Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon b l e f n u d e n s o m fick b i d r a g a a t t l ä k a såret, binda d e t brustna b a n d e t s a m m a n mellan Sverige och Danmark.
Som en ny M a r g a r e t a Fredkulla hälsades d e n tjugu- tvååriga bruden, då h o n landsteg i Hel- singborg d e n 4 m a j 1680.
Ulrika Eleonora var som m a k a och mo- d e r e n föresyn för sitt folk.
Ä r fasthet i viljan ett karaktärsdrag hos d e n n a drottning, så ä r o saktmod och tålamod andra utmärkande drag, och m e d d e s s a l y c k a d e s h o n v i n n a s i n g e m å l s till- gifvenhet och öfvervinna de pröfningar, som mötte henne i hennes äktenskap.
K a r l d e n elfte v a r ej alltid så l ä t t a t t g ö r a till lags.
H a n var tvär och inbun- den, häftig och småsinnad.
H a n hade ock varit en svag moders ende bortskäm- de son, o c h d e n n a m o d e r h a d e svårt a t t finna s i g i a t t e j ä g a f ö r s t a p l a t s e n i s i n sons hjärta och högsta r a n g e n i hans rike.
Ulrika Eleonora förstod dock att reda sig i dessa k i n k i g a förhållanden.
E j så att hennes äktenskap saknade slitningar.
D e t o r d e d o c k ej h a f v a v a r i t s å s t o r a o c h så m å n g a, s o m af e n d e l h i s t o r i e s k r i f v a r e framhållits.
D e t k u n d e vid hofvet tvistas o m r a n g — o c h h v a r g j o r d e m a n ej d e t under ett sådant rangsjukans tidehvarf — drottningen k u n d e m e d sitt veka, ömtå- liga väsen sörja öfver sin gemåls obän- diga, h å r d a lynne, h o n k u n d e blifva t r ö t t på hans ständiga jaktresor och svärmo- d e r n s o u p p h ö r l i g e n å t e r k o m m a n d e spel- p a r t i e r, m e n h o n h a d e ej s å d a n k a r a k t ä r, s o m gaf u p p sin l y c k a s å l ä t t; h o n ville vinna, och h o n v a n n — sin familjs kär- lek, sitt folks a k t n i n g.
H o n vardt d e n goda ängel, som stod vid d e n sträfve k o n u n g e n s sida, m i l d r a n d e hans stränghet, lugnande hans häftig- het, o c h g e n o m sin frikostighet öfversky- lande hans sparsamhet.
D e g e n o m re- duktionen lidande förnäma familjerna sågo i h e n n e sin förespråkerska, sin välgöra- rinna likaväl som d e n ringaste undersåte.
D e t säges, a t t h o n ibland skänkte bort ä n d a till / s af s i n a i n k o m s t e r.
Visst är, att h o n gaf mycket, och att h o n gaf med t a k t o c h u r s k i l j n i n g.
D ä r o m finnas m å n g a till v å r t i d b e v a r a d e berättelser.
P å Karl- berg inrättade h o n en väfskola för fattiga barn, och Johannes drottninghus bär ännu vittne o m h e n n e s o m v å r d n a d för gamla 7
IDUN 1893 medellösa kvinnor.
drottningen Hårdt de pröfvad sju barn åriga fick Dessa djupt och vid moder.
sitt på anlagdt och i sjukbädd.
hennes ett af och en hon hon ofta bygga vet ett så D e n fordran, att vid uppfyllde gare ställes på fester representera, Ulrika Eleonora en drott- endast i Inte så ej glada, växten, derna ock att hennes Hennes hennes de prisas vänliga hon illa o m D e t af kan blef samma och på hy, trifdes, ej tyckte oskyldig glädje.
hvilket huruvida Landets tillgångar och ville vigseln alla X I att i få bassadören manade skulle äga till spar- rum i modern sårat okunnighet.
till gäst den Feuguiéres, konungen på hvars det fram- franske am- öfvermod ömmaste.
Ehuru likväl från ned Stockholm Halmstad, objuden herre, fast besluten se Karl den och X I stå mäktige slog sig.
att bjuden eller brudgum.
äro nu m e n hof- och då så m å Sveriges åt helt drottningen olika emot på kvarstår ädla uppoffrande konunga- Eleonora.
sedan kvinnor den af goda oförändradt förflutit, N u hon ägna hun- hädan, en vänlig frommaste, deras då två skildes mest håg- uppoff- drottningar.
Ludvig X I V, hade få tjänare veta hopplöst tiske stället ut att gästen.
nungen kunna undvika den utsattes 7 maj.
salen på egendomen ordning sina som beredd gen på båda fattade dag gonen framflytta den 6 Skottorp.
for E n det i stor all del ceremonimästaren Halmstad, alla i bröllopsdagen.
sten vid kunde fördes i Under sväf- i m e n och hast äga det kungliga ordnade Ambassadören P å blefvo Så kröning jande och Mar ligheter, utklädningar, mycken Hedvig ståt Eleonora unga och var drottningen taga, så långt men de voro sista åren.
o m och sädesfältens c X&gt;unkel det hennes hårdt 10 ' Vid H o n mäktar bryta in är tyst.
att företag, sina sorlet öfver som ^Dct klagar m e n borde smärta » delad glädje half önsk- vore ty som ifriga det fin- ha för sina anspråk egna kan ha ha i på på an- tänka sitt en meddelsam dig vid smärta att någonsin därför » Känn för sorg- oupphörligt göra är en ge- blick tala o m äfven ej ej knappast att utan lider.
af denna af att blott andre under han bekanta sätt kan- dem, ordspråk, och dig de förhoppningar.
människor, annat Paul mest känslig för det och beklaga dämpadt, fattas säger mitt kors natur.
minnet ord- själf ».
allt och långa ler dig, m e d rätta: medlidande, svåra läppar, emot och som de » D u du, förtiger och stumma smärtsamt vakta.
blott våra detta m e d hjärta delad vore alltjämt den Jean ker sojver.
på friden det en höjer.
dröjer, näjd och deltagande, på, att sig det, m ä n g d tala sorgsna utbrott heter o m känslolös ».
bör felslagna glädje af säga noga, o m ett ängs- framgången andres pröfve sig vidrörande.
likhet m e d af alla att dras stelnat.
smärta, emedan öfver m e n eller finkänslig är eget en » Icke den att lycklig angelägenheter ett hon hennes se väc- som allt, du, är som året m e d torrt du, blott som människor, svarar dem: som » mig ingenting. » sakta: i jtivilodag rings in utaf fjärran Hugo klockor.
Gyllander.
Damernas vecka.
fe- e. m. vid 1- till Känn dig själf!
andra de föl- borde i dig dylikt, och att del- krafter medgåfvo, skor, under och de till eller och dagar är ja, stå hem.
en och vill det finnes sig då anse andra äro öfver Detta » K ä n n liktydigt människor m e d i eget öga.
kritisera, för- m ä n g d männi- kvicka riktigt elaka.
sig utomordentligt då såsom Delhi, utomordentligt de sanningsälskande, förehålla en i präntad bjälken gärna » Känn stod templet egentligen anse åter redan gamla nästans som var några långa utfärder som hvarje snillrika, Andra läsning det och löjliga, uppmaning: själf », våra i Hvar ej allvarliga själf » grandet tvekade af smärta », en öga att skal.
genast » att den dubbel vana ilar, Ull skydd hejdade tAllt o. d.
R o a d därlakom granskogsmurar hem- nöjen.
vinden en dallring var ceremonier.
hålla och i stillhet Jiöga baletter, baler ofta ej murar ej sig bullersammare fick rymden, vågor dess ingången medtagna löf skog fest- af är språket: mångahanda road hembygdsslätten.
till 7 fleste långa svunna, för- och den under på står aspens på nov.
; vunna, och hvilar, inskrift 24 hålla nes drottningens förekommo nast anhängare dig den flere värdt WsiR åren en eller öga mor- brudparet ej det sällan flydda ar som en sommarafton W| !^lenna dock det goda, icke mycken tyngd lugn, öfver.
firades så är hastigt den skarpt för hvarje omöjligt egna dagen stilla ha är E n angelägenheter, på den följande förvånade henne icke det brölloppet redan vore helt att erfara, ske möter ut först de dina män- groft sig för därför Visserligen brudkammaren.
liksom är o m nog; pröfvad ett lida ».
k a m p svår sorgfälligt människa, var kvarlämnades och bör D e t D e n n a sitt inre, o c h b e m ö d a r senhet att tiden tillreddes rum, i skydda sådan god Konun- kl. att be- alltid ett klaga, döljer tanken den hofvet Först bär ligt hvar i lika att h o n E n tysthet tron, Skottorp.
vigseln tiden den som Sinnets lugn.
jSinncts c själf ve alla, för olika hjärta under utan ko- beslutet af kärna kri- af behöfs kärleksfullt ädel M a n icke afund, så festlighe- brölloppet.
han ett den högtidskläder hastigt och blind helt en sida ej seder vara flesta D e t är andras de o m un- sinnelag m å n g e n individ.
för sig andras ändå således, yttre bära, då är bindligaste.
att eventualiteterna.
då niskas kärleks- göra framkallar hvarje under såg Skottorp, höll sina resedon för D e t eller ambassadören intet undvika döma att en lifvet H u r u utan tillvaron för Visserligen försiggå i Halmstad för i till att strid tingelser Karl stunden.
i okunnighet, huruvida skulle stora och Bilägret till vade m a n sökte utspionera källan m e d m å n g e n bättre ville färdig Jublar efterlängtade, m a n m a n o m lifvets och sanningskärlek.
så väsen, att till sig orättvisa, handlingar.
genast hvilkas iijus finnes kallar skulle o m människa Det vackra porträtt af Ulrika Eleonora, som vi på första sidan meddela, är en xylografi af Gun- nar Forssell efter ett porträtt af Ehrenstrahl.
genom H a n s ma, och H a n s befallt.
den den Ulrika år därom han med sig denna K o n u n g e n herre ingen b j u d n i n g fått, reste den derrättad och där den dra all denne en hon firade undvika talrika bjudningar och allt ten lät spar- enkelhet i Halland; hvar och när — sväfvade att Där förmälning.
samhet, i till likväl m å n g e n löshet, roade det som sträckte hon det Karl Och så var också öfver af rande dit till hän- H o n o m tid, komst Äfven ståtliga och fester, förvånad sätt, deras och ock ifrågasättas, något den samtida.
praktfulla skämt passade hennes armarne vänlig, vän yttre hår, leende, af hennes och någon ej vackra välformade glad för rin- mån.
ej som hofvets och svagheter; grofhet, trakt.
hennes minnet målning alléer utfärder platser, väl fara.
promenader.
lusthus i ' favoritslott; orka lummiga små landtliga dilettant sysselsättning.
hennes alltid sina m e d D e ning, blef hon Humlegårdens kropps- * god aldrig Karlberg kunde naturen sinne.
ganska saknade A f tretton- gossar, deras utvecklade religiöst omtanke.
såsom fyra togo ägnade och under vaka pröfningar krafter hon fick dogo hon barn tid blef hon äktenskap veckor Sina mycken 227 de ärliga hänsynslöst deras fel och ^jfoVär högsommaren slår i sitt skönaste flor, VJLPL) när rosorna tjusa med fagraste prakt och tflks^ solstrålarne som varmast sila sitt ljus ge- nom rikaste löfkronor, — då hafva damerna sin vecka och mottaga sin tribut af blomster och väl önskningar.
Väl händer understundom, att moder Natur vi- sar sig onådig och med en försmädlig regnskur förminskar mången Margaretas, Johannas, Magda- lenas eller Emmas solskensglädje, men vi skola hoppas, att hon i år visar sig välvillig mot sitt eget kön och låter fruntimmersveckan förflyta utan tårar — af den ledsamma och vattenhaltiga sor- ten.
Ty att kaffepannan puttrar på hvarje spisel från Ystad till Haparanda i denna vecka, att festbord klädas, att blomsterbutiker och trädgårdsmästare plundras på rosor och liljor, på resedor och pen- séer, det kunna vi taga för afgjordt.
Boklådsdi- skarne ha varit belägrade af köpare till allehan- da mer eller mindre symboliska kort.
Det har nu en gång blifvit ett mode att gifva bort gratula- tionskort — det är dumt, liksom de flesta moder,
IDUN 228 men det är nu en gång så, och få h a kurage att bryta med dumheten.
Man h a r skyndat till lilla tant eller söta kusin och » bedt tusen gånger om ursäkt, att det var så litet », men man har aldrig rellekterat öfver, att ett par handskar eller ett p a r alnar krås varit mera behöfliga än den lilla ko- lorerade papperslappen.
Dock, bort med kritik, när det gäller damerna!
Hemmens göromål ha fått hvila, namnsdagarne få aldrig försummas; förr försumma männen ett riks- dagsmannaval än fruntimmerna en namnsdagsgra- tulation.
Men det är också sant, att de förra ej få traktering af kaffe med dopp och vin och tårta, hvem vet, kanske de voro ifrigare då.
Nå, låtom oss se, hur det går till i fruntim- mersveckan på gammalt svenskt vis.
Kaffeborden stå ordnade.
Kakan, med festföre- målets namn i dragant, är skuren, brödkorgarna rågade af bisquiter och hembakade pepparkakor, blomdoft uppfyller rummet, och dagens drottning primär i afvaktande hållning i soffan.
Det ringer, och in troppa så småningom släkt och vänner, alla med de behagligaste leenden och varmaste lyckönskningar.
Flere blomglas måste framtagas, det liknar sig snart till en hel blomsterträdgård, och ljuf är luften man andas.
Man krusar, ur- skuldar tackar och ler, man tager plats kring det inbjudande kaffebordet, samspråket blir lifligare, rösterna blanda sig med hvarandra, och snart är allt ett enda surr.
Små tilldragelser och minnen från föregående namnsdagar repeteras, minnet af de kära hädangångna väckes till lif, och ögon tå- ras för att snart åter skimra af dagens glädje.
Och så, sedan » påtåren » är öfverstökad, kom- mer vinet, gladt mysande i slipad kristall.
Skrat- tet klingar, skålar tömmas, smekningar och öm- ma ord vexlas, och allt det goda i människohjär- tat flyter värmande öfver läpparne.
Men nu ringer det, och plötsligt blir det tyst.
Det är bestämdt en herrvisit.
Jojo men.
Det är unge herr brorson, som inträder, friserad och ele- gant, med en praktfull bukett.
Unge herrn bugar och lyckönskar » högtärade faster på hennes he- dersdag! » Gumman är förmögen, hon glömmer nog inte den käre gossen!
Nå, det kan också hända, att det inte alls är någon faster eller tant, utan en ung, fager liten dufva, kring hvilken höken gör sina första slag!
Nog af — buketten får hedersplatsen, och nya festsskålar drickas under fröjd och gamman.
Så där ungefär tror j a g det går till litet här och hvar under damernas vecka i vårt gamla Sverige.
* På landet och på sommarställena, där naturen själf räcker människorna en hjälpsam hand till 1893 hvarje glädjebringande stund, får namnsdagsfiran- det en ä n festligare prägel.
Här bindas i den ti- diga morgonens stillhet grönskande äreportar af lönn och eklöf och kransar af blåklint, och på kaffebordet i den svala löfsalen doftar den rågade srnultronskålen, röd som rubin.
När så solen tit- tar in bakom rullgardinen och jagar sömnen från rosiga ögonlock, då ljuder salut från de små ka- nonerna nere vid stranden, och flaggor och vimp- lar flyga i höjden på tak och på stång.
Här på landet är lifvet friare, skrattet mera j u b l a n d e!
Sedan den första öfverraskningens glädje är öf- ver och lyckönskningar mottagna af far och mor och syskon, så måste m a n göra upp festprogram för dagen.
Lilla Greta eller Magdalena är dagens hjältinna, och allt faller henne till fota.
Vågen lockar med sitt silfverskum — ut bland skär och holmar i gungande båt, hela familjen med mat- förråd för hela dagen.
Där borla på den vackra holmen dukas middagen upp, kaffet kokas inne i fiskarstugan, och n ä r slutligen solen börjar dala, vänder man åter mot hemmet, och dagens drott ning sitter leende och lycklig, omgifven af de sina, med blomkrans i håret.
Eller ock — där ej sjöns trolska vågor locka — ut på den nyslagna ängen, där timotejen fyller med mandeldoft, ut med den kringboende ungdo- men till fria lekar och ystert språng.
Öfver mjuka tufvor går jakten i » sista paret ut », och i hvirf- veldans öfver ängens blomster sväfva de unga kring vid iiolens toner, tills solen sjunker i väster och den glada dagen är slut.
Hvem vet, det är kanhända ungmöns lyckliga- ste namnsdag hon firat i dag — ett minne som lefver för henne i sommarljus under långa år och vinterfrost.
Därför, njut af ungdomens friska glädje — den kommer icke åter.
glädja sig å t a t t r e d a n h a förvärfvat sina läsares vänskap o c h skall för hvarje num- m e r sträfva a t t bli allt m e r a underhål- lande och lärorik.
O c h I a l l a, g o s s a r o c h flickor, s o m ä n - n u ej gjort b e k a n t s k a p m e d illustrerad — bedjen tidning edra Kamrate ungdom för Sveriges föräldrar, att de låta E d e r prenumerera för del senare halfåret juli — december med endast kr.
E n a n g e n ä m a r e v ä n v i d a r b e t e o c h lek, som- m a r s o m vinter, k u n n e n I icke få.
K a m r a t e n s n:r för d e n 15 juli ä r n u utkommet.
D e t i n n e h å l l e r: e n s t å t l i g af- b i l d n i n g af d e n v ä r l d s b e k a n t a T r o j a n s k a h ä s t e n j ä m t e text därtill; » I polisfältläg- ret », e n spännande historia från Queens- land; intressanta experiment, som hvarje g o s s e e l l e r flicka s j ä l f k a n g ö r a e f t e r, angående » Insekternas lukt »; » Ett nytt, synnerligen roligt spel »; d e n illustrerade i n d i a n b e r ä t t e l s e n » Äfventyr i fjärran vä- stern » af K i n g s t o n; » A t t h ö r a gräset växa »; » Systrarna »; e n ber.
för K a m r a t e n af H e d v i g I n d e b e t o u; a n v i s n i n g a t t själf förfärdiga » Möbler för dockskåpet », m e d u p p l y s a n d e t e c k n i n g a r; » Trefligt h a n d a r - b e t e f ö r flickor »; » T a n k e ö f n i n g s u p p g i f t e r » (pristäflingar e n g å n g i m å n a d e n!)
; » Prenu- meranternas brefväxling », intressant tanke- u t b y t e mellan d e u n g a själfva o m deras samlingar, botaniserturer, fotvandringar, lekar, studier o c h experiment m. m.
; » Pre- numeranternas afdelning » m e d bidrag från d e u n g a s e g n a p e n n o r o. s. v.
Allt detta i ett enda nummer!
Till de unga i hemmen, E n välkomnare gåfva k a n ingen m o r gifva sin s o n eller d o t t e r ä n e t t prenu- s o m r e d a n s t i f t a t b e k a n t s k a p m e d d e n m e r a t i o n s k v i t t o p å Kamraten.
D e n lilla i n t r e s s a n t a o c h roliga u n g d o m s t i d n i n g e n - u t g i f t e n ä r j u s å r i n g a i f ö r h å l l a n d e till » Kamraten », b e h ö f v a v i n o g e j f ö r g ä f v e s e d r a k ä r a s n ö j e o c h f ö r t j u s n i n g.
r i k t a e n u p p m a n i n g a t t n u omedelbart förnya prenumerationen för det senare kalf- året, o m d e f ö r u t h a f t s i n t i d n i n g b l o t t för k v a r t a l eller halfår.
Kamraten kan Rågbröd, mjukt och hårdt 8: — 11 vetemjöl, 12 kilo (däraf bakas 2 kilo i veckan) 3: — 2 liter söt mjölk pr dag ä 9 öre litern (där- af tages kaffegrädde) 5: 40 2 liter skummad mjölk dagl.
il 3 öre litern 1: 68 Kött 8 kr., fisk 2: 50, fläsk 2 kr 12: 50 Fem tonhundrakronors trecket.
3 kilo smör 5: 50, 4 tjog ägg 3: 50 9: — 3 kilo sill 45 öre, flottyr 1 kr 1: 45 1 kilo kaffe 2: 25, 3 kilo socker 2: 20 4: 45 Hvarjehanda grynsorter 1: 50 M. Wallensteen: Te 40 öre, 1 kilo sirup 40 öre, \ kilo rus- sin 50 öre 1: 30 ör att ett hushåll af 5 personer skall kunna Af smör bör uppköpas ett litet parti på hösten 3 liter gulärter 60 öre, 1 kilo bruna bönor lefva tämligen godt på 1,500 kronor årligen, (t. ex. i september, då det är billigare än på vin- fordras först och främst stor ordning och sparsam- tern).
Packa då ner det i glasburkar, lägg sedan 35 öre 0: 95 samhet, noggrann beräkning uti allt, att väl tillgodo- en linnelapp beströdd med salt däröfver; detta smör Torkad frukt 1 kr., nypon 40 öre (i stället göra sig hvarje resurs, ej låta det allra minsta för- håller sig fullkomligt godt en längre tid, n. b. om för detta köpes färska grönsaker, bär och komma samt icke lefva öfver sina tillgångar.
Man det vid inläggningen varit godt, icke härsket eller frukt på sommaren) 1: 40 bör vid inköp af såväl matvaror som kläder välja syrligt, hvilket ofta är händelsen med s. k. torpar- Öl eller lagerdricka ... 0: 75 den lämpligaste tiden, då sådant ställer sig billigast.
smör och dylikt.
Ost, anjovis och skuret 3: — Gå t. ex. icke tidigt på morgonen till torget, då Ättika, galt och småkryddor 0: 75 Nu skola vi göra en tablå öfver de årliga utgif- allting är dyrast, utan vänta gärna till frampå för- Lysoljor och ljus 1: 50 middagen (såvida ej tillförseln är alltför ringa), sen terna.
Hyran är den drygaste utgiften, om man är Tvål 20 öre, såpa 20 öre, jäst ^0 öre 0: 60 boende i hufvudstaden; däremot hyr man i en små- priserna fallit, köparne minskats och de säljande Tändstickor 10 öre, skosvärta 10 öre, trippel gärna slå af på sina varor för att desto förr få lämna stad en liten treflig komfortabel våning på 4 rum 10 öre 0: 30 och kök för mindre än 300 kr.
och på landet ännu torget.
Köp alltid eder fisk den dag den är billi- Kvastar och vispar samt borstar 0: 45 mycket billigare.
gast, sådant varierar mycket, beroende på tillförseln Diverse opåräknadt .. 2: — däraf.
Kalfkött är vanligen billigast vårtiden, an- Summa 60: — 275: — vänd då mest af den sorten.
Specerier böra köpas Hyran 75: — i litet stör-e partier och ej i minut, åtminstone för Ved 275: — en månad i sender.
Uppköp på hösten eder pota- Familjens kläder och linne Jag har själf tidvis bott i stad och lefvat på 50 20: — kr.
i månaden med 4 större barn samt tjänarinna, tis (t. ex. 5 tunnor), då den betingar lägsta priset; Tvätt 30: — och vi mådde ganska godt.
äfvenså andra rotfrukter, som kunna förvaras öfver Skatter 60: — vintern.
Använd mest vegetabilisk föda, hvilken är En hjälpmänniska Själf bakar man sitt hvetebröd, hvilket blir hälf- 20: — mer närande samt ställer sig mycket billigare än Tidningar, böcker, skrifmaterial ten billigare, förutom att det är vida bättre och mu- Läkare och medicin 25: — den animaliska.
stigare än bagarbrödet.
Lördagen passar väl för Summa 780: — Iwkning, då man på samma gång bör ha hvarjehan- För ett särskildt konto för matvarorna och ett för da långkok, såsom en soppkittel, förvälla gryn till kläderna; blanda ej dessa kassor samman samt an- notera hvarje öre ni gifver ut.
Köp rikligast med Rest 720 kr., som, fördeladt på 12 månader, blir kakor o. s. v. Af 2 kilo hvetemjöl fås bröd och skorpor för den kommande veckan; litet god flottyr ägg under april och maj månader, då de vanligen 60 kronor i månaden eller 15 kr.
och socker i degen.
Flottet bör väl afskummas på betinga 60 — 70 öre pr tjog; den tiden bör man an- Häraf köpas, efter månad beräknadt: I hushållspenningfrågan.
m. vända mest däraf i hushållet och äfven uppköpa ett större parti för närmaste tid; de kunna med säker- het förvaras goda och ätliga i flere veckor, ställ dem blott fritt i korgar och på svalt ställe (icke i källare, där de taga unken smak).
Lägg ej ner dem i salt, kalk eller aska, de bli då unkna och förlora mycket i sin friska smak.
J a g har en enda gång experimenterat med att nedlägga äggen en höst i kalk och aldrig någon vinter fått så dåliga och skämda ägg; nej, de böra endast ligga fria i kor- gar, icke öfverhöljda, då bibehålla de sig bäst.
Er- farenheten talar.
IDUN 1893 dessa En klosterlegend.
För Idun berättad af fp^jKj så sällan sk ?é * &gt; tor känslor af minnen i mjuk af kvinnor, uppriktig St. eller F l e m m i n g.
jag på Köpenhamns ga- klass m i n själ katolska höger möter en Ellen beundran — hållning, behagliga Utan m e d hastiga att steg se till och öd- hvad För två å morgon, till blef tiga o c h blida och tarflig unga, en alltid hvit tankar.
behagliga ansiktet hvarifrån n e d öfver Ute i stadens centrum, — kloster och och är trädgård Smärta äfven kall.
vårdas och tung rang i är de ordens u n g nära, har kloster, dessa det m e d E n murar, höga dessa Nunnorna fönster murar, i rummen.
m e d Joseph, ett slags ibland stack de förvånade och försvann, och, hvem D e nischer.
mycket från lifvet, legend, trängde fram sitt nunnorna, lämnande vet, kanske henne, hospitalet städes.
skap Så set trippande Genom öfverallt Hon efter grep sällsynta kring längtan fågel, och bilder kapellet strålande mötte leende för prästen, med ett offer minne bak soppkitteln för att användas till stekning af fisk, pannkakor n i.
Detta blir lika godt som smör.
Köp helst af bästa kött, som är fett och godt, därpå förlorar man ej, tvärtom.
Köttspadet blir drygare och mer födande, om man kokar s. k.
» sluring » (i stället för buljong), hvartill tagas gryn, allehanda sopprötter samt råskalad potatis.
Vid uppköp af kött varierar man, ömsom stek, biff, pepparrotskött eller salt kött, då äfven en god soppa fås af spadet.
De dagar man har en kraftig kötträtt, kan godt dricka eller öl användas i stället för soppa; mjölk till barnen.
Matsedeln för veckan kan ställas ungefär sålunda: blick tjockt m e d ett sände gjorde tets också så ett på till säll- sade ett varelse — näsa, o c h kärlek.
favorit, denna fladdrade o m - och Maria- sjöng m e d i nick och till leende och en klumpig säng.
skälmsk holländare e n jätte till och en blå eller klädde sig, granskade grimas åt denne coeliba- småtrallande sin en behaglig en främmande öfverraskning.
E j värld utan h e m - har gjort det, men till hälften uppblandadt med varm mjölk samt med blott en bit socker uti; då skadar det ej deras mage.
Min stora barnskara mådde väl däraf under sin uppväxttid, de voro feta och friska; huru kärt är icke kaffet för dem med sina två skorpor!
Ett godt råd till alla unga husmödrar: låt den största ordning råda uti allt, då går arbetet som ett urverk.