Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfver-Post - Direclionens den 20 derpå följande i samma månad utfärdade särskilde kungörelser innehålla, än ock att porco-beloppet för afsände Tidningar från General-Pasl-Contoiret i Stockholm år 3822 utgjort 995 R:dr a3 sk. 8 r:st., äfvensom alt en R:dr beräknats för hvarje Exemplar af alla de Söckendagar i veckan utkommande tidningar, men endast a4 sk. godtgjorde för sådane, hvaraf tvenne Nummer till ett halft ark hvardera under nämnde tid utgifyits, äro för sin del öfver tygade derom, att det skulle vara af högsta vigt för utbredandet af ny ttiga kunskaper båda inom de egentliga vetenskapernas område, och uti det allmänna lifvet, rörande ämnen, om så väl Tidningar som alla Periodiskå skrifter linge med posten kostnadsfritt afsända®, mea då en sådan tillåtelse skulle lätt kunna föranleda missbruk genom yppad lätthet för författare och öfversättare att i form af Tidskrifter utgifva sina arbeten, för att sa medelst befordra deras hastiga och kostnadsfria kringspridande i Landsorterne, hvilket åter skulle möjligen lill den böjd öka postens tyngd att flere hästar tarfvades till dess framskaffande, våga Utskotten således icke för det närvarande, och förrän postloringen blir ståhl på en annan fot, vördsami i gen tillstyrka denna mera allmänna frihet, hvaremot Utskotten yord - CT|p Ståts-Utskottets Betänkanden. samt förmoda, att en så beskaffad postfrihet förunnas endast åt Tidningar, ingalunda skall medföra så betänkliga följder i afseende på postföringen, emedan allmänhetén i landsorterne vanligen inskränker sig två eller tre dagblad, hvilka äga det största interesset, och nya tidningar af ett högre värde, merändels uttränga de äldre, då de anses af ett mindre.
För den brist i Postmedlen, som genom en sålunda åt alla Tidningar förunnad porto-frihet måste uppkomma, tro Utskotten en lika lämplig som billig ersättning skola vinnas genom en alla från nästa års början utkommande Dagblad och Tidningar ålagd Stämpel-afgift.
Att svårigheter skola vid införandet af en dylik stämpling möta, i afseende på såväl verkställigheten, som den dermed förenade controll, har icke undfallit Utskottens uppmärksamhet, då antalet af de i Stockholm utkommande Nummer af Tidningar utgjör 54,000 i veckan eller omkring 9000 om dagen, men efter de upplysningar Utskotten inbemtat, anse desamma, i händelse af lliksens Högloft.
Ständers bifall till detta förslag, hvarigenom ej allenast den fördel vinnes, att alla dagblad kunna, oberoende af i förväg lagda hinder, kringsändas portofritt till Landsorterne, utan all annan förhöjning för läsare derstädes, än det Stats-Utskottets Betänk anden. 6i3 Postförvaltaren tillkommande arfvode, utan äfven en ej obetydlig inkomst, utan någons sannerliga betungande, tillskyndas Staten, så vida afgiflen för de i hufvudstaden utkommende tidningar skulle, beräknad efter nu varande antalet deraf upgå till omkring 4>700 R:dr, nödvändiga Chartaa-Sigillatse Slämplingen kunna verkställas i Riksens Höglofl.
Ständers Riksgälds-Contoir, af den tjenstemanna personal, som der redan finnes för den så kallade Chartse-Sigillatsc hvitstämplingen, och hvilken personal, om i anseende till arbetets mängd, skulle pröfvas oungängligt, af Fullmägtige då må på obestämd tid och emot något lämpligt arfvode tillökas, och förmoda Utskotten någre hinder icke skola vid det egentliga stämpelarbetet möta, då, enligt meddelade upplysningar omkring 12,000 Tidningspapper kunna härstädes beqvämligen stämplas och uppräknas på dagen, men att ännu större antal åstadkommas om papperet till de tidningar som på halfark utgifvas, förses öfver hela arkets rygg med tvenne på något afstånd från hvarandra ställde stämplar, af hvilka en blifver sedermera på hvardera af de halfva arken sittande: äfven som i Landsorterne, hvarest denna omsorg är uppdragen åt Lands-Contoiren och Magistraterne, några synnerliga binder för verkställigheten deraf icke kunnat föreses.
6i4 S tat s-Ut skotte t s Betänkandeii; I den vördsamma förmodan att Riksens Högloft.
Ständer bifalla denna salunda gjorda framställning, få Utskotten i afseende på dess sättande i verket dermed förena följande förslag: 1:0 Hvarje utkommande TidningsNummer tryckt på halft ark eller derunder, förses med en röd Chartas-Sigillatse Stämpel till ett rundstyckes belopp; hvarje helt ark med en dylik till två rundstycken, deröfver till och med ett och ett halft ark tre rundstycken, samt så vidare; 2:0
För tidningar åtföljande bihang», gäller samma stadgande, äfven om det skulle utgöra mindre än ett halft ark, med undantag af sådane Bulletiner, som på Regeringens Befallning tryckas på särskildta blad innefatta officiella underrättelser samt åtfölja Post- och Inrikes Tidningar; 3:o Tidnings-Redactionerne i IIuCvndstaden inlemna till det särskildta Contoir inom Riksens Högloft.
Ständers Riksgälds-verk, som Charta» - Sigillatae hvitstärnpiingen besörjer, jemte qvitto å den i samma Verk nedsatte stämpel-afgiften, det till Tidningarne bestämda papper, hvarefter Redactionerne ega, att i den maja, jStats-Utskottets Betänkande!!.
Gi5 papperet hinner stämplas, det samma, men sednast efter fjorton dagar, återfå; Desse reversaler hiläggas sedermera de af förstnämnde Contoir uppgjorde räkenskaperne. 4-'o När Tidningar i Landsorterne utgifvas i de Städer, der Läneresidencer äro, inlemnas papperet till Lands-Conloiret, under hvars inseende och ansvar stämplingen verkställes; hvarföre Conloiret såsom ersättning för Besvär, Tryckbållar, Färg och arbetslön till Stämplar, godtgöra sig af inllutne medel ett arfvode af 16 skillingar för hvarje ris papper; hvarest åter Landshöfdinge - Residencer icke äro, hesöi’jes stämplingen af Magistraterné emot enahanda arfvode; men i hegge fallen hör Stämpel-afgiften i Landtränteriet nedsättas och innan stämplingen får företagas, qvit» teradt Reversal till vederbörande aficmnas; 5:o Begär Boktryckare eller RedactÖr ätt en redan tryckt
Tidning må med stämpel förses, sker sådant i ofvanskriiven ordning; 6:5 Underlåter Tidningsutgifvare eller Boktryckare hvad om Tidningars stämpling stadgadt är, höte med anledning af 4 5-2 monp i Tryckfrihets-förfallningen 6i6
St a t s-Utskottets Betänkan den.- Femtio Riksdaler; kan ej skiljas hvem der till skuldeu varit, dele då ansvaret; 7:0 Bokhandlare eller den Tidning utdelar, plikte för hvarje ostämpladt exemplar som af honom utlemnas Tre R:dr 16 sk; men Postförvaltare, som ostämplad Tidning afsänder, dubbelt, i enlighet med 13 §. af den nu fÖreslagne- Chartae-Sigillatae förordningen; 8:0 Underslef, förfalskning och annan grof förbrytelse straffas på sätt Chartae-Sigillaiae
Förordningen i thy fall för» mår; 9:0 I afseende på tillsyn af Författningens efterlefnad, samt böternes fördelning, galle äfven samma föreskrifter; och K ' _ '/• ■ ' ' , _ •■■■: v'».-'; ' • 10:0
Uppbörd och redovisning af inflytande medel, verkstålles inför Fullmägtige i Rikets llöglollige Ständers Riksgälds-Contoir.
Sluteligen få Utskotten, af hvilka Höglofl.
Stals-Utskottet, som ansett hufvud frågan, eller huruvida portofrihet må Dagblad förunnas eller icke, dess bedömmande ej tillhöra, utom hvad en sådan fri - hets Stats-Utskottets Betänkanden.
617 hets meddelandp kan verka på den för Stats-Verkets behof bestämdt påräknade inkomsten af Postverket, men då Bevillningsutskottet förklarat, samt Stats-Utskoltct äfven för sin del ansett sig kunna antaga, att den minskning i Postinkomsten Statsverket kommer att vidkännas genom Dagblads befriande från Postporto, skulle ersättas genom ofvannämnde Stämpel-afgift, inskränkt sitt
Yttrande till sättet hvarpå ofvanberörde stämpling må i Hufvudstaden verkställas, hemställa, att i händelse Riksens Höglofl.
Ständer behaga gilla, hvad sålunda föreslaget blifvit, desse stadganden må inflyta i den allmänna Chartae-Sigillatae Författningen, såsom dermed i närmaste sammanhang; Dock varder allt detta till Riksens Höglofl.
Ständers granskning vördsemligen öfverlemnadt, med bifogande af de inom Bevillnings-Utskottet särskildt anförde Reservationer.
Sockholoi den i4 Ocober 1823. 4:de Saini. 5 Band. 618 Stats-Utskottets Betänkanden.
Utdrag af Protocollet, hållet i Riksens Högloflige Ständers Bevillnings- Utskott den 10 October 1823.
S. D. Justerades Protocollerne för den 26 September eftermiddagen och den 29 i samma månad.
Herr Uggla, Göran Gustaf, uppläste så lydande reservation:
Jag har trott och tror äunu, att samma förmon som förunnas
Dagblad, äfven bordt och kanske med mera skäl bör utsträckas till Yecko- Månads- och Qvartals-Skrifter.
Afsiglen med den af Ilöglofl.
Utskotten vidtagne åtgärd är alt sprida upplysning inom Nationen, men med upplysning kan man väl ej förstå endast underrättelser om hvad sig tilldrager här eller i andra länder.
Denna slags upplysning, ehuru nyttig, är ej den hogsta grad deraf.
Hos den tänkande väcker allt tankar, hos den icke tänkande föranleda underrältelserne om verldens besynnerliga Jopp, samtal, och det är väl ej blott detta slags “upplysning sorn man vill befordra.
Det fins en högre, en ädlare.
Det är den Stats-Utskottets Betänkan Jen. 619 sorn utgår från Statsmannen, Tänkaren och Naturforskarens undersökningar —•
Resultuter af dessa ser man ej, så framt ej ögonblicket så föranleder, nedlagde i Dagbladen —•
Det är otvifvelagtigt ert sanning, alt mångå förenade omständigheter göra ett Dagblad lill det lättaste vehickel ior upplysningen; dess tillvarelse är således af vigt för ett lands ljus, och det bör vara Nalional-Representationens pligt alt skjrjda och uppmuntra denna det allmänna vettets organ •— Men i allmänhet se vi Tidsskriflerne trädå närmare målet eller befordringen af en allmän upplysning — Genom sin beskaffenhet Jemna de ut-* rymme till längre undersökningar — de förvara de deri nedlagde ideer till efterkommande •— du söka ej att leda gången af en viss händelse •— de verka mera på vetenskapernes gång och på slägtets framskridande 1— Derför tror jag dem värde samma uppmuntran och samma lättnad som Dagblad.
Farhågan för Postväskans tyngd är en chimere; länge voro vissa Tidningar af en så öfverlägsen tyngd, att man ej vågade låta dem med Posten fortskaffas, under det andra saknade denna egenskap.
Nu sedan alla Tidningar njuta samma fördel till godo, visar man samma farhåga för Tidsskrifter, likasom Postförvaltare ej kunde få sig öppet lcmnadt, att efter omsländigheLerne fördela försäud - 6ao Stats-Utsktotets Betänkande^ ningarne; Jag för min del anser åtminstone sådant möjligt och tror, att i Stämpelafgiften ligger correctivet mot farhågan» att denna utväg skulle af öfversättare med flere missbrukas.
Jag finner således Vecko- Månadsoch Qvartals-Skrifter höra åtnjuta lika rättigheter som Dagblad och det skulle verkcligen förundra mig, omen ny läsning i blandade ämnen, i händelse någon dermed uppträdde, skulle med 48 ark om året mera belasta Post-väskorne, än Dagligt Allehanda med sina 4°o eller 5oo ark.
Ex Protocollo. j i. _ CLAS LIVIJN; N:o 565.
Ankom den 31 Octob. 1823.
Utlåtande, angående förrättad granskning af Kongl. Num - Stats-Utskottéts Betänkan den. 621 mer - Lotteriets Räkenskaper för år 18*1.
Efter verkställd granskning af Kongl.
Nummer-Lotteriets
Räkenskaper för år 1821 i sammanhang med Revisionen af Stats-Verkels förvaltning och Räkenskaper, får Stats-Utskottet afgifva följande yttrande derom:
Vid årets ingång utgjorde Verkets Jjehållne tillgångar uti Contanle medel, fordringar och fastigheten Huset N:o 2 & 3 vid Svartmangalan här i llufvudstaden R:dr 208,o34: 6. 8.
Under året försålde Lotter för 287,224: 3i. 5.
Hvarförutan influtit Interessen på förräntade Capitaler 1,611: 34- 10. jemte diverse mindre poster, såsom hushyra, obgervatioiis-medel m. m. 353: 3o. 4- Summa R:dr 497*224: 7. 3.
Deremot hafva utgått följande belopp:
Vinster 1^1,2^11 3i. 6. ^oIlecteurs-Arfvodea 17,233: 19. 5. 622 S ta ts-Utskottets Betänkand’en.
Postporto 75078: 35. 7. Aflöning 11,076: 33. 3.
Brudgåfvor 2,833: 16.
Di vorse omkostnader och utgifter i2,5oo: 5. r. Till LazarettsDirectionen årlig afgift, i följd af Kongl. Brefvet den 2o:de Februarii 1806 5oo: Lik a ledos till Kongl. Musicaliska Academien 200:
Lefverering lill Kongl.
Räntkammaren för .
StatsYerkets räkning 75,353: 40> 5.
Utom influten
Bevillning å vinster 8,335 R:dr 34 sk. 9. r:st.
R:dr 268,007: 37. 3.
Dd Lotteriets återstående Capital och tillgångar vid 1821 års slut utgjorde 229,216: 18.
Summa 497>224: 7* 3.
Äf berörde behållning till år 1822 kunna likväl såsom mindre säki-e anses 2:ne äldre Balancer nemligen, dels en till Hamnbyggnaden i Helsingborg försträckt Summa af 14,990: jStats-Utskottet* Betänkanden.
6a3 dels och till Strömrensnings-Directionen i Finland utgångne 13,700:
Tillsammans 28,690:
I öfrigt får Utskottet upplysa att, efter afdrag utaf Lotteriets kostnader och öfrige dermed förenade ofvanupptagne utgifter på det hela, vinsten utgjort för året ioi,832: 26.
Derifrån afgår förlusten af 5,65o: i\i.
Återstår vinst 96,181: 02.
Räkenskaperne hafva funnits förde med ordning och noggrannhet:
Men sorn deruti finnas balaucerade såsom skuld under Titel obetald köpeskilling för Huset 6,200 R:dr, och, vid infordrad upplysning om orsaken dertill, att en Inrättning med så betydlig tillgång, likväl häftar för återstående betalning af dess bus, inhemtats, att sådant härledde sig derifrån att, efter Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande, till ' inköp af huset blifvit använde utaf den lill Brudgåfvornes utgifvande afsatte Fond 4,5oo R:dr samt att, vid förnyad Brandförsäkring af detta hus år 182 r, ett derå varande premie-lån af Brandförsäkrings - 0»4 Stats-Utskottets Betämkanderi; fonden uppgått till 600 R:dr; Så liar Utskottet ansett förhållandet i denna del tillräckligt ulredt, men att desse serskilda Poster böra hädanefter till deras rätta egenskap i Räkenskaperne upptagas såsom Lån af Brudgåfve-Fonden och Brandförsäkrings-Yerket.
Enär af Ilufvudboken befinnes att Lotteriets behållning i fordringar vid 1821 års början, bestod uti Riksgälds-Contoirets obligationer med ränta för en Summa af i36,5oo R:dr, men de under årets lopp influtne räntemedlen utgjort endast 1,611 R:dr 34 sk. 10 rst„ har Utskottet fästat uppmärksamhet härvid och utrönt, att som räntemedlen å berörde Capital på olika tider förfallit, hafva de, i mån deraf till större eller mindre belopp, det ena året mot det andra, ingått och blifvit upptagne i Räkenskaperne, utan afseende på tiden för hvilken de upplupit; Men då ordningen deremot synes fordra, att räntor å fruktbara Capital bora i hvarje års Räkenskap debiteras, såsom tillgång, och hvad derutaf ingår credileras samt det öfriga balanceras såsom resterande fordran för året; har Utskottet funnit sådant höra iakttagas uti ifrågavarande Räkenskap hä - dan - Stat s-Utskottets B et änkan den. 62S danefter, så vidt någon räntebärande behållning af Lotteri-medlen må kunna komma alt linnas.
Som Utskottet för öfrigt inhämtat, att Kongl. Majrt, uppå Lotteri-Directionens underdåniga hemställan, genom Nådigt Bref af den 23 Januarii i8iq, täckts, i anseende till myntets fallna värde, sålunda förhöja de uti 20 Art. af detta Lotteries plan år 1771, till belopp af 5oo D:r S:mt eller 83 R:dr iG sk. för hvarje dragning bestämde Brudgåfve-vinster, hvilka tillfalla fem af allmogens döttrar och af dem få uppbäras när de träda i gifte, att från berörde års början blifvit af Lotteriets vinst vid hvarje dragning afsatte 166 R:dr 32 sk. och Brudgåfvorne följaktligen Ökade från 16 R:dr 3a sk. lill 33 R:dr 16 sk.; så och ehuru Utskottet, i betraktande af ändamålet med desse Brudgåfvors anslående vid Lotteriets inrättande, att nemligen tjena till uppmuntran och befordrande af giftermål inom den obemedlade folkklassen, funnit den sålunda i Nåder beviljade tillökningen uti desse vinster fullkomligt föranledd af myntvärdets förändring, sedan den tid desamme först fastställdes; har likväl Utskottet, på den grund, att Lotteriets afkastning utgör 4:de Sami. 5 Band. 40 626 Stats-Utskottets Betänkanden. en Stats-Verkets Ordinarie inkomst, som skulle minskas i den mån omförmälde derutaf auslagne förmån Liefve än vidare på lika sätt förhöjd, ansett sig, med anledning af hvad sålunda förekommit, höra tillstyrka, det Riksens Ständer hos Kongl. Maj;t, i underdånighet anhålla, att någon ytterligare så beskaffad dispostion af desse medel icke må göras, med mindre Riksens Ständers lemnäs tillfälle att sig deröfver förut i underdånighet yttra, i afseende på beräkningen af denne Stads
Inträd och den dermed gemenskap egande ifrågastälde utgiftens belopp: hvarjemte, derest Riksens Ständer bifalla hvad Utskottet i ofvanberörde omständigheter sig utlåtit och vördsamt hemställes till bepröfvande, underdånig anmälan derom jemväl lärer i ett sammanhang göras.
Stockholm den 19 Aug. l8a3.
Ankom den 31 Octt, 1833, .Memorial, i anledning af Kongl* Maj:ts Nådiga skrifvelse, Stats-Utskottets Betäknanden. 627 angående Intraderne från ön Sst Barthelemy.
Under den 8:de i denne Månad tiar Kongl. Maj:t i Nåder behagat lill Riksens Ständers Stats-Utskott aflåta följande Nådiga skrifvelse, angående förvaltningen af Inkomsterlie från Colonien S:t Barthelemy: ”Kongl. Maj:t har, i Nådig skrifvelse af den 22 December ig1?» meddelt Rikets då församlade Ständers Statsutskott underrättelse om Svenska Yestindiska Colonien S:t Barthelemys tillstånd och om förhållandet med de derifrån inflytande, under Kongl. Maj:ts disposition ställde, medel.
De orsaker, som vid nämnde tidpunkt anfördes, såsom verkande en betydande minskning i Coloniens handelsrörelse, och de deraf beroende inkomster, hafva ej allenast sedermera oafbrutet fortfarit, utan en ytterligare anledning till handelns dragande från denna Ö, är ännu förlidet år gifven, genom Engelska Regeringens beslut, att öpna sine Vestindiske Coloniers hamnar till handel för Norra Amerikanska förente Staternes Fartyg med en mängd Artiklar, som, förut endast, i en af frihamnarne i granskapet, plägade omsättas.
Äfven den i Yestindiska får - 628 Stats-U t skottets B et änkan de nj vattnen redande osäkerheten för kapare och sjöröfvare har bidragit att betydligen försvåra rörelsen, och för de handlande samhällena i denna verldsdel måst mediöra menliga följder.
Den erfarenhet, sorn, under loppet af innevarande år, blifvit vunnen af desse omständigheters för enade verkan, lemnar full anledning att tvifla, huruvida Coloniens förvaltning, under längre fortfarande enahanda förhållande, skall med kronans der fallande inkomster kunna bestridas.
Det är af desse skäl, som Kongl, Majit ej sett Sig i tillfälle, alt, af de från S:t Barthelemy inflytande
Öfverskottsmedel fortsätta bestridandet af de, för Riket i allmänhet gagneliga utgifter, livilke under rikare tillgångar å Fond anvistes; Men då det, ej allanast till följe af 1812 års Biksdags-Beslut tillhörde Kongl. Maj:t att sörja för de till Coloniens Administration hörande personers aflöning och pensionerande, utan det äfven fallit Kongl.
Majit svårt, att alltid afvisa sådane utomordentlige behof för livilke på Rikets
Stat intet anslag finnes och hvilke derföre förut blifvit genom Barthelemyska Cassans tillgångar afhjelpte, så har Kongl. Majit täckts af egne medel, till framtida ersättning a£ nämnde Cassa, låta bestrida desse utgifter^ Hvarigenom Kongl. Majit för: närvaran^S S tals-U t sk otte ts Betänkan den.
629 beflnnes äga en fordran af Barthelemyska Dassan, utgörande elt belopp af 173,147 It:dr Banco, oberäknadt en, å samma Gassa anvist, men för bristande tillgångar, ännu ej utbetald ersättning till MagazinsDireclionen af 4>°99 B:dr 28 sk.
Då emedlertid, af livad ofvan anfördt blifvit, hopp om utvägar till denna ersättning allt mer och mer synes försvinna, måste naturligtvis de utgifter äfven derefter lämpas och inskränkas, som, under denna Titel och med fästadt afseende på blifvande tillgångar, hittills varit bestridde.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskolt med ali Kongl. Nåd ocL önnest städse välbevågen.
Datum ut Supra. CARL JOHAN. G. af Wetterstedt.” Detta Kongl. Maj:ts
Nådiga tillkänaagifvande om förhållandet med Intraderfie från S:t Barthelemy under den tid som 63o Stats-Utskottets Betänkanden. förflutit sedan 1817 års slut, då enahanda underrättelse Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder meddekles och derefter till Riksens Ständer inberättades, har Stats-Utskottet ansett icke fordra annan åtgärd än detsamma lill Riksens Höglqflige
Ständer yördsainligen frambära.
Stockholm den a5 October i8n3, N;o 567, Ankam den 31 Qct, 18? 3, Utlåtande, rörande granskningen af Militiae -BoställsCassans Räkenskaper* Bland åligganden, sorn, vid innevarande Riksdag, tillhört Stats-Utskottet, har äfven varit det, att, sedan Kongl, Maj:t, enligt Nådig skrifvelse till Riksens Högloflig?
Ständer af dea 28 asti.
Februarii, tillåtit, Stats-Utskottets Betänka uden. 031 det Militiae-Boslälls-Cassans Räkenskapet* måga för Riksens Ständer och deras Revisorer få framläggas, öfverse och granska denna Cassas förvaltning; Och får Utskottet, efter att hafva fulländat ifrågavarande Revision för de, sedan sista Riksdag, förflutne åren 1818 och 1819, för hvilke afslutade Räkenskaper varit att tillgå, nu till Rihsens Högloflige Ständer inberätta härunder förekommit.
Militiae-Boställs-Yerket, sorn, till sill Inrättning, är samtidigt med IndelningsYärkel, har tillkommit i afsigt att lemna vård och tillsyn Öfver husell å de till Militien Indeldte Boställen, samt derjemte ombesörja deras bebyggande utaf dertill anslagne medel.
Desse bestödo frän början endast af de Räntor, som, under namn af Reserve-Hemmans Räntor, vid Regementérne utgå, utgörande efter Kronovärdi 1,897 h:dr 35 sk. 6 rst. om året, samt af Säteri Frihets-medlon för de RegementsOfficerares Stabs-Säten, å hvilka CaractersByggnaderne voro indragne, till ett belopp af 29 R:dr 3 sk. 6 rst, årligen; Men erfarenheten visade snart att berörde anslag icke var tillräckligt för alla de utgifter, Bostalls-Verket ålåg att bestrida; Hvadan tillskott dertill af Extra Ordinarie Stats-medlen esomoftast måste göras, och £ 6 32 Sta t s-Utskottets Betänk an deri} fcranledde detta till Riksens Ständers vid 1769 års Riksdag, fattade Beslut, att Statsverket, en gång för alla, skulle biträda Boställs-Verket nied 4 Tunnor Guld inom, 8 års tid; Genom hvilken ytterligare anvisning, i förening med den förut vidtagne anstallten att göra Militiae-Boställs-Fonden, medelst utlåning, fruktbar, Riksens Ständer ansågo, att fonden, utan Statens vidare gravation, borde i alla tider, kunna bära sine kostnader.
Sålunda fonderad och förvaltad har Militiae-Boställs-Cassan så småningom vunnit den tillväxt, att densamma, enligt 1819 års Hufvudbok, vid nämnde års slut, i Contanter och fosdringar ägde en beliåll - så att netto behållningen då uppgick till 3g6,j3g: g. 11.
Då Utskottet af Räkenskaperne inhemta t, att Kongl.
Krigs-Collegii ArtilleriDepartement häftar för en skuld till Militias-BoStälls-Cassan vid 1819 års slut af 47,689; 23. 10., härrörande af ett erhål - ning af hvaremot dess skulder vid samma tid utgjorge 399’i69: i 5- & 2,43o; 5. 7. let Stats-Utsko ttets
633 Ii t förskott till inköp af Mar i a? bergs egendom, har Utskottet sökt göra sig underrättadt, om anledningen hvarföre denna utgift blifvit å Cassan anvisad; och dervid. vunnit den upplysning, att, sedan, vid föredragningen af frågan, om inrättandet af ett Artilleri Liiro-Institut å Mariaeberg, hos Kongl.
Maj:t blifvit 1 underdånighet anmäldt, att tillvägabringandet af den för berörde egendom begärde köpeskilling blefve verkställbart genom förskott till Siats-Verket från de under Kongl.
Krigs-Collegium lydande Cassör, emot 6 procent ränta, som å Artilleri-Staten borde uppföras, samt att återbetalningen till Cassorne af Capitalet kunde åstadkommas dels genom den afkastning, Mariasbergs egendom, under en väl ställd nitisk Administration, förmodades gifva, dels ock genom bidrag från Stats-Verket i den mån, dess utgifter minskades, ej mindre genom indragning af årliga Recognitions-Summan till Egaren, Öfverste-Lieutenanten Appelqvist, hvilket af egendomens inköp blefve en följd, än ock genom besparing af de hyreskostnader, som kronan, i annat fall, måste vidkännas för rum och lägenheter, hvarpå Mariaeberg kunde lemna tillgång; Så hade Kongl. Maj:t, genom Nådig skrifvelse den 22 November 1816, läckts an - 4:dc S a rn 1. 5 B a 11 d. 4o * 634 S tats-Utskottet s B e t ä 11 k a n de n,.
Befalla Kongl. Krigs-Collegium, alt, så fort ske kunde, med Öfverste-Lieutenant Appelqvist afsluta kÖpe-contractet, samt derefter genast till honom utbetala en fjerdedel af de 48,669 ft:dr 3a sk.