Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrif v. iV:o 36- likväl och som berörde stadgande icke med den bestämdhet synes utmärka Arrendatorns ovilkorliga beroende af Factorie-Föreståndarens föreskrifter,, att
Sökanden af samma förbehåll kunnat hafva skälig anledning befara en så väsendtlig inskränkning uti dess dispositionsrätt öfver Qvarn verket, som, jemväl endast till följd af en utomordentligt svår och långvarig torrka, inträffat, samt upplyst och vitsordadt är, att Sökanden härigenom fått vidkännas en betydlig minskning uti den af Qvarnen påräknade årliga Tullinkomsten, hafva Rikets Ständer trott säg ljöra till Eder Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning i underdånighet öfverlemna, att bestämma , i hvad jnon eftergift uti Arrendet med afseende på Sökandens nu anmälda förlust, må kunna honom beviljas; hvarjemte Rikets Ständer få i underdånighet fästa Eder Kongl. Maj:ts
Nådiga uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att, vid upprättandet af nytt Arrende-Contract om ifrågavarande
Qvarnlägenhet, vid slutet af nu gällande Arrendetid, gränsen för Factorie-Styresmannens rättighet till disponerande af Qvarnens drifvatten måtte närmare bestämmas, eller ock, på sätt Gevärs-Factorie-Directionen anmärkt, en säker grund uppgöras, efter hvilken det för framtiden må blifva Arrendatorn förbehållet, att njuta ersättning för de förluster, honom kunna tillskyndas genom sådane Factorie-Styresmannens åtgärder, som nu öfverklagade blifvit.
N:o 37. 87 N:o 3y.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 13 Mars 1829- Pi’es te-Ståndet d. 16 — — Borgare-Ståndet d. 16 — — Bonde-Ståndet d. 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif veise 3 om Jagtm ede Is-Fond ers -användande företrädesvis till förhöjda prcemier åt dem _, som till skadedjurs utrotande. verksammast bidraga. S. A. K.
Under åberopande af hvad Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 16 nasti.
Februarii, anfört, i afseende på önskad förhöjning i allmänhet af de så kallade Skottpenningar, som för Rofdjurs fångande och dödande bestås, få Rikets Ständer, med anledning af ytterligare i lika afseénde väckt fråga, underdånigst anhålla, det Eder Kongl. Maj:t täcktes meddela Nådig föreskrift, att Jagtmedels-Fonden i östergöthlands
Län må företrädesvis användas till förhöjda prasmier åt dem, som till skade-djurens utrotande verksammast, bidraga.
Rikets Ständer framhärda etc. 88 Exp. Utsi.
A7:o 38.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 13 Mars 1829.
Preste-Ståndet d. 16 — •—• Borgare-Ståndet d. 16 — •— Bonde-Ståndet cL 16 —• —•
Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j nied anhållanj att nödiga åtgärder måtte vidtagas för ett ändamålsenligt bedrifvande af Fiskerieme i Riket, S. A. K.
Efter inhemtad kännedom af den underdåniga Relation, Professoren vid Lunds Universitet , S. Nilssonj under den t Mars sist!, år, afgifvit, om förloppet af de utaf honom, uppå Nådig befallning, verkställde undersökningar, rörande fiskerierne i Riket, hafva Rikets Ständer, enär fiskerierne utgöra en vigtig gren af Sven-* ska Statshushållningen och således höra drifvas, efter en plan, som med högsta afkastning och lättaste verkställighet förenar Största säkerhet för deras bestånd, och hvilken plan ar anvisad uti de af bemälte Professor i Relationen yttra-* de satser, dem Rikets Ständer anse, framför andra, sannolika, trott sig böra till Eder Kongl. Maj:t frambära den underdåniga Önskan, att fider Kongl. Maj:t täcktes, efter Nådig pröfning af Professoren Nilssons merberÖrde underdå-» niga Relation, vidtaga sådane åtgärder, som för ett JExpi Utsi.
N:o 38,39. 89 ett ändamålsenligt bedrifvande af fiskerien i Riket, kunna i Nåder finnas erforderliga.
Uppl. o. godk. höss Ridd. och Adeln d. 13 Mars 1829* Preste-Ståndet d. IG — >— Borgare-Ståndet d. 46 — — Bonde-Ståndet d. 16 —■ — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse med förslag till närmare bestämmande af HofRätts pröfningsrätt i underställde brottmål. S. A. K.
Vid öfvervägande af en hos Rikets Ständer gjord Motion om närmare bestämmande af Hof-Rätts pröfningsrätt i underställde brottmål, hafva Rikets Ständer inhemtat, hurusom skiljaktiga meningar om gränsen för Hof-Rätts skärskådande och pröfning af Under-Rätts ransakning och utslag i så kallade underställningsmål, ej blott hos serskilda Hof-Rätter, utan ock hos serskilda afdelningar af en och samma Hof-Rätt, skola ega rum, samt att, i följd deraf, olikhet i dylika måls behandling jemväl uppstått.
Då Rikets Ständer, i afsigt att bereda den likstämmighet, Bihang t. R.
Sis Prat. 10ide Sami, i% 90 Exp. Utsk.
Skrif v. N:o 39. som det allmännas fordran på enhet i lagskipnings-formerne påkallar, undersökt och med hvarandra jemfört de grunder, på hvilka de olika meningarne sig stödja, hafva Rikets Ständer ej tvekat att gifva företrädet åt deras tanka, som anse Öfver-Domarens pröfning af underställningsmål ej böra inskränkas till endast den del af Under-Rättens Utslag, hvilken angår det eller de brott, hvaraf underställnings-egenskapen bestämmes, utan sträckas till alla de delar af målet, som, i större eller mindre nion, verka på den tilltalades sammanlagda bestraffning.
Underställningens ändamål synes nemligen vara ej så mycket, att vissa slag af brott må företrädesvis varda belagde med det i lagen utsatta straff, som fastmer, att den tilltalades rätt må blifva sorgfälligt vårdad.
Men detta ändamål skulle kunna ej allenast förfelas, utan äfven motverkas genom omförmälde inskränkning af Öfver-Domarens pröfning.
Om, till exempel, en tilltalad, som blifvit öfvertygad om ett tili underställning föranledande brott och ett annat, som ej är af donna egenskap, fälles af Under-Domaren, för det förra, till mindre, och för det senare, till högre ansvar, än lag säger, men dock så, att den sammanlagda bestraffningen icke öfverstiger den, som å bägge brotten lagligen följa bör; så, i fall den sålunda dömde, antingen af försummelse eller af okunnighet, underlåter att anföra besvär öfver Under-Rättens beslut, i fråga om det senare brottet, och Öfver-Domaren ej eger att pröfva det underställda Utslaget, i annan måtto, än så JExp.
Utsh Förslag till und.
Skrif v. A7; o 39.
9£ vidt detsamma angår det förstnämnde brottet, måste den följd uppstå, att den tilltalade blifver, tvärt emot underställningens ändamål, af Öfver-Domaren fälld till större straff, än det, hvartill han lagligen gjort sig skyldig.
Å ena sidan kunde väl härvid anmärkas, att den sakfällde, genom underlåtenheten att klaga, sjelf vållat sitt missöde; men, å den andra, torde del ock böra erinras, dels att den vanliga slutmeningen i dylika Utslag gifver anledning till den förmodan, att målet varder, i hela dess vidd, af Öfver-Domaren granskadt, ehvad besvär anföras eller icke, och dels att de fleste bland dem, hvilka för svårare brott tilltalas, äro sådane, sorn hvarken sjelfve förstå att urskilja, i hvad måtto de kunna ega fog till klagan, eller hafva tillfälle att förskaffa sig pålitligt biträde.
För öfrigt är det, i Rikets Ständers tanka, ovedersägligt, att Öfver-Domarens oinskränkta pröfningsrätt ej leder till någon våda eller olägenhet, då deremot inskränkningen lätteligen kunde åstadkomma oreda Och äfventyr.
På dessa skäl få Rikets Ständer hos Eder Kgl. Maj:t i underdånighet föreslå, att uti 25 Gap. 5 §.
Rättegångs-Balken, näst före sista punkten och efter orden: ”så ock delagtighet i thessa missgerningar,” må införas följande mening: ”Är den, som för sådant brott, eller delaktighet deruti, tilltalas, jemväl för annan förbrytelse till ansvar fälld., varde Utslaget, i hela dess vidd, Hof-Rätten underställdt.” Rikets Ständer framhärda etc. 92 Exp, Utsi.
Förslag till und, Slrifp, N:o 40.
JV:o 4o.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 19 Mars 1829.
Preste-Ståndet d. 23 — — Borgare-Ståndet d. 23 — Bonde-Ståndet d. 26 — •— Rikets Ständers underdåniga.
Skrif veise , angående den gamla Psalmbokens afljsande från bruk och nyttjande vid offentliga Gudst jonsten. S. A. K.
Efter pröfning af en hos Preste-Ståndet väckt fråga om fastställande af en Termin, då den gamla Psalmboken kunde öfver hela Riket aflysas från bruk och nyttjande vid offentliga Gudstjensten, hafva Rikets Ständer, till vinnande af det ändamål, att den tillbörliga enhet i Gudstjensten, som, hvad Kyrko-Sången angår, redan i flera år Församlingarne emellan varit saknad, må varda återförd, trott sig böra hos Eder KgL Majit i underdånighet anhålla, det Eder Kgl, Majit täcktes 1 Nåder förordna, att den år 1819 af Eder Kongl. Majit i Nåder gillade och stadfästade Nya Psalmbok bör, vid det Kyrkoår, sorn. i833 ingår, i hela Riket ovilkorligen vara till bruk vid Allmänna Gudstjensten antagen.
Skrif v. Nio 4l• 93 N:o 4*- Uppl. o. godk. lios Ridd. och Adeln d. 9 April 1829» Preste-Ståndet d. 9 — — Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 13 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse , an gående afskrifning i räkenskaperne utaf Nummer-Lotteriets fordran hos Harnnhjggnads-Directionen i Helsingborg. S. A. K.
I afseende på en Nummer-Lotteriets hos Hamnbyggnads-Directionen i Helsingborg egande fordran, upptagen ibland de Nummer-Lotteriets tillgångar, hvilka, jemlikt Rikets Stånders beslut vid sistförflutne Riksdag, blifvit till RiksgäldsContoret öfverlemnade, hafva Rikets Ständer inhemtat: att, under åren i8o5, 1806 och 1807, serskilda summor utaf Lotterimedlen blifvit, på Nådig befallning, till Hamnbyggnads-Directionen, emot dess qvittencer, anordnade och utbetalte, till ett sammanräknadt belopp af 14,990 R:dr, men hvarå någon förbindelse icke blifvit af Hamnbyggnads-Directioncn utställd; att, vidare, 5 proCents ränta är vorden af Statsmedlen Lotteri-inrättningen godtgjord intill år 1819, då denna ränta blifvit, i följd af den under fö» regående året verkställda Statsreglering, från RiksStaten utesluten; samt att, uppå gjord underdånig anhållan om närmare upplysning rörande de i Nåder stadgade vilkor, såväl i afseende på återbetalningen af Capitalet, som af 94 Exp. Utsi.
N:o 41, 42. räntan, sedan den upphört att från Sta ts-Verket utgå, Eder Kongl. Maj:t, uti aflåten Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott den ig sistl.
November, behagat i Nåder förklara, alt, enär Hamnbyggnads-Directionen, i saknad af serskild fond, icke vore i tillfälle, att å ifrågavarande förskott göra någon afbetalning, Eder Kongl. Maj:t funnit beloppet deraf böra hos Rikets Ständer till afskrifning anmälas; och som, vid sådant förhållande, Rikets Ständer funnit godt bifalla, att Nummer-Lotteri-Itirättningens meranämnde fordran, stor 14*99° R’dr, må uti Riksgälds-Conlorets räkenskaper afskrifvas; få Rikets Ständer detta beslut Eder Kongl. Maj:t härigenom i underdånighet meddela, och framhärda etc. JV:o 42' Uppl. o. begärd på bordet hos Ridderskapet o.
Adeln d. 19 Mars 1829* A nyo föredragen och godkänd hos Ridd. och Adeln d. 8 Maji 1829- Uppl. o. godk. hos Preste-Ståndet d. 11 — — Borgare-Ståndet d. 14 — Bonde-Ståndet d. 15 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående ifrågaställd nedsättning af Arrendet å Svartsjö Kungsgård. S. A. K.
Sedan Rikets Ständer vid sistförflutne Riksdag, uppå förekomne skäl, funnit godt bevilja Ar - Exp. XJtsh Förslag till und.
N:o 42. 95 rendatorn af Svartsjö Kungs-Ladugård en nedsättning i årliga Arrendet ifrån 600 till 4^0 Tunnor Spannmål under 10 års tid, med underdånig anhållan derjemte hos Eder Kongl. Maj:t, att Laga undersökning måtte i Nåder anbefallas, till utrönande af Kungsgårdens alla förmoner och utgifter; så har, till följd deraf, en sådan undersökning år 1827 blifvit verkställd af Kronofogden i Orten, biträdd af 2:ne derstädes bosatte Landtbrukare och 2:ne Nämndemän, om hvilken undersökning den afgifna underdåniga Berättelsen, jemte Arrendatoren, Grosshandlaren H. Weners ytterligare gjorda ansökning om den beviljade ofvanberörde Arrende* nedsättningens fortfarande under återstående 14 Arrende-år, blifvit vid innevarande Riksdag till Rikets Ständer, genom deras Stats-Utskott, öfverlemnad.
Af berättelsen om nämnde undersökning, den Eder Kongl Majrts Befallningshafvande i Stockholms
Län befunnit rigtig i alla de delar, den möjligen kunnat controlleras, samt Kam- * mar-Collegium lemnat utan anmärkning, har väl, genom den i samma document gjorda specifika jemförelse-uppgift å Kungs-Ladugårdens inkomster och utgifter, å ena sidan inhemtat^, att dessa senare, eller utgifterne, skola öfverstiga inkomsterne med 343 R:dr 35 sk. 8 r:st.; hvadan ock fråga uppstått om beviljande af nedsättning i Arrendet för ytterligare ett års tid; men som, å andra sidan, och enär det icke funnits sannolikt, att, vid anförde fall, Sökanden, på nu bestämda vilkor, skulle vilja längre med Arrén - 96 Exp. Utsi.
Nio 42, 43* det fortfara, ofvannämnde uppgift icke synts kunna bestämdt antagas såsom med verkliga förhållandet öfverensstämmande, samt alltså icke innehålla tillförlitlig grund för frågans afgörande; hafva Rikets Ständer, vid öfvex-vägande häraf, stannat uti olika beslut, 2:ne Stånd emot 2; hvadan, på grund af Stadganderne i 87 och 89 §§. Regerings-Formen samt 75 §.
Riksdagsordningen, frågan om den sökta Arrendenedsättningens fortfarande under längre än redan beviljad tid förfaller.
Hvilket Rikets Ständer härigenom få hos Eder Kongl. Majrt i underdånighet anmäla; framhärdande etc. JV:o 43.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 26 Mars 1829< Återremitterad af Preste-Ståndet d. 26 —■ — Uppl. o. godk. hos Borgare-Ståndet d. 26 — Bonde-Ståndet d. 26 — — Rikets Ständers underd.
Condoleance-Adress till H. M.
Konungeni anledning af Ii. K. 11.
Prinsessan Sophia Albertinas dödliga frånfälle. S. A. K. Rikets Ständer, som icke längesedan egt den dyrbara Nåd, att inför Eder Maj:t frambära de - F. V. Försl, till und.
Condoleance-Adress, N:o 43. 97 deras underdåniga lyckönskningar till den glädjeskänk, hvarmed Försynen välsignat Konungahuset och Fäderneslandet, genom födelsen af Eder Mairts tredje Sonson, se sig ml af sorgen församlade på samma rum* att beklaga förlusten af eil Furstinna, lika älskad af Konungahuset, sorn vördad af Nationen.
De band, med hvilka Hon till sina sista stunder var fästad vid Svenska hjertaii, voro de af dygden och välgörandet; ty lion sökte ingen annan magt, än den, att göra godt, ingen annan ära, än den, att vara älskad.
Carl XlII.‘S Syster, prydd af hans dygder, hade äfven ärft den tillgifvenhet för denna milda Konung, som i häfderna evigt skall hedra arftagaren af hans spira.
Föremål för Nationens vördnad Var Hon det äfven för dé Ömmaste omsorger af Eder Maj:t öch Dess Hus, och då Hon slutligen, i ett molnfri lefnadsafton, egde belöningen för en, under olika skiften, alltid ädel vandel,- glömde Hort ej, att i sin tacksamhet mot Försynen innesluta Vårdaren af Hennes ålders lugn och lycka.
Hon tillhör ttu icke mer de Iefvandes antal; men i en högre rymd skall
Hon vaka för de välönskningars uppfyllande, sorn Hon egnade Eder Maj:t, Dess Hus öch Svea Land.
Rikets Ständer anhålla underdånigst, att i Edet Kongl. Maj:tS höga Nåd och Ynnest städse få vara inrteslutne.
Bihang t. R. $-.s Fröt. 98 Expeditions^ Utskottets Utlåtande, N:o 44.'
JV'o 44- Utlåtande, i anledning af återremiss utaf förslaget till en underdånig Skrifvelse, angående Nummer-Lotteriets fordran hos Hamnbjggnads-Directionen i Helsingborg.
Sedan, i anseende till befunnen otydlighet i första Punkten af Expeditions-Utskottets under N:o 4x afgifna förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående beviljad afskrifning i räkenskaperne utaf Nummer-Lotteriets fordran hos Hamnbyggnads-Directionen i Helsingborg, så väl Högvördige Preste- som VällofL Borgare- och Hedervärda Bonde-Stånden berörde förslag till Expeditions-Utskottet återremitterat; så får Utskottet, som funnit den anmärkta otydligheten härröra af inträffad migsskrifning utaf ett ord i ofvanomförmälde första Punkt, ifrågavarande förslag, behörigen rättadt, härhos tili justering och godkännande af Rikets Höglofl.
Ständer å nyo vördsamligen öfverlemna.
Se Exped.
Förslag N:o 41; pag. g3. Expeditions-Utskottets Memorial, N:o 45 99 N:o 45.
Memorial till Högvördige Preste-Ståndet j i anledning af återremiss utaf förslag till en underdånig Adress.
Från Högvördige Preste-Ståndet liar Expeditions-Utskottets afgifna förslag till Rikets Ständers underdåniga Adress till Hans Majit Konungen, i anledning af Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertinas dödliga frånfälle, blifvit, med föranledande af vid förslaget gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteradt; men som, enligt de till Utskottet inkomne Protocolls-Utdrag, samma förslag blifvit af de 3:ne öfrige respective Riks-Stånden godkändt och bifallet, och någon åtgärd, på grund af den erhållne återremissen, alltså icke kan å Expeditions-Utskottets sida vidtagas, så har Utskottet ansett sig i ämnet endast böra detta förhållande hos Högvördige Preste-Ståndet vördsamt anmäla.
Stockholm den 3i Mars 1829. 100 Expeditions- Ut slottets Utlåtande, N:o 46.
N:q få Utlåtande, angående vackt Motion i afseende på formen för reservationerj sorn åtfölja Utskottens Betänkanden, I afseende på formen för Ledamöters reserva-» tioner emot Betänkanden, sorn från Utskotten till Rikets Höglofl, Ständer afgifvas, har inom Häglof!, Ridderskapet och Adeln motion blifvit väckt, att, i stället för att sådane från Retänkandena skiljaktig^ serskilda meningar, först medelst bifogade Protocolls-Utdrag tillkänna-, gifvas’, samt sjelfve såsom inledning upptaga stundom långa reciter af målet, hvilka således blott utgöra en omsägning af hvad i Betänkan-, det redan blifvit fullständigt anförd t, hädanefter mätte, till besparing af tid och trycknings-, kostnad, varda iakttaget, att omedelbart efter Betänkandena ntsättes endast ordet: reservation eller reservationerj der sådane ära anför-, de: sedan datum, i stället för inledning; och derefter Sjelfva reservationsmeningen; hvilken motion blifvit af Högloft, Ridderskapet och A-» deln till Uvpeditions-Utskottet remitterad.
Med anledning häraf, och då Utskottet, lika med Motionairen, anser den sålunda föreslagne förenklade formen för reservationer emot Utskottens Betänkanden, utan åsidosättande af nödig fullständighet, otvifvelaktig! leda till besparing utaf tid, både vid sammanfattandet och vid läsningen af sådane handlingar, äfvensom i någon mon till minskning i tryckningskostnad en, får Exp. Utsk, Försl, till und.
Nio 47» 101 Utskottet, med tillkännagifvande, att berörde sätt för ifrågavarande reservationers meddelande redan af flere bland de respective Utskotten iakttages, hos Rikets Högloft.
Ständer härmed vördsamt å motionen tillstyrka bifall; i händelse hvaraf samtlige Utskotten om sådant Rikets Högloft.
Ständers beslut torde genom Protocolls-Utdrag varda till iakttagande underrättade.
Slockholm den 3i Mars 1829, JV:o 47- Uppl» Qt godk, hos Ridd. och Adeln d, 1 April 1829* Preste-Ståndet d. 6 — — Borgare-Ståndet d. G — — Bonde-Ståndet, d, G — —’ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga.
Proposition, angående anslag af nödiga medel till fullbordande af de i Hufvudö staden anlagde Corrections-Inrättningar, S, A. K. Sedan Eder Kongl, Maj:t, under den 3i Julii 1023, till Rikets, vid samma års Riksdag, församlade Ständer, dels i Nåder framställt, huru», som Eder Kongl. Maj:t, uppå anförde skäl, ansett det vara af mycken nytta, om, på sätt 102 Exp. Utsi.
Fdrst, till und.
Shrifv. N:o 47. serskilde utsedde Comiterade föreslagit, ett Correctionslius i Hufvudstaden, i stället för det uti Wadstena varande, klefve inrättadt, och hvartill Lägenheteji Barnängen kunde inköpas, dels ock, enär verkställigheten samt underhållet af denna inrättning fordrade en större summa, än den, som, för ett dylikt ändamål, vore att tillgå af de på Stat anslagne medel, i Nåder öfverlemnat att tillse, om och hvilka tillgångar kunde för ifrågavarande kostnad varda anslagne, samt Rikets Ständer, till svar härå, uti underdånig skrifvelse, den ig
December samma år, bland annat, så väl yttrat, att de nogsamt insett ej mindre bristérne vid Corrections-Inrättningen i Wadstena, än ock nödvändigheten af en, på bättre grunder, organiserad dylik anstalt härstädes, som äfven hemställt, om icke Tanto Bränneri, genom dess belägenhet nära Krono-Spinnhuset, med mindre kostnad och mera fördel, än den af Eder Kongl. Maj:t föreslagna Lägenheten, Barnängen, kunde till Correctionshus användas'; så har Eder Kongl. Maj:t, genom Nådig Proposition af den 26 November sisth år, gifvit Rikets Ständer tillkänna: att, så väl med afseende å hvad Rikets Ständer, både vid i8a3 års Riksdag och vid de tvänne nästföregående Riksmöten, andragit, rörande de af Eder Kongl. Majit dem meddelade åsigter, om angelägenheten af Fångväsendets och Gorrections-anstalternes förbättrande, som äfven i än-# damål att skyndsamtfafhjelpa den oreda och de vådor , hvilka tillväxten af fångars och försvarslöse persontfs antal synbarligen vållade, Eder Exp. Utsh.
FSrsl. till und.
N:o 47- 103 Kongl. Maj:t år 1825 beslutit att organisera en serskild Styrelse öfver Fängelserne och Corrections-Inrättningarne, till hvilken Styrelse förvaltningen Öfver Krono-Spinnhusen i Stockholm, Norrköping och Götheborg samt Corrections-Inrättningen i Wadstena öfverlemnades; att, efter det, vid anställd besigtning, byggnaderne vid Tanto Bränneri befunnits icke kunna, utan de största olägenheter och högst betydlig kostnad, till Corrections-Inrättning användas, Eder Kgl. Maj:t beslutit, att det i Stockholm å Långholmen varande Krono-Spinnhus skulle till en slik anstalt förändras och de i Wadstena Corrections-Inrättning intagne personer ditflyttas, samt i sådant afseende funnit lämpligast, att betydliga nybyggnader skulle uppföras å Långholmen, och den derstädes, under Sommaren år 1825, företagne påbyggnad å de gamla husen fortsättas; att, sedan en Stockholms Stads Barnhus tillhörig och till Corrections-Inrättning i alla afseenden passande tomt, med derå befintliga byggnader, blifvit, emot bestämd årlig afgift, till Eder Kongl. Maj:ts Nådiga disposition Öfverlemnad, Eder Kongl. Maj:t, den 26 Maji 1826, i Nåder stadgat, att den Corrections-anstalt för qvinnokönet, som förut varit å Långholmen, borde till sistberörde local å Norrmalm förflyt- • tas, och Spinnhuset å Långholmen, med de der beslutade nybyggnader, inrättas till ett systematiskt correctionelt fängelse för mankönet; att derefter byggnadsarbeten vid båda Inrättninga rne blifvit med möjligaste skyndsamhet och drift företagne och fortsatte, samt, i medlet al 104 Exp. Utsi.
Försl, till uriel.
N:o 4% år 1827 , vid deil norra Inrättningen så vida fullbordade, att, den i3 Julii samma år, Correctioiisb jonens qvinno-persönal från Långholmen blifvit ditflyttad, och nu derstädes hålles till nyttig verksamhet; att, ehuru de förslag, som upprättades i afseende pa verkställigheten af den forst uppgjorda planen för användandet af Långholmens local till Corrections-Inrättning, utvisade en kostnadssumma af 3a5,ooo R:dr, det likväl, genom antagande af ett senare förslag, lyckats Eder Kongl. Majrt att, med ernåendet af de fleste utaf de fördelar, det förra förslaget erbjöd, kunna förena icke allenast en snarare verkställighet, utan ock eli högst betydlig minskning i kostnaderne; att, till bestridande af erforderliga utgifter i och för ofvannämnda nybyggnader och reparationer, Styrelsen öfver Fättgelserne och Arbets-Inrättningarne i Riket fått disponera: öfverskotten å 'det Stockholms f. d. Cor rectionshus beviljade anslag
E:dr 39,700:
Behållning af Arbetshus-Fonden .......... 7?l^p • 34. 3, Behållning å anslagen för Götheborgs och Norrköpings Spinnhus, uppkommen, under den tid då fång-antalet derstädes var mindre betydligt 11,201: — — Tillsammans R:dr 58,3<3o: 34* 3; att, enär fortgången af de för GorrectionsInrältningarne nödiga byggnads- och inrednings ar - Éxp. tJtsk.
Försl, till uncl.
Skrif v. N:o 47. lo5 arbeten fordrade ytterligare anslag, men, i brist af beviljadt Stats-anslag, Allmänna Correctionsänstalterna icke kunde försättas på en bättre fot, samt då härtill kom, dels att medel för ändamålet ej eller stodo att erhålla af allmänna Byggnads-anslaget, såsom till andra behof disponeradt och i allt fall otillräckligt, dels ock att de så kallade fångmedlen egentligen äro anslagne till fångars vård, underhåll och transport, Eder Kongl. Maj:t funnit