Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1 aln 2 * — 20 — BRUNELLER 1 skålp. — 2 — r— — 5 BRUNSTEN BRÄNVIN och SPRIT: af Siid eller Potates'.
Geniövre, Nederländsk: af lill och med 12 graders 1 Sk& 1 2 6 2 — styrka ........
1 kanna — 4o — 3 deröfver Alla andra slag, odcstilleradt eller destilleradt; af till och med 12 graders 1 kanna 1 12 i l6 .— styrka (Förb. till införsel) . i kanna — 4° — 2 deröfver (Förb. till införsel) . af Frugt:
Cognac: af lill och med 12 graders 1 kanna 1 12 > K ! ri tt 2 styrka 1 kanna — 4° — 3 deröfver 1 kanna 1 12 __ 2 andra slag (Förb. till införsel) Sprit för beredning af luktvatten, införd efter pröfning af behof- vet och med serskildt tillstånd af Coratuerce-Collegium ....
1 kanna 100 R:dr v. a5 40 - Bonteiller, se Glas. Bred- och Plattfisk, se Fisk, torr.
Bresilja, re Färger.
Bronae, re Metall.
Brunstenar, re Sten.
Be villnings-Utskottcti Förslag till Tulltaxa•
Tuilvätde. l3 4 2 16 12 2 24 20 12 12 12 1 12 I 32 BRÄNVIN ocl. SPRIT: af’ Socker eller Runi! af till och med 12 graders styrka ' deröfver af Ris eller Arrac! af lill och med 12 graders styrka . , deröfver BRÖD: af Hvete af Pmg BÄFVERGÄLL • . BÖCKER: på främmande språk, samt Charta-, Musikalier, Not- och och Rit-böcker på Svenska tryckte . . . . Biblar, gifne till Svenska Bibelsällskapet med inbundet, rent eller linie— rädt papper BÖNOR:
Hvita eller så kallade Turkiska Trädgårds ( Åkerbönor, af alla slag, lika med Ärter.
CACAO CAFFE brändt, och alla till Caffe-surrogat användbara brända växter . . . CALMUS . . . . CAMPHER: oraffinerad raffinerad Qvantitet,för Tullberäkn Införsel-tull.
Utförsel-tull 1 kanna 40 1 kanna I 12 — ) \
F ri tt t kanna — 40 — 1 kanna 1 12 — ) 1 skölp. — 2 — \
F ri tt 1 skålp.
I — i 1 skålp.
I 16 100 R;dr v. F 20 ri a }27 ri a F ri a — — — 100 R:dr v. 25 — — F ri a 1 skålp. — 4 — ]■ F ri a 1 lss: 40 i t skalp. 4 1 skålp. 4 —- 1 skålp.
. 6
F ri tt 1 skålp. 4 — — — 1 1 skålp. 6 — — — 1 skålp. 12 “ “ Buldan, se Väfnader.
Bär. cj specificerade, se Frukter.
Camelliår, re Hår.
Camelotte, se Väfnader. 1* Bevillnings-Utskotlels Förslag lill Tulltaxa.
Tullvärde* Qvantitet för Tultbcräkn.
Införsel-! ull. U l försel-tull CANEL, CÅNF.L-KNOPP och CAS- I 12 — SIA LIGNEA
I skalp. 8 — GANTHARIDER eller så kallade Span- 3 8 — ska flugor I skålp. — i5 — ■ — — 4 — — CANTTLLER
I sk alp.
I ■ — — ri a I — — CAOUTSCHOUC t skålp. 2 — — — ' 28 CAPRIS I skålp. 7 — — — — 1 24 — CARDEMUMMQR I skålp. — 8 — — — — io — CASSIA FISTEL A I skålp. — 3 — —. — — . 8 — CASTANIER I skålp. — • 2 — — — — I 16 — CA VIAR . . . • I skålp. — 16 — — — — 2 — CI1ICORIE-ROT I skålp. — 1 — —- — 1 2 -— — CfUNABARK, omalen, malen, till införsel af Apo- t skålp. — 4 _— —_ thekare 1 skålp. — 24 — — — — 7 — chinarot; 1 skålp. — — 8 — — — 10 — CHLORKALK 1 skålp. — 1 — — — — I — 1 CHOCOLAD . • 1 skålp. — 16 — F ri tt I — — CIDER 1 kanna — 12 — F ri tt 3 CEMENT 1 tunna — 36 — — — — CIRKLAR och KORTPASSARE . . toc R:dr v, 2 5 — — F ri a 3 .6 — CITRONER ' IOO st. I 4 — — — — . 4o CITRONSAFT I kanna — — — — CITRONSALT eller chrystalliserad 8 i 32 — Citronsyra t skalp. — — F ri tt 8 — CITRONSKAL, torra I skålp. — 1 6 — — — i COBEBER I skålp. — 8 — — — — 3 COBOLT, Mahn I skålp.
I — — — 1 6 16 — Metall COEFFURER och FRUNTIMMERS- HATTAR, ej specificerade . . . I IOO skålp.
R:dr v. 4 1 5o 4 COMPASSER . • IOO R:dr v. 2D — — t F ri a i — — CONFITURER I skålp. r 16 f Canel-knopp, se Canel.
Canoncr, se Jern.
Garmin, st Färger.
Carotte, se Tobak.
Cassia Lignea, se Canel.
Cattun, se Väfnader af Bomull.
Chagrin-skinn, se Läder.
Chrystall- arbeten, se Glas, ej specif.
Chry stalli Tartari, se Vinsten, renad.
B ev i lini ngs-Ut skottets
För slån till Tulltaxa, 7 T ullvärde. 23 23 36 24 COPAL CORALLER, äkta oarbetade . , arbetade , .
COR JANDER . . . CORINTER ....
DADLAR DEGORATIONER, PLATEAUER, med tillbehör, samt ORNAMENTER, ej specificerade DEGLAR DREF DREFMAT, eller gammalt och i stycken af högst 2 famnars längd sönderhugget tågvirke ......
DRICKA, PORTER, ÖL och andra slag Bouteillerne förtullas serskildt, enl, art.
GLAS. DUN, alla slag F.MATL, i massa ENBÄR ENBÄRSMOS ETUIS med tillbehör af sammansatte eller ej specificerade ämnen . . FARTYG:
BIHANG TILL lAHNHUKBlB IR®KSKMPÅHaMBHS vin Laetima Riksdagen i Stockholm Åren 1840 och 1841.
ISJ2 Afdelningen: Expeditions-Utskottets Förslag till Ris Stis underdåniga Skrifvelser till Kongl.
Majit m. m. jemte R iksdags-Beslut et.
B &.N& E; T?» N:o 1.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 4 Mars i<?4°* Preste-Slåndet den 4 — — Borgare-Ätåndet den 4 — — Bonde-Ståndet den 4 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående af Rikets] Ständer godkända förslag till ändringar i Rikets Grundlagar, i fråga om en ändamålsenligare organisation af Stats-Rådet, m. m. S. A. K.
E['ter förehafd pröfning af tle vid sistföiflutne Riksdag lios ConstitutionsUtskottet väckta och till afgörande vid innevarande Riksmöte lagligen beredda förslag till ändringar i Rikets Grundlagar, i hvad dessa förslag åsyfta en äudamålsenligare organisation af Stats-Rådet, samt angifva de grundiags-ändringar, som blifva en följd af Hof-Canzlers-befattningens föreslagna upphörande, hafva Rikets Ständer sammanstämmande gillat och antagit nämnde fulslag, jemlikt hvilka nedanupptagne Grundlags-§§. skulle erhålla följande lydelse, nemligen: Regerings-Formen. §. 5.
Stats-Rådet skall bestå af Tio ledamöter, hvilka ege att alla der förekommande ärenden öfvervara.
Ej må fader och son eller bröder på en gång vara ledamöter af Stats-Rådet. §. 6.
Af Stats-Rådets ledamöter skola Sju vara Chefer, hvar för sitt Departement, nemligen: Bill. lill R.
Trot. 1S40. 10 Sami. 1 Afd. 1 2 Expcditions-Ulskoltets Förslag till tind.
Skrifvelse, N.o 1 Justitia: Stats-Ministern för Justitiae-Departementet; Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, för Utrikes Departementet; en Chef och Föredragande Stats-Råd för La nd tförs vars-Depa r te men te t, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i commando-mål för Armeen; en för Sjöförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i commando-mål för Flottan; en för Civil-Departementet; en för Finance-Departementet, samt en för Ecclesiastik-Departementet.
Den närmare fördelningen af ärendena, Departementen emellan, bestämmes af Konungen, genom en serskild utfärdad, offentligen kungjord Stadga.
Bland de Tre SLats-Ilåden utan Depaitement, höra minst
Två hafva förvaltat civil beställning. §• 7. Alla Regerings-ärenden, med undantag af sådane, sorn i 11 och 15 §§. omförmälas, skola inför Konungen i Stats-Rådet föredragas och der afgöras. §. 8.
Stats-Rådets samtlige ledamöter, der de icke laga förfall ega, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, som, efter dem förut meddelade föredragnings-listor, i Stats-Rådet förekomma och Rikets allmänna styrelse röra.
Sådane äro: frågor och förslag om nyå allmänna författningars vidtagande; om upphäfvande och förändring af de förut gällande; om nya allmänna inrättningar uti särskilda styrelsens grenar, med flere af dylik beskaffenhet. §. 9.
Uti alla mål, som hos Konungen i Stats-Rådet förekomma, skall prolocoll föras.
Stats-Rådets tillstädes varande ledamöter böra, under ansvarighet för rådslagen, till den påföljd, hvarom i 106 och 107 §§. vidare stadgas, ovilkorligen till protocollet sina meningar yttra och förklara; Konungen dock förbehållet att allena besluta.
Skulle någonsin den oförmodade händelse inträffa, att Konungens beslut vore uppenbarligen stridande mot Rikets Grund» Expeditions-V tskottets Förslag till und.
Skrifvelsej N.o t. 3 lag eller allmän lag, åligge det då Stats-Rådets ledamöter att kraftiga föreställningar deremot göra.
Den, som ej serskild mening till protocollet anfört, vare för beslutet ansvarig, såsom hade han styrkt Konungen att det beslut fatta. §• 10.
Innan ärendena bos Konungen i Stats-Rådet föredragas, skola de, genom nödiga upplysningars inhemtande från vederbörande Embetsverk, af den Föredragande beredas. §• ' 11.
Ministeriella mål, hvarmed förstås alla de, som angå Rikets förhållande till främmande magter, må Konungen låta bereda och handhafva på det sätt, Honom lämpligast synes.
Stats-Ministern för Utrikes Ärendena tillhör att dessa mål inför Konungen föredraga och anmäla i närvaro af någon annan Stats-Rådets ledamot.
Är Stats-Ministern frånvarande, föredrage den StatsRådets ledamot, som Konungen äfven i detta fall tillkalle.
Sedan Konungen af dessa Embetsman inhemtat till protocoll anförda råd, för hvilka de blifva ansvarige, fatte Konungen, i deras närvaro, besluten; åliggande det den dertill serskildt förordnade att protocollet föra. §. 12.
Konungen eger alt i afhandlingar och förbund med främmande magter ingå, sedan Han, enligt föregående §., deröfver hört Stats-Ministern för Utrikes Ärendena och någon annan tillkallad Stats-Rådets ledamot. §. 13.
Vill Konungen börja krig eller sluta fred, kalle då, till ett utomordentligt Stats-Råd, Stats-Rådets samtlige ledamöter, framställe för dem de skäl och omständigheter, som härvid till öfvervägande förekomma samt äske deröfver deras yttranden, hvilka de skola hvar för sig med den ansvarighet, 107 §. bestämmer, till protocollet afgifva.
Konungen ege derefter magt att fatta och utföra det beslut, som Han för Riket nyttigast finnér. 4 Expeditions-ZJtskottets Förslag till und.
Skrifvelse j N:0 1. §• 15.
Commando-mål, hvarmed förstås sådane, som Konungen, i egenskap af högste Befälhafvare öfver krigsmagten till lands och sjös, omedelbarligen besörjer, må Konungen, då Han sjelf förer Riks-styrelsen, afgöra, i närvaro af den bland Krigs-Departementens Chefer, till hvars Departement ärendet hörer.
Honom åligge vid ansvar att, då dessa mål beredas, sin mening yttra öfver de företag, Konungen besluter, samt att, då hans mening icke med Konungens beslut öfverensstämmer, föra sina yttrade betänkligheter och råd till ett protocoll, hvars rigtighet Konungen, medelst Sin höga påskrift, besanne.
Finner nämnde Embetsman dessa företag vara af en vådlig riktning eller omfattning, eller grundade på ovissa eller otillräckliga medel att dem utföra, tillstyrke han jemväl, att Konungen ville kalla till ett krigsråd deröfver t vänne eller flere af de närvarande högre militäre embetsman; Konungen dock obetaget att å denna tillstyrkan och, der den bifalles, å krigs-rådets till protocoll anförde tankar göra det afseende, honom godt synes. §• 24.
Uti Konungens Nedre Justitiae-Revision skola Justitiae-ärendena beredas till föredragning och afgörande i Högsta Domstolen. §. 26.
Då Justitias-ärendell i Stats-Rådet föredragas, skola, jemte Justitiae-StatsMinistern och Två Stats-Råd, Två af Högsta Domstolens ledamöter dem öfvervara, med den skyldighet att till protocollet sig yttra, som 9 §. föreskrifver. §. 28.
Konungen eger att i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde
Svenske män till alla de embeten och tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmagter derå utfärdar; dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills egt rum; vare likväl
Konungen obetaget att uti militära embeten nyttja utländske män af sällsynt skicklighet; men icke till Commendanter i fästningarne.
Till civile embetsmål! inom Riket och Expcditions-Utskotlets Förslag lill und.
Skrifvelse j N:o t. 5 till domare må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran.
Hvarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån embeten och tjenster vid de verk och stater, som under Departementet höra. §. 32.
Sändebud hos främmande magter och tjenstemän vid Beskickningarne namne Konungen i Stats-Ministerns för utrikes ärendena och någon annan tillkallad Stats-Råds-ledamots närvaro. §. 34.
Stats-Ministrarne innchafve
Ledamot af Stats-Rådet eller af Justitiae-Rådet må icke tillika annat civilt embete bekläda. §. 35.
Stats-Rådets ledamöter, Presidenter och Chefer för Collegier eller, i dessas ställe, inrättade Verk, Justitiae-Canzleren, Cheferne för Tull-Styrelsen och för Post-Verket, Expeditions-Chefer i Stats-Departementen, Öfver-Ståthållaren, Under-Ståthållaren och Politie-Mästaren i hufvudstaden, Landshöfdingar och Ståthållare i landet, Fältmarskalkar, Generaler och Amiraler af alla grader, General-Adjutanter, Öfver-Adjutanter, Stabs-Adjutanter, Commendanter i fästn i niarne, Capitaine-Lieutenanter och Olhcerare vid Lif-Drabanterne, Öfverställe!’ Regementerne, Second Cheferne för Gardes-Regementerne till häst och fot, samt Öfverste-Lieutenanter vid Lif-Regements-Biigaden, Cheferne för Artilleriet, Fortifications-, Fältmätnings- och Sjömätnings-väsendet, Ministrar, Sändebud och Agenter för handeln hos främmande magter, samt de Embetsoch Tjenstemän, som uti Konungens Cabinett för utrikes brefvexlingen och vid beskickningarne nyttjas, hafva förtroende-sysslor, hvarifrån Konungen må dem entlediga, när Han pröfvar
Konungen kungöre dock sådana beslut i Stats-Rådet, hvars ledamöter vare skyldige att deremot göra underdåniga föreställningar, om de finna sig dertill skäl ega. §. 38.
Alla ifrån Konungen utgående expeditioner och befallningar, utom i corn - 6 Expeditions-UIskottets Förslag lill uiul.
Skrifvelse, N.-o t. mando-mål, skola, för att blifva gällande, vara försedda med Konungens underskrift och contrasignation af vederbörande Föredragande, som vare ansvarig, att de instämma med deröfver förda Protocoll. Alla föreskrifter och erinringar om verkställighet af utfärdade beslut må af Departements-chefer omedelbarligen kunna till vederbörande expedieras.
Skulle den Föredragande finna något Konungens beslut vara stridande emot denna Regerings-förm, gore lian derom i Stals-Rådet föreställning; yrkar Konungen ändock, ali elt sådant beslut skall utfärdas, vare det då den Föredragandes rättighet och pligt att sin contrasignation derå vägra, samt nedlägge han i följd deraf sitt embete, hvilket lian icke må återtaga, förr än Riksens Ständer hans förhållande pröfvat och gillat.
Emedlertid vare han vid sin lön och öfriga fjellsten åtföljande inkomster bibehållen. §. 42. 2:dra Mom.
Uti alla de fall, hvarom föregående 4 §. §. handla, skola Stats-Rådets samtlige Ledamöter vara närvarande och rösta. §. 43.
Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter reser, förord ne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den ordförande, som Han antingen ibland Prinsar af Sitt Hus, eller ibland Stats-Rådets Ledamöter, serskildt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
Med de mål, Konungen då sjelf afgör, förhålles på det sätt, som 8 §. stadgar. §• 99.
Riksens Ständers Justitias-Ombudsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, Nedre Justitiae-Revisionens, Hof-Rätternes, Collegiernes eller i dessas ställe inrättade Verks och alia lägre
Domstolars öfver läggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening dervid yttra, samt ega tillgång till alla Domstolars, Collegiers och EmbetsVerks protocoll och handlingar.
Konungens embetsman i allmänhet vare skyldige att lemna Justitiae-ombudsmannen laglig handräckning, samt alla Eiscaler att medelst actioners utförande honom biträda, då han det äskar.
Expedit ions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o t. 7 §. 106.
Finner Utskottet af dessa Protocoll, att någon Stats-Rådets Ledamot eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den embetsman, sorn 1 commando-mål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot Rikets Grundlag eller allmän lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådane öfverträdelser, eller dem vållat och befrämjat, genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den Föredragande underlåtit att, i de fall, som 38 §. af denna Regerings-form förutsätter, sin contrasignation å ett Konungens beslut vägra, då skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan under tilltal af J us ti ti as- ombu ds mannen inför Riks-Rätten, hvaruti, i stället för Stats-Råd, fyra de äldste Justitise-Råd, tvänne af Frälse och tvänne af Ofrälse Stånd, i dessa fall komma att säte taga, och gånge härmed, som i 101 och 102 §. §. om tilltal emot Högsta Domstolen föreskrifves.
Då Stats-Rådets Ledamöter eller Konungens Rådgifvare i commandomål finnas hafva, på sätt ofvanberördt är, gjort sig till ansvar skyldige, döme dem Riks-Rätten efter allmän lag, och den serskilda Författning, som till bestämmande af sådant ansvar utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd varder. §. 107. l:sta Mom.
Skulle Gonstitutions-Utskottet anmärka, att Stats-Rådets ledamöter samfäldt eller en eiler flera af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iagttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende-embete utöfvat, ege då Utskottet att sådant tillkännagifva för Riksens Ständer, hvilka, om de linna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville ur Stats-Rådet och ifrån embetct skilja den eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord.
. Riksdags-Ordningen. §• 27. 2:dra Mom.
Propositioner rörande Grundlagars eller öfriga Lagars och Ekonomiska Författningars stiftande eller förändring, jemte andra mål, dem Konungen 8 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o t, under Riksdagens lopp, vill Ständerna meddela, tillställes genom en StatsRådets Ledamot hvarje Stånd i dess Plenum.
Jemte alla Propositioner ifrån Konungen tili Riksens Ständer eller deras Utskott, böra Stats-Rådets och, i Lagfrågor, äfven Högsta
Domstolens deröfver lemnade yttranden lillika meddelas; kunnande likväl Riksens Ständer, då Stats Rådets yttranden angå hemliga mål, endast förvänta del af dess till- eller afstyrkande. §. 29.
2:dra Mom. 2 och 3 Punkterne. — — Finner Utskottet af dessa Protocoll, alt någon Stats-Rådets Ledamot eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den embetsman, som i eommando-mål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot Regeringsformens tydliga föreskrift, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf och af andra Rikets gällande lagar, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelse!’, eller dem vållat och befrämjat genom uppsutligt fördöljande af någon upplysning, då skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan under tilltal af Justitiae-omhudsmannen inför Riks-rätten.
Skulle Utskottet anmärka, att Stat-Rådets ledamöter samfäldt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iagttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende-embete utöfvat, skall Utskottet då sådant för Riksens Ständer tillkännagifva, hvilka, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville utur Siats-Rådet och ifrån embettl skilja den eller dem, mot hvilka anmärkning blifvit gjord. §. 36.
Irsta Mom.
Utom förenämnde i Regeringsformens 53 §. omförmälde och föreskrifne Utskott, ege Riksens Ständer att välja och förordna ett Expeditions-Utskott, bestående af Tolf ledamöter, för att uppsätta ej mindre de expeditioner, som under Riksdagen af Stånden gemensamt utfärdas, än äfven Riksdags-besluttt, och alla sålunda författade Handlingar till Riksens Ständers justering öfverlemna ; Expcdilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifveltej N:0 Ii g lemna; och ege den Stats-Rådets ledamot, Konungen dertill förordnar, rättighet att i Utskottet öfvervara Riksdags-beslutets justering i de delar deraf, soui röra Konungens yttranden. §. 41. Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige ledamöter, äfvensom Justitiae-Canzlern och Justitioe-Ombudsmannen, kunna ej säte och stämma i sitt Stånds Plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds serskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för Stats-Rådets ledamöter de serskilda fall undantagna, då dem, enligt Regeringsformen, uppdraget är att med Konungslig magt och rätt styra.
I Utskott eller val till Utskotts-Ledamöter må icke någon af förenämnde personer deltaga.
Ej må någon, af hvilken Riksens Ständer kunna fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna göromål och embetsåtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iagttagas, att i mål, som personligen röra en ledamot af något Riks Stånd, må han väl i Plena eller Utskott öfverläggningarne, men ej besluten, öfvervara. §. 42.
Finner Utskott sig behöfva af någon Konungens embetsman, eller af något publikt
Verk, inhemta muntliga eller skriftliga upplysningar, begäre genom sin ordförande hos den Stats-Rådets ledamot, Konungen vid hvarje Riksdag dertill förordnar, Konungens Nådiga befallning till vederbörande om de äskade underrättelsers meddelande.
Gälle likväl ej detta stadgande i afseende på Stats-Contoret, hvilket, likasom Banco- och Riksgälds-Yerken, bör, i frågor om sjelfva redovisningen af medlen, alla äskade upplysningar omedelbarligen meddela.
Trjckfrikets-Förordningen.
Der borttages öfverallt ordet: ”Hof-Canzleren” och i dess ställe insättes: ”Justi tias-Stats-M inistern.”
Med anmälan härom, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att ifrågavarande föreslagne förändringar i Rikets Grundlagar må af E. K. M. i Nåder bifallas och, sedan de såmedelst vunnit full kraft af lag, i vanlig ordning varda kungjorde.
Prot. 1840. 10 Sami. 1 A/d. a 7.0 Expedilions-Utskcllcls Förslag lill und.
K:o 2.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Mars 1840.
Preste-Standet den ll — — Borgare-Ståndet den 11 — — Bonde-Ståndet den ix — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående aflidne Professoren P.
IL Lings enkas underdåniga ansökning om bibehållande af den, hennes man i lifstiden tillagda, lönetillÖkning. S. A. K.
Jemte meddelande, hurusom aflidne Föreståndaren för Gymnastiska Gentral-Inslitulet, Professoreix m. in. P. H.
Lings efterlemnade enka, Charlotta Nettelbladt, i underdånighet anhållit, bland annat, att till Rikets Ständer måtte göi-as Nådig framställning, att det Ling i nämnde egenskap personell beviljade extra löne-anslag, 600 R:dr, såsom enda räddningsmedlet för enkan och barnen efter en i det allmännas tjenst sällsynt verksam och af Rikets Ständer med bifall och understöd uppmuntrad man, finge af sökanden jemte hennes fem oförsörjda barn fortfarande tillgodonjutas, i hvilket ämne
Directionen öfver Stockholms stads undervisningsverk, äfvensom Kongl, Maj:ts och Rikets Stats-Contor hörde blifvit, har E. K. M. behagat, uti aflåten Nådig skrifvelse af den 1 i förlidne månad, i anseende till Professoren Lings utmärkta förtjenster, synnerligast om Gymnastiken, ifrågavarande underdåniga ansökning med tillhörande handlingar till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna.
Vid öfvervägande af hvad handlingarna i ämnet innehålla, och då Professoren Ling i lifstiden genom snille och flit hedrat och gagnat fäderneslandet, samt hans namn ostridigt kommer alt intaga ett rum bland samtidens utmärktare män, hafva Rikets Ständer, under åsigt, att den gärd af erkänsla och aktning, nationen är skyldig hans minne, icke kan värdigare bevisas, än att emot nöd trygga föremålet för hans enskilda ömhet, funnit godt bifalla, det Professoren Lings efterlemnade enka må, från och med dexx tid, ofvanberörde honom beviljade lönetillökning upphörde, till sitt och sina oförsörjda barns underhåll, uppbära å allmänna Indragnings-Staten ett årligt pensionsbelopp af Sexhundrade R:dr E:co, samt att, när hon med döden afgår, pensionen må på hennes oförsörjda barn öfyerflyttas och utgå intill näst derpå Expedilions-Utskottcts Förslag till und.
Skrifvelsej N.-o 3. 11 följande Riksdag, då Rikets Ständer få tillfälle pröfva, huruvida pensionen för detri bör fortfara eller upphöra, hvilket Rikets Ständer, i anledning af E. K. M. Nådiga framställning, få underdånigst tili svar meddela.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 11 Mars 1840.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Mars 1840.
Preste-Ståndet den 18 — —» Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående