Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln af Expedition -Utskottets förslag till underddnig skrifvelse Abo 53.
K f den anledning, att, vid justering bos Ridderskapet och Adeln af F.xpenitions-Utskottets under IN:o 53 afgifna förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse tili Kongl. Majit, angående Förste Lifmedicus af Pont ns bibehållande vid ett pensions-anslag, Herr Friherre Palmstjerna €, O. trott sig deri sakna åtskilliga skäl, ehuru desamma e»j kunde af honom närmare uppgifvas, hvilka förmentes vara i Stals-Ufskottets
Utlåtande uti förevarande fråga anförde; har Högloft Ridderskapet och Adal» 4 Expeditions-Utskoltcts Memorial IV:o 12. behagat den 3o sistlidne Junii samma förslag lill Expeditions-’Ut skottet åtei remiltei a. Jnxjreci i tioiis- U l skot tet får, i anledning häraf, vördsamt anmäla, att, du alla de skäl, hvilka grund lågt Ståls-Utskottets slutliga -yttrande i äiu1 jet ocii dermed slått i sammanhang, och hvilket yttrande Rikets Ständer såsom deras Beslut sedermera antagit, finnas uti den underdåniga skrif velden upptagne, samt förslaget till ifrågavarande underdåniga skrifvelse dessniom redan Blifvit äf de 3:ue öfriga Biks-Ståndeo den 3o sistl dne Junii godkändt; anser Ex ped i tions-Utskotlet Friherre Palmstjerna, anmärkning icke föranleda till någon vidare åtgärd.
Och får Ltsuoael derföre samma förslag härjemte till Jiidderskapet och Adeln vördsamt återlemna .
Stockholm den to Julii 183rf. N:o 12.
Memorial, med förfrågan rörande tiden för tillämpningen af den Arrendatorn nitaf Svartsjö .Kungs ladugärd beviljade arrende-nedsäitning.
Uti det Betänkande, Rikets Ständers Stats-Utskott, under N:o 151, afgifvit öfver Arrendatorns af Svartsjö K ungs-ladugård» f. d. Grosshand. laren H. Weners hos .Kongl, Maj:t gjorda, och till .'Stats-Utskotf.et öfverlemnade underdåniga ansökning ali vinna befrielse
Från 1833 -års arrende, sorn nied korn borde utgöras, och att arrendebeloppet, sorn genom contract blifvit bestämdt till Goo tunner, hälften råg och hälften korn, men sedermera blifvit nedsatt tili 450 tunnor spann.ål årligen i tio år, låkuadt från och med i8a3 års början, måtte för de derefter, återstående »4 arreude-år, få utgöras med 5oö tunnor om året, har Stals-Utskoltet, på anförde grunder, i så måtto tillstyrkt bilall å Weners berörde ansökning, alt dionora mätte iiliåtas att, emot ett årligt .arrende af 5o# tuifnor Expeditions- Ut slottets Memorial TV: o i3. tunnor spr.nmåi, hälften råg oell hälften korn, Svartsjö
Kungsladugård under den återstående arrendetiden innehafva, oell hvilket tillstyrkande Rikets Ständer gillade.
Men då, vid uppsättandet af Rikets Ständers skrifvelse i bekörde ämne, hos Expeditions-Utskotlet förekommit, alt ordalagen : under den återstående arrendetiden, icke syntes nog bestämda, utan lemnade rom för en mångsidig tydning, i thy att dermed kunde förslås den arrendetid, sorn. återstode, antingeli ifrån år i83a, då den förut beviljade nedsättningen upphörde, eller ifrån den tid Rikets Ständer deras beslut i målet fattade, eller ock ifrån den tid Wener sin ansökning om nedsättning till Kongl. Majit i underdånighet inlemnade, hvilket lärer skett i slutet af år i833; har Expeditions-Utskoltet ansett sig föranlåtet, att, till undanröd jande af missförstånd och en möjligen härom framdeles uppstående klagan af Arrendatorn, att han ej fått fulleligen tillgodonjuta hvad Rikets Ständer honom ämnat, fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på det mindre tydliga i berörde uttryck, med anhållan» att derom få emottaga Rikets Ständers närmare bestämmande..
Stockholm den i5 Julii i834.
N:o 13;, Memoria1, angående ett närmare bestämmande af 2 :ne RiksStånds Be Lut i afseende på Allmänna Besvärs• och Oeconomie-Btskottets Betänkande N:o in J * Sedan Rikets Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Ulskolt, uti Betänkande N:o in, i anledning af väckta motioner, hemställt, att Rikets Ständer matte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla: 1:0 att Kongl. Maj:t, vid återbesättandet af lediga tjensler inom och under Postverket, läcktes fästa Nådigt afseende å långvarig, nitisk och pålitlig tjenstgöring vid samma Verk; 2:0 att Öfver-Post-Direcleurs-Embetet matte i Nåder anbefallas att' i allmänna Tidningarne låta kungöra sådane lediga tjensler inom elier under Post-Verket, sorn af Kongl. Maj:t tillsättas; och Bih. till R.
St, vProt. i834- 10 Sami. 2.
Afl. 6 Expeåitions-ZJtskottets Memorial If:o rj. 3:o att Kongl. Maj:t behagade i Nåder förordna, alt nuvarande Post-Ordning och InstBuctien. för Pöst-Inspectorer och Postförvaltare skolat omarbetas,, samt el t nytt och mera ändamålsenligt löningssätt för nämnde Tjenstemän tillvägabringas; hvilket Betänkande blifvit af aine Stånd definitivt afgjordt, på det sätt, att FJögloflige Ridderskapet och Adelil detsamma afslagit ock Vä Hofi.
Borgare-Ståndet detsamma bifallit, deremot HögvördigePreste- och Hedervärda Bonde-Stånden Betänkandet till Utskottet‘återre V ,, ö mitterat; hvarefter Allmänna Besväis- och Oeconomie-Utskottet vid besvarandet af denna återremiss, sorn egentligen angått irsla och 3adje punkterna af Utskottets hemställan, uti Utlåtande N:o 83, förblifvit vid sitt yttrande i irsta punkten, men deremot frånträdt tillstyrkandet i 3-'dje punkten,rörande så väl omarbetning af nuvarande Post-Ordning och Instruction för PostInspectorer och Postförvaltare, som tillvägabringande af nytt löningssätt för dessa Tjenstemän, utan att i öfrigt göra någon framställning angående aldra punkten; så har, enligt lil] Expeditions-Utskotlet ankomna Protocolls-Utdrag, vid föredragning af sistnämnde Betänkande, Höglöflige Ridderskapet och Adeln vidblifvit dess redan förut i målet fattade beslut, samt de öfrige 3:ne respective Riks-Stånden senare Betänkandet bifallit.
Men då Expedilions-Utskottet,, vid författandet af underdånig skrifvelse i ämnet, erfarit, att Högvördige Preste- och Hedervärda Bonde-Stånden, genom första Betänkandets återremitterande i sin helhet,, dervid icke kommit att yttra sig öfver aidi a punkten deraf, som åsyftar lediga Posttjensters kungörande, ehuru någon anmärkning deremot ej blifvit gjord, och senare Betänkandet derom icke heller något innehåller; får .Expedilions-Utskottet, med] anmälan härom, vördsamt hemställa, om icke Högvördige Preste- och Hedervärda Bonde-Stånden behagade omförmälde aldra puukt uti Betänkandet Nio 3?
till afgörande företaga ock deröfver serskildt beslut fatta.
Stockholm den 18 Julii i834;. Expeditions-Utskottets Mern.
N.-o 14• i N:o 14.
Memorial, angående begärd upplysning om Ridd. och Adelns beslut i några omständigheter, sorn ega sammanhang med frågan om bestämmandet af ett nytt mynt-system.
Som, enligt de från respective Riks-Stånden Expedilions-Utskottet tillhandakomna Protocolls-Utdrag, innefattande Riks-Ståndens beslut i anledning af Banco-Utskotlets senare Betänkande, N;o 14, i fråga om ett nytt myntsystem, Högv.
Preste-Ståndet och Yällofl. Borgare-Ståndet förklarat, att bestämmandet af en mynt-enhet för hela Landet vore ett ämne, hvilket borde såsom ett önskningsmål hos Kongl. Majit af Rikets Ständer i underdånighet anmälas; Ilederv.
Bonde-Ståndet åter ansett bestämmandet af en mynt-enhet vara ett lagstiftnings-ämne, hvilket af båda Statsmagternes afgörande berodde; samt nämnde 3:ne Riks-Stånd beslutit, alt Rikets Ständers yttrande i frågan om ordnandet af mynt-enhetens fördubblingar och afdelningar äfven skulle i önskningsväg till Kongl. Majit i underdånighet framställas; men det från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ankomna ProtocollsUtdrag icke innefattar något yttrande i ofvanberörde afseenden, får Expeditions-Utskoltet af denna anledning hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vördsamt anhålla, att i dessa delar få inhemta Ridderskapets och Adelns beslut.
Stockholm den 16 Augusti 1834- N:o 15.
Ridderskapet och Adeln, med öfverlemnande ånyo till justering af Expeditions-Utskottets under N:o 87 afgifne Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition om Curhusafgiftens fortfarande.
Sedan genom omröstning i Förstärkta Stats-Ufskottet numera blifvit afgjordt, att maximi-beloppet af Curhus-afgiften bör utgöra 5 sk., och den anmärkning i nämnde afseende, som lärer gifvit anledning till återremiss från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln af Expeditions-Utskottets unfder Nio Bih. till B.
Prot. l834• fo.-de Sami. 2:dra Afd. 6:te Häftet. i Expeditions-Utskoltels 31cm.
JV.o 16. 87 afgifna Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Curhus-afgiftens fortfarande, sålunda torde vara undanröjd; får ExpeditionsUtskottet samma förslag, som af 3:ne Riks-Stånd redan blifvit godkände, till justering hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln härhos ånyo vördsamligen öfverlemna.
Stockholm den 27 Augusti 1834- N:o 10.
Memorial till Rikets Höglojl.
Ständer, i anledning af Vällojl.
BorgareStåndets äterremiss af Expeditions-Utskottets Förslag till underdånig Skrifvelsej, angående upphäfvande af Spärrningsanstalterne mot Chöler a-farsoten.
Genom Protocolls-Utdrag af den i3 dennes, har Vallöf!.
Borgare-Ståndet till Expeditions-Utskottet återremitterat Utskottets under N:o ia5 afgifne förslag till underdånig skrifvelse, i fråga om upphäfvande af Spärrningsanstalter mot Cholera-farsoten, hvarförutan Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet ansett redaclionen i samma Skrifvelse böra i någon raon förändras, genom omflyttning af en mening, i hvilken omflyttning Hedervärda Bonde-Ståndet icke instämt, utan deremot godkänt Skrifvelsen sådan som Expeditions-Utskottet densamma föreslagit.
Hvad nu först angår återremissen från det Vällofl. Borgare-Ståndet; så finnes densamma vara föranledd deraf,, att flere bland Ståndets Ledamöter ansett, att då i sjelfva saken, eller angående Spärrnings-anstalternes upphörande, Borgare-Ståndet varit af stridig tanka med de öfriga 'Riks-- Stånden, och funnit någon anhållan hos Kongl. Maj:t ej böra göras om npphäfvandet af de på åtskilliga ställen inom Riket vidtagne Qu-aräntainesanstalter, samt då en slik anhållan egentligen icke kunde betraktas annorledes, än såsom blott en opihiöns-yttring, uti den underdåniga Skrifvelsen borde uttryckas, att Borgare-Ståndet för sin del icke deruti instämt; mea som 3:ne Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln, Preste- och BondeStånden, enligt till Utskottet ankomna Protocolls-Utdrag, ogillat Allmänna Besvärs- och Oeeonomie-Utskottets i ämnet afgifne Betänkande, uti hvilket en sådan underdånig Skrifvelse,, som den här ofvan - omför malde, blifvit af-- styrkt, samt förenat sig derom, alt en framställning i den syftning, sorn Expeditions-Utskottcts Meni. 2V.o 16. 3 Expeditions-Utskottets nu ifrågavarande förslag innehåller, skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet göras; alltså och då, enligt 75 §.
Riksdags-Ordningen, i mål af sådan beskaffenhet som detta, 3:ne Stånds beslut är gällande, och, i öfverensstämmelse med 49 § i samma Grund-Lag, ett Stånds olika mening ej kan. med de öfrige Ståndens beslut, i de mål der 3 Stånds röst utgör Rikets Ständers, deras kraft och verkan lill Expedition betaga, samt i öfrigt Grund-Lagen icke gifver någon anledning dertill, att ett Riks-Stånds skiljaktiga åsigt i en fråga skall, vid anmälan hos Konungen af Rikets Ständers derom fattade beslut, serskildt utmarkas, hvilket äfven strider emot det hittills följda expeditionssättet af Rikets Ständers beslut; anser Expedilions-Utskollet sig icke tillständigt, att, på grund af.omförmälde återremiss från Vällofl. Borgare-Ståndet, göra ändring i merberörde förslag till underd.
Beträffande sedermera sjelfva ordslällningen i samma förslag, deri någon skiljaktighet hos Bonde-Ståndet yppats; så enär den förändring i Redactionen, som Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet för deras del antagit , medelst en menings omflyttning till slutet af den underdåniga Skrifvolsen, icke innefattar någon förändring af hvad Expeditions-Utskottel velat uttrycka, utan synes endast åsyfta alt få omföl mälda mening, såsom utmärkande ett förbehåll, att stå närmast efter den period hvarpå det har afseende, och en sådan redactionsförändring icke är af någon väsendtlig beskaffenhet; anser Expedilions-Utskoltet sig ega anledning vördsamt hemställa, om icke Hedervärda Bonde-Ståndet skulle behaga i samma redactionsförändring jemväl instämma, och Förslaget till underdånig
Skrifvelse med en sådan rättelse godkänna.
Stockholm den 16 September i834- Reservation , af Herr Linderholm'. ”Emot
Utskottets beslut är jag föranlåten att reservera mig.
Frågan om spärrningsanstalternas upphörande är en opinionsyttring af Rikets Ständer, och då nämnde anstalters öfverklagade olägenhet i främsta rummet torde få sökas i deras menliga inflytande på handeln och näringarne, anser jag af vigt, att det
Stånd, som representerar handeln och näringarne, får sin opinion i den underdåniga Skrifvelsen uttryckt, och jag anser samma
Stånd dertill ovilkorligt berättigad!, enär intet Grundlags Stad - 4 Expeditions-Ulskottets Mern.
N.-o 1"]. gande finnes, som i ringaste måtto lägger hinder derför, helst beslutet om skrifvelse!! tillkommit icke efter Grundlagsenlig behandling, utan medelst inbjudningar Stånden emellan, hvaruti det lärer stå hvarje Stånd öppet att deltaga eller ej.
Här är också endast fråga om förändring i skrifvelsens redaction; men icke i de 3:ne Riks-Ståndens beslut.” Häruti förenade sig Herr Böök.
N:o IT.
Memorial, i anledning af återremiss frän Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, af Exped.-UIskottets förslag N:o 141 till förordnande för Rikets Ständers Just.-Ombudsmans Suppleant.
Det af Expedilions-Utskottet under N:o 14» afgifna förslag lill Förordnande för Häradshöfdingen och Riddaren J. J.
Bergström, att vara Rikets Ständers Justitiae-Ombudsmans Suppleant, har af Högvördiga Preste-Ståndet och Vallöf].
Borgare-Ståndet blifvit god kändt, men af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet, enligt ankomna Protocolls-Uldrag af den 25 och 2q sistlidne September, lill Utskottet återremitteradt, från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln i anledning af Grefve Horns, C. F., gjorda anmärkning att, då Grundiagarne icke på något ställe stadgade att J uslilite-Ombudsmanneus Suppleant skulle inträda i någon befattning så länge JustitiaeOmbudamannen lefde, och Rikets
Ständer ej skola tagit något deremot stridande beslut, ordalagen i det föreslagna förordnandet ej vore med Grundlag öfverensstämmande; samt från Hedervärda Bonde-Ståndet, till följd af ett yttrande af Riksdags-Fullmägtigen Botvid Jonsson från östergöthland, innefattande följande anmärkningar: i:o) att det skulle vara origtigt, alt i förordnandet utsätta det Juslitiae-Ombudsmannens Suppleant skulle efterträda Jusi itiae-Ombudsmannen, äfven i den händelse a*t Juslitise-Ombuclsmannén af laga förfall hindrades att sitt Embete sjelf utöfva, utan borde det heta i öfverensstämmelse med 25 § af Justitias-Ombudsmannens Instruction, att, då Juslitiee-Ombudsmannen vore af svår sjukdom eller annat laga förfall hindrad, den utsedda Suppleanten skulle tjernsten under laga förfallotiden förrätta; och 2:o) att, då förrberörde §, enligt d-ess ordalydelse, endast syntes afse de fal), då Juslitiae-Ombudsmannen, af omförroälde anledning, någon viss lid vöre hindrad från Embelets utöfning, och således icke den Expeclitions-UCskottets Mern.
N.-o 77. 5 händelse, då han genom jäf vore föranlåten att afhålla sig från handläggning af något serskildt mål, så horde i Förordnandet jemväl intagas att, då Justitias-Ombudsmannen vore af laga jäf hindrad att till något serskildt inål lemna åtgärd, detsamma horde af Suppleanten handläggas.
Sådant skulle väl icke vara i Grundlagarne eller uti Instructionen bestämdt uttryckt, men vore likväl nödigt att iakttaga, ty Justitiae-Ombudsmannen skulle eljest icke kunna, i sådant mål, åtgöra annat, än att hänvisa detsamma till JuslitiaeCancelleren.
I anledning af hvad sålunda förekommit, anser Expeditions-Utskottet sig lill en början böra anmäla, att det af Utskottet afgifna förslag till förordnande för Häradshöfdingen Bergström, är, i de nu klandrade delar, ordagrant likalydande med det som vid sista Riksdag för den då valda Justiliae-Ombudsmannens Suppleant utfärdades, och ifrån hvilken form för förordnande nu varande Expeditions-Utskott, vid uppsättandet af sitt förslag, så mycket mindre egt anledning afvika, som nämnde förordnande en gång varit underkastadt Rikets Ständers skärskådande, och dervid vunnit deras bifall samt tjena! innehafvaren deraf under flera år till efterrättelse, utan att hvarken han eller någon annan, så vidt kändt är, deri upptäckt någon ofullständighet, som kunnat hindra hans verksamhet.
Beträffande derefter de gjorda anmärkningarne, så synes den utaf Grefve Horn framställda höra af sig sjelf förfalla, vid lemnad uppmärksamhet åt lydelsen af den uti förslaget åberopade 25 § i Justitiae-Ombudsmannens Instruction af den 1 Mars i83o, hvilken Instruclion, ehuru icke af Grundlags-nalur, likväl finnes vara uti 63 § Riksdags-Ordningen, i frågan om Justitise-Ombudsmannens rättigheter och åligganden, Lill efterrättelse omförmäld, samt af båda SLats-Maglerna gemensamt till dess lydelse granskad och godkänd.
I afseende på hvad Botvid Jo?isson åter erinrat; så hafva de af honom nu väckta betänkligheter, rörande de i förslaget till meranämnde förordnande nyttjade uttryck, hvilka hittills varit såsom tillräckligt tydliga ansedde, och den ålerremiss från Bonde-Slåndet, som, i anledning deraf, egt rum, varit för Utskottet en uppmaning, alt närmare undersöka både den klandrade redactioii, och de deremot yttrade betänkligheter, hvarvid Utskottet funnit, att det i förslaget nyttjade ordet efterträda, i afseende på Suppleantens skyldighet, att i vissa fall utöfva Jusliliae-Ombudsmannens Emhets åligganden, icke är, efter antaget språkbruk, fullt passande lill den mening, som följer efter orden med döden afgå, så lydande, eller genom något i Lag stadgadt förfall hindras att sitt Embete sjelf utöfva; och alt jäf för Justitiae-Ombudsmannen icke finnes hvarken i Grundlagarne eller i 6 Expeditions-Utskotlels Mern. N.O 17.
Justitiae-Ombudsmans
Inslructionen serskildt omnämndt, hvadan det förekommit Utskottet, såsom skulle orden laga förfall, som nyttjas 1 25 § berörde Instruction, vara begagnade i enahanda syftning, som ock svara emot laga hinder, utan att dock Utskottet härvid kan hafva för afsigt, eller ens anse sig berättigadt att ingå i någon närmare tolkning af ifrågavarande uttryck; och tror Utskottet sig härmed hafva tillräckligt besvarat Botvid Jonssons anmärkning dervid, att uti förslaget till förordnanden icke serskildt omnämnes den händelse, då Justitiae-Ombudsmannen är jäfvig att sin tjenst sjelf förrätta.
I öfrigt och då på sätt ofvan berördt är, den uppgifna meningen icke väl lämpar sig till ordet efterträda , har Utskottet, då anmärkning deremot blifvit gjord, uti det förnyade förslag till förordnande för Häradshöfdingen Bergström att vara Justitias-Ombudsmannens Suppleant, hvilket härjemte öfverlemnas, uteslutit berörde mening, hvilket desto hellre utan afsaknad kunnat ske, som densamma innefattas i 25 § af Justitiae-Ombudsmannens Instruction, hvilken tillika är uti förordnandet åberopad, och genom hvilken uteslutning
Grundlagens ord bibehålles uti förslaget, utan vidlogadt tillägg liemtadt från nämnde Instruction.
Af sådan orsak får Expeditions-Utskottet vördsamt hemställa till Ilögvördige Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet, hvilka redan gillat Utskottets förut afgifna förslag, om icke nämnde Riks-Stånd skulle behaga, alt det sålunda förändrade förslag till förordnande för Häradshöfdingen Bergström antaga.
Reservation af Per Jonsson ifrån Calmar Län: ”Jag kan icke biträda ExpeditionsUtskottets åsigt, att utsträcka rättigheten och skyldigheten för Justitias-Ombudsmannens Suppleant, till inträde i Justitiae-Ombudsmanna befattningen, utöfver hvad Grundlagen derom bestämdt stadgar, och med afvikelse jemväl ifrån den åsigt, som Rikets Ständer,, sjelfve uttalade, då Ständerne beslöto utfärdandet af förordnande för Suppleanten, i följd utaf det af deras Electorer den 19 sistlidne September hällne 'val.
Grundlagen, i 98 § Regerings-Formen och 63 § Riksdags-Ordningen, innehåller med klara ord, att Suppleant utses, endast och allenast, för det Expeditions-Utshotlets Meni.
N.-o fj. n ali lian skall efterträda Justitias-Ombudsmannen, i fall denne, innan nästa Riksdag,, aflider.
Enligt 83 § Regerings-Forrnen, böra dessa stadgande» ovilkorligen tillämpas efter deras ordalydelse, och, i öfverensstämmelse dermed, innehåller ock Val-Protocollet, att
Suppleanten utvaldes i icke vidsträcktare afseende, än att han skulle efterträda Juslilias-Ombudsmannen, i det fall, att han dör innan nästa Riksdag. 25 § i Justitim-Ombudsmans Instruction, den Rikets Ständer, enligt 96 § Regerings-Forrnen, ensamme utfärdat och Konungen icke sanctionerat, utan endast, på Ständernas begäran, låtit kungöra, står i uppenbar strid med omförmälde Grundlags stadganden, för hvilka nödvändigt måste vika föreskriften i Justitiae-Ombudsmans-Instruclionen, då denna sistnämnde handling, ifrån hvad synpunkt som man än vill betrakta den, icke kan upphäfva, ändra eller undanrödja verkan af sjelfva Grundlagen.
I alla fall innehåller Juslitiae-Ombudsmans-Ioslructioiien, att Suppleanten, under den ordinaries lifstid, inträder i Embetet, blott i den enda händelse, att Juslilia:- ömbudsman, för någon tid, blir uturslåndsatt, att kunna bestrida Embetet, för iråkad svår sjukdom eller annat laga förfall, hvarmed lärer menas sädane förfall, som allmänna Lagen uppräknar i 12 Gap. 1 § Rättegångs-Balken; och således kan icke en gång ifrån Instructionen hemtas något stöd för den tanke, att Suppleanten eger inträda i tjenstgöring för eller handlägga något serskildt mål, i hvilket den Ordinarie händelsevis kunde vara jäfvig.
Af 101 § Regerings-Forrnen, och äfven af sjelfva Instructionen äger Justitiae-Ombudsmannen obehindrad rutt, att öfverlemna sådane måls behandling lill Justitia?
Cancelleren.
På grund af allt detta håller jag för, det förordnandet bort uttryckligen innehålla, att Suppleanten eger inträda i utöfningen af Embetet, endast i det fall, som de åberopade Grundlags-buden omförmäla, samt i skrifvelse!! till Rikets Ständer tillika förklaras anledningarne, hvarföre Utskottet förbigått det äfven vid förra Riksdagar origtigt skedda åberopande af 25 § i Instructionen.
I alla fall hade det varit Bonde-Ståndets rätt alt erhålla svar Irån Utskottet på den inom samma Stånd gjorda anmärkning, i afseende på ej mindre tillämpning af denna § i det hela, än dess utsträckning till den i samma § icke upptagna händelse, att Justiliae-Ombudsmanuen blifver jäfvig att handlägga ett serskildt mål, för möjligheten af hvilken, sällan inträffande händelse, meningen väl icke varit, att hålla Allmänheten en serskild Justiliae-Ombudsman tillhanda; och huru ville man väl bele sig, om jäf inträffade äfven för Suppleanten? 8 Expeditions-Ut skottets Mern.
N.-o 17.
Jag anhåller, att denna min nu yttrade serskilda tanke må, såsom min reservation, åtfölja Utskottets skrifvelse lill Rikets Ständer, öfvertygad derom, att Rikets Ständer, måne om upprätthållandet af Grundlagarne och att förekomma tvetydighet och osäkerhet om hvad de sjelfve verkligen mena, icke gifva Grundlagarne någon örfil, eller låta afgå en Expedition, utaf ett tvifvelaktigt och till skiljaktiga åsigter i tillämpningen ledande innehåll.” Stockholm den 8 October 1834- STOCKHOLM, 1834. P. A/Norstedt &
Söner, Kongl. Boktryckare. Expeditions-Utskottets Memorial IV :o 18. » N:o x8.
Memorial, i anledning af dterremiss från Högloft.
Riddersfcapet och Adeln af Expeditions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse N:o 195.
Vid uppläsning lill justering inom Ridd. och Adeln af Expeditions-Utskollets Förslag, N:o iq5, till Rikets Ständers underd. skrifvelse, angående åtskilliga förändringar i Kongl. Förordningen, den 24 Augusti i8i3, om fylleri och dryckenskap, har, på grund af gjord anmärkning, att Rikets Ständers i detta ämne vid sisllidne
Riksdag aflåtne underdåniga skrifvelse icke bort i förslaget endast åberopas, utan att det vore nödigt i detsamma ordagrant införa alla de i nämnde skrifvelse upptagne ändringar af berörde Förordning, Höglofl.
Ridd. och Adeln den 10 dennes behagat nämnde förslag till Expeditions-Utskottet återremittera.