Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottets Betänkande N:o fS, i anledning af väckt motion om förändring i skyldigheten alt underhålla allmänna vägarna; Dito N:o 50^ i anledning af väckta motioner om upphörande af eller lindring i de tullafgifter, som Kongl.
Danska regeringen uppbär för fartyg, hvilka passera Öresund; Bih. till B.
Brot. 1847 & 1818. 9 Sami. 31 266 Prot.-utdrag den 21 Mars 1848.
Dito JS-0 5i, i anledning af väckta motioner, rörande häst-afvelns förbättrande inom riket; Dito N:o 5a, i anledning af väckt motion om förvarande af nya gevär samt användande vid åtskilliga tillfällen af de gamla; Dito N:o 53, i anledning af väckt motion om förändring i stadganderna, rörande vården af munderings-persedlar; Dito N:o 54, i anledning af väckt motion om upphörande af landshöfdingarnes sjelfskrifvenhet till ordförande i hushålls-sällskaperne.
Vid förnyad föredragning remitterades till Stats-utskottet Kongb Maj:ts nådiga proposition, angåenda ett anslag till upprätthållande af den armeens pensions-kassa åliggande pensionering; Dito dito, angående tillåtelse för Banken och Riksgäids-kontoret att, i utbyte mot nu innehafvande obligationer af armeens ackoids-amorterings-fond emottaga nya sådane, ställde på förlängd betalningstid.
Den 24 Mars. Från Högloft.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-utskottet en af friherre Cederström, Jacob, med anledning- af det inträffade behofvet att förstärka Stockholms garnision med trupper af indelta arméen, denna dag väckt motion, att Rikets Ständer för bestridande af de härföre nödige utgifter måtte på Rikseälds-kontoret, till Kongl.
Mai:ls disposition, anvisa eli förslags-anslag af 100,000 r:dr b:ko. S. D.
Vid förnyad föredragning af Stats-utskottets ilen 15 och 18 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 90, angående regleringen af utgifterna under riks-statens sjette hufvudtitel, bi föllos utskottets hemställan om uppskof med definitiva regleringe af de under ifrågavarande hufvudtitel förekommande indelningar, 2, 8, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23 och 24 punklerne, samt hvad Utskottet, i flaga om tillökning i stats-anslaget för Sjögestads landlbruks-skola samt anslagen för
Degebergs landtbruks-institut och 10 lägre landtbruks-skolor, i första Prot.-utdrag den 24 Mars 1848.
267 oell andra momenterna af 12 punkten, yttrat och hemställt; men återremitterades, på grand af gjorda anmärkningar, 1, 3, 4 och 5 punkterna; hvarjemte Ridderskapet och Adeln lät bero vid hvad Utskottet i 7 och 9 punkterna yttrat, saint ansåg såväl 6 och 25, som Utskottets i 3 mom. af 12 punkten afgifna yttrande, rörande Kongl- Maj:ts nådiga framställning i fråga om användandet af hvad å förut befintliga anslag för lägre landtbruks-skolor ännu icke disponerats, eller framdeles förblifver odisponeradt, äfvensom af öfrige å sjette hufvudtitelns afdelning för jordbruk och näringar befintliga besparingar, icke erfordra någon åtgärd.
S. D. Vid föredragning af Banko-utskottets den 18 dennes på bordet lagda memorial N:o 38, med förslag till sammanjemkning af Rikets Ständers beslut i fråga om tiden för den behållna vinstens aflemnande från banken, blef den föreslagna voterings-propositionen af Ridderskapet och Adeln godkänd. S. D. Vid föredragning af Stats-utskottets memorial N:o 99, innehållande anmälan om anledning till anmärkning emot ledamöterna uti den år 1845 tillförordnade Kongl, regering, äfvensom emot expeditionschefen A. F. Normelinj blef denna anmärknings-anledning remitterad till Konstitution s-utskottet.
S. D. Föredrogs Stats-utskottets memorial N:o 99, med anmälan om anmärknings-anledning emot ledamöterne uti den år 1845 tillförordnade Kongl, regering, äfvensom emot expeditions-chefen A. F. Normelin, och hvarom remiss begärdes till Konstitution s-utskottet inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Remisse/i beviljades.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets utlåtande N:o 90, angående regleringen af utgifterna under riks-statens sjette liufvudtitel.
Utskottet i ingressen till detta utlåtande samt i 7, 9 och 24 punkterna deraf anmält och yttrat, lät Ståndet bero.
Första punkten, 1 morn., 5 punkten och förra mom. af 12 punkten, återremitterades', Sjette och 25 punkterna lades till handlingarna , och hvad Utskottet i öfrigt i detta utlåtande tillstyrkt och hemställt, blef af Ståndet bifallet. 268 Prot.-utdrag den 28 Mars -i848 S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Stats-utskottetS följande memorialer:
N:o 92, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 58; N:o 93, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 61; N:o 94, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 72.
S. D. Börjades föredragningen af Stats-utskottets sedan den 15 dennes på hordet hvilande utlåtande JY:o gOj angående regleringen af utgifterna under riks-statens 6‘te hufvudtitel, dervid ingressen eller Utskottets hemställan i afseende å den definitiva regleringen af de under denna hufvudtitel förekommande indelningar, Godkändes; 2:dra, 3:dje, 4:de, 5:te, 8:de och 10:de punkterna, 12:te punkten Usta morn,, rörande ifrågasatt tillökning i statsanslaget för Sjögestads landtbruks-skola, samt 13 och 15 punkterna bifollos j samt lista punkten rörande bergs- och kommers-kollegierna; ll:te dito om årligt anslag för Ulltuna landtbruks-institut; 12:te dito 2:dra morn., angående äskadt anslag till Degebergs landtbruks-institut och de lägre landsbruks-skolorna, samt 14:de punkten, rörande fortfarande anslag för tecknologiska institutet.
Utskottets anmälanden i 6, 7 och 9 punkterna samt 12 punkten 3:dje morn., i fråga om användande af de å hufvudtitelns afdelning för jordbruk och näringar befintliga besparingar, ansåg
Ståndet för närvarande icke fordra någon annan ålgärd, än att dervid låta bero.
Den 28 Mars. Från Högv.
Anställdes, på sätt riksdags-ordningens 73 § bestämmer, val till Förstärkt Banko-utskott; och befunnos, efter valsedlarnes öppnande och rösternes summering, till ledamöter deraf vara utsedde: Prot.-utdrag den 28 Mars 1848.
269 B i skap Holmström, Biskop Nibelius, Doktor Björkman, Professor II. G. Lindgren, Prosten Schram, Prosten Forssell Professor Wahlberg, Doktor Stenhammar, Lektor Wallman, Prosten Lundblad, Prosten Nibelius, Doktor Gumcelius, Doktor Annerstedt, Prosten Odelberg, Professor N. Lindgren, Prosten Ahlstrand, Domprosten Reuterdahl, Professor Thomander, Prosten Berlin, Prosten Schröder och Prosten Sidner.
Samt till suppleanter:
Biskop Hallström, Doktor Säve, Prosten Cnattingius, Professor Genberg, Domprosten Laurenius och Prosten Ljungdahl. S. D.
Föredrogs ånyo Stats-utskottets utlåtande N:o 91, angående regleringen af utgifterna under riks-statens 7 hufvudtitel.
Vid hvad Utskottet i inledningen till detta utlåtande anmält, lät Ståndet bero, och hvad Utskottet i punkterna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 15, 16, 17, 18, 19, 20 och 21 momenterna b) och c) hemställt och tillstyrkt, blef af Ståndet bifallet, samt punkterna 14 och 21 momenterne a) d) e) och f) lagda till handlingarna, 270 Prot.-utdrag den 918 Mars '1848.
Vid i dag anstäldt val till förstärkning af Bauko-utskottet på säll 73 § Riksdags-ördningen föreskrifver, ulsågos till Ledamöter: Jonas Ersson från Jemtlands län med 89 röster.
Erik Ersson från Gefleborgs län 88 Pehr Pehrsson Eden från Vesler-Norrlands län 86 „ Lars Mattsson från Upsala län . 85 „ Kråk Matts Mattsson frän Slöra Kopparbergs län .... 83 „ Erik Carlsson från Stockholms län 81 Jonas Petter Danielsson från Calmar län 81 „ Jonas Christoffersson från Wermlands län 79 „ Jonas Pettersson fiån Calmar län 78 „ Lars Wennander från Götheborgs och Bohuslän 77 „ Ola Mänsson från Malmöhus län 77 „ Lars Pettersson från Westerås län 77 „
Magnus Hallberg från Hallands län 76 „ Arvid Arvidsson från Elfsborgs län ......... 73 „ Sven Svensson från dito 73 „ Carl Nilsson från Östergöthlands län 71 „ Ephraim Larsson från Elfsborgs län 71 u Nils Fredrik Husberg från Södermanlands län 70 „ Anders Gustafsson i rån Östergöthlands län .... 70 Hans Hansson från Götheborgs och Bohus län 69 „ och Anders Kylander från Wermlands län 67 „ Suppleanter: Bengt Petter Skantze från Hallands län med 73 röster.
Anders Eriksson från Stockholms län 72 „ Johan Joha,osson från Östergöthlands län 71 „ Olof Nilsson från dito 71 „ Ola Persson från Blekinge län 69 „ocli Carl Magnus Engström från Calmar län 67 „
Ste»:~Utskottets Utlåtande N:o 8r, N:o 81.
Ankom till Exp.-Utsk. den 4 Maji kl. 3 e. m.
Utlåtande, angående Regleringen af utgifterne under Riks-Statms 3:dje Hujvud-Titel. (U. A.) Sedan Stats-Utskoltet, i afseende pä utgifterne under Riks-Slatens 'Tredje Hujvud-Titel, innefattande Mil ilai re- och Försvars-PTerket till lands, till pröfning föreliaft, så väl livad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsWerk els tillstånd och behof i berörde hänseende innehåller, som de inom Riks-Slåndeii vid samma Nådiga Proposition gjorda anmärkningar, jemte väckta serskilda motioner, får Utskottet härjemte underställa Rikets Ständer de förslag, Utskottet, efter i dessa ämnen hafde öfverläggningar, trott «ig böra afgifva. i:o Vid Kongl. Krigs-Collegii nya reglering och organisation, har uppkommit behof utöfver förra staten af 497"
2. med i63 \ tunnorspan roål under penningelönérne beräknade; hvarjemte och då någon Presidentslön å Kongl. Krigs-Col egii Stal icke för det närvarande är uppförd, en sådan blifvit af Kongl. Maj:t till upptagande föreslagen med 4>200 K:dr, jemt» derunder begripne 3o4 tunnor span mål. a) Hvad nu denna senare trågan först angår, så enär PresidentsEmbetct inom Kongl.
Krigs-Collegium, hvars förvaltning är ganska vidsträckt och i hög grad maktpåliggande, såsom omfattande hela FörsvarsWerket till lands och redovisnings-skyldigheten för de dertill anvisade medel, icke synes kunna umbäras, och för gifvet icke torde böra antagas, att en med annan motsvarande lön försedd Embetsman alltid finnes att tillgå ecb förordnas att samma Embete förestå, anser Utskottet angeläget vara, att lön äfven anvisas för en President i Kongl.
Krigs-Collegium, och föreslår fördenskull: att sådan må på Stat uppföras med R:dr 3,200.' och Taffelpenningar “ 1,000.
R:dr 4.200» men ulan beräkning af spanmål derunder; hvarjemte, (ill undanrödjonde af olika tydning i förekommande fall, Uffr skottet får föreslå:
Si. rrot. i834. 4 Sami. t Afdel. 1 20.de Stats-Ut slottets XJtl. N‘.o 8t, att Pensionsrättigheten för innehafvare af Presidents-Embetet i Kongl. Krigs-Collegium må bestämmas efter enahanda grunder, som gälla för Presidenter i Rikets Civile Embets-Werk. b) Beträffande dernäst den inom Kongl. Krigs-Collegium, i sammanhang med en förändrad organisa tio tu verkställda lönereglering, så kan Utskottet icke undgå hysa och yttra den öfvertygelse, att densamma bort kunna tild vägabringas med det förut varande Slals-anslaget 25,6q4 R:dr 36 sk. i o r., eller, — efter afdrag af den i regleringen för Artilleriet ingångns Archli-Stalens aflöningssumma 841 R:dr 4° sk>> — 24,852 R:dr 44 s^- 10 r., oell att spanmålsberäkningen under lönerne bort ske efter samma grund, som vid sistlidne Riksdag bestämdes för Hof-Rätternes lönereglering.
Då likväl den till fyllnad i de tjenst görandes löner, såsom behöflig, uppgifne summa, endast utgör 497 r 3 sk. 2 r., tillstyrker Utskottet: , alt samma belopp må å Kongl.
Krigs-Coflegii Stat uppföras, men titan tillökning i det förutvarande spamnåls-anslaget, samt med förbehåll i öfrigt, att de arfvoden, sorn af serskilda cassors medel utgått till Krigs-Råden, icke hädanefter dem vidare tilldelas. c) fråga har jemväl blifvit vackt om öfverflyttning på Allmänna lii— dragningsstaten af de, till den rid regleringen öfverblifne personalen utgående löner och arfvoden, hvilka, utgörande 2,58i R:dr 8 sk. med gg t:r spanmål, emedlertid anvisats å 3:dje Hufvud-Titelns besparingar; men enär, utom hvad ofvan är anfördt, härvid förekommer, alt i nyssnämnde summ* jemväl innefattas arfvoden till elt belopp af i,54o R:dr, hvilka vanligen anses böra försvinna, då tjenstgörings-skykligheten upphör, finnér Utskottet sig icke ega skäl tillstyrka bifall lill den föreslagne öfverflyttningen å Indragnings-stat af ifrågastälhle löner och arfvoden. 2:0 Då Kongl.
Krigs-Hof-Rätten år 1820 regielades, förordnades tillika, att den nya personal-staten skulle successive, i nion af de indrag»e Tjenstemännens afgång, inträda i de löningsförhållanden, som till förböjd t belopp för dem blifvit bestämde.
Emedlertid, och till undanrödjande af berörde binder, har Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 3o November nästlidet år, förordnat, alt nya statens tillämpning i hela dess vidd skulle med detta års början vidtaga, och att hvad för den öfverflödiga personalens aflönande erfordrades, skulle utgå af 3:dje Hufvud-Titelns besparingar med tillsammans 1,4c>3 R:dr 24 sk., jemte derunder beräknade i4» tumior spanmål.
Framställning är väl nu gjord om öfverflyttning lill Allmänna In - St ats-Vt skottas
No Ri. 5 dragningsstaten äfven af nyssnämnde belopp; men då denna tillökade utgift kunnat ■ undvikas, om regleringen lått successive bringas till verkställighet, kan Utskottet icke tillstyrka den ifrågakomne öfverflyttningen. 3:o Sedan, genom vidtagen reglering, den förut med lngenieurCorpsen förenade Fällmätnings-Brigaden derifrån blifvit skiljd, för att för sig utgöra en serskild Corps på stat, under namn af Topografiska Corpsen, liar Ingenieur-Gorpsens stat 31,388 R:dr 8 sk., med ai3a tunnor spanmål derunder, blifvit minskad med Topografiska Corpsens derifrån flyttade Uh ner och arfvoden.
Denna senare Corpsens stat, sådan den nu blifvit upp rättad, uppgår till en summa af n,55o R:dr, jemte derunder beräknade 676 tunnor spanmål; hvaremot Ingenieur-Corpseus stat upptager 2 1,535
R:dr 8 sk. med i3y6 tunnor spanmål derunder; och visar sig således, vid jemföring af i83o års Riks-Slatsanslag för Ingenieur-Corpsen med dessa summors sammanslagna belopp, nemligen spanmål under lonérne 2o5a tunnor och contant 33,o85 R:dr 8 sk., en besparing af 8o tunnor spanmål »nen en tillökning i contant af 1697 E;dr.
Efter afdrag af 15o R:dr såsom arfvode för en Renritare, hvilket hittills utgått af anslaget för Topografiska Corpsens arbeten, motsvarar återstoden ungefärligen de löneförmoner, som i den nya staten för en tillkommen Majorsbeställning ärö uppförde, Då berörde arfvode för en Renritare synes erforderligt, i och för verkställigheten af Topografiska Corpsens arbeten, tillstyrker Utskottet, att de dertill begärde i5o R:dr må å stat upptagas; hvaremot, och med tillämpning äfven i detta fall af den i allmänhet följda grundsalts, att regleringar af corpser eller stater böra verkställas inom förut befintliga anslag, Utskottet, vid betraktande derjemte af Slats-Werkels inskränkta tillgångar, icke kan tillstyrka beviljandet af de, i och för Topografisk» corpsens reglering, ytterligare till uppförande å stat föreslagne 1547 R:dr. 4:o Enligt de för Gardes - Regementena fastställda interims-stater, grundade på den förändrade organisation, Kongl.
Majrt till befordrande af deras tjenstbarhet funnit nödigt vidtaga, erfordras, efter hvad den Nådig» i åmts-Unkotttn Uti.
No $f.
Propositionen innehåller, utöfver de för sammi Regementen vid sist* Riksdag anvisade anslag, följande summor, nemligen: för Lif-Gardet lill Häst 6835: ar. 6. — Svea Lif-G:udet 58.06: 27. — — Andra Lif-Gardet 5866: 27.— tillsammans årligen 18,568: 27. 6.
På sätt nyss är nämndt, förevar fråga om tillökta anslag för dess* Regementen äfven vid senaste Riksdagen, och Rikets Ständer, som då, med betydliga uppoffringar, sökte bereda utväg för en nöjaktig och slutlig reglering af Tredje Hufvudlitelns aflöningsslaler, beviljade jemväl, lill förbättrande hufvudsakligen af Underbefälets löner samt malhållningen för truppen, följande ökade anslag åt Gardes-Regementena, nemligen: åt Lif-Gardet till Häst 42,^:
,r- — — Svea Lif-Gardet 53r)o: — — — Andra Lif-Gardet 55oo: — —« Hvarjemte Rikets Ständer, uti deras härom äflåtne underdåniga skrifvelse, yttrade den underdåniga anhållan, att, hvad tillökningen i det högre Befälets löner angick, utväg dertill måtte beredas genom någon minskning i Befälets personal.
Då de nu ifrågakomne ytterligare anslagen för Gardes-Regementen* likväl hufvudsakligen afse förhöjning i Befälets aflöning, finnér Utskottet sig föranlåtet afstyrka desammas beviljande. 5:o Från Borgare-Ståndet har Siats-Utskottet erhållit remiss å en af Herr Petré, Thore, afgifven motion, deruti han dels, ifråga om Riket* Försvars-Werk, framställt de allmänna åsigter: att Beväringsmanskapet borde, så vida medel genom klok hushållning kunde anskaffas, pa ett än-, damålsenligt sätt organiseras till tjenstbarhet, och att Indelta Armeen borde, under fredstid,' lill vinnande af öfning, compagnievis inkalls till Ga*- nisonstjenst i Stockholm, — dels ock serskildt föreslagit, att antingen båda eller åtminstone ett af Gardes-Regementena till fot samt Wermlands Fältjägare-Regemente måtte upplösas.
Vid denna motions föredragning till remiss, har Herr Ekerman *0- fört, det han ansåge det vara mindre nyttigt, att till tjenstgöring i Hufvud staden indraga Indelta Regementen, emedan Herr Ekerman befarade, $tnti-Vt>kutits Uti.
7V:fl gir i att *tt längre vistande i Hufvudsladen skulle hafva ett menligt ili flyta nd* fi Indelta Soldalernes sedlighet och att armar toges från jordbruket på tider, då desamma icke utan stor förlust för landet kunde der undvaras.
Utskottet, som ansett lämpligt vara att serskildt Betänkande afgif▼es öfver de af Herr Pefre uti dess motion yttrade allmänna sattser i fräja om Rikets Forsvars-Werk, har nu, i sammanhang med 3 Ilufvudtiteln» reglering, till besvarande upptagit samma motion endast i hvad den afser de omnämnde Regementenas indragning.
Och då, på sätt de den Nådiga Propositionen vid fogade Bilagor, pag. 5, utvisa, General-Adjutanten för Armeen gjort underdånig framställning om hehofvet af ökad Garnison i Slockholm och, såsom alternativ i detta hänseende, föreslagit: tillökning I Gardes-Regementenas styrka eller ett Regementes af Indelta Armeen inkallande turvis, hvartill kostnaden i senare fallet uppgifvits till 65,800 R:dr, tå ehuru Garnisonstillökningen af Kongl. Maj:t anselts ännu någon lid kunna uppskjutas, tror Utskottet sig likväl, und< r närvarande förhållanden, icke böra tillstyrka den föreslagne indragningen af någotdera utaf Gard es-Regemen tena. 6:0
Till följd af den med Kron-Prinsens Husar-Regementes stat vidtagne reglering, haren tillökad utgift uppkommit af 13a 1 R:dr 3jj sk., som till ■ppförande å stat blifvit föreslagen; men då härmed åsyftas en löneförbättring endast för det högre Befälet, kan, ui samma skäl som för GardesRegemenlena finnas anförde, och sorn vid förra Riksdagen föranledde lill afslag å en då väckt enahanda fråga om tillökning i Kron-Prinsens IIusarRegementes stat med 97 4 R:dr 23 sk. jemte 2 tunnor span mål, Utskottet icke tillstyrka beviljandet af de 1111 för samma HusarRegemente till uppförande föreslagne 13a 1 R:dr 3p sk. 7:0
Då, vid fastställandet af ny stat för Wermlands Fältjägare-Regementej tillgångarne icke medgifvit alt höja Chefens lön till det skälig* beloppet af a5oo R;dr; så har Kongl. Majrt nu föreslagit, till uppförande £ stat, skillnaden emellan berörde summa och hvad Chefen nu åtnjuter, med 678 R:dr 16 sk., samt dessutom 3o tunnor spanmål under lönerne vid Regementet.
Men då Rikets senast församlade Ständer å staten för Wermlands Fältjägare-Regemente beviljade en tillökning af 2778 R:dr 4o sk., hvaraf Chefen ensam erhöll ett belopp af 788 R:dr 16 sk., och hvarigenom hans lönevilkor bestämdes lill 1488 R:dr 16 sk. samt, med beräkning af Cempagnie-revenuen, 333 R:dr 16 sk., lill 1821 R:dr 3a sk., eller nära den summa af 2000 R:dr, hvartill Chelslöneu då föreslogs, finner Utskottet S Stats-TJtshottets Uti.
Ni» #i. sig ej Jeunna tillstyrka någon förändring i den för ifrågavarande!
Regemente vid senaste Riksdagen reglerade, då förhöjda, aflöningsslat. - 8:0
Uti den i ofvanstående 4:cle punkt omnämnda motion har Herr Th.
Petré jemväl tillstyrkt, att Wermlands Fältjägare-Regemente må, allteftersom manskapet uttjent sin capitulationslid, indragas; och har Herr Petré, utom de skäl som i motionen innefattas, inom Utskottet ytterligare tillagt, att, efter de honom meddelade underrättelser, Fältjägarne skola i allmänhet vara, för orten der de vistas, mera skadliga än gagnliga, enär de, såsom tillhörande en värfvad trupp, måste, då de sammankallas, lemna den årstjenst de innehafva, och derigenom vänjas vid ett ombytligt oek •stadigt lefnadssätt.
Utskottet har noga öfvervägat, huruvida skäl vore för handen att, i följd af herorde motion, söka för framtiden bereda någon besparing i de till
Föi ■svai s-Werket under 3 Hufvudtiteln utgående dryga anslag; men härvid har hos Utskottet förekommit, att, vid organiserandet af Sveriges Militaireväsende, Wermlands Fältjägare-Regemente ansetts böra deri utgör* en beståndsdel; att, i händelse af indragning, större delen af Befälet sannolikt än vidare behöfdes i och för Beväringsmanskapets exercis, eller o«k *tt en tillökning deraf vid förutvarande Regementen komme i fråga, samt att i öfrigt kostnaden för delta, af 600 man bestående, Regemente utgör en, vid jemförelse med underhållet för andre värfvade trupper, ringare summa.
På dessa grunder kan Utskottet icke tillstyrka bifall å Herr Petrés motion om indragning af Wermlands Fältjägare-Regemente. 9:0 Artilleriet.
Sedan Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 29 April i83o, vid fastställelse af Artillerivapnets nya organisation, förordnat, att den i sammanhang dermed för , Artilleriet utfärdade Interims-stat skulle blifva gällande intill j833 års utgång, så har, under den 3i October i833, General-Falt-Tygmästaren till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifvit förslag till ordinarie Stat för Artilleriet; och som detta förslag grundlagt den i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition gjorda framställning, om ökadt anslag för Artilleriet, bar Utskottet ansett sig böra först upptaga hufvudinnehållet af berörde förslag. a') Redan i det år 1829 af General-Fält-Tygmästaren afgifne underdåniga memorial, angående Artilleriets organisa - Str.ts-Vtskotttts tJt-\
Nio gi, tion, blef lönbeloppet för Artilleri-Regementenas Chefer föreslaget lill 4>200, men, vid fastställandet af organisationen för nämnde vapen och af de i sammanhang dermed utfärdade Inlerims-stater, bestämde Kongl.
Majit dessa löner till 3,700 R:dr, med General-Fält-Tygmästaren och Chefen för Artilleriet lemnadt tillstånd att framdeles, sedan öfrige Chefslöner och deribland Secund-Chefslönerne vid Gardes-Regementena blifvit fastställde, i underdånighet anmäla Artillerie-Regements-Cheferpe till den ytterligare lönförhöjning, som kunde pröfvas skälig och lämplig; och har General-Fält-Tygmästareu, med anledning häraf och under åberopande af förut i samma fråga anförde skäl, destohellre i den nu projecterade staten uppfört Artillerie-Regemenls-Cheferne till ofvannämnda lön af 4*200
R:dr hvardera, 5oo
R:dr taffelpenningar, och en lika summa till fouragering af tjenstehästar deruti inberäknade, som Kongl. Majit, i fastställde nya stater af den 2S September i<S3o för Gardes-Regementena, tillerkänt SecundChefen vid Lif-Gardet till häst 4,700.
Ridr, och Secund-Cheferne vid Lif-Gardes-Rege mentén a till fot 434° h;dr hvardera i löneform oner.
Utgörande den ifrågaställde tillökningen efter 5oo Ridr för hvarje Regements-Chef b) Yngre Capitaines-lönerne22 till antalet, deruti en Infovmalions-Capitaines-lön vid hvarje Artilleri-Regemente inberäknad, hvilka uti Inlerims-staten varit bestämde till 5oo R;Jr, hafva uti nya aflöningsförslaget upptagits till 600 Ridr; till grund hvarför uppgifvits, att Rikets Ständer redan vid den af dem uppgjorda Stats-reglering uppfört dessa Capitainsbcslällningar till 54o Ridrs lön, samt att härvid i öfrigt förekom, att då, — vid den med indelta Armeen verkställda lönereglering, aldra Capitainslönerne vid hela indelta Infanteriet, med undantag af de Skånska Regementena, blifvit fastställde till minst 5oo Ridr, och aldra Ryttmästares derutöfver,— billigheten tycktes påkalla, att yngre Capitainesbeställningarne vid Artilleriet, sora är ett scientifikt vapen, tillerkändes den föreslagne lönförbättringen, helst de, sedan Artilleriets organisation år 1816, af en sådan förmon icke varit i åtnjutande, samt den med vapnet förenade garnisons-tjenstgörinjt dessutom medför vida större kostnader, än de, som ålfölj» i,5oo. t Srots-JJvkottttt Utl.
Ni» Si. tjenstgöring vid indelt trupp utgörande den föreslagne tillökningen, å 6o R:dr för 19 yngre Capilaineslöner . i.itjo.