Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Indragningsmagten alltså står i strid, så val emot den uti 86 § Reger i ngs-F orm en meddelade förklaring öfver hvad med tryckfrihet förstås, sora emot andra stadgande!) uti Grundlagarne, — då lämpligheten af dess användande svårligen kan med säkerhet bestämmas och icke sällan måste blifva underkastad skiljaktiga åsigter och omdömen, — då denna magt, om än handbafd med upplyst fördragsamhet, likväl måste i ulöfningen leda till den med lagskipningens grunder oförenliga följd, alt medborgare ohörde kännas skyldige till ansvar för obevisla förbrytelser och beröfvas icke blott en materiel egendom, utan äfven en dyrbar medborgerlig rättighet, då Indragningsmagten slutligen är lika obehöflig och fördess egentliga ändamål overksam, som den saknar stöd uti nationens känslor och tänkesätt, får Utskottet, för Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, hos Rikets Stander föreslå, att (vonsiilutioris-Utskottets Memorial, N'.o i 61 9' att 8 morn. i 4 § Tryck frihets-Förordningen må ur denna Grundlag alldeles borttagas och försvinna samt numereringen af de följande momenten i enlighet dermed rättaSi Stockholm den 16 Juni i84o.
På Rikets Ständers Gonsti tali oris-ITtskotts vägnar: C. H. Anckarsvärd. €r.
Nibelius.
T. Morsing Thim Hans Janssom L. S. föhr.
Arvmdsiom - lith. till K.
Frel.
I84(t.
S Sami. 13 Häftet. STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, 1840.
Coristitutions-Utshottets Memorialj N:o 17.
Ank. till Exp. Etsk. den 18 Juni, kl. 6 c. m.
Memorial, med rättelse i Conslilutions-Utskottets Memorial N:o 13, Bilagan.
Hes Riksens Ständer får Constitutions-Utskottet anmäla följande rättelser i den Utskottets memorial N:o i3 åtföljande Bilaga: Sidan 2, N:o 2, not b (tryckta exemplaren) efter: Åkerhjelm, tillägges: Poppius — 9, rad. i3, N:o 8, står: ig October bör vara: io October ■— i3, N:o 16, not.
I. står: på tillstyrkan bör vara: i närvaro — 23, N:o 26, not. n, efter: von Schulzenheim, tillägges: Åkerhjelm •— 25, samma N:r, not. k; utgår:
Rosenblad j Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, — 26, rad. 3o, 3r, N:o 28, står: 10 Augusti samma år tillstyrkte. bör vara: 2 Augusti samma år icke tillstyrkte. — 28, rad. 11, står:
Sept. bör vara : Dec. — 4i , råd. 18, N:o 47* står:
R:dr st. bör vara: R:dr. — 4fU N:o 51 , not. k, utgår:
Mörner, — 51 , N:o 52, not. t, står: G. Löwenhielm, bör vara: Löwenhielm, — 53, samma N:r, not. j, utgår: , och Skogman — — N:o 53, not. z,. står: och Poppius bör vara:
Poppius och von Schulzenheim. 64, råd. 9, N:o 71, står: 3 Juni bör vara: 3o Juni — — 12, 13, står: i samma månad bör vara:
Juli s. å.
Prot. 1840. 3 Sami. 14 Haft. \ STO C K Fl O L M, Kongl. Ordens-Boktryckerietj 1840.
Constitutions-UtsJiottcts Memorial, N.o 18.
1 N:o 18.
Ank. till Exp. Utsk. elen i5 Juli, kl i c m.
Memorial, med förslag till ändring i Regerings-Formens 4- Hos Conslilulions-Ulskoltet hafva i öfver vägande kommit, dels de missförstånd 0111 Konungens Rådgifvares skyldigheter, hvilka, i anledning af det i Regerings-Formens f\ förekommande uttryck, att Konungen eger allena styra Riket, håde inom och utom national-representationen, blifvit yttrade, dels olåmplighelen att i närvarande förhållanden bibehålla den omständlighet, med hvilken man ansett sig i slutet af samma §. böra uttrycka, alt i Slals-Rådet äfven kunna inkallas ofrälse män, Conslilulions-Ulskoltet liar, i fråga om förstnämnda uttryck, icke förbisett den afsigt, sorn år 1809 föranledde alt på detta ställe införa ordet allena, icke heller, att $:ns sammanhang för läsare utan fördom, och roed vanlig uppmärksamhet klart nog ådagalägger denna afsigt.
Constitulions-Utskoltet önskar visserligen icke heller att gifva anledning lill nya misstydningar af det slag, som man genom delta ords upplagande här ville förebygga.
Men då stadgandet i Regerings-Formens 9, att Konungen i alla mål, som hos Honom i Slals-Rådet förekomma, är förbehållet ali allena besluta, fullkomligen uppfyller samma afsigt och det allena, som vid beskrifningen af Konungens rätt alt Riket styra, icke finnes nylljadt i våra äldre Regerings-Former, bland hvilka kunna anföras den af den 29 Juli i634 3. och den af deri 21 Augusti 1772 3 och 5, genom sitt alldeles öfve r fl od i g a införande i Rege rings-Formen af år 1809 $. f\ vållat fullt ut så betänkliga missförstånd, som dem, man velat undvika, och genom nyssanförde 9 §. verkligen afböjt, så kan Conslilulions-UIskottet icke tveka alt föreslå, alt del utur $. 4 utgå.
Hvad åter angår frågan om den likaledes nämnda, i slutet af Regerings-Formens $.4 intagna, föreskriften, att lill Slals-Rådet böra kallas Frälse eller Ofrälse män, så anser Conslitutions-Utskottet frågan om frälse- och ofrälsemäns ömsesidiga anspråk på Rikets tjenster genom Regerings-Formens 28 §. så fullkomligen afgjord, att någon serskild erinran derom icke i t\. $. erfordras, helst allmänna tänkesättet i della afseende med hvarje dag gör sig mer gällande, och erbjuder den ofrälse Bill. till R.
Prot. t84o. ö Sami. 15 Haft. 1 2 Constitutiojis-Utskottets MemorialiY.-o iS. förljenslen en säkerhet, större än hvarje tillägg, som, i Grundlagarne kan göras till 28 $:s klara stadgande.
Constilutions-Utskollet, som lifligt önskar att se spåren af misstroende mellan frälse och ofrälse Svenske män försvinna utur Grundlagarne, anser således nämnde förklaring kunna utur Regerings-Formens 4 §■ borttagas.
På dessa grunder föreslår Coust ii utions-Ulskollet till Grundlagsenlig behandling den förändring af Regerings-Formens all den hädanefter må erhålla följande lydelser ”Konungen eger alt styra Riket på det sätt, denna Regerings-Form föreskrifver; inhemte dock, i de fall, bär nedanföre stadgas, underrättelse och råd af ett Stats-Råd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade, infödde Svenske män af den rena Evangeliska läran.” Slockholm den 6 Juli 1840.
Af Grefve Spens: ”Om åsyftadt ändamål af Grundlagsförändringar skall kunna vid den påföljande Riksdagen vinnas, bör man noga agla sig att, såsom sinsemellan beroende, framställa två eller flere väsendtligen oafhängiga förslag.
Med iakttagande af denna grundsats, hafva flere föregående Constilutions Utskott antingen i serskilda memorial föreslagit de oafhängiga ändringar, som för samma §. af Giundlagen förekommit, eller ock i sådant fall delat memorialet i afdelningar, med tillägg, att hvar och en af dessa framställdes lil! serskild behandling af nästa Riksdag.
Jag tror, alt endera af dessa metboder bordt användas här, och all man ganska lätt annars kan gå miste om del önskade borttagandet af orden frälse eller ofrälse.
I afseende på de två förslag, till hvars gemensamma debatterande under loppet af i845 års Riksdag, Utskottet gifver anledning, är det sannolikt, alt opinionsdelningen blir i alla fyra Stånden högst olika, och resultatet kan blifva afslag på bägge förslagen.” Af Prosten Hallström: ”Med behörigt tillstånd frånvarande, då föreslående s:ne förändringar af Regerings-Formens l\.
§. blefvo inom Conslilulions-Ulskoltet beslutade, alt Rikets Ständers pröfning underställas, får jag nu, vid memorialets afgifvande, allenast i det afseende reservera mig, alt tvänne så olikartade förslag, emellan hvilka intet inbördes samband förefinnes, blifvit, såsom med hvarandra samman - Coust itutions-Ut skottets Memorial, N:o t g. 3 hängande, i eli enda gemensamt memorial
Lill antagande framställde, sannolikt både det ena och andra förslaget lill men.” Af Professor Geijer: ”Emot Utskottets förslag, alt ordet allena i 4- §.
Regerings-Formen måtte utgå, får jag reservera mig.
Regerings-Formeus 4* §• är lyd 1 i g t? n författad, med afseende på fordna faror, hvilkas återkomst man velat förebygga.
Desse faror hade man fullständigare än någonsin hunnit erfara i ylterligheterne af endera Envälde eller Rådsvälde eller Slåndsvälde.
Derföre stadgades, alt Konungen skulle allena styra Riket, meri, pä'sätt Regerings-Formen föreskrifver, och efter inhemlande af ansvarige Rådgifvares tankar.
Erfarenheten har visat, att delta stadgande varit mulerkasladt missförstånd.
Men ligger ej correclivet deremot i Regerings-Formens håde bokstaf och anda, sådana dessa af representationens majoritet allt mer uppfattas?
Jag tviflan.
Och detta tvifvel är för mig bevekelsegrund nog, alt, i det vigtiga ämnet reservera mig mot Utskottets beslut.” N:o 19.
Ant. till Exp. Utslc. flen i5 Juli, kl. i e. m.
Memorial, med förslag till ändring uti Regerings-Formens 35:e §.
H os Constilulions-Ulskoltet har Herr Peyron, E. *d.3 väckt förslag om förändrad redaclion af Regerings-Formens 35 $.
Med anledning af det utaf motionären Lill stöd för sitt förslag uppgifna förhållande: att Konungens Adjutanl Corps genom Kongl. Brefvet den 26 Mais 1816 erhållit en förändrad organisation, till följd hvaraf den dädanefter borde kallas Kongl. Maj:ts General-Stab; all större delen af Lif-Drabant-Corpsen, till följd af Kongl.
Brefvet den 8 Maj 1821, blifvit organiserad lill befäl vid ett Bevärings-Regemente och den öfrige förflyttad på Indragnings Slal; alt de Corpser, sorn utgjort LifRegemen Is-Brigad en, nu mera aro fullkomligen skillda; att Kongl. Brefvet den 19 Febr. 1831 anbefallle den dåvarande Ingenieur-Corpsens fördelning uti två af hvarandra fullkomligen oberoende Corpser, af hvilka den 4 Constitutions-Utskottets Memorial JV:o 20. ena (förra F01 tificalions-Brigadem) behöll namnet:
Ingenieur-Corpsen men den andra, eller Fältmälnings-Brigaden, kallades Topografiska Corpsen; att Sjömätnings-Corpsen blifvit upplöst, samt alt Cheferne för sådane Corpser eller Batailloner, hvilka, icke införlifvade med något Regemente, utgöra ett helt för sig, torde böra anses i likhet med Cheferne för andra Regementer eller Corpser, får Conslitutions-Ulskollet, till Grundlagsenlig behandling, hos Riksens Ständer hemställa, alt 35 $.
RegeringsFormen må på följande sätt förändras:
Siats-Ministern — — — — General-Adjutanter, Officerare af G ener al-Stab en j Commendanter i Fästningarna, Chefer och SecunclChefer för Regementer och Corpserj Ministrar — — —• —•
— .— — — —. — — — — — — — — —- skäl ega.
Ank. till Exp. Utsk. den i5 Juli, kl. i c. m.
Memorial, med förslag till ändring uti 34 RegeringsFormen.
Tili Conslitulions-Ulskoltet har Herr Rosengvist af Åkershult, F. L., ingifvit motion om det tillägg uti 34- §■ Regerings-Formen, alt Ledamöter af Stats-Rådet eller af Justi lise- Rådet, hvilka, jemnlikt denna , ej få tillika annat Civilt Embete bekläda, icke eller må lill förrättande deraf förordnas, och i sammanhang dermed har en Utskottets Ledamot väckt det förslag, att bemälde embetsman icke må något, vare sig civilt eller annat Embete tillika innehafva eller förvalta.
Hvad Konungens Rådgifvare angår, inser Conslitutions-Ulskottet icke, med hvad större skäl de skola kunna, jemte deras Rådgifvarebefaitning, bekläda ett militäriskt, än ett civilt Embete.
Det ena torde vara af lika stor vigt, som det andra; för begge kan vara lika menligt att en längre tid bestridas af embetsman, förordnade lills vidare.
Och då Konungens Rådgifvare, såsom sådane, innehafva befattningar, hvilka, för alt skotas så som sig bör, ovillkorligen fordra uteslutande åt dem Constitutions-Utskottets Memorial_, IV:o au 5 egnar! tid, aldrig hvilande omsorger, ovald och oberoende af alla enskilda intressen, finner Utskottet, att Statens bästa skulle åsidosättas, ora en eller flera af Konungens liad förordnades alt andia Embeten tillika förrätta.
Beträffande åter Högsta Domstolens Ledamöter, så innefattar redan stadgandet, alt de ej må annat civilt Embete derjemte bekläda, i sjelfva verket ett förbud mot hvarje annat Embeles inriebafvande jemte JusliliteRåds-Embetet; och anser Utskottet, på enahanda skäl, som, i afseende på Stats-llådets Ledamöter blifvit anfördt, icke vara med det allmännas rättvisa fordringar förenligt, att i tjenst varande Justitiae-Råder kunna lill andra Embetens bestridande förordnas.
Utskottet får derföre, med godkännande af ofvanomförmälde tvänne serskilda motioner, lill Grundlagsenlig behandling bos Riksens Ständer, föreslå den bär nedan uppgifna förändrade redaclion af senare perioden i 34- $■ Regerings-Formen, och begagnar dervid tillfället att hemställa, att det i samma period förekommande uttrycket:
AfustitiaaRådet, ” hvilket eljest icke någorstädes i Grundlagarne användes för Högsta
Domstolen, må emot denna senare benämning ulbylas.
Regerings-Formen. §. 34.
Senare Perioden.
Ledamot af Stats-Räclet eller af Högsta Domstolen må icke tillika annat Embete innehafva} ej eller till förrättande deraf förordnas.
Slockholm den i3 Juli 1840.
INT:o 2 t. Ante. till Exp.-IJtsk. den i5 Juli, kl. i e. m.
Memorial, med förslag till ändring och tillägg i 3q. §.
Riksdags-0 rdningen.
Jemnlikt 39 §.
Riksdags-Ordnin,gen, skall i alla Riksens Ständers Utskott den bland Ridderskapels och Adelns närvarande Fuilmagtige föra ordet, som, enligt Riddarhus-Oi duingen, dertill är berättigad. <6 Constitutions-Utskottets MemorialN.o 21.
Della stadgande, som måhända var en politisk nödvändigliel vid öfvergången till nuvarande rep rese illa ti ons form från en, under hvilken Ridderskapet och Adeln, så väl i Grundlag som andra Fötfattningar, hade sig ti Hägde betydande företräden och rättigheter framför de öfriga Riks-Stånden, är, i Constitutions Utskottets tanka, ingalunda förenligt med den i Grundlagarne för öfrigt nedlagde princip af jemnlikhet i rättigheter och inflytande de serskilda Riks-Stånden emellan.
Då den främsta Ledamoten af Ridderskapel och Adeln icke får förutsättas alltid vara den inom ett
Utskott lämpligaste och skickligaste alt föra ordet, men de lill Utskotten Öfverlernnade måls utredande och behandling uti icke ringa moa är o beroende af Ordföranden, hvilken gemenligen tillika föredrager målen, kan ock af berörde stadgande den följd länkas uppstå, att ärendena i något Utskott icke blifva med tillbörlig omtanka och skyndsamhet handiagde.
Och om än, hvilket Constitutions Utskottet icke betviflar, Ridderskupels och Adelns Electorer, vid valen af Ledamöter i Utskotten, gå med all urskiljning och samvelsgranhet tillväga, är det likväl dem betaget att lill Ordförande i ett Utskott insätta dem, enligt deras öfvertygelse, dertill mest skicklige, i fall denne representerar en yngre ätt, likasom de aro förhindrade att efter önskan, i hvad på dem ankommer, bidraga till den möjligast bästa och ändamålsenliga sammansättningen af ett Utskott, enär de vid valet måste förbigå en för öfrigt kunnig och ei farén., men Lill Ordförande icke lämplig Ledamot,, endast derföre., att lian, till följd af sin ällenummer, skulle blifva Oidföraude.
På dessa skäl och då mången gång torde inträffa, alt i ett Utskott en Ledamot af något bland de ofrälse
Stånden finnes vara den mest skicklige och Ljetiiige att föra ordet, anser Conslitulions-Utskoltet rätteligen böra åt Utskotten sjelfva öfverlemnas att genom val inom sig utse Ordförande.
Samma skäl gälla för beviljande af enahanda rättighet ej mindre ät Utskottens Afdelningar, än ock åt öfrige delegationer af Riksens Ständer, hvad de senare beträffar så mycket mera, sorn, uti några af dem Ordföranden, i händelse af -paria vota vid omröstningar,, eger afgörande löst.
Och som, af berriiilde delegationer, Full magt ige 1 Banken och Riksgälds-Contoiret innehafva deras befattning en tid af flere år, synes det äfven vara lämpligt, all de företaga nytt val till Ordförande, enär ett år från nästföregående valet förflutit, hvarvid dem naturligtvis är obelagel alt samma person å nyo till .Or dförande -utse.
Coust ilut iuns-Utskottets Memorialj N:o 22.
I öfverensstämmelse med dessa å sig te r, får Conslilntions-Utskoltet, för den i Grundlagarne föreskrifna behandling, hos Riksens Sländer föreslå, all 3y.
Riksdags ordningen må erhålla nedanstående förändrade lydelse: J, j Riksens Ständers Utskott J Revisorer och Nämnder samt UtskottsAfdelningar välje inom sig Ordförande; Äfvenså Fullmägtige i Banken och Riksgä/ds-Contoiret, hvilka dock skola efter hvarje års förlopp nytt val företaga.
Främste närvarande Ledamoten af Ridderskupet och Adeln före ordet j innan val skett, samt i fall Ordföranden för något tillfälle icke är tills!ädes.
Ordförande utöfver en vecka vara förhindrad alt Ordförandeskapet bestrida, ankomme det på Ledarnöterne j Revisorerne eller Fullmägtige att nytt val anställa.
Ordförande i Utskott före äfven ordet j när Utskottet förstärkes.
Stockholm den i3 Juli 1840.
Ank. till Exp. Utsk. den 17 Juli, kl. i 3 e. m.
Memorial, angående en af Herr Tli.
Petré emot Konungens Rådgifvare anmäld anledning till anmärkning.
Under den 2q sistlidne
Maj, har Borgare-Slåndet till CopstilulionsUlskotlet remitterat en af Herr Th. Petré samma dag, i den ordning, Grundlagen föresklifver, anmäld anledning lill anmärkning emot Konungens Rådgifvare; och har denna anledning sedermera inför Utskollet uppgifvits vara hemtad derifrån, att, jemnlikt det Utdrag af Siats-Rådets Piolocoll öfver Ci vil-Årenden för den 19 i berörde månad, som blifvit bifogadt Kongl. Maj:(s Nådiga skrifvelse til! Riksens Ständer, angående förordnande för SlalsRådet
Ihre å den i 42 Riksdags-Oi dningen afsedda befattning med Riksdags-Ärendena, Konungens Conseil, sedan Herr Stats-Rådel af Wingård erhållit förordnande alt lills vidare förestå Finance-Deparlementet, då var sammansatt endast af Föredragande Departements Chefer; vid hvilket förhållande Herr Petré} mindre med hänsigt till det i sig sjelf föga betydande ämne, som högslberörde 8 Constitutions-Utskottets MemorialN:o 22.
Skrifvelse rörer, riri med fristadt afseende på viglen deraf, alt Konungens Siats-Råd städse må vara i Grundlagsenlig ordning organiserad t, samt att principen af consultative Rådgifvares närvaro vid Regerings-Ärenders föredragning inför Konungen iagltages, ansett sig böra mot de i beslutet deltagande Departements-Chefer framställa anmärkning till det afseende, Utskottet kunde finna densamma förtjena.
Innan denna fråga till pröfning blifvit företagen, bar Utskottet, som funnit nödigt inhemta upplysning, huruvida Siats-Rådets Ledamöter gjort underdåniga framställningar, rörande Sta Is-Rådets eomplel terande till det i Regerings-Formen föreskrifna .antal, genom sin Ordförande bos Herr Stals-Rådet
Ihre anhållit om del af hvad till Stats-Rådets Protocoll härutinnan kunde vara anfördt; i anledning hvaraf bemälde Herr StalsRåd, efter att hos Kongl. Majit hafva denna anhållan i underdånighet anmält, uti skrifvelse af den 12 i näsllidne månad upplyst, ”att någon ”framställning i ofvannämnde hänseende icke blifvit till Protocollet förd.”
Utskottet bar härefter tagit anmäi kningsfrågan i öfvervägande.; Och ehuru Utskottet anser det ej vara med Grundlagens anda och mening öfverensstämmande, alt Stats-Rådet icke är, i afseende på Ledamöternes antal, bragt i det skick, alt mål af synnerligare vigt och omfattning kunna der afgöras; Likväl och som det förrberörde Kongl. Skrifvelse åtföljande Utdrag af Stals-Rådels Protocoll för den 19 sisLlidue
Maj utvisar, att Stats-Rådets Ledamöter då varit tillstädes till det antal, som, för fattande af beslutet rörande samma skrifvelse, jemnlikt 8:de §.
Regerings-Formen, varit erforderligt, finner Utskottet sig deslo mindre kunna, på grund af ifrågavarande från Borgare-Ståndet remitterade anmärkningsanledning, vidtaga någon åtgärd, som det möjligen mött svårigheter att redan lill nämnde dag, eller endast få dagar efter det Stats-Rådet erhöll sin förändrade organisation, bringa detsamma till fulltalighet.
Slockholm den 17 Juli i84o - STOCKHOLM, Nords troinska Boktryckeriet, iSJo, Conslilutions-Utskottets MemorialN.-o 23. 1 N:o 23.
Ank. till Exp. Utsk. den a3 Juli, kl, 1/22 e. m.
Memorial, med föreslående af ett tillägg uti 28 K§‘.
Uti en till Constilutions-Utskottet ingifven motion, har Herr Hjerta, Lars Johan, anfört: att det vore ett gammalt och allmänt klagomål, att hos Svenskarne ligger i lolk-caracteren anlag till rangsjuka och fåfänga och i sederna en rigtning till flärd och begär alt höja sig öfver sina likar, icke genom inre förtjenst, utan genom yttre utmärkelser, allt föga öfverensstämmande med det allvar, man gerna ville tänka sig såsom af ålder tillhörigt det Svenska namnet; att anledningarne till berörde klagomål underhållas af de konstlade företräden, som uppstå i samhället, genom rangförhållanden, men framför allt genom de nådebevisningar, hvilka Regeringen stundom utdelar medelst så kallade caracters-fullmagter, dels åt embetsoch tjenstemän å högre värdighet, än som tillhör deras syssla, dels åt personer, som till sina yrken helt och hållet tillhöra privat-lifvet, samt att, så länge tillfället ännu återstår att utdela sådana fullmagter, individer icke skola saknas med nog begär efter yttre utmärkelse inför hopen, för att gerna emottaga desamma, och icke eller tillfällen uteblifva, då personer med mägtig inflytelse skola begagna sig af fåfängan, för att genom recommendationer lill dylika utmärkelser, antingen utan egen uppoffring afbörda någon enskild förbindelse eller förskaffa sig clienter och anhängare.
Och har motionären, under åberopande af det i 23 §. af Norriges Grundlag intagne stadgande, alt annan rang och titel ej kan utdelas, än den hvarje Embete medför, föreslagit, icke blott för att närma Sveriges förhållanden i detta afseende till likhet med Brödrafolkets, utan isynnerhet, emedan det vore af nationens eget inre behof påkalladt, att 28 §.
Regerings-Formen mätte erhålla ett tillägg i enahanda syftning med nyssberörde stadgande.
Utskottet, som hufvudsakligen instämmer uti hvad motionären anfört och anser caracters-fullmagters utdelande icke vara i något afseende nödigt eller nyttigt, eller ens af något stadgande i Grundlagen föranledt, men deremot i sin mon gifva näring åt en ty värr allt mera öfverhand tagande Bih. till R.
Prot. 1840■ 3 Sami. l6:de Haft. 1 2 Gonstitulions-ZJt skottets Memorial, N;o 2^ flärd, som hotar att småningom undergräfva nationens moraliska kraft, har trott sig höra understödja motionen, och får derföre, till Grundlagsenlig behandling, tillstyrka ett så lydande tillägg uti 28 §.
Regeringsformen : Konungen eger — Evangeliska.
Läran.
Titlar utan medföljande embete eller tjenst, eller med högre värdighet, än den innehaf vande embete eller tjenst medför, må ej fpr länäs.
Hvarje Departements-Ghef — under Departementet höra.
Ånk. till Exp. Utsk. den a3 Juli, kl. 1J2 2 e. m.
Memorial, med förslag till ett nytt moment af 28 Regerings formen.
På det fäderneslandet må kunna, till befrämjande af utvecklingen af döss egna intellectuella krafter, tillegna sig andra länders större framsteg, uti vetenskap, bildning och konst, genom att förmå i dessa hänseenden utmärkte utländske män till inflyttning och bosättning inom Riket, har, för beredande af medel härtill, inom Constitulions-Utskottet en dess ledamot väckt motion om ett Grundlags-stadgande, i följd hvaraf utlänning, bosatt i Sverige, skulle, under vissa villkor, tillerkännas lika rättigheter med infödd Svensk man.
Utskottet, sorn,, långt ifrån att befara någon våda af ett dylikt stadgande, anser deremot skola lända Riket till gagn, att utlänningar med utmärktare kunskaper och skicklighet kunna i Rikets tjenst användas, får, med godkännande af den gjorda motionen, hos Riksens Ständer för Grundlagsenlig behandling hemställa', att, i öfverensstämmelse med hvad vid nästlidne Riksdag dåvarande Constitutions-Utskottet föreslagit och. tre Riks-Stånd bifallit, 28 §.
Regerings-Formen må erhålla ett så lydande nytt moment:
Utländsk man, .sorn varit inom Riket under Tio år bosatt samt man« tåls- och skattskrij ven, och hvars förbindelse till fremmande magt, efter Constitutions-Utskottets MemorialN.o z5. 3 aflagd tro- och huldhets-ecl åt Sveriges Konung, under de senaste fem åren upphört, njute enahanda rättigheter med infödd Svensk mati, dock utan att kunna till Konungens Rådgifvare eller till Commendant å Fästning utnämnas.
N:o 2b. Ank. till £xp.
Utsk. den a3 Juli, kl. 1/2 2 e. m Memorial, med förslag till ändring i y5 Re gerings-Formen.
Hos Constitutions-Utskottet har Anders Göransson från Stora Kopparbergs
Län gjort motion om sådan ändring af ^5 §.
Régerings-Formen, att den åt Kongl..
Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium nu öfverlåtne pröfnings-rätt, med hänsigt till de årliga markegångs-sättningarne, må upphöra, samt hvad Riks-Ståndens Deputerade dervid fastställt, ovillkorligen lända till efterrättelse.