Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 960,000: Banco-Utskotlets Utlåtande\, N.0 tog. 5 ökat Bankens Capital-behållning, och Riksgälds-Contoirets skuld blifvit nedsatt till 3 millioner i obligationer, omskrifne a 5 a 10,000 R:dr mot 4 proc. ränta och försedde med Bankens transport, borde, emot räntans nedsättande i Allmänna Disconlen till 4-| proc., till ökande af denna rörelses crediliver användas 1,000,000: till större aftappnings- och odlings-företag, som, öfverstigande enskilda förmågan, af sakkunnige män och vederbörande auetoriteter belinnas erbjuda fördelar åt talrikare menigheter och vidsträcktare jordig mder, anslås ..... 500,000: samt till Stats-Utskottets disposition för allmänna ändamål ställas återstoden 851,216: 41. 5. 3,311,216: 41. 5.
Och har större delen af Hedervärda Bonde-Ståndet uti denna mening instämt med endast de skiljaktigheter, att någre ledamöter yrkat räntans nedsättning till 4 proc. samt någre ansett af Banco-vinsten en million R:dr böra användas till utvidgande af fonden för fastighets-belåningen; aj en ledamot inom Vällojl, Borgare-Ståndet: att då Bankens Grundfond, som utgjorde en af hufvudgrnnderna för realisationen, blifvit ökad från det i Bank-lagens 4 §. bestämda belopp 4,400,000 R:dr till 5,000,000 R:Jr, det väl icke nu vore skäligt ytterligare öka densamma, men att deremot de 311,216
R:dr 41 sk. 5 r:sl, hvarmed den reserverade Bancovinslen öfverskjuter 3 millioner B:dr, borde afsättas för möjliga förluster på Bankens vidsträckta lånerörelse, hvarigenom Bankens ställning blefve fullt betryggad, helst som, då till denna summa lades 1840 års icke beräknade Baneoviiist, ändock en behållning af omkring en million R:dr uppstod.
Dessutom har inom Vällofl. Borgare Ståndet en Ledamot yrkat bifall till Herr Grefve Frölichs, Utskottets Betänkande N:o 64 bifogade, reservation ; en Ledamot ansett, att Utskottet hade bordt utreda, huruvida icke någon andel af Banco-vinsLen borde afsättas tilli Bankens tryggande mot förluster, oskiljagtiga från mindre fördelagtiga conjuncturer; samt en Ledamot fordrat af Utskottet ett motiveradt yttrande, i anledning af icke allenast de uti Herr Grefve Frölichs nyssnämnde reservation omförmälde tidsförhållanden, utan äfven en ledamots inom Banco-Styrelsen yttrade mening, att de förhållanden, som elter sistlidne Riksdag inträffat i handelsverlden, bordt föranleda till annan uppfattning af Bankens ställning och behof, än den, hvilken vid tidpunkten af realisationen egde rum. 6 Banco-Ulskollcts Utlåtande, N:o tog. 2:0 emot det af Utskottet föreslagna vilkor för Banco vinstens aflernnande, alt nemligen tle först utgående andelarne deraf användas till inbetalning af Riksgälds-Contoirets till Banken utfärdade obligationer A ett capita l-belopp af g6o,ooo R;dr, eller dett summa, hvarmed dessa obligationer nu öfverstiga 3 millioner R:dr; af flera Ledamöter inom Höglo fl. Ridtlerskapet och Adeln, Högv. B reste-Ståndet samt Vnilof.
Borgare-Ståndet: ali Utskott, t öfverskrida gräusorne for dess myndighet, dä det inlåtit sig i frågan om liqvid af Stats-Verl;ets skuld till Banken; att den fortskyn lade betalningen icke bidrog till Bankens ytterligare consoliderande, enär derigenom endast skedde utbyte af lånehandlingar och de indrague medlens öfverflyttning på en annan utlåning, utan att grundfonden vunne ringaste förstärkning eller förbättring; att en sådan liqvid icke vore för utvidgande af Bankens verksamhet af behof påkallad, enär dels af den nu reserverade vinsten icke något utgåfves förr, än 113'' räntevinst inflöte, så att grundfonden kunde anses ökad från 5 till 8 millioner, dels, vid det fördelag tiga förhållande emellan 18 millioner metallisk valuta och 26 millioner credit-sedlar, som nu egde rum, Banken, utan olägenhet, kunde utvidga sin lånerörelse med 1 å 2 millioner R:dr; att den ifrågaställde liqviden icke eller befordrade någon serdeles märkbar allmän nytta ,utan alt, i stället för den förespeglade skatte-nedsällningen, deraf skulle följa, atl, då Stats-Verket icke på 2:ne är kunde använda något af Bankens vinst för allmänna behof, men dessa behof icke kumle afvisas, dertill andra medel måste anslås, hvilket för de skattdragande skulle medföra ökad tunga; att det vore oförsigtigt att rubba de vid realisationens lillvägabringande fastställde grunder för Bankens förhållande till Stals-Verket, och att det föreslagna liqvidationssättet vore ett medel att genast vid första Riksdagen efter verkställd realisation ingifva Svenska folket misstroende till Rikets Ständers föresats att hålla deras förbindelser till Banken; att redan med skäl klagades öfver rörelse-capitalets otillräcklighet, då kändt vore, att Banco-Styreisen icke kunnat utsläppa de samlade vinstmedlen, men att, genom Utskottels förslag, Banken, innan dess utbetalningar till StatsVerket vidtogo, skulle hafva accumulerat nya ränte vinster och derigenom ytterligare minskat den utelöpande sedelstocken, hvilken icke eller sedermera kunde ökas, emedan de årlige räntevinsterne fullt motsvarade, hvad från Banken under hvarje af de följande åren skulle komma det allmänna till godo; Banco-Utskottets Utlåtande j N.o log. 7 att det icke vore för Banken förmonligt att öfver behofvet öka dess tillgångar, emedan sådant föranledde till ökade anspråk på Banken i låneväg; att efter realisationen Bankens lånerörelse snarare borde minskas än ökas, med afseende å den verkan, en möjligen behöflig indragning af densamma skulle medföra;
att utvägen af upp- och utlåning då lämpligare borde åter anlitas, hvarigenom de, sorn kunde undvara capital, fmgo dem i Banken förräntade och lånsökande alltid kunde påräkna en lika tillgång på medel till fyllande af deras behof; att, derest äfven ofvannämnde 960,000 R:dr kunde göras i lånerörelsen fruktbärande, de dock icke skulle lemna Banken större afkomst, efter afdrag af omkostnader och förluster, än den ränta ä 4 procent, obligationerne nu bära; alt, i händelse af någon kris eller något större behof för Banken att förstärka dess metalliska fond, Riksgälds-Conloirets obligationer voro vida att föredraga framför enskildes skuldförbindelser, emedan de förre kunde, om ej försäljas, åtminstone begagnas såsom bypothek för lån eller creditiv, oberäknadt att Rikets Ständer kunde i behofvets stund lätt vidtaga åtgärder lill deras hastigare inlösen, hvaremot de senare, örn de äfven kunde afyttras och på annan man transporteras, saknade all credit både inom landet och än mer på utländsk ort; af en ledamot inom Hederv.
Bonde-Ståndet: att någon partiel inbetalning af Riksgälds-Conloirets till
Banken utfärdade obligationer icke vore ändamålsenlig, utan att, derest det vore nödvändigt att inlösa omförmälde obligationer, hela banco-vinsten, så långt den läckte, borde dertill användas.
Med anledning af de inom samtlige Riks-Stånden framställde anmärkningar emot det af Utskottet föreslagna vilkor för den nu reserverade bancovinstens aflemnande, att de först utgående andelarne af samma vinst användas till inbetalning af Riksgälds-Conloirets, till Banken utfärdade, obligationer å ett capital-belopp af qGo/joo
R;dr, hvarmed samma obligationer nu öfverstiga 3 jjoo/too R:dr _, vill Utskottet, då flere ledamöter inom llögv.
Preste- oell Yällofl. Borgare-Stånden ansett berörde vilkor innebära en rubbning uti de vid realisationens tillvägabringande derför fastställde hufvudgrunder, endast erinra, att den af Utskottet tillstyrkte afbetalning å RiksgäldsConloirets skuld till Btnken på en gång, i stället för under flere år, såsom eljest inträffar, destomiudre strider emot ofvanberörde af Rikets senast församlade Ständer antagne hufvud-grunder, sorn, §.
161 uti det vid sistlidne Riksdag utfärdade Reglemente för Banco-verkets styrelse och förvaltning innehåller 8 Banco-Utskottets Utlåtande j N.-o tog. det uttryckliga förbehåll, att Riksgälds-Contoiret, utöfver bestämd årlig inbetalning af 2 procent å primitiva capitalet jemte ränta a 4 procent på hvad utaf ifrågavarande skuld efter senast skedd capital-afbetalning återstår, ”må göra större eller mindre af betalningar å capitalet"; samt att Utskottet således icke förbisett dess åliggande, på grund af §. 3 uti den för Utskottet gällande Instruction.
Men då för öfrigt, på sätt ofvan omförmäldt är, emot Utskottets förslag, angående förrberörde afbetalning, inom samtlige Riks-SLånden anmärkningar blifvit framställde, och Utskottet således icke vågar hoppas, att detsamma skulle vinna den framgång, Utskottet ansett det förtjena, har Utskottet funnit sig böra nämnde förslag frånträda.
Då Utskottet nu öfvergår till besvarande af de anmärkningar, som blifvit gjorde vid Utskottets förslag: att Bankens j enligt i83g års Hufvud-bok , behållna vinst och capital-öfverskott må komma det allmänna till godo med \:del deraf hvarje år från och med t8fi, torde Utskottet, för vederläggning af erinran, rörande Utskottets uragllåtenhet att upplysa, huruvida och på hvad sätt ifrågavarande vinstmedel voro i Bankens låne-rörelse använda, endast behöfva åberopa Banco-fullmägtiges, vid Riksdagens början, afgifna och jemte Utskottets memorial N:o 4 lill Riks-Stånden öfverlemnade, samt bland deras ledamöter utdelade Berättelse.
Enär någon förändring i de uti denna Berättelse, sidan 53, uppgifna dispositioner å Bankens capital-öfverskott och vinst-summa, nemligen: tili cassa-crediliv för Skånska och Bruksegares Hypolheks-före ningar R:dr 400,000. „ förstärkning af fonden för publika pappers-belåningen . . . 200,000. och till förstärkning af Handels- och Närings-Disconten ....
2,710,000. sedermera icke skett, ansåg Utskottet, hvars framställning just grundade sig på det anförda förhållandet, att vinstmedlen voro till största delen redan i låneväg utgifna, mindre behöfligt att i det återremitterade
Betänkandet vidare redogöra för omförmälde medels användande.
Deremot har Utskottet, för att efterkomma flere ledamöters härom framställde önskningar, ansett sig vid detta tillfälle böra meddela nedanstående ytterligare upplysningar om resultaten af de sedan sista Riksdag inträffade förändringar i Bankens lane- och sedel-rörelse.
Vid 1834 års slut utgjorde
Bankens capital-/ordringar för meddelade lån och creditiv samt förskott: a") af Banco-Utskoltels Utlåtande } N.-o log, a) af Riksgälds-Contoiret, oberäknadt de, enligt Rikets Ständers 1830 årens Riksdag, inom linien förda, fordringsposter R:dr b) af Kongl. Commerce-Collegium c) af Jern-Contoiret d) af Mynt-Verket för erhållet förskott e) af åtskilliga städer m. fl f) af enskilde personer: för lån emot pant af Bankens utfärdade obligationer.
. för dito dito af guld och silfver samt koppar och jern . för dito emot inteckning i fast egendom för såkallade skiftes- och odlings-lån och g) af Banco-Disconten samt Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö för dem meddelade fonder: till lån med omsättnings-rätt eller i allmänhet s. k.
Discont-lån 8,000,000: till lån mot säkerhet af publika papper . . 500,000: till lån genom Handels- och Närings-Disconten 989,500:
Summa R:dr I afräkning å dessa fordringar, hafva intill 1839 års slut, följande Capital-inbetalningar, utöfver hvad som i samma låneväg åter utgått, blifvit verkställde, nemligen af Rikgälds-Contoiret, genom de årliga afbetalningarne å de till
Banken utgifna obligationer med 4 procents ränta 440,000: genom verkställd liqvid af Bankens återstående fordran för ut lemnade Piastrar 150,828:18. 5.
d:o af förskottet å 1834 års
Ban co-vinst 120,591:40.4. 711,420:10.9. af åtskillige städer och corporationer, genom afbetalningar å dem meddelade låne-bilräden 14,33G: 24. 6. af enskilde låntagare, genom inbetaldta lån i Bankens obligationer 121,633:34.4. genom inteckningar å fastighets - Transp. 121,633: 34. 4. 725,756: 35.
3. 9 beslut vid 1828— 5,686,420:10. 9. 1,000,000: 600,000:— — 37,755: 45. 7. 88,023:21. 5. 252,940: 2. 4. 1,139,932: 4. 1. 5,507,608: 23. 8. 183,697:45. 5. 9,489,500: 23,985,878: 9. 3. 23,985,878: 9. 3. lo Baneo-Utskottets Utlåtande, N.o 109.
Transp. 121,633:34.4. 725,756:35.3. 23,985,878: 9.3. lån, med förskrifven återbetalning i silfver 100,118: 2.10. genom dito å vanliga fastig liets-lån utöfver beloppet af dylika åter utgifna lån . . 236,497:22.
2. genom dito å Skiftes- och Od lings-lån dito dito .... 146,000: 39. 2. •— —— UUt.^JvJ. bl r\ 1 1,330,006: 37. 9.
Såsom följd af nu uppgifna capital-inbetalningar, skulle alltså det sammanräknade beloppet af Bankens låne-fordringar vid början af detta år hafva varit nedsatt till R:dr 22,655,871:19. 6.
Så vida icke uti nedannämnde utlåningsgrenar, utom hvad som deri influtit, blifvit under åren 1835—1839 användt, till lån mot pant af guld och silfver samt koppar och jern R:dr 881,031:13.7. till extra fond för Publika pappersbelåningen 200,000; till förstärkning för Handels- och Närings Dis-conterne 1,861,261: 16.8. och till nya Cassa-creditiv 400,000: — — hvartill dessutom kommer medgifven tillökning i förskottet till Mynt-verket . . 10,000:
^ 3 Således har, oaktadt de verkställde inbetalningarne af en del låne-fordringar, Bankens hela utlåningssumma under ifrågavarande tidrymd icke undergått någon minskning, utan tvertom, oberäknadt de af Stockholms Sparbank insatta och i allmänna
Discont-rörelsen begagnade medel, ökat sig tili ett belopp af . 26,008,164: 1.9. eller med R:dr 2,022,285: 40. 6.
Derjemte hafva Låne-Bankens för upplånade medel, före 1834 års slut, utgifna obligationer blifvit under berörde tidrymd infriade med ett capital helopp af 1,125,779:11.9. äfvensom Riksgälds-Contoiret, enligt Rikets sist församlade Sländers beslut, fått, under åren 1835 och 1836, emottaga Capital-öfverskottet utöfver Bankens Grundfond vid slutet af år 1834 med tillsammans . . . 317,536:40.4. Banco-Utskotlets Utlåtande} N.-o log. 11 hvilken sislberörde summa med omkring 60,000 R:dr öfverstiger hvad, som derefter ingått å Bankens inom linien förde fordrings-poster.
Beträffande åter Bankens Sedel-rörelse3 så utgjorde, vid 1834 års slut, utelöpande Banco-Sedelstocken en summa af ... .
R:dr 24,059,589: 30. 5.
Med inberäkning af Riksgälds-Contoirets då utevarande Credit-sedlar, som äfven af Banken borde infrias och motsvarade 6,285,214: 44.
2. uppgick alltså Rikets sedelmynt vid nämnde tid till ett sa mina nr äknadt belopp af R:dr 30,344,804: 26. 7.
Vid slutet af år 1839 hade Banco-sedelstocken väl ö kat sig till R:dr 26,526,414: 44. 5.
Men som större delen af Rilksgäldssedlarne derförinnan blifvit infriad, så att deras då återstående belopp utgjorde endast ..........
R:dr 743,280: 9.6. var den i allmänna rörelsen utgifna summa af Banco- och Riksgälds-sedlar sedan 1835 års början minskad till . . 27,269,695: 1. 11. eller med ett belopp af ..........
R:dr 3,075,109; 24.8.
Denna minskning i landets allmänna rörelse-capital måste dock endast tillskrifvas den omständigheten, att dels åtskilliga allmänna Verk och enskilda personer under senast förflutne åren högst betydligt ökat deras depositioner i Banken, dels ock att beviljade creditiv icke behöft till dermed afsedde ändamål begagnas.
De för enskilda personers och allmänna Verks räkning; i Banken innestående behållningar uppgingo nemligen, vid 1839 års slut till ...
R;dr 5,2o7,344: 1. 8. och öfverstego således deras belopp vid 1834 års utgång eller . . . . 3,276,367: 13.-r— med . 7 7. . . . . R:dr 1,980,976: 36. 8.
Utaf de å Banken anvisade creditiv, var likaledes, vid början af innevarande år, obegagnadt ett belopp af . . • • . • R:dr 1,967,938: 2. 11. hvaremot den vid 1835 års början å dylika creditiv odisponerade summa allenast utgjorde ......... 830,596: 44, 4.
Om nu skillnaden emellan dessa begge summor, eller R:dr 1,137,341: 6.
7. lägges till ofvanberörde ökning af Bankens depositionsskuld 1,980,976: 36. 8. uppkommer ett belopp af R:dr ......... 3,118,317: 43. 3. 12 Banco-Ulskottets
Udell ande N.-o 109. sorn något öfverskjuter ofvanberörcle summa, hvarmed Bankens och RiksgäldsContoirets utelöpande sammanräknade sedelstock blifvit under samma tid minskad.
Såsom i hufvudsaklig mon bidragande till nu omförmälclte, vid jernförelsen emellan Bankens sedel- och depositions-skulder, uppkomna resultat, har Utskottet ansett sig böra upplysningsvis anmäla, att behållningen å Riksgälds-Contoirets räkning för dess egentliga inkomster och utgifter, hvilken behållning den 31 Dec. 1834 utgjorde 320,265 R:dr 27 sk. 4 r:st., samma dag 1839 uppgick till 1,543,999 R:dr 34 sk. 4 r:st.
Då Banco-Fullmägtige i ofvanåberopade berättelse (sidan 17—36) omständligt redovisat för de, till förstärkande af Bankens metalliska fond sedan sista Riksdag vidtagna åtgärder, samt uppgifvit de icke obetydliga förändringar, som berörde fond under de förflutna åren varit tidtals underkastad, så får Utskottet, till bemötande af hvad, som utaf någre ledamöter blifvit erinradt, angående utredandet af härvid förekomna förhållanden, äfvenledes hänvisa till samma berättelse.
Med anledning af hvad åtskilliga inom Riks-Stånden afgifna yttranden i sådant afseende innehålla, har Utskottet dock trott sig nu böra, såsom tillägg till hvad i omförmälde berättelse härom förekommer, jemväl meddela några ytterligare upplysningar, rörande ifrågavarande, för både Banken och hela Riket högst vigtiga, ämne.
Bankens tillgång af guld och silfver motsvarade, efter afdrag af det på depositions-räkning innestående guld- och silfvermynt, vid realisationens verkställighet den i October 1834 ....
R:dr B:co 17,576,957: 8. — Sedermera hafva, i följd af slutade contraet om guldoch silfver-leverancer till Banken ingått: under år 1836, enligt 3:ne serskilde contract, ett sammanräknadt belopp af . . .
R:dr Silfv.
Sp. 464,279: 14. ■—•
„ 1839 likaledes, enligt 3:ne con tract 651,688: 40. 5. „ 1840, enligt ett contraet . . 513,973: 46. 7. Summa R:dr Silfv.
Sp. 1,629,942: 5.
—• motsvarande således 4,346,512: 13. 4.
Om nu från dessa summor, uppgående till R:dr B:co 21,923,469: 21. 4- afräknas metalliska cassans belopp den 26 nästl.
Sept. . . 18,131,459: 22 - utgör återstoden, eller R:dr B:co 3,792,009: 47.
4. naturligtvis det belopp af klingande mynt, som från realisationens början och Banco-Utskoltets Utlåtande, N:o tog. i3 till sistnämnde dag från Banken utgått utöfver hvad, som i vexling Lill detta Verk åter influtit.
Af de, till fullgörande af nyssberörde contract, verkställda guld- och silfver-leverancer hafva, enligt hvad Utskottet kunnat inhemta, de betydligaste åstadkommits genom de af Bruks-egarnes hypotheks-eassa å utländsk ort upptagna lån.
De deraf föranledda leverancer skola nemligen hafva uppgått till ett sammanräknadt, i R:dr Banco evalveradt, belopp af 3,534,807: 21. 9.
Häraf visar sig åter obestridligen, att de, genom hemälde liypotheks-cassas lånetransactioner, sålunda tillvägabragta förstärkningar i Bankens metalliska fond förnämligast bidragit till den fördelagtiga ställning, hvaruti densamma för närvarande sig befinner.
Enligt Utskottet meddelad uppgift, öfversteg metalliska cassan vid slutet af nästl. månad med 4,918,200 R:dr 21 sk. 7 rist.
Banco den af Rikets senast församlade
Ständer såsom 2 till 5 bestämda proportion emellan Bankens metalliska cassa samt sedel- och depositions-skuld, vid hvilken proportions inträffande sedelstocken icke, så vidt på Banco-Styrelsen berodde, fick vidare ökas; och har detta öfverskott alltså egentligen uppkommit genom hvad, som uti metallisk valuta, i följd af ofvanberörde tillfälliga lånetransactioner, till Banken under de sista åren ingått.
Den af några ledamöter inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkning, att Bankens vinst för innevarande år 1840 borde bland tillgångarne för Stats-Verkets behof inberäknas samt utgå, fördelad emellan de 5 kommande åren, på samma sätt, som den Banco-vinst, hvilken redan är till ziffran känd, synes Utskottet, efter hvad nu upplyst blifvit, och på de flere inom öfrige 3:ne Riks-Stånden anförde skäl för reserverandet till Bankens egna behof af större eller mindre andel af den, enligt 1839 års bokslut, ingångne vinsten, visserligen redan vara vederlagd; men Utskottet får dock icke lemna obetnäldt, att Rikets senast församlade Ständer, genom bifall till Banco-Utskottets hemställanden uti Betänkandet N:o 6 (punkterne 29 och 32) samt Utlåtande N:o 16 (punkterne 27 och 30), såsom enden säkraste grundval för förtroendet till Bankens kraft och förmåga att kunna upprätthålla myntvärdets stadga, beslutat, att Bankens vinst för år i835 och de följande åren skulle oafkortad förblifva under dess styrelses disposition, intill nästa Riksdag, dä af Rikets Ständer skulle bero att om användandet af derå i behåll varande öfverskott förordna.
Härförutan hafva Rikets sist - Banco-Utskottets Utlåtande j N.-o tog. församlade Ständer stadgat, att Banco-styrelsen skulle ega att, när tillfälle dertill gafs, begagna de i Bankens värd Jrän Riksdag till Riksdag qvarstående vinstmedel, till förökande af så väl silfverjond, som rörelse-capital; äfvensom RikeLs Ständer yttrat den åsigt, att kommande Ständer framgent borde kunna för statens behof disponera allt, hvad enligt bokslut öfversteg Bankens grundfond, men icke ingå i några sådana dispositioner, som afsågo anticiperad beräkning af instundade årens intrader.
Med afseende å allt detta, finnér Utskottet sig ingalunda böra, i strid mot omförmälde, för realisationens bestånd vigtiga, grundsats, tillstyrka Rikets Ständer att nu disponera den vinst, som ännu icke till Banken ingått eller är, enligt upprättadt bokslut, salderad; hvadan ifrågavarande anmärkning torde förfalla.
Sedan Utskottet numera frångått dess uti Betänkandet N:o 64 framställde förslag, enligt hvilket 960,000
R:dr utaf den reserverade Banco-vinsten skulle hafva användts till afbetalning å Riksgälds-Contoirels till Banken utfärdade obligationer, finner Utskottet, på grund så väl af hvad bär ofvan, rörande Bankens ställning och metalliska cassa samt den senares förhållande till sedelstocken, är vordet upplyst, sorn de inom 3:ne Riks-Ståndi framställde yrkanden, angående
Bankens förstärkande med någon del af berörde vinst, att Banken, i enlighet med hvad uti åberopade Betänkande jemväl finnes antydt, bör beredas en tillgång, dels för låne-rörelsens utvidgande, och dels för metalliska cassans förstärkning vid förefallande behof.
1 öfverensstämmelse med dess uti nyssnämnde Betänkande yttrade åsigt, tror likväl Utskottet grundfondens belopp, af Rikets senast församlade Ständer bestämdt lill 5 millioner R:dr, böra icke vara underkastadt någon rubbning, utan förblifva oförändradt.
Utskottet finner således, att, för ofvan antydde ändamål, en serskild så kallad reservfond bör afsättas.
Ridderskapet och Adeln och en ledamot af Vällofl.
Borgare-Ståndet har väl, i likhet med Hr Grefve Frölich, uti den Utskottets Betänkande N:o 64 bifogade reservation, yrkat, att en sådan fond måtte, till belopp af 1,000,000 R:dr, bildas af Riksgälds-Contoirets inom linien förda skuld till Banken, R:dr 9,359,094: 30. 11, deraf återstoden borde för alltid afskrifvas; men då Rikets Ständer vid 1828—1830 årens Riksdag, genom bifall till Statsoch Banco-Utskottens Betänkande N:o 3, förklarat, att, sorn antagandet af den vådliga grundsatts att på kommande Ständer berodde att, efter godtfinnande och till samtidens lättnad, utstryka eller tillintetgöra en af staten gjord, och af föregående Ständer högtidligen erkänd skuld, försvagade förtroendet till den nya ordning, man gick att fastställa, berörde skuld skulle, **•vore det ock Banco-Utskottets Utlåtande, N.o tog. i5 endast såsom en påminnelse om det framjarna och en varning för det tillkommande ” inom linien balanceras, har Utskottet icke lunnit öfverensstämmande med berörde beslut att nu yrka någon bestämd godtgörelse för omförmälde skuld-belopp, utan ansett detsamma böra, såsom hitintills, inom linien balanceras, under förutsättning, alt
Banken fortfarande tillkommer, hvad deraf möjligen kail inflyta.
Då Utskottet sålunda icke kunnat biträda detta förslag, har
Utskottet ansett omförmälde fond böra bildas af Bankens nit reserverade vinst-medel.
Beloppet af den fond, som sålunda bör för Banken reserveras, har Utskottet, i enlighet med dess uti Betänkandet N:o 64 yttrade åsigt, trott böra, för att motsvara ofvan antydda ändamål, bestämmas till 1,000,000 R:dr B:co.