Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Söderhamn . . 5 r 4 2 b — 535 3o — 5 6 589 9 — 6 — 64 2 36 Falkenberg . . 854 7 6 133 2 I 7 — 124 26 7 5 — 1 24 26 71 Söderköping . . 4oi3 4 — 334 20 4 6 3-7(3 / 10 6 5 — 4 »8 1 —.
Gefle ...... 16,559 4 — 1379 44 4 6 1552 10 6 — 1724 43 Södertelje . . . 10,177 2 — 42 4 2 — 2 6 53o 2 b 3 — 636 3 —- Grenna 1624 b — 169 8 5 6 186 4 6 — 2o3 _ 54 + Sölvitsborg . . io34 7 6 161 27 — 7 — x 5o 38 — 7 — 15o 38 — Grisslehamn . . 49° 3 — 3o 3o 4 4o 4° 35 5 — 51 2 11 Thorshälla . . . x 140 4 95 — 4 — 95 -— 1— 5 — 118 36 —- Götheborg . . . 25,822 7 — 3760 34 _ 6 6 3496 — 8765 34 124 Tierp ..... 5i77 3 — 3a3 27 — 4 — 331 20 — 5 — 53 9 i3 Halmstad . . * 2Ö2 6 7 — 368 18 7 — 368 >8 7 lo — 368 18 7! Trosa ..... 1378 3 86 6 — 3 b
xoo 2 3 4 — n4 4o Haparanda . . . Hedemora . . . 15oo .9 6 296 42 10 3i 2 ?4 — 3 • 2 24 4o Uddevalla . . . 2784 7 6 435 — — 6 6 377 — — 75 6 .— 406 — —- 4° '4 b — 418 6 4 6 376 49 .5 5 ■ 4 r 8 58 6 3.9a Ulricehamn . . 1 188 6 148 24 — 6 — 14B 24 — — 148 24 Hellesta .... 47* b — 49 3 5 . 3 6 42 69!
Umeå ......
365o 7 6 570 ,5 — 7. 3 6 t)70 I 3 .— 8 — 608 ,6 —- Helsingborg . » 6731 7 6 io51 34 6 7 6 981 29 7 7 6 - ^ , 98 r 29 7 Upsala ..... 40,289 3 — 2516 9 — — 25 16 9 — 4 — 3354 44 — Hernösand . . . 6437 7 — 938 35 — 6 871 32 —... - 938 67 35 •2 OJ Wadstena . . . 3984 b ■— 4.5 — 5 b 456 24 — 6 — 4.98 — — Hjo . 538 6 — 67 12 — 6 67 1 2 1 2 5 1J Warberg ....
1651 7 6 257 46 6 7 —’ 240 37 — 7 — 240 37 — Hofva ..... 547 b — 56 4-7 — 5 6 62 32 6 6 68 r 8 3i 4 Warnäs .... 866 b —.
108 1 2 — 5 — 90 10 — 6 — 108 12 —- Hudiksvall . . . 4o6o 5 — 422 44 — 6 507 24 i. 6 507 24 1 4 Waxholm . . . 1848 2 77 — — 2 6 96 12 — 3 —- 115 24 Hvetlanda . . . 1334 7 — *94 26 — 6 166 36 6 166 36 _ 42 Wenersborg . . 3296 7 480 3 a — 6 b 446 16 ■— 7 — 480 32 — Hörby ..... 4oo 8 6 70 4° 6 — 7 58 [6 7 58 .6 43 Wernamo . . . 498 7 72 3o — 6 b 67 2, — 7 — 72 3o G b Z?
P 28 Westervik , . . 65o3 b 812 5 b 745 b 6 6 8 i 2 Jönköping . . .
Kongelf ....
617 7 . 89 47 —- 6 6 83 O 26 6 b n O--6 89 O 47 z i.j Westerås .... '2 1,563 3 »347 4 2 33 — 4 1796 44 5 2246 7 Kongsbacka . » io56 7 6 165 — 7 — i54 . 7 5 — 154 43 Wexiö 6680 7 974 8 — 6 6 9°4 28 — 7 — 974 8 Köping .....
Laholm .... 11,527 4 — 960 28 — 4 — 960 28 1 200 35 20 W i k ..... . 825 b 6 — 85 45 — 4 b 77 16 b 5 — 85 45 722 3353 7 — io5 14 — 7 — 1 o5 >4 47 -■ , h to5 14 3oj Wimmerby .
. 5 00 2 — 62 5 1 2 6 6 6a5 12 6 6 *— 625 1 2 Landskrona . . 7 6 5a3 43 6 7 — 488 J 7 6 488 4 T 6aj Wisby 4S43 11 6 1160 *4 6 11 1160 i4 1 2 — 1210 36 Lidköping . . . 3oo t 6 — 375 6 — 6 1 67.5 6 375 6 63 39+ r* , Ystad ..... 7161 7 6 1118 43 6 7 6 1 118 43 b 8 — 1 ip3 24 — Lindesberg » . 335 x b — 349 3 — 5 — 349 3 6 418 42 — Åmål ...... 14 36 6 —■ 17.9 24 6 4 179 24 — 6 — 179 24 Linköping . . » 16,524 b — 1721 12 — 5 — 1721 435 588 r 2 6 2065 24 x0.4- •« .1 As 1342 4 — 1 1 1 4° •— 6 I 20 09 — 3 — 13p 38 — Luleå 2324 8764 8 6 4n 588 26 6 9 7 36 6 9 8 435 627 36 t6 20+ Orebro 18,961 1 o5o 5 *97 5 87 5 24 3 — 1975 93 b — 6 2370 i°9 6 Lund 7 6 6 ■ 60 *44 Öregrund . . . 4 — — 4 6 21 — 5 —, 18 1 Malmköping . » i5o6 4 — 125 24 — 4 — I 25 24 . 5 — 156 42 Östersund . . . 2208 7 6 345 — — 7 — 3aa — — 7 — 322 — — Malmö 10,887 7 6 1701 4 6 7 6 1701 4 6 8 1814 24 —..
Östhammar , . 18 \ 2 4: -1 ,53 2 4 4 -1 X 33 | 24 —, 5 — xpx 42' — Mariefred t . . 5792 3 362 3 362 4 482 3g Summa 54°>934j “i 57,516 4 4 58,598 x6 6 h 65,154 i 24 — Hörer lill Bevillnings-TJlskoUels Betänkande N:o 47« Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o 48.
11 de sålunda bestämda grunder, upprätta och vederbörligen allmängöra Taxor för alla Rikets Post-Contoir.
Stockholm den 1 October 182c).
Ankom till Exp.-Utsk. (len 8 Oct, 1829.
Betänkande, angående Herr J, Klemans
Motion om nedsättning i Fcrto för Utrikes gående Bref.
Uti en ifrån Vällofl. Borgare-Ståndet till Utskottet remitterad Motion, har Herr Kleman anfört, att hans Committenter ålagt honom att hos Rikets Höglofl.
Ständer till rättelse anmäla j att nu gällande Post-Tax a för utrikes brefvexlingen vöre öfver /löfvan högj i anledning hvaraf de brefvexlande nu ofta, så vidt ärendenas vigt medgifver något längre dröjsmål, skola befordra 12 Eeväluiiigs-Ulskottcts Betänkande JNVo 4$- utrikes bref med skeppare och resande, — en Statens inkomster minskande utväg, som, i Motionairens tanka, icke skulle ega ram, om Post-Taxan blefve något modererad.
Sedan, vid granskning af Post-Verkets Räkenskaper, befunnits, att, i senare tider, inkomsterna af Porto för utrikes brefvexlingen, dels några år lemnat ringa behållning utöfver de erforderliga kostnaderna, och dels de sista åren icke fullt betäckt dessa kostnader, så att den i alla fall jemförelsevis lindriga Porto-afgiften icke kan nedsättas, utan att bereda verklig förlust för Stats-Verket, så har Motionairen, som är Ledamot af Utskottet, förklarat, att han afstår från sitt i ämnet gjorda yrkande; men då frågan blifvit tili Utskottet remitterad, anser sig Utskottet böra lemna ofvannämnda upplysning, och i anledning deraf tillstyrka , att Motionen måtte lemnäs utan allt afseende.
Stockholm den i Oetobcr 1829. Bevi/lnings-Utskoitets Betänkande N.o 4g. i3 N:o 49.
Antom till Expcd.Utsk. d. 8 Oct. 1829.
Betänkande, angående Kongl Majlis Nådiga Pr op osi ti on om upphhfvande af den nu medgifna moderation i Porto för Bref, sorn väga öfver 8 lod., Under den io sisllidne April har Kongl. Majit lid Rikets Höglofl.
Ständer aflåtit en, till Bevillnings-Utskottet remitteradj, Nådig Proposition af följande lydelse: ”Sedan Kongl. Majit, uti Nådig Skrifvelse af den i5 November 1826, anbefallt Öf”ver-Post-Directeuren att, efter inhemtande ”af alla nödiga upplysningar, uppgöra underdånigt förslag till en förnyad fullständig ”reglering rd' Postgången i Riket, hvarvid ”i främsta rummet afseende borde fästas derå, ”att en skyndsammare communication vun”nes emellan Stockholm och Lanshöfdinge”Residencen, emellan desse inbördes, emel”lan Sverige och Norrige samt emellan Stock— ”holm och de förnämsta Mandels-städerna V ' i i4 Bevillning.i-Utskottets Betänkande N:0 49- ”och gräns-orterne, samt att i allmänhet o"lägenheterna af Posternas långsamhet i ser”skilda delar af landet afhjelptes och säkra "controller öfver Post-uppbörden bereddes; ”så har Öfver-Post-Directeuren, under den ”16 sistl.
Martii, med underdånigt Utlåtande ”och Förslag i detta ämne till Kongl. Maj:t ”inkommit.” ”Kongl.
Maj:t, som funnit detta mål ”böra till slutlig
Nådig pröfning förekomma i sammanhang med de åtgärder, hvartill flera, vid nu påstående Riksdag, iijpm ’’Riks-Stånden väckta frågor, rörande Post-verket , kunna föranleda, vill emedlertid till •'Rikets Ständers pröfning och bifall öfverlemna en af Öfver-Post-Directeuren gjord framställning, att, till vinnande af en säkra’’re Controll öfver Post-uppbörden, den ge’’nom gällande
Författningar tillåtna moderation i Postporto måtte hädanefter upphöra.
•'Denna moderation består deri, att betalda •'bref, som väga öfver 8 lod, få ifrån 9 till ’ i2 lod afgå för 8, ifrån i3 till 16 för 9, •'ifrån 17 till 20 för 10, och så vidare i •'progressivt förhållande ända till 43 och 48 •'lod, som betalas likasom för 17 lod.
Enär, gesnora en sådan lindring i Porto-afgiften, •'det blifver en vinst att under ett couvert •'sammanslå flera till samma ort adresserade •'enkla Bref, så kan betydlig förlust för Post - Bevillnings~Utskottets Betänkande N:0 ^g. i5 ”Ca.ssan på detta sätt uppkomma; och Kongl. ”Maj:t anser moderationens
Bibehållande icke ”vara af omständigheterna påkalladt, utom ”måhända i de fall, då penningar eller Rät”tegångs-handlingar till större vigt med Po”sten afsändas, för hvilka serskilda Control”ler, till förebyggande afPostportos försnill”ning, lättligen kunde föreskrifvas.” ”Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer ”med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Dalum ut supra.” CARL JOHAN, C. D. Skogman.
Vid öfvervägande af detta ämne, har Utskottet väl, å ena sidan, insett, att fortfarandet af nu varande föreskrift om moderation i Bref-Porto icke allenast stundom kunde föranleda till missbruk och ådraga Postverket förlust i Inkomster, utan äfven med större Bref och Paketer så belasta allmänna Posterna, att Postföringen blefve alltför betungande, och hinder derigenom jemväl kunde inträffa för Postens skyndsamma förskaffande; men Utskottet har äfven, å an - 16 B ev ilin ings -Ut skot le. Is Betänkande 2V.-0 49- eira sidan funnit att, om ifrågaställa moderation alldeles upphäfdes, utan att ahdra utvägar på samma'gång blifva beredde, hvarigenom, utan öfverdrifven kostnad, kunde bortskaffas tyngre
Bref, för hvilka nu en dylik lindring åtnjutes , så skulle åtskillige olägenheter uppkomma, som vore för allmänna rörelsen och en liflig communication, olika orter emellan , ganska menliga.
Vid sådant förhållande har Utskottet, dels med liemtad anledning af en i sammanhang med Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition vackt och Utskottet meddelad Motion, i ett serskildt Betänkande gemensamt med Oeconomie- och Besvärs-Utskottet hemställt om inrättandet af Paket-post, hvilken, om den framdeles blefve organiserad, fullkomligt ändamålsenlig och mera omfattande, än uti ofvannämnde förslag nu kunnat till en början tillstyrkas, otvifvelaktigt kan göra all moderation i Postporto öfverflödig; dels ock, under nämnde förutsättning, trott moderationen å Brefporto kunna nu genast upphäfvas , med undantag tills vidare för de bref, hvilka innehålla penningar och Bättegångshandlingar, som med Posten befordras, samt alla officiela Döcumenter, sorn afsändas från.
Åutoriteter eller Ernbets- och Tjenstemän, hvilka Revillnings-UIskof tets Betänkande N.o Jj.g. iy hvilka icke äro med fribrefs-ratt försedde; och Utskottet får alltså härmed tillstyrka : att Rikets Höglofl.
Ständer måtte, till svar å Kongl. Majrts Nådiga Proposition, i underdånighet tillkännagifva , att Rikets Ständer väl funnit den nuvarande moderationen å bref*, Sorn väga öfver 8 lod* böra upphöra; meii att Rikets Ständer, i sammanhang härmed , ansett lämpligt, dels att, på sätt serskildt i underdånighet skulle anmälas, en Raquet- eller Forvägns-pöst borde inrättas, och dels att för bref med penningar och Rättegångs-handlingar, samt för de officiela Documenter, somafsändas från Embets-och Tjenstemän, hvilka icke hafva fribrefsrätt, tills vidare må få tillgodonjutas enahanda moderation som hittills, samt att Rikets Ständer, i fråga om de, till förekommande af underslef, nödiga Controller, anhålla, att Kongl.
Maj:t, efter vederbörandes hörande, täcktes utfärda de reglementariska föreskrifter, hvilka K:gl.
Ma j:t i Nåder finnér erforderliga» Stockholm den i October 1829.
Brot. 1828 och 182g.
S S., 1 Afd. 2 B. i ute Häftet. a iS Bevillnings-UtskottetS Betänkande N.-o So.
Ankom till Exp.-Utsk, elen 8 Oot. 182g.
Betänkande, i anledning af Herr Friherre Flenning Wrangels Motion, att Vaktare vid Flygsandsfålten i Halland må befrias från Bevillning, X sammanhang med en fråga om flygsands-» fälten i Halland, liar Herr Friherre WrangeZj uti ett till Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Protocoll den 2g sisth Augusti gjordt anförande, upplyst, hurusom i Halland flera personer användas för att bevaka och vårda de planteringar, som i senare tider skett å flygsands-fälten.
Dessa personer underhållas väl af en del jordegare, men andra undandraga sig sådant, emedan kostnaderna i och för flygsands-planteringen ändå vore ganska kännbara; och ehuru man kunde säga, att den olägenhet, flygsandsfålten förorsaka , icke vore allmän, utan local, trodde Herr Friherren, att bemödandet, till förekommande af ett. stort ondt, nu, liksom* dylika fall vid andra Riksdagar, borde af Staten understödjas, samt yrkar, af sådan an - Bevillnitigs-TJtskoltets Betänkande ffl.o So. i<j ledning, att ej mindre, lill lättnad för de nu i ofvannämnde egenskap anställda personer, än till möjlig uppmuntran för andra till antagande af dylik tjenst, 'vaktare af flygsands fälten i Halland måtte befrias frun Bevillning, Då denna fråga, i anledning af Remiss, lill öfverläggning förekommit, liar Utskottets Ledamot, Herr Wirgin> gifvit vid handen: att man i Halland med svårighet funnit personer, som velat åtaga sig vården om planteringar m. m. å flygsandsfälten; att, sedan serskilda hus bredvid dessa blifvit uppförda, dylika vaktare nu äro anställda till ett antal, som för det närvarande utgör 8, men torde komma att uppgå till högst 12 personer; att en ringa lön af 3 till 5 tunnor spannmål är för dem hvardera anslagen, samt att deras vilkor således äro ganska knappa, emedan lillgränsande ■jordegare äro så betungade af arbeten vid nämnde planteringars anläggning m. m., att de ej vilja eller magta bekosta ett fullkomligen tillräckligt underhåll för meranämnde vaktare.
I betraktande af sådant allt, och då verkliga behofvet af ifrågavarande lindring blifvit styrkt, samt antagas kan, att densamma kommer alt i sin nion bidraga til 2Q Bil. till Bevillnings-Utskotlets
N.o 49- befordrandet af ett för én hel province ganska nyttigt ändamål, får alltså Utskottet, -vördsamt tillstyrka; att sådana personer, sorn äro bo-, ende vid flygsands-fälten i Halland, med serskildt uppdrag att vakta och vårda de derå gjorda planteringar, må, till ett antal al högst tolf, befrias från Bevillning, så vida de icke drifva annat näringsfång, eller innehafva egendom, hvarföre Bevillning erlägges; och hör, i händelse denna hemställan af Rikets Höglo (L Ständer bifalles, ett stadgande härom i Bevillnings-Förordningen intagas; bifogande Utskottet en häremot afgifven Reservation, Stockholm den 6 October 1829, Reservation af Eric Pehrsson från Gefleborgs Län: ”Då jag icke med Högloft, Utskottet delat lika åsigt i förevarande ämne, reseryerar jag mig mot beslutet, på den grund, ätt, då Herr Friherre FjErangels motion, om anslag till EU. till Bcvillnings-Utskottets Bet. IV. o So, ar flygsandens hämmande i Halland, i Grundlagsenlig form blifvit till Stats-Utskottet remitterad, och samma Utskott densamma afstyrkt, samt Rikets Höglofl, Ständer bifallit Betänkandet, anser jag Bevillnings-Utskottet icke behörigt upptaga ifrågavarande mo^ tion, som nära i slutet af Riksdagen, genom förnyade försök, till Utskottet inkommit; och tror tillika', att denna befrielse komme att lända till ett prfejudicat för många andra, som med lika rätt kunde påyrka befrielse från Bevillning; ty om Hallands flyggands-vaktare, som torde ensamt tillhöra Länets omsorg, vinna en sådan fördel, så torde, med samma anspråks-rätt, de norra Pro■vincerna söka befrielse för en viss Corps, sorn från dem utestänger vattenflöden, Lemmor eller Fjällmöss; hvilket torde få skattas för lika plågoris der, som flygsand uti jf alland,"
STOCKHOLM, tryckt i Ecicsteikska Tryckeriet, 182^. Bevillnings-Utskottets Betänkande N.-o St. i Ankom till Exped.-Utsk. den 23 Oct, 1829,’ Betänkande, angående Herr C.
F* Lundmans Motion om upphörande af Städernas Salu-accis. allod.
Borgare-Ståndet har till Stats- och Be vill nings-Utskotten remitterat ett af Herr Lundman ingifvet Memorial, deruti han anfört, att, då Salu-accisen, som fordom ersattes af våg- och bakugns-penningar, i sig sjelf utgjordé den enda qvarlefvan af fordna Landttulls-väsendet, så syntes ifrågavarande beskattning destomer sakna all grund af rimlighet, som ingen ersättning för Landttullarne nu mera utginge, samt de näringar, hvaraf den utgöres, nemligen Bryggares, Bagares och Slagtares, långt ifrån att vara fördelaktigare än andra liandteringar, snarare såsom sådana skola upphört, då hvar och en är berättigad att dermed, utan lärotid och prof, till obegränsadt antal, sig försörja; med anledning hvaraf, och då dess Bih. till R.
Prot. 1828 och 182gj 5 S.j 1 Afd. 2 B iz:te Häftet. 1 2 Bevillnings-Utskottets Betänkande JV.-o St. ulom icke vore skäligt, att en mindre privilegierad dass derföre skulle betala ökade serskilde afgifter, Motionairen anhållit, att Yällofl. Borgare-Ståndet ville hos de öfrige Respective Med-Stånden medverka till Städernas befrielse från detta, i Herr Lundmans tanka, nu mera obehöriga onus.
Då, vid sista Riksdag, Motioner af enalianda syftning voro inom Yällofl. BorgareStåndet väckta, af styrkte Bevillnings-Utskottet, uti ett, under den 26 Julii 1823, afgifvet Betänkande, bifall dertill, på den hufvudsakliga grund, att
Salu-accisen vöre alldeles skiljaktig från den husbehofs-accis, som åtföljt Landttulls-afgiften , samt således icke inberäknad i den så kallade Fyllnads- af giften, utan liksom den Qvarn-tull, hvilken utgöres af Stockholm, Götheborg och Carlskrona, måste, enligt Rikets Ständers Beslut, serskildt af Rikets Städer till Stats-Verket utgöras, och denna Utskottets tanka blef slutligen af Rikets Ständer gillad.
I sammanhang med 2:ne Motioner af Herrar J. U. Winberg och P. Lindqvist hvaruti, såsom ytterligare skäl för Saluaccisens upphörande, anföres, att Landtjnannen vore obehindrad att till Städerna införa slagt-kreatur, bakadt bröd samt dricka, har Höglofl. Stats-Utskottet, uti Betan - Bevillnings-Utskottets Betänkande JV.-o Sr. 3 landet, angående beräkningen af Stats-Verkets inkomster; N:o 54, Lit, G., yttrat sig' i ämnet, oell funnit behörigt afseende böra lemnäs åt det uppgifna förhållandet om Landtmannens rättighet att utan hinder och af gifter kunna till Städerna införa kött, bröd och dricka, enär derigenom den ena Medborgaren skulle högre och olika beskattas emot den andra, för idkandet af samma näring, och på sådan grund tillstyrkt, att, om och hvarest rättigheten att utan afgift lill Städerna införa och till salu hålla kött, dricka samt bröd är eller blir Landtmannen meclgifven, sä bords den staden från denna afgift befrias, och på sådan grund icke ansett sig kunna uppföra denna Titel till högre än y,5oo R:är.
Ehuru frenne af Riks-Stånden, genom antagandet af en nedsatt beräknings-summa, godkänt grundsattsen i denna hemställan, då deremot ett annat Riks-Stånd ansett denna Inkomst-titel böra ännu högre upptagas; likväl och då en bestämd inkomst af Saluaccisen blifvit beräknad, hvaraf måste följa, att Rikets Ständer icke ovilkorligen bifallit Motionen, anser Utskottet sitt åliggande vara att meddela vördsamt Utlåtande, angående afgiftens fördelning.
Efter samma grund, sorn Rikets Stäm 4 Bevillnings-Utskottets Betänkande N.-o Si. der antagit en mindre inkomst-summa, än hittills, af Salu-aecisen, nemligen att Landtmannen vore obehindrad att till Städerna införa färskt kött, bakadt bröd och dricka, vore fördelningen öfverflödig, om denna Landtmannens rättighet verkligen vore allmännelig, emedan då skulle ingen Stad utgöra Salu-accisen, och lätt, om en sådan frihet vore lemnad åt vissa Städer, emedan då borde endast den för samma Städer redan bestämda summan uteslutas ifrån den gällande Tariffen, hvarefter samma accis nu utgår; men då Utskottet, oaktadt all efterforskning, icke kunnat erhålla kännedom af någon allmän Författning, som tillerkänner
Landtmannen den ovilkorliga rättigheten att till städerna, utan afgift, införa och till salu hålla färskt kött, bakadt bröd och dricka, samt icke eller kändt, mindre styrkt är, att någon viss
Stad upplåtit en sådan frihet åt
Landtmannen och derå vunnit vederbörlig stadfästelse; så kan Utskottet, under sådana förhållanden, för det mirvarande, icke annat än tillstyrka, att Saluaccisen må fördelas till samma summa och på enahanda sätt, som den vid Kongl.
Kungörelsen den 3o November 1810 fogade och nu här bilagda Tariff utvisar. Bevillning.-;-Utskottets Betänkande N-o Si.
5 Likväl, och på det ofvanberörde Rikets Ständers vilkorligtx beslut genast må kunna gå i verkställighet, då någon elior några Sliider frånkännas de fördelar , för hvilkas tillgodonj utande Salu-accisen tillkommit och ännu fortfar att utgåj lår Utskottet föreslå: att Rikets Ständer nu behagade fatta det beslut, att, då Kongl.
Maj:t, på grund af någon Stads egna begäran, eller af andra förekommande skäliga anledningar, skulle antingen redan hafva beviljat, eller framdeles tillerkänna Landtmannen full och ovilkorlig frihet att till någon Stad införa och der till salu hålla färskt kött, bakadt bröd och dricka, en sådan Stad genast, om beviljandet före detta skett, men eljest året efter det, då en sådan införsels-frihet är medgifven, befrias ifrån erläggandet af den för samma stad i Tariffen utsatta afgift, och att underdånig Skrifvelse härom till Kongl.
Maj:t kommer att afgå.
I händelse af bifall till hvad Utskottet sålunda hemställt, torde stadgandet här - 6 Bil. till Bevillnings-Utsk.
Bet. iV.o Stom jemväl böra intagas uti blifvande Bevillnings-Förordningen.
De häremot afgifna Reservationer varda vördsamt bifogade.
Stochholm den 20 October 1829.
Reservationer: af Herr Cron: ”Tankledningen för deras åsigt, hvilka tro sig kunna anse Åccisafgiften vara jemförlig med grundskatt, förmår jag icke följa.
För mig utesluter sjelfva idéen af grundskatt möjligheten att existera, der ingen grund eller fastighet gifves.
Också har jag allt hittills ej hört omtalas grundskatt af någon näring.
Äfven i detta fall komme således Bageri-, Bryggeri- och Slagleri-näringarne att hänföras till de particuliera undantagen.
Min bristande fattnings-förmåga må, vid detta förhållande, tjena till ursägt, att jag icke tror någon jemförelse emellan Salu-aceisen och grundskatt vara användbar” ”Ej mindre 1776 års Accis-Stadga, än flere äldre Stadgar i detta ämne, hafva Bil. till Bevillnings-ZJtsk.
Bet, N:o 5i. 7 tvärtom öfvertygat mig, att accisen, lika med snart sagd t alla andra våra utskylder, primi Live tillkommit såsom ren bevillning.
I sådan egenskap fortfor den ock, allt intill är 1809, beroende lill sitt summariska belopp af evelituela omständigheter.
Då sistnämnde år Landt-Tullarné afskafFades, föranleddes deraf nödvändigheten, att äfven på annat sätt föranstalta om ersättning för den dittills åt dessa Tullkamrars uppbörd af accis-medlen.
Att bibehålla serskilde
Tjenstemän för uppbörden och controllen af dessa medel ansågs olämpligt; och genom ett, oin uttrycket må mig tillåtas, Stats-contract, fixerades då accisen till 11,925 R:dr, som ock repartiserades emellan Rikets Städer, de der äfven hittills måst oafkortadt utgöra hvar sin andel i nyssnämnde belopp, ehvad en eller flere eller ingen närings-idkare funnits, som med sträng rättvisa kunnat anses pligtig draga denna afgift, egentligen vidhäftad endast försäljnings-rätten af lifvets första nödtorftsvaror: bröd, kött och dricka.” ”Jag vill icke uppehålla mig med någon undersökning rörande billigheten, att, sedan man i Bevillnings-stadgan antagit till grund för all beskattning viss procent af näringsidkares inkomst, man icke desto mindre derutöfver bibehållit accis-tungan för Bryggare, Bagare och Slagtare, hvilka, åtminsto - 8 Bil. till Bevillnings-Utsk.
Bet. W.-o 51. ne för mina ögon, ej hafva skäl att prisa jemlikhet i rättigheter och skyldigheter.” ”Deremot måste jag så mycket mer fästa min uppmärksamhet dervid, att år 1809 utgjorde Bryggare, Bagare och Slagtare serskilda Embeten inom Borgare-Ståndet, och åtnjöto några fördelar, som mildrade olämpligheten af denna dubbla beskattning.
Nu åter äro dessa förmoner, tid efter annan, kringskurne, så att föga deraf återstår.
Genom Kongl. Kungörelsen den 3i Augusti i8i5 är, med ändring uti 2 Moni.af 1 §. 6 Cap. Handels-Balken, Allmogen tillåtet i Städerna utöfva en fri handel med Victualie-varor, till och med Lispuiids-vis; och i rättegångsväg har häråt sedermera blifvit gifven den tolkning, att med Victualie-varor förstås bröd , följaktligen äfven dricka.
Då likväl åberopade Kungörelse uttryckligen nämner, såsom till införsel i Städerna lofgifvet, endast torrt och saltadt kött, var ännu Slagtares näring ej alldeles undergräfven; men när sedermera, genom Höglofl.
Commerce-Collegii Kungörelse den 13 Mars 1826, Allmogen äfven blifvit tillåtet i Städerna försälja färskt kött uti hela, halfva och fjerdedels kreatur, « utan att derföre erlägga antingen accis eller bevillning för denna minutering, än mindre bidraga något till Städernas upprätthållande; - Bil. till Bevillnings-Utsk.
JV.o 5i. g rättliållande; så synes, åtminstone mig, grafven vara öppnad för de uråldriga Bryggare-, Bagare- och Slagtare-näringarne.” ”Efter mitt omdöme tala dessa skäl för ett fullkomligt upphäfvande af den Städerna ålagda accis-tungan, som borde anses inbegripen under den bevillning, Bryggare, Bagare och Slagtare erlägga för inkomst af deras näringar; och det är med en så mycket större förundran jag anser, att Högloft.
Utskottet kunnat uppgöra och till Rikets Höglofl.
Ständer afgifva ett Betänkande, som uppenbarligen syftar att tillintetgöra en nedsättning i accisen, som, af Höglofl.