Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Litt. B. 4i geläget är, att för framtiden visshet må erhållas, huruvida meranämnde vattenledning kan, med fördel för staten, till vägabringas eller ej, äfven på det att för delta senare fall, icke allenast åtgärder må kunna vidtagas för er hållande af någon ersättning för de redan till densamma anskaffade jernrör och andra materialier, utan äfven det må kunna komma i öfvervägande, hulu vida fördelen af vattentillgång på stället må kunna för Carlskrona beredas derigenom, att, enligt hvad föreslaget blifvit, en cistern anlägges, hvaruti hafsvattnet inledes genom bäddar af sand och kolstybbe, samt på sådant sätt göres dricksbart, i likhet med hvad medelst en sådan vid Sveaborgs fästning anlagd inrättning blifvit tillvägabragdt, har Utskottet funnit sig böra, med frånträdande af sin i denna punkt af det förra Utlåtandet gjorda hemställan, tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t i Nåder låta, genom tillförlitlig och kunnig person, anställa ny undersökning, till utrönande så väl af vettenledningens ulförbarhet, sorn ock den dertill erfor derliga kostnad, äfvensom höra Carlskrona stads invånare, i afseende å det bidrag, som, för vattenledningens framtida underhåll, kan af staden få påräknas, samt att Kongl. Maj:t, derest företaget skulle anses bora öfvergifvas, då täcktes förordna om de till vattenledningen redan uppköpta jernrörs och andra materialiers försäljning och medlens ingående till Riksgälds-Contoiret, för att framdeles kunna tagas i beräkning i och för anläggning af en vatten-cistern af ofvan uppgifne beskaffenhet, så framt en sådan inrättning skulle anses kunna vid Carlskrona ändamålsenligt lillvägabringas, och de ifrågavarande medlen lemna tillgång till kostnadens bestridande; eller ock, om vattenledningen skulle finnas böra fullbordas, till Rikets nästsammanträdande Ständer i Nåder aflåta Proposition i ämnet, så att vid nästa Riksdag definitivt beslut rövande besagde företag må kunna fattas. 7:o Angående anslag för inventering af eke-förråden i Carlskrona.
I anledning af hvad Utskottet i denna af samtlige Riks-Slånden återremitterade punkt yttrat, hafva anmärkningar förekommit, dels dervid, att ifrågavarande anslag blifvit utförd t till ett visst belopp, i stället att endast förslagsvis beräknas, på det att hela förrättningen ej måtte lemnäs ofullbordad, i fall den anvisade summan skulle finnas vara otillräcklig, dels emot hela det tillstyrkta anslaget, enär sjelfva inventeringen ansågs antingen vara öfverflödig och onyttig, helst, i fall brist skulle förefinuas, ingen derföre vore anBih. lill R, St.
Prot 1840 och 1841■ 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. t Haft. 6 4* Stats-Vtskottets
Utlåtandej N-o 435.
B. svarig, eller ock böra kunna, ulan serskild ersättning, verkställas af de vid stationen anställde tjenstemän, med biträde af flottans manskap, hvarförutan blifvit yrkadt, att mera bestämda föreskrifter för medlens användande, än som af Utskottets Utlåtande kunde inhemtas, borde af Rikets Ständer meddelas, innan anslaget beviljas.
Då Rikets Ständer, på grund af Revisorernes hemställan, beslutat, att inventering af Flottans ekevirkes-förråd i Carlskrona bör företagas, och att, enär en sådan icke ansetts kunna ega rum, med mindre nödiga medel anvisas till de dermed förenade kostnaders bestridande, frågan om bestämmande af anslag härtill skulle, i sammanhang med extra Stals-regleringen, förekomma, samt då, hvad angår det tillstyrkta beloppet, Utskottet dervid hemtat ledning af det yttrande, som rörande detta ämne under discussionen hos Ridderskapet och Adeln, angående Stats-Ustokttels Utlåtande N.'o 76, afgifvits af nuvarande Chefen för Förvaltningen af Sjö-Ärendena, som ansett 8,000 R:dr böra blifva för ändamålet tillräcklig, o 7 finnér Utskottet sig böra vidblifva, hvad uti denna punkt af det förut afgifna Utlåtandet är vordet yttradt.
STOCKHOLM, ECKSTEINSKA 150K.TRYCKERIET 1841. Stats-Utskoltets Utlåtande N\o 435, Litt. C. 1 N:o 453 Litt. C. Utlåtande, i anledning af erhällne återremisser af Utlåtandet N:o 354, Litt. C. (D. A.) Det af Slats-Ulskoltet under ofvanstående N:o oell Idit. afgifne Utlåtande, i anledning af ifrågasatte Extra Stats-anslag för ldtfade communicationer och andra allmänna arbeten, liar af samtliga Riks-Stånden blifvit återremitteradt; och får Utskottet följaktligen till besvarande upptaga de anmärkningar, som under discussionerna inom de serskilda Stånden förekommit.
Till en början har, i anledning af Utskottets förslag, det Rikets Ständer måtte, vid bestämmandet af anslag för ifrågavarande arbeten, serskildt besluta, rörande hvarje löremål, i stället att i sådant afseende, på sått Kongl. Maj:t äskat, ställa en viss rund summa lill Kongl. i\Iaj:ts disposition, inom Ridderskapet och Adeln, Preste-Slåndet samt af en del Ledamöter inom Borgare-Ståndet blifvit yrkadt: att, med afseende derpå, att hvarken Rikets Ständer eller Stats-Utskottet kunde med erforderlig säkerhet bedöma behofvet och nyttan af de ifrågasatta arbetena, eller de serskilda företagens företräde framför hvarandra, den af Kongl. Majit åskade summa af 100,000 R:lr E:co årligen bordt beviljas för fem är edler intill nästa Riksdag, hvarigenom icke allenast dryga Riksdags-kostnader, föranledde af de vidlyftiga discussionerne, blifvit besparade, ulan äfven så väl de orter, hvilka inom Representationen saknat förespråkare, kunnat komma i åtnjutande af anslag till allmänna arbeten, som ock
Styrelsen blifvit i tillfälle att sälla fördelningen deraf i sammanhang med nndsåttnings-ansjalter vid inträffande missväxtår.
Andre talare inom nyssbemålde Riks-Stånd hafva föreslagit, att Slånderne icke måtte ingå i detalj-bestämmelser för andra, ån större, mera allmänna och nationella företag, hvartill blifvit hänförde upprensningen af Ljusne-elf och Kodjupet, slussbyggnaden vid Forsshaga och Degeforss, upprensningen af Albrechtssund, hamn-anlåggningarne vid Linköping, Wisby och Höganäs samt Strömsholms Canal och Canalen emellan Hjelmarcn och Wenern, och att deremot de medel, som anvisades för smärre upprensnings- eller harnnbygg Hih. lill II.
Prot. 1840 och 1841. 4 Sand., 1 Afd„ 3 Band. 2 Haft, 1 2 Stats-Utskotlets Utlåtande N\o 435., Litt, C, nadsarbeten, malle ställas till Kongl. Maj:ts disposition, eller ock fördelas Länsvis all af hvarje commun serskildt, efter vissa meddelade allmänna föreskrifter förvaltas, i afseende hvarå Ledamöter af Ridderskapet och Adeln åberopat, hvad, vid föredragning af det Allmänna Utlåtandet ]S:o 354 blifvit härom ytlradt, hvarförutan den åsigt äfven blifvit framställd, att de medel, som af Rikets Ständer anvisas till vissa föremål, men af en eller annan orsak icke komma att utgå, måtte ställas till Kongl. Majlis disposition för andra företag af enahanda beskaffenhetj och hafva härjemte serskilde Ledamöter inom Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet dels erinrat, att de förberedande undersökningar, som erfordrades för att kunna bedöma de ifrågakomne arbetens utförbarhet, lör en delaf dem serdeles upprensningen af Norrländska elfvarne, antingen saknades eller ock blifvit verkställde för så lång tid tillbaka eller af personer, som ej kunde anses hafva så tillförlitliga insigter, angående Hydrauliska företag, att fullt förtroende kunde deråt lemnäs, dels yrkat, att inga anslag, utan endast lån mot billiga vilkor, t. ex. 2 procents ränta och 2 procents afbetalning årligen, måtte lemnäs till utförandet af sådane arbeten, hvarigenom ock säkrast kunde bedömas de serskilda företagens mer eller mindre gagnelighet, dels förmenat, att hvad, som kunde komma att beviljas, borde uppföras på gide Hufvud-Titelns ordinarie stat.
Inom BondeStäridet har åter hufvudsak ligast gjort sig gällande den mening, att hvad af Statsverkets behållningar icke för dess egna behof erfordrades, borde användas till nedsättning i skatterne, och att till communicationers och andra allmänna arbetens utförande borde emellan de serskilda Länen, i mon af folkmängden, fördelas den, sedan sista Riksdag, behållna och för Bankens behof af ökad låne-rörelse icke erforderliga Bancovinst.
Då anledningen, hvarföre Utskottet föreslagit, att Rikets Ständer måtte, vid bestämmandet af anslagen för lättade cornmunicationer och andra allmänna arbeten, serskildt besluta, rörande hvarje af de ifrågasatta föremålen, endast varit att bereda visshet, det de arbetsföretag, som anses förtjenta af nationens understöd och ligga till grund för de anslag, som af Rikets Ständer beviljas, af berörde anslag komma i åtnjutande, och då, enligt hvad det förut afgifne Utlåtandet utreder, Rikets Ständer åro i tillfälle att, på grund af så vål serskilde Nådiga Propositioner och Skrifvelser, sorn Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelnings den 16
December i83g afgifne underdåniga Memorial, rörande de allmänna arbeten, för hvilkas utförande bidrag af Statsmedel blifvit ifrågasatte, samt åtskilige enskilde motionärers framställningar, bedöma dessa företags mer Stats-Utshottets Utlåtande N‘,o 435., Litt, C, 3 och mindre gagnelighet, lätthet att utföra samt den kostnad, som för hvart och ett af dem blifvit beräknad, liar Utskottet icke ansett sig kunna frånträda sin i delta afseende uttryckte åsigt; i öfverensstämmelse hvarmed, och då Utskottet äfven funnit sig böra vidblifva sitt i Utlåtandet N:o 554 afgifne yttrande, att de besparingar, som uppkomma å anslagen för hvarje serskildt föremål, icke må, i annat fall, ån der sådant uttryckligen år medgifvet, kunna disponeras till något annat behof, utan oafkortade reserveras till kommande Ständers disposition, Utskottet icke eller kunnat fästa afseende å den gjorde framställningen, att de medel, som af Rikets Ständer anvisas till vissa Communications- eller andra allmänna arbetsföretag, men af en eller annan orsak icke komma att utgå, måtte ställas till Kongl.
Majrts disposition för andra föremål af enahanda beskaffenhet.
I anledning af yrkandet, atl de medel, som anvisas till ifrågavarande företag, måtte komma att utgå endast i form af lån, får Utskottet érinra, att, så ofta möjligt varit, Utskottet tillstyrkt en sådan ordning för beviljandet af Statens bidrag, mern att, då förhållanden inträffat, som för vissa större, för det allmänna vigtiga, arbeten påkallat ett kraftigare understöd af Staten, ån som kunnat beredas endast genom lån till menigheter eller enskilde, hvilka af företaget icke kunna påräkna en så direct eller omedelbar fördel, att bekostandet af hela dess utförande skäligen kan af deni fordras, Utskottet jemväl funnit anslag böra ega rum; och får Utskottet slutligen , i fråga om de till allmänna arbetens utförande afsedde medels fördelning Länsvis, att af hvarje commun serskildt, efter vissa meddelade allmänna föreskrifter, förvaltas, hänvisa till det serskilda yttrande, som af Utskottet, i anledning af inom Bonde-Ståndet väckte förslag om Bancovinstens utdelning för enahanda ändamål, varder afg.ifvet.
Vid föredragningen af Utskottets yttrande, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående bildandet af en styrelse för allmänna arbeten, har inom Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-Ständen blifvit yrkadt, alt, på det den föreslagna styrelsen måtte kunna motsvara, hvad af densamma skäligen kunde fordras, och på det mån med verkliga insigter och kunskaper i företag af denna beskaffenhet måtte fästas vid fäderneslandets tjenst och icke nödgas för sin utkomst söka beställningar hos ullåndningen, Rikets Ständer måtte bevilja hela det af Kongl. Maj:t äskade belopp, att utgå intill nästa Riksdag eller för fem år, samt att de föreslagne lönerne måtte uppföras på Stat, hvarjemte dels Ledamöter inom Ridderskapet och Adeln ifrågasatt, att, utöfver hvad Kongl. Majit begärt, en serskild Afdelnings-Chef för de så högst vigtiga landt-commu - 4 Stals-Utskoltets Utlåtande N',o 435., Litt, C. nicationerne eller anläggning och förbättring af vägar malte tillsättas, nied en föreslagen lön af minst i,5oo R:dr, dels Ledamöter af BorgareSiandet föreslagit, att Agronomer borde vid bemälde Styrelse anställas och att serskilda arfvoden, utöfver det af Kongl, Maj:t äskade belopp, måtte anslås åt unge Officerare, hvilka skulle komma att anställas såsom Adjutanter hos Afdelnings-Cheferne. flere Ledamöter af Preste- och Borgare-Stånden halva äfven talat för bifall till Utskottets lörslag, med tillägg, dels att Utskottet matie mera detaljeradt uppgifva de tillstyrkte nedsåttriingame i den af Kongl. JVlaj:t föreslagne Stat, dels att de i,25o R:dr, hvartill tillgång blifvit beredd genom indragning af ett arfvode, stort looo R:dr å Fjerde Hufvud-Titelns Stat, och af de till Comitéen för de Rorra väganläggningarne anslagne 25o R:dr, måtte öfverflyttas till Civil— Departementet, dels att vissa nödiga vilkor måtte fästas vid anslagets beviljande, såsom att för de vid Styrelsen anställde Ingenieurer måtte utfärdas en viss Taxa, hvarefter de voro skyldige att gå enskilde tillhanda, eller att de för sådane biträden, sorn af dem kunde lemnäs i orterne, endast skulle erhålla resekostnads-ersättning, och dels att Utskottet måtte utreda, huruvida ej någon tillgång till bestridande af denna aflöning kunde beredas genom Förvaltningens af Sjö-ärendena reorganisation.
Vidare har ock, inom sistnämnde 2:ne Riks-Slånd, del tillstyrkte anslaget blifvit alldeles bestridt, på den grund: att ett Embetsverk lör sådane arbetsföretag, sorn hår voro i fråga, möjligen kunde blifva hinderligt för utvecklingen af den industriella andan; att del dessutom vore högst otjenligt att inråtta en permanent
Styrelse för allmänna ai beten, då de tillgångar, hvarmed kostnaderne för arbetenas utförande skulle bestridas, endast vore tillfälliga och icke kunde med säkerhet för framliden påräknas; att aflöningsslaten vore alldeles för hög, vid jemförelse dermed, alt SlorAmirals-Embetets Tredje Afdelning, hvilken förut bestridt samma göromål, endast haft sig anslagne 1,200 R:dr årligen, samt slutligen, alt den serskilde lärostolen vid Mai iseberg vore öfverflödig och allt för vål kunde förenas med den i Fortifications-vetenskapen.
Inom Btncle Ståndet hafva ock alla Ledamöter, som sig yttrat rörande denna fråga, bestridt allt anslag lill ailöning för så väl Styrelsen, som den föreslagne Läraren vid Maiiaeberg, medförklarande, att utförandet af Communications- oell andra allmänna arbeten kunde uppdragas åt Landtmåtarne eller Ingenieur-Corpst n, för hvilken sådant ansågs vara en lämplig sjcsselsåltning under fredstiden, eller ock, enligt en Ledamots yttrande, åt tjenstemånnen i Kongl. Bergscollegium, vid detta Embelsverks förmodade upplösning.
Stats-Utskottets Utlåtande IV.-o 435., Litt, C, Då inom de respective Riks-Stånden, i afseende på aflöningen för den af Kongl. Majit föreslagne Styrelse för Allmänna arbeten, förekommit så skiljagtiga meningar, att å ena sidan blifvit yrkadt, det de af Kongl.
Majit äskade löner måtte till deras fulla belopp uppföras å R kefs ordi • narie Stat, och å den andra, att intet anslag för ifrågavarande Ernbetsverks aflöning måtte af Rikets Ständer beviljas, har Utskottet, som, med afseende å angelägenheten deraf, att personer med tillförlitlige insigter i de slags arbeten, som nu blifvit ifrågasatte att med bidrag af Statsmedel utföras, må vara att tillgå för den ledning af det hela och uppsigt öfver utförandet, som hittills ålegat Stor-Amirals Emb< tets Tredje Afdelning, och hvilken h\ arken af de till helt andra ändamål bildade Ingenie urnell Landtmätare-Corpserne, eller af Bergs-Collegii tjenstemän kan fordras eller vara att påräkna, anser en Styrcdse med den omfattning, som Kongl. Majit föreslagit, vara ett för beviljandet af anslag till företag af denna beskaffenhet alldeles oundgängligt vilkor, så framt någon visshet skall kunna erhållas, att medlen nyttigt och ändamålsenligt användas, funnit sig ega gilltig anledning vidblifva sitt yttrande, att lör närvarande och intilldess närmare ledning för omdömet kunnat erhållas, i afseende på resultaten af denna administralions-grens utvidgade verksamhet, en viss suni ma må i detta afseende intill nästa Riksdag ställas till Kongl. iVl >j:ts disposition.
Hvad angår personal ms antal vid den ifrågavarande Styrelsen för Allmänna arbeten, så enär Utskottet icke anst tl lämpligt utt nu ingå i en speciel granskning af det förslag till Styrelsens organisation, sorn Kongl. Majit afgifvit, utan alt Kongl. Majit må ega att, efter sig företeende omständigheter, bestämma fördelningen af det anslag, som lör berörde Styrelse kan varda beviljadf, saknar Utskottet allt skål att tillstyrka Rikets Ständer någon ålgård, i anledning af de väckte förslagen om tillsättandet af en serskild Afdelnings-Chef för landt-communicalioner eller omläggning och förbättring af vågar, om Agronomers anställande vid ofvannämnda Styrelse och om arfvoden till Adjutanter hos Afdelnings-Cheferne.
Beträffande åter Adönings-anslagets belopp; så enär Utskottet numera funnit sig i tillfälle att tillstyrka betydligt högre anslag för allmänna arbeten, ån det förra Utlåtandet innefattar, hvadan, om Rikets Ständer dertill lemna bifall, en väsendtlig tillökning uti den nya Styrelsens göromål och behof af tjenstemanna-biträde uppstår, anser Utskottet sig, med frånträdande af dess förra yttrande, böra tillstyrka, att, till aflöning för den nya Styrelsen 6 Stats-Utskottets Utlåtande JV:o 435, Litt, C, för allmänna arbeten med derunder lydande DistrictCliefer, hvartill Kongl.
Maj:t åskat 9,766 R:dr 32 sk., må, utöfver de i,25o R:dr, hvilka på sått Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition upplyser, blifva att tillgå, dels på 4:de Hufvud-Titeln, dels genom indragning af de till Comitéen för de Norra våganlåggningarne anslagne 2Öo R:dr, intill nästa Riksdag beviljas ett anslag af 8,5i6R:dr 3a sk., el ler för 4 år 34,066 R:dr 32 sk.
Hvad vidkommer
Irågan om öfverflyttning å Civil-Departementet af nyssberörde från Riks Statens nuvarande 4:de och g:de Hufvud-Titlar i beräkning tagne 1,260 R:dr, så enär, utom det nämnde medel icke utgöra serskilde å berörde Titlar uppförde anslag, hvadan deras utbrytning derifrån numera, sedan dessa Titlar blifvit reglerade och anmälan derom hos Kongl. Maj:t gjord, ej gerna låter sig göra, det icke vore lämpligt att, om anslaget till aflöning m. fl. utgifter för ifrågavarande Styrelse endast kommer att anvisas till nästa Riksdag och uppföras å Extra Statsregleringen, å ordinarie Stat, såsom anslag till berörde Styrelse uppföra nyssnämnde i,2Öo R:dr, torde Rikets Ständer finna annan åtgärd i afseende härå icke böra vidtagas eller erfordras, ån att berörde 1,2/io R:dr, så långe de böra af oftaberörde Styrelse disponeras, ifrån vederbörande Auctoriteter till densamma levereras.
I afseende å den under discussionerne gjorde framställning, afl Utskottet måtte utreda, huruvida ej tillgång till bestridande af nu ifrågavarande aflöning kunde beredas genom Förvaltningens af Sjö-ärendena reorganisation, anser Utskottet sig endast böra fästa uppmärksamheten derå, att Rikets Ständer redan bifallit Utskottets i dess Utlåtande N:o 67 gjorde hemställan, att Rikets Ständer icke måtte ingå i pröfning af väckt förslag om nämnde Embetsverks indragning, samt att vid bestämmandet af 4fde Hufvud-Titelns anslag kommit i betragtande, att nämnde Embetsverk tilläfventyrs torde komma att, i följd af den nya Stats-Råds-organisationen, undergå förändringar, och att i sådant fall uppstående besparingar skulle komma nämnde Hufvud-Titel till godo.
I anledning af förekomne yttranden, det Utskottet målte föreslå en viss 'faxas bestämmande för de biträden, som enskilde kunde påkalla af vid Styrelsen anställde Jngenieurer, äfvensom att för sådane biträden i orterne ingen annan ersättning måtte beviljas ån endast för resekostnaden, far Utskottet anföra, att, då en viss summa för undersökningar och expenser blifvit af Utskottet tillstyrkt, och Utskottet för närvarande saknar all ledning för att kunna bedömma, i hvad nion sådane må böra el - Ståts-Utskottets Utlåtande N',o 435., Litt, C, 7 ler kunna af det allmänna bekostas till fördel för enskilde, af hvilka undersökningar påkallas, men deremot föreställer sig, att Kongl. Maj:t, till hvars disposition desse medel blifvit ställde, skall så ordna förhållandena, att den nya Styrelsens verksamhet må blifva gagnelig så för det allmänna, som för enskilde, hvilka af biträde från deder anställde Ingenieurer kunna blifva i behof, har Utskottet icke funnit lämpligt att tillstyrka Rikets Ständer någon underdånig framställning i sådant afseende.
Deremot har Utskottet, med afseende å det synnerliga deltagande, hvarmed den hår nedan förekommande frågan om omläggning och förbättring af de allmänna landsvågarne i Riket, blifvit inom samtlige RiksStånden omfattad; och då för tillvågabringandet af ett fullständigt och väl ordnadt system för denna del af communications-anstalterne, noggranna och vidtomfattande undersökningar blifva af nöden, funnit sig böra frånträda den i det förra Utlåtandet gjorda tillstyrkan om nedsättning af 666
R:dr 52 sk. uti det af Kongl. Maj:t till undersökningar äskade belopp; och får Utskottet alltså tillstyrka, att Rikets
Ständer för rese- och undersökningskostnader samt expenser vid ifrågavarande nya Styrelse måtte ställa till Kongl. Maj:ts disposition en summa af 6,666 Rr:d 52 sk. J3:co årligen intill nästa Riksdag, eller, för fyra år beråknadt, 26,666 Ridr 52 sk. B:co. Beträffande slutligen frågan örn aflöning till en Lärare vid Mariebergs Läroverk i de kunskapsämnen, som specielt tillhöra Ingenieurer för allmänna arbeten, så och då, efter den utsträckning, företag af denna beskaffenhet i senare tider äfven inom vårt fädernesland erhållit, behofvet af ledande Arbets-Chefer med erforderlig, icke blott practisk skicklighet, utan äfven vetenskaplig bildning, år ovedersägligt, men, enligt hvad Utskottet redan i dess förra Utlåtande anfört, de kunskapsämnen, som uti en sådan bildning ingå, åro alldeles afskiljde från dem, hvilka tillhöra den rent militaire fortifications-vetenskapen, har Utskottet funnit sig ej kunna frånträda sin åsigt, att tillfälle till serskild undervisning i berörde kunskapsämnen bör beredas för dem, som egna sig åt ifrågavarande föremål; på grund hvaraf, och då sådant ej synes kunna vinnas åndamålsenligare och med mindre kostnad ån genom bifall till hvad Kongl.
Majit i Nåder föreslagit, Utskottet vidblifver sin i detta afseende gjorde tillstyrkan om ett anslag af 1000 R:dr årligen intill nästa Riksdag, utgörande, för fyra år beråknadt, 4ooo R:dr B:co. 8 Stais-Utskottets Utlåtande N’,o 435., Litt, C, Sedan Utskottet sålunda besvarat, hvad inom de respective RiksStånden blifvit yttradt, i afseende på grunderne för detta Utlåtandes uppställning och anslaget till den af Kongl. Majit föreslagne
Styrelse för allmänna arbeten, öfvergår Utskottet till de anmärkningar, sorn vid hvarje efterföljande serskild punkt förekommit. a) Vatten-communicationc r. Norra Districtet. i:o
Utom de hår ofvan omförmålde vid Utskottets försl»», angående anslag till coinmunieationer i allmänhet, gjorde anmärkningar, hvilka så väl vid denna sorn flere efterföljande punkter blifvit under discussionen inom Riks-Stånden upprepade, och af Bonde-Ståndet serskildt såsom grund för åt rremissen åberopade, har inom Ridderskapet och sJcleln samt Burgare
Ståndet blifvit erinradt: att de för upprensningen af Råneå eli nödige undersökningar bordt vara verkställda och kostnadsförslag upprättad!, innan anslag till arbetet kunde definitivt beviljas; att den föreslagne summan säkerligen ej räckte till arbetets utförande, och att ett sådant ■vilkor af bidrag från orten, som uti 4:de och 5:te punkterne föreslagits, jemväl bordt vid denna punkt utsättas. 2:0 Vid Utskottets yttrande, i afseende på upprensning af Hedenforssarne i Luleå eif, har, utom hvad i allmänhet blifvit yttradt, rörande nu ifrågavarande Utlåtande, inom Preste-Ståndet förekommit den anmärkning, att Utskottet bordt närmare utreda, örn någon ny communication genom detta arbetsföretag åsyftades och till huru stor utsträckning, äfvensom att den härtill föreslagne summa 5ooo R:dr, jemte de till
Råneå elfs upprensning tillstyrkte 4ooo R:dr, och de i nästföljande punkt förekommande 6000 R:dr, bordt gemensamt anvisas till strömrensningar i Norrbottens Län.
Inom Borgare- och Bonde-Stånden har blifvit yrkadt, att något visst bidrag af orten bordt föreskrifvas, och tillförlitligare undersökningar föregå anslagets bevdjande. 5:o
I afseende på upprensningen af Sikforssarne i Piteå eif, hafva endast samm 1 anmärkningar, som vid näst föregående punkt, förekommit.