Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BorgareStåndet till Expeditions-Utskottet återremitterat ifrågavarande skrifvelseförslag; men då detsamma blifvit uppsatt i noggrann öfverensstämmelse med Stats- och Banco-Utskottens, af Rikets Ständer bifallna, Utlåtanden N:ris 4 och 69, samt dessutom redan är af 3:ne Stånd godkändt, nemligen af Högloft- Ridderskapet och Adeln den 3, af Högvördige Preste-Ståndet den 6, samt af Hedervärda Bonde-Ståndet den 18 i denna månad, har Expeditions-Utskottet icke ansett sig ega skäl att med nytt skrifvelse-förslag i detta ämne till Rikets Ständer inkomma , utan får det återremitterade härhos oförändradt återlemna, med vördsam hemställan, att detsamma måtte äfven af Vällofl. Borgare-Ståndet varda godkändt.
Stockholm den 22 Februari 1841. Expedilions-Utskottcts Memorial, N:o 3j. 35 Reservation af Friherre Rehbinder, F. TV., som ansåg det af Utskottet i delta Memorial anförde motiv, ”att skrifvelse-förslaget blifvit uppsatt i noggrann Öfverensstämmelse med Stats- och Banco-Utskottens, af Rikets Ständer bifallna, Retänkanden N:ris 4 och 6g”, mindre lämpligt, helst ExpeditionsUtskottet, enligt Friherrens tanke, ingalunda vöre pligtigt i sin helhet afskrifva de öfrige Utskottens af Rikets Ständer antagne Betänkanden, utan fastmera i afseende å motivering, samt historiker i vissa frågor, uti sine förslag lill underdåniga skrifvelser endast borde begagna det vigtigaste, samt i allmänhet söka undvika en allt för stor vidlyftighet.
I denna reservation instämde Herr Liljenstolpe, A.
F. N:o 31.
Memorial till Rikets Ständer, med öfverlemnande af skrifvelseförslaget N:o 2.53. Jemte det Expedilions-Uiskotlet härhos öfverlemna)- uppsatt förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren i835, i83y och 1839 afgifne
Berättelser om samma år verkställd granskning af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren i832, i833, i834, i835, i836 och >837, får Utskottet vördsamt anmäla, att, ehuru den af Stats-Utskotlet, i dess Utlåtande Nio 76, §. 57, föreslagna och af Rikets Ständer bifallna underdåniga anhållan hos Kongl.
Majit, att den CanzliRådet Lagerheim, i egenskap af f. d. General-Consui i Algier, tillagda expectance-lön af 1000 R:dr Hamb.
Banco, må med detta år upphöra, naturligtvis afser sistförflutne ar, då nämnde Utlåtande uppsattes och af Rikets Ständer afgjordes, har Expeditions-Utskotlet likväl, då Rikets Ständers ifrågavarande underdåniga anhållan först innevarande år till Kongl. Majit ingår, ansett sig uti skrifvelse-förslaget böra bibehålla uttrycket detta år, enär Utskottet förmodat Rikets Ständers mening icke hafva varit, att den åtgärd, hvarom Rikets Ständer i berörde hänseende beslutat hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, skall ega rum retroaclivt.
Slockholm den 25 Februari 1841- 36 Expeditions-U tskottets Memorial, IV.-is 3S, 3g.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af erhållne äterremisser af skrifvelse-förslaget JS:o 2/p5.
Till följd af gjorda anmärkningar, alt det i förslaget N;o 245 till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, med förklaring, i fråga om den för de sex äldste Professorerne vid hvartdera af Rikets Universitet beviljade löne-tillökning, af Expeditions-Utskottet införda och i serskildt Memorial, N:o 33, hos Rikets Stander anmälda förtydligande, att ifrågavarande lönetillökning blifvit förunnad de sex i tjensten äldste Professorerne, icke vöre lämpligt, utan att i stället borde införas orden: efter fastställd löneordning äldste; har berörde skrifvelse-förslag blifvit af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet återremitteradt , hvaremot detsamma blifvit af Vällofl.
Borgare-Ståndet godkändt.
Då sålunda trenne Riks-Stånd förenat sig om ofvanupptagne redactionsförändring, som jemväl med motionärens framställning i ämnet finnes öfverensstämmande, har Expeditions-Utskottet i enlighet dermed uppsatt och får härhos vördsamt öfverlemna nytt skrifvelse-förslag i detta ämne, under N:o 268.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af erhållne äterremisser af skrifvelse-för slaget JS:o 253.
Sedan Expeditions-Utskottets förslag, N:o 253, till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren i835, 1837 och i839 afgifne Berättelser, om samma år verkställd granskning af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd,, styrelse och förvaltning åren i832—1837, blifvit, i afseende på dess igtde punkt, af samtliga Riks-Stånden återremitteradt, på grund af gjorda anmärkningar, att frågan om medels anvisande, till betäckande af kostnaden för Expeditions-VIskoltets Memorial> N.is /j.o} 4-1- 37 den i nämnde punkt omförmälde inventering af ekevirkes-förråden i Carlskrona ännu icke vore af Rikets Ständer slutligen afgjord; så får Expeditions-Utskottet härhos vöidsamt öfverlemna nytt skrifvelse-förslag, hvarifrån Utskottet ansett sig böra helt och hållet utesluta ifrågavarande punkt, enär Rikets Ständer, vid afgifvande af deras underdåniga skrifvelse, angående Extra Stats-regleringen , blifva i tillfälle att, rörande hvad i denna punkt innefattas, till Kongl. Maj:t med underdånig framställning inkomma.
Stockholm den 12 Mars 1841 * N:o 40.
Memorial till Rikets Ständer, med öfverlemnande af nytt skrifvelse-för slag} angående Allmänna Indragnings-Statens reglering.
Då den redaction af 3:dje punkten uti Expeditions-Utskottets, under Nro 246 afgifna, förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående reglering af Allmänna Indragnings-Staten, hvilken Utskottet, på i Memorialet N:o 34 anförde skäl, ansett behöflig, för att fullständigt utreda forhållandet med det af Kongl.
I ll \ \ !i rn.i s^annuvBii mmsaSNrjtniwBiit PROTOKOLL VID lagtima Uikidage» i l^loeliliolgii Åren 1859 och 1860* PO SISTA SAMIAftCiKN. 1
Maj.ts Nödiga Propositioner och Skrifvelse jemte Utdragen af de inför Kongl. Maj:! t/ti Siats-Rådet i ämnet förda Protokoll. KONGL. MAJ:TS Nådiga till t)© ®IKBS§ SSAHi®Baf angående Statsverkets tillstånd ock behof: Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober 1859.
STO C KKOL VI. 1859.
Prop. N:o 1, om Statsverket. 1859.
I Nio 1.
Utsk. d. 1 Nov. 1859, kl. 1 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående Stats-Verkets tillstånd och Lehöf; Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober 1859.
I öfverensstämmelse med Grundlagens föreskrift afgifver Kongl. Maj:t härmed Nådig Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, hvarvid, i afseende å de urliga ordinarie och extraordinarie inkomsterna, Kongl.
Maj:t ansett sig böra antaga beräkningen på följande sätt: i:o.
Räntan; så vidt den är till åtskilliga Stater, Verk, Inrättningar och Tjenstemän anvisad och indelt, beräknades af Pikets sednast församlade Ständer till 2,685,000 U:dr Riksmynt, men kommer nu att minskas derigenom, att de indelta löner, hvilka tillförene åtföljde Förste Landtmiitare-befattningar, blifvit, enligt Pikets Ständers beslut i underdånig skrifvelse den 6 Februari 1858 angående reglering af utgifterna under Riks-statens Sjette Hufvudtitel, med ett enda undantag indragna mot ersättning i penninge-anslag och de indelta lönernas värde sålunda Kronan behållet med 16,082 R:dr 10 öre eller i rundt tal 16,000 R:dr.
Genom detta afdrag bör den vid förra riksdagen utförda summan af indelta ordinarie räntan, hvilken för öfrigt icke synes påkalla förändring, nedsättas till Runt R:dr 2,669,000:
— Den till Statsverket inflytande eller Kronan beluillna delen af ordinarie räntan upptogs vid förra statsregleringcn Ordinarie elier Ständiga Inkomster: till R:dr 1,912,000: — och har uppgått: år 1855 till » 1856 » » 1857 » 1.915,996: — 1,982,546: — 2,029,591: — eller i medeltal för dessa tre år till .
. R:dr 1,976,044: — Transport R:mt R:dr 1,976,044: — 2,669,000: — llih. till R.
Prot. 1859 & 18(10.
1 Samt, 1 Afd. 1 Höft. \ 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Transport Kant R:dr 1,976,044:
— När härtill komma dels restantierna, sammanslagna från 1858 års början med de inkomst-titlar, på hvilka de uppkommit, och utgörande på denna titel 12,000: —• dels Förste Landtmätarnes ofvanberörda löneräntor, som nu äro Kronan behållna, 16,000: — visar sig väl en slutsumma af R:dr 2,004,044: — men anser Kongl. Maj:t likväl, då det medelpris, hvarefter räntorna utgöras, lätteligen kan undergå någon förminskning, denna inkomst icke böra beräknas till mera än 2:o.
Tionde-Spamnålen antogs år 1858 vara indelt till en myckenhet af 631,025 kubikfot och ett värde, efter 2 R:dr, af 1,262,050 R:dr, hvilken beräkning här oförändrad bibehålies . . Såsom Kronan behållen upptogs vid förra riksdagen Tiondespanmål till myckenhet af 125,000 kubikfot och värde af 250,000 R:dr.
Enligt afslutade räkenskaper åter har denna behållna tionde utgjort: år 1855 kubikfot 141,989.
» 1856 » 143,149.
» 1857 » 142,978. i medeltal » 142,705. och synes inkomsten kunna beräknas til! 140,000 kubikfot å 2 R:dr, eller 3:o. Tionde-Spanmåls lösen efter bestämda pris har under åren 1855, 1856 och 1857 utgjort i medeltal 6,996 R:dr, men beräknas till samma belopp, som hittills, eller 4:o. Arrendemedel af Kungsgårdar och andra Kronolägenheter hafva i penningar utgjort: år 1855 R:dr 99,726: — » 1856 75,967: — » 1857 64,268: — eller i medeltal R:dr 79,987: — men då denna inkomst sålunda under det sista året nedgått till föga mera iin det belopp, som vid sista riksdagen påräknades, eller 64.000
R:dr, synes ej heller nu en högre summa böra beräknas.
Dylika arrendemedel i spanmål hafva under samma tre år, med föga skillnad dem emellan, uppgått i medeltal lill 123,676 kubikfot; och kan derföre den vid förra riksdagen antagna qvantitet, af 122.000 kubikfot, nu i beräkningen höjas till 123,000.
Transport R:mt R:dr 2,669,000: — 1,990,000: — 1,262,050: — 280,000: — 6,600: — 6,207,650: — Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. N:o I, om Statsverket 1859.
Transport R:mt R:dr Denna titel skulle således, dithörande restantier inbegripna, i Riks-staten utföras med penningar ....
R:dr 64,000: — i spanmål 1*23,000 kubikfot a ‘2 R:dr .... 246,000: — 5: o. Silfvertionde, Myntarelön och Slagskatt, beräknade i 1858 års Riks-stat till 15,000, hafva åren 1855—1857 i medeltal utgjort 16,685 R:dr och intetdera året understigit hvartill denna inkomst följaktligen här upptages. 6:o Koppar-rcintan, som vid 1858 års statsreglering beräknades till 1000 centner å 70 R:dr och utfördes med 70,000 R:dr, har, under de båda första åren från det afraden för Stora Kopparberget i Fahlu Bergslag genom Kongl. Brefvet den 19 December 1855 nedsattes från hvart tionde till hvart trettionde Sk:pd af årliga tillverkningen, utgjort i medeltal 1,603 Centner med ett värde af 119,811 R:dr och bör sålunda med säkerhet kunna beräknas lill 1,500 Centner, eller ä 70 R:dr 7:o Tionde- och Iiammarskattsjern.
Det förra eller tiondetackjernet beräknades vid 1858 års statsreglering till 37,500 Centner, med ett värde, efter 2 R:dr, af 75,000 R:dr, men har i sjelfva verket fortsatt sin redan vid förra tillfällen anmärkta minskning, så att denna jerntionde, hvilken år 1855 ännu uppgick till 44,511 Centner utgjorde 1856 blott 36,183 » och 1857 33,963 » hvarföre den nu ej antages högre, än till 34,000 Centner, som, efter ett pris af 2 R:dr, motsvara Hammarskaften, som år 1858 likaledes antogs uppgå till 75,000 R:dr, nemligen 10,000 Centner å 7 R:dr 50 öre, var åren 1855— 1857 i jemt stigande och utgjorde i medeltal 3,713 Centner, men är, genom Kongl. Kungörelsen den 2 Oktober sistnämnde år minskad, fran och med år 1858, till hälften af sitt förra belopp och utföres derföre bär med 12,000 Centner, å 7 R:dr 50 öre 8:o. Svafvelhrulcstionden, innefattande jemväl vitriol och rödfärg, antogs vid förra riksdagen till 13,000 R:dr, men har efter 3-årigt medeltal utgjort 1,905 R:dr och beräknas nu tili . . 9:o.
Mantalspenningarne blefvo af Rikets sednast församlade Ständer, — med hänsigt å ena sidan till befolkningens tillvext, men å den andra till de af Kongl. Maj:t den 3 April 1857 kun gjorda förändringar i den för denna afgifts utgörande bestämda lefnadsålder, äfvensom förlusten genom den nya mynträkningens til Transport R:mt R:dr 6,207,650 3!
0,000 16,000 105,000 68,000 90,000 1,700 6,798,350 ✓ 4 Kongl. Maj:ls Nåd.
R:dr lämpning vid mantalspenningarnes debitering och uppbörd, — beräknade att, med inbegrepp af dithörande restantier, utgöra 520,000 R:dr.
Väl uppgick denna inkomst-titel åren 1855—1857 till ett medelbelopp af 550,955
R:dr 35 öre; men efter den minskning, som genom ofvanberörda förändringar i denna afgifts beräkning och utgörande mäste uppkomma, och hvilken minskning af Rikets Ständer vid sista riksdag antogs lill 30,000 R:dr, synes den nu beräknade summan lämpligen kunna bibehållas. 10:o.
Bötesmedlen, som, med tillägg af de på denna titel fördelade restantier, vid sednaste riksdag beräknades till 85,000
R:dr, hafva i medeltal under åren 1855—1857, oberäknadt restantierna, utgjort 83,735
R:dr 33 öre, hvilket belopp, med tillägg af restantier, uppgående till 25,000 R:dr, skulle utgöra 108,735 R:dr 33 öre, men i anseende till den ovissa beskaffenheten af denna inkomst upptages den här endast till • H:o.
Kavalleri-regementenas liästvakans-spanmål, som till och med åren 1870 och 1871 utgår på grund af kontrakter emellan Kronan och rusthållare samt följaktligen icke kan vara underkastad någon rubbning under nästkommande statsregleringsperiod, upptages nu, liksom vid förra riksdagen, till 140,175 kubikfot å 2 R:dr 12:o.
Ständiga Rotevakans-a)gifter vid Skånska Infanteriregementena, 14,543 kubikfot spanmål, skulle, efter 2 R:dr för kubikfoten, motsvara 29,086
R:dr och utföras i rundt tal, liksom i nu gällande Riks-stat, med 14,500 kubiklöt eller 13:o.
Tillfälliga Rotevakans-afgifter hafva i 1855—1857 års medeltal utgjort 7,686 R:dr och kunna derföre, i stället för sednast antagna belopp af 6,000 R:dr, nu lämpligen beräknas till 14:o.
Vakans-afgifter af nyroterad jord utgjorde åren 1850—1854 i medeltal 43,812 R:dr, men stego år 1855 till 52,517 R:dr, » 1856 till 60,400 » och år 1857 till 60,479 » Enär denna inkomst, hvilken i nu gällande Riks-stat är upptagen till 43,000 R:dr, synes vara i stigande, utföras för densamma här 15:o.
Rotevakans-afgift af Utsockne Frälsehemman i Halland, beräknad vid förra statsregleringen till 12,000 R:dr, har åren 1855, 1856 och 1857 varit i stigande och lemnat ett medeltal Transport R:mt R:dr 6,798,350: — 520,000: — 90,000: — 280,350: — 29,000: — 7,000: — 55,000: — 7,779,7Ö0T — v Kongl. Maj.is Näcl.
Prop. N:o 1, om Statsverket i85!).
Transport Runt R:dr af 18,210 R:dr; hvadan i sådan afgift kan med tryggiiet påräknas en summa af 16:o Trosspassevolans-afgiften har, enligt Statsverkets sednast afslutade Hufvudböcker, som utvisa, att den i medeltal utgjort 28,523 R;dr, så nära motsvarat den i förra Riks-staten antagna beräkning, att denna bör oförändrad bibehållas med 17:o.
Bålsmansvakans-afgiften, utgående för ständiga och tillfälliga vakanser vid båtsmanshållet samt beroende dels af rnarkegångspris, dels af större eller mindre antal vakanser, beräknades vid sistlidne riksdag till 60,000 R:dr, och har under åren 1855—1837 i medeltal utgjort 71,373 R.dr, men bör, i följd af inkomstens till en del ovissa beskaffenhet, icke upptagas högre, än till . . . 18:o. A rut- och.
Salpeter-försäljninysmedel äro för Statsverket icke längre att påräkna, sedan, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 13 Januari 1857 samt Kongl. Maj:ts och Rikets Krigskollegii derpå grundade Kungörelse den 25 Mars 1858, samma Kollega bestyr med kruts tillhandahållande åt Bergslagerna och enskilda numera upphört. 19:o.
Kontrollstämpel-medel, som nuvarande Riks-stat upplager till 20,000 R:dr, hafva åren 1855—1857 utgjort i medeltal 26,613 R:dr. flär utföras 20:o Bä k- och Lotsmedlen, hvilka äro till sitt bestämda ändamål anvisade, beräknades i 1858 års Riks-stat till 180,000 R:dr; och hafva under förra statsregleringsperioden utgjort i årligt medeltal 258,590 R:dr.
Ehuru beroende på lätt föränderliga omständigheter, synas dessa medel, utan fara för missräkning, kunna uppskattas till 21 :o K onvoj-kommissariatets
Indrag till aflöning ål Svenska Beskickningen i Turkiet är genom Kongl. Bref den 24 Maj 1805 sålunda bestämdt, att hälften af hvad staten för nämnda Beskickning upptager skull årligen från Konvoj-kassan eller, såsom den numera benämnes, Handels- och Sjöfartsfonden, allemnas till Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor.
Detta årsbidrag har från och med år 1846 utgjort 3,520 R:dr Hamburger Banko, men blifvit af Stats-kontoret reqvireradl och af Konvoj-Kommissariatet erlagdt, efter gällande vexelkurser, i Svenskt mynt, vanligen något öfverskjutande det belopp af 22,000 R:dr R:mt, hvartill denna statsinkomst är i gällande Riks-stat upptagen.
Nu har Konvoj-kommissariatet hos Kongl. Majit hemställt, att ifrågavarande 5,520 R:dr Hamburger Banko icke längre måtte Transport Runt R:dr 7,779,700: — 16,000: — 26,500: — 65,000: — 25,000: — 240,000: — 8,152,200; — c Kongl. Majus Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1850.
Transport R:mt R:dr 8,132,200: — bland Statsverkets tillgångar upptagas, och till stöd lör denna hemställan anfört, att orsaken, hvarför utgiften blifvit från de under Konvoj-kommissariatets förvaltning ställda medel anvisad, otvifvelaktigt varit, att Kongl. Maj:ts Minister i Turkiet haft öfverinseende öfver Konsulaterna på Barbaresk-kusterna, hvilka Konsulater omedelbart lydde under Konvoj-kommissariatet, men att denna Kommissariatets befattning, liksom den med direkt utbetalning af öfrige Konsulers aflöning, numera upphört och nämnda Embetsverks åtgärd i detta hänseende blifvit inskränkt till att qvartalsvis till Utrikes departementet inbetala en viss, mot fyra sjundedelar af underhållsanslaget för det gemensamma Svensk-Norska Konsulsväsendet svarande summa, hvaruti äfven ifrågavarande utgift för Beskickningen i Constantinopel syntes böra vara inbegripen.
I’å grund af de sålunda anförda förhållanden vill Kongl. Maj:t i Nåder föreslå, att Konvoj-kommissariatets bidrag till omförmälda Beskickning måtte med innevarande statsregleringsperiod upphöra; hvadan sådant bidrag ej heller här utföres. 22:o Observationsmedel, beräknade år 1838 till 8,000 R:dr, hafva åren 1833—1837 i medeltal utgjort blott 5,186
R:dr och äro alltid af oviss beskaffenhet.
De utföras nu med 5,000: — 23:o
Extra medel och uppbörder upptogos år 1858 till .30,000
R:dr, men utgjorde: år 1855 94,473: — » 1856 68,068: — » 1857 95,519: — eller i medeltal R:dr 86,020:
— Denna inkomst-titel, till hvilken numera äfven ingår lösen för expeditioner från Rikets Kollegier, bör med tillägg deraf icke understiga 90,000: — 24:o Intresse-medel, hufvudsakligast på Lappmarks Ecklesiastikverks fond, hafva, enligt hvad räkenskaperna utvisa, ungefärligen motsvarat det i Riks-staten beräknade belopp och upptages derföre fortfarande till 5,000: — Summa Ordinarie Inkomster Runt R:dr 8,252,200: — Extra Ordinarie Inkomster, hvilka, jemlikt 60 § Regeringsformen, utgå såsom bevillning, äro: A) Tullmedel, som i brutto utgjorde: år 1835 . ■ ■ • . . . 11,956,948: — Transport R:mt R:dr 11,956,948: — Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 185!). är 1856 . oell är 1857 Transport R:mt R:dr 11,956,948: — 15,782,522: — 11,182,879:
Vid beräkningen af denna inkomst-titel för närvarande statsregleringsperiod ansågo Rikets Ständer sig icke böra taga hänsyn till förhållandet under åren 1855 och 1856, då, i följd af särskilda omständigheter, tullinkomsten var ovanligt hög, utan hade Rikets Ständer, med afseende på den inträffade handelskrisens verkningar i den närmaste framtiden samt med tillämpning af sednast stadgade tullbestämmelser, funnit denna statsinkomst böra upptagas till 9,500,000:
— Under år 1858 utgjorde tulluppbörden efter afdrag af ersättning så väl för den äldre afgiften till Handels- och Sjölärts-fonden som för städernas tolag, i brutto 8,551,829: 61. mindre, än som var påräknadt.
Men då man tager i betraktande, att året 1858, det närmaste efter krisens Utbrott, var, i afseende pä handel och rörelse, särdeles missgynnande, och att redan under de 8 första månaderna af innevarande år tulluppbörden stigit till ett belopp af 2,818,785
R:dr utöfver hvad den var för motsvarande tid år 1858, hvarigenom, äfven utan antagande af någon vidare tillökning uti detta års inkomst i förhållande till fjolårets, det visar sig, att 1859 års tulluppbörd kommer att, utöfver hvad i Riks-staten antagits, lemna ett öfverskott af omkring Två Millioner R:dr, så synes det, under antagande att nu gällande taxe-bestämmelser i allt väsendtligt bibehållas, kunna med trygghet påräknas, att tullinkomsterna för framtiden skola ej blott uppgå till den i nuvarande riksdag beräknade summa, utan sannolikt komma att betydligt öfverstiga densamma.
Emellertid upptagas de här icke till högre belopp än 10,000,000 R:dr brutto; och enär Tullverkets stat och omkostnader, för hvilka, afkortningar derunder inbegripna, Riks-staten nu bestämmer ett afdrag af 1,600,000 R:dr, icke kunnat med denna summa betäckas, anser Kongl. Maj:t lämpligt, att statsoch omkostnads-summan upptages till 1,800,000 R:dr elier hvad Kongl. Majit redan vid förra riksdagen i sådant afseende föreslog, hvadan den Statsverket tillkommande nettobehållningen af tullmedel skulle påräknas utgöra 8,200,000 R:dr eller 300,000 R:dr mera, än vid sednaste riksdag upptogs.
Riks-staten erhölle sålunda i denna del följande uppställning:
Statsverkets påräknade netto-inkomst . . 8,200,000:
Tullverkets stat och omkostnader . . . 1,800,000. — jo 000 000 R) Salu-accis af Städerna.
Sådan har väl under åren 1855 —1857 uppgått i medeltal|till 883 R:dr, men synes dock, på de skäl, som Rikets sednast församlade
Ständer vid sin beräknum eller 948,170: 39.
Transport Runt R:dr 10,000,000: — 8 Kongl. Maj.ts Nåd.
N:o 1, om Statsverket 185!).
R:dr af statsinkomsterna anförde, kunna lämpligen bibehållas vid det då upptagna belopp C) Postmedel.
Dessa, som användas för Postverkets stat och omkostnader, äro nu i Riks-staten beräknade till 727,500
R:dr om året, men hafva uppgått: år 1855 till R:dr 1,356,266. — » 1856 till 1,465,121: — och år 1857 till 1,605,547: — eller i medeltal till 1.475,578: — Kongl.
Maj:t anser, att denna titel hädanefter bör, både bland inkomster och utgifter, upptagas i närmare öfverensstämmelse, än hittills, med verkliga förhållandet, hvarföre här utföras D) Charta:
Sigillalce medel.
Ehuru dessa, nu i Riks-staten uppförda lill 1,500,000 R:dr, under åren 1855, 1856 och 1857 betydligen stigit samt i medeltal utgjort 1,559,288 R:dr 67 öre, bör likväl tagas i betraktande, att en minskning härutinnan lätteligen kan uppkomma; och Kongl. Maj:t finner derföre dessa medel ej böra beräknas högre, än till E) Bränvins-afgift.
Beräknad vid sednaste riksdag till 6,750,000 R:dr, har denna statsinkomst i sjelfva verket utgjort, efter nettoberäkning: år 1855 .
. R:dr 4,732,926: — » 1856 5,091,923: — » 1857 6,063,409: — under hvilken tid tillverkningsafgiften utgjorde 50 öre för kannan och 1858, det första år, då nuvarande beskattning af 60 öre kannan varit gällande, uppgått, enligt sednaste från Stats-kontoret meddelade uppgifter till 6,766,500:
— Enär denna inkomst sålunda varit i oafbrutet stigande och för sistlidet år öfverskridit hvad i Riks-staten blifvit beräknadt, samt under förutsättning, att Kongl. Maj:t kommer att tiil Rikets Ständer göra särskild nådig framställning om bränvinsskattens förhöjande till 75 öre för hvarje kannas tillverkning, kan, äfven under antagande af det önskliga förhållande, att denna i många hänseenden förderfiiga varas produktion härigenom skulle komma att minskas och nedgå till omkring
II millioner kannors beskattad tillverkning, inkomsten häraf upptagas till 10,000,000: — 400. — 1,400,000: —- 1,400,000: — 8,000,000: — Summa Extra Ordinarie Inkomster R:mt R:dr 20,800,400: — Transport R:mt R:dr 20,800,400: — Kongl. Maj.ts Nåd.