Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vrot, 5:dje Sami. 41 522 Constitutions- Utskottets betänkanden. om förändring af 25 och 26 §§ i Jil stitiae Ombudsmans-lnstructionen, Medelst ProtocollsUtdrag för den 23 sistledne October, ankommet den 1 dennes, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln behagat till ConstitutionsUtskottet remittera ett af Herr August von HartmansdoifF, på anförda skal framstäldt, och af flere Herrar Ledamöters yttrande beledsagadt förslag, det måtte, i 25 Jf af JustitiasOmbudsmans-Instructionen orden: ”innan näst infallande Riksdag med döden afginge,” förändras till: ”emellan Riksdagarna från ämbetet afginge,” samt 26 § i nämnde instruction erhålla följande lydelse: ”Afgår JustitiasOmbudsman från Ämbetet, under påstående Riksdag, före eller efter det L agtima valet till detta Ämbetes besättande, förhålles med utseendet af en efterträdare, på sätt 97 § Regeringsformen föreskrifver.
Afgår JustitiasOmbudsman emellan Riksdagarna, sammanträde genast Fullmägtige öfver Banco- och Riksgäldsveiken, och insätte i Ämbetet, genom ProtocollsUtdrag, den person Riksens Ständer till hans efterträdare emellan Riksdagarna utsett.
15lifver denne till verklig JustitiaeOmbudsman förordnad, välje genast bemälde Fullmägtige, samfält och per capita, en annan.
Lag samma vare, om denne person rättigheten Constitutions-Utskottcts betänkanden.
32g till efterträdandet sig emellan Riksdagarna afsäger, eller eljest derifrån afgår.
Under påstående Riksdag förhålles dermed enligt 98 J) Regeringsformen.’’ ConstitutionsUtskottet
Hnner rlessa förändringar dels stridande mot Grundlagen, enligt hvars klara bokstaf och mening Suppleanten, hvilken måste ega samma qtialiteter, som hos Ordinarien erfordras, är bestämd att efterträda JustitiaeOmbudsmannen, äfven örn denne under Riksdagen, efter Lagtima valet, afgår, dels numera öfverflödiga, sedan Utskottet föreslagit, ej allenast i Memorial under N:o 63 af deu 14.
October, ett nytt Stagande i 26 jf af JustitiasOmbudsmans-Instructionen, hvilket samtlige Rikstånden redan gillat, utan ock i Memorial under N:ris 62 och 73 af den 13 October och 15 November, två särskilda tillägg i 98 § Regeringsformen och 63 $ Riksdagsordningen, dem jemväl samtlige
Stånden till grundlagsenlig behandling godkändt.
Vid sådant förhållande, och enär först i den händelse att berörda Grundlagstilläg<r vid nästa Riksdag blefve afslagna, något behof af Justiti Ombudsmans-Instructionens ytterligare förändring synes kun 324 Constitutions-Vtskottets betänkanden. na uppstå, tror Utskottet sig ej böra Herr von Hartmansdorff^ förevarande Motion tillstyrka, utan( hemställer vördsamligen, om icke den måtte anses förfalla.
Anbom den 21 December 1825. -'Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ändring i 43 och 44 §§ Riksdags Ordningen.
En Ledamot af Högloft Ridderskapet och Adeln har, genom ingifven Motion, gjort ConstitutionsUtskottet uppmärksamt på de olägenheter, som uppstå af två eller flrra Utskotts förening till samfällt behandlande af en remitterad fråga, och särdeles på den, vid sammansatta Utskotts förvandling till Nämnd, inträffande oformlighet att samma personal, hvilken, i egenskap af Utskott, endast formerat en underordnad och beredande myndighet, sedermei-a upphöjas till en Öfver-Instance, en skiljeman RikssStånden emellan.
Constitutions Utskottets Betänkanden.
Vid öfvervägande häraf, har hos ConstitutionsUtskottet förekommit att, likmätigt 56 § Regeringsformen, allmänna frågor skola hänvisas till behörigt Utskott; Att jemväl i 54, 44’ 49 oc*' 75 S § Riksdags-Ordningen nyttjas ordalagen: visst, sär skildt, vederbörligt Utskott, eller det som med målet befattning egt; Att, enligt 51 §, ämnen af olika beskaffenhet icke lä i en skrift sammandragas, hvarmed synbarligen åsyftats att ingen väckt fråga måtte fordra remiss till flera än ett Utskott; att 43 § tillåter Utskotts sammanträde med annat eller andra, för gemensam öfverläggning, icke för gemensamt beslut, samt att stadgandet i 73 § Riksdagsordningen om Utskotts förstärkning till Trettio Ledamöter af hvarje Stånd, tydligen haft för ändamål att dess vanlige Utskotts Ledamöterne, hos hvilka en genom handläggningen redan vunnen, tillförlitligare sakkännedom måste väntas, skulle deltaga i afgörandet, men icke de^cmindre kunna dervid öfverröstas af de invalda nya, som fördenskull borde tillsammans bilda ett starkare antal än den högsta ordinaira Utskotts-personalen : hvadan ConstitutionsUtskottet ock förmo* dar att det under sednare Riksdagar uppkomna mis förhållandet härrört från en felaktig tolkning, så väl af 45 § Riksdagsordningen, i afseende på det Utskotten des 326 Constitutions-Utskottets betänkanden. lemnade tillstånd att med hvarandra sammanträda in Plenis, som äfven af 1 Morn. 44- §, hvarest, med afvikelse från ordalagen i 56 Jf Regeringsformen, stadga^ att målen böra utredas af behöriga, icke behörigt, Utskott.
Då nu dessutom, jemlikt 34 och 36 §§ Riksdagsordningen, hvarje ärende af större omfattning, eller sådant, som icke på visst Utskott beror, obehindradt kan förvisas antingen till något förut i Grundlagen bestämdt, eller till ett särskildt för tillfallet nedsatt Utskott, och då afsigten med de i 43 § tillåtna gemensamma öfverlaggningar bäst torde uppfyllas genom Deputerades sammanträde, hvilket rådplägningssätt Lagstiftaren äfven såsom tjeniigast utmärkt, får, till återförande härutinnan af RiksdagsOrdningens rätta tillämpning, ConstitutionsL tskottet för grundlagsenlig åtgärd, vördsamligen framställa det förslag, att första puncten af 43 ^ måtte sålunda förändras:
"Skulle ett Utskott anse nödigt, att till öfverläggning om något ärende af särdeles vigt, med annat eller andra Utskott sammanträda, vare sådant tillåtet, på det sätt hvarom Utskotten öfverenskomma, dock alltid genom Deputeradg, frän det eller de V tiko 11 sorn till - Constitutions- Utskottets Betänkanden.
327 kallas," samt usta Momentet af 44 § er* hålla följande jemkade redaction: ^Konungens | ropOsitioner, äfven om allmänna frågor, hvarmed förstås sådana , som kunna eller böra komma under samtliga RiksStåndens öfverläggning och pröfning, må ej i Riksens Siänders Plena till omedelbart afgörande upptagas, u an skola öfverlämnäs till utredande åt behörigt Ltskott, hvars yttrande, deraf alltid ett exemplar må hvarje Stånd meddelas, bör, enligt hvad här ofvanföre samt vidare i Regeringsformens 56 § stadgas, föregå Riksens Ständers beslut; och kunna, när så nödigt pröfvas, Riksens Ständer genom Ståndens pluralitet, förelägga Utskottet viss tid till Betänkandets afgif vande,” Stockholm den 9 December 1823.
Ankom den 16 December 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande öfver 'Ire Stånds återrcmisser pä Utskottets Förslag, i anledning af de särskildta Utskottets Betänkande 328 Constitutions-Utskottets Bctclnkanden. om Styrelseverkens reglering förekommande Grundlagsfrågor.
Ridderskapet oell Adeln, Högvördige PresteStåndet och Vallofl.
Borga* reSlåndet, hafva med åtskilliga anmäikningar, som des a RiksSiånd, hvart för ig, förklarat utgöra deras gemensamma tan-1 kar, återförvisat ConstitutionsUtskottets, under [\:o 72, den 11 nästlidne November, afgifna Utlåtande och förslag i anledning af de uti sår kilda Utskottets Betänkande om en ny Styrelseverkens reglering, förekommande Grundlagsfråga ; hvarvid tillika Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Välloll BoigareStåndet förelagt Utskottet, till återremissernas besvarande, Åtta dagars tid, räknadt från den 8 dennes.
I öfverensstämmelse med 56 § Regeringsformen, tillhör det således ConstitutionsUtskottet att, äfven der det ej funne s'-äl att förändra sin en gång stadgade öfvertygelse, söka i möjligaste måtto sammanjemka RiksStåndens tankar, och, att för öfrigt till deras behandlande anmäla de oförenliga kiljaktigheterna; Och Utskottet skyndar att uppfylla denna pligt, likväl med fastadt afseende å anmärkningarna* - ConstitutionsTJtsUottets Betänkanden.
329 jarnes s rkildta beskaffenhet och StåndtPju ralitelens öfvervägande beredningssätt.
BorgareStändet framställer anmaiknirgsi is, elen allmänna ats, att, enär Satskilia Utskottets Betänkande gtnndas pH en Kongl. Maj ts Nådiga Proposition, och skall vara ali anse lika med en ådan, Säl'* s k i I dia Utskottets förslag lior, jemväl i de delar, hvati det icke af ConstjtutionsL tskottet gillas, ktinna hvila lill afgörande vid nästa Riksdag.
Men då itigen annan
U rundlags behörig Propnnent af Giundlagsförändringar finnes, än Konungen eller ConstitutionsUtskoitet, då särskildta Utskottets Betänkande, ehuru föranledt af en Kongl. Maj ts Nådiga Skrifvelse, dock ej är någon sådan, och e] mindre någon Kongl.
Maj:ts Fropo ition, hvilken vanligen åtföljes af Rednction förslag, och ej får modifieras, samt då dessutom icke ‘ät‘krldta Utskottet omedelbarligen, titan, i stöd af RiksStåndens Remisser å Kongl.
Maj ts Nådiga skrifvelse , samt Organi ationsCommiltéens och Särskildta Utskottets utlåtanden, Constititti nsL iskottet framlagt förslagen, tror Utskottet dem ej kunna annorlunda behandla , än soto des- egna, på det «ätt nemligen , att endast hvad Constituiions' tskottet tillstyrker, må blifva Riksens Ständers Bihang till H •$, Fröt. &djc SamL 4*- gp Censtitutions-TJtsJioiuts betcjinknnden. beredda, till nästa Rik dag hv ilande yttrande \ hvadan Utskottet löt niodor, att Vallöf]. liotgaieStåndet, med frånträdande af sin generella anmärkt ing, torde Ifla vid detta vöidsamnia föiklatande heio.
Mot de partiella förslagen vid 5 och 6 ff.
RegeiingsFotmen, handlande om StatsR,idets samman ätlning, och hvilka ämnen, såsom egande med hvarandra o» skiljaktig gemenskap, mäste i ett heil be» traktas, enmäikas s o FresteStändef, atty emot särskilts Utskottets förslag, Jnstilias Statsministern bibehållits vid sin egenskap af Stut Rådets och Högsta Domstolens fiamste Ledamot* titan ali föredragnings-befattning i Stats» Rådet.
Till ITögvördige
FresteStåndets närmare besinnande, öfverlernnar vördsanili* gen Consiilution.-Ufskottet, om icke ''tån tiel, på redan anförda, från G nndLgens anda Och syftning hemtade kil, täcktes nedlägga denna anmärkning och foga sig efter de tre RiksStånd,som härutinnan godk rint Utskottets åsigt. sto Ridderskapet och Adeln, samt Borgares. ände!, ali en Krigsminister bör finnas Consntutions Utskottets Betänhanden. 531 för Land'försvaret, och en annan för Sjö försvarets ärende» j i sammanhang hvar» med 'Riddersk ipet oell Adeln yrkar, att Stät siVidets Ledamöters collectiva måtte okas från Tretton till Fjorton.
Som, i denna fråga.
Två Stånd stadpat mot Två, och meningarne hvilka .1 ömse sidor äro af vigtiga *-kal understödda, icke medgifva någon • amman jemnkning, töranläte Utskott» t till den vord«amma hemställan, att, i händelse samtelig» RiksStånden icke •
k »Me iörena sig, om enahanda yttrande, skilj aktigheten må afgöras genom Cons!itutions t-kottet, förstärkt till Tjuga Ledamöter af hvarje lånd , och får derjemte, för tidens vinnande, uppgifva eli så, lydande Voteringsproposition.
Den som vill att, enligt ConstitutionsUtskottets förslag, Land- och Sjöförsvarets ärenden skola i Stat Rådet af en enda Kii gsminister föredragas, röste Ja.
Nej, framställe* till Gtundhigsenlig behandling, del förslag vid 6§ Regeringsformen, att en Krigsminister må föredraga Landförsvarets- oell en SjöMjni ter Sjötörsvaiets äienden, samt, i följd deraf, genom 5 §• stadgas StatTlådspcrsonalerts tillökning med eP Ledamot, 53S Constitutions-Utshottets betånkctndcn» 5:0 RiJderskapct nch Adeln, att Ju» sf tireGaucellei u bör föredraga Grundlags» o< h Justilia?irenden , undantagandes Irigor rm Nåd i brottmål, hvilka skulle af Revisionssekreterare föredragas, samt BorgarStåndet att Rwi iöns Secreterarne höra hädanefter , .‘oni hittills, föredraga Justitia» åren derna.
Enär Högv.
PresteStåndet lemnat
Ju« stitiasirendernas föredragning
St JustitiasSlats.
Ministern, och Vällofl.
BorgareStådets anmärkning, icke äsyftar nSgon ny Gumd lags föreskrift, ulan endast föi kastandet af den föreslagna, men Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hederv. BondeStåndet, nied eller tilan modifikation, g illat L tskoltels förslag, anser Utskottet lämpligast den medelväg, att vörd«am!igen tillstyika de öfrige Rvspective RiksStSnden antagandet af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns ofvan» berörde mening.
Preste- och BorgareStånden, att ?■ edie JustjtiaeRevisionen bör stå under Hög-ta Do 1 stolens, icke under JuslitiaeCancellerens förmanskap.
Denna anmärkning , föranledd af ett i Utskottets Memorial influtit uttryck, och Cons titutions-Utshot tets Bctänkanclen.
353 tillika derrf att bermilde Två RiksStånd icke- vejat aniana Just i! iaeCancellei n så om Forediägande i StatsRådet, synes val icke riglad mot något bestämdt förslag, eller ingående i Grundlags redactionen.
Dock lår Utskottet häröfver meddela den voidsamma fö 1 klaring, alt det visset ligen anser JusmiasRevisionens
Ämbets - och Tjenstemän underlyda den myndighet, som de betjena , och sålunda älven Högsta Domi tolen. 5:0 BorgareStåndet, att StatsSecreterarne må kalla , icke 3VIini»tiar men Föredragande StaisRåd.
Utskottet hemsiäller vördsamligen, om icke Vallöf!. BorgareStåndet, medel t den mer dist inctiva, i sig sjelf likgiltiga benämningens godkännande , behagade foga sig eller Re pective MedSlånden. 60 Ridderskapet och Adeln, att från HofCancellerens i Gundlagarne antydda befattningar, må undantagas de, son» Särskildta Utskottet ansett böra fiån haus Ämbete skiljas.
Utskottet finner ej skäl att förändra det begrepp om HofCancellerns constitu* lionell vigliga bestämmelse, som grundal 534 konstitutions- Utskottets betänkanden.
Utskottet* af't yrkande ä Särskildta l't kottets om förmälda föid.ig; förmodande i tskottvt att »Iogh 11 Rid b ('kapel O h Adeln lärkes i denna del med de öfrige RiksStänJen sig lorena. 7:0 PresteStändet, att HofCancellern mä ega särskildt inseende öfver RiksArchivet och Kongl. Tryckeriet.
Det torde titan tvifvel göra tillfyllest, att frän Grundlagen intet hinder möter för öfverlemnandet ät UolCancellern af en särlan upp-igt, hvarom äter något Uttryckligt Grundlags-stadgande icke lärer erfordras. 8 o Ridderskapet och Adeln, att 6 §.
Regeringsformen mätte omredigera», med 1)a 11 ~ii?t till Ordningen, hvari Föredragande ■ t?
' Ö StatslVåden blifvit uppslälde.
Dä ingen anledning synes för handen, att ändra den Ordning, i hvilken Regeringsformen upptager StatsSeoreterarne, hvarom icke eller förr än nu fräga varit vackt, och dä Ju<titiceCanccdIern, säsom en tillkommen ny Föredragande, lämpligen hör sist ibland deni uppnämna», hopp is Utskottet att Höglöflige
Rid le skåpet och Adeln skall tac kas i denna, mind e m igtpäli^gände omständighet, sig efter MedStånden foga.
Constitutions-Ustkottets hctänhanden.
535 Det af Höglo/!.
Riddcrskapet och d~ deln uti ö §. yrkanrle tillagg efter orden; ’'dere 1 iike minst l re af ries?
,’ med orden; 'icke föredragande," tillstyrker
Utskottet vörd-amligcn, såsom främjande en större tydlighet.
Hvaremot Utskottet icke kan gifva anledning dertill att orden: "Samtlige icke Föredragande StatsRåd må u hytas mot orden : StatsRuclets samtlige hecla inöter, emedan StatsRldel ovillkoi liga sammanträdande in
Fleno vid andra an det i 13 jf. anvisade utomordentliga fall, icke synes nödigt eller med de Föredragandes trägna befallning förenligt.
C? O O Sedan alla de Tre återremitterande
Stånden ansett betänkligt och olämpligt, att i Regeringsformen intaga den af Utskottet föreslagne Stat Råds Beredningen, räknar Utskottet för en skyldighet att, med frånträdande af samma förslag, tillstyrka Heders'.
BondeStåndet, att de Respective MedStåndens mening instämma.
Det förtydligande Högloft Ridd er Tapet och Adeln äskåt , genom tillägg i 26 §. efter orden: "JiistiticeSiatuninUic! n och minst Två,” af orden: icke föredrasart■ - C? de," äfvensom den af samma Stand beslutna förändring i 2 § af 01 den re i ir -es till orden : "Konunnen ina nämna, öfverlemnar, Utskottet voirdsamligen lili do öfriga Respective RiksStåndens bifall.
S3Ö Constitonutis- Utskottets Betänkanden.
Ridderskapet* och Ad Ins vrkande, atl i 28 • niette efter oid.r : "Ci vile Ämbetsmän inom Riket,” tilläggas; "föredragande i Com.nnndoiuul," kan hos de * re andra Stånden di stomindre af L t skottet understödjas, sorn ifrågavarande tillagg innehar eri alldeles »iy motion, livat, till icke ens från Särskildta Utskottets Betänkande liemtats enledning.
Anmärkningen mot den i ”4 Jf- Ju;<itiasRåden förslagsvis tillagd t högre vanlig» fiet, torde Vallofl.
Borgare tåndet benäget låta med afseende å
Med länden® gillande åtgärd, förfalla.
Enär de
Tre återremitterande tåtiden itutiit Chefen för
Tul 1-tyreisen höra förses med Kongl.
Maj ts lYådiga Fullmagt och innehafva förtroende-Ämbete, tillstyrker vöid-antligen Utskottet en sådan ändring, medelst denna Ämbetsmans införande uti 55 § ; men beti aflande Höglofl.
Rtdderskapet och Adelns föt klarade tankar, att i nämnda §. ordf t: ”Stats örvaltningsDe part» mentén hör nthytas mot ’St itsExjieditioncrrmsamt ordet; "> ndeiSiåth ill, iren’ utgå saknar Ih-koltel noa giltiga skäl iit de-se löiandi ingar till de öfriga luivsS.äiidcns Lii ali liemsulla. n Constitutions-Utskottets betänkanden. 337 På s'tt Höglofl.
BorgareStåndet vid 102 §. yttrat, föreslår Utskottet vördsamligen, att, i dess redactions-project, orden: ”af Arméens Flotta,’’ må ändras till: af Kongl.
Majus Flotta "
Slutligen och i följd af Höglofl.
Ridderskap ts och Adelns anmärkning emot Förslaget vid 41 §•
Riksdagsordningen, tillstyrker Utskottet att i denna §. orden: ^Tjenstgörande StatsMinistrar, StatsRåd, ”JustitiseRåd och Justitieombudsman,” må förändras till:
"StatsRådets och Högsta >’Domstolens samtlige Ledamöter, äfven>'som JustiticcOmbudsmannen, m. m.”
För öfrigt bifogas vördsamligen en provisorisk uppgift å de nu ytterligare tillstyrkta Grundlagsändringarne, med öppet rum för dem i 5 och 6 §. \‘. RegeringsFormen, som ankomma på vidare behandling; förbehållandes sig Utskottet att, sedan Riksens Ständers Utlåtande i ämnet hunnit definitift beredas, få aflemna sådane fullständige Redactionsförslag, som vid nästa Riksdag må kunna med Ja och Nej besvaras.
Bihang till R, S, Pr»t. $:dje Sami, 43* 558 Constitutions-TJtskottets Betänkanåen, Regerings»Formen. § 5- StatsRådet skall bestå af - - Ledamö» ter hvilke äge rätt att alla der förekom" mande mål öfvervara, nemligen:
En Justitias-StatsMinister, som tillika alltid vare främste Ledamot af Konungens Högsta Domstol; en StatsMinister för utrikes ärenderna, samt - - StatsRåd.
Ej må Fader och Son eller två Bröder på en gång vara ständige Ledamöter af StatsRådet. § 6.
Af StatsRÄden skola - - vara Föredragande nemi.:
En KrigsMinister för - - ärenden; en inrikes Minister för ärenden, som angå Näringarne, Allmänna hushållningen och Ordningen; en FinanceMinister för Cameral- och DrätselÄrenden; enEcclesiastiqueMinister för KyrkoÄrenden, derunder inbegripna mål, rörande Allmänna Uppfostran samt Helsö- och Fattigvården, och en JustitiaeCanceller, för Grundlags- och Justitias-är enden, med undantag af frågor om Nåd i brottmål, hvilka af RevisionsSeereterare må föredragas.
Constitutions-TJtskottets betänkahden. 53$ $ 8.
Ej må Konungen Fatta något beslut i de må] , hvaröfver StatsRådet höras bör , derest icke minst tre af dess icke föredragande Ledamöter, jemte vederbörande Föredragande tillstädes äro.
StatsMiniitrarno och samlige etc. § 9* (Lemnad utan anmärkning.) 5 10.
Innan ärendcrna hos Konungen uti StatsRådet föredragas, skola de, genom nödiga upplysningars inhämtande från vederbörande Ämbets F er k, af den Föredragande beredas.
S isingen anmärkning.) $ 26.
Då JustitiaeÄrenden inför Konungen ; StatsRådet föredragas, skola, jemte Justi.
Constitutions-ZJtskottets betänhanden. tiéeStatsMinistern och minst Två, icke Föredragande StatsRåd, samt etc. S 27.
JustitiaeCancellern hvartill Konungen må nämna etc. $ 28.
(Ytterligare förändring afstyrkt.) § 34* (Likaledes.) $ 35- StatsMinistern .... inrättade Verk.
Chefen för Tullstyrelsen etc. §. §. 42, 45 och 99.
(Lemnade utan anmärkning.) $ 102.
Denna Domstol, som RiksRätt kallas Escadern af Kongl. Maj:ts Flotta etc. Constitutions-Utskottets Betänkanden. 341 §. §.
(Utan anmärkning.)
Riks dags-Ordningen. §•
29» (Utan anmärkning.) §. 41.
StatsRådets och Högsta Dotnstolens samtlige Ledamöter, äfvensom JustitixOmhudsmannen, kunna ej etc.
N;o 82.
Ankom den 16
December iQ23- Memorial till Riksens Ständer, rörande sättet för slutliga behandlingen af frågan om Allmänna Brandförsäkrings B er kets Laner ätt i Banken.
Sedan , med bifall till Stats- och BancoUtskottens hemställan, uti Memorial under 342 Cotistitutiom-Utskottets betänkanden.
N:o 622 af den 26 nästlidne November» Höglofl.
BondeStåndet täckts uppdraga åt ConstitutionsUtskottet «tt, med Riksens Ständers rätt och i Deras stalie, bestämma sättet för slutliga behandlingen af den väckta frågan om Lånerätt i Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkringsverket, och således afgöra, tiMtingen densamma må, enligt Höglofl.
Ridderskapets och Adelns samt Högvördige PresteStåndets tanka, förfalla, eller ock, efter Vällofl. BorgareStåndets och Hederv.
BondeStåndets, till förstärkta Stat* - och BancoUtskotten hänskjutas, får ConstitutionsUtskottet vördsamligen förklara att, då 72 §.
Regeringsformen, hvartill 75 §.
Riksdagsordningen lemnar hänvisning, egentligen handlar om Bankens GrundFörfattningar och Riksens Ständers Allmänna Förvaltnings-föreskriftér, men den närvarande frågan om Lånerätt i Banken endast innebär och afser en Speciel Förvaltningsoch dispositions-detail, Utskottet finnér samma fråga, jemlikt berörde Riksdagsordningen §., kunna och böra förfalla.
Constitutions Utskottets Betänkanden, 24.5 N:o 83.
Memorial till Riksens Ständer, i anleda ning af Ridderskapets och Adelns äterremiss på förslaget till ett tillägg i 56 $. Regeringsformen.
Det förslag ConstitutionsUtskottet, uti Memorial under N o 71 af den 11 nasti.
November, afgifvit till ett tillägg i 56 §.
Regeringsformen, har från Höglo fl. Ridderskåpet och Adeln blifvit återförvisadt, med en för Ståndets gemensamma tanka förklarad anmärkning, syftande derhän att, till förekommande af misstydningar och tvister i framtiden, ordet: ”Önskningsmål,’’ måtte utbytas mot orden: ”de mål, hvar. om 89 §• handlar.” ConstitutionsUtskottet finner val betänkligt att ordagrant tillstyrka denna förändring, enär önskningsmål kunna beredas äfven af andra Utskott än Allmänna Besvärsoch EkonomieUtskottet, och då dessutom 89 $.
Regeringsformen handlar icke blott om egentliga önskningsmål, utan ock om sådana, Rikets Styrelse beträffande ärenden, dem Konungen öfverlemnar åt Riksens Ständer att gemensamt med honom afgöra, och hvarvid förfares, såsom för Lagfrågor är stadgadt; men emedlertid får, med anled* 344 Constitutions-XJtskottets betänkanden. ning af återremissen, och för att gifva önskningsjnålea den i 89 använda benämning , Utskottet vördsamligen hemställa, om icke dess förra förslag vid 56 § Regeringsformen mätte omredigeras pä följande sätt: ”Dock må i de mål der Rik sens Ständer endast ega magt att besluta underdåniga föreställningar och önskningar , Utskotts först framstälda förslag genast af Stånden kunna med ändringar antagas.
” Stockholm den 11 December 823.
N:o 84* Anbom den 17 December 3823.
Memorial till Riksens Ständer, med yttrande om sättet till slutliga behandlingen af frågan rörande omsättnings beloppet för DiscontLån.
Med bifall till BancoUtskottets den g dennes under N;o 96 allätna Memorial, i anledning af Respective RiksStändens olika beslut om sättet till deiimtiva behandlingen - Constitutions Utskottets betänhanden.
g4-5 gon af frågan rörande omsättningsbeloppet för DiscontLän, hafva Höglofl.
Ridderskape och Adeln, Högv.
FresteStåndet och Hederv, Bond Ståndet uppdragit åt GonstitutionsUtskottet att, med Riksens Ständers rätt och i deras ställe, afgöra, antingen ärendet må, enligt Ridderskapets och Adelns samt RorgareStåndets mening, förfalla, eller ock, enligt Preste och BondeSlåndens hänskjulas till förstärkt Banco» Utskott.
Efter den åsigt ConstitutionsUtskottet nyligen i ett annat mål framstält, handlar 72 §.
RegeringsFormen, om Banquens Allmänna Förvaltning, likmätigt de GrunöFörfattningar som det af Riksens Ständer be ror att stifta och upphäfva
Här synes dock saken angå, icke något nytt Reglemente för Banquen, icke ens någon ny Discontinrättning och Reglemente derföre, utan blott sådana partiella ändringar i det äldre Reglementet, hvilka tilläfventyrs skulle af BancoDiscontens utgrening i underlydande LåneContoir föranledas.