Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Kostnad för rustning och rotering » 754: 45. 10.
Kostnad för städernas styrelse . » 12.586: 14. — Klereci-statens underhåll » 5.695: 46.
— Fattigförsörjning » 10,934: 13. 5.
Skjuts » 455: 26. — Väghållning » 4,620: — — Diverse utgifter » 13.700: — — Summa R:dr 104,738: 16. 9.
Bränvinsbränningsafgiften af större brännerier uppgick under år 1855 till R:dr 164,734: 8, deraf frän brännerier i städerna 43,033: 38 och från brännerier å landet 121,718: 18.
Ofvanoraförmälda skatter och besvär äro obestridligen betungande i allmänhet.
De som ligga på jordbruket äro isynnerhet tryckande och motverka uti icke ringa grad denna närings utveckling och förkofran.
A andra sidan mäste dock medgifvas, att det höga priset på spanmål och ladugårdsprodukter af alla slag under de sednare åren icke litet lättat tyngden af skattebidraget.
Besväret af kronoskjuts och inqvartering är väsendtligen olika inom olika delar af Länet, och bördan af detta onus sålunda högst ojemn.
Emellertid utgöras skattebidragen i allmänhet med beredvillighet, och restaritierna äro föga betydliga.
Skjutsningsbesväret har vunnit en icke ringa lindring genom de för skjutshållningen vid de liesta gästgifvaregårdar inora Länet ingångne entreprenader.
Vid de ställen, der nya sådana under ifrågavarande tidrymd träffats, hafva vilkoren icke undergått någon väsendtlig förändring, I Bälinge och Håbo härader hafva häradsboerne sjelfve medelst köp blifvit ägare af de för gästgif verihållningeu afsedda 23 verihållningen afsedda lägenheter, och sålanda för framtiden befriat sig ifrån allt beroende af skjutsentreprenörer, Fattigvården är i hög grad betungande och synes blifva det år ifrån år allt mera.
Ehuru man skulle kunna hafva anledning förmoda, att fattigvårdsbidraget minskats under de lyckligare förhållanden, sorn inträffat för landtbruket, så visar verkligheten motsatsen, hvilket låter förklara sig genom det högre priset på lifsförnödenheter, som gör den fattige ännu mera beroende af välgörenheten, än tillförene.
Förordningen, angående fattigvården i riket, den 15 Juli 1853 hafva väl tvisterna emellan kommunerna, angående skyldigheten att emottaga fattighjon, till antalet föga eller intet aftagit; men denna författning har medfört den stora vinsten, att göra deras utredning lättare.
Den samma dag utfärdade Kongl. Kungörelsen, angående vissa ändringar uti och tillägg till Kongl.
Stadgan angående försvarslösa och till allmänt arbete förfallne personer af den 29 Maj 1846, har äfven medfört god verkan.
Tillämpning af denna kungörelse har lyckligtvis icke erfordrats i fråga om andra personer, än sådana, hvilka tillhört Upsala stad, eller derstädes obehörigen uppehållit sig, och, oaktadt erhållne varningar, uraktlåtit af fortfarande lättja eller böjelse för ett kringstrykande eller oordentligt lefnadssätt att förrätta anvisadt arbete; men, då antalet af sådane personer är ganska betydligt i nämnde stad, har möjligheten att hålla dem till arbete antingen å kronohäkte eller allmän arbetsinrättning utöfvat ett ganska verksamt inflytande, både på de personer, hvilka träffats af detta arbetstvång, och på dem, hvilka af enahanda orsaker kunde blifva föremål för detsamma.
Om det tillika lyckas att bringa till verkställighet ett nu å bane varande förslag, hvarom här nedan vidare skall talas, att inrätta ett arbetshus särskildt för staden, bör man kunna hoppas, alt sistberörde författning skall i någon mån kunna motverka den årliga tillökningen i stadens alltför tryckande fattigvårdstunga derigenom, att den, till följd af kända, för detta samhälle egna, förhållanden beklagligtvis alltför allmänna sedeslösheten hos unga qvinnor, tillhörande de arbetande och tjenande klasserna, stäfjes till båtnad både för dem sjelfva och för fattigvården, som förr eller sednare måste vidkännas ansvaret att underhålla dessa lättsinnighetens beklagansvärda offer och de ännu mera beklagansvärda, hvilka af dem bringas till verlden.
Till vidmakthållande af ordning och sedlighet på landet har det nu varande antalet af kronobetjening visat sig vara tillräckligt.
1 de orter, hvarest fjerdingsmansbestyret utöfvas turvis, hvilket temligen allmänt är förhållandet, äro fjerdingsmännen till ringa nytta för polisvården.
Folkskolor finnas öfverallt i Länet i öfverensstämmelse med 1842 års Stadga, Berättelse öfver Upsala Lin för åren 1851—1855. 4 26 men undervisningsverk för nyttiga slöjder saknas ännu, ehuru behofvet deraf börjar allt bättre inses.
Den undervisning i sådana slöjder, som meddelas vid Ultuna landtbruksinstitut, är naturligtvis inskränkt till de elever och lärlingar, som fått inträde till institutet.
Helsovården besörjes, utom af städernas läkare, af 2 provincial-läkare, som deruti biträdas af de läkare, som finnas anställda vid flera af bruken.
Dessutom finnas 2 djurläkare, och barnmorskor äro antagna i de flesta socknar inom Länet.
På sätt redan är nämndt har skjutshållningen blifvit ställd på entreprenad vid de flesta gästgifvaregårdar i Länet; endast å några få mindre gästgifvaregårdar, hvilka snarare äro att betrakta såsom skjutsombytesstationer, har sådan icke kunnat till vägabringas.
Under den 18 December 1851 har Länsstyrelsen utfärdat stadga angående den ordning, som vid gästgifvaregårdarne och skjutsningens bestridande m. m. i Länet bör följas, grundad på de allmänna författningar, som i dessa afseenden äro gällande.
Under de sednare åren har Länets brandstodsförening, såväl för byggnader, som för lösegendom på landet, ytterligare tillvunnit sig allmogens förtroende.
Försäkringssumman för byggnader uppgår till B:ko Pi:dr 7,491,340 och för lösören till 4,910,270.
Sparbanken i Upsala, som äfven emottager insättningar af personer, tillhörande landsbygden, förvaltar numera ett kapital af öfver 303,000 R:dr Banko, som blifvit der insatte.
Insättningarne för år 1855 uppgingo till Banko R:dr 64,093: 16.
Under denna sparbank lyda 3 filial-afdelningar i Wiksta, Wendels och Elfkarleby socknar.
Dessutom hafva Tierps och Söderfors socknar hvar sin sparbank.
I sammanhang härmed torde böra omtalas Lagunda och Hagunda häraders sparbank och pupillkassa.
Denna inrättnings ändamål är, både att emottaga besparingar af mindre bemedlade personer och att bereda förmyndare en lättnad vid förvaltningen af sina myndlingars arfsmedel, på sätt inrättningens stadgar närmare utvisa.
Inrättningens ställning, vid slutet af 1855, utvisade en tillgång af Banko R:dr 12,492: 7., deraf tillhörde sparbanken 7,627: 12., pupillkassan 4,546: 7., och bjelpfonden 318: 36., hvilken sednare fond är bildad genom gåfvor af inrättningens s. k. ledamöter.
Å Central-hospitalet, gemensamt för detta och nästgränsande
Län, vårdas omkring 200 sinnessjuka personer, hvilka, såvidt sig göra låter, sysselsättas med handarbeten.
Uti länslasarettet, beläget i Upsala, lemnäs vård åt 40 patienter.
Länets rotehållares enöreskassa, numera uppgående till 82,000 R:dr Banko, har undfått nytt nådigt reglemente, till följd hvaraf den hvarje rote, som insätter rekryt, tillkommande ersättning i lego- och bosättningshjelp blifvit förhöjd till 36 R:dr 32 sk.
Banko, samt beloppet af de gratifikationer, som kunna tilldelas afske dade välförtjenta soldater samt deras enkor och barn, bestämdt till högst 800 R:dr årligen. 27 Rusthållarnes remonteringskassa, tillkommen genom årliga bidrag af 3 R:dr
B:ko från hvart uti kassan delägande rusthåll, uppgår nu till 30,000 R:dr Bauko.
För att hastigare öka fonden och sålunda komma till den tidpunkt, då utdelning, bestämd till 200 R:dr Banko för hvarje insatt remont, må kunna äga rum, är förslag till nytt reglemente uppgjordt.
V. Städerna.
Upsala har under ifrågavarande tiderymd vunnit i förkofran.
Eldigt mantalslängd för år 1835 utgjorde befolkningen 7,234 personer, och då den vid 1850 års slut, likaledes enligt mantalslängd, uppgick till 6,538, har folkmängden ökats med 896 personer.
Uti förstnämnde två summor är antalet af de vid universitetet och läroverken härstädes vistande, uppgående i medeltal till minst 1,200 årligen, icke inbegripet, ej heller det icke ringa antalet af familjer och enskilda personer, hvilka uppehålla sig i staden en stor del af året, men äro mantalsskrifna å andra orter.
Bevillningen efter 2:dra artikeln utgjorde för år 1854 och hvart och ett af föregående tre år i medeltal 15,306 R:dr Banko, men nedgick, till följd af nu gällande bevillningsförordning, år 1855 till 7,965 R:dr.
I städernas allmänna brandstodsbolag har staden brandförsäkrad egendom för 2,458,898 R:dr och uti lösöre-försäkringsbolaget i Jönköping för 479,780 R:dr.
Uti försäkringsbolaget
Skandia utgör stadens försäkringsbelopp, såväl för fastigheter som för lösören, 1,011,000 och för lif 378,000 R:dr, allt Banko.
Handelsrörelse bedrifves af 83 personer och handtverksrörelse af 209 mästare.
Under de fem åren har sålunda antalet ökats af de förra med 29 och al de sednare med 102.
Fabriksrörelse idkas af 3 personer; dessutom har staden 2 apothekare och 3 boktryckare.
Den för detta samhälle vigtigaste tilldragelse under dessa fem år är, att all den staden, akademien, slotts- och skolstaterne af framfarne konungar donerade betydliga jordrymd, uppgående till omkring 2,300 tunnland, undergått laga skifte.
På grund af gemensam öfverenskommelse hafva delägarne redan tillträdt sina skiften, och stadens
Drätselkammare har derigenom kunnat, uti större farmer, på 30 å 50 år utarrendera den Drätselkammaren tillagde jord, 488 tunnland, mot ett årligt arrende af 909 tunnor span mål, hälften råg och hälften korn, hvarigenom drätselverket får en årlig ökad inkomst af nära 500 tunnor spanmål.
Kontrakten om dessa arrenden äro 28 så uppgjorda, att arrendatorerna få farmerna bebygga, och derföre erhålla ersättning, hvilket torde blifva en af de mest verkande orsaker, att få denna ypperliga jord på ett rationelt sätt brukad.
Akademien har jemväl utarrenderat större delen af sin jord och dervid vidtagit en åtgärd, som är ganska ändamålsenlig i denna skoglösa ort, nemligen att arrendatorerne skola, i afseende på stängselskyldigheten, iakttaga den af Rikets Ständer vid 1855—1854 årens Riksdag stadgade grundsats.
Genom laga skiftet har jemväl tilldelats staden jord, dels till nya tomter, hvilka redan till en del utanför Waksala tull börjat bebyggas, dels till ny plats för de vid Fyrisån belägna vanprydliga strandbodar, för att få dem från sistnämnde ställe bortflyttade, dels ock till utvidgning af promenadplatser, hvilka af trädplanterings-komitén redan öfvertagits.
Åmurarne emellan Nybron och
Dombron hafva blifvit ombyggde samt med jernstaket försedde, hvilket arbete kostat omkring 16,000 R:dr Ranko.
Sedan af de ‘/Adelar af den afgift, som tillfaller staden för minuthandel med och utskänkning af spirituösa drycker, Adelar, eller omkring 6000 R:dr Banko, årligen anslagits till fortsättning af åmurarnes ombyggnad, har förslag öfver kostnaden, beräknad till 83,353 R:dr 16 sk.
Banko, blifvit uppgjordt; men arbetet är annu icke börjadt i anseende till väckt fråga om en förändrad rigtning af dessa murar, hvarigenom ågatorna skulle komma att utvidgas och staden derigenom ytterligare förskönas.
En stenhusegendom är inköpt till ny gästgifvaregård, som, med nu pågående tillbyggnad, beräknas att kosta omkring 66,666 R:dr 32 sk.
Hamn- och grundpenningekassans årliga inkomster, uppgående till något öfver 5,000 R:dr Banko, användas till segelledens förbättrande emellan staden och Flottsund.
Ett nytt ångfartyg, benämndt Prins Gustaf, är anskaffadt, genom hvilket, jemte ångbåtarna Carl v. Linné och Upland, daglig kommunikation med hufvudstaden underhålles under seglationstiden; om vintermånaderna gå jemväl dagligen två diligenser till och ifrån Stockholm.
Till undersökning af en jernvägs-anläggning emellan Upsala och Stockholm, öster om Ekoln och Sigtuna-fjärden, hvilken väg anses blifva betydligt kortare och dessutom medföra mindre hinder för anläggningen, än den eljest ifrågasatta i rigtning öfver Almarestäks-sundet och Grsundså, har stadens borgerskap anslagit 4,000 R:dr Banko.
I afseende å det invid staden belägna s. k. invalid-, arbets och korrektionshuset, som i flera år stått obegagnadt, har öfverenskommelse träffats emellan ombud från socknarne, å ena sidan, och Upsala stad, å den andra, hvarigenom berörde egendom skulle med äganderätt öfvergå till Upsala mot 7,666 lt:dr 32 sk.
Banko, som komme att användas till afbetalning af återstående köpeskilling för Länets lasarett; 29 dock beror denna afhandling p8 Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning och stadfästelse.
Om denna vinnes, skulle ifrågavarande rymliga lokal kunna, på sätt här ofvan blifvit antydt, begagnas till arbetshus, till stor fördel för kommunen.
En omorganisation af stadens polis och nattbevakning är af behofvet högeligen påkallad.
Ett förslag dertill har kommit under öfverläggning; och skulle, enligt detsamma, dessa för närvarande skiljda inrättningar sammanslås och utgöras, utom af stadsfiskalen, af en poliskommissarie och 24 poliskonstaplar med en lönestat af omkring 6,000 R:dr Banko.
Bränvin» och andra spirituösa dryckers försäljning och utskänkning har, med anledning af nu gällande författning i ämnet, blifvit öfverlåten åt ett bolag.
De derföre inflytande afgifterna uppgå för året, räknadt från den 1 Oktober 1853, till 12,666 y*) R:dr Banko, deraf Länets Hushållnings-sällskap erhållit
Vs med 2,455 R:dr 16 sk. och återstående V5:delar fördelats emellan åmurs-komitén, på sätt nyss berördt är, och slädens poliskasssa jemte fattiga borgare, borgar-enkor samt stadens gubb- och enkehus, äfvensom
Drätselkammaren; hvarförutan den vinst, som af denna utskänkning kan uppkomma, skall till ena hälften användas till understöd åt fattiga borgare samt deras enkor och barn, och den andra hälften disponeras af bolaget till »välgörande och nyttiga ärdamål».
Nettobehållningen af utskänkningen beräknas utgöra 6,6662/3 R:dr Banko, och har bolaget till den föreslagna nya polis- och brandvaktsinrättningen anslagit 1,000 R:dr nämnde mynt.
Välgörenhetsanstalter i staden äro: l:o Allmänna fattighuset, hvarest 90 personer vårdas och omkring 100 personer, icke tillhörande fattighuset, dagligen bespisas på allmän bekostnad; 2:o Borgerskapets gubb- och enkehus, der 27 personer äro intagne; 5:o
Borgerskapets afkomst-magasin, derifrån omkring 100 tunnor spanmål årligen utdelas bland det fattigare borgerskapet; 4:o
Borgerskapets fattigmagasin, som till fattiga borgare och andra till borgerliga inrättningar hörande personer årligen utdelar något öfver 20 tunnor spanmål; 5:o Prins Gustafs folkskola, hvarest barnens antal under de fem sednare åren i medeltal uppgått till 507; 6:o Småbarnsskolan och barnhuset, uti hvilken förra 55 barn årligen undervisats; förutom åtskilliga fonder och kassor med till en del ganska betydliga kapitaltillgångar.
Åtskilliga nya byggnader hafva blifvit uppförde, hvaribland må nämnas den kemiska byggnaden i Carolina-parken, hvarest äfven Konung Carl XIV Johans byst af Fogelberg blifvit uppställd.
En stor del af domkyrkans grundfot med omgifvande murar och trappor hafva blifvit förnyade eller uppförde af huggen granit.
S:t Eriks källa har fått en prydlig öfverbyggnad af jern och i allmänhet har 30 staden fortfarande förskönats genom anläggning af promenadplatser och planteringar.
Anmärkningsvärd! är att, oaktadt de betydliga utgifter, som förorsakats af åmurarnes ombyggnad, torg och gators omläggning med sten, samt af byggnader och planteringar i öfrigt, stadskassan likväl är för närvarande i det närmaste fri från skuld.
Katedralskolan i Upsala, uti hvilkens två nedersta klasser undervisningen är gemensam för de båda bildningslinierna, latin—linien och real-linien, som de i denna skola kallas, är i de följande klasserna ordnad enligt grundsatsen af bildningsliniernas fullständiga särskiljande.
Lärokursen är beräknad i latin-linien till 11 år och i real-linien till 10 år.
Antalet af lärjungar har under de fem sednare åren i medeltal utgjort 320.
Till de 19 lärare skolan hade 1851 tillkommo följande året två nya.
Antalet af de studerande, som under de fem åren vistats vid universitetet, har i medeltal uppgått årligen till 890.
Elevernas i folkskolelärare-seminarium antal har, likaledes i medeltal, uppgått till 26 årligen.
Enköping har 1,401 invånare.
Näringsfånget utgöres till någon del af handel och handtverkerier, men förnämligast af odling utaf spanmål, jordfrukter och andra köksväxter å den till staden donerade jord.
Handel bedrifves af 8 handlande, handtverksrörelsen af 54 handtverkare, hvarförutan fabriksrörelse idkas af 3 färgare, som tillika äro borgare.
I staden finnes äfven en apothekare.
Utskänkning af spirituösa drycker utöfvas å en källare, stadens gästgifvaregård, 4 traktörsställen, ett schweizeri och en krog.
På stadens ägor finnes ett tegelbruk och en ångmjölqvarn.
Utom en så kallad pedagogi äger staden en folkskola, uti hvilken sednare undervisas omkring 70 å 80 barn.
Genom stadens uppmuddrade å underhålles sjökommunikation med hufvudsta den och andra orter, dels medelst seglande fartyg och dels med ångfartyg.
Hållskjuts vid stadens gästgifvaregård skall bestridas af staden 4 månader och af Åsunda häradsboer 8 månader om året, men är ställd på entreprenad mot årligt bidrag af de skjutsningsskyldige till belopp af 6662/3 R:dr Banko, hvaraf staden godtgör % och nämnde härad öfrige Adelar.
Stadskassans inkomster uppgå till omkring 3,460 R:dr Banko årligen, hvartill komma % af afgifterna för minuthandel med och utskänkning af spirituösa varor, som för sista försäljningsåret utgjorde 1,86*2 R:dr Banko.
För fartyg och båtar, som passera ån, samt varor som de medföra, erlägges afgift enligt nådigst fastställd taxa, och dessa afgifter, som för 1855 utgjorde 746 R:dr Banko, ingå till en särskild kassa och användas uteslutande till segelledens, kanalens och hamnbryggans vidmakthållande.
Åtskilliga arbeten till stadens förskönande hafva blifvit utförde, hvaribland må nämnas ombyggnad af den vattenrika s. k.
Munksundskällan och dennes förseende med en prydlig öfverbyggnad, samt en ny stenmur utefter ån inom staden med gjutet jernstaket; hvarjemte trädplantering blifvit verkställd utmed de till staden ledande nyanlagda vägar.
Landskansliet i Upsala den 25 Oktober 1856.
R. von KRAEMER. JOH. KJELLIN. J. SJÖBERG. fint fadjsijinuvil .abiöMo Ji-/i:ld B-fliid. öbncfloJaiq! foslin}* !U| iwJvJtr obn&éiiri asnnob doo •Widiåd&imthiisTf i .« nJfoflsj}*? -ii;»b 1a bc.i^imo v-wm iiuLbi* Hiönf it ii vtiteJÖ iuiic.iais "ni m Jmee ,bu ta«Miiwv:ö «••'!> ■" so no i -m -si it1?t>r;*-• lii) ol J.sfflto biliiifflm jivlikl" giiii9jne'i|bth) ann- fMi.teiir:; BbjiBlnriii t> a; ridp‘^0 c-S .tsb' !>le>q’J. i'
HilftinjIéL.,::.! junot ha ,o, ,n TABELL för Landet inom - Hemmantal O 5' CD Utsäde a f Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. u n d e r b å 11 n e Kreatur. *3 o O g p- O M 3 oj: -s aq as: o Uppska ,tad O; •i 3 CD Q. SO cu O: —i 3 CD Q. 3* ££ 3 3
S*s CO B 0 SS Ss B §? 09 0 sc SS a 0 a 3 CJS 3* O — ►>1 OSo JJ WS < 3* a CD CD värde. CD '1 FT *3 Mantal.
T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r St.
R:dr S.
Kungs- och Kungs-Ladugårdar . derunder lydande eller eljest Kronan förbehållne och fö
Dito andre Lägenheter, såsom Stallängar . . . Fisken ... dess räkning utarrenderade eller disponerade hemman 18t m uf 6 25 4 109 40 107 28 301 4' 56 4 71 ' s 6 118 40 187 24 70S 2 it 749 168 144 24 281 24 59 36 536 240 4£ 48 53 8 188 62 7f 16 337 150 54 90 155,72( 25,45ä 41,672 — Frälse-Säterier Säteri-Rusthåll 281-V 50017 646 2,084 1,635 522 514 196 1,830 3,684 11,794 9,287 2,019 3,141 1,092 11,373 1,40? 1,416 2,54?
1,470 6,54b 2,605 59 25,806 1,978,033 — — 122 å uoå 1 198 815 628 119 152 72 663 1,451 4,62S 3,617 610 943 456 3,815 481 480 753 407 2,015 862 _ 683,541 Rå- och Rörshemman 451 531 1 581 292 245 531 49£ 241 525 246 1,59; 1,371 188 277 132 2,074 1,071 72 263 156 653 572 —— 208,96b 16 Frälsehemman 897i Mä4\£i — 768 6,372 5,314 722,t 1,019., 531? 4,0 3 4 5,381 36,05t 30,287 4,025 7,06C 3,219 27,441 4,084 1,250 5,62'j 2,58 14.507 6,994 74 3,650,477 16 Ju rälse-Skatte-Hemman ..........
. . .... -7 5-,j 523^S — 166A 1,732 1,615 208 502 185> 1,373 1,037 9,573 9,292 1,273 1,873 1,178 9,108 1,41? 424 2,044 804 4,837 2,552 1,516,98b 16 Krono-Hemman 29-H — 18 144 126 15‘ 25j 12?
103 130 877 755 103 183 113 569 86 40 121 71 239 115 S 66,871 16 Krono-Nybyggen med frihetsår Krono-Rusthåll * * . i u 1 51 1 5 3S1 53 1 t 4 1 * 5 1 s 1 <j 23 43 2 225 3 181 1 27 1 29 5 5 21 10 33 — 23 2 1 52 1 lä 2 51 1 23 166 20,980 32 — Dito Augments-Hemman H 4| — 3 26 26 4 7 3 11 21 167 166 51 56 25 68 13 13 24 li 59 28 80,950 — Krono-Skatte-Hemman besittningsrätt 879H 1,090?£? — 595 5,677 5,215 1,121 1,077 505 5,044 5 3,587 31,699 29,113 6,731 6,829 3,020 29,469 4,593 1,355 7,200 5,154 15,809 6,18,3 197 2,981 895 31 Dito särskildt under Bruk skatteköpte, derå åboerne hafva 5 g- 5 5 — 3 5 2 3 3 Tf 1 5 15 12 5 5 5 24 3 1 4 1 10 6 1,580 — Krono-Skatte-Rusthåll 258f 256.4 2 221 1,664 1,558 197 277 107 1,007 1,326 10,150 7,344 1,475 1,519 2,824 4,509 870 689 1,351 1,154 2,598 1,245 1,180 065 52 Dito Augments-Hemman . . . . . .'
. 24*Å 2724 5 212 1,643 1,493 163 275 87 1,075 1,313 10,143 8,798 1,133 1,928 564 5,920 1,058 559 1,425 744 3,051 1,539 848,670 Militie-Boställen . . . .. .. 119 }| 4**ii 2 126 835 721 105 159 60 614 833 5.050 4,203 743 1,172 413 5,854 528 202 752 595 1,518 823 506,543 16 Civile Boställen QO1 1 JTT> 3913 6 27 207 169 28 30 14 179 167 1,185 982 186 196 86 1,017 155 42 210 105 460 175 122,895 Ecklesiastika Boställen . . 124?, 143^| 57 144 849 732 112 127 71 683 917 5,304 4,358 845 1,250 496 4,282 546 303 879 499 1,929 1,075 135 559,746 32 Akademie-Hemman:
Frälse ... . . . . 231 24 1 13 135 122 53 19 7 97 85 827 687 73 121 47 478 78 4 76 55 175 76 , 72,450 Dito Skatte 13? 151 — 10 94 85 9 22 8 62 65 564 501 56 61 51 572 55 21 75 55 157 70 49,569 Dito Krono 153t 168?
10 127 933 829 102 174 74 669 796 5,603 5,028 745 1,293 532 5,874 3,619 160 905 416 1,858 953 539,292 24 Hospitals- och Barnhus-Hemman:
Frälse .... • . • • . . 25? 301 — 19 166 197 18 44 15 75 126 1,065 1,253 152 323 95 344 245 50 129 110 192 179 102.907
Dito dito Skatte .... 61 7 — 6 45 39 4 10 5 18 36 287 241 33 73 24 92 22 16 56 22 91 54 17,816
Dito dito Krono ....
14|i 20§ — 10 82 68 7 11 7 62 67 451 593 48 81 54 422 74 11 95 28 224 124 56,510 52 Rekognitions-Skogs-Hemman 9£ — — 3 10 — — 60 — 12 40 . —. 360 24 120 50 150 40 11,000 Skattlagde, bebyggde Torp, Utjordar m. fl. Lägenheter utan Mantal, ej under något Hemmans ränta inbe- gripne:
Frälse — — 28 7 24 21 7 23 3 40 42 139 153 54 191 20 240 41 5 63 34 105 68 ■ 25,588 16 Dito Skatte — 45 5 31 28 11 26 2 64 42 173 169 73 215 16 369 54 5 86 49 152 98 28,758 Dito Krono —- — 53 13 62 58 12 23 8 68 87 378 364 78 194 43 598 68 8 155 70 191 97 — 42,795 Dito obebyggde — — 511 18 143 128 104 97 10 293 123 822 764 611 661 72 1,510 14 10 14 5 28 27 89,511 16 Oskattlagde bebyggde
Dito, deraf Ryttare-, Soldat- och Båtsmans-torp, st.
. ■— — 2,545 98 958 882 177 564 101 1,871 615 5,227 5,294 945 2,486 755 10,871 886 2,618 1,247 3,745 2,070 20 53,349 Backstugor — — 2,516 — 4 2 — — — 851 — 16 8 — — 5,759 2 — 431 150 1,080 260 41 Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman under tändig äganderätt ., — — 16 1 12 11 2 5 2 34 4 53 50 11 16 10 154 11 41 24 86 21 — 7,710 : A 33 äi en QA A an 07 e«7 9B3 QOO en »ne Al 4 SA Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, ej under något hemmans ränta inbegripne Frälse 2 — 500 Dito dito dito Krono — 2 — — — — — —. — — — — — — — 400 .
Tull-Mjölqvarnar — 121 — —■ — — 60 — — —- — 360 — 40 8 115 lOG — 422,481 32 - Tull Sågqvarnar, grofbladiga — 45 — — — — — — — — — — — — — — — 9,237 - * 99 — — — — — 26,901 32 — 22 — — — — — — — — — — 3,500 - 1 — — — 525 — — — — — — — — — — 500 — 9 —’ — — — — — 1,625 — 160 470 216 1,410 172 18 1,558,000 Amnes-Hammare 8 — — — 160 — — ■ — 800 16 80 500 109 1,086 107 — 1,725,455 Masugnar . . . 11 — — 72 — — . — — 560 — — 81 25 108 28 — — 7 —• — —1 — 30 — —■ — — 150 — — 56 14 92 15 7 146,501 1 ’ — — 15,000 19 —1 — 90,720 — 8 —— — — 1 —■ — — — — — — — — — — — — 3,380 Krono-Parker och Allmänningar, som tillhöra Kronan . — 6 — — — — — — *— — — — — — — — — 1,741 7 — •— — — — —• — — — — — — 3 78 65 21 590 15 — Diverse Personer, som ej höra till viss näring . . . — * —1 — 312 260 10S —•