Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stånd må vara öppet, alt om dess Prolocoll annorlunda förordnar med förbehåll i öfrigt, att hvarje enskild eger, utan hinder eller författareansvar, till tryckning utbekomma delar deraf, samt alt 2:ne utskiifna exemplar af hela Protocolls-följden afl em na sr det ena lill Riks-Arelli vet,, det andra till Banken.
(Se Förslaget N:o <).j) Deremot synes en utförlig, tryckning, af Bihanget till Ståndens Frotocoll framgent nödvändig; och den medför ulan tvifvel ökadt gagn genom förfogningen, att Utskottens Betänkanden tryckta utdelas, och sålunda, efter behofvet och utan serskild utgift, mångfaldigas och spridas.
Utskottet instämmer ock, med obetydlig, modification, vid fp le Samlingens tryckning, i nästlidna Riksdags Conslilutions-Utskotls framställning,, rörande detta ämne.
(Se Förslaget N:o 10.)
Slutligen har jemväl Utskottet, lika med dess närmaste föregångare,- trott det leda till större lätthet och säkerhet vid expedierandet af RiketsStänders beslut, att hvarje deröfver utgående expedition först uppsältes al det Utskott, som målet handlagt och såmedelst förvärfvat sig tillförlitligaste kännedomen af detsamma, men att icke dessmindre Expeditions-Utskottet, hos hvilket en oväldig'granskningsblick bör förmodas,, sedermera lill innehåll och form öfversel'
Expeditionerna, innan de till justering i Stånden anmälas.
(Se Förslagen N;ris 3- och ijf) Under åberopande af det ofvanaudragna, och i enlighet dermed, får Constitutions-Utskottet, för den i Grundlagen anvisade behandling, vördsam ligen- öfverlemna nedanstående förslag till redactions-ändringar,. upprättade;. utom det forsla, sorn äfven, åsyftar vissa Regerings-Formens delar, efter Riksdags-Ordningens pa-ragraph-numerföljd, och alla medgifvande Constitntions- Ulsk&ttcts Memorial N.o 4u 5 / partiel berediiings-ålgärd, ined undantag af punkterna N:ris 21 och 13, samt 3 och i i:, sorn ega inbördes sammanhang.
T, Regerings-Formen:
Ändring i 53 ”Rikets Ständer välje — — — i- Stats-Rådet förda Protoeoll; Ett Stats-TJtskott, alt utreda och för Rikets Ständer uppgifva Siats-Verkets och Eiksgälds-Verkels tillstånd, förvaltning och behof, samt att föreslå Bevillningens grunder och fördelning; Ett Ranco-Utskott att m. m/’ Ändring i jo §.
"Rikets Ständers Stats-Utskott åtigge jemväl att opåmint m. m.” Ändringar i j i §.
Orden: ”Bevillnings-TJtskottet” och ”Bevillnings-Utskottets” utbytas mot orden: ”Stats-Utskottet” och "Stals-Utskottets Riksdags-Ordningen.
Ändring i 28 §. ”Ridderskapet och Adeln —~ —~ — Constitutions-,] Stats- _, Banco-, Lag- m, m..” Ändring i 3o §.
. 1:0 ”Stats-Utskottet, sorn skall beslå af fyratio åtta Ledamöter,■ bör granska, utreda m. m.” Ändring i 3i §.
1 morn. j;o ”Stats-Utskottet åligge jemväl att, opåmint m. m.” Ändringar i 3i §. 2 mom.
I stället för ”Bevillnings-TJtskottet,” sättes ”,Stats-Utskottet.C 3:
Riksdags- Ordningen#
Ändring i 27 §.
1 morn. 2 perioden. — —.
— ”Riksdagens början räknas från dagm., M dien blifvit 4 Rlks-Salen öppnad” — G Coll * lil ut iöns- XJt skot tets Memorial N.6 41- 3.
Aud ring i 36 §• r. inom. i;o ”Utom förenämnde — — — ett Expedilions-Ulskott, beslående af tolf Ledamöter, för att ej mindre uppsätta Riksdagsbeslutet oell i öfrigt sådana Expeditioner, sam ej tillhöra annat Utskotts befattning, än äfven mot. vederbörliga Protocolls-Utdrag jemföra alla, af andra Utskott upfosat ta Expeditioner, samt att dessa, sålunda författade handlingar tn. m.” 4* Ändringar i 43 §• i:sla och anira perioderna, "Upplysningar, sorn Utskott finnér nödigt att från annat Utskott in hemta, må äskås och meddelas, helst genom Protocolls-Utdrag, men eljest genom utsedde Deputerade.
Finnér Banco-Utskottet de ämnen, hvilka utgöra föremålen för sammanträde med Deputerade af annat Utskott, vara af sådan m. m.” 5.
Tillägg i 46 §. ”Ståndens Plena höra— på samma tid hållas.
Stånden vare dock medgifvet; när de samfäldt pröfva det nödigt, att på ett rum till gemensam öfverläggning sammanträda, likväl utan rättighet att der besluta; Och före, vid slikt sammanträde.
Landt-Ma rs k a Ik ordet.
Skulle ett Stånd tarfva m. ni.” 6.
Tillägg i 4p §. 1 niom. i perioden.
x:o ”Hvar och en allmän fråga, sorn första *— — — då Premiss hör ske; dock stånde hvarje Ledamot öppet, att öfver samma mål en gäng sij yttra, hvilket hans yttrande m. m.” 7- Ändring i 49 §• 3 mom.
3:o ”Återförviser något Riks-Stånd •— — lill det Stånd, som återremitterat, eller så framt de öfriga Stånden, uti mål, der Tre Stånds röst utgör Rikets Ständers, redan fattat sammanstämmande beslut, Ståndet der - ConUiluiiOnt-UitkoUils MJgmo/Ul
N/0 ft - om tmdrrrtilla ; l mutandes, genom sådanåterförvisning* expeditionen af biskutt ej uppehållas.” 8.
Tillägg i 5i §. ” Motioner, ämnade att i Stånds Plenum vuekas, skida genom anslag, senast tre dagar förut, i Ståndets samlingsrum till innehållet angif vas, och innefatta furslag, åtminstone i huf vndpunkterne , till det beslut sorn åsyftas.
1 en sk i i il böra ej m. in.” 9- Tillägg i 5g §. eller blifvande i:sta momentet deraf. i;o ”Alla bos Riks-Stånden hållna — — — enskilda Oeconomie beträffar.
Der offentlighet vid öfvenläggningarna eger runi, ankomme det dock på hvarje Elfs-Stånd, att ,om dess Protoeoll annorlunda förordna, under vilkor i öfrigt, att hvarje enskild må kunna, efter skeende anmälan, ulan hinder eller författare-ansvar, till tryckning utbekomma, med förenämnde undantag, större eller mindre delar af samma Protoeoll, och att trunne utskrifva exemplar af liela Protocolls-foljden aflemnas till förvarande, det ena i Riks-Archivet, det andra i Banken.
;10.
Jemkning och tillägg i 5c> §:ns arne sista perioder, förvandlade till ett shlra moment. 3:0 ”Sådana liand lingar, hvilka till samtliga Riks-Stånden rnlemnds eller från dem utgå, skola icke i Protocollen intagas, utan endast med numer eller kort rubrik antydas.
Af dessa handlingar böra, såsom ett Bihang till samtliga Riks-Ståndens Protoeoll, Konungens Propositioner, Utskottens Betänkanden samt de Protocölls-'Utdrag, som innehålla RiksStåndens deröfver fattade beslut, äf vensom Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser och Riksdags-bes/utet, serskildt från trycket, under Expeditions-Ctskotlets uppsigt, ut gifvas; Dock att hvad förut är i tryck, på allmän bekostnad, till Riks-Stånden utdeladt, icke må i B ihanget å nyo tryckas.” 1 r.
Tillägg och ändring i 72 §- 1 perioden* ”Hvarje Expedition öfver Rikets Ständers beslut uppsattes af del s Constilutions-UtskolUU Memorial N.o /p - Utskott, sorn målet handlagt, men må ej förr utgå, än den blifvit af Expeditions-Utskottet jemförd mot de från Stånden inkomna Protocolls-Utdragen, samt derefter i Stånden behörigen justerad och utuier skrifven. * — l)e från samtliga m. m.'* 12, Tillägg i *3 §• i perioden.
''Stadna Riks-Stånden — — — då skall hvarje Stånds beslut, hvilket icke må, i följd af annat Stånds inbjudning, ändras, genom ProtocollsUtdrag m. m.” i3.
Ändring i 80 §. 1 perioden.
”Riksdag må ej racka längre än -— — — från den dag, då han el Itiks-Salen öppnad blifvit.
Skulle likväl m. m.” Slockholm den 27 September i834> Reserva ti önert Åf Friherre Ehrenborgh: ”Jag anser, alt Riksdagarna skulle mycket förkortas, om Utskotten här, likasom i Norrige, alldeles försvunne och serskilda -Conn terade lill ringare antal valdes att behandla de serskilda ämnen, sorn fordrade handläggning; meri om Utskotten bibehållas, tror jag att det dock skulle leda till Riksdagarnas förkortande, om alla lill Oeconomie-Utskottet hörande motioner direcle till detta Utskott, på samma sätt sorn motioner om Grundlagsändringar till ConstitutionsUtskoltet, ingåfvos, med rätt för Utskottet, alt ogilla deni eller också hemställa deni till Rikets Ständers bifall.
Men sorn Utskottet icke delat mina åsigter härutinnAi, anhåller jag endast att reservationsvis få bär framställa deni, äfvensom att jag icke kan instämma uti Utskottets föreslagna tillägg vid 73 §. R. O., sorn jag finner öfverflödigt, då 58 §. uttryckligen förmår, att beslut, icke ens vid justering, kunna ändras, utan , endast sådane tillägg deruti göras, hvarigenom ingen ändring i besluten uppkommer.” Af Prosten Hallström: ”Genom det i 27 §.
Riksdags-Ordningcn in lagda stadgande har Lagstiftaren redan erkännt angelägenheten och vigten deraf, att Rikets -Ständer •erhålla vid hvarje Riksdag tidig kännedom af Kongl. Constitutions-Vtskoltcts Memorial N.-o 4u 9 Kongl. Maj.'ts Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof.
I öfverensstämmelse härmed, och då, för att befordra Riksdags-Ärendenas raskare gång, den Riks-Slånden medgifna motionstid nu blifvit föreslagen, att ovilkorligen beräknas från den dag, då Riksmötet öppnas, har fråga ock uppstått, om ej angeläget vöre, att likaledes Konungens öfriga Nådiga Propositioner aflemnades till Rikets Ständer, inom förloppet af en måtlad.
En mening, af flere Utskottets Ledamöter understödd, har yrkat, att första punkten i 2:dra mom. af ofvannämnde §. borde förändras till följande lydelse: "Propositioner, dem Konungen i öfrigt ville Ständerna meddela, tillställas genom Hof-Canceller en hvarje Stånd, i dess Plenum, med iakttagande af hvad för Motioners väckande i 56 §. stadgas;" men denna mening blef icke af Majoriteten godkänd/ Med Utskottets bifall vågar jag fördenskull reservationsvis anmäla densamma, under vördsam hemställan, om icke berörde bestämmelse förtjenar att i det upprättade förslaget upptagas, såsom ett icke likgiltigt bidrag till Riksdagens förkortande, och dess mera billig, som, i afseende på Riksdagsfrågors väckande, de bägge Stats-Magterna skulle derigenom försättas i alldeles samma cathegorie.
Man må icke genom en vrång förtydning misskänna afsigten.
Den är icke att begränsa eller inskränka Konungamaglen, men att gifva lifligare fart åt expeditionen af de Lagförslag, mål och ärenden, som Kongl.
Maj:t utan tvifvel, före utfärdande af allmän Kungörelse om Riksdags hållande, i Nåder beslutar låta Rikets Ständer meddela.
I stöd af åberopade 56-§., skulle ock Kongl.
Propositioner, på lika sätt som motioner, kunna under Riksdagens lopp väckas i anledning af redan fattade beslut, eller redan upptagne ärenden, eller under Riksdagen inträffande händelser, och det vill alltså vara svårt att finna, huru
Konungens höga rätt skulle på ringaste vis trädas för nära.
Men för representationen blefve det mindre lätt, att finna en undskyllan vid deras committenters klagan öfver Riksdagarnes längd, och medelbart skulle följaktligen uppslå en väckelse att raskare bedrifva arbetet, så väl i Utskotten, som Ståndens Plena.
Jag har ej heller kunnat ingå på Utskottets beslut, att tillstyrka Stats- och Bevillnings- Ulskottens sammanslående till ett enda Utskott, misströstande om någon god frukt derutaf, icke ens till Riksdagens förkortande.
Mina skäl äro: 1:0 Stats-Ulskottet är redan tillräckligen sysselsatt och mer af arbete öfverhopadt, än något annat Utskott, Mängden och den flera volumer Bih, till R.
Prot. i83f 3:dfe Sami. a i4-'de Häftet, IO Constitutions-Utskoltets Memorial JVVo /j.u bildande massan af dess Belänkanden vittnar tillfyllest härom, måhända ock stundom dess sätt, att upptaga de inom Riks-Stånden gjorda anmärkningar samt en eller annan enskild motion.
Men härtill kommer ytterligare, såsom dess gifna åliggande, en flerfaldig, så väl tid som möda klyfvande Revision.
Att då indraga detta Utskott i de långa och vidlyftiga debatterna om Bränvinsbränning, Tulltaxa, m. m., låter icke väl förena sig med utsigten, att inom en kortare tidsrymd begränsa Riksdagen. 2:0
Icke utan fog anmärkes i allmänhet, att Utskotten äro på god väg, att växa Rikets Ständer öfver hufvud et, så att de förres Belänkanden gemenligen dictera besluten.
Men i sjelfva verket utöfvar intet Utskott en större magt, än det Högloft.
Stats-Utskottet, hvilket det tillkommer att bland flerfaldiga anspråk förslagsvis utskifta Statens knappa tillgångar.
Svårligen lärer vid sådant förhållande kunna undgås, att ej i enskild väg mången sollicitation infinner sig.
Men skulle nu StalsUlskoLtet ega att, genom någon föreslagen ringa ändring i Beviilnings-grunderna, något obetydligt tillägg eller förhöjning i Taxorna, uppdrifva summan af de påräknade inkomsterna, så synes mig det samma ansenligen tillväxa i betydenhet och än mera blottställas
Tor de vådor, som man velat finna från magtens höjder oskiljaktiga. 3:o
Den tillökning i Stats-Utskottets personal, hvilken för de egentligt!
Bevillningsmålens handläggning å en 4;de Division blifvit ansedd af nöden, skall, som jag befarar, menligt inverka på fortgången af de öfriga målens afgörande in pleno, och der sannolikt förlänga öfverläggningarne.
Åtminstone hänvisar erfarenheten nog ofta deruppå, att Personalens talrikhet inom Utskott icke befordran ärendenas skyndsammare gång och beslutens snara fattande.
På dessa grunder och då icke eller någon serdeles olägenhet varit förspord af den förhanden varande Utskotts-fördelningeo, afstyrker jag berörde Grundlags-förändring, hvilken förekommer mig hvarken kunna hänföras till de högst nödiga, eller nyttiga.”'
Af Dom-Prosten Holmström: ”Då föremålet för Constitutions-Ut skottets nu justerade Betänkande är, att uppgifva förslag till beredande af Riksdagsärendenas skyndsammare behandling, har jag icke kunnat instämma i Majoritetens beslut, att utur samma Betänkande utesluta ett och annat förslag i denna syftning bland dem, som i Utskottet varit under öfverläggning.
Det nya moment uti 49 §•
Riksdags-Ordningen, hvilket, af senaste Riksdags Constitutions-Utskott föreslaget, till grundlagsenlig behandling antogs, men vid denna Riksdag ej af alla Riks-Stånden gillades, inne - Consiitrttions-Ulskotlets Memorial N.-o f.1. 11 Lär, enligt min licia öfvertygelse, ett verkligt förkortande af de längtan jeta Riksdags-formerna, hvarföre, med begagnande af den mig lemnadc reservations-rätt, jag dristar samma förslag till ytterligare skärskådande härmedelst vördsamt framställa.
Det lyder sålunda: R. O. 4.9 §• nytt Moment.
”Vid prof ningen, i Ståndens plena, af Utskotts afgifna förslag, skall detsamma försl framställas till antagande eller förkastande utan förändring.
Göres dervid anmärkning till förändring och finnér Ståndet ärendet 'tillfyllest utredt, må Ståndet, sedan bestämdt förslag till sådan ändring blifvit uppgjordt, om dess antagande eller förkastande, antingen genast, eller, derest någon Ledamot det äskar, i annat Plenum besluta. iSben är anmärkningen af den beskaffenhet, att den anses fordra närmare utredning, erhålla Utskottet del deraf, för att förslaget derefter ytterligare granska och jemka.
När ett sålunda beredt förslag till Stånden återkömmer, behandlas det på samma sätt, som här ofvanom Utskotts första förslag stadgas, dock alt ytterligare återremiss ej må ega rum.”
Och i sammanhang härmed följande ändring af R. F. §. 56. i Momentet: ”Allmänna frågor — — — och deröfver sig yttra, på sätt i Riksdags-Ordningen jöreskrifves.” £Det öfriga af detta Moment utgår.)
Det lärer ej kunna förnekas, alt de talrika, ofta öfverflödiga ålerremisserne uppehålla Riksdagsförhandlingarne utöfver allt skäl och behof.
Önskas deri aldraringaste ändring i ett Utskottsförslag; finnes deruti blott en misskrifning, ett origtigt namn, factum eller datum; gillas än i lmfvudsaken det hela, men någon liten del, något motiv, någon opinionsyttring misshagar:
Delänkandet måste, enligt Riksdags-Ordningen, åter remitteras, omskrifvas, omtryckas, och föranleda nya, ofta fåfänga,- alltid tidsspillande ordflöden, både i Utskott och Stånd, ej utan betydlig inverkan på Riksdagskostnaderna, Vid 1820 års Riksdag föreslog Constitutions-Utskollet häremot det correctiv, att Utskotts-Belänkanden i så kallade- önsknings-mål skulle vid första föredragningen kunna med ändringar antagas, men detta förslag förkastades, såsom ej nog omfattande och till ändamålet verkande; likväl har äfven dét vidsträcktare, här ofvan föreslagne grundlags-sladgandet vid denna Riksdag icke rönt framgång till följd af deraf befarad olägenhet genom en större splittring i RiksStåndens be - 12 Constitutions-ZJtskotlets Memorial JV.o slut, sorn fördenskull måste, till slutlig, måhända ej alltid verkställbar sammanjemkning, ånyo till vederbörligt Utskolt hänvisas.
Delta inkast förlorar, enligt min tanka, sin största vigt genom erfarenheten deraf, att enahanda förhållande äfven nu ganska ofta inträffar, endast med den skilnad, att målet 2:ne gänger mäste af Utskottet behandlas, innan jemkningsförslag eller voterings-propositioner få uppgöras; då deremot, enligt mitt iörmenande, detta kunde ske efter en handläggning, sedan ett Betänkande i lmfvudsaken blifvit af Utskottet afgifvet.
Inträffade ock någon gång härigenom en större möda för ett
Utskott i sammanfattandet af skiljaktiga beslut, så. blefve denna många gånger ersatt genom vinsten af till vida större mängd uteblifne aterremisser.
Då i allt fall återremiss, när ämnets vigt, eller utredning sådan fordrar, icke förbjudes, utan rättighet blott medgifves, att undvika sådan omväg, i de fall den befinnes onödig, synes ock den af mig åsyftade besparingen af tid och kostnader ingalunda blifva för sakernas grundliga behandling menlig eller vådlig.
Uti en annan punkt af Utskottets nu afgifne förslag har jag ock varit af skiljaktig mening.
Utskottet har, under vidhållande af den, vid förra Riksdagen äfven yrkade, men, såsom det synes, icke af samtliga RiksStånden godkände grundsalts, alt ingen fråga eller motion bur till handläggning af mer än ett Utskolt remitteras, föreslagit den förändring af 43 §.
R. O., att endast ”Upplysningar skola kunna af det ena Utskottet det andra meddelas helst genom Protocolls-Utdrag, eller i annat fall genom Deputerade.”
Ulan att misskänna den goda syftningen af detta förslag, hvaruti jag gerna instämmer, befarar jag dock detsamma icke göra tillfyllest för det ändamål sorn sökes.
Flere Riksdagars erfarenhet vittnar, att Stånden och deras respective Talmän ieke anse sig af nu varande Grundlagsbud förhindrade att hänvisa väckta frågor lill två eller flera Utskotts gemensamma beredning, och medgifva.? måste väl ock, att vissa mål äro af den sammansätta beskaffenhet, att icke så lätt vid en remiss urskiljas kan> till hvilket Utskotts behandling de företrädesvis höra.
Då denna Riksdagspraxis följaktligen, efter ali sannolikhet, kommer att fortfara och kanske verka just till förkastande af Utskottets nu framställde förslag (N:o 4)> så dristar jag i detsammas ställe eller, om så godt synes, jemte detsamma, såsom ett serskildt moment af 43 §.
O. föreslå följande stadgande:
Skulle något ärende erfordra två eller flere Utskotts gemensamma behandlings utses dertill af hvartdera Utskottet ett lika antal Deputeradej. hvilka ega att Utlåtande deröfver till Rikets Ständer afgifva.
Det lika otjenliga, som tidsödande sammanträdet af sammansatta.
Ut - Gonslitutions-Vtskoltels Memorial N'.o 42- skott in plenis, stundom med en personal, öfverstigande 2;ue liela Riksstånd tillsammans, skulle härigenom förekommas, och den sammansatta beredningen kunna, såsom ett serskildt Utskott, för utarbetandet af dit öfverlemnade mål betraktas.
I sammanhang härmed må mig tillåtas yttra den öfvertygelse, att, intill dess tiden blifver mogen för ett omformande af hela vårt Utskotts-väsende uti de i andra länder antagna serskilda Gomiteer, för hvarje serskildt vigtigare ärendes beredning, det vore önskligt, om alla Riksdags-frågor inom hvarje Utskott endast af färre Sakkunniga Ledamöter, utgörande så kallade Utskotts-afdelningar,- behandlades, och utlåtanden deröfver, utan att passera en ofta för sammanhang och effect högst menlig revue i Utskottets plenum, directe från afdelningarne till Rikets Ständer afgåfvos.
Men i denna åsigt ej understödd inom Höglofl.
Constitulions-Ulskoltet, bör jag, med billigt misstroende till egen insigt, icke med något förslag lill grundlagsstadgande härutinnan förlänga denna, kanske i allt fall öfverflödiga reservation^ Biskop af Wingård instämde i 2tdra punkten af Domprosten Holmströms reservation* N:o 42.
Ankom till Exped.-Utskottet den 3o Sept.
Memorial, med föreslaget tillägg i gg Regeringsformen, för Justiticv-0mbiulsmannens berättigande att bivista Riks-Ståndens Plena.
Då Grundlagen icke berättigar Rikets Ständers Justiliae-Ombudsrnan att deltaga i National-Representationens förhandlingar, utan så vidt han är Ledamot af något Riks-Stånd, men både billigheten och nödvändigheten synas bjuda, att denna, hittills af Justitice-Ombudsmännen, såsom varande Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Ledamöter, obehindradt utöfva le rätt må desto hellre utsträckas till inträde hos' samtliga Riks-Ståndcn, som Rikets Ständer senast uppdragit nämnde- beställning åt en man, hvilken ej tillhör någondera; har inom Constitutions-Utskottet fråga blifvit väckt om serskildt medgifvande för Justiliss-Ombudsman, att deltaga uti Riks-Ståndens öfverläggningar, äfven på den grund,- att Constitutions-Utskottet redan, i Constitulions-Vtskoltets Memorial N:0 /fi.
Memorial N:o 38, tillstyrkt, det Departements-Chefer inom Siats-Rådet må kunna öfvervara Ståndens plena, och att samma rättighet företrädesvis torde höra tillerkännas Folkets Ombudsman.
Med gillande af de skäl, hvarpå denna motion stödjes, får Utskottet, till grundlagsenlig behandling, vördsamligen föreslå följande genom tillägg förändrade redaction af första perioden i 99 §.
Regerings-Formen: “Rikets Ständers Justitice-Ombudsman må kunna deltaga i Riks-Ständens ofverl äggningar likväl, såframt han ej är Ståndets Ledamot , utan röst till besluten, samt, när lian det nödigt anser, öfvervara Högsta Domstolens, m. m.” Stockholm den 27 September 1834- N:o 43.
Ankom till Expecl,-Utskottet den 3o Sept. 1834» Memorial j med föreslaget tillägg i 38 §. Riksdags-Ordningen.
Enligt Riksdags-Ordningens 38 §. böra inom Banco-Utskotfet, der det med Rikets Ständers rätt besluter, Två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter tillstädes vara; men något dylikt stadgande igenfinnes icke för de fall, då Constitutions-Ulskottet, jemlikt Grundlagen, handlar med enahanda rätt.
Enär det dock synes angeläget, att, äfven inom sistnämnda Utskott, förebygga möjligheten deraf, att denna rätt må utöfvas genom ett. nog ringa antal af Ledamöter, eller alltför ojemnt Stånden emellan fördela dt, har Constitutions-Utskottet, med gillande af en inom detsamma gjord motion, trott sig böra, för den i Grundlagen anvisade behandling, vördsamligen öfverlemna nedanstående forsing till ändring och tillägg i sista perioden af 38 §.
Riksdags-Ordningen: — .— — ”Inom Constitutions- och Banco-Utskotten skola, i de mål der Utskotten med Rikets Ständers rätt besluta, minst Två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande.” Stockholm den 27 Sept. 1834- ConstiliUions-Ulskotlets Memorial N.-o 44•
N;o 44.
Ank. till Exp.-Utsk. d 3o Sept, 1 834, Memorial, i frågan rörande behörigt Utskott för upptagandet af Motionerna om Riksdagens prorogation.
Enär, vid pröfningen af Allmänna Besvärs-och Oeconomie-Utskottets Memorial, med begäran 0111 Höglofl.
Ridderskapets samt Högvurdigä Pre-ste-Slåndels bestämda Utlåtande, angående Utskottets skyldighet alt upptaga väckta motioner om Riksdagens prorogation, Ridderskapet och Adeln beslutit, det förbemälda Utskott ej ålåge en sådan skyldighet, bar, sedan jemväl Presle-Slåndet funnit berörde motioner icke tillhöra OeconomieUtskottets handläggning, Ridderskapet och Adeln, genom Protocolls-Utdrag för den iT.-de dennes, öfverlemnat till Constitutions-Utskottet, att, med anledning af 3 morn, 44 §•
Riksdagsordningen,^ rörande motionernes behandling, sig utlåta. —i
Vid öfvervägande häraf, och då ofvan åberopade Grimdlagsrum förmår, att, i ett fall som detta, samtlige Riks-Ständen böra yttra sig, under hvilket Utskott de anse målet höra, men hvarken Ridderskapet och Adeln eller Presle-Slåndet bestämdt yttrat sig om något visst Utskotts behörighet, finnér Constitulions-Utskottct sig för det närvarande ej tillständigt att afgöra , hvarthän frågan må förvisas.
Stockholm den 3o September 1S34- STOCKHOLM, tryckt hos Bernh. M. Bredberg, i834- Göns t iluticns-Ut skol tels Memorial N:o 45. *:o. 45, ' Ant. till Exp. Utsk. elen i4 Oc,t.
Memorial, med Vflätande öfver 3:ne Stånds dterremfsser pä Memorialet N:o 31, angående Riksdags återkomst pä bestämd tid.
Enligt Constilntions-Utskottet meddelade ProtocolIs-Ufdrag för den G, ii och i3 nästlidne månad, liar dess i Memorial N:o 3r afgifna förslag till ett grundlags-stadgande om Lagtima Riksdags återkomst nå bestämd