Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Inom Banco-Utskottet — — — Inom Constitutions skola i de mål, der Utskottet, med och Banco-Ulskolfe» skola i de mål, Riksens Ständers rätt, besluter, två tre- der Utskogen med Riksens Ständers djcdelar af hvarje Stånds Ledamöter rätt besluta., minst två tredjedelar af vara närvarande. hvarje Stånds Ledamöter vara närva rande.
N:ris 43 och 61.
Ridd. och Adelns Prot. B. XV p. 373.
B. XVII p. 158.
Preste-Ståndets d:o B. XII p. 409.
B. XIV p. 389.
VI p. 296, 521. B. VII p. 524, 559.
B nide-Ståndets d:o B.
IX p. 48.
Billarp till R. S. Prot t$4o. 3 Sami 5 Haft, 4 2$ Conslitutions-Uiskollets Memorial, N;o 5.
Förslag till ändringar uti Tryckfrihets Förordningen22:o Angående Tillstånds-bevisen för utgifvandet af Periodisk Skrift. §• 1. 4:e Momentet. 4:o Utgifvare af Dagblad eller Periodiska skrifter anmäle sig, jemte titebi och tryckningsorten, hos HofCanzleren, som eger att, så vida sökanden ej för nesligt brott blifvit dömd, eller förklarad ovärdig föra andras talan, meddela bevis, att intet hinder emot Skriftens utgifvande förekommer. 4:o Eho, sorn ämnar utgifva Periodisk Skrift, anmäle sig derom förut hos Hof-Canzleren, med uppgift ä Skriftens titel och tryckningsort.
IlofCanzleren ege då att, så vida sökanden ej blifvit för nesligt brott dömd, eiler förklarad, ovärdig att föra andras talan, meddela bevis, alt emot Skriftensutgifvande intet hinder förekommer.
Öfver denna anmälan må sökanden, genast och kostnadsfritt undfå ett Utdrag af Hof-Canzlers- Expeditionens Diarium, hörandes, i händelse tillstånds-bevis eller motiveradt af~ slag icke varder utfärdadt för utgifvare, i hufvudstaden inom fjorton och i orterna inom trettio dagar från anmälningsdagen, sökanden uti Hof-Canzlers Expeditionen förete Diarii-Utdraget, och ovägerligen, äfven kostnadsfritt, erhålla påskrift derom: hvarefter en sådan anteckning ä berörde Utdrag skall gälla, i bevisets ställe, tillfull kraft och verkan.
Om tillstånds-beviset eller, i annat fall, Diarii-Utdraget ieke begagnas inom sex månader, hvarje till trettio dagar räknad, från det förras utfärdande eller det senar es påtecknande, md utgifnings - Constilutions-UtskoUels Memorial, N-o 5- 2 7 rättigheten ansås hafva, för den gången, upphört.
Se J3ih. 3 Sami.
N:ris 100 och 116.
Ridd. och Adelns Prot. B. XX p. 532.
Preste-Ståndets d:o B. XVII p. 327.
B. XVIII p. 166. Borgare-Ståndets d:o B.
IX p. 373, 500, 769, 851. Bonde-Ståndets d:o B. X p. 117.
I händelse Grundlags-ändrings-förslagen, N:ris 1 och 2, af båda Statsmagterna bifallas, lomma i delta moment, orden ”Hof-Canzleren” och ”Hof-Canzlers-Expeditionen” att utbytas mot orden: Justities Stats-Ministern och Justitice-Departementet. 23:o Angående Boktryckares och Namnsedels-attestanters ansvar i vissa fall. O V §. 1. 6:te Momentet.
Författare vare ej skyldig att å Författare vare ej skyldig att å tryckt skrift låta sitt namn utsättas, tryckt skrift låta sitt namn utsättas.
Ehvad han okänd vara vill eller ej, Ehvad han okänd vara vill eller ej, åligge honom, att tillställa Boktrycka- tillställe han Boktryckaren en försegren en förseglad sedel, innehållande lad sedel, innehållande uppgifterne af hans namn och hemvist, med påskrif- hans namn och hemvist, med påskrifvet betyg om dessa uppgifters rigtig- vet betyg om dessa uppgifters rigtigliet, af tvänne på orten väl kände, in- bet, af tvänne i orten väl kände, inom om Sverige boende Svenske medbor- Sverige boende Svenske medborgare, gare, hvilka åligge Författare-ansvar, i hvilka åligge författare-ansvar, i hanhäll delse skriften inom laga tid åtalas delse skriften inom laga lid skulle åskulle, och Författarens namn och hem- talas, och Författarens namn och hemvist befunnes origtigt uppgifne, eller vist funnes origtigt uppgifne eller i sei sedeln saknades, eller ock Författa- deln saknades.
Röjer Boktryckare s8 Constitutions-Vtskotlels Memorial, N.-o 5. ren, utan laga toria11, ifrån svaromå- Författaren , utan Domstolens åläglet uteblefve.
Röjer .Boktryckare
För- gande att honom uppgifva, eller har tattares namn oell hemvist, ela sådant Boktryckare, utan Författarens eller honom ej af Domaren lagligen ålagd t Utgifva rens tillstånd, hans namn å ar, bote Tvåhundrade Riksdaler och skriften utsatt, bote, i förra fallet varde hans brott kungjordt i allmän- Tvåhundrade, och i det senare Fyna Tidningarne. rahund rade Riksdaler; och varde, i beggedera, hans förbrytelse uti allmänna Tidningarne kungjord. 7:o Den hvilken — — — noga iagt tagne.
8:0 ^ id rättegången Dom stolen inkalla.
Skulle vid — — —•
Riksdalers böter.
(Motstående punkt utgår.) 9:o Hvarje skritt —- — — egarens ensak.
Sj Bill. 3 Sami.
Mein. N: > 101, Ridd. och Adelns Prut. B. XX p. 533.
Presle-Ståndets d:o B. XVII p. 328. Borgare-Ståndets d:o B.
IX p. 373, 500. Bonde-Ståndets d:o B. X p. 117. 24:o Angående egande rätten lill tryckt skritt. §. 1. 9:de Momentet. l:a Punkten. 9:o Hvarje skrift vare Författarens Hvarje skrift vare Författarens eidler dess rätts lagliga innehafvares ler hans rätts lagliga innehafvares e - 7:o
Den hvilken — —• — noga iagtagne. 8:0 Vid rättegången — —•
Domstolen inkalla.
Skulle vid — —■ — Riksdalers böter.
Har Boktryckare, utan Författarens eller Utgifvarens tillstånd, dess namn en skrift åsatt, straffes enligt Missgernings-Balkens 8 Gap. 3 §. 9:o Hvarje skrift —• — — egarens ensak. ConUitutions-UIskoltels Memorialj IV: o S. 20, egendom.
Hvilken, som skrift trycker gendom.
Men så framt Författarens eller eftertrycker, utan Författarens arfvingar eller rätts-innehafvare iceller Förläggarens skrittliga tillstånd, ke inom
Tjugu år från hans död utmiste upplagan, eller bote dess fulla gifnings-rätten begagnat, äfvensom värde, egarens ensak. i händelse ett sådant begagnande ic ke af dem inom hvart tjugonde år förnyas, stående hvar och en öppet att Författarens efterlemnade skrifter af trycket utgifva.
Hvilken, sorn eljest skrift trycker eller eftertrycker utan Författarens eller hans rätts-inneliafvares skriftliga tillstånd, miste upplagan, eller bote dess fidla värde, egarens ensak.
Kidd. och Adelns Prot. B. XX p. 533.
Preste-Ståndets d:o B. XVII p. 328. Borgare-Ståndets d:o B.
IX p. 373, 500.
B mde-Ståndets d:o B. X p. 118. 25:o Vngående ansvar för underlätet utsättande, å tryckta skrifter, af Boktryckarens namn, årtal och tryckningsorten. §. 1. 10:de Momentet.
Irsta Perioden. 10:o A hvarje skrift varde Bok- 10:o Å hvarje skrift varde
Bok tryckarens namn, tryckningsorten och tryckarens namn, tryckningsorten och årtalet utsatte; uraktlåter Boktryckare årtalet utsatte; uraktlåter Boktryckare sådant, plikte lian första gången tre- sådant, bote, om skriften eljest är hundrade Riksdaler och andra gången till sitt innehåll obrottslig
,för hvarsexhundrade Riksdaler; sker det tredje je gång femtio Riksdaler, men, om gången vare lian sitt Boktryckeri för- skriften pröfvas brottslig, första gån lustig.
Utsätter gen trehundrade och andra gången sexhundrade Riksdaler samt vare tredje Constitutions-Utskottcls Memorial, N.o S. gången sitt Boktryckeri förlustig.
Utsätter — — —■
Ridd. och Adelns Prot. B. XXI p. 81.
Preste-Ståndets d:o B. XVIII p. 227. Borgare-Ståndets d:o B.
IX p. 769, 849.
Bonde-Ståndets d:o B. X p. 277. 26:o
Angående ansvar för skrifters föryttrande, å hvilka Boktryckares namn, årtalet och tryckningsorten ej äro utsatte. §. 1. 12:te Momentet.
(Tillägg vid slutet.) — Föryttrar någon en tryckt skriftj hvarå Boktryckarens namn s tryckningsorten eller årtalet icke finnas utsatte j bote för hvarje gång femtio Riksdaler och stånde derjemte j i händelse skriften åtalas, författare-ansvar j derest icke Boktryckaren eller Författaren kan upptäckas. §• 4. 4:de Momentet.
Till ordningsmål — — icke af- Till ordningsmål —. — icke aflemna!’. I dessa fall ■—■ — —. lemnar, eller onij emot i $. iz Morn., j tryckta skrifterhvarå Boktryckare namn , tryckningsort eller årtal ej äro utsattej föryttras.
I dessa fall ConslitulionsUtskoltets-Memorialj JV.o 5.
Nrris 112, 119 och 125.
Ridd. och Adelns Prot. B. XXI p. 91, 369. B. XX p. 257.
Preste-Ståndets d:o B. XVIII p. 227, 509. B. XIX p. 208. Borgare-Ståndets d:o B.
IX p. 769, B49, 1156. B. X p. 51, 397.
Bonde-S landets d:o B. X p. 277. 27:o Angående uppliäfvande af förbudet' mot tryckning, utan vederbörandes tillstånd;, af Riks-Ståndens protocoll. §. 2. 4:de Momentet.
Irsta Undantags-punkten.
Alt Protocoll — — och Hand- Att Protocoll — — och Handlingar, eller Riks-Ståndens, eller Ilem- lingar, eller Hemliga Utskottets — lisa Utskottets —. — — Se Bill. 3 Sami.
JNrr 105.
Ridd. och Adelns Prot. B. XX p. 533.
Preste-Ståndets d:o B. XVII p. 329.
Bonde-Ståndets d:o B. X p. 118. 28:o. Angående skrifters confiscation §. 2. 4:de Momentet. 7:de Undantags-punkten.
Att sådant, som rörer styggelser
Att sådant, som rörer styggelser, — .— — af sjelfva hufvudsaken. — af sjelfva hufvudsak en, 32 Constilutions-Utskottets Memorial3 N.-o S.
(Ny Panli t.)
Vid alla de bestraffnings fall, hvarom detta moment handlar, varde tillika skriften confiscerad.
I öfrigt och som det blefve — —• —■ stadgadt är.
Ridd. och Adelns Prot. B. XX p. 534.
Preste-Ståndels d:o B. XVII. p. 328.
Bonde-Ståndets d:o B. X p. 118. 29:o Angående confiscations påföljd för smädliga uttryck om Rikets Embets- och Tjenstemän i och för Embetet. §. 3. 8:de Momentet. 8:o Smädliga uttryck om Rikets 8:o Smädliga uttryck om rikets Embets- och Tjenstemän, i och för Embets- och Tjenstemän i och för Embetet:
Brottet skall straffas efter Embetet; Brottet skall straffas efter Allmän La®.
Lag, och skriften confisceras.
Se Bih. 3 S imi.
Mern. N:o 103.
Preste-Ståndels d:o B. XVII p. 328. Borgare-Ståndets d:o B.
IX p. 373, 500. Bonde-Ståndets d:o B. X p. 118. 30:o
Angående ansvaret för lögnaktiga uppgifter och vrängda framställningar till allmänhetens förvillande och förledande.
1 Öfrigt och som det blefve » — — — stadgadt är.
Conslilutions-Utskottets Memorial, N.o 5. 55 §. 3. 12:te Momentet. 12:o Lögnalt tiga uppgifter och 12:o Lögnaktiga uppgifter och vrängda framställningar till allmänhe- vrängda framställningar till allmänhetens förvillande och förledande:
Brot- tens förvillande och förledande:
Brotten umgällas med böter från Trettio- ten umgälles med böter från Trettiotre Riksdaler Sexton skillingar till och tre Riksdaler Sexton skillingar till och med Etthundrade Riksdaler eller mot- med Etthundrade Riksdaler, ochskrifsvarande kroppsplikt, efter brottets be- ten conlisceras. skaffenhet, böterne förvandlade enligt 5 §. 9 Mom. af denna Lag, och skriften confisceras.
Ridd. och Adelns Prot. B. XX p. 78.
Preste-Ståndets d:o B. XYII p. 100. Borgare-Ståndets d:o B.
IX p. 50. 441. Bonde-Ståndets d:o B.
IX p. 736. 31:o.
Angående qvarstads läggande å skrift, då åtal genom allmän Åklagare anställes. §. 4. 3:dje Momentet. 3:o I alla de fall, som 3 §. ut- 3:o I alla de fall, der åtal, enstakar, ege — — — ligt 2 4 Morn. samt 3 §.j genom allmän åklagare anställes 3 ege — Se Bill. 3 Sami.
Ridd. och Adelns Prot. B. XXI p. 3.
Preste-Ståndets d:o B. XVIII p. 64.
IX. p. 568, 814.
Bonde-Ståndets d:o B. X p. 210.
Bihans till R- St.
Prot. \84o. 5 Sami. 5 Haft. 5 34 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o S. 32:o
Angående borttagande af föreskrifter ne om insändande lill HofRätten af Handlingarne uti Tryckfrihetsmål. 5- 7:o Sedan Nämndens utlåtande således blifvit inhemtadt, pröfve och afgöre Domaren saken, och underställe sitt Utslag Hof-Rältens pröfning, på sätt 25 Cap. 5 §.
Rättegångs-Balken bjuder; men i alla fall skola Handlingarne uti Tryckfrihetsmål understälningsvis af Under-Rätten till Hof-Rätten insändas. 8:o Finner Iiof-Canzleren—•—•—• ej skulle erhållas. 9:o Vid Under-Rätt pröfve och afgöie Domaren saken, men underställe sitt Utslag Hof-Rättens pröfning, på sätt 25 Cap. 5 §.
Rättegångs-Balken bjuder, men i alla fall skola Handlingarne uti Tryckfrihetsmål, underställningsvis af Under-Rätt till HofRätten insändas. 10;o Är åklagad Skrift — föreskrifver. ll:o Angvi pes — •— — ej må verkställas. l2:o I frågor om qvarstad — inlemnad. 13;o Varder någon •—. — •—kunnat indragas. 14:o Skulle den oförmodade — Högsta Domstolen. l5:o
Lag må — — — förbrytelsen skett. 5. 7:o Sedan Nämndens utlåtande således blifvit inhemtadt, pröfve och afgöre Domaren saken,' och underställe sitt Utslag Hof-Rättens pröfning, på sätt 25 Cap. 5 §. Rättegångs-Balken bjuder. 8:o Finner Hof-Canzlercn ej skulle erhållas.
(Utgår.) 9:o Är åklagad Skrift — föreskrifver. 10:o Angripes — — —• ej må verkställas. lito.
I frågor om qvarstad —■ — — inlemnad. 12:o Varder någon kun nat indragas. 13:o Skulle den oförmodade — — — Högsta Domstolen. 14:o Alla mål — — — sig ådragit.
Böter efter denna La» må . ö — — förbrytelsen skett. Conslitutions-Ulskotlels Memorialj N;o S, 55 16:o
Böter efter denna Lag gånge l5:o
Lag gånge ensamt tillfalla. — — —- ensamt tillfalla.
Se Bili. 3 Sami.
Preste-Ståndets d:o B, XVII p. 100.
IX p. 50, 441.
IX p. 736. 33:o Angående qvarstad, yrkad af enskild målsegande. §• 5, ll:o Angripes — ll:te Momentet, vid Dom- liro Angripes —• —• -— vid Domstolen.
— SkriJtj sorn åtalas, skall 3 så framt målseganden det äskar, ge - v — -—OD -- ' ställande af antaglig borgen för det ersättning s-ansvar, hvartill hans om skriften förklaras obrottslig > kan af Domaren pröfvas skyldig. stolen.
Sådan åklagan af enskilde personer liandteras i alla delar, efter det Rättegångs-sätt, denna och allmän
Lag nast med qvarstad beläggasj emot föreskrifva; dock må Under-Domaren vid sådana enskilda tvister, utan inhemtadt utlåtande af Hof-Canzleren eller lians Ombud, qvarstads-frågor upptaga och deröfver meddela Utslag, hvaröfver Parterna ega i laglig ordning hos Rätten besvär anföra; i hvilket fall qvarstaden ej må verkställas.
Arris 113, 120 och 125.
Ridd. och Adelns Prot. B. XXI p. 95, 369.
B. XXII p. 257.
Preste-Ståndets dro B. XVIII p. 228, 509. B. XIX p. 208.
Borgare-Ståndets dro B.
IX p. 769, 849, 1156. B. X p. 51, 397.
Bonde-Ståndets dro B. X p. 277.
STOCKHOLM, eckstkinska boktryckeriet 1840.
. b • .fr ■ u ,'niki \ ■ - : ■ - -bs • ■ m ' ■ Mm- .■ V ' ■ " ' ■■■- Rättelse i Constitiitions-Utskottets Memorial> JV:o 8 sid. högra spalten, råd. 11 nedilr. står: tae-Sigillatae-afgiften.
Husbebofs-bränläs : tce-Sigi I la tae-a fgiften, Husbehofs-brän - Bihang till R.
Prot. 184«• 3 Sami. 5:te Haft. tVsncw.AI» t\ s sitev.': •' -:
! :‘ •! ■ ■ H V\?r -ii-..' !
: ;i {54; i! ,!;• i ! » t ■ • •\\oV\ aj-.t .Uwft’6 l .Vini .vt .a Ält Constilutions- Utskottels Memorial, N:s 6 och y. lä N:o 6.
Ank. till Exp. TJtsk. d. 25 Febr., VI. o f. n»- Memorial, med anhållan om arfvoden för en Notarie■ och en Canzlist, m. m.
Enär Consl itulions-Utskotlet, för gore målens ordentliga och skyndsamma bestridande, funnit nödigt alt, i likhet nied hvad vid nästföregående Riksdag egde rinn, antaga en Secreterare, en ProtocolIsförande oell. 2.'ne Canz!ister, får Utskoltet, sorn v/äl på serskilda Afdelningar företagit läsningen af Siats-Rådets Pfolocoller, men efter dess fullhoidande endast undantagsvis torde komma att arbeta på Afdelningar, samt fördenskull trott 24 § t morn.
Riksdags-Ordningen icke föranleda till antagande af större CanzJi-personal vid Utskottet, än tn Secreterare och en Canzlist, hos Riksens Ständer vördsamt anhålla, att för de derutöfver behöflig® funne eu ProtocolIsfVirande oell en Canzlist få disponera ett Notarie- och ett Canzlist-arf vode, häda beräknade från och med antagningsdagen; hvarjemte Utskottet (år vördsam ligen- anhålla,, all den person, hvilken hittills bestndt Secielcraie-befatiningen hos Utskoltet, må derför få uppbära Secreleraie-arfvodet från och med den 3:dje dennes, då Utskottet började dess arbeten, och? intill dess den af Utskottet antagne Secreterare inträder i tjenstgöring.
Stockholm den ao< Februari- 1840.- N:o 7. Ank. till Exp. Utsk. den 26 Murs, kl. 11 f. m.
Memorial lill Riksens Ständer, angående rättelse uti Constilutions- Utskottets Memorial N:o 5.
Constilulions-Utskoltet får hatmed gifva Riksens Ständer vördsamt, tillkänna, att uti de af Utskottet, uti Memorialet N:o 5, öfverlemnade, från förra Riksdagen hvilande Grundlagsändrings-försl agen N:is 9 & 10, Litt. B., ordet:
"Pöstmedlen”''blifvit uti den föreslagna nya redactionen uteglömdt, oell att samma redaction, enligt förra Riksdagens ConstitulionsUlskotts, uti dess Memorial N:o 28 afgilna, af samtlige Riks-Slånden godkända förslag rätteligen bör lyda sålunda:
Bihang till R- St- Fröt. 1810! 3 Sami. 6 Haft. 2 Constitudons- Ut sköttel v Memorial, iY.-o y. B. Regerings-Formen. §. 60. i:sta Perioden ”Till dessa senare räknas — — — Postmedlen, afgifterna för stätnpladt papper och för bränvinsbranning, sami hvad — — — åtaga”.
Ordens - Boktryckeriet, 184 o. Constitulions-Utskottets Memorial,, N-.o 8, 9, \ .N:o 8.
Anis, till Exp. Utsk. den 30 Mars kl. 11 f, m. Memorial till Rikets Ständer, med begäran om arvode för 2:ne e. o. Canzlisler.
Sorn Constitutions-Utskottet, i anseende till myckenheten af göromål inom Utskottet, funnit nödigt att, utom den personal, som i Utskottets Memorial N:o 6 omförmäles, ytterligare, ehuru blott tills vidare, antaga extraordinarie Canzlibetjening, får Utskottet vördsamt anhålla, att till Utskottets disposition må ställas arvoden för 2:ne extraordinarie Canzlister, att beräknas och utgå från och med den 1 innevarande månad och så länge bemälde 2:ne extraordinarie Canzlister för tienstgöringen hos Utskottet finnas behöflige.
Slockholm den 27 Mars 1840.
Ank. till Exp. Utsk. den 13 April, kl. 1 e. m.
Memorial till Rikets Ständer„ med uppgift å de af samtliga Riks-Slånden godkända Grundlagsändringsförslag.
Sedan nu mera, enligt Constitutions-Utskottet tillhandakomna Protocolls-Utdrag för den 22 och 26 Februari, 26, 27 och 28 Mars samt den 1 och 4 innevarande månad, samtlige Riks-Stånden fattat deras beslut öfver de från 1834 och 1835 årens till nu pågående Riksdag hänskjutna och hvilande Förslag lill Grundlagsändringar, får, i likhet med hvad vid föregående Riksmöten iakttagits, Utskottet härjemte vördsamligen öfverlemna en uppgift å dem af berörde Förslag, som nu blifvit af alla fyra RiksStånden godkände; varande denna uppgift inrättad efter enahanda ordningsföljd, sorn den med Utskottets Memorial N:o 5 förut insända, hvilken omfattade i ett helt de lill afgörande beredda Förslagen.
Härvid får Utskottet, under åberopande af 6 mom. i 82 § af 1835 års Riksdagsbeslut, vördsamt anmäla, att enär Förslaget N:o 5, angående Lagtima Riksdags återkomst på bestämd tid, blifvit förkastadt, Förslaget N:o 6, angående Urtima Riksdagar och deras föremål, hvilket Förslag, på Bilt, till R, St, Prot. 1840• <3 Sami, 7 Höft, l 2 Constitutions-Utskottets Memorial, IV: o 9. uppgifvet skäl, icke med de öfriga till Rikets Ständer ofverlemnades, ej kan af Rikets Ständer till pröfning företagas, utan följagtligen måste, på sätt Ridderskapet och Adeln, enligt serskildt Protoeolls-Utdrag för den 28 nästlidne Mars, äfven för dess del förklarat, anses hafva förfallit.
Af samtliga fyra Riks-Ständen godkända Förslag till Grundlagsändringar. l:o och 2:o.
Till en ändamålsenligare organisation af Stats-Rådet, innefattande tillika de Grundlagsändringar, som blifva en följd af HofCanzlers-befattningens föreslagna upphörande.
Regerings-For men. § 5.
Stats-Rådet skall bestå af Tio Ledamöter, hvilka ege att alla der förekommande Ärenden öfvervara.
Ej må Fader och Son eller Bröder pä en gång vara Ledamöter af Stats-Rådet. § ö Af Stats-Rådets Ledamöter skola Sju vara Chef er, hvar för sitt Departement, nemligen Justitice-Stats-Ministern för Justities-Departementet; Ståts-Ministern för Utrikes Ärendena för Utrikes Departementet', En Chef och Föredragande Stats-Råd för Ländtförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commando-mäl för Armeen ; En för Sjö försvar s-Departementct, hvilken tillika vare Konungens; Rådgifvare i Commando-mål för Flottan; En för Civil-Departementet; En för Finance-Departementet, samt En för Ecclesiastik-Departementet.
Den närmare fördelningen af Ärendena, Departementen emellan, bestämmes af Konungen, genom en serskildt utfärdad, offentligen kungjord Stadga.
Bland de Tre Stats-Råden utan
Departement böra minst
Två hafva förvaltat civil beställning.
Constitutions-Utskollels Memorial, N'.o 9. s § 7.
Alla Regerings-Ärenden, med undantag af sådana, som i is och i5 omförmäla!!, skola inför Konungen i Siats-Rådet föredragas och der af göras. § 8.
Ej må Konungen fatta något beslut i mål, hvaröfver Siats-Rådet höras bör, derest icke minst Tre af Stats-Råden, utom vederbörande Föredragande, tillstädes uro.
Siats-Rådets samtlige af dylik beskaffenhet. § 9.
Uti alla mål, som hos Konungen i Stals-Rådet förekomma, skall Protocoll föras.
Stats-Rädets tillstädesvarande Ledamöter höra, under ansvarighet för rådslagen, till den påföljd, hvarom i 106 och soj vidare stadgas, ovilkorligen till Protocollet sina meningar yttra och förklara:
Skulle någonsin dea oförmodade händelse inträffa, att Konungens beslut vore uppenbarligen stridande mot Rikets Grundlag eller Allmän Lag, åligge det då Stals-Rådets Ledamöter alt kraftiga föreställningar deremot göra.
Den, som ej serskild mening till Protocollet anfört, vare för beslutet ansvarig, såsom hade han styrkt Konungen att det beslut fatta. § 10.
Innan Ärendena hos Konungen i Siats-Rådet föredragas, skola de, genom nödiga upplysningars inhemtande från vederbörande Embetsverk, af dea Föredragande beredas. § n.
Ministeriella mål, hvarmed förstås alla de, som angå Rikets förhållande till fremmande magter, må Konungen låta anmäla, i närvaro af någon annan Stats-Rädets Ledamot.
Är föredrage den Stats-Rådets Ledamot, som Konungen äfven i detta fall tillkalie.
Sedan besluten; åliggande det den dertill serskildt förordnade att Protocollet föra.
Af sådana bos Stats-Rådet finnas. § 12.
Konungen eger Stals-Ministern för Utrikes Ärendena och nå gon annan tillkallad Stats-Rådets Ledamot.
4 Constitutions-Uiskottets Memorial, IV;o 9. § 13.
Vill Konungen då till ett utomordentligt Stats-Råd Stäts Rådets samtliga Ledamöter, framställe nyttigast linner. § 15- Commandö-mål, hvarmed förstås sådana, som Konungen, i egenskap: af Högste Befälhafvare' öfver krigsmagten till lands och sjös, omedelbarligen besörjer, må Konungen, dä han sjelf förer Riks-Stjreisen, afgöra i närvaro af den blhnd Krigs-Departementens Chefer, till hvars Departement Ärendet hörer.
Honom åligge, vid ansvar att Honom godt synes.. § 24..
Uti Konungens Nedre Justi tiae-Re vision stola Justi tiee-Ärendena beredas
Lill föredragning och afgörande i Högsta Domstolen. § 26:.
Då Justi tiae-Ärenden i Siats-Rådet föredragas, stola, jemte Justi lise— Stats-Ministern och Två Stats-Råd, Två af Högste Domstolens Ledamöter dem öfvervara, med den skyldighet att lill Protocollet sig yttra, som 9 § foreskrifver. § 28.
Konungen eger att icke på deras börd.
Till Civile Embetsman inom Riket och till Domare må Evangeliska Läran.
Hvarje Departements-Chef skall föredraga oell expediera alla Ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och Tjenster, vid de Verk och Stater, sorn under Departementet höra. § 32.
Sändebud bos Utrikes Ärendena och någon annan tillkallad, Stats-Räds Ledamots närvaro. § 34.
Stats- Mini strame innehafve Rikets högsta värdighet, och Stats-Råden den närmaste derintill.
Ledamot aj Stats-Rådet eller af Juslitice-Rådet må icke tillika annat civilt Embete bekläda. § 35. Stats-Rådets Ledamöter, Presidenter och Chefer för Collegiér eller Cons t i ludo ns-Uls kol tets Memorial, JY.-o 9, 5 i dessas ställe inrättade Verk, Justitia: Canzleren, Chef erne för Tullstyrelsen och för Post-Verket, Expeditions-Chefer i Stats-Departementen, Ö£- ver-Ståthållaren, Under-Ståthållaren och Politiae-Mäslaren i Hufvudstaden, Landshöfdingar dertill skäl ega. § 38..
Älla ifrån Konungen blifva gällande, vara försedda med Konungens underskrift och contrasignation af vederbörande Föredragande, som vare förda Protocoll. Mila föreskrifter och erinringar om verkställighet af utfärdade beslut må af Departements-Chefen omedelbarligen kunna till vederbörande expedieras.
Skulle den Föredragande -■— inkomster bibehållen. § 42:. 2:a momentet.
Uti alla de fall skola Stals-Rådets samtliga Ledamöter vara närvarande och rösta. § 43.
Går Konungen i fält, eller lill aflägsnare inrikes orter reser, förordna Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, sorn Han, antingen ibland Prinsar af Sitt Hus eller ibland Stats-Rädels Ledamöter, serskildt nämner, att föra— — stadgar § 99.
Riksens Ständers