Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 4 lill Kongl. Mnj.-ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. 1 Utdrag af Protokollet öfver Sjöförsvars-Departementet tillhörande Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen, i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 14 October 1856.
Hans Excellens, Justitise-Slats-Ministern Gunther, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes ärendena, Herr Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Fåhreeus, /Vallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Liner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almquist.
Angående förslag till reglering af utgifterna under Riks-Statens 5:te Hufvudtitel för nästa Stals-reglerings-period.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Ulner, föredrog i underdånighet, uti ett sammanhang, de frågor som, vid uppgörandet af förslaget till reglering af utgifterna under Riks-Slalens Femte Hufvud-Titel för nästa Statsreglerings-period, borde tagas under öfvervägande, och deribland följande till Kongl. Maj:t inkomna underdåniga framställningar, nemligen: l:o.
Förvaltningens af Sjö-Ärendena, efter vederbörandes hörande, afgitna underdåniga Betänkande, i fråga om löneförbättringar för Flottans korpser och Stater; 2:o.
Befälhafvande
Amiralens i Carlskrona underdåniga skrifvelse, med särskildt utsedde kommilterades förslag lill åtskilliga ändringar i de för Flottans Skeppsgossekorps nu gällande stadganden, m. m.; 3:o. Förvaltningens af Sjö-Ärendena underdåniga skrifvelse, rörande behofvet af förhöjning i beklädnads-ansiaget för Flottans Matros-korps; 4:o. Samma Embets-verks underdåniga hemställan om betäckande af yppad brist å anslaget till durchmarsch-kostnader; 5:o. Samma Embets-verks anmälan om behofvet af särskilda medel för nybyggnader m. m. vid Flottans stationer; och slutligen 6:o.
Samma Embets-verks framställning, rörande väckte förslag om uppförande af en ny bro emellan Kyrk- och Skeppsholmarne här i staden; hvarefter DepartementsChefen afgaf bär nedan intagna, skriftligen författade yttrande: Bih. till R.
Proi. 1856 & 1857. 1 Samt. 1 Afd. 5 Haft. 1 2 Bil.
N:o 4 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket i856. “Uti de Nådiga framställningar rörande Sjöförsvaret, Eders Kongl. Maj:t vid de sednaste Riksdagarne till Rikets Ständer allåtit, har Dess Nådiga omsorg förnämligast varit rigtad åt Flottans materiel, hvarvid Eders Kongl.
Maj:t, förmedlande de stridiga åsigterna om det sjstem, som borde ligga till grund för sjöförsvaret, uttalat och vidhållit den grundsats, att Flottans tvänne hufvudafdelningar vore för Rikets försvar och sjelfbestånd hegge lika vigtiga och att således den materiel som finnes, borde vara i fullständigt skick, antingen han tillhörde den ena eller andra afdelningen och lika omsorgsfullt vårdas.
Denna grundsats har äfven hyllats af Rikets Ständer, som med en frikostighet, hvilken ej nog kan erkännas, understödt Eders Kongl.
Maj:ts oaflätliga bemödanden för det föresätta målets ernående, i följd hvaraf äfven Flottan, om den än icke hunnit försättas i det fullständiga skick, som varit afsedt, likväl redan befinner sig i ett tillstånd, som, för icke så lång tid tillbaka föga anadt, bär vittne derom, att de på densamma gjorda uppoffringar icke varit förspillda, och jemväl tillåter att med någon tillförlitlighet bedöma vidden af deni, som ännu erfordras.
Innan jag går alt inför Eders Kongl. Majit i underdånighet framlägga den närmare utredningen härom, vågar jag dock utbedja mig
Dess höga uppmärksamhet för tvänne frågor af väsendtligt inflytande på Flottans framtid, den ena rörande personalens aflönings-förhållanden och den andra dess öfning.
Medan lösningen af Flottans egentliga lifsfråga, eller den om arten och sammansättningen af dess fartygs-materiel ännu var mera oviss, och den befintliga materielen med de otillräckliga anslag, som till dess underhållande bestodos, icke utan svårighet kunde skyddas emot fullkomligt förfall, var det ej att förvänta, att synnerlig uppmärksamhet skulle egnas Flottans personal, helst nödvändigheten af denna personals tillvaro kunde med allt fog ifrågasättas, då sjelfva det vapen, för hvars förande och skötande den skulle vara afsedd, syntes hemfallet ål förstörelsen.
Under sådana omständigheter kunde ej heller personalen sjelf ega anspråk att blifva ihågkommen; och när omsider allmänna meningen förenat sig derom, ali Sverige borde ega ett kraftigt sjöförsvar, så framt dess sjelfständighet och anseende såsom
Stat icke skulle sättas på spel, samt att hvad för denna del af försvarsverket fanns åtgjord!, ej borde utdömas, utan tvärtom fullföljas och förbättras med ledning af vunnen erfarenhet och under tillbörligt afseende på landets egendomligheler, visade sig krafven på anslag för detta vigliga ändamåls vinnande, i följd af den förflutna lidens försummelser, blifva så betydliga, alt till deras tillfredsställande de tillgångar, som för sjöförsvaret kunde afses, nära uteslutande måste användas och således personalens länge närda förhoppningar på förbättrade lefnadsvilkor än vidare lemnäs åsido, särdeles som, i den mån materielen kom i brukbart stånd, det äfven började allmännare inses, alt för den personal, åt hvilken ledningen och skötseln deraf var anförtrodd, och borde beredas tillfälle till förvärfvande af de derför nödiga egenskaper samt att alltså för dess öfning större anslag borde beviljas.
Den förkofran, flottan i löljd häraf under den sednaste tiden i materielt hänseende alltmer vunnit och hvarigenom den är på väg att åter intaga sitt tillbörliga rum bland Rikets försvarsmedel, har visserligen för personalen, mån som den är om sitt vapens anseende, inneburit icke ringa tröst under de försakelser, den med sina äfven förr i allmänhet otillräckliga löner nödgats vidkännas; men maleriela försakelser bekämpas icke i längden med moraliska skäl och förnuftsgrunder, minst sedan de blifvit outhärdliga.
Med Flottans löntagare, synnerligast inom de lägre graderna, har det för öfrigt, genom den under sednare åren rådande och alltjemt fortfarande dyrheten å de flesta lifsförnödenheter, kommit derhän, alt den i stat bestådda aflöningen, oaktadt all möjlig inskränkning i lelnadskoslnaden, knappt för någon förslår till beredande af ens den larfligaste bergning och att de lägst lönade befinna sig i verklig Bil.
No 4 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1f om Statsverket 1856. 3 nöd samt derföre sistlidne och innevarande år måst af Eders Kongl. Majit, så långt för handen varande besparings-tillgångar det medgifvit, med tillfälliga gratifikationer understödjas.
Ett sådant tillstånd, som måste betaga löntagarne all båg för tjensten och föra dem till obestånd, bör icke längre få fortfara, såsom ock Eders Kongl. Majit täckts förklara genom det mig redan sistlidne år gifna uppdrag att i underdånighet in komma med förslag till förbättring, i den mån sådan kunde vara af behofvet påkallad, af embets- och tjenstemännens vid dé Sjöförsvars-Departementet tillhörande embetsverk och korpser lönevilkor; och jag anser mig derföre pligtig att nu i underdånighet yrka en allmän löneförbättring för de till Sjöförsvaret börande stater och korpser, efter de grunder jag torde för hvarje af dem särskildt få föreslå och hvilka Eders Kongl Majit säkert skall finna billiga, då de ifrågaställda löneförbätlringarne i allmänhet knappt motsvara skillnaden emellan letnadskostnaden nu och vid den tid, då nu gällande stater utfärdades, samt för många ej ens ersätta den vid 1840—1841 årens riksdag bort tagna förmånen att efter riksmarkegångspris tillgodonjuta förhöjning för den under lönerna inbegripna spanmål.
Om jag alltså antager, att emot berörda löneförbättringar, hvad beloppen angår, icke något kan vara att erinra, anser jag ock, hvad Flottan särskildt angår, för synnerligen angeläget, att deras äskande icke fördröjes, emedan i annat fall flertalet af det yngre befälet och gemenskapen säkerligen icke längre skall tveka att utbyta den till de lörsta lefnadsbehofvens fyllande otillräckliga vedergällning, som nu beslås dem för tjensten vid flottan, emot den rikliga utkomst, de hafva att påräkna i den enskilda industriens tjenst, vid allmänna arbeten, och eget nog, äfven vid en och annan af statens nybildade inrättningar.
För framgången af en angelägenhet, ' sådan som denna, visa sig dessutom, älven med hänseende till de behöfliga tillgångarne, omständigheterna synnerligen gynsamma, då, under ingen föregående tidsperiod, samtidigt Rikets drätsel varit mer blomstrande samt välmågan i landet större och allmännare spridd, än i den närvarande.
Då jag nu öfvergår till framställningen af de särskilda behof för sjöförsvaret, som i det föregående blifvit antydda och till hvilkas fyllande medel borde vid nu instundande riksdag af Rikets Ständer begäras, utber jag mig i underdånighet att få anmäla frågorna derom i den ordning, hvartill behofvens fördelning i sådana, som fordra ständiga eller ordinarie anslag, och sådane, som äro att anse såsom tillfälliga eller inom viss tid begränsade och således blott kräfva extra anslag, samt, hvad de förra beträffar, Riks-Statens nuvarande uppställning föranleder; och förekommer då först, under rubriken: P.o Aflönings-Stalei'.
Med undantag af Expeditions-Chefen, hvars befattning tillkom först år 1840, qvarstår Expeditionens personal, i likhet med dess vederlikar inom de öfriga fördelningarne inom Eders Kongl. Majlis
Kansli, ännu med den aflöning, som för densamma bestämdes år 1834, eller för 22 år tillbaka, ehuru de förvaltande verken under tiden kommit i åtnjutande af mer och mindre betydliga lönförhöjningar.
De nu för nämnde personal, med afseende pä den sedermera väsendtligt stegrade lefnadskostnaden, ifrågasatta löneförbättringar öfverensstämma med hvad för de öfriga Stats-Departementens Expeditioner i underdånighet föreslås; hvarvid jag särskildt i underdånighet hemställer, att Expeditionens Kanslist, som nu emot arfvode utöfver lönen bestrider Registrators-göromålen, må i stället fä uppföras såsom Registrator med lön och skyldighet att tillika Kanslist-göromålen förrätta.
Enligt* det på omförmälde grunder uppgjorda förslag, deruti, till jemförelse, äfven de nuvarande lönerna 4 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. finnas angifna och hvilket, likasom öfriga längre fram förekommande förslag blifvit
Riksmynt beräknadt samt torde under Litt.
A få detta Protokoll biläggas, skulle af löningssumman för Expeditionen blifva R:mt R:dr 18,900: — då, om derifrån afdrages hvad Slaten nu består med ... ,, „ 12,057: 50. den erforderliga tillökningen således utgör Kunt R:dr 6,842: 50. hvaremot förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser in. m. för Expeditionen komme att minskas med beloppet af de nu till dess personal utgående ljuspenningar 310 Riksdaler Riksmynt, som vid tillträdet af de nya lönerna skulle indragas.
Uti denna Expediiions stat föreslår jag i underdånighet den förändring, att arfvodet för Expeditionens Chef, nu i staten upptaget tili 900 R:dr, må, i likhet med hvad för Chefen för Landtförsvars-Departementets Kommando-Expedition blifvit föreslaget, ökas till 4,500 R:dr R:mt, med förbehåll att, om lön eller annai arfvode på stat åtnjutes, endast skillnaden får uppbäras; att de begge AdjutanteVnes arfvoden må blifva, såsom deras vederlikars vid nyssnämnda Expedition, ökade lill 750
R:dr för hvardera, samt att vaktmästarens arfvode, 330 R:dr, må höjas till 600 R:dr, eller det aflöningsbelopp, hvartill Kansli-Expeditionens vaktmästare blifvit uppförd.
Anslagssumman för Expeditionen skulle sålunda förhöjas till R:dr R:mt 6,600: — och, då derifrån afdrages nuvarande anslaget med ,, ,, 2,280: — tillökningen alltså blifva ,, ,, 4,320: —-
Det härom uppgjorda förslag är betecknadt med Litt.
B och torde, likasom öfriga aflöningslörslag och andra bilagor, som af mig åberopas, få vidfogas detta protokoll.
Förvaltningen af Sjö-Ärendena.
Detta Embets-Verk, för hvilket under den 1 Mars 1853, utfärdades en efter dåvarande aflönings-förhållanden vid öfriga Kollegierne lämpad aflönings-stat, som dock hittills ej kunnat till fullo tillämpas, i anseende dertill att en på indragning ställd Revisor med lön efter förra staten ännu qvarstår, har nu uti afgifvet slatsförslag endast uppfört de i nyssnämnde stat upptagna aflöningsbelopp, men dock tillika underdånigst anhållit, dels alt dessa mätte varda tillökade i den mån, som Eders Kongl. Maj:t kunde i Nåder tinna med billighet och förändrade förhållanden förenligt, dels ock att Nådig framställning måtte göras till Rikets snart sammanträdande Ständer om lörbemälde Revisors öfverilyttande på Allmänna Indragnings-Stalen.
Sistberörde begäran finner jag ej skäl att i underdånighet tillstyrka, men hemställer deremot, att, med bibehållande af de i nu gällande stat bestådda arfvoden för Förvaltningens Chef och Militär-Ledamöter m. fl. till oförändrade belopp, Verkets Civilpersonal och Vaktbeljening må i Nåder förhjelpas till sådan löneförbättring, som nu för deras vederlikar inom de öfriga förvaltande Verken ifrågasattes.
Det förslag Litt. C, till förbättrade aflöningar för Förvaltningen, jag efter de i sådant afseende inom Stats-Rådet öfverenskomna grunder låtit upprätta ocb nu vågar Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning underställa, slutar med en summa af R:dr R:mt 34,750: — hvadan, efter afdrag af nuvarande stats-summa med . . ,. ,. 28,330: — för
Verkets aflöning skulle erfordras en tillökning af ... R:dr Runt 6,420: — hvarutöfver jag, enligt ForValtningens likaledes gjorda hemställan, utber mig att här få utföra ett emot det bidrag lill Förvaltningens aflöning, som nu frän Lots- och Fyringsstats-medlen utgår, svarande belopp af R:dr R:mt 4,001: 50, hvars uppförande på Stat jag desto heldre i underdånighet anhåller, att Eders Kongl.
Maj:l täcktes af Rikets Ständer äska, som nämnde medel äro för sitt egentliga ändamål väl behöfliga.
1 afseende på de till Förvaltningens personal nu utgående ljuspenningar, hvilka vid tillträdet af de nya lönerna, om de beviljas, skulle upphöra, torde jag fä yttra mig, Bil.
N.-o 4 lill Kongl. Mnj:ts Nåd.
Prop. N:o 4, om Statsverket 4856. 5 när frågan om regleringen af anslaget till skrifmaterialier m. m. för nämnde Embetsverk förekommer.
Flottans Officers-Korps tjenar ännu, smärre jemkningar inom staten oberäknade, med samma löner, som vid 1824 års reglering, eller för 32 år sedan, i Nåder < bevil jades.
Om icke den emellan då och nu liggande långa tiderymd, med derunder inträffade förhållanden, som verkat till väsendtligt fördyrande af lefnadskostnaden, ensamt skulle göra tillfyllest för att ådagalägga behofvet af en betydligare förbättring i korpsens löner, bör dock en jemförelse emellan dessa och dem, som åtnjutas af Émbels- och ( Tjenstemän inom Verk och Stater, hvilkas organisationer under tiden blifvit förändrade, ej derom lemna något tvifvel.
Jag har derför ock ansett mig pligtig att inför Eders Kongl.
Majit i underdånighet framlägga en efter förändrade omständigheter lämpad ny Aflönings-stat för nämnde korps, vid hvars uppgörande jag utgått frän den grundsats, att en hvar löntagare borde af lönen, i de lägsta graderna åtminstone för sin person, och i de högre älven för familj, kunna hafva en tarflig utkomst, derifrån jag dock trott, hvad Premier- och Sekund-Löjtnants-graderna angår, en afvikelse lämpligen kunna ske, med hänseende dertill, att af desse Officerare de förre oftare äro kommenderade och de sednare under större delen af sin tjenstetid inom graden höra vara stadde på öfnings-expedilioner, så framt de skola blifva för sjökrigsljenslen duglige, och under tiden i uppburna traktamenten njuta en eljest behöflig lönefyllnad.
Uti berörde statsprojekt har jag, för öfrigt, utan att vilja biträda Förvaltningens af Sjö-Ärendena gjorda hemställan orri en fullständig återgång till 1824 års organisation af Flottans Offieerskorps, ansett mig böra, till återställande af de vid sednaste regleringar af korpsen borttagna, men med skäl saknade utsigter till vinnande af befordran och förbättrad inkomst, hvarigenom nit och håg för tjenstepligters uppfyllande onekligen hos de tjenande säkrast underhållas, i underdånighet föreslå sådan ändring af nuvarande stat, att Komniendör-Kaptensgraden fördelades i tvänne lika stora lönekfasser, hvarigenom antalet löner af l;sta klassen blefve ökadt med frenne; att alla lönegradalioner inom Kaptensgraden försvunne; att Kapten-Löjtnantsgraden ökades från 60 till 80, med fördelning i 2:ne lika talrika löneklasser, eller 40 i hvarje, hvilket vore desto mera angeläget, sorn vid större rustningar brist yppats på lämpliga ämnen till Sekoud-platser på större och Chefsplatser å mindre fartyg, samt för öfrigt de äldste i denna grad, der de fleste af Flottans Officerare stadna, äro hehöfliga såsom Båtsmans-KompaniChefcr; men att deremot Premier- och Sekund-Löjtnantsgraderna, utan fördelning i löneklasser, minskades med 10 hvardera, hvilket, hvad särskildt angår sistnämnde grad, synts mig lämpligt, äfven derföre, att densamma icke bör vara talrikare, ärr att den i allmänhet kan hinna genomgås på 4 till 5 år, under hvilken tid Sekund-Löjtnanten rätteligen hör genom expeditioner hållas i jemn öfning och förvärfva sjönransskap, hvars saknad hos Flottans Officers-korps alltid kommer alt menligt inverka pä vapnets tjenstbarhet.
Det på nu angilha grunder fotade stalslörslagel slutar sig på .'
R:dr Bunt 474,000; — sä alt, då nuvarande aflöningssumrnan är „ ,, 239,100: — derutöfver skulle erfordras ett belopp af ,, „ 234,900; — Då jag likväl, med kännedom örn de flera betydliga, dels anslagstillökningar och dels nya anslag, som icke blott för sjöförsvaret, utan äfven för alla öfriga statsförvaltningsgrenar ifrågasättas, icke nu vågar i underdånighet påyrka Nådigt bifall till det förslag, för hvars hufvudgrunder jag nyss redogjort, får jag i underdånighet Eders Kongl. Maj :ts Nådiga pröfning underställa ett annat, genom min försorg upprättadt, förslag Litt.
D, deri antalet tjenster inom hvarje grad af Flottans Officers-korps bibehållits såsom nu gällande stat deni upptager samt endast lönerna blifvit efter lefnadsbehofven och 6 Bil.
Prop. N;o i, om Statsverket 1856. förut angifna grunder förhöjda.
Detta förslags slutsumma uppgår till R:dr R:mt 402,500: — och, då derifrån afdrages nuvarande anslaget ....... „ 239,100: — den erforderliga tillökningen således lill „ 163,400: — Flottans Under-Officerare.
För dessa gäller äfven, i afseende på behofvet af löneförbättring, hvad här förut vid frågan om en sådan för Officers-korpsen blifvit anfördt; men derjemte blir det ock för Flottans framtida tjenstbarhet, i den mån dess materiel försättes i brukbart skick, högeligen angeläget, att nämnde personal i förhållande derefter förstärkes.
I enlighet med Förvaltningens af Sjö-Ärendena afgifna förslag hemställer jag derföre i underdånighet att, jemte det de befintliga lönerna skäligen förbättras, deras antal må tillika ökas med 40, men deremot till någon besparings vinnande, antalet af l:a Klassens eller Flagg-Under-Officerarnes löner minskas från 22 till 12 och i stället en tillökning ega rum i 2:dra Klassens löner från 95 till 106, samt i 3:dje Klassens löner från 163 till 202, dessa sistnämnda fördelade i 2:ne klasser, så att löneklasserna blifva 4; och kommer, då summan af det på dessa grunder upprättade förslag Litt.
E. uppgår till R:dr Runt 179,100: — men nuvarande stat endast består „ „ 87,609: — för den nja statens genomförande att erfordras en tillökning af „ „ 91,491: — jemte det Flottans Under-Officerare, hvilka icke, lika med deras vederlikar vid Ar méen, ega förmånen af beklädnadshjelp, skulle fortfarande få tillgodonjuta hvardera 3 tunnor spanmål in natura, hvartill äfven, hvad de nu ifrågaställa nya Under-Officerstjensterna angår, tillgång å spanmålsanslaget för Flottans aflöningsstater förefinnes; hvaremot den nu från Matros-korpsens
Stat utgående särskilda löneförbättring åt OfverKonstaplar och Öfver-Skeppare skulle upphöra, samt förhöjningen i gaget för de Matroser, som förordnas till Under-Officers-Korporaler, utgå för endast 40, såsom ock i förslaget för sistnämnde korps blifvit iakttaget.
Flottans Marin-Regemente har jag, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Förvaltningen af Sjö-Ärendena föreslagit, ansett böra bibehållas vid nuvarande nummerstyrka, men denna fördelas på 8 i stället för 10 kompanier, så att de begge Rataljons-Cheferne upphörde att tillika vara Kompani-Chefer, hvilket i disciplinärt hänseende är af ganska stor vigt; hvaremot antalet Officerare borde lemnäs oförändradt, med afseende på deras behöflighet för så väl den vanliga tjenstgöringen, som Rlekingé Läns Reväringsmanskaps vapenöfningar; och instämmer jag likaledes uti Förvaltningens förslag, att Marin-Regementets, likasom öfriga till Flottans Stationer uppfordrade, eller der ständigt tjenstgörande, manskap bör förses med för uppehället tillräckligt underhåll in natura (portion) eller värdet deraf efter fastställd spisordning från särskildt för ändamålet på Femte Hufvud-Titeln, under rubriken -.Diverse Anslag, uppförd t förslagsanslag, emot det att af nuvarande gaget på staterna för manskapet bibehålles, under benämning portionspenningar, ett visst belopp, att kontant utgå och för dag bestämmas till 6 öre Riksmynt pr man, hvaraf karlen synes mig för bestridandet af smärre utgifter vara i behof.
På dessa grunder har jag, med ledning tillika af jemförliga organisationer inom Arméen och med iakttagande af såväl nödiga löneförbättringar, som den tillökning i värfningspenningarne af 1 R:dr 50 öre pr man årligen, Eders Kongl. Majit under den 19 November sistlidne år föraniäts att tills vidare i Nåder bevilja, låtit uppgöra det förslag Litt. F, som nu Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning underställes och hvilket, med utelemnande af det efter 25 öre om dagen för hvarje tjenstgörande karl beräknade naturapprtions-värdet, såsom afsedt att påföras det ifrågasatta särskilda förslagsanslaget Bil.
N:o 4 till kongl.
Mapts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. 7 slutar på R:dr R:mt 90,570: 80. hvadan, då dertill lägges nyssberörde portions-värde med . „ „ 56,137: 50. hela anslaget för Regementet blifver „ „ 146,708: 30. samt, efter afdrag af nuvarande slats-anslag „ „ 96,188: 49. tillökningen således „ „ 50,519: 81. 1 afseende på behofvet och nödvändigheten, att Flottans tjenstgörande gemenskap får komma i åtnjutande af tillräcklig föda på här ofvan antydt sätt, och att erforderliga tillgångar dertill anvisas, anser jag mig, till undvikande af omsägelser, böra i underdånighet åberopa hvad Chefen för Landtförsvars-Departementet i ämnet utförligt anfört, men tillika hemställa, att den spisordning, som för Arméens värfvade manskap kan varda fastställd, äfven må för Flottans gemenskap blifva gällande, samt att de af gemenskapen, som äro gifte, må berättigas alt antingen uttaga portionen in natura eller erhålla godtgörelse derför efter det för året bestämda portionspris.
Flottans Matros-Korps.
Lika med Befälhafvande Amiralen i Carlskrona och Förvaltningen af Sjö-Ärendena anser jag en tillökning af 200 man i nämnde korps’ nuvarande styrka (400 man) vara alldeles oundgänglig, derest korpsen skall uppfylla sin bestämmelse att förse Flottan med förhandskarlar och Under-Officersämnen.
Enligt ett efter sålunda tillökad styrka eller 600 man uppgjordt förslag Litt. G., dervid ofvan uppgifna grunder för allönandel af Marin-Regementels gemenskap blifvit i tillämpliga delar följda samt, i afseende å befälet, annan ändring ej egt rum, än alt antalet Korporaler ökats från Still 16, erfordras för korpsens egentliga aflöning R:dr Runt 37,982: — eller med tillägg af nalura-portionsvärdet „ „ 54,750: — (som skulle påföras del här förut ifrågaställda förslags-anslag) en summa af „ 92,732: — så att, om derifrån afdrages nuvarande anslaget med „ 48,037: 50. den behölliga tillökningen blifver R:dr R:mt 44,694:50.
Flottans Kanonier-Korps.
Denna korps anser jag för närvarande kunna lemnäs oförändrad till nummerstyrkan, men böra erhålla lika underhållsvilkor med Matroskorpsen, samt, då Kanoniererna visat sig icke laga permission på den hittills afsedda tiden af 3:ne månader, underhållet beräknas för helt år, samt antalet öfverkanonierer ökas till 20.
Det efter dessa grunder beräknade förslag Litt.
H. visar ett anslagsbehof i kontant af R:dr R:mt 14,854: 80. hvartill bör läggas värdet af manskapets natura-portioner med „ „ 18,341: 25. (äfven afsedt att påföras merberörde förslags-anslag) då hela kostnaden blifver „ „ 33,196: 5. och således, om nuvarande anslag afdrages med „ „ 20,716: 22. uppkommer ett anslagsbehof utöfver hvad nu bestås af . . R:dr R:mt 12,479: 83.
Flottans Skeppsgosse-Korps.