Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utom det att en sådan föreskrift onekligen måste, då den omfattar sjelfva räkeriskapsmethoden i sina detailer, betraktas såsom en af de mest reglementariska, hvilka likväl Utskottet i sina motiv förklarat sig vilja undvika att vidröra, anser jag den i tillämpningen nära omöjlig och i allt fall bestämdt ändamålslös, enär efterlefnaden skulle förutsätta en speciel redogörelse, som, om ock i början i någon nion verkställbar, under tidens lopp icke kunde uppfyllas.
J min reservation vid motiven till detta Betänkande har jag redan uttalat en mening, som förkastar tredje perioden i denna punkt, om upplåning med capita 1-rabatt. i5:de punkten vore visserligen önskelig att bibehålla, men kan i min tanka ej vinna tillämpning i de fall en delegares fastighet execulivt säljes, enär den nye egaren måste genom betalning af fulla köpeskillingen vara skiljd från all vidare gravation och således ej kan tillförbindas vidare realansvarighet.
Uti denna reservation har Herr Ekerman instämt, äfvensom Herr Werrn j likväl endast i afseende på minimi-beloppet för sådane Hypotheksföreningar, som få åtnjuta Riksgälds-Contorets garantie; af Prosten Stenhammar'.
”Jag instämmer i Herr Haltings reservation, så vidt den rörer rättighet för Hypotheks-föreningar att upptaga lån med capital-afdrag, och 8:de punkten af hufvudgrunderna, som angår minimisumman; hvarjemte jag anser, att minimi-beloppet å hemmansvärdet, förrätt att blifva delegare i Hypotheks-förening, torde i 3:dje punkten vara för lågt bestämdt, och principenligt böra höjas till åtminstone 6000 R:dr, eller' helst 10,000 R:dr courant, oaktadt jag medgifver den oangenäma1 följden derigenom uppstå, alt mindre hemmansegare utestängas från direct delaktighet i de af Hypotheks-föreningarne förmodade fördelar — ett missförhållande, som likväl ej lärer kunna undvikas, om dessa Föreningars bestånd' skall försäkras.” Häruti har Friherre Tersmeden instämt; *4 Stats-Vt slottets Memorial JY:o 424- af Riksdagsfullmägtigen Eric Nilsson: ”Emot de af Högloft.
Utskottet föreslagna grunder för Hypotheks-föreningar, eller vilkoren, hvarmed de må komina i åtnjutande af den garantie Rikets Höglofl.
Stunder beslutat, nödgas jag reservera mig, ur de skäl, att jag i:o anser den uti 3:dje punkten föreslag ne minimisumma, 1000 Silfver Specie eller 4000 R:dr Riksgälds, för egen domsväi’de, hvarunder ingen får deltaga i Hypotheks-föreningar, vara så hög, att den helt och hållet utestänger största delen jordbrukare af arbetande classen, som utgör massan af Nationen, från allt dellagaude deruti.
Enligt Forssells Statistik, 2:dra upplagan, pag. 284, finnes i hela Riket 887,258 personer, sorn betala bevillning för egendom, hvaraf 357,022 innehafva egendomar under till och med 2,5oo R:drs Banco värde och Sorn således icke kunna få deltaga i Hypotheks-föreningar.
Återstoden blir således 3o,236 personer, som kunna få deltaga.
Utaf förstnämnde summa tillhöra 337,487 personer arbetande classen eller Bonde-Ståndet, hvaraf 33o,229 innehafva egendomar under till och med 2,5oq R:drs Banco värde och således icke kunna få deltaga; återstår således blott 7,258, som anses berättigade dertill; hvilket utgör ungefär 2 procent af hela Bonde-Ståndet.
Det förefaller åtminstone mig, som delta förslag eger en alltför stark anstrykning utaf partiskhet, och alt afsiglen dermed är att betaga de smärre jordbrukarne tillfälle att deltaga i Föreningarne och alt gynna de större jordegare och possessionater på andras bekostnad, för att sätta dem i tillfälle, att icke allenast kunna sammanhålla sina större egendomar utan äfven efter hand lägga under sig de smärre skuldsatte hemmansdelar, som icke kunna få något skydd af Hypotheks-föreningar, och göra deras åboer till drängar; följderna deraf kan hvar och en lätt beräkna.
För det andra kan jag icke undertrycka den öfvertygelse, alt sedan Rikets Höglofl.
Ständer fattat det beslut, att ikläda hela Staten en borgen för högst 2 millioner Silfver Specie till understöd för Hypotheks-föreningar, hvars functioner det skall blifva alt understödja det skuldsatta jordbruket, rättvisa och billighet fordra, att en dylik förmon bör tillgodokomma alla provincer, och den bestämda summan delas på alla Länen i förhållande till taxeringsvärdet å den jord, som innehafves under full egande- och dispositionsrätt; dock så, att vid fördelningen bör göras den obetydliga jemkning, att andelar på hvarje
Län blifva på jemt hundradetal R:dr.
På det sättet får hvart och ett Län njuta sin rätt, och på förhand veta huru stor garantie, de af Riksgälds-Contoret hafva att påräkna. Slats-Utskottets Memorial
Nio 424- Jag kan icke heller instämma uti hvad Höglofl.
Utskottet uti 8:de punkten föreslagit, nemligen att ingen Hypotheks-förening får träda i verksamhet, förr än de egendomar, som sökt delaktighet, deruti uppgå till ett värde af minst ^So.ooo Silfver Specie, eller 3 millioner R:dr Riksgälds.
Jag tror, att äfven detta bestämmande på många orter blir ett stort hinder för Föreningarnes tillkomst; vill man ändamålet, bör man äfven vilja medlen.
Jag vågar således vördsammast föreslå, att
Hypotheks-föreningar må få träda i verksamhet och erhålla garantie för deras andel, så snart det tecknade värdet uppgår till 20 gånger den andel af garantie, som på hvarje Hypo theks-district belöper, så-att till exempel för ett Län eller district, hvarå belöper garantie för 5o,ooo R:dr, bör Föreningens egendomsvärde uppgå till 1,000,000 0. s. v., och Hypotheks-föreningarna för öfrigt prestera den säkerhet Rikets Höglofl.
Ständer komma alt fastställa.
Staten kan vara mera blottställd för förluster hos de små än de stora Hypotheks-föreningar, då både de större och mindre erhålla garantie i samma proportion af de hypolhiserade egendomar nes värde; de smärre egendomarne äro alltid lättare att realisera än de större.
Jag får slutligen tillägga, att jag tror det vara Lagstiftarens pligt, att söka bevara allas rätt, och icke godtyckligt gifva folket välgrundad anledning till obelåtenhet; för min enskilda del förklarar jag högtidligt, att det skall blifva det sista jag gör, att med min röst biträda en handling, som, efter min öfvertygelse, på en gång både kränker rättvisa och ger massan af folket full anledning till missnöje.”
Härryed hafva sig förenat:
Riksdagsfullmägtige J.
O. Dahlberg från Wester-Norrland och Joli. åndersson från Upsala Län; samt af Herr Pejron_, Gust., som ansett det uti 3:dje hufvudgrunden bestämda minimum af egendomsvärde, för delaktighet uti Hypotheksförening, alldeles för högt, enär härigenom största delen af jordegare .komme att utestängas från en sådan delaktighet.
Med Herr Pejron har Doctor Hasselroth sig förenat. y l C 16 Stats-Utshottels Memorial N'.o /j2Ö.
N:o 4a5.
Ankom till Exp-Utsk. d. 20 Mars.
Utlåtande, i anledning af väckt motion derom, att Statsutskottet måtte inkomma med förslag till formulaire för den förbindelse, som skall af Hypotheksförening af gifvas till Riksgälds-Contoret.
(Rgs A.) Till Stats-Utskottets handläggning har Ridderskapet och Adeln remitterat en af Friherre JYorclin, Carl Johan, väckt, .så lydande motion: ”Ridderskapet och Adeln har jemte 2:ne andra Stånd beslutat, alt en förbindelse af Hypotheks-föreningarne skall afgifvas till Riksgälds-Contoret, deruti delegarne en för alla och alla för en ikläda sig ansvarighet för den förlust, som Riksgälds-Contoret genom dess garantie för lånet kan tillskyndas.
Jag hemställer således, att Ridderskapet och Adeln måtte uppdraga StatsUtskottet, att inkomma med förslag till samma förbindelses ordalydelse.”
Jemte förklarande, att Utskottet icke kunnat dela Motionairens här ofvan framställde förslag, att delegarne i Iiypotheks-förening skola, en för alla och alla för en, ikläda sig ansvarighet för den af Rikets Ständer meddelande garantie, utan att, i öfverensstämmelse med det af Rikets Ständer fattade beslut, denna ansvarighet skall vara gemensam, får Utskottet, — som vid uppställandet, uti Utlåtande denna dag under N:o 424> hufvudgrunder för sådane Hypotheks-föreningar, hvilkas skuldförbindelser kunna i Rikets Ständers namn garanteras genom Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, beslutat, att, i sammanhang med behandlingen af nu förevarande motion, tillse i hvad mon äfven reel säkerhet må kunna beredas Riksgälds-Contoret i afseende på dess garantie, för att såmedelst aflägsna alla farhågor, att Riksgälds-Contoret möjligtvis någonsin skulle genom garantier kunna sättas i förlägenhet, — nu hos Rikets Ständer föreslå det stadgas må, att den Hypotheks-förening, som begagnar Rikets Ständers garantie, skall till Riksgälds-Contorets ytterligare säkerhet aflemna motsvarande belopp uti sådane inlecknade förbindelser, som /\:Ac punkten af i Utlåtandet N:o 434 upptagne hufvudgrunder omtalar, och hvilka så kallade reservfonds-obligationer, såsom följd häraf, måste vara utställda till Hypotheks-Inrättningen eller dess rätts innehafvare, och för öfrigt till ordalydelsen sådane, att de med fullt gällande kråft kunna såsom pant begagnas och T händelse af behof användas.
1 På Stals-Uf slottets Utlåtande TS'.o 42.5. 11
Utskottet sålunda anfört och föreslagit, får Utskottet härmed öfverlemna förslag till formulaire för den förbindelse, som af Hvpotheks-förening, i och för erhållen garantie å dess upptagne lån, bör till Riksgälds-Contoret afgifvas.
Enligt N. N. Hypotheks-förenings vid allmänt sammanträde oss lemnade fullmagt, förbinda vi oss härmedelst, i bela Hypotheks-föreningens namn och k dess vägnar, all noggrannt ställa oss till efterrättelse följande af Rikets Ständer stadgade hufvudgrunder för Ilypolheks-föreningar: (införas) Skulle så oförmodadt inträffa, att Rikets Ständers Riksgälds-Contor, genom vår uraktlåtenhet i någon nion att punctuelt fullgöra våra genom Riksgälds-Contoret garanterade skuldförbindelser, blefve för någon sådan fordrad t eller tillskyndad t någon utgift af hvad slag den vara må, förklaras Riksgälds-Contoret härigenom berättigadt att, till beredande af fond dertill, genast och utan vårt vidare hörande eller föregånget uppbud, låta genom offentligt utrop försälja erforderligt antal af de, till motsvarande belopp af hvarje Riksgälds-Contorets för N. N.
Hypotheks-förenings skuldförbindelse ingångne garantie, såsom säkerhet derföre aflemnade, i n tecknade reservfondsobligationer; erkännande derjemte Hypotheks-föreningens förbindelse, att vid anfordran fullt utbetala till så väl capital som ränta allt hvad RiksgäldsContoret genom dess, oss meddelade garantie, blifvit nödsakadt utbetala och icke genom de pantsatte reservfonds-obligationernes realiserande kan utbekomma. N. N. dvn (datum).
Hypotheks-förenings vägnar. (underskrifter).
Härjemte bör vara bilagd Hypotheks-föreningens vid allmänt sammanträde utfärdade fullmagt för
Directionen att ofvanstående förbindelse i Föreningens namn och å dess vägnar utfärda.
Utskottet har slutligen trott sig böra till Rikets Ständers bepröfvande aflemna förslag till den garantie, som Fullmägtige i Riksgälds-Contoret ega att å Hypotheks-föreningarnes utfärdande skuldförbindelser meddela, och får således härtill föreslå följande Formulaire: Enligt Sveriges Rikes Ständers, vid allmän Riksdag, oss, deras Full Bihang till R.
Prot. i834 och 1835. 4-de Sami. 1 :sta Jfd. 3-dje Band. 3 35.te Häftet. i8 Stats-Utslcottets Utlåtande JS:o /fz5. mägtige uti Riksgälds-Contoret, lemnade uppdrag och fullmagt, garantera vi härmedelst i Rikets Ständers namn och å deras vägnar, fullgörandet af förestående af N. N.
Hypotheks-förening utfärdade skuldförbindelse å oo (capital) löpande med oo ränta och förfallen till full betalning den (datum).
På Sveriges Rikes Ständers vägnar. (underskrifter) Stockholm den 20 Mars 1835. 1 Reservation af Herr von Troila E.: ”Utskottets förslag, att Hypotheks-föreningarne böra uti Riksgälds-Contoret deponera intecknings-handlingar, uppgående till samma belopp med den lånesumma, hvarå garantie sökes, anser jag mig böra på det högsta afstyrka, såsom icke ländande till någon ökad säkerhet, men deremot medförande olägenheter och vådor, så väl för Riksgälds-Contoret som för Hypotheks-föreningarne.
Om de af Utskottet uti Betänkandet N:o 424 föreslagne hufvudgrunder för Hypotlieks-föreningar af Rikets Ständer blifva godkände, komma desse Föreningar att vinna all erforderlig soliditet, och Riksgälds-Contoret kan ej allenast med lätthet controlera deras ställning och rörelse, utan äfven, genom användande af den rättighet 14 hufvudgrunden detsamma lemnar, tvinga den felande till rättelse.
Skulle Riksgälds-Contoret erfara, att en Hypotheks-förening icke i rättan tid erlade ränta eller afbetalning på ett garanteradt lån, kan det ej allenast tvinga Hypotheks-föreningen att af grundfonden erlägga hvad sålunda eftersatt blifvit, utan äfven derutöfver så mycket det anser behofvet af säkerhet påkalla.
Utdr■ d. g Sept. 1840- 595 Utskottens på förmiddagen återremitterade Betänkande N:o 5, angående Lagstiftningen om fattigvården i Riket.
S. D. Remitterades till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet en af Professor Geijerj med anledning af 56 §.
Riksdags-Ordningen, den 5 dennes väckt och då bordlagd motion, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit genom underdånig skrifvelse mätte anhålla, det Kongl. Majit täcktes anbefalla och Lill Rikets Ständers kunskap låta komma en undersökning om slafvarnes tillstånd på ön St.
Barthelemy, samt om de tjenligaste medel för slafveriets afskallände derstädes. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets den 20 Augusti sisth och den 5 dennes å bordet lagda Betänkande N:o 104, i anledning af väckta motioner 0111 upphäfvande eller ändring af Kongl.
Förordningen den 24 Augusti 1813, emot fylleri och dryckenskap, hvilket, med anledning af de dervid gjorda anmärkningar, återremitterades.
S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 13, i anledning af väckta motioner om vidtagande af åtskilliga förändringar tili lindring uti Båtsmansroteringens utgörande å landet.
S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens memorial N:o 4, i anledning af Herr Tornerhjelms, Rudolf Victorj motion, angående tiden för den blifvande nya Författningens, rörande bran vins-bränningen, tillämpning.
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Constitutions-Utskottets memorial N:o 30, till Rikets Ständer, i anledning af återremisserna pä memorialet N:o 14, rörande tiden för Riksdags fortfarande. l:o Vidblef Ståndet och godkände, att den egentliga, eller normal-tiden för Riksdags fortfarande bestämmes till sex månader; 2:o fann Ståndet skäligt frånträda tillägget af ordet ”Lagtima” i 109 §.
Reg.-Form. lista period; 3:o vidblef Ståndet sitt förut fattade beslut om vilkoren för Riksdags upphörande före den för fortfarandet bestämda tiden; 4:o instämde Ståndet, fortfarande, i det af Utskottet föreslagna vilkor för Riksdags ytterligare förlängning; 5:o vidkommande den egentliga redactionen af 109 §., frånträdde Stån - 5g6 Prot.
Utdr. d. g Sept. 1840. det de mot densamma för öfrigt gjorda anmärkningar och godkände äfven, att i Irsta perioden af §;, ordet ”bifall” utbytes emot uttrycket ”sammanstämmande beslut”; 6:0 godkände
Ståndet den föreslagna förändrade lydelsen af 109 §.
Riksdags-Ordningen; varande sålunda denna förändring af Ståndet antagen till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets den 2 och 5 dennes å bordet lagda Utlåtande N:o 288, i anledning af väckta motioner om upphörande af dagsversks-skyldigheten till kungsgårdar och boställen. S. D. Föredrogs ånyo och i ett sammanhang, ej mindre Stats-Utskottets Utlåtande N:o76, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren 1835, 1837 och 1839 afgifne Berättelse om samma år verkställd granskning af Stats-Verkets samt andra af Allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1832,1833, 1834,1835, 1836 och 1837, än samma Utskotts Utlåtande N:o 289, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Utlåtande N:o 76.
Ståndet biföll Utlåtandet N:o 76, med de förklaringar och förändringar dervid, som innefattas i Utlåtandet N:o 289, men afslog deremot den i slutmeningen af beggedera Betänkanden tillstyrkta och vidhållna underdåniga skrifvelsen.
S. D. Föredrogos ånyo Banco-Utskottets följande Memorial och Utlåtanden, sedan den 2 dennes å bordet hvilande:
N:o 67, i anledning af erhållne återremisser å Utskottets Betänkanden N;ris 39 och 40 samt Utlåtandet N:o 47.
N:o 68, Öfver väckt förslag att belåna redan intecknade och på Banken transporterade skuldebref.
N:o 69, olver väckt förslag, att beräkningen af ränta på ränta i Rikets Ständers Bank malte i aila de lall, der sådan ränteberäkning eger rum, upphöra.
N:o 70, med hemställan om eftergift af Regislratorn H.
Gullander åliggande betalnings-ansvar för åtskilliga lån, utgifna från Malmö Låne-Contoir, Bifölls.
N:o 71, i anledning af ålskillige tjenstemän vid Götheborgs Låne-Con - Fröt.
Uldr. d- g Sept. t84o - 597 loir ansökningar om eftergift af öfverräntor och befrielse från betalningsansvar för lån, som utgått å sedermera falska befunna handlingar.
N:o 72, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets Betänkande N:o 2.3, i fråga om löneförhöjning och pensionsrätt för Bruks-Skrifvaren vid Tumba A. Sätherberg.
N:o 73, i anledning af Postmästaren, Kammmarberren J.
Maulesj ansökning om eftergift af skuld till Banco-Discont-Verket.
N:o 74, i anledning af väckt motion, angående åläggande för Directionen vid Rikets Ständers Låne-Contoir i Götheborg att till lånesökande derstädes öfversända beviljade lån och omsättningar af lånen ombesörja.
N:o 75, i anledning af gjord framställning om in- och utvexlings-prisen å Ducater samt utvexling af guld- och silfver-plantsar.
N:o 76, med hemställan, att Stockholms Stads Sparbank måtte erhålla rättighet att i Banken insätta ytterligare 50,000 R:dr Baneo emot 3 procents ränta och uppå 6 veckors uppsägning.
Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats- och Bevillnings-Utskottens följande Betänkanden, sedan den 2 dennes å bordet hvilande: N:o 22, angående så väl Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af framställdt förslag, att halfva Tull-uppbörden för inkommande utländska stenkol må till understöd för Höganäs stenkolsverk anvisas, som ock åtskillige i detta ämne väckte motioner.
N:o 23, i anledning af Herr Rosenblads , Bernhardf motion, angående förändradt sätt för Tolagens uppbärande; och N:o 24, angående åtskilliga motioner och yttranden, dels om tillverkning af papper vid Rikets Ständers pappersbruk Tumba för Chartas-Sigillatae-Contoirets behof, samt till Tullverkets stämpelsedlar, äfvensom till spel kor t-con volut, och dels om förbättrade stämplar å dessa slags papper samt om enahanda format å alla så kallade skrif-ehartor.
S. D. Då nu ånyo föredrogos Banco- och Lag-Utskottens Betänkanden och Utlåtanden sedan, den 4 dennes å bordet hvilande: N:o 2, i anledning af väckta frågor om upphäfvande af Förordningen den 27 April 1742, och Förklaringen den 4 Juli 1745, angående förbud e - Prot. Utdr. d. g Sept. tS4o. mot guld- och si Ifver mynts utförande utur Riket samt nedsmältande och förvandlande, deraf.
Nro 3, i anledning af väckt motion om upphäfvande af Kongl.
Förordningen den 2
Maj 1747, angående straffets skärpande för dem, sorn föröfva svek och bedrägeri med Bankens sedlar.
Nro 4, i anledning af väckta frågor, dels om upphäfvande af nu gällande stadgande, att 3:dje uppbudet icke må meddelas å i Banken pantsatt fastighet, förr än lånet blifvit utbetaldt eller omsatt, dels ock om åläggande för Banken att till vederbörande
Domare årligen aflemna förteckningar på intecknade fordringar; blefvo samma Betänkanden och Utlåtanden af Ståndet bifallna. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets följande Betänkanden, hvilka den 4 dennes blifvit å bordet lagde: O Nro 112, i anledning af väckt motion om ändring af 4 och 5 §§. i 17 Gap. Ärfda-Balken och af 3 §.8 Cap. Jorda-Balken samt om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 19 Augusti 1762.
Ståndet, som antagit Utskottets förslag, angående lika gifto- och arfsrätt, antog ock nu Irsta alternativet af den förändrade lydelsen af 4 och 5 §§. i 17 Cap. Ärfda-Balken samt 8 Cap. 3 §. 1 mom.
Nro 114, i anledning af väckt motion om ändring af föreskrifterna i 9 Cap. Handels-Balken, angående ränta af försträckta penningar eller varor.
Nro 115, i anledning af väckta motioner om stadgande af skyldighet för gäldenär att, i brist af annan tillgång, med arbete aftjena sin skuld.
N:o 116, i anledning af väckta motioner om nedsättning i underhållet för bysatt gäldenär.
Nro 117, i anledning af väckt motion, angående vilkorliga utmätningsresolutioner.
S. D. Föredrogos ånyo följande Constitutions-Utskottets memorial:
Nro 32, angående en ifrån Bonde-Ståndet remitterad anmärknings-anled ning.
Utdr. d. g Sept■ 1840. och N:o 33, angående ytterligare framställda anmärknings-anledningar, med afseende på Stats-Rådets bristande fulltalighet.
S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde bordlagda Utlåtanden och Memorial: N:o 288, i anledning af väckta motioner om upphörande af dagsverksskyldigheten till kungsgårdar och boställen.
N:o 290, i anledning af väckt motion om afskrifning af åtskilliga Kongl. Krigs-Collegii Artilleri-afdelnings i Mariebergs egendom intecknade capitalskulder.
N:o 292, med svar å erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 145, i anledning af väckt motion om upphörande af begrafningshjelps aftjenande.
Utlåtandena N:ris 145 och 292, godkändes.
N:o 293, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 171.
]NT:o 294, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 173.
N:o 295, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 176.
N:o 296, med svar å erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 186, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående beloppet af den behaglig tids förlänings-spanmål, som vid ledigblifvande Pastorat bör bibehållas, och om återstodens användande.
Ståndet godkände de af Stats-Utskottet i Utlåtandet N:o 186 uppgifna och i Utlåtandet N:o 296 vidhållna förslag, med förtydligandet uti det senare Utlåtandet.
N:o 297, i anledning af olika beslut öfver Utskottets Utlåtanden JN:ris 82 och 188, angående prolongation å arrendet af Edeby hemman.
Voterings-proposi tionen godkändes.
N:o 298, i anledning af olika beslut öfver Utlåtandena N:ris 84 och 190, angående prolongation å arrendet al Söderby hemman.
Voterings-propositionen godkändes. och N:o 299, angående skiljagtiga beslut öfver Utlåtandena N:ris 85 och 189, rörande prolongation å arrendet af Barkarby hemman.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande N:o 289, med svar å 6oo Prot. Utdr. d. g Sept. 1840. erliållna återremisser å Stats-Utskottets Utlåtande N:o 76, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren 1835, 1837 och 1839 meddelade beräLtelser om samma år verkställd granskning af Stats-Verkets och andra af allmänna medel bestående fonders styrelse och förvaltning åren 1832 — 1837; och i sammanhang härmed förekommo serskilda punkter af Utlåtandet N:o 76.
Härvid stannade Ståndet i följande beslut: l:o 1, 3—8, 10, 11-15, 22, 24, 25, 29, 30, 38, 40—43, 46, 47, 50 och 51 punkterna af Utlåtandet N:o 289, lades till handlingarne. 2:j Andra punkten af Utlåtandet N:o 289, ansågs icke påkalla något yttrande å Ståndets sida. 3:o Ståndet lät förblifva vid 33, 91, 98, 114, 121, 123,124, 140,143 och 208 §§. af Utlåtandet N:o 76, och 9, 20, 21, 23, 26, 27, 28, 33, 34 och 48 punkterna af Utlåtandet N:o 289. 4:o 16, 17, 18, 19, 31, 32, 35, 36 och 45 punkterna biföllos. 5:o Slåndet fann 154 §. i Utlåtandet N:o 76, och 37 punkten i Utlåtandet ]NT:o 289, icke påkalla någon åtgärd, likasom Ståndet ansåg 156 §. af Utlåtandet N:o 76, och 39 punkten af Utlåtandet N:o 289, numera icke någon åtgärd af Ståndet föranleda. och 6:0 Aidblifvande förut fattade beslut, i anledning af 170 och 211 §§. af Utlåtandet N:o 76, lade Ståndet 44 och 49 punkterna af Utlåtandet N:o 289 till handlingarne.
Ånyo föredrogs Stats-Utskottets Utlåtande N:o 291, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 136, öfver väckt motion om försäljning af åtskilliga Kronans fisken.
Ståndet, som bifallit Utlåtandet N:o 136, godkände nu följande tillägg och förändring, enligt Utlåtandet N:o 291, nemligen: l:o
Att, i de fall, då fiske är beläget vid stränderna af sådant hemman, som ligger i byalag, options-rätten att fisket inlösa må tillkomma hela byalaget, och endast, i händelse detsamma sig deraf icke vill begagna, af omförmälda hemmans-egare utöfvas.