Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
75 segelduk 1 skålp. 6 tyll 1 skålp. 1 25 andra slag: oblekta och ofärgade 1 skålp.
25 blekta eller färgade 1 skålp.
40 tryckta eller pressade 1 skålp. 50 bomulls-, med blandning till större eller mindre del af lin eller hampa: bolstervar 1 skålp. 25 damast och dräll 1 skålp. 50 mattväfnad 1 skålp.
10 andra slag tullbehandlas såsom lika beskaffade tyger af bomull allena. ylle-, af ull allena eller blandad till större eller mindre del med bomull, lin eller andra ämnen utom silke: filtar och mattor 1 skålp. 25 maskinfilt, rundväfd för fabriksbehof; se Ma- skinerier, Redskap och Verktyg, ej specifi- cerade. pressduk 1 skålp.
10 andra slag 1 skålp.
1 — 75 linne- och hamp-: blaggarn, buldan, kanfas och sadelgjordsväf, äf- vensom väfnader af Indisk hampa eller s. k.
Jute 1 skålp. 6 bolstervar 1 skålp. 25 batist, flor, kammarduk och linön 1 skålp. 75 lärft, alla slag, äfvensom damast och dräll 1 skålp.
50 mattväfnad af lin eller hampa eller af någotdera i förening med annat i taxan ej specificeradt ämne 1 skålp.
10 segelduk och tältduk 1 skålp. 6 andra slag 1 skålp.
50 hår- och tagel-: nöthårsfilt
Fri andra slag 1 skålp. — 125 76 Qvantitet för 1867. 1868.
R:dr. öre. vaxade eller lackerade: mattor 1 skålp. 6 andra slag 1 skålp.
15 vattentäta eller dubbla väfnader, sammansatta ge- nom upplösning af kautschuk, guttapercha m. m. 1 skålp. 40 Värjor och Värjklingor; hänföras under Stålarbeten.
Väskor; se Portföljer.
Ympvax Frii 4 Yxor: se Verktyg. Zaffer; hänföres under Färger och Färgningsämnen, an- dra slag, ej specificerade. Zink, Tutanego och Spiauter: oarbetad och i plåtar
Fr i bleck och spik till fartygs förhydning
Fria arbetad: omålad och olackerad 1 skålp. — 3 målad eller lackerad 1 skålp. — 15 förgyld, försilfrad eller pläterad 1 skålp.
— 40 30 Zinkblende Fril t Zitwcrrot; hänföres under Apoteksvaror.
Ångmaskiner och Ångpannor ÅKS Fria Fria Ångskära; hänföres under Färger och Färgningsämnen, andra slag, ej specificerade.
Attika, alla slag 1 skålp. — 6 Öl; hänföres under Maltdrycker.
Varor, som icke kunna hänföras under någon af de i denna införselstariff upptagna bestämmelser: råämnen Fria mer eller mindre arbetade R:dr 100 R:mt.
15 — 10 — Anm.
Med det för vissa i denna införselstariff förekommande varuartiklar af jern eller annan metall tillagda ordet: ”poleradt” förstås, att arbetet skall hafva så mycken polityr, att intet filstreck derå är synligt. 77 Underrättelser om hvad vid Taxans tillämpning iakttagas bör. § i.
Hvad vid Tullklarering af brutet öretal ej hinner till halft öre uteslutes, och räknas deremot för ett öre hvad af sådant brutet tal stiger till eller öfver ett halft. § 2.
Varor, som med främmande fartyg införas, äro i Sverige icke underkastade andra eller högre afgifter, än om de med Svenska fartyg införas. §3.
Lastpenningar till Kongl. Maj:t och Kronan utgöras till lika belopp af Svenska som af främmande fartyg, med 70 öre för hvarje nyläst, beräknad efter Svenskt mätarebref, samt betalas hvarje gång både vid inkommande och utgående; dock om ett fartyg, under loppet af ett kalenderår, gör flera resor mellan Sverige och utrikes ort, erläggas dessa umgälder för utgåendet allenast första resan och vid förnyadt inkommande endast när fartyget innehar last samt större eller mindre del deraf lossar; och må härvid jemnväl såsom barlastade anses fartyg, hvilkas lastqvantitet är i förhållande till deras drägtighet af ringare betydenhet; i hvilket hänseende bestämmelserna uti mom. 2 i 27 § af Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning den 9 Juli 1862 angående lots- och fyrinrättningar i riket skola lända till efterrättelse.
Då lossning eller lastning på flera ställen egt rum, erläggas lastpenningar endast å första lossnings- eller lastningsstället, derom bevis på passet meddelas.
Från lastpenningars erläggande befrias:
Fartyg med eller utan destination till Svensk hamn, som inkommer och åter afgår i barlast; Fartyg, som, under resa utrikes orter emellan, anlöper Svensk hamn och der endast aflemnar medförde resande jemnte deras effekter, eller ock endast aflastar gods i annat fartyg för export; Fartyg, som af tvingande orsaker eller till inhemtande af ordres för vidare resa anlöper Svensk hamn, och der icke verkställer lossning och icke heller företager annan lastning än af förnödenheter för besättning, medförda resande och fartyg; Fartyg, som i följd af liden sjöskada, hvarom sjöförklaring afgifves, anlöper Svensk hamn och der lossar sin last samt, efter verkställd reparation, densamma åter intager och utför; Fartyg, som af nyss omförmälda anledning lossar sin last och densamma till större eller mindre del försäljer, då sådan försäljning inskränkes till hvad för bestridande af reparationskostnaderna bevisligen erfordrats; samt Fartyg, som, under resa emellan utrikes orter, i Svensk hamn lossar varor till högst fjerdedelen af fartygets lastdrägtighet, för beräknande hvaraf fartygets skeppshandlingar skola tjena till grund; I alla dessa fall skola dock fartygens skeppare ställa sig till efterrättelse de i Tullstadgan gifna föreskrifter om anmälan hos närmaste tullbetjent och om märkrullans afgifvande, då sådan skall lemnäs. 78 § 4.
o A inkommande varor, som enligt taxan förtullas med vissa procent af värdet, bör godsegaren uppgifva inköpspriset, med tillägg af assurans, frakt och annan derå använd kostnad, intilldess de till lossningsorten anländt.
Godsegarens uppgift skall, så vidt ske kan, styrkas af faktura och konnossement.
Företes icke dessa handlingar, vare tullkammaren pligtig, likasom den i allt fall är berättigad, att genom tillkallade tvänne sakkunnige personer låta besigtiga varan och å angifningsinlagan anteckna antingen deras godkännande af det uppgifna värdet eller den tillökning deri, som de anse skäligen böra göras.
Vill godsegaren icke verkställa förtullning efter det af besigtningsmännen varan åsätta värde, skall skriftligt bevis derom å angifningsinlagan tecknas och varan derefter, så fort sig göra låter samt sist inom en månad från angifningen, genom tullkammaren å offentlig auktion försäljas.
Sedan tullafgiften, beräknad efter försäljningsbeloppet, derest detta öfverstiger godsegarens värdeuppgift, men alltid minst efter denna senare, blifvit, jemnte auktionsomkostnaderna, afdragen, skall behållna auktionssumman godsegaren tillställas.
Med brukade flyttsaker och resande tillhöriga effekter, som icke utgöra handelsgods, förfares enligt hvad derom särskildt är eller varder stadgadt. § 5.
På vederbörande Fabriks- och Handtverksföreningar, eller, der sådana ej finnas, på vederbörande Kommunalstyrelse ankommer att utse en eller flere personer i hvarje stapelstad, som ega att tillse, det de till särskilda yrken hörande varor blifva efter riktiga värden och benämningar förtullade; dock må dessa ombuds frånvaro icke hindra tullbehandlingens företagande och fortgång. § 6.
Om hvad iakttagas bör vid inkommande och utgående varors angifning och journalisering samt huru förhållas skall med varors undersökning, förtullning och utlemnande m. m., derom länder till efterrättelse hvad i särskilda författningar stadgas. § 7.
De skeppsförnödenheter, hvarmed ett Svenskt, från utrikes ort återvändande, fartyg under resan blifvit försedt, äro icke underkastade tull, så länge de förblifva i samma fartygs bruk. § 8.
Vid utförsel sjöledes från stapelstad af följande, utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor beviljas restitutionsvis af tullmedlen: för 1 centner raffineradt socker, alla slag 11
R:dr 25 öre » 1 butelj punsch 19 » » 1 skålpund tobak, arbetad, alla slag 14 » » 1 skålpund bomullsväfnad af garn, i finhet af N:o 26 eller derutöfver efter Engelsk beräkning 8 » 79 för 1 skålpund linneväfnad 10 öre » 1 skålpund j utegarnsväfnad 5 » hvarvid för öfrigt iakttages: l:o att minst 100 skålpund af en och samma vara skola till export angifvas och på en gång afsändas; 2:o att vid angifningsinlagan alltid skall bifogas tillverkarens, under edelig förpligtelse afgifna och med två vittnen bestyrkta, försäkran, att varan är Svensk tillverkning och af utländskt råämne, för hvilket full införselstull blifvit erlagd, äfvensom om väfnader, att de äro tillverkade af utrikes spunnet garn och att, hvad särskildt angår bomullsväfnader, garnet deri i finhet uppgår till N:o 26 eller deröfver, efter Engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas tullkammare-journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; och 3:o att utförseln verificeras antingen genom intyg af Svensk konsul eller vice konsul å lossningsorten eller, om sådan tjensteman der ej är anställd, af annan vederbörande embetsmyndighet, att varan derstädes blifvit lossad.
Den här ofvan medgifna tullrestitutionen eger icke rum vid utförsel till Norge. § 9.
Skeppare vare skyldig att, på sätt i l:a kapitlet af Tullstadgan är förordnadt, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhet deraf, som berörda förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i lossningsorten.
Till provision må, under sådana vilkor, jemnväl kunna hänföras följande qvantiteter Vin, Bränvin, Kaffe och Risgryn, nemligen: för fartyg kommande från Östersjön eller till någon hamn i Halland samt Göteborgs och Bohus län från Nordsjöorter samt Holland, England och Franska Vestersjöhamnar: 2 kannor Vin, 1 kanna Bränvin, 2 skålpund Kaffe och 3 skålpund Risgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerarnes antal, samt för fartyg, kommande från orter utom Östersjön, med undantag för nyssnämnde fart till Halland och Bohuslän: 3 kannor Vin, 2 kannor Bränvin, 4 skålpund Kaffe och 6 skålpund Risgryn, på enahanda sätt beräknadt.
Härvid bör för öfrigt iakttagas, att Vin och Bränvin icke mot hvarandra utbytas; så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan; äfvensom att hvad af förenämnda fyra provisionsartiklar öfverstiger en skeppares sålunda bestämda förråd i lossningsorten skall, då fartyget icke omedelbart ånyo användes för utrikes fart, ovilkorligen förtullas.
Är från utrikes ort kommande fartyg, Svenskt eller främmande, ämnadt att omedelbart ånyo användas för utrikes fart, må skepparen, då han vid sin ankomst till Riket såsom provisionsartiklar inedhafver Vin, Bränvin, Kaffe och Risgryn i större qvantiteter, än genom denna § bestämmes, vara berättigad att öfverskottet i märkrullan till återutförsel upptaga, hvarefter det bör under tullförsegling i packhuset eller i något säkert och tjenligt rum ombord å fartyget förvaras, till dess skepparen åter afseglar, då den kontroll iakttages, som i 45 § Tullstadgan för re-exportgods finnes föreskrifven.
Likväl och derest något af detta öfverskott, under sådant fartygs längre qvarblifvande i Svensk hamn, för besättningen till begagnande om 80 skeppsbord finnes nödigt, må det i mån af behof utlemnas, hvarvid motsvarande afskrifning å de på märkrullan till återutförsel uppförda qvantiteter bör ske.
Andra provisionsartiklar, än här ofvan nämnda, må likaledes under iakttagande af erforderlig kontroll, till den del, de icke under vistandet i Svensk hamn ombord användas eller till qvarblifvande i Riket förtullas, med fartyget åter utföras.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående tullpasset, med fartyget bevisligen utförda provisionsartiklar öfverblifvit, må vid återkomsten, liksom utländska icke tullpligtiga provisionsartiklar, tullfritt disponeras. § 10.
För gods, som under transporten genom tillfällighet tagit skada, må ej någon minskning i tullen tillåtas, såvida godsegaren sjelf vill detsamma disponera.
Anser godsegaren en sålunda förskämd vara icke kunna draga den i införselstariffen utsatta tull, må han, sedan skepparen, till upplysning om förhållandet, afgifvit sjöförklaring, äska laga besigtning å godset, hvilken då skall af Magistratsperson, med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män, verkställas i närvaro af vederbörande Tullkammareföreståndare, som eger att, under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, besigtningsåtgärden kontrollera; börande ock, derest godset är mot sjöskada försäkradt, assuradörernas ombud, om sådant i orten finnes att tillgå, genom Magistratens försorg bevisligen kallas till besigtningsförrättningen; likväl utan att denna genom ombudets frånvaro må uppehållas.
Befinnes godset hafva under transporten undergått förskämning, skola besigtningsmännen ej allenast härom utfärda intyg, utan jemnväl, efter granskning af behöriga lasthandlingar, attestera värdet af enahanda vara i oskadadt skick.
Derest fo°; till anmärkning' emot för O O rättningen icke förekommer, antecknar Tullkammareföreståndaren sitt godkännande å besigtningsinstrumentet, som icke edsvurna besigtningsman äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa.
Tullkammaren försäljer sedermera, efter föregången kungörelse, på öppen auktion i behörig ordning hvad förskämdt är, hvarvid, under iakttagande, att godset såsom å nederlag befintligt eller oförtulladt försäljes, införselstullen för det, som enligt tariffen förtullas efter värde, beräknas efter fastställd tullprocent å auktionspriset samt för annat gods emot tariffbestämmelsen minskas i samma mån, som auktionspriset understiger det vid besigtningen för oskadad enahanda vara bestämda värde; kommande behållna auktionssumman att, sedan belöpande tull blifvit erlagd, godsegaren tillställas.
Försummar godsegaren fullgörandet af bevisningen om varans förskämning utöfver fjorton dagar efter den preskriptionstid, hvarinom angifningsinlagan, jemnlikt Tullstadgans 21 §, bör vara till tullkammaren aflemnad, ansvare för tullafgifternas fulla erläggande, derest han icke genom skriftlig anmälan hos tullkammaren, inom samma tid, afstår sin rätt till den skadade varan, som då, medelst offentligt utrop, för Kronans räkning genom tullkammaren försäljes.
Hvad vid tullbehandlingen i öfrigt af varor, bergade från strandade, utrikes ifrån komne fartyg, skall iakttagas, är i 5:te kapitlet af Tullstadgan förordnadt. § 11; I afseende på Sveriges och Norges inbördes handelsförhållanden, länder till efterrättelse hvad derom är eller varder stadgadt. 81 Motiv till (le i Tulltaxan föreslagna förändringar.
Accordion har förut varit hänfördt till Slöjdvaror af sammansatta ämnen.
Då Aecoraion. detta synts mindre lämpligt, enär svårighet att bestämma det ämne, hvaraf artikeln hufvudsakligen består, lätteligen vid förtull ningen skulle kunnat vålla tveksamhet i afseende på val af tullsats, har denna här blifvit utförd med visst belopp för skålpund, motsvarande tullafgiften för leksaker, till hvilka den ifrågavarande artikeln, i följd af varans sammansättning, ansetts närmast hänförlig.
Affall är för närvarande hänfördt under artikeln Spillning.
Som denna senare Affa11- rubrik, enligt gällande språkbruk, mindre distinkt återger hvad dermed här menas, har man föredragit att sätta affall såsom hufvudrubrik och dermed sammanföra dels Spillning, dels Spån, hvilken sistnämnda artikel äfven är att anse såsom ett slags affall; hvarjemnte till förekommande af tvetydighet tillagts uttrycket »ej specificerade’».
Agat, oarbetad, har förut varit tullfri, hvaremot samma artikel, arbetad men oin- Agat. fattad, dragit en tull af 1 rdr 50 öre pr skålpund.
Då varan äfven i denna senare form är att betrakta såsom ett slags beredningsämne, och år 1862 deraf införts endast 4 skålpund, samt densamma genom Traktaten med Frankrike blifvit förklarad tullfri, har den såsom sådan här upptagits och blifvit sammanförd i gemensam rubrik med Agat, oarbetad.
Alabaster, oarbetad, är redan i 1863 års taxa tullfri, hvaremot arbetad sådan, Alabaster, ej specificerad, derstädes drager en tull af dels 60, dels 30 öre pr skålpund.
Då de allmännast förekommande arbetena af denna artikel äro specificerade och med tull belagda; samt de ej specificerade, som icke utgöra föremål hvarken för någon synnerlig införsel eller för någon inhemsk tillverkning, genom Traktaten med Frankrike blifvit förklarade tullfria, hafva äfven dessa blifvit såsom sådana här upptagna och i gemensam rubrikafdelning med de oarbetade slagen sammanförda.
Artikeln Album, som förut varit upptagen under Böcker, har, såsom mer och Album, mer blifven en handelsvara af betydlig omsättning, utförts under egen rubrik; och då denna artikel till beskaffenheten ansetts närmast jemnförlig med Papparbeten, lackerade, "och Portföljer, andra slag, har den med afseende jemnväl på den omständigheten, att en föreskrift finues utfärdad, det fodralen skola i vigten inberäknas, åsatts samma tull som nämnda effekter, eller 25 öre pr skålpund.
Albumin och Anilin, som förut varit sammanförda i gemensam rubrik, hafva, Aibumin såsom saknande all gemenskap med hvarandra, blifvit skilda och hvar för sig upp- Anum. förda under egen rubrik.
Sedan Antimonium Crudum, eller Spetsglans, och Regulus, hvilka utgöra behöfliga beredningsämnen för vissa näringar, blifvit genom Traktaten med Frankrike förklarade damtullfria, hafva de såsom sådana här upptagits, hvarjemnte. efter »regulus» blifvit tillsatt den Svenska benämningen för denna artikel.
18O Den iZ October. ten under den tid han tjenstgöringen förrättar, det arfwode, som tillhörer den Fullmägtig, för hwilken han vicarierar.
Lx ?rotocol!o I.
O. ^Imc^vill.
Utdrag af Protokollet, hället hos H'g. wördige Preste Ständet tvid Urtima Riksdagen uti Orebro den iz Ocw. ber e. m. 1810.
S. D. ^)illade Preste-Ständet hwad Banco Utffottet uti dest den 8 dennes pä bordet lagda Memorial i anledning af Kongl.
Maj:ts Nädi ga Proposition, angäende anstalter tilt Jern werks rörelsens understöd, anfört, samt än yk terligare uti dest denna dag afgifna Utlätande öfwer de hos Högloft.
Ridderffopet och Adeln emot berörde Betänkande gjorda Anmärkningar, yttrat. d7t supra. Lx ?rotooollo U.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög wördige Preste Ständet wid Urtima Riksdagen uti Orebro den iz Octo ber i8io.
Den 15 October. 181 S.
D. <<^)id förnyad föredragning af Expe ditions-Utskottets den ii dennes pä bordet lag da da Memorial beflöt Preste-Ständet för sin del att Terminen till nästa Lagtima Riksdag i Rikdags-Beftutet mä utsättas till den 15 November 1815.
Ut supra, Ux ?rokoo«I!c> O. Hllqvist - Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög. wördige Preste-Ständet wid Urtima Riksdagen uti Orebro den iz Octo. ber 1810. S. D 2ill slutlig öfwerläggning föredrogs
L nyo Lag-Utffottets den n dennes pä bordet lag. da Memorial, rörande föreflaqne förändringar i Kongl. Förordningen om Stängsel ffyldighcten.
Med afseende deruppä att Utffottet föreftagit det i wista fall afgörandet af Stängsel stridighet ffulle öfwerlemnas till Domarens pröf. ning, utan gifwen föreffrift, och dä denna omsyndighet ffulle kunna bereda Rättegångar och kostsamma
Syner wid hwarje i dylika ämnen uppkommande fräga, fann Preste.
Ständet ffä. ngt, att för stn del berörde Betänkande afftä.
Lx krotocollo Utdrag »82 Den rz Oclober.
Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll tvid Uttima Riksdagen i Arebro den iz October 1810.
D. ^ill sivar uppä Borgare Ständets Anmärkningar wid Allmänna Besivärs. och Occonomie-Utffottets Betänkande i anledning af Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition, om skyldigheten för alla alt deltaga i de fattiges wärd, m. m, hade bemälte Utjkott, uti Prvtocolls-Utdrag af venn dennes, afgifwit en Förklaring, som nu af Ständet godkändes, och med hwilken säledes Utskottets yttrande , detta ämne ansägs gilladt och bifallet, kir supra. klx ?rutocollo O. Valerius.
Utdrag af Borgare.Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Arebro den iz October iZio. S. D. ^)wad Allmänna Besivärs- och Oeco> nomie-Utffottet under den ri i denna männi yttrat uppä Hederwärda Bonde.
Ständets mitz af wäckt fräga om sättet och tiden till Ro> terings, och Förstärkningsmanstapets utgörande, blef af Borgare.Ständet wid förnyad föredrag'
MNg bifallit.
Ut supra. klx ?rotoeollo O. Valerius.
Den iZ October. »83 Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Arebro dea iz Oktober iZiv.
S. D. ÄilladeS BewillningS.Utffottets r anledning af Herr Advocnt-Fiscalen FalkmanS Anmärkningar wid Bewilinmgs-Förordningen, under den 22 sistledne September afgifne Utlätande, med de i Uiskottcts Memorial af den 11 i denne mänad tlUstyrkie ändringar och meddelte förklaringar. lUr supra.
Lx protocollc» I. v. Valerius.
Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen t Arebro den iz Oktober i8ro. S. D. I^ti Memorial af den 12 dennes, för. anledt af Borgare-Ständets äterremisi, hade Bewillnings.Utffottet förklarat, att det ej kunde frängä desi förut meddelade yttrande, att Ca. racterer ej borde med nägon Bewillnings. afgift beläggas; Och blef detta förklarande, uppä de skäl Utskottet andragit, af Borgare.Ständet gilladt.
Lx ?rotocollo H. O. Valerius.
Utdrag 184 Den 15 Oktober.
Uidrag af Borgare.Ständets Prolccsll wid Urtima Riksdagen i Orebro drn rz Oktober igro. S. D. instämmande i H5aloss.
Ridder skapetS och Adelns samt Högwördiga PresteEländets beslut uppä Stats. Utskottets Utiätande, an.qäendc tryckningen af RidderssapetS rch AdelnS Protocoll m. ni. biföll Borgare-Eländet, att Bibanget till samtlige Riks.Ständcns Protocoll ma pä Allmän» bekostnad tryckas, och Stats-Utskottet anmodas att medel dertill förestä. lllt supra.
Lx ?rotocoli'o O. Valerius.
Utdrag af Borgare.Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i wrebro den iz Octobeä 1810.
S. D. ^örehades ä nyo Allmänna Beswärsoch Oeconomie-Utskottets Memorial i anledning af dit remitterade Handlingar, rörande dels MagazinS.
Anrättningens styrelse och förwaltning, dels utwägar till afhjelpande af Spanmälens wanpris; Och blef utlätandet uppä förekomne Anmärkningar till Utskottets ytterligare beredning äter remitteradt.
Lx ?rotocollo I. I).
Vatrrius. § - Utdrag Den iz Oclober. 185 U drag af Borgare.Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Arebro den iz Oktober igro.
D. föredrogs ater och bifölls BewillningsNk nets yttrande t anledning af Herr Stads?
Westins förstag om utsättande af c >. fräga till beswarande wid nästa Riksdag angch-ude en förenklad method till Bewillningens utgörande, Ur supra. Lx ?rotocoll» , O. Valerius.
Utdrag af Borgare.Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Arebro den iz Oktober iZio.
M. S. D. ^l-ed bifall till ConstitutionS-UtskottetS uti Memorial af den 12 dennes gjorda hemställan, bestöt Borgare, Ständet, det skulle de Handlingar, som innehälla Utskottets aflemnade förstag till förändringar i Grundlagarne, pä allmän bekostnad serskillt tryckas, samt derjemte Stats-Utskottet anmodas att uppgifwa sättet till werksiälligheten häraf och medlen till denna Mgifis bestridande, supra.
Lx Urotocollo g. v. Valerius.
Utdrag ,86 Den iz October.
Utdrag af Borgare SLändetS Protokoll wid Urtima Riksdagen t wrebro dcn iz October 1810.
S. D. Återremitterades, med en allmän Anmärkning, hwarom Ständet sig förenat.
Be, willnings'.
Utskottets Förslag till Reglor och föreskrifter wid Tareringarne.
Or rr,j>rs. kx ?rotocollo O.
Vrlsrius.
Utdrag af Borgare-Stän-etS Protecoll wid Uttima Riksdagen t Arebro dea iz October i8iv. S. D ^wad Stats-Utskottet i Memorial af den 12 dennes ansört till beswarande af de hos Borgare-Ständet förekomna erinringar wid ätffilliga Puncter of Utskottets utlätande öfwer Kongl. Majns Nädiga Proposition, angäende nägra wid Stats-Regleringen förekommande omständigheter, gillades af Borgare-Ständet, som med detsamma wille hofwa förklarat sitt bifall till förrberörde utlätande äfwcn i desi öfrige delar, svpra.
Lx ?rotoco>lo I. v. Vslerrus.
Den iz October. 187 Utdrag af Protokollet, hältet hoSBonde-Ständet wto Urtima Riksdagen i Arebro den iz Ouober 1810.
S. D. ^ anseende till gjorde anmärkningar, äterrenuuerade Ständet Stats och Oeconomio.
Utskottens, efter Banco Utskottets hörande, den z i denna mänad afgifne Utlätande, i anledning af Kongl. Maiks remitterade Nädiga Prvposition, angäende Allmänna Magazins-Inrättningen i Riket; Och skulle Utskotten anmodas, att med sitt yttrande öfwer Anmärkningarne ofördröjligen inkomma, ve suprs. Lx ?rotocollo 6sbriel Oämrnn.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Bonde-Ständet ivid Urtima Riksdagen i Arebro den iz Oktober 1810.
S. D. föredrogs Stats.
Utskottets den 4 och 10 dennes, pä remiH och äterremisi gifne Utlä. tanden, angäende ej mindre kostnaden ä tryck, ningen af Riks-Ständens Protokollet, med sä kallade Bihanget, än Riks.Ständens och Utffottens kostnader ä ffrifmaterialier, ljus och wed, m. m.
Och bifölls Utffottets Yttrande, angäende sistnämnde ämne; men hwad anginge det förra, bestöts, att tryckningen af Bonde.