Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sl. Prol. 1856—1858. 1 Sami. t Afd. 2 Band. 29 Haft. 2 Kongl. Maj:ls Kådiga Skrifvelse N:o 137. skaffenhet, som Köping-Hult-banan, eller från omkring 500,000 (ill 750,000 K:dr Riksmynt per mil, deruti inberäknade kostnaderna för rörelse-materiel och verkstäder, äfvensom att den garanterade räntan höjdes till ett belopp, lämpadt efter nuvarande tidsomständigheter, eller från 5 procent under 40 år till 6 procent under samma tid, hvaruti, likasom förut, skulle innefattas årlig amortering af aktie-kapitalet, så att detsamma vore till fullo betäckt vid garanti-tidens, eller de 40 årens, förlopp, då jernbanan med alia dess tillhörigheter borde utan lösen tillfalla Staten; på grund af hvilket allt, och då Direktionen dssutom funnit stora svårigheter för aktie-teckningens erhållande uppkomma derigenom, att i statsgarantien den efter minimum af kostnad för jernvägen beräknade, garanterade summan icke gjorts (ill sitt belopp bestämd, utau endast blifvit upptagen såsom ett maximum, som, i händelse af byggnadskoslnadernas utgående med mindre belopp, skulle dertill uedsättas, men icke i något fall kunde öfverskridas, Direktionen nu hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit täcktes till Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att, jemte det arbetstiden förlängdes intill 1860 års slut, Svenska Statens garanti måtte beviljas Kongl. Svenska Aktiebolaget för jernväg mellan Köping och Hult för en årlig netto-inkomst af dess jernvägs-anlägguing under 40 år af 6 procent å anläggnings-kapitalef, beräknadt för 142/s mil till 11 millioner Ridr Riksmynt; i sammanhang hvarmed
Direktionen i underdånighet hemställt, huruvida icke, med anledning af Kongl. Maj:ts (ill Rikets
Ständer framställda plan för nordvestra stats-stambauan, det torde linnas lämpligt, afl staden Christinehamn blefve, i stället för Hult, utsedd till Bolagets jernbanas slutpunkt vid Wenern, i hvilket fall vid slats-garantiens beviljande behörigt afseende borde fästas på det högre miltalet och deraf uppkommande .större anläggningskostnader.
För den händelse åter, att hvarken förhöjd garanti eller audra motsvarande förmåner blefve af Svenska Staten Bolaget beviljade, har Direktionen i underdånighet tillkännagifvit, att
Direktionen icke såge någon annan möjlighet till Skyndsamt fullbordande af ifrågavarande stora och vigtiga koramunikations-led, än att Staten af Bolaget inköpte dess egendom och sjelf fullbordade arbetet; anhållande Direktionen slutligen att, om Svenska Staten hvarken skulle vilja köpa Bolagets egendom elier gifva detsamma erforderligt understöd till jernvägens fullbordande, Bolaget åtminstone måtte varda bibehållet vid alla öfriga detsamma tillförsäkrade förmåner och rättigheter, jemte erkänd besittningsrätt till den egendom, Bolaget med sina penningar förvärfvat, samt dessutom förklaras berättigadt alt omedelbart återbekomma återstoden af de, jemlikt Bolagets med Staten afslutade kontrakt, i Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor nedsatta medel.
Enär, med hänsigt till den af Kongl. Majit till Rikets Ständer vid innevarande riksdag framställda och af Rikets Ständer i vissa delar godkända plan för sträckningen af Statens jernvägar, den af Kongl. Svenska Aktie-bolaget för jernväg mellan Köping och Hult numera emellan Arboga och Örebro färdigbyggda jernbanans vidare fortsättning i vestlig riktning emot Hult eller Christinehamn icke kan antagas komma att för Staten blifva af det gagn, som motsvarar äfventyret af den i betydlig mån utsträckta Kongl. Maj-.ts Kådiga Skrifvelse K:o 137. 3 ränte-garanli, hvilken af Bolags-direklionen uu blifvit ifrågasatt, anser Kongt.
Sig sakna anledning att hos Rikets Ständer förorda Bolags-direktionens i berörda afseende framställda begäran; äfvensom Kongl. Majit tinner hvad
Direktionens ansökning för öfrigt innehåller icke vara af beskaffenhet att påkalla annan åtgärd från Kongl. Majits sida, än att, då Bolags-direktionens ofvanberörda den 23 September 1856 ingifna underdåniga ansökning blifvit af Kongl.
Majit till Rikets Ständer öfverlemnad, på det pröfvas måtte, huruvida densamma borde till något deras beslut föranleda, Kongl.
Majit härmed vill i enahanda ändamål till Rikets Ständers Stats-Utskott i nåder öfverlemna förevarande underdåniga ansökning, med hemställan dervid, om ej, derest Rikets Ständer icke finna skäl att bifalla hvad af Bolags-direktionen blifvit i öfrigt begärdt, Rikets Ständer må anse det med billighet öfverensstämmande samt medgifva, att det hos Stats-kontoret qvarstående belopp, 150,000 R;dr Banko, utaf den, enligt § 4 i Bolagets oktroj, nedsatta summa får af Bolaget, utan afseende på dess underlåtenhet att inom stadgad tid fullborda jernvägs-anläggningen, återlyftas.
Under Hans Majits, Min Allernådigste Konungs och Herres sjukdom: CARL.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-är enden, hållet inför Hans Kongl.
Höghet Kronprinsen-H egenten i Stats-rådet å Stockholms Slott, den 75 November 1857.
Hans Excellens, Herr Justiiie-Stats-ministern Gunther, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas, 4 Kongl. Maj:ls Kådiga Skrifvelse S:o 137.
Derefter föredrog Departements-Chefen, Stats-Rådet Almqvist: 30.
Eu af Direklioueu fur Kongl. Svenska Aktie-bolaget för jernväg mellan Köping och Hult under den 11 innevarande månad till Kongl. Maj:t iugifven skrift, deruti Direktionen anfört: att, genom Bolagets beslut att utgifva preferens-aktier, Direktionen blifvit i stånd att med den drift fortsätta jernvägs-arbetel, att en större del af banan, eller från Örebro till Arboga, deu 29 sistlidne Augusti öppnats för allmän trafik; att likväl den under innevarande år allmänt rådande penningebristen förorsakat, att aktiekapitalet icke kunnat genom ytterligare teckning af preferens-aktier ökas och således ej heller utväg beredas lill vägbyggnads-arbetets vidare fortsättande; att som denna penningebrist numera vuxit till verklig kris samt jemväl, efter sin öfvergång, utan tvifvel komrne att för en längre tid hålla räntan vid en böjd, som förut icke kunnat anas eller beräknas, Direktionen, äfven om någondera af de förmåner, hvarom Direktionen under den 23 September 1856 hos Kongl. Maj:t gjort underdånig framställning, nemligen antingen en förändrad räntegaranti eller ett låneunderstöd, blefve af Staten beviljad, likväl ej vågade hoppas att kunna fullborda jernvägs-arbelena; samt att, enligt Direktionens tanke, dertill fordrades, att deu summa, på hvilken Statens garanti för ränta och amortering beviljats, blefve höjd till likhet med hvad som kunde förutses och beräknas blifva deu verkliga kostnaden för en jernvägs-anläggning af den längd och beskaffenhet, som Köping-Hultbanan, eller från omkring 500,000 till 750,000 R:dr Ruut per mil, deruti inberäknade kosluaderna för rörelse-materiel och verkstäder, äfvensom att den garanterade räntan höjdes till ett belopp, lämpadt efter nuvarande tidsomständigheter, eller från 5 % under 40 år till 6 % under samma tid, hvaruti, likasom förut, skulle innefattas årlig amortering af aktie-kapitalet, så att detsamma vore till fullo betäckt vid garanti-tidens, eller de 40 årens, förlopp, då jernbanan med alla dess tillhörigheter borde utan lösen tillfalla Staten; på grund af hvilket allt, och då Direktionen dessutom funnit stora svårigheter för aktie-tecknings erhållande uppkomma derigenom att i stats-garantien deu efter minimum af kostnad för jernvägen beräknade, garanterade summan icke gjorts till sitt belopp bestämd, utan endast blifvit upptagen såsom ett maximum, som, i händelse af byggnads-kostnadernes utgående med mindre belopp, skulle dertill nedsättas, men icke i något fall kunde öfverskridas, Direktionen nu hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit täcktes till Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att, jemte det arbetstiden förlängdes intill 18HO års slut, Svenska Statens garanti måtte beviljas Kongl. Svenska Aktie-bolaget för jernväg emellan Köping och Hult för en årlig netto-inkomst af dess jernvägsanläggning under 40 år af 6 procent å anläggniogs-kapitalet, beräknadt för 14 2/3 mil till Kongl. Maj:!t Kådiga Skrifvelse N:o 137. mil lill 1 I millioner 11:dr H:mt; i sammanhang hvarmed Direktionen i underdånighet hemsliilll, huruvida icke, med anledning af Kongl. Majds lill Rikets
Ständer framställda plan för nord-vestra siats-stambanan,- det torde finnas lämpligt, alt staden Christinehamn klefve, i .stället för Hult, utsedd (ill Bolagets jernbanas slutpunkt vid Wenern, i hvilket fall vid stats-garantiens beviljande behörigt afseende borde fästas på det högre miltalet och deraf uppkommande större anläggnings-koslnader.
För den händelse åter alt hvarken förhöjd garanti eller andra motsvarande förmåner blefve af Svenska Staten Bolaget beviljade, hade
Direktionen i underdånighet tillkännagifvil, att Direktionen icke såge någon annan möjlighet (ill skyndsamt fullbordande af den Bolaget anförtrodda stora och vigtiga kommunikations-led än att Staten af Bolaget inköpte dess egendom och sjelf fullbordade arbetet; anhållande Direktionen slutligen att, om Svenska Staten hvarken skulle vilja köpa Bolagets egendom eller gifva detsamma erforderligt understöd till jernvägens fullbordande, Bolaget åtminstone måtte varda bibehållet vid alla öf riga detsamma tillförsäkrade förmåner och rättigheter, jemte erkänd besittnings-rält tili den egendom, Bolaget med sina penningar förvärfvat, samt dessutom förklaras berättigadt att omedelbart återbekomma återstoden af de, jemlikt Bolagets med Staten afslutade kontrakt, i Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor nedsatte medel.
Departements-Chefeu anförde i underdånighet: “Enär, med hänsigt till den af Kongl.
Majit (ill Rikets Ständer vid innevarande Riksdag framställda och af Rikets Ständer i vissa delar godkända plau för sträckningen af Statens jernvägar, den af Köping-Hulls jernvägs-bolag numera mellan Arboga och Örebro färdigbygda jernbanans vidare fortsättning i vestlig riktning emot Hult eller Christinehamn icke kan antagas komma att för Staten blifva af det gagn, som motsvarade äfventyret af den i betydlig män utsträckta räntegaranli, hvilken af Bolags-direktionen nu blifvit ifrågasatt, anser jag mig för närvarande, lika litet som vid det tillfälle, då Bolagets i enahanda syftning gjorda ansökning den 2S November 1856 i underdånighet föredrogs, ega anledning tillstyrka Kongl. Majit att hos Rikets Ständer förorda Bolags-direktionens i berörde afseende framställda begäran; äfvensom jag finner hvad Bolags-direktionens ansökning för öfrigt innehåller icke vara af beskaffenhet att föranleda annan Kongl. Majlis åtgärd, äu att, då Bolags-direktionens förra nyssberörda ansökning blifvit af Kongl.
Majit till Rikets Ständer öfverlemnad, på det pröfvas måtte, huruvida densamma borde till något deras beslut föranleda, äfven förevarande underdåniga ansökning bör i enahanda ändamål Rikets Ständers Stats-Utskott tillställas, med hem Bih. till R.,St. Prot. 1856—1858. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 29 Häft. 2 6 Kongl. Majda Kådiga Skrifvelse N:o 137. ställau dervid, om ej, derest Rikets Ständer icke finna skal att bifalla hvad af Boiagsdirektioneu blifvit i öfrigt hegardt, Rikets Ständer inå anse det med billighet öfverensstämmande samt medgifva, att det hos Stats-kontoret qvarstående belopp, 150,000 R:dr B:ko, utaf den, enligt § 4 i Bolagets oktroj, nedsatta summa får af Bolaget, utau afseende på dess underlåtenhet att inom stadgad tid fullborda jernvägs-auläggniugeu, återlyftas.*
Uti detta Deparlenienfs-Chefens yttrande instämde Stafs-Rådets öfrige ledamöter.
Höghet Kronprinsén-Regenten behagade i nåder gilla hvad StalsRådet härutinnan yttrat och tillstyrkt samt befallde, att uådig skrifvelse i ämnet, sådan den Aunes detta Protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständers Stats-Utskott afgå.
STOCHHOLM, tryckt hot J. W. Lundberg, 1868.
4 Innehålls-förteckning öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner och Skrifvelser till Rikets Ständer, åren 1856—1858.
JV2 \
Proposition, angående Stats-verkets tillstånd och behof. % dito angående upphörande af det från rotehållarne eller soldaterne vid indelta Infanteriet nu utgående bidrag till soldat-beklädnadens anskaffande och underhåll. angående vissa ändringar i nu gällande stadganden om utskrifningssättet och inrättningen af Allmänna Bevurings-manskapet. om upphörande af fourage-passevolans-afgiften vid beridna rusthålls-regementena. i fråga om beräkningsgrunden för salpeter-hjelpens utgörande inom en del af Södermanlands län. i fråga om disposition af sex stycken holmar i Götheborgs och Bohus skärgård. angående utbyte af kronolänsmans-boställena Melby och Näsby emot kronoskatte-hemmanet Bredinge på Öland. angående upplåtande af mark å kronoparken Rådaås i Skaraborgs län för en vattenledning till staden Lidköping.
1 Sami 1 Afd. 2 Band. 30 Häft. 1 3. dito 4. dito 5. dito 6. dito 7. dito 8. dito Bih. till B. St. 2 9.
Proposition, angående försäljning af f. d.
Landshöfdinge-residens-tomterne i staden Piteå, med å dem befintliga byggnader. 40.
Skrifvelse, i anledning af förre Myntraästaren, Assessoren J. A. Grandinsons underdåniga ansökning om ersättning för förlorade boställsrum 1 4 dito i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid sistförflutna
Riks möte föreslagna lagförändringar.
i 2. dito om förordnande af en Statsråds-iedamot i afseende på handläggnin gen af vissa i Riksdags-ordningens 36 och 42 §§ omförmälda Riksdags-ärenden. 13.
Proposition, angående godtgörelse till indelningshafvare för sådane grundräntor, sorn till följd af qvarnars nedläggande afskrifvas. 4 4. dito angående åtgärders vidtagande till behöfvandes undsättning i missvextår 15. dito angående bestämmande af viss tid, hvarutöfver, vid de nya jorde böckernas granskning, undersökning uti och jemförelse med äldre jordeböcker icke må ega rum. 16. dito angående förhöjning i den pension å Rikets Allmänna Indragnings stat, som vid erhållet nådigt afsked blifvit Kongl.
Räntmästaren G. D. af Wåhlberg tillerkänd. 17. dito angående berättigande för Öfver»-direktören m. m. A. E. von Sydow att vid afskedstagandet erhålla pension å Allmänna Indragningsstaten. 18. dito angående beviljandet af en gratifikations-vedergällning åt Kapiten A.
Hahr i och för utgifvandet af hans general-karta öfver Sverige. 19.
Skrifvelse, angående hegardt ytterligare statsbidrag till fullbordandet af sluss och kanal-anläggningarne vid Dejefors och Forshaga i Wermlands län. 20. dito angående begärdt ytterligare låneunderstöd för fullbordandet af jernvägs-anläggningen mellan sjöarne Wessman och Barken i Stora Kopparbergs län. 21. dito angående resultaten af den nya lagstiftningen i afseende å bränvins tillverkningen. 22.
Proposition, angående anslag för geologiska undersökningar öfver hela Riket, samt utgifvande af derpå grundade geognostiska kartor. 3 JVS 23.
Proposition, i fråga om medgifvande af rättighet för Svensk man att i två eller flera inrikes städer samtidigt drifva handel. 24. dito med förslag till en författning, angående upphörande af bördsrätt i stad. 25. dito om inrättandet af ett statistiskt embetsverk. 26. dito angående utförandet af de större jernvägs-anläggningar inom riket, hvilka böra af allmänna medel bekostas. 27. dito angående upplåtelse af vissa delar af Jönköpings f. d. fästnings område till Jönköpings stads disposition för ny tomtreglering derstädes. 28. dito angående utbyte af indragna militie-boställena M 1 Steglinge och 8 Plöninge vid Skånska Hussar-regementet mot Höganäs stenkolsverks egande andelar i krono-skattehemmanen M 1 Vestra Klappe och J\s 1 Östra Klappe i Malmöhus län. 29. dito angående pension från Allmänna Indragnings-staten för Majoren M. L.
Lessing. 30. dito angående pension åt förre Regements-kommissarien S.
Grundal från Allmänna Indragnings-staten. 31. dito angående lösen för den åt Korporalerne vid indelta arméen och Soldaterne vid Södermanlands regemente anslagna aflöningsspanmål. 32. dito angående förhöjning af förre Krono-länsmannens i Leksands socken af Stora Kopparbergs län, Expeditions-fogden E. Hellebergs pension å Allmänna Indragnings-staten. 33. dito angående förändring i och tillägg till Riks-akten af den 6 Augusti 1815. 34.
Skrifvelse, med öfverlemnande af uppgjorda förslag till ej mindre
Lag, angå ende ordningen och vilkoren för utländsk mans upptagande till Svensk medborgare, än ock Stadga för Konungens Regerings-rätt. 35. dito angående gjorda underdåniga framställningar om statsbidrag för jern vägs-anläggningar från Mariestad till vestra stambanan, från Borås till samma stambana, mellan Köping och Uttersbergs brak samt mellan Hvetlanda och Oscarshamn. 36. dito angående Direktionens för Nora-Ervalla jernvägs-bolag underdåniga 4 JW ansökning om ytterligare låneunderstöd för nämnda jernvägsföretag. 37. Skrifvelse, i anledning af f. d. Expeditions-chefen m. m. C. F. Meinanders underdåniga ansökning om pensions-förhöjning. 38. dito i anledning af gjord underdånig framställning om statens medverkan för fullbordande af jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult. 39.
Proposition, i anledning af f. d.
Landshöfdingen i Götheborgs och Bohus län, General-löjtnanten Herr Grefve Carl Gustaf Löwenhjelms, f. d. tillförordnade Lands-kamereraren, Kronofogden Anders Samuel Peterssons och Lands-sekreteraren, Lagmannen Carl Engelbloms underdåniga ansökningar att erhålla eftergift af dem ådömdt ersättnings-ansvar för Kronans förlust, i följd af Länsbokhållaren Caspar Langlets bedrägliga förhållande. 40. dito om antagande af en Författning, angående sammanläggning af straff.
41. dito om antagande af en Författning, angående straffarbetes och fän gelsestraffs verkställande i enrum. 42. dito angående uppförande å stat af lön för Kronofogden i Westerbot tens Lappmarker, hvilkens aflöning för närvarande utgår dels från det å Riks-statens Åttonde Hufvud-titel uppförda reservationsoch förslags-anslag till Lappmarks Ecklesiastik-verket, dels i så kallad Näst. 43. dito angående afsöndring af jord från kronolägenheterna Hushagen, Köpingsön och Byslätten i Köpings socken af Westmanlands län, för utvidning och Tätning af Köpings å.
44. dito angående bibehållande af det vid 1853—1854 års riksdag till om byggnad af Långebro vid Christianstad anvisade statsbidrag 45. dito angående eftergift af den framlidne Öfversten m. m.
Israel af Eken stam, i egenskap af Chef för Westra Tull-distriktet, till ersättande ådömde andel utaf Tull-kassören G. E Bergvalls balans. 46. dito angående försäljning af tomtplatsen efter Kronans nedbrunna span måls-magasinshus i staden Carlshamn. 47. dito angående användande af de å stats-anslaget för båtsmans-beklädna den åren 1849 —1851 uppkomna behållningar. 48.
Skrifvelse, angående väckt fråga om ersättning till Rektor i Lindes stads-skola för honom frångångna djekne- eller socknegångs-penningar. 5 M 49.
Skrifvelse, angående ökadt anslag för Gymnastiska Central-Institutet. 50. dito med förslag till författning, angående Stämplade
Pappers-afgiften samt hvad vid kontrollen och uppbörden deraf bör iakttagas. 51.
Proposition, om förändringar i lagstiftningen angående tull och andra dermed förenade afgifter. 52.
Svar uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående Riksdagens för längning. 53.
Proposition, i fråga om erforderligt statsbidrag till upprätthållande af den Ar méens Pensions-kassa åliggande pensionering.
54. dito angående anslag för aflönande af en Extra Provincial-läkare med station i Trosa stad. 55. dito om årligt anslag af Sexhundra Sextiosex Riksdaler trettiotvå skil lingar Banko, eller Ett Tusen Riksdaler Riksmynt till lön åt en ny Provincial-läkare i Nordmarks härad af Wermlands län. 56. dito om öfverlåtelse af en Eskilstuna kungsladugård tillhörig tomt åt Fabriksidkaren Theofron Munktell, för utvidgande af hans mekaniska verkstad i Eskilstuna. 57.
Skrifvelse, med förslag till förnyad Förordning, angående Sveriges och Norri ges ömsesidiga handel och sjöfart. 58. dito angående sökt förhöjning i anslaget för Svenska Trädgårds-förenin gens elev-skola. 59.
Proposition, med förslag till Författning, angående ansvar för förfalskning och bedrägeri. 60. dito angående den så kallade Kurhus-afgiften. 61.
Skrifvelse, angående ytterligare anslag för fullbordande af nya lärohus-bygg naderna" i Wexiö och Wisby samt anslag till utvidgande af lärooch gymnastik-husen i Nyköping. 62.
Proposition, om indragning till Kronan af den ränte-ved, som är anslagen för Wisby så kallade krono-kaikugn i Gottlands län, och om ersättning derför till kalkugnens egare.
63. dito angående pension från Rikets Allmänna Indragnings-stat åt Kansli sten i Justitie-Revisions-Expeditionen Eberhard Liljewalch och Kopisten i samma Expedition Wilhelm Norström. 64. dito angående pension å Allmänna Indragnings-staten för Landsfiskalen i södra distriktet af Hallands län Isak Ulrik Motander.
6 M 65.
Proposition, angående rättighet för Enkan Johanna Magdalena Wallberg att er hålla pension å Rikets Allmänna Indragnings-stat. 66. dito angående rättighet för t. f.
Kommendanten och Direktören vid Straff fängelset i Warberg, Majoren Gustaf Wilhelm Gyllenhammar att erhålla pension å Rikets Allmänna Indragnings-stat 67. dito angående rättighet för Fanjunkaren vid Krono-arbetskorpsen, Kor netten Anders Johan Enström, att erhålla pension å Rikets Allmänna Indragnings-stat. 68.
Skrifvelse, angående gjord underdånig framställning om statsbidrag för anlägg ning af kanal med bassin emellan staden Carlstad och dess hamn vid Kanikenäset. 69. dito angående tillhandahållande, äfven för nästkommande stafsreglerings period, af det till bidrag vid inrättandet af pensions-anstalter för Folkskolelärare beviljade anslag. 70.
Proposition, angående anvisande af statsbidrag till en väg-anläggning mellan Öfver-Torneå och Pajala socknar i Norrbottens län. 71. dito i fråga om inrättande af ett Landtbruksinstitut i Skåne. 72. dito angående en med Danmark afslutad traktat om upphörande af Öresundska tullen, m. m 73. dito angående grunden för utgörandet af de till båtsmans-indelningen i Blekinge län anslagna s. k. öfverskotts- och reserv-räntor. 74.
Skrifvelse, om anvisande af medel för fortsättning under år 1857 af arbetena å vestra och södra stam-jernbanorna.
75. dito angående väckt fråga om förhöjning i beklädnads-hjelpen för Under officerare med vederlikar vid Lifgardes-regementena till fot och Artilleri-regementena. 76.
Proposition, angående utbetalning af innehållen och till stats-verket indragen aflöning för de under krigs-åren 1806—1810 fångne ogifte Officerare och Under-officerare med vederlikar.
77. dito om beviljande af anslag och lån för tomtreglering i den afbrända delen af staden Ekesjö, äfvensom af ett byggnadslån åt nämnde stad.
78- dito angående uppförandet af en hufvudsakligen för Postverket afsedd byggnad å Kongl.
Maj:ts och Kronans intill Kongl. Operahuset i Stockholm gränsande tomt. 7 M 79.
Proposition, angående inlösen till Kronan af Landshöfdinge-residenshuset i Her nösand och uppbyggande af Landtstats-embetshus derstädes. 80. dito angående sinnessjuke Löjtnanten vid Westmanlmds regemente Laurentz Georg Nicolas Lindbergs uppförande till pension å Allmänna Indragnings-staten vid erhållande afsked. 8L dito om afsöndring af jord från Ryttmästare-bostället vid Skånska Hus sar-regementet, Kungsgården Sandby, för att till ny kyrkogård för Sandby församling i Vestra Göinge härad af Christianstads län användas. 82. dito angående afsöndring af jord från f. d. Sergeants-bostället vid Vest götha-Dahls regemente, Lerdals Stom, för utvidgande af Lerdals församlings kyrkogård i Elfsborgs län. 83. dito angående upplåtande till Upsala läns Hushållningssällskap af en Kronan tillhörig, vid Upsala stad belägen jordrymd. 84. dito i fråga om afstående af f. d.
Profoss-bostället vid Westgötha re gemente, Backabo JV2 5 Thorbjörnsgården, till boställe åt en särskild
Länsman i vestra distriktet af Gudhems härad och Skaraborgs län. 85. dito angående erforderligt anslag för tillbyggnad af Vetenskaps-Akade miens hus. 86. dito om beviljande af ytterligare anslag för uppförande af nybyggnad vid Allmänna Institutet för döfstumma och blinda. 87. dito angående uppförande af en ny byggnad för Riks-Arkivet. 88. dito angående förändring af porto-bestämmelserna för inrikes bref vexlingen. 89. dito angående anvisande af statsbidrag till en förbättrad kommunikations led mellan Jemtland och Norrige. 90.