Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
T v å händer törnrosblad hackas fint och blandas väl m e d degen, som därefter kaflas ut mycket tunn och så får ligga att torka en timme, hvarefte?
den hackas fm som gryn.
Grynen sällas genom ett groft durkslag och böra sedan få ligga en dag och torka, väl utbredda pä ett fat, i ett varmt rum.
Dessa gryn kunna gömmas längre tid.
M e n nu till sop- p a n!
Till sex personer är 1 knapp vanlig tekopp gryn tillräcklig, och dessa vispas var- samt i kokande mjölk, hvari lägges — om man vill — ett skedblad smör.
Efter en tim- mas kokning vid sakta eld är den färdig och kan afredas m e d ett par äggulor, som förut vispats m e d litet mjölk.
Salt och socker efter behag.
N:r 702. llviiken anses vara den bästa handelsskolan inom värt land, m e d uudervis- ning äfven uti tyska och engelska språken?
Hvad brukar en kurs kosta och huru lång är den?
Si Ebon Iloi.
N:r 630.
U r en tidningsartikel för dagen har j a g sett, att några droppar ättika och litet socker skola göra vatten läskande under hettan.
Vilja » Företagsam » (n:r 651) och » Alia — t » (n:r 65B) uppgifva sina adresser till Elin, Väekelsdng p. r., skola de önskade beskrifnin- garna och profverna erhållas.
N:r 657.
T a g finstötta äggskal och gnid grytan m e d, så blir emaljen hvit igen.
N:r 68 I.
Om » Mary » vill uppgifva sin adress till vA.
» pöste restante, Götehorg, sändes gärna ett » skott » af inympadt fikonträd.
O m det rätt skötes, får man två skördar på året.
N:r 683.
A f egen och andras erfarenhet kan meddelas, att van och godkänd lärare linnes att tillgå i Stockholm, Hamngatan l B, under adress kand. F.
Laraberg.
K u r s, som jag tror, c:a 2 / månader.
Afgift ungefär 100 ' kronor.
O — da F. — —.
E n bra kurs (privat) kan genom- gås för kapten Norlander, adr.
Lund, i sjuk- gymnastik, friskgymnasti .., massage och ana- tomi för ett pris af ungefär 200 kronor.
K u r - sens längd är omkring 1 månader.
Själf har undertecknat deltagit Torra året i en dylik.
l A l l m.
Telefon 6 1 3 6.
•£,.2 •o a) a S J » •Dö •5 b^ä a o; S.
» O o ™ Å S !2 z s-o o s a co ^ o r / &gt; „ a » 9. m z - - 3 S.
M 8, o * j «;; S; &gt;&lt; 0 9 « S t v 03 T3 CLl a affär!
Af en tillfällighet kan re el kö- pare på förmånliga vi / kor genast få öfvertaga en gammal väl re- nommerad tapisseri- och mode- handel i Eksjö.
Reflekterande torde hänvända sig till egarinnan af affären, frö- ken Livi [2403] Stjernspetz, Eksjö.
21112) Stärkelse, svenskt fabri- kat, gifver lin- net, utan att för- störa det, en bländande hvit färg.
[1487] 3 " ja o 53 o ta « " 3 cs &gt; Q ra &gt; Se den större annonsen i n:r 25 för i år.
O ombesörjer genom fullt kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher g r a t i s åt Iduns abonnenter och för uppdrag åt andra mot en obetydlig ersättning.
Kunglig O t t o Etui- G i l l b e r g s &amp; Portfölj fabrik, Goda varor.
[2278] 2 7 d e c e m b e r är 3:dje dragningen i Kulturhistoriska Föreningens lotteri på konst-, industri- och slöjdföremål.
[1939] Billigast af 1,000 2,000 par Damstrumpor 1,700 st. Barnkoftor 1,450 » 2,000 » ext.
i:a Dam- 1,600 &gt; ext » » &gt; 4,50 * 2,50 kläder 3 — 9 år » » 7, — &gt; 3,75 » 9,50 » 5, — &gt; &gt; 10, — &gt; 5,50 » » 6, — » 3,75 västar, hemst.
&gt; » 4,so hemstickade koftor, hemst.
&gt; » Germania d:o H B5 Vesterlängptan 05, telefon 65.
1 ä: t 400 » G a n y t t helylle-Chewiotbyxor, » 2,50 » 2,75 » 4,50 Norrk.
l m i e r, l ä s k v a t t e n, tillverkningen under kontroll af hr professor med.
J o l i n.
Bryggeri-Aktiebolaget Sveas Mineralvattenfabrik, B e r g s g a t a n 2 3, Bell telefon 11 9 7.
telefon 6 4 T T.
S-.t Galmier, det på kontinenten, isynnerhet i Frankrike, mest använda läskvatlnet är förordadt af svenske läkare och rekommenderas som en lätt och helsosam dryck på grund af nedan stående: Utdrag ur protokoll vid Svenska läkaresällskapets sammanträde den 27 maj 1890.
H r Sondén omnämnde, att artificielt S:t Galmier-vatten af fabriken Svea införts i marknaden, och förordade dess användning såsom läskedryck i stället för de allt för mycket använda biliner- och vichyvattnen.
Dessa starkt alkaliska vatten kunde svårligen vara lämpliga att förtära i de mängder, som mången, ej minst i Stockholm, plägade göra, och det skulle, enligt hr Sondéns tanke, vara vida nyttigare att såsom läskedryck förtära sådant vatten som S:t Galmier, hvilket också pä kontinenten erhållit vidsträckt användning i detta hänseende.
Katt utdraget betygas [2301] M. Sondén.
C a r l 600 par halfylle Diagonalbyxor M ö b l e r J o h a n s o n s i n g s - a f f ä r, ijooo m. korderoj dubb.
helylle 8,000 2,000 » » » fin-fint klädningst.
» 7, — » 4,20 0,80 » 0,63 » halfylle diagonal (det starkaste byxtyg och sommaren » mest 1890 400 par meter » 2, — &gt; 1,50 » Kronkorderoj 1,100 » Imit.
Jäger-Tröjor till 1,10, år par » (ny i:a 28 0,90 sort) Jäger-Kalsonger » 1,10, 1,50 1,25 1,50 hellinne Téservetter S m e d m a n 2,50 Näsdukar coul.
Kladningar 3 — 6 Flick- år 3,50 Profver endast då 20 öre bifogas.
A. Viiliamsson, Vesterlånggatan 57, Stockholm, 2,25 Extra fina hemstickade Stockholm.
d e n ä l d r e s Handels-Skola, 0,50 med röd bard och fran st. 28.
2,50 1,25 » Hemväfda ext.
1: a fållade Borås- 1,700 Hufvudkontor: Drottninggatan 3 — 6 st. Extra i:a hemväfda Förklädstyg dus.
och L i f r ä n t o r.
[2322] 2,75 » st. hemstickade Tricotkläder 200 mönster.
L i f f ö r s ä k r i n g Kronkorderoj-byxor 1,800 2,000 tr. meddelar 0,95 praktiska bjuda på i skjortväg) 1,400 e n kommer att dussin näsdukar 900 D r o t t n i n g g a t a ».
st. Stanleys-Skjortor (dessa äro de finaste 200 4 5 [2306] Stor utställning af M ö b l e r i m o d e r n a och antika som finnes) i endast moderna mönster 2,000 600 H v a r j e h u s m o d e r, som sätter värde på att vid hembak- ning erhålla goda småbröd och tårtor, spis- och knäckebröd, olika sorters lim- por, olika slags karameller och glace samt god jäst m. m., m. m. bör in- sända 75 öre i frimärken till C. O. Ek- blad &amp; Comp:s bokhandel i Vestervik, då portofritt erhålles en tillförlitlig S a t s - b o k för nämnda ändamål.
[2167] S &gt; Extra i:a dam- ^ r ^ S S H S S S S S r ^ OBS.!
LUDV.
AXELSONS Guld-, (1 Silfver- &amp; Nysilfvermagasin.
St. J sort.
lager t. allra lägst möjl.
[] Förlofningsring.
af brukl.
storl.
på fl lager.
Stockholm, Iduns Tryckeri Fredagen den 6 december 1895.
N:r 49 (416) Byrå I Prenumerationspris pr å r: Idun ensam kr.
5; — Klara södra k y r k o g.
» 5: — Iduns Modet., mänadsuppl.
» 3: — Prenumeration sker å alla post- Barngarderoben » 3: — anstalter i riket.
A n ii o DIS p r i s: 35 öre pr nonpareillerad.
För ' Platssökande " o. » Lediga platser » 25 Öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv.
Utgifningstid: livarje helgfri fredag.
t Charlotte Ramsay.
» Blomman på Kinnekulle ».
lår i Stockholm Eamsay, Den född aflidna, ständigt ökad afled den Wästfelt, hvilken sjuklighet 17 n o v e m b e r änkefru i d e n h ö g a åldern o m k r i n g t j u g u år — varit — innestängd g a r n a af sitt h e m, h a d e e n g å n g v a r i t m ä r k t personlighet.
Gift s e d a n på af 8 3 Charlotte hennes år.
Östergötland grund af i n o m de fyra en väg- e n i n o m s t o r a k r e t s a r he- styfdotters dagliga åldrande, — närhet.
familj, Arbins på Tångestad R a m s a y i n g e n af s i n a n ä r m a s t e i Men stor en o c h för d e n n a och intagande kammarherre ä g d e fru vänkrets krets blef personlighet trots omgaf trollmakten år och I i sin fortfarande den af h e n n e s g e n i a l a sjukdom oförändrad.
d e n n a k r e t s af v ä n n e r fun- 1836 m e d löjtnanten m.
O. nos m å n g a i vår odlings histo- Ramsay, ria bebodde honom det en de af hon ståtliga Hellekis, vackraste egendo- marne på Kinnekulle.
karnes gästfria dinnan — med I ma- h e m v a r vär- för hvilken man ryktbara Men personligheter.
g e n o m dessa och andra v ä n n e r s s a m t f r ä n d e r s d ö d, lik- som g e n o m sin e g e n s t ä n d i g t ö k a d e s v a g h e t b l e f h o n allt m e r beröfvad det, som utgjorde återupplifvade det gamla nam- hennes net » b l o m m a n på Kinnekulle » lifvet.
H o n f a n n d å i r e l i g i o n e n personliga rikedom i — u t m ä r k t g e n o m sin sydländ- s t y r k a att ska, n e r a o c h att m e d b l i d stillhet, strålande och själfulla f ö r e g e n d e l resig- skönhet.
Men ingen kunde vara utan skymt i h e n n e s n ä r h e t, u t a n att finna, d e n stora e n s a m h e t o c h d e d j u p t af b i t t e r h e t, b ä r a att äfven h e n n e s a n d l i g a begåf- kända ning var m y c k e t ovanlig.
Hen- förde.
Men f ö r andra nes nerade hon icke i sina talanger människa s å s o m sällskaps- v o r o af d e t u t s ö k t a slag, s o m m a n endast finner annars nästan i e n Pariser-sa- sorger, s o m åren med- äga lyckan, och hon lika förstående, lade deras med d e n finaste t a k t, f ö r s t o d h o n att s a m m a n h å l l a o c h lifva hvarje krets, s o m o m g a f hen- n e, af h u r u o l i k a e l e m e n t d e n än var Fru änka, sammansatt.
i Som bankir dotter, och brann afseenden då snart nerositet hennes hon bod- ende åren.
son var i Amerika och hennes fru Ottonie de (på A n k a r s r u m i Södra Maré Tjust) e n d a s t tillfälligtvis k o m p å be- sök i hufvudstaden — liksom låta att glädje lika genialiskt u p p - och trettio af ö n s k a n att g a g n u t s t r å l a ö f v e r alla, finningsrik, sista de- och hennes välvilja var i dessa 1862 de som hon sorger.
nöd, år till S t o c k h o l m, d ä r de Hon lindra R a m s a y blef flyttade delade också andras glädje lika varmt, hjärtlig liksom kraf p å l i f v e t.
H o n v i l l e h a s e t t alla long.
M e d tjusande behag och älskvärdhet, resig- som hennes v a r finkänslig.
ge- Själf g l a d d e s h o n till d e t s i s t a m e d ädel, spontan hänryckning åt allt g o d t, a l l t s t o r t, a l l t s k ö n t, och hon mottog hvarje delande o m något dylikt d e n ifriga t a c k s a m h e t, uttrycka med- med andra för en dyrbar gåfva.
Fru R a m s a y bibehöll nästan
IDUN 386 1895 Skall kärleken rätteligen v ä x a till, så måste de äkta makarne dela a l l t med H. in i d ö d e n den själens eld, m e d hvilken h o n städse omfattat lifvet o c h litteraturen, vetenskapen o c h konsten, j a äfven politiken!
E h u r u h o n under årtionden icke l ä m n a d e sina r u m, b i b e h ö l l h o n e n till d e t o t r o l i g a grän- s a n d e f ö r m å g a att g e n o m sin lifliga f a n t a s i l e f v a m e d i d e t lif, från h v i l k e t h o n v a r af s t ä n g d, att g e n o m sin k l a r a i n t e l l i g e n s u p p - fatta tidens händelser o c h l e d a n d e personlig- h e t e r s å v ä l i in- s o m u t l a n d e t.
S ä l l a n fick m a n h ö r a m e r a skarpsinnigt träffande o m - d ö m e n, i en m e r a klar, s a m m a n t r ä n g d o c h e l e g a n t f o r m, ä n af d e n n a från l i f v e t allt m e r i s o l e r a d e å l d r i n g, s o m d e sista å r e n h v a r - k e n k u n d e l ä s a eller s k r i f v a själf, men s o m fortfarande k ä n d e o c h t ä n k t e rikare, s n a b b a r e, finare än d e flesta, h v i l k a p å n ä r a h å l l k u n d e l y s s n a till lif v e t s b r u s a n d e m å n g f a l d af toner.
A f dessa trängde endast några d ä m - p a d e l j u d till d e n g a m l a p å h e n n e s h v i l s o f f a i det smakfulla h e m, där h o n var o m g i f v e n af sina m i n n e n o c h u t t r y c k e n af s i n a b a r n s o c h barnbarns ömhet.
M e n af d e s s a d ä m p a d e ljud förmådde h o n m e d en underbar intuition a n a s i g till h e l a s y m f o n i e n.
M e d fru C h a r l o t t e R a m s a y h a r ä n n u e n g å t t b o r t af d e t själfulla k v i n n o s l ä k t e, s o m b l o m m a d e u n d e r århundradets första halfdel o c h s o m af i n t r y c k e n från d e n d å t i d a litte- r ä r a s t o r h e t s p e r i o d e n erhöll o sin a n d l i g a ut- v e c k l i n g, e n u t v e c k l i n g, s o m i alla a f s e e n d e n b l e f m e r a fri o c h fin, ä n d e n n u t i d e n s » v ä l organiserade » läroverk meddela.
M e n o m o c k s å C h a r l o t t e R a m s a y k a n sä- g a s hafva varit t y p i s k för en hel kvinnlig g e n e r a t i o n, så är d e t d o c k v i s s t att, ä f v e n i n o m d e n n a generation, var h o n en undan- t a g s v a r e l s e, af n a t u r e n u t r u s t a d m e d e n s l ö s a n d e r i k e d o m af krafter, krafter, h v i l k a u n d e r a n d r a förhållanden skulle g j o r t h e n n e s n a m n k ä n d t o c k s å i n o m d e t o f f e n t l i g a lifvet.
N u b l e f h o n af s j u k d o m e n t a g e n a f s i d e s, o c h d e t är e n d a s t e n år från år allt t r ä n g r e v o r d e n k r e t s af a n h ö r i g a o c h v ä n n e r, s o m i ett o f ö r g ä t l i g t m i n n e b e v a r a r d e n e n g å n g rundt o m i landet m e d beundran omtalade » blomman på Kinnekulle ».
Så ny deras unga lycka var, än morgonens friska dagg låg kvar öfver hjärtats drömmar och trånad, och hcarje flyende stund dem bar ett löfte om ännu sällare där i smekets och kärlekens månad.
» Du kåre » — hon smög sig in till hans bröst, och ömhet skålfde i hennes röst — » du käre, månskorna såga, att lyckan kommer och lyckan går.
Den räcker en dag, den räcker ett år, och sedan skall ödet väga hvart lod af sällhet mot pund af ve!
Kanhända — och dock jag lugn kan se en slöjad framtid till möte.
Den bringe mig lust, den bringe mig kval — hvad så, om jag blott mina dagars tal får sluta som nu en vårens kväll med hufoudet i ditt sköte!
» Hvad var väl mitt lif, förrån dig jag såg?
En öde hedmark det för mig låg, där inga blomster glödde.
Men du, du kom med sol och med regn, och stilla i kårlekens milda hägn ett yppigt blomlif det födde.
Så låt oss tömma i fulla drag det vin, oss bjudes i lyckans dag och kårlekens ranka bår oss.
Kanhända oss sorgens natt snart når, men den än är ju re ' n på dagen tröskeln när oss! » står —.
Hon tystnade plöstligt — blek.
om kind.
Ett sällsamt sus i vind?
En fläkt af ett gåtfullt öde, som gick sin ljudlösa gång förbi?
Hennes blick ett spörjande, letande uttryck fick, som sökte hon ängsligt därute det flyende näet fånga fatt — men dimman gled öfver ängen att varsla en frostig natt.
E m i l K l é e n.
I smekets oeh kärlekens månad ... * e sutto på balkongen, öga i öga och hand i hand.
Därute af dag förgången än dröjde i väster glöd och brand; det var som om den hölls fången af röda, fjättrande band.
Från hvita syrener doften slog, och hån genom svalkan kvällsluft drog och möttes af andra dofter från gårdens prunkande blomrabatt, men glimmande månen på fästet satt, och dimman att båda gled en kylig öfver natt.
ängen Martensen.
h o n skulle hafva m i d s o m m a r d a g e n.
Prost- i n n a n g i c k o c h b a n d u p p r o s o r m e d till- h j ä l p af s i n y n g s t a d o t t e r.
Hon höjde sin hand, som nyss han kysst, och visade ut öfver nejden tyst; det var som dess stilla fägring fick en dallrande spegling i mörkblå blick.
kanhända hvarandra.
" Tolstoyaner. "
sJK ^frästgårdsbyggnaden låg på en sluttning i t^Sf trädgården, och g e n o m trädgården gick en l i t e n å, p å si:: a ställen ö f v e r s å l l a d m e d h v i t a näckrosor.
D e t var några dagar före mid- sommar.
Prostens son, den unge kandidaten, som skulle blifva landtbrukare, var sysselsatt m e d att skyffla t r ä d g å r d s g å n g a r, så s v e t t e n s t o d h o n o m i p a n n a n.
M ö s s a n satt p å n a c - ken.
H a n s å g h u r t i g o c h v a k e n ut, h v i l k e t h a n också var.
Nere v i d åkanten låg hans syster, Elin, oeh sköljde on hvit sommarklädning, s o m M e n i morotslandet, m e d en h a l m m a t t a un- d e r k n ä n a, l å g g a m l e p r o s t e n s j ä l f o c h rensa- de morotslandet.
Han hade handskar på, t y icke blott s o m hyfsad människa, utan äfven s o m präst, ville han hafva rena hän- der.
H a n anförtrodde ingen annan än s i g s j ä l f att s k i l j a o g r ä s e t från d e s p ä d a morötterna.
O c h därute låg han nu o c h t ä n k t e öfver, h v a d han i nästa predikan skulle säga sina församlingsbor.
D e t g i c k a l l t i d b ä s t att få i h o p p r e d i k n i n g a r n a u t e i G u d s fria n a t u r, t y c k t e han, o c h erinrade sig därvid, huru K r i s t u s h a d e t a l a t till f o l k e t f r å n b e r g e n och vid Genesarets sjö — ute i naturen.
G a m l e p r o s t e n h a d e, så s o n af » b ä t t r e f o l k » h a n var, v a n t sig v i d några t i m m a r s kroppsarbete dagligen, e m e d a n han fann det n ö d v ä n d i g t b å d e för kroppens o c h själens hälsa.
Rensa morötter var då egentligen icke n å g o t arbete, t y c k t e han — m e n han brukade också såga v e d och bruka jorden.
O c h alla s i n a b a r n detsamma, på samma en bildad uppfostran.
hade han vant vid gång han gaf d e m F ö r d e t f ö r s t a är k r o p p s a r b e t e t n y t t i g t, s a d e h a n, f ö r d e t a n d r a b ö r a alla l ä r a d e t, d ä r f ö r att i n g e n m ä n n i s k a, e j e n s arftaga- ren till m i l l i o n e r, v e t i h u r u d a n t l ä g e h a n kan komma.
J o r d e n rullar, l y c k a n s h j u l l i k a s å — i n g e n t i n g är v a r a k t i g t p å v å r t klot.
V i b ö r a, så v i d t m ö j l i g t är, v ä n j a oss vid vår stamfaders sysselsättning.
De m ä n n i s k o r, s o m t r o, att m a n b a r a l a t a d e s i g i paradiset, taga bestämdt miste.
Jag kan icke t ä n k a m i g en evighet, där tillvaron s k u l l e b l i f v a ett » d o l c e far n i e n t e ».
Det körde på vägen utanför-trädgården, det k o m främmande, och prosten skyndade in f ö r att t v ä t t a s i g o m h ä n d e r n a.
H a n k o m s n a r t t i l l b a k a.
D å s t o d p å går- den en h ö g ämbetsman, prostens akademi- kamrat.
D e h a d e i c k e r å k a t s p å m å n g a år.
Glädjen blef stor å ö m s e sidor.
Prostinnan och barnen h a d e k o m m i t fram o c h tagit e m o t g ä s t e n, i n n a n far h a n n ut.
E f t e r m i d d a g e n g i n g o p r o s t e n s m e d sin gäst ut i trädgården, o c h det » välsignade » k r o p p s a r b e t e t k o m å t e r p å tal.
» H v a d d u stått v i d d i g, I s a k, » s a d e g ä s - ten och betraktade den gamle vännen m e d strålande blick.
» Ä n du då, » utropade prosten.
» Jag skulle k ä n t i g e n dig bland tusen.
Ingen g r å s t r i m m a i d i t t v a c k r a, m ö r k a hår, o c h d u h a r ä n d å h a f t o c h h a r m y c k e t att stå i.
» » M e n j a g s å g a r själf d e t m e s t a af m i n v e d, o c h j a g g å r a l d r i g p å själs- o c h k r o p p s - kraft-mördande tillställningar, » svarade vän- n e n; » d ä r f ö r är j a g d o c k i c k e s ä l l s k a p s - skygg.
J a g e n d a s t l e f v e r efter m i n a prin- c i p e r — o c h d u lär j u r e n s a m o r ö t t e r, h ö r jag. » » H a ha ha, » skrattade prosten.
» D e t är väl det minsta, j a g g ö r.
J a g sågar v e d, j a g s o m du, o c h arbetar i trädgården s o m en dagsverkare, o c h s o m m i n hustru delar m i n a å s i k t e r i u p p f o s t r i n g s v ä g, så h a f v a v i u p p f o s t r a t alla v å r a b a r n till a r b e t s f o l k.
IDUN 1896 .ram d i n a h ä n d e r ner * .dan, » Jag tycker » Jag har vill är så r o l i g t att kunna så j a g i n t e b e h ö f v e r som sällskapsdamen gång, » sade » D å tar m a vis, » det s o m helst, söka plats j a g m i g hellre uppfostrat yttrade hafva pigtjänst. » mina barn vara o c h välfärd; en nog- vård det uppfostran Jag uppväxande äro onaturligt Jag det, som allra Göran! » gå- grefve Torsten Rudenschöld var ståndscirkulationer, att till natur- första hand b ö r bjuder, V ä l vet jag, att detta uppföda barn ingalunda alltid blif vit sitt fulla ej anvisat, jämförlig med den, naturen själf sätt D u vet, j a g sade själf i värde uppskattadt, o c h att födningssättet genom förbättrade en så betydande att metoder vun- utveckling, ej så sällan fordras att E n annan sjukdom, för hvilken äro utsatta, men hvilken nästan aldrig drabbar dibarnen, är den mördande barnkole- ran, hvilken särskildt sommartiden o c h i våra på olika sätt uppfödda Många andra som anföras modersmjölken bäst da s o m blef s j u k af V i togo henne med o c h tydligast alla de brister, hvilka den uppfödningsmetoden för i sitt släp- barnet, enliga m e d mina barn.
mare ingå i detalj; jag vill emellertid ej lämna undandrager h o n k o m h e m, v a r h o n alldeles frisk — h o n dessa viktiga saker alldeles åsido, utan påpeka käraste hade några af det artificiela uppfödningssättets mest om i ögonen fallande bristande sin m e n j a g tror hårtång hemma hos ej, h o n förnedrar sitt, s i g till att begagna den mera. » » Nå, derar men Bland dina söner?
medicin.
M i n äldste M i n y n g s t e här stu- skall ä g n a s i g åt j o r d b r u k e t.
» bägge. » » J a, d e t är j u s a n t, j a g läst, att äldre utmärkta är l å n g t anställning ha jag Vännen Den D e n andre järn- är i B e l g i e n.
D e få röra på sig b ä g g e t v å.
» Göran hade slutit Elins h ä n d e r i » Ja, d u, d i n far o c h j a g, v i ä r o T o l - stoys medarbetare, m e n inte i allt, » sade han.
» Nej, smältningsorganen vanligast som uppträda äro rubbningar i mat- utan ringaste förekommande.
tvifvel Hur de gestaltar domar hos dibarnet o c h hos det m e d uppfödda?
betyg, bägge två.
s o m öfveringeniör v i d en d e t n ö j e t att sina.
att ute i Södra A m e r i k a o c h har vägsbyggnad.
sjukdomar, sig nu förekomsten o c h antalet af dessa sjuk- minns, de tagit ingenjörsexamen. » » Med olika under första lefnadsåret, allra » D e äro arbetare de brister.
j a g håller p å d e n personliga o d ö d - lida Att äfven komjölk dibarnet stundom kan af koliksmärtor o c h oregelbundna afförin- gar, är en för hvarje m o d e r välkänd sak, men dessa rubbningar ofantligt vida lindrigare flaskbarnen.
under från mycket tarmkanalen sällsyntare allmänhet hos dibarnen än hos de s. k.
Orsaken härtill är lätt att fatta; det de förra erhålla en fullt naturenlig l i g h e t e n o c h p å h u f v u d p u n k t e r n a i v å r krist- omsorgsfullt n a lära, » förelsevis svårsmält o c h mindre lätt tillgänglig sade prosten.
» O m odödligheten tillblandad, vara än så dock alltid blir jäm- ej är a n n a t ä n lifvet i m ä n s k l i g h e t e n, d å — för det späda barnets mag- o c h tarmsafter.
D e t artificielt uppfödda barnet är således m y c - n e j, p å d e t o m r å d e t vill j a g i n t e g i f v a m i g in.
Men nom Tolstoy stor i alla fall, g e - sade prostinnan.
någon storhet honom. » Och » O m jag önskar i d e n n a v ä r l d, så är Elin och hennes det b r o r in- i&gt;Se h o n o m af snarare o c h lättare utsatt för ojämna, jä- ett ord för för det späda ingalunda den kroniska barnet ofarligt diarréer, bryr jag m i g ej o m, » s a d e » m e n j a g erkänner, att han är e n de utomordentligaste människor i världs- historien. » Anna A. tarmkatarren, En gaste af den följder (Eftertryck förbjudes.)
lidande, om det kroniska ord om under första Med.
doktor Carl födda i tid af barn lefnadsåret.
hos det späda barnet är en an- s j u k d o m, den s. k.
engelska Är sjukan eller kan m e d rätta sägas vara allde- les detsamma som att lägga första grunden till amma har erfarenhe- det emellertid af en eller annan anled- ning omöjligt att undvika uppfödandet på tificiel väg d. v. s. med k o m j ö l k, måste nogsamt tillse, att ar- man de olägenheter, hvilka, som ofvan är visadt, vidlåda detta uppfödningssätt, möjligaste att mån vinna aflägsnas detta mål och förminskas.
måste tydligen k o - mjölken bibringas en sammansättning, så möjligt vidt är liknar hvilken kvinnomjölken; f ö r att emellertid rätt kunna förstå dessa saker är det oundgängligt nödvändigt att känna de båda mjölksorternas olika halt af närande delar, hvilka här nedan må bestånds- anföras.
Kvinno-mjölk Ko-mjölk 100 delar hålla: Vatten 89 delar 87 delar Ä g g h viteämnen 1,7 » Fett 3 » 3,7 » Mjölksocker 6 » 5 Salter Ö,s » 0,7 » 3,t3 » » ra- A f hvad som of- K v i n n o m j ö l k e n visar sig alltså fattigare på ägg- hviteämnen, men i stället rikare på mjölksocker än sjukdom uppträder så när lika hos dem båda.
i ojämförligt m y c k e t högre komjölken, då däremot fetthalten tillblanda en med kvinnomjölken öfverensstämmande sam- sättet Det att mansättning?
laste höfva di af en lämplig amma.
ligt s. k.