Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mit, i sammanhang med fattadl beslut angående framtida vårdande af och tillsyn å kyrkan genom dels Riksmarskalks-embetet, dels Öfver-intendenls-cmbelet, förordnat att, efter del en summa af Transport 28,845: 8. 7. 6,100: 40.
Expeditions-Utskottets Förslag till under<1.
Skrifvelse N:o 61. 109 Transport: 28,845: 8. 7. 6,160: 40. — 50 R.dr utaf ilen lili belopp af 390 R:dr 4 sk. 4 r:s(., hos Stals-kontoret inneslående behållningen
A de för försåld takkoppar influtna medel blifvit utbetald såsom ersättning lill den person, hvilken best ridt Sekreteraregöromåleu bos Direktionen för nämnde kyrkas istandsättande, återstoden deraf skulle genom
Direktionens försorg öfverlemnas till Riksmarskalks-embetel; hvarjemte E. K.
M:t anbefallt Stals-kontoret all beloppe', på skeende reqvisition, utbetala.
Summan hade derefter den 13 April samma år blifvit anordnad lill disposition af Direktionen, sorn sedermera lill Riksmarskalks-embetel öfverlemna! hvad detta Embete, enligt det Nådiga beslutet, egde deraf erhålla Då alilså, genom hngstberörda Nådiga Bref, dis-, positionen af ifrågavarande medel vore uppdragen åt Riksmarskalks-embelel, som derför årligen till Kammar-rälten afgåfve redovisning, halva Revisorerne hemställt, att den i Riks-hufvudboken ännu balanserade resten, 114 R:dr 47 sk. 11 r:sl, måtte der få afskrifvas 114: 47. 11.
Till rese- och trakliinients-kostnads-ers(ill?iing åt Häradshöfdingen 11.
Linck . . 106 Rdr28sk.
Med stöd af Kongl. Brefvet den 13 Mars 1850 hade Slats-kontorel den 10 påföljande April af Riksstatens Andra Hufvud-tilels anslag till rese- och traktaments-penningar anordnat ett belopp af 106 R:dr 28 sk., såsom ersättning lill e. o. Notarien i E. K.
M:ls och Rikets Svea Hofrätt, vice Häradshöfdingen H.
Linck, hvilken, i egenskap af särskild ordförande i Eskilstuna Rådstufvu-rätl, förrättat undersökning angående de mot Borgmästaren Hallström gjorda angifvelser om fel i embelet.
Medlen anordnades förskottsvis till dess sig visat, om ersättning kunde varda Statsverket tillerkänd, och blefvo således såsom förskott i räkenskaperna balanserade.
Genom E. K. M:ts Nådiga Utslag den 23 Juni 1851 blef Hallström dömd alt ersätta slals-.verkel ifrågavarande förskott och, enligt hvad Revisorerne inherntat, berodde indrifningen deraf på Kammar-rättens Advokatfiskals-embeles åtgärd.
Då, efter hvad jemväl upplyst blilvit, den vid Hallströms hos E. K. M:t i underdånighet anförda besvär fogade attest öfver medlens deponerande i Södermanlands län ränteri, blifvit för verkställighet af E. Transport: 28,960: 8. 6. 6,160: 40.
— 110 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Transport: 28,960: 8. 6 K. M:Is Nådiga Utslag, till E. K. M:ts Befallningshafvande i nämnde län öfversänd och följaktligen ersättning för ifrågavarande förskott icke kunde uteblifva, hafva Revisorerne hemställt, alt beloppet, 106 R:dr 28sk., må i Riks-hufvudboken afskrifvas samt att medlen, efter deras indrifning, lill Kongl. Ränte-kammaren levereras och i dess räkenskaper upptagas bland extra medel och uppbörder 106: 28.
— Till Höganäs Slenkolsgrufve-bolag 2,441 R:dr 32 sk.
I afseende å detta belopp hafva Revisorerne anmält, alt Kongl. Maj:l år 1824 den 25 Februari aflåtit Nådig befallning till Stats-kontoret att i och för den resa lill England, som den vid Höganäs stenkolsverk anställde Direktören Stawford då komme ali företaga, låta, emot qvitto af En af Rikets Herrar, Grefve De la Gardie, förskottsvis utbetala en summa af 200 Pund Sterl., att återgäldas af det blifvande nya grufve-bolaget.
Genom Stals-koulorels försorg hade dem 17 påföljande
Mars en vexel å berörde belopp anskaffats och kostnaden derför blifvit, efter då gällande kurs, 12 R:dr 10 sk., anordnad af extra ulgiftsmedlen och utbetald nied 2,441 R:dr 32 sk. banko.
Enär likväl den uti högslberörda Kongl. Bref förbehållna återbetalningen af dessa medel uleblef och Direktionen för stenkols-verket, af Stats-kontoret anmodad ali om förskottets liqviderande med det snaraste föranstalta, uti skrifvelse den 29 Oktober 1828, undandragit sig denna erslilluings-skyldighel, hvilken förmenades icke. åligga Direktionen, anmälde Statskontoret den 13
Maj näst påföl jande, år hos Kongl. Majit i underdånighet detta förhållande och meddelades i anledning deraf den 27 påföljande Juni till Statskontorets efterrättelse den Nådiga föreskrift, att, i händelse jemväl del gamla bolaget för bedrifvande af Höganäs stenkolsverk skulle vägra att till Stals-verket återbetala ifrågavarande lörskolt, som egentligen för nämnde bolags räkning blifvit i Nåder beviljadt, ehuru under den, på Herr Grefve De la Gardies framställning i ämnet grundade förutsättning, att ersättningsskyldigheten skulle ingå bland vilknren för stenkolsverkets öfverlemnande lill nya bolaget, Stals-konlorel borde, genom sill Advokalfiskals-embeles åtgärd, söka i laglig väg förpligta vederbörande alt lenina stats-verket ersättning för merberörda utgift.
Herr Transport: 29,066: 36. 6 6,160: 40. 6,160: 40.
Expe(lilions-Lits/'nitets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 61. lil Transport 29,066: 36. 6. 6,160: 40.
— Grefve De la Gardie, som, nied anledning af denna Nådiga föreskrift, af Slats-kontoret anmodats ombesörja. all förskoltel blefve af Höganäs gamla grufvebolag lill Kongl. Ränte kammaren inbetald t. hade derpå lemnat det svar, ali gamla bolaget, sorn dåmera vore upplöst, redan är 1827 sökt och vunnit årsproklama, utan all någon bevakning af ifrågavarande fordringsanspråk dervid skett, samt alt detta bolag dessutom, pa (lere skäl och förnämligast i stöd af Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref den 25 Februari 1824, troll sig ega välgrundad anledning att undandraga sig betalningen, hvilken, enligt hvad Kongl. Majit i Nåder loreskrifvit, borde af nya bolaget erläggas.
Då emellertid Statskontorets Advokatfiskals-embetes mot det nya bolaget framställda ersältnings-anspråk blifvit, efter sakens fullföljande hos Kongl. Majlis och Rikets Svea Hofrätt, genom Ilofrällens dom den 2 Mars 1835 ogi||adt, men i anledning af Herr Grefve De la Gardies inlör Stockholms Kämners-rätls protokoll den 17 Maj 1833 gjorda förklarande, del såväl Herr Grefven, som alla de öfriga delegarne i gamla bolaget voro villige att godtgöra förskottet, ehuru icke i egenskap af delegare i gamla, utan såsom ingångna intressenter i det nva bolaget, i förhållande till deras aktier, Advokat-fiskalsembelel derefter i laga ordning väckt påslående om verkställighet af Herr Grefvens omförmälda förklarande, så hade den å Herr Grelven belöpande, af domstolen lill gäldande fastställda summan, 14 R:dr 39 sk. 9 rist., jemte ranta derå från den 12 Januari 1836, 2 R:dr 6 sk., blifvit den 2 Augusti 1838 inlevererad med tillsammans 16 R:dr 45 sk. 9 rist; och fanns detta belopp i samma års Ränlekammare-hufvudbok bland statsverkets inkomster upplaget under titeln: Ersättningar.
Stals-konloret hade derefter, i underdånig skrifvelse lill Kongl. Majit den 18 April 1839, afgifvit utförlig berättelse om ärendets gång; och dä dess Advokat-fiskal, på hvars åtgärd bevakningen af statsverkets ifrågavarande fordran de sednare åren ankommit, låtit Svea Hofrätts dom af den 2 Mars 1835 vinna laga kraft, hvarigenom ersättnings-anspråket emot nya bolaget förlorades, och icke ställt sig till efterrättelse Kongl. Maj:ls Nådiga Kungörelse den 16
Maj 1827, rörande dylika måls fullföljande eller nedläggande, hemställde Stals-kontoret i underdånighet, huruvida icke Kongl. Majit skulle anse nödigt infordra Justilie-kanslers-embelels underdåniga yttrande, om och hvad ytterligare åtgärd vore ali i detta mål vid Transporl: 29,066: 36. 6. 6,160: 40. — 112 Expeditions-UIskotlels Förslag till underd.
Transport: 29,066: 36. 6 taga i afseende på stats-verkets ersättning lör återstoden af förskottet, eller ont densamma borde afskrifvas, hvarom, i sådan händelse, Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande afva klädes.
Enär, såvidt Revisorerne kunnat inhemta, någon vidare åtgärd i denna fråga sedermera ej blifvit vidtagen, oell då anledning ej förefunnes alt numera, elter så lång tids förlopp, någon ersättning vore att' förvänta, hafva Revisorerne hemställt, alt del balanserade beloppet linge i räkenskaperna alskrifvas . . 2,441:32.
— Till utgifvande af framlidne Presidenten Friherre af Ti b nlls sammandrag rörande förvaltningen vid krigsväsendet till lands, återstående 1,790 R:dr.
Enligt de i Krigs-koilegium upprättade och lill Kammar-rätten afgifna redogörelser, hade af del ursprungliga förskottet, som ulgjorde 2,300 R.dr, ett belopp af 510 R:dr intill 1853 års slut bITvit redovisad!, hvilket influtit lör försålda exemplar af nämnde sammandrag, så alt vid samma lid 1,790 R:dr voro oredovisade, motsvarande värdet af de hos Krigskollegium qvarvarande 716 exemplar å 2 R:dr 24 sk. stycket.
Som redovisning för försäljningen årligen lemnades lill Kammar-rätlcn samt lörsäljnings-medlen lill Kongl. Ränte-kammaren levererades, hafva Revisorerne ansett, all summan, 1,790 R:dr, ulan olägenhet, kunde i Riks-hulvudboken alskrifvas och de årligen inflytande lörsäljnings-medlen åter debiteras bland 4:de Hufvud-tilelns besparingar 1,790: — — Till den s. k.
Barthelemy-/anden 73,853 R:dr 16 sk.
Beträffande dessa medel hafva Revisorerne upplyst, ull, i enlighet med Kongl. Brefven den 13 Februari 1821 och den 7 April 1830, (vänne summor i Riks-hufvudboken balanseras, den ena å 73,053 R:dr 16 sk., utbetald till åtskilliga frikadellers af de tre ofrälse stånden underhåll vid Krigs.-Akademien å Carlberg från år 1821 till år 1829, och den andra å 800 R:dr, pension lill framlidne General-löjtnanten de Suremain; och var, i afseende å nämnde försko!Is-belopp, genom Kongl. Maj:ts ofvan försl åberopade Nådiga Bref förordnad!, att den pensions-afgifl al 7,500 R:dr, som ditintills å den s. k.
Barthelemv-fonden varit an Transport: 33,298: 20. 6. 6,160: 40. 6,160: 40.
Exnedilions- Utskottats Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 61. 113 Transport: 33,298: 20. 6. 6,160: 40. — visad för underhållet, af de vid Krigs-Akademicn befintliga lrikadetter af de tre ofrälse stånden, men hvartill samina loud dä saknade all tillgång, skulle, från 1821 Ars början oell så länge fonden icke vore i stånd att bestrida denna utgift, förskjutas afdeå dåvarande 3:dje 11 ufvud-t i teln anslagna medel lill oförutsedda militära behof, emot framtida ersättning af Bartheleinv-fonden.
Berörde pensions-afgift hade derefter under påföljande är på enahanda sätt utgått, hvarföre Hikets Ständer vid 1828—1830 årens Riksdag uti underdånig skrifvelse anhållit all, då hvarken för dessa förskott eller för de 800 R:dr, som år 1824 jemväl, i anseende lill yppad brist i Barlhelemy-fondens tillgångar, lill f. d.
General-löjtnanten de Suremain förskjutits, någon ersättning af samma fond då ännu blifvit leornad, de förskjutna summorna mätte godtgöras så snart Barlhelemv-fonden det medgåfve, samt beloppen emellertid uli förskotls-konlo i riks-hufvudboken upptagas; och biel denna underdåniga anhållan, jemlikt högstberörda Nådiga Bref af den 7 April 1830, af Kongl. Majit bifallen samt
Stals-kontoret i Nader anbeläldt alt låta beloppen i räkenskaperna balanseras.
Då sedermera, vid 1844—1845 årens Riksdag, E. K. M:t uti aflålen Nådig Proposition till Rikets Ständer föreslagit, alt, med upphäfvande af deras år 1812 fattade beslut om kolonien S:l Barthelemvs och blifvande ultramarinska besittningars öfverlemnande till Kongl. Maj:ts särskilda förvaltning, kolonien måtte återställas under moderlandets allmänna drätsel, samt alt åt Kongl. Majit mätte uppdragas alt, sa snart tillfälle dertill kunde yppa sig, lill någon främmande makt afträda kolonien på de för Svenska stals-verket fördelaktigaste vilkor, sorn stöde att erhållas, hade jemväl
Nådig framställning aöåtits, bland annat derom, att Rikets Ständer mätte låta afskrifva slats-verkets ofvanberörde fordran hos Barlhelemv-fonden, helst kolonien i allt fall då saknade tillgångar lill dess gäldande; men uti underdånig skrifvelse den 19 Mars 1845 lörklarade Rikets Ständer, som i öfrigt hiföllo den Nådiga Propositionen, att de ansågo afskt ifningsfrågan lämpligast böra anstå intill dess sig visat, om och på hvad vilkor del föreslagna aflrädandet af kolonien kunde lillvägabringas, i följd hvaraf ofvannämnda förskott skulle tills vidare i slats-verkets läkenskaper balanseras.
Transport: 33,298: 20. 6. (5,160: 40.
St Prat. 1856 ii 1857. 10 Sami. 1 4fd. 15 114 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
N:o 01.
Transport: 33,298: 20. 6. 6,160: 40.
— Enär inkomsterna af kolonien, under en längre följd af är, understigit det för utgifternas bestridande erforderliga belopp samt anledning saknades att, genom en förändring härutinnan, ifrågavarande förskott en gång kunde komma alt stals-verket godlgöras, hafva Revisorerne hemställt, alt dessa förskott, tillsammans 73,853 R:dr 16 sk., måtte i räkenskaperna afskrifvas, helst om, genom koloniens afträdande, några tillgångar skulle uppslå, dessa i allt fall komme slats-verket tillgodo * 73,853: 16. — jqy .jg g Summa B:ko R:dr 113.312: 28. 6.
Hvad Revisorerne sålunda i afseende å redovisningen för omförmälde låne- och förskotts-medel hemställt och föreslagit, anse Rikets
Ständer leda lill enkelhet och reda i räkenskaperna.
Beträffande särskildt det lill Höganäs stenko,Is-grulVebolag ulgifna förskott, hafva Rikets Ständer, i afseende på hvad Revisorerne anfört rörande statsverkets, lill följd af uraktlåten bevakning, förlorade ersällnings-anspråk för nämnde fordran, erhållit den ytterligare upplysning, ali, enligt Juslitie-kanslers-embelets förordnande, åtal blifvit inför Kongl. Maj:ls och Rikets Svea Hofrätt anställd! emot dåvarande Advokatfiskal» i Stals-kontorel, G.
Sandeberg, såsom vållande lill ofvannämndc förlust af statsverkets belalnings-rält; att Hofrätten, genom utslag den 31 Augusti 1842, med åläggande af böter för åsidosatt Ijenslepligl, frikänt Sandeberg från den yrkade ersättningsskyldigheten, ; samt alt E K. M:l, uppå Advokat-fiskalens i Svea Hofrätt häröfver underdånigsl anförda besvär, medelst Nådigt Utslag den 15 April 1845, förklarat att, ehuru Sandeberg, i afseende på fullföljden af E. K
M:ts och Kronans emot Höganäs nya stenkolsverks bolag instämda, genom Svea Hofrätts dom den 2 Mars 1835 ogillade talan, icke st ii 111 sig till efte^rät telse föreskriften uti Kongl. Kungörelsen den 16
Maj 1827, utan, elier eget godtfinnande, låtit samma dom vinna laga kraft, E. K.
M:l likväl fann, med hänsigt till beskaffenheten af berörde talan och de omständigheter, som dervid sig företett, såvidt bedömande deraf nu kunde ega rum, icke skäl att det yrkade ersättnings-ansvaret Sandeberg ålägga.
Enär således Revisorernes yttrade åsigt, ali någon godlgnrelse för slals-verkel af nämnde fordran icke vidare vore att förvänta, är genom denna utgång af saken bekräftad, samt Rikets Ständer funnit öfriga, bär ofvan omförmälda frågor vara fullständigt utredda, få, i öfverensstämmelse med hvad jemväl Stals-kontorel uti dess i ämnet afgiliia utlåtande undrrdänigst tillstyrkt, Rikets Ständer, med bifall till ofvan anförda, af Revisorerne framställda förslag lill en förändrad redovisning för oflanämnde. lane och förskotts-medel, hos E. K.
M:t undrrdänigst anhålla om meddelande af de
Nådiga föreskrifter, som lör ifrågavarande åtgärders verkställande finnas erforderliga.
I afseende å de under revisions-åren skedda anordningar på öfverskolten å statsverkets inkomster, hafva Revisorerne, sorn ej funnit anledning lill anmärkning emot beskaffenheten af dessa utgifter, de der egt rum till föremål, för hvilka statsanslag saknats, Expcditions-Ulshottets Förslag till anderd.
115 i allmänhet erinrat, hurusom tiel syntes Revisorerne mindre lämpligt, alt dylika utgifter anordnades ä en sä beskaffad titel, som den ifrågavarande, enär, i den händelse att slals-inkomslerna under ett år ej kommc att uppgå till deras i Riks-stalen påräknade belopp, anvisningar skett å icke befintliga tillgångar, hvadan Revisorerne hemställt, att, med undantag af sådana poster, som kunde hänföras till rubriken restitutioner, för hvilka ett särskildt anslag funnes å 7:de- hufvud-titeln uppfördt, öfriga utgifter af om förmälda beskaffenhet borde anordnas under förskotts-litel, för alt framdeles ersättas, efter föregången anmälan hos Rikets Ständer; — och har, i anledning af denna framställning Ståls-kontoret, uti sin underdåniga förklaring, meddelat åtskilliga upplysningar angående ofvanberörde utgiftsposter, samt tillika föreslagit sådana åtgärder, hvarigenom en del af dessa, på öfverskotlen hittills anvisade utgifter kunde öfverllyltas på hulvud-titlarne medelst uppförande derå af motsvarande anslags-bclopp.
Rikets Ständer, som anse, att de sålunda föreslagna åtgärdena skulle medföra reda och enkelhet vid förvaltningen af statsmedlen, få, uppå de skäl, Revisorerne anfort i afseende å olämpligheten af de hittills vanliga anvisningarne på öfverskotlen å statsverket inkomster, och med anmälan, att Rikets Ständer vid Riks-stalens uppgörande sko a tillse, att de fleste sådane utgifter, sorn de sednare åren blifvit på nyssnämnde sii l beslridde, må kunna å hufvud-titlarne beräknas och upptagas, i underdånighet anhålla, att, om E. K.
M:t icke destomindre skulle framdeles finna nödigt att tillfälligtvis anvisa statsmedel lill sådana behof, hvilka ej blifvit af Rikets Ständer förutsedda, och dertill anslag således ej beviljats, dessa utgifter, derest de ej kunna bestridas med de för dylika tillfälliga hellof egentligen afsedda besparingarne å Riks-slatens hufvudlitlar, hädanefter må under förskotlslilel anordnas samt vid påföljande Riksmöte för Rikets Ständer tillkännagifvas, dä, efter föregången pröfning, Rikets
Ständer blefve i tillfälle att i anledning af de gjorda anvisningarne besluta.
Uti f. d. allmänna Magnsins-fondens räkenskaper har, enligt hvad Revisorerne om förmält, under mångå är fortfarande balanserats en skuld lill Rikets Ständers Bank, under revisious-åren till belopp af 880,003 R:dr, utgörande den ännu oguldna återstoden al medel, sorn för längre lid tillbaka f. d. allmänna Magasins-direkliönen genom begagnande af erhållen k red i ti v-rii It i Banken Ivftat i och lör undsättningar åt behöfvande i missvextår.
A denna skuld, sorn år 1823 utgjort 2.258,455 R:dr 32 sk.
L rist., men vid slutet af 1843 nedgått lill 925,00!)
R:dr, hade under de följande åren, sednast 1851, afbetalningar lid efter annan egt rum med tillhopa 45,000 R:dr, så att vid 1853 års utgång den återstående skulden utgjorde förstnämnde belopp 880,000 R:dr.
Vid samma tid hade fondens tillgångar och fordringar, efter alräkning af viirdel utaf inventarier, uppgått till ett. sammanlagdt belopp al 16,396 R:dr 2 sk.
I r:st., deraf 1,151 R:dr 21 sk. kontant behållning, hvilken efter revisinns-ären ökats lill 1,573 R:dr 31) sk. och vore den enda tillgång, förutom möjligen inflytande belopp af fondens fordringar, sorn till liqviderande af ofvannämnde skuld till Banken kunde användas.
Vid sådant förhållande och då ifrågavarande skuld, i enlighet, med Rikets Ständers beslut, redan blifvit i Bankens räkenskaper förd inom linien, hafva Revisorerne funnit sig föranlälne till den, al Siats-kontoret uti dess underdåniga förklaring biträdda, hemställan, att förenämnde belopp, 880,000 R;dr. finge äfven i statsverkets räkenskaper töras inom linien.
å Beträffande denna fråga hafva Rikets Ständer inhemta), alt det af Revisorerne omlörmälda belopp, 880,000 R;dr, egentligen utgör Ivaline särskilda skulder, al hvilka 116 Expeditions-Utskottots Forsing till unden!.
Skrifvelse N:o 61. elen ena, tillkommen genom magasins inrättningen under åren 1812—1823 beviljad invisnings-riilt hos Rikets Ständers Bank för behöfvandes undsättning i missväxtår, jemlikt Rikets Ständers beslut vid 1828—1830 årens Riksdag, biel' uti 1820 års Bankoräkenskaper lord inom linien lill belopp al 1,800,000 R dr, hvarefter denna summa genom gjorda inbetalningar vid 1853 års slut nedgått till 800,000 R:dr; samt all den andra skulden, som uppkommit gemm begagnad! kreditiv lill uppköp af mvntbara metaller, likaledes forts inom linien vid 1829 års bokslut, då denna skuld utgjorde 302.213 R:dr 40 sk., hvilket belopp sedermera genom efterhand skedda afbrtalniugar nedgått lill 80,000 Rull’; oell hafva Rikels Ständer lunnil skäligt bifalla, ali, vid nästskeende bokslut, de ännu återstående oguldna beloppen af ofvannämnda f. d. Allmänna Magasins-londeus 2:ne skulder lill Rikels Ständers Bank må uti statsverkets räkenskaper föras ironi linien; hv ilket Rikets Ständer härmed få hos E. Ii.
M l i underdånighet anmäla.
Revisorerue hafva förnvat de vid flere föregående siats-revisioner framställda erinringar i afseende ä den mindre ändamålsenliga method, sorn iakttagits vid Mynt-verkets räkenskaper, hvilka icke öfverensslämde med öfriga stats-iäkenskaper oell i uppställningen älven skiljde sig från de labellariska redogöi nisenia i Ofver-direk törens för Mvntoch Kontroll-verken afgifna underdåniga berättelse, hvarföre summorna ej kunnat utan särskilda omslut kontrolleras.
Ej heller hade af räkenskaperna kunnat utrönas, huru in vek el. hvarje större detalj inom verket kostat, i följd hvaraf Revisorerue varit urståndsätta ali bedöma verkets gång i dess särskilda delar.
Rikets Ständer tro sig kunna antaga, alt, vid uppgörandet af de formulärer för samtlige de förvaltande verkens redogörelser, sorn till följd af riks-hufvudbokens förändrade uppställning äro föreskrifna. och med hvilkas utarbetande, enligt hvad Rikels Ständer inhemta), en dertill af E. K.
M:t i Nåder förordnad tjensteman från bo jan af sisllidne ar varit sysselsatt, tillbörligt afseende fästes dera, all Myntverkets räkenskaper inrättas, såvidt sådant finnes lämpligt och möjligt, i öfverensstämmelse med öfriga stalsredogörelser.
Hvad åter beträffar det anmärkta förhållandet, all kostnaden för de olika Holarne af verkets rörelse icke kunnat på grund af räkenskaperna bedömas, finna Rikets Ständer, lika med Revisorerue, det vara af vigt för Rikels Ständer alt erhålla, såvidt möjligt är, fullständiga upplysningar om de särskilda delarne af Myntverkets förvaltning, så all, exempelvis, kostnaderna för ulmynlning af de olika myntsorterna i guld, silfver o. s. v. åtminstone efter approximativ beräkning uppgifvas; men då del. icke synes nödigt, att dylika uppgifter för hvarje är uti räkenskaperna införas, utan samma ändamål enligt Rikels Ständers lanke, lämpligare skulle vinnas derigenom, att Olver-direktören liir Mynt- och Kontroll-verken erhölle
Nådig befallning alt uti den underdåniga berättelse, som till E. K.
M:t tore hvarje stats-revision algilves, meddela så fullständiga uppgifter i omförmälda hänseenden, sorn kunna åstadkommas, fä Rikets Ständer alltså underdanigst anhålla, alt, i öfverensstämmelse härmed, nödiga åtgärder matte varda al E. K. M.l vidtagna.
Revisorerue hafva omförmält en vid granskning i Kammar-rätten af 1853 års räkning öfver Konlrollstämplings-uppbörden i Stockholms stad förekommen och vid Revi - i Ejpedil/ons-Utskottets Förslag till undrrd.
117 sorernes summ,intrade annu på Hammar-rättens pröfning beroende anmärkning dera, att någon afgift för gulddragare- och guldslagarc-arbrten lika litet under nvssnämnde. som under föregående år blifvit debiterad och redovisad, ehuru, jemlikt Kominers-kollegii kungörelse den 9 Augusti 1758, grundad på Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den 18 nästlörulgångna Juli, dylika tillverkningar skola konlrollsliimplas oell afgift derför betalas; och halva Rikets Siänder i afseende å denna fråga inhemta!, att, sedan under målets behandling upplyst blifvit, dels, vidkommande guldslagare-arbeten, att dessa genom E. K. Mils Nådiga Bref den 2 November 1847 och Kominers-kollegii derpå grundade kungörelse den 2.4 i samma månad, äro från probering och kontrollslämpling fritagne, och dels, hvad beträffar gulddragare-arbeten, all några sådana tillverkningar, beslående hufvudsakligen af s. k. grosstråd, allt ifrån är 1819 icke blifvit lill kontrollverket inlemnade, ifrågavarande anmärkning, jemlikt Kammar-rättens resolution den 8 Oktober sistlidna år, lunnits icke lill någon åtgärd föranleda.