Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kyrkoherdarne böra, hvar för sin församling, årligen, utbytas emot orden:
Skolstyrelserna böra årligen.
Prot. Utdr. d. io Fehr, 1841* 95 Anslaget till inrättning af Seminarier Bestämdes till Tretton Tusende Riksdaler, deraf 1,000 för hvartdera seminarium, och skulle detta anslag uppföras bland Statsverkets utgifter på vederbörlig Hufvud-Titel.
Anslaget till stipendier för lärare-elever vid seminarierna bestämdes, såsom Utskotten föreslagit, till 9000 P<:dr, men skulle blifva ett förslags-anslag och på vederbörlig Hufvud-Titel på Riks-stalen uppföras.
Afgörandet af 4 §. och af 3 momentet i 5 §. uppskjöts tills vidare, och afgörandet af frågan om anslag till det i 4 §. 5 mom. omförmälde ändamål, tills Ståndet fattat sitt beslut öfver 4 §:n.
Dessutom beslöt Ridderskapet och Adeln, att tvänne erinringar, i afseende på redactionen i allmänhet af förslaget, den ena af Herr Lefren, Johan Pehr, oell den andra af Herr von Hartmansdorff, August, skulle Utskotten meddelas.
S. D. Föredrogs och återremitterades Stats-Utskottets denna dag ingångna Utlåtande N:o 431, i anledning af motion om understöd för de brandskadade i staden Falkenberg. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utsfcottets Utlåtande N:o 337, i anledning af väckte motioner, angående upphörande af afgifter till Handels- ooh Sjöfarts-fonden, samt huru förhållas bör med de anslag, som varit å denna fond anvisade, och besagde Utskotts Utlåtande N:o 416, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet Nto 337.
Första puncten i Utlåtandet K:o 337, vidhållen i Utlåtandet N:o 416, med underdånig anhållan om Convoy-Commissariatets upphörande, och inrättande i dess ställe af ett nytt Embetsverk.
Ståndet beslöt, för sin del, det må Rikets Ständer förnya den af de näst föregående gjorda underdåniga anhållan, att det hittills varande ConvoyCornmissariatet måtte, så snart sig göra låter, blifva indraget, och dess befallning, till besparing i de hittills dryga förvaltnings-utgifterna, i allo öfverflyltas på Commerce-Collegium, helst, om nödigt anses, att Norrska Regeringen, genom ombud, hädanefter deltager i förvaltningen af dessa medel, Kongl. Maj:t är oförhindrad sådant förordna, äfven sedan den nu i underdånighet föreslagna förändringen blifvit verkställd.
Och torde, i händelse af Nådigt bifall lill berörde underdåniga hemställan, Kongl. Maj:t täckas anbefalla bemälde Collegium att olver förvaltningen af ifrågavarande, hädanefter, såsom hittills, under Kongl. Majtts
Nådiga dis - 94 Fröt, Utdr. d. 10 Febr. i84f - position stående fond, låta föra serskild hufvudbok, samt att, efter dess årliga alslutande, till Kongl. Maj:t afgifna underdånig berättelse om fondens ställning.
Hvarjemte Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att berörde berättelse måtte genom tryck befordras till allmän kännedom, samt i öfrigt räkenskaperna lör fonden, likasom händelsen nu är med Convoy-cassans, tillhandahållas Rikets Ständers Revisorer och Stats-Ulskott.
Andra punkten i Utlåtandet N:o 416, med hemställan, alt afgiften till Handels- och Sjöfarts-fonden, ifrån och med nästkommande år 1842, till nu stadgadt belopp kommer att intill nästa Riksdag tillsammans med tullmedlen uppbäras och till Statsverket ingå.
Ståndet bilöll så till vida denna punct, att det beslöt, det skall afgiften till Handels- och Sjöfarts-fonden, ifrån och med nästkommande år 1842 intill nästa Riksdag, utgå till oförändradt och nu stadgadt belopp, eller 10 procent al tullbeloppet, men ogillade deremot punktens senare del och beslöt, att nämnde afgift icke skall till Statsverket ingå.
Ståndet lann, till följd af de beslut, som nu blifvit fattade, de återstående puncterna dels förfalla, dels icke påkalla någon åtgärd, hvarföre ock Utlåtandena N:ris 337 och 416 i Öfrigt lades till handlingarne.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotteris följande Utlåtanden: N:o 134, i anledning af väckt motion om nedsättning i liäst-vacanceafgiften m. m.
N:o 135, i anledning af erhållen ålerremiss af Betänkandet N:o 30.
Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 30, biföll äfven de förändringar och tillägg deri, som i Utlåtandet N:o 135 blifvit föreslagna.
N:o 136, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet N:o 58.
Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 58, godkände ock det här föreslagna tillägget om allåtande af en underdånig skrifvelse, med anhållan, det Kongl. Majit täcktes i Nåder vidtaga de åtgärder, som kunna finnas tjenlig,d för afhjelpandet af öfverklagade olägenheter, i afseende å skjutsning till och inställelse å samlingsplatserne af Blekinge Läns indelda Båtsmän.
N:o 137, i anledning af väckt motion, att den sedan år 1682 inom Helsingland och Gestrikland uppodlade jord icke må med rotering besväras, m. m.
Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens följande Utlåtanden och Betänkanden: Prot.
Utdr. d. 10 Fehr. 18/pti g5 N:o 138, i anledning af återremiss å Utskottens Betänkande N:o 14, angående åtskilliga, ön St.
Barthelemy rörande, förhållanden.
N:o 139, i anledning af väckt motion, rörande landets uppodling och nybyggens anläggande å Kronans ouppodlade trakter m. m.
N:o 140, i anledning af väckt fråga om Klockare-helgonskyldens i Skåne användande till Folkskolor.
N:o 141, i anledning af väckt fråga om reglering af Sjön Wenerns vattenhöjd.
N:o 142, i anledning af väckt motion, angående remonteringen vid LifRegementets Dragon-Corps.
Af slogs. S. D. Föredrogos ånyo Banco-Utskottets följande Betänkande och Utlåtande : N:o 143, med förslag till de grunder, som böra tjena till efterrättelse vid pensionering af Bankens embets- och tjenstemän, vaktbetjente och konstidka re.
N:o 144, i anledning af Herr C.
Sabelfelts motion om utsträckning 1 tiden för återbetalning af uti Handels- och Närings-Disconten upptagande lån, samt om fortfarande rättighet för Banco-styrelsen att, genom upplåning, bereda tillgångar för nämnde Discont.
Bifölls. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en af vice Talmannen, Biskoppen
Doctor Hedre'n denne dag väckt motion, att Linköpings stad måtte, för dervarande hamnbyggnad, af allmänna medel erhålla ett lån af 20,000 R:dr Banco.
Från Vä 110fl. Borgare-Ståndet.
S. D. Till Stats-Utskottet remitterades en af Herr Nordvallj med anledning af 56 §.
Riksdags-Ordningen, väckt motion, med anhållan, det ville Rikets Ständer bifalla, att, i stället för det årliga anslag af 1,080 R:dr under återstående 15 år, hvilket Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref af den 14 April 1837, tillförsäkrat staden Linköping, såsom bidrag till ränta och capital-afbetalning af ett lån för Linköpings hamnbyggnads- och uppmuddrings-arbete 96 Prot. Vlär. ä. i3 Fehr.. 1841. på en gång utbetala denna summa med sammanlagde 16,700 R:dr, och dessförutan förunna Linköpings Borgerskap ett lån stort 17,500 R:dr Banco. S. D. Till handlingarna lades Expeditions-Utskottets Memorial N:o 30, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande Expeditions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse, N:o 191.
S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 431, i anledning af väckt motion om understöd för de brandskadade i staden Falkenberg, blef samma Utlåtande af Ståndet afslaget.
Den 13 Febr. 1841.
Från Hö glo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets den 10 dennes på bordet lagda förslag N:o 238 till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående uppbäfvande af Kongl.
Förbudet ernet dueller och slagsmål af den 22 Augusti 1682 och dermed sammanhang egande Författningar, beslöt Ridderskapet och Adeln, att sista meningen i lagförslaget, eller följande ord: ”För delagtighet i envig eller utmaning dertill vare ”straff, som i allmänna Lagen utsatt är'’ skulle utbytas emot orden: ”För del”agtighet i envig eller utmaning dertill vare straff, som i allmänna Lagen för ”delaktighet i missgerningar utsatt är”.
Och skulle de öfrige respective Riks-Stånden vänligen inbjudas att i detta beslut sig med Ridderskapet och Adelil förena.
Stat s-Ut skott st s den 10 dennes å bordet lagda Utlåtande N:o 421, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 406.
Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Efter slutad öfverläggning sistlidne Plenidag öfver Stals- samt All - Prot.
Uldr. d. i3 Febr. 18fy. 97 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskoltens Utlåtande N:o 128, i anledning al återremissen å Utskottens Betänkande N:o 5, rörande allmänna stadgandeu och anslag till folkundervisningens befrämjande, företog nu Bonde-Ståndet delta ämne till afgörande, dervid Ståndet först godkände Utskottens hemställan, pag. 33, angående vederbörande Embets-myndighelers rätt att medgifva undantag, i händelse hinder skulle möta vid tillämpningen af Utskottens i ämnet framställda Lag-förslag, om hvilket Ståndet derefter pundvis fattade beslut, på sätt som följer: 1. 1 och 2 momenten skulle förenas till ett enda af följande lydelse:
I hvarje Pastorat böra finnas en eller flera Folkskolor, antingen fasta eller flyttbara, efter Communernes eget bestämmande.
Åt Skol-Styrelse inom hvarje
District vare hufvud-inseendet å dervarande Skolor anförtrodt. 3 mom. bifölls, med uteslutande af ordet fasta. 4 mom. borde sålunda förändras:
Skola skall för undervisning hållas öppen vid den eller de tider af året, sorn Skol-Styrelsen bestämmer.
• -2* Denna §. borde efter Ståndets åsigt erhålla följaude lydelse:
Hvarje Skol-District åligger att anskaffa och underhålla nödiga rum för de Skolor, som inom Districtet finnas.
I kostnaden härtill skola alla inom Districtet boende deltaga.
Tillskott i penningar utgöras efter de i 2 Art.
Bevillnings-Förordningen föreskrifne grunder, men byggnadsvirke, körslor och dagsverken, efter hvad allmänna Lagen om kyrkobyggnad stadgar.
Der fast Skola skall imätlas, ankommer på församlings-boerne sjelfve att dess läge bestämma. 3.
Bifölls. $ • 4'
Ståndet besöt, att 1, 2 och 3 mom. af denna §. skulle förenas till 2:ne och lyda, som följer: l:o
Den, hvilken, efter godkände prof i de kunskaps-ämnen, sorn 3 §. 5 mom. bestämmer, till Lärare vid Folkskola blifvit antagen, skall i årlig Bih. till II.
St, Prot. i8fy.
Q Sami. a Band. *3 98 Fröt.
Utdr. d. 13 Fehr, 1841- lön åtnjuta minst åtta tunnor spanmål, hälften råg och hälften af annat sädesslag, som, jemte råg, inom orten i kronotionde utgår; så ock i penningar 26 Riksdaler 32 sk.
Dessutom hör
Läraren af församlingen förses med tjenlig bostad och nödig vedbrand, samt, der loealen sådant medgifver, till honom upplåtas ett lämpligt jordland, dels till brukning för eget behof af jordfrugter och dels för att meddela undervisning uti trädplantering och trädgårdsskötsel. 2:o
Skollärare ege ock att tillgodonjuta vinterfoder och sommarbete för ett ko-kreatur, eller, der församlingen hellre vill gifva ersättning i spanmål, i stället två tunnor af de i 1 mom. nämnde sädesslag. 4 mom. bifölls. 5 mom.
Ståndet ville pröfva delta morn., i sammanhang med hvad Utskotten uti sitt Utlåtande slutligen hemställt, angående bidrag af Stats-medel till Skollärares aflöning. 5.
1,2 och 3 mom. biföllos. 4 mom.
Då bland de lagar, som, efter Regerings-FormeD, äro föremål för båda Stats-magternes pröfning, Kyrkolag äfven finnes upptagen, ansåg Ståndet Utskottens hemställan, i det skick, den här förekommer, vara olämplig och sålunda böra alldeles utgå. 5 mom. bifölls, med den redactions-förandring, att, i stället för orden:
Kyrkoherden och Kyrko-Rådet eller Skol- Styr elsen, bör införas: KyrkoRudet och Skol-Styrelsen. 6.
Ståndet ansåg denna §. böra erhålla följande förändrade redaction: de kunkaps-ämnen, som, enligt 3 §. 5 mom. fordras, för att till Lärare vid Folkskola blifva antagen, skola ock utgöra föremål för undervisningen i sådan Skola.
Dock må de skolbarn, som af fattigdom hindras att undervisningen längre tid begagna, eller sakna nödig fattningsgåfva att förvärfva det fulla kunskaps-måttet, sam undervisningen erbjuder, kunna ur Skolan utskrifvas, sedan de uppnått nödig kunskap i följande ämnen: a) Ren och flytande innanläsning af Svenska språket, så Latinsk , som Svensk stil. b) Christendomen, efter de läroböcker, som vid Skolan äro antagne. c) Kyrkosång.
TJtdr. d. i3 Febr i84f> 99 <$*• 7- Bifölls. $. 8.
Lydelsen af denna §• ansåg Ståndet böra på följande sätt förändras: l:o Socken eller Pastorat, der vidsträckt område fordrar en på serskildte ställen tillgänglig Skolundervisning, må det vara tillåtet alt, utom de Folkskolor, hvarom 1 §• 1 mom. stadgar, jemväl inrätta By-skolor för fattige och från Folkskolan aflägset boende barn.
Skolstyrelsen ege att, emot de lönevilkor, som, efter församlingsboer nes börande, kunna öfverenskommas, till Lärare vid By-skola antaga den sökande, som inför Styrelsen ådagalagt, jemte utmärktare fallenhet för barna-undervisning, godkände prof af Svenska språkets rena och flytande innanläsning, tillförlitlig kunskap i Christendomen, samt kännedom af Kyrkosång, så ock i öfrigt gjort sig känd för en sann Ghriste!ig vandel.
Föremål för undervisuing i By-skola vare det minimi-mått af kunskap, som 6 §. bestämmer.
Der Skolstyrelse ställt By-skola under Lärarens vid Folkskolan i Districtet närmaste inseende, vare dennes, eller i annat fall, Styrelsens eget betyg, att Skolbarn, vid anställdte prof, funnits ega nödig kunskap i de ämnen, som vid Bj^-skola inhemtas, tillfyllestgörande besked för barnet, att hafva sin skolgång fullbordat. 2;o Nödige ruin för Byskola åligger församlingen att anskaffa och bekosta. §. §. 9, 10, 11, 12, 13, 14 och 15 biföllos. X 16.
Bifölls utom hvad angår ordet:
Kyrkoherdarne i 3 morn., som borde utbytas mot ordet: Skol-Styrelserne.
Hvad angår Utskottens vid slutet af Utlåtandet gjorde hemställan om årligt Stats-anslag, under: a) till inrättning af Seminarier 6,500 R:dr, deraf 500 R:dr till hvardera; b) till Stipendier för Lärare-elever vid dessa Seminarier 9,000 R:dr, hvilken summa borde, i nion af behofvet, fördelas Stiften emellan; och c) till bidrag vid Skol-lärares aflöning 50,000 R:dr; så fann Ståndet skäligt dessa anslag bifalla.
I sammanhang härmed företog Ståndet lill pröfning den fråga, som 4 §. 5 mom. innefattar, eller om sättet, huru sistnämnde Stats-anslag borde fördelas, dervid Ståndet stannade i följande beslut: att af ifrågavarande Statsanslag, 50,000
R:dr årligen, andra städer icke borde blifva delaktige, än så - 100 Fröt.
Ut dr. d. 17 Febr. i8J[u dane, der ändamålsenliga folkbildnings-anstalter saknas; utan anslaget fördelas alla Rikets Län emellan, i mon af hvarje Läns sammanräknade folkmängd å landsbygden och i nyssnämnde städer; skolande det sedermera bero på en Läns-Comité, hvars Ledamöter för sådant ändamål socknevis utses, att, under Landshöfdingens praesidium, fördela summan Länets alla socknar emellan, i mon af hvarje sockens folkmängd, derest socknen icke, genom JJirectioner, Stiftelser eller andra åt densamma anslagne förmoner, redan e» ger medel till Folkskolors inrättande och underhåll, i hvilket sistnämnde fall det må ankomma på Läns-Comiléens pröfning, om, och till hvad belopp, samma socken bör någon andel af Länets anslag tillgodonjuta.
Ståndet det böra bestämdt uttryckas, alt, i de orter, der Folkskolor redan äro inrättade och lönen för de dervid anställde Lärare bestämd, någon förändring i dessa lönevilkor icke genom ifrågavarande Lagstiftning kommer att ega rum, i annat fall, än der vederbörande församling sjelf om en sådan förändring med Läraren öfverenskommer.
Den 1'7 Febr. 1841.
S. D. Föredrogos Expeditions-Utskottets följande Memorial: N:o 31, i anledning at Vällofl.
Borgare-Ståndets uterremiss af Expeditions-Utskotlets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, N:o 147.
Ståndet denna dag bifallit det nya skrifvelse-förslaget i ämnet, under N:o 236, lades Memorialet till handlingarne.
N:o 32, till Ilederv. Bonde-Ståndet, i anledning af dess återremiss af Expedilions-Utskoltets senare Skrifvelse-förslag N:o 186, angående näringsfriheten.
Ståndet, som bifallit Skrifvelse-förslaget N:o 186, lade Memorialet N:0 32 till handlingarne.
Föredrogs Högh Ridderskapets och Adelns, i Protocolls-Utdrag af d<en 13 dennes, meddelade beslut att vid Expeditions-Utskottets förslag" till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse N:o 238, angående upphäfvande af Kongl.
Förbudet emot Dueller och slagsmål af den 22 Augusti 1682 och dermed sammanhang egande Författningar, göra den förändring, att sista meningen i Lagförslaget, eller följande ord: >5för delaglighet i envig eller utmaning dertill, vare straff, som i Allmänna Lagen utsatt är” skulle utbytas mot orden ”för delagtighet i envig eller utmaning dertill vare straff, sorn i Prot.
Utdr. d. 17 Fehr. l84’> 101 Allmänna Lagen för delagtighet i missgerningar utsatt är,” med inbjudning till Med-Siånden att i detta beslut instämma.
Och blef inbjudningen af Presteståndet antagen.
Från Väll of 1. Borgare-Ståndet.
S. D. Ej mindre den 10 ocb 13 af innevarande månad, än äfven denna dag förevar Banco- ocb Lag-Utskottens Utlåtande N:o 5, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 1, med förslag till
Lag för enskilda Banker; och i denna fråga hafva af Borgare-Ståndet följande beslut blifvit fattade:
Härvid förekommo: l:o Banco- och Lag-Utskottens tillstyrkan i Betänkandet N:o 1, och Utlåtandet N:o 5, alt en fullständigare lagstiftning, rörande enskilda Banker, än den, som nu finnes, måtte varda af Rikets Ständer beslutad.
Godkändes. 2:o Förslag Lill Lag för enskilda Banker, enligt Baneo- och Lag-Utskottens Utlåtande N:o 5. A) 1, 2, 4, 10, 12, 13, 15, 16, 17, 18, 19 och 20 §. §. godkändes.
B) 3 §. antogs, med uteslutande af orden: eller Vexlings-Contoir uti denna §:s andra moment. C) 5 §. antogs, endast med den förändring, att mom. litt.
a. bestämdes skola lyda sålunda: ”a) om beloppet af leeknings-summan eller grundfonden, deraf minst 40 procent skola utgöras af penningar, som för mynt i landet gälla.” D) 6 §. antogs, endast med den förändring, att 1 mom. kommer att undfå denna lydelse: ”Såsom säkerhet för den del af grundfonden, hvilken ej ovilkorligen skall bestå af contanta medel, må begagnas ej allenast reda penningar samt controlleradt guld och silfver, utan äfven sådana faslighelsinteckningar, actier, eller allmänna Verks och Inrättningars räntebärande obligationer, som för sådant ändamål af Bolaget godkännas efter pröfning, uti hvilken Konungens Befallningshafvande i Länet skall deltaga, med skyldighet alt öfver säkerheten sig utlåta; börande de nedsalta medlen, jemte de sålunda godkände säkerhetshandlingarne, i Landt-Ränteriet eller annat allmänt förvaringsrum nedläggas uti Cassa-kista med serskildta lås, dertill
Directionen samt ett af Konungens Befallningshafvande utsedt allmänt ombud hafva hvar sin nyckel.
'’ E) 7 §. godkändes, endast med följande förändrade lydelse af början 101 Trot. ZJldr. d. 17 Febr. i84f• utaf mom. litt. d.j ”att lill Banken skola vara inhetalde minst 10 procent af grundfonden eller | af det i 5 §. litt.
a. bestämda tillskott i reda penningar, äfvensom etc.” F) För 8 §. antogs följande lydelse: ”Utom in visningar på Rikets Ständers Bank, 1 enlighet med derom gällande föreskrifter, må ej af enskild
Bank utfärdas andra tryckta eller graverade förbindelser, än creditsedlar, ställda till innehefvaren, att vid anfordran, utan ränta, inlösas, och hvilka ej må lyda å mindre belopp, än 6 R:dr 32 sk.
Banco, motsvarande 2 R;dr 24 sk. Silfver specie.” G) 9 §. antogs, med den förändring uti dess 1 morn., att näst efter orden: ’’som i 6 §. nämnas,” tilläggas dessa: ”och 4:o innehafvande säkerhetshandlingar för lemnade Cassa-creditiver, i den nion dessa anlitas, likväl aldrig till större belopp, än 25 procent af tecknings-summan, så vida sistnämnde handlingar äro af lika beskaffenhet med grundfonds-handlingar, enligt 6 §.” H) 11 §. antogs, med följande förändrade lydelse af dess 1 morn.:
”Vid utlåning eger Banken, då ränta ej är utfäst högre, än efter fem för hundrade om året och utlåning ej ställd pä längre tid, än 6 månader, alt afdraga ränta för bela lånetiden, och vare jemväl, derest låntagaren ej betalar å förfallodagen, berättigad att ifrån nämnde dag beräkna 6 procents ränta.” och I) 14 §. antogs, med följande förändringar, nemligen: l:o atl ett nytt första moment införes, så lydande: ”Delegare i enskild Bank svaren, en för alla och alla för en, för uppfyllandet af Bankens alla förbindelser, på sätt och i den ordning, här nedan stadgas; 2:o att det af Utskotten uppställda första, eller nu blifvande 2:dra momentet godkännes, med den der nämnde räntas nedsättning till 6 för hundrade om Aret; och 3:o att 2 momentet blifver det 3:dje, och det 3:dje i ordningen det fjerde; och 3:o yttrandet, att, för den händelse, att Kongl. Maj:t, med bifall lill Rikets Ständers derom framställda underdåniga förslag, skulle, såsom myntenhet, antaga Riksdaler Courant, blefve deraf en följd, att de uti ifrågavarande lag i Riksdaler Banco bestämda penningebelopp kommo alt i motsvarande Riksdaler courant utföras; äfvensom Utskottens hemställan, vid slutet af Utlåtandet N:o 5, alt Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det måtte, antingen såsom ett tillägg till lagen för enskilda Banker, eller genom serskild kungörelse, förklaras: att hvad Kongl. Kungörelsen den 14 Januari 1824 stadgar, angående enskilda Banker eller Disconter, hädanefter skall gälla, endast i afseende på sådane Banker, som redan äro inrätta - Prot. XJldr. d. 17 Febr. 1841. lo3 de, hvilka vid deras undfångna privilegier, under den derför återstående tiden, måga orubbade bibehållas, derest de ej sjelfva önska att före samma tids utgång få deras statuter förändrade tili öfverensstämmelse med ofvanberörde lag.
I öfrigt lades Betänkandet N:o 1, och Utlåtandet N:o 5, till bandlingarne. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades ett af Herr Petré, med åberopande af 56 §.
Riksdags-Ordningen, ingifvet yttrande, föranledt af en, angående tillökade tubbevaknings-anslag, hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln väckt motion, sorn, enligt hvad upplyst är, blifvit till förutnämnde Utskott remiLterad , hvarjemte beslöts, att ett af Herr Arnberg, i anledning af Herr Petres yttrande, lemnadt anförande, kommer att remissen åtfölja. S. D. Föredrogos följande Stats-Utskottets Utlåtande och Memorial: N:o 418, i anledning af begärd utredning öfver de i 1837 års RiksHufvudbok ntbalancerade Riksgäldsmedel.
N:o 420, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 384.
Lades till handlingarne. och N:o 422, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 408.
S. D. Efter förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 38, i anledning af väckt motion, alt vissa sorter sidentyger, då de med direct lägenhet införas från Ost-Indien, må bära en tull af endast tio procent, blef samma Betänkande bifallet.
S. D. Föredrogos ånyo följande Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtanden och Betänkande: N:o 134, i anledning af väckt motion om nedsättning i häst-vacanceafgiften, in. m. Bifölls.
Ståndet biföll, hvad Utskotten föreslagit i Betänkandet N:o 58, och vidhållit i Utlåtandet N:o 136, äfvensom hvad serskildt blifvit i det senare Utlåtandet tillstyrkt.
Bijölls. [' io| Prot. Utdr. d. 17 Fehr. l84f.
N:o 139, i anledning af väckt motion, rörande landets uppodling och nybyggens anläggande å Kronans ouppodlade tragter, m. m.
N:o 141, i anledning af väckt fråga om reglering af sjön Wenerns vattenhöjd.
N:o 142, i anledning af väckt motion, angående remonteringen vid Lifregementets Dragon-Corps.
Bifölls. S. D. Föredrogs å nyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottens Utlåtande N:o 135, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet N:o 30, öfver väckt fråga om understöd af Statsmedel lill upphjelpande af fisket i Bohus Läns skärgård.
Utlåtandet N:o 135, bifölls, med den förändring, att Ståndet beslöt, att det anslag, som må af Rikets Ständer uppföras å Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel, att ställas till Kong1!.
Maj:ts Nådiga disposition, för att derigenom befordra fiskeri-näringen inom
Riket, bestämmes ttll Fem tusende Riksdaler Banco; och blefvo de respefctive Med-Slånden inbjudne att i detta beslut med Borgare-Ståndet sig förena.
Föredrogos l:o Expeditions-Utskottets förslag, N:o 238, till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående upphäfvande af Kongl. Förbudet emot dueller och slagsmål af den 22 Augusti 1682 och dermed sammanhang egande Författningar, odr 2:o meddeladt utdrag af Höglofl.
Ridderskapels och Adelns Protocoll den 13 dennes, hvaraf inhenrlades, att Ridderskapet och Adeln beslutat, alt sista meningen i Lag-förslaget, eller följande ord: