Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utan skyddskoppympningen och fortfarande fredslugn hade vid sådane omständigheter otvifvelaktigt befolkningens antal under ifrågavarande tiderymd kommit alt lida en minskning, som icke kunnat ersättas genom de tidiga giftermål, hvilka i Dalorten ännu mycket befrämjas af den bland allmogen från längre tider tillbaka rådande sed, alt bonden, emot öfverenskomne underhållsvilkor, mången gång utan lagligen upprättade afhandiingar derom, understundom i förtid lill barnen öfverlemnar sin egendom, hälst dessa sålunda tillkomna hushåll, då hastigare öka behofven, än medel dertill kunna hämtas genom utvidgadt jordbruk och tillgängliga biförljenster, hvilka icke sällan äro beroende af tillfälliga omständigheter och den mer eller mindre gynsamma konjunkturen för näringarne i Länet och andra landsorter. X folkets bildning, seder och lynne samt konst och näringsflit har un - 4 der nu ifrågevarande tidrymd, icke visat sig någon märkelig förändring.
Genom de sednaste fem årens förmånligare skördar och för allmogen goda arbetsförljenster vid bergsrörelsen, i synnerhet under några af dessa år, har folket deremot kommit i tillfälle att afbörda sig en stor del af de skulder det måste sig åsamka under de flere föregående svåra åren.
Der icke oordentlig lefnad och deraf följande misshushållning vållat motsatsen, hafva i följd af nvssanförde förhållande många bland allmogen vunnit en mera oberoende ställning, oansedt de hinder deremot, som förefinnas, dels uti alltför tidiga giftermål och bosättningar, utan förmögenhet, som svarar emot de dermed förenade behof och kostnader, samt utan nödig erfarenhet uti vården af ett hushålls angelägenheter, dels i en flerstädes ännu för vida sträckt hemmansklyfning, der den hittills icke hunnit afhjelpas, och deraf härflytande ägoblandning derstädes, hvarigenom ett ändamålsenligt jordbruk och nyttiga odlingsföretag mångenstädes måste stå tillbaka, dels ock uti de svårigheter, som, härledande sig från allmogens farhåga för uppoffringar å företag, om hvilkas lyckliga utgång de sakna visshet, äfvensom från bristande förlag, samt från ovissheten om en fördelaktig afsättning, hitintills vållat, det försöken, att genom nya binäringars in föra tide bereda allmogen ökade penningeinkomster, föga svarat emot förhoppningarne.
Sedligheten hos folket kan väl icke sägas försämrad; men då tillgången på brännvin är alltför stor, förnämligast genom tillförsel från andra orter, inträffar det visserligen, att någon del af de ringare folkklasserne begagna sig deraf på eli för sedligheten menligt inverkande sätt, hvilket tillförlitligen ådagalägges deraf, att de fleste brott och förbrytelser, som lima, härleda sig från omåttlig bränn vinsförtäring eller ett större begär derefter.
Val kan det sägas alt begäret efter brännvin hes de mera tänkande och för sin utkomst oberoende bland allmogen är minskadt, men det måste äfven beklagligen medgifvas, att bland dem, som af vana och böjelse öfvat dryckenskap, denna last bibehåller sig oförminskad, äfvensom att bruket af bättre och dyrare dryckesvaror, deribland kafle, hos de ringare folkklasserne i någon mån tilltagit och efter hand sannolikt kommer att ännu mera ökas.
Önskligt vore derför om någon minskning af dessa utländska varors förbrukning i synnerhet vid närvarande handelsföi hållanden kunde äga rum.
Behofvet af en inskränkning i tillförseln af brännvin från andra orter och gårdfarihandeln dermed visar sig nu mera större än tillförene, sedan varan, hitförd annorstädes ifrån, bär lemnäs till så lågt pris att tillverkning deraf icke kan af mängden bland jordbrukare inom orten med förmån företagas.
De öfverenskommelse!-, hvilka i ändamål att inskränka så väl tillverkning af brännvin inom orten, som tillförseln deraf, för några år sedan träffades inom en del socknar af Länet och i sista beiättelsen omnämndes, hafva dock icke kunnat vinna en önskvärd tillämpning.
På arbetsfolk borde brist i detta Län icke kunna uppslå, då för en betydlig del af befolkningen arbetes förrättande åt andra inom eller utom
Efter vederbörandes hörande, på sätt i förra berättelsen omförmältes, hafva förslag till af nöden anseddde förändringar i föreskrifterne, angående allmogens rätt, att till färder eller vandringar utom orten för alt söka sig arbetsförtjenst, begagna sig af vederbörande pastorers betyg i stället för vanliga resepass, blifvit i underdånighet anmälde till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning.
Banko eller lika som under nästförutgångne fem åren. 6 § 3.
Vid svagare skördar eller inträffande missväxt erfordras deremot, efter hvad flerårig erfarenhet beklagligen visat, uppköp af spannemål till den myckenhet, alt
Statens mellankomst genom undsättning på ett eller annat sätt blifyer oundviklig, enär det åt den enskildta omtankans mer eller mindre otillräckliga förmåga icke kan få helt och hållet öfverlemnas, huruvida den större och fattigare delen af befolkningen skall kunna erhålla erforderlig tillgång på lifsförnödenheler till billigt pris, eller vid sådane olyckstillfällen blottställas för hungersnöd.
Till besparing af arbetskraft vid åkerbruket äro nya mekaniska inrättningar under dessa åren icke införde, och de förändrade brukningsmelhoder och redskap, som en och annan ståndsperson nyttjar, hafva icke blifvit allmännare antagne till efterföljd och begagnande, förutom i afseende på odlingen af foderväxter, hvartill allmogen jemväl uppmuntras derigenom, att frö dertill åt densamma tillhandahållas, på sätt här nedan vidare förmäles.
Mot resekostnads- och traktamentsersättning af det till jordbrukets upphjelpande i Dalorten bestämde anslag, har Agranomen, Direktören Johnsson, såsom ofvan berödt är, på kortare tider, år 1840 och 1842, äfvensom nästlidet år, uppehållit sig i Länet och derunder verkställt undersökningar om beskaffenheten af uppgifne större odlingslägenheter uti en del af Länets socknar, samt tillhandagå»; med råd och upplysningar i afseende på jordbrukets förbättring i allmänhet.
I den mån följd er ne af hans verksamhet blifva insedde och bekante, låter allt mer och mer känna sig behofvet af en skicklig Agronoms ständiga närvaro inom orten , för meddelande af erforderlig undervisning och biträde i hvad till jordbruksnäringen hörer; men försöken, att inom Länet stifta en undervisningsanstalt för landt - 7 bruksyrket och att för Länet fa en serskild Agronom anställd, hafva icke lyckats, ehuru för sistnämnda ändamål medel till en lämplig aflöning genom subskription äro till en början att tillgå för fem år.
Åt boskapsskötseln egnas ännu i allmänhet icke den uppmärksamhet och omvårdnad, sorn folkets behof och fördel fordrar.
Bibehållandet af denna fördel åt jordbruket, är dock ännu beroende af höfångsten på allmogens aflägsna, i skogarne spridde och vanligen svagt bärande slagar, intill dess foderväxtodlingen uppnått en erforderlig utvidgning; hvaremot den på ganska många ställen befintlige brist på tjenlige och tillräcki ige betesmarker utgör för en förbättrad och utvidgad boskapsskötsel ett hinder, som icke torde kunna så lätt afhjelpas.
I allmänhet har någon bättre hushållning med skogarne, oansedt dertill lemnad uppmaning, icke kunnat till vägabringas; men de äro dock i de fleste socknar fortfarande tillräckiige för innevånarnes deraf påräknade behof.
Len undervisning om skogens ändamålsenliga vård och användande, som finnes meddelad i den af Ilofjägmästaren af Ström utgifne och, enligt Kongl. Majrts
Nådiga förordnande, hvarje sockenmenighet tillställde Handbok i Skogshushållningen, har redan läuge på sådant sätt varit tillgänglig för allmänheten, utan att här hos allmogen vinna någon särdeles tillämpning; men någon sådan torde ock svårligen kunna allmänt påräknas, så länge icke bristen på skogsförnödenheter, eller enskild eganderätt till skogsmarken, väcker omtankan på behofvet af dylika åtgärder.
Det är derföre af högsta vigt, att i de delar af Länet, hvarest skogarne ännu icke undergått delning, desamma snarligen varda skiftade, åtminstone emellan byalagen, såsom i andra socknar redan skett, på Statens bekostnad, på det jordägarne, hvar för sig, må kunna åt skogarne egna den vård, som derförutan, enligt erfarenheten, icke kan påräknas; men för sådant ändamål erfordrades, att en betydlig tillökning beviljades i det årliga anslag af allmänna medel, som nu är för storskiftenas fortsättning i Dalarne bestämdt, så vida skiftesåtgärderne, 8 med en för skogshushållningens förbättrande derstädes erforderlig skyndsamhet, skola kunna utsträckas till de ännu oskiftade socknarne.
I förra berättelsen omför malde skadliga åtgärder af en del jordägare, att under vissa år till andra personer upplåta större eller mindre skogstrakter till begagnande, ega beklagligen fortfarande rum i åtskilliga trakter af Länet.
Koppartillverkningen af malm utur Fahlu grufva har i det närmaste varit enahanda med dem i sista Femårsberättelsen angifne, och har äfven lemnat behållning åt dera, som frambrukat kopparen.
Grufvans malmtillgångar, till stor del upphemtade genom de i Storgrufvans ras anlagde soffringsarbeten, hafva således icke undergått någon väsendtligare färändring; men i anseende till grufvans djup, och nödvändigheten, att jemväl bryta arbetsställen, hvilkas malmer vid försäljningen gifvit, i förhållande till brylningskostnaden, en årlig förlust af cirka 28,000 R:dr B:ko, har behållningen af grufvan så nedgått, att utdelningen för hvarje af åren 1841 och 1842 till grufveintressenterne icke utgjorde mera än 2 R:dr B:ko på fjerdepart eller 2,400 R:dr för hela grufvan.
Skulle denna missgynnande konjunktur förfara, blifver 9 Jjlifver sannolikt koppartillverkningen af soffrad slagg mycket förminskad, så vida icke kolpriset, i förhållande härtill, nedtryckes, till stor mehn åter för den kolförsäljande allmogen, som, då den i allmänhet har 2 å 3 mils koltransporter, skulle komma alt åtnjuta en högst ringa ersättning för sin skogsprodukt och derpå nedlagdt arbete.
Oaktadt en betydlig tillökning i smide, torde kolåtgången för bergsrörelsen icke böra upplagas till mera än 330,000 stigar, emedan mycken kolbesparing åstadkommits genom rostugnar och värmeapparater.
De förmodade fördelarne af varmbläster begagnande vid så val masugn som härd, hafva så till vida realiserat sig, att de, i förening med kolbesparing, befordrat en hastigare produktion, men deremot beklagligen, i synnerhet på det svenska slåljernels kredit, haft den menliga inverkan, att förut godkände tillverkningar icke finna afsättning med annat vilkor, än att varmblästern i allo förkastas.
Oaktadt den betydliga smidestillökningen har, i följd af den i Kongl. Kungörelsen den 18 Februari 1842 medgifne nedsättning, hammarskaften för år 1842 blott utgjort 799 skeppund, 18 lispund, 18 skålpund.
Tackjernstillverkningen har, i förhållande lill blåsningsdygnens antal, genom varmblästerns införande vid de flesle hyllorne, årligen ökat sig i qvantitet, ehuru densamma troligen genom den stränga drifningen, förlorat Ftmårs-BeriUtelse fr, Stora Kopparbergs Län. ^ 10 i qvalitet, och har en så stor öfverproduklion af tackjern uppkommit, alt, elium de detta år gångbara prisen vid en del hyttor understiga tillverkningskostnaden, tack jernet icke linner någon efterfrågan eller afsättning, ett förhållande, som för lackjernsproducenten är högst bekymmersamt och skall ofelbart leda till dess undergång, så vida andra mera förmånliga utsigter icke snarligen sig visa.
Tvåhundrasju större och mindre jerngrufvor hafva blifvit bearbetade och lemna t 204,861 lass malm om 2 skeppunds vigt.
Koppartillverkningen vid Tomtebo har under dessa åren nedgått med omkring fdel och lemnar icke eller för närvarande hopp om ett framtida tilltagande, samt har i öfrigt, i anseende till stora brytningskostnader, m. m., icke lemnat ägarne behållning.
Den personal, som har sin sysselsättning med den egentliga bergshandteringen, kan beräknas till '7,000 stycken.
Länets bergsrörelse kan under åren 1838 till och med 1842 anses hafva i medeltal årligen lemnat följande tillverkningar till nedanstående värden: 173| dukater a 5 R:dr 32 sk. ..... B:koR:dr 984:41. 7. 4,552 silfverspecie-i iksdaler å 2: 32 12,138:32.—• 2,185 skeppund 3 lispund 17\ skålpund koppar, ga rad samt till en del valsad eller smidd vid Avesta, efter medium af priset i Slockholm under ifrågavarande fem år, då transport och öfrige omkostnader ersättas af det högre manufaktureringsvärdet, ä 137: 299,371:31.— 990 skeppund 4 lispund 6f skålpund fri grufve ocb slaggsoffringskoppar af enahanda orsak till pris, a 137: 135,659:25. 2.
Transport 448,154:33. 9. 11 Transport 448,154:33. 9. 93 skeppund bly, å 33: . 3,069: 514 — gion vitriol N:o 1, å 14: 12, . . . 7,324: 24. — 12£ — Salzburger vitriol, å 66: 32 833:16. — 1,435 tunnor rödfärg, å 4: 5,740: 1,275 —■ dito å 3: 6 3,984: 18.— 818 dito å 2: 8 . 1,772: 16.— 49 skeppund svafvel, å 24: 1,176: 206 — dito vid Tomtebo, å 24: 4,944: 76,428 — stångjern, å 15: 32 1,197,372: 78,637 — tackjern, å 7: 550,459: 289 — koppar af Tomtebo, å 137: . . . 39,593: 132 — dito af Garpenberg, å 137: . . . 18,084: 47 — dito af andra grufveförsök, ä 137: 6,439:
Summa B:ko R:dr 2,288,945:11. 9.
Fabriker bruk och öfrige näringar, hvilka icke höra till bergsrörelsen, äro till anlalet uppgifne uti labellerne, och deras tillverkningar, som uppskattades för år 1842 till vid pass 144,000 R:dr, uppgå sålunda till omkring 24,000 R:dr mera, än i förra berättelsen finnes upptaget, Binäringarne inom Länet äro fortfarande desamme, som i förra berättelserne blifvit uppgifne.
För alt genom tillverkning af pottaska, terpentin, harts, tjära, m. ni., bereda allmogen tillfälle till ökade biförtjenster, har förre Apothekaren Kantzow, på Statens bekostnad, vissa tider af året, från medlet af år 1841 till och med 1843 års slut, gått allmogen tillhanda med upplysningar och undervisning om sättet för dessa effekters tjenIigaste beredning; men då de dermed anställde försök, oaktadt de besök, han för sådant ändamål i alla socknar af länet verkställt, icke allestädes aflupit efter önskan och förhoppning, är det ännu blott på ett och annat ställe håg och förtroende till dessa, i orten nya näringsfång kunna anses hafva blifvit väckte.
Handel å landet, som det vore önskligt att se inskränkt till spannemål, viktualier och inhemska slöjdealster, har på de flesta ställen visat en skadlig verkan, då den, genom tillhandahållandet af en alltför öfverflödig tillgång på bränvin samt andra, för allmogen åtminstone af gammalt okända 12 och lill större delen obehöflige varor, hos mången obetänksam skapal onödiga samt förstörande begärelser och behof.
Af bergverksprodukterne föras slörre delen till Westerås och endast mindre partier till Gefle och Söderhamn, äfvensom genom Wermland till Götheborg.
Den för orten skadliga handel, som med obeböfliga varor öfvas af gårdfarihandlande och handelsbetjenter från Ulricehamn och Borås, utvidgas årligen, och blifver än mera förderflig genom de missbruk af deras rättigheter, hvilka en del bland dem desto heldre kunna, sig tillåta, som flere utaf dessa personer ofta nog icke kunna i uppgifne hemorten träffas af lagens och allmänna ordningens handhafvare, för alt befordras till ansvar för lagöfverträdelse.
Med understöd af Staten, medelst ett anslag af 10,000 R:dr B:ko, samt aflöning till arbetsbefälet, och utaf Nås och Jerna socknemän medelst vissa dagsverken, hafva ägarne af Snöå jern verken i Jerna socken samt Fredriksbergs jernverken i Säfsnäs och Nås Socknar Atagit sig samt jemväl under åren 184-1 och 1842 bearbetat anläggning af en väg emellan Nås kyrka samt Gåsborns socken i Wermland, till en längd af omkring 5 mil inom detta Län, och nästlidet år har vägbyggnadeu, förutom en obetydlig del, samt tvänne större brobyggnader, blifvit så fullbordad, att i öfrigt blott grusfyllningens Verkställande återstår.
I öfrigt hafva, på enskild bekostnad, blifvit anlagde: af Stora Kopparbergs bergslag, en väg från Svartnäs bruk i Svärdsjö socken till Åmots bruk i Ockelbo socken af Gefleborgs Län, af 2 mils längd, hvaraf dock endast -J:dels mil inom detta Län; af Horndals bruksägare, emellan nämnde bruk och Walla masugn omkring |:dels mil, och från Borns qvarn i By socken till Husby socken |:dels mil; af Malingsbo bruksägare, emellan nämnde bruk och Tolfsbo by i Söderbärkes socken, omkring |:dels mil; af Laxsjö masugnsägare, från nämnde verk lill Hästbergs by i Stora Tuna socken, omkring i mil, och af Grawendals bruksägare i Säfsnäs socken, dels från nämnde bruk ljrdels mil till socknekyrkan, dels ock omkring 1 mil från Thyforss till Annaeforss i nyssnämnde socken jemväl 13 belägne jernverk; hvarförutan Gagnefs socknemän anlagt ny landsväg pä vestra sidan om Dalelfven till eu längd af vid pass mil.
Till förbättring af allmänna landsvägarne inom Länet äro dels 7,500 R:dr B:ko anslagne, att användas å vägen emellan Westerås och Fahlun, samt, efter fastställd plan derför och upprättadt kontrakt med vederbörande menigheter, arbetet innevarande år företaget, att fullbordas nästa år; dels undersökningar hällne: l:o om några backers borttagande invid tvänne flottbroar öfver Dalelfven inom Gagnefs socken; 2:o angående omläggning af landsvägen från Fahlun till Gefle, för undvikande af de svåra backarne emellan Fahlun och Lumshedens gästgifvaregård; 3:o angående omläggning af vägen emellan Säters stad och Gustafs socken, samt vidare lill Smedjebacken uti Norrbärkes socken samt derifrån till Grangärdes kyrka.
Maj:ts Nådiga beslut, Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader att, då medel saknats till de statsbidrag, som af menigheterne blifvit begärde för dessa arbetens utförande, efter de dertill fastställde planer och kostnadsförslag, hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan, om behof af Nådig proposition till Rikets Ständer, angående anslag af allmänna medel till dessa företag.
I afseende på det tredje af ifrågaslällde vägomläggningsarbelen fortgå ännu vid domslolarne i orten undersökningar, rörande menigheternes bidrag och åtaganden derför. § 4.
1 Länets Kammarverk har sedan sista berättelsen afgafs, icke inträffat annan förändring än att 5 3- rekognitionsskogshemman tillkommit, äfvensom 8 nya qvarnar.
Genom laxfiskets upplåtande till åtskillige strandägare inom Kopparbergs och Näsgårds fögderier, uppbäres en årlig arrende-afgift af 7 L# 15 tt saltad lax efter årlig markegång.
Till jordbrukets upphjelpande i de delar af Länet, som lidit genom e» obegränsad hemmansklyfning och deraf uppkommen ägoblandning, hafva de med olika bidrag af slaten socknevis företagne storskiften under ifrågavaran - de år blifvit fullöljde.
Af de så beskaffade förrättningar, hvilka finnas omnämnde i sista berättelsen, har den då pågående skogsdelningen i en af socknarne i Öster-Dalarne blifvit fullbordad, men i anseende lill anförde besvär öfver det utslag, hvarigenom Landtmätarnes åtgärder dervid blifvit godkände, bar vid den afviltrade markens skattläggning någon åtgärd ännu icke kunnat vidtagas.
Det derförinnan började skiftet i en till den nyssnämnde gränsande socken fortgår ännu, äfvensom, sedan det då nyligen företagne skiftet i en af socknarne i Öster-Dalarne blifvit till inägorna fullbordadt och genom nu mera laga kraftägande utslag fastställdt, förberedande åtgärder till skogens delning och afvittring derstädes blifvit under tiden begvnte, likasom storskiftet i en af de tillgränsande större socknarne börjadt.
De fördelar som för orten vinnas genom dessa förrättningar äro stora, då derförinnan någon möjlighet icke finnes, att ernå en väsendtlig förbättring i jordbruket, hvilket en lill och med icke besuten jordägare ofta nog nu ses nödsakad, alt idka på en otrolig mängd särskilte små skiften, spridde på flere från hvarannan skiljde trakter af socknen, samt enär derförutan en ändamålsenlig vård af de samfällige skogarne icke kan påräknas eller en lämplig reglering verkställas, angående äganderätten till de å vissa trakter vidt kringspridde, oftast ohägnade slog eller slotter-lägenheter, hvilka i sitt närvarande skick föranleda till många tvister.
Maj:ts nådiga bepröfvande anmäldte; men äfven, om desamma vinna Kongl. Majlis nådiga bifall, erfordras, på sätt ofvan är omförmäld t, elt ökadt statsanslag för dessa förrättningars förtsky ridande, om de dermed afsedde fördelar skola förr än i en oviss framtid kunna beredas åt de trakter af Länet, hvarest de samfällige skogarne, i anseende till aflägsenheten icke kunna, genom behörig tillsyn af tillförordnad tjensteman fredas från den förödande misshushållning dermed, hvaruti allmogen, eller egentligen flere löse personer blifvit inledde afen del Irädvaruhandlande eller deras utskickade.
I öfrigt vore det äfven på det högsta önskvärdt, att, för ett skyndsammare uppnående af ett bland ändamålen med dessa storskiften, något penningelån af allmänna medel kunde blifva tillgängligt, med småningom skeende amortering på flere år, för att begagnas af de jordägare, hvilka, i de af flere små lägenheter samman - 15 salle besulenlieter, innehafva hufvudnummern, men sakna utväg att utgifva lösen for de mindre jordlotterne, då sådan 20 år efter storskiftets slut i någon socken skall erläggas, så att med vei kställigheten af föreskriften derom, redan flerestädes måste anstå, i följd af en del utaf allmogens i dessa socknar oförmåga att dertill anskafla penningar.
Utaf de i tabellen upptagne hemman och lägenheter äro Kongl. Majrt och Kronan tillhörige mantal, en mjölqvarn och ett fiske, hvar förutan -f-j-f-f hemman Lil 1 tiora fromma stiftelser.
Det förut uppgifne förhållandet emellan sjelfaganrle jordbrukare och arrendatorer fortfar alt vara såsom femton till en, äfvensom arrendenas beskaffenhet och landlböndernes utkomst är oförändrad.
Af desse är visserligen roleringen mindre jemnt fördelad, men så väl hetnmansräntorne som fastighetsbevillningen hafva alltid varit derefter lämpade.
Med nu inträdde ofördelaktiga konjunktur för jernhandteringen, blir det i nu gällande bevillningsförordning stadgade minimum, för beräkning af brukens vinst, alltid tryckande för näringsidkaren, som, efter hvad sig visar, möjligen mäste åtnöja sig med att afyttra varan utan någon egentlig vinst.
Diverse Onera, omfattar kurhusmedel, riksdagsmannaarvode, Brandstodsmedel, allmänna byggnaders underhåll, skottpengar och premier för rofdjurs fällande utom skallgång, m. m.
I enlighet med hvad i förra berättelsen blifvit anmärkt, är uppskattningsvärdet och bevillningen af jordegendom, bergverk och särskildta lägenheter, så vidt möjligt, enligt formulärets föreskrift, i labellerne ulfördt; men öfrige skatter, såsom på de fleste ställen inom Länet utgående på rote, hafva måst i ett sammanhang upptagas.
I mån sådant kunnat verkställas, 16 är den personella bevillningen specifikt upptagen, derunder 1842 års räkenskaper blifvit följde.
Länets ungdom äger att njuta undervisning vid Fahlu högre lärdomsskola, hvarest i medeltal under hvarje termin af ifrågavarande fem år omkring 128 lärjungar begagnat denna vigtiga läroanstalt, som fortfarande njuter ett rättvist förtroende.
Lärarestaten vid denna skola innehar, såsom tillförene, i löneanslag 425 tunnor spannemål, å 6
R:dr tunnan, bestående af 250 tunnor kronotionde spannemål, ersättning för indragne djeknepenningar 100 R:dr, räntor af donerade medel, samt ett fyllnadsanslag af statsmedel, hvilket sista året utgått med 577 R:dr 47 sk. 5 rrst.
Då ifrågavarande klass af läroanstalten mera anlitas, än tillförne, i följd af näringarne och öfrige förhållanden inom orten, vore det önskeligt att lön åt förenämde nya lärare dervid kunde anslås, hälst i Länet icke finnes mera än tvenne mindre stadsskolor, utom denna lärdomsskola, hvilket är mindre än i tillgränsande icke så vidsträckta
Förut uppgifne föi'nållanden i afseende på undervisning för allmogens barn inom socknarne samt ungdomens öfning i slöjder fortfara utan förändring, äfven hvad angår den presterliga tjenstgöring, hvarigenom på en del ställen sockneskollärare med äldre löneanslag af kronotionde, hafva sin tid deraf mera upptagen, än afsedt varit vid inrättningen af deras barnalärarebefattningar.
De nya folkskolorne, hvartill anslag af staten nyligen äro beyiljade, hafva ännu icke hunnit komma till verksamhet.
Till praktiska bergsskolan i Fahlun utgå dels af staten dels af Brukssocieteten, anslagne medel med ett sammanräknadt belopp af 10,500 R:dr B:ko årligen för aflöning åt föreståndaren och andra Läraren samt arfvoden till extra lärare, stipendier och understöd för elever, inköp af böcker, materialier mekaniska modeller och redskap m. m.