Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till följd häraf, och då det ej tillkommer Utskottet att ingå i bedömande af en så beskaffad Grundlagsförändrings nytta eller nödvändighet, samt onekligt är, att den af Herr Rosenblad föreslagna Under-Styrelsen skulle komma att i betydlig rnon öka Bankens redan dryga förvaltningskostnader, och det i öfrigt vore ändamålslöst, att på förhand, eller innan de från principerne härledde speciele punkterne kunna grundlagsenlig!, med eller utan jemkningar, antagas, egna en närmare pröfning åt detailerne af det väckta Förslaget; hvilket, så vidt det rörer fördelningen af Departementen, icke Öfverensstämmer med den af utsedde Comiterade, efter sistlidne Riksdag uppgjorde, af Banco-Styrelsen, för dess del, gillade och af Utskottet redan i Utlåtandet N:o 38 tillstyrkte, samt efter öfvervägande af de inom Riks-Stånden emot samma Utlåtande gjorde anmärkningar, uti denne dag, under N:o 73, afgifvet Utlåtande, till Rikets Ständers fastställelse å nyo anmälde departemental-indelning af Banco-Verket, föranlåtes Utskottet tillstyrka, det Herr Rosenblads ifrågavarande motion må förfalla.
Men då Utskottet ej kunnat undgå inse den väsendtliga fördelen af en i möjligaste måtto förenklad förvaltning af Banco-Verket, så vidt den kan till vägabringas utan förnärmande af gällande Grundlagsbud, och nogsamt finner, att ärendenas behandling skulle i flerfalkligt hänseende vinna genom en sådan förändring af Under-Styrelsen, hvarmedelst densamma uppdroges åt ett inskränktare antal Ledamöter, än som för närvarande eger rum; så och i öfverensstämmelse med den redan inom Riks-Ståuden allmänt yttrade åsigten om nyttan och nödvändigheten af Chefskaps införande i Banco-Verkets serskilde Departement, samt Utskottets härpå grundade tillstyrkan, i dess ofvan åberopade Utlåtande N:o 73, får Utskottet hemställa, ej mindre att vid den nya organisationen af Banken, detta Verks Under-Styrelse må komma att utgöras af allenast de personer, hvilka af Banco-Fullmägtige utnämnas tili Cheler för de serskilde Departement, i hvilka Verket, enligt Organisations-Förslaget, varder indeladt; än ock att åt Fullmägtige må lemnäs uppdrag, att, vid slutliga utarbetandet af Förslaget till Banco-Verkets regle ring - JSnnco-Xjrskotteti B<tank(inäe N:o ]$■ 21 rins; i sin helhet, jemväl tillse huru Styrelse-åtgärderne inom detta Verk må kunna lämpligast fördelas.
Oeh anser Utskottet det billiglvis och utan något menligt inflytande både kunna och höra medgifvas, att hemähle Ledamöter af Under-Styrelsen, må, genom årligen anstäldt val, ibland sig utse Ordföranden i samma Styrelse.
Stockholm den 20 Dec. 1S24- Reservation Af Herr Stuart, C. G., ''Sedan Banco-Utskottet nu funnit sig böra, med frånträdande af dess förut i detta afseende gjoida hemställan, tillstyrka, att Cheferne flir Bankens serskilda Departement måtte af Banco-Fullmägtige tillsättas, hade jag förmodat, att Utskottet, i öfverensstämmelse med denna åsigt, jemväl skulle ansett Fullmägtige böra tillerkännas rättigheten att utse Ordföranden inom Bankens Under-Styrelse, Men då ifrågavarande för Bankens ändamålsenliga reorganisation högst vigtiga grundsats, ehuru godkänd i det ena afseendet, blifvit af Utskottet ogillad i det andra, liar jag ansett mig böra anmäla min reservation emot det af Utskottet, angående bemälde Ordförandes tillsättande, fattade och emot Utskottets, i fråga om Departements-Cheferne, afgifna yttrande stridiga beslut.
På samma skäl, som, i afseende, på sistnämnde Tjenstemän, ej mindre inom 3:ne Riksstånd, än nu jeni val 'inöm ‘Utsköttet gjoit sig gällande, böra, enligt min tanka, Fullmägtige äfven vara ' berättigade alt tillsätta Under-Styrelsens Ordförande," ” V’’ ■ to&Mig rtä th ■$:. trot. W'xA. fi tuni. i-Afrf. 2 tian/fet. fS.de 4 STOCKHOLM, i835, hos J. A. WiLiieK.
Baneo-TJtskattets Betänkande N.-o 75. 1 N:o 75.
Ankom till Exp.-Utsk. elen 2 Januarii i83£7.
Betänkande, i anledning af Herr Grefve Cronhielms motionj om utarbetande af fullständiga Instructioner för DiscontDirectionerne och dessa Verks Revisorer.
Uti en af numera framlidne Grefve Cronhielm, Otto Augustq den 3 sistl.
Mars väckt cch lån Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterad motion, har blifvit föreslaget, att fullständiga Instructioner ej mindre för Discont-Directionerne än äfven för desse Verks Revisorer måtte af Utskottet utarbetas samt uti Direclionernes Instruction, bland annat, föreskrifvas: 1:0 att intet lån får beviljas, utan vederbörligt vederhäftighetsbetyg, så framt ej den eller de af Directionens Ledamöter, som, på grund af sin kunskap, lånedocumentet för godt förklara, till dagens Protocoll låter sitt eller sina namn anteckna; 2:0 att, om Discont-Directionen utan vederbörligt vederhäftighetsbetyg beviljar lån till fattighjon, eller sådane personer, som de nästföregående åren varit för fattigdom af Pröfnings-Comite'en antingen från skatter befriade eller för minimiafgifter debiterade, Directionen, utan afseende på den decharge, söm kan af Revisorer vara lemnad, innan detta förhållande blef bekant, må kännas skyldig, att Discout-Verkets derigenom uppkommande förlust ersätta; 3:o att Discont-Directionen är förpligtad, att ovilkorligen hos Justitice-Cancelleren begära åtal mot det Landshöfdinge-Embete, som försumligt går till väga med, eller mot FÖrfattningarne fördröjer lagsökningsåtgärderne för de till deras handläggning öfverlemnade förfallna Discontdocument, samt att Directionen ej må beviljas decharge, om den sådant åtal hos Justitise-Cancelleren försummat begära; 4:0 att icke från samma stad eller ort för många serskilde personer må tillåtas utfärda antaglige vederhäftighetsbetyg; så att t. ex. ifrån samma stad ej må antagas vederhäftighetsbetyg, så väl af Borgmästaren, sorn serskildt af Stadsfiscal, flere Rådmän o. s. v. Hvarförutan Motionairen, då något stadgande, efter hans tanka, visserligen vore af nöden emot det oskick, att Augtoriteler utgifva veder Bih. till R.
Brot. 1834 och 7835. 6 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 ig:de Häftet.
a Banco-Utskottets Betänkande N.o 75. häftighetsbetyg för personer, hvilka i sin ort icke voro såsom vederhäftige kände, derigenom
Disconten tillskyndades betydliga förluster, trott det vara lämpligast, att till Kongl. Maj:t framställdes underd. anhållan om utfärdande af Nådig påminnelse till samtlige Auctoriteter i Riket, hvilka utgifva vederhäftighetsbetyg, att vid utgifvandet deraf med försigtighet tillvägagå.
Efter inhemtadt Utlåtande af Banco*Discont-Directionen, har Utskottet under pröfning tagit omförmälde motion; och hvad först angår fr|- gan cm upprättandet af Inslruction för Discont-Directionerne; så, enär Rikets nu församlade Ständers beslut angående Discont-Lånerörelsen, i alla dess grenar, komma att i blifvande Banco-Reglemente intagas, och desse beslut, i förening med de bibehållne stadgandena i 4 Ari. 5 Afd. af nuvarande Banco-Reglemente innefatta alla för Discont-Verkens styrelse och förvaltning, under perioden intill nästa Riksdag, erforderlige föreskrifter, anser Utskottet någon serskild Instruction för Discont-Directionerne icke vara af behofvet påkallad.
Men då de af Motionairen i detta hänseende föreslagne föreskrifter, i händelse de skulle linnas lämplige, visserligen böra i blifvande BancoReglemente intagas, vill Utskottet förslaget i denna del punktvis till granskning företaga.
Härvid förekommer: 1 ;o att en föreskrift, hvarigenom Ledamöterne i Discont-Directionerne nödsakades låta till protocollet anteckna deras namn, i alla de fall, der antingen nytt lån eller omsättning af ett äldre bifölls, utan företedt vederhäftighetsbetyg, skulle medföra en tidsödande vidlyftighet, utan större gagn på det hela, än som måste anses vunnet, genom det redan vid 1823 års Riksdag af Rikets Höglofl.
Ständer meddelade förordnande, ”det skola, såsom ett oe ftergi fli g t vilkor för nya låns erhållande '"och omsättningsrätt af redan bekomne lån, alla reversal, så vidt icke ”Låntagame och Cautionisterne äro af Directionen kände, vara försedda ?’med officiela betyg af antingen Landshöfdingen, Domaren eller Magistraten i den landsort eller stad, der Låntagare eller Löftesmän äro bo”ende, om Låntagares och Cautionisters vederhäftighet;” under iakttagande af hvilken föreskrift lån för det närvarande icke kunna utan officiela vederhäftighetsbetyg beviljas, derest icke Discont-Directionens Ledamöter ega enskild kännedom om Lånsökandens och hans Löftesmäns fyllkomliga vederhäftighet; Banco-Utskottets Betänkande IV.-o 75. 3 2:0 att, enligt hvad Banco-Discont-Directionen erinrat, någre lån hittills icke blifvit af densamma beviljade åt personer af den kända fattigdom, som Moliouairen i 2;dra punkten af dess Förslag förutsatt, utan att det förhållande, sora synes hafva legat till grund för Motionairens framställning i denna del, rätteligen torde hafva varit, att då personer, hvilka funnits fullt vederhäftige vid lånens primitiva beviljande, efter en längre tids förlopp råkat i obestånd, deras återstående omsatta lån blifvit efter den gamla räkenskapsmethoden upptagne och balancerade såsom nya, utan hänvisning till det år eller den numer, då de först ingingo; hvarförutan ett stadgande, genom hvilket en redovisande, sedan dess räkning eller förvaltning blifvit aflemnad och af den granskande Auctoriteten utan anmärkning lemnad, för samma förvaltning underkastades ersättningsanspråk i en oviss och obestämd framtid, vore oförenlig med den säkerhet emot framtida kraf, hvarje redovisandeeger rätt att åtnjuta, sedan han i vederbörlig ordning erhållit bevis eller qvitto öfver fullgjord redovisning; 3:o att då Discont-Directionerne icke för det närvarande lära underlåta att i laga ordning till beifran anmäla de verkliga försummelser, hvilka med säkerhet kunna bevisas vara af vederbörande begångne vid ulsöknings-ärendenas behandling, men nu gäilande Författningar icke innefatta så uttryckliga föreskrifter angående dessa ärendens handläggning, att icke de Ernbets- och Tjenstemän, hvilka det tillkommer alt utsökningarne verkställa, äro i tillfälle att dylike ärenden uppehålla, utan att derföre kunna tillvitas, än mindre öfverbevisas om en så beskaffad försumlighet, att laga ansvar derå skulle följa, ett åläggande för Discont-Directionerne, att, vid äfventyr af vägrad decharge, hos JustitiaeCancelleren begära åtal emot det Landshöfdinge-Embete, hos hvilket Direcliouen trodde sig förmärka bristande nit vid behandling af Verkets utsöknings-ärenden,
sannolikt icke medförde någon fördel för Discont* Verken; samt 4:0 att af Rikets Ständer redan är bestämdt, hvilka personers vederhäftig hets be ty g få af DisconUDirectionerne antagas; att en inskränkning i detta hänseende åtminstone i landsorterne säkerligen skulle tillskynda allmänheten betydligt ökade besvär och kostnader för erhållande af dylike betyg, samt att dessutom, vid den af Banco-Utskoltet senast anställde inventering af Banco-Discontens Låne-document, någon anmärkning emot dylika betyg icke förefunnits, vid hvilket förhållande förslaget ej heller i denna del torde förtjena afseende. 4 Eanco-Utskottets Betänkande Nio -5.
Och anser Utskottet, på grund häraf, att ofvanberörde, af Motionairen för Discont-Directionerne föreslagne föreskrifter icke äro af sådan beskaffenhet, att desamma böra af Rikets Högloft.
Ständer gillas, till intagande i blifvande Banco-Reglemente.
Finnande Utskottet ej heller lämpligt tillstyrka den af Motionairen ifrågasatta åtgärd, att hos Kongl. Majit anhålla om utfärdande af Nådig påminnelse lill vederbörande, att framdeles, vid utgifvandet af vederliäftighetsbetyg, iakttaga nödig försigtighet.
I anledning åter af Mötionairenss yrkande, att Instruction för Discont-Yerkens Revisorer mätte af Utskottet uppgöras, har Utskottet genomgått de af Rikets Högloft.
Ständer, tid efter annan, för bemälde Revisorer meddelade föreskrifter, dervid Utskottet funnit dessa föreskrifter hufvudsakligen kunna i en blifvande Instruction bibehållas, dock under iakttagande, att då den tid af 2;ne månader, hvilken hittills varit bestämd för afskrifningen på det hela af det nästföregående årets räkenskaper, med fastadt. afseende å det vidlyftiga baläoce-extractet öfver de vid årets slut utestående länv hvilket omfattar öfver åtta månaders expedition, synes nog inskränkt för alt kunna verkställas i förening med den dagliga expeditionens skötande, och denna knappa tid icke lemnar
Directionen något rådrum öfrigt, att preliminariter kunna genomgå och granska Verkets räkenskaper, innan de till Revisorernes öfverseende öfverlemnas, den årliga revisionen; sora hittills börjat den i Mars hvarje år, må framflyttas till den i5 April; att, då ej mindre i Banco-Författningarne,; än i de för Banco-Utskottets samt Rikets Ständers Revisorer öfver Banco-Verket utfärdade
Instructioner föreskrifves afläggande af ed derom, alt tyst och förtegadt skall hållas hvad söm rörer enskildes ställning till dessa Verk,- enahanda stadgande jemväl bör inflyta i afseende på Revisorerne öfver Discont-Verken; att, i likhet med hvad i 4:fle punkten uti Instructionen för Rikets Ständers Revisorer öfver Banco-Verket blifvit förklaradt, bestämd tillåtelse måtte lemnäs Revisorerna öfver Discont-Verken, att luta anställa åtal emot de förseelser eller afvikelser från gifna föreskrifter, hvilka kunna finnas vara begångne af Directionens Ledamöter eller Discont-Verkets Embets- och Tjenstemän; att då, enligt hvad Revisorerne, vid granskning af Discont-Verkets omkostnadsnadsräkning för år i83o, anmärkt, nyssnämnde års Revisorer, ehuru de, valde bland Riksdags-Fullmägtige, varit härstädes närvarande Banco-Utskotlels Betänkande IV.-o 75. 5 vid Revisionens början, likväl i sine afgifne räkningar upptagit skjutsoch dagtractahiente för deras h i tresa från hemorten, men någon ersättning för rosekostnaderne till stället icke i dylika fall synes böra éga runi, hvaremot de ibland Riksdags-Fullmägtige valde Revisorer, när revision öfver Baneo-Discont-Verket vidtager allenast några få dagar efter Riksdagens afblåsning, rättvisligen ega anspråk på dagtractamente för den tid, som förflutit ifrån Riksdagens afblåsande intill revisionens början, ett stadgande i öfverensstämmelse härmed i blifvande Instruction intages.
Och får Utskottet, med iakttagande af förenämnde förändringar och tillägg, härigenom till Rikets Ständers pröfning och fastställelse öfverlemna följande Förslag till Instruction för Rikets* Ständers Revisorer öfver Banco-Xfiscont-Verket, jemte f. d.
Riks-Discontens utredning, samt Province-Låne-Contoren i Götheborg och Malmö.
Punkt. i.
Revisorerne sammanträda i hvartdera Verket den r5 April] hvarje år, eller, om Helgedag då infaller, nästföljande sökendag, legitimera sig medelst afleimiande af Fullmagter eller Förordnanden och aflägga derefter1 lifligen följande ed: ”Jag, — — — , utsedd och förordnad, att granska Banco-Discontens (Låne-Contorets i Götheborg) (Xåiie-Contorets i Malmö) Räkenskaper, Styrelse och Förvaltning, förpligta!* mig härmedelst, att, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, nu och framgént tyst Och förtegadt hålla hvad sorn rörer enskilde personers förhållanden lill detta'
Verk; så sannt mig Gud) hjelpe till lif och själ!” hvilken edy skrifteligen författad, jemväl af Revisorerne undertecknas.
Revisionsarbetet bör vara verkställdt och afslutadt uti Banco Diseonten inom sex veckor och i Låne-Contoren inom en månad.
Punkt. n.
Revisorerne skola taga en noggrann kännedom om Verkets Styrelse och Förvaltning, samt granska det föregående årets afsliitäde Räkenskaper, Cassabehållning.
Handlingar och Lånedocument, dervid sorgfälligt tillses, att lånen blifvit inom fastställde tider antingen till fullo hetalde, eller, med erläggande af föreskrifne eapitalafbetalningav, omsatte; att förskotts- och öfverräntor, rigtigt beräknade, kommit Verket till godo; alt lagsökningsärendena blifvit med all erforderlig skyndsamhet och nit handlagde och bedrifne samt Verkets rätt och bästa, genom nödige bevakningars anställande, med noggrannhet iakttagits, 6 Banco-Ulshottets Betänkande N:0 jo. Punkt. 3.
Finna Revisorerne, under förrättningen, sådane förseelser eller afvikelser frän gifne föreskrifter vara begångne, antingen af Directionen eller af Verkets Embetsman och Betjening, att åtal derå följa bör, ega Revisorerne, i förra fallet, att derom omedelbart bos vederbörande göra anmälan och, i senare fallet, att emot den eller de felaktige åtal anbefalla.
Punkt. 4- Revisorerne vare förbjudet att ingå i något slags disposition af Verkets medel under hvad titel och till hvad behof det vara må utöfver de anordningar, som här nedan i y:de och 8:de punkterne omnämnas.
Punkt. 5.
Vid förrättningens slut meddela Revisorerne, om anmärkning ej förekommit, Direciionen decharge, hvilken dock, hvad Låne-Contoren beträffar, kommer att till Banco-Fullmägtiges godkännande öfverlemnas, samt låta författa och Banco-Fullmägiige tillställa berättelse öfver det verkställda Revisionsarbetet och Verkets dervid befunna ställning, åtföljd af alla dit hörande Protocoll, för att, genom Banco-Fullmägtige, aflemnas till Rikets Ständers Revisorers öfver Stats-, Banco- och Riksgälds-Verken närmare granskning, Punkt. 6.
De för året utsedde Revisorerne för Låne-Contoren i Götheborg och Malmö kunna ock under årets lopp anställa improvisoriska revisioner, i hvilket afseende de äro berättigade att på stället taga kännedom af LåneContorens alla handlingar och räkenskaper, dock under iakttagande, att derigenom någon rubbning eller uppehåll i Contorens vanliga göromål icke må förorsakas; skolande dylike revisioner förrättas af minst a:ne Revisorer.
Punkt. 7. Revisorerne bestås skjuts efter fyra hästar till och ifrån revisionsstället, samt tractamente af 3 R:dr Banco om dagen, så väl under den för revisionsförrättningen bestämda tid, som under resan fram och åter, vid hvilken åtta mil beräknas för dagen; men skulle revision öfver Banco-Discontens räkenskaper inträffa inom en tid af åtta £8) dagar ifrån det Riksdag, i Stockholm, afblåses och till Ledamot i samma revision vara utsedd någon af Riksdags-Fullmägtige, åtnjute sådan Ledamot icke ersättning för resekostnaden till hufvudstaden, hvaremot honom tillkommer tractamente ifrån den dag, Riksdagen afblåstes, till den, då revisionsförrättningen tog sin början. Banco-Utskotlets Memorial N:o 76. 7 Punkt. 8.
Lämplige arfvoden åt den i och för revisionsförrättningen anställde Cancellie- och Waktbetjening, ega Revisorerne, att, i mon af arbetets vidd och beskaffenhet, bestämma, samt anordnandet deraf åt
December 1834* N:o 76.
Ankom till Exp.-TJtsk. den 1 Januarii 1835.
Memorial, nied förslag till sammanjemkning af Riks-Ständens olika beslut, i anledning af Utskottets under N:o 65 afgifne Utlåtande, om fortfarande understöd till ynglingen Silfverstolpe.
Af de från Riks-Stånden till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag inhemtas: att Vällofl. Borgare-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet bifallit Utskottets i Betänkandet N:o 26 framställde och i Utlåtandet N:o 65 förnyade tillstyrkan, att ett understöd af roo R:dr Banco årligen, i tvänne år, räknadt ifrån slutet af aldra qvartalet nästinstundande år 1835, må, såsom bidrag till fulländandet af aflidne Banco-Commissarien
Silfverstolpes sons uppfostran, ifrån Banken utgifvas, med förbehåll, att, i händelse bemälde yngling före utgången af de sålunda bestämde år aflider, detta understöd genast indrages; men att öfrige 2:ne Riks-Stånd ansett omför - malde understöd böra utgå med 200 R:dr Banco årligen.
Vid detta förhållande anser Utskottet sig böra inbjuda så väl Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, som Högv.
Preste-Ståndet, att med Borgan re- och Bonde-Slånden sig förena derom, att beloppet af ifrågavarande understöd må bestämmas till allenast roo R.dr Banco ärligen.
Skulle denna inbjudning icke antagas, hvarken af Ridd. och Adela eller Preste-Ståndet, måste genom omröstning i Förstärkt Banco-Utskott utrönas, till hvad belopp samma understöd bör utgå; och får Utskottet, för denna händelse, föreslå följande voteringsproposition:
Den, som anser, att ett understöd af allenast 100 R:dr B:o årligen, under 2.‘ne år, räknadt ifrån slutet af andra qvartalet år i835, må, såsom bidrag till fulländandet af afl.
Banco-Commissarien Silfverstolpes sons uppfostran, ifrån 8 Banco- Utskottets Memorial N'.o 77.
Banken utgifvas, med förbehåll, att, i händelse bemälde yngling före utgången af de sålnnda bestämde år aflider, delta understöd genast indrages, röstar Ja; Den det ej vill röstar Nej. vinner Nej, anses Rikets Ständer hafva beslutat, att berörde understöd, under den tid och med det förbehåll, ofvan är utsatt, bör utgå med 200 R:dr Banco årligen.
Slockholm den 3o
December 1834* N:o 1717.
Ankom till Exp.-Utsk. den 2'Januarii 1835.
Memorial, i anledning af de från Hedervärda Bonde-Ståndet erhällne återremisser af Utskottets under N:ris 66 och 68 afgifne Betänkanden.
Sedan Utskottet fått från Hederv.
Bonde-Ståndet emottaga återremisser af Utskottets Betänkanden Ntris 66 och 68, innefattande, det förra tillstyrkan, att till afl. Banco-Ombudet vid Götheborgs Låne-Contor, Kamerejaren J.
Wallmos efterlemnade enka och 5 minderåriga barn måtte beviljas en årlig pension af 5oo R:dr Banco, att ifrån början af sisth Sept. månad utgå, nied is5 R:dr i qvartalet, och till lika andel tillfalla hvarje barn, in ti lis detsamma uppnått 21 års ålder eller döttrarne ingått gifte, derest detta inträffade före uppnåendet af nämnde ålder, efter hvilka förhållanden pensionssumman för de återstående komme att proportionaliter minskas, samt det senare, eller Betänkandet N:o 68, tillstyrkan till afslag å Riksdågs-Fullmägtigen Petter Anderssons motion, om tillökning i de honorarier och arfvoden, Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoret samt Ombud vid Låne-Contoren för det närvarande åtnjuta, får Utskottet, till svar härå, vördsamt upplysa, att berörde 2:ne Betänkanden redan äro af öfrige 3:ne Riks-Stånd bifallne; hvadan någon ytterligare åtgärd från Utskottjets sida, i anledning af de från llederv.
Bonde-Ståndet erhåll» ne återremisser, med dervid bifogade anmärkningar, icke erfordras.
Stockholm den 3o December 1835.
STOCKHOLM, Eckst.eikska Tryckeriet, i835.
, Matt ca-Ut skotta s 'Betänkande Aio 7S, Jnt:o 78. - b. t Ån k. till Exp.-Utsk. den 7 Jan, JBeitänkande, i anledning af Herr Grefve Frölichs motion, angående föreskrifters meddelande i afseende pä undervigt igt Guldoch SilfvermjTit, sorn till Banken ingår.
Ridderskapet och Adeln är till Utskottet remitterad, en af Herr Grefve Frölich, David, vackt motion, att Guld- och Silfvermynt» som, sedan det från Banken fullvigtigt utlemnats, blifvit, af hvarjehanda orsak eller vållande, undervigtigt, ej må i 'liqvid eller vexel emot lagas annorlunda, än såsom omyntadt Guld eller Silfver eldigt vigt.
Och har Utskottet, vid pröfning af denna motion, funnit betänkligt att, på sätt Molionairen åsyftat, meddela någre bestämda föreskrifter, burn förhållas skall i de fall, då undervigtigt mynt till Banken inlemnas, utan trott sig böra tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer, att, med afslag å det af Molionairen framställde förslag, besluta, det enahanda försigtighetsmått, sorn under föregående Silfver-utvexlingsperioder varit begagnade till Bankens fredande i möjligaste måtto från förluster, genom undervigtigt Guld- och Si ifve enry rits emottagande, jemväl för framtiden må iakttagas.
Stockholm den 7 Jan. 1825. * N:o 7 cp Ankom till Exp.-Utsk. den 12 Jan, Betänkande, i anledning af Herr Rosenblads, Bernhard, motion om rättighet för Batiken att upptaga lån, till förstärkande af fotiden för Handels-Disconten och belåningen af publika papper.
Ridderskapet och Adeln har Utskottet fått emottaga en af Herr Rosenblad, Bernhard, vackt motion ”alt Banken måtte berättigas» Bih, till R, St, Brot, i834 och 1835. 6 Sorni. 1 ÄJd« 2 Bondeg svede IiäfteL * a Banco-tjiskott ts Betänkande Nio 79. till förstärkande af fonden för Handels-Di^conterne och belåningen af publika papper, upptaga lån till ett maxim i-belopp af 5 ä 600,000 R:dr B;co, eller motsvarande summa i Silfver, utan annan inskränkning, än att ränta och alla kostnader till fullo betäckas af räntan vid återutlåningen.