Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Testamenten till maka och skyldeman i rätt upp- och nedstigande led samt sjrskon och deras barn. 5 och io §. §.
Den i Utskottets betänkande, pag.
5 & 6 förekommande fråga, angående stämplade pappers-afgiflen för Adels-, Friherre- och Grefve-Bref, Öppna Bref uppå lika värdighet med det fordna Riksråds-embetet, samt Riddareoch Commendeurs-Bref af de Kongl.
Ordnarne, hafva Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-Stånden sålunda afgjort, Ridderskapet och Adela', att den i nu gällande författning stadgade chartering af dessa handlingar borde fortfarande ega rum, samt Preste- och Bonde-Stånden: att Commendeursöch Riddare-Bref skulle, med den vid i84o—4' årens Riksdag föreslagna stämplade pappers-afgift förses; hvaremot Borgare-Ståndet återremitterat denna del af betänkandet, på grund af anmärkningar, att Riddare- och Commendeurs-Bref borde, likasom Adels-, Friherre- och Grefve-Bref, samt Öppna Bref uppå lika värdighet med det fordna Riksråds-embetet, beläggas med n Bevillnings-Utskoltets Utlåtande, N.o 29.
•le chartae-sigillalas-afgifter Rikets Ständer vid sistförflutne 2:ne Riksdagar besluta t.
Då sålunda 2:ne Riks-Stånd fattat det sammanstämmande beslut, att stämplade pappers-afgiften för Commendeurs- och Riddare-Bref skall bestämmas till de belopp Rikets Ständer vid sist föregående Riksdagar antagit, och de inom Borgare-Ståndet framställde anmärkningar lill sitt syftemål äro med detta beslut öfverensstämmande, har Utskottet funnit sig föranlåtet frånträda sitt i betänkandet pag. 5 och 9 härutinnan framställde förslag; och hemställer alltså, i öfverensstämmelse med omförmälde beslut och an märkningar, att ifrågavarande afgifler må på följande sätt i 5 §. (pag. 9 l Betänkandet) upplagas och bestämmas: Riddare-Bref af Kongl.
Maj:ts SeraphimerOrden — — Commendenrs-Bref af Kongl. Maj:ts Svärds-v Ordens Stora Kors af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Ordens Stora l 66. 3:
Kors af Kongl. Maj:ts Wasa-Ordens Stora Kors af Kongl. Maj:ts Svärds-Orden A af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Orden ? 5o. — — af Kongl. Majus Wasa-Orden I Riddare-Bref af Konung Carl XIII:s Orden 25. — — af Kongl. Majus Svärds-Orden \
Öppna Bref för Riddare och Ledamötér ( - af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Orden t af Kongl. Majlis Wasa-Orden j Och har Utskottet i ofvanstående förslag dels uteslutit det i afseende å Seraphimer-Orden uti äldre och nu gällande författning förekommande uttrycket ”Comtnendeurs-Bref"’, emedan något sådant inom denna Kongl. Orden icke existerar, dels ock infört Commendeurs-Bref af Kongl. Maj:ts Nordstjerne Ordens Stora Kors, hvilken ordens-grad nästlidne år blifvit stiU tad; och torde dessa Utskottets åtgärder af Rikets Ständer godkännas, Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N.-o 29. 7 Hvad Utskottet i betänkandet pag. 8 (af tryckfel pag. q) yttrat i anledning af Herr Rosenblads motion om nödvändigheten att vid bestämmande af afgifterne å Svensk-Norrske Consulers diplomer m. m. införa stadgande!), som icke förnärma Konungariket Noriges rätt, halva Borgart- och BomleStånden gillat, men Ridderskapet och Adeln samt Bres/e-Sfåndet återremitterat, dervid blifvit anmärkt: att, ehuru, i afseende å sjelfva inkomsten, frågan kunde anses obetydlig, grundsattsen vore vigtig och alt man måste vara grannlaga i de unionella förhållandena emellan båda Rikena; alt antingen Svenskar, Norrmän eller Utländingar utnämnas till Consuler, det alltid vo re för både Sverige och Norige; att Sverige visserligen kunde bestämma afgiften för dem, som äro Svenska undersåler, likasom Norige för Norrmän, men att för dem, som hvarken äro Svenskar eller Norrmän och likväl utan tvifvel borde betala enahanda afgift, det torde vara rättast att bestämma den genom gemensam öfverenskommelse, som af Konungen fastställdes; att alla dessa afgifter syntes böra ingå till den gemensamma Handels- och Sjöfa r ts- fo n d e n, till hvilken båda Rikena i ett viss förhållande skola bidraga, hvilket ock skall blifvit af Unions-Comiteen föreslaget, och berodde på båda Rikenas nalional-representationer att godkänna eller på annat sätt bestämma.
Utskottet har icke förbisett vigten af Herr Rosenblads motion och nu framställda anmärkningar; men enär, så vidt olliciellt kändt är, de unionella förhållandena ännu icke blifvit utredde; än mindre af statsmagterne närmare bestämde, samt ändring i. förevarande stadganden derförutan icke lärer kunna vidtagas, anser Utskottet sig böra vidblifva hvad betänkandet härutinnan innehåller.
Ridderskapet och Adeln, samt Preste- och Bonde-Stånden hafva gillat den af Utskottet, pag. 8 i belänkandet, föreslagne förenkling af författningens 5 och 10 §•§., så alt afgifterna å alla deri förekommande handlingar, sorn från Kongl. Majrts Canzli expedieras, och hvilka nu utgå enligt båda §.§. först sammanföras i en §., som till numerföljden skulle blifva den 5, och alt derefter alla uti 5 §. af nu gällande författning upptagne handlingar, nied undanlag af de från Kongl. Majrts Canzli utgående, införas i en följande eller 6 §.; — hvaremot Borgare-Ståndet återremitterat Utskottets förslag härutinnan, till följd af anmärkningar, innefattande dels hvad Herr Doctor Sandberg uti sin vid betänkandet fogade reservation anfört, dels ock att det skulle vara mot grundlagen stridande, att såsom Bevillning upptaga den, en - 8 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N-o 29. ligt io §. utgående ersättning för sportler och canzlie-gebiihr, samt alt det vore alt sammanblanda Stats-Verkets inkomster, nied hvad som ingår för att betacka Statens utgifter för de indragne sporllerne och canzli-gebiihren.
Då emedlertid Utskottets omförmäldte förslag blifvit af 3:ne Riks-Stånd godkändt, samt denna fråga icke är af beskaffenhet, att Bevillningens belopp deraf beror, anser Utskottet de inom Borgare-Ståndet framställde anmärkningar icke till vidare utlåtande föranleda.
Utskottets förslag, pag. g—16, till nya 5 och 6 §. §., hafva Bidderskapet och /klein samt Bonde-Ståndet, under iagttagande af dess, angående afgifterne för vissa handlingar, fattade, från Utskottets förslag afvikande, Beslut, godkänt, men Preste- och Borgare-Stånden återremitterat, till följd af nedannämnde anmärkningar, nemligen: att enär såväl de egentliga chartas-sigillatas-afgifterne, som de, i stället iör Canzlie-gebiihr och sportler, utgående algi fler blifvit i 5 §. sammanförde, detta borde antingen i rubriken öfver §:ns innehåll uttryckas, eller ock vid hvarje serskild handling utmärkas sålunda, att båda afgifterne serskildt upptogos och derefter i en summa utfördes; att från afgift för Excellens-värdigheten borde fritagas
Rikets högsta embetsman, Stats-Ministrarne, hvilka till följd af einbelet åtnjuta nämnde värdighet; att, då det med författningens anda öfverensstämde, att en hvar, -sorn erhåller fullmakt å verklig tjenst, skall erlägga chartce-sigillatae-afgift, beräknad efter lön och sportler, men detta, enligt Utskottets förslag pag. ii, icke inträffade med dem, som inom armeen utnämnas till beställning af den beskaffenhet, att lön först framdeles kommer att åtnjutas, det mätte, till rättelse härutinnan, dels i första punkten pag. g och to af Utskottets förslag, angående chartering af fullmakter, efter orden ”böra förses med stämpladt papper till i af .procent af lönen” tilläggas: antingen lönen genast erhålles elter först framdeles kommer att åtnjutas; dels ock stadgandet å sistnämnde pagina: ”Då Kongl. Maj:t utnämner någon till beställning af den beskaffenhet, att lön på stat dervid ej åtföljer, eller först framdeles kommer alt åtnjutas, hvarunder etc.”, i stället erhålla följande lydelse:
Du Kongl. Maj.t utnämner någon till beställning af den beskaffenhet, att lön på stat derför ej är anslagen, hvarunder etc.; — atti Utskottets förslag pag. ii, angående charlae-afgiften för transporter och byten ordfen: ”inom samma grad eller corps”, blifvit tillagde, och icke funnits i föregående charlas sigillalae-för ord - Bevillnin "s-Utskottets Utlåtande, iV.-o 29, 9 ordningar alltsedan år 1812, emedan Kongl. Maj;t, efter utfärdande af sistnämnde års förordning, genom Nådigt Bref den 19 Sept. 1813 förklarat, att nied transporter här endast menades transporter från en corps tilt en annan, och att, då transporter inom samma grad och corps endast åsyftade nödig reglering, i afseende på Regementenas tjenstbarhet samt det vore obilligt, att en officer skulle lika dyrt utlösa 3 å 4 expeditioner inom samma grad, utan att vinna högre löneförmoner, Kongl.
Majit förordnat, att, vid undfående af en grad vid ett regemente, fullmagt skulle lösas efter högsta lönen inom graden, men alla flyttningar och förändringar af löner inom samma grad och regemente expedieras genom resolution å ostämpladt papper; till följd af hvilket allt och då inom Militären förhållanden, olika andra Staters, förekommo, och tvetydighet, utan serskilda stadganden, icke kunde undvikas, följande stadganden föreslogos, att intagas i den blifvande förordningen : Fullmakter vid Militair-staterna charteras efter högsta lönen inom graden, antingen högre, lägre eller ingen lön erhälles; Transporter och byten inom samma grad och Regemente charteras endast med 6
Rdr, eller hvad sorn hittills utgått såsom Canzligebuhrscharta; Transporter och byten från en Corps eller Regemente till ett annat char te ras lika med dylik transport vid andra stater; att, då i Utskottets förslag icke, såsom i föregående 2:ne Förordningar, något bestämdt stadgande, efter hvilket
Regementes stat fullmagter för befordringar i armeen skola charteras, det borde, till förekommande deraf, att lika beskaffad fullmagt för olika personer skulle med skiljaktiga chartse-belopp förses, något bestämdt Regementes eller Corps stat uttryckligen läggas till grund för charteringen ; att enär Doctors-Bref ansåges ega lika högt värde som Commendeurs-bref, dessa borde åsättas lika algift; att den classification, hvarefter chartae-sigillatae-afgiften för Stads-fiscalers fullmakter, enligt Utskottets förslag, skulle beräknas, vore obestämd och borde i stället sålunda bestämmas: för Stads-Jisca/er i usta C/assens städer 6 R:dr, i antra < ch 3:dje C/assens R:dr, samt i fde och 5\te C/assens 3 R'.dr; —att, enligt Utskottets förslag, Svensk mans pass till utrikes resa, som af Konungens Befallninghafvande eller Magistrat utfärdas, vore belagdt med högre chartaeafgift, än J ustiliae-Stats-Ministerns pass för utländningar, som i riket inkomBih, tät 11 St.
Prot. 1845, 5 Sami. 1 Afd. 14 Haji. 2 10 Bevillnings-Utskoltets Utlåtande, IV.-o 29. ma, hvilket vore både obilligt och stridande emot den allmänna grundsatts, att chartae-afgiften är högre, ju högre Auctoritet, hvarifrån handlingen utfärdas; — samt att, i afseende å deductions-afgiften, Utskottet icke iagttagit grundsatsen att på ett ställe sammanföra densamma, enär den i sådant fall skolat utföras till 3 R:dr a4 sk.
På de grunder, som föranledt Utskottets af Rikets Ständer godkända förslag, att i en §. sammanföra alla, enligt 5 och i o §. nu gällande Författning, för handlingar från Kongl. Maj:ts Canzli bestämde afgifter, anser Utskottet först omförmälde anmärkning, alt i rubriken till eller vid hvarje handling i 5 §., den afgift, som tillförene, enligt ro §., utgått, borde serskildt utmärkas, icke förtjena afseende.
Äfvensom och då Slats-Ministrarne äro från all afgift för deras fullmagter befriade samt de, såsom beklädande Rikets högsta embeten, anses innehafva Excellence-värdighet, utan att något serskildt öppet Bref derom utfärdas, anmärkningen, att Stats-Ministrarne borde fritagas från afgift för denna värdighet, icke torde påkalla vidare yttrande.
Hvad vidare angår anmärkningarne, dels i fråga om redactionen, pag. 9 och 10, af Utskottets förslag, angående fullmaglers chartering i de båda händelser, att lön antingen genast erhålles, eller först framdeles kommer att åtnjutas, och pag. ii, angående transporter och byten, dels ock rörande serskilde stadgande!!, i afseende å chartas-sigillatae-afgifternes beräkning vid Militaire befordringar, äfvensom de i sammanhang med sistnämnde anmärkningar föreslagne n}^a föreskrifter, samt slutligen, att något visst Piegementes
Stat borde bestämmas till grund för charteringen vid befordringar inom arméen; så, och då Utskottet, vid uppgörandet af dess förslag till 5 §., med noggrannhet tillsett, att några förändrade grunder för de serskilde afgifternes beräkning deraf icke uppkommit, utom i det af Utskottet anmärkta hänseende, att icke något visst Regementes Stat, utan den verkliga lönen vid den corps, der befordran sker, skulle vid afgifternes beräknande iakttagas, till hvilket afvikande från föreskriflerne i 10 i af nu gällande Författning, Utskottet trott sig ega desto större anledning, som afgifterne, enligt 5 §. i Bcvillningp-TJ-tskoltets U/låtande, N.-o 29. 11 samma Författning, hittills utgått efter den af Utskottet föreslagne grund, får, med anledning häraf, Utskottet vördsamt anmäla, att Utskottet icke funnit sig föranlåtet frångå dess uti ifrågavarande anmärkte delar redan framställde förslag.
Likasom och då Doctors-bref, som ulan prof utfärdas, blifvit i Utskottets förslag upptagne lill enahanda afgifter, som vid föregående Riksdagar varit af Rikets Ständer bestämde, Utskottet anser sig icke böra tillstyrka afseende å anmärkningen, att Doctorsbref borde lika med Commendeurs-bref charteras.
Deremot, och med erkännande af rigtigheten utaf den anmärkning, som i fråga om beräkningsgrunden för chartering af Stads-fiscalers fullmagter blifvit framställd, anser Utskottet sig böra hemställa, att stadgandet härom må erhålla följande lydelse: ”Juslitice-Canzlerens fullmacter för Lands-Fiscaler 6: — för Stads-Fiscaler i Stockhom och Götheborg samt irsta Classens Städer 6: — i 2:dru och 3:dje d:o d:o 4: — i 4;de och 5:te d:o d:o 3: —”
Då Konungens Befallningshafvandes och Magistrats pass till utrikes resa, enligt 4 §• 2 mom., är belagdt med högst i R:drs Chartae-Sigillatae afgift, men Stats-Ministerns för Utrikes-ärendena pass för utlänska resande att i Riket inkomma, med 3 Rrdrs, anser Utskottet den härutinnan framställde anmärkning icke förtjena afseende.
Och som stämplade pappersafgiften för Deductioner och Contra-Deduclioner, så vidt den utgår efter arktal, i R:dr 24 sk., icke lämpligen lärer kunna upptagas på annat ställe i Författningen, än 4 §• 1 morn., der den ock, enligt Utskottets förslag, finnes utförd, samt den i 5 §. af Utskottets förslag upptagne afgift, 2 R:dr, deremot är densamma, som, i stället för dén fordna Canzligebiihren, varit i 10 §. bestämd, torde anmärkningen i detta hänseende icke kunna till någon åtgärd föranleda. 6 §.
Denna §., hvarom Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och BondeStånden fattat beslut, har Preste-Slåndet deremot återremitterat, med den 12 Bevillnings-Utskotlets
Utlåtande* N.-o 29. anmärkning, att studerandes vid Academierne och Elementarläroverken ansökningar om stipendier, anmälanden till examinas undergående och examensbetyg borde i denna §. upptagas, såsom från stämpladt papper befriade, hvarom elika tillämpning vid serskilde Auctoriteter egt rum.
Då emedlertid 3:ne Riks-Stånd redan beslutat §:s bibehållande, utan nåera sådane tillägg, som de nu anmärkte, anser Utskottet anmärkn ingarne icke böra till ändring i nu gällande stadganden föranleda.
Under den öfverläggning, som inom Preste-Ståndet förefallit, angående ofvanberörde 5 och io §A‘. af gällande Författning och Utskottets förslag till motsvarande har* blifvit anmärkt, att i dessa fullmagter, äfven då lön icke erhål les, äro med stämpladt pappersafgift belagde, men att ifrågavarande G §. af Författningen likväl bland handlingar, som från sådan afgift äro befriade, upptager fullmagter under samma calhegori, som ”Constitutorial, då lön eller arfvode icke åtföljer Förordnandet;" och får Utskottet, till undanrödfande af denna motsägelse, hemställa, att rubriken ”Fullmagter, se Constitutorial” må ur 6 §. gällande Författning uteslutas; äfvensom Utskottet, i öfverensstämmelse med dess bär ofvan vid 4 §• framställde förslag, angående befrielse från Chartas-Sigillatae-afgift för Testamenten till vissa skyldeman, tillstyrker, att rubriken ”Testamenten” i 6 §. må erhålla följande lydelse:
Testamenten till maka och skyldeman i rätt u/jpoch nedstigande led, syskon och deras bani samt Fromma Stiftelser etc. — * 7 §* Inom Preste-Ståndet har, i afseende å denna §., blifvit anmärkt, dels att det i i mom. 5 punkten förekommande ordet ”Landlbonde!'” vore obestämdt och i serskilda orler till sin betydelse olika uppfattad t, hvarföre någon förklaring derutinnan borde meddelas; dels ock att det icke syntes vara fullt rättvist, att, på sätt Utskottet vid 4 morn. i punkten föreslagit, aftal, hvarigenom besittningsrätt på viss lid af fast egendom öfverlåtes, skola charteras lika med afhandlingar, derigenom egande-rätt till sådan egendom föryttras; äfvensom inom Borgare-Ståndet följande anmärkningar angående den i 7 mom. befintlige tariff öfver vexlars chartering blifvit framställde, nemligen: att ”Rubel Banco Assignalioner,” som icke mera existerade i Ryssland, Bevillnings-UIskol tets Utlåtande, N.-o 29.
13 borde utbytas emot Silfver-Rubel, hvaraf 160 motsvarade 600 Rubel Banco Assignationer; alt ”Pommersk Courant”, icke eller vidare förekomme, hvarföre ordet ”Pommersk” borde utgå; samt att uppgift saknades om stämpelafgift å vexlar, dragne i Svenskt Bancomynt, från Sverige på utrikes man; och hafva Preste- och Borgare-Stånden i de sålunda anmärkte delar af 7 §. återremitterat densamma.
Hvad nu först angår anmärkningen, angående betydelsen af ordet ”Landtbönder”, så och då 3:ne Riks
Stånd godkänt redaclionen af den punkt, der detta ord förekommer, lärer dervid böra bero.
Frågan om Utskottets förslag, att i 4 morn.
1 punkten, efter ordet ”egande rätt” införa orden eller besittning pä viss tid, hafva de öfrige RiksStånden sålunda afgjort, att Ridderskapet och Adelil afslagit, men Borgareoch Bonde-Stånden godkänt förslaget; vid hvilket förhållande Utskottet anser sig sakna anledning frånträda detsamma.
Med anledning af anmärkningarne vid tariffen öfver vexlars chartering, har Utskottet i delta ämne förskaffat sig ytterligare upplysningar, och som Rubel Banco Assignationer, hvaraf 3} motsvara en Silfver-Rubel, i vexelaffärer blifvit emot sistnämnde myntsort ulbvtte, samt Pommersk courant icke vidare i handeln förekommer, tillstyrker Utskottet, att första Afdelningen uti ifrågavarande tariff må erhålla följande lydelse:
Silfverin ribe L under, till och med 170.
Derutöfver till och med 680.
Derutöfver till och med 1,700.
Vid are till och med samt öfver . . .
3,4oo. samt alt ordet ”Pommersk” må ur rubriken till Andra Afdelningen uteslutas och rubriken lyda sålunda; Grob. Lybsk och llolstein sk Courant HulrMen, enär, utom det att högst sällan lärer inträffa, alt vexlar i Sverige dragas i Svenskt Bancomynt å utrikes ort, 6 mom. af ifrågavarande §. föreskrifver, huru vexlar, dragne i Svenskt Banco, skola charteras, samt någon villrådighet vid tillämpningen af hittills gällande stadganden icke försports, anser Utskottet någon ytterligare föreskrift i detta hänseende icke erfordras. 14 Bevillnings-Ulskoltets Utlåtande, iY;o 29. ii, 12, 13, 14 och 15 §.§.
Hvad Utskottet, i anledning af Kongl Majrts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer och Kongl.
Kammar-Rättens underdåniga utlåtande, angående förändrade conlroll-föreskrifter till betryggande af stämplade pappersafgiftens behöriga erläggande, anfört och föreslagit, hafva Ridderskapet och Adela samt Preste- och Borgare-Stånden, det sistnämnde, utom i fråga om de vid i4 §. af Utskottet föreslagne bötesbestämmelser, återremitterat; hvaremot Bonde-Ståndet beslutat, att dessa §.§. i nu gällande Författning skola oförändrade bibehållas.
Under öfverläggningen härom i förstnämnde 3:ne Riks-Stånd har blifvit anmärkt, dels emot den af Utskottet antagne princip af chartaris skiljande från den handling, hvartill den hörer: att säkraste controllen just läge i chartans befintlighet vid sjelfva handlingen, jemte höga vitén för öfverträdelse!' af Författningen, enär egaren till handlingen ansågs vara angelägen att densamma vore rigtigt charternd, och Embetsmannen alltid skulle befara upptakten af ett begånget underslef, då handlingen kunde komma att vid annan auctoritet uppvisas och befunnes sakna behörig charla; samt att det vore äfvenlyrligt för den, som skulle redovisa chartae-uppbörden, att lemna ifrån sig sjelfva chartan, enda beviset öfver uppbördens riktighet; hvilka sålunda anmärkte olägenheter en annan talare anselt kunna förekommas derigenom, att chartonia blefve här, som i andra länder, så inrättade, att de kunde delas i arne delar, hvaraf den ena bilades handlingen och den andra tjenade till verification vid redovisningen; — dels ock emot de af Utskottet framställde alternativa förslag till controllens ulöfvande: alt desamma voro invecklade, olämpliga och mot
Domare-corpsen nog misstänksamma, till och med förnärmande; att med förslagens antagande blefve förknippade ökade besvär för under-domstolarneoch dryga statsutgifter;attden föreslagne controllen icke allenast komme att alltför länge uppehållas, då Domböckerne först påföljande året skola renoverade insändas till Hof-Rälterna och dermed ofta långt öfver den föreskrifna tiden fördröjdes, utan äfven någon gång blefve alldeles utan påföljd, då extra Domare varit förordnade, och möjligen vid den tid, Domböckerna skulle insändas och chartonia redovisas, lemnat orten samt till och med alldeles försvunnit; att samma conlroll vore i så målto ofullständig, som den icke kunde sträckas till de i Embetsverkens archiv förvarade handlingar; att Rådhus-Rätten samt Justitiae-Collegium och Förmyndare-Kammaren i Stockholm yoro befriade från skyldigheten att till Hof - Bevillnings-Utskottets Utlåtandej N.o 29. 15 Rätten insända sina Domböcker, hvarföre förslagen icke eller i detta hänseende kunde tillämpas; samt slutligen att första alternativet af Utskottets förslag vöre felaktigt, derföre att Hof-Rätterna dels, genom föreskriften att Chartorna skulle dit insändas, Liefve inblandade i sjelfva uppbördsbestvret, och dels gjordes till
Domstolar i revisionsinål, hvilket allt förmentes ligga utom Hof-Rälternas befattning; hvarjemte i afseende å de handlingar, som borde serskild controll underkastas, blifvit yrkadt, dels att dertill äfven mätte hänföras intecknade skuldebref, emedan en långifvare icke borde blottställas för förluster, derföre att
Domstolen underlåtit behöringen chartera skuldebrefvet, hvarförutan (lera exempel anförts, att intecknade skuldsedlar linnas belunta till och med i publika cassör i Hufvudstaden, utan att vara charterade; dels att antingen Öfver-Domstolarne borde, i fråga om dit ingående Bouppteckningar, vara underkastade enahanda controll, som UnderRätterna, eller ock dessa sednare, då de utgjordes af flere Ledamöter, från controllen fritagas; dels ock att fastebref lika med skuldsedlar, som intecknas, borde från den serskilda controllen undantagas.