Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af de meddelade återremisserna bar Stats-Utskottet nu ånyo förehaft denna fråga; och ehuruväl Utskottet icke vill förneka, att Sigtuna kyrka, i anseende till sin ålder och egendomliga bvggnads-stil, utgör ett minnesmärke af så värdefull beskaffenhet i historiskt hänseende, att dess återställande icke bör vara lör Staten likgiltigt, kan Utskottet dock ej förbise vigten af de omständigheter, som vid ärendets pröfning hos Kongl. Maj:t kommit i betraktande, och hvilka synas föranleda dertill, att något anslag för ifrågavarande ändamål svårligen kan vid nuvarande riksmöte af Rikets Ständer beviljas.
Då det nemligen otvifvelaktigt tillkommer vederbörande församlingar att — om de än ej kunna bekosta en fullständig reparation af kyrkan — åtminstone dertill lemna enahanda bidrag, som af andra med dem jemförliga församlingar utgår till deras kyrkors underhåll, synes det vara nödigt att, innan allmänna medel härtill anvisas, bestämd uppgift erhålles om det belopp, som på sådant sätt kan åstadkommas, hvarmed den beräknade kostnadssumman följaktligen bör minskas; och dertill kommer äfven, att som det uppgjorda kostnads-förslaget, förutom kyrkans reparation, jemväl afser en tornbyggnad, hvars uppförande i sammanhang med kyrkan Utskottet lika med Öfver-intendents-embetet anser vara mindre ändamålseuligt, samma förslag ej torde utan ytterligare granskning kunna läggas till grund för beräkningen af de erforderliga kostnaderna.
Utskottet finner följaktligen frågan ännu icke vara i sådant skick, att Rikets Ständer lämpligen kunna derutinnan besluta, i följd hvaraf och då Utskottets förra Utlåtande blifvit al tvänne Riks-Stånd godkändt, Utskottet ansett sig böra förnya sin deruti gjorda hemställan, att ofvanberörda motion ej måtte vid nuvarande riksmöte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
STOCKHOLM, TUYCKT HOS JOIL BECKMAN, 1860 Stals-Utskottels Utlåtande, M 180.
1 N:o 180.
Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Sept. 1860, kl. 11 f. ra.
Utlåtande, i fråga om beviljande af ytterligare anslag till fortsättning af Nationalmusei-byggnaden. (U. A.)
Uti sitt till Rikets Ständer afgifna Utlåtande M 123, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 8:de Hufvud-titel, hade Utskottet, beträffande ofvanberörda anslagsfråga, anmält att Utskottet, efter inhemtande af åtskilliga för dess bedömande nödiga befunna upplysningar, ville framdeles derutinnan sig yttra; och sedan samma fråga numera erhållit den ytterligare utredning, som kunnat åstadkommas, får Utskottet härmed till Rikets Ständer afgifva utlåtande i detta ämne, — dervid Utskottet ansett sig först böra meddela en framställning af hvad under ärendets behandling före kommit, Till fullbordande af Nationalmusei-byggnaden hade Kongl.
Majit uti Propositionen angående
Statsverkets tillstånd och behof äskat ett anslag af 450,000 R:dr för nästa statsregleringsperiod; i afseende på hvilket anslagsbehof uti Statsråds-protokollet öfver Ecclesiastik-ärenden för den 14 Oktober nästlidet år meddelas, hurusom Chefen för nämnde byggnadsföretag General-majoren J.
Kléen den 31 förutgångna Augusti i underdånighet anmält, att han, då underdånigt förslag år 1856 af honom inlemnades öfver då återstående arbeten å musei-byggnaden, varit fast öfvertygad, att den i förslaget upptagna summa 750,000 R:dr
R:mt skulle för byggnadens fullbordan blifva tillräcklig, och att således, sedan af nämnda belopp 600,000 R:dr blifvit vid sistlidna riksdag af Rikets Ständer anslagna, vid nu blifvande riksdag ingen annan framBih. till R.
Prof. 1859 & 1860. i Sami. 1 Afd. 3 Rand. 7 Haft. I 2 Stats-Ulskottets Utlåtande M 180. ställning till Rikets Ständer skulle blifva behöflig, än i afseende på de enligt förslaget ännu återstående 150,000 R:dr.
Af ett det underdåniga memorialet bifogadt kostnadsförslag öfver de arbeten, som vid 1860 års slut ansåges vara ofulländade, visade sig emellertid, att denna summa varit för lågt beräknad, och att utöfver sistnämnda summa erfordrades ytterligare 300,000 R:dr, eller tillsammans 450,000
R:dr, att utgå under åren 1861, 1862 och 1863, då hela byggnaden till början afår 1864 kunde vara fullbordad.
Med förbigående af förslagets detaljer upptoge detsamma nemligen: till murarbete . . . 138,000: — inredningsarbeten . . . 168.000: — ornering, målning samt byggnadens fulländning . . . 130,000: — diverse omkostnader . . . 14,000: — R.dr 450,000:
— Såsom anledning till detta ytterligare behof af medel hade Byggnads-chefen uppgifvit dels de, sedan förra förslaget ingafs, synnerligen under år 1857 stegrade arbetslöner och pris på materialier, af hvilka de förstnämnda sedermera förblifvit oförändrade, utan att kunna nedsättas; dels bristande erfarenhet att rätt uppskatta kostnaderna för ett i alla hänseenden svårt och i vårt land så ovanligt arbete, som musei-byggnaden; tilläggande Chefen att slut-inredningen vore beräknad att utföras med all möjlig sparsamhet, såvidt sådant kunde stå i ett värdigt sammanhang med det öfriga, samt att det egentligen kostbara i musei-byggnaden haft till föremål dess fasthet och styrka, på samma gång som man sökt att dermed förena ett verkligt och för all framtid beståndande konstvärde.
Yid ärendets föredragning hade Departements-chefen i underdånighet anfört, att Rikets Ständer, då de beviljat de föregående rikliga anslagen till musei-byggnaden, dermed utan tvifvel afsett åstadkommandet af ett verk, värdigt ett folk med kärlek till vetenskap och konst, med vördnad för sin forntids minnen, och hvilket till efterkommande skulle bära vittnesbörd, huru dessa föremål af vår tid varit omhuldade och uppskattade.
Rikets Ständer skulle derföre visserligen ock finnas villige att ytterligare anslå det oväntadt stora belopp, som än vidare erfordrades för det storartade arbetets utförande.
Emellertid borde härvid icke döljas, att innan museum kunde för sitt än damål begagnas och alla med denna byggnad sammanhängande utgifter blifva bestridda, fordrades dertill ganska betydliga kostnader, hvilka, såsom icke afseende sjelfva byggnaden, ej vore i förslaget upptagna.
Bland föremålen för dessa anfördes: värmeapparat, för hvilken kostnaden, efter olika system för dess utförande, kunde vexla från 75,000 till 25,000 R:dr; inredning af bibliotheket, möjligen stigande till först nämnda belopp; fotställningar till bildhuggeriarbetena, konstsakernas flyttning och uppställning; expropriation; quaibyggnad på musei bakre sida m. rn., hvilket allt
Departements-chefen visserligen icke förmådde att till sitt värde uppskatta, men som dock ej kunde aflöpa utan en utgift, öfverstigande hvad som enligt beräkning vid 1860 års Slats-Ulskottets Utlåtande M 180. 3 slut skulle återstå för sjelfva byggnaden.
Ändamålsenligast vore oek utan tvifvel om större delen af htir antydda arbeten kunde utföras eller åtminstone förberedas under sjelfva byggnadsarbetets sednare år, emedan i annat fall museum, sedan det blifvit färdigt, komme att en längre tid förblifva' obegagnadt
En del kunde likväl utan synnerlig olägenhet uppskjutas; och då Rikets Ständer i alla händelser blefve i tillfälle att vid följande riksdag taga i öfvervägande de anslag, som under år ]8G3 skulle blifva för ändamålet behöfliga, hade
Departements-chefen ansett sig icke böra för närvarande derutinnan framställa något förslag, utan, på grund af hvad sålunda förekommit, tillstyrkt att Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer göra nådig framställning om beviljandet of den, enligt Byggnads-cbefens förslag, till musei-byegnadens fullbordande erforderliga summa, 450,000 R:dr, att, i mån af behof, af Kongl. Maj:t för byggnadsarbetet disponeras med 150.000
R:dr under hvartdera af åren 1861, 1862 och 1863, samt att Rikets Ständer derjemte måtte medgifva, att hvad af bvggnads-anslaget möjligen kunde finnas obehöfligt, finge af Kongl. Majit till inredningen användas; — hvilket underdåniga yttrande Stats-Rådets öfriga ledamöter biträdt och Kongl Majit i nåder godkänt; hvadan ock nådig framställning blifvit, i enlighet dermed, till Rikets Ständer aflåten.
Då Stats-Utskottet vid början af riksdagen företog denna fråga till förberedande handläggning, fann Utskottet, med afseende å den högst betydliga tillökning, som, enligt hvad Kongl. Majit sålunda meddelat, skulle blifva erforderlig i de förut beräknade återstående kostnaderna för Nationalmusei-byggnaden, angeläget att om orsaken härtill söka inhemta fullständiga upplysningar; och till ledning härutinnan erhöll Utskottet, på derom framställd begäran, från Kongl Ecklesiastik-departementet del af såväl en utaf Generalmajoren af Kléen den 2 Januari innevarande år till Kongl. Majit afgifven underdånig berättelse om detta byggnads-företags fortgång alltsedan detsamma ställdes under hans ledning, som ock ett utaf Öfver-Intendents-embetet deröfver på nådig befallning den 16 påföljande Februari afgifvet utlåtande.
Uti omförmälda berättelse har General-majoren af Kléen, beträffande arbetets mindre skyndsamma framskridande under de första åren, fästat uppmärksamheten på åtskilliga af detta byggnadsföretags ovanliga beskaffenhet beroende omständigheter, hvilka medfört hinder för dess hastigare bedrifvande, såsom t. ex. de svårigheter, som mött vid grundläggningen djupt under vattenytan, den långa tid, som erfordrats dels för uppförandet af granitfoten och dels isynnerhet för hela byggnadens beklädnad med kalksten, dertill åtgått fulla sex år, ehuru vid Borghamns kalkstensbrott tvenne hyfvelmaskiner för ånga oafbrutet, dag och natt, varit i gång.
Från år 1857, då den yttre beklädnaden var hufvudsakligen fullbordad, borde en skyndsammare gång af arbetet hafva vidtagit, men, enligt hvad General-majoren vidare anfört, hade uppehåll deruti vållats ej allenast genom försenade leveranser af marmor- och jernarbeten — missöden som voro oskiljaktiga från ett större byggnadsföretag — utan ock derigenom att, ehuru Byggnads-chefens före nästlidna riksdag uppgjorda kostnadsförslag slu - 4 Stats-Utskottets Utlåtande M 180. tade sig på en summa af 500,000 R.dr B:ko, Rikets Stander dock endast anvisat 400,000 R:dr B:ko, dervid dessutom fästades det vilkor att dessa medel skulle utgå med högst -100,000 R:dr B:ko årligen under åren -1857, 1858, 1859 och 1860.
»Båda dessa inskränkningar blefvo för byggnads-arbetets skyndsamma gång af menligt inflytande, men mest hämmande för dess fortkomst blef minskningen i sjelfva anslagssumman, enär härigenom arbetet hvarken nästförlidet år kunnat bedrifvas med full styrka eller under det innevarande kunde komma att betydligt gå framåt, såframt icke tillräckliga medel nog tidigt dertill anvisades.
Om deremot dessa 100,000 R:dr varit tillgängliga, skulle vid 1860 ars slut musei-byggnaden icke allenast till allt murverk, ut- och invändigt, varit färdig, men äfven den inre rappningen och en god del af golfläggningen fulländad.»
Till upplysning om användandet af det vid sednaste riksdag anslagna beloppet, har Bvggnads-chefen meddelat följande sammandrag af kostnaderna: år 1857 hade utgått: till jernkonstruktioner 2,575: 3. » marmorarbeten från Italien . . . 23,117: 82. aflöningar och dagsverken . . . 68,976: 43. materialier och öfrige utgifter . . . 94,595: 5.
1859: slutliqvid för koppar till takets beklädnad . . . . . . 25,038: 10. jernkonstruktioner till tak och lanterniner . . . 34,100: 89. marmorarbeten från Italien 39.
298 st. fönsterlufter af ek till alla våningarne . . . 28,447: beslag och anstrykning å fönsterlufterna ....
. . . 7,653: 50. glas till nedra våningen och lanterninerna . . . . 7,815: 84. aflöningar och dagsverken 22. marmorarbeten från Kolmården . . . 7,500: materialier och öfriga utgifter . . . 52,687: 30.
5 Vidare har Byggnads-chefen omständligt redogjort för de särskilda bvggnadseffekternas anskaffande och dervid meddelat, hurusom för byggnaden erforderligt tegel, kalk, yttre beklädnadssten, marmor från Carrara, m. m. genom begagnande af gynsamma konjunkturer och i öfrigt dervid använd omtanka, erhållits till särdeles billiga priser, så att derigenom åstadkommits ganska betydliga besparingar i omkostnaderna, äfvensom fönsterlufter af ek anskaffats från Berlin till vida lägre pris, än hvartill inhemsk tillverkning af enahanda beskaffenhet kunnat erhållas; — och ansåge
Byggnads-chefen genom de i dessa hänseenden meddelade uppgifter — hvilka Utskottet ej torde behöfva utförligare omförmäla — vara ådagalagdt, att hvarken hvad anginge liden för byggnadsarbetets bedrifvande eller användandet af medlen dertill, något blifvit åsidosatt, som kunnat bidraga till att vinna besparing, likasom icke heller något blifvit försummadt för att låta detta byggnadsföretag komma den inhemska konst- och handtverks-skickligheten till godo, då sådant låtit sig göra utan allt för stora uppoffringar eller till skada för byggnadens soliditet.
Om nu, detta oaktadt, arbetet icke kunnat utföras inom den tid eller med de medel, som man från början haft skäl att anse såsom tillräckliga, hade sådant icke haft sin grund i någon lamhet eller bristande omtanka, utan fastmer uti de omständigheter, som förut blifvit hufvudsakligen anförde.
Detta gällde äfven om otillräckligheten af det anslag, som sednast af Rikets Ständer blifvit beviljadt, grundadt på Byggnads-chefens till Kongl.
Maj:t ingifna underdåniga förslag på återstående kostnaden för musei-byggnadens slutliga fullbordan af den 30 Augusti '1856, och slutande sig på en summa af 500,000 R.dr Banko.
Ehuru priserna å dagsverken och materialier redan då börjat stiga, hade likväl
Byggnads-chefen hyst den bestämda öfvertygelse, att denna summa icke skulle komma att öfverskridas.
Men fastän deraf ännu 100,000 R:dr
Bko återstode, sorn af Rikets Ständer icke blifvit anvisade, och hvarmed visserligen musei-byggnaden skulle hinna ett godt stycke närmare sin fullbordan, hade Chefen sett sig nödsakad att uti underdånigt förslag i Augusti månad nästlidet år, derutöfver begära 200,000 R:dr B:ko eller 300,000 R:dr R:mt, för att vara fullt förvissad att icke nödgas ännu en gång äska vidare anslag för byggnadens färdiggörande Orsaken till denna brist finge i öfrigt väsendtligen sökas deruti, att då förslaget 1856 ingick, återstodo de stora kostnaderna för marmor, jernkonstruktioner, koppartak, fönsterlufter, golfläggning, hela inre orneringen m. ra., af hvilka utgifter flera voro svåra att beräkna.
Vid förenämnda förslags uppgörande hade hufvudsakligen lagts till grund de kostnads-beräkningar, som finnas uti det i Öfver-Intendents-embetet uppgjorda kostnads-förslag öfver nationalmusei-bvggnaden af den 28 Februari 1849 med de förhöjningar i priserna, som år 1856 ansågos behöfliga.
Men huru olika de verkliga kostnaderna utfallit i jemförelse med dessa beräkningar, visade sig bäst deraf, att, då t. ex. kostnaderna för de oftanämnde jernkonstruktionerna uti Öfver-Intendents-embetets förslag voro upptagna till 26,319 R:dr 50 öre, och i förslaget af år 1856 till 31,297 R:dr 50 öre, kostnaderna derför i verkligheten stigit till 65,177 R:dr 90 öre.
Denna stora skilnad 6 Stals-Ulskottets Utlåtande J\t 180. hade till en väsend ilig del sin grund deruti, att då i båda förslagen bärbjelkarne funnits upptagne af gjutet jern, hade Byggnads-chefen sett sig föranlåten att göra desamma af valsadt jern, synnerligen med hänseende till de stora tyngder, som bjelkarne i Hörsalen skulle möjligen komma att upphöra.
En ännu större skilnad förefunnes i kostnaden för lanterninerna, hvilkas konstruktion, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad som finnes å musei-byggnaden i Berlin, icke kunnat vidare förenklas, eller göras utan väggar, för att icke blottställas för att. vintertiden få dem helt och hållet betäckte af snö och belysningen i de underliggande konstsalarne så godt som tillintetgjord.
För vinnande af ett så vigtigt ändamål hade alla betänkligheter med afseende på utseendet måst vika.
Största skilnaden visade sig emellertid uti dagsverkskostnaden, enär Öfver-Intendents-embetets förslag upptoge dessa för hela byggnaden till en summa af endast 270,978 R:dr B:mt, och den hittills utgångna utgjorde 379,417 B:dr 75 öre, hvilket icke borde förefalla oväntadt, då dagsverkslönerna under de 10 sista åren stigit med 40 å 50 procent och derutöfver.
— I afseende på detta förslag, som slutade sig på en kostnadssumma af 1,462,970 B:dr B:mt, borde i öfrigt bemärkas: att deruti funnes en enda marmorpjes omnämnd med undantag af byggnadens portal; att likaledes endast hufvudmgångens dörrar vore omnämnda att göras af ek, men all öfrig inredning, såsom fönster lufter, dörrar, golf m. m., beräknade att förfärdigas af furu; att alla kolonner, som nu äro antingen af kalksten eller marmor, funnes i förslaget upptagne af gjutet jern; att sedan ifrågavarande förslag uppgjordes, hade hela den så kallade Vorhallen på Kongl Maj:ts nådiga befall ning tillkommit, hvilken förökat kostnaden med minst 40,000 B:dr R.mt; och borde slutligen hufvudsakligt afseende fästas derpå, att detta kostnadsförslag upprättades för 10 år sedan, då prisen å dagsverken och byggnadsmaterialier stodo så betydligt lägre än under synnerligast de sista 5 åren. — Om nu, allt detta oaktadt, museibyggnaden skulle med omkring 300,000 Rdr R:mt komma att öfverskrida detta förslag, så torde ett sådant resultat icke kunna anses som ofördelaktigt.
Det hade utan tvifvel af Byggnads-chefen varit försigtigast att uti 1856 års förslag öka kostnadssumman med det belopp, som nu visar sig såsom en brist deruti, — och ingenting hade varit lättare; men han hade dervid följt sin bästa öfvertygelse.
Någon förlust eller skada för Kronan hade icke heller härigenom uppstått.
Beträffande den inre orneringen och byggnadens fulländning funnes uti sistnämnda förslag en summa upptagen af 130,000 R:dr R:mt.
Någon bestämd beräkning derå kunde dock icke på förhand göras, enär kostnaderna helt och hållet komme att bero al den större eller mindre lyx, som dervid blefve använd.
För sin del hade Byggnads-chefen ansett denna ornering böra utföras i hufvudsaklig öfverensstämmelse med den enkla men värdiga stil, som det nya museum i Dresden till det inre företer, men emellertid trott sig icke böra allt för mycket inskränka denna summa, dels emedan här blefve ett tillfälle att låta musei-byggnaden komma den svenska konstnärsskickligheten till godo, och dels emedan Byggnads-chefen antoge, att hans ledning Stats-Ulskottets Utlåtande M 180. 7 af musei-byggnaden skulle komma att upphöra, då denna del af inredningen vidtoge, såsom egentligen icke tillhörande sjelfva byggnads-arbetet; — varande i öfrigt uti berättelsen, jemte redogörelse för arbetets gång under år 1859, tillika meddelad en öfversigt af byggnadsfondens ställning, enligt hvilken utgifterna för byggnaden från dess påbörjande intill slutet af nästlidet år utgjort tillsammans 1,354,942 R:dr 39 öre, derifrån dock borde afräknas den vid nyssnämnda års slut utbalancerade behållning af dels kontanta medel och dels vardet af materialier och instrumentalier af tillhopa 35,037 R:dr 34 öre, då kostnaden för ifrågavarande byggnads-företag vid samma tid belöpte sig till 1,319,905 R:dr 5 öre.
Af det underdåniga utlåtande öfver förberörda berättelse, som enligt hvad ofvan nämndt är, Kongl. Maj:t behagat från Öfver-lntendents-embetet infordra, inhemtas, att bemälda embete, för att blifva i tillfälle att efterkomma den nådiga befallningen, uppdragit åt sina tre äldste tjenstemän att, efter å ifrågavarande byggnad anställd besigtning, meddela yttrande i ämnet; och hade i anledning häraf bemälde tjenstemän den 20 sistlidne
Januari förrättat den anbefalda besigtningen samt derefter uti afgifvet memorial anfört, bland annat, hvad först beträffade byggnadsarbetets fördröjda verkställighet, att någon anledning icke förefunnes att underkänna de skäl, Ryggnads-chefen i sådant hänseende åberopat.
I fråga åter om byggnadsmedlens användande, hade besigtningsmännen erinrat, att då den generela redogörelse, Ryggnads-chefen derom afgifvit, icke kunde kontrolleras utan en fullständig revision af bvggnads-företaget i sin helhet, men sådant icke kunnat inom den besigtningsmännen för verkställandet af deras uppdrag medgifna tid anställas, de derföre funnit sig förhindrade att egna någon granskning åt byggnadsfrågans administrativa del samt nödgats inskränka sig till afgifvande af elt generelt omdöme öfver det resultat, som genom de i och för byggnadsföretaget utgifna medlen vunnits; i hvilket hänseende besigtningsmännen, jemte anmälan att kopparbetäckningen å byggnadens yttertak till följd af snö och is, hvarmed detsamma varit betäckt, icke kunnat blifva föremål för närmare undersökning, vidare meddelat, att den öfriga delen af byggnaden, såvidt den kunde besigtigas, funnits vara utförd med den största omsorg och icke lemnat rum för andra anmärkningar, än att i åtskilliga hänseenden afvikelser från de af Kongl. Maj:t gillade ritningarne egt rum.
Sålunda hade nemligen dels inredningen blifvit omkastad, så att de lägenheter, som ursprungligen varit på byggnadens norra sida anordnade, befunnos på den södra, dels med nedra vestibylens anordning vidtagits sådan förändring, att den ofvanpå samma vestibyl befintliga stora salen jemväl måste annorlunda inredas; dels ock på byggnadens framsida vid hufvudingången början blifvit gjord till en större öppen portik af svensk marmor, hvilken ej varit ursprungligen tillämnad.
Huruvida äfven andra förändringar vidtagits, kunde besigtningsmännen ej uppgifva, enär jemförelsen emellan de approberade ritningarne och den verkställda delen af byggnaden försvårats derigenom att Byggnads-chefen icke, på Ofver-lntendents-embetets reqvisition, dit utlemnat original-ritningarne, utan endast tillhandahållit obestyrkta arbetsritningar eller kopior. 8 Stats-Utskottcts Utlåtande
M 180.
Af samina skäl hade besigtningsmännen funnit sig urståndsätta att bestämdt yttra sig öfver frågan, huruvida dessa ändringar varit tiil byggnadens fördel, men besigtningsmännen hyste dock icke tvifvel, att sådant verkligen vore förhållandet, enär omförmälde afvikelser företagits i samråd med Arkitekten, Gebeime-öfver-byggnadsrådet Stiller.
Såsom ytterligare anledning till anmärkning och ett hufvudsakligt frångående af ursprungliga bestämmelser, hade iakttagits att, på sätt genom rådfrågande af äldre kostnadsberäkningar utröntes, byggnaden blifvit i flera hänseenden utförd på ett utan tvifvel prydligare och fullkomligare, men äfven kostsammare sätt, än som från början varit tillämnadt.
1 sådant hänseende förekomme: att huset, hvilket på yttre sidorna endast delvis skolat med kalksten beklädas, och åt gårdarne icke hafva någon dylik beklädnad, numera vore utvändigt helt och hållet, och åt gårdarne till och med bottenvåningen roed sådan sten reveteradt; att för åtskilliga arkitektoniska detaljer, såsom kolonner, dörromfattningar, trappor m. m., hvilka varit ämnade att utföras dels af jern dels af inhemsk huggen sten, vore använd utländsk marmor; att jern-konstruktionerna öfver måinings-gallerierna, synnerligen till följd af den nedre förstugans förändring, blifvit svårare och kostsammare; att golfven vore tillämnade att blifva ek i stället för furu, m. m.
Vidkommande slutligen beräkningen af kostnaderne för ännu återstående arbeten hade besigtningsmännen förmält, att som de vore i saknad af annan upplysning om det skick, hvaruti byggnaden, med användande af de för berörde ändamål äskade medel, 450,000 R:dr, vore afsedd att blifva försatt, än som innefattades uti en af Byggnadschefen till dem öfverlemnad summarisk kostnadsberäkning, kunde de, i brist af erforderlig kännedom om arbetets detaljer, angående förberörda beräkning icke med någon bestämdhet afgifva annat yttrande, än att åtskilliga för byggnadens fulländning oundvikliga kostnader, såsom för eldstäder och uppvärmnings-anstalter, innanfönster, den yttre stora granittrappan m. m., icke vore uti beräkningen omförmälda; — och hade Ofver-Intendents-embetet — under åberopande af hvad besigtningsmännen anfört samt med erinran att desse icke egt kännedom derom, att vederbörande