Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I Riksdagsbeslutet 1638 bestämdes, »att alla måltunnor skulle rättas efter Stockholms-malet, och att en rätt måltunna skall hålla tvä spänn, 4 halfspänn, 8 fjerdingar, 32 Uplandsfot eller finska kappar, eller 54 Stockholms-kannor,» hvarjemte föreskrefs, »att allt säll och köp skall ske icke med rågadt utan med struket mål, oskakadt och ostoppadt, efter som ock all uppbörds-spanmål oskakadt och ostoppadt skall lefvereras och uppbäras; men i staden för rågan, så ock afgången, skall gifvas 2 kappar på hvar tunna, men af malt 3.»
Uti den af Stjernhjelm utgifne ofvanomförmälde tabell upptages för rymdmått jemväl kubikfoten, delad i 10 kannor å 10 Römer å 10 Tollmåt å 10 minuter.
Sljernhjelms mening varit ali inlaga kubikfoten såsom enhet för rymdmåttet, synes likväl denna tanke ej hafva vunnit bifall, enär i .plakatet 1665 derom intet förmäles.
Deremot har det lyckats honom att reglera kannans rymd till jiff:dels kubikfot, och tillika tununns, hvilken i detta plakat bestämdes att innehålla, icke 54, utan 56 kannor, hvarigenom en fjerding kom alt innehålla 7 kannor.
Tunnan blef således 5 kubikfot 600 kubiktum, pä hvilket sätt den också i sednare förordningar i ämnet beskrifves.
Såsom råga skulle, lika såsom förut, beräknas 2 kappar för råg, korn, bafra, hvete och ärter, saint 3 kappar för malt.
För våla varor bestämdes: dels Ahrn om 60 kannor, med fjerdedels åhm eller ankare om 15, samt dels Öltunna eller Spilträ om 48 kannor, med fjerding om 12 och åtting om 6 kannor, efter hvilket sistnämnde mått äfven kött, packadt salt, fisk, beck och tjära skulle mätas; men för opackadt salt borde spanmålslunnan användas. 1 förordningen den 8 Oktober 1733 beskrifves kannans storlek sålunda, att »den bör hålla i vigt och tyngd al friskt vatten 6 skålpund 8 lod efter Stockholms viktualievigt och i kubik, eller lika fyrkantig skapnad på alla sidor, inom alla sidorna af måttet alt rakna, 4ijj decimaltoll af svensk fot.»
I det väsendtligaste öfvereasstämmer för (ifrigt denna förordning med 1665 års mandat, dock med den skillnad, i fråga om mätning af spanmäl, att »mätandet bör ske skyffladt och skakadt, så att all den spanmål bringas in i tunnan, som der kan innehållas, hvarföre, när tunnan är full, den 4 Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskollets Ullålande, N:o 4. skall skakas två å fre gånger, eller oflare, efter köparens behag, och stötas tre å fjra gånger på tunnbrädden med strykbrädet, hvarefter tunnan skall strykas jemnt utaf.»
Vid mätning af äfrads-spanmålen skulle enahanda råga lemnäs, som enligt 1665 års plakat, dock med nedsättning af rågan för malt till 2 kappar.
För beck och tjära skulle fortfarande begagnas vålvarutunnan om 48 kannor, hvarvid borde iakttagas, att »en sådan tunna väl ett stop öfver 48 kannor, men ej något derunder hålla må.» Kongl. Förordningen den 27 Maj 1737, som i öfrigt icke skiljer sig från den af 1733, föreskref deremot, ali skakningen vid all mätning af spanmäl skulle upphöra, samt att äfven vid köp samma tillägg af 2 kappar på' råg, korn, bafra, hvete och ärter samt 3 kappar på malt, skulle ega rum, hvilken råga i 1739 års
Förordning förhöjdes till 4 kappar på råg, korn, hvete, bafra och ärter samt till 6 kappar på malt.
Saltet åter saint bränd kalk skulle mätas såsom förut med 2 kappars råga på tunnan; men på stenkol, brännkol, obränd gips, kalksten, krita och flera sådana grofva varor, som ej tilläto tunnans jemna afstickning, beslodos inga kappar, utan skulle tunnan mätas med råga, som dittills vanligt varit; hvarförutan vid kolmätning vid Bruken skulle förhållas såsom särskildt stadgadt vore.
Slutligen förordnades genom Kongl.
Kommersc-kollegii kungörelse den 9 November 1786, att det för mätare-tunnan på Färsk sill antagna mått af 63 kannor skulle höjas till 80 kannor.
Vi hafva således för närvarande såsom rymdmått: l:o Tunnan för torra varor, med följande underafdelningar: a.)
Den enkla tunnan utan tillägg, egentligt mål endast för kol vid Stora Kop parberget, 32 kappar, eller 56 kannor. b.) SpanmaUtunnan om 32 kappar eller 56 kannor, med 4 kappar eller 7 kan nor såsom råga, således 63 kannor. c.) Malttunnan likaledes om 32 kappar eller 56 kannor, men med 6 kappar eller 10J kannor såsom råga, således 66j kannor. d.j Salttunnan om 32 kappar eller 56 kannor, med 2 kappar eller 3j kannor såsom råga, således 59J kannor; samt e.) Tunnan för stenkol, brännkol, gips, kalksten och krita, om 32 kappar eller 56 kannor med råga. f.) Tunnan för färsk sill: 80 kannor. 2:o Tunnan för våla varor, eller packtunnan, om 48 kannor.
Till denna hör beck- och tjärlunnan, som får vara ett stop drygare.
Härvid bör slutligen tillika anmärkas, att jordfrukter i särskilda provinser mätas med olika tunnemålt och jemväl olika inom samma provins, så att tunnemått af 24, 28, 32, 36, 40, 42, 46 och 48 kappars rymd för dylika varor ömsom begagnas, dels med och dels utan råga; och finnes tunnans innehåll för rotfrukter ingenstädes i lag bestämdt.
De mångfaldiga olägenheter, sorn handeln och rörelsen måste erfara, lill följd af omförmälde olikheter i mått och vigt, framkallade under 18:de århundradet flera förslag till förändringar i berörde hänseende; dervid må nämnas, att sä väl Svedenborg lili eli år 1719 trvckl »förslag lill vårt mynts och måls indelning, så ali räkningen kan lättas och allt brak afskaf fas», sorn Öfver-dirokloren för Fandlmäteriet kaggot, uti en i Kongl. Vetenskaps-Akademiens handlingar för 1742 införd uppsats »on lijolä/ning», samt Inspektoren öfver mått, mål och vigt, Huneberg, uti sitt är 1757 inför samma Kongl. Akademi hållna inträdestal, förordat decimal-systemet.
Ett sådant förslag till decimal-systemets tillämpning på mätt, mål och vigt hade också blifvit till Regeringen ingifvet; och då år 1788 en särskild Kommission lörord - Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskotlcls Utlåtande, N:o 4. 5 nades ali, »med iakttagande af den försigtighet, som fordras vid gamla inrättningar, öfverlägga och inkomma med betänkande, huru mål och vigter kunde så inskränkas, att intet annat mål, än en kubisk tunna om 63 kannor, och ingen annan vigt, än viktualievigten, må komma i allmänt bruk»; så infordrades öfver berörde förslag jemväl denna Kommissions utlåtande.
Kommissionen töreslog i underdånigt utlåtande den 12
Maj 1 789, att i riket ej skulle finnas mera än ett mätt, ett mål och en vigt; att en tunna om 64 kannor skulle blifva det allmänna rymdmåttet; hvaraf blef en följd ali kappen blefve 2 kannor och tunnan således i alla sina aldelningar kommensurabel med kannemålet; saint alt viklualievigten skulle utgöra den allmänna vigten och alla andra vigter afskaffas.
Angående förslaget till decimal-systemets införande, om hvilket förslag af kommitterades utlåtande inhemtas, alt det upptagit: för längdmåttet, såscin enhet: foten, samt en slång om tio fot och en viii om tusen stänger; för rymdmåttet, såsom enhet: kannan, samt en spann
Bland dessa, utlåtanden, med hvilkas afgifvnnde dröjde ända till 1818, är Kommerse-kollegii ensamt tillstyrkande.
Kammar- och Bergs-kollegierna deremot föreslå i åtskilliga delar afvikelse!' ifrån kommitlerades förslag.
Så ansågs lackjerns- och bergsviglerna böra bibehållas; tunnans ändring lill 64 kannor ansågs olämplig.
Emedlertid hade, efter regements-iörändi ingen 1809, Rikets Ständer den 22 Mars 1810 tiil Kongl. Maj:t a flåt il underdånig skrifvelse ined anhållan, alt en författning i enlighet med kommilterades förslag måtte utfärdas, hvilken anhållan vid 1818 års riksdag förnyades.
Sedan derefter ofvanbemälde Kollegier med deras utlåtanden inkommit, blef ärendet den 23 Januari 1822 remitteradt till Kongl.
Vetenskaps-Akademien, med förständigande att författa förslag till en allmän författning, rörande mått, mai, och vigt.
Uti underdånigt betänkande, sorn nästpåföljde år från trycket utkom, tillstyrkte Akademien antagande af decimal-systemet för mätt,' mål och vigt, med bibehållande, så vidt möjligt vöre, af de gamla måtten och vigterna, samt afskaflaude allenast af dem, som kunde medföra oreda.
Såsom enheter föreslogos l:o för längdmåttet den nu gällande foten, som skulle delas i 10 turn å 10 linier; 2:0 för rymdmåttet, a) för flytande varor: kannan, som skulle delas i 100 lomming; och b) för torra varor, antingen: tunnan, delad i 100 mått, eller heldre, om tunnan kunde undvaras, fölingen (— l kubikfot), som skulle delas i 10 kannor.
3:o för vigten.- marken (
6 Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Utlåtande, A';o 4.
De öfriga slagen af mått och vigter skulle alldeles försvinna eller åtminstone erhålla hvar sitt särskilda namn.
För att sammanbinda vigten med längdmåttet och sätta detta i förening med ett oföränderligt natunnått, föreslogs att en undersökning borde föranstaltas, för att kunna bestämma i svenska decimaltum längden af den pendel, som på någon bestämd svensk orts latitud fullbordade hvarje enkel svängning pä en sekund vid hafvets yla och i lufttomt rum, samt att vidare vigten af en i svenskt mått bestämd kub vatten borde uträknas i decimalbråk af vigtens enhet.
Medelst dessa försök blelve då storleken af allt svenskt mått och vigt en gäng för alla bestämd.
Majit aflat vid 1823 års Riksdag lill Rikets Ständer Nådig Proposition i öfverensstämmelse med det af Kongl. Vetenskaps-Akademien uppgjorda förslag lill författning om mått, mål och vigt; och hemställde Ständerna, uti underdånig skrifvelse, att Kongl. Majit täcktes låta utfärda dels allmän 'författning i ämnet, hufvudsakligen lika med Kongl. Akademiens förslog, dock mod uteslutande af Unman såsom enkel, samt dels underrättelser om decimalräkningen i allmänhet och dess tillämpning på det nya systemet, äfvensom anbefalla införande i de små almanachorna af jeinförelselabeller emellan de gamla och nya måtten och vigterna.
Dylika tabeller blefvo ock i 1825—1827 årens almanachor allmängjorde, på föranstaltande af Vetenskaps-Akademien, som också lät verkställa undersökning, på sätt ofvanberördt är, om sekund-pendelns längd, vid Stockholms observatorii latitud, samt vigten i svenska skålpund af en kanna rent vatten vid 16J graders temperatur efter Celsii thermometer; hvarjemte de förslag, som till Stadga om Rikets mätt, mål och vigt, samt till särskild förordning om hvad vid verkställigheten af berörde stadga borde iakttagas, blifvit i enlighet med de antagna grunderna utarbetade, såsom bihang lill
Nio 4(5 af 1826 års lorfallnings-samling till allmänhetens kännedom utdelades.
Utfärdandet af dessa författningar fann emedlertid Kongl. Majit godt att uppskjuta; såsom skäl hvartill Kongl. Majit uti Nådig skrifvelse till Rikets Ständer den 10 December 1828 uppgaf, att en så genomgripande förändring uti aila medborgareklassers vanor och inbördes förhållanden borde med yttersta varsamhet lillvägabringas och följaktligen anstå lill dess en allmännare kännedom blifvit spridd om det nya systemet, hvilket äfven efter detsammas slutliga fastställande i alla fall borde, innan tillämpningen toge sin början, under en tid af minst tio år hafva utgjort föremål för folkundervisningen.
Uti berörda Nådiga skrifvelse öfverlemnade alltså Kongl. Majit frågau. ånyo till Rikets Ständers granskning, med begäran om deras särskilda yttrande, huruvida det ansåges lämpligt och ledande till lättare inlärande af de föreslagna förbättringarne, att, i stället för antagande af till större delen nya benämningar, bibehålla de gamla och vid dem fästa rigtigare begrepp.
Till svar härå utlälo sig Rikets Ständer i underdånighet, att de funnit sig böra till alla delar instämma i de åsigter, som länge och mera allmänt blifvit i ämnet uttalade samt vid nästföregångna riksdagen godkände; hvarföre, och enär Rikets Ständer delade Kongl. Majits tanke derom, att den föreslagna förändringen icke borde försiggå förr, än den uppvexande generationen varit i tillfälle att om systemets inrättning taga kännedom, Rikets Ständer i underdånighet tillstyrkte den nya stadgans utfärdande till allmän efterlefnad är 1839; och dä de deri antagne enheter voro oförändrade såsom de af ålder varit, samt det icke borde för någon medföra särdeles svårighet att inlära de få nya namnen för enhelernes öfver- och under-afdelningar, instämde Rikets Ständer, äfven beträffande frågan om benämningarne, i de grundsatser, som vid stadgans författande blifvit följde, helst det, enligt Rikets Ständers öfvertygelse, blefve att befara, att, om de förut nyttjade benämningarne bibeliöllos med nya åsätta värden, de gamla begreppen likväl försvarade sin uråldriga förlrädesrält, och icke utan svårighet kunde utträngas, samt att således genom sammanblandningen af nytt och gammalt för - Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 4. 7 villelse och oreda, helt och hållet motverkande det ändamål, som med den nya författningen åsyftades, skulle uppkomma.
Emot omlörmälda förslags detaljer framställdes dock af Rikets Ständer ålskillige anmärkningar, öfver hvilka Kongl. Vetenskaps-akademien, på Nådig befallning, afgaf underdånigt utlåtande; hvarjemte
Akademien lät göra nya försök till bestämmande af sekund-pendel-Jängden och vattnets vigt, äfvensom anskaffa en ny likare för längdmåttet och en för rymdmåttet; varande den nya likaren för vigten redan på Akademiens föranstaltande förfärdigad 182(5.
Majit täcktes derefter ät Professoren m. m. Renzelius och KammarRådet Cassel uppdraga att, på grund af berörde utlåtande, utarbeta och lill Kongl. Majits
Nådiga pröfning öfverlemna en förnyad redaktion af de föreslagna författningarne, eli uppdrag, som af dem fullgjordes år 1838.
»För att i möjligaste målto påskynda ett snart införande af decimal-systcmet för Rikets mätt, mål och vigt,» anhöllo sedermera uti underdånig skrifvelse den 5 Juni 1841 Rikets Ständer, att Kongl. Majit täcktes låta, dels genom Dess Vetenskapsakademi utarbeta en kort handledning i ämnet, med komparativa tabeller, och i Nåder anbefalla vederbörande att från 1842 i Folkskolorna skulle meddelas undervisning om nämnde system, dels ock, så snart någon allmännare kännedom derom kunde anses vara spridd, sednast inom tio år utfärda
Nådig författning om systemets antagande till efterlefnad; hvilken underdåniga anhållan vid nästpåföljde riksdag af Rikets Ständer förnyades på det sätt, ali de i underdånighet begärde, att, sedan den afhandling i förrberörde afseende, som, enligt hvad upplyst blifvit, Kongl.
Velenskaps-akadamien under liden fått sig af Kongl. Majit uppdraget att författa, hunnit fullbordas, Kongl.
Majit täcktes i Nåder anbefalla vederbörande alt i Folkskolorna lemna undervisning uti det nya på Decimal-räkningen grundade systemet, samt att Kongl. Majit derefter måtte utfärda
Nådig författning om dess antagande till efterlefnad frän den tid, Kongl. Majit kunde linna lämpligt bestämma.
Resagde afhandling blef derpå genom Kongl.
Vétenskaps-akademiens försorg utarbetad samt, efter det densamma vunnit Kongl.
Majits godkännande, på Dess befallning till trycket befordrad; och afsändes är 1849 tiotusende exemplar deraf från Kongl.
Ecklesiastik-deparlemenlet lill Konsistorierna, för att i uppgifvet ändamål till Folkskolorna utdelas.
Uti underdånig skrifvelse den 28 Augusti 1851 framställde slutligen Rikets Ständer, med uttryckande af sin öfvertygelse om nyttan alt i afseende på ej mindre rikets mynt, än måll, mål och vigt, införa eli enklare system, »grundadt på decimal-indelningens konseqventa och vetenskapliga tillämpning,» den underdåniga anhållan, att Kongl. Majit täcktes låta utarbeta och vid nästa riksdag förelägga Rikets Ständer eli fullständigt förslag i berörde afseende; lill stöd för hvilken anhållan Rikets Ständer i underdånighet anförde, alt, i deras tanke, de genom nämnde system uppkommande fördelar voro af den mest betydande vigt, ej blott för lättnad i alla räkenskaper, ulan hufvudsakligen derföre, att, då de theoretiska kunskaper, som kunna bibringas den större allmänheten, alltid måste blifva af obetydlig omfattning, borde, för alt dessa ej skulle blifva utan gagn, alla medel vidtagas att äfven för de mindre kunnige underlätta tillämpningen af de praktiska vetenskapernas resultater, hvilken fördel i hög grad befordrades genom den enkelhet, decimal-systemels användande tilläte vid all sådan praktisk tillämpning, deri räkning kunde förekomma.
1 anledning af denna underdåniga framställning, så vidt den angår mått, mål och vigt, har Kongl.
Majit behagat ånyo påkalla Dess Yetenskaps-akademis granskning af ärendet; hvarefter och sedan Akademien uppdragit en sådan ytterligare bearbetning 8 Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskoltens Utlåtande, iX.o i. åt tre af sina ledamöter, samt deras yttrande i ämnet, hvilket Akademien antagit såsom sitt eget, till Kongl. Maj:t inkommit.
Maj:t täckts under den 17 sistlidne Mars till Rikets nu församlade Ständer aflåta Nådig Proposition, deri Kongl. Maj:t, enär uppenbart vore, att de lange och med skäl öfverklagade olägenheter och oredor, som de hittills brukliga räknesätten, genom deras mångfald och inbördes oregelbundenheter, förorsakade, säkrast, skulle afhjelpas genom antagande af ett nytt för hela riket gemensamt och till alla delar följdriktigt genomfördt system; att räknesättets decimal-indelning, genom sin enkelhet och lättfattlighet, erbjöde högst väsendtliga fördelar, icke blott lör vetenskapsmannen, utan äfven för all praktisk användning; samt att, hvad särskildt anginge rymdmåttet, i afseende hvarå, emedan Velenskaps-akademien, såväl för detta mått, som för längd- och ytmåtten, antagit foten till enhet, den största praktiska svårighet vid verkställigheten komme att mola, den Svenska tunnan, beträffande' rymden, icke vore af normal beskaffenhet, ulan för särskilda orter, jemväl för samma varuslag begagnades af olika kubikinnehåll, samt omständigheterna icke lemnade rum folden förhoppning, att lunnemåttet kunde ined fördel i decimal-systemet inpassas, förklarat sig, med godkännande af det af Vetenskaps-akademien uppgjorda förslag, utom hvad anginge de af Akademien föreslagna multipler af längd- och ylmåtts-enheterne, utgörande för längdmåttet:
Ref k 10 slänger och Stånd ;i i b fot, samt för ylmåttet: Qvadrat-ref ä 101) qvadratslänger, och Qvadralslå/id k 100 qvadralfot, hvilka, såsom endast vid landtmäteri-förrältningar eller i allmänhet vid jordytors beräkning användbara, voro för längd- och rymdmåtten föga behöllige, och med bifall till Akademiens hemställan, att den generiska benämningen mätt (inge på både längder, ytor och rymder tillämpas, anse följande grunder för en allmän stadga om mäll och vigt i riket kunna antagas: 1.
Såsom enheter fastställas : för längdmåttet, den nu gällande foten; för ytrnutlet, qvadrat foten, eller qvadraten på den nu gällande foten ; för rymdmåttet, kubik foten, eller kuben på den nu gällande foten ; lör viglen det nu gällande skålpundet (eller den så kallade marken viktualievigt). o. Till yttersta efterrättelse i afseende på grund-enhelernas, fotens och skålpundets, storlek, skola vara att tillgå en rikslikare för längdmåttet och en för vigten.
Angående dessa likares beskaffenhet, förvarande och begagnande; med hvad mera dertill hörer, meddelas genom den allmänna Stadgan erforderliga speciela föreskrifter, hufvudsakligen enliga med hvad Vetenskaps-akademiens hosföljande förslag i §. 2 innehåller. 3.
Indelningen af mått och vigt blifver följande: a) för Längdmåttet: 1 fot fördelas i 10 tum; 1 tum i 10 linier. b) för Yhualtet: 1 qvadralfot fördelas i 100 qvadrat-tum; 1 qvadrat-tum i 100 qvadrat-linier. c) Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o i. 9 c) för Rymdmåttet: 1 kubikfot (i de äldre förslagen s. k. »foting»): fördelas i 1000 kubik-tum (
Längden af en mil förblifver såsom hittills 36,000 fot, och omfånget af ett tunnland jord 56,000 qvadratfot.
Till vägande på Apotheken af medikamenter efter läkares recepter må, till dess annorlunda förordnas, den nu brukliga medicinal-vigten fortfarande begagnas. 4.
1 handel, uppbörd eller leverering må icke begagnas mätstockar, 'målkurl eller vigtlödjor, som ej äro vederbörligen justerade och med kronomärke försedde, samt påstämplade till deras innehåll jemte justerarens namn och årtalet, då justering skett.
Mätstockar (hvartill äfven räknas miilskalor') må justeras och krönas, hållande £,1, 2 eller flere fot.
För att lätta öfvergången till decimal-systemet, må på 2 fots eller det gamla alnmåttet, jemte den nya indelningen, tills vidare äfven utsättas den hittills gällande, i qvarter samt hela, halfva, T och i verktum.
Mätkarl för torra varor kuuna vara af följande innehåll: 5, 3, 2 och 1 kubikfot; 5, 3, 2 och 1 kannor; 50, 30, 20 och 10 kubiktum.
Målkärl för våla eller flytande varor likaledes: 1 kubiklöt eller 10 kannor • . • • r „ 5, 3, 2 och 1 kannor 1 k°n'sk f°rm; 50, 30, 20, 10, 5, 3, 2 och 1 kubiktum i konisk eller cylindrisk form.
Vigter eller s. k.
Vigtlödjor kunna hålla: 1 centner och de multipler deraf, som behofvet fordrar, 50, 30, 20, 10, 5, 3, 2 och 1 skålpund; 50, 30, ‘20, 10, 5, 3, 2 och 1 ort; 50, 30, 20, 10, 5, 3, 2 och 1 korn.
Af hvilka ämnen Mätstockar, Målkärl och Vigtlödjor skola förfärdigas, och hvad för öfrigt i afseende på deras inrättande och stämpling iakttagas bör, föreskrifves i Stadgan enligt Vetenskaps-akademiens förslag uti §§. 5-—7. 6.
Då Förvarings- och Transportkarl, efter olika varors lämpligaste fördelning, erfordras af skiljaktigt innehåll, må, till nödig beqvämlighet i handel och rörelse, dylika kärl, så vida de hafva mer än en kubikfots rymd, och uppmätningen kan ske med erforderlig noggrannhet, justeras och stämplas lill sitt innehåll i kubiklöt, kannor och Bih. till /(.
Brot. 1SS3 & tSSi. 7 Sami. 2 Afd. 2 Häft. 2 10 Lag- samt Allmanna Besvärs-' och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 4. jemna tiotal kubiktum, hvarvid de skola med justerarens namn förses ; men kronomärke må icke å sådana kärl anbringas oell dessa ej heller såsom målkärl nyttjas. 7.
De särskilda föreskrifter, som i Stadgan erfordras beträffande sättet för varors mätning ocb vägning, jemte kontrollen derå, blifva hufvudsakligen lika med hvad Vetenskaps-akademiens förslag derom i §§• 9 och 10 innehåller. 8.
Beträffande öfverinseende! å mått och vigt i Riket, juslerares förordnande och allmänna åligganden, samt General-landtmäteri-konlorels förpligtelse alt undersöka och stämpla likare-mått och likare-vigter, af hvilka justerarne skola i tjenstens utöfning sig begagna, meddelas i stadgan erforderliga föreskrifter, enliga med Vetenskaps-akademiens förslag uti §§. 11—13. i 9.
Hvar och en, som mått och vigt vid handel, uppbörd eller leverering nyttjar, vare ansvarig efter lag för deras riktighet, om de icke äro behörigen justerade och krönta, i stad, inom året, och å landet, inom tvänne år, samt för öfrigt befinnas i fullkomligt skick; ersätte ock all den skada, sorn genom försummelse i detta hänseende kan hafva timat; skolande ingen, som i handel och rörelse nyttjar mått och vigter, kunna förvägra justerare, polis- eller krono-betjent, att i öppet magasin eller salubod jemförelse och kontroll i berörda afseende när som helst anställa.» De af Kongl. Majit åberopade §§. af Dess Vetenskaps-Akndcmics förslag lyda sålunda: «) Till yttersta efterrättelse för bestämmandet af grundenheternas, fotens och skålpundets, storlek äro förfärdigade: l:o)
En rikslikare för Längdmåttet.
Denna är af messing och försedd med 2:ne inläggningar af platina, varande 2 mycket (ina ritser eller streck, ett ä hvardera inläggningen, inristade vinkelrätt emot likarens uppdragna medel-Iinie.
Afslåndet mellan dessa ritser är 3 fot, då det uppmätes längs efter nämnda medel-Iinie vid + 15° å Celsii thermometer hos likaren, dä denna hvilar allenast på 2:ne rullar, lagda hvar och en 0,84 fot frän stångens midt. 4 ' ' »i 2:0)
En likare för Vigicn.
Denna likare af platina och väger 1 skålpund i atmosferisk med fuktighet halft mättad luft al -f- 15° temperatur a Celsii thermometer samt vid 2,56 fot barometer höjd, då qvicksilfret i barometern är reduccradl till noll grads temperatur å samma thermometer.