Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 831.
Alik. till Exp. tits Ii, d. 26 Sept., lil. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Skrifvelse angående de rust hälls-nummer vid Bohus Läns Regemente, hvilka, i följd af vägran att ingå på hustvacance-afgiftscontractens förlängning, komma att till Cavalleri återgå.
(I. A.) Sedan Kongl. Maj:t, under den 17 sistlidne Mars, gifvit Rikets Ständer tillkänna, hurusom åtskillige Rusthållare i Bohus Läns Regementes Södra Balaillon förklarat sig icke kunna ingå på det lill dein framställda förslag örn förlängning på 5 år af nu gällande häst-vacance-conlract, och att Kongl Majit funnit en af Rusthållarne för 20 nummer af nämnde Regemente sedermera gjord underdånig ansökning att, med återkallande of denna deras vägran, få antaga det af Kongl. Majit framställda förslaget, icke kunna i annan händelse bifallas, än så vida de rustande lör de öfriga 38 ruslhålls-nummer, hvilka vägrat att contracteu förlänga i berörde ansökning sig jemväl förenade, så har Kongl. Majit, uti en till Rikets Ständer aflåten och från samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskollei remitterad Nådig Skrifvelse af den 4 derpåföljde Maj (Införd under Nio 60 uti na Sami. na Aid. af Bihanget till Riks-Ståndens prot.) meddelat Rikets Ständer, alt 6 Stals-Utskoltcls Utlåtandej N.o 331. då endast Ruslhållarne för 11 af ofvannämnde 38 nummer velat på contracts-förlängningen ingå och Kongl.
Maj:t vid sådant förhållande funnit de vustandes för såväl förstbemälde 20, som nu ytterligare ifrågakomne 11, nummer gjorda underdåniga ansökning om afsit tnings-conlractels förlängning icke kunna i Nåder bifallas, förslag till organiserande af en serskild Ryttare-trupp af de 58 ruslhållsnummer vid Bobus Läns Regemente, som sålunda år 1841 skola åter uppsitta, komme att uppgöras.
Genom verkställighet häraf uppkommer väl någon minskning uti den hittills erlagde häst-vac«nce-afgiften, hvilken legat till grund för Utskottets förut uppgjorda förslag till beräkning af Stats-verkels inkomster; men, då densamma emedlertid blifver af föga betydenhet samt denna inkomst-titels belopp, såsom beroende af spanmålsprisen, ändock endast förslagsvis kan beräknas, anser Utskottet icke skäl föreslå någon färändring uti förutnämnde beräkning, i afseende hvarå beslut redan är af Rikets Ständer fatladt; hvadan och då för öfrigt, enligt hvad högstberörde Kongl. Bref af den \ sist— litine
Maj gifver vid handen, det deruti meddekba tillkännagifvande endast blifvit lemnadt till upplysning vid handläggningen af Kongl. Brefvet den 17 näslförulgångne Mars, i anledning af hvilket Nådiga Bref ULskottet redan till Rikets Stander algifvit Utlåtande, Utskottet ansett sig böra hemställa, att nu förevarande Nådiga Skrifvelse af den 4 sistlidne
Maj icke må till någon serskild åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
I sammanhang härmed, har Utskottet skolat upplysningsvis meddela, att Utskottet genom remiss från Hedervärda Bonde-Ståndet fått emottaga en, med föranledande af ofvannämnde 2tne Nådiga Bref, af Riksdagsfullmäktige Lars Rasmusson, Olaus Ericsson och Olof Benjaminsson från Götheborgs och Bohus Län väckt motion, innefattande hemställan, att hela Bohus Läns Regementes Södra Balaillon må förändras lill ständigt Infanteri, med enahanda förbindelser å Statens och Rusthållarnes sida, i afseende på truppens underhåll och utredning, som för Norra Bataillonen äro föreskrifne, samt deremot de för cavalleri-indelningen anslagne hemmansräntor, ehvad de utgå af stam eller augment, indragas och besparas, eller Staten åtminstone åtnöjas med dessa räntor, såsom ersättning för häst-vacancen, samt att, i händelse detta mera omfattande förslag icke kunde bifallas, Rikets Ständer mätte besluta, alt någon serskild Cavalleri-trupp icke må, i följd af Rusthållarnes vid förenämnde 58 nummer vägran att ingå på häst - Slals-Ulskoltets Memorial, N.-o 332, 333. 7 vacnncp-conlrnclens förlängning varn organiserad, ulan att i stället indelniogs-räntoroe för bemälde Rusthållare må indragas och de för öfrigt, utom hvad häst-vacance-afgiften beträffar, underkastas enahanda vilkor, soia Ruslhålhirne i allmänhet.
Då emedlertid, efter Utskottets tanke, denna motion angår frågor, som jemväl tillhöra Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskoltets handläggning, har Stals-Utskotlet funnit delta ärende böra af Utskotlen gemensamt behandlas och kommer foljagtligen serskildt utlåtande i ämnet att till Rikets Ständer afgifvas.
Slockholm den a5 September i8^o. N:o 332.
Alik. till 1'txp.
Utsls. den 26 Sept., lil. 2 e. ra.
Memorial, i anledning af uterrerniss å Memorialet N:o 234. (U. A.) Stats-Utskottets förutnämnde Memorial, med förnyad t summariskt förslag öfver Slats-regleringen, har af Borgare-Ståndet blifvit återremitteradt; men då Ridderskapet och Adeln den t5, Presle-Ståndet den t g och BondeStåndet den it sistlidne Augusti beslutat, att berörde Memorial icke till någon åtgärd föranledde; hvadan det blifvit lagdt tili handlingarne, och frågan härom således, jemnlikt ^5 §.Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord, finner Utskottet sig icke kunna dermed taga vidare befattning.
Slockholm den September i8zjo. N:o 333.
Ånk. till Exp. Utsi», d. 26 Sept. y kl. 2 c. m» Memorial, i anledning af uterrerniss ä Utlåtandet N:o 241. (U. A.) Det Utlåtande, Utskottet under ofvannämnde nummer afgifvit, i anledning af väckt motion derom, alt de medel, som inom Upsala Stift varit besparde af Skollärares löner och derefter använde för den nya löneregleringen vid Elementar-Läroverken, måtte ersättas, för alt användas till en fond för Emerili-löner åt Lärarne vid Stiftets Läroverk, har af PresleSlåndet blifvit återremitteradt, hvaremot detsamma är bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet den i5 och af Bonde-Ståndet den 8 Stats-Ulskollets Memorial, IV.-o 334, 335. ii sistl.
Augusti; och sorn ärendet således, jemnlikt ^5 §.
Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjordt, kan någon vidare behandling deraf å Utskottets sida icke ega rum.
Stockholm den 25 September r84o.
Anis. till Exp. Utsi:, den 26 Sept., lil. 2 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen äterrerniss å Stats-Ulskotlels Utlåtande, N:o 255. (I. A.)
Med anledning af den från Ridderskapet och Adeln erhållne ålerremiss å Stats-Utskollels under N:o 255 afgifne Utlåtande, angående väckt fråga om upphörande af Skinskattebergs Bergslags-privilegier, har Utskottet skolat anmäla, att då, enligt Utskottet tillhandakomne Protocolls-utdrag, förenämnde Utlåtande blifvit bifallet, af Bonden-Ståndet den i r, af PresteStåndet den 19 och af Borgare-Ståndet den 26 sistl.
Augusti; samt denna fråga föl jagt 1 igen är, jemnlikt 7 5 §.
Riksdags-Ordningen, genom 3:ne RiksSlånds beslut afgjord, Utskottet vid detta förhållande funnit sig icke kunna dermed taga någon vidare befattning.
JX:o 335.
Auli. till Exp, Utsli. den 26 Sept., kl. 2 c. m.
Memorial, i anledning af äterrerniss å Utlåtandet N:o 275. (U. A.) Ifrån Ridderskapet och Adeln har ofvannämnde Utlåtande, angående väckt motion om ersättning för forslingen af Presterskapets i Lappland lönings-spanmål, blifvit ålerremitteradl; men då samma Utlåtande är vordet gilladt af Preste-Ståndet den 29 samt af Borgare- och Bonde-Stånden den 22 sistl.
Augusti, och frågan således, jemnlikt y5 §.
Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord, kan Utskottet dermed icke taga vidare befattning.
Stats-Utskoltets Memorial, N-.o 336., Utlåtande, JY\o 337.
9 N:o 336.
Ani;, till Exp. Etsk. d. 26 Sept , kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af uter rein iss å Ullätandet N:o 282. (U. A.) Uiskoltels ofvannämnde Uilåtande, i anledning af motioner, angående pensionering af Siats-Rådets Ledamöter i vissa fall, har af Ridderskapet och Adeln blifvit återremilteradt; men då detsamma är vordet bifallet af Preste-Ståndet den 5, Borgare-Ståndet den \ och Bonde-Slåndet. den a innevarande September månad, hvadan frågan, jemnlikt ^5 §.
Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord, så kan Utskottet dermed icke taga vidare befattning.
Stockholm den 25 September i84o. N:o 33T.
Ank. till Exp. Utsk. den 26 Sept., kl. 2 e. a. Utlåtande, i anledning af väckte motioner, angående upphörande af af gifter till Handels- och Sjöfarts-Fonden, samt hurti förhållas hör med de anslag, som varit å denna Fond anvisade.
(U. A) Uti en inom Borgare-Ståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion, har Herr Hidling anfört: att som, i anledning af en utaf honom redan vid sistförflutne Riksdag aflålen motion om afskaffande af ConvoyCommissariatet och upphörande af den under namn af Couvoy-afgift utgående bevillning, emot det, all Rikets Ständer af lullmedlen ansloge hvad, efter föregången pröfning, verkligen erfordrades att utgå till de behof, som ditintills af Convoy-afgillen blifvit fyllde, Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse af den 23 Februari 1835, jemte framställning, rörande anmärkningar vid förvaltningen, Konungariket Norriges bidrag lill Svenska Statsverket, i och för Svenska och Norrska Handelns skyddande, benämningen:
Convoj-afgifts förändring till Afgift till Handels- och SjöfartsFonden, afgiftens bestämmande till io procent af tullen å alla varor, samt Bih, lill B, St.
4 Sami, i Afd, 2 Band, 23 Heij t, 2 10 Stats-Utskoltets Utlåtandej IVlo 337, anmälan om Fondens öfversko! ts-medels disponerande lill Svenska Handelns och Sjöfartens förmon, så utom som inom Riket, endast i underdånighet hegart, att Convoy-Commissariutet måtte, till besparing af de före funné dryga förvaltnings-utgiftérne, varda indraget och dess befattning i allo öfverflytlas på Kongl. Goinmerce-Collegium; hvarförutan Sländerne, uti serskild underdånig skrifvelse af samma dag, öfverlemnade åt Kongl. Maj:t a 11 å Fondens öfverskott anvisa medel för befrämjande af Trollhätte Canal och Slussverks bringande till lika dimensioner med Götha Canal; så och då hvad som, sedan desse beslut vidtogos, kommit till allmänhetens kännedom, angående de dispositioner, hvilka af den numera så kallade Ilan lelsoch Sjöfarts-Fonden skett, icke rubbat, utan tvertom stärkt, motionärens öfvertygelse, alt tiden vore inne och omsländigheterne högt påkallade, att Piikets Ständer allvarligt söka återföra äfven ifrågavarande del af Statsförvaltningen till sin grundlagsenliga form, här motionären ansett sig böra föreslå: i:o att den så kallade afgiften till Handels-och Sjöfarts-Fonden måtte från och med nästa år i84i upphöra att beräknas och uppbäras; 2:0 att intet vidare anslag af Statens medel må rnedgifvas för ConvoyCommissariatet, eller dermed i sammanhang stående aflöning, pensioner och expenser; 3:o att hvad som, efter af Stats-XJtskottet anställd närmare pröfning af behofvet, i och för fredsverkels underhållande med Barbaresk-Staterna, erfordras utöfver det bidrag, Konungariket Norrige i delta ändamål lemnar, uppföres bland Statsanslaget på 4;de Hufvudliteln, som likaledes ökes med 4^,000 R:dr, motsvarande den summa, som hittills årligen af afgiften till Handels- och Sjöfarts-Fonden blifvit afsatt till Sjö-Expeditioner; 4:o att så mycket, som, efter serskild pröfning, kan erfordras lill Iractamenlen lör nödvändiga antalet af Svenska och Norrska Consuler uti och utom Barbaresk-Staterna, uppföres bland ulgiflerne för Minister-Staten på Riks-Statens -aldra llufvudlilel; 5:o att, i fall, efter likaledes företagen serskild pröfning, Rikets Ständer skulle anse Svenska Kyrkan i London fortfarande böra af Staten understödjas, den nu dertill årligen af Handels- och Sjöfarts-Fonden utgifne summa upptages bland ulgiflerne på 6:te Hufvud-titeln, hvarest äfven må uppföras ett förslags-anslag af ao å a5,ooo R:dr til! utbetalningar i och för Quaranlaines-lnrättningen på Känsö; Stals-U/skottets Utlåtande, IV: o 337,
II 6:0 atl., efter tagen kännedom om beloppet och beskaffenheten af de dispositioner på ifrågavarande fond, som Kongl. Majrt sedan sisla Riksmöte kail hafva vidtagit, serskildt yttrande måtte af Rikets Ständer meddelas 0111 liden för deras fortfarande och i 111011 derefter anvisas lämplige anslag för deras fortgående; och 7:o alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla, att, sedan Ständerna anvisat fonder alt surrogera de utgifter, som nu bestridas af Handels- och Sjöfarts-fonden, Kongl.
Majrt i Nåder täcktes låta lill Riksgälds-Con törel öfverlemna Con voy-Coni 111 issa ria tets behållningar och fordringar, under vilkor likväl, alt hvad deraf utgör för Sjö-Expeditioner reserverade medel af derlill årligen anslagne 45,000 Rrdr, ställes till Kongl. Majrts disposition; hvarjemte motionären slutligen förbehållit sig att, oberoende af det beslut, som i dessa delar kan fattas, få yttra sig och vidtaga de åtgärder, hvartill omsländigheterne kunna föranleda, när till pröfning förekomma Slals-Revisorernes berättelser om Convoy-Commissarialets förvaltning för åren 183.3—1837.
I anledning af denna motion, bar Grefve Frölich, D., under åberopande af 56 § Riksdags-Ordningen, hos Ridderskapet och Adeln väckt en likaledes till Siats-Utskottet remitterad motion, af hufvudsakligen följande innehåll: att, för den händelse Rikets Ständer skulle besluta upphörandet af besagde Handels- och Sjöfa rls-fond, hvilken lill sin natur, när den undersökes, icke vore annat än en, i godtycklig väg tillkommen, af Rikets Si.änd'ér aldrig uttryckligen medgifven bevillning af handel och sjöfart, — verkningen af ett sådant Rikets Ständers beslut påtagligen skulle blifva, att sedan, på hemtad grund af Rikets Ständers medgifvande till Kongl. Majit vid slutet af 1835 års Riksdag, alla möjliga behållningar sedan förra åren, och på sin höjd jemväl delta års uppbörd kunna disponeras till uppfyllande af den, Nya Trollhätte Canal-Bolag af Kongl.
Majrt gifne försäkran om ett visst årligt bidrag af nämnde fond, Bolaget likviil stannade i mistning af aliade, efter gjord afräkning, återstående årliga anslagen, ulan att orsaken dertill kunde ti 11— skrifvas annan inverkan, än den af händelserne och sakförhållandena, deribland synnerligen framstår det oregelmässiga i hela proceduren och den precaira naturen af Handels- och Sjöfarts-fonden, på hvars fortfarande Bolaget 110g oförsigtigt förlitat sig; att, ehuruväl mången enskild representant, lika med motionären, torde anse det för framtiden gagneligt, om emot försöken att, utöfver Rikets Ständers medgifvande!! och tvärtemot Grundlagens uttryckliga förbud, belasta Riket med gäld, någon practisk varning lämpligen 12 Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 337. kunde åstadkommas, så att icke den grundsats stadgades i Statsförvaltningen och, till retelse förden enskilda speculationen, öfverginge till ett farligt praejudicat; att något ändamål, ehuru nyttigt i sig sjelft, finge gifva helgd åt förbjudna medel, förekom dock, å andra sidan, dels att Rikets Ständer, genom sin efterlåtenhet viel föregående Riksdagar alt strängt handhafva den magt, Grundlagen lagt i deras händer, att controllera och förekomma oregelmässiga dispositioner, gifvit vederbörande en, i förmodan om samma systems fortfarande, nog lockande anledning tilt försök ait vinna medel af Staten i sådan väg, hvilken efterlåtenhet motionären till en viss grad ansåg ålägga nuvarande
Representation en förbindelse att godtgöra följderne; dels att det med hvarje civiliseradt samhälles värdighet och troligen äfven med dess sanna väl i längden öfvereiisstämde att, så vidt sig göra later, bereda utvägar för de förbindelsers uppfyllande, regeringsjnagten iträdt, och såmedelst söka, i hvad på representationen ankommer, gifva åt den förstnämnde både inre och yttre anseende, i följd hvaraf motionären förmodade, äfvensom han önskade det, alt Rikets Ständer icke ville i vidare måtto begagna sin sätt att alldeles afskära Canal-Bolagét från O O O möjligheten af skäliga anspråks ernående, utan fastheldre i den nion Bolagets praerogativ må anses nog vida sträckte, och dess organisation både till form, och ännu mer i afseende på garanlierue för allmänheten i en framtid på ett otillfredsställande sätt bestämd, låta Bolaget komma i tillfälle att sjelf rätta, hvad rättas kunde och borde, nemi.: att godvilligt afstå från den tillökning af 10,000 R:dr Banco årligen, hvarmed det beviljade anslaget öfvetstigit det belopp, som blifvit primitivt af Kongl. Maj:t Nådigst bestämdt, då anbudet till Bolags-subscriptionen gjordes åt allmänheten; att det nya B dagot, som efter köp öfvertagit alla det gamla Bolagets, Canal-Verket åtföljande, rättigheter, äfven uttryckligen måtte, utan tvätydighet, erkänna sig förpligtadt, genom 2§ af privilegium, till uppfyllandet af alla dess skyldigheter, sådana de, vid en närmare granskning af det för det gamla Bolaget år 1793 utfärdade privilegium, kunde finnas rätteligen hafva varit; äfvensom att Bolaget, till laga säkerhet för sine förbindelsers uppfyllande, så länge intressenterne önska fortfara såsom ett Bolag, grundadt på actier, ställde till iunehafvaren, och icke heldre möjligen skulle vilja förändra sin organism till personligt Bolag med solidarisk ansvarighet, måtte ej allenast aldrig ifrågasätta ålerlyftning af gamla Trollliätte-aclierna, sedan arbetet är fulländadt, ulan äfven derutöfver erbjuda annat antagligt hypolhek, t. ex. den nya canalen med sina slussar, helst Slats-Ulskottcl.i Utlåtandej N',o 337. 13 ordalydelsen i 10 och 11 §§ af privilegium ej kunde anses nog bestämd, i afseende på förverkandet af privilegium eller egande-rätt, ”så framt åtagne åligganden och förbindelser” icke ”noggrannt uppfyllas”; och har molionären, i öfverensstämmelse härmed, föreslagit, att, sedan behållningarne å Handels- och Sjöfarts-fonden först galt i afräkning, på sätt redan blifvit omnämnd t,
ett capital af 800,000 å 1,000,000 R:dr af Bankens behållna läntevinst måtte i Banken insättas å serskildt deposil-conto för Bolagets räkning, med föreskrift, att detsamma skall, intill och med 1862, i vanlig disconlväg göras fruglbart och afkastningen, eller nelto-behåliningen, lill BolageL årligen ulgifvas till bestämdt belopp, hvilket oberoende af behållningens öfver- eller understigande, i förra fallet möjligen kunde leda lill deposit-capitalels förökning, eller i det senare lill dess förminskning, hvilket på det hela vore likgiltigt, enär, efter årliga anslagets upphörande, resterande capilalet å deposit-räkningen ånyo ställdes lill Rikets Ständers disposition, genom hvilken föreslagne åtgärd vanns det dubbla ändamål: l:o alt befrämja det nyttiga canal-förelaget, och 2:o att återföra — ulan rubbning i Bolagets nyssnämnde arrangement - stats-utgifterne inom den, såväl för Rikets Ständer, som Konungen, grundlagsenligen bestämda gräns för disposition, endast till nästpåföljande Riksdag; hvarjemte 3:o Herr Hatlings motion kunde bifallas, äfvensom motionären slutligen hemställt, att Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, måtte, med fram läggande af ofvannämnde giunder, hemställa, om Hans Majit skulle läckas skyndsamligen sammankalla Nya Trollhälte-Bolag och meddela detsamma Rikets Ständers eventuella beslut, i afseende på Handels- och Sjöfarts-fonden, hvarefter och sedan det visat sig, huruvida Bolaget derpå gjort afseende samt sjelfvilligt åstadkommit rättelser i de anmärkte omständigbeterne, hvarom Rikets Ständer, innan de åtskiljas och innan de beslutat öfver Stals-regleringen i öfrigt, genom Kongl. Majlis
Nådiga försorg, erhållit nödig efterrättelse, Rikets Ständer ville alternativt, antingen fastställa de liu föreslagne grunderna, eller — såsom deras ultimatum -— å RiksgäldsContoret för sagde ändamål bestämma eli lämpligt anslag årligen intill nästa Riksdag, i händelse ej Handels- och Sjölä ris-fondens behållning vid detta års slut dertill lemnade tillgång.
Hvad sålunda blifvit föreslaget, har Utskottet tagit i öfvervägande, och beträffande forst frågan om upphörande af Convoy-Commissariatet, så enär Utskottet, lika med Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag, anser detta Embetsverk icke vidare vara erforderligt, men deremot, med afseende derpå, att de af bemälde
Gommissariat handlagde ärenden och bestridde ulgif - 14 Slats-Utskottels Utlåtandej IV:o 337. ter haft afseende, icke på Sveriges enskilda, utan unionella, förhållanden, gemensamma för Konungarikena Sverige och Norrige, icke tror det vara lämpligt, utan snarare stridande emot den jemnlikhet, sorn, i afseende på sådane förhållanden emellan de begge förenade Rikena, hör iagltagas, alt detta förvailningsbestyr uppdrages åt Kongl.
Commerce-Cpllégium; och då Utskottet föreställer sig, ali Konungariket Norriges Storthing, för den hiindelse, att en lika fördelning af administrationen emellan Svenska och Norrska embetsman kommer att ega rum, icke skall undandraga sig att jemväl i el t, Norrska folket värdigt, förhållande, deltaga uti de gemensamma kostnaderne, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla deras önskan, att, jemte det Con vdy-Com missaria te t korame att alldeles upphöra, Kongl. Majit, för bestridandet af den delta embetsverk hittills uppdragne befattning, i afseende på fredsverkels upprätthållande med Barbaresk-Staterne och öfrige åligganden till Svenska och Norrska handelns skyddande, läcktes i Nåder anbefalla inrättandei af ett nytt embetsverk, hvilket Utskottet ansett böra bestå, utom Svenska Siats-Ministern för Utrikes xirendena och Norrska Stats-Ministern, af högst fyra ledamöter, utsedde bland personer, tillhörande båda nationerna, till ett antal af hvardera, som stöde i jemförligt förhållande lill båda Rikenas bidrag, samt alt Kongl. Majit, efler anställd undersökning, angående förhållandet emellan begge nationernas handel och sjöfart på Medelhafvet samt behof af öfriga hittills med convoy-medlen bestridde utgifter af unionell beskaffenhet, täcktes till Norriges Rikes Storthing aflåta Nådig
Proposition om ett i nion derefter lämpad t bidrag af Stats-medlen.
Såsom följd häraf och då ulgiflerne lill de föremål, för hvilka convoy-afgifteu tillkommit, lämpligast torde böra bestridas genom anvisade bestämda årliga anslag på Stat, men skäl deremot icke nu är för handen, alt, på sätt Herr Halling yrkat, denna afgift måtte upphöra och de deraf bestridda utgifter sålunda komma att öka statsbrist-summan och således drabba allmänna bevillningen, .tillstyrker Utskollet, att den afgift till Handels- och Sjö!ärls-fonden, som af Rikets Ständer varder beslutad, kommer att hädanefter uppbäras och till Siats-Verket levereras tillsammans med Tullniedlen. Stals-Ulskotlcts Utlåtandej N\o 337. 15 Enligt Utskottet af Convoy-Commissariutet meddelad uppgift, hafva af Handels- och Sjöfarts-fonden blifvit bestridde följande utgifter: l:o Ordinarie Utgifter.
Årliga fredssumman till Marocco, 20,000 Spanska Piaster, eller med omkostnader 51,240: — Extra utgifter för Consulaten i Marocco, Tunis ocl‘ T,il"H ; 7,333:16.
A fl ön i n ga r.
Enligt Nådig Stat den 31 December 1829 och Kongl. Brefvet den 3 December 1831: 3 Svenska ledamöter å 300 R:dr ....
En Norrsk ledamot Secieteraren .
Kamereraren Canzlislen Kammarskrifvaren En Vaktmästare En Dito . 900 300 1,000 800 — 400 — 250 200 — 160 4,010: — Tractamenlen till Consuler och Consulat-Secreterare å Barbareske kusten, General-Consuln i Marocco, Hamb.
Banco. enl. 1829 års Stat 3,870: — Consulal-Secreteraren derstädes, enligt Kongl. Brefvet den 14 Juli 1832 300: — T. f. Consuln i Algier, enligt Kongl. Brefvet den 26 Mars 1831 2,600: — Consuln i Tunis, enl. Kongl.
Brefvet den 8 Januari 1838 1,500: — Consuln i Tripoli, enl.
Brefvet den 16 Juni 1831 3,000: — Hamb.
B:co R:dr 11,270: — å 128 sk. 30,053: 16.
Tractamenten lill Consuler m. 11. utom Barbareska kusten: General-Consuln i Philadelphia, enl. stat och Kongl. Hamb Banco.
Brefvet den 9 November 1839 4,lOJ: — 16 Slats-Utskoltels Utlåtande, N\o 337. General-Consuln i Grekland, enl.
Brefvet den 30 Maj 1834 1 . . . . 3,000 Dito i Egypten, enl.
Brefvet den 1 Juli 1830 . . . . 2,400 Dito i Monte-Video, enl. Kongl.
December 1838 2,500 Dito i Lisabon, enl.
Brefvet d. 1 Februari 1836 ....
3,500 Dilo i Caraceas i Syd-America, enl.
Brefvet d. 3 Juli 1840 3,500 Consuln i Odessa, enl.
Brefvet den 1 Juli 1830 1,000 Dito i Hamburg, enl.
Brefvet den 4 Maj 1839 600 Handels-Agenten i Italien, enl.
Brefvet den 26 April 1836 2,500 Consulat-Secreteraren i Egypten, enl.
Kongl. Brefvet den 22.
December 1837 1,000 Pastorn vid Svenska församlingen i London, eid.
Brefvet den 1 Februari 1836 . . • 900 Hain b.
B:co R:dr 24,900 a 128 sk.
Andel i afiöningen för Beskickningen i Constantinopel, Hamb.
Banco 5,520, a 128 sk Understöd forSvenska Kyrkan i London, enligt 1829 års stat, L.