Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
H v i l k e t är bästa suttet att b o r t t a g a b u l n a d e r efter d y l i k a?
l Ostlåda.
1 qv.
rifven ost, ' k qv.
söt mjölk, 2 hela ägg samt litet socker; detta röres väl tillsammans och hälles uti en smord form, gräddas i lagom ugnsvärme.
Till den rifna osten lämpar sig bäst ostkanter.
a 2 Stenia.
Plats såsom sådan i skola eller familj sökes af en ung, allvarlig och anspråks- lös flicka.
Undervisar i alla svenska ämnen, språk, musik och handarbeten.
Utmärkta betyg och rekommendationer irån förut innehafda platser.
Svar till » W », Kalmar, pöste restante.
4094x1) [408] E n ung " flicka af god familj, sora fullbordat sin uppfostran uti en god skola i Schweiz och sedan i 2 år varit anstäld såsom lärarinna i familj utomlands, önskar anställning i Sverige till hösten att undervisa 1 eller 2 ele- ver.
Sökanden talar o. skrifver fran- ska o. engelska språken samt under- visar i tyska, vanl.
23, S. Gumaalii annonsbyrå, Stockholm.
1 N:r 28.
Sagogrynspitdding: 6 lod smör, / ffi s a g o g r y n o c b 1 q v a r t e r g o d m j ö l k k o k a s, tills s m e t e n l o s s n a r från g r y t a n.
N ä r d e n k a l l n a t t i l l b l a n d a s 5 ä g g u l o r.
V &lt;S?
s o c k e r, l i t e t k a n e l, c i t r o n s k a l o c b rifven m a n d e l, till sist d e t h å r d a ä g g s k u m m e t.
K o k a s IV2 — 2 t i m m a r i smord o c h m e d rifvebröd beströdd p u d d i n g - form.
i 4 Supépudding.
1 ' / » » katrinplommon sköljas, och kokas i ' / 2 kanna vatten med tillsats af 3 matskedar socker och 3 matskedar god sirup.
Då plommo- nen äro färdigkokta, upptagas de för att kallna.
Såsen afredes med en rågad tesked potatismjöl med tillsats af litet punsch samt hälles sedan npp för att kallöa.
Derefter sönderslås 8 hela ägg, som sammanvispas med 2 matskedar socker till hvilka slås ' / • kanna kokhet mjölk.
En puddingsform belägges med de kokta plommonen, öfver hvilka för- sigtigt slås den omnämnda äggbland- ningen.
Denna insattes nu i ordinär varm ugn för att stadna.
Sedan den afsvalnat, stjelpes den med rätsidan upp på en flat geléskål samt öfvergjutes med den kalla plommonsåsen.
Syltade potatisäpplen.
Mycket späda potatisäpplen prickas med en nål, läg- gas i mjukt vatten öfver ett dygn, för- vällas i mjukt vatten, hvarefter somliga späckas med nejlikor och små kanel- bitar.
Sockerlag af pudersocker, fuk- tadt med ättika, kokas och slås kallt öfver äpplena.
Syltglasen tillslutas väl.
Ju längre de stå, desto bättre blifva de — helst skola de vara ett år gamla.
L a g e r (G.
4 0 7 4 x 1) [409] I nom en bättre familj önskar en 21-årig snäll, huslig och förståndig flicka plats att gå frun till hända.
Svar: C.
M., Iduns byrå.
En skeppsbruten student Ernst.
D e t r e n u m r e n från f ö r s t a q v a r t a l e t kosta 30 öre.
Q v a r t a l s p r i s e t är e n k r o n a, h v a r t i l l k o m m e r p o s t p o r t o — 52 ö r e p r q v a r - tal — v i d d i r e k t t i l l s ä n d n i n g efter h a n d.
E d e r u p p s a t s k o m m e r att i n g å i en serie, behandlande detta ämne.
Anna J, S ö l v e s b o r g.
E d r a b i d r a g s o m ni ser delvis redan använda.
T a c k och h e l s n i n g!
Elsa L.
» E t t s k o l m i n n e » är ej illa b e r ä t - tadt, m e n ä m n e t är väl o b e t y d l i g t.
P o e m e t k o m f ö r s e n t till m i d s o m - m a r, m e n v i få j u g ö m m a d e t.
I c k e d e t t a b i d r a g, m e n m e d litet ö f n i n g g å r d e t n o g.
V i frukta att i n f ö r a n d e t af e r lilla u p p s a t s s k u l l e f ö r a n l e d a m e r a — » takdropp. » Karl Ström.
S t i l e n är b r a, m e n u p p l ö s n i n - g e n — så v e r k l i g d e n lär v a r a — förefaller * gjord ».
med märkliga förutsättningar söker kon- dition i höst.
Har Ni utsigt att här- för kunna något utiätta, så gör Er underrättad om förhållanden nog ena- stående för att motivera en vädjan till Iduns läsarinnor.
Svar till » Ernst 20 », Iduns byrå f. v. b.
[411] E n anspråkslös lärarinna med flerårig praktik önskar plats nu genast eller till hösten.
19352 x 3) Hvarjehanda.
H o " o p Ti 0 p Agnes S. b e g ä r r å d f ö r v ä r k i a r m a r o c h b e n, m e n l e m n a r ej n å g r a v i d a r e u p p l y s n i n g a r, h v a d a n d e t är o s s o m ö j l i g t att v e t a, a f h v a d slag d e n n a v ä r k k a n v a r a.
S i t t e r v ä r k e n i l e d e r n a?
H a r d e n.
v a r i t e l l e r är d e n f ö r b u n - d e n m e d f e b e r?
V e t n i af n å g o n f ö r k y l n i n g s o m o r s a k?
F ö r d e n h ä n d e l s e n i sjelf h a r a n l e d n i n g att t r o, att v ä r k e n är a f r e u m a t i s k n a t u r, sä b ö r n i f ö r - s ö k a att e n q v ä l l t a g a in 7 g r a m s a l i e y l s y r a; 1 g r a m i oblat hvarje qvart.
F ö r hufvudvärk o c b öronsus följande m o r g o n behöfver ni ej bli orolig.
A p r o p o s kalla b a d.
A f Dolly lioon.
— P å H a g a.
D i k t af Johan Nordling. — P å r e s a n d e fot.
A f P — l.
— E u r o p e i s k a f u r s t i n n o r.
E f t e r f r ä m m a n d e k ä l l o r a f Math.
— E t t spiritistiskt fenomen.
— E n g o d k o p p te.
— E j f ö r g ä f v e s.
— S o m m a r d r ä g t e n frän i fjol.
A f Gerda.
— S v ä r m o r.
— E n l i f s u p p g i f t.
B e - r ä t t e l s e a f Ernst Lundquist (s l u t).
— Drycker — Bakning — Konservering.
— L ä k a r e r å d a f D:r — d.
Nissan.
E d r a frågor äro redan besvarade till W e n d i n: r 10 o c h till N a n n a i n: i 3.
S o m v i sjelfva b l o t t o b e t y d l i g t b e - fattat o s s m e d h y p n o t i s e r i n g, så vilja vi r å d a er att b e s ö k a p r o f e s s o r S a n d a h l, d å ej h e l l e r d:r Aspclin kan mottaga eder.
1) o c h 2).
En b r u n n s - o c h b a d - kur j e m t e gymnastik o c b massage vore säkert för e r a f m y c k e n n y t t a.
B e o m t a l a d e k r ä m - porna bero sannolikt på er bleksot.
3) Se s v a r till K a r i n i n: r 9 o c b W e n d i n: r 1 0.
4) D e l v i s å t e r v ä x e r d e t, m e n så t j o c k t s o m f ö r u t, b l i r d e t ej m e r.
5) S t r y k p å t j o c k t a f f ö l j a n d e s a l v a: 3 d e l a r sublimerad} svafvel, 10 d e l a r zinkoxid, 10 d e l a r stärkelse o c h 20 d e l a r vaselin.
Liljemjölk är det lin-finaste skönhetsmedel, öfoer- träffande alla hittills kända.
Liljemjöl- ken utplånar skrynklor och föryngrar i hög grad, gör huden ren, klar, mjuk och hvit, borttager finnar, reformar, lefverfläckar, s. k. pormask, solbränna, fräknar m. m. Försäljes jemte beskrif- ning å.
pr flaska, den ve- ritabelt äkta endast hos Fru O. Stråle, Parfymhandeln, Drottninggatan 6.
t Sändas till landsorten mot efter- kraf.
[380] Annonspris: 25 ö r e p r p e t i t r a d (
LEDIGA Våra Elektriska ringledningar, som snart icke saknas i något hem, der beqvämlighet önskas, köpas hos oss med kompletta tillbehör för 1 2 3 4 rum PLATSER.
10,oo, 10,7o, ll,4o, 12,io.
[400] L ä r a r i n n a, Hj.
Ahlström &amp; C:o, Åmål.
CD CD X2 CD vida ro oo o o [413] vid varuinköp billigare pris än andra, så 53 " cn väl vitsordad i språk, särskildt tyska, i musik och öfriga undervisningsämnen samt af mildt och allvarligt, kristligt- religiöst, ej sekteriskt, sinnelag, önskas inom nästk.
september i ett anspråks- löst tjenstemannahem på landet, för enda barnet, en 12-årig dotter, som senaste tvenne år njutit god undervis- ning.
Befiekterande hänvände sig med uppgift på lönepretentioner och bifo- gande af betygsafskrifter och referenser till » &lt; /.
Lbd. » Hildeberg &amp; Lidköping.
19768 x 3) p - CO Annonser.
» Angeläget. » 1) D r i c k hvarje m o r g o n p å fastande m a g e tvä glas Marienbadervatten, o c h o m d e t t a ej b j e l p e r ett tredje p å f ö r - m i d d a g e n.
L e f m e s t a f m j ö l k m a t, ä g g, fisk o c h k o k t frukt, i s y n n e r h e t k a t r i n p l o m m o n.
2) o c h 3).
V i n e r b ö r a u n d v i k a s.
Värmländska 25 år.
U n d e r s ö k n i n g a f l ä k a r e önskvärd.
F ö r s ö k e m e l l e r t i d att f ö r e h v a r j e m å l t i d d r i c k a ett p u n s c h g l a s P o r l a v a t t e n.
N ä r o b e h a g e t p å k o m m e r, k a n ni t a g a e n k n i f s p e t s bicarbonat.
Orientalisk 1 Innehållsförteckning: Läkareråd.
läsarinnor c » DIVERSE Var vid läsningen af en god bok, tidning e. d. alltid försedd med penna och papper.
Anteckna alla » godbitar » der finnas; renskrif dem sedan på nätt klippta papperslappar; rulla ihop dessa; lägg dem uti en för dem särskildt sydd låda eller korg och sätt denna uti ditt gästrum eller förmak.
N:r 31 (137) F r e d a g e n den 1 augusti 1890.
Annonspris: Tidningen kostar endast 1 kr.
För » Platssökande » och » Lediga platser » Iduns- Mode- och Mönstertidning 1 kr.
TJtgifningstid: h v a r j e h e l g f r i fredag.
Byrå: Drottninggatan 4 8, 1 tr. Lösnummerpris: 15 öre (vid kompletteringar).
Prenumeration sker i landsorten &amp; post- anstalterna, i Stockholm hos red., i boklådorna och tidningskontoren.
Vilhelmina Neruda-Norman.
1 en ryktbara kvinna, hvilkens bild i dag möter våra läsarin- nor från Iduns första sida, är med all säkerhet för de flesta af dem en kär be- kant.
De, som haft lyc- kan att en gång dela de stunder af gedigen konst- närlig njutning, Vilhelmina Neruda vid sina ofta upp- repade och delvis långva- riga besök i Sverige be- redt dess musikälskande allmänhet, förgäta det sent.
Och det svenska namn, hon burit som maka till en af våra egna storheter på mu- sikens område, hof kapell- mästaren Ludvig Norman, har endast än ytterligare kunnat bidraga att här hemma stadga hennes po- pularitet.
£öf Som allmänt torde vara kändt, har Vilhelmina Ne- ruda utgått från en familj, hvars musikaliska anor sträcka sig långt tillbaka, för att sedan själf blifva dess mest framstående med- lem.
Under ett och ett hälft århundrade har nam- net Neruda i Mähren va- rit associeradt med violi- nen, ungefär som några familjer frän Cremona va- rit beryktade för samma instruments tillverkning.
Vilhelminas far var or- ganist vid katedralen i Brunn.
Redan vid sex års ål- der, år 1844, uppträdde Numera gift Hallé.
den unga flickan i Wien och väckte uppseende ge- nom sin kraftiga stråkfö- ring, sin redan storartade teknik och sin känsla i före- draget.
Sedermera gjorde hon med sin familj konst- resor öfver hela Tyskland, England, Ryssland och Skandinavien.
I Sverige uppträdde hon först 1861 — 6 3 jämte sina syskon violinisten Anna Maria Ne- ruda, sedan 1868 gift med vår bekante framstående sångare och musiklärare Fritz Arlberg, ocb violon- cellisten Frans Xaver Ne- ruda, hvilken numera är bosatt som instruktör i Köpenhamn.
År 1864 ingick Vilhel- mina Neruda sitt äkten- skap med Ludvig Norman i Stockholm och blef sam- ma år ledamot af Musika- liska akademien.
Hon ver- kade sedan som artist både på solokonserter och på soaréer för kammarmusik samt som lärarinn a vid kon- servatoriet, därjämte tid efter annan företagande konstresor, hvarvid hon särskildt i Paris 1878 gjor- de stormande lycka.
Ej mindre lyckades hon i London, som sedermera blifvit hennes hufvudsak- liga hemvist, då hon efter Ludvig Normans död in- gått nytt giftermål med den engelske pianisten Charles Hallc.
I DU N 374 Du måste vara ett, allenast Men detta helt; ett, 1890 Själf jättekraft blott dvergagärning gett, När h o n blef delt- p.
» Vilhelmina Neruda », säger en framstående kritiker, » torde vara den samtida violinkonstens största namn, mindre genom sin teknik, som, ehuru fulländad, ej är allenastående, än genom den äkta konstnärliga anda och den smak, som besjäla hennes spel och komma henne att helt och hållet uppgå i konstverkets trogna återgif- vande, utan ringaste rest af personlig bravad eller effektsökeri.
Dessutom förenar hon i säll- synt grad kvinnans eld och finkänslighet med en nästan manlig kraft och intelligens. » Lady Hallé är, som nämndt, numera bosatt i London.
Ur en där utkommande kvinnotid- skrift låna vi följande skildring af en interview och ett besök i hennes hem: » När jag först kom till London », sade lady Hallé, » på allvarligaste tillrådan af Vieuxtemps och Joachim, förvånades jag att finDa, att det ansågs nästan opassande, i alla händelser ej ladylikt för en kvinna att spela violin.
I Tysk- land var det något helt allmännt och väckte inga kommentarier.
Jag kunde inte förstå — det föreföll mig så befängdt — hvarför folk tänkte så olika här.
Så snart jag numera i ett sam- kväm hör en ung dam spela violin, tänker jag pä min första konsert och den förebrående nyfi- kenhet, hvarmed man först betraktade min spel- ning. » Medan lady Hallé talar, falla skymningens skuggor, så att man knappast kan märka den lekfulla humor, som spelar i hennes ansikte.
Midt under samtalet kommer likväl en kvinlig tjänsteande in för att tända en stor lampa med glimmande förgyllning och rosafärgadt glas.
Lam- pan kastar ett varmt sken några alnar omkring sig, upplysande de pikanta drag, som helt visst äro välkekanta för hvarje musikälskare.
I den öfriga delen af musikrummet råder blott en skum » kyrkdager », som väl anstår taflorna på kaminfrisen af Frälsaren och Jungfru Maria, som, fastän små, genast draga ögat till sig, såsom betecknande för lady Hallés fasthållande vid sin barnatro.
Bland smultronfärgade möbler och dyrbara draperier framstå ur halfdunklet ytterligare tvänne föremål, det präktiga pianot i polerad ebenholtz och förgyllningar, med ett partitur, som sir Charles och lady Hallé just hållit på att repetera för en konsert samma kväll, ännu hvilande å notställaren, och.
ett stort porträtt i olja af hennes äldste son, klädd i riddarkostym för en maskeradbal.
Så börjar hon berätta om sina tidigaste barn- domsår, sina minnen från fädernestaden Brunn.
» Det var för oss barn en fröjd », sade hon, » att få sitta på orgelläktaren, lyssnande till musiken.
Som ni vet, är det i katolska kyrkor brukligt att sjunga messan med orkesteraccompagnemang.
Jag minns, att, hur liten jag än var, njöt jag särskildt af att höra violinerna, och när min far gaf min äldre bror en liten violin, var jag mycket afundsjuk på honom.
Hvad jag läng- tade efter att själf ha en liten violin!
Först ville inte min far låta min bror låna mig in- strumentet, emedan han var rädd, att jag skulle begagna det som leksak.
När han upptäckte, att jag kunde spela på den bättre än min bror, gaf han mig ett annat instrument.
Kort där- efter flyttade vi till Wien, och där hörde Jansa mig spela.
Då han därpå anordnade en kon- sert, ville han ovilkorligen, att jag skulle upp- träda därvid.
Jenny Lind, som då stod på höj- den af sitt rykte sjöng vid denna konsert.
Jag spelade en konsert af de Beriot, och alltifrån den dagen har jag, utan några afbrott för stu- dier eller något annat, regelbundet spelat offent- ligt ».
» Och hvilka ha varit edra favoritkompositö- rer, lady Hallé? » » Jag vet inte, att jag har några.
Bland de moderna är jag mycket förtjust i Droiak, Schu- mann, Rubinstein och Brahms.
Men jag har i mina dagar varit tvungen att spela nästan allting.
Man kan inte alltid välja sina stycken.
I sömliga städer måste programmet nödvändigt vara populärt. » » Ack den lilla violinen 1 » utropar efter en paus åter lady Hallé, på nytt hänsyftande på sina barnsliga lekar.
» Vet ni, att jag hoppas att få igen den.
Vid min fars död gafs den till en gammal vän af familjen.
Denna vän dog nyligen, och jag har skrifvit till hans släk- tingar och begärt den lilla violinen som en gåfva.
Den är för mig nästan dyrbarare än min ' Strad '. » » Har er Stradivarius någon historia? » » En mycket kort, ehuru den anses vara en af de mest fullkomliga.
Den har tillhört Ernst, som fått den af en engelsk beundrare, ryktbar för sin violinsamling.
Jag var mycket ifrig att komma öfver en » Strad », då jag hörde, att detta instrument var till salu hos en välreno- merad agent i Edinburg.
Emedan jag ej kände till dess ton, utverkade jag mig tillåtelse att fä profva violinen på en eller två konserter.
Jag spelade hos lord Dudley och hade bland andra åhörare hertigen af Edinburg.
H. k. h. blef mycket förtjust i instrumentet och sade, att om •jag inte köpte det, skulle han göra det.
Jag anmärkte skrattande, att det skulle vara mycket illa gjordt, då han redan hade en präktig ' Strad '.
Hertigen föreslog då lord Dudley, att de skulle köpa violinen åt mig, hvilket de äfven gjorde. » — I sin svaghet för hundar och sin kärlek för hemlif har lady Hallé tvänne drag gemensamma med den engelska kvinnan, och innan hennes » intervieware » tog afsked, visade hon sig ega ännu ett, nämligen i sin svaghet för » five o ' cloch tea ».
Jag fick äfven veta, att, ehuru hon inom sin sfer är en » kvinnorörelsens » ban- bryterska, är hon ingen af dess ifriga anhängare, och med nästan komisk ifver och kraft afstår hon ifrån alla anspråk på rösträtt.
Förenad med en person, hvars ackorder liksom hennes egna vibrera af snillets makt och inspiration, egarinna till ett hem, i hvilket allt hvad Lon- don eger framstående i bildning och rang gärna samlas — korteligen, en drottning inom musi- kens värld, är lady Hallé, ett lysande exempel på sitt köns frigjorda geni, ett exempel fullt af förebråelser mot det förflutna och rikt på förhoppningar för framtiden. » Det största inflytande, sora finnes på jor- den, såväl till godt som ondt, är doldt i kvinnans hand.
Den råhet, hvarmed många män af högsta bildning tala pm kvinnan, är ofta blott en följd däraf, att tillfälle fattats dem att för- värfva djupare inblick i ädla kvinliga natu- rers lif.
E. v. Härtmann.
jSNOIL!
Tåren.
äg du klara uppå tåren barnaklnden!
Hastigt Fort kom den liksom du tårens ungas då vid pärla öga, altarrunden rörd hon Logo i den änglar sig nedböjde stunden i det höga.
du lyckans le igenom solsken tårar!
Tvänne hjärtan två par ögon sökande slogu, glänste, hvarandra, uti lifvets Såg droppar morgonvinden.
i den Såg svallvåg, flydde, daggens fly för Såg dess åter vårar .... du sorgens då ett hjärta Lifvets fröjd hoppets gnista men i kvalfullt tåren lättnad tårjlod, blödde!
var svunnen, slocknad, sinne födde.
Maria Haquin.
Plats för " hushållsläran "!
eder ärade tidning n:r 27 för i år fin- nes en uppsats med öfverskrift » Ett inkast i tjänarinnefrågan » af Hanna Kamke, däri såväl orsakerna till, som bote- medlen mot den allmännt öfverklagade okun- nigheten hos tjänarinnorna, och den till följd däraf rådande missbelåtenheten med desam- ma framhållas, och förekomma däri många behjärtansvärda uttalanden, som, om de af husmödrarna kunna följas, utan tvifvel skulle lemna tillfredsställande och goda resultat.
Den, som varit i tillfälle att lefva bland folkets barn och satt sig in i deras förhållanden, vet nog, att bland dem finnes mycket godt, och att deras vänskap och tillgifvenhet äro ganska lätta att vinna, blott de behandlas rätt.
Detta torde emellertid vara en konst, som af en del husmödrar aldrig kan rätt in- läras, liksom det å andra sidan finnes män- niskor, hvilkas tillgifvenhet ej kan vinnas, om man än vore fullkomligheten personifierad.
Undantag komma således att gifvas, huru väl sakerna än ordnas, men man torde i all- mänhet kunna blifva rätt belåten äfven utan ett fullkomlighetstillstånd.
Det finnes bestämdt inga skäl för ett så- dant antagande, att den klass af människor, som kallas tjänarinnor, skulle vara odugligare än andra, och det torde ännu, åtminstone i vårt land, vara för tidigt att i den sociali- stiska rörelsen spåra en orsak till berörda missförhållanden, helst som dessa redan gjordt sig gällande, innan allmänheten här hade ens en aning om socialism.
Orsaken torde däremot säkrare kunna sökas i det sätt, hvarpå upplys- ningen handhafves och ledes, icke allenast i folkskolorna, utan ännu mera vid de allmänna och enskilda läroverken.
Den bildning, folkskolorna för närvarande lemnar, är ännu ej så hög, att lärjungarne i allmänhet yfvas däröfver, hvaremot många, för att ej säga de flesta af dem, som genom- gått elementarskolorna, anse sig fullärda eller på god väg att blifva det och finna allt ar- bete vara under sin värdighet.
Med arbete måste man därvid förstå något effektivt, som kan föda sin utöfvare, och icke de för flic- kor vanliga — v i r k n i D g, knyppling, konst- sömnad och pianospel — hvarpå endast ett ringa fåtal kan uppehålla sig.
Färdighet i sådant arbete må visst icke föraktas, men dess inlärande får ej upptaga afsevärd del af skoltiden, hvilken bör användas till inhem- tande af bokliga kunskaper och insikt i praktiska arbetens utförande.
Huru kunna husmödrarna beklaga sig öf- ver, att tjänsteflickorna äro okunniga i mat- lagning m. m., då de veta, att dessa lemna sina föräldrahem vanligen året efter det de sluta sin skolgång?
Svaret torde kunna gif- vas indirekt i följande fråga: Huru stora insikter i allmän hushållslära och matlagning hade de flesta husmödrar själfva vid tiden, då de lemnade elementarläroverket eller pen- sionen?
Ett fåtal kan besvara denna fråga med » temligen goda »; flertalet med » obe- tydliga »; resten med » alls inga ».
De bättre lottade kunna emellertid låta sina flickor, efter skoltiden, och innan det för dem blifver ett oafvisligt behof, inhemta det nödvändiga af hushållsläran och matlag- ningen, så framt flickorna därtill hafva lust, men olyckan är, att denna lust blifver kväfd af den vid flickskolorna alltför högt uppdrifna lexläsningen.
I berättelsen » Min första lärarinna » af Helena Nyblom i samma nummer af Idun synes, huru en lärarinna gör sig omtyckt af sina elever, och med hvad hon på lediga stunder roar dem.
A f dessa nöjen framhål- les ett, » att laga mat, som små flickor ju ofta svärma för vid en viss ålder ».
Detta är fullkomligt sannt, och hvarför skola flickorna vid den tiden ej öfvas däri, då flertalet af dem i framtiden nödvändigt behöfver denna färdighet?
Det är rent af förvånande, att flickskolorna sakna ämnet: hushållslära, som näst efter konsten att kunna läsa innantill borde för de flesta vara den viktigaste.
Om alla husmödrar kände denna konst, skulle också helt visst förhållandet mellan dem och tjänarne blifva bättre, än det nu är, ty då tjänsteflickorna komma ut, är det väl deras önskan få lära något, och hafva de en mästare öfver sig, så biträda de nog i all- mänhet villigt vid göromålen och inhemta snart så mycket, att de, med endast någon ledning från husmoderns sida, kunna utföra de vid ett hushåll vanliga förrättningarna.
Vid arbete äro nog de flesta arbetares barn vana, men de kunna gifvetvis ej från början uppfylla de fordringar af mångahanda slag, som ställas på dem i ett s. k. bättre hus, och det beror då mycket på den första hus- modern, huru de sedermera komma att arta sig.
Möta dem från början vänlighet och godhet, så försvinna så småningom den kan- tighet och det tvära sätt, som de ofta med- föra från hemmen, hvarjämte de lära sig att med håg och lust fullgöra sina skyldigheter gent emot sina nya beskyddare.
Det är vis- serligen deras skyldighet, » att ej blott arbeta för lönen, utan för tillfredsställelsen att rätt uppfylla sin plikt », men olika husmödrar hafva olika fordringar i den vägen, och det är san- nerligen svårt för en tjänare » att hafva sitt husbondfolk för ögonen », om hon sällan ser dem utom i de fall, då de skola utgjuta sin missbelåtenhet öfver henne.
Med en dylik handledning kan man ej vänta goda resultat.
propos skönhet — samt några andra, däri- bland hertiginnan de Mouchy, född Murat och niéce till exkejsarinnan Eugenie, samt baron och baronessan Haussman, samla väl då och då sina trogna, men det blir bara ett matt återsken från 5 0 - och CO-talet glans- dagar.
Det uppfostrande inflytande, som en god husmoder däremot öfvar på sin tjänarinna, skulle, då denna en gång själf blifver hus- moder, återverka på barnen och därigenom skapa nya, bättre ämnen till tjänare.
Nej, så länge tjänaren ej har råd och hus- bondfolket ej håg eller tillfälle att lära det, som nödigt är, så länge kan man ej vänta bättring i detta fall, och hafva skolorna gjort sig skyldiga att draga barnen från den prak- tiska verksamheten, så må de äfven åtaga sig återföra dem till densamma.
A f folkskolorna kan ej mycket i den vä- gen begäras, men däremot kunde man fordra, att undervisningen i flickskolorna komme att ledas in i en annan riktning, så att hushålls- läran finge sin tillbörliga plats bland skol- ämnena, och att utanläsningen, där denna fortfarande bedrifves, blifver borttagen, så att icke barnens dagliga fritid från skolan behöfde uteslutande användas till lexläsning.
I annat fall dödas den håg och fallenhet, som en stor del flickor under skoltiden verk- ligen hafva för de husliga sysslorna.
Salonger finns det emellertid ändå, ehuru ej i den gamla stilen.