Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag gjorda framställning om förändrad grund för fördelningen af den fattigprocent, som vanligen utgår af confisquerade varors auetionsbelopp; och har Hr Leffler i sådant afseende föreslagit, att denna procent, hvilken hittils tillfallit Stockholms och Norrköpings Städers Fabriks-FattigCassor, måtte hädanefter tillerkännas
Fattigförsörjnings-anstalterna i den stad, der auetionen å sådane varor förrättas.
I anledning häraf, får Utskottet upplysa, att nu ifrågakomne fattigprocent utgått endast af de medel, som influtit för till qvarblifvande i Riket försålda confisquerade utländska varor af förbjuden egenskap; men att, sedan, jemlikt stadgandet i K.
Förordningen emot lurendrejeri och tullförsnillning af d. 12 Febr. 1820, dylikt gods borde afsändas till utrikes ort och der försäljas, Stockholms och Norrköpings Städers FabriksFattigCassor äfven upphört att af den dem i Nåder ti Hägde andel utaf auctionsbeloppet komma i åtnjutande.
Och då någon annan förändring i berörde stadgande sedermera icke ägt rum, än att varuförsäljningen, i stället för att ske på utrikes ort, verkställes uti vissa Stapelstäder under vilkor, att godset exporteras, hvadan någon fattigprocent vid sådane tillfällen icke eller utgår, lärer, vid sådant förhållande, Herr Betänkande n.
Sot Lefllers ofvanbcrörde motion icke föranleda till någon åtgärd.
Under anförande af de skadliga verkningar som, för näringarne i allmänhet, men synnerligast för Jordbruket, uppkomma, derigenom att de, till stort antal i Unfvudstiiden befintliga dels publika och dels privata Cassör äro,' med få undantag, beräknade på ständig tillvext genom utlåning mot högsta lagliga ränta och hvarigenom händer, att på de tider, då dessa räntemedel skola erläggas, en känbar och för realiserandet af Landtmannens producter högst förderflig penningebrist vanligen i landsorterna en längre tid förmärkes, har Anders Andersson från Östergöthlands
BondeStåndet väckt motion, att räntan å de lån, som från publika Cassör meddelas, måtte nedsättas till 4 procent, helst lån emot högre räntevilkor icke kunna, åtminstone hvad den jordbrukande klassen af medborgare angår, med någon fördel begagnas och den nedsättning i ränteinkomst, som derigenom förorsakades, kunde anses ersatt genom den större säkerheten i afseende på Capitaiernas återfående.
Utskottet, som anser räntenedsättningen till hvad motionären föreslagit eller till de lån som från Publika Cassör meddelas och till hvilka ett dylikt förordnande, så länge allmänna Lagens stadgande i g Cap. HandelsBalkeri icke undergått förändring, endast kunde utsträckas, icke skulle medföra de välgörande verkningar motionären åsyftat, hemtar för motionens afstyrkande ytterligare stöd af den omständighet, att en del publika Cassors bestämda årliga utgifter äro grundade på den nu gällande ränteberäkningen och att således StatsVerket för sådane sine Cassör finge vidkännas ersättning för den brist emot behofven som, genom ränte-nedsättningen, uppkomme.
Den n Februarii 1829.
Lagtima Riksdag, behagade K. M:t, jemte Nådig Skrifvelse af den ii Junii 1823, till R.
St:r, på sätt deras till K. M:t aflåtne underd.
Skrifvelse af den 21 December nyssberörde år närmare utvisar, förklarade, att, med tillämpning af hvad 1812 års Ständer yttrat, ersättning väl borde ega rum för de förluster, hvilka, enligt sistbemälde Ständers gifna löfte, kunde till betalning godkännas, men för att, så vidt på R.
Sttr jemväl fastställde vissa grunder, efter hvilka reclamationsmålen borde pröfvas, samt, under noggrann tillämpning af dessa grunder, ersättningarne beviljas.
Efter det reclamationsmålen blifvit af serskildt i Wäder tillförordnade Gornitterade granskade, har K. M:t, enligt tid efter annan till Hrr Fullmäktige i RiksgäldsContoret ankomne Skrifvelser, i Nåder beviljat 3o4 Stats-TJtskottets ersättningar till ett sammanräknadt belopp af 291,712 R:dr 28 sk. 8f r:st, och till hvilkas liqviderande RiksgäldsContorets så beskaffade Obligationer, som R.
Desse reclamationsmål äro: 1:0 Slupen Tälamodet, seqvestrerad i Stralsund, år 1812, af Fransmännen.
CommerceRådet C. F. Duwells Borgnärer. 3:o Fartyget Hoppet, uppbragt i April månad 1812 af Fransk Kapare.
— Ersättning för Lasten reclamerad af Handelsbolaget G. D. Wilcke & Comp. 4:o Öppna Båten Basen, uppbragt af Fransk Kapare den i Aug, 1812.
— Ersättning för Lasten recla me - Betänkande n. 3o5 »nerad af Assessor J. W. Cöster och för sjelfva Båten af Borgmästaren Johan Berg. 5:o HukarGaleascn Redligheten3 uppbragt den 19 Sept. i8i3 af Dansk Kapare.
— Ersättning för Fartyget och lasten reclnmerad af L N. Enequists Enka.
Skrifvelse d. 2» Dec. 1823, i Nåder medgifvas, enär de timat under krigstillstånd med den uppbringande Makten; men då det serskildta förhållande härvid inträffat, alt uppbringningarne skett, dels få dagar efter det krigs—tillståndet med den uppbringande Makten tagit sin början, dels under inrikes kustfart, närbelägna orter emellan, och i ett fall, under det fartyget legat för ankar vid Svensk strand, ville K. M:t, som för öfrigt inhemtat, att förlusterne, oberäknadi nyssnämnde omständighet, äro i mer och mindre mon ersättningsgilde, i Nåder hafva hänskjutit frågan om deras godtgörande till R.
— Ersättning för Fartyg och Last reclämerad af Handlanden L. Lindqvist.
Rackman. 8:0 Fregatt Skeppet Iréne, uppbragt i November 1810 af Dansk Kapare.
Santesson» Söner. 9:0 Preussiska Skeppet Carolina, uppbragt den 23 April 1810 af Dansk Kapare.
Skrifvelse den 21 Dec. 1823, deruti stadgas, att Skepp och Last ej får åtnjuta skydd, såsom Svensk egendom , enär Skepparen vid uppbringningen ej varit försedd med behörige Skepps- och PassDocument; Betänkande n. 3oy men K. M:t, som, efter en förnyad utredning af desse mål, inliemtat, att de uppgifne förlusterne för öfrigt aro i mer och mindre mon af ersättningsgild beskaffenhet, ville, med afseende på dervid förekomna serskilda omständigheter, i Nåder hafva öfverlemnat desamma till Rikets nu församlade St:rs pröfning. 10:0 Briggen Tvärtom, uppbragt d. 19 Julii 1797 af Spansk Kapare.
M:t väl funnit ersättning, ehuru af Committerade för uppbringnings-ärendernas granskning tillstyrkt med en summa af 47%
R:dr 14 sk. 7 rtst., icke kunna, emot föreskriften i 6 punkten af R.
St:rs Skrifvelse den 21 Dec. 1823 i Nåder beviljas, enär af PrisRättens undersöknings-protocoll, rörande ifrågavarande uppbringning, inhemtas, att Fartygets och 2:ne Matrosers namn funnits raderade i några af SkeppsDocumenterne, hvilka af sådan orsak ansetts oriktiga; men då deremot de hufvudsakliga SkeppsHandlingarne befunnits riktiga, och den anmärkta raderingen omöjligen kunnat tillkomma titan både Redarnes och Skepparens vettskap, på sätt Committerade jämväl i underd:het yttrat, ville K. M:t till Rikets nu förlamlade St:rs pröfning hänskjuta detta reclamationsmål. 11:0 Fartyget Fortunauppbragt d. 22 Nov. 1811, af Fransk Kapare, men Lasten, för hvilken Handlanden Niclas Lauren reclamerat ersättning, fridörad samt 3o8 Stats-Utskottets dess försäljnings belopp hos Pris-Marine-Casseuren i Diinkerk nedsatt, för att af Laure'n eller Skepparen, emot qvitto och decharge, lyftas.
Den Kgl. remissen, i afseende på detta mål, är af följande lydelse: ”K. M:t, som bland andra frågor om godtgörande af Svenska Medborgares förluster genom uppbringningar, till pröfning förehaft ett af Handlanden i Götheborg Niclas Laure'n gjordt anspråk på ersättning för värdet af en i Skeppet Fortuna intagen Laddning, uppbragt af Fransk Kapare den 22 November (8ir, har, då ersättningsskyldigheten blifvit
Kaparen i behörig ordning ålagd, ansett sig icke kunna, emot innehållet af i5 punkten i II.
Betänkande n. 3og 12:0 Galeasen Gäddan, uppbragt i December månad 1811 af Fransk Kapare, men fridömd.
Skrifvelse d. 21 Dec. 1823, i Nåder medgifvas, ville likväl, med afseende på dervid förekomne serskilda omständigheter, i Nåder hafva öfverlemnat målet till Rikets nu församlade St:rs profning. i3:o Briggen Maria Elisabethj uppbragt i Dec. 1810 af Dansk Kapare, men fridömd.
St:r meddeladt för de händelser, då en Kaparen ålagd ersättning icke kommit reelamenten till handa, eller 3io S t a t s - U t s k o 11 e t s blott till en del utgått, hvarigenom reclamenten, utan dess eget förvållande, tillskyndats en förlust, så mycket hårdare, som i sådane fall handelsföretaget varit af så loflig beskaffenhet, att uppbringningen blifvit ogillad af Domstolarne i sjelfva den uppbringande* Fädernesland, vill K. M:t, som tillika inhemlat, att ofvanbeniälde reclamenter icke försummat någon åtgärd till ersättningens utbekommande af Kaparen, samt att den uppgifne förlusten i öfrigt är ersättningsguld till ett belopp af 7Ö97 R:dr 33 sk. 11 r:st., i Nåder hafva öfverlemnat denna fråga till R. nu församlade St:rs pröfning. i4:o Briggen Triton, uppbrag taf Fransk Kapare i Junii månad 1810, men fridömd den 3i Julii 1811 — Ersättning för Fartyget reclamerad af Handlanden J. D. Egge. Den Kgl. Remissen, i afseende på detta reclamationsmål, lyder sålunda: "K. M:t, som bland andra frågor om godtgörande af Svenske Medborgares förluster genom uppbringningar, lill pröfning förehaft ett af Handlanden i Norrköping J. D. Egge gjordt anspråk på ersättning för Briggen Triton, uppbragt af Fransk Kapare i Junii månad 1810, har, enär Kaparen blifvit i behörig ordning dömd att till reclamenten utbetala den summa, hvartill Fartyget blifvit försåldt, ansett sig icke kunna, emot innehållet af i5:de punkten i R.
Skrifvelse d. 21 December 1823, en dylik ersättning af Svenska StatsVerket i Nåder medgifva; men Betänkande n. 31 r då, utom andra bevekande omständigheter, härvid förekommit, att Handlanden Egge icke fått sin förlust af Kaparen godtgjord samt något serskildt stadgande icke blifvit af R.
St:r meddeladt för en sådan händelse, hvarigenom en förlust för Reclamenten, utom dess eget förvållande, uppkommit, så mycket hårdare, som handelsföretaget varit af så loflig beskaffenhet, att uppbringningen blifvit ogillad af Domstolarne i sjelfva den uppbringandes Fädernesland, vill K. M:t, som, efter ytterligare utredning af målet, inhemtat, att reclamenten icke försummat någon åtgärd till ersättningens utbekommande af Kaparen, och att förlusten i öfrigt är ersättningsgild till ett belopp af 6800 R:dr, i Nåder hafva öfverlemnat detta mål till Rikets nu församlade St:rs pröfning. i5:o Galeasen Delphin} i November månad i8n anhållen af Svenska Douanierer utan för Liebau, men beslaget ogilladt af PrisConseillen i Paris. — Ersättning för Fartyg och Last reclamerad af Handelshuset i Wisby G. M. & J. N. Donner.
Remissen, i afseende på detta reclamationsmål, lyder sålunda: ”K. M:t, som bland andra frågor ora godtgörande af Svenska Medborgares förluster genom uppbringningar, till pröfning förehaft ett af Handelshuset i Wisby G. M. & J. N.
St:rs ofvanåberopade stadgande, är ersättningsgild till ett belopp af go5 R:dr 22 sk., i Nåder hafva öfverlemnat detta inål med tillhörande handlingar till Rikets nu församlade St:rs pröfning. 16:0 Skeppet TritonA uppbragt den 22 Oct. 1798, af Fransk Kapare.
Den Kgl. remissen, i afseende på detta reclamationsraål, lyder sålunda: "K. M:t, som, bland andra frågor om godtgörande af Svenska Medborgares förluster genom uppbringningar, till pröfning förehaft ett af Handelshuset i Gefle E. W. Hellström <&
Son gjordt anspråk på ersättning för värdet af Handelshusets egande Fartyg, Betan kan den. 313 Skeppet Triton med dess innehafvande laddning, (uppbragt Ar 1798 af en Fransk Kapare), för så vidt samma värde icke blifvit
Skrifvelse d. 21 December 1823, deruti stadgas, att då Assurance är tagen blott för en del af Skeppets eller Lastens värde, Staten icke åtager sig någon förbindelse att ersätta skillnaden emellan den bekomne AssuranceSumman och den anmälde förlusten; men då K.
M:t icke funnit med rättsgrunder öfverensstämmande, att en Medborgare, hvilken, genom tagen Assurance, visat en loflig och berömvärd omtanka att hålla sig skadeslös för främmande Makters olagliga tillgrepp af dess egendom, skulle sakna all ersättning af Staten för dylika förluster, som deremot till fullo godtgöras dem, hvilka, under en för sjöfart osäker tidpunkt, uraktlåtit ofvanberörde försigtighetsmått, vill K. M:t till Rikets nu församlade St:rs pröfning hafva öfverlemnat ifrågavarande ersättningsanspråk.” 17:0 Mecklenburgska Galeasen Latona, uppbragt den 12 Maji 1810 af Engelsk Kapare.
Remissen, i afseende på detta reclamationsmål, lyder sålunda: 3i4 S t a t s - U t s k o 11 e t s "Vid öfvervägande af den i hosföljande Handlingar förekommande fråga oin ersättning till Handelshuset J. F. Erdman &
Riksdag i Nåder hafva hänskjutit detta mål.” 18:0 Briggen Mentor, uppbragt af Engelsk Kapare, den 3o April 1806.
— Ersättning för Fartyg och Last reclamerad af Handelsbolaget Michael Kock <5c Söner, genom Simson Kock. Den Kgl.
Remissen, i afseende på detta reclamationsraål, är af följande lydelse:
Handlingar förekommande fråga om ersättning till Handlanden i Uddewalla Simson Kock för lidne förluster genom uppbringning af Briggen Mentor, har K. M:t funnit Betänkande n. 3i5 en dylik ersättning icke kunna, med tillämpning af de grunder för uppbringnings-ärendernas behandling, R.
St:rs pröfning vid nu varande Riksdag i Nåder hafva hänskjutit detta mål.” 19:0 Briggen Minerva> befraktad i Amsterdam år 1802 för Franska Regeringens räkning, men befraktningen upphäfven å nämnde Regerings sida.
Den Kgl. Remissen, i afseende på detta reclamationsmål, är af följande lydelse: ”K. M:t, som, vid öfvervägande af den i hosföljande Handlingar förekommande fråga om ersättning till Handelshuset i Wisby G. M. & J. N. Donner för liden förlust genom en med Franska Republiken år 1802 öfverenskommen, men sedermera upphäfven befraktning af Handelshusets egande Fartyg Minerva , funnit någon ersättning icke kunna reclamenterne i Nåder tillerkännas med tillämpning af de grunder R. 3i6 S t a t s - U t s k o 11 e t s St:r under den 21 December 1823 i underd. uppgifvit för godtgörande af Svenske Medborgares förluster genom uppbringningar, vill likväl, med afseende på det i målet förekornne serskilta förhållande, i Wäder hafva öfverlemnat detsamma till Rikets nu församlade St:rs pröfning.” Jemväl har från Vällofl. BorgareStåndet till StatsTJtskottet blifvit remitterad en af RiksdagsFullmäktigen för Staden Wisby G. W.
Då nu Utskottet åligger, att öfver förenämnde 19 reclamationsmål utlåtande afgifva, får Utskottet vördsamt andraga, att, när K. M:t i Wäder pröfvat, att, emot de af i8a3 års St:r fastställde grunder, ersättningar icke kunde ega rum, samt Utskottet, efter noggrann granskning af hvad Handlingarne innehålla, icke funnit skäl att tillstyrka någon förändring eller utsträckning i de en gång af R.
H. St.T i detta afseende fastställde grunder; så har Utskottet ansett någon ersättning, i afseende på merberörde, nu ifrågavarande 19 reclamationsmål, icke böra beviljas.
I sammanhang härmed, får Utskottet serskildt anmäla, att, genom remiss af den 19 sisth Wovember* Betänkande n. 317 K.
M:t i Nåder behagat till Utskottet öfverlemna Handlanden Eldrup* underd.
St:r vid förra Riksdagen för ersättningars beviljande fastställde,hade H. Utskottet, utan att ingå i partiella undersökningar öfver billigheten af hvarje anspråk, i allmänhet framställt, såsom Motif för dess afslag och såsom ett hinder för någon ytterligare concession, 'desseaf R.St:r framstäldegrunder.
St:rs behjertande.
St:r framställt för ersättningars beviljande.
Betänkande n. 3 rg M:t oell Herrar Comitterade ej allenast kunnat finna att äfven billiga ersättnings-anspråk gifvas, fastän de ej öfverensstäinde med alla de åberopade grunderna, utan äfven funnit verkeligen desse 19 målen vara af sådan beskaffenhet.
Jag tog mig den friheten uppmana ocb uppmanar än ytterligare dertill, då jag, utan att vara i pecuniärt hänseende det ringaste interesserad i dess frågors afgörande, likväl tror mig böra behjerta en sak, den en enkel rättskänsla befaller mig att ej pröfningslöst skjuta ifrån mig.
St:r fastställt för ersättningars beviljande, uppbragt af en Dansk Kapare och införd till Eckenförde i Hollstein, der skepp och last FOctober månad condemnerades. Svenska Truppernas inryckande i Hollstein, hade kort derefter den följd, att fartyget, enligt Ordre af Svensk Auctoritet, den g Januarii 1814 frigafs, och den redan låssade delen af lasten måste åter föras om bord.
K. M:t har väl i Wäder förordnat en ministeriel framställning hos Danska Regeringen om ersättning för nämnde skepp och last, men så vidt mig är bekant, har ej någon påföljd uppkommit deraf, till förmån för den Svenska Skepps- eller Last-ägaren.
Riksd.Ord. att bereda och utarbeta det ärende, sorn på grundlagsenlig väg vid denna Riksdag kommit till dess handläggning. 2:0 Senaste R.
Strr, uti det vid flere Riksdagar ”förehafda mål angående Ersättning af Svenska Staten ”för Svenska Medborgares genom uppbringningar lid— ”ne förluster, beslutat, att en sådan ersättning bör ”ega rum för de förluster,.hvilka, enligt 1812 års
”Strr för ersättningsbeloppens bestämmande och det”ta måls slutliga ntredning stadgat följande grunder, ”hvilka StatsUtskottet, i afseende på hvad derutaf kan ”på Herrar Fullmägtiges åtgärd ankomma, skolat till ”Ilerrar Fullmäktiges efterrättelse meddela.”
Strr måste igenom bestämde och limiterade vilkor söka förekomma alltför vidsträckte ersättningsanspråk å de sökandes sida, äfvensom för mycken Leuteration å den verkställandes.
De kunde då vä! förutse, att flere i förväg ej kände omständigheter skulle under utredningen och vid verkställandet förekomma; och jag påminner mig mycket väl, hvad i dåvarande
Statsutskott yttrades under discussionen r "Bättre nu limitera för strängty framdeles spörjs nog om någon enskild derigenom skulle af B e t ä n k a n d e n. 3a3 särskilde forhållanden finna sig särdeles förfördelad och det blir tid nog då leuterera det.
Nu är åter förhållandet annorlunda — alla inom de stadgade praescriptionstiderne inkomne ansökningar om ersättning för uppbringningar af de Magter, som voro i fredligt förhållande med Sverige, äro nu kände och utredde, äfvensom de särskilde eller extraordinaire omständigheter för någre af dem, sorn förmått K. M:t att till R.
M:ts särskilde remissers besvarande, står det visserligen StatsUtskottet fritt att föreslå och R.
Stms pröfning öfverlemna, så kan det väl på intet vis anses lämpeligt, att Stats-Utskottet eller R.
St:r, skulle undandraga sig denna pröfning.
De hinder för förra beslutets verkställande, sorn mött än i dénena, än i den andra, men merendels för hvarje mål blott i en enda, och som det tycks af K.
M:t sjelf anmärkt, men tillika, då målet i öfrigt befunnits af ersättningsgild beskaffenhet, anmält sådant, äfvensom för någre bland dem i nåder särskilt uttryckt att befundna brister uti någon af de formalitets pre'stationer, som R. vSt:r föreskrifvit, bevisligen ej härrört af någon oloflig idkad handel, utan varit en tvungen följd af alldeles extraordin. omständigheter, hvadan K.
M:t ock om någre * 3?4 Stats-U tskottets af desse mål särskildt yttrat, huru sådane ersättningssökande Liefve dubbelt hardt lidande, örn desse särskilde omständigheter ej kunde afses.
.På detta sätt af K.
St:r sjelfve 1 eller deras Utskott, hvilke anses ännu närmare böra behjerta medborgares behof af lindring och hjelp. 4:o
Kan jag intet heller antaga på förhand det af RiksgäldsAfdelningen sluteligen anförda motiv för en sådan målets afvisning genast, att ett efter föregående granskning och beredning tilläfventyrs följande tillstyrkande af någon del eller alla de sökte Reclamationer, skulle innefatta orättvisa emot andra, som ej fått eller nu sökt sådan, ty desse kunna icke vara andra än de der dels ej inom den en gång stadgade prajscriplionsliden anmält sig, och sålunda förlorat fatalierne, dels de, vid hvilkas mål K.
Att här uppgifva de olika fall, som de ifrågavarande handlingar förete, Liefve för vidlyftigt, och hörer ej till ämnet nu, då jag med anledning af RiksgäldsAfdelningens förslag ej anser nu frågan vara: om Stats-Utskottet tillstyrker något afseende på de af K. M:t för Reclamenternes considererande framställde. särskildt talande skäl,' utan blott, om den för ett till- eller afslyrkande i alla fall nödvändigt erfor - Betänka uden.
Som ett exempel på sådane särskilde omständigheter, torde dock nu på förhand få nämnas: der Kaparens egen Regering ogillat uppbringningen och ålagt Kaparen ersättning, men denna ej kunnat möjeligen utbekominas.
Vidare: der uppbringningen skett få dagar efter Krigsförklaringen, sorn ej möjeligen kunde vara Skeppseller Godsägaren vid dess afsegling känd. — o. s. v. När nu de af i8r3 års St:r bestämde grunder innefatta, att, der Kapare blifvit tilldörnd att ersätta, äfvensom då uppbringningen skett efter Krigsförklaringstiden, sådane förluster ej äro berättigade att få ersättning, så syns lätt, hvad anledning K.
St:rs närmare Ledömmande.
De af mig anförde exempel äro ock ej hämtade af de mål mig enskildt angå; måhända skoladesse senare befinnas ej stå i alldeles samma Calhegori med de uppgifne; det blir ej min, utan öfrige Högh Utskottets Ledamöters sak att bedomina , och örn äfven de mig interesserande målen skulle blifva de ende, som skulle dömmas att ej böra godtgöras, skall jag vara tillfredsställd att hafva i min mon bidragit 326 Stats-Utskottets att skaffa godtgöreise åt de öfrige, hvaribland jag känner Enkor och Faderlösa Barn i rätt knappa omständigheter; utan att såra grannlagenheten har jag ansett mig berättigad att, så länge frågan ej varit partiel, utan allmän , och aldrahälst så länge den endast afsett princip-frågan, om målet skall till närmare granskning företagas eller ej, deltaga i discussion och öfverläggning af ämnet, hälst få af de i It.
När åter fråga om partiella behandlingen af hvarje utaf de nu ifrågaställde nppbringningsmål förekommer, så skall jag visserligen veta alt jäfva mig i afseende på de 2:ne uti hvilke jag har andel.
När Högl.
Utskottet återfår
Afdelningens fullständiga Betänkande till jufterande , förbehåller jag mig att närmare få utveckla min enskildta tanka.
I enlighet med mitt förbehåll den ig:de föl l. månad, då HögJ.
StatsUtskottet, vid detta ärendets priliminaira föredragning från Riksg:s Afdelningen, fattade dess beslut att hos R. II.
M:t uti dess nådiga Remisser till StatsUtskottet framstälde, K.
M:t förekomne särskilde omständigheter för flere af desse Ersättningssökande, får jag nu, sedan Afdelningen inkommit med Förslag till Betänkande i ämnet , reservera min ifrån pluralitetens alldeles skiljaktiga tanka, och närmare uppgifva skälen derföre.
Betänkan den. 327 R. fl. St:rs underd.
St:r, uti deras den 18 Julii 1812 aflåtne underd. ”skrifvelse, yttrat, förklara, att ersättning bör ega rum ”för de förlusterj hvilka enligt sistbemälde
St:r, för att, så vidt på dem kan ankomma, ”söka förebygga, att, på grund af nu fattade beslutet ”oin ersättnings tilldelande för de ifrågavarande förlu”sterne, andra sådane anspråk icke må falla Slaten till ”last, skolat tillägga, att ett sådant medgifvande för ”denna gång icke må gälla såsom praejudicat för andre '”dylika ersättnings-påståenden, som hädanefter kunna >’göras.”
Hvarmed det lärer befinnas vara ganska tydeligt utmärkt, att desse andraj och hädanefter ej kunna hafva afseende på annat än dä okände ersättningsanspråk, eller för derefter timande senare siike förluster; och ännu mera påtageligt blir sådant, då man läser nämnde R.
Inom desse äro ock, på sätt Afdelningens Betänkande vitsordar, innefattade: alla de nu af K. M:t 3^8 Stats- Utskottets anmälde 19 särskilde ansökningar, men ej den 20 af Handlanden Eldrup, som, för dess långt efteråt ur 1824 i Södra America lidne uppbringning af Briggen Sophia, ej kan komma under enahanda betraktande.
Sttr vidaret ”Sedan R.
St:r salunda utmärkt, hvilka af de an”mälte
Reclamationsmålen böra blifva föremål för den ”förnyade granskningen, samt tillika uppgjort de grunJJder, efter hvilka en sadan granskning skall förr tittås , ”så få, för verkställigheten deraf, den R.
St:r, i anseende till Riksdagens nu för banden varande slut, ”icke äro i tillfälle att sjelfve åstadkomma, R.
Sttr ”hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, det täcktes, ”i sådant afseende, E. K.
Mtt i Nåder förordna en ”Committé', med nådig föreskrift) för Committerade, ”att, med noggrann tillämpning af ofvan faststälde ”grunder, utreda och granska de ifrågavarande Re”clamationsmålen, samt föreslå hvardera Reclamen”tens- ersättningsbelopp.
Mtt inkomma med fullständig utredning, enligt de faststälde grunderne, samt att derefter E. K.