Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag derom väckt enahanda motion, samt, efter bifallet tillstyrkande af Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet, uti underdånig skrifvelse af den 2 Juli samma år, anhållit, att, så framt icke serdeles vigtipa omständigheter sådant hindrade, med förhöjning i priset af ifrågavarande Spannemål måtte få förhållas på lika sätt, sorn i anseende till öfriga fromma stiftelser blifvit genom Kongl.
InstruCtionen för Seraphimer-Ordens Gillet den 28 Apr. 1791 samt Kongl.
Katnmaroollegii Kungörelse af den 2t Mars 1815 stadgadt och förordnadt, hvarigenom det lidande, som, genom Spannemålens forslande, Tiondegifvarne förorsakades, anses säkrast kunna afhjelpa®.
Sedan vederbörande häröfver hörde blifvit, föredrogs åter detta ärende genom Kongl.
Ecclesiastik-Expeditionen den 1 Nov. 1815^ då Kongl. Maj:t fann, att någon ändring, uti hvad den 22 September 1813 i detta af - pij2 Ijfsjj. och Ekon. 1'tsTc.
Eetänkanden. seende blifvit i nåder för or dnadt, icke borde tiga ruin.
Vid ett sådant sakens förhållande, och då den ej allenast flere gångar tillförene, utan äfven vid secfnaste Riksdag, inom irenne års förlopp, bisfvit Kongl. Majt i underdånighet föredragen, som afven deröfver täckts i Nåder fatta sitt höga beslut, samtinga omständigheter under denna tid sedermera inträffat, hvilka åt den samma kunnat gifva något förändradt skick; så anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer att dermed antaga någon befattning, eller Kongl.
Majit med ytterligare förnyad skrifvelse i detta ämne besvära.
Härtill kommer äfven, hvilket Utskottet tror sig icke böra obemäldt lemna, att den öfverklaga® de förhöjningen öfver markegången af i Rd. per Tunna å Råg och Korn, samt 52 skillingar å hafra icke synes svårare, än hvad de fleste andra Tiondegifvare, vid anställd och allmänt medgifven jemförelse, få vidkännas, enär man beräknar forsselskyldigheten in natura och det lägre pris på Spannemålen, sorn i anseende till Höstetiden vanligast bestämmer bänens Markegångar.
N:r 145.
Ständers Allmänna Besvärsock Ekonomiutskotts Memorial, angående Högloft.
Ridder skåpets och Adelns deltagande med Borgershapet uti Borgerliga Onera.
T. -* ili Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskott har Hedervärda BondeSiånd't återremitterat Utskottets den 18 sistl.
Februari afgifna Betänkande, i anledning af väckta frågor, så väl om upphörande af frikallelsen för Höglofl.
Ridderskapet och Adeln från deltagande med Borgerskapet uti kostnaderne för deras hus och tomter i Städerne till Kyrko- Prest-, Scjholas- och Rectois Boställsbyggnader, samt öfrige Stadsegendomar åliggande skyldigheter, som ock Rerom, att de onera, hvilka tillhöra Gårdsägare bland Stadernas Borgerskap, måtte utsträckas till alla Fastighetsägare i Städerna, utan undantag; vid hvilket Betänkande åtskilige anmärkningar blifvit gjorde af Riksdagsfullmägtige Anders Danielsson från Elfsborgs Län, Nils Månsson från Malmöhus Län, Jo» han Wessing från Vesterås i An, Anders Jochimsson från Östergöthlands
Län och Eriv ■iccson från Örebro Län, med flera till namnen icke uppgifna Ledamöter af Hedervärda BondeStåndet, hvilka alla, af anförda skäl, ansett den ifrågavarande motionen böra bifallas, och Höglofl.
Ridderskapet och A - 954 Eesu. och Ekon.
Betänkanden. deln således icke, på sätt Utskottet förklarat, uti Srivilegierna äga någon säkerhet mot deltagande uti, eiler åläggande af andra skyldigheter utaf detta slag, än de, sona kunna hänföras till en gärd af den fria ocn oberoende villjan.
Utskottet, som redan den 15 Mars erhållit del af ofvanberörde återremiss, hvars besvarande blifvit fördröjd deraf, att
Utskottet icke förr än den 21 uti innevarande månad emottagit Höglofl.
Ridderskapets och Adelns yttrande öfver Utskottets i ärna t afgifna Betänkande, får nu tillkännagifva, att nämnde Betänkande är af de 300 Respectiva RiksStånden gilladt och bifa ietj Hvarföre ock det Hedervärda BondeStändets anmärkningar icke lära fordra någon vidare åtgärd å Utskottets sida.
Stockholm den 27 Juni 1818.
N:r 146 Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs« och 'EkonomiUtskocts Betänkande, i anledning af Hällo fl. BorgareStåndets återremiss af Betänkandet om Götha Canal arbetets inskränkning inom Linien emellan Vennern och Vettern.
Under den 25 sistlidpe månad har Vallöf!. BorgareStåndet, i anledning af flera Ledamö - Besv. och Ekon. litsle.
Beteinkandm.
955 ters dervid gjorde anmärkningar, behagat återremittera Allrnänna Besvärs- och E ;onomiUtskottets Betänkande, rörande väckt motion:
Om Götha Canal arbetets inskränkning tills vidare inom Linien imellan Vennern och Vettern.
Men, som Hedervärda BondeStåndet redan den 2 Maj bifallit detsamma, och Höglofl.
Ridderskapet och Adeln under den 16 innevarande, samt Högvördiga PrestStåndet under den 29 sistvikne
Maj tillkännagifva, att detta Betänkande blifvit lagdt till handiingarne, såsom redan afgjordt genom dessa Stånds fattade beslut, i anledning af Stats- och Banco-Utskottens förnyade Utlåtande, angående Götha Canalarbetets fortgång och befrämjande; hvilket beslut innehåller, att arbetet må fortsättas efter den af Riksens Höglofl.
Ständer år 1815 fastställde plan; så har Ekonomiutskottet icke trott sig kunna nu taga denna fråga under pröfning, ej heller ansett någon vidare åtgärd Utskottet tillkomma, än att om detta förhållande Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen underrätta.
Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Utlåtande i anledning af Respective RiksStåndens Beslut öfver Utskottets tillstyrkta åtgärd rörande 9^(
5 Besv. oeh Ekon, Utsk■ Betänkanclen. en friare handel med Svenska Skogsprodueter.
C Oedan Utskottet under den 24 sistlidna Äprill afgifvit Betänkande, deruti Riksens Höglofl.
Ständer tillstyrkas, att öfverlemna frågan sä val om ProductPlaeatets suspension, sorn om en friare handel med Svenska SkogsProducter, till Kongl. Maj:ts visa pröfning och afgörande, samt detta Betänkande blifvit gilladt af Högvördiga PrestStåndet och Vällofl.
BorgareStåndet, men äterremitteradt af Högloft.
Hidderskapet och Adeln samt Hedervärda BofldeStåndet på grund af flera i dessa Stånd dervid gjorde anmärkningar, hade Utskottet i förnyadt
Utlåtande af den i3:de i sistlidne månad förklarat sig icke af de gjorde anmärkningarna kunna hemta anledning, att förändra sin förut afgifna oaening.
Denna Utskottets åtgärd gillades af Respective Prest- och BorgareStånden) men Högloft.
Riddcrskapet och Adeln hade, under den i8:de innevarande månad, vänligen inbjudit de öfriga Respectiva Stånden förena sig i dess beslut, att godkänna de, af Herr Presidenten Friherre
Edel crantz uti åess serskildta yttrande, i ämnet uppgifna grunder, med tillägg, det borde hos Kongl.
Majit i underdånighet anhållas, om vidtagande af de Correctiver, hvilka emot missbruk af en för vidsträckt handel med ifrågavarande Producter kunde linnas nödige, hvarjemte äfven underdånig hemställan borde göras derom, att ProductPlacatet af den 10 November 1724 Ecsv. och Ekon.
BetänJtanden. 957 oell Kongl, Förklaringen deröfver af den 28:d® Febr. 1726 måtte blifva hvilande, intill dess Landets ökad* pro du tion kunde medföra en för Riket mera fördelaktig Utrikes handel.
Hedervärda BondeStåndet, som i Lufvudsaken fattat lika beslut med Högjofl.
Ridderskapet och Adeln, ar g.nom Protocolls Utdrag af den 27 i .i tlidne månad förklarat sig i det f reslagna tillägget instämma; men Högvördig®
Pre tStåndet, som redan förut förklarat <ig förblifva vid dess den 21 sistlidne Maj tilt Utskotsets första Betänkande i mälet lemnad* bifall, har icke ansett sig uti nämnde beslut l unna deltaga ; Och Vallöf!.
Borgar^Ståndet har, 1 anledning af berörde inbjudning, icke meddelat Utskottet något Utlåtande.
Vid pröfningnn af detta sakens förhållande, har väl hos Utskottet till öfvervägande kommit, att dess i Betänka..det tillstyrkte åtgärd af saujteliga Rik.
Stånden är gillad i så måtto, sorn allmänt afgjordt blifvit, det målet, med erkännande af ' andelsfrihetens stora vigt för Rikets välstånd i allmänhet, bör öfverlämnäs till Kongl. Maj.-t, men derjemte, att tväone Ständ, nämligen Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet, yrkat- underdånigt framförande af en bestämd önskao, om ent större handelsfrihet för Trädvaror, hvaruti likväl de öfrige 2:ne Med-Stånden sig icke förenat.
Af sådan anledning hafva inom Utskottet äfven olika meningar uppstått, huBikaxg till PiiksSt.
Prot. i8i7-Jä»8i 3Suml.&ir 121. 122. 6$3 Besv. och Ekon, Utsk.
Betänkanden. juvida det borda åligga Utskottet, att, enligt RiksdagsOrdningeus 73 afgifva förslag till jemkning mellan Respectiva Ståndens i berörde afseende skiljaktiga beslut* eller om någon vidare åtgärd, rörande, denna fråga, hvaruti två Stånd synas hafva stadnat emot två, hörde till Utskottets befattning.
Efter härom 1 laga ordning framställd proposition och skedd votering, har Utskottets pluralitet stadnat i den tanka, att förevarande mål, enligt Riksdags Ordningens 75 §.* icke vore jemkning underkastadt:
Hvarom Utskottet affsett vördsam underrättelse, jemte flere
Ledamöters serskilda tanka i ämnet* böra meddelas Riksens (Iöglofl.
Stockholm den 6.
Juli 1818.
Pl Högloft- Ridderskapet och Adelns Ledamötar vägnar: C, Stellan Mörner.
På Högvördig» PresfcStåndets Ledamöters vägnar: Olof Ferlin.
På Vällofl. BorgäreStåndets Ledamöters vagnar:
Fredin PS Hederv, BondeScåft' dets Ledarn, vägnar.
Nils Månsson A: J?ry%etU Utdrag af Protocollet, hållet i Riksens Flög? loft.
Ständers Allmänna Besvärs- och tiesv. och Ekon.
Éetankanden. 9j$ \
Ekonomi- Utsrotts Plenum vid Vrllmä, riksdagen i Stockholm den 6 Juli 1818. S. D: Ingåfvos skrifteliga Anföranden i:o Af Presidenten nn nn Herr Frihet* te Edelcrantz, så lydande: ”Det är icke för att blott försvara mitt enskilda tanka, icke n gang derföre ;:tt det mål, sorn nu af Diskots et behandlas, är af Stor vigt, sora jag nödgas reservera mig etnot både formen af den nu förrättade Votering och det derigenom erhållne resultat.
Det är för att söka bibehålla en riklig tillämpning af sjelfva giundlagens både ordalydelse och esprit angående målens behandlingssätt i detta Utskott, ö:h för att ej Försumma något enda af grundlagen leninadt medel, till vinnande af det stora ändamålet i enighet i besluten. 5G §. i Regeringsformen säger bestämdt* och utön undantag för Ekonomiska Utskottet, att hvarje förslag, söm icke första gått» gett, och utan förändringar eller tillsatser» antages eller ock förkastas i Stånden, bör återgå till Utskottet, för att ytterligare granskas och jenlkas; men att först, när det sålunda beredt till Ståndett återkommer, äga de magt att detsamma oförändradt eller med förändringar antaga eller förkasta.
I enlighet härmed mäste afven 75 och orra bjude^ att genom FrotocoilsUtdrag de Ees,v. och Ekon.
Betänkan den. vid Ståndens Beslut uppkomna skiljaktiga meningarne böra sedan commnniceras Utskottet, för att, så mycket möjligt är, dem sammanjemka (hvarvid ingen skillnad ar gjord, i fall nieningarne äro två, tre eller fyra)} hvarefter
Utskottet bör med förslag öfver jemkningen till Plena inkomma, hvilka sedermera först då definitivt besluta.
Sådant har äfven förut verkeligen skett med flera i detta Utskott förekomna mål.
Det påstående, att jemkning icke skulle äga rum, då endast två skiljaktiga meningar linnas, vore i min tanka att utesluta densamma, dä den lättast kan vefkställas.
Icke heller synes det rätt och med förnufts-grunder enligt, att låta en allmän fråga förfalla, så länge ett medel återstår att försöka meningarnes förening, hvilken endast i det fall kunde anses omöjlig, då de i sjelfva hufvudsaken linnas hafva genom afslag och bifall kommit i rak motsats mot hvarandra.
Stadgandet uti 75 §. att, om två Ständ stadna mot två, målet skall antingen förfalla, eller, om det icke det kan, afgöras genom Nämnd, linner således efter min tanka icke tillämpning förr, än stadgandet uti 73 §. af Riksdagsordningen blifvit uppfyldt, det vill säga icke förr än det förestrifna jemkningsförsöket i Utskottet verkeligen skett, men frugtlöst aflupit, och Stånden kommit i tillfälle att enligt samma §. definitivt beslut a, emedan också derefter, men icke förr, Stånden kunna i sina Beslut definitivt stadna två mot två.
Ecsv. •ch Ekon.
Eetcinkanäen.
95i I afseende pä den frågan, huruvida när» varande inål skulle bora alldeles förfalla, iliandelse, efter skedt jemkningsförsök, två Stånd definitivt stadna mot tvä, anser jag den böra ined Nej besvaras, emedan alla fyra Stånden i huf aidsaken förenat sig, och bifallit, att en Underdånig hemställan till Kongl. Majit bör göras, med generelt yrkande af Handelsfrihetens stora vigt i allmänhet för Rikets välstånd, såsom Ekonomiska Utskottets första Betänkande innehåller.
Skulle detta Betänkande oförandradt antagas, blifver tvä Stånds mening radande öfver två andra Stånds, hvilket ej synes vara enligt med rättvisan.
Till undvikande af ett i min tanka så olämpeligtresultat gifvesej an* nan utväg, å'11 att bägge förslagen till Kongl. Majit i Underdånighet frambäras, eller att valet dem emellan genom Nämnd afgöres, IntetdeTa synes mig stridande emot Grundlagens föreskrifter, och 75 §. i Riksdagsordningen förbjuder icke att äfven uti Ekonomiska mål vidtaga den utväg, som 75 §. i allmänhet letnnar, då två Ständ stadna mot två, att genom Nämnd bestämma, hvilken af två skiljaktiga framställningar bör hos Kongl.
Majit i Underdånighet amnälas.” 2:0.
Af Riksdagsfullmägtige 'Nils Månsson och C. F.
Berg, innehållande: Emot Högloft.
Utskottets Beslut, att emot 75 §. i Riksdagsordningen afslå all jemkning i frågan om friare utförsel af Trävaror och productplacatets hvilande eller upphäfvande, fä vi oss ödmjukeligen reservera'- 962 Sesv. p(h Elon, Utsk, Bctänkanden, J3en Votering, härvid skett, och s©m hänvist frågan till 75 §. af nämnde Grundlag, må ic* he kinna tillämpas på ds delar i Högloft, Utskottets Betänkande, hvilka af Besp,ective JUksStånden redan äro godkände, nämligen att genom Underdånig skrifvelse öfverlemna fråsan till Kongl, Majas
Nådiga pröfning, Nils, Mansson, C, F. Berg, Uti hvad Nils Månsson och C, F.
Berg sålunda anfört, instämde samtelige LedaiwW terne af Hedervärda BondeStåndet, Ex Protocpll*. A.
Fryxell, , i^rnmJOOfjOOOOgr..,- M Förteckning på 8:^e Samlingens innehåll, Allmänna Besvärs- och EhonorniUtshottens Betänk anden och Förklaringar angående; N-I 1.
HUökt antal Canzli-Betjening Sid. 3 g, Bränvinsbranningens fortfarande eller inställning -*» 4* 5, Anmärkningar vid sistnämnda Betänkande llj. 4.
Ändring i i:a Art. 3 §. af Kongl. Förordningen om Branvipsbrä,aningen den 20 Dec. 1314 59- <j, BondeStlndets remiss af ett Memorial om KyikaOrdningens efterlefnad och verkställighet 62, 6, Brest Stan dets remiss af Doctor Stenhammars Memorial 0111 saknad eller fördröjd verkställighet S Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers Beslut <54' 7, BondeStåndets remiss ä ett Memorial om .dea n> a Psalmbokens utgifvande 65. g.
BondeStåndets remiss ä Doctor Stenhammars ofvannämnda Memorial 66, 9.
Mandel vid Marknader före utlysningen 67, ro. Yrkadt förbud för Tjenstdrängar att ut* • vandra från Länen Och söka arbete 70. jl. Yrkad befrielse för Vestmanlands rRegemente att fominenderas till arbete vid Götha Canal 72' X2.
Arfvode för Läkare, vid besigtningar u nylegdt manskap 70. X3.
Förhöjning 1 betalningen till Inqvarteringsgifvare för underhåll till tågande trupper 79. 14.
Göta Canal.Bolags skyldighet att underhålla vägstycken i Skaraborgs och Qstergöthlands
Län 85' 15.
Ett Memorial om angelägenheten att förekomma Riksdagsärendenas afgörande imellan Riksdagarna m. m. 39; 16.
Skyldigheten att fortskaffa
Bref och Order inom Regementena 90.
143- ^äckt fråga om en ny allmän Vägdelning samt utvidgad rättighet till Grushemtnirtg 94 6. 144* Föreslaget förändrådt sätt till KrOnoTionde-SpantnSlens utgörande till Stockholms Stora Barnhus 949‘ *4S Äterremiss i frågan 0111 Ridderskapets och Adelns deltagande med JBorgérskapet uti Borgerliga Ortera 953» 14Atérremiss i frågan örn Götha Canal arbetets inskränkning 9541 147.
RiksStånderts Beslut i frigän öm ön friare handel med Svenska Skogsproductet’ 95^* Serskildta Utskottets Retänkandtn och Förklaringar. 1.
Öm hittills vidtagne åtgärder i frågan onl indragning och sammanslående af öfverflödiga Embeten och T|enster 2.
Om ghirtderne för en'allmän reglering af Statens Embeten och Tjenster 6$6i 3.
Vid sistnäm da Betänkande 377» 4.
Om ytterligare en Canzlxst 912. 5.
Angående föreslagen förändrad reglering med aflöningen för Krono-Uppbördsmän neti i Rikets Städer 91g. 6.
Om föreslaget ökädt antal Betjening vid LandCanälierne och LandsContoren 91^* 7.
Om ett förslag till Norrländska Länsns sammanslående 921» •3>-eQ»“*SE'
Förteckning på Ö'.cle Samlingens innehåll, jilhnänna Besvärs~ och EhonorniUtshottens
Betänkanden och Förklaringar angående?
Ebr i. tiilökt antal Canzli-Betjening Sid. 3 g, Bränviosbranningens fortfarande eller inställning **■ 4« 5, Anmärkningar vid sistnämnda Betänkande lU 4.
Ändring i r:a Art. 5 §. af Kongl. Förordningen om Bianvipsbränningen den 20 Dec. iö 1.4 59- g, BondeStiindets remiss af ett Memorial om
KvrkuGrd ningens efterlefnad oell verkställighet 62. 6, PrestStändets remiss af Doctor Stenhammars Memorial om saknad eller fördröjd verkställighet ä Kongl.
Majitsoch Riksens Ständers Beslut 6^, 7, BondeStåndets remiss å ett Memorial om .den nya Psalmbokens utgifvande 6g, g.
BondeStSndets remiss ä Doctor Stenhammars ofvannämnda Memorial 66, 9.
Handel vid Marknader före utlysningen 67, ro. Yrkadt förbud för Tjenstdrängar att ut* ■ vandra frin Länen och söka arbete 70.
Ii, Yrkad befrielse för Vestmanlands rRegemente att $ominendecas till arbete vid Götha Canal 72* j2.
Arfvode för Läkare, vid bes.igtningar å nylegdt manskap 76. ig.
Förhöjning i betalningen till Inqvarteringsgifvare för underhäll till tagande trupper 79. 14.
Göta Canal-Bolags skyldighet att underhålla vägstycken i Skaraborgs och Qstergöthlands Län 85- ig.
Ett Memorial om angelägenheten att föiekomma Riksdagsärendenas afgörande imellan Riksdagarna m. m. 89; 16, Skyldigheten att fortskaffa Bref och Order inom Regementena 90. — 964 — 17.
Vissa omständigheter vid Indeldta Regementenas Beklädnadssätt 38- Co.nministrarnes befrielse fran skjutsningsskyldighet för sina Boställen 19.
Yrkad befrielse från skyldigheten att lemna Bränntorf till Warbergs Fästning 20.
Vilk oren för Jordegare .vid Torpares antagande 1 21.
Yrkad .befrielse,för Gifta ttersorier från Beväringsskyldig b eters 22.
Mäntalsskrifningars och Uppbörds-Stämmors förrättande £3.
Allmänna LandsvHgarnes rätande och förkortande £4* SpanmåUMagazins inrättande i Borås 25- Uppbäfvantfe a t färb det emöt bruls och nyttjan.le af arbetadt Silfver utöfver ro Lods vigt £6 Yrkad rättighet för Städernas Magistrater att ut 'arda Respass £7.
Skyldigheten att sfskala Barken 5 utsvnta Ekar £8- Åudring och inskränkning i Kronobrefbä ring en 29.
Förbud emot Marknaders början dagen före eller efter någon Söndag eller Helgedag 30.
Anstalter till förmon för vissa Fabriker och PappersBruken gr.
Grunderne för ArrendeAfgiften å Militaire- och Civile-Ti-nstemäns Boställen 32.
Inskränkning i Borg erskapens rättighet att besöka FriMarknader på Landet 33 Kringspridande af nyttiga Landtbruksredskap 34.
Förordning om vattenverks egares åliggande 33.
Lumpsamlares Reseråttigbet gö.
Upphörande af Dykeriets befattning med Skepp ocb gods, då skeppet i Lotsmans farvatten af Lotsen sättes på grund 37.
Föreslagen ny reglering af Socknarne i Riket §3.
Skyldigheten att vårda Fattiga 92. 95- 90- 100. 102. 102. 103. 107. ' / 108- no. 115* 117. 120. 123* 127. 130. 132. 155- 13Ö. 144. 34 ö248. i- 965 — 39.
Spectaklens inställande pa de större Högtidsdagarne och näst föregående aftnar 40 Bruks- och Tnllqvarns-egares deltagande i vägrödjning 41.
Jemkning af Roteringen i Tossbo cch Vedbo Härader af Elfsborgs Län 42.
Yrkad rättighet för Städernas Magistrater att förrätta alla DykeriAuclioner 43- De i Riket bruklige Vigtsorlefä återförande till enhet 44.
Förläning»- och Lönings-Hemmans förmöner i Halland 45.
Väckt fråga om KronoUppbördens öfverlemnande till KyrkoRådet i hvarje Församling 46.
Yrkad jemkning } Transportskyldigheten af Tionde- och Afrads-Spanraålen 47- Fördelning af Vägbållningssky Idigheten vid och omkring Norbergs Grufvor 48- Markegångssättningen 49.
Boskapsafvelns uppmuntran i Blekinge ,50.
Undersökning efter Stenkol på Öland 51.
Fri Tackiernshandel 52.
Yrkadt förbud emot införande af utländskt spunnet Bomullsgarn 53.
BIHANG till Samtlige Riks-Ståndens Protocoll, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm åren 1828 och 1829.
Första Samlingen, innehållande Kongl. Majlts Nådiga Berättelse, Propositioner och Skrifvelser* Tredje Bandet« Första Hiiftet. ■ i!
V ' ':v „ .
Maj.-ts Nådiga Propos. N.o 6^.. i I afskrift mcdclclad Exp.Utsk. d. »5
Maj l8ag.
N:o 64- KONGL. MAKTS Nådiga proposition till Rikets Ständer, angående Förmons-rätt för Upsala Academie hos dess Uppbördsman , i afseende ä medel, som af dem för Academiens räkning blifvit uppburne eller förvaltade; Gifven Stockholms Slott den 27 Mars 182g.
IIos Kongl. Majit har Consistorium Academicum i Upsala , genom Academiens Canceller, i underdånighet anmält, att, vid lid efter annan hos Academiens Uppbördsman och Redogörare yppade balancer och deraf följande Concurser, någon förmons-rätt i afseende å deras Uppbördsskulder icke blifvit Academien tillerkänd, på den grund, att någon sådan rätt icke vore genom gällande
Lag uttryckligen bestämd; hvarföre
Consistorium i underdånighet anhållit om stadgande af en Författning, som tilläde Academien lika företrädesrätt hos dess Uppbördsman och Redogörare för Academiens uti deras händer komne medel, som blifvit Kronan med Bih. lill R.
Prof. 1828 och 182g. 1 Sami., 2 Band. t8:de Häftet. 1 2 Kongl. Maj .ta Nådiga Propos. N.o 64. flere uti 17 Cap. 8 §.
Handels -Balken tillagd.
Såsom stod för denna anhållan har blifvit anfördt:
Att Lagens grund och mening, vid fastställande af företrädesrätt för uppbörd, måste vara, att Kronan samt publika Verk och Inrättningar icke kunna sjelfva omedelbarligen upptaga de dem anslagne medel, hvarföre serskilde Tjenstemän måste till uppbördens förrättande förordnas, och då de allmänna medlen ovilkorligen måste till sina bestämda ändamål bibehållas, har omsorgen för det allmänna bästa fordrat, att tillägga Kronan och de publika Verken förmonsrätt framför Uppbördsmannens enskilde Borgenärer, hvilka, med kännedom om hans uppbördsmanna-egenskap, kunna vakta sig att lemna honom vidsträcktare credit; Att lika skäl, som i detta afseende förekomma till stöd för Kronans förmonsrätt, äfven böra vara gällande för Academien; Att genom serskilda Författningar en sådan förmonsrätt blifvit för serskilda Verk och Inrättningar stadgad, såsom för Sockne - Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.o 6^.
3 Spannmåls-Magazins-Inrättningar hos deras Föreståndare och Syssloman; förStäderna, uti deras Uppbördsmäns tillgångar, för hos dem innestående uppbörds-medel, samt, för Rikets Ständers Bank, hos dess Casseurer, för af dem om händer hafvande Bankens medel ; Att, enär Upsala Academies räntegifvande Egendomar äro af frelse-nalur, borde deraf följa, att Academien hos sina Uppbördsman skulle ega samina rätt, som genom allmänna Lagen blifvit Frelseman, lika med Kronan, i detta afseende tillagd; Alt ifrågavarande förmonsrätt, allt ifrån äldre tider och ännu år 1818, ansetts så gifven och klar, att uti uppkomna C011- curser en sådan Academiens rätt icke ens blifvit bestrjdd; samt slutligen Att, uti det nyligen utarbetade förslaget till ny allmän Civil-Lag, alla allmänna, af Konungen stadfästade Cassör, Penningeverk och Inrättningar blifvit, uli 22 Cap. i5 §.
Handels-Balken, ansedde såsom egande lika rätt med Kronan hos de Tjenstemän, som äro satte att deras inkomster uppbära.
Då Kongl. Mnj:t tagit detta ämne i 4 Kongl. Majds Nådiga Propos.
N.o 64- Nådigt öfvervägande, har till Kongl. Maj;ts kunskap kommit, att, under nu påstående Riksmöte, fråga hos Rikets Ständer blifvit väckt och till deras Lag-Utskotts behandling öfverlemnad, angående stadgande i allmänhet af alla de serskilda förmonsrätter, som i Concurser böra ega rum, i afseende på fordringar afdika beskaffenhet; äf hvilken anledning Kongl. Maj:t, efter att hafva i ämnet hört Dess Stats-Råd och Högste Domstol, vill härigenom i Nåder föreslå Rikets Ständer, att, vid uppgörandet af Lag-förslag angående förmonsrätter i allmänhet, jemväl taga omförmälde af Consistorium Academicum i Upsala väckta fråga i betraktande, så att