Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag såsom vigtig erkända frågan om Allmänna Corrections-Anstallernes försättande på en bättre fot, blef, genom saknadt anslag af Rikets Ständer, lemnad utan utvägar till hufvudsaklig förbättring, sådant icke stod väl tillsammans med omständigheterne och för banden varande förhållanden i denna del, hvilka påkallade snara förändrade anstalter, så vida icke ändamålet skulle alldeles förfelas, och dessa anstalter, långt ifrån att verka till de å Corrections-Inrältningarne intagne personers förbättring, tillskapa en mängd vanartigt folk, som slutligen skulle öfvergå till Verkliga brottslingar, hvarförutan den K. M. Nåd.
Propos, N:o 23.
11 vigtiga omständighet icke borde lemnäs utan afseende, att utrymme äfven måste beredas för det icke obetydliga antal för brott dömde personer, som, efter å Fästningar utstånden arbetstid, saknade laglig sysselsättning och icke kunde, såsom för allmänna säkerheten vådlige, försättas på fri fot.
Och då medel för detta ändamål icke kunde erhållas af Allmänna Byggnads-Anslaget, såsom lill andra behof disponeradt, och i allt fall otillräckligt, samt desåkallade fångmedlen egentligen voro anslagne till fångars vård, underhåll och transport, återstod för Kongl. Maj:t ingen annan utväg än att anvisa de bristande medlen af öfverskotten å StatsVerkets inkomster; Och hafva således, under serskilde dagar åren 1827 och 1828, af öfverskotts-medlen blifvit till Styrelsen öfver Fängelserne utbetalde 104,563 R:dr, hvilka, tillsammans med förutnämnde 58,36o R:dr 34 sk. 3 rst., utgöra redan använde 162,920: 34 sk. 3 rst.
Nämnda Styrelse har uti förberörde underdåniga Memorial af den 17 i denna månad anmält, att de, till fyllnad uti hela Summan erforderlige 4r»547 a3 sk. 9 rst.
Banco äro för Styrelsen oundgängeligen nödige att lyfta under loppet af innevarande år, så väl för att godtgöra uppköpte och till en större del använde matei ialiar, som K. M. Nåd.
Propos. N:o 23. äfven för att kunna fortsätta och inora ofvan uppgifne Terminer fullborda de vid förberörde tvänne Corrections-Inrättningar återstående arbeten; hvarjemte och enär bland de till Byggnads-kostnaderne först anslagne medel, en Summa af io,5p4 R:dr 34 sk. 3 rst. utgöres af utestående fordringar, hvilka endast successive inflyta och först under loppet af år i83i äro att till fullo påräkna, Styrelsen i underdånighet hemställt, att antingen denna för byggnads-kostnadens betäckande oundgängeligen nödiga Capital-summa måtte af de tillgångar, hvarifrån den återstående här förut uppgifna kostnads
Summa kommer att utgå, förskjutas, emot återgäldande medelst förenämnde successivt inflytande fordringar, eller ock att Styrelsen måtte tillåtas, att, under enahanda ersättnings-skyldighet, få af fång-underhålls-medlen till Byggnadskostnaden använda en motsvararde Summa, eller io,5p4 R:dr 34 sk. 3 rst.
Majit öfverlemnar nu denna framställning af förhållanden till Rikets Ständer, hvilka lära inse nödvändigheten deraf, att Styrelsen af Fängelserne och Arbets-Inrättningarne, så skyndsamt som hegärdt blifvit, sättes i tillfälle att få lyfta de för betalning af inköpte materialier samt för arbetets fullbordande i öfrigt erforderlige Banco Riks - K.
M- Nåd, Propus. N:o 23. daler 41 >^47 : 9» hvartill nödige medel torde af Riktes Ständer anvisas.
Vidare och hvad beträffar Styrelsens anmälan angående de Banco Riksdaler io,5t)4: 34- 3, sorn, ehuru bland de nu befintlige tillgångar ne upptagne, likväl icke ännu, såsom varande utestående fordringar, äro för byggnads-kostnaden disponible, föreslår Kongl. Maj:t Rikets Ständer, alt bemälde Styrelse må berättigas, att, emot ersättning i den mon fordringarne inflyta, få af fång-undcrliålls-medlen använda nyss upptagna Summa till byggnads-kostnadens betäckande.
Styrelsens öfver Fängelser och Arbetsinrättningar ofta åberopade underdåniga Memorial, hvilket, utom närmare framställning af ofvanupptagne förhållanden, innefattar en sammandragen redovisning för alla de, i afseende på Fängelsers och CorrectionsInrältningars förbättring, de senare åren, i allmänhet vidtagne anstalter och de hittils deraf vunne resultater, varder bärbos bifogadt; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
CARL JOHAN A. Thuring. 14 Bil. till K. M. JSåd.
Utdrag af P roto collet öfver Jus titi(E-'d re tide r, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet, å Stockholms Slott den 26 November 1828* Närvarande: Hans Excellence, Justitias-Stats-Ministern, Herr Grefve Gyllenborg.
Hans Excellence, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve af Wetterstedt.
Hans Excellence, Stats- Rådet, Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence, Stats-Rådet,Herr Grefve Mörner.
Hans Excellence, Stats-Rådet, Herr Grefve Löwenhjelm. Stats-Rådet, Friherre af Nordin. Stats-Rådet Schwan.
Stats-Rådet, Grefve af Ugglas, Justitiae-Rådet von Rosen.
JustiLiae Rådet Isberg.
Hof-Cancelleren von Schulzenheim. Revisions-Secreteraren Thuring föredrog i underdånighet Styrelsens öfver Fängelser och Arbets-Inrättningar i Riket underdåniga Skrifvelse af den lyrde i denna månad, in - Bil. till K. M. Nåd.
Propos. A1.o 23, 15 nehållande berättelse om de åtgärder, sorn tid efter annan ifrån år 1804 blifvit vidtagne i afseende på inrättande och förbättring af Corréclions-anstalterne, samt om det sätt, hvarpå nämnde Styrelse, sedan dess organisation år 1826, sökt fullgöra dess åliggande, hufvudsakligen i hvad rörer anläggande och fullbordan af 2:ne större Corrections-Anstalter bär i hufvudstaden , den ena å Södermalm för lösdrifvare af mankönet, och den andra på Norrmalm för sysslolösa och för brott dömda personer.
Berörde underdåniga berättelse, hvaruti, bland annat, i underdånighet anmältes, att den Norra Corrections-Inrällningen för Qvinnorna, i Julii månad sisth år, blef färdig till begagnande, samt alt alla Byggnaderna och inredningarna derstädes skulle blifva inom detta års slut fullbordade, äfvensom att de mindre betydliga Byggnads-arbeten, som vid den Södra Corrections-Inrättningen återstå, skulle under loppet af nästkommande år bringas i fulländadt skick, slutar sig med den underdåniga framställning, i afseende å de till Byggnader och inredning åtgångne och än vidare åtgående kostnader:
Att, sedan Byggnadernes början år 1826, blifvit utbetaldt: 37,391: i6 Bil. till K. M. Nåd.
Propos, N:o sj. Vid den Södra Inrättningen . .
R:dr 39,781:
„ Och vidden Norra d:o 107,984: »> 14-7,-705:
Sådane redan verkställde arbeten, hvilka , i afseende på inköpte Materialier , ännu icke blifvit betaldte , utgöra :
Vid den Södra Inrättningen , . . 21,100:
„ Vid den Norra d:o 16,291:
Och äro de ännu återstående arbeten förslagsvis beräknade:
Vid den Södra Inrättningen . . . 14,442:24.
Och vid den Norra d:o 4.872:3 4. jq.3,5; 10.
Summa ll:dr 204,471: i°* Till bestridande af hvilka kostnader , följande tillgångar blifvit använde : Öfverskotten å det Stockholms f. d. Correctionshus beviljade anslag . . 39,700: Transport 39,700:,, 204,471:10-,, 1 U' iiiiiJUl :J i JiÄ.
Bil. till K.
M- Nåd, Propos. Nto 23.
Transport 39,700: „„ 204,471’- *■ » Behållning af Arbetshus-fonden . . . 7,459:34-3.
Behållning å Anslaget för Götheborgs och Norrköpings Spinnhus, uppkommen under den tid, då fångantalet derstädes var mindre betydligt 11,2011 „ „ Under loppet af åren 1827 och 1828 af Stats-Contoret utbetalte, såsom af Kgl. M:t anvisle uppå öfverskotten af Stats Verkets inkomster 104,563: „ „ i63tg23:34 3
Så att en brist för närvarande belin nes af * R:dr 41 >547* 23,9. hvilket sistnämnda belopp Styrelsen anmäler för sig vara oundgängligen nödigt att få lyfta under loppet af innevarande år, så väl för att godtgöra uppköpte och till eu större del använde materialier, som äfven för att kunna fortsätta och inom uppgifne terminer fullborda de vid förrberörde tvänne Corrections-Inrätlningar återstående arbeten; hvarjemte och enär bland de till Band. II.
Haji. I. % ig Bil. till K.
M- Nid.
Propos. N.o 53.
Byggnads-kostnaderna först anslagna medel en Summa af io,5c)4 R:3r 34 sk. 3 rst. utgöres af utestående fordringar, hvilka endast successive inflyta, och först under loppet af år 1831 äro alt lill fullo påräkna, Styrelsen i underdånighet hemställt, att antingen denna för Byggnads-kostnadens betäckande oundgängeligen nödiga Capital-Summa måtte af de tillgångar, hvarifrån den återstående här förut uppgifne kostnads-summa komme att utgå, förskjutas, emot återgäldande medelst successivt inflytande fordringar, eller ock att Styrelsen måtte tillåtas, att, under enahanda ersättningsskyldighet, få af fång-underhålls-medlen lill Byggnads-kostnaden använda en motsvarande Summa, eller io,5()4 R:dr 34 sk. 3 rst.
Uppå Stals-Rudets Ledamöters enhälliga tillstyrkan, täcktes Kongl. Maj:t i Nåder förordna, att genom Nådig Proposition, sådan den vid detta Protocoll finnes bilagd, Styrelsens öfver Fängelser och Arbets-Inrättningar berörde underdåniga berättelse skulle till Rikets Ständer öfverlemnas, med förslag att anvisa nödige medel, på det Styrelsen, så skyndsamt, sorn begärdt blifvit, må sättas i tillfälle, att få lyfta de nu erforderliga Banco Riksdaler 41 »^47♦ 9> äfvensom alt Styrelsen må berättigas, att af Bil. till K. M. Nåd.
Propos. N:o 23. 19 Fång-underhålls-medlen använda io,5g4:34- 3. till Byggnads-kostnadens betäckande, emot ersättnings-skyldighet, i den trion de emot samma Summa svarande utestående fordringar inflyta.
Ex Protocollo. C. P. A. Hallbäck.
Slormägtigste Allernådigste Konung/ Då Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-Inrättningar i Riket i underdånighet nu får afgifva berättelse öfver fångväsendet och redovisning för Corrections-anstalternes närvarande tillstånd och behof, tror Styrelsen dessa upplysningar och redogörelser afven böra innefatta en korrt framställning af de åtgärder, som i dessa afseenden sedan längre tid tillbaka blifvit vidtagne, så att detta vigtiga ämne, som Eder Kongl.
Maj:t i Nåder lärer anse böra blifva föremål för Rikets näst församlade Ständers uppmärksamhet, måtte i ett helt kunna skärskådas och bedömmas.
Ehuru en större mängd mindre väl artade och försvarslöse samt lösdrifvande personer, genom 1602 års Värfnings-Stad - SÖ Bil. till K. M. Nåd.
Propos. N:o 23. ga årligen insattes uti Regementerne, hade likväl förbrytares och för samhället vådlige kringstrykande lösdrifvares antal så tilltagit, att tvänne allmänna Arbets-Inrättningar år 1804 måste stiftas, nemligen en i Carlscrona och en i Sveaborg. Genom en, i sammanhang med denna vidtagna anstalt, samma år utgifven allmän Kongl. Förordning och för dessa Arhets-Inrättningars styrelse och förvaltning stadgade serskilda föreskrifter, bestämdes så väl grunderne, hvarefter vanartade tjenstlöse och lösdrifvande personer till nämnde Inrättningar borde dömas, såsom äfven huru de der skulle behandlas.
Från den grundsats, att hvar och en, som tillhör den folk-classen, hvars bergning i allmänhet endast kan vinnas genom kroppsarbete, bör, för att orubbadt få njuta en ovillkorlig frihet, ega laga näringsfång eller laglig tjenst, hvarmed han sig försörjer, utgingo hufvudsakligen föreskrifterne i denna förordnings och åsyftade såmedelst Statens säkerhet och nytta i förening med den lättjefulles rättelse.
Uti inledningen till denna förordning ådagakigges derjemte behofvet af allmänna Arbetsanstallters inrättande och afsigten att genom dem bereda en mildare och lämpligare utväg alt förvara och behandla straffade Bil. till K. M. Nåd.
Propås.
N:o 23. ät 'förbrytare eller vanartige personer, än det intilldess enda kända sättet, att öfverlemna dem ät det overksamma och i alla afseenden skadliga fängelse-lifvet; och är det således genom samma författning, som det förslå steget egentligen gjordes på den bana, raennisko-kärleken och en växande upplysning beredt för en möjlig förbättring af brottslige och förvillade samhälls-medlemmar.
Med Finlands afskiljande från Sverige förlorades den tillflygt för lösdrifvare och vanartige personers användande och förvarande, sorn Sveaborgs Arbets-Inrättning lemnat; och ehuru den olyckliga plantskola, hvarifrån de utgingo, genom Finska populationens skiljande från den Svenska, minskades, voro ändock mycket Finnar qvar i Sverige, som dels redan hörde till categorien af allmänna arbetskarlar, dels sedan ditkommo, efter att i Sverige hafva föröfvat brott, stört enskild frid och borttagit utrymme i fängelserna för landets inhemska förbrytare.
Följderne häraf började också snart visa sig.
I brist af allmänna Arbets-Inrättningar i Sverige, måste dels sådane lösdrifvare, som fasttogos i Länen, försändas lill Fästnings-fängelserne, att der förvaras, dels qvarblefvo der de förbrytare, sora, efter fulländad, dem ådömd fän - aa Bil, till K. M. Nåd.
Propas.
No 03. gelsetid, saknade försvar eller laga näringsfång: ett förhållande, som var och alltid måste förblifva de fleste djlika fångars lott.
Dessa fängelser blefvo således på en gång straff-anstalter åt förvunne brottslingar och för varings-in rättningar för lösdrifvare och lättingar.
Trängsel och sammanblandning af brottslige och icke brottslige blefvo närmaste fpljderne af detta olyckliga tvångstillstånd, och de skadliga verk binga rive deraf visade sig då och visa sig ännu på hvarjehanda sätt.
I anledning af detta betänkliga förhållande och till åtminstone partielt förekommande af det tilltagande onda, anbefallde Kongl. Maj:t, genom Circulairer tili Läns-Slyrelserne den 10 November 1807 och 28 Maji i8i3, att så kallade Correctionshus i Länen i allmänhet borde inrättas.
År 1807 gjordes i Malmöhus
Län dertill början medelst inrättandet af ett Arbetshus till hämmande af tiggeri, och i flera af de öfriga Länen träffades beredande anstalter för anläggning af Läns-Correctionshus.
Riksdag inkommo, med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , angående förbättring af Straff-Lagarlie, Rikets Ständer till Kongl. Maj:t med Bil. till K. M. Nud.
Propos. N:o 23. 23 underdånig anmälan om nyttan och nödvändigheten af ändamålsenliga Arbets- och Corrections - Inrättningar, och förklarade dervid i underdånighet, att, ehuru LagComiteen ännu icke utarbetat de förändringar i Straff-Lagarne, sora lill en del borde slå i förening med ett rigtigt Correctionssystem, Ständerne likväl önskade, att Kongl. Majit ville innan nästföljande
Riksdag låta företaga upprättandet af en Correclions-Inrättning, oell, om möjligt vore, bringa den lill fullbordan, samt öfverlemnade lill Kongl. Majit, att, till kostnadernes bestridande för detta företag, förskottsvis använda de medel, Kongl.
Majit derföre behagade utse, hvilka förskotter af Stats-Verket, vid den kommande Riksdagen, skulle ersättas, emedan Rikets Ständer, såsom de uti den underdåniga Skrifvelsen yttra: ”an”sågo vidden af Arbets- och Corrections”Inrättningar, samt' den erfarenhet, som ”fordras till deras införande och stadgande, om det dermed åsyftade stora och till ’’mensklighetens förbättring ledande ända’’målet skall vinnas, göra hvarje steg angeläget, hvarigenom åtminstone deras början ”må kunna befrämjas och ett mönster för "deras framtida utvidgande erhållas.”
Emedlertid framskred inrättandet af de genom åberopade Nådiga Circulairen an $4 Bd, till K. M. Nåd.
N:o 03. befallde Läns-Correclionshusen så vida, ati dessa anstalter år 1819 voro fullbordade i Upsala„ Skaraborgs, Södermanlands , Calmar e , Örebro j Werm elands och WesterNorrlands
Län, och att de uti Linköpings, Elfsborgs j Westerbottens j, Gottlands och Jemtlandsj under upprättande varande Correctionshus snart hunno sin fullbordan.
Genom frivilliga sammanskott af Länens Innevånare till vägabragtes hufvudsakligen dessa Corrections-anstalter, af hvilka åtskilliga ännu finnas och underhållas, dels genom dylika fortsatta bidrag, dels genom anslag af Stats-Medel, samt administreras på grund af serskilde af Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerade Instruetioner.
I de öfriga Länen, som ansågos ega behof af dylika Inrättningar, saknades likväl tillgångar till deras upprättande.
Alla dessa anstalter kunde genom sin sammansättning och de inskränkta medel, hvaraf de upprättades och underhöllos, icke blifva förvaringsort för andra personer än sådane, som inom Socknarne gjort sig kände för lättja, olydnad och mindre vanarter.
Att de således hvarken direct verkade på den stora jemt uppvexande massan af förbrytare och brottslingar inom Riket, som correctionsmässigt borde förvaras oell behandlas, eller iridirect mot detta onda Bil. till K. M. Nid.
Propos. N:o 33. 2$ Sstadkommo en varnande inflytelse, bevises derigenom, att de Län, hvarest så beskaffade anstalter, som de ifrågavarande, blifvit inrättade, icke furnerat mindre antal personer till Stats-fängelserna, sedan de erhöll o Correctionshus, än de gjorde förut.
Hufvudsakliga nyttan af dessa inrättningar ligger således i den väckelse till större och ändamålsenligare Corrections-anstalters upprättande, som de utan tvifvel åstadkommit, och uti det tydeligen framställdta bevis de förete på en vaksam Regerings, nitiska Läns-Styrelsers och gifmilda Medborgares valvilja för samhälle och mensklighet.
Med anledning af Rikets Ständers här ofvan åberopade underdåniga skrifvelse, samt det dageligen tilltagande och trängande behofvet af större utrymme för försvarslöse, dels för brott straffade, dels för brott icke kände personer, hade Wadstena Krigsmanshus först hunnit med fördel till en CorrectionsInrättning kunna användas och rum derstädes för 3oo Correclions-Arrestanter blifvit inredde, ehuru nödige inventarier och anslag för deras underhållande ännu saknades.
Men då, detta oaktadt, fästningsfängelserna likväl tydligen syntes förblifva otillräcklige för hysande af både för brott dömde och försvarslöse personer, och detta senare förhållande var både skadligt s6 Bil. till K. M. Nåd.
Propos, N.o sS. och helt och hållet stridande mot ändamålet med dessa fängelser, hlef det nödigt att vidtaga anstalter för någon ytterligare Corrections-anstalts inrättande.
Till följd häraf afgaf Eder Kongl. Maj:t, under den 10 December 1817, Nådig Proposition till Rikets Ständer, att Borgholms Slott på Öland måtte inredas till en större Arbets- och Coyrections-Inrättning.
Nödige kostnads-förslag, grundade på förut å ort och ställe verkställd besigtning af sakkunnige Män, åtföljde Propositionen, som tillika innehöll fullständiga upplysningar om Slottets local och egorymd, samt dess Arrendators, Ryttm asla ren och Riddaren Ad~ ler sparres patriotiska erbjudande, att till den ifrågavarande Corrections-Inrättningen afstå sitt arrende jemte flere dertill hörande fördelar.
Till svar härå anförde Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse den 25 Junii 1818, att de väl förde sig till minnes deras i detta ämne 1815 yttrade önskan, raen att de, med afseende å Statens tillgångar samt de många och dryga behof, som måste fyllas, ej funne möjligt, bevilja de betydliga Summor, som för Corrections-Inrättningars upprättande ansetts nödige.
Rikets Ständer gjorde likväl härjemte underdånig hemställan om användandet af åtskiilige andre Bil. till K. M Nåd.
Propos. N:o 03. 2?
lägenheter för det ifrågavarande ändamålet, och öfverlemnade till Kongl. Maj.ds Höga disposition 20,000 R:dr B:co årligen lör samina ändamål lill den näst följande Riksdagen, samt a 11 slog o äfven, lili den vid samma tid uppgjorde Stats-regleringen, medel, alt af Eder Kongl. Maj:t för nämnde ändamål disponeras, på sätt Eder Kongl. M'aj:t pröfvade nödigt och nyttigt.
Samma år inkom Krigs Collegium med underdånig anmälan, alt trängsel i Fästnings-fängel ser na genom den beständigt tilltagande mängd försvarslöse personer, som af Läns-Styrelserne ditsändas, så okats, alt utväg för deras inrymmande inom fängelserne af Collegium måst beredas.
Och då detta förhållande, nemligen tillökningen af försvarslöse personer å Fåstnings-fängelserna, utan allt tvifvel skulle fortfara * och ställningen i delta afseende med hvarje dag således blifva betänkligare, samt utvägen, att erhålla tillräckligt utrymme i Borgholms Slott för slike personer, som de ifrågavarande , försvunnit, blef det ovillkorligen nödvändigt, att Wadstena påbörjade
Correclions-anslalt fullbordades
Och i möjligaste måtto utvidgades, utöfver det först afsedde utrymmet, Af denna anledning fulländades också Wadstena Corrections-Inrättning och öppnades är 1819 lill intagande af för - 0$ Bii. tili K» M- Nåd.
Propos. N:o 23. svarslöse, dels för brott straffade oell dels med bettlande befunne lösdrifvare, samt ställdes under Landshöfdingen^ i Linköpings
Län öfverinseende och en på stället boende Commendants styrelse* I sammanhang härmed, och sannolikt med hänsigt till det växande antalet lösdrifvare, som till Fängelser och allmänna Årbets-Inrättningar försändes, samt i följd af tidens förändrade åsigter om grunderne och skälen för sådane försändningar, utkom samma år en ny förordning angående sysslolöse och vanartige personers insättande och hållande till arbete å allmänna Arbets-Inrättningarne i Carlscrona och Wadstena, som hufvudsakligen i afseende på principen för insättande å slika Inrättningar var olika med den år 1804 utgifne.
Uti denna sistnämnde stadgades:
Att lösdrifvare, ware sig straffade för stöld eller icke, skulle, för att undvika försändning å allmän Arbets-Inrättning, kunna uppgifva laga näringsfång, hvarmed de troligen blefve i stånd att sig försörja, eller anskaffa pålitlig man, som dem i tjenst toge och för dem ansvarade, hvaremot den är 181 g utgifne författningen tillåter lösdrifvare vara och förblifva utan laga näringsfång, tjenst ellerförsvar, endast de ej besvära allmänheten med tiggeri och ej förut för stöld varit Bil. till K. M, Nåd.
Propos. N.q 23. 29 straffade.
Af denna olikhet skulle kunna $ynas, att antalet af till Arbets-Inrättningarne försände personer bordt förminskas sedan den senare författningen bragtes i verkställighet; men ehuru denna verkan troligen förväntades af författningens vidsträckta liberalitet, blef Wadstena nya Corrections-Inrättning icke destomindre så befolkad, att antalet correctionister derstädes successive uppgick till 5oo, och samina progressiva tilltagande i försändningar å andra allmänna Arbets-Inrättningar bar äfven allt sedan fortfarit.
Vilkoret att förskaffa sig laga näringsfång eller försvar, för att som lösdrifvare undgå att försändas till allmän Arbets-Inrättning, synes må hända strängare mot individen, än detta senare att ej få tigga; men då det för en alldeles obemedlad person, som icke genom arbete vill söka att vinna sin utkomst, lärer blifva svårt, om ej omöjligt, att sig lifnära med annat än tiggeri eller tjufnad, om ingen af barmhertighet vill honom försörja, så torde verkan af förrberörde till sina grunder stridiga författningar i lidens längd ändock blifva nära den samma.
Så väl Styrelse-methoden öfver Corrections-Inrättningen i Wadstena och svå« 50 Bil till K.
M- Nåd.
Propos. N:o 23. righeten, 6m ej omöjligheten, alt skaffa sysselsättning inom Inrättningen för det betydliga antal Correctionister, som derstädes lörvarades, såsom äfven det dervarande trånga utrymmet, hvarigenom sammanblandning af mer och mindre brottsliga och vanartade personer ej kunde undvikas, samt stängseln och localens osäkerhet voro allt omständigheter, som lade hinder i vägen för ernåendet af Inrättningens ändamål, fångar nes moraliska förbättring och säkra förvarande- Det Lief derföre angeläget att söka en mera passande local för inrättandet afen, i alla afse-- enden systematisk och ändamålsenlig Corrections-anstalt.
Innan denna angelägenhet emedlertid bragles å bane, träffades anstalter till utrönande af Fångvårdens tillstånd i allmänhet.
Till den ändan behagade Eder Kongl. Maj:t
Kådigst förordna nu mera aflidne Revisibns-Secreteraren af Risellj att, å Justitiae-Cancellers-Ernbetgts vägnar, besöka allmänna Arbets-Inrättningarne i Carlscrona och Wadstena, samt Fäslningarne i Riket, obh att öfver det ä dessa ställen befunna tillstånd inkomma med underdånig berättelse.
Efter slutad förrättning aflemnade bemälde Revisions-Secreterare följande året 1820 fullständig och detaillerad berättelse öfver fångväsendets tillstånd i flerfaldige delar, och framlade äfven deruti de slutsatser han dragit af denna undersök - Bil. till K. M. Nåd.
Provos. No 23. 31 ning, hvilka i allmänhet ådagalade behofvet af förbättringar.
Med anledning häraf beslöt Eder Kongl. Maj:t, alt en Comité af sakkunnige och för äinnets vigtiga beskaffenhet nitälskande män skulle organiseras, hvilken egde att taga i öfvervägande de yttranden och tillstyrkanden förrbemälde Revisions-Seereterare afgifvit, jemte åtskilliga till fångväsendet hörande angelägna frågor.