Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utom att dägsverksprisen, på sätt n}rss är anförd t, äro beräknade till lägre belopp, än hvartill de sannolikt komma att uppgå, förekommer härvid i öfrigt: att icke något blifvit beräknadt för baracker åt arbetsmanskapet; att likaledes icke någon kostnad, är upptagen för kokanstalter, sängkläder och sjukvård; att det för oförutsedda händelser afsatte belopp 15,835: 3'j: 2. är 110g ringa; alt för åtskilliga behöfliga. instrumentalier, -soni icke å Flottans förråd kunna vara alt tillgå, äfvensom för vissa machiners förfärdigande, något anslag icke blifvit beräknadt; att rörledningen är föreslagen att läggas öfver de gamla broarne vid Carlskrona, men icke någon utgift- upptagen i förslaget för rörledningens flyttande sedermera, då de gamla broarne komma att borttagas; att icke någon kostnad är beräknad för vattenledningens utgrening i staden, och hvarförutan staden ej kan åläggas uppfylla sin förbindelse att, sedan vattenledningen är verkställd, årligen till dess underhåll betala i,5oo Rdr; att, i afseende på den till förelagets framtida underhåll behöfliga personal, allt för låg summa är upptagen; samt att Icke något blifvit beräknadt, hvarken för uppfordringsverkets och rörledningens vidmagthållande i fullständigt skick, eller för reservoiren och brunnarne.
Af allt detta visar det sig i Utskottets tanka ganska påtagligt, att dea för ifrågavarande vattenlednings fullbordande caleulerade summa är al)t för lågt beräknad, och sålunda blifver till företagets fullbordan alldeles otillräcklig.
I öfrigt och om räntan på det i oeh för vattenledningen erforderliga capital tages i beräkning, blifver det uppenbart, att den föreslagna vattenledningen medför vida större kostnader för de dagliga vatten - Sta.t.s~ Utskottets Memorial N- o 158».
5 Behofvens fyllande, än hvartill desamma nu uppgå; hvarjemte Flottans egne angelägna arbeten tvifvelsutan skulle komma att, till skada för det allmänna, betydligt eftersättas.
Vid betraktande af dessa omständigheter, och dä Utskottet anser, att sådane företag ej böra inledas, för hvilkas kostnader raan ej ser den verkliga gränsen, hvarken i afseende på fullbordandet eiler framtida vid mag [hållandet, kan TJtskotlet icke tillstyrka Rikets Ständer alt för närvarande bevilja ytterligare anslag till ifrågavarande vattenledning vid Carlskrona» Stockholm den i5 Julii 1834;.
Nro 1 c g'.
Jtirkom till Exp. Utsk. cl. a3 Julii., Memorial, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, uti en ser kild fråga, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 18, angående provisoriska utbytet af den för General Assistance Contoret begagnade egendom, emot den Stockholms Stad tillhöriga f. d, sd kallade Hessensteinska egendomen» (Rgs Afd.)
Sedan uti ofvanmrmmle Betänkande N:o ig, samt
Utfå landet öfver anmärkningarne dervid Nro 70, Utskottet tillstyrkt definitivt utlryte af förrberörde srne egendomar, och att, såsom mellangift, skulle ifrån Riksgäld S-Contor et utbetalas lill Stockholms strid en contant summa af Fyra Tusen Ooo) Rdr.
Brno, så hafva samtlige Riks-Stånden väl bifallit det definitiva utbytet, men arne Riks-Slånd, nemi.
Ridderskapet och Adeln samt Ron de-Stå ndc t afslagit den af Utskottet tillstyrkta mellangift af 4ooO'
Rdr. B:co, sorn ifrån Riksgälds-Contoret skulle lill Stockholms Stads Dråtsel-Commission utbetalas.
Och som i nyssnämnda omständighet arne Riksstånd stannat emot arne, i skiljaktiga beslut, så och med anledning af §„ i Riksdags-Ordningen hemställer Utskottet, huruvida icke Ridderskapet 00b Adeln eller Bonde-Ståndet skulle finna för godt förena sig med Pre» 6 Stals-Utskottets Utlåtande Nxo 199, sto- och Borgare-Stånden.
Men skulle denna föreslagna samman jemkning i MiksvStåndens skiljaktiga beslut icke godkännas, så får Utskottet, i afseende på frågans behandling uti förstärkt Stats-Utskott, föreslå nedanstående voterings-propositioner:
Den, som bifaller, att, på sätt Preste- och Borgare-Stånden beslutat, vid skeende definitivt utbyte af den utaf f. d. General Assislance-Contoret begagnade egendom emot den Stockholms Stad tillhörige f. d. så kallade Hessensteinska egendomen, såsom mellangift på sistnämnde egendom, ifrån Riksgälds-Contoret må utbetalas till Stockholms Stads Drätsel-Commission en contant summa af Fvra Tusen (j-joooj) Riksdaler Banco, voterar Ja ■— den det ej vill, voterar Nej —- Yinner
Nej — kommer nyssberörde mellangift icke att erläggas, oell Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, genom Stats-Utskottet, få sig uppdraget att, med tillkännagifvande af Rikets Ständers fattade Beslut, inhemta Stockholms Stads Drätsel-Commissions bestämda yttrande: huruvida bejnälde Commission vill, utan anspråk på ifrågavarande contanta mellangift, samtycka tili definitivt utbyte af f. d. så kallade Hessensleinska egendomen emot den af f. d.
General-Assislance-Contoret begagnade egendomen.
Stockholm den 22 Julii i834- N:o 199.
Änk. till Exp. Utsk. dea 2 Åug.
Utlåtande} i anledning af väckta motioner om Mötes-passevolance-afgiftens upphörande, samt om anslag utaf allmänna medel till Indelta Armé ens vapenöfningar, cu. a.)
I enlighet med hvad Utskottet uti aotde punkten af Betänkandet N:0 81, angående regleringen af Riks-Stalens tredje Hufvud-Titel omnämnt, får Utskottet nu afgifva ytterligare Utlåtande rörande de i berörde ämne väckta motioner.
Grefve Horn} C, Fhar, uti en härom afgifven motion, yttrat, att Rikets Ständer icke ega magt alt i annan ordning, än i 61, 62, 63, 69, Stats-Utskottets Utlåtande IV:o 195 7 'jo, jt och j3 (^§.
Regerings-Formen samt 3o och 3i §§.
Rifisdags-Ordwi-ugen stadgas, bevilja Statsanslag elier ålägga Svenska medborgare något skattebidrag, vare sig i penningar eller varor; att, örn sådant vid en Riksdag af förhastande eiler missförstånd likväl skett, Rikets derefter saminankommande Ständer ega icke allenast rättighet, utan äfven ett åliggande.,, att rätta det begångna misstaget, och att,, då Rikets Ständers beslut vid sista Riksdag om Motes-passevolance-afgiften, efter Grefven® tänka, innebure ett såbeskaffadt olyckligt missförstånd om frågans natur och Rikets Ständers beslutande rätt deri, samt billigt afseende borde fästas vid jordbrukets- alltjemt stigande bördor af Indelnings-verket, Grefven, af desse förenade anledningar; funné sig föranlåten* föreslå Passevolance-afgiftens upphörande, samt beviljandet i stället af ett årligt anslag med 200,000 Rdr till Indelta Arméens vapenöfningar; och har Grefven vidare tillstyrkt, att nämnde summa borde utgå genom bevillning, och företrädesvis af den skatt, hvarmed brännvinsproductionen kan blifva belagd.
Bonde-Ståndet har till Stats- samt Allmänna Besvärs— och Oeconomie-Utskottens gemensamma behandling remitterat åtskilliga inom Ståndet väckte motioner, rörande förändrade grunder för denna afgifts utgörande, såsom att Rust- och Rotehållare må, likasom före är 1812, få förse soldaten under mötestiden med mät in natura; att afgiften icke må uttagas till högre belopp än hvad sora bevisligen, för hvarje år åtgått vid möten inom Regementenas stånd, o. s. v., och i anledning af hvilka de sammansatta Utskotten skola* Utlåtande afgifva; men ibland dessa motioner förekommer en af Riksdags-Fullmägtigen Anders Andersson från Westerås Ifan; den Stats-Ulskottet, såsom varande af alldeles enahanda syftning med Grefve Horns, trott sig böra här till besvarande upptaga.
Anders Andersson hur nemligen, med omnämnande af det olagliga sätt, hvarpå denna, egentligen Bonde-Ståndet tryckande skattebörda vid sista Riksdag tillkom, föreslagit, att densamma såväl i penningar sorn effecter må alldeles afskaffas, ogIi till stöd derföre åberopat dels 1685 års med Kongl. Maj:ts stadfästelse försedda Reglemente emellan allmogen och soldaterne i Länet, hvilket Reglemente uti 9 bestämdt fritager Bonden från skyldigheten att till Regements- och andra möten gifva knekten hvarken fri skjuts, mat eller penningar, dels ock 80 och 114 §§• Regerings-Formen.
Och har Ander?
Andersson trott en lindring i detta hänseende så mycket hellre böra Rust- och Rotehållare beredas, som kneklarnes underhåll pch aflöning i närvarande tid stiger till mångdub - 8 Stats-JJLsJiOttets Utlåtande N;o 100. belt mera an livad 6 §. af ofvan åberopade Reglemente utstakar, samt alltså yrkat, atL alla för möten och läger erforderliga och dermed förenade kostnader, af hvad namn de vara må, böra af Statsmedlen utgå, och hvartill tredje Hufvud-Titeln, efter Anders Anderssons förmenande, äfven lemnade full tillgång.
Utskottet anser sig icke höra ingå i besvarande af hvad dessa framställningar innehålla rörande Möles-passevolance-frågans behandling vid sista Riksdagen, utan endast fästa uppmärksamhet dervid, huruvida någon lindring skulle kunna beredas Rust- och Rotehållare i skyldigheten alt bestrida kostnaden för Indelta Armeens vapenöfningar.
Men då, i händelse af Mötes-passevolance-afgiftens borttagande, annan tillgång för bestridande af kostnaderne vid Indelta Armeens vapenöfningar, Stats-Utskottet veterligen, icke finnes, än att i motsvarande grad öka Allmänna Bevillningen, hvilken utväg åter Utskotcet anser i närvarande tidpunkt vara mindre lämplig, kan Utskottet, sorti, i strid med den af Riksdags-Fullmägtigen Anders Andersson yttrade förmodan, funnit anslagen'under tredje Hufvud-Titeln i allmänhet snarare mindre tillräckliga för de uppgifna behofyen, till ofvanberörde motioner icke tillstyrka hlfaij.
Stockholm den 2 Augusti i834- N:o 300.
Utsk. den 2 Åug. Utlåtande, i anleda ng af Grefve II. v. Ferscns motion, rörande de förändringar, som insmygt sig uti de af Konung Carl XI confirmerade och med allmogen upprättade sd kallade knekte-contracten.
(U. Af Grefve von Fersen, H„ sorn redan vid sistförflutne Riksdag i berörde Ämne väckte motion, men å hvilken Ridderskapet och Adelns pluralitet - Slats-TJtskottcts Utlåtande N.-o 200. 9 ralitet vägrade remiss, har nu ånyo härom gjort framställning, under anförande, att dessa af Konung Carl XI utfärdade Contract, varande rätta och enda grunden för utgörandet af den åtagne knektehålls-förbindelsen, under deras i5o-åriga tillvaro, blifvit föråldrade, att de ömsesidiga vilkoren fallit i glömska och nu äro för största delen af dem, som de angå, obekanta, och alt såväl de deruti stadgade knektevilkoren, som Rotehållares öfriga skyldigheter, geiiom tidsförhållandenas olika kraf, omständigheterne och de tid efter annan vidtagne partiela förändringarne, aro af ringa eller alls ingen öfverensstämmelse med dem, som nu för tiden afslutas emellan Rote och Soldat.
Grefve v. Fersen, som funnit det vara en för vidlyftig och för frågans behandling ej oundgängligen erforderlig åtgärd, att ingå uti en, alla enskilda contract uti Indelta Armeen omfattande, granskning, rörande de olikheter, som förefinnas uti de emellan rotebållarne och soldaten afslutade contract, vid jemförelse med de bestämmelser, som primitiva knekte-contracten utstaka, och med hänseende till de under den förflutna tiden öfver dem utgifne Kongl. Resolutioner, hvilka, i Grefvens tanka, borde ega samma orubbliga egenskap, som sjelfva knektehållet, då de utgöra vilkor för detsammas åtagande, — har deremot upplysningsvis vid motionen bifogat ig serskilde emellan Rote och Soldat upprättade contract, af hvilka, ehuru 10 stycken äro från samma Regemente och åtskilliga från samma Compagnie, och dessutom en stor del vederbörligen uppvisade och påtecknade å Lands-Cancelliet vid Recruteringsmötet, likväl tydligen kan hemtas en föreställning, huru I allmänhet sådane contract, utan kännedom af den lagliga grunden, i allmänhet upprättas, äfvensom den ringa öfverensstämmelse med hänseende till lega, lön och öfriga vilkor, som sådane contract ega med dem, som Konung
Carl Xl såsom orubbligt gällande förklarade, så väl genom Kongl, Confirmationen af den 5 December 1682, som genom Kongl.
Resolutionen af den i5 Januarii 1684.
Sedan Grefve v. Fersen derefter uppdragit en jemförelse emellan dessa äldre stadganden och de under Litt.
A. och R. vid motionen bilagde knekte-contract, utvisande den större tunga Rotebållarne i flere delar fått vidkännas, har Grefven, på det hvar och en må blifva i tillfälle att anställa en sådan jemförelse, i korthet uppgifvit de vilkor, på Bih. till R.
ProL i83/\.
4 Sami, 1 Afd. 2 Band. t 2 g:de Häftet.
I.0(
Siats?
Utskottets- Utlåtande N.'o aoo. hvilka allmogen knsklehållet sig åtagit, och borde dessa, vilkor,. såsom utgörande grunden för åtagandet, i Grefvens tanka, kunna påräkna samma. orubbliga egenskap oehs samma helgd-, sorn- sjelfva Indelningsverket.
Knekte-Contraetet af år 1682. bestämmer:: ”r:o Att Regementet allt framgent skall bestå af 1,200 man. med corjporaler och» gemena, såsom indelningen, efter går da talet, deröfver är gjord och 'u ttryckligen: förask l ifver ”2:0
Att hufvudlegan. skulle- upphöra, och- knekten, undfå i årlig; lön: 35 Daler kopparm.” ”3:o
Att, i fall svårighet skulle förete sig vid knekts anskaffande utan. städsel eller lega, Kongl,.
Maj:t lern nät tillstånd, att allmogen, genom Fjerdingsman nen,.
Länsmännen och Fogdär.ne kunna, om så, tillgång finnes, till knekt insätta löst folk, lättingar och dnftekarlar, hvilka, för den årliga lön, föda och kläder,, skulle tillhållas troligen, och väl genast att tjena,” ”4:o
De, som redan legde voro (bC8'a), eller utgångne för egne eller ödeshemman, skola slraxt efter indelningen tillgodonjuta,, af deras tillordnade värdar, föda, kläder och deras årliga lön, 35 Daler kopparm,” "5:o Af de knektar, sorn lefde och sorn förut voro utgångne af Kronooch Skatte-rotarne, och de,, sorn voro utgångne af Frälset,, indelas på Frälse-r.otarnei. o. s. v.; äfvensom alt allmogen icke skall till svårare, knektehåll graverade vapda, än att två. liela gårdar, svarandes en half emot en liel, och 2-4idelär emot en hel, 2«8:delär enrot en hel,, få blifva, tillsammans örn en knekt,” ”6:0 Befriades allmogen,, sedan Regementet vöre fulltaligt,, från den inqvartering' och inläggande de förut haft.” ”7:0
Att allmogen, löfval häfver, att bygga soldaten en serdeles stuga, honom ett spannland åker, kåltäppa, liten haga eller ängstycke af 2. lass hö afbryta, samt såsom billig erkänsla, emot arbete, då knekten hos roten arbetar,, bestå, honom. en. släpekladning; af valmar,, nemligen räck och byxor.”’ ”8:0 Att Liveriskläderna endast fick. nyttjas på Generalmönstringar och möten.” ”9:0
Att de- förr brukliga- tågpenningarne- afskaffädes, och att,, då knekten, så länge-lian hemma hos ; väidarne förhlifver, undfår sin årliga lön,, föda och kläder,, och. dessutom,, då, hani utmar.cherar, liela lönen för. ■Stals&ukottets Utlåtande 2V:o 200.. ett Sr, må lian icke ega rättighet hvarken att tågpenningar 'eller annat i dessa mål något att fordra.” ”10:0
Om uti krigstider hela Regementet eller till endel blifver ruineradt, skall dess uppsättning ske året derefter innan Mars månad.
Dör eljest någon knekt i fredstid, lemnäs högst 3 månaders tid innan ny bör i N:r insättas.
Sammaledes om gemen till Corporal avancerar.” ”11:0
Om någon rote vore så olycklig, att ofta dess knekt afginge, lemnäs hvar socken frihet att sig emellan öfverenskomma om, huru vid slikt tillfälle de böra hvarannan understödja.” ”12:0
Ätt allmogen, ej besväras med Underofficerare, sorn serskilda hemman fått sig tilldelade, utan allenast med Corporalerne, sorn ega samma lön och vilkor, som gemen åtnjuter.” ”i 3:o Garanteras allmogen, att de uti allo måtto verkligen skola njuta tillgodo livad contractet innehåller.”
Öfver dessa punkter och vilkor yttrar sig Konung Carl XI i Dess Confirmatibn: ”Alltså bafve Wi, besinnandes hvad som således med ofvanbemälde provincer afhandladt och stadgadt är, lända till War tjenst och Wårt Rikes samt trogna undersåtares välfärd, trygg- och säkerhet, nådeligen velat confirmera och stadfästa; eftersom Wi ock härmed i förmågo af detta Wårt öppna Bref detsamma uti alla sina clausuler confirmera och stadfästa, samt på det kraftigaste i Nåder försäkra Wäre trogne undersåtare, menige allmogen uti ofvanbemälde provincer, att de dervid nu och i tillkommande tider i allo må.tto skola obrottsligen handhafde och beskyddade blifva, och ingen, som i kraft af merbemälde afhandling förslås bör, skall vara tillåtet detta vissa knektehåll till andras gravaLion och förfång sig att undanbedja eller draga.” ”Wi bjude och befålle fördenskull härmed alle vederbörande, att de häremot hvarken sjelfve något göra, eller tillåta af androm något att ske eller förfaras, utan deröfver alfvarlig hand hålla, att sådant allt oryggligt må blifva observeradt och iakttaget.”
Dessa och inga andra förbindelser ålades och åtog sig allmogen vid knekteliållels inrättande, och hvad derutöfver tillkommit är, enligt Grefve v.
Perseus tanka, om ej olagligt, dock orättvist, eller åtminstone ett obilligt förökande af de jorden vidlådande mångfalldiga skattebesvär och prsesta tioner» Rättvisaste sättet att afhjelpa denna börda anser Grefven visserligen vara upplifvandet af de primitivt stadfästade bestämmelserna foch ;anskaf~ Stats Utskottets Utlåtande iV:o 200. fandet af de förändringar, sorn haft den ene contrahentens betungande thil följd, men sådane svårigheter mota härvid i verkställigheten, som, efter livad Grefve v.
Fersen medgifvit, göra den snart sagdt omöjlig; men Grefven har dock ansett en utväg vara öppen att, utan rubbning af grundprincipen för Indelningsverket, komma till ett nära lika resultat, eller att återställa tungan af delta skattebcsvär i nära paritet med hvad det var vid första åtagandet.
Ehuru de motionen hilagda 16 Soldat-contract från a:ne Regementen inom sig ega stora olikheter, öfverensstämma dock alla deri, att anskaffandet af knekt och hemkallet i betydlig nion nu är förknippadt med större svårigheter, än utgifter ne derföre calculerades uppgå, eller enligt contractet voro, då öfverenskommelse!! afsiutades.
Grefven anser detta svårligen kunna bestridas, oell ela härtill Rigges, att, om än soldatens löneförmoner stadgades till något visst för kommande tider, vår egen tids erfarenhet häst vittnar huru mycket slika förordningar åtlydas, då det står uti hvar och ens skön och godtycke att derpå ingå eller ej, samt dessutom att, ju mera landet vranér i odling deli industriel t afseende, ju svårare och drygare kommer soldatens anskaffande att blifva; så har Grefve v.
Fersen med bibehållande af Indelningsverkets och knektehållets idé lill Landets försvar, ansett den enda och lättaste utvägen, för alt bereda rättvis tillämpning af det 1682 afslutade Gmnd-conlractet, varaden, att från ett rotens enskida åliggande till elt allmänt förändra de delar af detta skaltebesvär, som äro oberoende af och i ingen nion rubba hvarken Indelningsverkets princip eller de rote och soldat emellan nu afslutade enskilde antagnings-contracten.
Och har Grefve v. Fersen, med häraf hemtad anledning, föreslagit den förändring af 7:de punkten af knektehåils-contractet af den 5 December 1682, att hädanefter ”roten må befrias så väl från skyldigheten att soldaten med Häder ”förse, äfvensom från bestridandet af nu ålagdé skyldighet att bekosta dess ”vapenöfningar, hvilket allt framdeles borde af Statsmedlen utgå; Rote”hållarens förbindelse i anseende till knektehållsskyldigheten inskränkt lill, ”på sätt Indelningsverket bestämmer, anskaffandet och det öfriga årliga ”aflönandet af soldaten, utan ringaste förminskning af det rotens åliggande, i anseende till boställe och hemkall, sorn ofvanbemälde ;conlract af ”år 1682 stadgar ocb bestämmer.”
I anledning af denna motion hafva inom Ridderskapet och Adeln åtskilliga anföranden blifvit afgifna, af hvilka några äro i samma syftning, Stals-Utskoltets Utlåtande N:o 200, r3 sorn Grefve von Fersens framställniug, roen åter andre innehålla vedeiläggning af Grefve v, Fersens yttranden och af de slutsatser, hvilka lian af de irppgifne förhållandena dragit.
Och har Grefve Cronhjelm, O, A., sorn ansett frågan icke vara nog utredd, tillstyrkt, det Rikets Ständer må hos Kongl.
Maid i underdånighet anhålla, att undersökning måtte företagas, huruvida och i hvad nion de 1111 gällande knekte-contraeten medföra större skyldigheter, än sorn genom de primitiva eontraclen voro bestämde, samt i hvad nion roteringsskykligheten, knektehållet, beklädnads- och mötes-passevolancen hårdare trycker jordbruket nu, emot de skyldigheter, sorn ålågo detsamma enligt de primitiva knekte-contraeten, äfvensom att en sådan utredning måtte blifva nästkommande Rikets Ständer förelagd.
Detta allt, jemte de Utskottet af Grefve v. Fersen lill upplysning i?
ämnet serskildt meddelade handlingar, har Utskottet tagit under öfvervägande, och får till en början förklara, det Utskottet icke trott sig, i anledning deraf, böra ingå uti någon noggrannare undersökning om de olikheter, som kunna förefinnas emellan nu vällande knekte-contract, och de för sådane contract af Konung Carl XI stadgade allmänna grunder och föreskrifter.
Utskottet, som sålunda inskränker sig till besvarande af de-utaf Grefve v. Fersen gjorde framställningar 0111 beklädnads- och mötes-passevolance-afgifl ennes förvandlande, från ett Rotehållare na ensamt drabbande,, till ett för alla Samhällets medlemmar gemensamt bidrag, får, i afseende härpå, yttra, det Utskottet medgifver, att de med roteringsbesväret förenade kostnader äro ganska dryga; och att önskligt vore, det lindring deri kuncle beredas, utan att andre samhällsclasser derigenom blefve öfver Rofvan betungade; men då Utskottet, under närvarande förhållanden, såsom ersättning för den minskning, hvilken skulle ifrågakomma i Rotehållares berörde bidrag, ej- kan uppgifva annan tillgång, än att ingående Eevillningen i motsvarande nion okas, och hvilken utväg- äler Utskottet, i närvarande tidpunkt, anser vara mindre lämplig för ett ändamål, som ej är oundgängligt, kan Utskottet icke tillstyrka bifall till Grefve von Fersens ofvanberörde motion.
Beträffande åter Grefve Cronhjelms hemställan om en undersökning, till utrönande huruvida och i hvad mon de nu gällande knekte-eontracfcen medföra större skyldigheter,, än genom de primitiva eontracten åla - ■Siats-Utskottets Utlåtande N.o lot. des; sa, enär en så beskaffad undersökning skulle i verkställigheten vara förenad med större svårigheter, än som motsvarades af det gagne liga i en sådan utredning, eftersom nu varande förhållanden grunda sig pä gällande författningar, kan Utskottet, sorn anser beböfliga föi ändringar böra vidtagas med afseende mera pa -Samhällets närvarande tdlstand, an pa det, sorn existerade, då knekte-contructen först uppgjordes, icke tillstyrka bifall å Grefve Cronhjelms ofvanberörde framställning.
Stockholm den 2 Augusti i834- N:o 201.
Åtik. till Exp. l^sk. den 5 Augusti Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts den i5 sistlidne Maji t 11 Utskottet afldtne Nådiga Remiss ä handlingarne i målet, rörande sökt everldelig skattemannarätt ä det under Ulricsdals Kungsgård förr lydande hemmanet Kefvinge med dertill hörande utjord.
(U.A.f
Uti en lill Kongl, Maj:t ingifven underdånig ansökning har Herr Presidenten och Stats-Rådet m- m. G Poppius i underdånighet anhållit, att, emot qvittning af egande Tullgarns- och andra skatterättsfordringar, tillsammans utgörande 36 daler Silfvermynt, erhålla full ego med skattemannarätt af Kefvinge hemman med dertill hörande utjord, beläget i Danderyds Skeppslag och Socken af Stockholms Län, och förr lydande under Ulricsdals Kungsgård; och har Sökanden underdånigst andragit: huruledes Kefvinge hemman med dertill lydande utjord blifvit, till följd af Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse till Dess och RiketsKammar-Collegium den s3 Februarii 17pi, af bemälde Collegium den 6 dérpåföljde Junii, uti utfärdadt Cöntract, öfverlåtet under arrende på 5o år, emot m Rdr. 5 sk. 4 rst. årligen, till sedermera aflidne Guld-’ och Silfverarbetaren Eneroth, med rätt och vilkor, sorn uti det den underdåniga ansökningen bifogade Contractet utvisas; alt Eneroth i lifstiden på berörde egendom nedlagt betydande omkostnader för byggnaders uppförande, trädgårdars Stats-VIskottets Utlåtande _Y;o 201 .. anläggning m. m., och att, efter vingar, hvilka, genom träffad öfverenskommelse örn godtgörelse för värdet af de å Kefvinge uppförde byggnader, under den 8 Julii 18 r 8 till Sökanden öfverlålit Kefvinge och dertill hörande utjord, med all den rätt, hvarmed de det samma innehaft,, och hvilken öfverlåtelse blifvit af Kongl.
Kamrnar-Coilegium. uti: öppet bref den 20.
October nyssnämnde, år bekräftad.