Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Procent. vattenvägen öfver Dalsland 14500 50 50 2:o Trenne verk i Svanskogs och Silleruds socknar, som hämta tackjernet landväg från Åmål och dit försända stångjern 1 1500 90 10 3:o 20 jernverk, som begagna Byelfvens och Glafsfjordens vattendrag 84000 67 33 4:o 2:ne d:o vid Wermelen och dess utlopp 45000 91 9 5:o 1 1 d:o vid Fryksjöarnes vattendrag, Norselfven inbe- räknad, af hvilka dock en mindre del hämtar tackjern direkte från bergslagen vintertiden O O 89 100 82 18 6:o 17 verkstäder vid Klarelfven och dess tillflöden, jemte 7 d:o inom Nyeds bergslag, som skeppa sitt jern dels på Klarelfven till Karlstad, dels föra detsamma till Skattkärrs lastageplats, men merendels förses med tackjern direkte från bergslagen 186000 92 8 7:o 15 bruk inom och nedanför bergslagen, som begagna kommunikationslinierna till Kristinehamn för sin af- sättning samt merendels erhålla sitt tackjern från egna närbelägna hvttor O O •/ 135600 80 20 8:o 5 d:o i Wisnums härad, som försända jern antingen öfver Kristinehamn eller Hults lastageplats 47900 94 6 64 Härvid anmärkes, att hela tillverkningen från de närmast Norska gränsen i Elfdals och Fryksdals samt synnerligen i Jösse och Nordmarks härader belägna verken afsätta nästan hela sin tillverkning på Norge.
Hela den öfriga tillverkningen, med undantag af provinsens egen konsumtion, skeppas till Göteborg från Amål, Byelfven, Borgvik, hamnarne i och omkring Karlstad, samt från Kristinehamn och Hult.
Inom länet finnas 10 större brännerier, belägna 1 i Wisnums, 2 i Olme, I i Wäse, 1 i Karlstads, 1 i Grums, i i Gillberga, 2 i Näs och 1 i Jösse härader, hvarvid 1858 tillverkades 187562 kannor, samt dessutom 9 mindre som producerade ungefär 8000 kannor brännvin.
Af andra fabriker på landet drifvas endast 3 glasbruk, Eda i Jösse härad med tillverkningsvärde år '1857 af 161756 Kalr, Sölje i Gillberga härad med d:o af 50884 R:dr och Liljedal i Grums med d:o af 60000
R:dr i något större skala.
Tvänne pappersbruk, Gullsby i Jösse och Blombacka i Nyeds härad, producerade år 1857 till 7000 R:dr värde hvartdera, äfvensom en tobaksfabrik i Arvika för cirka 30,000 R:dr.
Fabriksrörelsen i städerna har år 1857 producerat varor, nämligen i:
Karlstad till värde af 158000 R:dr, hvaraf största beloppet tillkommer 2 tobaksfabrikör, 1 klädesfabrik, flere ölbryggerier, garfveriet-, färgeriet- och repslagerier.
Kristinehamn till värde af 133000 R:dr, deraf tobak för 88000 R:dr.
Åkerbruket, jernhandteringen, skogsbruket och trävarurörelsen upptaga nästan helt och hållet befolkningens arbetskrafter, hvarföre inga binäringar af betydenhet förekomma.
På Wenerns kust idkas dock något fiske, äfvensom tjärubränning i skogsbygden, skifferbrytning i Glafva socken och snickarearbeten i Fryksdals, men hemslöjder, såsom väfnad och dylikt, knappt till behofvet, utom i Nyeds och Wisnums härader.
Från en del socknar utvandrar årligen en del af den yngre befolkningen på timmer- och jordbruksarbete till andra provinser.
Latt.
De stora jernmalmslager, som från sydvest till nordost genomstryka norra hälften af länet, hafva gjort jernindustrien till en hufvudnäring för alla de trakter af detsamma, der skog och vattenfall uppfyllt de öfriga vilkoren.
Derjemte finnas visserligen i mellersta och södra Nerike svagare malmtillgångar, fordom flitigt bearbetade, men numera genom billigare tillgång på bättre och rikare malmsorter från Nora bergslag af mindre vigt.
Medelbeloppet af årliga malmbrytningen jemte de större malmfältens namn inom hvarje socken äro följande inom:
Nya Kopparbergs socken:
Lombergs-, Smalkärns-, Svartviks- och Salbo-fälten Centner 238000.
Lindes d:o Stripgrufve-, Mossgrufve-, Gränshytte- och Reboda - fälten » 219000.
Ramsbergs d:o Strossa-, Blanka- och Bäckgrufve-fälten ... » 189000.
Hjulsjö d:o Rotkopps-, Qviddbergs- m. fl » 80000.
Hellefors d:o Björnhöjden, Stolpberget m. fl » 40000.
Grythytte d:o Högborns-fältet m. fl » 102000.
Jernboås d:o Timanshytte-, Rosbergs-, Slotterbergs- m. fl. . » 86000.
Nora d:o Dulkarlsbergs-, Wikers-, Stribergs-, Pehrshytte-, Klacka- m. fl » 1000000.
Tillsammans i de norra bergslagerne Centner 1954000. 65 Winteråsa »öcken:
Sarina och Hesselkulla Centner 32,000.
Qvistbro d:o Kronoberget » 10,000.
Lerbäcks d:o Håkantorps, Runsala, m. fl » 50,000.
Tillsamman i mellersta och södra Nerike Centner 92,000.
Hela länets jernmalmsbrytning har sålunda årligen 1855—57 uppgått till ett belopp at' 2,046,000 centner.
Inom de flesta bland de norra bergslagerne, men särdeles inom Nya Kopparberget, Linde och Nora, begränsas brytningsbeloppet endast af tillfället till afsättning och grufveägarnes godtfinnande.
Enligt erhållna upplysningar kunna brytningspriser ä 1 centner malm om 45 till 6 0 procent jernhalt, vid de större grufvefälten antagas i medeltal utgöra: inom Nya Kopparberget brytningspris 18 ä 22 öre.
» Lindes socken » 18 å 20 » » Ramsbergs d:o n 20 ä 22 » » Hjulsjö d:o » 35 » » Grythytte d:o » 34 » » Nora d:o Dalkarlsberget . . » 22 » » » » Striberget . . » 12 » » » » Pehrshytte-fältet . » 40 »
Större delen af den uppfordrade malmen försmältes inom eller i grannskapet af grufvedistrikterne utom från grufvorna i Nora bergslag, af hvilka i synnerhet Dalkarlsbergs-, Stribergs- och Pehrshytte-fälten, belägna 1 £, 1 ä ^ mil från Nora stad, förse masugnarne i södra och sydvestra delen af länet med största delen af deras raalmbehof.
Den malmqvantitet, som sålunda på olika vägar afgår från Nora bergslag till andra delar af länet, utgör omkring 450,000 centner, hvaraf 150,000 centner öfver Nora och Orebro till sydöstra Nerike och 300,000 centner direkte till Karlskoga och Lekebergs bergslager samt Hasselfors och Laxå masugnar i sydvestra Nerike.
Innevarande år hafva dessutom omkring 40,000 centner Stribergs-malm afgått öfver Arboga till masugnar i Östergötland och Kalmar län.
Om tackjcrnstillverkningens förhållanden hafva nedanstående upplysningar distriktvis erhållits:
Nya Kopparbergs bergslag: vid 4 masugnar har tillverkats åren 1855 — 57 i medeltal Centner 112,000. af malmer från grufvor inom bergslagen och från Grangärde i Dalarne samt med afsättning utöfver inom bergslagen konsumerade 25,000 centner till bruk i Lindes och Fellingsbro socknar, äfvensom på Arboga öfver Linde.
Lindes bergslag: vid 7 hyttor äro tillverkade » 103,000. af ortens malmer.
Tackjernet afsättes på Nora, bruken i Fellingsbro och öfver Arboga.
Ramsbergs bergslag: vid 4 masugnar har producerats » 100,000. af malmer inom bergslagen och från Grangärde samt afsättning utöfver den egna konsumtionen omkring 40,000 centner till bruken i Fellingsbro och vid Hedströmmen samt andra orter öfver Arboga.
Transport Centner 315,000.
Bihang. 9 66 Transport Centner 316,000.
Hjulsjö bergslag: vid o hyttor äro tillverkade Centner 68,000. af ortens malmer samt deraf försände öfver Nora omkring 50,000 centner.
Hellefors bergslag: vid 3 masugnar utgör produktionen » 60,000. af Grangärdes, Nya Kopparbergs och Grythytte malmer.
Större delen uppsmides inom bergslagen och återstoden afyttras på Filipstad och Kristinehamn.
Grythytte bergslag: vid 6 hyttor äro tillverkade » 76,000. af ortens malmer.
Utom vid pass 18,000 centner afsändes större delen af tackjernet på Kristinehamn och en mindre del till Nora.
Nora bergslag: vid 12 hyttor utgör produktionen » 238,000. af ortens egna malmer.
Till stångjern förbrukas inom bergslagen och vid närmast belägna bruk omkring 35,000 centner och återstoden afyttras dels öfver Nora på Orebro och Arboga, dels till Kristinehamn och bruken deromkring.
I den förra rigtningen afsändas ungefär 60 och i den senare 40 procent.
Karlskoga bergslag: vid 9 masugnar hafva producerats » 170,000. af malmer från Nora och Filipstads bergslager, ungefär lika mycket från hvardera.
Af tillverkningen konsumeras inom bergslagen omkring 40,000 centner, hvaremot återstoden försäljes på Kristinehamn eller närliggande bruk.
Lekebergs bergslag: vid 5 hyttor utgör tillverkningen » 56,000. af malmer från Nora bergslag.
Tillverkningen afsättes till omkringliggande bruk samt en mindre del på Askersund, Kristinehamn och norra delen af Skaraborgs län.
Vid Hasselfors, Laxå och Igelbäcks bruks masugnar på Tiveden äro tillverkade » 35,000. af malmer från Nora bergslag och Sanna grufva i Winteråsa socken.
Vid Skogaholms, Brefvens och Hjortqvarns bruks masugnar i östra delen af Nerike utgör produktionen » 50,000. af malmer från Nora, Sanna grufva, Lerbäck och Norberg.
Lerbäcks bergslag: vid 3 hyttor äro tillverkade » 13,000. af malmer från Sanna grufva, Lerbäck och Östergötland samt en mindre del från Nora bergslag.
Tackjernet förbrukas till största delen af tillverkarne.
Hela länets tackjernstillverkning har sålunda utgjort Centner 1,081,000 årligen, hvaraf stångjernssmidet inom länet konsumerat omkring . . » 4-90,000. och till gjutgods användts sannolikt » 45,000. så att till försäljning utom länet återstått ungefär 550,000 centner, deraf något mer än hälften torde kunna antagas hafva afgått till Wermland och Westergötland och det öfriga till Småland, Östergötland, Södermanland och Stockholm samt ett mindre parti till angränsande bruk i Westerås län.
Stång- och manufakturjerns-tillverkningen är fördelad på följande sätt, nämligen inom: 67 Nya Kopparbergs bergslag: 3 verkstäder med tillverkning af 18,700 centner. sotn försl öfver Arboga till Stockholm.
Lindes bergslag 2 d:o d:o 8,300 d:o d:o Ramsbergs d:o 6 d:o d:o 31,000 d:o d:o Fellingsbro härad 8 d:o d:o 64,400 d:o d:o Nora d:o 6 d:o d:o 25,500 d:o d:o Grythytte och Hellefors d:o 4 d:o d:o 64,400 d:c> d:o dels på Kristinehamn och Göteborg, dels på Nora och Stockholm.
Karlskoga härad 4 d:o d:o 24,000 d:o d:o till Göteborg.
Lekebergs och Edsbergs härader 5 d:o d:o 5 4,000 d:o d:o dels på Göteborg öfver Hult eller Kristinehamn, dels på Stockholm öfver Örebro.
Grimstens härad 2 d:o d:o 38,000 d:o d:o dels på Göteborg genom Göta kanal, dels på Stockholm öfver Örebro.
Kumla och Sundbo härader 3 d:o d:o 18,000 d:o d:o på Göteborg öfver Askersund.
Skyllersta och Askers härader 4 d:o d:o 44,000 d:o d:o på Stockholm öfver Örebro.
Örebro härad 2 d:o d:o 4000 d:o d:o på Stockholm öfver Örebro eller Arboga.
Hela stång- och manufakturjerns-tillverkningen inom Örebro län uppgår till ett belopp af 394,300 centner, deraf ungefär 90 procent blifvit vågförde och 10 procent konsumerats inom länet.
Af andra bergverk äger länet 2 kopparverk, Flögfors i Ramsbergs socken och Ljusnarsbergs i Nya Kopparberget med tillsamman 2 å 3000 centners årlig tillverkning, Guldsmedshytte silfververk i Lindes socken med årlig produktion af 5 centner silfver och 3500 centner bly, Dylta svafvel-, vitriol- och rödfärgsverk i Axbergs socken, som årligen åstadkommer omkring 800 centner svafvel, 1500 centner grön vitriol och 4000 tunnor rödfärg, Latorps alunverk i Tysslinge socken med årlig tillverkning af omkring 2000 tunnor.
Dessutom drifves brytning af kalksten och alunskiffer samt derpå grundad beredning af bränd kalk i stor skala, med tillfälle till nära obegränsad utvidgning i mån af afsättning på Nerikesslättens öfvergångstrakter, såsom vid Latorp och flerestädes i Tysslinge, Winteråsa, Hidinge, Edsbergs, Kumla, Askers och Lännäs socknar.
Priset på sådan osläckt kalk är omkring 00 öre per tunna.
På flere ställen inom nämde socknar, men i synner het vid Hällabråten i Kumla socken och Lanna i Hidinge socken, drifves stenhuggeri af kalksten till betydligt värde.
På gränsen af Lerbäcks och Godegårds socknar har bolaget Vieille Montagne begynt arbeten på dervarande zinkblendelager i stor skala i ändamål att vid Åmmeberg, vid en vik af Wettern, koncentrera malmen för skeppning till Belgien.
Inom bergslagcrne finnes öfverallt tillgång af kornig kalksten, som användes ej allenast för tackjernstillverkningens behof, utan äfven såsom marmor försändes från Nora socken i grofhuggna block till Stockholm för vidare bearbetning.
I Grythytte socken finnes lerskiffer, som brvtes och användes till taktäckning i angränsande orter.
V O O Vid 15 större brännerier, hvaraf 3 i Lindes, I i Fellingsbro, 1 i Glanshammars, 5 i Örebro, 3 i Kumla, 1 i Skyllersta och 1 i Sundbo härad, tillverkades sistlidet år 420207 kannor och vid 34 mindre brännerier 35000 kannor brännvin. (i 8 Fabriker af betydenhet saknas på landet.
De största äro 1 pappersbruk nära Orebro med 25,000 R:dr tillverkningsvärde, 1 glasbruk i Hammars socken med 27,000 R:dr varuproduktion samt ett nyanlagdt krutbruk i Nora socken, äfvensom ett oljeslageri vid Karlslund, som producerat olja till värde af 7272 R:dr.
Produktionsvärdet af samtlige fabriksnäringar på landet utgjorde 1857: inom Öster-Nerike R:dr 38,280. » Vester-Nerike » 40,920.
» Nora fögderi 10,775. städernas fabriker uppgår tillverkningsvärdet i Örebro till samma år: )) 7 64,000. förnämligast läder, snus, vagnar, tändstickor i Askersund till och ljus; >J 60,000.
} Nora till )) 10,000. och i Linde till » 300.
Utom förenämda kalkstens brytning för kalkbränning och huggning till byggnadsmaterialier på slättbygden idkas derstädes och företrädesvis i Öster-Nerike såsom binäring och husslöjd spånad och väfnad samt allt slags snickeriarbete till betydlig afsättning på ortens marknader, i Wiby och Halsbergs socknar förfärdigande af skodon till afsalu i större partier, samt i Lerbäcks socken nubb-, spik- och liesmide till belopp af 6000 centner.
I bergslags- och brukstrakterna upptaga kolning och körslor för bergsbruket befolkningens tid.
Inom Orebro och Glanshammars härader utgör handel med hästar, oxar, spannmål, kött och fläsk, som uppköpas i Öster- och Westergötland samt försäljas åt bergslagen och i Stockholm, det senare i synnerhet då Hjelmaren och Mälaren äro isbelagda, en väsendtlig binäring, äfvensom fisket i Hjelmaren lemnar dess strandboer betydande biförtjenster.
Utom några numera ej bearbetade jernmalmsgrufvor i Hellesta och Wånga socknar finnas inom länet jernmalmslager i närheten af Östersjökusten, hvarutaf under åren 1855—57 årligen bekommits i Skällviks socken ....
Centner 39,000 utur Nar torps-fältet; i Östra Husby d:o ....
» 6,000 » Korttorps-d:o och i Häradshammars d:o . . » 30,000 » Dolmyra- d:o eller tillsamman Centner 75,000, hvaraf de senare grufvornes malmer hufvudsakligen användas vid Finspong och det förstnämda malmslaget vid åtskilliga masugnar på Östersjökusten.
Tackjernstillverkning drifves endast vid Finspongs och Borkhults bruk, på förra stället af malmer från Södermanland och de ofvannämda grufvorna för kanongjutning, samt för smide af malm från Nora och Norbergs bergslager, som från Mälarhamnar hämtas till Norrköping och vidare på Fiskeby jernväg samt öfver sjön Glan till bruket.
Tackjernstillverkningen har i medeltal åren 1855—57 utgjort 41,000 centner.
Dessutom är en ny masugn detta år anlagd vid Stens bruk 1 mil norr om Norrköping.
Vid Borkhults masugn utgör tillverkningen 10,000 centner, som användes dels till smide, dels till gjutgods på stället.
Största delen af länets stångjernsverk är belägen norr om Motala ström, på sätt kartan visar, och utgöres af 19 särskilda stångjernsverk med en årlig medeltillverkning af 119.000 centner stång- och raanufakturjern utom Motala verkstad, hvars årliga konsumtion af tackjern till maskiner, plåt- och gjutgods för närvarande utgör 75,000 centner samt produktion af smidt eller valsadt jern 40,000 centner och gjutgods 16,000 centner.
Smidestackjern till ofvanstående produktion, tillsamman ungefär 200,000 centner, hämtas till största delen från Orebro, Westerås och Kopparbergs läns bergslager öfver Arboga och Strömsholm på Norrköping och Göta kanal.
Endast en mindre del erhålles direkte landvägen från Mariedamms och Hjortqvarns masugnar i Lerbäck samt landvägen från Örebro till de nordligast belägna bruken.
Till omgjutning begagnas vid Motala sjömalmstackjern från Jönköpings län.
Söder om Motala ström finnes i Göstrings härad Boxholms bruk med 8000 centners tillverkning på tackjern från Nora bergslag, hämtadt öfver Askersund eller Arboga till Wadstena, samt i Skärkinds och Hammarkinds härader Borkhults och Gusums bruk med sammanräknadt. tillverkningsbelopp af 7 600 centner, det förra på egen tackjernstillverkning, det senare på Nora bergslags tackjern, som från Arboga transporteras till Waldemarsvik och derifrån landvägen till bruket.
De norra bruken afsätta sitt stångjern antingen på Norrköping öfver Glan och Fiskeby jernväg eller på Göteborg genom Göta kanal.
De södra föryttra en stor del af tillverkningen inom orten och återstoden till export öfver Göteborg eller Norrköping.
Åtvidabergs kopparverk uti Bankekinds härad tillverkar årligen af egna malmer 20.000 centner garkoppar, sorn afsättes öfver Norrköping.
Malmen hämtas dels på jernväg från Bersbo grufva vid Wärna sockengräns, dels från Mormors och Malmviks grufvor inom Åtvids socken.
Brännvinsbränning idkades sistlidet år vid 52 större bräunerier, hvaraf äro belägne 2 i Ydre, 5 i Göstrings, 3 i Lysings, 2 i Dahls, 20 i Aska, 2 i Bobergs, 2 i Gullbergs, 2 i Wifolka, 4 i Hanekinds, 3 i Åkerbo, 1 i Bankekinds, 1 i Östkinds, 2 i Lösings, 1 i Memmings, 1 i Bråbo och 1 i Finspongs härader, med sammanräknad tillverkning af 1,164,508 kannor, samt vid 464 mindre bränneriet-, som producerade omkring 600.000 kannor brännvin.
Större fabriker på landet äro Heij myra glasbruk i Finspongs härad med tillverkningsvärde af 146,150 K:dr, Thorshags bomullsspinneri vid Norrköping med d:o 393,922 K:dr samt Orremåla och Råby oljeslageriet- med d:o 79,790 R:dr.
För öfrigt förekomma garfveriet- och färgeriet- samt i Kinds och Ydre härader pottaskefabriker.
Värdet af samtliga fabrikers tillverkningar, ofvannämde inberäknade, utgjorde år 1857: i Kinds och Ydre härader R:dr 62,589. i Göstrings och Wifolka d:o » 4,399. i Lysings, Dahls och Aska d:o « 11,795. i Gullbergs, Bobergs och Walkebo » 61,680. i Åkerbo, Bankekinds och Hanekinds » 1,500. i Hammarkinds och Skärkinds d:o » 2,144. i Finspongs, Bråbo och Memmings d:o » 551,795.
Norrköpings stads fabriker producerade år 1857:
Kläde 1,307,322 alnar till värde af » 9,133,056.
Bomullsgarn 2,451,018 h, n » 2,024,811.
Socker 2,061,277 « » >, 933,680.
Bomullsväfnader 2,387,510 alnar ... » » 717,160.
Tobak och snus 245,618 & # » 290,298.
Transport R:dr 13,099,005. 70 Transport R:dr lo,099,005.
Papper 29,07 2 ris » 197,500.
Tricotväfnader » 185,926.
Maskiner » 165,000.
Slipade glasvaror » 146,150.
Diverse fabriksvaror » 231,440.
Tillsamman R:dr 14,025,021.
Fabrikerna i Linköping producerade 1857 hvaraf tobak för 12 7,500 R:dr. till värde af » 190,418.
D:o i Wadstena » 1,230.
D:o i Söderköping » » 10,850.
Såsom binäringar af någon betydenhet kunna räknas spik- och nubbsmidet i Godegårds, Hällesta och Tjällmo socknar, förfärdigande af laggkärl, snickarearbeten, mindre smiden och pottaska i skogsbygden emellan slättlandet och Småländska gränsen, humleodling, trädgårds- och biskötsel i Regna och Skedevi socknar, ej obetydligt fiske i skärgårdssocknarne, kolning och körslor i brukstrakterna, väfnader i Kisa och Wårdnäs socknar, stenhuggning i Motala och Nykyrke socknar, kalkstens- och skifferbrytning i Wreta klosters socken, samt i en stor del af länet husbehofsbränning.
Nykopings
Länet äger flera spridda jernmalmslager, hvilka under senare tider årligen lemnat utur grufvor i Tunabergs socken 22000 centner, hufvudsakligen försmälta vid Näfveqvarns masugn. i Svärtuna i Sköldinge (13000 34000 51000 26000 24000 6000 till kanongjuterierna vid Finspong, Stafsjö och Åker. använda vid Forssjö, Hellefors, Björndamms och Åkers masugnar.
226000 centner jernmalm.
Dessa malmer gifva från 30 till 50 pro - i Floda i Dunkers i Åkers » i Gåsinge » Tillsamman cent tackjern.
Tackj ernstillverkning idkas vid ofvan uppräknade på kartan utmärkte masugnar, af hvilka Stafsjö, Åker, Näfveqvarn och Hellefors äro förenade med större gjuteriverkstäder, de båda förstnämde för tillverkning af kanoner.
Hela tackjernstillverkningen har i medeltal utgjort 96000 centner årligen, hvaribland 38000 centner gjutgods.
I Nyköping är dessutom särskildt gjuteri förenadt med mekanisk verkstad samt en masugn innevarande år anlagd.
I Eskilstuna är likaså ett gjuteri under byggnad i sammanhang med der förut varande mekaniska verkstad.
Stång- och manufakturjern har tillverkats vid 11 särskilda smidesverkstäder inom länet till belopp af 38700 centner årligen, hvaraf de 3 närmast gränsen mot Nerike belägna hämta sitt tackjernsbehof från Orebro, men de öfrige begagna sig af produktionen inom länet.
Vid Nyby nära Thorshälla utvalsas jernplåt till uppgifvet belopp af 7900 centner årligen af tackjern från Strömsholm, samt i Nyköping plåt och annan materiel för jernfar - 71 tygs byggnad och maskiner för närvarande till belopp af omkring 15000 centner af tackjern från Mälarehamnar.
Tunabergs koppar- och koboltverk lemnar endast en inskränkt produktion af omkring 40 centner koppar och 20 centner slammad koboltmalm.
Vid 12 större brännerier, hvaraf 3 i Willåttinge, 3 i Oster- Rekarnes, 1 i WesterRekarnes, 2 i Akers, samt 1 i hvartdera af Jönåkers, Hulebo och Selebo härader tillverkades sistlidet år 285687 kannor och vid 15 mindre brännerier 24000 kannor brännvin.
Af fabriker på landet åstadkomma Hargs bumullsspinneri nära Nyköping samt 3 pappersbruk, Harg och Perioden vid Nyköping jemte Forssa i Oppunda härad, äfvensom garfveriet- och färgerier i Malmköping, de största produktionsvärdena, hvilka inalles år 1857 utgjorde inom Oppunda och Willåttinge härader 104666
Rdr, samt inom Helgona och Nicolai socknar vid Nyköping 629659 R:dr.
Inom Nyköpings stad producerades fabrikater för omkring 425000 R:dr, hvaraf kläde för 330000 och metallarbeten för 60000, hvartill kommer den mekaniska verstadens tillverkningar med 360000 R:dr R:mt.
Tillverkningsvärdet vid smides- och maskinverkstäderna i Eskilstuna uppgick till 560000
R:dr och för andra fabriksalster derstädes till omkring 350000
R:dr samt i Thorshälla till 69000 R:dr, hvaraf smidesarbeten för 43000 R:dr.
De öfriga städernas fabriksrörelse är af föga betydenhet och representeras för år 1857 af ett sammanräknadt varuvärde: 20000 R:dr.
Utom fiske i skärgården, humleodling och väfnad i Westra Wingåkers och Oster Akers socknar samt forsling af spannmål, brännvin och skogseffekter, äfvensom förfärdigande af redskap och åkdon, förefinnas inom länet inga allmännare binäringar till afsalu å andra orter.
Stockholms Lein.
Uti södra delen af länet eller Södertörn finnas 2 jernmalmsfält, Utö i skärgården med 214000 centner årlig brytning och Jerna grufvor i socknen af samma namn med 27000 centners uppfordring.
Malmerne från dessa grufvor förbrukas till största delen på Norrlands och Smålands Östersjökust.
Nära norra kusten i Häfverö och Wahlö socknar äro likaledes 2 betydande jernmalmfält, Herrängs och Wigelsbo, jemte några mindre grufvor i Hargs, Forsmarks och Börstils socknar.
Sammanlagda brytningsqvantiteten har i medeltal utgjort 106400 centner årligen, hvaraf största delen förbrukas vid masugnar i Norrland.
Vid 5 masugnar i Roslagen samt lika många stångjerns verk har tillverkningen under åren 1855—57 i medeltal årligen utgjort 48000 centner tackjern och 45700 centner stångjern af malmer från Dannemora grufvefält i Upsala län.
Dessutom tillverkas vid Nyqvarn och Bränninge bruk i Södertörn omkring 3000 centner manufakturjern och 2500 centner gjutgods.
Vid 24 större brännerier, deraf 8 i Södertörns, 3 i Danderyds, 4 i Sollentuna, 3 i Färentuna, 2 i Frödsåkers samt 1 i hvartdera af Lyhundra, Frötuna, Sjuhundra och Långhundra härader, tillverkades sistlidet år 647387 kannor och vid 2 mindre brännerier 3000 kannor brännvin.
Bland fabriker på landet i Stockholms län är det största tillverkningsvärdet år 1857 uppgifvet för Gustafsbergs porlinsfabrik med 407600 R:dr, Tumba pappersbruk med 72 148(i 18 B:dr, Ähleströms klädesfabrik med 17 7585 R:dr, Nyqvarns pappersbruk med 5502(5
R:dr och en pressjästfabrik vid Kräftriket med 30000 R:dr.
De öfrige äro utan betydenhet.
Åf städerna utom Stockholm äger endast Södertelje någon egentlig fabrikstillverkning, uppgifven till värde af 132000 11:dr, hvaribland vagnar för 88000 R:dr.
Såsom binäringar på landet idkas i Södertörn betydlig tegelbränning, fiske och skogförsäljning, i skärgården i allmänhet fiske och sjöfart, som der är hufvudnäring, ved och timmerförsäljning till Stockholm i de närmare staden belägna skogrikare socknarne och i norra delen af länet malmforsling från Dannemora till masugnarne.
Stads fabriksrörelse omfattar, enligt uppgifterna till Kommers-Kollegium för 1857, hufvudsakli - gen följande artiklar:
Socker och sirup för R:dr 2658425.
Tobak » 1123744.