Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Instrum.-fabriker 2 2 — 700 2 2 — 700 Metall- och Ilronz-fabriker . 10 10 26 17,275 7 7 23 3,000 Metalldu ks-fabriker 4 4 9 1,183 5 3 5 683 Mekaniske fabriker 10 12 269 119,500 10 12 281 134,366 Nipper-och Galanteri-fabriker 2 2 3 4,000 — — — — Nålmakerier 1 1 3 100 3 3 12 250 Oljeslagerier 3 5 35 324,030 3 4 27 534,293 Optiske Instrument-fabriker . 3 3 10 1,874 3 3 7 1,274 Paraplymakerier . . 7 7 27 55,290 6 6 12 8,380 Porslinsbruk 1 3 200 162,962 1 2 206 174,627 Repslagerier — — -— o 4 16 11,000 Safifians-labriker . . 4 5 9 22,127 3 4 2 8,602 Siden-fabriker 17 27 778 909,667 15 25 763 943,174 Silkes-rederier 9 10 27 9,900 7 9 28 8,200 Skärsliperi 1 1 1 100 i 1 1 100 Sockerbruk 14 28 179 1,719,948 12 22 173 1,452,419 Spegel-fabriker 4 4 7 1,000 5 5 9 1,500 Skeppsvarf 3 8 221 79,553 3 8 216 87,867 Stearinljus-fabriker 2 3 54 63,363 2 3 58 67,813 Stoffts-fa bri ker 2 2 16 15,749 2 2 18 16,676 Strump-fabriker . 5 6 157 46,891 4 6 151 60,572 Svafvelsy re—fa br i k . 1 1 7 12,500 1 1 7 12,500 Såpsjuderier 5 5 15 67,250 5 6 11 75,700 Tagelberederi 1 1 — 50 1 1 50 Talgljus-fabriker . 5 5 19 14,992 4 4 17 26,050 21 1855. 1854. 1855. 3£: ► *3 ► K» > o* *-> cd"
Tillverk- 09 cr as c«" '”5 S* Tillverk- 09 cr g » ri cT Tillverk- ST rs 09 S o p «
® C/i r» CD cr CD Tillverk- pr CD P 9 § cr P »-5 CD ningsvärde. pr CD *■» P »g cr P CD ' ningsvärde.
Tobaks-fabriker . 16 21 377 680,435 16 22 371 750,473 Tobaks-plantörer . 2 2 2 460 1 1 1 200 Ur-fabriker 10 10 27 2,055 — — — — Vaxduks-labriker . 4 3 6 12,289 4 5 5 14,051 Vax- och Spermaceti-ljusfabr. 1 1 3 10,042 — — — — Vadd-fabriker — — —• — 3 5 4 434 Akdons-fabriker . . . . 5 3 11 933 — — — — Attike-bryggerier . 3 3 9 6,353 3 3 10 6,353 Diverse Idkare 6 6 12 9,900 4 4 7 2,550 Summaj548 407 3,48315,228,660 283! 33913,284 4,978,209 23 1833. 1854.
1855 • > »s ► *! gera' > cr £ “ Tillverk- cr Os: " cr Tillverk- OS OS'- “ Tillverk- »i £ CD OS -1 O CD O ‘ zr CD Os CD ningsvärde." ■-* pr CD OS Sä § er S os ningsvärde.
'-i pr CD —i e-* CD OS ? ° s- CD OS ►1 CD ningsvärde.
18 20 447 825,076 22 27 586 923,743 25 35 562 1,015,770 — — — — — — — — — — — 8 9 23 2,383 9 9 30 2,483 8 8 51 2,783 5 5 11 15,114 5 5 18 15,837 4 4 8 20,460 — — — — — — — — — — — — 7 7 2 1,033 9 9 4 855 11 11 10 2,150 — — — — 2 2 7 267 2 2 6 334 3 5 7 7,833 3 3 12 13,83.3 4 4 19 19,500 7 7 11 5,450 14 14 53 38,901 15 16 62 59,787 315137013,448 5,167,867 314 366|3,840 5,985,437 328|390|4,167 7,019,475 24 Till upplysning om de personer, hvilka under ifrågavarande 5 år hos Stockholms Handels- och Ekonomi-Kollegium sökt och vunnit rättighet att såsom försörjningsmedel här utöfva handtverk eller fabriksrörelse, äfvensom å dem, hvilka sådan rättighet uppsagt, har meddelats följande förteckning: 1851. 1852. 1853. i 854. 1855.
>■ 3 c ■3 ■o > 3 G T3 *o ► 3 a ■o •a >■ 3 c "3 > 3 a "3 ► 3 G •3 ■3 ca OQ 3 cd ca CJQ Cl CD CJQ 3 CD 03 30 O. CO CJQ 3 CD 03 CJQ CD ca CfQ CD ca CJQ CD ca CJQ 3 CD ca CJQ Q. CD C*Q 3 CD 03 CJQ CL CD Bagare 17 2 26 7 18 1 17 1 18 8 96 19 Bleck- och Plåtslagare . . — — 1 — 1 — 2 — — 4 — Bokbindare 2 — 2 — — — 2 1 — 7 — Bryggare 1 — 1 — — — 3 3 2 8 2 Fiskblötare 1 1 3 — 4 — — 2 1 10 2 Förtennare 1 — — — — — — — — 1 — Förgyllare — — — — — 1 — Gelbgjutare 1 — 1 — — 1 — 3 — Glasmästare 2 — 1 — 1 — — — —- 4 Grynmalare — — 1 ■— 18 — 6 1 — 26 — Guldsmeder .— — 1 — i — — — 2 — Gördelmakare 1 — i — — — — — 2 Handskmakare 1 — — — — — — '■ — — 1 — Hofslagare • 1 — 1 — — — — .— 2 — Hästslagtare Kakelugnsmakare ...... — — — — — — 2 2 Kammakare 1 — — 1 1 i 4 Klensmeder 2 — 1 1 —^ 2 1 1 — 6 1 Klädesappretörer — — — — 1 — — — 1 Murare 1 — 1 — 2 — 4 Musikalisk Instrumentmakare 1 — 1 — — 2 — Målare 3 2 — 7 2 1 15 Paraplymakare 2 — — — — — 2 — Plåtslagare — 1 — — — — — 1 Perukmakare 1 — — 1 — Sadel - 23 18 S1. 1852. 1833. 1854. 1855.
Summa. >■ 3 a "3
•o 3 a ■o "5 ► 3 a •o ■a >■ 3 a *3 > 3 a ■3 *3 > 3 a ■3 CKJ 3 CD 09 CW
Q. cd era 3 CD 09 era Q. CD crq P 3Q a. s era 3 CD 39 era a. CD era CD 09 era CD era 3 CD 39 era a. CD Sadelmakare 2 2 i i 6 Sejlare 1 — — 1 — l — 3 Skräddare 2 • 4 1 4 — 2 5 17 1 Skomakare 5 6 — 4 2 8 4 — 27 2 Slagtare 15 18 2 13 8 13 2 69 4 Snickare . 3 19 — 7 3 5 35 — Snörmakare 1 — 1 2 4 Sockerbagare — — 2 2 1 5 Sockerdrickstillverkare . — — — l 1 2 Svarfvare 1 5 — 1 1 8 Tapetserare — 2 — 1 — 1 — 4 Tenngjutare 3 Tillverkare af Korf 5 8 3 3 2 2 — 22 3 d:o Jast i — — 1 d:o Vadd 2 1 3 — 2 2 1 — 10 1 d:o Cigarrer . — 2 1 1 5 1 9 1 d:o Karameller 3 1 12 5 11 1 12 14 3 32 8 d:o Mansmössor . — — — — 9 1 10 — d:o Diverse 9 1 8 — 19 2 15 18 2 69 5 Tunnbindare 3 2 — 3 — 3 — 11 — Urmakare 3 — — — — 1 ___ 4 — Vagnmakare 2 2 — — — — — 4 — Summa 91 6 142 17 137 00 o 4I 103 18 581 49 Angående förhållandet med hufvudstadens handel och sjöfart under ifrågavarande tid, hafva från Kongl. General-Tullstyrelsens Revisions-kontor blifvit lemnade följande uppgifter:
Berättelse öfver Stockholms Stad för åren 1851—1855.
4 Värdet af de till Stockholm från utrikes orter införde och förtullade varor utgjorde Hvaribland de från Finland uppgått till Värdet af varor, inkomne på nederlag i ....... . d:o på kreditupplag
Ifrån utrikes orter till Stockholm anlände fartygs antal .
Deras lästetal Uppbörden i Stockholm: af tull för inkomne varor af nederlags-rekognition af afgift till handels- och sjöfartsfonden af fyr- och båkmedel af lastpenningar
Ifrån inrikes orter ankomne fartyg st.
Tillförsel af bränvin, sjöledes k:r Värdet af de från Stockholm till utrikes orter utförde varor utgjorde . ... .
Deribland exporterade till Finland för ett värde af Värdet af varor utförda från Stockholms nederlag ....
Värdet af varor utförde från kreditupplag
Till utrikes orter från Stockholm afgångne fartygs antal
Deras lästetal Inkomsten i Stockholm för tull af afsända varor R.dr af rekognition af transito-afgift af fyr- och båkmedel af lastpenningar Värdet af de från Stockholm exporterade trävaror Stångjern, utfördt från Stockholm Sk® Tjära, exporterad från » Tunnor Till inrikes orter från Stockholm afgångne fartyg .... 27 1851. 1852. 1853. 1854. 1855. il,917,314 11 11,077,668 42 14,744,902 34 22,289,291 18 19,0.37,293 42 418,290 20 505,684 36 273,584 8 288,473 21 615,889 10 1,687,978 6 1,613,465 38 1,200,295 32 2,546,898 27 3,375,079 7 2,684,270 12 3,221,225 29 2,795,122 33 4,096,690 18 4,960,570 15 872 784 — 843 — 1, i 30 — 1,598 — 48,830 41,429 — 38,013 — , 56,201 — 66,17.3 — 1,991,133 34 1,867,075 12 1,812,795 12 2,086,465 .38 2,498,443 42 4,376 24 4,249 32 3,073 16 6,829 25 9,160 45 199,280 29 186,843 18 181,596 30 208,707 27 250,196 15 13,449 3 12,191 8 11,260 17 14,237 1 15,464 46 11,735 4 5 10,074 43 9,154 41 13,169 19 15,703 22 7,507 — 7,052 — 7,629 — 8,171 — 10,097 — 2,220,778 — 2,155,143 — 2,573,660 — 2,882,022 — 1,017,193 — 7,717,538 23 7,269,173 10 8,116,414 40 10,252,651 24 8,977,980 47 1,351,420 10 1,418,064 5 1,295,876 37 349,252 44 218,553 7 101,342 20 113,045 3 200,759 2! 257,844 30 569,369 — 52,643 18 38,397 8 728 36 233,620 10 250,462 6 905 — 860 — 954 — 1,207 — 1,646 — 47,617 — 42,965 — 40,958 — 51,243 — 61,901 — 30,296 27 51,819 41 30,302 54 31,804 25 29,284 12 310 43 341 9 534 24 1,535 12 2,980 2 970 16 851 16 64 47 .3,680 33 4,400 44 8,048 50 7,286 10 6,972 7 9,643 42 11,488 .36 8,524 — 7,354 26 5,862 51 9,443 41 12,818 28 107.952 6 115,676 8 145,785 23 175,608 23 94,412 10 278,767 — 249,876 — 275,517 — 290,459 — 252,774 — 22,649 — 29,613 — 21,981 — 48,009 — 42,963 — 7,767 — 7,531 — 7,613 — 8,184 9,835 — ‘28 Det ofvanuppgifnn värdet al' varor, införda ifrån eller utförda lill utrikes orter, innefattar likväl äfven följande belopp af guld och silfver, nemligen: 1851. 1852. 1853. 1854.
1855 lii föl dl: Guld, arbetadt R:dr 7,900 — 21,060 — 10,880 33,300 42,280 — » myntadt 1,928 — — — 1,133 — _ 7,403 — » oarbetadt — 640 — 160 60 — _ Silfver, arbetadt 5,435 — 5,146 12 3,050 7,472 24 11,6,36 12 » myntadt 51 — — — — — _ — « oarbetadt 385,344 — — — 4,310,222 10 9,968,888 43 3,782,933 16 Summa 408,658 — 24,846 12 4,325,445 40| 10,009,7141 19 3,844,252 28 Ulfördt : Guld, arbetadt Silfver, arbetadt » myntadt * oarbetadt 1851. 1852. 1853. 1854. 1855. 650 32 661 80,015 12 30 4,400 798 203,162 149,467 56 32 24 375 1,486,640 lini 180 lill!
Summa | 2,995 132 80,676 42 357,828 (44 t* fe» CO M O «*» T 180 | — När detta guld och silfver afdrages, utgör återstående värdet af importen till Stockholm från utrikes orter, deruti inbegripna så väl förtullade, som pä nederlag och kredit-upplag inkomna varor, för år 1851 15,880,901: 29.
» 1852 15,887,534: 1. » 1853 14,414,875: 9.
» 1854 18,923,158: 44.
» 1855 23,528,690: 36. samt återstående värdet af exporten tili utrikes orter, med inberäkning jemväl af hvad från nederlag och kredit-upplag blifvit utfördt, för år 1851 7,868,528: 29.
» 1852 7.359,938: 27. » 1853 7,960,074: 5. » 1854 9,237,101: 16.
» 1855 9,797,632: 5.
Af denna uppställning synes, att, hvad importen beträffar, har densamma, då afdrag sker för guld och silfver samt guld-, och silfvermynt, sorn egentligen röra hela landet mera, 29 än Stockholm, under ifrågavarande 5 år varit, vid jemförelse med de två första, i minskning under det tredje; men deremot betydligt tillökad under de två sista åren; äfvensom förhållandet visar sig. i dess stigande, ännu mera, vid jemförelse med det, som ägde rum under åren 1848 1849 och 1850, efter enahanda grund beräknadt.
Hvad åter vidkommer exporten, har den visserligen visat sig äfven, efter afdrag af utfördt guld och silfver, uti någon tillväxt under den tid, som är föremål för denna berättelse, ehuru ej i så betydlig mån, som den, uti hvilken varu-införseln ökat sig; dock så till förstående, att varu-utförseln under åren 1851 och 1852 visat en mindre siffra, men uppgått år 1853 och än ytterligare åren 1854 och 1855.
Jemväl bör anmärkas, liksom i föregående berättelser; att ibland kreditupplags- och nederlagsvaror omsättes en stor del förtullade och blifva således i sjelfva verket två gånger uppförde.
Med afseende på det, såsom sig visar, stora missförhållandet emellan hulvudstadens införsel och utförsel af varor, hvarvid den förra uppgått till betydligt större siffror, än den sednare, hafva Borgerskapets Äldste fästat uppmärksamhet derå, att, till skillnadens betäckning, vexlar från andra håll och fraktförtjenster böra tagas i betraktande Enligt från sjömanshuset meddelad förteckning upplyses, att Stockholms skeppsrederier ägt: år 1851 116 fartyg med 11,158 läster. 1852 122 » 1853 i . . 117 » 1854 138 » 1855 156 Af Stockholms handelsfartyg blefvo: 12,003 11,858 13,503 15,051 1831. 1852. 1853. 1854. 1833.
> SS v z 2. as • ca: cd c 3 3 as tr r. O > 3 as
Med lä- stetal.
C/) c 1 r ar- ra 7» > 3 as
Med lä- 1 stetal.
CD C 3 3 3 r as: ra r' > as
CD c 3 3 as r* or- ra 7» > 3 M
CD C 3 3 r gr ra F)Örolyckade . . .
Sålde 3 is 8 295 763 404 657 } 1,038 - 5 7 10 8 339 611 926 884 } 930 — 4 15 9 308 1,187 343 863 } 1,493 12 7 33 7 979 1,068 2,506 1,018 j 2,047 - 12 14 34 10 911 1,287 2,483 1,269 ] 2,198 — Nybyggda . . .
. hvarigenom läste- talet minskades med hvarigenom läste- talet ökades med 5 1 1,061 — j 1,810 5 ] 1,408 87 j 3,524 — ] 3.734 — 3 860 _ 1,477 __ _ 1,556 30 Harvid anmärkes att, enligt hvad upplyst blifvit, fartyg finnas, Stockholms skeppsrederier tillhörige, hvilka ännu icke besökt Stockholms hamn och, af denna anledning, icke varit vid härvarande sjömanshus antecknade.
Vid jemförelse emellan antalet af fartyg och lästetalet under nästföregående tre år, å ena, och dessa antal under sednare åren, å andra sidan, visar sig det gynnsamma resultat, att ej obetydlig tillväxt inträffat både i det förra och i det sednare afseendet, liksom obestridligt är, att skeppsrederi-rörelsen i Stockholm inom den tidrymd, som nu är i fråga, varit i stigande.
I afseende å grosshandeln anföres, angående handeln lill Brasilien: att exporthandeln, i anseende till betydliga fluktuationer i prisen på svenska produkter derstädes, varit omvexlande, hvaremot importhandeln under de sednaste två åren varit ganska ansenlig, men för importörerne i allmänhet ej vinstgifvande, i följd af inflytanden af politiska förhållanden; angående den Ostindiska handeln: att importen i någon mån ökat sig, men alt, hvad angår exporten, densamma varit högst obetydlig; angående handeln pä England: att den under de två sednaste åren varit ganska liflig; angående handeln på Norra Amerika: att den icke varit i stigande; Och angående handeln i det hela: att den i allmänhet, i synnerhet under de tre sista åren, varit fullt tillfredsställande.
För att ådagalägga ej mindre i hvilken utsträckt mån de i förra berättelsen omförmälde, å Beckholmen anlagde skeppsdockor numera äro anlitade, än äfven huruledes denna inrättnings utvidgning blifvit af grosshandels-societetens medel bekostad, hafva Borgerskapets Äldste anfört: att berörde dockor varit begagnade år 1855 af två kronans ångfartyg, 57 enskildes ångfartyg, ett kronans segelfartyg, 66 enskildes segelfartyg och två pråmar; att då, enligt förra berättelsen, den af grosshandels-societetens medel bekostade summa utgjorde 69,821 R:dr 9 sk. 11 rst., uppgick, efter enahanda grund, det bokförda värdet vid 1855 års utgång till 82,152 R:dr 18 sk. 9 rst.; att den behållna inkomsten under samma år utgjort nära 8% procent å bokföringsvärdet, af hvilken inkomst den del, som öfverskjuta 5 procent å samma kapital, blifvit godtgjord dock-inrättningens reserv- eller reparations-fond; varande för dessa skeppsdockors begagnande en provisorisk taxa af Eders Kongl. Majit i nåder fastställd den 15 Maj 1852, hvilken, efter särskilda underdåniga hemställanden af grosshandels-societetens och skepps-rederiernes deputerade, förklarats sedermera år efter annat gällande.
Sjökaptens-societetens deputerade hafva meddelat, att, oansedt det tillväxande antalet af sjökaptener, som här ofvan blifvit anmärkt, en tillväxt, som står 1 sammanhang med förökningen af Stockholms skeppsrederier tillhöriga fartyg i antal och lästetal under meranämnde fem år, de, som numera vinna burskap å sjökaptens - 3i yrket, sällan förena sig med härvarande sjökaptens-societet, hvars upplösning, såsom en inrättning till inbördes hjelp och understöd för de ibland societetens medlemmar deraf i behof stadde, i saknad af erforderlige inkomster, vid detta förhällande, emotses.
I afseende pä minuthandeln i Stockholm, hafva Borgerskapets Äldste, angående frågan, huruvida denna handel, under nu ifrågavarande tidrymd, kan anses hafva sjunkit eller förkofrats, uppgifvit, att minuthandeln ingalunda sjunkit, utan snarare förkofrats, likväl med anmärkning, att den utvidgade täflan, som uppstått sedan handels-separationen upphört och burskap vinnes utan någon föreskrifven läro- och tjenstetid samt strängare pröfning, haft till följd, att minuthandels-idkare, såsom individer, numera hafva svårare utväg att genom yrket sig försörja, än tillförene.
Såsom orsaker, hvilka föranledt det tillstånd, som i det föregående antydes, och grunda omdömet att minuthandeln i hufvudstaden under den uppgifna tiden på det hela förkofrats, antaga Borgerskapets Äldste hafva varit: eri stor varu-import, den goda tillgång, som ägt rum af rörelse-kapital, samt den omständighet, att krediten ej varit vacklande för den, som förstått och velat sköta densamma.
Stockholms Handels- och Ekonomi-kollegium har i afgifvet utlåtande anfört, att, vid jemförelse emellan uppgifteme, rörande fabrikshandteringen inom hufvudstaden, många yrken visat sig vara i tilltagande, deremot andra gått tillbaka, så att de år efter annat lemnat en ringare produktion, och att flera det ena året visat en förhöjd, men ett påföljande år en förminskad varutillverkning.
Orsaken till dessa fluktuationer är ej alltid lätt att finna, men de förändringar, hvilka inträffat i afseende å ökad eller minskad produktion, torde, hvad ett yrkes stigande angår, hufvudsakligen kunna tillskrifvas den omständighet, att svenska fabrikanten lyckats till qvaliteten så förbättra sin tillverkning, att den blifvit jemngod med hvad från utlanden erhålles, derigenom importen minskats till förmån för landets egna produkter.
Hvad åter beträffar de yrken, hvilka visat sig här i staden vara i aftagande, har Kollegium ansett till ett sådant förhållande ingen annan orsak finnas, än att dessa yrken, i anseende till lokala förhållanden, härstädes icke kunnat bedrifvas med samma fördel för fabrikanten, som på andra orter, dit sådana yrken efter hand förflyttas.
Till de olika förhållanderne medverka för öfrigt ej sällan endast tillfälliga omständigheter och Kollegium har ansett några så vigtiga och inflytelserika förändringar icke under de fem år, hvarom här är fråga, hafva inträffat, att de med skäl kunna ungifvas såsom giltig anledning till något enskildt yrkes fall eller förkofran.
S2 Af här ofvan intagne uppgifter, angående fabriksrörelsen i Stockholm, inhemta*; ött fabrikernas antal under nu ifrågavarande fem år minskats med 20, likasom ägarne dertill, så att de voro 17 mindre vid slutet än vid början under delta qvinqvennium, men deremot att arbetarnes antal ökats med 684 och tillverkningsvärdet med icke mindre än 1,790,813 R:dr Banko.
I sammanhang härmed har Kollegium förmält, att åtskillige af de uppgifter, rörande stämpling icke underkastade tillverkningar, som ligga till grund för denna beräkning, icke torde vara fullt tillförlitliga samt till följe deraf missledande, helst många ibland dem upptaga tillverkningsvärden, hvilka ingalunda motsvara arbetarnes antal; men att, om äfven dessa sednare industriidkares fabrikationer skulle rätt uppskattas samt blifva betydligt och måhända dubbelt högre än uppgifterna innehålla, så äro de likväl, då fråga uppstår att bedöma fabriksrörelsens tillstånd i dess helhet, af ringa inflytande, helst de innefatta jemförelsevis obetydliga summor.
Under dessa förhållanden och då tillökningen i det för år 1835 upptagna produktionsbeloppet, jemfördt med totala tillverkningsvärdet år 1851, är sfi betydlig, att den uppgår till nära två millioner Riksdaler banko, så utgjorde den, efter Kollegii förmenande, ett säkert bevis, att hufvudstadens fabriks- och manufaktur-näringar gått framåt och att fabriks-industrien inom hufvudstaden börjat under de sistförflutne tvänne åren höja sig från det tillstånd af stillastående och tvinande, hvaruti den förut sig befunnit.
Uti de särskilda utlåtanden, Fabriks-föreningen afgifvit, har afdelningen för stämpling underkastade tillverkningar uppgifvit: att om ock, under den tid denna berättelse omfattar, en eller annan fabriksrörelse ibland dem, som tillhöra denna afdelning, i följd af särskilda omständigheter och lokala förhållanden fallit, samt några andra fabrikationer icke vunnit önsklig förkofran, utan blifvit oförändrade, det likväl kan anses såsom ostridigt, att fabriks-industrien i hufvudstaden i allmänhet, under dess hittills åtnjutna skydd, vunnit en utveckling, som lemnar tillfredsställande bevis på det ökade förtroende, hufvudstadens fabriksidkare genom sina tillverkningar sig tillvunnit; hvarjemte afdelningen för ostämpelbara tillverkningar anfört: att den särdeles gynnsamma konjunkturen, hvaraf hela Sveriges jordbrukande invånare under sednare åren njutit, återverkat på industrien, så att, ehuru en del fabrikanter, hvilka vid sina fabriker begagna ett större antal arbetare i förhållande till fabrikationens värde, högst känbart erfarit följderna af lifsmedlens oupphörligt stigande pris, den tid, som förflutit sedan 1850, likväl kan anses hafva varit gynnande för industrien och att således densamma uti hufvudstaden är i oupphörligt stigande, hvartill högst väsendtligt bidragit det fredliga förhållande, Sverige fått emot sina grannar bibehålla.
Uti till 35 Uti till Borgerskapets Äldste afgifvet utlåtande hafva Handtverks-föreningens Fullmäktige anfört, att handtverkerierne i allmänhet, under de sistförflutne fem åren, ingalunda stigit, utan tvärtom fallit, hvilket styrktes deraf, att fattigdomen bland handtverkeriernas ledamöter och arbetare på ett högst bekymmersamt sätt tilltagit.
De orsaker, som mest dertill bidragit, hafva Fullmäktige ansett vara: att allmänna arbets-inrättningar förfärdigat handtverksvaror, ofta till en ganska stor myckenhet, hvarigenom enskilda handtverkare, hvilka icke kunnat inlåta sig i pristäflan med berörde inrättningar, icke allenast gått i mistning af en högst betydlig arbetsförtjenst, utan äfven sett sin samhällsställning är från år försämras; att å landet Bosatte handtverkare här i staden afyttra sina varor till lägre priser, än hvartill dylika inom staden och med deraf följande mångdubbelt större omkostnader för förfärdigade varor kunnat försäljas; att en mängd personer, de der, med och utan tillstånd, utöfvat handtverk såsom försörjningsmedel, dels förenat sig om gemensamma verkstäder, dels ock, för sina yrkens utöfning, begagnat biträde af ett icke obetydligt antal handtverksarbetare, sedan desse, under förespeglingar att erhålla en större frihet, blifvit tubbade att öfvergifva sina mästare; att flere personer, ehuru icke ägande sådan arbetsskicklighet och öfrige egenskaper, att de kunnat vinna burskap här i staden, hvarest, i dylika fall, Kongl. Fabriks- och Handtverks-ordningen med noggranhet tillämpats, likväl, sedan de, under ett kort besök i någon annan stad, lyckats erhålla borgarerätt, härstädes fått utföra, med här antagne arbetare, ganska betydliga handtverksarbeten, hvaribland till och med byggande af boningshus; att det handtverksidkande borgerskapets kommunalskatter, långt ifrån att hafva blifvit nedsatta i ett rättvist och billigt förhållande till minskningen af dess arbetsförtjenst och borgerliga rättigheter, tvärtom årligen ökats; samt slutligen att öfverträdelser af Kongl. Fabriks- och Handtverks-ordningen, hvilkas åtalande icke sällan af ill villige tidningsskrifvare blifvit gjordt till föremål för begabberi, jemväl derföre opätaldt fått äga rum.
Äldste, som ansett sig icke böra ingå i vederläggning af hvad handtverks-föreningen anfört derom, att handtverkeriernas idkare, i anseende till höga arbetslöner, brist på arbeten samt en fördyrad lefnadskostnad, ej befinna sig, som individer, i en önskvärd ställning, hafva dock erinrat, att handtverkerierne inom hufvudstaden under den tid, hvarom fråga är, såsom handtverkerier, i ganska betydlig mån förkolrats, enär ej bestridas kan, att konstfärdigheten på ett synnerligen lofvärdt och hedrande sätt utvecklats, så att inhemska handtverkeriers produkter äro med utländska fullt jemnförlige.
Berättelse öfver Stochholms
Stad för åren 1851—1855. 5 34 Med anledning af handtverks-föreningens härofvan anförda klagan öfver handtverkeriernas förfall och deras idkares tilltagande fattigdom, har Öfverståthållare— Embetet från Stockholms Rådstufvu-Rätt infordrat uppgift å antalet af de fasta egendomar, som, enligt lagfarts— protokollet, handtverkeri-idkare här i staden inköpt och sig afhändt, jemte sammanräknade summan för hvarje af nu ifrågavarande fem år för fastigheten^ erlagde köpeskillingar, hvaraf inhemtas att handtverksidkare härstädes K ö p t.
Sålt.
Antal egen- domar.
Köpeskillingsbelopp i Banko.
KOpeskillingsbelopp i Banko. år 1831 39 600,569 10 8 56 335,226 32 » 1832 72 779,336 — — 54 555,449 16 » 1833 46 367,912 — — 46 666,460 — »' 1834 . 83 1,037,491 52 — 61 1,068,818 16 » 1833 73 917,100 52 — 56 848,368 32 Summa 337 3,722,409126 8| 253 3,470,323 hvaraf vill synas, att handtverkeri-idkare under nämnde tiderymd köpt 84 fasta egendomar mera, lin hvad de försålt, och att de inköpte egendomarnes värde med 232,086
R:dr 26 sk. 8 rst. banko öfverskjuta de försåldes. ■S:o IPoliti.
Genom del af Ofverståthållare-Embetet, i underdånig skrifvelse den 24 Maj 1849, framställda och af Eders Kongl. Majit, enligt Nådigt Bref af den 9 Mars 1830, gillade förslag, grundlädes deri organisation af hufvudstadens polis- och nattbevakning, sorn ännu äger bestånd.
Dervid gjorde sig gällande den otvifvelaktig! riktiga och of erfarenheten bekräftade åsigten, att polismakten, i hela sitt omfång, borde till en för sitt ändamål samverkande myndighet koncentreras och att polispersonalen borde spridas öfver hela staden, ständigt utöfva bevakningen, vara för allmänheten lätt tillgänglig och med noggrannhet kontrolleras i sitt uppförande i och utom tjenslen.