Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Naturligtvis vill det mångårig öfning till innan man e r n b en skicklighet, som den, hvilken ifrtigavarande gyinnastikafdelning Adaga- lade.
Hopp öfver höga hinder, klättring på stegar till en svindlande höjd, häfrörelser af olika slag, allt detta förutsätter fackmässiga studier i ämnet, liksom den hållning och spänstighet, som präglade hela truppen ej förvärfvas pi % en dag.
Men hvem som helst, begtifvad med friska lemmar och en nödig portion energi, kan utföra en stor del af dessa enkla, stärkande rörelser.
Det ar också från denna åsikt Stockholms kvinliga gymnastik- förening utgått i det densamma öppnat sin krets, icke blott för ut- bildade gymnaster och stidana som skola agna sig &amp; t gymnastens kall, ' utan afven för kvinnor af andra samhällsklasser och yrken.
För dessa, vi kunna kalla dem gymnastikamatörer, har föreningen sedan flera tir tillbaka anordnat öfningar i friskgymnastik, i samma lolral och efter samiiria system, som de hvilka användas vid Centrdinsti- tutets kurser.
Och det är vid denna lilla k6.r af frivilliga, rekry- terade ur m h g a skilda element af Stockholms kvisnovärld, som jag i synnerhet vill fästa uppmärksamheten, emedan densamma står öppen
för on h ~ n r och det ondast beror på en sjalf att blifvn en rinan » i ledet.
Det var vid mitt ofvannäinnda besök jag af styre !semedlem- marna sjalfva erhöll intressanta uppgifter rörande denna sida af för- eningens verksamhet.
Stockholqzs kvidiga g ynz.nastik f örening har till d ?zda ?n&amp;t att med tillämpning af det lingskn systemet utöfva och väcka håg far frisk- gynz~zastisk verksnmlzet.
Föreningen har ägt bestånd sedan januari månad 1886 och kan således redan blicka tillbaka på en tioårig, framgångsrik bana.
Dess medleinmai.
utgörhs af Centralinstitutets kvinliga gynmnster, såväl redan utexaminerade som elever, men ar det endast ur de förstnämndas led styrelsen ar sammansatt.
Den högre afdelningen, hvars öfningar vi nyss bevistat, utgöres af gym- naster redan hunna till en högre grad af skicklighet.
Till medlem af föreningen äger emellertid dess styrelse att kalla aktade och bildade 7t.?
) i ?tnol-; som till inträde aninalt sig.
Dessa nyinvalda medlemmar tillhöra den l g r e cifdelningen, hvilken ledes af en medlem nr den högre.
För att blifva medlem nf föreningen med ratt att deltaga i dess två gånger i veckan förekominande öfningar, erlägges en årlig afgift af 5 kr.
Uteblifvande från öfning, utom på grund af sjukdom eller arbete, betingar en plikt af 25 öre.
Så långt stadgarna, hvilka för öfrigt innehålla bestämmelser af mindre betydelse för.
den utomstaende.
Hvad vi ur desamma anfört anger tillfyllest planen och gången af föreningens syften.
Och hvad densamma redan uträttat för att starka, och uppfriska af ett anstran- gnnde arbete medtagna eller af ett oändamålsenligt lefnadssatt för- svagnde individer af det kvinliga skiktet är högst betydande, Man behöfver endast höra någon af föreningsinedleinmarnas egen utsago oin hvad de vunnit efter en tids deltagande i gymnastiköfningarna, för att blifva öfvertygad om dess stärkande och hälsobringande in- flytande.
Den lägre afdelningen rekryteras, som namndt, w: de bildade kvinnornas led, men omfattar många olika yrken och olika villkor.
Rar finner inan Iiirarinnor, konstnärinnor, telegrafister, lrontorister, i tekniska och praktiska yrken anstiillda, förutom åtskilliga, som ej till- höra någon af de nämnda kategorierna, utan kunna räknas till hvad man brukar kalla %flickor af familjs.
Åldern spelar i dessa kurser ingen roll.
Man ser där den unga flickan vid sidan af den till mognare Alder Iroinna lrvinnan, och någon betydande skilnad i kraft
och spänstighet kan ej iakttagas.
Naturligtyis gör vid gymnastik, som vid all annan kunskap, de individuella anlagen sig gallande, inen har kan kanske mer än eljest satsen: ~öfiiing ger fardighet » finna till- lämplighet.
Den klädsamma gymnastikdräkten gör också sitt till att utplttna åldersgränsen och andra skiljaktigheter.
Den siitter förvisso priigeln af kamratskap och jämnlikhet p&amp; hela truppen.
Gymnastikföronin- gens dräkt ar liks enkel som smakfull.
Färgen ar mörkblå, tyget mjukt ylle eller trikå.
Dräktens öfverdel bestar antingen af en åtsittande jacka eller en löst hängande bliis, vid hvms skört en kort dc l can till knäna rackande, i djupa veck ordnad kjol ar anbringad.
J- har uppslag och en hvit isiittning, hvilken prydes af föreningens initialer, bildande ett i guld broderadt monogram.
Ett par atsittande mörkbl&amp; trikå-benkläder och tunna gymnastikskor fullborda kostymsn.
E n trupp på 40 A 50 gymnaster i denna vackra uniform, marcherande upp i slutna led eller uppställda till öfning, utgör en i hög grad anslhende och ståtlig anblick.
Det är ett vanligt förest&amp;llningssätt bland oss kvinnor, en inrotad fördom, eller hvad man vill kalla det, att med en viss alder gärdet är uppgifvet och ingen vidare utveckling af ens kropp eller stiir- kande af dess lemmar k m eller behöfver aga rum.
K5i.r man öfver- stigit den ödesdigra åldersgränsen 30-40 år, ar man ottterkalleligt kommen på utförsbacken.
Att man själf bare genom att energiskt gripa ett kraftigt tag i tömmarna betydligt kan hajda farten och ännu länge halla sig på jämn mark, tycks man ej tänka på.
Nedel- åldern ar utesluten, eller rättare utesluter sig sjalf, från alla idrotter och öfningar, som starka och härda kroppen.
Dessa äro företriidesvis ungdomen förbehållna.
Näst det att bli ansedd för äldre an man ar, är för kvinnan ingenting förhatligare än att misstinkas för att vilja göra sig yngre än hon är.
I denna slags rangskilnad g&amp; vi kvinnor alldeles för 18ngt.
Af fruktan för att göra oss löjliga genom att stalla oss i led med ungdomen, låta vi rara lemmar stelna till och musklerna förslappas i brist p % öfning.
Nen blir, om ej andligen, så helt säkert kroppsligen gammal i förtid, och förr eller senare straffar sig detta p % hela organismen.
Ingenting borde emellertid ligga den till medelåldern hunna kvinnan mera om hjärtat an att hålla sin kropp spiinstig och frisk.
Något aftagande i, andliga förmögenlieter vilja vi ej kannas vid vid
uppnådda 40 år, man borde med lika mycken bestämdhet kunna afvisa h v a j e antydan om ett nedgående i kroppslig styrka och elasti- citet.
Och &amp; n viktigare ställer sig bibehållande af denna jamnvjkt mellan kropp och sjal, då man betänker, att det är den delen af man- niskosläktet, som uppnått medelåldern, hvilken är den egentliga kultur- bäraren.
Det är den till mognad hunna mannen och kvinnan, som föder ideerna, som handla och verkar.
Ungdomen är fröet, hos hvilket alla möjligheter, alla krafter ligga inneslutna, medelåldern är den full- mogna skorden, den redan till utveckling komna kraften.
Hvad oss kvinnor beträffar ar det ju först sedan vi passerat de första ungdomsåren, vi erhålla full handlingskraft och handlings- frihet att verka för man.sklighetens väl.
Det borde således oss ange- läget vara, långt mer an hvad nu ar fallet, att göra oss fysiskt så val som andligt rustade för denna höga uppgift.
Den lilla trupp behjärtade kvinnor, som gjort det till sitt inål att visa sina systrar huru genom lampliga kroppsöfningar i viss mån årens harjande frain- fart k m hajdas, är själf den basta illustration till den ide, de vilja främja.
Man ser bland dem visserligen en hel, del yngre kvinnor, men de flesta ha redan.
de första ungdomsåren bakom sig, utan att man kan marka det minsta aftagande i lem~narnas smidighet och kroppens vigör.
Att detta är fallet med gymnaster af facket är kanske ej tillräckligt öfvertygande, men hos den lilla kår af frivilliga, som gymnastikföreningen P kallat under f anorna D, kan man konstatera samma f örhållande.
Just emedan jag förutsedt, att jag här skulle stöta på det största motståndet, har jag börjat med att frainbAlla friskgymnastikens nytta och stora fördelar för kvinnor af medelåldern, men naturligt är, att för den kvinliga ungdomen, som skali fostras till mödrar för ett kommande släkte, ställer sig frågan ännu viktigare.
Det borde ligga hvarje moder, hvnrje uppfostrare, ja hvmje ung flicka sjalf om hjärtat, att genom larnplign öfningar bibehålla lrrogpen ungdomligt spänstig och frisk.
Hur många flickor fortsatta väl efter skoltiden med friskgyin- hastik, den lättast tillgangliga, af årstid och vade~lek ininst beroende af all slags idrott och otvifvelaktigt den på vetenskapliga grunder best fotade?
Man väntar till dess en sned rygg, ett försvagadt nerv- system eller nggot liknande sjukligt symptom tvingar den unga flickan att taga sin tillflykt till ~ j u l i ~ ~ m n a s t då i k, ett förståndigt idkande af friskgymnastik skulle göra detta medel obehöfligt.
Fruktan för öher- ansträngning bortfaller alldeles vid den minsta kännedom om det '
lingska systemet.
Ledarinnorna af cle hiir namnda gymriastiklmr- serna veta i sin egenskap af teoretiskt och praktiskt utbildade gym- naster vii1 att lämpa öfningrti.
och riirelser efter elevernas konstitution och laafter.
Det förtjänar har att ptipekas, att just med t a d e p&amp; de nyss ur skolorna utgångna unga flickorna, man inom Gymnastiska Central- institutet för dem anordnat sarskilda kiirser, (inellan Il -- .If2 förin.
tvenne ggr i veckan) hvilka ledas af en af institutets skickligaste Men latom oss återgti till vår gyinnastikafton.
Tiiriulcn ar förbi, den trupp, hvars öfningar vi nyss beundrat, upplöser sig och en ny s h r a rycker in.
Denna tydligen sammansatt af helt andra ele- ment an den föregående.
Den lilla frikår på oinkring (50 » man », som nu samlas, utgöres af kvinnor, de flesta med ett ensidigt, rin- striingmde arbetes prägel öfver sig.
Och ej underligt, ty vi ha framför oss idel arbeterskor, detta ord taget i sin bokstafliga bemiir- kelse.
Det kommenderas uppstiillning.
Öfningarna begynna.
De krökta ryggarna rätas ut, de styfva lemmarna sträckas, det kommer fiirg i de bleka kinderna, spanatighet i de slappa stegen.
Det förekoininer som ett underverk att ett par timmars gymnastiköfningar i veckan kan sätta pli på och ge spiinstighet och kraft åt kroppar, fihvagade genoin mångårigt, stillasittande arbete i syatiliern, i fabriken, rid butikdisken eller renskrifningsbordet.
l i e n så ar emellertid fallet.
A s p e n af den lilla friskara ur arbeterskornas led, som samlats Ging sin unga ledarinna, en gymnast ur den högre afdelningen, verkar val- taligare än något föredrag i hälsolära, uppbyggligare iin nagon exer- cisuppvisning.
Om man någonsin tviflat på friskg3mnastikons nytta, viker tviflet inför de obestridliga fakta, m m har har framför Ggonen.
Förtjiinsten af att ha kallat denna gpnnastikgrupp, rekryteixtd ur den &amp; betande klassens kvinnor, till lif, tillkommer i första riimmet kapten Silow samt några från Centralinstitutet examinerade Iihrinnor, genom bildandet af det s. k. Evidiga gy~) ~izastiksiillskayet.
Det iir detta sallskap, som allt sedan våren 1888 anordnat gratiskiirser (ter- minsafgifterna äro endast 1 kr.
och 1: 25) i friskgymnastik för arbe- tande kvinitor, kurser hvilka utan ersattning ledas af en utbildad .gynna- stikläraiima.
upprepade g&amp;nger har i pressen denna viilsigtielse- bringande del af våra lrvinliga gymnasters verksamhet \ * arit ouitfilad,
t och ined skal har densamma vunnit det erkännande, som hvarje af man- nislzokiirlek och en lefvande öfvertygelse buren ide framkallar.
Men man kan ej nog framhålla dessa gyinnastikkursers betydelse, aldrig $ör ofta fasta uppmiirksainheten dartrid.
Den skara pk omkring 100 arbeterskor, som årligen begagnar sig af dessa ypperliga kroppsöfnin- gar kan viil sagas vara försvinnande liten, jämförd med vår ofantliga arbeterslcehaï, men ftitalig soin den ar, utgör den icke för ty, en liten kiirntrupp, som bar upp iden.
och som, eldad af de skickliga och oegennyttiga ledarinnorna, skall veta att sprida den i allt vidare kretsar.
Ty ännu finnes det god plats för nya skaror af hivilliga i Centralinstitutets ljusa, rymliga salar, och ännu återstår åtskilligt af kroppslig lättja, andlig tröghet, för att ej tala om en dryg portion fördom att öfvervinna, innan smaken för friskgym~iastislfa öfningar kau sagas ha fritt en allinän spridning hos oss.
Det ar dock att hoppas;.
att denna smak k från år skall vinna allt större insteg bland Sve- riges kvinnor af alla stånd, yrken och åldrar.
L. D-N.
M eddelanden frhn Fredrika-Bremer- Förbundet.
Allmänna Stipendiefonden.
Vid stipendiekomit6ns sammanträde den 30 november bestämdes, att följande andarna1 skulle med 1897 års stipendier tillgodoses: Utbildning till lärarinna i huslig ekonomi för folkskola; idkandet af studier vid universitet, högre krarinne- seminariuin samt folkskolelararinneseminarium; genomgående af kur- ser i sjukvård; i mönsterritning vid Tekniska s k o l e Saint Hand- arbetets Vänners väfskola; vidare barninorskekurs med uteslutande ratt för kvinna med elementnrskolebildning att söka stipendiet.
Narrnare upplysningar om ansökningstid, kompetensvillkor m. m. komma att tillkannagifvas i allmänna tidningar under loppet af januari månad 1597. '
Gåfvor till Förbundet.
Af friherrinnan Stanislas Barnekow född Wrede, fröken Sigrid Leijonhufvud saint redaktör S.
A. Hedlund ha till Förbundet under loppet af hösten som gåfva öfverlämnats flere intressanta bref och slc~ifvelser fi " å.n EVeddca Bremer, utgörande en vardefiill början till den samling aiitografer och andra föreinål, för.
knippade med minnet af den friijdade författarinnans Derson och verk, som Förbundet hoppas kunna få till stånd.
Till Fredrika-Bremer-Förbundets ombud i Malmö har styrelsen utsett fru Siri Pebrht, och till oinbud i Eristineha) an fröken A l m Sclherdin, hvilka båda godhetsfullt &amp; tagit sig detta tippdrag.
Fredrika-Bremer-Förbundets Bokkomit6 har i år haft ett siizdeles träget arbete.
Barn- och ungdoms~öclzer ha denna j111 utkommit i ovanlig mängd, inen lirveliteten har ingalunda, hållit jailina steg med kvantiteten och komitén hm efter samvetsgrann och omsorgsfidl pröf- ning sett sig nödsakad att utgallrn ett stort antal.
De gillade böc- kerna, för såväl i %r som föregående år, äro som vanligt utstiill&amp;a, å Förbundets byra, dar äfven boklistor och de af k0mité.n afgifnn om- dömena finnas tillgängliga.
KSinner man n&amp;ot till, huru mycket osundt kram, som stnn- dom utbjudes såsom ungdomsläsning; htwu inycken pjunkig senti- mentalitet en del af den engelska öfversattningslitterat~wen inrymmer, huru iii&amp;nga ohyggligheter vissa afventyrsromaner bjuda p&amp;, hiirii torra och för barn absolut ointressanta somliga såsom ovanligt roligas betecknade barnsagor kunna vara, så kan man ej annat an finna, att det för föräldrar och målsinän bör vara sardeles viilkommet att vid sina bokinköp få, den ledning, som genom boklroinit6ns arbete erbjii- des dein.
- - - Guldmedaljen / / / is quorum meruere labores har af k. m: t till- erkänts fröken Hilda CP.sselli, med anledning af hennes den 31 okt- d. å. inträffade 60-årsdag.
Sedan 1868 förestandarinna för Sorinal.
skolan för flickor, har fröken Caselli med erliiind skicklighet skött denna inflytelserika och ansvarsfiilla befattning, hvarjiimte Bon inlagt stora förtjiinster inom en del viktiga pedagogiska v&amp;£, som blifrit henne anförtrodda.
Bland dessa intager det, då hon 1885 jamte fru Sophie Adlersparre.
uh %gs att vara inedleiii i komiten för, Undersökning af Sreriges högre flickskolor », det mest framstaende rummet.
Med anledning af födelsedagen öfverlämnades af forna lärjungtzr till frölren Casselli grundplaten till en fond, som skall bgra hennes nainn, och hvaraf räntan har till andainll att iitgA s0111 s t i p m d i ~ m till en lärjunge af Norinalskolans hög1.e lrlasse~ .. Dansk Kvindesamfund har, med anledning af att don l5 dec.
25 år förgått sedan föreningen stiftades, firat denna högtidlighet med festliga sammankomster öfverallt i landet, dar Dansk kvindesainfund har, ~ k r e t s q n.
Fredrika-Bremer-Förbundet har med anledning af dagen till- sändt.
den köpenhzlinnska kretsafdelningen ett lyckönskningstelegram.
Antalet kvinlh~a sfudenfer i &amp; (ppsalar har stigit jiiinförelsevis hastigt under de sista åren.
Innevarande termin liafva de varit 33, af hvilka 1 6 tillhört Stockholms nation.
5 af dessa iiro medi- cine kandidater, hvaraf en aulanuens vid patologiska institutionen; en juris kandidat; 6 filosofie kandidater och 4 medicine studerande.
L i ttera.ra notiser.
Fredrika Brerner: Biogrnjslc stutlie af S. L-d Adleirqmre oc7h Sigrid Leijonlqf %ud (2 Delw.)
Detta verk utkommer fullständigt till julen.
I Dagnys 7: de häfte har redan införts en lrortare anmälan af detta verk, författad af fil.
lrancl.
fröken hjtlia Wct7dströn, livilken tack vare iitg.
iillinö- tesgående haft tillfiille att i lrorrektur studera arbetet i sin ' helhet, innan dess sista häfte varit synligt i bokhandeln.
E n mera utför- lig kritik af det utmarkta.
arbetet, afven den förf.
af fröken TVahlströru, Iroii~iner att inflyta i första häftet af 1897. a0dt bord., En beskrifningsbok för h e m m e t.
Ofva.nstaeiide vackra publikation, iitlroinmen på Wahlström och Wid- strands förlag, hm, efter hvad företalet iitvisar, som förf.
Sigrid ~Tool~de ?zfni!
?c, hvillren häri framlägger en driftig och lzlok husmoders 25-higa erfarenheter inom det som hör till kökscleparteiiientets och matlagningsleonstens område.
I&lt;ompetenta doiiwe inom facket, med hvilks vi råclfört oss, hafva gifvit de aruplaste loford.
åt denna » be- skrifiiingsboks r enkla, rediga iippstiillning, förtraff liga matrecepter och i allt gedigna innehåll.
Bokens prydliga och tilltalande yttre svarm till fullo mot det aptitliga innehållet.
E n iner.
praktisk och lainplig jiilgåfva lriinna vi ej önska våra svenslra husmödrar. '
Sveriges konungalan g d intill niirvamnde tid ined S taflor och 2 tabeller af .A.
och J ?.
W. Edelsviid Idbn nied detta arbete, i hvilket planschernn " ') äro hiifviidsak, testen bisak, är att i hem och skola, framför allt i hem, väcka b&amp;- nens intresse för var historia och iihen hos dein genom åskådningen iinderlattn inlärandet af historislra uppgifter.
&amp; ledels särdeles vaclrra plnnscher, som väl lampa sig som vägg- dekorering i barnens rum eller på skolsalens viiggm, göres de unga förtrogna med dragen af våra konungar fr&amp;n Giistaf Vasa till Oscar II.
Kring hvarje portratt &amp; terfinnes Ironungens valspråk, årtalet mellan h v i h han regerade och några dekorationer, soin åslrådlig- göra en eller annnn viktig tilldragelse från hans regering.
Så t. es.
finna vi vapnen af de provinser, som då eröfrnts eller ett monument, som hugfast minnet n£ en vunnen seger, såsom Schwedenstein eller mon,umentet på slagfältet vid Lind.
Afven de fredliga idrotterna iiro ihågkomna i dessa rainverk, som omgifva porträtten.
Att dessa taflor äro i hög grad ägnade att roa och intressera barn, har jag själf varit i tillfälle att både i skola och hem pröfva.
s) Detta %r orsaken hvarlör det ej upptagits i bokkomitens lista.
Skolorna kunna för ett s&amp; lindrigt pris aldrig f&amp; en vackrare och för väckande af det historiska fosterländska sinnet mora, lämplig väggprydnad.
De nedanför taflorna befintliga tabellerna, som efter en gammal id6 blifvit noggrannt utarbetade, innehalla symboliska tecken för de viktigare tilldragelser, som för hvarje Ar timat i Sverige från 1521 till 1894.
Det ar en ganska sinnrikt utarbetad symlolilr, f i h hvilken redogörelse följer i det planscherna åtföljande häftet: » Lyra »
Och för dem, som de intressa, blifva de nf nytta.
Det tilltalar och väcker den lust för gissning och dylik tmkeöfning, som finnes hos så m h g a unga människor.
Särskildt i familjer med många barn, där flere j&amp;mnåriga syskon kunna med tabellerna pröfva hvarandras skarpsinne och historiska fackkunskap, föreställa vi oss, att de blifva my cket välkoiuna.
Nigra få oriktigheter, hvilka iiro en följd af rutornas fördel- ning efter hrtal och de m h g a svårigheter, som vidlåda första upp- lagan af ett dylikt arbete, kunna ej vilseleda.
Att tabellernas upp- gifter i hufvudsak följa Odhners stora lkobok, begagnad vid alla svenska skolor, med£ ör Atskilliga f ördelar.
Kritiken har om dessa tabeller sagt, att något historiskt samman- hang ej genom dem erhålles.
Detta ar mycket sannt, likaså att sammanhanget mellan händelserna iir den viktigaste historiska kun- skapen.
Men lika obestridigt &amp; r, att den historiska minneskimskapen af enstaka fakta är en nödvändig grund, och kunde detta åskåd- ningsmaterial bidraga till dess vinnande på ett angenämt satt, vore ej litet vunnet.
Visst är, att en konstnärligare och nyttigare vagg- prydnad i de ungas rum får man söka efter för det där % iitsattn priset.
(Med färglagd pl.
7 kr., icke färglagd 6 kr.)
Böcker for barn o.ch ungdom julen 1896.
redr rika- rem er- ör bundets Bokkornite.
Sveriges vittra storhetstid.
Af Hellen Lindgren.
Fri- hetstiden.
Gustaf 1II: s tid och Eftergustavianerna.
Pris 3,is.
Redan af titeln och författarenamndi kan inan första, att ofvan- näinndn arbete ej Iran inordnas under riibrilzen ungdomslitteratur.
Men under läsningen däraf blifva vi öfvertygade om, att &amp; hen mog- nare iingdoin med god slrolbildning skall ur en stor del af detta verk lztinna hemta vida mer btide nytta och nöje an de i allmiinhet kunnat göra af sina föregående läxor i litteraturhistoria.
De litterära personligheter, som här på ett så talangfullt sätt tecknas, framtriida nämligen så åskadliga och lifslefvande, att man ej behöfver den djupa lärdomen till hjälp för att, ktminstone till en viss grad, Iriinnn sig bekant med dem.
De utvalda smakbitar ur sitt snilles fatabur, som nästan hvar och en författare har med sig, bidraga ju oclcs8.
att göra de litterära storheterna fattbara och in- tresserande afven för imgdomen.
Att inycket af bolrens gedigna innehå.11 ej iir njutbart för andra än kunniga och utvecklade personer, behöfver knappast pbpelcas.
(Sjölif.
Fri bearbetning frAn engelskan.
Af Adolf Ekelöf.
Pris 25 öre haftet.
På äro viil de ynglingar; som ej vid 1 ' 4, 15, 16 års filder svärina för hafvet och för det friska sjölifvet med alla dess iifven- tyr,.
verkliga och inbillade.
Blotta benhmingen af de olika slagen af skepp och fartyg brukar ljiida som musik i dessa sjö.älskande ungdomars öron, och ingen lektyr är dem kärare an den, som afhandlar sjömannens lif och allt hvad därmed sttir i förbindelse: Vi betvifla därför ej, att v k a svenska ynglingar med stor för- tjusning komma att mottaga ofvannämnda arbete, hvars fyra första.
haften nyss utkommit, och blir boken i sin helhet lika underhållande, som dessa haften lofva, sk lyclzönska vi både yngre och äldre till en instruktiv och roande läsning.
Första hiiftet innehåller egentligen en liteu lärokurs i segling.
samt i de vanligaste sjötermernas rätta betydelse.
Därefter lämnas en noggrann teckning i både ord och bild af en mängd olilrn fartygs- typar.
Och i följande haften gifvas lifliga skildringar af sjöslag samt af de hjältar, som david hafva utmärkt sig.
Af särskildt intresse är teckningen af amiral Nelsons strider, segrar och död.
Skadn att denna bok, tillfölje af sin dyrhet, kanske ej blir till- gänglig för sti många, som vi skulle önska.
Den skall nämligen ut- göras af ej mindre än 50 haften.
Allts&amp; kommer priset att uppgå till den respektabla snmman af 12 kronor 50 öre.
För ynglingar öfver 1 6 Ar torde boken bast Ifiiripa sig.
Ur djiirlifvet i franimande llndes.
Af Noranhl Rolfseiz.
Svensk upplaga utgifven nf J.
C. von Hofsten.
Pris 2,55.
Förlidet %r utkom af samme förf.
» Bilder ur djudifvet i Nos- dem, och planen till nu föreliggande bok synes rara uppgjord p % ungefär samma sätt, med den skillnad likväl att dessa skildrin- gar äro hemtnde från nsinngifna författare, bland hvilka finnas sådana berömda forskningsresande och natiirkiinnige som Hiimboldt, Baker, Livingstone, Anderson m. fl.
Inge oriktiga eller vilseledande uppgifter om det ena eller andra djurslaget torde förekoinma.
Uen de korta uppsatserna hafva nhgot anekdotmiissigt, nagot fragmen- tariskt, som i allmänhet icke plägar utöfva nagon synnerlig dragnings- kraft p % yngre liisare.
Bland dem, som särskildt äro djiuviinner, böra dock finna.s m %nga, för hvilka dessa drag » ur djnrlifvet i friiminande länder » böra blifva vallroma.
För barn af Rldern 12-14 &amp; .r.
Fiithiof Nansen 1561 - 1893 af C. IV.
3rögger och Sijt-da.71l Ro&amp;m, med bidrag af R. Retziiis, F. Richthofen, H. Blohn, E. von Toll, Aksel drstal m. fl.
Pris 11 h.
Att gifvs någon niimnre redogörelse för arbeten a.f den mt som detta, ligger utom planen- för dessa boknnmalningar, hvillcs blott giilla nngdomslitteratur.