Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr friherre Palmstjerna, som tili sin reservation upptog 'afdelningen: förslag, så lydande: ”Hvad sålunda, och i öfrigt till stöd för återremissen blifvit anfördt, hafva Utskotten tagit i öfvervägande; men enär Utskotten ej deraf funnit de hufvudsakliga anmärkningar och betänkligheter, som Utskotten mot förslaget framställt, vara i någon mån vederlagda, och Utskotten fortfarande anse förslagets sättande i verket hvarken medföra någon minskning i de allmänna utgifterna för landtförsvaret, eller någon öfvervägande fördel för rikets försvars-verk i allmänhet, få Utskotten, hvilkas öfvertygelse delats af de tvenne Riks-stånd, hvilka bifallit Utskottens Betänkande i dess helhet, vidhålla sitt uti förevarande 2:dra punkt af samma Betänkande afgifna yttrande.” samt herr Grefve Mörner, herr Friherre Klinckowström, herr Friherre D’ Albedyhl, herr Rappe, herr Rehnberg, herr Biskop Heurlin, Prosten Schram, Kontrakts-prosten Forssell, Lector Wallman, Doktorerna Stenhammar, Gumcelius, Björling och Annerstedt samt Prostarne Berlin och Tellbom, Slals- och Banko-Utskottens Memorial N:is 50 & 5i. o N:0 SO.
Ank. till Exp. Utsk. den 12 Aug. 1851, kl. 7 e. m.
Memorial i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 20.
Ofvänberörde Utlåtande, angående förändrad beräkning at resekostnadsersättningén oell dagtraktamentet för Rikets Ständers revisorer, är, enligt Utskotten tillhandakomma protokolls-utdrag af den 29 och 30 nästlidne Juli, bifallet af Ridderskapet och Adelli samt Borgare- och Bonde-Stånden, men återremitteradt af Preste-Ståndet.
Sorn emedlertid trenne Riks-Stånd godkänt Utskottens uti samma memorial gjorda framställningar, föranleder den erhållna återremissen icke till någon åtgärd å Utskottens sida; hvarom Utskotten, med anledning af stadgandet i 49 § 4 mom.
Riksdags-ordningen, velat Rikets Ständer underrätta.
N:o 51-, n Ank. till Exp. Utsk. elen 12 Aug. 1851, kl. 7 e. m.
Memorial, angående Riks-Ståndens heslut i anledning af Betänkandet N:o 35.
Sorn, enligt ankomna protokolls-utdrag af den 5 och 6 dennes, Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet afslagit, men Borgare- och Bonde-Stånden bifallit Utskottens Betänkande N:o 35, med förslag till vissa förändrade föreskrifter, i fråga om godtgörande af kostnaden för köpparmyntningen, samt två Stånd sålunda stannat erilot två; lärer den uti nämnde.
Betänkande gjorda hemställan hafva förfallit, hvarom Utskotten ansett sig böra Rikets Ständer härigenom underrätta.
A Stals- sam!
Besvärs- och Kkon.-Utskotlens Utlåtande, IS'.o 52.
Utsk. d. 12 Aug. 1851, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckta frågor, om indragning af biskops-embetena, reglering af biskoparnes löner samt de af dem innehafvande proebende-pastorats förseende med egna kyrkoherdar, m, m.
I dessa frågor hafva motioner inom llederv.
Bonde-Ståndet blifvit väckta, och lill Stats-Utskottet remitterade: l:o af Riksdagsfullmäktige!! 1)7ils Magnusson från Calmar Län, som, anseende biskops-embetena lätteligen kunna umbäras, enär de till samma embeten hörande göromål kunde förrättas af domproslarne, jemte en framställning af biskoparnes inkomster, föreslagit, att nämnde embeten i Linköping, Skara, Strengnäs, Westerås, Wexiö, Lund, Götheborg, Calmar, Carlstad, Hernösand och Wisby måtte, med dertill följande inkomster af alla slag, vid nuvarande innehafvarnes afgång indragas; att biskoparnes embetsgöromål måtte öfverflyttas på domproslarne, som deremot skulle erhålla, hvar och en, ett praebende-pastorat, och derjemte, om så nödigt funnes, för att, såsom orden lyda, undvika all beröring med 114 § Regerings-formen, hugnas med biskopstiteln; och har motionären derjemte hemställt, att de derefter återstående 11 biskops-pracbenden måtte, i mån af blifvande ledighet, med ordinarie kyrkoherdar tillsättas, de till biskopslönerna nu disponerade 30j| mantal boställen till statsverkets fördel utarrenderas, och den derigenom inflytande årliga inkomst, tillsammans med biskoparnes nu innehafvande 2,0/9 rdr 22 sk. 4 r:st. uti indelta räntor samt 4,905 tunnor 1 kappe spanmål, användas till folk-undervisningen.
Med Nils Magnusson hafva sig förenat Riksdagsfullmäktige D.
Danielsson och J. P. Sandstedt fram Jönköpings Län. 2:o af Riksdagsfullmäktige!!
Johan Hörnfelt från Wester-Norrlands
Län, som, jemte förmälan, alt biskoparnes löne-inkomster vore alltför stora och att en förminskning deruti vore både rättvis och billig, föreslagit: att biskoparnes löner, efter nuvarande innehafvares afgång, måtte bestämmas till 4,000 r:dr b:ko, med 500 rdr samma mynt uti taffelpenningar fördom hvardera, utom för crkebiskopen i Upsala och för biskopen i Lund, hvilka, Stats- samt Allm.
Besvärs- o. Ekon.-Utskottens Utlåtande, K-o 52. i anseende till deras större represenlations-kostnader, torde böra tilläggas 1000 r:dr b:ko hvardera i taffel-penningar; att praebende-pastoraten i allmänhet måtte med egna kyrkoherdar förses och biskoparnes öfriga inkomster och boställen, utom deras bostäder och embetsrum i städerna, till stats-verket indragas; ,att berörde lönebelopp jemte taffel-penningar måtte utgå antingen af stats-verket, likasom för andra tjenstemän, eller ock af de löneförmåner, biskoparne för närvarande åtnjuta uti boställs-hemman, spannemål af flera slag, m. m., allt efter den uppskattning deraf, som vid 1844 års riksdag verkställdes, eller ock af Rikets nu församlade Ständer kan blifva förordnad; samt att, derest de biskoparne anslagne boställs-hemman, m. m., utom praebendena, icke skulle, vid uppskattning, uppgå till det belopp, som bär ofvan blifvit såsom lön med taffel-penningar föreslaget, utan ett eller flera af prcebende-pastoratens inkomster måste tagas i anspråk för lönefyllnad, sådane praebende-församlingar måtle tillåtas sjelfve välja sina vice-pastorer, hvilka dock borde af praebende-innehafvaren lönas med minst en tredjedel af beräknade inkomsten utaf prasbendet, utan att någon ersättning derföre skulle uti den bestämda biskops-lönen beräknas; 3:o af Riksdagsfullmägtigen Anders Andersson från Östergöthlands län, hvilken hemställt, att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse, jemte framställning af deras önskan i afseende på biskops-embetenas indragning, tillika måtte bos Kongl. Maj:t begära, att en fullständig undersökning blefve vidtagen, till utrönande ej mindre af alla biskoparnes olika slags löneförmåner och inkomster, efter medium af ett visst antal år, till deras serskilda natur, beskaffenhet och titlar, såsom utgörandet dels från Kronan, dels af enskilda fundationer och inrättningar, än äfven af hvad innehafvarne deraf tillgodokomme, dels i deras egentliga egenskap af läroverkens epliorer, dels i egenskap af kyrkoherdar öfver serskilda församlingar, antingen efter allmänt gällande indelning, eller efter Kongl. Majt:s nådiga medgifvande för en eller annan personelt, sedan ifrån dessa löne-inkomster likväl afräkna ts hvad till praebende-pastoral-vårdens uppehållande genom vikarier, komministers-löner derstädes, m. m. erfordrades, samt att Kongl. Majit derefter täcktes för Rikets Ständer framlägga det förslag i ämnet, som, efter inhemtade upplysningar, Kongl.
Majit till beredande af möjligaste besparing för landet kunde finna lämpligast; samt 4:o af Riksdagsfullmäktigen Jöns Mänsson från Malmöhus län, som, förenande sig uti Riksdagsfullmäktige!!
Ilörnfelts ofvanberörde förslag, och 6 Stais- samt AUm.
Besvärs- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 52. med åberopande af de skäl, sorn funnos anförde uti Allmänna Besvärsocli Ekonomi-Utskottets vid sistlidne riksdag afgifna Utlåtande N:o 68, tillika föreslagit: att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t, i fall icke en tillförlitlig uppgift om samtlige biskopars i riket inkomster redan vore vunnen, täcktes låta företaga en fullständig undersökning derom, så att deras rätta belopp blefve specifikt kändt, samt derefter till rikets näst församlade
Ständer meddela undersökningens resultater, på det att Rikets Ständer måtte komma i tillfälle att bedöma förhållandet denned, äfvensom att Kongl. Maj:t täcktes vid samma riksdag för Rikets Ständer framlägga en proposition om en sådan förändring med biskopsembetena, att biskops-lönerna kunde till staten indragas och praebende-pastora ten med egna kyrkoherdar förses.
Ofvanberörde motioner, för hvilkas behandling Stats-Utskottet ansett nödigt sammanträda med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hafva Utskotten tagit i öfvervägande, jemte ett af Riksdagsfullmäktige!!
Johan Johansson från Örebro län afgifvet och till Stats-Utskottet jemväl remitteradt anförande, angående biskoparnes inkomster; och hvad först angår de i en del af motionerna framställde förslag, att Rikets Ständer nu skulle besluta, att biskops-embetena, utom i Lund och i Upsala, måtte indragas och de dessa embeten tillhörande göromål öfverflyttas på domprostarne samt biskoparnes praibenden förses med egna kyrkoherdar, m. m., så hafva yrkanden af enahanda syftning blifvit vid flera föregående riksdagar framställde, men förfallit till följd af Riksståndens olika beslut, i anledning af de Utlåtanden, som vederbörande Utskott i ärendet afgifvit; och enär så väl biskops-embetenas tillvaro som sättet för biskoparnes utväljande och utnämnande samt en del utaf de dem tillkommande åligganden och rättigheter finnas i grundlagen bestämde samt följaktligen frågan om dessa embetens indragning icke annorlunda än i sammanhang med förslag till ändring uti de §§ i grundlagen, hvilka häruppå hafva afseende, lärer kunna blifva föremål för Rikets Ständers beslut, men det ingalunda tillkommer Stats- eller Ekonomi-Utskotten att med sådane förändringsförslag som de sistnämnda taga befattning; alltså, och då den noggranna och tillförlitliga kännedom af biskoparnes nu egande inkomster, samt af alla de omständigheter, som vid en lönereglering för dem böra tagas i betraktande, för närvarande för Utskotten saknas, samt, om äfven icke presterskapets privilegier af den 16 October 1723 tryggade biskoparne att oförändradt få behålla, efter gammal häfd, sina biskopsstift, prtebende-socknar och hemman, Utskotten likväl i det outredda skick, hvar - Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utsholtens Utlåtande, N.o 52. 7 uti frågan för närvarande sig befinner, icke kunna något förslag till reglering i detta hänseende framställa, få Utskotten tillstyrka, att motionärernes omförmälde förslag måtte förfalla.
Beträffande åter förslaget, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t anhålla om en undersökning af biskoparnes löneinkomster; så, ehuru ostridigt är, att biskops-lönerna i en del stift äro betydligt högre än i endel andre; dock, sorn härvid jemväl bör ihågkommas, att både lefnads- och representations-kostnader kunna vara ganska olika på olika ställen, och att den ifrågasatta undersökningen icke synes kunna komma att leda till någon serdeles besparing för staten; utan endast föranleda tilläfventyrs ej obetydliga kostnader, få Utskotten, i anseende härtill, hemställa, att äfven denna fråga måtte förfalla.
Stockholm den 12 Augusti 1851. / STOCKHOLM, Ecksteinska Boktryckeriet, 1851.
Stats- och B ev illnin <js- Utskott em Utlåtande, N:o 53. 1 N:o 53.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Aug. 1851, kl. 7 c. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om förhöjning i det aj postmecllen anvisade bidrag för diligens-inrättningen emellan Stockholm, Götheborg och Helsingborg.
Med anledning af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse om den år 1849 af dem verkställda granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1846 och 1847, har Herr Grefve Horn C. F., uti en hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln väckt motion yrkat, att Stats-Utskottet, vid reglerandet af Postverkets stat, måtte vidtaga de åtgärder, som kunde föranledas af de upplysande anmärkningar, hvilka motionären förbehölle sig att serskildt få Utskottet meddela.
I följd häraf hafva till Stats-utskottet blifvit öfverlemnade ett af Grefve Horn undertecknadt memorial, jemte en dervid fogad promemoria, och hvilka handlingar hufvudsakligen innehålla: att ej mindre Revisorerne än äfven General-Poststyrelsen misstagit sig i den förmodan, att nedsättning kunde ske i det till bolaget för diligens-inrättningen emellan Stockholm, Götheborg och Helsingborg med 8000 Rdr utgående årliga understöd af postmedlen, om uppehåll i diligens-inrättningens verksamhet egde rum under den tid af året, då sjöfarten är öppen och kommunikationen de fleste orter emellan med ångfartyg underhålles; att detta misstag föranledt Kongl. Majit att för åren 1851,1852 och 1853 nedsätta berörde understöd till 6000
Rdr årligen, hvarigenom diligens-inrättningens vidmakthållande gjordes omöjligt, till ådagaläggande hvaraf blifvit anfördt:
Prot. 1850—1851, 4 Sami. 2 Afd. 15 Haft. 1 2 Stats- och Bevillnings-Utskottens Utlåtande, N".o 53. att skjutsentreprenaden ansenligen försvårats, dels genom den allmanna skjutsentreprenadens vidtagande i riket, som beröfvat diligens-inrättningen de närmare gästgifvaregårne eljest tillgänglige hästar, dels genom de skjutsandes kännedom, att diligenserne icke få begagna gästgifvarskjuts; att diligens-skjutslegan årligen uppstegras, ifrån att utgöra öfver hufvud 20 sk. bko milen för hästen, nu uppginge till 32 sk., som för 10,000 mils rörelse under året med 4 hästars anspan gjorde en tillökning i utgifter af 10,000 Rdr bko; att trafiken ingalunda tilltagit i samma förhållande och vore förnämligast beroende af väglagets beskaffenhet, derigenom inkomst per månad kunde variera öfver 1,000 Rdr bko; att förlusterna under sommarmånaderne vanligen uppginge till öfverhufvud 1,000 Rdr bko i månaden; att oaktadt detta förhållande diligensbolaget ej kunnat betjena sig af rättigheten att indraga diligensrörelsen emellan Stockholm och Götheborg under dessa månader, emedan en sådan indragning skulle medföra ännu större förlust, alldenstund diligens-etablissementerne måste förblifva orubbade, verkets aflöningsstat m. m. oförändrad, utan inbringande af den inkomst, som, ehuru ringa under sommarmånaderne, dock uppginge till några tusen Riksdaler; samt slutligen att det visat sig omöjligt att på (lera ställen å denna linea kunna ingå skjutsentreprenadkontrakter endast för vintermånaderne och att, der sådane kunna uppgöras, priset skulle höjas ända till i Rdr 6 sk. bko milen och derutöfver.
Om fördenskull diligens-inrättningen skall kunna bibehållas, vore det, enligt motionärens förmenande, nödigt, att densamma fortfarande lemnäs det understöd, Kongl.
Majit i nåder finnér nödigt bestämma att framgent utgå af postmedlen inom det hittills stadgade belopp af 8000
Rdr bko årligen.
För behandlingen af detta ärende hafva Stats- och Bevillnings-Utskotten sammanträdt samt tagit detsamma i öfvervägande; och som Stats-utskottet uti sitt under N:o 30 afgifna Utlåtande hemställt, att Revisorernes framställning, angående nedsättning uti merberörde till diligens-inrättningen utgående understöd, icke måtte, sedan detsamma blifvit af Kongl. Majit den 22 Januari förlidet år minskadt till 6,000 Rdr, föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd, samt äfvenledes Stats-Utskottet uti Utlåtande N:o 88, rörande regleringen af utgifterna under Riksstatens 7:de hufvudtitel, uppfört Postverkets kontanta Statsanslag till 485,000, med rättighet för Kongl. Majit, att, sedan Statsverket af postmedlen erhållit en behållen inkomst af 115,000 Rdr, disponera blifvande öfverskott till bestridande af kostnaderna för Stats- och Bevillnings- Utskottens Utlåtande, N:o 54. 3 postanstalternas utvidgande eller förbättring, anse Utskotten, enär berörda båda utlåtanden äro vordne af Itiks-stånden bifallne, motionärens framställning, att diligens-inrättningen måtte fortfarande lemnäs det understöd af postmedlen, som Kongl. Maj:t kan i nåder finna nödigt bestämma inom ett belopp af 8000 Rdr banko årligen, innefatta en fråga, som, sä vidt den på Rikets Ständers beslut kan ankomma, redan blifvit afgjord, hvadan Utskotten hemställa, att ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
' Stockholm den 11 Augusti 1851.
Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Aug. 1851, kl. 7 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående utsträckning af Länsmännens fribref srätt.
Till Stats-Utskottet har Hedervärda Bonde-Ståndet remitterat en derstädes af Riksdagsfullmäktigen Johannes Nilsson från Götheborgs och Bohus län väckt motion, deruti han föreslagit, att den, genom Kongl. Cirkuläret den 30 November 1849, Krono-länsmännen medgifne fribrefsrätt för de bref i tjensteärenden, som ifrån dem till Konungens Befallningshafvande i länet och Kronofogden i fögderiet afsändas, måtte, enär både Domare och andre tjenstemän, för omvägs undvikande, nu mera direkte brefvexla med Kronolänsmannen, utsträckas till desses brefvexling med andre embetsman, som hos länsmännen begära handräckning.
4 Stats- och 13ecillnings-Utskottens Utlåtande, N:o 55.
Sedan Stats-Utskottet för behandlingen af denna fråga funnit nödigt att med Bevillnings-Utskottet sammanträda, hafva Utskotten gemensamt tagit ärendet i öfvervägande; och enär länsmännen ega att genom sine närmaste förmäns, kronofogdarnes försorg, få sine skrifvelser i tjenste-ärenden befordrade till vederbörande embets- och tjenstemän samt vid sådant förhållande någon utsträckning af den länsmännen helt nyligen medgifne fribrefsrätt icke synes vara af behof påkallad, och hvars behöriga begagnande dessutom icke torde utan svårighet kontrolleras, anse Utskotten sig böra hemställa, att ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
598 Prof.-utdrag den 29 Juli 4848.
N:o 270, (Förstärkta Stats-utskottets), angående verkstäld omröst ning, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande ifrågastäldt stats-anslag till armeens pensions-kassa.
N:o 271, (Förstärkta Stats-utskottets), angående verkstäld omröstning, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande ifrågastäldt låne-understöd till reparation af Linköpings domkyrka.
N:o 272, (Förstärkta Stats-utskottets), angående verkstäld omröst ning i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande arrendet för krouo-säteriet Boda.
N:o 273, i anledning af väckt motion om anstånd med återbetalningen af det för hamnbyggnaden vid Cimbritshamn under 1840 och 1841 års riksdag beviljade lån.
Bifölls; N:o 274, angående löne-förhöjning för bokhållarne samt kammaroch husdrängarne vid Riksgälds-kontoret.
Bifölls; och N:o 275, angående ytterligare inkomne ansökningar om riksgälds-sedlars inlösande.
Föredrogs å nyo Stats- samt Bevillnings-utskottens utlåtande N:o 62, angående vissa ifrågaställda förändringar i beskattningsväsendet samt uppbörds- och redogörelse-verket.
Fjerde punkten återremitterades, men öfrige delar af utlåtandet biföllos. S. D. Föredrogs å nyo Ejcpeditions-utskottets memorial N:o 12, i anledning af Högloft.
Ridderskapets och Adelns beslut, rörande skrifvelse-förslaget, N:o 103.'
Ståndet ansåg den gjorda förfrågan obehöflig, men fann, att, då den skett, det svar gifves, att expedierandet bör ske af det skrifvelseförslag, som trenne Riks-stånd redan godkänt.
Från Heder v. Bonde-ståndet.
S. D. Föredrogs och afslogs Stats-utskottets utlåtande N:o 262, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående öfverste-löjtnanten m. m. grefve A. E. von Rosens underdåniga ansökning om understöd Prot.-utdrag den 29 Juli '1848.
599 från statens sida till anläggning af en jernväg emellan Örebro och Hults lastageplats vid Wenern. S. D.
Banko-utskottets utlåtande ]N:o 86, i anledning af väckt motion, angående präglande af koppar-skiljemynt å fyra skillingar banko valör. S, D. Yid föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottets betänkande N:o 107, i anledning af väckta motioner om utvidgande af de rättigheter, som äro mosaiske trosbekännare här i riket tillerkända; fann Ståndet för godt att samma betänkande godkänna. S. 1).
Yid föredragning af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottens på bordet hvilande utlåtande N:o 60, i anledning af väckt motion, att provinsen Jemtland måtte roteras i enlighet med Rikets Ständers fattade beslut, blef samma utlåtande återremitteradt, jemte emot andra punkten deraf framställde anmärkningar.
Föredrogs och återremitterades Stats-utskottets utlåtande N:o 273, i anledning af väckt motion om anstånd med återbetalningen af det för hamnbyggnaden vid Cimbritshamn under åren 184-0 och 1841 års riksdag beviljade lån. S. D. Föredrogs ånyo Konstitu sion s-utskottets memorial N:o 29, i anledning af återremiss från 3:ne Stånd å memorialet N:o 21, innehållande förslag till ändringar och tillägg i 56 och 81 §§ regerings-formen m. m.; och vidblef Bonde-ståndet, som icke antog det af Utskottet framställda förslag till sammanjemkning af Ståndens olika meningar, den gemensamma lanke, det i saken yttrat vid behandlineen af åfvan åberopade memorial N:o 21. S. D.
Vid denna dag anstäldt val till ledamöter och suppleanter i förstärkt-Konstilutions-utskott blefvo följande
Ståndets ledamöter dertill utsökt memligen till Ledamöter: Anders Andersson från Skaraborgs län Peter Pehrson från Jönköpings län Pher Sahlström från Stockholms län Carl Ersson från Westerås län Ephraim Larsson från Elfborgs län Gustaf Pettersson från Östergöthlands län 600 Prot.-utdrag den 31 Juli 1848.
Lars Wenander från Götheborgs och Bohus län Johan Bergström från stora Kopparbergs län Anders Andersson från Wermlands län Olof Persson från Gefleborgs län Anders Persson från Örebro län Jöns Jönsson från Christianstads län Gustaf Bernhard Appelqvist från Blekinge och Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands län; Suppleanter.
Herrman Obom från Norrbottens Län.
Anders Gustafsson från Östergöthlands Län. Arvid Arvidsson från Elfborgs Län Jonas Ersson från Jemtlands Län Gustaf Johansson från Kronobergs och Gustaf Glad från Westerbottens
Den 31 Julii.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Konstitutions-utskottets den 25 och 26 dennes på bordet lagda memorial N:o 29, i anledning af återremiss från*- trenne Stånd å memorialet N:o 21, innehållande förslag till ändringar och tillägg i 56 och 81. §. §. regerings-formen m. m. biföll Ridderskapet och Adeln, hvad utskottet i afseende på de af Ridderskapet och Adeln framstälde anmärkningspunkter hemställt och yttrat, hvarjemte Ridderskapet och Adeln, som fann de endast till andra Riks-stånd af utskottet gjorde hemställanden, icke hos Ridderskapet och Adeln erfordra annan åtgärd än läggas till handlingarne, godkände Utskottets uti förevarande mamorial till samman jemkning af Riks
Ståndens beslut framlagda grundlags förändrings-förslag att hvila lill grundlags enlig behandling vid nästa riksdag.
S. D. Vid förnyad föredragning af Konstitutions-utskottets den 25 och 26 dennes på bordet lagde memorial N:o 30, med voterings-proposition, i anledning af ett
Stånds vägran att förena sig med de öfrige stången om antagande af de förslag, Konstitution s-utskottet i memorialen N:ris 24, 25, och 26, framlagt, blefvo, de uti förevarande memorial föreslagne voterings propositioner af Ridderskapet och Adeln godkände.
S. D. Prot.-utdrag den 51 Juli 1848. 601 S. D. Föredrogs och återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Expeditions-utskottets den 29 dennes bordlagde, underN:o 158 afgifna förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse,, i anledning af Kongl. Maj:ls nådiga proposition om tillåtelse för banken och riksgäldskontoret att i utbyte mot nu innehafvande obligationer af armeens akkords-amorterings-fond, mottaga nya sådana, ställde på förlängd inlösningstid.
Preste-ståndet.
Vid ånyo skedd föredragning af Stats-utskottets nedannämnde utlåtanden och memorial stannade Ståndet i följande beslut: N:o 281, i anledning af erhållne återremisser å vissa punkter af betänkandet N:u 30, angående stats-verkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 184-2 och 1843.
Ståndet afslog den i 3:dje momentet af detta utlåtande framställda voterings-proposition och gillade hvad Utskottet i utlåtandet i öfrigt yttrat och hemstält.
N:o 282, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet N:o 206, angående dels Rikets Ständers Revisorers år 1847 afgifna berättelse om stats-verkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, dels vissa uti 1845 års enahanda berättelse förekommande frågor.
N o 283, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss å Kammar-collegii berättelse, angående Sala silfver-verks ränte-ersättningsfond, för redogörelsetiden från och med den 1.