Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Länkens allairer uacler aostäocisticien kuncle utreclas oeL ätsrLringas i orclning; att om ator cletta leke lät sig göra, clet voro allcieles ounc^ängligt att Ltäncierne smmnankatlacles, oeL att säiuncla clet Lorcle Lestämcit staclgas, att Lankprivilegiet ej kan förklaras förverkaclt, innan Ltänclsrns Llikvit Lörcle. ak en annan Decia mot: att clenna H. syntes äs^fta ingenting annat, än att först gifva Lanken mm än 9 mana rims tici att lemna sitre Lorgsnärer oköruöjlla oeL clerekter clöma clen att förlora i »gen ting — att,joni meningen mecl clenna §. ater vore, att clen skulle Letrvgga Länkens Lorgenärer eller cless Oreclit, Lorcle clen Lekt enkelt inoeLälla, att kloi-LätMn, sä snart Länkens kullmägtige erkänt 8c civius rigtiglret, äl agger clem, vicl ut - 362 Ltats- Lanco- vek Lag-Dtskottens mätnings- ock b^sättnings-tväng, att densamma inom 2^ timmar inlösa, ock att, om fullmäktige linna, clet Lanken ej kan göra rätt för sig, cle kos Hos - Ilätten mage ankälla om afträde»-förman, dä den allmänna tioucours-Lagen Lorrie tillämpas.
Inom 8.
Lreste-Ltändet: iVk en Ledamot: att denna §.
Lorrie ställas i fullkomlig parite meri 2 §. i Lagen för kl^ntkestämningen, samt L.
Lt:rs sk^Icligket, att göra rätt st kvar man, tydligen articuleras; men icke något Loncours-tillstänri inedgikvas.
Nf en annan Leclamot: att i clet olyckliga fall, att Lanken funnes antingen i följrl af Lanco-Ltzrreisens tillkäunagifvanrle, eller clen Levisiov eller undersökning, som clerom anställcies, icke vara i stäncl att göra rätt för sig, borrie förkallandet genast kos Longi.
KIaj:t i unricrrlänigket anmälas, som i Läder täcktes lata,5venkomma i tillfälle, att ofördröjligen försätta Lanken i clet skick, att riess, r Folkets nanrn, ingängne förbinrlelser kuncle fullgöras, eller Nationen förkekallet, att, om Länkens obestänci tillkommit igenom förvaltningens felaktiga förfarande, rlerföre särskildt lats ställa clen eller riem, som verierkorrie, uurler lagligt tilltal, utan att rlerföre någon frsg» ens kumle anses köra ega rum om Ro/^els eller Nationens vilja oek förmåga, att i allt fullgöra Länkens förbindelser; samt af Lere Leriamöter: att rict vore olämpligt satta Lanken unrlcr L^ssiomäns förvaltning.
Ltiätanrle, N:o 28, 36Z Inom V.
Lorgareständet ak en Leriamot: att rict vore en ot^clligket, att förorrlna, riet
Deputerade skola utses af L. 8t:r, ekuru riet ej är gifvet, att L. 8t:r sammankomma; att clenna otzrdligket Lorrie unrianröcljas, men att rict ej syntes tillstänrligt föreslå starigancie om L.
Lt:rs sammankallancle, riä rienna föreskrift skulle, likasom Lagen, i anlerining ak 87 §.
Regeringsformen, unrlerkastas Longi.
KIaj:ts Nådiga Länet ion, kvars nekaurie skulle meriföra rien köljrl, att kela mom. förföll.
Hvarförutan flere Leriamöter, inom sa väl Lirlrl. ocl» rVcl., som Lreste- ock Lorgare-Ltanden, ^rkat, att rienna §. matte rättas i öfverensstämmelse meri clen ak Ilr Frug vo» Lrnr/c afgikna Utskottens förra Letänkan»ie N:o 16 kikogacle reservation: äfvensom en ciel Leriamötcr inom Lorgare- ock Londe-Ltänrien sig förenat uti Ilr Öfverste Le/re/rs reservation^ ock någre Ledamöter inom Lorgare-Ltanclet instämt uti lien ak Ilr Loscn/AriA inom Utskotten yttrade mening. NA §.
3. ak en Leclamot inom Lorgare-Ltanclet: att dä klagan kos Högsta Domstolen fores öfver Hok-Lättens beslut i ris Lanken angäencle mai, som i clenna §. förutsättas, befrielse för Lanken kran Levisionsskillings erläggande kör ega rum. NA §. 4.
Inom Lirici. ock Ndelll.
Hf en Ledamot: att da i denna §. ett grundcapitsi omtalas, uppstode derigenom det besynnerliga för - 364 8tats-, Lanco- ock Lag-Iktsk o ttens källancle, alt i en
Lag kestsincles, Innu stolt körmögenliets-tillstänllet uti ett Lenningeveik skulle vara; att clet vore äen torsta
Lag i verlclen, som kestäinlle ett visst kekällrt
Lapitalkelopp kör att kä llriiva rörelse; alt clet icke svntes kegripligt, kuru cletta gruncleapital skulle kum»a Iriikva l^var i Lanken, emellan, om liela Lankrörelsen uppkör, läneröreisen afven mäste uppköra ock grunclcapitsletclä mäste angripas,'i samma stunc! villervallan uppstocl.
Lk en annan Leclamot: att clenna §., såsom i sjelfva verket ket^clanös allcieles ingen ting, saklöst kunclo uteslutas.
Inom H.
Lon6e-8tänllet «s åtskilliga Leclamöler: att clä 8läncl«t, vicl akgöranclet sk krägaii om m^ntksstäiniiingen, cieivicl lästat clet vilkor, att någon grunökonll tor Lanken icke ina äga rum, pä sätt 8t«ts- vek Laneo-Ltskottei, föreslagit, meöelst reverserancle af Ztatens skul<t till Lanken; men en särlan grunökoncl klilvit i clenna omlvrinälci, vore 8tänclet cterigenom köi kincli aclt,, att lietta förslag nu antaga; ltervici, såsom ^tteiligare skäl, äkeropats cle ak Hr O refve -von Fc/rvverör saint Hrr Lerg von, Lurcfs ock Le/re/r emot lagförslaget gjorcle reservationer. §. §. af en Leclamot inom Lillö, oek tköeln: att elen vore ökver6öclig, emellan clet förut funnes lag, att enskilcle Lanker kä kilclas, oek clenna §. sälecies enciast inneköll ett uppgifvande af kvaö säiuit tinnes, eller ett förutsättancle att L. 8t:rs Lank egcie ett uteslutanlls 1'rivilegium, samt ak en anna» Leclamot, inom samma Iltlätanäe, l^:o 28. 365 Liksstäncl: att clen ak Utskotten, uti prcemisserne till Letänkanclet L:o 16, ki-amställöe grunclsatts: att L. 8t:> s
Lank äfven korcle ketsgas all uteslutancle verkan, visserligen vore pä clet kogsta magtpäkggancle, men clenva uteslutancle verkan likväl ingalunöa voie korttagen genom clenna 6 §. af lagförslaget, sam klott tycktes lofva kortfarancle ak r8r4 ärs Longi, töroröning om Ikävat-Lanker, k vilken köroi ilning, säsom klott rnoögikvanlls ät visse Lolag att uppkära litet kögre ränta, men ej tillätancle cis för en Lank nööige funetioner, säsom t. ex. seclelutgifning, alllrig framkallat oek troligen alclrig skulle framkalla »agon Lrivat-Lank. §.
7. ak en Leclamot inom Liclcl. oek ^cieln: att oröen "n/f/u-cu Lag"" kville ur clenna H. korttcigas, att clet syntes vara rättast säga "att clenna
Lag äger kialt "lian cleo clag utvexlingen körjar," oek att clet käll af sig sjelf, att vin Lagen uncleiställes Lonungens sanetion, clen icke kan änclras pä aliuat sätt, än 87 Legeringslörmen stacigar; samt ak en annan Leclamot inom samma 8täncl: att uti Lonungeos kittills ej utökvacle rätt, att cleltaga i Länkens lagstiftning, lag ej ensamt uägot särcleles mägtigt kincler emot körn^anclet ak kärra ticlers misstag, emedan cle keliok, till kvilkas kvllancle man kuncle ikrägasätta, att Länkens Lapital skulle tillgripas, visserligen mäste klifva lika trängancle kör Lt^relsen, som kör Lepresentationen; kvarköre öet ingaluncla vore säkert, att clen torre, som kegär penningar, skulle vägra, att, säsom vilkor för cleras erliällancle, kikalla Lanklsgeus äsiclosättancle, sä villa kramticla Ltäncler, i trotts aken allwäunare upplysning, meä vett ock vilja skulle sä kus - 366 Ltats-, Råneo- ocb bag-IItskottens balla med Lanken, som man borde tio, att fordne Liander- gjort endast af okunnigbet.
Oel» balka slutligen Lere Ledamöter inom II. vreste-Ltändet med Hr- Orekvs -norr »5cärve/-r,r sig förenat i yrkande, att uti denna bag jemväl matte intagas ett stadgande, att Landen ej fär- utgifva sedlar- under valeuren ak blifvande m^ntenbeten.
Vä R.
Ll:r gen vin redan kattadt beslut förklarat, sig vilja inlösa Länkens sedlar ieke till det belopp b vara de l^da, utan efter en ligvidationsgrund ak 128 skillingar eller 2z
L:dr i sedlar motbn Riksdaler i silfver efter r66H ars myntfot, anse Utskotten sig endast bebölva åberopa detta förklarande till svar ä den 1 första rummet gjorde anmärkning, att den positiva juridiska åtgärden skulle vara lör- tidig, ur det skäl, "att "ännu oäterkallad gvarstär den moraliska förpligtelsen "med L. 8t:r obetagen magt, att pröfva vidden ak sin "iklädda ansvarigbet, oc/r dere/ter /astskä^-r br/vrclcr" -^/rönsg/nne/e».''''
Utskotten bafva ej Kunnat undgå inse, att en lVational-Lank säkrast skall ocb .ytterst mäste bvila pä Nationens egen vilja oclr förmåga, att uppfylla de förbindelser densamma sig iklädt; men sedan erkarenbcten, pä ett varnande sätt, ådagalagt, att L. §t:r, krän den tid ds erbällit privilegium att idka Lankrörelse, redan mer än en gang, under botande ol^eksskiften, Åsidosatt de moraliska förbindelser, de, i egenskap ak bankens förvaltare, sig iklädt, kan det ej Ireller numera antagas, att />. »5krs Rank skuRe ktt/mcr /rruär «denask p» de»/orutsättnmg, att nugot tv/ke/ e/ ens r^rd - bltl ätande, N:o 28. 367 L Konrn/a / /)-ag« om oeL /or Mttgu, den /ör säfrun />. ^ nn g« all gr/r-a. fktt bvarken Vrundlagen eller de uti Laneo-orduingen ocb allmänna bågen intagne stadganden utgjort nägsn garsntie för Länkens laglig» lörvaltning, sedan man krängätt den i Laneo-vrdningen ursprungligen följde prineip, att ej nägra sedlar lingö al Lanken 'Utgltvas, derom lemna oek kran,larna tider ett ojäkaktigt vittnesbörd, b vilket blifvit asfltskotlen sköi-stäldtfrainlagdt, uti sä väl motrveiue till dst förslag till bag kör R.
Lt:rs Lank, bvilket Utskotten arti betänkandet N:« ä6 L.
Lk:r underställt, som äfven i de iitlätanden, Ltatsoeb Laneo-vtskotten i den egentliga Vlvntbestamningsträgan, under N:is 1 ocdr ltj algikvit; oell tro
Utskotten det skola «f -bvsr oeb e» inses oell erkännas, att de instruetioner, R. 8l:r, vid bvarje Liks<lag, bebaga ät deras RuIImägtige i Lanken meddela, leke knnna st R.
8t:rs förnyade försäkran gifva någon större garantis, an bittills.
Läsom skäl mot stiftandet ek en Lanklag pä sätt nu föreslaget blifvit, är jemväl anmärkt, att den vore ulan ändamål, "enär den kunde ändras i samina ögon"bliek, som Representationen oeb Ronungen ökvereus"konuna, att i Laukeas lagliga förvaltning göra ingrepp."
Utskotten Medgifva, alt om man förutsätter möjbgbeten, att ej ulleimst ett sadan t steg skulle kunna af Repre? entatioiteu tagas, utan oek. gillas oeb understödjas af den lVlagt, ät l,vilken Viundlagen uppdragit det dyrbara kall, ott »Ätt ocL s«,r,u>rg storks ocb /-e 26 - 368 Ltsts-, Lsuco- ocl, Lsg-Lltskottens dordia Lamt vräirgvrLa ocb o,ätt ärndra oc/r dor^/nola, förkölle ock gil veiman af nu ifiägavarsnde Lagstiftning; men lörlorad vore dä ocksä belgden sf bvarje Lsgbud, under bvsd form det än mä vais utgikvet, kraftlöse vell utan betydelse sjelfva Oiundlagcns föreskrifter, samt fruktlöst bvaije bemödande, att återföra clen ordning, som blifvit genom körllutns tiders olyckor sto, cl, ocb bvillcens äterställande villfarelser oeb okunnigbet om rätts lorbällandet bittills färbinclrst, ^.tt äter stiftandet sk en Livil Lag för Ib 8t:rs
Lank ej star i nägon strid mot Lrundlsgens stadgande i 72 §.
Legeringskormen, anse Utskotten sig bskvs tillfyllest äciagalagt uti prsemisserne till clet förut algilcie körslsget, ocli linnes dessutom inom Liks-Ltänden pä ett sä upplysande sätt vissclt, stt Lltskotten, till svsr ä cienns anmärkning, endast bebökvs Zbeiuips innebället sf cieras förut algikne Letänkande, i -förening med bvsd inom lieie sf Liks-Ltänden i detta skseencie ^t>- tradt blifvit. tkf bvsci nu är vorclet snförcit, tro Utskotten clen slutssts oelc vara. gifven, stt clet är, leire tillämpningen sk bsgen eller cless noggrsnns bandbällande, utsn fränvsro sk
Lag eller förlgmsncle sf cless kialt, som gikver gruncisci snleclning frukta inträdandet sf ett Levolutions-tillstsnd eller viljornas tygellös» utökning. tktt ett tillstänci, som forcirscle clenns bsgs tillämpning, vore för bundet bögst ol^oLligt, derom kan nugot tvifvel ej ägs rum; men Utskotten äro äkvert^gsde stt L..
Lt:r, i den nion de inse vädsn sk ett säcisnt tillständ, skolavsra sngelägne stt undvika ätgärcler, bvilks mäste balda dulike olyckor till följd; ifrän b vilken Iltiätande, l^:o 28. 369 synpunkt
Lltskotten suse denus Lag utgörs ett »vtt band pä k.
Lt:r, stt sl Länkens tillgängsr, för Listens bebok, icke i nägot ksll görs ett ingrepp, som skulle rubbs Länkens bestäud; ocb bskvs Utskotten slltsä funnit de mot Laglorrlsget i det liela gjorde snmärkningsr ej kunns verks nägon ändring uti den sf Utskotten förut yttrade öfvertygelse, stt ät den körn^sde försäkran k.
Ll:r nu gä stt lemna, mäste "gc/vaL kc/gc^c-r 0/^ ett k,«/lägan^ c/e L-rg^uc/, som, genom Dcmrare mag/ens me//amkomLr, ^ ka/r, när som ää/Lt, sättas r verkLtä///g/ret/^ Itlen, under det Utskotten sälunds, ä ens sidan, förblikvit vid deras öfvertygelse om nödvändigbeten sf en förändrad Lagstiftning för Lanken, bslvs de, ä den andrs, ej beller funnit skäl sttlrangäden redan uti Letänkandet ld:o 1 ak Ltats- ocb, Lanco-LItskottcn yttrade inening: stt "st en kommande tid mäste ökverlem"nss, stt i skseende pä Lank- ocb Lreditväsendets de"linitiva reglersnde görs erksrenbetens dvrt köpts läror "i sin Iielbet gällande;" eller krän den uti premisserue till Lank-Lagen uti Letänkandet ld:o 16 frsmställde satts: stt man bör tills vidare inskränks sig tili ordnande sk systemet, pä ett sätt, "crt det nian väeka kan t/// de^L ett bättre mö///geii n/i^okommcr, oc/r att det sednare e/ motverkas," bvacisn Utskotten ej Kunns sntags den ak en Ledamot slutligen yttrade Mening, stt tiden nu vore inne till stiftande sf en Lag, rom blikve lika gällande lör sils inom fäderneslandet uppkommande Lauker.
Ä7«> Ltsts-, Lanes- oek lag-IIlsKottea^ Uller att zäliuida lialva besvarat de anmärkningar, kvilia klilvit einst förslaget i allmänket gjorde, vilj»
Dtskotte» nu till pröfning upptaga de vicl särskilde delar- sl samma löislag gjoide erinringar.
Ill skotten kalva borvid lnnnit tis viii §. i k ainställde anmärkningar, i alseende pä Dlassiircation al lie Ledlar, kvilla löre vek elter utvc-xlingsdagen nkgilne> klilvit:, föranleda tilt lien al snmärknren löreslagno löiändiade redaetiou al denna att elier or<iek ^-'m/ösa, kör, ai ilen nu kekintliga mening, allenast bibeliällas vritena "e/tc/- c/en cr^ Lo,mrig oe^kk nie/krtgruml.
Dvad angar de lieie emot sednare moni. ai §. 2 gjorde anmärkningar kalva densamma s^nts Utskotten vara al ilen vigt, att en förändring al detta mom. derut mäste loija; men vid bestämmandet ak ilen »älunda nöcligo anseiiile redaetions-löräudringen, kalva, sä val i noin Utskotten, sorn nt!
Liks-Ltäscleii, olika meningar sig ^ppat, knruvicla il enna §. korile kuggås pä lörutsättnmgar allenast al k. 8t:rs moraliska löipligtelse, att uppfylla Deras uti 2 al ^l^ntbestämnings-I^age» gilne loisakran om inlösande al Lunkens sedlar till det belopp kvarä lie l/cla, eller om en juridisk garantis ilerjemte korlie sökas lör uppkallandet al ilenna förbindelse.
Ilppä lie skäl Utskotten, vicl kesvaranelet al «Ie mot lagförslaget i allmänket kär olvan gjoröe anmärkningar, anlärt, kalva Utskotten kärvicl starlnat i ilen öl - IIt lät unrte, lV:o 28, vertvgelse, att de moraliske garantierne allena nu mera ej kunna anses tilll/llestgörande; oek enär, vicl jemförelse al den rodaction, kvilken iunelattas uti ilen ak Hr Serg Srnde vid Letänkanilet iVro 16 pag.
268 algilne reservation, densainma svnts Utskotten berecia ali ilen garantis, kvilken, sä val j moraliskt som juricliskt känseencle kan lemnäs, clä ilen pä en gäng gilver tillräekligt räclrum lör L.egeringen, till sammankallanile al L. §t:r, pä cl et cle mage kunna l^IIa ilen vp^unle kristen, oek utsätter ilen annars inträllanile pälvljden.
Lockan irenne Liand bifallit 1 overseranciet al/j,^00,000 L:dr al Ltatens skuld till Lanken, kan enligt clet al Ltats- oek Laneo-IItskotten, under lV:o 2 t, algilne memorial, det al Londoständet i denna det särskildt fattade beslut ej verka till nägon löi-ändiing al 4 §»2 innekäll.
I anledning al den vid ^ §. gjorde anmärkning om obeköfligketen al något grund-Lapital lör Lanken, lä Utskotten kär endast åberopa det al Ltats- ock Laneo-IItskotten under lV:o l/j algilne lltlätande (pag.
20a — 206) samt de uti Leiänkandet lV:o 16 (pag. 260 — 262) uppgilne inotiver för inrättandet ak en Lapital-lond, livarigenoin Utskotten anse sig kalva visat, ej mindre nödvändigketen al en sädan lands bildande, än ock angelägenketen al att ett stadgande kärom i sjelfva Lank-Kagen intages; vek linna Iltskoltcn de i öfrigt gjorde, kär vkvan upptagne, anmärkningar vek yrkande,,, icke varn al 372 8tats-, Lanco- oell Lag-Dtskottens sällan beskalkenbet, att ds kuuna köraid eda någre ytterligare köi ändringar nti <le ak Utskotten uti Letänkandet K:o 16 gikne tillstyrkanden, l?ä grund ak tlvaci nn ankördt blifvit, ka säliinda förenade Utskotten, ineci åberopande ak förut akgikne Letänkande K:o 16, bär-medelst tillstyrka II. 8t:r: antagandet ak det uti samina Letänkande till II.
8t:rs pröfning ökverlemnade köl-slag till /lag ^ci/- me cl förändringar allenast ak Lagförslagets i:sta oell 2tdra §§. till köljancle or dalvdclse, nemligen:.
I Ikrän den -lag, dä utvexling ak 8ilkvcr a n^o vidtager, enligt Iivari derom vid denna Liksdag beslutadt blifvit, är L:uiken sk^lclig att, enär sä pokordras, sina redla v med 8venskt Lilkveim^nt iiilösa, ektei- den ak Konung oell II livets 8tänder nu kastställde grund.
- Vägrar Lanken, under livad sken det vara ma, att sedel vid uppvisandet inlösa med det belopp, bvai ä den ak Lanken utgikven blifvit ektei- tlizr i , K. säges, mä den, som sedel innebskver, derom bos Kongl. l>laj:Is oei» Ilikets 8vea Dok-Lätt göra. skriktelig anmälan, oell älägge Dok-Lätten Lanco-Kullmägtige, att inoin 3 dagar ektei- deraf erbäilen del ökver den anmälan sig förklara.
Lelinnes del^ sedelns vägrade inlösen Iiärrört ak o, sak, som icke genast kan rättas, körordne Dok-Lätten dä, att Länkens Iltläningar oell Lilkver-utvexling uppl,öra, oell inbcrätte körballandct till Kongl. IVlajrt, Utlåtande, K:o 28. som utnämner K^ra 8vssl»män, livilka, gemensamt med K)cra 8^8slomän, dem Likets 8tänders Kullmägtige i Liksgälds-Lontoiret ega inom sig utse, en ak Ii varje Liks-8tänd, genast skola undersöka om Länkens ställning sr sädan att den kan inom 6 mannder ikrän den dag, da anmälan om sedels vägrade inlösen skedde, aterställas i det skick i c §. säges; livsröm 8^sslot,lännen zensst inom liälkten ak ofvan bestämd tid skola göra underdånig anmälan Kos Kongl. IVIajtt till kungörande ak dag inom okvannämnde 6 mannder, da Länkens utlåningar oell 8ilkverutvexling ater skola börja, a bvilken dag 8zrs«lomännens befattning uppllöi>er.
Kinna 8zcsslomännen Länkens ställning sadan, att den icke kan inom okvannämnde 6 manader återställas j det skick 1 §. stadgar, anmäle de det inom 3:ne inänader bos Kongl. lVlaj:t, ocb skulle icke, inom 6 manader efter det denna anmälan skett, Lanken, gönom Lanco-KuIIwägtiges eller Likets 8tänders ätgäid, vais återställd till kullgörandet ak sina kunetioner, u^päö/e ciä //aci^-Krrvr/cgicr oell »irgge rict »5p^io»ramrc,r ^ att, till utredning ak Lanken, i reda penningar förvandla alla dess tillgängar oell dem, i den molm de inflyta, till Länkens samtelige kordringsegare utdela.
Kägre Ledamöters särskilde meningar bikogas.
Den 28 Kov. 1829.
Reservationer. ikk Liskopen Doct. 77r/§eim§:
Kmot de Ilögl. 8tats-, Laneö- oel. Lag-Utskottens
Lenom pluralitet ak röster kattade beslut, att uti den 37-4 8tats-, kanea- ock Lng-kitskottens lag, som mätte kafva fät' ändamål att trygga kanken!? keständ ock öka cless förtroende, uti andra paragraplicic införes ett stadgande, icke kuru Kanken kör äte,ställas elter möjeligen furufall oreda, utan kurn den skall försättas i Ooncurs-tillständ, tili Lorgenärer afträda? ock upplösas, nödgas jag, att nu icke anmärka öst olyckskädsnds ack ändamäls vidriga i ett ssdsnt stadgsncle, reservera kai c; af följande skäl: tto limedan sädant rakt oell tydligen strider, icke klätt ernat 2 §. i Leslisations-Iagen, der clet keter: 8venska folket lofvar ock försäkrar oåterkalleligen utan ock emot Legeringsformens annu icke i laglig ordning föränllrade 72 som ställer Lanken nu oci, framgent under kiksens 8tänders egen garantis ock värcl. kin särlan ansvsrigket ock skyddspligt, sorn i O rundlagen Klart ock i Lealisations-Iagcn nästan med Kraften af edelig förpligtelse ntlrvckes, synes mig icke karr vara uppkyld genvm'aflrädande af Länkens tillgångar, än, clet Oud akvande, 8venska folket fallit 1 ett gemensamt Lanyueroutstillständ.
2:0 l annor Kändelse innekäller Lank-lagens 2 §. en öppen förnekelse gf 8venska folkets pligt ock keder.
Lanken kacle kärtill varit ock skall kadanefter klifva tryggad fran vkestäncl oell fall utom saclana tillgrepp, som grunclas pä Liksens 8tänders keslut.
Om clet lörllntna, som icke mer kan ändras, vill jag icke tala.
Nen nar Länkens tillgångar under namn af Lreclitiv anvisade pä den samma, öfverflytta? till 8tateu: nar Länkens vinst, sa noga ock
Nära den kan keräknas u,okärlig af Lik - ki tl ätande, iX:o 28. sens Ztänder användes för 8tatens kckof ock mangfalldiga utgifter, dem vi icke vilje fylla ock kestrida i kevillningsväg; när, en läneträngande tid tili keliag ock nöje, Lanken enligt L. 8t:rs keslut mer ock mer invecklas i en lånerörelse, som är främmande för dess egna sunctionsr, icke kan kedrikvas utan ny sedel-lakrication, ock likväl skall i räntekeräkningen ock afketalningen förnämligast alse de länekekölvandes förmon ock kegvämligket; när genom dessa vek dylika förfoganden Lanken körsättes i osäkerket eller klir ur stand att göra keder ät sina förkindelser, kvilken annan än 8venska folket än pligtig att godtgöra det som krister?
ock skulle det icke inse ock erkänna sin förkindelse kärtill?
Ikar dess kederskänsla sä utslocknat, att man icke vägar tala derom?
Leräknar det sa illa sitt sanna kasta?
O tider! 0 seder!
O mitt fädernesland !
0 Lsnklagens 2 §. är vverkställkar.
Det stadgande, kvarmed tidens visdom kyllsr den kuridiska prineiptzns förmenta företräde, ock tror sig genom lagtväng uträtta, kvsd pligt ock keder ej forma, innekäller sin sväraste vederläggning i vmöjligketen att realisera detsamma.
Dn overkställkar garantis är ingen.
Lornticlen säde:
Lagarne likna en spindelvaf; flugor ock mygg ock den skygga nattfjäril» fastna ock sätta lifvet til!: icke sä den ostyrigt surrande kromsen, eller kolgetingen som stormar in till ett Lisamkälle. kilan att kindras i sin fart, taga de med sig spindelväfvens krutna träda,.
8pinnerskan sjelf är lycklig, om kon kommer undan.
Lörfalskaren af en 2 L:drs sedel får trängt om kajsen. 27 376 8tats-, Lanco- ock Dag-Dtskottens Voterings-massorne, som förfalska lVlillioner, skrämas ej ak kol om Länkens cetzsionstillständ ock förlust »f Lank-Drivilegium.
Kommer dag, sä kommer väl räck
Ku inlöser kanken ej mera sina sedlar.
Dess obestånd är sunnet okjelpligt.
Dol-Lätten inställer dess läne-rörelse; 8peeiem^ntet svnes icke ineta till.
Lgncosecl larne gä icke mera i kanclel ock vandel, emottagas ej i Kronouppbörd.
Utdr. d. 23 Maj 18/jo.
S. D. Föredrogs åter Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 29, i anledning af väckt motion om upphörande af det så kallade Hemförare-Båt-Gillet i Götheborg.
S. D. Föredrogos ånyo Stats-UtskotU ts följande 2:ne Utlåtanden:
N:o 115, i anledning af väckte motioner om anslag till det af Professorn Doctor Nils Åkerman i Stockholm inrättade Oithopediska Institut.
Återremitterades ; sa mt N:o 116, i anledning af Herr Dalmans } W. F. > motion, angående subscription af Rikets
Ständer för bildandet af en uppfostringsanstalt för fattige sjömans-söner.
Biföll s. S. D. Föredrogs åter och bifölls Stats-Utskoltels sedan den 16:de i denna månad på bordet hvilande Utlåtande: N:o 106, i anledning af Prosten Berlins motion örn löneförhöjning åt Kronofogdarne och Häradskrifvarne i Ljunits och Herrestads Häraders fögderier uti Malmöhus Län, samt Ingelstads och Jerrestads Häraders fögderier uti Christianstads Län. S. D.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets sedan den 16:de i. denna måuad på bordet hvilande Utlåtande:
No 105, i anledning af återremiss å samma Utskotts Utlåtande N:o 11, angående medels anvisande till Gevärs-fabricationen för innevarande år, blef ej allenast Utlåtandet N:o 105 af Ståndet ogillad t, utin afslogs ock den i Utskottets Utlåtande N:o 11 först tillstyrkte anslagssumma af 36,000 R:dr, till bestridande af innevarande års utgifter för Gevärs-fabricationen, med förklarande, att Ståndet ansåg något nytt anslag för detta ändamål icke för året erfordras.
S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets sedan den 16:de innevarande månad på bordet hvilande Utlåtanden:
N:o 98, angående arrendatorernes af Nyqvarns qvarn och bro ansökning om bibehållande af arrendet utaf desse lägenheter; samt N:o 109, i anledning af väckte motioner om underhållande, på Statens bekostnad, af vissa delar utaf den sedan år 1812 emellan Wermland och Jemtland anlagde nya väg, blefvo samma Utlåtanden återremitterade. 296 Prot. Utdr. d. 27 Maj 1840.