Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 55 Beträffande; derefter frågan om tillökning i de för navigationsskolornas materiela behof anvisade anslag, hvarmed skulle bestridas icke allenast instrumenters, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande, utan ock kostnaderne för repara tioner samt uppköp af ved, ljus, tn. rn., och hvilka anslag utgjorde för navigationsskolorna i Stockholm och Götheborg 900 R:dr, för navigationsskolorna i Gefle, Malmö, Calmar, Hernösand, Westervik och Wisby 450 R:dr, samt för navigationsskolan i Carlshamn 462 R:dr 50 öre, så enär dessa anslag nästan helt och hållet åtginge till anskaffande af ved och ljus, hvadan ett ringa, om ens något, belopp återstode till böcker och instrumenter, och då otillräckligheten af de för åtskilliga navigationsskolor nu utgående dylika anslag redan blifvit ådagalagd af den omständighet, att, för anskaffande af nya instrumenter vid dessa skolor, Kongl. Maj:t funnit nödigt anvisa särkilda medel, ansåge Kollegium sig böra i underdånighet tillstyrka, att Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer föreslå, alt de årliga anslagen för navigationsskolorna i riket till instrumenters, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande, äfvensom till reparationer, ved, ljus, städning m. m., måtte förhöjas för navigationsskolorna i Stockholm och Götheborg från 900 R:dr till 1,200 R:dr, för navigationsskolorna i Gelle, Malmö, Calmar, Hernösand, Westervik och Wisby från 450 R:dr till 750 R:dr, och för navigationsskolan i Carlshamn från 462 R:dr 50 öre likaledes till 750 R:dr.
I händelse de af Kommers-Kollegium sålunda tillstyrkta förhöjningar blefve beviljade, skulle anslaget till samtliga navigationsskolorna i riket komma att ökas med ett belopp af 9,461 Riksdaler 25 öre, hvaraf 6,773 Riksdaler 75 öre såsom förhöjning i lärarnes löner och arfvoden samt 2,687 Riksdaler 50 öre såsom tillökning i materiel-anslagen.
Stats-Rådet ansåg sig icke böra i vidsträcktare mån tillstyrka nådigt afseende å berörda underdåniga framställningar, än att Kongl. Maj:t, på grund af hvad Kommers-Kollegium i underdånighet anfört, täcktes till beredande af förhöjning dels i nu utgående löner och arfvoden för ordinarie lärarne och underlärarne vid de 4 större navigationsskolorna, nämligen i Stockholm, Götheborg, Gefle och Malmö till de af Kollegium föreslagna belopp, dels ock i anslagen för materiela behofven vid samma skolor med 300 Riksdaler för hvardera, hos Rikets Ständer äska en ytterligare tillökning i anslaget för »Undervisnings-anstalter för handel och sjöfart» med den lör ofvannämnda ändamål erforderliga summan af 5,263 R:dr 75 öre. 2:o Direktionens för Slceppsbijggeri-lnstitutet i Carlskrona till Chefen för Civil-Departementet aflåtna memoria! af den 15 sistlidne Februari, i fråga om vidtagandet af vissa förändringar i organisationen af nämnda undervisnings-anstalt, 56 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. samt angående beredandet af erforderlig förhöjning i det för institutet hittills anvisade årliga statsanslag.
Uti förenämnda memorial hade
Direktionen anfört: att vid nämnda institut, som 1843 började siri verksamhet, hafva sedan 1849, då första skeppsbyggmästare-examen hölls och 4 elever utgingo, alltjemt nästan hvarje år ett par eller flere elever tagit skeppsbyggmästare-examen, så att, under de tolf år, institutet lemnat elever, inalles 35 elever efter fullständigt genomgången sexårig kurs blifvit utexaminerade och bland dessa de fleste såsom byggmästare; att det anslag af 5,000 R:dr R:mt, som årligen utgått för institutet och af hvilket den ena hälften, eller 2,500 R:dr, varit bestämd att användas till aflönande af institutets två ordinarie lärare, och den andra hälften varit anslagen till elevernes vid institutet aflöning, lemnat en opåräknad besparing derigenom, att elevernes antal hittills ej blifvit så stort, som reglementet medgifver, hvilken besparing lemnat tillfälle att i någon, ehuru otillräcklig, mån afhjelpa det alltmer kännbara behofvet af en ännu vidsträcktare och bättre ordnad undervisning, hvarigenom med vederbörligt medgifvande dels tillökning i de ordinarie lärarnes aflöning kunnat ega rum, dels en lärare i ångmachineri samt en i frihandsteckning och ornamentsritning blifvit tills vidare antagne, ehuru synnerligast den förre ej kunnat tilldelas på långt när så stort arfvode, som motsvarade hans vigtiga och mödosamma befattning; och hade derjemte en del af besparingarne användls till inköp af modeller m. m., så att institutet, i synnerhet under sistförflutna året, kommit i ego af några särdeles vackra och för undervisningen ändamålsenliga modeller till ett fartyg och ett par ångmachiner, hvilken samling dock ännu vore högst otillräcklig; att ehuru, då institutet först inrättades, dermed endast afsågs att bibringa undervisning i byggandet af handels-segelfartyg och uppgörandet af ritningar till dylika, hade likväl sedandess ångmachins-väsendet vunnit en så vidsträckt tillämpning inom handelsflottan, att ingen theoretiskt bildad skeppsbyggare numera kan undvara kännedom om ångmachiner, ett förhållande, som länge varit insedt af
Direktionen och gifvit anledning till den ofvannämnde lärarens antagande; att tidpunkten nu syntes vara inne för antagande af en ordentligt aflönad ordinarie lärare i ångmachineri, i sammanhang hvarmed institutets verksamhet kunde utsträckas äfven åt ett annat håll, så att tillfälle kunde beredas dem, som egde skicklighet att undergå den i Kongl.
Förordningen af den 16 November 1849 föreskrifna machinist-examen, att få vid skeppsbyggeri-institutet nämnda examen aflägga; att, med afseende härå, Direktionen kommit till den åsigt, att, om läroverket skulle kunna hålla jemna steg med tidens ökade fordringar och verkliggöra de förhoppningar på framtida gagn och nytta, man af detsamma kunde fordra, vissa förbättringar måste ske, till följd hvaraf
Direktionen föresloge vidtagandet af följande åtgärder, nämligen: att Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1SG2. 87 alt de vid inslitutet anställde tvä ordinarie lärarnc crhöllc en förbättrad aflöning, på det dels do nuvarande lärarno målto undfå cn hillig ersättning för sin möda, och dels möjlighet beredas att efter deras afgång kunna et hulla skickliga efterträdare, hvilket syntes föga sannolikt med nuvarande aflöningar, hvilka jemlikt Kongl.
Reglementet den IG Februari 1842 utginge med endast 1,500 Riksdaler Riksmynt f<>r läraren i malhemalik och humaniora, samt med 1,000 Riksdaler för läraren i skeppsbyggeri, ehuru desamma genom tillfälliga anslag af besparingar blifvit ökade med 25 procent, så ali de nu, så länge besparingarna det medgifva, utgå med 1,875 Riksdaler för den förre och 1,250
Riksdaler för den sednare; alt, — ehuru orsaken, hvarföre skeppsbygsers—lärarens aflöning blifvit bestämd lägre an den andre lärarens, antagligen vore att söka dels deruti, att institutet varit äm~ nadt att inrättas å köpmansvarf och att följaktligen lärarebefattningen i skeppsbyggeri förmodades komma alt uppdragas åt de vid varfven anställde byggmästare, för hvilka lärare-arfvodet vore att betrakta såsom allenast cn extra inkomst, dels ock i den omständighet, att undervisningen icke egentligen var afsedd att omfatta de theoretiska grunderna för skeppsbyggeriels utöfning, ulan endast det praktiska skeppsbyggeriet samt uppgörandet of ritningar å fartyg och af de kalkyler, som erfordrades vid fartygs byggnad och (ackling, — ett rättvist afseende mätte fästas å det ansvarsfulla och mödosamma i skeppsbyggeri-lärarens befattning samt å det förhållandet, alt läraren i skeppsbyggeri alltsedan institutets inrättande meddelat undervisning jemväl i skeppsbyggeriels theoreliska grunder, i följd hvaraf hans aflöning borde bestämmas lill lika belopp med lärarens i malbematik och humaniora; att beloppet af dessa arfvoden, med hänsigt till de för lärarnc vid elementarläroverken samt teknologiska institutet beviljade aflöningar, måtte bestämmas lill 2,500 Riksdaler för dem hvardera, hvilket belopp ej syntes
Direktionen för högt, då i betraktande loges, att den ena af institutets lärare skall undervisa i lägre och högre malhemalik, i historia och geografi, i svenska och engelska språken, samt derjemte tillhandagå
Direktionen såsom sekreterare och uppbördsman för institutets lillhörigheler, och den andre undervisa i praktiskt och theoreliskt skeppsbyggeri, maslmakeri, linénrrilning, skeppsrilningars uppgörande och skeppsmätning, samt hafva inseende öfver elevernes sysselsättning under hela den tid, de praktiska öfningarne fortgå; alt då, fastän numera kännedomen om ångmachiner och deras anbringande å fartyg vore ett lika vigtigl ämne, som något annat inom institutets verksamhetskrets, likväl borde lagas i betraktande, att läraren i detta ämne ej skulle hafva några andra särskilda åligganden och endast sysselsätta sig med de mera försigkomna eleverne, denne lärarens arfvode måtte bestämmas' till endast 1,000 Riksdaler; alt en lärare i fHhandsteckning och ornaments-rifning, för hvilken undervisnings bekostande ett arfvode af 300 Riksdaler utgått af besparade medel utaf Uih. till II.
Prot. 1S62 & 1SG3. i Sami. 1 Afd.
G Iläfl. 8 58 Dil.
Prop. N:o /, om Statsverket I86S. årsanslaget, mätte fortfarande vara vid institutet anställd emot åtnjutande af ett för— liöjdt arfvode af 500 Riksdaler för år; att till ljus, ved och öfrige expenser, samt till anskaffande af modeller, höcker, m. m, malte anvisas ett särskildt ärligt anslag af 500 Riksdaler; samt alt de 2,500 Riksdaler, som frän början varit anslagna till elevernes vid institutet aflöning och kunde antagas blifva härtill fullt tillräckliga, mätte få till detta ändamål fortfarande användas, äfvensom alt de ä dessa medel uppkommande besparingar finge med vederbörligt medgifvande begagnas till ökande af anslaget för modeller eller till annan för institutets verksamhet nyttig utgift.
Till följd af härå eihållen nådig remiss, hade Kommers-Kollegium, efter att i amnct hafva inhemtat yttranden af Sekund-Chefen för Kongl. Flottans KonstruktionsCorps och sedan t. f.
Navigationsskole-Inspektören, f. d.
Kapten-Löjtnanten rn. m. C. A. Pettersson, afgifvit infordradt utlåtande rörande de viickta frågorna om meddelande vid förenämnda institut af undervisning i de för angmachinister föreskrifna läroämnen samt ångmachinist-cxaminas alläggande derstädes, under den 30 sislliduc April afgifvit underdånigt utlåtande och dervid anfört: alt, då Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 13 Februari 1811, onhöllo om vidtagandet af åtgärder för att söka tillvägabringa inrättandet af två praktiska skeppsbyggeri-institut, det ena i norra och det andra i södra delen af riket, af hvilka dock endast del i Carlskrona kunde tillvägabringas, bestämdes aflöningen åt läraren i mathematik och öfriga nödiga elementarkunskaper till 1,000 Riksdaler Banko och för läraren i skeppsbyggeri till 666 Riksdaler 32 sk. samma mynt, hvarom föreskrifter jemväl inlogos i det för nämnda institut den 16 Februari 1812 utfärdade nådiga reglemente; att anledningen till denna olikhet i aflöningsbelopp antagligen vore den, sorn Direktionen uppgifvit; alt, sedan ifrågavarande skeppsbyggeri-institut, enligt ett med delegarne i koffcrdi-skeppsvarfvet i Carlskrona den 16 Februari 1843 afslutadt kontrakt, under 6 års tid varit inrättadt vid nämnda varf, hade, i följd af Rikets Ständers under den 20 Oktober 1848 derom gjorda underdåniga framställning, skeppsbyggeri-elevernas undervisning och praktiska öfningar förflyttats till Kongl. Flottans i samma staJ befintliga skeppsvarf; att, ehuru i det af sådan orsak under den 30 November 1849 för institutet utfärdade förnyade nådiga reglemente icke någon förändring vidtagits i afseende å lärarnas ofvanomförmälda aflöningsbelopp, hade dock sedermera blifvit i nåder medgifvet alt, så länge besparingar å institutets statsanslag härtill lemnade tillgång, ifrågavarande löner finge utgå med 25 procents förhöjning; att, under förutsättning att läraren i skeppsbyggeri kommo att fortfarande lemna undervisning ej allenast i det praktiska af ifrågavarande konst, utan ock rörande do ({teoretiska gruuderna för densainmas utöfvande, och då, på sätt af Sekund-Che - Bil.
N:o 5 till Kongl. Maj:ts Nåd Prop. N:o t, om Statsverket 1S62 fen för Konstruktions-Corpsen blifvit crinradt, bemiilde lärare, till följd af.sitt åliggande att hafva tillsyn öfver samt handleda cleverne vid de praktiska öfningarno, vore under hela året med undervisning vid institutet sysselsatt, Kollegium jemväl ansåge denna lärarebefattning i afseende å vigt samt dermed förenad möda och ansvar fullt motsvara den, som innehades af läraren i mathemalik m. m., samt att följaktligen aflöningen för förstnämnde lärare skäligen borde förhöjas till likhet med den, hvaraf den sednare vore eller kunde komma i åtnjutande; att, hvad beträffade
Direktionens förslag rörande beloppet af de bägge förbemälde lärarnes framtida aflöning, Kollegium, med hufvudsakligt föranledande af det i Direktionens memorial antydda och af Sekund-Chefen för Konstruktions-Corpsen vitsordade förhållande, att ifrågavarande för skeppsbyggeri-insti tu tets tvänne ordinarie lärare föreslagna lönetillökning vöre nödvändig, såvida med någon säkerhet skulle kunna påräknas bibehållandet af de nuvarande skicklige och nitiske lorarno samt efter deras afgång erhållandet af fullt lämpliga efterträdare, funne sig böra, lika med bemälde Sekund-Chef, i underdånighet tillstyrka beviljandet af de löneförhöjningar, som med Direktionens ofvanberörda förslag åsyftades; att Sekund-Chefen för Konstruktions-Corpsen, jemte förklarande, det han ansåge anställandet vid läroverket af en väl aflönad ordinarie lärare i ångmachineri vara både nyttigt och af behofvet påkalladt, tillika anfört, att, enär någon anstalt för undervisnings meddelande åt privata personer uti do ämnen, som ingå i föreskrifven ångmachinist-examen, för närvarande icke förefunnes i södra delen af riket, det syntes lämpligt att, jemte det alt nämnda slags examen finge vid skeppsbyggeriinstitutet afläggas, fri undervisning i de till dylik examen börande ämnen blefve derstädes af läraren i ångmachineri meddelad åt dem, som sig dertill anmälde, för hvilket fall Sekund-Chefen ansåge den för samma lärare föreslagna aflöning, 1,000 Riksdaler, med allt skäl kunna tillstyrkas; uti hvilket förslag t. f. NavigationsskolaInspektören instämt, med hemställan om vidtagandet i afseende derå af vissa uppgifna reglementariska bestämmelser; att, då kännedom af ångmachinlära och densammas tillämpning vid skeppsbyggeri onekligen vore att hänföra till de kunskapsgrenar, hvilkas bibringande utgjorde ett hufvudsakligt föremål för institutets verksamhet, Kollegium funne sig ega skäl att biträda Direktionens ofvannämnda förslag, att den för meddelande af undervisning i ångmachineri vid institutet anställde lärare, till hvars aflönande ett extra arfvode af 300 Riksdaler Riksmynt blifvit, jemlikt Kongl, brefvet den 10 Juli 1857, tillsvidare anvisadt att af institutets statsanslag årligen utgå, måtto erhålla egenskap af ordinarie lärare; att, hvad sedermera anginge den ifrågaställa tillökningen i bemälde lärares Ijenstcåligganden, så förekomme, alt, enligt kongl, brefvet den 22 December 1858, undervisning i de delar af ångmachinlära, deruti insigt erfordrades för vinnande af behörighet att föra befäl å ångfartyg, meddelades i fyra navigationsskolor, nämligen 60 Bil.
N:o 5 lill Konql. Mnj:ts Nåd.
Prop. N:o i, om Statsverket 1S62.
Stockholms, Götheborgs, Gelle och Carl$hamns. samt att examen för dylik behörighet finge vid dessa skolor aflägga?, men att deremot sådan undervisning, som afsåge bildandet af rriachinister för passagerare-ångfartyg, icke egde rum vid några andra navigationsskolor, än Stockholms och Götheborgs, äfvensom att machinist-exaraen endast vid sistnämnda
Iva skolor finge afiäggas; att, enär således allmän undervisningsanstalt, hvarest personer, icke tillhörande kongl.
Flottan, vore i tillfälle att inhemta de för undergående af machinisteyamina erforderliga insigter, för närvarande saknades i södra delarne af riket, och då Carlskrona vöre en af de inrikes orter, hvarest skicklige lärare för undervisnings meddelande i ångmachinlära företrädesvis vore att påräkna, och. såsom t. f.
Navigalionsskole-Inspektören erinrat, kongl.
Flottans i nämnde stad befintliga skeppsvarf erbjöd de alla de hjelpmedel, som för en grundlig praktisk undervisning i detta läroämne vore behöfliga.
Kollegium funne sig höra i underdånighet tillstyrka, att den lärare i ångmachinlära, som vore eller blefve vid skeppsbyggeri—insli tu tet anställd, måtte få sig ålagd t att meddela undervisning jemväl uti de för undergående af machinisl-eyamina föreskrifna läroämnen, samt att dylika examina finge vid institutet afiäggas; dock med vilkor alt för behörighet till åtnjutande af denna undervisning, äfvensom till afiäggande af nämnda examina, enahanda vilkor mätte föreskrifva?, som enligt kongl.
Reglementet af den 15 Mars 186:1 blifvit i berörda hänseende stadgade för dem, hvilka åstunda att vid allmän navigationsskola begagna undervisning eller undergå examen af ifrågavarande beskaffenhet; att Kollegium likväl, med fastad t afseende å beloppet af de arfvoden, som utgå till do för bestridande af undervisning i ångmachiners konstruktion och behandling vid ofvannämnda navigationsskolor anställde lärare, ansåge alt, åtminstone för närvarande och innan sig visat, i hvad mån undervisningen i den tillämnadc machinistskolan komme att begagnas, lönebeloppet för institutets lärare i ångmachinlära icke skäligen borde bestämmas lill mer än 800 Riksdaler; att Kollegium i underdånighet förordade det af
Direktionen föreslagna arfvode af 300
Riksdaler lill en lärare i frihandsteckning och ornamentsritning; att då. efter hvad af
Direktionens memorial inhemtades, den ena hälften af det för institutet anvisade anslag, eller de 2,500 Riksdaler, som från början varit anslagne lill elevernes vid institutet aflöning, och af hvilka medel sedermera äfven bestridis kostnaden i och för institutets lokal samt eldning och lyshållning, ieke allenast varit fullt tillräcklig för utbetalning af elevernes dagspenningar och för bestridande af kostnaderne för institutets lokal, utan jemväl derutöfver kunnat till någon del begagnas till beredande af lönelillökningar för de ordinarie lärarne och till meddelande af extra arfvoden åt lärare i ångmachineri och frihandsteckning, hvilka lönetillökningar och extra arfvoden under de sednare åren bestigit sig lill 1.225 Riksdaler för året, Kollegium, afven under förutsättning af någon framtida tillökning i elevernes antal, ansåge det skäligen höra antagas att, derest de medel, som för lill - Bil.
Sf:o 5 till Kongl. Maja» Nåd.
Prop N:o 1, om, Statsverket 1S62. 61 v2ga,bringand*) af den utaf Kollegium nu i underdånighet tillstyrkta nya lönereglering för institutets lärarepersonal erfordrades, utöfver hvad tiU lärarnas aflöning varit enligt reglementet anslaget, skulle varda särskildt af Rikets Ständer beviljade, nu ifrågavarande, för bekostande af elevernes dagspenningar och till fyllande af institutets materiella behof afsedde 2,300
Riksdaler komma att lemna tillgång jemväl för anskaffande af de flir institutet erforderliga modeller, instrumenter och böcker, vid hvilket förhållande Kollegium funne sig för närvarande icke böra gifva anledning dertill, alt för aflönande af institutets elever, modellers, instrumenters och böckers anskaffande och underhåll, ved, ljus och andra expenser bestämdes högre anslagsbelopp än tillsammans 2,300 Riksdaler; samt att, i enlighet med hvad af Kollegium nu blifvit i underdånighet hemstäldt och föreslaget, hela anslaget för skeppsbyggeri—institutet skulle komma att uppgå till 8,800 Riksdaler och således atjt med 5,800 Riksdaler öfverstiga institutets nuvarande anslag.
Enär de af Direktionen äskade förhöjningnrne i anslagen till de vid institutet anställde lärares aflönande syntes billiga och öfverensstämmande med hvad som för andra, dermed jemförlige, lärareplatser voro bestämdt; samt undervisningens utsträckning äfven till en kurs för bildande af machinisler för passagerare-ångfartyg borde, med hänsigt dertill, att inom södra delen of landet tillfälle till sådan undervisnings erhållande nu saknades, göra fördelarne af denna undervisningsanstalt än mera allmänna, tillstyrkte Stats-Rådet, att, i öfverensstämmelse med Direktionens, of Kommers-Kollegium tili det väsendlligaste biträdda, framställning i denna del, men med iakttagande af den nedsättning Kollegium i öfrigt förordat, hos Rikets Ständer måtte föreslås en förhöjning af 4,000 Riksdaler i det till skeppsbyggeri-institutet beviljade anslag, hvilket derigenom komrne alt utgöra 9.000 Riksdaler; dervid likväl det förbehåll torde böra fästas, att om, i följd af möjligen inträffande förändringar vid kronans örlogsvarf i Carlskrona, byggandet af träfartyg så inskränkes, att institutets bibehållande derstädes icke skulle finnas lämpligt, hela det för inrättningen bestämda anslag då finge utgå äfven för dess ordnande och verksamhet å annan ort, som Kongl. Majit kunde pröfva skäligt bestämma; hemställande Stats-Rådet tillika, att hela anslaget lill skeppsbyggeri-inslitutet måtte föreslås att, för de tre' år nästinstundande statsregleringsperiod omfattade, uppföras ibland de ordinarie anslagen å Sjette Hufvudtiteln till »Undervisnings-anstalter för handel och sjöfart».
Undervisnings-anslaller fur Bergsbruket.
Sedan Kongl Majit uti aflåten proposition till Rikets sednast församlade Ständer framställt förslag oin Fahlu bergsskolas flyttning till Stockholm och förening 62 Bil.
N:o /, om Statsverket 1862. med Teknologiska Institutet, samt dervid äskat anvisande af medel till de i följd af flyttningen erforderliga byggnaders uppförande; men Rikets Ständer funnit frågan om bergsskolans flyttning i vissa uppgifna omständigheter erfordra ytterligare utredning innan Rikets Ständer kunde derom besluta, samt derföre anhållit alt, efter det sådan utredning blifvit verkställd, Kongl. Majit ville till Rikets näst sarnmanträdando
Ständer aflåta den nådiga framställning i ämnet, hvartill Kongl. Majit kunde finna omständigheterna föranleda; så och då det yttrande i anledning af hvad Rikets Ständer begärt, som Kongl. Majit den 29
December 1860 infordrat från KommersKollegium gemensamt med de för bergsskolans angelägenheter af Bruks-Societeten utsedde fullmäktige, ännu icke, enligt hvad Departements-Chefen anmälde, till Civil— Departementet inkommit, tillstyrkte Stats-Rådet, att Kongl. Maj.t, jemte förklarande af Sin nådiga afsigt att framdeles i ämnet till Rikets Ständer aflåta proposition, nu endast ville fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att, ehvad nämnde framställning komme alt afse bergsskolans flyttning eller icke, i allt fall dess ordnande påkallade anvisande af medel, hvilkas belopp det likväl icke vore möjligt att för närvarande alternativt bestämma. G. Befrämjande i allmänhet af bergsbruket.
Departementschefen utbad sig, att härvid få i underdånighet erinra derom, alt »edan hos Rikets Ständer vid sisllidne