Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet fann då , att allmänna förbud mot införandet af Utländska Fabrikater låg till grund förförfattningen, att från desse förbud icke sällan blifvit gjorde undantag, icke till fördel för handlande i allmänhet , utan endast för en •eller någre få , hvilka fått såsom monopolier begagna desse , till -enskild vinst, men till förlust understundom för det Allmänna och alltid för Fabrikerne, såvida de kunnat tillverka behofvet och afsigten med de generelle förbuden varit deras ■'skyddande.
Utomdess erfor Utskottet, att desse förbud verkat ett oupphörligen tilltagande lurendrägeri, då, under en, efter Utskottets tanke, mot ändamålet organiserad Tullbevakning, ej allenast alla högre classers exempel och ett allrådande mode gjordt Herfaldiga till införsel förbudna utländske Fabriks- och Fuxe-articlär till ett allmänt behof, utan jemnväl någre sådane understundom blifvit till bruk och nyttjande för vissa Ämbetsmän anbefallde.
Med öppna ögon i afseende på orimligheten i dessa anstalter, och med öfvertygelse, att de härigenom uppmuntrade förbrytelserne , skola, under ett oförsynt gäckeri med Samhällets lagar, genom en tilltagande immoralitet förnedra de Medborgare - classer, hvilka genom lämpligare författningar kunna särtas i tillfälle, att såsom redlige Medborgare med gemensam vinst för sig och Staten drifva sitt yrke, har Utskottet ansett sig böra föreslå för Tull-Bevillningens utgörande en annan grund, sorn kunde förena både allmänt och enskildt väl.
Såsom si dan trodde Utskottet sig böra antaga:
Tillåtelsen BeviltningsUrskottets
Betänkandtn 389 att emot Tull införa alla utländska varor, under öfvertygelse, att en sådan högre eller lägre Tull skulle, tillika med en - bättre och. med ändamålet mera afpassad Tullbevakning samt införandet a£ en ordentlig stämpling och- förpassning, skydda Svenska Producenten och Fabrikanten för all annan täflan än den, sorn är nödvändig att förmå honom till användandet af en nyttig ansträngning och sökandet af en måttlig vinst.
Att härvid göra förbehåll för Konungens rättighet,, att, enär behofvet sådant kcäfde, till införsel förbjuda, en eller flera articlar, ansåg
Utskottet sig hvarken tillkomma eller behöfva, då den förut var i Grundlagen bestämd.
Denna eeconomiska detailla lag utom, Utskottets befattning och en af Grundlagen stadgad rättighet behöfde ej styrkas, genom det afgifoe Betänkandet, af hvilket dem på intet sätt blifvit förnärmad.
Men deremot, då tillåtelsen, att emot en bestämd Tull införa alla utländska varor, uppställes såsom en allmän princip., måste de undantag derifrån, hvilka Konungen måhända finnér nödiga, jemväl blifva allmänna och således icke förnärma, någon enskilt! utan alla Medborgare lika , äfvensom införsel-friheten för de articlar, hvarföre den. blifver bibehållen * måste medföra ett allmänt gagn, samt gifva an» ledning till både en nyttig täflan och Statens ökade inkomst utan enskildas betungande-.
Också var det icke såsom ett erkännande af Konungens rättigheter, dem Utskottet hvarken misskänd? eller trodt sig behöfva särskildt erkänna, utan för att undanrödja farhågan för fremmandes skadliga intrång i Svenska Näringarne, som i Jtdje punk» 3go Jkevillnings - Utskottets Betänk unden.. ten af Betänkandet yttrades den öfvertygelse!* , att Konungen egde, genom'1 förändrande af den föreslagne Tull • afgiften eller genom införsel förbud* värna Svenska handeln och näringarns frim ali' skadande inflytelse af ut landningar.
Enär sf. lunda Konungens rätt att från stadgandet orri en allmänt tilla ten varu införsel göra undantag, hvarken fordrade en undersökning eller ett öfverlemnande så vida hvarken Riksens Ständer kunna något häremot besluta, eller Ständernas önskan behöfves för utöftiingen häraf, med mindre än nit na. gon glömska måtte hos Styrelsen kunna förutsattas, kan BevillningsUtskottet ej inse beh.ofvc-t af en gemensam öfverläggning" i detta mål med Hög« lofl.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskottet* UVfed Ilandets osconomiska ställning rich foif.ittnin.-- gar har Utskottet icke befattat sig,, det laar endast föreslagit den princip, hvarefter det ansåg Tull - Bevtllningen kunna lämpligast utgöras, och till följd deraf uppgifvit grunderna till dess fö indelning.
Öfvertygadt att hafva härutinnan noggrarant följt Grundlagens stadgande, laar Utskottet tiva så rrivcket mindre kunnat begära samman träde med Elg- samt Allmänna B-svärs- och Ekonomi - Utskotten , på sätt Vä Hofi.
BorgareStåndet yrkat, stam de öfrige frenne Respr-ctive RiksStånden endast återremitterat målet till detta Utskott och denria Plural i teleus åtgärd öfverensstämmer med 56 §, i Regeringsformen saint 4<j §. och sista mom. af 34 §.. uti Riksdags Ordningen.
Utskottet sig af hvad sålunda anfördt blifvit, vara tillräckligen lättfärdigadt för den misstydningen, at( hafva uti dess Jlevillnfngs-tJl skottets Betänkandenr.
"391 redan i detta ämne afgifne Betänkande trädt Ko* nungens
Höga värt för nara, eller befattat sig med andre Utskott tillhörande åtgärder.
Dessu* torn, då Utskottet ansåg sig pligtigt att framlägga grander för Tull-Bevillningen, olika de hittills gällande, borde väl sådant ske efter egen, men icke efter andras öfvertygelse.
Bet ålåg i sådant fall
Utskottet att redovisa motiverne för sitt handlingssätt och det kunde dervid icke låta sig ledas af andras meningar.
Att i hela sitt omfång behandla Tull - Bevillningen, på lika sätt sorn hittills alltid tillgått meri Allmänna Bevillningen, är, om an mindre vanligt, fullkomligen enligt med Grundlagens föreskrifter, till stud hvarföre Utskottet, för att undvika vidlyftighet, endast vill åberopa hvad dess förra Betänkande t denna del fullkomligen innehåller ; och ?mser Utskottet på 1 i ku sätt fullkomligen vara styrkt, att det icke i något afseende felat mot de Former Grundlagen för Utskottets behandling af det förevarande ämnet u'stakat.
Äfvensom det funnit den med så mycken ömtålighet och så starka färgor målade farhågan, alt införandet af en friare handel, än hittills egt- rum, skulle vara för Svenska Fabri* kerne förstörande, så mycket" mera ogrundad , sorn ej allenast en lämplig Tull-Tariff för verkställigheten, försäkrad genom en omsorgsfull ordnad och alfvarsamt handhafd Tull - Bevakning, varnstämpling och varu förpassning
Innehar ett tillräckligt skydd mot ali skadlig inverkan på Svenska Fabrikerne och Näringarne, Ulin denna farhåga äfven synes alldeles böta försvinna, vidi erinran derom , att Kongl. Majit, om verkligt be - 392 JBevillnings Utskottets Betänka uden. hof göres, icke lärer i Nåder underlåta att sS väl vid utfärdandet af den TullbevilIningsTariff, Riksens Höglofl
Ständer nu torde finna lampijgt att föreslå, genom en särskild författning, till införsel förbjuda sådana utländska varor, af handel med hvilka ett menligt inflytande kunde befaras.
Att genom några förslag i detta afseende söka leda Regeringens omtanka, anser BevillningsUtskottet sig lika litet tillkomma, som att undersöka om och för hvilka varu-articlar ett sådant förbud kunde vara af nöden, såsom allt innefattande ekonomiska ätender , hvaraf handläggningen icke blifvit genom Grundlagen till Bevillningsutskottet öfverlerrinad.
Varande det af sådan anledning sorn Utskottet ej heller anser sig tillkomma, att til! pröfning upptaga eller yttra sig öfver hvad flere värde Ledamöter inom de respective RiksStånden anfört, om Svenska Fabri, kerna, deras uppkomst, tillväxt eller förfall, den nytta eller skada som de tillskyndat det Allmanna, samt det större eller mindre understöd de af detsamma åtnjutit, såsom rörande ämnen för BevillningsUtskottets befattning fremmande ochhvarom del är Konungen ensamt förbehållit att stadga hvad landets val kräfver.
Utskottet har alltid hyst den öfvertygelsen , att förbättrade anstalter erfordras till förekommande af Tullförsnillning, och tror införandet af dylika vara möjligt, om man vill , med åsidosättande af enskilda intressen, med alfvar söka det Allmännas väl; om man ej genom stadgandet af för hög Tull motverkar ändamålet och om man »lutligen icke till införsel förbjuder hvad mode Bevillnings Utskottets Betänkanden.
393 -oell vana eller ett verkligt behof befordra till allmänt bruk.
Ledamöter kunna icke förena sig med den smärtande åsigten , att Regerin. gen skulle i detta fall svika Nationens behof och önskan.
Det tillkommer icke Utskottet att uti detta Utlåtande, som endast bör afse Tullbevillningen , upptaga förtlager angående förbättringar i Tullstyrelsen, Bevakningen, Varu-stämplingen och Förpassningen,5 men Utskottens Ledamöter, hvilkas sanna nit flir fosterlandets val icke är trot* tadt af klander eller motsägelser, äro beredde att, enär Rikets Högloft.
Ständer fasrstäldt grunderne för Tullbevillniugen , med öfrige vederbörande Utskott ingå i öfverläggrtingar o.m alla nödiga, reglementarisk^ åtgärder, hvilka Riksens Högloft.
Ständer antingen ega att afgöra , eller hvarom, underdåniga önskningar böra till Thronen .frambäras 5 och anser Utskottet detta Utlåtande både vara tillräckligt och det enda, sorn nu kan och bör lemnäs till svar å de anmärkningar, som blifvit gjorde i afsigt att bevisa, att en friare handel skulle föranleda till obéhindrade Tullförsnillningar ; en fruktan, lika oförenlig, med begreppet om. det goda, sntp en klok och. varsam Regering ha. de kati och bör verka, som med den rättskänsla, hvilken väcker förakt för Tullförsnillaren och utan skonsmål befordrar till bestraffning , under det att Uurendrägaren deremot icke allenast vinner medömkan, utan äfven ett oförtjent skygd af alla dem, för hvilka bruket af de varor han förskaffar, blifvit ett herrskande begär, hvilket ingalunda ^utrotas hvarken af vackra moraler eller stranga förbud, då exempel på torftighet och lag - 351 Bevill ni rtgsZft »kottets Betänk anim - lydnad ej visas af riem, som, högst uppsatte 1 starten, triest vev ka pä fåfängaris opinion.
I afsigt au så vidt möjligt är underlätta Tuilbev.ilningen och förekomma Tullförsnillning, liar Utskottet föreslagit'/ att atla hifiiks till införsel lörbmlna varor, sorn hädanefter få blifva före* mål för Svensk köpmanna- speculation , endast skulle införas till de Sinder, hvarest Tull - intraderna, Lots- oell illak - algi fler na derunder i tiber gripne, uppgå till minst 14,oao B:dr B mco. Grunden tilt detta Förslag är herrstad ej mindre af seriane fren.mande nationers exempel, sorn till en stor del genom en florerande handel uppnatt sitt välstånd, än på .de af Kongl. Majit i Nåder Utsedde?
Corn minerades af&ifue underdåniga Ulla,» tande i frågan orri en ny organisation af Tullverket.
Orsaken hvaiföre
Utskottet stad nät vict före nämnde stamma ligger helt enkelt deruti , att Tull - inlomstprne för den i ordningen närmaste Stapelstad icke fullt uppgå till 7,000 B:dr B incomynt; och har Utskottet trott sig skyldigt, att, då det föreslår «n friare handel, framför allt fästa uppmärksamhet å det allmänna bästa, sorn åter i detta fall beror på en underlättad Tullbevakning.
Dessutom har genom detta Förslag ingen blifvit beröfvad den rättighet har. förut eg&, utan derjemte icke allenast tillfälle bersilt de mindre Siäderne, att, sedan förr förbud-ne , inea hädanefter till införsel tillåtne varor, blifvit å föreskrifne ställen behörigen införtullade och stämplade, undfå desamma, ordentligen f.rpassade sig tillsände , derest de ej sjelfve dem afhemta , ytan äfven en obestridlig rätt sig tillagd , att iiv BevlHnings-Ut&kottels Bet&nhrndau
S95 förskrifva desse varor, då de å utsatte ställen till fortu.IInirig införas.
Den föreslagna inrättningen af ett Creditupplag medförer ingen annat! olägenhet än den, atr under de första t vän ne eller trenne månaderne efier dess början , till någon del minska Tult* inkotnsterne ; men då det icke kan instämma med köpmannens fördel, att länge hafva sine varor osa
Ida och lian dessutom ej öfver en viss tid, inom hvilken Tull - afgifren måste vara erlagd , får begagna Credit - upplaget, skal!
Tull-uppbörden efter någre månaders förlopp nödvändigt återkomma i en jemn och oafbruten gång.
Att alla iniättningar, kunna missbrukas, medgifver väl Utskottet, men deraf foijer ej att så skall ske; och då våra grannar i D momark och Norrige med mycken fördel för sig infört bruket af OreditUpplag , finner Utskottet ej något skäl , hvarföre samma fördelar icke kunna för Sverige vinnas och • ©tillbörlig© missbruk fö re korn mas, om lämpliga författningar deremot vidtagas; och har Utskottet annu mera blifvit styrkt i • öfvertygelse» derom, genom underrätt.
Isen att Engelska Parlamentet redan i föi leden Marti i månad, och således före den uti det inom samma land rådande prohibitifsystemet nyligen verkställda stora förändring, infot l inrättningen af Credit - upplag.
De värda Talire, som klandrat Utskottets förslag angående sättet för varors värdering och fortull ning , hafva ej anfört någre skäl, ledande till rubbning af Utskottets öfvertygelse, eller upplyst Utskottets omdöme genom uppgift af förelag till förbättring.
För »in del anser således §9® BtvUlnings Utskott ett Bttänkandtn.
Utskottet för säkert: i:o
Att ett för längre tid bestämdt Tullvarrle skall, då varor under tiden betydligen stiga i pris, orsaka Staten en förlust och om de åter betydligen falla, tillfoga antingen Köpmannen eller Förbrukaren ett obilligt lidande, hvaremot största billighet måste å ömse sidor vinnas, örn varuvärdet bestämmes en gång för hvarje är. å alla articlar, för hvilka sådant later sig verkställa, och 2:0
Att då Handels.
Styrelsen icke allenast har tillgång på uppgifter , så ofta. elen från alla Svenska Consuler. pålordrar dylika, rörande varuprisen, utan jemnvä
I kan dels af vissa utländske
Dagblad, erhålla priscouranter, dels ock tili nödig controll härutinnan mnnadtligeri eller qvartaliteter från Mäklare i Stockholm och Götheborg infordra uppgifter under Edspligt., så måste nämnde styrelse icke sakna säkra anledningar till Varuvärdets bestämmande ,. på satt Utskottet föreslagit; 3:0
Tyckes de värda Talarn© hafva förglömt, att det är den hittills gällande Tu.ll das på aflemnad Factura , och sorn stadgat , att Tull -Betjeningen , missnöjd med det af godsegaren uppgifna varuvärdet, skulle ega rättighet att inlösa varan med Tio procents förhöjning ; och att det åter är Bevillningsutskottet, sorn ej mindre ansett
Fa cl uran vara. ett högst opålitligt
Dacument , hvilket icke kunde till grund för värderingar användas, än ock, enär Tull-Betjeningen sällan eller aldrig kunde ega tillgångar att med tio procents förhöjning tillösa sig de till förtullning uppgifne varor, vore tillämpningen af Tl*villning$<-TJi skottan Retflnkanden. detta stadgande endast möjlig , då Resande medförde varor till högst 500 R:dr Banco? varde; hvilket allt föranledt Utskottet att föreslå pn ny method för värderingen af de varor , hvarå något värde icke kan af Hand cl sf Styrelsen fastställas; 4:0
Enär d'e betydligaste varu -articlar af förenämnde beskaffenhet äro sidane, sorn hittills varit för ljud ne och hvilkas införande är inskränkt till Rikets tretton större Stapelstäder, är' det ej för Utskottet faftiigt , att i dessa Städet ej skall finnas tillgång på medborgare, som ega begrepp att bedömrna och värdera de varor, hvarmed Staden drifver handel, ellef redlighet att sådant verkställa, Ifrån denna synpunkt kan Utskottet ej eller inse vidan af den edgång, sorn blifvit för Jury-männen föreslagen, ty af samma grund borde jämnväl edgång för Domare samt Ämbets- och och Taxeringsman m. fl. afskaffas; 5:0
Då Fabriks, idkarne ega att vid värderingar vara tillstädes och dervid tillgodonjuta lika rättigheter med TullKetj en ingen, är äfven en norlig controll till Fabrikemes förmån stadgad ; 6io Om det ökade Besvär, sorn härigenom förorsakas Magisfratspersoner och värderingsman , och för hvilket de böra undfå en skälig ersättning, får antagas såsom ett skäl till Förslagets förkastande, så borde af lika anledning alla Bevillnings-taxeringar och mångfaldiga andra förrättningar , som utan ersättning åläggas medborgare, äfvenledes indragas , och det kan icke öfverensstämma hvarken med böjelse eller pligt hos Utskottens Ledamöter, att förutsätta , det skulle brist på medborgsmanna-sinne 3^8 Bevillning» Utskottets Betänkanden. vålla en förfelad verkan af de åtgärder, förslaget i detta hänseende innehåller.
Ali värdering förutsätter, att hvad som kan genom mått, mål och vigt bestämmas, måste undergå en dylik operation , innan värderingen fö retages ; och anser Utskottet sålunda särskildt Utlåtande icke vara af nöden, rörande den orri förtullning efter mått, mål och vigt gjorde anmäi kriing, hvarförutan Utskottet får tillägga, att, enligt nu gällande Tull,Taxan sker fertulIningpn ej sällan efter vissa procent af varans värde, hvilket nu blifvit ansett böra vid alla tillfallen tilllämpas.
Emot den å inkommande varor föreslagne Tullbevillning är anmärkt, att den är ömsom-för högt, ömsom för lågt utförd, att det förra skall gifva anledning till Tnllforsnillnin:; och det sednare medföra förlust för Staten.
Under åberopande af de i detta-afseende på Varti.fort ullningeti i det aflatne Betänkandet fores.!.igne grunder, får Utskottet nu vördsam!igen anföra, att det till re. dighets vinnande vid Uträkningen i de fleste full Föreslagit Tullprocenten på 5 och lodal, att Utskottet undvikit betydliga förändringar , utom vid de tillfällen, då Utskottet trott den stadgade hilga Tullen skola ovilkorligen medföra Tullförsnillning, såsom till exempel med articlarne Arrack, Caffebönor och Vin, hvilka varor, ehuru till betydlig del införda i Rikets södra och vestra provinser, derstädes consiimerade eller vidare till en del uppstäder forsande , likväl blifvit till ganska ringa belopp i Stapelstäderne infort utlade, och att den på en del sådane Fabrikater, IJtvillnvigi-TJUfioliets
Hnänkanden. ^gg
Som inom Jandet kunna alstras eller tillverkas, föresligne högre Tull , haft r-tt billigt skydd för Svenska Producenten och Närings - idka ren till ändamål.
De af någre Talare gjorda uppgifter , att de öfrige Stapelstädernfes Tull skall förhålla sig till Tullen i Stockholm och Götheborg, som ett tiir sju , äro öfverdrifna oell icke énllga med verkliga förhållandet , stpnt de deraf hemtade slutfoljder så mycket mera origtigt», sorn elen i Stapelstäderna , utom Stockholm och Götheborg , skedda mindre fdrlullning , icke utvisar livad der verkligen är infördt , utan endast att den höga Tullen , i förening med en alldeles förfelad Tullbevakning, föranledt en ökad Tullförsnillning.
Emellertid och da en mera stadgad erfarenhet kan i denna vigtiga fråga vinnas till en kommande Riksdag, om en friare handel och en bättre Tullbevakning nu införes, så får Utskottet , med afseende å de gjorda anrnärkningurne i en särskild Utlaga föreslå de förändringar
Utskottet finner lämplige uti den vid förra lietänkandet fogade TjrifFen.
Tullens bestämmande i mån af varornas volurne samt större eller min. dre lätthet att kunna inpractiserus, så hade en mera noga granskning af den upprättade Tulltariffen kunpat öfvertyga derom , att Utskottet ej lemont dessa omständigheter utan behörigt afseende.
Det har förefallit
Utskottet ganska ovän tadt, att finna sig klandrädt för médgifven rätt lill införsel af Spannmål, Victualier och Ull, ehuru dessa aldrig tillförene varit förbudne och Utskottet nu, till skydd för Syenska Producenten, dels 4oe Bevillnltigs-ZJtskottets Betänkanden. tibelin 11it den förut å dessa varor stadgade Tull, dels ock å andra förhöjt densamma.
Idka oväntad har anmärkningen öfver förhöjd Tutlafgift å Ost varit, då denna, i afseende på sin volume, icke lätt inpractiserade vara, bör i tillräcklig mängd kunna inom landet blifva att tillgå, så framt pro. ductionen skyddas mot en skadlig utländsk täflan.
Vidkommande sedermera de mot Tullens förhöjning å en del utgående' varor från en fjerdedel till en procent rigtade anmärkningar, under yrkande , det borde alla utgående varor för det mesta befrias från Tullafgift, anser Utskottet det sednare förut möjligt, enär en friare handel, i förening med en vä! organiserad Tullbevakning, förvissar Staten om den ökade inkomst,, som af inkommande varor skäligen borde kuttna berak, nas; hvarjemte Utskottet får, i förstberörde afse ende, förklara, att den gjorda förhöjningen, som icke kan betydligen gravera Producenten , egentligen afser redigliets och ordnings vinnande i räkenskaperne.
Slutligen och hvad angår den fnmstälda erinran om Tullens nedsättning å Trädvaror i allmänhet , så kan Utskottet så mycket mindre tillstyrka sådant , som den blifvit lämpad efter tillgången och det behof en del inrikes orter deraf ega.
Sedan Utskottet sålunda sökt Utreda och besvara de emot dess Betänkande gjorda invändningar och anmärkningar, får detsamma nu, .under åberopande af hvad så väl redan är yttradt , som af de motiver det afgifne -Betänkandet utförligare innehåller, i ett sammanhang vördsamt föreslå de grunder BevUltiingk-Utskoitels
RetänJtanden» 40'x grunder , det för siri etel anser bora , 1 afseende på den blifvande Tulibevil hidingen, stadgas 1 :ö
Ätt en allmän frihet roa fdrunnas, att,? ■femot en afpassad Tull, i Riket införa alla utländska varot 1 beroende undantag häruti på Kongl. MajitS nådiga pröfning; att följaktligen alla sådana varor , hvarmed handel kan i Sverige drif-’ väs, må uti den T ull be vinnings Tariff, Sorn af Riksens Högloft.
Ständer nu fasrställes , intagas •
Samt lämplig '1 ull derå föreslås ; och att Riksens Högloft Ständer h'os Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att i den händelse KonglMajit skulle vid utfärdandet af TullbevillningsTariffen finna i .Nåder för godt, aft göra några Undantag, från den allmänna införsels - friheten , Kongl.
Majrt då täcktes, genom en särskild nådig författning , låta dessa undantag allmänt kun* nige göras, och äfven Vidtaga Samma Utväg hvarje gång behof ve t sådant k räfvel-. ij :o *Som Riksens Högfall.
Ständer uti dera, TullbevilhiingsTariff, som utfärdas skall , ifcke? kunna bestämma annan Tull å väror , än den, söm med förekommande af Tullförsnillning bast. försäkrar Statens inkomst, och således med Statens interesse bäst öfverensstämmer, men det på Kongl.’ Mäj:t ensam ankommer , att, i afseende på ut-; 3'ändska Magier, bereda eh fo'r
Svenska handeln förmånlig reciprocité, så får Utskottet föreslå, att: Riksens Högloft Ständer må uti defäs undevdå-- niga i ämnet afgående skrifvelse anhålla , det tack*, tes Kongl. Majit i Nåder icke allenast vidtaga» alla de mått och steg, Kongl. Maj:t i afseende jHhang lill Riks. 6'h Prof, j sa 3. 5:»e SamU 403 ÉeviUningi-Vtsiotttii BetUnkandeh. härpå med Landets bästa finner förenlige,’ utan äfven låta allmänneligen kungöra de jemnknlngar äller förändringar uti den Stadgade Tull-Tariffer), eller ock införselförbud , hvartill utländska Makters vägrar) eller bifall att ingå uti én för
Landet nyttig reciprocitet kan föranleda så val i afseende å förhållandet med sjelfva handeln , soni äfveh hvad angår hel- eller half. frihet för utländska fartyg samt bestämmande af SkeppsUmgäl» der tn> iri.
I sammanhang härmed och då dé gjordé änmätkningame, enligt hvad förut anfördt blifvit, icke förmått hos Utskottet verka förändrade åsigter 1 afseende på hvad dess redan afiåtne Betänkande härom föröfrigt utreder, får Utskottet hu hänvisa till hvad detsamma i 4:de; jrte, 6:te öch 7:de puncterne, innehåller, äfvensom åberopa dä grunder för beräkningen af Tull-Bevillningen å inkommande och utgående varor , hvilke i 2:drä puncten af det samma ängifvas, Samt i följd deraf hii ånyo föreslå; 3:0
Alt Tull-Bevillningen lor bestämmas till vissa procetii af värdei j hvarvid iakttages, alla de föreskrifter, söm i det förra Betänkandet finhas , angående dels Kongl, Maj:ts och Rikets CornerceCoilegii» eller det Ämbetsverks, sorn får Handels-Styrelsén sig Uppdragit, skydigliet att efter inhemtade underrättelser öm varUprisérne år* ligen fastställa ett medelpris till grund för Tull* procentens beräkhing å vissa inkommande varor; dels att värdet å andra må, Sedan gödsegarert det samma uppgifvit, och Tullbetjeningen ej , så framt de tillhöra resande eller uppgå till 50Ö %evillni)ig»-Utskotiets Betänkanden. 40} B:dr Banco, finner godt att dem sjelfve med 10 procents förhöjning inlösa, bestämmas af särskilde Värderingsman , dels desse personers val och rätt till ersättning, dels godsägares samt Tullbetjentes rätt att hänskjuta ivistigheten om värderingar till en jury, dennes edgång och rättegångssätt, dels 'om Auctioners anställande vid Vissa tillfällen , förfarandet dervid m. m. , dels om Spannmåls, värdering efter Biks .
Markegången, dels ock ont värdets fastställande å Utgående Varor. 4:0