Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Från en del af Socknarne i Gestrikland afyltras mycket virke till de i Gefle Stad betydliga Skeppsbyggerierne, och från andra åter, såsom Ugglebo och Hamrånge, har fortfarande afsättning af bräder ägt rum.
Äfven uti åtskilliga af Helsinglands Socknar, såsom Enångers Socken i Norra Helsingland, samt Skog, Norrala och Trönö m. fl. Socknar af Södra Helsingland, hafva träd varuförsäljningar dels på Gefle och dels på Söderhamn blifvit verkställde lill större belopp än förut, hvartill de i Söderhamn tilltagande Skeppsbyggerierna bidragit.
En stor del af skogarne i Norra Helsingland äro dock för afsättning af trädvaror ännu obegagnade; och som de under sådana förhållanden icke hafva för allmogen något hufvudsakligt värde, så blifva de ock å sådana trakter icke vårdade, utan ofta förstörde, dels genom utsläppta skogseldar, dels ock genom allt för mycket svedjande.
Det är derföre högeligen att önska, att det i Hudiksvalls Stad, som äger en förmånlig hamn, kunde öppnas någon trädvaruhandel, hvarigenom innevånarne uti de icke så långt från kusten belägne Socknarne Bergsjö, Hassela, Bjuråker och Delsbo, hvilka alla hafva betydliga skogar, kunde få utväg för afsäiifiing af andra skogsproducter än kol, hvaraf i nämnde ort behofvet icke är stort, emedan många Bruk derinom icke finnas; men af nämnde Stads Handlande har under sednare år försök icke blifvit gjorde för uppfyllande af ett sådant ortens behof, icke ens under nu förflutne hårda missväxtår, då allmogen varit försatt i verklig förlägenhet för att kunna anskaffa förnödenheter lill sitt uppehälle, och då dessutom en stor del af densamma är hos nämnde Handlande så skuldsatt, att betalningen deraf svårligen med allmogens bestånd synes möjlig, utan att nya näringar varda öppnade.
Ifrån skogarne uti de längre från kusten belägne Socknarne i Nordvestra Helsingland kunna trädvaror svårligen exporteras, hvadan de ock sannolikt ännu lång tid varda för sådant ändamål obegagnade.
För att likväl af dessa skogar kunna bereda någon fördel, har Hushålls-Sällskapet i Länet, inseende viglen af att utvägar till någon bi förtjenst beredas de på de vidsträckta skogarne boende personer, särdeles Nybyggarne å den Kronan tillfallne Ofvanåkers Allmänning, sökt sprida kännedom i tillverkning af Pottaska.
Hushålls-Sällskapet har äfven förskjutit åt ålskillige Nybyggare och Torpare medel lill uppköp af de för denna handtering erforderlige pannor och Calciner-hällar, hvarigenom vunnits, alt nämnde handtering nu bedrifves af minst fyratio Nybyggare å Ofvanåkers Allmänning, med sex *7 pannor och tre Calcinerugnar; hvarförutan heredelser till dylik handtering äfven blifvit gjorde i Bollnäs, Färila, Bjuråkers och Hassela Socknar; och är det numera all anledning att förmoda, det denna handtering kommer i gång, allenast afsättning å denna vara framgent kan erhållas till ett emot det arbete, som dervid erfordras, svarande pris.
Salpetertillverkningen var i jemnt tilltagande ända till dess den år 1837, ^ följd af det då nedsatte lösningspriset å Salpetern, började minskas, Tillverkningen af Salpeter i Länet utgjorde i833 omkring 8i6| Lisp., samt år 1837 allenast 466 Lisp.
Försäljning af
Qvcirnstenar fortfar att vara en biförtjenst för åtskillige af den vid stränderne af Storsjön i Gestrikland boende allmogen, som äfven har någon förtjenst på tillverkning och försäljning af Kalk.
Allmogen afsätter sina producler uti Länets trenne Släder, hvarest årligen trenne marknader hållas, samt dessutom uti Stockholm, Upsala, Hedemora och Sala, hvilka Städer årligen besökas af Helsingar, som der afyttra Lin, Väfnader, Fogel och Skinnvaror, samt uppköpa Spannemål och andra förnödenheter.
I medlet af December månad hvarje år hålles marknad uti Skjästra by i Jerfsö Socken, som är mycket besökt äfven af Jemtländningar, som derstädes afyttra varor dels från Jemtland och dels uppköpte i Norrige. §. 5.
Kammar-Verk.
Hemmantalet inom
Länet har under de sistförflutne fem åren ökats med 3| Mantal, som enligt Jordeboks-Extracterne tillkommit genom fastställde skattläggningar af åtskillige nya hemman och lägenheter, hvilkas frihetsår tilländalupit, samt af ett Recognitionsskogs-hemman, hvars mantal och ränta blifvit fastställd; men betydlig tillökning är att vänta genom flere dylika hemmans skattläggning, samt afvittringarnes afslutande i åtskilliga Socknar.
Några få Skatteköp af mindre Kronohemman och lägenheter hafva ägt rum, och deremot andra nyskattlagde mindre Kronolägenheter tillkommit, hvadan Kronohemmanens antal är nära oförändradt.
Femårs-Berättelse för Gefleborgs Lån. 3 i8 Inom Länet finnas 4° Gästgifvaregårdar och 55 Posthemman.
Trettiofyra Laga Skiften hafva under sistforflutne fem åren blifvit verkställde, dervid iS^l^dels mantal blifvit skiftade.
Genom Laga Skiften erhåller utan tvifvel Hemmansägaren ganska stor förmån, hvilken ock visserligen allmännare erhållits, om det icke ansetts betänkligt, att låta nytt skifte öfvergå de inom detta Län verkställde Storskiften, der Skifteslaget utgjort hel Socken, eller större del deraf, hvilket förhållande ägt rum i många Socknar i Helsingland, och i anledning deraf blifvit stadgadt: genom Kongl. Brefvet af den 4 Maji 1827, att förordnande till Skifte uti sådant Skifteslag icke finge meddelas förr än Eders Kongl. Maj:t, rörande de vilkor, på hvilka det må varda tillåtet, att sådana Skiften genom nytt Laga Skifte rubba och förändra, fattat sitt Nådiga beslut; samt genom Kongl. Brefvet af den i3 Julii 1836: att de inom detta Län förrättade Sockne- och Byalags-skiften icke må genom nytt Laga Skifte rubbas, ulan att delägarne derom enhälligt öfverenskomma, hvilket vilkor utgör ett nästan oöfvervinneligt hinder för förändring af sådane Skiften, emedan det blott högst sällan kan inträffa, att delägarne uti ett sådant Skifteslag, hvilkas antal alltid är stort, men stundom uppgår till flere hundrade, skola om en sådan genomgripande åtgärd sig förena.
För vinnande af Nådig ändring uti nämnde Stadgande har underdånig ansökning blifvit gjord, hvarå Resolution nu i underdånighet afvaktas.
Hemmansklyfningar hafva under sistforflutne fem år blifvit verkställde, oftast föranledde af arfskiften emellan syskon.
Afsöndringar af jord från hemmanen, i öfverensstämmelse med Kongl. Förordningen af den 19 December 1827, inträffa mera sällan, hvaremot på förr öfligt sätt jord på viss tid derifrån ofta afsöndras.
Genom dessa befordras visserligen jordens uppodling, men ofta minskas derigenom
Hemmansägarens välstånd och förmåga att draga de hemmanet åtföljande skatter och besvär.
Beskattningen inom Länet, som, enligt hvad uti förut afgifne underdåniga Berättelser blifvit omförmäldt, är ganska hög och ojemn, har under sistforflutne fem åren varit i jemnt stigande.
Vid jemförelse af de härvid i underdånighet bifogade Tabeller, och de som förut 19 blifvit i underdånighet aflemnade, visar det sig att Statsbidragen från landet, oberäknadt Städernas, emellan åren 1827 och 1833 ökat sig med 20,000, nu ytterligare med 58,000 R:dr, eller emellan 11 och 12,000 R:dr årligen, så alt de nu för landet allenast utgöra 553,681 R:dr /p sk. 8 r:st.
Denna betydliga förhöjning af landets Statsbidrag, som allenast till en mindre del härleder sig från ökad folkmängd och deraf ökade personella utskylder, är en följd af, dels ett genom högre Hammarskattspris och taxerad vinst af Bruken och Bergverken inom
Länet jemte tillökte Smiden uppkommet högre fastighetsvärde, och i följd deraf högre Bevillning och Hammarskatt, dels af en i allmänhet vid tillämpningen af i835 års BevillningsFörordning ökad Bevillning, dels nya Skattläggningar och ett i allmänhet högre Markegångspris med deraf föranledd högre kostnad för Rustning och Rotering, Clereci-statens underhåll, m. m., dels ock af den betydliga tillökningen uti Faltigpersonalen, hvarigenom afgifterne för de fattiges försörjande årligen stigit med 11 å 1200 R:dr B:co, och hvaraf det olyckliga förhållandet styrkes, att, under det Statsbidragen från Länet ökas, välståndet inom detsamma minskas.
Denna skattebörda är, i afseende å dess belopp och ojemnhet, uti förut afgifne Berättelser beskrifven, hvadan, under åberopande deraf, det torde vara tillräckligt att här endast tillägga, att, i anledning af Kongl.
Brefvet af den 2 Nov. 1833, en förnyad jemnkning af den Extra och Nya ständiga Roteringen, år i835 verkställdes, och att i följd deraf 29* Extra och 3iT7ä
Nya ständige, eller tillsammans 6it‘- Rotar inom detta Län tillkommit, eller åtta flere, än år 1826 föreslagits, hvarvid dock icke föreslagits Rotering, hvarken å Städernes jord, i anseende till en föreslående allmän reglering af Städernas Båtsmanshåll efter Bevillningsgrund, eller å Recognitionskogs-hemman med dervarande Torp och Lägenheter, eller å de efter afvittringarne tillkommande högre Skattetal och ännu oskattlagde nya hemman.
Skjutsbesväret fortfar att vara ett för innehafvare af jord ganska svårt onus.
Det har uti sist afgifne Berättelse blifvit omförmäldt, att bördan af Kronoskjutsen mycket ökas derigenom, att de skjutsande bo på långt afstånd från det ställe, hvarifrån skjutsen skall hämtas; att till beredande af lindring i denna börda Norr- och Vesterbottens Läns Salpeter sjövägen transporteras till Gefle; men alt skyldigheten att transportera denna vara 20 till St.
Län då ännu qvarstod för skjutsskyldige i Gestrikland, som för detta ändamål måste, i början af sommaren, då brist på foder vanligen inträffar, vid hvarje skjutsombyte inställa omkring goo hästar.
Genom Länsstyrelsens föranstaltande transporteras nämnde vara nu af innevånarne i Årsunda Socken af Gestrikland, efter beting och emot lika betalning som för Kronoskjuts, ifrån Gefle ända till Closters Krut-bruk af Stora Kopparbergs
Län, hvarigenom vunnits för de skjutsskyldige inom Gestrikland och en del af St.
Län frihet från Jetta onus, utan all ersättning för detsammas utgörande; för Årsunda Sockens innevånare en icke obetydlig biförljenst, nära motsvarande deras Krono-utskylder; samt för Kronan, alt, genom undvikande af flere omlastningar, Salpeterkärlen under transporten bättre förvaras, hvarigenom afrinningen minskats.
Sedan enahanda åtgärd äfven blifvit vidlagen för transporterande af den icke allenast inom Jemtlands och Wesler-Norrlands, utan äfven Gefleborgs
Län årligen Lillverkade och af Kronan inlöste Salpeter, så återstår blott alt önska, alt någon åtgärd kunde vidtagas lill lättnad för de skjutsskyldige i afseende å skyldigheten att skjutsa Båtsmän, hvilka årligen, oftast under svåraste väglag, skola transporteras till och ifrån Stockholm, och hvarvid sjötransport med användande af de mångå Ångfartyg, som nu äro att tillgå, ansetls kunna begagnas.
Håll- och Reservskjutsen bestrides på förr öfligt sätt vid de fleste Gästgifvaregårdar i Länet, och är endast vid åtta Gästgifvaregårdar ställd på entreprenad.
Derigenom att en regulier Ångbåtsfart blifvit inrättad emellan Stockholm och Umeå, derunder Länets trenne Städer anlöpas, bar någon lindring i skjutsbesväret under somraarmånaderne vunnils för dem, som skola skjutsa från Gästgifvaregårdarne vid strandvägen, hvaremot de resandes antal ökats å vägarne, som gå från hafskusten in åt landet.
I Länet äro, lill vårdande af allmänna ordningen, anställde tre Kronofogdar, tre Lands-Fiscaler, tjuguåtta Länsmän, och dessutom Fjerdingsman i hvarje Socken.
Sedlighetens vård är, enligt gällande författningar, anförtrodd åt Församlingarnes Pastorer och Kyrkoråd.
För barnaundervisningen finnas inom Länet 7 Skolor, inrättade efter Lancasterska meth od en, och dessutom i hvarje Socken Skolmästare, hvilka, kringvandrande uti byarne, meddela undervisning uti innanläsning och de första Religionsbegreppen.
Undervisnings-verk i nyttiga slöjder saknas alldeles.
Hälsovården skötes af 2:ne Provincial-Läkare, stationerade i Gefle och Söderhamn, 21 samt en Extra Provincial-Läkare, som är stationerad i Ljusdals Socken i Norra Helsingland; hvarförutan af ägarne till Gysinge Bruk i Gestrikland och Strömbacka Bruk i Norra Helsingland särskilde Läkare äro antagne och lönade, hvaraf innevånarne uti orterne deromkring ock kunna biträdas.
Barnmorskor äro antagne och aflönade i de fleste Socknar.
För Länets innevånares behof finnes ett Hospital, ett Lazarett med Kurhus i Gefle Stad, ett Lazarett med Kurhus i Söderhamn och ett Kurhus i Hudiksvall.
Uti 4i Socknar finnas Socken-magaziner, hvilkas fonder tillsammanstagne utgöra 4>9°9 tunnor 5 kappar
Råg, 14098 tunnor 1 kappe Korn, 99 tunnor 11 kappar Hafra och 2,620 R:dr 38 sk. 11 rst Banco i penningar.
Fat tigförsörjningen bestrides af hvarje Församling särskildt, dels genom de fattiges underhåll i dertill inrättade Fattighus, och dels genom deras vistande i vissa dygn hos hvarje Hemmans-ägare, Tio tillåtne krogar finnas å landet, anlagde till en del vid större Bruk, och för öfrigt å sådane ställen vid vägarne, der Forbönder vanligen stadna för att beta sina hästar.
Nykterhetsföreningar äro i flere Socknar inrättade, af hvilka det åtminstone för framtiden väntas god verkan.
För utödande af Rofdjur äro premier utfästade, som årligen utbetalas till icke obetydliga belopp. §• 6.
Stadens innevånare, hvilkas antal år i832 uppgick till 7,948, deraf 5,oo3 voro skattskrifne och 2,945 fria från mantal, utgjorde, enligt mantalslängderne, vid 1887 års slut, 3,638 af mankön och 4499 qvinkön, eller tillsammans 8,137 personer, bland hvilka 2,3oo af mankön och 2,867 af qvinkön, eller sammanlagdt 5,167, voro skattskrifne och 2,970 befriade.
I afseende på bildning och sedlighet bland denna Stads innevånare, förekomma icke några sådane utmärkande omständigheter, som skilja dem ifrån Rikets Städer i allmänhet.
Under den period, som de sista fem åren innefatta, har conjuncturen för näringarne icke varit sådan, att välmågan kan anses vara i stigande.
Åtskilliga concurser hafva visserligen inom de borgerliga klasserna inträffat; men anledningarne dertill kunna hufvudsakligen hämtas derifrån, att personer, innan de förvärfvat nog stadga och skicklighet, börjat, på egen hand, drifva borgerliga näringar.
Tillfällen till 22 förtjenst för den arbetande klassen saknas icke, och den fattigdom, sorn inom denna klass icke sällan förmärkes, bör för det mesta tillskrifvas de talrika inflyttningarne från andra orter, samt äfven stundom lättja och dryckenskap.
Medelprisen på dagsverken kan antagas vara 26 sk. 8 rst.
B:co. De näringsfång, på hvilka Staden i synnerhet grundar sitt bestånd, äro Handel och Sjöfart, Skeppsbyggeri, Fabriker, Handtverkerier, Fiske och Jordbruk.
Af dessa näringar äro handel och sjöfart de hufvudsakligaste, så alt Gefle, såsom skeppningsort, kan anses för en ibland Sveriges första Handelsstäder, samt ganska vigtig för flere vidsträckta Landsorter.
De förnämsta producter, som från Gefle afgå, äro jern och bräder.
Anteckningarne om Jernrörelsen i Gefle Metallvåg, nedanskrifne smidesår, upptaga för År 1833:
Stångjern:
Consumeradt inom orten 84 Sk:& 2 L:U. i5 U.
Afsändt till inrikes orter . 8,705 — ig
— Dito till utrikes orter’ 43,o56 — 17 — 10 — Manufadur smide:
Consumeradt inom orten ....... 327 — 19 — i3 — Afsändt till inrikes orter 1,218 — 3 — 9 — Dito till utrikes orter 4^8 — 2 — i5 — År i834:
Consumeradt inom orten 47'— ^ — 5 — Afsändt till inrikes orter 15,602 — 18 — i5 — Dito till utrikes orter 35,806 — 4 ~'
Manufcictur smide:
Consumeradt inom orten 299 — 7 — 2 Afsändt till inrikes orter . 65o Sk:& 16 L:Ä Dito till utrikes orter 417 — 9 År 1835:
Consumeradt inom orten ....... 60 — 18 — Afsändt till inrikes orter 6,462 — i5 — Dito till utrikes orter 4^*018 — 1 Maniljadur smide : Consumeradt inom orten . 377 — iq •— Afsändt till inrikes orter 745 16 — Dito till utrikes orter .*.....
433 — 6 — År 1836:
Consumeradt inom orten ....... 68 — 7 — Afsändt till inrikes orter 4>8i3 — 7 — Dito till utrikes orter 48>o48 16 — Manufadur smide:
Consumeradt inom orten 374 — 17 — Afsändt till utrikes orter 663 — 7 ■— Dito lill inrikes orter 628 — 2 — År 1837:
Consumeradt inom orten 85 — 17 — Afsändt till inrikes orter 6,419 — 10 — Dito till utrikes orter . 4$>999 — >5 — Manuf adur smide :
Consumeradt inom orten 4°6 — 5 — Afsändt till inrikes orter 558 — 1.2 — Dito till utrikes orter 299 — 12 — Utgörande således medel-beloppet, fös de sist förflutne fem stnidesären af i3 U. 5 — 10 — 5 — 10 — 5 — 10 — 18 - 12 — 5 — 15 — *9 — 16 — *9 24 Stångjern . . .
Manufactursmide 46,066 — 3^—9— 1,573 — 19 — 19I — Af utländska varor har införseln till Staden under de sista fem åren, per medium, varit ungefärligen följande:
Caffe, dels från inrikes och dels från utrikes orter . . 60,000 •—•
Af öfriga utländska införselvaror äro Hampa och Linfrö de hufvudsakligaste.
De mindre betydliga qvantiteter af Vin och Arrack, som till Staden ankommit, hafva för det mesta anländt ifrån inrikes orter.
Af Spannemål, hvarmed Staden, till betydlig del, förser de kringliggande Bergslagerne, har införseln från utrikes orter under de sista fem åren varit högst obetydlig; men dels sjöledes, dels land vägen från inrikes orter inkommit så mycket, som svarat emot behofvet.
I afseende på Stadens handel, kan antagas, att värdet af importerade utländska varor är vida mindre än exporten, hvartill orsaken måste sökas deri, att icke blott Stadens Minuthandlande, utan äfven innevånarne i en del af de Landsorter, hvilkas producter skeppas från Gefle, icke hämta sina utländska förnödenheter från denna Stad, utan från andra inrikes orter, ehuru detta ofta är förenadt med drygare kostnad.
Likaväl som andra Städers Handlande, synas Gefle Stads, genom deras fartygs vidsträckta reresor, äga tillfälle att ur första hand erhålla de utländska varorne, samt således, i afseende på lågt pris, kunna täfla med andra Städer, samt söka, genom införskrifningar, hit leda den ifrågavarande importhandeln; men de försök, som i denna väg blifvit gjorde, hafva hittills icke velat lyckas.
Vid i832 års slut, ägde Gefle Stads innevånare io5 fartyg, tillsammans innehållande något öfver 7,600 Läster.
Af dessa användes till utrikes fart 57 stycken, af tillsammans 6,462 — läster, till inrikes fart 20 stycken, utgörande 64oI1545 läster, samt till strömmingsfiskes idkande på Norrbotten, 28 stycken, Fiskerskapet tillhörige, såkallade Haxar eller Jakter af Salt directe från utrikes orter Tobaksblad och stjelk . . Rått Socker i8,i5o Tunnor 290.000 Skålp:d 160.000 — 25 tillsammans 5ooi läster; hvaremot Stadens innevånare år 1887 ägde 29 Skepp, 11 Briggar, 20 Skonertar, 20 Galeaser, 3 Slupar och 27 Fiskarefartyg, om tillhopa 8,52C) läster, hvaraf 7,382 läster varit begagnade till utrikes sjöfart, och återstoden till inrikes fart samt Strömmingsfiskets idkande af Fiskerskapet.
Vid härvarande tvänne Skeppsvarf, hafva under de fem sistförflulne åren Trettiotvå större och mindre fartyg blifvit nybyggda af tillsammans 3,858| läster; och har kostnaden för reparationer å fartyg vid samma varf, under berörde lid, uppgått lill 7,082 R:dr B:co.
Under sistförflutne äthäfva nära nog dubbelt så många fartyg blifvit härstädes byggde, som under hvarje af de fyra föregående åren.
Stadens handel och sjöfart synes således icke hafva saknat liflighet; men välmågan hos de Handlande kan derföre icke anses hafva varit i tilU tagande, emedan antalet af dem under de sista fem åren betydligt tilltagit, hvarigenom inkomsterne af handel och sjöfart blifvit delade på flere händer.
Dessutom voro de sistförflutne tvänne åren för jernexporten mindre fördelaktige, i anseende till den i Amerika, dit största jernexporten härifrån äger rum, inträffade oreda i penningeverket.
Handtverkerierne i Gefle äro i förhållande till folkmängden och handelsrörelsen icke i den tillväxt, som man bort kunna vänta.
År 1887 utgjorde antalet af Handtverkare 108, hvilka idkade 29 särskildta handtverk.
Flere af Rikets Städer, med betydligt mindre folkmängd än Gefle, hafva ett vida större antal handtverkare än denna Stad; och borde således med skäl kunna förmodas, att det jemförelsevis ringa antal handtverkare, sorn här finnas, skulle V3ra i goda omständigheter, hvilket likväl icke är föihållandet.
Några synas visserligen hafva liflig rörelse och kunna äfven anses äga någon ringa förmögenhet; men största delen hemta af sitt yrke en knapp bergning och många befinna sig i verklig fattigdom.
Ibland skälen härtill torde kunna räknas, alt många oberättigade personer göra intrång i handtverkerierne, samt att innevänarne i de angränsande Landsorter, med undantag af några ståndspersoner, icke anlita Stadens handtverkare med något arbete, utan tvertom hit införa och försälja sina egne slöjder. Fcmars-Berättelse för Gefleborgs Lim. 4 20 Följande Fabriker och Manufactur-inrättningar finnas här i Staden, nämligen: 1:0 En Bomulls- och Linne-fabrik, som det sistlidne året drefs med 24 mantalsskrifne personer och 24 Stolar, samt lemnade ett tillverkningsvärde af 10,491 R:dr Banco. 2:0 Tvänne Segelduks-fabriker, drifna med 43 mantalsskrifne personer, samt dessutom 420 Spinnerskor, som ej äga försvar vid fabrikerne, och 3^ Stolar, hvars tillverkningsvärde uppgick till 2 1,665 R:dr Banco. 3:o En Tröj- och Strump-fabrik, drifven med tre mantalsskrifne personer och tre Stolar, hvaraf tillverkningsvärdet utgjorde 56o R:dr Banco. 4:o Tvänne Färgerier, drifne af fem mantalsskrifne personer, uppgående vid desamma färgningskostnad och arbetslön lill 1,600 R:dr Banco. 5:o Tvänne
Garfveriet’ för beredning af läder på Engelska sältet, drifha af 10 mantalsskrifne personer, och hvars tillverkningsbelopp uppgått till 9,219 R:dr Banco. 6:0 En Kort-fabrik, drifven af 9 mantalsskrifne och 3 ej mantalsskrifne personer, hvars tillverkning uppgått till 4.75° R;dr B:co. 7:0 Ett Linoljeslageri, drifvet af en mantalsskrifven person, hvars tillverkning uppgått i värde till 600 R:dr Banco. 8:0 Sex Målare-verk, drifna af sex mantalsskrifne personer, hvilkas arbetslön för åtskilliga arbeten utgjort g83 R:dr Banco. 9:0 Ett Svarfveri-verk, med två mantalsskrifne personer, hvars tillverkning af nytt och reparation af gammalt arbete uppgått till 196 R:dr Banco. 10:0 Tre Spegel-fabriker, af hvilka en under sista året icke varit i gång, drifne af 2 mantalsskrifne personer, och hvars tillverkningssumma utgjorde 188 R:dr Banco. 27 11 :o Två Tobaks-fabriker, drifne af 5g mantalsskrifne personer och i 9 barn, samt lemnande en tillverkning till värde af 124,590 R:dr Banco. 12:0 Två Ur-fabriker med 4 mantalsskrifne personer och en tillverkningssumma af 424 B;dr Banco, samt i3:o Tre Åkdons-fabriker, som under de tre sista åren blifvit privilegierade, med 8 mantalsskrifne personer samt ett tillverkningsbelopp af 2,900 R:dr Banco.
Varande således totalsumman af härvarande fabrikers tillverkningsvärde med dertill erforderlige materialier, det sistförflutne året, 250.336 R:dr Banco; och utgör medelbeloppet af tillverkningarnes värde vid alla dessa fabriker under de fem sistförflutne åren 209,161 R:dr B:co.
Då de bär i Staden varande fabriker år 1833 drefvos med i5j personer samt lemnade ett tillverkningsbelopp af 183,234 R:dr Banco, men deremot näsllidet år tillverkningssumman, med 283 arbetare, utgjorde 250.336
R:dr samma mynt, synes det som fabriks-lillverkningarne i allmänhet skulle vara i tilltagande; men detta är icke verkliga förhållandet.
Med undantag af Bomulls- och Linnefabriken, hvilken år i834 lemnade ett tillverkningsbelopp af 4>4^7> men deremot sistlidet år 10,491 R:dr, kunna fabrikernas tillverkningar i allmänhet härstädes snarare anses vara i af- än i tilltagande.
Staden äger ett Bränvins-bränneri, hvaraf inkomsten är bestämd att användas ad pios usus, hvarigenom den dryga Fattigvårds-afgiften till någon del förminskas.
Ett Tegelbruk finnes på Stadens område, som drifves af enskild person.
Strömmingsfisket, som här från äldre tider idkats af en särskild Borgerlig Societet, utgör en väsendtlig del af denna Stads rörelse.
Denna Societets medlemmar, som i83^ utgjorde 161, idka detta fiske hufvudsakligen vid arrenderade fiskelägen vid hafskusterne i "VVester-Norrlands
Län samt äfven lill någon obetydlig del i Gefle skärgård.
Medelbeloppet af den Strömming, som Stadens fiskare under de fem sista åren hitfört, anses utgöra 4>2Öo tunnor, samt medelpriset derå 10 R:dr 16 sk. Banco.
Strömmingsfisket har att kämpa med flere olägenheter, som hindra dess tillväxt och förkofran samt äfven hota dess framtida bestånd.