Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
''Sorn Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet tillstyrkt Rikets ''Ständer, att Vexel-Controllörerne i Slockholm och Gölheborg skola uppföra och de derföre utgående arfvoden indragas och detta förslag troligen på samma sått bifalles i de öfrige Riks-Stånden, som det blifvit gjordt "af Ridderskapet och Adeln, nemligen utan någon slags consideration för ''de förluster, sotn desse tjenstemän genom en sådan behandling komma ’’att lida, så anser jag mig vara skyldig yrka, att Vexel-Controllören S "Götheborg, under sina återstående lefnadsår, forlfarande måtte få åtnjuta ''sitt nu innehafde arfvode 8oo R:dr B:co, och att denna summa på Indrag* ''nings-Staten uppföres/' Stats-Utskoltets Utlåtande, N\o 353. 11 ”Vexel-Confrollören i Götheborg, Herr Kamereraren Smedberg, har ’’under 24 års tid innehaft denna befattning och med utmärkt påpasslighet och noggrannhet uppfyllt de dermed förenade tjensteåligganden och ”således aldrig bordt kunna vänta att af Rikets Ständer på ett så snöp— ”ligt sått blifva skiljd från sin tjenst med dermed förenade inkomster. ”'Hade Smedberg, som ingen tjenst har på stat, vid de år, han innehade, ”då han förordnades till Vexel-ControIIör, icke mottagit den erbjudna tjernsten, så hade han, i följd af det förtroende, han hade inom Götheborgs ”samhälle, med lätthet eller utan svårighet fått någon annan tjenst med ”samma inkomst, från hvilken han, sorn äldre och sjuklig man, icke på ”ett så obarmhertigt och godtyckligt sått blifvit skiljd, som från den nu ”innehafda.”
H vad hnfvudsaken angår, så, enär Utskottets hår förut omnämnde Utlåtande blifvit bifallet af Preste-Ståndet den 29 samt af Borgare- och Bonde-Stånden den 22, allt uti sisth Augusti månad, hvadan ärendet, enligt y5 § Riksdags-Ordningen, år genom 5 Stånds beslut afgjordt, finner Utskottet någon vidare handläggning deraf icke kunna ega rum.
Ank. till Exp. Utsi:, den 7 Oct., kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner, att dels åskillige Cassors behållningar, dels Stats-Verkets såkallade Reservfond mätte till Riksgälds- Contoiret öfverflyttas. (I. A.)
Uti en ifrån Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet remitterad motion, har Herr Wedberg, A., föreslagit: 1 ;o att, med undantag af de Pensions-Cassor och andra fromma stiftelser •Iler uppfostrings- och sjukvårds-anstalter med flere dylika inrättningar anslagne fonder och tillgångar, alla genom allmänna bidrag uppkomne och under de adminstrativa Embetsverkens förvaltning ställde cassör må, inom bestämd tid, till Riksgålds-Contoiret öfverlemnas eller till bestridande af nu ifrågasatte och af Rikets Ständer godkände utgifter användas; 12 Slals-Utskoltets Utlåtande, IV.-o 353.
2:0 alf jemväl Stats-Verkets från äldre åren egande och på utredning af Stats-Contoiret beroende behållningar och fordringar, så vidt icke Rikets Ständer om deras användande serskildt förordnat, må, jemte öfrige, i anledning häraf, redan uppkoinne eller framdeles uppkommande tillgångar* varda Riksgälds-Contoiret tillställde; och 3:o att Rikets Ständer mätte hos Kongl. JVIajrt i underdånighet anhålla, att den i 58 $ Regerings-Formen föreskrifne redovisning vid hvarje Riksdag, i afseende på Stats-Contoiret i alla dess delar, hädanefter äfven måtte omfatta aila under »erskilde Embetsverk» vård och förvaltning ställde anslag och fonder, på det Rikets
Ständer må komma i tillfälle att jemväl om de »ålunda använde och disponible medlens begagnande förordna.
Derjemte hafva ifrån Preste-Ståndet blifvit lill Utskottet remitterad® 2lne motioner, nemi. a) af Herr Pi osten Ödman, i samma syftning, som innefattas i andra punkten af Herr fVedbcrgs motion; b) af Herr Prosten Stenhammar, angående de offentliga Verkens räkenskapers inrättande till öfverensstämmelse med de för dessa Verk bestämde anslags stater.
För besvarande af ira punkten uti Herr fredbergs motion, anser Utskottet sig först böra afgifva följande utredning af förhållandet med de af Herr fredberg uti b lagan åberopade Cassa-behAllningar, i enlighet med de upplysningar, som af 1837 års Riks-Hufvudbok kunnat inhemtas: 1:0 Stats-Verkets utestående fordringar och utlånte medel vid 1 807 ars slut, 755,100 llidr 12 sk. b r:st.
Dessa utgöras hufvudsakligast af utj Riksgälds-Contoiret vid i837 års slut innestående medel å anvisade Statsanslag, utlånte medel af Post-Verkets reserverade behållningar, reserverade medel af anslaget lill .Beväringsmanskapets vapenöfningar samt utlån— te medel af yrde Hufvud-Tilelns anslag.
De ifrågavarande Postmedlen voro anvisade, att, i nion af behol, användas lör lättade Post-communicationer; reserverade medlen af anslaget till Beväringsmanskapets va^ penöfningar voro afsedde att till nämnde ändamål ett följande år utgå, och Stats-Verkets uti ofvannämnda summa mbegripne fordringar voro antingen till visst ändamål disponerade, eller utgjorde en del al’ den så kallade reserv-fonden, om hvilken yttrande hår efteråt kommer att meddelas. 3:0 Stats-Verkets behållningar af ducater och SHfvérspeder till ett belopp af 90,108 R:dr 46 sk. 11 rist.
Banco, innestående dels ulf Slals-Utskottets Utlåtande, N.o 353, 13 Banken, dels hos Myntverket, ingå Äfvenledes uti beräkningen af nämnde reserv-fond. 5:o Tillgångar, enligt redogörelsen för Stats-Verkets spanmål in natura, efter afdrag af skulderne, uppgifne till 510,495 R:dr 22 sk. 9 r:st.
Häruti åro jemväl inberäknade till denna titel icke hörande Wadstena Krigsinahshus-niedel 5,910
R:dr 20 sk. 6 rtst., Milititfe-Bostålls-Cassans dito 8,170 R:dr 2 sk. 4 rist , och Invalidhus-fonden* dito jcy, 151 R:dr 19 sk. 9 rist., hvilka medel åro till bestämda ändamål anvisade och -afsedde; och hvad vidkommer öfrige tillgångar under förrberörde titel, så utgöra de en del af den så kallade reserv-londen. 4:o Postverkets behållningar och fordringar, R:dr 278,438: 5g. 5* Dessa medel borde, enligt Rikets Ständers beslut, disponeras för Postcommunicationernes för bäti rande.
5:o '1'allverkets behållningar och fordringar, uppgående till R:dr 26i,io4.' 4.1. 4 Uti denna summa inbegripes aflidne Tullförvaltaren Finera bal ance R:dr 172,997: 2. 5., och utgöres återstoden af uti de serskilde Tullkamrarnes räkenskaper debiterade medel, som före calender-årets utgång antingen icke influtit eller ej hunnit levereras; och som Tull-medlen åro uti hvarje års
Stats reglering inräknade och leverering deraf skall ega rum, i deri nion de ingå, så utgöra de nu ifrågavarande medlen icke föremål för serskild disposition.
6:0 A limmer-Lotteriets cord anta behållning, efter afdrag af skulder, utgörande R:dr 29,829: 4. 9.
Huru med denna Inrättnings tillgångar skall förhållas, beror (Jtral, om Kongl. Maj:t sanctionerar Rikets Ständers beslut 0111 Inrättningens upphörande. 7:0 Convoy-Comrnissariatets b<hållningar oell ut lånte medel, utgörande, utöfver skulderne 5 +8,564 R:dr 56 sk. 1 r:sf., samt till Sjö-Expeditioner reserverade R;dr 507,68.5: 7. 2., eller tillhopa R:dr 606,219: 45- 3- O111 dispositionen af dessa medel afgifver l lskoltel serskildt yttrande, i sammanhang meri frågan om Handels- och Sjöfarts- lendeus r^gl r ng, 8:0 Kongl.
Krigs-Collegii Artilleri-AJdelnings behållning
R:dr 274,679: 4. 9.; och 9:o samma Collegii Utrednings-Af delnings d:o 299,880 R:dr 14 sk. 4 r:st., utgöras dels at reserverade medei lill anvisade utgifter, sorn vid arets slut annu icke hunnit bestridas, inea sedermera bordt besörjas, dels af förskottsvis beslridde utbetalningar, som icke kunnat formell afl01 as, och 14 Ståts-Utskottets Utlåtande, N'.o 353. innefatta således icke besparade medel, hvilka för andra behof kunna af Rikets Ständer disponeras, helst då, i händelse besparing å någon anvisad utgiftspost skulle uppstått och uti de behållna medlen inbegripes, dess användande på Kongl. Maj:ts
Nådiga ompröfvande så mycket mera ankommer, som Rikets Ständer endast anvisa hufvudsumman af anslagen för Krigs-Gollegii Departement, och fördelningen sedermera af Kongl. Majit bestämmes. 10:o 189g års Mötes-Passevolance-Fond 74,858 R:dr 41 sk.
Genom Nådigt Bref af den 27 Augusti 1831 har Kongl. Majit förklarat denna, likasom gamla Passevolance-Fonden, slående under Kongl. Majits disposition; och har Siats-Utskottet, angående behållningen ej mindre at båda dessa fonder, än af nya Passevolance-Fonden, under Nio 78 afgilvit serskildt Utlåtande.
Illo Militice-Boställs-Cassans behållning 465,803 Ridr 1 sk. 8 rist.
Denna Cassa bör besörja nybyggnader och vissa reparationer i indeldta Armeens boställen samt utbetala inqvarlerings-ersätlning lill Officerare, som äro i saknad af caractershus å dem anslagne boställen, hvarförutan löner till ålskillige tjenstemän uti Kongl.
Krigs-Collegium af denna Cassa utgå.
Då Cassans tillgångar sålunda äro för serskilda behof anvisade och dess samlade behållning, i öfverensstämmelse dermed, jemväl är och blif— ver använd, i följd af Kongl. Majlis den 2 Febr. 1833, i sammanhang med indeldta Armeens lönereglering, gifne Nådiga föreskrift om uppbyggande af caractershus å åtskilliga boställen, der sådane för närvarande saknas, lemnar berörde behållning icke tillfälle för någon serskild disposition.
12io Behållning och fordringar, enligt Förvaltningens af Sjö-Ärendena räkenskaper, 391,829 Ridr 43 sk. 7 rist.
Nämnde belopp består hufvudsak
Irnen uti förskott, som blifvit Flottans serskilda Stationer meddelade för bestridande af anvisade utgifter, hvilka icke inom calender-årets utgång kunnat formelt anordnas och alföras; och är förhållandet dermed i öfrigt enahanda, som, i afseende å behållningarne uti Kongl. Krigs-Gollegii Artilleri- och Utrednings-Departements Cassör, här förut i 8:de och 9:de puncterne omförmäles. 13:o Tross-Passevolance-Fonden 102,220 Ridr 9 sk. 4 rist.
Denna fond kan så mycket mindre ifrågakomma att till Statsverket indragas, som densamma är för vissa utgifters bestridande samlad genom Rust- och Rotebållares bidrag, samt således egentligen bör såsom deras tillhörighet betragtas.
Slats-Ulskollets Ullätande, N\o 353. 15 14:o Invalid-Inrättningens utlånte medel 36,000 R:dr.
I anledning af Utskottets, i sammanhang med regleringen af Riks-StatenS 6:te Hufvudtitel, gjorda hemställan om Invalid-Inrättningens upphörande, hafva Rikets Ständer redan beslutat, i fråga om disposition af Inrättningens tillgångar. 15:o Saltpeter-Fondens behållning 68,274 R:dr 38 sk. 11 r:st.
Denna fond har i senare tider, genom utgifter för Saltpéterns inlösande, betydligen förminskats, hvilket förhållande fortfarande eger rum, hvadan densamma icke, utan anvisande af förhöjd t Stats-anslag, kan indragas. 16:o Skogsplanterings-Cassans behållning 72,091 R:dr.
Denna Gassa, som icke har något anslag af Staten, användes till det med dess stiftande afsedda ändamål, samt till underhåll af Skogs-Institntet och Jägeri-Statens aflönande, enligt nya regleringen, hvadan den ej lemnar någon odisponerad tillgång.
Q O 17:o Jagt-Cassans behållning, 10,341 R:dr 18 sk. 9 r:st., finnes i Landt-Ränlerien innestående, och har denna fond, som genom frivilligt åtagne bidrag blifvit grundlagd och underhålles, lill föremål att bestrida skott-prsemier och kostnader för skallgångar samt synes äfven för framtiden böra dertill bibehållas, enär till sådane ändamål svårligen något Statsanslag skulle kunna bestämmas; och utgör den, i alla fall, för närvarande icke föremål för serskild disposition. 18:o Westerbottens Hästj ägare-Squadrons-Fond, 10,730 R:dr 20 sk. 6 r:st.
Denna Cassa har tillkommit genom indragning af rote-nummer, hvaraf vacauce-afgiften årligen sammanlägges och reserveras, för att framdeles användas till uppsättande af Artilleri eller Cavalleri uti provinsen. v
Af den speciella utredning, som Utskottet sålunda framställt, behagade Rikets Ständer inhemta, att, med undantag af de fonder, som vid innevarande Riksdag varit eller blifva föremål för Rikets Ständers serskilda pröfning, samt Reserv-fonden, om hvilken Utskottet här efteråt sig yttrar, utgöras öfrige, på den vid Herr Wedbergs motion fogade förteckning upptagne, medel af sådane behållningar, som äro till bestämde utgifters bestridande anvisade och säkerligen numera jemväl till större delen dertill använde; hvadan, och då enahanda förhållande eger rum med öfrige förvaltande Verks i Riks-Hufvudboken upptagne Cassa-tillgångar, Utskottet hemställer, alt Herr Wedbergs motion, i hvad den rörer omförmälde Cassa-behållningars öfverlemnande till Riksgälds-Contoiret, må förfalla. 16 Stats-Utskoltets Utlåtande, N'.o 353.
Då Utskottet derefter öfvergår lill besvarande af det väckta förslaget, alt den så kallade Reserv-fonden måtte tillställas Riksgälds-Contoiret, bar Utskottet tillika, i öfverensstämmelee med hvad uti Utlåtandet N:o 76, 132 §, är vordet yttrad t, ansett sig böra taga i öfvervägande, hvad Rikets Ständers år 1839 församlade Revisorer angående nämnde fond anfört.
Ifrågavarande fond, hvilken utgöres af alla de Stats-Verkets tillgångar, hvilka vid hvarje års slut, enligt Hufvudboken, befinnas utöfver hvad som erfordras för anvisade, fastän icke bestridde, utgifter eller andra skulder, hvarför Siats-Verket då häftar, har, på sätt berörde Revisions-berättelse jemte Kongl. Slats-Contoirets i anledning deraf afgifne yttrande jemväl utreder, tillkommit af de medel, som sedan äldre lider varit tillgänglige och samlade för besörjande af årets utgifter, intilldess de uti Riks-Staten dertill beräknade inkomster inflyta, hvilket numera hufvudsakligen icke förr än påföljande året inträffar.
För att lemna Rikets Ständer tillfälle att närmare bedöma denna fonds beskaffenhet, har Utskottet ansett sig böra framställa följande på 1837 års Riks-Ilufvudbok grundade utredning af förhållandet nyssnämnde år, hvarvid summorne äro i runda tal upptagne.
Nummer-Lotteriets 14,500.
„ K rigs-Academiens 108,000.
Krono-Magasinens - 190,000.
Chartse-Sigillatae-Verkets ......... . 7,200.
Indeldte Regementenas 50.
Krono-Magasinens . 14,350. gQQ Fouragerings-Directionernes behållning uti spanmål och contant 51,200.
Fordran hos Tackjerns-Bergslagen ........... 2,700» Behållning i Krono-Mngasinen af spanmål, proviant och contant 50,900.
Nionde Hufvud-Titelns Låne-medel .......... 43,800.
Bergs-effecter på Vågarne . 43,400.
Nummer-Lotteriets behållning 32,000, Hos Kongl. Krigs-Collegii Artilleri-Departement innestående krut Ijnings-medel 25,400 For - Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 353. 17 Fordran hos Kongl. Sundhets-Collegium ...... . . 3,000.
Proprie-balancer vid Indeldte Regementena . 7,600.
Förskotter, Af reserverade Stals-medel ........ 231,500.
Ifrån Kongl. Räntekammaren ....... 86,200.
„ Krono-Magasinen 42,000.
„ Upsala Län 12,900.
„ Stockholms d:o 7,600.
Södermanlands d:o 7,300.
„ Östergöthlands d:o . . 15,400.
„ Gottlands d:o 14,100.
Calmar d;o 28,700.
„ Blekinge d:o 4,600.
,, Jönköpings d:o. • . 10,700.
„ Kronobergs d:o .......... 27,000.
„ Christianstads d:o .. , . . . . . . . . 30,500.
„ Malmöhus d;o 59,200.
,, Hallands d:o 14,100.
„ Götheborgs d:o .......... 33,100.
„ Elfsborgs d:o 35,000.
„ Skaraborgs d:o ........... 28,600.
„ Nerikes d:o . 16,600.
„ Wermlands d:o . 10,000.
„ Westmanlands d:o ; 10,200.
„ Kopparbergs d:o .......... 12,700.
„ Gefleborgs d:o ... 8,700.
„ Wesler-Norrlands d:o "... 11,700.
„ Jemtlands d:o ........... 14,900.
„ Westerbottens d:o ......... 49,900.
„ Norrbottens d:o . . ......
!,7>400. qqq
Behållningar jern te anmärkte poster: uti Kongl. Räntekammaren . .. ..... . .. 166,600. ,. Upsala Län . .... ..
. . .... 500.
„ Stockholms d:o ........... 3,900.
Södermanlands d:o 7,400. 33ih. lill R.
St, Prot, 18^0, '4.
I Afd, 2 Rand, 26 Saft, 3 « 18 Stats-Utskottets Utlåtande, N\o 353. uti Östergöthlands Län 350.
Gottlands d:o 8,250.
Calmar d:o 13,500.
Blekinge d:o 4,100.
Jönköpings d:o 14,900.
Kronobergs d:o 9,750.
Christianstads d:o 4,200.
Malmöhus d:o 5,600.
Hallands d:o 7,700.
Götheborgs d:o 5,550. ‘ d:o 1,000. d:o . 10,500.
Nerikes d:o 3,300. Westmanlands d:o , . .-» 22,100.
Wermlands d:o 16,100.
Kopparbergs d:o . . . . . . . . . . 900.
Gefleborgs d:o 1,700.
Wester-Norrlands d:o 1,000.
Jemtlands d:o . . 9 ....... . 8(X). Westerbottens d:o ... 50.
Norrbottens d:o 3,450.
Elfsborgs Skaraborgs Proprie balancer. uti Södermanlands Län „ Gottlands d:o „ Calmar d:o . . .
„ Christianstads d:o .
„ Hallands d:o « , „ Götheborgs d:o . „ Elfsborgs d:o : '.
ä Nerikes d:o , « 313,200. 19,900. 850. 150. 800. 650. 4,250. 2,400. 300. 29,300.
Ujtestående
Krono-uppbörd af 1837 ärs debiterade, men ^id Räkenskaps-årets slut ännu ieke influtne, Stals-medel . 3,8(X3,(X)0.
När härifrån dragas Stats-Verkets skulder Summa 5,577,200. , . . 1,110,200. återstår öfverskott 4,467,000 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 353, 19 utvisande det belopp, hvartill Reserv-fondens tillgångar vid 1837 års slut uppgingo.
Vid blifvande närmare utredning af åtskilliga deruti inbegripne poster, komma likväl dessa tillgångar att undergå en väsendtlig förminskning, helst de balancerade förskotten antingen böra, såsom redovisade, a floras eller ock, såsom till en del ledande sitt ursprung från äldre tider, lill och med från början af 1700-talet, måste blifva föremål för afskrifning.
Då, enligt hvad uti det föregående är upplyst, den såkallade reservfonden, hvars contanta tillgångar öro fördelade uti Räntekammaren och Ränterien, med flere Cassör, måste användas för att kunna bestrida löpande årets utgifter, intilldess dertill i Stat påräknade inkomster inflyta, följer häraf, att dessa tillgångar icke kunna på annat sätt för det allmänna disponeras och att, i händelse af fondens öfverflyttning till Riksgälds-Contoiret, det icke kunde undvikas att, för det behof, hvartill samma fond nu användes, lemna Siats-Verket ett motsvarande förskott, hvarigenom, utan något egentligt ändamål, endast onödig vidlyftighet och inveckling af Räkenskapsverket skulle uppkomma; hvadan Utskottet anser sig böra tillstyrka, att frågan om Reserv-fondens öfverflyttande till RiksgäldsConloiret må förfalla.
Men enär af Fondens här ofvan antydda bestämmelse och då några utbetalningar till afförande å densamma icke kunna af Styrelsen anordnas, följer, att denna Fond icke bör vara underkastad andra förändringar, än sorn vid realiserandet af deruti inbegripne tillgångar kunna inträffa, samt ostridigt rättast är, att densamma, utan att sammanblandas med de till hvarje års
Stat hörande inkomster och utgifter, serskildt uti Riks-Hufvudboken upptages och redovisas, så att förhållandet med Fonden alltid må vara åskådligt och kunna controlleras, utan en så vidlyftig och besvärlig utredning, som för detta ändamål nu erfordras; hvarigenom ock Kufvudsaldiga ändamålet af den föreslagna öfverilyttningen till Riksgälds-Coutoiret,‘ utan de med en dylik åtgärd förenade olägenheter, skulle kunna vinnas; så har Utskottet ansett sig tillika böra hemställa, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. |Ma|:t t underdånighet anhålla, det Kongl.
Stats-Gontoiret må undfå Nådig befallning att uti näst afgifvande Riks-Hufvudbok, eller för år 1839, låta, efter verkställd och, till nödig upplysning, dervid fogad utredning öfver allt hvad, *som kan till den så kallade Reserv-fonden vid nämnde års ibörjan hänföras, samma Fond under Serskild titel uti berörde Hufvudbok 20 Stats-Utskotlets Utlåtande, N\o 353. upptaga, hvarvid, i händelse Fonden under årets lopp genom försäljning af deruti inbegripne effecter in. m. skulle hafva undergått någon förändring, utredning deröfver vid utgående balancen bifogas; äfvensom att ined Fondens afskiljda redovisning allt framgent bör på enahanda sätt förhållas; hvarförutan Rikets Ständer jemväl torde anhålla, det Kongl.
Stats-Contoiret måtte undfå Nådig föreskrift att vidtaga sådane åtgärder, att de till Reserv-fonden hörande förskott, så fort ske kan, varda utredde samt, i de fall, sådant bör ega rum, till afföring eller afskrifning befordrade.
Genom hvad sålunda i det föregående är vordet yttradt, anser Utskottet sig jemväl hafva besvarat Herr Prostens Ödmanns bär förut omför mälde motion, äfvensom något serskildt yttrande öfver 3:dje punkten af Herr Wedbergs motion icke vara af nöden.
Beträffande slutligen Herr Prosten Stenhammars motion, att de offentliga Verkens räkenskaper mätte inrättas, i öfverensstämmelse med de för dessa Verk bestämde anslags-stater; så får Utskottet anföra, att, sedan nya formulär för de Förvaltande Verkens räkenskaper numera blifvit uppgjorde och af Kongl.
Maj:l till efterrättelse ifrån och med detta års räkenskaper fastställde, synes det med skäl böra förmodas, att det af motionären åsyftade ändamål dermed är vunnet, och torde i alla fall resultatet af dessa formulärs användande böra afbidas, innan någon fråga om förändring i räkenskaps-melhoden lämpligen kan framställas; hvarföre Utskottet hemställer, att berörde motion icke må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Tryckt hos A* G« Helis t en, 1840.
Stats~Utskottels Utlåtande, N:0 354- 1 N:o 354, Ank. till Exp. Utsk. den 22 Oclober, kl. 2 e. m.
Utlåtandej angående Anslag å Extra Stats-regleringen. (U. A.) Sedan Siats-Utskottet, som ansell, alt vid handläggning af de, dels genom Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, dels uti enskilda motioner väckte frågor om anslag för sådane arbeten m. fl. behof, som icke tillhöra de å RiksStalen uppförde utgifter, utan förmentes utgöra föremål föranvisning åden så kallade Extra Stats-regleringen, anslagen borde blifva beroende af de tillgångar, som, utan serskilda skattebidrag, kunde vara att tillgå , trott det vara nödigt att först, gemensamt med Banco-Ulskoltet, behandla frågan om det belopp af Banco-vinsten, som för Statens behof skulle kunna användas, och således tilläfventyrs utgöra tillgång för berörde Stals-reglerilig; mea Banco-Utskottet, till hvars utredande sistnämnde fråga blifvit af de sammansatta Utskotten hänskjuten , ansett sig ensamt böra derom bos Rikets Ständer göra framställning, bar Stats-Utskotlet trott sig icke böra uppskjuta, att till Rikets Ständer afgifva dess yttrande, i afseende å de till Extra Statsregleringen hänförlige anslag.
Då frågan, om och till hvad belopp Banco-vinsten må lill Stals-utgifter användas, således icke kan blifva föremål för Stats-Utskoltets yttrande samt Rikets Ständer ej eller fattat definitivt beslut, i anledning af BancoUtskotlets i detta ämne afgifne förslag, har Stats-Ulskottet ansett sig icke lämpligen böra, för närvarande, för Extra Stats-regleringen beräkna andra tillgångar, än de öfverskott, som uti Riksgälds-Conloiret kunna vara att tillgå.
I detta hänseende hafva nödige upplysningar blifvit ifrån Herrar Eullmägtige i Riksgälds-Conloiret infordrade, och har Utskottet, på grund deraf, öfver berörde tillgångar uppgjort följande beräkning.
Enligt Utskottet meddelad calcul, ansågs Riksgälds-Contoirets behållning, sedan alla utgifter blifvit besti idde, vid innevarande års slut komma Bill. till R.
Fröt. 184-0- 4 Sami, 1 Jfd. 2 Band. 2"J;de Haft. 1 2 Stats-Utskoltets Utlåtande, N:0 354• att utgöra 1,357,258: 26. 3,.
Men, dä öfverskolten å Stats-Yerkets inkomster deruti äro beräknade till 1,000,000. ehuru de, enligt Utskottet ifrån Kongl.
StatsConloiret meddelade upplysningar, endast utgöra omkring 755,000. uppkommer en minskning af 245,000. hvarförutan bör afdragas det af Rikets Ständer beviljade anslag för Gevärs-till verkningen för innevarande år, hvarom Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret förmält sig icke hafva erhållit kännedom förr, än calculerne redan voro uppgjorde, eller , . . 36,000.
28r,0oo: - så bl ifver behållningen vid detta års slut endast . . . 1,076,258: 26. 3. 1840 års Bevillning och andra avgifter , som till Riksgälds-Contoiret inflyta år 184 * , äro af Contoiret beräknade till . 2,5oo,ooo: Öfverskolten å Stals-Verkets inkomster för år i83p äro af Riksgälds-Contoiret upptagne till 700,000 R:dr; men då , enligt de Utskottet meddelade upplysningar, desamma sannolikt komma att uppgå till mindre belopp än år i838, har Utskottet ansett sig icke böra beräkna mera än . 600,000: — — S:a 3,ioo,ooo: — — Då dessa medel tillhöra den tid, som nu gällande Stats-reglering omfattar, eller till och med slutet af innevarande år, och nödige medel till återstående utgifter för samma lid redan uti calculen öfver detta års tillgångar blifvit afsatte, skulle de väl i detta afseende kunna såsom öfverskott betraglas; men då e— medlertid i öfvervägande tages, att 1841 Transport 3,100,000: — 1,076,288: 26. 3. Stats-TJiskottets Utlåtandej N.-o 354'