Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Ansvarslagarne för missbruk i anseende till lackjerns tillverkning och kohl* afFörsel, der den finnes oloflig, äro så allvarsamma, att någon skärpning derutinnan ef torde vara förenlig med tidens fordringar på rättvisa och billighet, och då det, enligt dessa författningar, också står hvarje Bergsman öppet att i laga ordning föra talan mot det anmärkningsvärde, så synes det Utskot* tet, som någon annan åtgärd för nödig ordnings återförande i de orter, der den i dessa fall skulle kunna saknas, icke erfordras, än att vederbörande egna sin uppmärksamhet åt efterlefnaden af de föreskrifter, hvilka redan, under en så lång tidrymd, tryggat näringens bestånd, och hvarigenom ett så beskafFadt Correctiv, som omnämndt blifvit, eller att den försumlige innehafvaren skulle förklaras skyldig, efter viss tid, Bergstnanshemmanet efter mätesmanna ordom frånträda, enligt Utskottets tanka, icke blifver af nödens Btsv. och Ekon.
Betnnkandsn.
841 Dock varder detta allt Riksens Höglofl.
Ständers ompröfvande vördsamt understäldt» Stockholm den 8 Juni 1825.
Ankom deu 28 Juni *8*3* 'Betänkande, rörande jemkning af Extra Roteringcn i Riket.
Oenom remiss från samtelige RiksStånden, har Utskottet fått emottaga följande: Kongl.
Majlis Kådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, rörande föreslagen jemkning i Extra ro teringen', Gifven Stockholms Slott den 20 Mars 1823.
Till Kongl. Maj:t hafva Rikets år 1815 församlade Ständer, om deras fattade beslut, rörande jemkning af Extra roteringen, d, j34?
Bfsv. och Ekon.
TJnk, Betänkanden.
§ Augusti nämnde år, aflåtit underdånig skrifvelse, hvaruti, med anförande, att, efter Ständernes tanka, olikheten i berörde Rotering, särskilda landsorter emellan, hufvudsakligen härleder sig ifrån det ovilkorliga stadgande, att en Rote ej får öfverstiga det hemmantal, som, efter Roterings Instractiopen för förra roteringen och det derpå grundade Roteringsverk i Länet, högst är tillåtet, Ständerne förklarat sig finna säkraste
Utyägep till jemnhets vinnande härutinnan blifva den: att Extra Roteringen grundades på tnyckenheten och godheten af de till hemmanet börande egor, utan afseende å gamla roteringen inom Landet eller sjelfva hemmantalet, hvaraf ingen grund kunde hemtas, men tillika yttrat sig anse vid roteringsjemnkningen hemmantalet i så måtto böra blifva grunden för Extra roterjngs skyldigheten, att det högsta hemmantalet för roteringsverket inom Länet ej må öfyerskrL das oftare, än då några hemman befunnes af så dålig beskaffenhet, att de icke utan tillökning i hemmantal kunde bära Roteriugsskyldighet.
Maj:t funnit godt; infordra dess och Rikets Krigs-och Kammar Collegiers underdåniga Utlåtanden, hvaraf inhemtas, att berörde CoIIegier varit af olika tankar om lämpligaste sättet för verkställigheten af ifrågavarande roteriDgsjemnhning; i anseende hvartill, och då Kongl. Maj;t Bfty.
Pf h E.kpn. lif sk.
Betänkanden, jemväl funnit de af Ständerna vid 1815 år$ Riksdag uppgifna grunder icke med full-:
Jromlig tydlighet bestämde, Kongl. Maj;t pröfvat bäst, att till Rikets Stäpders nu inträffade sammanträde uppskjuta afgörandet af detta ärende: och öfverlemnar Kongl, Maj:t härmed alla detsamma rörande handlingar till Rikets Stäpders Allmänna
Ber svärs- och RkpnqmifJtskoit och vill, se-: dan Rikets Ständer sig deröfver i underdånighet utlåtit, fatta sitt Nådiga Beslut i gmnet och låta utfärda nödige föreskrifter för meranämnde Rqterings-jemnknings de? jinitiva verkställighet.
Maj :t föiblifver Rikets Ständer nied all Kongl. Nåd och Ynnest städse vilh bevågen.
Datum ut supra, CARL JOHAN. B. C- Qviding.
Med hvilken Remiss Höglofl.
Ridderskapet och Adeln låtit åtfölja ett anförande till Protocollet, af Herr Rotlieb, Axel, sorn söktådagalägga, huruledes, genom Extra Roteringens jemnkning inom hvarje Provinca särskildt, en fullkomlig orättvisa skulle uppkomma i detta afseende, att, om grunden för dess utgörande hemtades frän gamla 844 Besv. och Ekon.
Utsk. Betänkande!!.
Roteringen, skyldigheten att anskaffa en Extra Roterings soldat kunde i en del pro* vincer komma att erläggas efter beräkning af \\
Mantal och i andra åter förenasmed 2-§- till och med 3:ne hela hemman, allt efter som orterne vid indelningsverkets första inrättande blifvit hårdare eller lindrigare roterade, samt derföre trott, att, om en jemn och billig fördelning af detta onus skulle kunna vinnas, antingen att vissa hem* mantal öfver hela Riket böra bestämmas för en Extra Rote, med rättighet likväl för de Committéer, som få jemnkningen af Extra Roteringen sig uppdragen, att göra afseende på utmärkt goda eller synnerligen svaga hemman, och derefter höja eller minska det bestämda hemmantalet med ^ eller ■§• mantal, eller ock såsom Roteringsgrund antaga hemmanens värde, utrönt genom en ny uppskattning till utgörande af bevillning, och jemväl rättadt efter gångbara egendomspriser; i hvilket sednare fall äfven, till likhet ofver hela Riket, måste utsättas, huru stort Hemmans värde bör svara emot en Extra Rote.
I förevarande ämne hafva dessutom förut ifrån Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördiga PresteStåndet samt Hederv.
BondeStåndet till Utskottet blifvit remitterade åtskilige inom motionstiden ingifne Memorial, hvilka likväl, när deruti icke innefattas förslag till Extra Roterings jemn» Besv. oeh Ekon.
Betänkanåen. 845 ningens verkställande, de der skulle kunna fordra särskildt besvarande, utan blott anmärkningar emot sättet, hvarpå denna rotering blifvit företagen och fördelad, samt vissa i sjelfva roteringsskyldigheten sedermera tillvägabragte förändringar, Utskottet desto heldre änser sig kunna undvika, att här till innehållet upptaga, som Utskottet redan, genom remissen af den Nådiga skrifvelsen, är förpligtadt, att taga frågan i hela dess vidd och alla dermed förbundna omständigheter under noggrann pröfning.
Om ock Utskottet härigenom tillkännagifva sin afsigt att förvara sig emot felet af ålit för stor vidlyftighet, har Utskottet likväl trott sig icke kunna undgå, att förbereda sitt afgifvande Utlåtande, genom en fullständig framställning af extra roteringens första uppkomst och beskaffenheten af det Riksens Ständers beslut, som derför ligger till grund, sättet, hvarpå detta beslut blifvit tillämpadt, och extra roteringen bestämd och fördelad, de skäl till anmärkningar, som häremot förekommit och föra detta blifvit af Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t anmälde, den behandling, frågan sedermera vunnit, samt slutligen innehållet af de förslag till extra roteringens jemnare och rättvisare fördelning, som blifvit till Kongl. Maj:t afgifne; — en framställning, desto mera nödig, som, utom en klar och sammanhängande öfversigt i berörde delar, S'iS Resi), ock Ekon.
CJtsfc.
Betänkande». ämnet icke kari rigtigt fattas, och Utsköi3 tet framför ailt bordt vara angeläget, att sätta Riksens Flöglofl.
Ständer utom behof af egen forskning i de källot, sorn deröfver kunna sprida ljilS; Sedan, i anledning af Riksens Ständers vid 1809 och lÖtö årens Riksdag hos Kongl. Maj:t i underdånighet gjorde anmälan orri deras Vidtagna beslut, i afseende på deh så kallade vargäringens Upphörande, Kortgh Maj:t, genom Nådigt svar den gi Mars sistnämnde år, till Riksens Ständets bedömmattde framställt, hurti Riket dädanefter hiåtte ktinna försvaras, och om den för handen varande krigsmägten kunde anses dertill tillräcklig, samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi Utskottet blifvit uppdraget, att öfver dessa frågor till Riksens Ständer inkomma mad Utlåtande, och, under öfverläggningäfné derom, fionde-Ståhdet, genom sina ledamöter i Utskottet, låtit tillkännagifva sin föresats, att ej ingå på någon personlig försvars-skyldighet, med mindi re icke all i Riket befintlig oroterad jord förut till soldathåll indeltes; 6å blef, under den 10 April 1810, af Utskottet afgifvet étt Betänkande, deruti, under erkännande af så väl den ovillkorliga nödvändigheten af Rikets försvar, som den förutvarande krigsmagtens otillräcklighet dertill, föreslogs, att, såsom första medlet att öka detta försvar, all inom Rikets gränsor varande oroterad jord, af hvad namn och beskaffenhet sorti Besil, och Ekon, Utsk.
Betänkandeh.
Ö47 héldst, de Boställen endast undantagne, soth äf i tjenst varande militär personer innehades, borde, så snart
Riket med krig hoiades eller oroades, genast uppsätta och med beklädnad förse det emot samma jord svarande försvarsmanskäp* hvilket Kongl* Majit egde att på fen gång med ordinära armeen låta uppbåda och iitcomiiietidei-ä; dock borde denna extra rotering vid krigets slut alldeles upphöra och aldrig oftare, än då Riket hotades med anfall, kunna uppsättas.
Till ett sådant ändamåls skyndsammaste vinnande tillstyrkte Utskottet den underdåniga anhållan hos Kongl. Majit, att dess Befallningshafvande måtte* så lurt möjligen ske kunde, i nåder anbefallas* ätt hvar i sitt Län, genast och sist inom Sex månader ifrån det eri sådan Kongl* Majits Nådige befallning till detri ankommé* med biträde af tillkallade, i orten boende, kunnige personer af alla Fyra Ståtiden, verkställa én provisionel extra rotering å all inom Länet ötoterad jord, efter den method och de grunder, sorn med den förut i hvar Jrrovincö redan verkställde ordinära regleringen och den oroterade jordens kända förhållande emot den roterade närmast stodé att förena, hvarvid uppehåll icke borde föranledas deraf, att något Stånds medlemmar, efter erhållen kallelse, ifrån förrättningen titeblefve; och hemställde Utskottet, att Riksens Ständer måtte förbehålla sig, att, tnligt 80 § Regeringsformen, få öfver den 648 Ben), och Ekon. t/iiL Betankanäen. provisionella indelningen vid näatpåföljandé Riksdag öfverlägga och besluta, — I afseende pä sattet för extra roteringena använ» dande, föreslog Utskottet, att densamma borde införlifvas med det Infanteri regemente» som derintill närmast vore indeldt; men i de orter, der båtsmanshåll funnes, och de* folkets lynne och vana gåfva dem håg fö* sjöväsendet, tillslås de indeldta båtsmans corn» pagnierne, dock med undantag för Skåne, hvarest extra roteringen borde utgöra en särskild tropp; hvarjemte Utskottet slutligen ansåg, att, sedan extra roteringen vid hvarje krigs början anskaffat tjenstbara nummerkarlar, de från all recruteringsskyldighet under kriget borde vara befriade, och den i Skåne utgående så kallade rotefrihetsafgift under samma tid äfven upphöra.
Detta Betänkande, som af Riksens Ständer gilladas, öfverlemnades derefter till Kongl. Maj:t, såsom innefattande de allmänna grunderne för extra roteringen* verkställande; hvarpå Kongl. Maitt, under den 5 Februa. li 1811, lät utgå dess särskilda Nådiga instructioner, hvarefter Committerade till förrättande af den soldat- och båtsmansrotering, som, i anledning af Riksens Ständer* beslut, borde öfvergå all oroterad jord i Riket, hade att sig i underdånighet rätta; och föreskrefs härigenom; att extra rotering» commissionerne borde bestå af Konungens Befallningshafvande i hvarje Län, såsom ordförande; Öfversten för det i orten Besvi och Ekon. XJtsk.
Belänkancltn. 349 fcndeldta Infanteri-regemente, eller, i fall a£ hans förhinder, en regements officer eller Capiten, samt, der rotering kommer att ska till Båtsmanshåll, chefen för det i orten förlaggde Båtsmonscompagriie, Landscamereraren samt af Konungens Befallningshafvande tillkallade personer, af alla fyra RiksStånden, tvänne af hvarje Stånd, hvilka i allmänhet för hvart Härad borde ombytas: att med extra rotering borde beläggas alia inom hvarje ort befintliga onoterade hemman, utan afseende på natur och beskaffenhet, med undantag af 1:0
De till militien hörande boställen ifrån och med Capiteners med deras vederlikars och derunder, samt de af andra Majoren innehafvande Capiteners boställen, äfvensom de Capiteners boställen, hvilka af Regements-officerare, i stället för Stabssäten, tilläfventyrs kunde innehafvas; men, beträffande Regementsofficerare i allmänhet, hvilka, jemte Stabssäten-* vore försedde med Capitensboställen, torde hägge dessa boställen, titan ött i rote läggas, till deras beskaffenhet och förmåga att draga rotering, noga undersökas, samt förhållandet dermed hos Kongl. Maj:t anmälas till vidare Nådigt förordnande. 2:0 Rusthålls Stomhemman, och j:o Nybyggare, hvilkas frihetsår ej tilländalnpit; — Hvaremot Adelsfane Regementets boställen, samt endre antingen indragna eller till indragBihang till B-iksSt-, Fröt.
J823, Q:cle Sami.
JSio 54, 85° Besv, och Ekon, Vtsk, Betankanåen. bing vid Innehafvarens afgång ställde milia tär-boställen i ekträ roteringen borde ingå» äfvensom deruti borde deltaga Städernes förut oroterade jord» tillika med alla utjordar och sådane torp, som icke vöre under andra hemmansräntor begripne, samt odlingar å recognitions-skogar, ktono-par* ker och andra allmänningar, så vida de, vid ten efter skatlläggningsgrundet skeende undersökning» befunnes kunna svara minst e~ mot dels mantal} Och i afseende på Posthemman, hvilka i och för Postföringen förut varit från rotering befriade, bomme dö väl, af samma orsak, att till viss del från extra roteringen Undantagas; men, sorn hos Kongl. Maj:t fråga blifvit vackt, huru vida 8 mils postföring 1 veckan kunde anses svara mot helt mantal eller hel rotering i orten, deröfver Kongl. Maj:t ville sig ofördröjligen i Nåder utlåta, borde roteringscommissionerne bestämma» till huru stor del posthemman, nied fästadt afseende på Kongl. Maj:ts i berörde fråga fattade Nådiga Beslut, kunde komma att anses vara ototerade, och således böra i extra roteringen deltaga: att, om al gamla roteringsverket befunnes» det något förut till ständigt Kneckte- eller Båtsmanshåll indeldt hemman vore roteradt för mindre mantal» än hvaraf det efter jordboken bestode, och roteringsverket icke innehålla, det detta skett för dess svaghet och Höghet, genom undersökning borde utrönas» Besv. och Ekon. XJtik.
85i 'öm det kunde tåla vidare rotering; mert att, derest roteringsverket och jordboken tydligen gåfve vid handen, attén viss del af ett roteradt hemman icke förut vore till rotering beräknadt, den Utan vidare Undersökning borde till rotering upptagas! att, till undvikande af tidsspillan, Committerade egde, utan föregången förfrågan hos Kongl. Maj:t, att, vid undersokningarne af den oiroterade jorden, på stället afgöra och bestämma, huruvida andre, mot rotering svarande, lika bestämda och genom författningarne ålaggde skyldigheter af den särskilda beskaffenhet, att de icke lika med roleringsafgiften i allmänhet, vid infallande krig kunde upphöra, måtte gifva anledning till sådane onererade hemmans Undantagande från extra roteringen: att Kongl. Majus Befallningshafvande, efter att, i samråd med deöfrigacömmitterade, hafvautsattställen och terminer till roteringsförrättningarnes företagande, borde minst i/j. dagar förut utfärda Kungörelse, derigenom innehafvarne af de oroterade hemman och lägenheter skulle till förrättningen å hvarje ställe kallas, tned anmaning, att vara försedde med chartor, beskrifningar och upplysningar, som de om hemmanen och lägeriheterne kunde egar att hemmanens i jordböckerne införde förmedlade mantal väl i allmänhet borde tjena till grund vid roterandet, men, som hemman, i anseende till läge, bördighet och förmåner af lönande ilsken och indrägtig» 05® SesVt och Ekon.
OtsJi.
Betdnkandcm Mjöl- och Såg.qvarnar m- m., vöre mycket skiljaktiga, borde afseende derå göras, så att, då hemman af större godhet samt med mindre mantal utgjorde en rote, borde flere hemman af sämre beskaffenhet och större mantal svara för en annan rote: att en rote likväl, vid ansvar* icke linge öfverstiga det hemmantal, som, efter Roterings-Instructionen för förra roteringen och det derpå grundade roteringsverket, Länet högst vore tillåtet: att i Skåne, der rotering förut icke varit inrättad, två mantal vore det högsta, som på en rote bestodes: att i Götheborgs och Bohus
Län icke någon rote finge öfverstiga 2J mantal: att, hvad roteringen i Herjeådalen beträffade, Kongl. Majit ville framdeles i Nåder förordna, huru dermed borde förhållas och dervid göra särskildt afseende på denna landsorts svaga beskaffenhet: att, då gamla roteringen i Jemtland blifvit med Kronoräntor understödd, men ett sådant bidrag för den nya roteringen icke vore att påräkna, roteringscommissionerne derstädes egde att tillse, det hemmantalet för den nyroterade jorden i proportion deraf öktes: att, till vinnande af likhet i roteringstungan, de roteskyldige emellan, committerade borde om hemmanens och lägenheternas beskaffenhet inhemta noggrann underrättelse af chartor, beskrifningar, Skattläggnings och Storskiftes handlingar samt andra tillgängliga upplysningar, med hvilka liand* Besv. och Ekon.
Iingars och upplysningars meddelande Landscamereraren efter möjligheten borde tillhanda gå, hvarjemte det skulle vara vederbörande jordegare obetaget, att afgifva de underrättelser och påminnelser, de funne nödiga, och hvilka till sin verkan och beskaffenhet borde af committerade granskas och pröfvas: att roteindelningen skulle ske Socknevis, och efter Kyrkogällen, så att hvar Socken och Capell linge sitt vissa antal Soldater; committerade likväl öppet lernnadt, att, derest omständigheterne sä behöfde, annorlunda besörja om verkställigheten, och äfven sammansätta rotar af hemman ifrån särskilde Socknar, Härad och Fögderier, då deras belägenhet sådant fordrade: att committerade sorgfälligt borde tillse, att alla rotering underkastade hemman och lägenheter blefve i rote satte, och ingen derifrån undantagen, så framt icke på något ställe en lägenhet skulle öfverblifva, som ej fullt utgjorde en rote och, förutan stor olägenhet, ej kunde med andra sammansättas, i hvilken händelse committerade egde föreslå, huru en sådan lägenhet måtte pä annat sätt komma roteringsinrättningen till godo: att hemman af större mantal och förmånligare beskaffenhet borde först insättas i hvarje rote, hvilken derefter komma att fyllas af mindre hemman eller lägenheter: att ett och samma hemman icke borde läggas under flere rotar, så framt icke omständigheterna sådant oundgängligen för - E«sv. och Elton.
Betänknnclen. drade, samt rotarne efter görligheten sam* mansättas af de hvarannan närmast belägna hemman: att, i händelse under förrättningarna skiljaktighet i meningarne, committérade imellan, skulle uppstå, de flesta rösterne borde blifva gällande, och, i fall af lika mångå röster på hvar sida, beslutet rättas efter den mening, Ordföranden bifallit; att Landscamereraren ålåge författa roteringsverket, hvilket till Kongl. Maj;ts Nådiga stadfästelse borde insändas; att committe-- rade tillhörde för jordegarne skyndsamt afkunna sina beslut, och, om dessa yttrade sig dermed missnöjde, meddela dem Utdrag af Protocollet öfver Beslutet, med föreskrift, att de, inom tre veckor eller tjugoen dagar derefter, borde, så framt de ville hafva sin talan Öppen, sina, till Kongl. Maj:t ställde, underdåniga besvär till Kongl, Maj:ts Befallningshafvande inlemna, som då egde, att dem, jemte eget och öfrige committeradea underdåniga yttrande, till Kongl. l\laj;t qfördröjligen ingifva; samt att, om, under loppet af förrättningarne, några sådane omständigheter skulle sig förete, som fordrade Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande, corn* mitterade egde att genast och skyndsammeligen dem hos Kongl.
Maj;t i underdånigt het anmäla, Knappt var likväl denna extra rotering efter de i den Nådiga Instructionen utstakade grunder verkställd, förrän klagan från Besy. och Ekon.
Betänhanden. skiljda håll hördes öfver dess ojemna fördelning.
Af åtskilliga extra rotehållare anfördes deröfver underdåniga besvär hos ftongl, Majit, och vid den snart påföljde 1812 års Urtima Riksdag i Örebro anmäl» tes äfven ärendet hos Rikets Ständer, hvilka ock, i underdånig Skrifvelse af den 10 Aug„ samma år, anhöllo, att, då dels den till rättelses vinnande i extra roterings-förrättningarne utsatte fatalietid blifvit, på olika orter, efter skiljaktiga grunder beräknad, dels på åtskilliga ställen den nya roteringen blifvit högre satt, än i jemist förhållande med lika goda hemman å samma ort af gamla roteringen, Kongl, Majit matte, på sätt Kongl, Majit funné lämpligt, å nyo låta öfverse den verkställde extra roteringen, och, der den skulle finnas på nämnde sätt ojemn i förhållande till gamla roteringen, densamma jemnka, ehvad underdåniga besvär deremot blifvit anförda eller icke.
Någon till ändamålet ledande åtgärd följde imellertid icke härpå, innan 1815 års Riksdag inföll; hvarföre klagomålen då åter förnyades, och Riksens Ständer funno sig för» anlåtne att, i underdånig Skrifvelse af den 8 Aug. nämnde år, ä nyo väcka Kgl.
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på ämnet.
I denna Skrifvelse förklarade Riksens Ständer sig hafva funnit olikheten i extra roteringen, särskilde landsorter emellan, hufvudsakligen härleda sig frän det ovillkorliga stad ' ggö Besv. och Ekon.
Bebänkantfen.. gande, att en rote vid ansvar icke lick öfverstiga det hemmantal, sorn vid gamla roteringen inom hvarje regemente blifvit högst; tillåtet och regamenterna imellan ofta varierar från ett till och med tre hela hemman.
En allmän likhet i roteringstungan ansågo Riksens Ständer således icke kunna vinnas, så- länge föreskriften stöde qvar, att extra roteringen, i anseende till hemmantalet, borde lämpas efter gamla soldatindell» ningenj men, för ernående af jemnhet deruti, trodde Riksens Ständer deremot säkraste utvägen vara, att extra roteringen grundades på myckenheten och godheten af d© till hemmanen hörande egor och andra herr» ligheter,. samt att i detta afseende mätte färesferifvas, huru mycken åker, äng och andra egor borde beräknas emot skyldigheten att hålla en extra roteringssoldat, utan fästad t afseende å gamla rotsringen inom landet, eller sjelfva hemmantalet, hväraf ingen grund kunde hemtas, i anseende till den stora olikhet i egor och förmåner, som emellan hemman öfver allt företer sig.
Till bestämmande af de egor, för hvilka en extra ro terin gskarl borde presteras, funno Riksens Ständer säkrast skola bidraga, om Kongl. Majit i Nåder täcktes utnämna några committerade, som af de insände rateringslängderns samt allmänna Indelningsverket i Riket, jemte de upplysningar, hvartill de anförde underdåniga besvären emot Besv. och Ekon•
857 Extra roteringsförrättningarne kunde föranleda, taga fullständig kännedom a£ extra roteringsverket, och, sedan från Landshöfdingarne tillräckliga uppgifter, angående förhållandet inom hvarje län, blifvit infordrade och inkommit, i anledning af sådant allt i underdånighet föresloge sådana föreskrifter, som, hemtade af de mest allmänna grunder för roteringen i hela Riket, inom hvarje län särskildt kunde lämpas efter den method och de grunder, som med den förut i hvarje provins redan verkställde ordinaira regleringen och den oroterade jordens kända förhållande mot den roterade, närmast stöde att förena; hvilka föreskrifter Landshöfdingarne, med inom Länet å nyo utvalde extra roterings committerade, borde vid anställande roteringsjemnkningar följa, under iakttagande likväl, att hemmantalet i så måtto borde blifva grunden för extra roteringsskyldigheten, som det lägsta hemmantalet för gamla roteringsverket inom
Länet icke oftare finge öfverskridas, än i det fall, att någre hemman skulle befinnas af så dålig beskaffenhet, att de utan en tillökning i hemmantal icke kunde bära roteringstungan; Och ansågo Riksens Ständer, att, sedan roteringsjemnkningen för något
Län blifvit reglerad, förrättningen borde till Kongl. Majrts
Nådiga stadfästelse i underdånighet insändas.
— Rikets Ständer anmälde äfven vid detta tillfälle den under - 058, Btsv. och Eken.