Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet sålunda anfört, och då Utskottet icke kan frånträda sin, i öfverensstämmelse med förra Ständers beslut, fattade åsigt, att gevärs-tillverkningen icke erfordrar alt utsträckas utöfver ett antal af tillsammans 3,000 gevär årligen, har Utskottet, i anledning af hvad under discussionerna inom Riks-Stånden blifvit anfördt, endast funnit sig böra uti det först tillstyrkta anslaget föreslå en förhöjning, motsvarande ungefärligen, hvad för studsare och pistoler kan, utöfver kostnaden för infanteri-och jägare-gevär, erfordras, hvadan Utskottet, med iagttagande äfven af den förändring, som Utskottet ansett böra ega rum i dess förslag, angående tiden för extra Statsregleringens anvisande, tillstyrker, att Rikets Ständer måtte för gevärs-fabricationen bevilja Stats-U tskoltels Utlåtande, N.o 435.
23 elt extra stats-anslag af 62,500 R:dr årligen, att under 4 år utgå med tillsammans 250,000 R:dr.
Emot Utskottets hemställan om afskrifning af det till ombyggnad och förbättrad inredning af Carl Gustaf stads factori af extra anslaget förgevärstillverkningen åren 1835—1839 förskottsvis använda belopp 32,156 R:dr 43 sk. 1 rst. har blifvit erinradt, att denna fråga, såsom beroende af Riks-Rättens yttrande, i anledning af Constitutions-Utskottets i afseende derå emot Konungens Rådgifvare anställde talan, icke borde för närvarande komma under Rikets Ständers pröfning.
I anledning häraf får Utskottet, då ordningen, på sätt anmärkt blifvit, verkligen synes fordra, att frågan, huruvida ansvarighet kan, på grund af Constitutions-Utskottets berörde åtgärd, komma att för konungens Rådgifvare ega rum, bör föregå pröfningen af afskrifnings-frågan, hemställa, att Rikets Ständer, utan att för närvarande beslnta, i afseende å återgåendet af det till ombyggnad och förbättrad inredning af Carl Gustafs stads factori af anslaget till Gevärs-fabricationen för åren 1835—1839 förskottsvis använde belopp af 32,156
R:dr 43 sk. 1 rst., endast måtte förklara, att denna summa må intill nästa Riksdag i räkenskaperne balanceras inom linien och att försäljning af de till factoriet hörande, i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition omförmälde, lägenheter icke af Rikets Ständer anses vara af behofvet påkallad.
Vidare har ock anmärkning förekommit deremot, att Utskottet icke fästat afseende vid Petter Jönssons från Jönköpings
Län motion om ökad beställning å gevär från Husqvarna factori, helst utredt vore, att gevären från detta factori erhöllos af den bästa beskaffenhet och till lägsta pris, samt de der anställde mycket öfvade och skicklige arbetare saknade tillräcklig sysselsättnings
Då Utskottet, uti dess förut afgifne Utlåtande, icke tillstyrkt högre anslag, än som för en tillverkning af 3,000 gevär årligen erfordras, och icke eller nu funnit sig böra denna åsigt frånträda, samt följagtligen, så framt Gevärs-fabricationen vid.
Carl Gustafs stads factori icke skulle komma att alldeles upphöra, för de enskilda factorien ej kan påräknas större tillverkning än de, enligt nu gällande stadganden, hafva att af staten påräkna, får Utskottet, i anledning af berörde anmärkning, endast åberopa sitt förra yttrande.
I anledning af Utskottets tillstyrkan, i afseende på nedläggandet afNortelje Gevärs-factori, har dels blifvit erinradt, att Utskottet, emot Grundla - 24 Stats-Ulskotlels Utlälandej N.o 435. gens föreskrifter, icke varit berättigadt att lill afgörande i Riks-Ståndens plena väcka en sådan ny, hvarken af Kongl. Maj:ts Proposition eller enskild motion föranledd fråga, dels anmärkning gjord, att föga förhoppning vore för handen, att nämnde factoris egare, såsom Utskottet förutsatt, på hilliga vilkor skulle vilja beqväma sig till någon öfverenskommelse och factoriets nedläggning, dels ock blifvit yrkadt, att för den händelse, berörde factori skulle komma alt nedläggas, Rikets Ständer måtte besluta, alt leveransen af de derifrån årligen contraherade 500 stycken gevär måtte öfverflyttas på Husqvarna factori.
Då det, eldigt Grundlagen, åligger Stats-Utskott< t att pröfva behofvet af de anslag, som för Siats-Verket ifrågasättas, har Utskottet, hvad serskildt rörer gevärs-fabricationen, äfven ansett sig både böra och kunna ingå i undersökning, huruvida det sätt, hvarpå denna tillverkning nu bedrilves, är för staten det förmonligaste, eller om förändring deruti kan vara af behofvet påkallad, i hvilket afseende Utskottet äfven inför Rikets Ständer uttryckt sin åsigt, rörande den mindre lämpligheten af Norrtelje Gevärs-factoris bibehållande.
Utskottet har emedlertid icke föreslagit Rikets Ständer att, i afseende härå, meddela någon föreskrift, utan endast att till Kongl, Maj:t i underdånighet öfverlemna att saken pröfva och bedöma, samt, ifall Kongl. Mai:t skulle finna någon åtgärd böra för detta factoris nedläggande ega rum, derom till Rikets Ständer aflåta Dess Nådiga Proposition.
Vid sådant förhållande, och då Utskottet icke anser lämpligt, att, innan Kongl. Maj:t, i anledning af denna underdåniga framställning, Sig yttrat, Rikets Ständer ingå i pröfning, på hvad sätt för framtiden må förhållas med tillverkningen af det antal gevär, som enligt contract för närvarande är Norrtelje Factori tillförsäkrad t, anser Utskottet sig endast böra åberopa, hvad i delta afseende i det förra Utlåtandet blifvit tillstyrkt. 4:o Utskottets tillstyrkan, i afseende på befästnings-arbetena å Waxholm och uti Stockholms skärgård, har dels föranledt den anmärkning, att anslaget borde ställas icke på 3, utan på 5 år, eller till nästa Riksdag, dels blifvit mött med den invändning, att, så länge en fullständig plan till hufvudstadens befästning icke blifvit Ständerna förelagd, eller intilldess Konungens Stats-Råd vore fullständigt tillsatt, anslag till detta föremål ej bordt komma i fråga, hvarjemte slutligen blifvit yttrade tvifvelsmål, rörande lämpligheten af någon befästning af Stockholm åt sjösidan, enär en fiende ansågs kunna landstiga bredvid fästningen och sedermera anfalla hufvudstaden från landsidan, eller ock sjelfva fästningen, om den folie i fiendens händer, blifva en punkt, från hvilken Riket kunde tillskyndas oberäknelig skada, utan troddes Stnts-Utsliottets Utlåtande, N.-o 435. 25 troddes då snarare, att en väl ordnad skärgårdsflotta, i förening med hufvudstadens eget lyckliga läge, utgjorde dess säkraste och starkaste försvar.
Utskottet anser sig böra, i anledning häraf, upplysa: att Utskottet erhållit del af så väl den defensions-plan, sorn å ifrågavarande befästningar har afseende, med dertill hörande ritningar och kostnadsförslag, som ock vederbörandes yttranden, angående lämpligheten och behöfligheten af hufvudstadens befästning åt sjösidan, hvaraf Utskottet kommit i tillfälle inhemta, att följande kostnader erfordras: till Waxholms fästnings fullkomliga iståndsättande, så att icke allenast fästningens insida, genom vissa liniers höjning, blir defilerad och nödig säkerhet mot stormning vunnen, utan äfven tillräcklig eld mot sjön, samt en nu saknad commenderande beskjutning mot Waxön och vissa delar af Rindön beredes, och hvarigenom fästningen, oberäknadt redan färdiga samt 12 under arbete varande Casemattehvalf, ytterligare erhåller 21 diverse hvalf, af hvilka 10 med 2 våningar 460,000. till Rindö befästning en återstående kostnad af 259,000. till en tornbyggnad å Tallholmen 210,000. och till befästning af Kammarholmen . . 259,000.
ö • tillsammans 1,188,000. samt att om, på sätt Chefen för Ingenieur-corpsen, uti dess underdåniga Memorial af den 7 December 1839, tillstyrkt, till dessa befästnings-arbetens utförande skulle komma att användas årligen 150,000 R:dr, Waxholms fästningsbyggnad inom 12, och de öfrige befästningarne inom 7 år skulle kunna fullbordas.
Utskottet sålunda varit i tillfälle inhemta, får Utskottet följaktligen, i anledning af de förekomne anmärkningarne, rörande den mindre behöfligheten af dessa befästningar, anföra, att Utskottet anser desamma, just med betragtande af hufvudstadens läge, vara af den yttersta vigt, helst Utskottet icke kan antaga, att en skärgårdsflotta, utan stöd af en sådan befästad punkt vid det numera ensamt tillgängliga inloppet till Stockholms inre skärgård skall blifva tillfyllest för stadens skyddande mot anfall från sjösidan, i följd hvaraf Utskottet vidblifver sitt förra yttrande, endast med det tillägg, att det tillstyrkte årliga anslaget af 100,000 R:dr måtte komma att utgå och beräknas för 4 år med tillsammans 400,000 R:dr Banco. 5:o
Utskottets tillstyrkan om ett anslag af 50,000 R:dr årligen i tre år till Carlsborgs fäslnings-byggnad har blifvit af Bonde-Ståndet bifallen och Bih. tili R.
Prof. 1840 och 1841. 4 Sami. 1 A/d. 3 Band. 1 Häft. 4 26 Stats-TJtskottets Utlåtande, /Ko ^35, af de öfrige Riks-Stånden återremitterad, endast med den anmärkning, att för ifrågavarande anslags utgående bordt bestämmas icke 3, utan 5 år, jemte det en ledamot af Preste-Ståndet hemställt, att det tillägg borde göras, att Kongl.
Maj:t, om sådant funnes nyttigt, skulle ega disponera anslaget till andra allmänna arbeten, till exempel fängelse-byggnaders uppförande, för den händelse, Pionier-corpsen ansågs kunna till sådana arbeten användas.
Då dispositionen af de anslag, sorn af Rikets Ständer i och för vissa ändamål beviljas, icke lämpligen bör till andra eller flera föremål utsträckas, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka, att den summa, som af Rikets Ständer kan för Carlsborgs fästningsbyggnad blifva anslagen, må tillika kunna användas till andra allmänna arbeten.
Och får Utskottet i öfrigt, med åberopande af hvad i detta senare
Ut låtande, angående tiden för den extra stats-regleringens fortfarande, blifvit yttradt, hemställa, att den tillstyrkta summan af 50,000 R:dr årligen måtte få beräknas och utgå för 4 år med tillsammans 200,000 R:dr Banco. 6:o Vid Utskottets yttrande, i afseende på ifrågasatte anslag till Carlstens fästning och Marstrands hamnförsvar samt till befästnings-arbeten vid inloppen till Carlskrona, bar bos Riclderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden blifvit erinradt: att anslagen till de begge serskilda föremålen oundgängligen måste behandlas hvart för sig, emedan föremålen tillhörde föredragningen af tvänne olika Stats-Departement, nemligen för Landt- och Sjö-försvaret; att Utskottet begått ett misstag vid beräkningen af behofvet, enär Utskottet förbisett, att, vid sistlidne Riksdag, då tillgång till serskildt anslag för Kungsholmens befästning icke förefanns, Rikets Ständer medgifvit, att kostnaden för denna fästnings byggnad fick utgå af det å 8.de Hufvud-Titeln anvisade förslagsanslag till fångars vård och underhåll, med undantag af utgiften för instrumentalier och inventarier, som borde bestridas af 4:de Hufvud-Titelns tillgångar, hvarefter total-kostnaden årligen uppgått, enligt uppgift af en Ridderskapets och Adelns och en Preste-Ståndets ledamot, till omkring 34,000 R:dr, hvaraf 16 å 1700 R:dr bestreds af 4:de, men det återstående af 8:de Hufvud-Titeln, och, enligt en annan ledamots af Ridderskapet och Adeln förmälan, till 38,000 R:dr, hvaraf till fångarnes underhåll, beklädnad, bevakning, sjukvård, m. m. 16,500 R:dr, det vanliga fångtractamentet, å 3 sk. om dagen, derunder inbegripet, och 21,500 R:dr för arbetets bedrifvande, hvaraf blefve en följd, att, så framt ej Rikets Ständer ville med - Stats-lJtskottets Utlåtande, N:o 435. 27 gifva, att 8:de Hufvud-Titelns nyssberörde anslag till fångars vård och underhåll finge hädanefter, såsom tillförne, vidkännas kostnaden för befästnings-arbetena, det nu till fördelning med Carlstens fästning och Marstrands hamnförsvar tillstyrkte anslag blefve för behofvet af Carlskrona arbetsfångars sysselsättande otillräckligt; att, hvad serskildt angick befäslningarne vid Marstrand och Carlsten, en nödig försigtighet fordrade att ej draga för långt ut på tiden med deras fullbordande, emedan Marstrand, den enda befastade hamn vid Rikets vestra kust, vore, i anseende till sin belägenhet vid Kattegatt, i händelse af ett krig, utaf stor vigt, både såsom tillflygtsort för handelsfartyg samt stödjepunkt för örlogskryssare och skärgårdsfartyg,
hvarjemte det lätt kunde inträffa, att, om fästningen ej vore nog stark, någon af de mägtigare krigförande Europeiska Slaterne satte sig i besittning deraf, då densamma blefve för Sverige, hvad Gibraltar är för Spanien; varande på grund haraf yrkadt, att hela det af Kongl. Majit för begge de serskilda föremålen äskade anslag mätte beviljas, att utgå icke på 3, utan på 5 år, eller intill nästa Riksdag.
Af Bonde-Ståndet bar denna punkt blifvit återremitterad, på grund af anmärkningar, rörande serskildta anslaget för Marstrands och Carlstens fästning, hvilken ansågs vara af ingen nytta, då densamma hvarken kunde skydda kusten mot landstigning, eller göra fiendens örlogsfartyg någon skada, så framt de, enligt hvad man kunde antaga, holle sig utom skotthåll för dess kanoner, men deremot, en gång möjligen i fiendens våld, blef en farlig stödjepunkt för dess anfallsplaner mot det inre af landet.
I anledning först af den gjorda invändningen, alt de for dels Carlstens fästning och Marstrands hamn-försvar samt dels befästnings-arbeten vid inloppet till Carlskrona tillstyrkte anslag icke mätte gemensamt ställas till Kongl. Maj.ts disposition, på den grund, att de begge serskilda föremålen tillhöra tvänne olika Stats-Departements föredragning, får Utskottet anföra: att, då Kongl. Majlis Nådiga Proposition, sorn serskildt upptager ifrågasatte anslag för försvars-verket till lands och sjös, till det förra hänfört begge dessa befästningsarbeten, och då begge föremålen jemväl stå under ledning af Chefen för Ingenieur-Corpsen, jemte det förvaltningen af medlen besörjes af Kongl.
KrigsCollegii Fortifications-Afdelning, bar Utskottet trott sig finna, att föredragningen rörande båda befästnings-arbetena tillhör Landtförs va rs-Departementet, under hvilket så väl Krigs-Collegium som Ingenieur-Corpsen , vid Stats-Rådels förändrade organisation, blifvit ställde, och om äfven fördelning af anslaget skulle, på sätt anmärkt blifvit, vara af behofvet påkallad, föreställer sig Utskottet, att intet hinder bör kunna för Kongl.
Majit uppstå att deröfver i Nåder förordna.
Utskottet bar för dess tillstyrkan af dessa anslags anvisande 28 Ståls-Utskottets Utlåtande j N:o 435, medelst en för begge föremålen gemensam summa, hemtat ett ytterligare stöd uti den omständigheten, att, då möjligen för fullbordandet af Kungsholmens befästning skulle komma att erfordras en kortare tid, än den, under hvilken anslaget blifver bestämdt att utgå, och Kongl. Maj:t derefter kunde pröfva ändamålsenligare och nyttigare alt mera påskynda befästnings-arbetena vid Marstrand och Carlsten, Kongl. Maj:t må ega öppet att deröfver förfoga efter omständigheterna.
Den åsigt, som, rörande den mindre lämpligheten af Carlstens fästning, inom Bonde-Ståndet blifvit uttryckt, kan Utskottet så mycket mindre dela, som utom angelägenheten för Sverige att, i händelse af krig, ega en befästad hamn på Rikets vestra kust, ifrågavarande fästning, med afseende å hehofvet af en föreningspunkt för Sveriges och Norriges gemensamma sjöförsvar, synes blifva af stor vigt såsom station för en del af Sveriges skärgårdsflotta.
Hvad slutligen angår anslagens belopp, så, enär Utskottet icke funnit sig böra tillstyrka, att de ifrågavarande befästnings-arbetena påskyndas mera, än som oundgängligen erfordras, för att med fördel för Stats-Verket sysselsätta de arbetsfångar, som äro att dertill använda, torde någon högre summa, än 40,000 R:dr årligen för begge föremålen gemensamt icke blifva erforderlig, i synnerhet som Utskottet vid anslagets tillstyrkande afsett, alt detta belopp, enligt hvad äfven under discussionen inom Riks-Stånden blifvit yrkadt, skulle komma att användas endast för arbetets bedrifvande, och alt deremot kostnaden för fångarnes tractamente, underhåll, beklädnad, bevakning, sjukvård, med flere behof, som, antingen fångarne hållas till arbete eller ej, måste af staten bestridas, skulle fortfarande komma att utgå af det å 8:de Hufvud-Titeln till fångars vård och underhåll anvisade förslags-anslag.
På grund af detta allt och under åberopande af hvad Utskottet, angående tiden för de till extra Stats-regleringen hörande anslags beräknande, redan anfört, får Utskottet, med vidblifvande af hvad i det förut afgifne Utlåtandet blifvit yttradt, endast hemställa, att det tillstyrkte anslaget, 40,000 R:dr årligen, måtte få utgå och beräknas för 4 år, med tillsammans 160,000 R:dr, samt att Rikets Ständer måtte medgifva, att de kostnader, hvilka erfordras för vid ifrågavarande arbeten använde fångars vård och underhåll m. m. måtte få fortfarande utgå af det för sådant ändamål å Riks-Slatens 8:de Hufvud-Titel anvisade förslags-anslag. 7:o Utskottets Utlåtande, i hvad det angår ej mindre det af Kongl. Maj.t äskade anslag af 15,000
R:dr till anskaffning af Telegraf-persedlar, föranvändande under krigstid, jemte de i sådant afseende erforderliga undersökningar, än ock Herrar Grundelstjernas och Brincks motioner, om anslags anvisande Stats-Utskotlets Utlåtande , N.-o 435.
29 för de nu redan befintliga Telegraf-inrättningars underhåll, liar af BondeStåndet blifvit bifallet och af de öfriga trenne Riks-Stånden återremitteradt, på grund af hufvudsakligen följande förekomne anmärkningar: att, med afseende å angelägenheten deraf, att undersökningar må kunna anställas till utrönande af tjenliga Telegraf-stationer, och att sådane Telegraf-persedlar, som fordra större noggranhet eller längre tid för deras förfärdigande, måtte kunna i tid anskaffas, så att, vid ett inträffande krig, Telegraferna kunde skyndsamt försättas i verksamhet, Utskottet bordt hafva infordrat officielt meddelande, angående Post-Verkets disponibla öfverskotts-medel, innan Utskottet anvisat utgiften å dessa medel, hvilka möjligen dertill ej lemna tillgång, serdeles med afseende derå, att Stats-Verkets behållna andel, blifvit vid denna Riksdag beräknad till 50,000 R:dr mera än tillförne, och å skjutslegans af Rikets Ständer beslutade förhöjning; att underhållet af redan be• iintliga Telegraf-inrättningar antingen borde afskiljas från Postförvaltningen i öfrigt, eller ock bestämmas alt till ett visst belopp årligen företrädesvis af Post-Verkets behållningar utgå, i stället att desamma nu hufvudsa kl igast medtagas till nybyggnad af dyrbara ångfartyg för statens räkning och till understöd för
Diligence-inrältningarne; i sammanhang hvarmed en ledamot af Borgare-Ståndet yrkat, att Stats-Utskottet måtte uppmuntra ÖfverPosl-Directörs-Embetet att förklara, det allt understöd af post-medlen till
Diligence-bolaget snart skall upphöra.
I afseende på Post-Verkets ställning, är under discussionen hos Ridderskapet och Adeln derjemte meddelad följande uppgift: Post-Verkets brutto-intrader af bref-posten, som nästlidet år beräknades till 598,002 R:dr 56 sk. 7 r:st., upptagas för innevarande år och framgent till 600,000: samt af paket-posten 9,000:
Summa R:dr 609,000:
Utgifterna utgöra.
Enligt 1840 års stater 423,376: 44.
4. deruti inberäknadt det årliga anslaget till Telegraf-inrättningarne 12,120 R:dr.
Öfver stat.
Tillökning i utgifter för utrikes brefvexlingen, förmedelst den directa ångbåts-commu Transport 423,376: 44. 4. 609,000: 3o Siats-Utskottets Utlåtande, N.-o 435.
Transport 423,376:44. 4. 609,000: nicationen emellan Götheborg och Hull, omkring 18,000:
Af öfverskottet an vist understöd till Dili gence-bolaget 8,000: 449,376: 44. 4.
Behållning 159,623: 3. 8.
Hvadan, då Stats-Verket skall af postmedlen beräkna 150,000: behållningen blifver endast 9,623: 3i deraf likväl erfordras 3,433:42. — till bestridande af kostnaden för en nu i Nåder anbefalld snälloch paket-post-inrättning inom Calmar Län, så att hela behållningen, eller öfverskottet komine att inskränkas till . . 6,187: 9. 8. hvaraf följde, att, då skjutskostnaden för samtlige postföringarne i Riket uti innevarande års stat är beräknad till 96,466 R:dr 32 sk., och för det kommande året, i följd af inrättade nja postgångar, icke ansågs kunna upptagas till lägre belopp, än 100,000 R:dr, tillgång hvarken funnes för bestridande af den tillökning i postskjutsen, som uppkomme genom skjutslegans förhöjning, eliel' för bekostande af de ifrågasatle Telegraf-persedlarnes anskaffning och dertill hörande undersökningars anställande, med mindre det påräknade årliga bidraget till Stats-Verket, i förhållande dertill varder nedsatt.
Enligt af Öfver-Post-Directörs-Embetet Utskottet meddelad uppgift, halden vid 1840 års slut befintliga behållning af Post-Verkets inkomster blifvit calculerad alt, efter afdrag af derå anvisade utgifter för ett nytt ångfartyg, m. m., lemna en odisponerad tillgång af 41,754 R:dr 7 sk. 4 r:st.
Banco; hvarjemte Utskottet af Postverkets räkenskaper inhemtat, att någon tillgång utöfver stat för den kommande tiden ej synes vara att påräkna, sedan, enligt Rikets Ständers beslut, Stats-Verkets behållna andel af postmedlen kommer att beräknas lill 150,000 R:dr årligen; men då icke allenast det årliga anslaget för Telegraf-inrättningarnes vidmaglhållande redan finnes vara å Postverkets ordinarie stat uppfördt, i följd hvaraf Kongl. Maj:t icke eller framställt behof af något serskildt anslag för detta föremål, utan äfven sannolikt är, alt, enligt hvad senare tiders erfarenhet gifvit vid. handen, Postverkets inkomster allt framgent skola fortfara att årligen ökas, såsom en följd jemväl af utvidgade communicationer, samt följaktligen antagas kan, att ofvanberörde odisponerade behållning af 41,754 R:dr 7 sk. 4 r:st. skall lemna tillgång till bekostande af de för krigs-tillfällen afsedda Telegraf-persedlars anskaffning och Stats-Ulskottets Utlåtande N;o /j,3S. 3r de i sammanhang dermed erforderliga undersökningars anställande, har Utskottet, som, under erkännande af dessa föremåls nytta och gagnelighet, dock ej kunnat anse desamma vara af deri vigt, att serskilda medel, utöfver de till Kongl. Maj:ts disposition ställde öfverskolten å postmedien, lämpligen må dertill anvisas, funnit sig böra till alla delar vidblifva sitt i denna punkt förut algi fna yttrande.
Hvad åter angår framställningarne, angående Postverkets behof af ökade tillgångar, i följd af skjutslegans förhöjning, samt i afseende å de af Kongl. Maj:t å Postmedlens öfverskott vidtagne dispositioner till byggnad af ångfartyg samt understöd för Diligence-inrättningarne, så anser Utskottet dessa omständigheter icke ega det sammanhang med frågan om anslag för Telegraf-inrättningarne, att desamma kunna af Utskottet vid besvarandet af återremissen rörande nämnde anslag till pröfning upptagas. 8:0 Utskottets yttrande, i fråga om anslag för Instructions-compagnier vid indeklta Infanteriet, har af Borgare-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bonde-Ståndet bifallet.
Ridderskapet och Adeln samt PresteStändet hafva deremot beslutat återremiss, på grund af följande anmärkningar: att de beslut, hvaruti Rikets Ständer stannat, i anledning af Utskottets projecter i Utlåtandet N:o 44, upphäft verkan af de utaf Utskottet, såsom stöd för dess nu gjorde afstyrkande, åberopade skäl; att, på sådant sätt, försvarsverket lemnades hjeiplöst, under det striden om reductioner och organisationer fortgår, ehuru frågor rörande landets inre politiska förhållanden ej borde få vådligt inverka på vår gemensamma säkerhet emot yttre faror; att bifall till det äskade anslaget syntes vara ett oeftergifligt vilkor för att bereda Kongl. Majrts
Nådiga bifall till den af Rikets Ständer beslutade underdåniga framställning om indragningar uti den stående armeen, emedan icke blott utsträckningen af Beväringens vapenöfningar i sådant afseende vore tillräcklig, utan äfven erfordrades, att den stam, som qvarstår, genom ökad exercis kan vinna större moralisk styrka, så att Beväringen må ur densamma erhålla tillräcklige ledare och instructörer, samt att, då bildandet al
In-, structions-compagnier erfordrade ordnandet af nödiga etablissementer, hvartill skulle beredas tillgång genom inskränkning i tiden för vapenöfningarne unden de första åren, Statsverket för den händelse, försvaret skulle komma att hädanefter vidsträcktare än tillförne grundas på conscription härigenom tillskyndas en fördel, enär i sistnämnde fall sådane etablissementer blefvo oundgängligt nödvändigt;.
I sammanhang härmed har, under discussionen inom Ridderskapet och 32 Stats-Utskottets Utlåtande, JY.o ^35.
Adelnj Herr Stjerngranat j GtJ med åberopande af 56 §.