Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, rörande ett, -på Rikets Ständers begäran, utarbetadt förslag till en låne-inrättning, till understöd för Bergsmans-handteringen i Riket.
Sedan Rikets vid sista Riksdag församlade Ständer, uti underdånig skrifvelse den io September 1829, i anledning af hos Rikets Höglofl.
Ständer - Allm.
Besvärs- och O economie-Ut slottets Utlåtande IV'o 81. ij der väckt fråga om tillvägabringande af en låne-inrättning till lättnad och understöd för Bergsmannayrket, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit att Kongl. Maj:t i
Nåder täcktes låta utarbeta ett förslag eller plan till en sådan inrättning samt sedermera, genom vederbörande Autoriteter, lemna Bergsmännen tillfälle all sig yttra rörande de ämnen, deröfver sådant kunde nödigt anses, så att förslaget, sålunda förberedt, kunde vid denna Riksdag Rikets Ständer i Nåder föreläggas; så har Kongl.
Maj:t, i Nådig Skrifvelse den 8 sistlidne Mars, för Rikets Högloft.
Ständer tillkännagifvit att ifrågavarande förslag blifvit af en dertill i Nåder förordnad Comité utarbetadt, ett nödigt antal exemplar så väl deraf, som af Comiterades underdåniga Betänkande med tillhörande handlingar på Statens bekostnad tryckte och till interessenterne i den föreslagna inrättningen utdelade; samt interessenternes och Kongl. Bergs-Collegii yttranden i ämnet infordrade, hvadan frågan nu till Rikets Ständer i Nåder öfverlemnades; och hafva samtlige Riks-Stånden till Utskottets handläggning remitterat detta ärende, hvarefter Utskottet från Kongl. Maj:ts Kammar-Expedition fått emottaga alla ofvannämnde, målet rörande, handlingar.
Det af Comitcrade uppgjorda förslag, till allmänna grunder för bildandet af en Bergslags-Uassa eller fond lill förlagslån mot billiga vilkor för Bergsmanna-yrket, finnes af följande lydelse: §. 1. ”Till delaktighet uti denna lånefond, som kunde få namn af BergHags-Cassa, skola anses berättigade brukande Bergsmän uti TackjernsBergslagerne och i allmänhet egare af större eller mindre andelar uti de i Bergslagerne belägne masugnar, hvarest Tackjern till afsalu kan tillverkas, äfvensom alla innehafvare af eiler delegare uti fte egentligen så kallade Bergsmansbarn rarne.” §. 2.
”För att uti Bergs!,igs^Cassan blifva såsom delegare uppförde erfordras, der samfällig ego och brukningsrätt finnes, i allmänhet hylteeller hammarlagets begifvande, förmedelst derom vid utlyst allmän sammankomst fattadt beslut; dock må ensam innehafvare af |:del eller större andel uti Bergsmanshylta elier hammare ega rättighet att, för sin del, serskildt uti Bergslags-Cassan blifva delaktig, fastän öfrige delegarne en dylik förmon sig afsagt.” §. 3. ”Delaktigheten uti Bergslags-Cassan samt deraf följande inbördes rättigheter och skyldigheter, i afseende på röstberäkning och tillskott, bestämmes antingen efter tio års medelberäkping af blåsningsdygnen vid Bihang till R.
Prot. 1834. 8-de Sami. 3 tö'de Håftet. i.8 Allm.
Besvärs- och Oeconomie-Utshottets Utlåtande IV:o St. hy Horne, eller ock efter en derpå grundad uträkning af Tackjerns-lillverkningen, enligt viss antagen skattning af jernandet i dygnet; men, för Bgrgsmanshainrarne, på grund af det derstädes privilegierade smidet.” §.
4- ”Till bildande af den för ändamålet nödige fonden erlägges lills vidare årligen, för hvarje uti Bergslags-Cassan delaktig hylta, 4 sk.
Banco för hvarje derstädes, enligt antagen skattning, tillverkadt skeppund tackjern, eller i allmänhet i R:dr till och med i R:dr 16 sk. för hvarje hlåsningsdygn, och äfven derunder, efter en, Bergslagerne emellan, till uppgörande Classification; äfvensom utaf Bergsmans-hamrarne årligen tillskjutes 4 sk. för hvarje skepp, af det priviligierade smidet.
Inom Bergsraanshytte- och hammarlag, eller der flere serskilde inbrukare finnas, hvilka, enligt faltadt beslut, blifvit delegare i fonden, vare hytte- eller hammarlaget' samfäldt ansvarigt för utgörandet af delegarnes gemensamma tillskott till Bergslags-Cassan.” §. 5.
''Uppbörden af den afgift, som till Bergslags-Cassan skall utaf hytte- och hammarlagen erläggas, verkställes till en början af Bergsfogdarne; och redovisas densamma serskildt för hvarje Bergslag, i den ordning, som af Bergslags-Cassans blifvande
Direction kommer att bestämmas, samt på det för fonden minst kostsamma sätt.” §. 6.
”Enär ett så stort antal Bergslagshyttor och Bergsmanshamrar blifvit till deltagande uti Bergslags-Cassan anmälde, att det sökta ändamålet, som är Bergsmannayrkets understödjande med förlagslån på billiga vilkor och emot låg ränta, anses kunna inom viss kort tid uppnås genom delegarnes samverkan, med eller utan biträde af Banken eller Statsverket, och hvilket sistnämnde biträde i alla fall ej förr lärer kunna påräknas, än en så stor fond af delegarne sjelfve samlats, att nödig säkerhet eller garantie kan derföre af Bergslags-Cassan erbjudas; så sammanträda delegarne, antingen sjelfve eller genom serskilde dertill inom sig valde ombud, till allmän sammankomst i Stockholm, för att dervid närmare förordna om sättet och vilkoren för deltagandet i Bergslags-Cassan, äfvensom angående grunderne för tillskottens utgörande till fonden och uppbördens verkställande; och gälle vid denna sammankomst, för rösternes beräkning, i händelse af olika meningar vid beslutens fattande, samma grunder som för tillskottens utgörande blifva antagne.” §. 7. ”Vid den allmänna sammankomst, som uti nästföregående omnämnes, ankomme det ock på Bergslags-Cassans delegare, att sjelfve uppgöra ett ordentligt reglemente för Bergslags-Cassans förvaltning samt alt tillika bestämma hufvudsakliga grunderne för delegarnes blifvande låne - Allm.
Besvärs- och Oeconomie-Ulshottets Utlåtande N:o 81. ig rätt uti Bergslags-Cassan, med hvad mera som dervid, till betryggande af Cassans säkerhet, kommer att iakttagas, äfvensom delegarne vid samma tillfälle hafva att, genom anställande val, utse Ledamöter i den Direction, som kommer att ombesörja Cassans förvaltning och derföre blifver delegarne ansvarig.” §. 8. ”Revision af Bergslags-Cassans räkenskaper och Directionens förvaltning verkställes sedermera årligen, utaf dertill af delegarne i stadgad ordning utsedde deputerade från Bergslagerne, och hållas föröfrigt allmänna sammankomster med delegarne på de tider, som dertill uti reglementet komma att serskildt utsättas.” Comiterade hafva uti deras underdåniga Betänkande yttrat, att, i anseende dertill, att ifrågavarande låne-understöds-inrättning egentligen hade till föremål tackjerns-blåsningens befrämjande i jern-bergslagerne, i följd hvaraf sjelfva yrket och ej personliga förhållanden hos idkarne borde bestämma rättigheten till deltagande uti inrättningen, hade
Comiterade ansett sig böra förslagsvis i beräkning upptaga alla i jernbergslagerne varande hyttor och masugnar, utgörande, enligt upprättade tabeller, tillsammans ett antal af 190, deraf 145 räknas för Bergsmanshyttan, roen de öfrige /fe nu mera uteslutande tillhöra Bruksegare; att som af uppgjorde labellerne det jemväl visade sig att, utaf de ännu så kallade Bergsmanshyttorne, ganska mångå till större eller mindre del egas och innehafvas, jemte Bergsmännen, utaf Bruksegare eller andre Ståndspersoner, så att, efter gjord beräkning år i83i, något mera än ^tdel eller nära ytdelar af det hela innehades af Ståndspersoner; hvilket förhållande efter band kan ännu mer ökas; så ansågs det vara desto mindre lämpligt att från deltagande uti en för Bergsmanna-rörelsen tillämnad låneinrättning utesluta Bruksegare och Ståndspersoner, sorn derigenom bidragen till den fond, som måste samlas, blefvo i samma mon ringare, samt kanske för ändamålet nog otillräcklige, i synnerhet om några Bergsmanshyltelag skulle undandraga sig att uti föreningen ingå: att ehuru de i serskilde Bergslagsorter belägne 45 Brukshyttornes delaktighet uti företaget torde vara osäkert, enär de flesta af dem tillhöra Bruksidkare, som uti Jern-Contoret äro med-delegare; så förekom ej något hinder för ifrågavarande hyttors upptagande uti beräkningen, såsom verklige deltagare uti Bergslagernes tackjernsblåsning, då vissa af desse masugnar äfven till afsalu tillverka tackjern och det på vederbörande hytteegares hörande skulle ankomma huruvida de, till befrämjande af del åsyftade goda ändamålet, ville vinna delaktighet uti låne-inrältningen: att som det så kallade Bergsmanssmidet, uppgående i hela Riket till ett privilegieradt 20 Allm.
Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Utlåtande JV:o 81. belopp af något mer än 17000 skeppund, jemväl räknas såsom föremål för Bergsmannayrket, samt Bergsmännen, för bedrifvande af samma smide äro i behof af serskildt förlag, ansågo Comiterade detsamma böra upptagas och beräknas till delaktighet uti lånefonden; och att då fonden, med antagande af den föreslagne föga kännbara afgiflen af något mer än 1 procent af värdet å tackjernstillverkningen samt I procent å Bergsmanssmidet, kunde påräkna ett årligt tillskott af mera än 25,000 R:dr Banco, skulle den, med beräknande af 5 procents ränta å de tillskjutande medlen, inom 7 år öfverstiga 200,000 R.dr och efter 12 års förlopp uppgå till vid pass 400>000
R:dr samt sålunda och genom en ändamålsenlig förvaltning snart nog blifva i tillfälle att uppfylla sin egentliga bestämmelse, att på förmonliga vilkor lemna idkarne af Bergsmannayrket nödige förlagslån, till handteringens bedrifvande.
Vidare inhemtas af handlingarne, att, vid hällne sammankomster, samtlige hytte- och hemmansdelegare inom Ofvansjö och Tliorsåkers Bergslag i Gefleborgs Län, Hellestads f. d. Bergslag uti Linköpings Län, Tabergs Bergslag i Jönköpings Län, samt Nora, Lindes, Lerbäcks, Lekebergs, Nya Kopparbergs, Hjulsjö, Grythytte och Helleforss Bergslager i Örebro Län, alldeles afsagt sig deltagandet uti den föreslagna inrättningen, med undantag endast af en delegare uti Ställdahls-hyttan i Nya Kopparbergs Bergslag, hvilken förklarat sig deruti vilja ingå, i den händelse undei-stöd åt företaget af Rikets Ständer genom ett lämpligt creditiv beviljades: att inom Philipstads Bergslag de fleste Bergsmanna-liyttelagen afsagt sig deltagandet, under det endast delegarne i Stjelpshytte Bergsmanshytta samt vederbörande egare af Kungskogs, Bjurbäcks och Nykroppa Bruks masugnar förklarat sig vilja uti inrättningen ingå, hvarjemte, inom tio hyttelag, meningarne varit sålunda delade, att inbrukarne för sammanräknade vid pass 3| hela hyttor på förslaget velat ingå, men öfrige interessenterne för ungefärligen 6| hela hyttor, delaktigheten sig frånsagt: alt, inom Carlskoga Bergslag af Örebro Län, de fleste
Bergslags-interessenterne uti låninrättningen icke velat taga del, under det att inom fem Bergsmans-hyttelag, hvarest tankarne varit delade, serskilde delegare, tillhopa motsvarande vid pass ett helt hyttelag, medgifvit delaktighet, hvilket jemväl skett för en Brukshytta, med vilkor likväl af pluralitetens deltagande i öfrigt: att, inom Öster- och Wester-Bergslags Bergmästaredöme, Bergsmännen med få undantag enhälligt afsagt sig delaktighet uti Bergslags-Cassan, hvaremot egarne af Engelsbergs, Finnbo, Björnhytte, Enre, Dormsjö, samt -|:del i Dräcke masugnar, äfvensom Klosters Bruksegare för sine andelar i Långshytte masugn och Bergsmanshamrar, samt Allm.
Besvärs- och O economie-Ut skottets Utlåtande JS:q 81. 21' Brukspatronen S. von Stockenström, för sine egande hyttor och Bergsmanssmide inom Norbergs och Öster-Bergslagen, förklarat sig villige att uti inrättningen deltaga, i händelse Bergsmännen också deruti ingingo, eller inträde framdeles beviljades blifvande egare af Bergsmännens hytte- eller hammarandelar, likasom egarne af de utom Bergslag belägne Furudals, lekholms, Dalforss, Ulricasbergs, Strömdals och hälften i Löfsjö masugnar inom Stora Kopparbergs
Län, utan något förbehåll, förklarat sig benägne till deltagande uti den föreslagna Låne-inrättningen eller Bergslags-Cassan; och har Kongl.
Bergs-Collegium, i underdånigt utlåtande, med afseende på en del Bruksegares afgifna förklaranden att vilja deltaga uti den ifrågakomne Låneunderstöds-inrättningen för sina Bruks masugnar eller egande hytte-andelar, anfört, att som dessa Bruksegare förut äro Interessenter uti Jern-Contoret oell afsigten med förslaget, som var Bergsmannayrkets understödjande, i alla fall ej kunnat vinnas, om ock de fleste Bruksegarne för deras hyttedelar, i eller utom Bergslag, hiträdt den för Inrättningens bildande uppgjorda plan; så ansåg Collegium andra utvägar, än den vid förra Riksdagen föreslagna, höra sökas till uppmuntran för Bergsmanna-yrket och isynnerhet t.ackjernsfolåsningen i Bergslagerne.
Utskottet har förehaft detta ärende, och funnit det af Comiterade uppgjorda förslag, emot hvilket, å de tillämnade interessenternes sida, någon anmärkning ej eller blifvit framställd, uppställdt på rigtiga och i Comiterades underdåniga Betänkande fullständigt motiverade grunder; men som vederbörande, hvilkas fördel med låne-inrättningen varit åsyftad, ej funnits nog enhälligt benägna, att på de föreslagna vilkoren för fondens bildande ingå, och Utskottet ej är i tillfälle att föreslå något annat sätt för ändamålets vinnande; så får Utskottet vördsamt hemställa, att frågan om bildandet af en låne-inrättning, till Onderstöd för Bergsmanshandteringen i Riket, för närvarande icke må till någon Rikets Höglofl.
närmare pröfning vördsamt öfverlemnas.
Stockholm den i3 Junii 1834-' 22 Allm.
Besvärs- och Oeconomie-Utshotlets Utlåtande N:o 83.
Ankom till Exp.-Utsk. d. i3 Junii.
Utlåtande, i ättledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 41, angående väckt motion om åtskilliga förändringar i Jude-Reglementet.
Det af Utskottet under den 17 sistl.
April i berörde ämne afgifne Betänkande har, med anledning af anmärkningar, som Herrar von HartmansdorffGrefve Cronhjelm , von Troil m..11. deremot framställt, blifvit från Höglofl.
Utskottet, som tagit i öfvervägande hvad under discussionen i detta mål hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit anfördt, liar funnit de gjorda anmärkningarne redan vara under samma discussion så fullständigt vederlagda, att Utskottet icke har något att dervid tillägga; och då, enligt ankomne Protocolls-Utdrag, Högvördige Preste-Ståndet den 7, Yälloll.
Borgare-Ståndet den 2 samt Hedervärda Bonde-Ståndet den 6 sistl.
Maji, Betänkandet godkänt; anser Utskottet återremissen till någon vidare åtgärd å dess sida icke föranleda.
Stockholm den i3 Junii A 834* N:o 83.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 87, rörande väckt fråga, ej mindre om bestämda föreskrifter för befordringar inom Postverket, än ock om behof vet af ny Post-Ordning och Instruction för Post-Inspectorer och Postförvaltare, samt af nytt löningssätt för desse Tjenstemän.
Emot detta Betänkande hafva anmärkningar blifvit framställda, inom Högvördige Preste-Ståndet, af Herr Prosten Astrand oeh Herr Dom-Prosten Heurlin, hvilka, i afseende å sista punkten af Betänkandet, deruti Utskottet tillstyrkt underdånig anhållan hos Kongl. Majit, att nuvarande Postordning och Instruction för Post-Inspectorer och Postförvaltare måtte omarbetas, samt ett nytt och me - Allm.
Besvärs- och Oeconomie-Utshottets Utlåtande N:o 83.
23 ra ändamålsenligt löningssätt för nämnde Tjenstemän i sammanhang dermed till vägabringas, anfört, att löneförhöjning för Postverkets Tjenstemän nyligen egt rum, samt ansett ny reglering af dessa löner, såsom ledande till ny tunga för Statsverket, ej böra bilallas; och hafva flera af Högvördige Ståndets Ledamöter deruti sig förenat; samt inom Hedervärda Bonde-Ståndet af 1:0 Anders Danielsson och Hans Jansson från Elfsborgs Län, samt Peter Jönsson från Jönköpings och Peter Jönsson från Christianstads Län, hvilka ansett att Tjenstemännen vid Postverket, när de ådagalagt erforderlig skicklighet, borde, vid befordringar inom samma Verk, företrädesvis ihågkommas, och att den underdåniga anhållan, som i första punkten af Betänkandet blifvit tillstyrkt, derföre borde mera utsträckas, samt affattas i enahanda ordalag med den underdåniga skrifvelse i ämnet, som Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag till Kongl.
Majit aflåtit; och 2:0 af Nils Strindlund från Wester-Norrland_, sorn yttrat sig hufvudsakligen lika me l ofvanbemälde Herrar Ledamöter af Högvördige Preste-Ståndet.
Detta har Utskottet i öfvervägande tagit; och som, i afseende å det i första punkten af Betänkandet afgifne yttrande, att Utskottet ansåg"de väckta motionerne, i fråga om vilkoren för rättighet till befordran inom Postverket, ej föranleda till annan åtgärd, än tillstyrkande af den underdåniga anhållan, att Kongl. Maj:t, vid återbesättande af tjenster inom och under nämnde Verk, täcktes fästa Nådigt afseende å långvarig, nitisk och pålitlig tjenstgöring vid samma Verk, någon omständighet ej blifvit anmärkt, som icke redan vid ärendets förra behandling är vorden pröfvad; får Utskottet, under åberopande af de skäl Betänkandet härutinnan innehåller, vördsamt hemställa: att anmärkningarne i denna del må förfalla.
Beträffande åter hvad inom Högvördige Preste-Ståndet samt af Riksdagsfullmägtigen Strindlund blifvit erinradt; så har Utskottet inhemtat, alt Kongl. Majit, sedan Öfver-Post-Directeuren redan, uti Kongl.
Brefvet den 27 Mars i83o, rörande regleringarne af Inrikes postgångens förbättring, erhållit förnyad
Nådig befallning alt upprätta underdåniga förslag till nya instructioner och reglementen för så väl Postverkets Öfverstyrelse som dess underlydande Tjenstemän, genom Nådig Skrifvelse den 22 sistlidne Februarii, beviljat nu varande Secreteraren vid Öfver-Post-Directeurs-Embetet tjenstledighet till innevarande års slut, för upprättande af omförmälde förslag, som till sistnämnde tid borde vara färdiga, för att sedermera af Öfver-Post-Directeuren, efter egen granskning, underställas Kongl.
Majits 2 4 rAllm\
Besvärs- och Oeconomie-Utslottets Utlåtande JV:o 84•
Nådiga pröfning; äfvensom att Kongl. Maj:t uti serskild Nådig Skritvelse den 27 Mars i83o, angående förbättrad Expence-Stat för Post-Förvaltare m. m., tillåtit Öfver-Post-Directeuren att, efter det ofvannämnde regleringar blifvit fullbordade, i den nion tillökte öfverskott å Postinkomsterne sådant medgåfvo, föreslå ny Lönings-Stat för Embets- och Tjenstemännen vid Postverket i allmänhet, grundad på hvarje befattnings vigt och mödosamliet, samt med hänsigt att bereda lättnad i de afgifter, som Correspondenterne nu måste utgöra; och då den af Utskottet i berörde afseende tillstyrkte åtgärd således icke lärer vara af behofvet påkallad, får Utskottet, frånträdande dess förra yttrande, rörande så väl omarbetning af nu varande Post-Ordning och Instruction för PestInspectorer oeh Post-Förvaltare, som tillvägabringande af nytt löningssätt för nämnde Tjenstemän, vördsamt hemställa, att Herr Cederborgs väckte motion i desse delar icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Slutligen har Utskottet skolat vördsamt tillkännagifva, att det återremitterade Betänkandet blifvit af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 10 sistlidne Maji afslaget, men af Vällofl.
Borgare-Ståndet den 7 i samma månad bifallet.
Stockholm den i3 Junii 1834- N:o 84.
Ankom till Exp.-Utsl. d. i3 Juni!.
Utlåtande, rörande anmärkningar vid Betänkandet N:o 58, i anledning af väckt motion om en författnings utfärdande, hvarigenom lönen för Pastor emes Adjunct er eller Vicarier bestämmes att alltid vara en, i denna författning fastställd, del af Pastoratets kända inkomst.
Till svar å Hedervärda Bonde-Ståndets återremiss å nämnde Betänkande, hvaruti Utskottet, som ansett sig icke kunna understödja motionen, deremot tillstyrkt att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes anbefalla Dom-Capitlen att, på sätt i flere Stift redan egt rum, vid Prestmölena tillvägabringa sådane regleringar af Adjuncternes löne - Allm.
Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Utlåtande IV:o 85. 25 lönevilkor, att minimibeloppet deraf må bestämmas till ett afpassadt förhållande efter beskaffenheten af Adjuncternes göromål; får Utskottet vördsamt anmäla, att samma Betänkande, till ändring af hvars innehåll de gjorde anmärkningarne icke skulle, i Utskottets tanka, hafva kunnat föranleda, redan hos de trenne öfrige respective Riks-Stånden vunnit bifall, nemligen hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige PresteStåndet den 2 i denna månad och hos Yällofl. Borgare-Ståndet den 26 sistlidne Maji.
Stockholm den i3 Junii 1834» N:o 85.
Ankom till Exp—Utsk. den i3 Junii.
Ullålande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 30 rörande väckt motion att Förvaltningen af Sjö-Ärendena måtte upplösas och dess göromål till Kongl. Krigs-Collegium öfverftyitas.
Från Yällofl. Borgare-Rlåndet och Hedervärda Bonde-Ståndet har berörde Betänkande blifvit till Utskottet återremitteradt, i följd af anmärkningar, framställde utaf Herrar Petre', Holm och Halling samt Hans Jansson frän Elfsborgs
Län och Nils Strindlund från Wester-Norrlands Län, med hvilka flere andra Ledamöter af de respective Stånden sig förenat.
Hufvudsakligen har dervid blifvit anfördt, att amalgamalion af Militaireoch Civile-Embelsmän i allmänhet visat sig ofördelaktig; att större delen af Förvaltningens af Sjö-Ärendena göromål, och deribland sjömätningar, uppsigten öfver Lots-, Båk- och Fyr-Inrättningar, Sjö-Chartae-Yerket, liydrographiska arbetet, äfvensom quarantaines-anstalterne kunde öfverflyttas till Kongl. Commerce-Gollegium, hvars verkningskrets af Motionairen nu anses vara ganska inskränkt, men det rent oeconomiska såsom materielens anskaffande och vård, samt hela den militairiska detailen eller Sjöförsvarets behof och användande öfverlemnas till Chefs-Embetena vid Elofr*- tans Stationer, som äro försedde med en talrik Tjenstemannapersonal, och med någon utvidgning i deras myndighet och verkningskrets borde lyda under Krigs-Collegium, hvilket, ökadt med Militaire-Embelsmän af Flottan, Bihang till R.
Prot. 1834. 8;de Sami. 4 £5:de Håflet. a6 j4llm.
Besvärs- och Oeconomie-Utshottets Utlåtande JV:o 85. i sådant fall erhölle Styrelsen öfver Rikets hela Krigsväsende; alt möjligheten af denna förening styrktes deraf, att föredragning hos Kongl. Maj:t af mål, som från Krigs-Collegium och Förvaltningen af Sjö-Ärendena inkomma, besörjes af en och samma Embetsman, nemligen Stats-Secreteraren för Krigs-Ärendena; att mera enhet i Krigs-Administrationen samt minskning i Embetsmannapersonalen och i följd deraf äfven besparing i Statsutgifterne skulle genom den föreslagna förändringen beredas, samt att Utskottet borde utfinna något sätt för en bättre organisation af ifrågavarande förvaltningsgren.
Detta, med hvad mera förekommit, har Utskottet tagit i öfvervägande, samt får vördsamt tillkännagifva, att Utskottet icke funnit de skäl vederlagde, som Utskottet för motionens afstyrkande i Betänkandet anfört; dock har, i anledning af det förändrade skick, hvari frågan nu blifvit framställd, eller i afseende å förslaget om öfverflyttning af Förvaltningens af Sjö-Ärendena göromål på både Krigs- och Commerce-Collegierne, Utskottet trott sig böra tillägga: att Utskottet af några med återremissen följ— aktige yttranden ingalunda ansett sig öfvertygadt hvarken att dyrheten vid upphandlingar af effecter för Flottans behof, tidsödande former och den nuvarande myckenheten af räkningar skulle ovilkorligen upphöra, i sammanhang med Förvaltningens af Sjö-Ärendena upplösande och göromålens öfverflyltande på andra Collegiala Styrelse-Verk, eller att, för det man anser Commerce-Gollegium hafva för litet att göra, bör Förvaltningen af Sjö-Ärendena upphöra: att Utskottet väl tagit kännedom af de instructioner, som nu äro gällande och blifvit utfärdade, nemligen under denigMars 1811 för Krigs-Collegium och den 2 Nov. 1824 för Förvaltningen af Sjö-Ärendena, hvilket senare Embetsverk numera utgör en afdelning af det genom Kongl. Brefvet af den 17 Januarii 1827 inrättade Stor-Amirals-Ernbete; men att, utom det