Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af dessa bör dock, enligt Utskottets tanke, icke någon uteslutande fästas vid något visst län, enär en sådan åtgärd, på skäl som Landtbruks-akademien utvecklat, synes vara olämplig samt sannolikt skulle framkalla anspråk från de län, som i detta hänseende icke blifvit gynnade; dock som behofvet af sådant biträde, hvilket af landtbruksingeniörerne meddelas, för närvarande synes vara ganska stort inom Westerbottens län, men anställandet derstädes på Statens bekostnad af en särskild undervisare i landthushållningen, hvars åliggande skulle i det närmaste vara detsamma som landtbruksingeniörerues, icke kan vara lämpligt, torde likväl en af de nya landtbruksingeniörerne böra tillsvidare uti detta län företrädesvis användas.
Aflöningen för desse landtbruksingeniörer anser Utskottet böra, utan afseende å tjenstgöringsort, bestämmas till lika belopp för dem hvardera och utgå, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, med 1,500 R:dr, jemte rese- och traktaments-ersättning, beräknad till 1,000 R:dr för dem hvar; hemställande Utskottet, i öfverensstämmelse härmed, att hvad såväl Kongl. Maj:t som enskilde motionärer i ämnet föreslagit måtte på så sätt bifallas, att Rikets Ständer, till aflöning åt ytterligare trenne landtbruksingeniörer, hvaraf en bör företrädesvis inom Westerbottens län tillsvidare användas, måtte å stat anvisa 4,500 R:dr, jemte rese- och traktamentskostnads-ersättning 3,000 R:dr, med tillhopa 7,500 R:dr. 36:o.
I afseende å de tre landtbruksstipendiater, hvilka såsom elever åtfölja och biträda landtbruksingeniörerne vid deras agronomiska förrättningar och hvilka, enligt hvad Landtbruks-akademien upplyst, för vinnande af behörig kompetens till denna tjenstebefattning måste icke allenast hafva genomgått fullständig lärokurs vid ett af rikets landtbruksinstitut, utan derjemte aflagt landtmäteriexamen samt i vissa delar civilingeniörsexamen, har Kongl. Maj:t, med bifall till Landtbruks-akademiens derom gjorda underdåniga hemställan, i nåder äskat, att anslaget till dessa stipendiater, hvilket sedan förlidna riksdag utgått till äldste stipendiaten med 800 R:dr samt till hvardera af de båda yngre med 600 R:dr årligen, måtte höjas med 400 R:dr, så att årliga understödet för den äldste stipendiaten kornme att utgå med 1,000 R:dr, för den andre med 800 R:dr och för den tredje med 600 R:dr, mot skyldighet för dem att, då de dertill finnas kompetente, utan något vidare tillskott eller arfvode, än ersättning för resekostnader och dagtraktamente i likhet med hvad som tillkommer landtbruksingeniörerne, tjenstgöra såsom extra ingeniörer vid de tillfällen, då antingen reqvisitionernas antal eller förfall för någon af de ordinarie ingeniörerne kunde påkalla särskildt förordnande för extra landtbruksingeniör; Och som Utskottet härvid icke funnit något att erinra, tillstyrker Utskottet, att, till löneförhöjning åt landtbruksstipendiaterne måtte, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, å stat uppföras ett belopp af 400 R:dr.
Stats-IJtskottets Utlåtande N:o 60. 27 Befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar. 37:o.
Till utdelande vid landtbruksmöton af högre •prisbelöningar för husdjur, redskap och machinerier samt ladugårdsprodukter, sädesslag och andra jordbruksalster har Kongl. Maj:t äskat ett extra anslag af 6,000 R:dr, eller enahanda belopp, som vid sodnaste riksdag för sådant ändamål anvisades; Och då, enligt hvad af Statsråds-protokollet upplyses, verkningarne af dessa prisbelöningar visat sig särdeles tillfredsställande, hemställer Utskottet, att Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning måtte af Rikets Ständer bifallas. 38:o.
För att användas till afsedda årliga täflingsmöten med gödboskap, smör, ost, fläsk och kött uti städerna Stockholm, Göteborg och Malmö, för så vidt Hushållningssällskaperna distriktvis vilja förena sig om sammanskott af medel till dessa utställningar, har Kongl. Maj:t hos Rikets Ständer begärt ett extra anslag af 3,000 R:dr.
Beträffande denna fråga hade, enligt hvad Statsråds-protokollet gifver vid handen, Landtbruks-akademien anfört: att då de allmänna landtbruksmötena vanligen icke hölles oftare än hvart annat eller hvart tredje år samt alltid på olika ställen, de vid dessa möten för förevisade husdjur och redskap m. m. utdelade premier, ehuru nyttiga och behöfliga, likväl icke kunde, såsom önskligt voro, väcka någon fortgående täflan och städse förnyad eggelse till framåtgående i den särskilda rigtning af boskapsskötseln och mejerihushållningen, hvars befordrande genom premierna afsetts; att denna fråga sedan sistlidna riksdag erhållit för vårt land en annan och vida större betydelse, enär felet att ensidigt, såsom hittills skett, egna nästan uteslutande all uppmärksamhet vid jordbruket åt spanmålsodlingen, med försummande af boskapsskötsel och mejerihushållning, blifvit alltmera insedt och erkändt, och landtbrukarnes bemödanden numera allmänt ginge derpå ut, att återställa jemnvigten mellan de båda lika angelägna hushållsgrenarne sädesodling och ladugårdsskötsel.
Frågan vore nu likväl icke endast att kunna producera till afsalu gödboskap, utan äfven smör, ost, fläsk och kött, såväl för landets eget behof, som ock till afsalu på utlandet; i följd hvaraf Akademien, som ansett att utställningar och prisbelöningar af slagtdjur och mejerialster borde åvägabringas, för att derigenom ytterligare rigta allmänhetens håg och uppmärksamhet häråt, hos Kongl.
Maj:t i underdånighet hemställt, att för städerna Stockholm, Göteborg och Malmö, såsom hufvudafsättuingsorter för de delar af landet, der ladugårdsskötsel ocd mejerihushållning mera omfattande bedrefves, måtte utsättas årliga expositions- och försäljningsdagar för slagtdjur, smör, ost, fläsk och kött, vid hvilka utställningar premier borde genom Hushållningssällskapens samverkan utdelas för de utmärktaste djuren och de bästa till export tjenliga öfriga utställningsföremålen; med anledning af hvilken hemställan Kongl. Maj:t genom nådigt Bref den 3 Februari nästlidet år förklarat hinder icke möta för Akademiens Förvaltningskomité att, efter meddelande med vederbörande lokalmyndigheter och i samråd med dem, å tider, som kunde finnas lämpliga, för nämnda städer utsätta sådana expositioner och försäljningsdagar, som Akademien föreslagit; att med anledning häraf komitéen aflåtit skrifvelser i frågan till Öfverståthållare-embetet, till Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Malmö och Göteborg samt till Hushållningssällskapen, med uppmaning till dessa sednare att distriktvis förena 28 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. sig om sammanskott af medel till utdelning af premier vid de afsedda utställningarne.
Men då det vore ovisst, huruvida dessa tillskott kunde blifva tillräckliga så väl till premier, som till anordningarne i öfrigt af dessa täflingsmöten, och det befarades, att hela frågan kunde till en obestämd framtid undanskjutas, derest icke något understöd af statsmedel för densamma erhölles, hemställde Akademien, med hänseende till sakens stora vigt och för att vidare främja den redan nu med framgång började exporten af slagtdjur och mejerialster m. m., att Kongl. Maj:t ■måtte till Rikets Ständer framställa nådig Proposition om ett årligt anslag af 3,000 R:dr att användas till för hvarje år afsedda täflingsmöten med gödboskap, smör, ost, fläsk och kött uti städerna Stockholm, Göteborg och Malmö, för såvidt Hushållningssällskapen distriktvis ville förena sig om sammanskott af medel till dessa utställningar.
I öfverensstämmelse med den af Landtbruks-akademien uttalade åsigt, anser äfven Utskottet, att utställningar och prisbelöningar af slagtdjur och mejerialster böra kraftigt bidraga att höja boskapsskötseln och mejerihushållningen, till följd hvaraf i en icke aflägsen framtid export till utlandet af dessa näringars produkter torde kunna beredas.
För ett så allmännyttigt ändamål är det äfven, enligt Utskottets förmanande, icke mer än billigt, att Staten med de enskilde medverkar; och Utskottet hemställer derföre, att Rikets Ständer måtte såsom extra anslag för år 1867 på Riksgälds-kontoret anvisa ett belopp af 3,000 R:dr att användas till afsedda årliga täflingsmöten med gödboskap, smör, ost, fläsk och kött uti städerna Stockholm, Göteborg och Malmö, för såvidt Hushållningssällskaperna distriktvis vilja förena sig om sammanskott af medel till dessa utställningar. 39:o.
Sedan, enligt vid förra riksdagen fattadt beslut, utbyte skett emellan Landtbruks-akademiens dåvarande hus och tomt här i staden N:o 36 vid MästerSamuelsgatan emot Teknologiska Institutets f. d. hus N:o 43 vid samma gata, med vilkor, att uti den nya byggnad, som kommo å Akademiens gamla tomt att hufvudsakligen för Slöjdskolan i Stockholm uppföras, lokal bereddes Akademien för utställning af landtbruksredskap och modeller m. m., har Kongl. Maj:t, — efter anmälan af Landtbruks-akademien, att den nya expositionslokalen väl vore beräknad att för det med densamma afsedda ändamål blifva för Akademien disponibel under loppet af år 1867, men att för dess användning i uppgifna syfte erfordrades inredning och aptering af densamma, så att expositionsföremålen, med intagande af minsta möjliga rum, kunde lätt och beqvämt öfverskådas samt äfven uti detalj studeras af de besökande, som för dem äro intresserade, — i enlighet med Akademiens derom gjorda hemställan, nu föreslagit, att till inredning af den lokal i slöjdskolans nya hus i Stockholm, som är ämnad att åt
Landtbruks-akademien upplåtas för utställning af landtbruksredskap och modeller, måtte anvisas ett extra anslag till belopp af 5,000 R:dr.
Hå, enligt hvad Landtbruks-akademien, på sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, vidare anfört, Akademien, som fått vidkännas icke obetydliga utgifter för slutliga anordningen af dess år 1864 tillträdda ofvannämnda hus, saknade medel att sjelf bekosta förenämnda utgifter för expositionslokalen, har Utskottet så mycket mindre tvekat att dertill tillstyrka anvisandet af statsmedel, som en i hufvudstaden åvägabragt fullständig och permanent utställning af landtbruksredskap och modeller till 6ådana af nyaste och bästa konstruktion tvifvelsutan bör i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
29 icke ringa mån medverka till vårt jordbruks vidare förkofran; hvadan Utskottet hemställer, att Rikets Ständer måtte bifalla hvad Kongl. Maj:t i förevarande hänseende äskat. 40:o. Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, hade Svenska Trädgårdsföreningens Styrelse uti underdånig skrifvelse af den 29 Juli 1865 hos Kongl. Maj:t anhållit om aflåtande af nådig proposition till Rikets Ständer, dels att Trädgårdsföreningen äfven för nästa statsregleringsperiod måtte få åtnjuta det årliga extra anslag stort 4,500 R:dr, som den hittills åtnjutit på vissa dervid stadgade vilkor, dels ook att ett anslag för en gång af 10,000 R:dr måtte anvisas för beredande af undervisningslokal och bostäder åt ett ökadt antal elever vid föreningens skola å Rosendal; varande till stöd för berörda anhållan af Styrelsen anfördt, att sedan undervisningen i föreningens elevskola under de sednare åren blifvit utvidgad och de från densamma utgångna elever nästan alltid erhållit förmånliga tjenster, hvilka de till belåtenhet skött, ansökningar om inträde vid föreningens skola med hvarje år stigit, så att, ehuru elevernas antal ökats till 25, föreningens styrelse sett sig nödsakad att neka plats för vida flera, än som kunnat emottagas; att lärjungarne vid folkskolelärare-seminarium i Stockholm uti föreningens skola fått åtnjuta undervisning i de vigtigaste delarne af trädgårdsmästareyrket, samt att begäran i samma syftning inkommit från seminarium i Nyköping; att styrelsen sökt, så långt utrymmet medgifvit-, gå dessa önskningar till mötes såsom utgörande glädjande bevis både om den insigt om trädgårdars ekonomiska nytta och förädlande inflytande, som nu börjat göra sig gällande, och om det förtroende, föreningens skola åtnjöte; att likväl en brist yppat sig, till hvars afhjelpande föreningen för närvarande saknade medel, nemligen bristen af en fullt lämplig och tillräckligt stor undervisningslokal.
Utrymmet i elevskolans lokal vore nemligen redan för det nuvarande antalet elever alltför trångt oeh tilläte blott en del af dessa att på en gång bevista vissa lektioner.
Detta förorsakade obehag och ökadt arbete vid undervisningen, vore isynnerhet menligt vid de vigtiga ritlektionerna samt gjorde det alldeles omöjligt att, såsom önskligt vore, utsträcka lektionerna till folkskolelärarne, enskilde trädgårdsmästare, eller andra personer, som möjligen skulle vilja afhöra dem.
Då nu den s. k. vinterträdgården å Rosendal vore för föreningen såsom vexthus obehöflig, hade Styrelsen ansett lämplig lektionslokal lättast och med minsta kostnad kunna erhållas om denna byggnad, utan väsendtlig förändring af dess yttre form, kunde dertill inredas.
För en kostnad af 10,500 R:dr skulle, enligt uppgjordt kostnadsförslag, denna ändring kunna verkställas, hvarigenom en beqväm, ljus och för framtiden fullt tillräcklig undervisningssal erhölles samt bostad för ytterligare tolf elever bereddes; och skulle undervisningen derigenom kunna utsträckas och med väsendtligen större gagn handhafvas, dock under förutsättning att skolan äfven för framtiden finge fortfarande uppbära det e:xtra årliga anslag, som densamma hittills åtnjutit och hvarförutan den icke skulle kunna vidmagthållas ens i sin nuvarande utsträckning.
Sedan Landtbruks-akademiens förvaltningskomité, uti afgifvet underdånigt utlåtande, tillstyrkt bifall till Styrelsens ofvanberörda ansökning, har Kongl. Majit nu hos Rikets Ständer äskat anvisandet äfven för år 1867 af det utaf Svenska Trädgårdsföreningen förut åtnjutna årliga extra anslag, 4,500 R:dr, äfvensom att för beredande af undervisningslokal och bostäder åt ett ökadt antal elever vid nämnda förenings skola måtte för en gång anvisas 10,000 R:dr. 30 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
Då, på sätt Trädgårdsföreningens styrelse förmält, föreningens elevskola icke kan utan det årliga extra anslaget vidmagthållas i sin nuvarande utsträckning, har Utskottet, biträdande de åsigter, som legat till grund för anslagets beviljande vid föregående riksdagar, ansett Trädgårdsföreningen jemväl för år 1867 böra komma i åtnjutande af enahanda extra anslag, likväl emot samma vilkor som hittills, nemligen att föreningen, så vidt ske kan, verkställer utdelning af fruktträd och plantor till mindre bemedlade jordbrukare och, jemte behörig redovisning för det erhållna statsbidraget, till Landtbruks-akademien årligen afgifver berättelse om antalet af de elever, hvilka vid inrättningen njuta undervisning äfvensom rörande verkställd utdelning af fruktträd samt om öfriga föremål för föreningens verksamhet; hemställande alltså Utskottet, a) att Rikets Ständer måtte jemväl för 1867 bevilja det för Svenska Trädgårdsföreningens elevskola begärda extra ansla get 4,500 R:dr, under nyss uppgifna vilkor.
Yidkommande derefter det begärda anslaget för beredande af undervisningslokal och bostäder åt ett ökadt antal elever vid föreningens elevskola; så enär upplyst är, att större antal personer anmält sig till inträde vid skolan, än som kunnat emottagas, samt det onekligen är af vigt, att så många elever som möjligt beredas tillfälle till inhemtande af den fullständiga undervisning i trädgårdsskötsel, som vid denna anstalt kan meddelas, har Utskottet ansett det önskligt, att Trädgårdsföreningen, som hittills icke utan framgång verkat till trädgårdsskötselns förkofran inom fäderneslandet, allt framgent på samma fält kunde i vidsträcktare mån gagna; hvadan och då kostnaden för vinterträdgårdens förändring i angifna syfte, vid granskning af det uppgjorda förslaget, icke synts vara för högt beräknad, Utskottet tillstyrker, b) att Rikets Ständer, för beredande af undervisningslokal och bostäder åt ett ökadt antal elever vid Svenska Trädgårdsföreningens skola, måtte för en gång anvisa ett belopp af 10,000 R:dr att från Riksgälds-kontoret utgå. 41:o.
Uti underdånigt memorial af den 29 Juli nästlidet år har Stamholländeri-styrelsen, på sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, anfört, att, sedan Rikets sednast församlade Ständer, till införskaffande af afvelsdjur af utmärktare nötboskapsracer, för innevarande statsregleringsperiod anvisat ett anslag af 30,000 R:dr, samt dessa medel, likasom andra för enahanda ändamål tillförene beviljade, nästan uteslutande blifvit använda till inrättande af stamholländerier uti Rikets medlersta och sydliga län, syntes det Styrelsen, som skulle det vid bildandet af stamholländerierna i främsta rummet afsedda mål — beredandet af inhemsk tillgång på afvelsdjur af förädlade racer — numera vara för hvad anginge antalet af liolländerier inom nämnda delar af landet uppnådt, hvadan ock, enligt Styrelsens åsigt, annan uppoffring af statsmedel derför för närvarande icke borde ifrågakomma, än den jemförelsevis obetydliga, som vore förenad med upprätthållandet af en alltjemt fortgående förädling af redan befintliga, eller genom från desamma utgående arrendedjur nybildade stamhjordar.
I motsats härtill hade de Norrländska provinserna hittills förblifvit i nästan fullkomlig afsaknad af de fördelar, som genom stamholländerier blifvit landets öfriga delar beredda.
Ehuru Styrelsen vore fullt förvissad derom, att åtskilliga af de nötboskapsracer, hvilka voro i besittning af en tillfredsställande förening af mjölkrikhet, lättföddhet och köttansättningsförmåga, ganska väl skulle kunna trifvas under de för Norrland egen - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. 31 domliga förhållandena, samt, parade med den derstädes inhemska boskap, på densamma öfverflytta sistberörda egenskap, hvaraf den för närvarande företrädesvis vore i afsaknad, trodde dock Styrelsen det vara att befara, att den betydliga kostnad för det allmänna, som vore förenad med uppställandet af stamhjordar utaf utländska racer inom de län af Norrland, hvilka för närvarande saknade dylika, skulle vara till ej ringa del förspilld, innan dervarande kreatursegare mera allmänt erhållit en ökad insigt såväl uti de vilkor, som betingade en förbättrad boskapsafvel, som äfven derom att den med en ymnigare utfodring och omsorgsfullare vård förenade uppoffring rikligen betalade sig.
Detta mål skulle, enligt Styrelsens tanke, lättast och med minsta uppoffring vinnas derigenom, att med möjligast största omsorg utvalda stammar af den i Norrland af ålder inhemska nötboskapsracen uppställdes å derför lämpliga lokaler inom de olika länen, för att korsade med tjurar af förädlade racer, utfodras och vårdas efter af Styrelsen lomnade föreskrifter och under dess kontroll, i likhet med hvad vid Statens öfriga stamholländerier egde rum.
Att den afvel, som vid dessa sålunda sammansatta hjordar komme att bildas, med en så till mängd som beskaffenhet tillfredsställande mjölkafkastning i förening med en fyllig kroppsbyggnad borde motsvara de Norrländska provinsernas behof, derom vore Stamholländeri-styrelsen fullt öfvertygad, likasom ock att exemplet af det i alla hänseenden tillfredsställande resultat, som af en dylik väl vårdad hjord borde vinnas, skulle vara lärorikt, framkalla uppmärksamhet på dermed förenade fördelar samt locka till efterföljd.
Med stöd af hvad sålunda blifvit anfördt, hade
Stamholländeri-styrelsen för de tre åren 1867--1869 beräknat följande utgifter: l:o till underhåll och upphjclpande af redan befintliga holländerier: inköp af 10 djur å 1,000 R:dr per stycke R:dr 10,000: — omkostnader förenade med arrendedjurens hopförande till bildande af nya holländerier, flyttning af uppsagda stamhjordar, ersättning af sådana förluster, som icke drabba stamholländeri-innehaf vare, m. m . „ 6,000: — -[ fi pOQ: _ 2:o till inköp af fyra hjordar af den i Norrland inhemska nötboskapsrace, hvarje hjord bestående af 10 kor, eller tillsammans 40 kor å 150 R:dr per djur . .
R:dr 6,000: — till inköp af 8 tjurar af förädlade, för Norrlands förhållanden passande racer å 750 R:dr „ 6,000: — 4 kreaturavågar jemte deras transportkostnader . . „ 1,000: — tillfälliga oförutsedda utgifter „ 1,000: — qqq.
Summa R:dr 30,000: —; och har Kongl.
Maj:t med anledning af hvad Stamholländeri-styrelsen anfört, af Rikets Ständer nu äskat, att till bildande af lämpliga holländerier för de Norrländska länen samt till andra för Stamholländcri-styrelsens verksamhet nödiga utgifter måtte för år 1867 å extra stat anvisas enahanda belopp, som till införskaffande af goda afvelsdjur af utmärktare boskapsracer förut varit å samma stat beviijadt eller 10,000 R:dr.
Då, på sätt Stamholländeri-styrelsen andragit, de
Norrländska länen hittills förblifvit i nästan fullkomlig afsaknad af de fördelar, som genom stamholländerier blifvit landets öfriga delar beredda, har Utskottet ansett billigheten fordra, att 32 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. jemväl de Norrländska länen i sådant afseende tillgodoses, hvadan Utskottet hemställer, att Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning måtte vinna Rikets Ständers bifall. 42:o.
Uti särskilda hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet väckta, till Stats-Utskottet remitterade motioner, uti det förra Ståndet af Grefve Mörner, C. G. (under N:o 114) och i det sednare (under N:o 293) af Riksdagsfullmägtigen Carl Rydström, är föreslaget, att en summa af 2,000 R:dr måtte anslås till understöd åt sådane personer af mankönet, som, af Hushållningssällskapen utsedde, genom Landtbruks-akademiens förvaltningskomités försorg utsändas till egare af väl skötta ladugårdar, för att genomgå fullständig lärokurs uti allt, hvad till boskapens uppfödning, utfodring, rykt, mjölkning, gödning och skötsel i allmänhet äfvensom hvad till deras slagt och styckning dervid till afsalu hörde, så att desse personer derefter kunde bidraga till bildande af en ny, mycket behöflig, men hittills hos oss saknad klass af tjenare för ladugårdarne och behandlingen af såväl påläggs- som mjölk- och göd boskapsdjur; varande till stöd för förslaget af motionärerne hufvudsakligen åberopad den öfverallt öfverklagade svårigheten att finna lämplige och kunnige skötare för ladugårdarne, åt hvilka väre landtman börjat att allt mera egna en berömvärd uppmärksamhet — en svårighet, som måste så mycket menligare inverka på ladugårdsskötselns utveckling som vid densamma förekomme, jemte mjölkningen, flera sysslor, hvilka kräfde större krafter än som i allmänhet kunde påräknas hos qvinnor.
Af ofta åberopade Statsråds-protokoll inhemtas, att
Landtbruks-akademien i dess underdåniga memorial i fråga om åtgärder för landtbrukets vidare utveckling och förkofran väckt enahanda förslag som det af motionärerne nu framlagda, men att, vid underdånig föredragning deraf, Kongl.
Majit funnit frågan icke vara af sådan vigt för det allmänna, att någon framställning om anslagets beviljande nu borde ega rum; vid hvilket förhållande Utskottet, hvars åsigt i frågan icke afviker från den som legat till grund för berörda nådiga förklarande, hemställer, att de ifrågavarande motionerna icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 43:o.
Genom remiss från Ridderskapet och Adeln har Utskottet fått emottaga en hos detta Stånd af Herr Ekenstéen, F., väckt motion (N:o 147), deruti begärts, att 5,000 R:dr måtte för en tid af tre år ställas till Stamholländeri-styrelsens disposition, för att genom densammas försorg användas till inköp af afvelsdjur af ädlare fäkreaturs-racer, hvilka emot en på amortering ställd betalning borde till inköpspris försäljas till landtmän, af hvilka man kunde förvänta, att djuren användas till förbättrandet af de inhemska kreatursracerna; varande till stöd för berörda yrkande åberopadt hvad Stamholländeri-styrelsen i dess under föregående punkt omförmälda underdåniga memorial andragit till grund för en af Styrelsen gjord framställning om anslag för ungefär enahanda ändamål, och hvartill Utskottet hänvisar (Bil.
Maj:ts nådiga Proposition pag. 43).
I sammanhang härmed har Utskottet jemväl till pröfning förehaft en af Riksdagsfullmägtigen Olof Nilsson från Westerbottens län inom Bonde-Ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion (N:o 287), deruti bemälde motionär, med hvilken Riksdagsfullmägtige L. J. Fahlander och G.
Hedström instämt, framställt det förslag, att ett årligen utgående belopp af 5,000
R:dr måtte tills vidare ställas till Stats-Utshottets Utlåtande N:o 60. 33 till Stamholländeri-styrelsens disposition, lör att genom dess försorg användas till inköp af afvelsdjur, lämpliga till förädling af den i Norrland inhemska hornboskapsracen samt afsedda att åter försäljas till hushållningssällskap, deras underafdelningar eller enskilda personer, emot en på amortering ställd betalning.