., innehållande afstyrkande å väekt fråga om åter uppförande å Stat af den indragne vice Bibliothekarie-tjenslen vid Kgl.
Bibliotheket, äro af Riks-Stånden gillade. 4:o.
I frågan om Post-Verkets Aflönings-Stat, Post-Inrättningens förbättrande m. m. hade Utskottet uli Betänkandet N:o 80 tillstyrkt: ”att ännu och lills vidare Post-Verkets
Stat må, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, utföras med 35o,ooo Rdr, jemte 68: 36. 6 indelt, för att, med bibehållande af nuvarande Aflönings-Stater, företrädesvis användas till Post-Inrättningens ytterligare förbättrande och till understöd och befrämjande af de gagneliga Diligence-Inrältningarne; hvarförutan Utskottet, som inhemtat, att Post-Cassan för den så kallade Paket-Postfarten fortfarande får hvarje år vidkännas en betydlig förlust, hemställt, ”det Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Paket-Postfarten må erbjudas något enskildt Bolag, som, emot tillgodonjutande af ett årligt tillskott af Postmedlen, på stadgade vilkor, åtager sig och ansvarar för vidmagthållandet af denna communicationsanstalt”.
Dessa Utskottets hemställanden äro bifallne af Preste- och BorgareStånden.
Ridd. och Adeln har äfven bifallit
Utskottets tillstyrkande i Betänkandet N:o 80, men deremot beslutat, att den i Belänkandet N:o 214 föreslagna underdåniga hemställan skulle erhålla följande förändrade lydelse: r’att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det de af Rikets senast församlade Ständer beslutade Paket-Post farter må erbjudas enskilda Bolag, för att, mot tillgodonjutande af årliga tillskott utaf Postmedlen, på stadgade vilkor, åtaga sig och ansvara för uppfyllandet af de förmoner, som Rikets Ständer åsyftat’\
Bonde-Ståndet har i denna fråga beslutat: ”att på Post-Verkets
Stat icke må uppföras mera än 3oo,ooo Rdr, jemte de derå indelte 68 R:dr 36 sk. 6 rst., för att företrädesvis användas till Post-Inrättningens ytterligare förbättrande och till understöd och befrämjande af de gagneliga DiligenceInrättningarne; äfvensom att Rikets Ständer böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta, innan nästa Riksdag, stadga bestämda sportel-taxor för Post-Verkets Tjenstemän, hvarutöfver de Stats- Utskottets Memorial N:o z5o. icke må eg a att af enskilde fordra betalning för lösväskor, posträkningars förande m. m., under skyldighet att dessa sportlar bokföra och till Kongl. Öfver-Post-Directionen uppgifva, hvarefter, vid den förestående regleringen af Post-Verkets löningsstater, sporllerne böra deri intagas och emellan Post-Verkets alla Tjenstemän fördelas.”
Och har Bonde-Ståndet ytterligare, rörande Paket-Postfarlen , ansett den underdåniga skrifvelsen böra in»* nehålla underdånig anhållan, ”det Paket-Postfarten må erbjudas något enskildt Bolag, som, mot tillgodönjulande af ett årligt tillskott af Postmedlen, på stadgade vilkor samt under
Öf ver-Post-Directionens inseende och control, åtager sig och ansvarar för vidmagthållandet af denna communicalionsanstall”.
Skiljaktiga beslut hafva väl således i afseende på regleringen af PostVerkets Stat m. m. blifvit af serskilde Stånd fattade; men då, genom Ridd. och Adelns, Preste- och Borgare-Ståndens sammanstämmande beslut, PostVerkets
Stat och utgifter äro fastställde till 35o,ooo Rdr jemte 68 Rdr 36 sk. 6 rst. i indelt, och Bonde-Ståndet ensamt väckt fråga om en underdånig skrifvelse, rörande förändrad reglering med sportel-inkomsten vid PostVerket, samt Ridd. och Adelns från Utskottets förslag skiljaktiga åsigt, angående innehållet af den beslutade underdåniga skrifvelsen om Paket-Postfavten, icke blifvit delad af något utaf de andra Stånden; så och då det af Bonde-Ståndet gjorda tillägg ”under Öfver-Post-Directionens inseende och control” är i fullkomlig öfverensstämmelse med Utskottets förslag, men, såsom innefattande en detail-fråga, icke behöfver serskildt utmärkas, enär i Utskottets förslag rörande Paket-Postfarten redan är tillstyrkt, att tillskottet af Postmedlen borde meddelas på stadgade 'vilkor, hvarunder jemväl begripes controlen öfver de åtagne förbindelsernas uppfyllande, torde Utskottets rörande Post-Verket i Betänkandena N:ris 8o och 214 gifne tillstyrkanden anses vara af Rikets Ständer gillade. 5:o.
Beträffande regleringen af Kongl. Stats-Contorets Stat, har Ridd. och Adeln bifallit uppförande å Stat af den för detta Embetsverk utaf Kongl. Majrt i Dess Nådiga Proposition äskade summa af 5aoo Rdr; Preste-Ståndet likaså, men fned förbehåll, att de nye Tjenstemä-nnen i Kongl.
Stats-Contoret antagas endast på Constitutorial; Borgare-Ståndet beviljat aflöning för en Advocat-Fiscal med 1200 Rdr, men afslagit den öfriga ifrågaställda aflöningssumman 4000 Rdr, samt Bonde-Ståndetj med bifall till Utskottets lltlåtande N:o 214 6:le punken, afslagit all tillökning i anslaget.
Genom Trenne Riks-Slånds beslut, kommer således aflöning för en Advocat-Fiscal att å Kongl.
Stats-Contorets
Stat uppföras med 1200 Rdr; men 6 Stais-XJtskotlets Memorial N:o 25 o. i afseende på aflöningen för den öfriga af Kongl. Maj:t behöflig ansedda tillökningen i Kongl. Stats-Contorets Embets- och Tjenstemannapersonal, hafva Två Stånd stannat emot Två.
Då likväl äfven Ridd. och Adelns samt Preste-Ståndets beslut skilja sig i afseende på sättet för anslagets beviljande, får Utskottet först inbjuda Preste-Ståndet alt förena sig uti den af Ridd. deli Adeln yttrade mening; men, i händelse denna inbjudning icke anta ges, tillika framställa 2:ne förslag till contra-propositioner, om hvilka således först bör voteras.
Den, som anser Contra-propositionen böra innehålla bifall till uppförande pä ordinarie
Stat af den föreslagna tillökningen i Kongl.
Stats-Contorets personal, nemi. af i Stats-Commissarie med lön af ...» , 1600.
i Notarie .......... 8oo. i Cancellist . . . . . ,. . ' . *4oo. i Bokhållare 8oo. och i Kammarskrifvare . . . ... . . . 400, Summa R:dr 40OO> dock utan någon spanmålsberäkning under lönerne. voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, anses Contra-propositionen böra innehålla bifall till berörde penninge-anslag 4000 R:dr, med förbehåll) att de nya Tjenstemännen antagas endast på Constitutorial.
Sedan sålunda blifvit afgjordt hvilkendera Contra-propositionen skall komma i fråga, företages votering i sjelfva hufvudsaken, hvartill följande Proposition föreslås:
Den sorn, med gillande af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 214 6:te punkten, afslår den i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition föreslagna tillökning i Kongl.
Stats-Contorets personal, nemi.: för i Stats-Commissarie med „ i Notarie x Cancellist i Bokhållare i Kammarskrifvai'e 1600.
8oo. 4oo. 8oo. 4oo. Summa R:dr 4°o°* Stats-Utslottets Memorial N:o 25 o. 7 voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner
Nej: (ira alternativet) bifalles uppförandet på ordinarie
Stat af berörde tillökning i Kongl. Stats-Contorets personal; (A:a alternativet) beviljas berörde aflönings-anslag, 4000 R:dr, utan spanraålsberäkning under lönerna, med förbehåll, att de nya Tjenstemännen antagas endast på Constitutorial. 6:0
Utskottets tillstyrkande i iorde punkten af Betånkandet N:o 80, och hvilket Utskottet i Betänkandet N:o 214 vidblifvit, nemi. att det vid sista Riksdag beviljade anslag af 600 R:dr för en härstädes befintlig Electricitets-machin, att af fattiga sjuke begagnas, må under 3:ne år eiler till slutet af år 183^ få ytterligare fortfara, har af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet blifvit bifallet, hvaremot Preste- samt Bonde-Stånden afslagit berörde understöd.
Jemte det Utskottet anser sig böra inbjuda sistnämnde a:ne Stånd att öfvergå tili den mening Ridd. och Adeln samt Borgare-Ståndet godkänt, får Utskottet, i händelse denna inbjudning icke antages, framställa följande förslag till voterings-proposition:
Den, som bifaller att anslaget till Electriska Cur-anstalten i Stockholm, 600 R:dr om året, må fortfara till slutet af år 1837, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, kommer berörde anslag att vid den nya Stats-reglenngens början upphöra. 7:0 Samtlige Riks-Stånden hafva i hufvudsaken bifallit Utskottets i Betänkandet N:o 214* n:e punkten gifne tillstyrkanden, angående anslaget till farsoters och smittosamma sjukdomars botande samt medicolega/a oesigtningar; men, beträffande förslaget om afgifvande af en underdånig skrifvelse, med anhållan, att föreskrifterna rörande medicolegala besigtningar ma varda öfversedde, så att sådana besigtningar icke, utan att vara af verkliga behofvet påkallade, må verkställas; — så har berörde tillstyrkande, godkändt af Borgare- och Bonde-Stånden, åter blifvit afslaget utaf * Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet.
Då afgifvandet af en så beskaffad underdånig skrifvelse har för ändamål att, om möjligt, bereda inskränkning 8 Slals-Utslottets Memorial N-.o o5o. i utgifterna för medicolegala hesigtningar-, och således inverkar på anslagets mer eller mindre tillräcklighet, anser Utskottet, för sin del, frågan icke kunna förfalla, utan får inbjuda Ridd. och Adeln eller Preste-Ståndet, att förena sig med de andra arne Riks-Stånden uti gillandet af Utskottets förslag, samt , om denna inbjudning icke antages, föreslå följande voterings-proposition:
Den, som vill att Rikets Ständer hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla, att föreskrifterna rörande medicolegala hesigtningar varda öfversedda, så att sådana hesigtningar icke, utan att vara af verkliga behofvet påkallade, må verkställas, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, anses någon skrifvelse i berörde ämne icke böra afgifvas.
Ridderskapet och Adeln har väl heslutit tillägg uti 2:ne serskilda morn. af ifrågavarande punkt; men då densamma, utom i ofvannämnde hänseende, är till alla delar af 3:ne Riks-Stånd bifallen, lärer frågan om dessa tillägg komma att förfalla. 8:0 Utskottets afstyrkande af ökadt anslag för Kongl. Tabell-Commissionen är bifallet af Borgare- och Bonde-Stånden; hvaremot Ridd. och Adeln samt Preste-Ståndet beviljat ett anslag af 266 R:dr 3a sk., till aflönande af en Cancellist för biträde åt Secreteraren vid nämnde Commission.
Skulle något af sistnämnde Riks-Stånd vilja öfvergå till den af Borgare- och Bonde-Stånden antagna mening, och hvilket Utskottet härigenom får föreslå, blifver Utskottets hemställan godkänd såsom Rikets Ständers beslut; men i annat fall lärer omröstning böra anställas öfver följande proposition :
Den, som bifaller Utskottets förslag, hvarigenom ali tillökning i anslagssumman för Kongl.
Tabell-Commissionen blifvit afstyrkt, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner
Nej, uppföres å Kongl. Tabell-Commissionens
Stat ett belopp af 266 R:dr 3a sk., till aflönande af en Cancellist vid nämnde Embetsverk. gro Då Ridd. och Adeln samt Borgare-Ståndet bifallit
Utskottets förslag rörande bestämmandet af Tull-Verkets Utgifts-Stat till 56a,000 R:dr, och Preste-Ståndet till samma Stat beviljat en stimma af 547,000 R:dr, jemte rättighet för Tull-Verket, att tillgodonjuta portofrihet för dess brefvexling; så enär 3';’ne Stånd afsiagit denna af Utskottet i Betänkandet N:o 80 tillstyrkta - Stats-Utshotlets Memorial IV:o 2,5o. g styrkta förändring, och Tull-Verket alltså fortfarande kommer att erlägga postporto, anser Utskottet deraf följa, att Preste-Slåndet, sorn till öfrige Utgifts-Stater vid Tull-Verket bifallit ofvannämnde anslag af 547,000 Pi:dr, äfven beviljar den i och för brefvexlingen vid samma Embetsverk hittills erforderlig ansedda summa af i5,ooo R:dr, och att således Utgifts-Staten vid Tull-Verket är genom 3:ne Riks-Stånds beslut fastställd lill 56a,000 R:dr.
Kommande, i följd häraf, Bonde-Ståndets beslut, hvarigenom oftanämnde Stat bestämmes till endast 4^0,000 R‘dr, ätt förfalla.
Utskottets tillstyrkanden i öfriga till a:a Hufvud-Titeln hörande punkter, nemi.: 2:a punkten, med afstyrkande af ifrågaställd dels löneförhöjning, dels personal-tillökning för Kongl. IIof-Rätlerne; 3:e punkten, om Justitiae-Statens anslagssummas tillökande med 1000 R:dr; 5:e punkten, med afstyrkande af det uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition äskade tillökade anslag för reglerings verkställande inom Kongl. Kanimar-Collegium; j:e punkten, rörande den med Kongl.
Bergs-Collegium verkställda reglering; 8:e punkten, rörande den med Kongl.