Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd häraf måste ock den, i sammanhang med nu frånträdda förslaget om tulllindringarnes upphörande, af Utskottet ifrågasatta motsvarande nedsättning af införsels-afgifterna å sådane artiklar, derför tull-lindringarne åtnjutits, förfalla.
Då Utskottet, på sätt här ofvan förmäles, ansett sig böra tillstyrka bibehållande af nu gällande partiella bestämmelser för siden-, halfsidenoch bomullsväfnader, som direkte införas från Ostindien, af 10 procents införselstull, föijer ock häraf att det i gällande 30 § af tulltaxe-underrättelserna för dessa artiklar, gjorda undantag från tull-lindringarnes åtnjutande bör bibehållas.
Under förutsättning af bifall till hvad Utskottet sålunda tillstyrkt, hemställer Utskottet, att 3:dje punkten af 25 § i det vid betänkandet N:o 13 fogade förslag
Lill tulltaxe-underrättelser, må erhålla följande ”af 33| procent för svenska produkter och tillverkningar, sorn i Svenska skepp utföras direkte från orter på andra sidan Goda-hopps-udden, äfvensom till hamnar å andra sidan Gap Horn, samt för dessa orters produkter och tillverkningar, sorn direkte derifrån i Svenska skepp införas, oc/i för hvilka ickej såsom från Ostindien inkommande, serskilda införsels-afgifter äro i taxan bestämde; komma tills vidare att fortfara —;’J samt att denna § i öfrigt måtte godkännas.
Uti 26 §' af Utskottets förslag, hvilken Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-stånden godkänt, påkallar PresLe-slåndels beslut om. återremiss ingen ändring.
Den förändrade nummerföljd å §§:ne, som måste uppkomma derigenom att 16 § af Utskottets förslag förfallit, lärer vid författningsförslagets redigerande blifva iakttagen.
Bevillnings-Utskotlcts Utlåtande, N:o 27. 17 Slutligen har Borgare-ståndet, för sin del, beslutat, det skulle uli underdånig skrifvelse af Rikets Ständer anhållas, att Kongl. Maj:t täckes anbefalla alla erforderliga kontroller till förhindrande af oloflig införsel af varor.
Något likartadt beslut är icke af öfriga Stånden fattadt; och Utskottet anser sig icke eller ega skäl tillstyrka öfriga Stånden, att i Borgareståndets beslut instämma.
Bih, till fl. St.
Brot. 1847 ^ 1S48, 5 Sami. 1 Afd. 19 Haft. 3 STOCKHOLM, Elmcn &
Granbergs Tryckeri, 1848. Bevillnings-Ulskollcts Betänkande, N:o 28. 1 JTs 28.
Ank. till Exp. Utsk. den 3 Aug, kl. 6 e. m.
Betänkande, angående beräkningen af tullmedlen, salu-accisen, postmedlen, chartce-sigillatai-afgiften och husbehofsbrännerimedlen.
Ständer nu mera hufvudsakligen fastställt grunderna för bevill ningens utgörande under ofvannämnde titlar och enär de få ännu oafgjorda frågor angående tullbevillningen, hvarom Utskottets utlåtande JV2 27 handlar, i högst obetydlig mån inverka på tullbevillningens belopp, har Utskottet ansett sig, för beredande af ärendenas möjligen skyndsammaste afslutande, böra, utan afvaktan af Ståndens blifvande beslut angående berörde utlåtande, nu till Rikets Ständer afgifva förslag till beräkning af de årliga inkomstbelopp, hvilka af nämnde bevill ningar må kunna påräknas.
Under föregående riksdagar har man grundat beräkningen af dessa inkomster på än flera än färre nästförutgångna års räkenskaper, utan att taga närmare hän sigt till de olika resultat, som skiljaktiga ekonomiska författningar alltid måste förutsättas frambringa.
Utskottet föreställer sig att ett sådant förfaringssätt icke lemnar den säkrare ledning för beräkningen, som otvifvelaktigt måste vinnas, om man tager i betraktande endast de förhållanden, hvilka under tillämpningen af sist antagna författningar uppstått, jemförda med beräkneliga resultaten af de i samma författningar nu beslutade ändringar; och Utskottet har derföre i följande förslag iakttagit ett så beskaffadt, förändradt beräkningssätt. 1:0.
Tull-medlen.
Enligt från General tullstyrelsens kammarkontor Utskottet meddelad uppgift å brutto-uppbörden af tullmedlen, jemte afkortningar derå, hafva dessa utgjort: år 1846.
Statsverkets medel 4,452,071: 42. 11. afkortningar . . . 221,339: 2. 9 återstå 4,230,732: 40. 2.
Bil), lill R.
Prol. 1847 och 1848.5 Sami.
1 Afd. 20 n&fl. 1 2 Bevillnings-UlshoUels Betänkande, N:o 28, är 1847.
Statsverkets medel afkortningar , 4,478,430: 57. 7. 209,911: 4. — återstå 4,268,559: 53.
7. utgörande i medeltal för 2 år . . . ....
. 4,249,636: 12. 10.
Då Rikets Ständer, genom bifall till Stats-utskottets utlåtande M 214, beslutat, att den tullinkomst, som för utländsk spanmål inflyter, fortfarande skall ställas till Kongl. Maj:ts nådiga disposition för behöfvandes undsättning i missväxtår, så länge tullbestämmelserna blifva oförändrade, och denna tullinkomst under åren 1846 och 1847 i medeltal, utgjort 70,993 r:dr 26 sk. 6 r:st., måste detta belopp, såsom inbegripet uti olvannämnde medium af tullinkomsten, derifrån afdragas med 70,993: 26. 6.
På sätt närlagde tabeller litt.
A. och B. utvisa, äro af Rikets Ständer beslutade nedsättningar af import-tullinkomsten, kalkylerade till 56,289: 17. 5. samt förhöjningar af exporttullinkomsten till.
. . . 28,786: 57. 11. och bör skillnaden 27,502: 27. 4. sammanlagd med ofvanstående spanmålstull, eller tillsammans 98,436: 5. 10. fråndragas hela tullbeloppet, då återstoden utgör .... 4,151,200: 7. — Och ehuru anledning visserligen är för handen, att, till följd af Rikets Ständers beslut, dels att borttaga nu stadgade förbud mot införsel af de betydliga konsumtionsartiklarne sockersirop samt topp-, kandi- och kak-socker, dels ock att nedsätta nu gällande höga tullafgifter å, bland andra, artikeln smör, tullinkomsten bör komma att öfverstiga nyssberörde summa, har Utskottet likväl, vid betraktande af de fluktuationer i handeln, som icke sällan inträffa, ansett sig icke böra tillstyrka Rikets Ständer att antaga tullinkomsten till högre bruttobelopp årligen an 4,075,000: — 2:o. Salu-accis af städerna.
Enär Rikets Ständer godkänt den af Utskottet vid betänkandet M 12 föreslagna tariff, enligt hvilken salu-acciser - Bevillnings-Ulskotlels Betänkande, N:o 28. sättningen af städerna utgör tillsammans 3,110 r:dr, torde årliga statsinkomsten häraf böra beräknas till 3:o. Postmedlen.
Med bifall lill Bevillnings-utskottets betänkande JM 7, hafva Rikets Ständer bibehållit nu gällande grunder för postbevillningens utgörande; och som Rikets Ständer tillika godkänt det, under förutsättning af nämnde grunders vidblifvande, utaf Stats-utskottet uti dess utlåtande JM 91 och memorial JM 210 gjorda förslag, att af postmedlen upptaga statsverkets inkomst till 113,000: — — och postverkverkets omkostnader till . . 483,000: — — lärer sammanräknade beloppet böra här utföras med 4:o. ChartcB sigillatce-afgiften.
Enligt Utskottet meddelad uppgift från riksboksluts-kontoret, har lefvererade chartae-sigillatae-afgiften för år 1846 uppgått till 332,893 r:dr 23 sk. 3 r:st.; och enär Rikets Ständer uti nu gällande författning icke beslutat några sådane förändringar, att väsendtlig rubbning af inkomstbeloppet deraf kan härflyta, samt denna afgift, efter de skärpta kontroller, hvilka blifvit till efterlefnad från och med nästlidet år 1847 påbjudna, sannolikt kommer att snarare öka än minska statsinkomsten, torde densamma kunna med säkerhet beräknas till 3:o.
Husbehof sbränner i-medlen.
Under år 1846 hafva dessa medel, enligt rikshufvudboken, uppgått till endast 329,424 r:dr 47 sk. 3 r:st.; och skulle, efter den af Rikets Ständer nu beslutade förhöjda beskattning, tillämpad på det antal pannor, som under nämnde år varit be - 3,000 600,000 350,000 4 Bevillnings-Ulskollels Betänkande, N:o 28. gagnade, ifrågavarande medel, på sätt bilagde kalkyl litt.
C. utvisar, komma att uppgå till 647,443 r:dr 4 sk.
Uti denna kalkyl har väl icke kunnat iakttagas den högre beskattning, hvilken blifvit lagd på bränvinsbränningsredskap, som drifves med ånga, enär uppgift på antalet af begagnad så beskaffad redskap saknats; men ehuru kalkylen sålunda i detta hänseende utvisar mindre inkomstbelopp än det påräkneliga, samt Utskottet för öfrigt icke heller förbisett att den betydliga minskning i bränvinspannornas antal, som ifrågavarande år inträffat, i väsendtlig mån torde böra tillskrifvas de af föregångna missväxter oerhördt uppdrifna prisen å spanmål, och anledning följaktligen må förefinnas alt bränvinspannornas antal åter tilltaga, anser Utskottet sig likväl, då förhöjning af beskattningen vanligen tillförene åstadkommit minskning af panneanlalet, icke böra tillstyrka Rikets Ständer att antaga bränvinsbränningsmedlen till högre belopp, än det ofvanberörde kalkyl upptager, eller . 647,400: — — Summa 5,873,400: — — Slutligen anser Utskottet sig böra anmärka, att i de af Bevillnings-utskottet vid föregående riksdagar afgifna, med förevarande likartade betänkanden jemväl tidnings- och kortstämpelafgifterna blifvit upptagna; men att Utskottet, då dessa afgifter ingå till riksgälds-kontoret och endast af dess räkenskaper kunna inhemtas samt Stats-utskottet i sina beräkningar af nämnde verks inkomster och behof upptager beloppet af ifrågavarande afgifter, ansett serskildt förslag derom här icke erfordras.
Stockholm den 3 Augusti 4848.
Reserv ationer : af herr Apolloff: »Då jag — tvert emot Utskottets majoritet — i allmänhet hyser den åsigt, att statens inkomst af de bevillningsartiklar, hvilka icke i förhand kunna till siffran bestämmas, förslagsvis bör beräknas något lägre, än den i verkligheten visat sig vara under de år, som blifvit tagna till grund för beräkningen, för att sålunda trygga staten mot de olägenheter, som en motsatt method måste medföra, nödgas jag isynnerhet reservera mig emot Utskottets nu beslutade åtgärd att, då tullbevillningen de sednaste åren, hvilka för svenska handeln och sjöfarten varit så utmärkt gynnande, icke uppgått högre än till 4,154/200 r:dr, densamma Bevillnings-Utshotlels Betänkande, N:o 28. 5 för det kommande och derpåföljande år blifvit förslagsvis upptagen till 4,075,000 r:dr, då likväl närvarande politiska förhållanden beklagligtvis göra det alltför sannolikt, att den icke ens kan uppgå till fullt 4,000,000 r:dr och den sålunda gjorda beräkningen förorsaka antingen rikets skuldsättning till utgifternas bestridande, eller sammankallandet af en urtima riksdag.» af herr Linroth, C. J, G.: »Då man till fastställande af en summa, som skall läggas till grund för en skeende kalkyl, tvistar emellan antagandet af 4,000,000 eller 4,075,000 r:dr, är det icke ensamt om sjelfva siffran man strider, utan fastmera om en princip, ty uti frågan om att lägga 4,000,000 eller 4,075,000 r:dr till grund lör hvad ett Bevillnings-utskott kan tro sig förutse blifva närmast hvad de kommande åren visa i verklighet betyder 75,000 r:dr mera eller mindre naturligtvis icke så mycket, att denna skiljaktighet ensamt kunnat framkalla de olika meningarne till sista instansen uti voteringsurna!), men frågan om principen är deremot af så stor vigt, att det synes mig vara en riksdagsmannaskyldighet för dem, som stadnat i minoriteten inom Utskottet, att icke låta sin tanka dö bort med den förskingrade voteringssedel!].
Det beror på Rikets Ständers kalkyler huru hög den statsbristsumma blifver, som genom allmän bevillning måste fyllas.
Det fordras ingen vidlyftighet för att ådagalägga att, ju högre inkomster man uppskattar utaf de bestämda bevillningstittlarna, desto mindre blir statsbristsumman, och följaktligen den deraf beroende allmänna bevillningen.
Billigheten emot dem, som skola utgöra denna allmänna bevillning, bjuder visserligen att man skall söka bringa denna till så låg summa som sig göra låter, med skyldigt iakttagande af statsmacbinens jemna och obrubade gång.
Men rättvisan och grannlagenhet bjuda åter, hvar på sitt håll, att Rikets Ständer icke ordna statsanslagen så, att statsbristsumman kan öfvergå från kalkylernas siffra till ett verklighetens faktum, det vill säga att den kan visa sig då regeringen skall tillämpa användandet af de olika hufvudtitlarnes anslagssummor; och då Utskottet uti det ifrågavarande beslutet väl fästat ett billigt afseende på att kunna få allmänna bevillningen så låg som möjligt, men deremot efter mitt förmenande förbisett rättvisans fordringar, som bjuda, att icke sätta Riksgälds-kontoret i den för både detsamma och landet brydsamma ställning att kunna sakna tillgångar för statens oundvikliga behof, måste jag reservera mig emot detta Utskottets beslut att antaga 4,075,000 r:dr, som upptagas uti kontrapropositionen vid den anställda voteringen.
Det finnes intet förhållande i hela den Europeiska verldsdelen, som ej antyder att just de år, för hvilka vi nu beräknat våra tullinkomster, skola blifva de minst gynnande för ali handel.
Europas ställning har, till följd af politiska hvalf - G B ev i llnin g s-Ut sko Hels Betänkande, A':o 28 ningar, hvilkas rätta ursprung raan på länge ej torde finna, och hvilkas mål och slut äro ändå omöjligare för menniskoblicken att, ens anande, kunna upptäcka, så gestaltat sig, att den största osäkerhet, som någonsin visat sig på det stora affärs iifvets horizont, nu råder öfverallt.
Från alla de skakade och fordom industridigra utlanden hörer man postdagligen: »Handeln är afstannad till följd af upp komna oroligheter.»
Under sådana förhållanden i utlanden, måste både export och import icke kunna anses annat än som i aftagande äfven för Sverige.
Osäkerheten uti affärslifvet måste skadande inverka på handeln, och den betydliga silfverexport, som i år härifrån egt rum, torde nogsamt vittna att en handelsstagnation för oss redan är för handen, En sådan, en gång uppkommen, rättas ej hvarken lätt eller hastigt, icke ens under vanliga förhållanden, då lugnet rådde i verlden, och huru mycket mindre kan man beräkna att och när handeln skall återtaga sin jemna gång nu, då den blifvit beroende af den villervalla, som går genom tiden.
Att uti en sådan tidpunkt beräkna de nästkommande årens tullinkomster högt är, efter min innerliga öfvertygelse, ett stort misstag, och det torde blifva ett ändå större statsmanna-misstag, då en sålunda beräknad, kanske rättare sagt missräknad tullinkomst läggas till grund för statsanslag, som man minskar allt efter som man höjer denna tullinkomst.
Vid 1844 och 1845 årens riksdag hade Bevillnings-utskottet antagit den förslagsvis beräknade tullinkomsten till 3,700,000 r:dr; tullinkomsterna hade då de föregående åren, hvarefter förslagsberäkningen uppgjordes, uppgått lill 4,360,750 r:dr 43 sk. 8 rst.
Man upptog således uti förslagsberäkningen 660,730 r:dr 43 sk. 8 rst. mindre, än hvad tullinkomsterna under föregående åren i verkligheten inbringat.
Tullinkomsterna för åren 1846—1847, sorn legat till grund för den förslagsberäkning, nuvarande Bevillnings-utskott uppgjort, har uppgått till 4,151,200 r:dr 7 sk., och den antagna förslagssumman är vorden fastställd till 4,075,000 r:dr, hvaraf således synes att denna förslagssumma endast har blifvit beräknad till 76,200 r:dr 7 sk. mindre än hvad tullen under de nu föregående åren i verkligheten gifvit.
Finnes någon skälig anledning att nu göra ett så obetydligt afdrag från hvad de föregående 2:ne åren af tullen inbringats.
Hafva icke åren 1846—1847 varit just de tvenne fördelaktigaste år för svenska handeln, som på långliga tider inträffat?
om verlden vore i sitt gamla lugna förhållande, vore måhända någon anledning att så här gå till väga.
De år, hvarifrån man kalkylerat, hafva varit de fördelaktigaste vi kunna tänka oss för Sveriges handel; de kommande, för hvilka man kalkylerar, hafva deremot allt utseende af att blifva de ofördelaktigaste.
Deremellan är en så betydelsefull skilnad att beräkningen synes mig sna - Bevillnings-Utskollels Betänkande, N:o 28. 7 rare hafva bort gå vida under än aldrig så litet öfver de 4,000,000 r:dr, vid hvilken summa jag nu såsom reservant måste fästa mig.
Häruti instämde herrar Westin och Embring.
Af Erik Persson från Gefleborgs Län: »Emot Utskottets betänkande, i fråga om beräkningen af husbehofsbränneri-medlen, får jag hos Rikets Ständer vördsamt anmäla min reservation.
Vid votering inom Utskottet blefvo dessa medel, med en rösts pluralitet, upptagna till endast det belopp, som en på 1846 års bränvinsbränning grundad kalkyl anvisade, eller 647,400 r:dr i stället för 700,000 r:dr såsom af mig med flera yrkades.
Något för bränvinsbränningen gynsammare år, än just 1846, har under sednare tider och så långt jag minnes tillbaka icke inträffat; och om äfven det var riktigt att på förhållandet detta år, då gällande bränvinsförordning först tillämpades, grunda nämnde kalkyl, hade dock Utskottet, efter min tanka, icke bort så uteslutande fästa sig vig kalkylen, (hvilken dessutom icke upptager förhöjningen för ångbränncrier), att icke Utskottet tillika skolat fästa synnerligt afseende på sannolikheten af förökadt antal brännvinspannor under, såsom vi hoppas, kommande gynsammare år än 1846.
Jag bör härvid icke förtiga, det jag gjort mig närmare underrättad om statsverkets blifvande behof, och att jag dervid inhemtat, att, med de nu ifrågavarande bevillningstitlarnes beräkning, så lågt Utskottet föreslagit, en brist uppkommer, som icke kan fyllas utan förhöjning af allmänna bevillningen.
När nu detta kan undvikas genom antagande af den större sannolikheten, att bränvinsbränningen skall betydligt öfverstiga kalkylerade beloppet, och någon den ringaste fara icke kan uppstå deraf att möjligen ett eller annat 1,000 eller till och med 10,000:tals riksdalers brist å någon bevillningstitel uppkommer, men förhöjning af allmänna bevillningen nu, då krigsrustningsomkostnaderna äfven skola af det i sanning fattiga folket ersättas, otvifvelaktig! skulle hos nationen uppväcka allmänt missnöje med Rikets Ständers hushållning, hemställer jag vördsamt, att husbehofbrännerimedlen måtte beräknas till fullt 700,000 r:dr årligen.
» Häruti instämde herrar Muréen och Sjöstedt samt Efraim Larsson från Elfsborgs län.
Dessutom hafva herr friherre Adelsvärd samt herrar Tham, Elgenstjerna, Törnebladh och Tauson reserverat sig emot förslaget att beräkna tullmedlen till högre belopp än 4,000,000 r:dr; samt herr Aminoff och komministrarne Janzon och Schagerberg emot husbehofsbränningsmedlens beräknande till lägre belopp än 700,000 r:dr. / lätt.
A. TABELL, utvisande de af Rikets Högloft.
Ständer beslutade förändringar uti nu gällande lin port- tullbestämmelser, jemte det i följd deraf beräknade resultat.
Varubenämning samt qvantitet för tullberäkningen.
Nedsättning Förhöjning å qvantiteten för tullberäk- ningcn. uti årliga tull- inkomsten efter medium af 1846 —1847 årens import. å qvantiteten för tullberäk- ningen. uti årliga tull- inkomsten efter medium af 1846 —1847 arens import.
Agat, oarbetad —— 2 ej imp or te rad Alabaster, oarbetad. . . . . ISE — 5 — 22 Aloe kan ej be räknas Alun, romersk 17 LSE 7 — 12 16 11 andra slag .... 17 LSE 2 24 9 8 Ambra 1 lod . 12 — 45 Angelika 2 — 50 52 Antimonium crudum . . . . 1 SE — — — — 6 88 6 6 regulus . . . .1 « 6 58 19 9 ässa foetida i — 66 22 — Balsam, Mecca . 1 SE 1 6 — ej imp or te rad Peruviansk och Tolu . 1 ffi 9 — 24 9 Bark, ek 1 T:a 6 — ej imp or te rad andra slag .... » 6 — 6 15 — Bast och Bastrep .... 1 LSE 2 0 15 58 — Beck 1 tunnor kan ej be räknas i barkar ej im po rteradt
Ben, elfen- oarbetadt. . . . 1 ffi S 45 52 6 hvalfisk- oarbetadt . . » — 5 — 555 44 5 Bensvarf &c 1 Lft — 2 — 477 15 — Bernsten, rå och oarbetad . . 1 « — 2 — 8 11 Bilder, andra slag än konstnärsar- beten 100 r:dr — — 25 16 11 1 6 Blod, kreaturs 90 k:r Bly, arbetadt, ej specificeradt omåladt och olackeradt .
1« kan ej be måladt eller lackeradt . . 1 SE räknas Blyerts 1 LSE — 4 — 2 20 6 1 / 9 Varabenämning samt qvantitet för tullberäkningen.
Nedsättning Förhöjning å qvantiteten för tullberäk- ningen. uti årliga tull- inkomsten efter medium af 1846 —1847 årens import. å qvantiteten för tullberäk- ningen. uti årliga tull- inkomsten efter medium af 1846 —1847 årens import.
Blysocker i L® 6 115 25 Blår, hamp- 1 Sk® 5 24 — 55 12 lin- 1 Sk® 5 5 15 Bok- och kopparstickssvärla 1 ® — 4 — 84 21 6 Bokstaf sstämplar, förslitne etc. 1 ® — — 9 ej imp or te rade Bolus och Terra Sigillata . 1 ® — — 5 29 14 7 Borax 1 ® — — 6 191 50 6 Brundier 1 « — — 6 — 40 3 Brunsten 1 Sk® 1 — 5 21 — Bäfvergäll 1 ® — 52 — 24 40 — Cacao 1 ® — 1 — sss 15 — Caffe, brändt och Caffesurrogat 1 ® — 2 — 12 28 — Caoutschouc 1 ® — s» — 55 19 3 Capris 1 ® — 2 — 58 22 C Castanier 1 ® — — 6 40 4 6 Chinabark, omalen. . . . 1 ® — 1 — 12 45 — Cichorierot 1 ® 4 70 17 ii Copal 1 ® — — — — — — — 6 26 45 5 Dref 1 Sk® — 24 — 22 56 — Drefmat 1 Sk® — 50 — 21 27 — Dun, alla slag 1 L® 2 — — ej imp or te rädt Emalj i massa 1 « — 12 — 6 57 C Fernissa 1 ® — 6 — 118 — — Fisk, saltad: kabeljo, långor och torsk 1 t:a — 2 9 15 15 — lax 1 t:a — 4 11 116 58 n sill 1 t:a — — — — — — 6 2,066 54 1 strömming .... 1 t:a — 14 4 2,514 11 4 all annan 1 t:a — i 5 5 19 7 Fiskskinn, oberedda . . . 1 ® — 2 — ej imp or te rade Fjäder, ospritad i L® — 40 — 28 5 C
Fjedrar, ur- 1 ® 2 — — 119 — — Fjäll, hvalfisk- eller ossa sepiae 1 ® — 1 — 17 14 7 Fläsk 1 L® — 16 — 206 4 — Flätor till hattar ....
1 ® 1 16 — 791 16 — Foglar, lefvande 1 st. — 6 — kan ej be rä knas
Frö, rof och rapsat . . . 1 t:a — 4 — 57 46 — andra slag, ej specific. 1 ® ■ — 2 — 71 50 — Bih. lill Jt.
Prot. 1847 och 1848. 5 Sami. 1 Afd. 20 Häft. 2 10 Varubenämning samt qvantitet för tullberäkningen.
Färger och Färgningsämnen bresilja, raspad och malen cathechu .
. fernbock gul- och ljusocker m. m. gurkmeja . . quercitron .
. sappan, malen schiittgelb .
. spanskgröna stocklack . . sumack . . . umbra . . . vau eller gaude veijde . . . ängskära .
. andra slag . . Färgmossa, alla slag .
Galläpplen Garn, bomulls, hvitt under kamelfärgadt etc. Gipps Gippsarbeten ej specific.
Glasgalla Glete eller glitt . . . Granatäpplen ....
Granatäpple skal . . .
Grijjlar af sten . . . Hampa, ohäcklad . . Hattar:
Italienska stråHorn, oarbetadt. . .
Hvalraf eller spermaceti Här: borst .... har- eller kaninhäst- eller tagel . mennisko- . . . alla andra slag .
Ister
M 00 a a 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 i La i a 26 1 i a i ska rdr v. i a i a i å i a i Ska i st. i a i a i La i a i a i a i L<a i a Nedsättning
Förhöjning uti årliga tull- uti årliga tull- a qvantiteten inkomsten efter å qvantiteten inkomsten efter för tullberäk- medium af 1846 för tullberäk- medium af 1846 ningen —1847 arens ningen.
—1847 årens import. import. 2 9 28 11 — — 1 160 54 7 — 1 — 163 5 — — — 1 252 18 5 — — 6 61 27. — — — o 119 22 9 — 1 6 569 10 — — — 4 24 56 — - - — 6 168 26 — — 1 — 24 4 — — 4 521 29 8 — — 2 14 50 10 — — 5 21 55 5 — — 5 245 21 — — 4 ej imp or te rädt , 1 — 1,789 57 6 5 — ej imp or te rad 6 248 24 — . 1 11,711 18 6 G 24 18 0 i 24 — 495 24 — 8 16 — 22 18 — 8 1 16 — __ 4 90 56 4 kan ej be räknas — — — 1 6 ej imp or te rade 4 29 56 4 — 24 — kan ej be rä knas 2 — — 19 — — — 5 71 7 11 — 4 — 227 10 — 1 — — 206 — — — 12 — 505 56 — — — 6 507 45 9 1 12 — 55 — — 5 — — — 56 — — — 5 2 26 1 11 Varubenämning samt qvantitet Nedsättning Förhöjning uti årliga tull- uti årliga tull- för tullberäkningen. a qvantiteten inkomsten efter å qvantiteten inkomsten efter för tullberäk- medium af 1846 för tullberäk- medium af 1846 mngen —1847 arens ningen.
—1847 årens import. import.
Jern: gjutet: hällar öfver l*/2 tums tjocklek samt lod och lödjor öfver 1 Sk® vigt stycket . . 1 Sk® St.v. - 21 ej imp or te rädt hällar af 1tums tjocklek och derunder ....
1 Sk® St.v. 2 — ej imp or te rädt smidt eller valsadt: Ankare 1 Sk® St.v. 1 201 2!
_ Plåtar: oförtente under 3/8 tums tjock- lek öfver 6
L® vigt styc- ket 1 Sk® St.v. — 24 — ej imp or te rädt
Spik af 2 tums längd och der- öfver 1 Sk® St.v. 2 24 ej imp or te rädt Jernslcrot, gjutet, smidt eller val- sadt 1 Sk® St.v. — 24 4 12 Jord, poler- 1 ® — — 5 4 15 10 Kalksten 1 Sk® — — 6 25 Kimrök 100 ® 2 — __ 102 18 5 Knallhattar 1 ® — 16 585 56 Knapergall IL® — 20 4 102 4 Kopparstick etc. . . . 100 R:dr v. 5 — — 359 22 4 Krita, röd och svart . . . 1 ® — — 5 58 55 Kött, färskt IL® — 12 5 saltadt 1 T;a 1 7 5 774 52 7 torkadt eller rökt ... 1 L® — 16 30 18 Lim, drag- 1 ^ — 1 — 50 7 6 fogel- 1 ® — S — ej imp or te rädt Ljus, stearin- och margarin- 1 ® — 5 — 4 40 6 Majs 1 T:a 1 — — 5 6 Marienglas 1 ® — 2 — 8 52 — Mastix 1 ® — 9 71 52 3 Mos, enbärs- m. m 1 ® — 5 8 12 Murklor ........ 1 ® Muskot, insyltad 1 ® — 1! — 9 12 — — 7 — ej imp or t.
Muskus 1 lod — 12 — 7 5 — Nicht eller Tutia l ® — 2 _ 1 46 Näfver 1L® — — 8 ej imp or te rad 12 Varubenämning samt qvantitet för tullberäkningen.