Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men har väl frågan igenom denna stränga behandling någonting förlorat?
Monne icke denna behandling, äfwen om frågan icke vore constitutionel, sätter henne i bredd med werkligen constitutionella frågor, och tillerkänner henne således samma rättigheter som desse, hvaribland en oupskjuten tryckning måste räknas?
Man inwänder härvid, att behandlingen ej warit fullkomligt constitutionel, emedan saken blifvit väckt uti ett Stånds Plenum och ej directe hos Constitutions-Utskottet, och att tryckningen ur detta skäl bör constitutionelt behandlas, så att den blott föreslås vid denna Riksdag, men ej afgöres förr än vid den nästkommande.
Om denna lilla omständighet är så väsändtlig, som man synes vilja påstå, så bör den werka på hela det redan vidtagna beslutet.
Är frågan om granskningen af Justitue Ombudsmannens
Diarier icke constitutionel, så hörer den icke till ConstitutionsUtskottet: den är då beredd af ett obehörigt Utskott, och således sjelfwa beslutet i visst afseende inconstitutionelt.
Och bör väl ett inconstitutionelt beslut äga bestånd?
Bör då icke saken återgå till sitt förra intet?
— Är åter frågan constitutionel, så ser jag icke, att endast tryckningens constitutionella behandling skall kunna corrigera den inconstitutionella gång, sjelfwa frågans afgörande fått, bestående däri, att den ej blifvit väckt i Constitutions-Utskottet, utan i ett Stånds Plenum.
Borde icke äfwen i detta fall sjelfwa beslutet, såsom inconstitutionelt, återgå?
Men jag wågar till och med påstå, att frågan blifvit fullkomligt constitionelt behandlad.
Då frågan kom ifrån ett Stånds Plenum till Högloft.
Utskottet, så hade ju Utskottet bordt återförvisa den, såsom icke i behörig ordning wäckt.
Men hvad gjorde väl Utskottet?
Jo, det uptog frågan.
Skedde väl sådant af okunnighet om grundlagarnes föreskrift eller af förhastande?
Intetdera är tänkbart af ett Utskott, sammansatt af så kunnige och betänksamme
Män, samt till en stor del af de primitive Grundlagsstiftarne.
Hvad betydde då detta uptagande?
Det betydde ju, att Höglofl.
Utskottet sjelft, om ej expresse, dock tacite, förvandlade frågan till sin egen motion, beredde den såsom sådan, och i behörig ordning öfwerlemnade den till Ständernes afgörande.
Var icke Den 21 Juni 1815 661 detta Höglofl.
Utskottets öpna rättighet, och har icke frågan därigenom fått en fullkomligt constitutionel behandling?
Jag finner så mycket mindre tjenligt, att låta frågan om tryckningen hvila till nästa Riksdag, som Ständerne icke kunna på denna fråga svara annorlunda då än nu, emedan hufvudsaken redan är afgjord.
Skall man då töfva till nästa Riksdag för att svara endast Ja, utan att kunna då, mer än nu, svara Nej?
Eller är väl meningen af grundlagsfrågors hvilande annan, än att de frågor, som kunna besvaras med ja eller nej, skola innan afgörandet få en viss mognad.
Är nu intet alternativet att kunna besvara med ja eller nej öppet, så är ju hvilan utan ändamål.
— Tryckningen af åfvanförmälte tillägg om granskningen af Justitia; Ombudsmannens Diarier bör således, efter min tanka, aldeles icke upskjutas, hälst både RegeringsFormen och RikdsagsOrdningen, i afseende på redan afgjorde frågor och kanhända fleres slutliga afgörande, torde blifva omtryckte.
Att Kongl. Maj :t sjelf icke ansett tryckningen af en redan beslutad sak för en Constitutionsfråga, tycker jag mig finna däraf, att Kongl. Maj :t ej i form af Proposition, utan blott såsom en erindran, vid tillkännagifwandet af dess Nådiga sanction af hufvudsaken, wäckt Ständernes upmärksamhet härå.
Icke eller torde, vid Remissen af Kongl. Maj :ts Nådiga Skrifwelse, Ständernes mening warit den, att Höglofl.
Utskottet skulle proponera tryckningen af oftanämnde sak, såsom en grundlagsfråga, hvilken borde hvila till nästa Riksdag, utan endast upgifwa de termer, hvilka boi’de nyttjas vid den redan beslutade sakens snart skeende tryckning.
Och desse termer äro ju klart uttryckte i sjelfwa beslutet.
Ur desse skäl anser jag, att tryckningen af de uti Regeringsformen och Riksdags-Ordningen, i afseende på granskningen af Justitia Ombudsmannens Diarier, behöflige tillägg kan af Riksens Höglofl.
Ständer vid denna Riksdag afgöras.
Efter någon öfverläggning, och sedan de fleste ledamöterne förenat, sig med den af Herr Borgmästaren Vilberg anförde mening, at prajudicatet, at utan föregången hvilotid tilstvrka någon förändring i någon Grundlags bokstafliga innehåll, gillade Utskottet beredningens utlåtande, i följe hvaraf de upgifna förslagen til Riksens
Ständer komma at öfverlemnas för at efter 56 § Reg. formen nu behandlas, och til afgörande til nästa Riksdag hvila på bordet.1
När härefter den til Utskottet ifrån Riksens Ständer hänvisade frågan om en ny representation företogs, anbefallde Utskottet sin Secreterare at anskaffa et tilräckligt antal exemplar af det be - 1 I protokollstexten ha uppenbarligen några ord bortfallit.
Meningen borde förmodligen ha haft ungefär följande utseende.
Efter någon ... mening, at prsejudicatet, at ... innehåll, vore vådligt, gillade etc. — 662 Den 21 Juni 1815 tänkande öfver detta ämne, som vid Riksdagen 1809 och 1810, på trycket utgafs, upskjutande tils vidare all öfverläggning rörande detta ämne.
Herr Borgmästaren Vilberg anmälde sin önskan at Utskottet, enl.
Grund lagens tillåtelse måtte inbegära de ministeriella protocoll, som rörde Beslutet at deltaga i kriget mot Napoleon, samt den franska Chargé d 'affaires afvisning ifrån Sverige: om antagandet af tractaten med England 1813, i anledning af hvilken Arméen skulle gå öfver til Tyskland: om utnämnandet af en Beskickning til Spanien, och dess appointement.
Då hela Utskottet häri instämde, åtog sig Herr Baron och Ordföranden at dessa Protocoll ifrån Konungens HofCantzler infordra.1 Utskottet åtskiljdes. in fidem G A Silverstolpe 1 Ordföranden har dröjt med åtgärd med anledning härav till den 27 juni: se utskottets protokoll sistnämnda dag, nedan sid. 663.
Den 27 Juni 1815 663 104.
Den 27 Juni 1815.
Plenum den 27 Iunii Då alla utskottets Ledamöter voro närvarande utom Herr Bothoff, Herr D :r Wijkman, samt Riksdagsmännerne Ericson och Anders Danielson.
Iusterades Protocollerne för den 20 och 21 sistl.
Friherre Cederström, Jacob, anhöll at til de Protocoll i ministeriella ärender han funnit redan vara af Utskottet inbegärda, få tillägga det som angeck Pariserfreden och Guadeloupes afträdande; hvilket efter derom gjord proposition, af Utskottet bifölls.1 Frih.
Cederström2 anmälte derefter, at sedan han erfarit at det på bordet ifrån förra Riksdagar hvilande förslaget til ändring i 38. §.
R.O. och införande af voteringssättet per capita inom Utskott, blifvit af et stånd afslagit, och således förfallet, ville han, stödd på sin öfvertygelse om et sådant stadgandes nytta och rigtighet, och på den allmänna röst som genom tre stånds gillande deraf yttrat sig, nu förnya samma förslag, alldeles .i enlighet med den redaction til § :s förändring som förut är gjord och nu varit föremål för Riksens Ständers afgörande, med begäran at Utskottet ville nu detsamma hos Riksens Ständer anmäla, såsom en fråga, hvilken nu å nyo väckt, och behandlad efter 56 §.
Reger, formen, åter må til afgörande vid nästa riksdag kunna företagas.
Denna motion begärdes af Herr Biskopen D :r Faxe på bordet.
Föredrogos de i Utskottets Beredning den 23. och 26 sistl. hållna protocoll.3 (införas)4 1 Bland bilagorna till detta protokoll finnes ingenting omtalat rörande de åtgärder som med anledning härav vidtagits.
I volymen »Riksdagsärenden 1815», som tillhört »Hovkanslersexpeditionens riksdagsarkiv», vilken volym förvaras i serien »Riksdagsacta» i Riksarkivet finnas frenne handlingar om denna sak.
Den första av dessa återgivas nedan såsom bil. 1 till detta protokoll.
Av de båda övriga återgives den ena såsom bilaga till utskottets protokoll den 30 juni och den andra såsom bilaga till protokollet den 6 juli. 2 Stycket fr. o. m. orden Frih.
Cederström anmälte t. o. m. orden på bordet är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 898.
3 Stycket fr. o. m. orden Föredrogos de t. o. m. orden läste och granskade återfinnes i C. U. M. 1810—1815. sid. 951 ff. 4 Beredningsprotokollen äro såsom bilaga n:o 1 fogade vid pleniprotokollet och tryckas i det följande efter det senare. 664 Den 27 Juni 1815 Herr Silverstolpe upläste sjelf det dictamen han til Beredningen hade inlemnat, och hvilket Beredningen tilstyrkt böra blifva grunden för Utskottet [s] Anmärknings Memorial til Riksens Ständer i anledning af granskningen af Statsrådets protocoller.
Under öfverläggningen härom befunnos Utskottets Tjedamöter vara af mjmket skiljagtiga meningar.
Då somlige ansågo anmärkning endast kunna göras enligt Regeringsformens föreskrifter, yrkade andra, at afseende äfven borde göras på den utförligare utredning som ansvarighetslagen innehåller, hvarigenom grader för förseelsers beifrande närmare bestämmas, hvaremot af flere invändes at en anmärkning med upgift af en klandrad åtgärd, ej utan yrkande af ansvar kunde vara formlig, och at i följe deraf den anmärkning Utskottet hade beslutit ej kunde blifva annat än generel, och vid den omständigheten at
Utskottet vid flera tilfällen saknat wederbörligt hörande af Beredningen och Embetswerk, til sakernas uplysande innan de för Konungen blifvit föredragne.
Äfven erindrades at den allmänna anmärkningen saknades, at i afseende på Krigsexpeditionens protocoller de vore förda på et sätt at man ganska ofta icke kunnat taga reda på de åtgärder som blifvit vidtagna, genom bristande data och nummer på citerade mål och detaillerade rubriker, at man ej kunnat controllera om alla protocoll blifvit til Utskottet aflemnade, och at Utskottets arbete försvårats derigenom, at man i allmänhet saknat titlar på målens innehåll.
Häremot invändes at beredningen särskildt föreslagit at dessa sednare anmärkningar endast i Utskottets protocoll skulle antecknas, och af Ordföranden hos HofCanzleren anmälas, til utverkande af rättelse framdeles.
Ytterligare gjordes den anmärkning, at då nu flera protocoll til läsning i Utskottet voro infordrade, det vore för tidigt at til Riksens Ständer föreslå en generel decharge, innan denna läsning vore fulländad, hvarföre det yrkades at hela frågan måtte upskjutas, til dess äfven dessa protocoll hunnit blifva granskade.
Efter någon stunds öfverläggning, hvarunder å ömse sidor skäl och motskäl utvecklades, beslöt Utskottet, uppå derom af Herr Baron och Ordföranden gjord proposition, at hela denna fråga skulle hvila, intil dess de nyligen infordrade Protocoll vore läste och granskade.
Företogs1 granskningen af den ifrån Beredningen öfverlemnade utredning af de §.§. i Grundlagame, hvilka til följe af Riksens Ständers nyligen fattade beslut böra undergå ny redaction.
Då dervid fråga upstod huru det borde anses, när i förslag til ändring i någon §. et moment blifvit gilladt och et annat af slagit, och huruvida det sålunda gillade, såsom blott en del af det hela förslaget, borde i redactionen uptagas, eller alltsammans, genom ogillandet af någon del, anses vara förfallet, och, då de flesta af 1 Stycket fr. o. m. orden Företogs granskningen t. o. m. orden Herr Lagmannen Nenzén är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 848 ff. Den 27 Juni 1815 665 Utskottets Ledamöter voro af den tanka, at då et förslag i hvart Moment innehölle flera särskilda saker, öfver hvar sak för sig borde beslutas och besluten nu verkeligen så voro fattade öfver hvar sak särskildt, man vid redactionen borde derefter rätta sig, reserverade sig Friherre Cederström Jacob i följande ordalag: (införes)1
Då jag icke kan finna förenligt med föreskriften i d. 56. § R. f., om sättet til grundlagsfrågors behandlande at et förslag til ändring i grundlag stympadt antages, än mindre at ord deri förflyttas eller tillägges så kan jag icke annat än anse förslaget til ändring i 28 § R. f. vara oantaget efter högv.
Preste
Ståndet endast antagit en del af förslaget.
Men då Utskottets pluralitet beslutat, at oaktat olikheten emellan Riks Ståndens beslut i afseende på ändringen i denna § den delen som af Preste ståndet blifvit antagen borde anses bifallen af alla 4 :a Stånden, samt at orden utländske män til emellan ordet antaga, och orden, Språk- och Exercitie-Mästare skulle införas, så får jag deremot protestera med anhållan at detta mitt yttrande må åtfölja Utskottets Betänkande til R.
S. Rich och Ad., Väll.
Borgare- och Hedervärda Bonde-Stånden hafva i hela dess vidd antagit det från 4809 års
Riksdag hvilande förslag til ändring i denna § alldeles icke ensamt den delen som af Preste-Ståndet blifvit bifallen och den conclusion at de som bifallit hela förslaget til ändring, äfven bifallit dessa delar och at derföre den af Preste-Ståndet antagna delen skulle anses af de öfriga Stånden såsom bifallen och dessa Stånds beslut om § :n för öfrigt anses böra förfalla genom Preste-Ståndets beslut, är efter min tanka alldeles oriktig.
Vore ämnet icke en Grundlagsfråga, så kunde jämkning i Ståndens beslut möjligen äga rum: i Grundlagsfrågor är all jämkning i beslut olaglig, och då ett Riks-Stånd i laga ordning deröfver afgifvit sin röst kan den icke genom de andra Ståndens eller Konungens beslut undergå någon förändring. 28 § R.
F. bör derföre efter min tanka bli oförändrad, efter Riksstånden öfver densamma stadnat i olika beslut och full enstämmighet fordras för at ändring lagligen kan äga rum.
Härmed förenade sig Herr Gahn, af Colqhoun.
Sedan berörda utredning var genomläst öfverlemnades den til ytterligare granskning åt Herr D :r Falk, och Herr Lagmannen Nenzén.
I anledning af PresteStåndets remiss2 företogos de af bemälte
Stånd vid förled [ne] Riksdag gjorde anmärkningar, och gillade 1 Cederström,s reservation är såsom bilaga n:o 2 fogad till pleniprotokollet.
Se C. U. M. 1810—1815, sid. 848.
2 Denna mening är tryckt i C. U. M. 1810—1815. sid. 979. 666
Den 27 Juni 1815 Utskottet til alla delar Beredningens deröfver afgifna yttranden, i följe hvaraf de tilstyrkta förslagen skulle til Riksens Ständer öfverlemnas, såsom nu beredda at efter 56. §.
R. f. behandlas, och vid nästa Riksdag kunna afgöras.
Vidare företogs beredningens förslag i anledning af Konungens proposition om tillägg i 81. §. regeringsformen.
Efter någon öfverläggning beslöts at det förslag som til Riksens Ständer skulle inlemnas til nytt moment vid denna § :s slut, skulle så styliseras.
Om vid Riksdag då Grundlags frågor lagligen kunna afgöras ytterligare upskof föreslås, må det ej äga rum, utan Konungens och alla fyra Riksståndens sammanstämmande beslut.
Hvad Beredningen tilstyrkt1 i afseende på Herr Borgmästaren Kjellanders motioner rörande Tryckfrihets förordningen, gillades til alla delar af Utskottet, med det, i anledning af Herr Borgmästaren Ullbergs anmärkning äfven gjorda tillägg, at parten bör bindas skyldig at för den han til Ledamot i Jury inkallar, bestå resekostnaden.
Utskottet åtskiljdes.2 1 Denna mening är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 979.
2 Namnunderskrift saknas.
Bilagor till protokollet den 27 Juni 1815 667 1.
Rudolf Cederströms skrivelse till Hovkanslern, Ink. d. 27 Junii 1815. ^ :0 6/ Högvälborne Herr Baron och HofCanzler, Riddare och Commendeur af Kongl: Majts Orden m: m:!
I anledning af innom Constitutions Utskottet gjord anmälan, får jag, på dess vägnar och i stöd af 105. §.
Regeringsformen, requirera de inför Konungen i Ministeriella Ärenden förda Protoeoller som angå 1 :o Beslutet att deltaga i kriget mot Napoleon, samt. den Franske Chargé d 'affaires afvisning ifrån Sverige. 2 :o Antagandet af tractaten med England 1813 i anledning af hvilken Svenska Armén skulle gå öfver till Tyskland. 3 :o Utnämnandet af en beskickning till Spanien, och dess appointement. 4 :o Om Freds-Tractaten i Paris rörande Gouadeloupes afträdande.
Med fullkomligaste högaktning har ähran framhärda Högvälborne Herr Friherren [s] Hof Cantzlernfs] Riddaren [s] och Commendeuren[s] af Kungl: Maijts Orden.
Ruldolf Cederström.
1 Ärendets nummer i den bland »Riksdagsacta» från 1815 i Riksarkivet förvarade volymen. 668 Bilagor till protokollet den 27 Juni 1815 2.
Beredningsprotokollet den 23 Juni 1815.
N :o 1 den 27 Junii.1 Justeradt d. 27 Junii.
Den 23 Junii Sammanträdde Constitutions Utskottets Beredning, då alla Ledamöterne voro tilstädes.
Vid företagandet af det ifrån Utskottet remitterade mål, rörande redactionen af de §.§. som genom Riksens Ständers beslut blifvit til ändring afgjorde, samt de, sorn dermed stå i omedelbart sammanhang, oell i följe deraf böra ändras, företedde Secreteraren en af honom författad utredning öfver Riksståndens beslut, samt de deraf föranledda redactionerna.
Då detta doeument var genomgånget, oell rigtigt befunnet, fann beredningen bäst tjenande til säkerhet vid denna befattning, at åt någon dess ledamot särskildt updraga revisionen af hela arbetet, hvilken, på anmodan, Herr Borgmästaren Kjellander åtog sig at förätta.
Ytterligare genomläste
Beredningen et förslag til ny redaetion af de §.§. sorn i sammanhang med de faststälde besluten borde ändras, hvilket förslag äfven til vidare pröfning åt Herr Borgmästaren Kjellander öfverlemnades.
In fidem. G. A. Silverstolpe.
1 Denna anteckning är signering av handlingen såsom bilaga till plemprotokollet.
Bilagor till protokollet den 27 Juni 1815 669 3.
Beredningsprotokollet den 26 Juni 1815.
Justeradt d: 27 Junii. A: G: Silverstolpe.
Den 26 Iunii.
Sammanträdde Beredningen, då alla Dess Ledamöter voro närvarande.
Herr Borgmästaren Kjellander återlemnade til Beredningen den af honom til granskning emottagna utredningen af förhållandet med Ständernes beslut rörande Grundlagsfrågorna, samt förslag til nya redactioner af de § som derigenom befunnits böra förändras.
Herr Borgmästaren förklarade sig hafva funnit denna utredning och dessa förslag til alla delar rigtiga, allenast anmärkte han, at den 93. §.
Regeringsformen vore förbigången, hvari, efter den'ändring 41. §.
R. f. undergått, det sista momentet numera tydligen borde uteslutas.
Beredningen beslöt at den af Secreteraren författade utredningen, til Utskottets granskning in pleno skulle öfverlemnas, beledsagad af Beredningens utlåtande at den funnit densamma til alla delar rigtig, utom i afseende på nyssnämnde §., hvari beredningen tilstyrkte den af Herr Borgm.
Kjellander föreslagne ändring.
I afseende på Tryckfrihets lagen stadnade Beredningen i det beslut, at i anseende til den olikhet som befinnes imellan den 86 §. R.
Formen, och den i Ingressen til Tryckfrihets förordningen införde citation af samma §., ville Beredningen hemställa til Utskottet, om man icke til Riksens Ständer skulle anmäla den förändring, at citationen i Tryckfrihets förordningen återfördes til full enlighet med § :s lydelse i Reg.
I afseende på Redactionen i anledning af det tiva rättegangssättet i tryckfrihets mål, skulle denna i Utskottets betänkande föreslagne författningen om Iury oförändrad föreslås, men til vinnande af strängare sammanhang, det 8 :de momentet i förslaget flyttas emellan det 6 :te och 7 :de.
Beredningen uptog derefter enligt remiss de förslag til ändringar i Tryckfrihets lagen, som vid sistl.
Riksdag af Preste Ståndet gjordes.
Desse förslag voro : 1. §.
6:te mom. om åläggandet af samma ansvar som cautionister å dem, hvilka såsom vittnen påtecknat namnsedel.
Beredningen erindrade sig at den öfver denna fråga, redan i 670 Bilagor till protokollet den 27 Juni 1815 anledning af Herr Borgmästaren Kjellanders motion, til Utskottet afgifvit sit yttrande. 3. §. 3 mom. om tillägg deri af orden: eller fängelse efter brottets svårare beskaffenhet.
Ansågs böra förfalla.
Herr D :r Falk reserverade sig emot denna mening. 3. §.
9. mom. om tillägg deri af orden: och skriften confisqueras.
Skulle med tilstyrkande til Utskottet öfverlemnas.
4. §. 8 morn. om införande af orden: anstötlig för den rena evangeliska läran.
Likaledes. 4. §.
12 mom. om af skaff ande af stadgandet om ersättning til Bokhandlare för böcker som af styrelsen blifvit confisquerade.
Beredningen ansåg detta moment böra förblifva oförändradt: allenast Herr D :r Falk gjorde emot detta beslut sin reservation.
Efter väckt fråga, huruvida de i anledning af Preste Ståndets gjorda och nu uptagna anmärkningar tilstyrkta förslag, kunde til Riksens Ständer ingifvas, under tilstyrkande at genast vid denna Riksdag afgöras, ansåg beredningens pluralitet at de ej annorlunda borde behandlas än såsom förslag, hvilkas afgörande til nästa Riksdag borde upskjutas.
Enär Utskottet1 hade til Beredningen remitterat at upgifva förslag til formen för den anmärkning som Utskottet beslutit skulle göras i anledning af beslutet rörande hvita Bomullstygers införsel i Götheborg, utbad sig Herr Silverstolpe at få upläsa et så lydande yttrande: (bilägges)2 Åt sin särskilta Beredning har Constitutions-Utskottet behagat uppdraga, att föreslå formen till en Anmärkning vid ett den 30 Sept: 1812 i Stats-Rådet afgjordt mål, rörande af Stats-Rådets samtelige närvarande Ledamöter, i anledning af tid efter annan inkomne ansökningar, tillstyrkt införsel, tills vidare, till Götheborg, och förtullning derstädes, af alla slags manufacturerade utländske Bomullsväfnader, som till bruk och nyttjande i Riket äro tillåtne, samt Bomullsgarn.
Utskottet har ansett anmärkningen härvid böra riktas derhän, att ehuruväl Commerce-Collegium, General-Tull-Arrende-Soeitetens Fullmägtige och den då i Götheborg, enligt särskilt uppdrag, vistande Kammar Rådet Eldman, härom, efter målets afgörande’ skulle förständigas, samt Gross-Handels-Societeten underrättas, likväl icke, såsom 10. §.
Regerings-Formen bjuder, någre vederbörande Collegier, eller Embetsmän, före tillstyrkandet häröfver finnas hafva blifvit hörde, ej heller någon Allmän kungörelse blifvit tillstyrkt Stycket fr. o. m. orden Enär Utskottet t. o. m. orden må vättas (se nedan sid. 673) återfinnes i C. V. M. 1810—1815. sid. 948, där alltså även Silverstolpes yttrande är avtryckt.
2 Silverstolpes egenhändigt skrivna men ej undertecknade yttrande är såsom bilaga n:o 1 fogat till beredningsprotokollet.
Bilagor till protokollet den 27 Juni 1815 671 eller utkommit, hvarigenom den Staden Götheborgs Handlande af denna anstalt tillflytande förmån kunnat äfven komma alla andra Rikets handlande Invånare tillgodo: hafvandes likväl Utskottet derjemte föreskrifvit, att någon tillämpning af 106 och 107. §.§.
Regerings-Formen i afseende på detta mål icke skulle äga rum, och i följe deraf någon ansvarighet å Stats-Rådets Ledamöter och den Föredragande icke yrkas.
Af de sålunda utaf Constitutions-Utskottet bestämda gränsor för Anmärkningen, synes mig böra slutas, att den ej kan komma att innefatta annat, än 1 :o en enkel Anmälan, ej hinderlig för meddelandet af Décharge åt Stats-Rådet och de Föredragande; och 2 :o
Utskottets motifver för denna blotta anmälan oåtföljd af beifrande, samt det ändamål Utskottet genom ett sådant tillvägagående åsyftar.
Ehvad tanke jag, som var ur Staden frånvarande då i Utskottets Plenum anmärkningen blef besluten, kunde enskilt hysa om den bokstafliga formligheten af detta tillvägagående, tror jag likväl, att, när décharge icke Stats-Rådet förvägras, låter detsamma, sig, utan kränkning af Grundlagens anda, ehuru ur blotta billighets skäl, försvaras: och i alla fall är det min pligt, såsom Beredningens Ledamot, att stanna inom de gränsor Utskottet föreskrifvit.
Under denna förutsättning, tager jag mig den friheten hemställa, om icke hos Utskottet kunde föreslås, till en början, att sjelfva Anmälan borde, helt och hållit i anseende till grund-dragen, och i det närmaste till ordalagen, blifva sådan, som jag den här ofvanföre upptagit; och dernäst, att densamma måtte åtföljas af ett Utlåtande utaf ungefärligen följande innehåll: