Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
.33 Utdrag af Prolocollet öfver Kammar-Är enden, hullet inför Hani Majit Konungen, uti Stats-RAdet A Stockholms Slott den 18 Januarii i834- Närvarande: Hans Excellence Justitias Stats-Ministem Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt, Siats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Äkerlijelin , Poppius , Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim, St a ts-Secr e te r a ren Danckwardt.
Stats-Secreteraren uppläsle i underdånighet till justering ett, till följd af Kongl.
Majrts förut meddelade Nådiga beslut, författadt Förslag till Kgl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, rörande beskattning af Tollef varnar samt Valk- och Stampverk för andras betjenande å Städers områden, samt frihet till Tullqvarnars anläggning derstädes, utan hinder af åberopad minskning i redan varande qvarnars inkomst.
Majit täcktes, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde Förslag, sådant det finnes Protocollet bilagdt, i Nåder gilla, och befallde, att Dess Nådiga Proposition tili Rikets Ständer skulle i öfverensstämmelse dermed expedieras.
Ex ProtocoIIo Knut von Troil.
Kiliana till R.
S, Pi tt, r 334.
I Sami, 1 Afd, sv.drn Hdfstt - 5 n Kongl, Majus Kddiga Skrifvelse Ar;o 14.
N:o 1.4, Ankom i afskr. lid Exp. Ulsk. dén s3 Febr. kl. 10 f. m. KONGL.
MAJsTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer , angående frågan om Båtsmanshållets jemnare fördelning Städerne emellan; Gifven Stockholms Slott desi s5 Januari i i834- Seclan Kongl. Majrt under elen 21 Februarif 1829 låtit meddela Rikets då församlade
Ständer ett upprsittadt project till rättvisare oell jemnare fördelning af Städernes Båtsmanshåll, med bibehållande af dess närvarande numeraire på det hela, samt Rikets Ständer, efter öfverläggningar i ämnet, genom underdånig skrifvelse den 17 Mars i83o, dels framställt deras åsigter om angelägenheten alt vidtaga åtskilliga för en sådan reglering förberedande åtgärder, såsom ny uppmätning, refning och skattläggning af all Städernes oroterade jord, dels uppgifvit de grunder, hvilka ansetts dervid bora följas och af vederbörande iakttagas vid utarbetningen af ett förnyadt underdånigt förslag lill fördelning af ifrågavarande Båtsrnanshållsskyldighet, hvilket förslag
Ständerna anhållit måtte varda vid blifvande Riksmöte dem förelagdt, till den åtgärd Regeringsformens 80 §. föranleder, li va remed ler tidj enligt Rikets Ständers tillika gjorda underdåniga hemställan, en provisorisk jemkning och fördelning af delta städernes onus kunde, till de mest betungades lindring, genast vidtagas; så har öfver samma underdåniga skrifvelse, genom Nådig Remiss af den 29 Mars i83o, utlåtande blifvit infordradt från Förvaltningen af Sjö-Ärendena samt Kammar- och Commerce-Collegierne, hvilka Embetsverk lill följd häraf, uti gemensamt underdånigt betänkande den 3o November i83a, icke allenast redogjort för handläggningen af detta vigtiga, mål, ulan oek ådagalagt den betydliga tidsutdrägt och kostnad, som de af Rikets Ständer föreslagna förberedande åtgärder komrne att förorsaka, äfvensom de flere svårigheter ändamålets vinnande på denna väg skulle möta; hvaremot Förvaltningen och Collegierne, på andragne skäl, trott sig böra i underdånighet uppgifva en annan utväg att afhjelpa ojemnhelen i förevarande beskattning, som, enligt billighet och sakens natur, borde på en gång omfatta Städernes jord, deras hus och tomter samt borgerliga näringen och rörelsen derstädes.
Denna utväg skulle beslå deruti, att fördela Städernes samfälda Båtsmanshåll på deras innehafvande jord, på hus och tomter samt på borger - Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse AT:o 14. lig rörelse efter beviliningsgrund.
Ifrån beloppet af den bevillning, beräknad i medeltal från 1827 lill och med i83r, sorn nu af ali stadsjorden i Riket erlägges, skulle då först afdragas den bevillning, som utgår så väl af sådan oprivilegierad stadsjord, hvilken redan är till ordinarie Soldats-eller Båtsmans-rotering på landet indelt!, som af den Kyrkor, Ecclesiastike och Civile Fjenstemän samt Fromma Stiftelser anslagne, jemte annan privilegierad jord, som är af natur och egenskap, att icke böra draga ordinarie utan blott extra rotering, å hvilken jord, jemte derföre, enligt Taxerings-längderne, påförda bevillnings-afgifter, serskilda förteckningar för hvarje stad borde genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes försorg upprättas samt till Förvaltningen och Collegierne insändas.
Sedan derefter sig visat till hvad värde den återstående oprivilegierade jorden inom hvarje stad, som ännu är oroterad, blifvit till bevillningstaxering uppskattad, jemte derföre belöpande Bevillning, och bevillningssumman sålunda blifvit gifven, som i medeltal under nyssnämnde fern år utgått af all den oroterade oprivilegierade stadsjorden, så skulle först den för hela Riket fastställda Båtsmans-styrkan,. 886 man, fördelas på all Rikets stadsjord, hus och stadstomter samt borgerlig rörelse och näring, i det förhållande, som dessa, hvar för sig sammanräknadt, utgöra bevillning, och derefter, hvad af nämnde Båtsmansstyrka efter den allmänna fördelningen belöpte på stadsjorden, fördelas på hvarje stad i det förhållande, sorn dess Bevillning af stadsjorden förhölle sig till alla städernes gemensamma bevillning af deras oprivilegierade och oroterade jord, på hvilket sätt andelarne i Båtsmanshållet för hus och tomter samt borgerlig rörelse äfven borde uträknas och hvarje stad påföras;, dock med iakttagande, der brutna tal förekomme, att de jemkades till rediga bråk, samt ovilkorligen för städerne i ett och samma
Län till helt rotetal; och finge det på städerne ankomma, att vid hvarje Riksdag bos Rikets Ständer göra anmälan om den förändring, hvartill städernes stigande eller sjunkande välstånd, eller andra omständigheter kunde föranleda.
Hvad sålunda, i afseende på de'olika åsigterne om lämpligaste methoden för tillvägabringandet af en snar reglering med Städernes Båtsmanshåll, på ena och andra sidan förekommit, äfvensom hvad Stats-Conloret, uti infordradt serskildt utlåtande den 26 sisth September, i underdånighet andragit, rörande inflytandet på .Stats-Verkets intrader, i fall af en provisionel lindring i vissa städers Båtsmanshåll, utan motsvarande tillökning i en sådan tunga för andra städei , liar Kongl. Maj:t till noggrannt öfvervägande! lörehaft, dervid det icke kunnat undfalla Kongl. Maj:t, huru - Kongl. Maits Nådiga Skrifvelse Nio 14. ledes betänkliga hinder och svårigheter, ej mindre i afseende på vederbörandes derunder beroende rätt, än å en oundviklig tidsutdrägt, nrötte den af behofvet påkallade regleringen af städernes BåtsmasnshåU, om densamma skulle företagas i den ordning och på det sätt, Rikets Ständer i underdånighet föreslagit.
Men då deremot det af de förvaltande Verken nu i underdånighet härom framställda förslag, i Kongl.
Majcts tanka, icke allenast vore på naturlig billighet och rätt grundadt, ulan ock i verkställig^ heten lättare att utföra och således inom en kortare tid ledande till det åsyftade resultatet, vill Kongl.
Majit lill Rikets Ständer nu öfverlemna det förnyade förslag till ifrågavarande reglering, de förvaltande Verken afgifvit, med Nådigt lillkännagifvande, det Kongl .Majit, för sin del, finner detsamma böra för regleringen tagas-till grund, och alt sålunda, i händelse förslaget äfven vinner Rikets Ständers bifall, Kongl.
Majit derom förväntar deras underdåniga svar, för att sedermera verkställigheten deraf i Nåder befordra.
Beträffande åter frågan om interimsreglering af städernes Båtsmanshåll, anser Kongl. Majit densamma så mycket hellre för det närvarande böra förfalla, som, enär den lindring vissa Städer i enlighet dermed kunde komma att vederfaras, icke kan eller bör hvälfvas på andra städer, innan fullständigt ulredt blifvit, hvad tillökning i nu dragande Båtsmanshåll de kunna och böra vidkännas, densamma alltså icke kunde ega rum utan förminskning i den såsom
Sta tsintrad påräknade inkomsten af städernes vaoanceafg ift, samt i allt fall, i händelse af Rikets Ständers antagande af Collegiernes nu afgifna förslag till definitiv jemkning i städernes Båtsmanshåll, icke serdel es på tiden kan utdraga, innan den hinner till slut befordras, och således den lindring, som vissa städer derigenom berndes, kan deni tillgodokomma.
Do till målet hörande handlingar skola vederbörande Utskott varda tillställde.
Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl
Datum ut supra. CARL JOHAN.. C G. Grip. Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse N'.o i5. 37 Utdrag af Prötocollet ofver Krigs-Ärendeny hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rädet ä {stockholms Slott den A> Januarii i83f.
Närvarande:'
Hans ExcelTence Justil i ae Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblads Hans Excellence Stals-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt j J i Stäts-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner_, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielmj Herr Grefve Adelsvärd
Fr i 11 e rre Jkerh jelin _, Poppius_, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim_, Stats-Secreteraren Gripj Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, i enlighet med förut falladt beslut, upprältadt Förslag till Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer angående frågan om Båtsmanshållets jemnare fördelning Städerne emellan; och läcktes Kongl. Majit, uppå Sluts-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde Förslag gilla, och befalla, att Nådig Skrifvelse, i enlighet med detsamma, sådant det finnes vid detta Proloeoll bilagdt, skulle till Rikets Ständer i vanlig ordning expedieras..
Ex Protöool!» G. A. Sebell. 3* Kongl. Mojas Nådiga Proposition Ar o i5.
Ankom i afskrift till Exp. Utsk. d. i3 Febr. kl. le f. m. KONGL.
MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående lindring i vi/koren för begagnandet af det utaf Rikets Ständer till återuppbyggande af Staden Rörås anslagJie låneunderstöd.
Gif ven Stockholms Slott den 8 'Februarii tSii.f.
Uti en till Kongl. Maj:t ingifven skrift hafva innevånarne i staden Borås underdånigst anmält, hurusom vilkoren för det af Rikets Ständer vid sisla Riksdag lill återuppbyggande af nämnde stad anslagne låneunderstöd icke vore lämpade efter stadens innevånares förmåga att desamma uppfylla.
Rikets Ständer hade nemligen anvist lill stadens nya planläggning och gatureglering 10,000 R:dr, och till uppförande af publika byggnader 15,00o R.di , emot j piocenls ärlig ränta och frihet under 10 år, räknade från den 1 Januarii i83o till och med år i83p, för afbetalning å Capilalet, men derefter åliggande 10 procents årlig afbetalning, jemte förut stadgad ränta, så att hela länet skulle vara inbetaklt inom i84,Q års slut, samt lill uppförande af privata byggnader 60,000 R:dr, emot 5 procents ränta och 5 års afbelaJningsfrihet, men derefter.
10 procents årlig afbetalning, så . ali hela länet blelve inom 1844 års slut inbetaldt.
Stadens innevånare hafva, iförberörde skritt, yttrat den farhåga, alt, derest enahanda vilkor komme att foi tfaia, beiöidc lån, i stället för att underlätta stadens innevånares bemödanden för dess uppkomst, tvärtom skall undergräfva sjelfva kraften, att dessa bemödanden till innevånarnes framtida bergning använda. lill ådagaläggande of stadens ännu fortfarande, beklagansvärda ställning , oaktadt det erhållna låneunderstödet, hafva stadens innevånare, med tillkännagivande, att, vid utdelningen af byggnadslånen, hälften emot hvaije byggnads brandförsäkringssumma blifvit bestämd såsom maximum, tillika' underdånigst anfört: att de nybyggde husen uppgå till tredubbel-.kostnad emot hvad såsom lån dertill af allmänna medel beviljats, hvilket förhållande förutsatte, att de för enskilda rörelsen erforderlige capital, oberäknade betydliga, hos privata upptagna lån, äro använde på dessa egendomar; att 12- J om ter ännu stå öde; att, då sådane understundom utmätningsvis utbjudas till godtgörande af de för dem belöpande, obelalde utskylder, försäljningsprisen sällan öfverstege 5 R:dr, men oftast köpare saknades, i Kongl. Nadina Proposition No i5. hvilken senare händelse de utbjudna tomterne t i 11 folie staden; a,tt- bidragen till Slads-cassan, i anseende till dennas skuldsatta tillstånd, och deraf föranledde räntebetalningar måst okas långt utöfver hvad tillförene egt pum, hvilket åter haft den menligt verkan, att, under loppet af de tvänne senare åren , liera af stadens betydligare skattdragande medlemmar uppsagt deras burskapsrätt, samt antingen nedlagt sin rörelse eller aillyttat tili annan ort, för att densamma der fortsätta.
I anledning af "stadens innevånares tillika gjorda underdåniga anhållan, vill Kongl.
Maj:t härmedelst till Rikets Ständers bepröfvande och till det afseende, sorn af de. för staden förekommande, serdeles bevek liga omständigheter påkallas, framställa de af sökanderne uppgifna medel, hvarigenom staden, efter deras förmenande, skulle kunna räddas från befarad upplösning, nemligen: 1:0.
Eftergift och afskrifning af de 10,000 R:dr, hvilka utur Riksgälds-Contoret blifvit åt staden långifne,-till fulländande af dess nya planläggning ined gatureglering, hvars verkställighet
Sökanderne ansågo leda icke allenast till stadens betryggande för olyckor af så förstörande egenskap, som de inträffade, utan ock till Statens fredande från äfventyret af de uppoffringar och förluster, som deraf vanligen följde ; 2:0.
Räntans nedsättning till 3 procent å det nya eller 5-procents lånet, så väl för allmänna, som enskilda byggnader, allt i likhet med hvad i afseende på clet äldre eller 3-procents lånet är gällande; och 3:o.
Ytterligare förlängning af tiden för den lindring och befrielse, som, enligt nu gällande Bevillnings-Förordning, eger rum för Borås stad, eller ock stadens förflyttande i 4;de Classen, intill dess stadens iirnevånar# hunnit inbetala sina allmänna lån.
Dalum ut supra. CARL JOHAN. C. D. Skogman. 4* Kongl. Majas Nådiga Proposition N\o i5.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärenden _, hullet inför Hans Majrt Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 8 Februarii f834- * N ä r v a r a n d e: % Hans Excellence Justitia Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad j Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärenden?
Herr Grefve af 1Vetterstedt L, Siats-Råden: Hans'Excellence Herr Grefve Mörner.3 Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm j Herr Grefve Adelsvärds Friherre Åkerhjelm j Poppius j Hof-Cancelleren Friherre v.
Schulzenheim j Stats-Secreteraren Skogman.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, uppå Kongl. Majrts förut meddelade Nådiga befallning, uppsatt Förslag till Kongl. Majlis Nådiga ''Proposition till Rikets Ständer, angående lindring i vilkoren för begagnandet af det utaf Rikets Ständer till återuppbyggande af staden Borås anslagna låneunderstöd m. m.
Majrt täcktes, enligt Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkande, detta Förslag, sorn finnes Protocollet hilagdt, i Nåder gilla; och Kongl. Majrt befallde, att Dess Nådiga Proposition i ämnet skulle, i enlighet härmed, till Rikets Ständer under denna dag expedieras.
Ut supra, Ex Protocolla S. G. Schyberg.
STOCKHOLM, 1834; hos J. A, Wallbo*.
Majus Nådiga Proposition N:o 16, N:o 16.
Ankom i afskr. till Exp.-Utsk. den i5 Febr. kl. 3 e. m.
KONGL. MAJ.TS Nådiga Pr o/josi t ion till Rikets Ständers Stats-Utskott ^ angående försäljning till skatte af de till Ekeplantering ansi agne Bispmotala Kungsgård och tvänne under IVisingsborgs Kungsgård lydande hemman samt inköp för Ekeplantering af jord « Wisingsö.
Gifven Stockholms Slott den 18 Janiuirii i834■ "V id sista Riksdag hade Rikets då församlade Ständer, i deras, med anledning af Kongl.
Majrts Nådiga Proposition, rörande en förändrad disposition af Ekeskogarne i Riket, den i<j Augusti 1829 aflåtne underdåniga Skrifvelse, bland annat förklarat, att en lill arealen viss bestämd jordrymd, helst i Rikets sydligare delar skulle för fiåmliden afses, att efterhand till ekeplanteringars verkställande för Kronans räkning, för af Rikets Ständer anslagne medel, användas, och att till en början sådane Kungsgårdar, Kronoparken’ och Krono-allmänningar, som funnos för ändamålet tjenlige, och voro eller bletvo disponible, skulle härtill af Kongl. Majrt få begagnas, med Kongl. Majrt dervid iemnad rättighet att, efter laglig uppskattning å ömse sidor, utbyta större eller mindre del af den Kronan tillhörande och för ekeplantering bestämda jord, emot annan joid, tillhörig enskild man, som dertill samtyckte, då ett sådant utbyte vore nödigt, för att åt planteriugarne gifva en sammanhängande sträcka och tjeniiga gränser.
Da Kongl. Maj.T, efter från vederbörande afgifne underdånige utlåtanden och inhemlade närmare upplysningar i ämnet, den 28 October i83o lill pröfning företog hagan, rörande den beslutna ekeplanteringens verkställande för Kronans räkning, förordnade Kongl. Majrt, bland annat, att, fastän Rikets Stander föreslagit ekeplanteringens påbörjande vid Bispmotala, i Östergöthland belägne Kungsgård, såsom elen först arrendelediga Kronolägenheten, böljan med ekeplantering likväl så mycket hellre borde göras vid \ isingsborgs, dertill af Dirf deuren för Skogs-Institutet föreslagne Kungsgård, hvilken till Kronans disposition Midfastan 1802 återfölle, som, jemte del alt Rikets Ständer, hos hvilka denna lägenhet ej varit il rågaställd, medgifvit oinskränkt val af local inom Rikets sydliga Landskap, till skäl Bihang sill /’. T. Tro.'. 1834- 1 Sami. 1 Af dä. ± 3:dje Häftet.
a Kongl. Mnj:ts Nådiga Proposition N:o 16; derföre fbrekomme, att, enligt hvad bemälde
Directenr om växtligheten på "Wisingsö anfört, ekträdets mognad lili sköld derstädes vore att förvänta 20 till 3o år förr än i Östergöthland, samt alltså olägenheten af det mindre betydliga dröjsmål i anläggningens början, sorn genom Wisingsborgs senare tillträde, än BispmotalaS, uppkomme, af den tidigare skörden mångfaldigt öfvervägdes; att således den Styrelse öfver ifrågavarande anstalt, som Kongl. Majit jemväl under sistnämnde dag i Nåder utsett och tillförordnat, borde i (örberörde afseende emottaga Wisingsborgs Kungsgård, då den om våren 1882 lill Kronan afträddesj men att Bispmotala Kungsgård, hvars afkastning, i följd al Rikets Ständers Beslut, komme att användas till understöd för ekeplanterings-cassan, intill dess ekeplanteringen der vidtoge, skulle af Styrelsen förvaltas, på sätt Kongl. Majit, efter Styrelsens afgifvande Förslag, ville förordna.
Uti en till Kongl. Majit den 29 sistl.
Oclober aflåten underdånig skrifvelse, har Ekeplanterings-Styrelsen, bland annat, anmält, hurusom Styrelsen, vid inhemtad närmare kännedom om beskaffenheten af jorden, så väl å Wisingsö, sorn Bispmotala Kungsgård, funnit den förstnämnde, med ganska få undantag, vara tjenlig till ekeplantering, då deremot på sistnämnde ställe högst få fläckar dertill voro duglige; att vid Bispmotala de der växande ekar visat spår lili innanröte vid tjo a 5o års ålder, och voro nästan alla lopptorra innan de hunnit 80 till 90 år, jemte det alt växten vore ganska trög; och att under Wisingsborgs Kungsgård, lydde 2ine på fasta landet i Grenna socken belägne hemman, Lönnemålen och Eskemålen, om £ mantal h vartdera, hvilka voro till ekeplantering alldeles otjenlige; i anledning hvaraf, och då deremot sådan jord, sorn för ekeplantering är användbar, till största delen funnes på Wisingsö, Styrelseh i underdånighet ansett, att den påbörjade planteringen endast borde fortsättas på nämnde ö, såsom egande alla de förmöner, hvilka för planteringens anläggning afsetts, nemligen tjenlig jordmån, mildt klimat och närhet lill sjö, hvarigenom transport kostnaden underlättades.
Enligt hvad Rikets Ständer medgifvit, skulle väl utbyten af den till ekeplanlering anslagne jord få, emot annan enskild man tillhörig jord, verkställas; men vid sådane utbyten mötte, enligt hvad Styrelsen anfört, de svårigheter: att den jord, som skulle bortbytas, öfver- eller understege i värde den, som skulle tillbytas, hvarvid således mellangift mäste ega rum, ©ch derpå Kronan merändels blefve lidande; att, Vid styckning af en Kungsgård, den förlorade i värde, emot om den föryllrades i en klump; att sällan lägenhet sig yppade att på en gång få så manga hemman på Kongl Majus Nådiga Proposition Nio 16. 3 Wisingsö lediga, som svarade mot en Kungsgård; att då Kungsgården hade åbyggnad för ett hushall, men skulle upplåtas till flere hemmansegare, kostsamma nybyggnader måste göras för de öfrige; och att, da värderingar och uppskattningar skulle egobytena föregå, detta förorsakade dels kostnader, dels tidsutdrägt, hvarunder en annan köpare till den jord, sorn skulle förvärfvas, kunde mellankomma.
På dessa skäl har Styrelsen derföre i underdånighet föreslagit: 1:0 alt ekeplanteringen finge uteslutande concenlreras på Wisingsö, å den jord, som der kunde förvärfvas, men Bispmotala, såsom otjenlig, icke dertill användas; 2:0 att hemmanen Lönnemålen och Eskemålen, såsom, äfven härtill otjenlige, måtte genast lå försäljas, antingen emot det al åboerne. å dessa hemman gjorde anbud af 5ooo R:dr R:gs, eller pa auction; -3:oatt, likaledes till besparing i de contanta utgifterne, Bispmotala om ettårs förlopp måtte få försäljas, efter skedd anmälan; och 4:0 att Styrelsen, vid sig yppande lägenhet, mätte, dock likaledes efter skedd underdånig anmälan och erhållen tillåtelse för hvarje gång, få köpa jord på Wisingsö för de medel, som för de försålde hemmanen erhöllos, och i öfrigt för de medel, som till ekeplanteringarne äro eller blifva anslagne.
Vid öfvervägande häraf har Kongl. Ma;jt, på grund af hvad Ekeplanterings-Styrelsen, efter vunnen kännedom om förhållandet, i underdånighet anfört, funnit Wisingsö, så väl i anseende till läge, som jordens beskaffenhet och öfrige uppgifne förmoner, vara för ekeplantering en bland de mest passande localer, som kan utväljas, och alt således angeläget är att
För detta ändamål söka efter hand bringa denna Ö under Kronans egande rätt; men alt deremot Bispmotala Kungsgård, der Rikets Ständer ansett början med denna plantering höra göras, såsom otjenlig, icke bör dertill användas.
Med anledning häraf och då, på sätt Ekeplanterings-Styrelsen jemväl uppgifvit, nästan oöfvervinnehge svårigheter möta för verkställigheten af de jorcl-utbyten emellan Kronan och enskilde, som Rikets Ständer, för att vinna tjenlig jord till ekeplanteringen, medgifvit, så att föreses kan, att ändamålet icke på sådant sätt kunde vinnas, utan att det enda lämpliga vore, att Kronan försålde de för ekeplanteringen anslagne lägenheter, sorn icke dertill lämpligen kunna användas, och deremot inköpte andra, som fnnnos tjenlige, så vill Kongl. Maj:t, under den synpunkt, att eke. planteringen för närvarande bör endast å Wisingsö fortsättas, hos Rikets Ständer, genom deras Stats-Utskott, föreslå: 1:0 att Bispmotala Kungsgård, sedan den blifvit behörigen skattlagd, likasom de under Wisingsborg lydande, på fasta laudet belägne, äfven till ekeplanlering otjenlige hemmanen 4 Kongl. Majus "Nådiga Proposition Af:o 16.
Eskemälen och Lönnemålen, sedan Kronotionde blifvit dem åsatt, må under skattemannarätt på öppen auction få försäljas till den, som derföre erbjuder den högsta antagliga skatteköpeskilling, att med en sjettedel om året på sex år erläggas; och 2:0, att för så väl de genom denna försäljning inflytande skatteköpeskillingar, sorn de medel, hvilka i öfrigt för ekeplantermgenäro eller blifva af Rikets Ständer anvisade, jord å Wisingsö må efter band och i den mon den, efter afEkeplanterings-Styrelsen hos Kongl. Majit skedd anmälan, emot lämpligt och billigt pris kan erhållas, af Kongl. Majit inköpas, för att till ekeplanteringen användas.
Ekeplanterings-Styrelsens åberopade underdåniga skrifvelse varder till närmare upplysning barbos bifogad; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och ynnest välbevågen.
Datu** ut supra.
Utdrag af Protocol/et öfver Kammar-Ärenden, hållet inför Hans Majit Körningen uti Stats-Rädet ä Stockholms Slott deri it Januarii >834- Närvarande: Hans Excellence Justitia» Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad , Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gref ve af Wetterstedt, Stats-Rådeni Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Heri'
Grefve Adelsvärd, Kongl, Moj-Js Nådiga Skrifvelse Nio 17, 5 Friherre Åkerhjelm, Poppius, Hof-Cancelleren Friherre vonschulzenheim, Stals-Secreteraren Danckwardt.