Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed har Herr Biskop af Wingård instämt uti Herr af Bi/lberghs reservation, i fråga om Utskottets 46 Hevilla.-UtsAls Utlåtande, N:o 66. meranämnde förslag om vilkorlig befrielse för Scholae - inrättningars afkomst i Spannmål, och tillika yrkat, att åt detta stadgande måtte gifvas all tydlighet, så att. icke allenast Scholor, utan Undervisningsanstalter i allmänhet, och Stipendii-inrättningar, måtte, när det förutsatta vilkoret inträffar, åtnjuta en sådan befrielse.
Då Utskottets ofvannämnde förslag tillkommit i anledning af en serskild fråga, sorn blif vit afgjord genom ett Kongl. Kammar Rättens på den i förslaget framställda princip grundadt Utslag, anser Utskottet sia icke böra deråt gifva en vidsträcktare tillämpning, än den, som utmärkes genom uttrycket ”Scholas-inrättningar”.
Deremot har Utskottet, vid närmare öfvervägande, uppå de i Herr af Bill berghs reservation anförda grunder, funnit, dels att stadgandet, genom uteslutande af de i redactionen förekommande orden: ”i Spannmål”j bör erhålla mera Utsträckning, och dels att, på sätt i nämnde reservation föreslås, näst efter slutorden ”egare betalas” bör tilläggas ”dock att de Tjenstemän, h vilka af sd-, dan afkomst njuta lön , böra. för dens annna erlägga Bevillning>, då Hevilla ,-tJt sins Utlåtande, N:o 66. 4?
(lett öfver stiger 200 Rdr , efter stadgad förv andimgs grund och får Utskottet det sålunda förändrade förslaget till Rikets Högloflige Ständers gillande vördsamt framställa.
Slutligen får Utskottet vördsamt tillkännagifva, att Utskottet funnit den 166 §:n, i stället för den i förra förslaget förekommande redaction, som möjligen kunde misstydas, böra erhålla en sådan lydelse: "befrielse från deti Bevillning j som af jord eller egendom utgå bör<, eger icke rum, utom i de,fall denna Förordning medgifva''f’ äfvensom att Utskottet fin* ner några förändringar i citatio* ner och §§:s numerordning blifva en följd af hvad Utskottet ntt föreslagit, då detsamma skulle vinna Rikets Högloflige Ständers bifall.
Jemte det denna redactions-förändring tinderställes Rikets Högloflig"
Ständers godkännande, hemställes tillika, om icke det må öfverlemnas till Expeditions-Utskottet, att, vid Bevillnings-Förordningens författande, iakttaga de rättelser, i afseende på citationer och paragrapheringen, hvartill Ri« 48 B . t, Bernilla.-Utslcs Utlåtande, N:o 66. kets Höglollige Ständers beslut kunna föranleda.
De vid detta Betänkande gjorda reservationer bifogas vördsammast.
Stockholm den 28 Jai.uarii 1830.
Reservationer: af Herr Tham, t Mollrath: ”Öfverlygad, att det icke allenast varit Bevillnings-Utskottets skyldighet, att tili besvarande upptaga de anmärkningar, som inom Riks-Stånden blifvit gjorda emot §:n uti den föreslagna nya Bevillnings-Förordningen, utan äfven att en sådan behandling bidragit till sjelfva frågans skyndsammare afgörande, har jag reserverat mig emot Utskottets, i min tanka, oformliga beslut, att med nämnde anmärkningars besvarande uppskjuta till dess de återstående voteringarne, i förstärkta StatsUtskottet, öfver de till samma Utskott aflemnade propositioner om Tullbevillningen blifvit verkställda.
Utskott egenmägtigt kunna uppskjuta besvarandet af Rikc Ståndens anmärkningar vid deras förslag, tror jag uppenbart strida emot Grundlagens föreskrift om behandlingen af de mål, som till Utskott remitteras.
Alt Bil. t. Bevilhi,-Utså:.t Utlåtande, N:o 6G. 49
Att genom Borgarnt-Ståndets förhud för deras Ledamöter i förstärkta Stats-Utskottet att deltaga uti omröstning, angående tiil samma Utskott i Grundlagsenlig ordning öfverlemnade Propositioner, icke något hinder kunde uppkomma för Bevillnings-Utskoltet att besvara anmärkningarne vid dell i stäilet för Salpetergärden vilkorligt föreslagna Fy 11— nadsafgifl, måste vara tydligt för hvar och en, som vill erkänna, att det berott af Ständerna att genast bifalla hvad Utskottet härom tillstyrkt, och Utskottet hade derföre genast till besvarande bordt upptaga alla de anmärkningar, som blifvit gjorda deremot, att denna fyllnadsafgift, i händelse den hehöfves, blifvit .föreslagen att utgå med 4 skill, för hvarje Rdr, som efter a Art.
Bevillnings - Förordningen i Bevillning erlägges.
Jag tror, alt svaret på dessa anmärkningar bordt blifva, att, om äfven hädanefter de 124,000 Rdr, som i stället för Salpetergärden be höfvas, skolat utgöras med viss tillökning ensamt uti den så kallade permille-afgiften, största tyngden derigenom, drabbat jordbruket, och således rakt motverkat ändamålet med Salpetergärdens efskaffande; att, om denna afgift skall utgå genom tillökning i per mille-afgiften, den hårdast och orättvist träffar de orter, der Bilt. till R.-St. Brot. 1828-18^0, 5 Sami. 1 Afd. Z Baud. 6:te Iiuft.. 'j 5o }Bil. t.
Bevilln-U tskts Utlåtande, N:o 66, Hemmanen* värde äro högt uppdrifna och localen förhindrar Salpeter-tillverkningen, samt deremot i motsatt proportion lindrar mest Hemmansegarne i de provincer, hvarest Salpeternäringen idkas med stor vinst, helst Hemmanen uti dessa provincer äro lågt taxerade; alt både obilligt och orättvist vore, att äfven fördela Salpetergärds-ersältnitigön på personela skyddsafgiften och öka deras bördor, sorn icke till sin bergning ega annat än sin arbetsförmåga, och att deremot alla andra, som för deras inkomster fordra skydd emot utländska fiender, borde deltaga uti kostnaden för ett af de dertill verksammast bidragande medel.
På dessa grunder tror jag
Utskottet rättelieen förfarit, då det föreslagit, att, i den händelse serskild Bevillning blifver behöflig alt ersätta Salpetergärden, fördela den på all, efter 2 Art. Bevillnings-Förorduingeu, utgående Bevillning.
Om genom nya hinder* lika oväntade, som. det Borgare-Ståndet redan lagt emot omröstningen, angående en del af Tullbeviiiningen, Bevillnings-Utskottet blifver uturståndsatt att i råttan tid, före Riksdagens slut, tillkännagifva bos Ständerna, huruvida tillgångar afBrännvins- och Tullbevillningen, utöfver hvad derpå redan är anslaget, med säkerhet kan beräknas till ersättning för Salpetergärden, och Ständerna icke afgjort, hu - Bil. t. Bevilln.-Utsk:s Utlåtande, N:o 66.
5i ru, i brist af sådana tillgångar, den dertill nödvändiga fyllnads-afgiften skall utgöras, blifver d>*n enkla följden, att ingen tillgång finnes till anslaget för de 124,000 Rdr, sora erfordras tili ersättning för Salpetergärdén; brister tillgång, och anslaget således icke utgår, kommer denna gärd, enligt Konungens uttryckliga förbehåll, att af jorden, hädanefter som hittills, utgöras.
Af dessa skäl, och på det Konungs och Ständers gemensamma beslut om Salpetergärdens upphörande icke mä göras om intet, genom Bevillnings.
Utskottets vägran att nu besvara de emot förra förslaget i denna fråga gjorda anmärkningar, tillstyrker jag, att Rikets Högloflige Ständer, med ogillande af Utskottets förfarande, ville afgöra frågan härom genom bifall till hvad i förslaget till nya Bevillnings-Förordningens J1 §. finnes stadgadt, samt till hvad uti Utskottets Betänkande JY:o5y, pag. 5, 6 och 7, derom är hemställ dt, helst genom detta bifall intet hinder möter för Ständerna, att låta denna fylinadsafgift försvinna utur Bevillnings-Förordningen, i händelse, innan Riksdagens slut, andra säkra tillgångar till ersättning derföre erhållas”.
Härmed förenade sig Johannes Svensson från Jönköpings Län, Eric Pehrsson från Gefleborgs Län, m. fl. uf Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter.
Herr Prosten Svedelius, P. G., reser - 52 Bil. t. Bevilln.-TJisfrts Utlåtande, N:o 66. verade sig emot Utskottets beslut, att uti den jo8 §., af nja Författningsförslaget, näst efter ordet: ”inhyseshjon” tillägga ”ilian jordbruk hvarpå Häst- eller Nötkreatur ian födas.”
Åf Herr Sandblad: ”Jag reserverar mig emot det nu å nyo uti' 114 §• framställda förslaget om en förändrad organisation af Taxerings - Comiteerne i Stockholm.
Af erfarenheten känner jag, att ganska ofta Ledaniölerne af de öfriga Stånden uteblifva, så alt det stone antalet af Borgare-Ståndet är ganska behölligt för Taxei ingsärcndenas behöriga handläggning och afslutande.
Då nu t. ex. blifvit föreslaget, att endast <) Ledamöter af Grosshandels-Societeten skola vara Taxeringsman i stället för 12, enligt 1111 gällande Författning, så skall det, ora Förslaget lii falies, Ilända, att, då Comiten arbetar på 6 afdelningar, på 3:ne af dessa endast kommer en Grosshandlare.
Om denne, sorn lätt inträffar, uteblifver, kan Taxeringsarbetet icke fortgå, emedan det är naturligt, att han, i frågor 0111 sin dass, har mesta sakkännedom, och att han deruti ger ledning för Comitens omdöme.
Enär ett sådant förhållande i mer eller mindre nion eger rum i de andra classerna, torde latt inses, att det nya förslaget knappt är verkslällbart, hvarföre ock jag deruti icke kunnat instämma”.
Bil. C. Bevilln.-TJtslts Utlåtande, N:o 66. 55 Af Eric Pehrsson fran Gefleborgs
Län: "Emot Högloflige Utskottets föreslagna rt> dactionsförändring, uti io8:<le §, alt Jordegaren skall ansvara Krono-utsky lderna för elen, sorn är boende å haus egor och kan föda boskap, får jag vördsamt anmäla min reservation.
Skälen för min skiljaktiga mening grunda sig hufvudsakligen på följande:
Den, som kari föda boskap, lar dr ej vara urståndsatt att sjelf utgöra sin Bevillning.
Ett sådant beslut kommer blott att belasta Fattigförsörjningen, i tby att ingen vågar åt någon upplåta en onyttig plats, hvarå den fattige kan bosätta sig och försörja sig och de sina.
Icke hör den, sorn eger jorden, stå i borgen för den fattiges Kronoutskylder, af hvilken han icke njuter en motsvarande inkomst, antingen i penningar, arbete eiler annat, och då dertill kommer, att mången, ehuru å egorira boende, deraf icke kan föda boskap, men, genom arbete eller beting med andra, kan få berga så my cket foder, att iian kan föda boskap, så synes det vara mindre väl eftertänkt att ålägga Jordegaren ett sådant ansvar, som blott uti ett patriotiskt afseende lenmat den fattige rum att försörja sig.
Det är på sådana grunder jag öfverlemnar tili Rikets Högloflige Ständers noggranna beprofvande, om icke 20 morn. 3:dje Art. 3:dje §. uti nu gällande Bevillning*- Förordning måtte bibehållas oförändradt. 54 Bevilln. - UtsJcs Betänkande, N:o öy. N:o Gn.
Utsk. d. 4 Fehr, 1830, Betänkande, i anledning af Herr C. D. af Skogmans motion, z afseende pä tiden, dä en ny Tull-Taxa skall träda i verkställighet, tdii ett anförande, bos Högloflige Ridderskajiet neli Adeln, hvilket blifvit till BevilhiingsUlskottet remitleradt, har Herr C. D. af Skogmat fästat uppmärksamheten å angelägenheten deraf, att de förändringar i Tuilafgifterne, sorn komma att blifva följder af Rikets Högloflige Ständers Beslut i dessa ämnen, vid innevarande Riksdag, måtte åtminstone några månader förut blifva allmänt hände, samt på sådan grund föreslagit, att Högloflige Ridderskapel och Adeln ville för sin del besluta, att de förhöjningar eller nedsätta; agar i Tullafgifterne pä inkommande och utgående varor, som vid denna Riksdag varda af Rikets Ständer vidtagne, emot hvad nu gällande Tull-Taxa innehåller, icke skola träda i verkställighet förr, än i frän och med den 1 nästkommande Maji, samt att Ridder skåpet och Adeln, äfven ville inbjuda de öfriga Stånden att i detta beslut sig förena; och hafva Herr Friherre Åkerhjelm, G. F., samt Herr Tham, W-, tillstyrkt bifall till hvad sålun - Bevilln^-Utsk.t Betänkande, N:o 67. 55 da blifvit föreslaget, på den grund, att förändringarne intill nämnde lid lorrie lunna blifva kända, samt förtulluing, utom från Nederlagen, intilldess endast i obetydlig moa komma i fråga.
Då äfven Utskottet, för sin del, insett vigten och nödvändigheten deraf, att någon tid förflyter emellan allmängörandet *f den nya Tull-Taxan och dess tillämpning, instämmer Utskottet i de härom, på ofvannärnnde sätt, yttrade allmänna åsikter; men i fråga om bestämmandet al tidpunkten, vid hvilken den nya Tull-TaXan skulle efterlefvas, så, och med afseende ej mindre derå, att densamma, med Kongl.Majrts Nådiga sanction försedd, nu mera svårligen torde kunna lunna promulgeras förr än vid Seglationems början detta år, än derå, alt en längre tid erfordras, innan dess Tlil Ibestäm ruelser och Öfriga sladganden kunna blifva tillräckligt kände, för att på ett Ijeniigt och aimänt gagneligt sätt tillämpas, anser Utskottet att, likasom i fråga om Bevillningsoch Brännvins- brännings- För ordni n särne blifvit tillstyrkt, i fråga varande Taxa icke förr, än med itgången af nästkommande år i83i, bör tjena lill efterrättelse, samt får, på sådan grund, vördsamt hemställa: alt P.iT ■ :s Höyb.fiige Ständer ville i den Skrifvelse, Bevilln.-TJtsli:s Betänkande t N:o 67* sorn, jemte nya Tull-Taxan, kommer att tili Kongl. Maj:t aflåtas, i underdånighet tillkännagifva, hurusom Rikets Ständer funnit det vara både med allmän och enskild nytta förenligt, att de förändringar i Tull-Taxan, sorn blifva följder af Rikets Ständers vid denna Riksdag derom fattade Beslut, blifva kände och allmäugjorda någon tid före Taxans tillämpning, samt alt Rikets Ständer trott denna tid, för att förekomma hastiga rubbningar i bestående förhållanden och i grund deraf gjorda beräkningar, icke böra blifva alltför inskränkt, utan tjenligäst kunna utsättas till densamma, som för tillämpningen af Bevillnings- och Brännvins-Förordningarne är vorden bestämd, eller den 1 Januarii i83r, och på sådan grund i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t i Nåder läcktes, så fort lämpligen ske kunde, allmängöra den med Kongl. Maj:ts Nådiga sanction försedde nya Tull-Taxan, jemte det stadgande, att densamma från och med den 1 Januarii 1831 skulle tjena till vederbörlig efterrätt el-, e. Stockholm den 2 Februarii i83o. Bsvilln.-Uts!i:s Memorial, Nto 68. 5^ N:o 68.
Ankom till Exp. Utsk. d. Ii Eebr. 1830.
Memorial, om Säl peter gärdens ersättande genom anvisning på tillgångar af 71ul!medien och Bränn■* vins-B evilhungen.
Utskottet liar, uti sitt Betänkande, Nto 67, om Allmänna Bevillningens fördelning, föieslagit, att ersättning för Salpetergärden, 1 a/j,000 Bdr, måtte utgöras med vissa skillingar å hvarje efter 2 Art. debiterad Riksdaler, lin» der namn af Fjllnads-afgiftjoch vid detta förslag fästat det förbehåll, att, om af Tull*» bevillningen eller Brännvinsafgiftcn skuiie kunna beredas och med säkerhet beräknas någon större eller mindre tillgång utöfver de summor, som derå blifvit beräknade uti det af Rikets Högloflige Ständer fastställ* da Stals-Utskoltets Inkomst-Betänkande, ifrågavarande fylluadsafgift, i nion af denna tillgångs storlek, antingen måtte alldeles försvinna eller minskas, äfvensom Utskottet, uti det, i anledning äf de vid förslaget om Bevillningens fördelning gjorda anmärkningar, under N:o 66, afgifna Utlåtande, ti ii— kännagaf sin afsigt, att, så snart de då än* Hilt. till R.-St.
Prot. 1828-1830, 5 Sami. 1 M/d. 3 Band. 6tte IIMft. ö 58 Bevilln.-Uish;s Memorial, N:o 68. nu hvilande frågorna om åtskilliga Tullbe® stämmelser blifvit inom Höglofhge förstärkta Slats-Utskotiet afgjorda, i ett sammanhang å nyo afgifva yttrande om fyllnadsafgjften samt alla dermed gemenskap egande ämnen.
Sedan nu mera alla frågor, så väl om Brännvinsskatten, som Tull-Bevillningen, blifvit afgjorda, liar ULskottet kommit i tillfälle att definitivt beräkna hvad som af nämnde Titlar med säkerhet kan antagas inflyta, och Utskottet får alltså nu vördsam; afgifva slutligt yttrande i förenämnde afseeivden.
Hvad härvid först angår den i och för Brännvins-tillverkningen inflytande Bevillning> så hör densamma, enär de vid detta Riksmöte derföre bestämda stadgandexr komma att tillämpas, eller från och med år r83r, i Utskottets tanka, gifva, utöfver den af Stais - Utskottet beräknade summa > föOjPOO Rdr BancOj följande tillgångar, nemligen i Förökad inkomst af enkla Bränlivins^pannor, till följd af partiela förhöjningar i Tariffen för Kannerymdsafgiften, Rdr 25,ooo Afgiften för Mäskvärmare samt .
. sammansatta Brännvinsappa- .
. rater påräknas till ......
4o,ooo hvarjemte tillökningen, i anledning af Rikets Ständers, genom votering, Transport 65,ooo Hfevilln.-Vtsh:s Memorial, N:o 68. orj Transport 65,ooo i Idögloflige Stats-Utskottet, fattade beslut örn Brännvinsbrännings-Bevillningens utgående med En skilling å hvarje kanna til i verkad t Brännvin, anses komma att utgöra omkring 20,000 tillsammans 85,ooo Beträffande dernäst Tullbevillningen^ så bar Utskottet, då Ilo g?of lige Stats-Utskottet vid sin calcul öfver denna Titel af sett inkomsten efter nu gällande Tull-Taxa, lill bufvudsaklig ledning vid sina beräkningar antagit, och får vördsamt hänvisa till den vid Utskottets första Betänkande, N:o 27, om Stora Sjö-Tulls-Bevillningen fogade Tableauen N;o 14, sorn utvisar den förhöjning och sänkning emot nu gällande Tullbestäm' melse, som Utskottet å Import-Tullen föreslog jemte det deraf förmodade resultat.
Sedan Utskottet, å ena sidan, från den 1 Tableaueu calculerade tillökning af 224.000
Rdr, tillkommen af ökad tullå vissa importvaror, afräkriat 12,000 Rdr, till följd af den, i anledning af gjord anmärkning, tillkomna förändringen i Utskottets första förslag om högre Tull å Tobaksstjelkar, men, å den andra, antagit, alt den, jemlikt Utskottets slutliga hemställan, bestämda olika Tull å Socker, borde gifva en tillökning af circa 60 Bevilln,-Utsk:s Memorial, N:o 68, 5ooo Rdr; så har Utskottet, med afseende ej mindre derå, att nedsättningen i Tullen å Tjära torde medföra den verkan, att någon egentlig förhöjning i Intraden af Export-Tullen icke torde kunna påräknas, än att åtskilliga andra minskningar torde komma att ega rum för några obetydliga varuartiklar, å hvilka Tullen blifvit nedsatt, trott sig med säkerhet endast kunna beräkna, att, genom de vid denna Rikdag stadgade Tullafgifter, bör, utöfver den al Ifögloflige StatsUtskottet calculerade summa, inflyta en tillgång af
Rdr 211,000 Och när of vannämnde belopp af förökad Bräunvios-Bevillning hi t föres med . « . , . . . • 85,ooo uppkommer således en sammanlagd tillökningssumma af .... 2p6,ooo
Du största delen af denna summa utgöres af Tull-Bevillningen, skulle visserligen den invändning häremot kunna göras, att förändrade handelsförhållanden med Utländska Magter och inskränkningar uti inhemska handelsrörelsen kunna leda till en sådan minskning uti Tull-Intradens totala belopp, som svarar emot denna calculerade tillökningssumma, hvaraf vill synas, som en anvisning å denna tillgång icke vöre säker att påräkna; men, då Utskottet medgifver det origliga utaf att vilja beräkna hela denna suni - Bevilln.-Utsk:s Memorial, N:o 68. 61 Via såsom en säker tillgång, kan Utskottet deremot icke anse sannolikt, enär beräkningarne af tillökningen å Tull-Bevillningen äro gjorda på grund af ett medium af minst 3:ne års Import, att en missgynnande Handelsconjunelur skulle verka lill nedsättning i det beräknade Tullbeloppet till bela summan, eller att den skulle fortfara i flera påföljande år, så alt icke ett års brist ersättes af ett annat års större inkomst.
Vid sådant förhållande får alltså Utskottet, i öfverensstämmelse med det vid framställningen om fyllnadsafgiften derom gjorda förbehåll, härmed, och i grund af förrberörde beräkning öfver Inkomsterne af Brännvins- och Tull-Bevillningen, vördsamt föreslå: att hvad, som om meranämnde fyllnadsafgift varit ifrågasalt, mätte alldeles förfalla, samt deremot tillstyrka, att Rikets Högloflige
Ständer i stället ville anvisa den ersättning, som med 124,000 Rdr för Salpetergärden bör utgöras, att utgå af de Stats-Verket utaf Brännvinsoch Tull-Bevillningen tillflytande tillgångarj utöfver del beloppj hvartill de uli Riks-Staten blifvit beräknade; och att, om detta förslag vinner Rikets Högloflige Ständers bi - 6a Bevilla.~ZIisA:s Memorial, N:o 63. fall, icke allenast frän den i Rubricjuen till Bevillnings-Förordningen bestämda summa må afdragas 124,000 Rdr, utan äfven ur sistnämnde Författning må utgå allt det, sorn har afseende på ersättningen för Salpetergärden och fyllnadsafgiften; hvarjemte Rikets Mögioflige Ständer torde besluta underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit, med underrättelse ej mindre om den anvisade ersättningen för Sulpetergärden, än att Rikets Ständer ansett denna gärd böra, på vanligt sätt, utgå, till nästa år, då de af Rikets Ständer vid denna Riksdag beslutade Brännvins- och Bevillnings-Författningar komma att träda i verkställighet, med hvilken tid jemväl
Salpetergärden bör upphöra.
Slutligen, och, ehuru vid föredragning af Utskottets ofvannämnde Betänkande, N:o 57, åtskilliga anmärkningar inom Riks-Stånden förekommit, i fråga om den af Utskottet vilkorligen föreslagna fyllnadsafgiften, svftamie, dels att ådagalägga, det en sådan icke behöfdes, då tillgång borde finnas genom inkomsten af Brännvins- och Tull-Bevillningen, och dels, till klander deraf, att denna afgift bief föreslagen att utgå å all, Bevilln.-UtsJcs Memorial, N:o 68- 63 efter 2 Art. debiterad Bevillning, anser likväl Utskottet, att dessa anmärkningars utförliga upptagande och besvarande icke erfordras, enär Utskottet nu föreslagit, att hela frågan om en serskild så kallad fylinadsafgift skulle förfalla.
Stockholm den g Februaarii i83o. STOCKHOLM, hos Carl Ab, Pihl, l83o. i Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 69.
1 N:o öp. Ankom till Exped* Utskottet den 12 Februarii 1S30* Memorial, i anledning af de inom Välloflige Borgare-Ståndet gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 6a, med förslag till reglementariska föreskrifter, i afseende på Brännvins-Skattens utgörande efter tillverkningen.
Välloflige Borgare - Ståndet har väl, i grund af åtskilliga anmärkningar, återremitterat Ut. skottets ofvannämnde Betänkande; men som detsamma, jemlikt ankomna Protoeolls-Utdrag, blifvit bifallet af Högloflige Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, under den i i denna månad ; alltså, och då i denna reglementariska fråga Rikets Högloflige Ständers Beslut sålunda är fatiadt, kan Utskottet, i anledning af förutnämnde återremiss icke vidtaga annan åtgärd , än ött ett sådant förhållande härmed vördsamt anmäla.
Slockholm den 10 Februarii 1830. fiih. till Riki-St.
Prot. 1818_ iSJO.
5 Semi.
I Afi, t. 3'.eije B',det jule lil. s JJevillnings-Utskottets Memoria/ N:o 70.
Antom lill Exped.
Utskottet elen 18 Febr. 1830.
Memorial, i anledning af RiksStåndens olika beslut, angående Allmänna Bevillningens fördelning, jemte förslag till de deraf föranledda voterings-propositioner.
Då det nu åligger Utsbollet, att yttra sig i anledning af Riks-Ståndens besluL i Iråga om Betänkandet
N:o 67, samt det öfver deremot gjorda anmärkningar afgifna Utlåtande N:o 66, med tillhörande förslag till ny Bevillningsförordning, får Utskottet, efter vanligheten, förbigå de delar af förslaget, sora vunnit alla fyra respective Riks-Ståndens bifall , och endast upptaga förekommande skiljaktigheter; äfvensom Utskottet, enär nu föreslås voterings-propositioner, hvilka af dessa föranledas , och vid de nio, först i ordning efter hvarannan af dem förekommande , inträffar det förhållande, att 3 Stånd stannat uti ett, och ett 4;de Stånd uti ett annat beslut, torde i allmänhet få göra yord - Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 70. 3 sam framställning , om icke pluralitetens beslut må af det skiljaktiga Riks-Stdndet biträdas, samt anmärka ati , om sådant i ett eller flere fall inträftar, de föreslagne voterings-propositionerne , i inon deraf, komma att förminskas.
Pag. 6, fjj). '•).
Hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 66 föreslagit, om afgiften å löner, är af alla fyra Riks-Stånden i hufvudsaken bifallet; men Högloflige Ridderskapet och Adeln bär funnit att, uttrycket ”af alla löner, ”ifrån och nied iqq
Rxlr'* borde förändras till ”«/ alla löner, från *200 R.dr;" och då sist anförde ordalydelse fullkomligt öfverensstämmer med den af alla fyra Riks Stånden antagne, i Utskottets Memorial N:o 37, pag. 14, förekommande 6:te Bevillningsgrunden, att Bevillning utgöres af löneinkomsterne, ”utöfver Tvåhundrade R.drså tillstyrker Utskottet, att till efterlefnad af ofvannämnde Ständernas Beslut, med uteslutande af orden ^och med
,” må i Bevilinings-Förordningen, å ofvan uppgifne ställe, införas det af Ridderskapet och Adeln antagne uttryck ”af alla löner, frän a00 R.-dr ^ag- 9» ($• I2)'
S°m "Vällofl.
BorgareStåndet ogillat Utskottets af 5:ne
Stånd godkända förslag, angående Mäklares och Skepps - 4 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 70.’ klarerares beskattning , så och då förändringen endast kommit i fråga för Stockholm och Götheborg , torde denna Bevillningsfråga komma att afgöras genom votering öfver följande : Prop. 1.