Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfver alltsammans bredes sedan ett tunt lager halm, som afsköljes med vatten, hvarefter maltet försigtigt slås på rosten.
Blankvörten får nu rinna genom rosten två gånger.
Som man emel- lertid lätt kan förstå, har under den långa kokningen mycket kokat bort.
Man bör derför nu späda ut vörten med kokande vatten, tills alltsammans uppgår till 30 kannor.
N Sedan slår man härtill en kanna upp- H kokt och väl kallnad mjölk.
Köttkorf, tillredd på detta sätt, håller sig god P r e under lång tid.
K. hos Att luta fisk.
Till 12 kannor vatten sättes 1 skalp, soda och 1 qvarter lim, som omröres och slås kallt på fisken.
Denna ligger först 4 dagar i vatten, 4 dagar i luten och 4 dagar i lutvatt- net, hvarefter dagligen friskt vatten ombytes.
K. a n d s s e n t k - k o r t K. F. Å l u n d, 26 Regeringsgatan 26.
Filial: 80 A Drottninggatan 80 A.
[46| H a n d s s k r i n från i:50.
\ \ tt Murgröna.
Denna vackra, ständigt gröna slingerväxt får en synnerligt kraftig växt och väl utvecklade blad, om den godes med tjock kaffesump.
damerna!
Såsom synnerligen lämpliga julklap- par inom fruntimmersverlden till in- stundande julafton vill Iduns redak- tion rekommendera: tvänne nyutkomna, förträffliga ar- beten af vår frejdade medarbelerska fru Mathilda Langlet, nämligen Tids- strömningar samt Vi och våra söner; Qvinnans ställning i samhället (2:dra uppl.)
af en annan bland våra med- arbeterskor, fröken Clara Smitt; samt slutligen en prenumerationssedel å Idun för det kommande året (pris: endast 1 krona för hvarje qvartal).
H u s d j u r e n.
Salt i ladugårdar och stall.
I all- mänhet försiggår hönsens ruggning • — ombyte af fjäder — utan synnerligt stö- rande inverkan på hönsens helsa.
In- träder ruggningen på eftersommaren vid kall och ruskig väderlek, kan den samma bli farlig för djuren.
V i d ogynsam väderlek bör man hålla hön- sen inne och under ruggningen fodra dem bättre än vanligt.
Derjemte bör man kasta till dem torra äggskal och lägga (det torde man för öfrigt alltid göra) något salt i drycken.
Samtliga våra fjäderfän, i synnerhet dufvorna, äro mycket tacksamma för litet salt.
Äfven våra öfriga husdjur äro begär- liga efter salt, och många sjukdomar, i synnerhet hos svinen, bero derpå, att djuren ej fått tillräckligt med salt.
Man betänke blott, att vår mark och följaktligen äfven våra växter, således också kreatursfodret, blifva fattigare på salt, under det att hafvet blir rikare på sådant.
Äfven beträffande ville- brådet bör man egna denna fråga mera uppmärksamhet, om bland dem sjukdomar icke skola utbryta.
Araben kallar saltet för kamelens konfekt; schweizaren säger: » Ett skålpund salt gifver tio skålpund fett. » B a k n i n g -.
Bagarbakelse.
Ett qvarter skiradt smör röres, tills det blir kallt, samt blandas sedan med 1 qvarter socker, 1 qvarter mjöl och 5 hela ägg, hvaraf ett i sender iréres.
Halfgräddade beströs de med hackad mandel.
Läggas öfver en kaf- vel, så att de kröka sig.
Tyska bakelser.
Fem hela ägg, 1 skalp, pudersocker och 1 skalp, hvet- mjöl sammanröres och sedan ilägges ' J2 skalp, skållad sötmandel samt krydd- nejlikor, kanel och kardemummor ef- ter smak, äfvensom en knifsudd pot- aska.
Slås sedan upp som ett aflångt bröd och bakas strax.
Skares varmt i tunna skifvor och torkas i ugnen.
1 ^ 4 Ve s t er l å n g g a t a n Om flyttning af krukväxter.
I all- mänhet skadas ej växterna af att flyt- tas fiån det ena fönstret till det andra, ehuru de naturligtvis må bäst af att ständigt förblifva under samma växt- förhållande.
Deremot bör man aldrig flytta blommande krukväxter, ej en gäng, då man gör rent.
T y icke alle- nast sjelfva skakningen vid transporten kan komma knopparna att falla af, utan vid flyttning förändras ofta blom- mans ställning mot solen, och detta kan föranleda, att knoppar och blom- mor helt och hållet falla af.
Detta gäller i synnerhet om fuksior, hvar- för man aldrig bör köpa dessa, då de stå i blom, utan helst innan de ännu börjat sätta knopp.
Lämpliga julklappar för 1 Eleganta Jabots, Rysch, Moderna K r a g a r, Rosetter m. m.
Billigaste priser.
W H o l m b e r g V e s t e r l å n g g a t a n | H 1 4 E n g e l s k a * S t r u m p o r s t o r t för \ l a g e r.
Tricot-Underkläder D a m e r, H e r r a r och B a r n.
S e r g e, C h e v i o t.
F l a n e l l e r, Silkes-JOCH Yllevantar, Silkesdukar, Näsdukar, Barnskor, Corsetter, Broderade remsor, Fear ' s tvål.
E n g e l s k a 38 M a g a s i n e t R e g e r i n g s g a t a n 3 8 1 tr. u p p.
5816x1) [50] A n d r a upplagan af Q v i n n a n s i Några s t ä l l n i n g s a m h ä l l e t.
inlägg i nutidens sociala spörsmål af C l a r a S m i t t.
[26] 1 bokhandeln har utkommit: Skizzer och Berättelser af Tor Hedberg Hästarne antyda likaledes genom 1: 75. slickandet på krubbor och väggar, att Ett äktenskap i våra dagar.
Boman af de hafva behof af salt och syra för Helen Mathers 2: 75. magen.
Man bör då beströ fodret med Det menskliga lifvets pligter och mål lika delar koksalt och krita, hvilket v i - häft.
1: 75, inb.
2: 50. sat sig vara af god nytta.
En moders ord till fosterlandets döttrar häft.
2: 25, inb.
Om konsten att lefva 50 öre.
Friswell, Den stilla timman häft.
Till de många tidningsredaktioner Inom skilda delar af landet, som visat välvilja mot Idun och Friswell, Genom andras fönster, häft.
vänligt omnämnt den samma, hembär Red, 2: 25, inb.
3: 25. härmed sitt vördsamma tack.
Friswell, Här och der i verlden, häft.
Majorskan M.
I det vi härmed till E d e Friswell, r Människans sanna värde, häft.
uttala värt tack för edert varma intresse för 3: 75, inb.
4: 75.
Idun samt för de sända bidragen, koppas vi att i E d e r iinna en flitig medar beterska.
S o m Otto, Husets genius, häft.
Ni ser, hafva vi redan gjort bruk af edra Smiles, Menniskans egen kraft, häft.
bidrag.
E r förträffliga uppsafs kom ty värr 3: 25, inb.
4: 25. for sent till det första profnuniret.
V i m e d - Smiles, Karakterensvärde, h.
3kr., b.
4 k r, dela den i stället i delta n u m m e r.
V ä l k o m - Hall, Hvardagsregler för helsan, häft.
men å t e r!
Malla m. fl.
Edra bidrag m o t t a g n a; de 75 öre, inb.
1: 25. skola efter hand införas.
M y c k e n tack och Pressenzé, En ung flickas dagbok, k.
l: 40. välkommen m e d m e r a!
Pressenzé, Barnens verld, 75 öre.
Flere meddelare.
Manuskriptet bör skrifvas Thiersch, Kristligt familjelif, häft.
50 öre, endast p å en sida af papperet och om möjligt med någon marginal.
1: 25.
[17] Oodrån.
T i o äggulor och en hvita vispas väl.
Derpå slår man en tekopp söt grädde, 8 rågade matskedar samt hvetmjöl, så att det blir tjockt som en gröt.
Gräddas öfver klar eld. '
K ö k e t Saft-gelé.
Utaf hvad slags saft man har, dock helst hallon- eller körsbärs- saft, kan detta tillagas.
Till en gelé- skål tages 3 lod gelantine som upp- löses i ljumt vatten och sedan röres uti saften, hvilken först blifvit tillräck- ligt utspädd.
Särdeles god köttkorf.
Sju skalp, oxkött, 7 skalp, svinkött, 7 skalp, fin- skuret fläsk samt 7 skalp, dagen förut kokad potatis, hackas fint och blandas väl tillsammans ungefär en timmes tid.
Vi vilja särskildt f ä s t a u p p m ä r k s a m h e t e n på Iduns lämplighet för plats- sökande och platsutbjudande a n n o n s ö r e r, ä f v e n s o m for alla ofri g a s l a g s annonser s o m beröra familjekretsen.
— A n n o n s e r m o t t a g a s endast g e n o m 8.
Gumeellus a n n o n s b y r å och hos redaktionen.
I DUN Stockholms Dagblad. '
Svenska Dagbladet inbjuder härmed till prenumeration för år 1 8 8 8 Sveriges största Prenumerationspris: Nyhets- och Annonstidning.
Stor spridning i bland landets alla olika klasser Stockholmsupplagan: Landsortsupplagan: Den fördelaktigaste tidning- för annonsering i landsorten.
18 » fjerdedels år » 5 » en månad ... » 1 75 Postafgiften å \ l_ ^ y Q | B I Pris: för helt år år kr.
» 6: — » hälft » en månad ... » Postafgiften oberäknad.
Olycksfall-Försäkrings-Aktiebolaget S K A N D I N k — som stockholmsupplagan med undantag af stockholmsannonser och en del rent lokala notiser.
HJtt t u s e n Tidningen Liuu J C rekommendera tidning på kristlig grund) sina Äkta inbjuder till prenumeration.
Beloppet af v å r postupplaga visar, att Vårt L a n d är på andra året af sin tillvaro landsortens mest spridda aftontidning.
Omvexlande, v ä l utarbetade artiklar p å skilda områden.
spanska viner Fersenska Terrassen och 7 Kungsgatan [23] 7 Stockholm.
Prenumerationspris (Postafgiften inberäknad) Dagliga upplagan: Veckoupplagan: 1 år kr.
10: — 1 år kr.
2: — / « »: „ ..... „ ... - » 9: &gt; / • » -- ..... » 1:65 » 6: — » » 1: 20 » 3: — 7« » » — 70 1 månad .. » l i — 1 år med bilaga » 2: 75 Lösnummerpris 3 ö r e.
Lösnummerpris 7 ö r e.
72 Samlare af prenumeranter erhålla provision efter öfverenskommelse med Vårt Lands kontor.
[3 0] Red.
af I E N k r o n o r Svenska Dagbladet skall fortfara att ärligt men humant förfäkta de nationella och tullskyddsvänliga idéerna.
T v å följetonger: en anordnad för urklipp och en innehållande kortare berättelser.
[38] 5 VÅRT LAND 72 » 7.
V att utbetalas i händelse af dödsfall, som omedelbart föranledes af en under år 1888 genom yttre, våldsam orsak vållad kroppsskada, så vida dödsfallet in- träffar inom sex månader efter skadans timande.
[36] 3 A inberäknad.
Landsortsupplagan innehåller allt detsamma (politisk i landsorten: Helt år Kr.
12: — Hälft år. » 6: 50 3 mån » 3: 5 0 1 mån.
, » 1: 20 Postarvodet i n b e r ä k n a d t. försäkrar S v e n s k a D a g b l a d e t s helårsprenumeranter för år 1888, som uppnått 18 års ålder, till belopp för hvarje person af Innehåller Stockholms kommuns annonser.
för helt år Helt år K r.
12: — Hälft år » G: 50 3 min, » 3: 25 1 mån » 1: 10 Tidningen hembäres fortfarande kostnadsfritt.
delar.
Pris: i Stockholm: Vårt Annonsörer!
Uppmärksamma att Oscarshamns-Posten är Oscarshamns stads samt mellersta och norra Kalmar läns mest spridda och lästa tidning samt stadens och or- tens; IPIUU.
t e i i B allmännast anlitade annonsblad.
i Upplaga: 2,500 ex. [43] Annonspris: lO ö r e p r r a d.
i Land.
Sveriges billigaste dagliga tidning Nya Dagligt Allehandas lilla upplaga.
Prenumeration, som endast mottages i landsorten, utgör, inberäknadt postarvode, för helt år kr.
7, 5 0, hälft år kr.
4, o o, 3 månader kr.
2, o o, 1 månad kr.
0, 7 5.
Historisk roman af Z a c h a r i a s T o p e l i u s.
L«] Särskild landtbrukstidhing.
Vestgöta Korrespondenten utkommer under år 1888 2 gånger i veckan och meddelar lättlästa ny- heter från hela Vestergötland samt redogör för öfrigt i korta ordalag för hvad vigtigt som händer i in- och ut- landet.
I Stockholm har Vestgöta Korrespondenten egen, mycket påpass- lig telegrafkorrespondent.
I hvarje nummer har Vestgöta Korresronden- ten ledande artiklar, i hvilka dagens frågor belysas.
Vestgöta Korrespondenten kommer att fortfarande befinna sig på den si- dan, som kämpat för det s. k.
» nya systemet », under förhoppning om, att en ny regering inom kort kommer att praktiskt visa, att detta från visst håll mycket förkättrade system dock skall vara i stånd att kraftigt motar- beta den ekonomiska och äfven and- liga upplösning, som nu kännetecknar vårt land.
Ny foljd +: + I Arg.
1 DAGNY T I D S K R I F T FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN ' CTGIFVEN A F FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET FREDRIKA-BREME.R-FORBUNDET, F O R E N I N G E M F O R V ~ ~ L G O R E N H E T E N O S RDNANDE OCH FORENINGEN REDAKY ' OR: -
H A N D A R B E T E T S VANNER LOTTEN DAHLGREN INNEHALL -:.
Anmiilnn af en ny foljcl af Dagng.
Till I5sareii!
: Under, hvillta foruls5llningar Its11 kvinnororelsen blifva ANNA SANDSTIZ~SM af verlilig betyclelse for kultnr och framitskridande?
AGDA MONTELI US: Val.gorenlietens d l och medel.
ALFHILD AGRELL: Flicknn som hacle sju hjartan.
Litteratur: S-D, Antikrists mirdtler af Selma Lagerlaf; L.
I)., FrHn Norr- skenets land af Mathilda Roos.
Notiser frln bokmarknaden.
Foreuingsmeddelanden.
Frln skilda li ?i11.
F OP kapitalister, s i h k i l d t frantim&amp;er, har det liinge w r i t e t t onskningsm&amp;l a t t kunna ofverllmna virden af sina vardepapper och skiitseln af sina affarer i t nfigon person eller institution, son1 med absolnt sakerhet forenade punktligl~et ocli noggrannliet i utforandet a£ det anfortrodda uppdraget afvensom prisbillighet.
E n sadan institution a r Stockholms Enskilda Banks Notariatafdelning.
(I; $zZa iVj.jgatan 2 7, expeditionstid 10-4), som under garanti af Stockhol~ns EllskiIda Bonk &amp; tag&amp; sip vird oc11 forvaltning af enskilda personers och kassors vardepapper.
Om en person hos Notariatafdelningen deponerar obligationer, inkasserar Notariatafdelningen vid forfallotiderna kupon- g e r ocll tillhalidahiller deponenten inflntna medel.
Vidare efterser Notariatafdelningen ntlottningar af obligationer och underrattar depo nenten i god tid, ifall en denne tillhorig obligation blifvit ntlottad, samt Iamnar forslag till ny pl~cering af det ledigblifna kapitalet.
Om inteclrningar deponeras hos Notariatafdelningen anderrattar Notariatafdelningen galdenaren darom att rantorna &amp; in- teckningarna skola till afdelningen inbetalas, hvarefter de medel, son1 inflyta, till deponenten redovisas.
Vidare tillser Notari~tafdelllingen a t t inteckningarne blifva i vederborlig tid fornyade.
Om en hos afdel.
ningen deponerad iateckning genom underliten fornyelse skulle forfalla, ersatter Stockliollns EnskiIda Rank darigenom uppkom~uen skada.
E ' iirvarhgsafgift: 50 ore for &amp; r pr 1,000 kronor af deposi- tionens varde, dock ej under tvfi kronor.
- + - - - N y a ~ush&amp;llsskola~n - (for bildade flickor).
Grundod 1881.
Fiiresthndarinna: Friiken 13.
Nya ~ u s ~ ~ l l s s k o l a M n a t s salar.
Vestra Tradghrdsgatan 19.
Sarskild matsal for fruntiinmer.
lamnar ' I t kvinnos rid och.
upplysningar i juridiska och ekonomiska angelagenheter.
- Traffas &amp; forbundets byrg 54i Drottninggatan, 1 tr.
Magnusson (etablerad 1860) Fors&amp;ljningslokaler: nedra botten, en, tvci och tg * e tr. upp STOCKHOLM.
Storsta lager i Norden Kulorta o, Svarta Ylleklad1Zi] lgstyger Kulorta oeh Svarta Sidentjy$ciT Schalar och Underkjolar m, m, - - - - - -.
- - - - Obsenera!
Genorn direkta fiirbindelser med in- och utlandets fornamsta fabrikanter kan jag erbjuda ofvannlimda artiklar battre och billigare an nigon an- nan ach torde, en hvar genom besiik i mina lokaler eller genonl reqvisition af profver och varor latt blifva iifver- tygad om fordelen att hos mig fglla s i m behof af dessa arti klar.
6 26.
Profver p i begaran R \ \ ' wtQn le \ etn 20 61 6i.
h \ \ ~ a R ' k~-~~let006, re1efDn
DAGNY / SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN
flnrncitan ctf en ny f64d af J) agny.
Ut vidgande af tidskriften.
Zill lasuren!
I u71a m l i ~ n i s o v e r med li$s7cra f t i pig jinncis ~rkec7clings- s~ziijligJ~eta *.
Ett fordag suttes i g&amp;ng gter en zypqj.ord pla12; mecZ til7Ji~edssttillelse se sti$tame att plamz cinner ankbcizg, at!
foretagel gdr frcwzdt i cle utstnkade fdroma 0~12 att .clet &amp; T f i ' &amp; ~.
AY lyc7~cts tilll~~nzpu sig en nllt fcistare sttillnily i~zona clet owrdde, c %r det ver7car.
Nen ' i. sjtivva frccnzyctnyen ligge~ en nzanivg till aft gd frctlndt, q ' f orblifvcc stiblnst$eszde.
Illizder foriscr ft ndete imes de olcade 7crcfcen, oc7r s&amp; &amp; Ices en 61zsk: ~is att bygga oidaare, oisserligen p&amp; cZen gcidci, goclcl, beprofocrde grzcnc7en, snen t f t w en ' ' dvidgctcz mdttsfock, med sftil.re ~iic7ccidd och enliyl e n v ~ c ~ s ~ ~ - ~ ~ c ~ c ~ c ad1etsp1nn.
Hvud 2 ' 7: htil " ~ l ~ l l?
&amp; d ' L ' ~&amp;Z ~ t 217: ti&amp;?
?zpc~ pd ~ 6 tids7W [ft r Dcipy.
~~vhvilken med (Or 1808 framtrader i en betydligt utvid-, gad form.
i Det 72ar oftcb i sumband meA FrecZrilcu-Brenrer-Forbz~~~zdets oygan hlif ' liit frclnd2 dllei, rrtt dess fornanzsta styrka ocA orscr lcen tiZZ.
(less framgdng h c i ~ 7egat daari, citd Dugny forhlif2; it trogen de ic7e ' er, sonz erltdllits i nrf efter dess fiil.eg&amp;n,qas.e, Tids7wYt fijr hernnzet.
(3 ~ 7 2 sanznza principr, dei 7cv2 ?12h ' qce sltiktets 7loja1zde, sonz t w i t cZr$fiadern till det litlwiira foretcig, som for 40 $9- secZan fo;.
forsta gdngen i adrt lci9zcZ upptog kvi1znofidgan till behmzdling 1: ett sars7cildt pressorym: Jrar Da,gny mzcZer de g&amp;zgna 22 dren, elle,.
allt sedan hon iifuertog clen zyygift, sonz Tids7crift f&amp; 7emnzet wed sb nzyc7u " en beronzmelse yfid ?fo (jt, gter basta, fhzilga so7d Iix ?fda.
M m onz grz~~zd$rilzc~3en, forblk densanma, forc7rar tideen nya.
utz.ec7ctade former, fiil.
c7ess fi-nmstallande.
Sd hnr, for Dngny zcnder &amp; ens Eopp allt ZiJligare franrstdtt medaetnwi ' et onz, att ett ~.
!f 7~incZren for ett ver7cligt, fi.~n1g&amp;ngwi7ct arbete i cle icZ4ers r ' janst, 91zcin iilzskat ' '
Dagny- skall som tillforene utgifvas af och vara organ for Fredrika- Bremer- Forbundet, hvars verksamhe t tidskriften skall ha fva.
till sin hu fvuduppgift at t f o ' lja, ' sdlznda f ortfcarccnde sli; r; cc irmz sd cidu Ketsctr uf ~ d r t land ' som mojligt rerlcce f6r en smcZ och Z u p utveckling c# arbdet f&amp; 7el; ilznccns I~ojande i)) .secZligt oeh i~ztelleI~ !uelt s4,rd som i socialt och elcolzolniskt iliinseenden.
I; &amp; art berecZa ticis7criften lillfiille cr f t 9ned stiilpre sa7ckl~nnedon~ elf 7cvidigt arhete, s&amp;ledes iifcelz clem) diil- bea Etcc alla o ?~z~dden .ForbtuzcZet iinnzc ej X; unnat g&amp;n 9 ~ z m - C L 6etydmzde inliigg, 72ar Dctgn ?~ triiclk i f~rbiwclclse, nzed .forejzinycir wed olika aeylcsa~1zhetsf6lt, oz&amp; metl idier ans7zt taw cle sig till Z ' orbunc7ets.
Ett pay ompdcZen, 7wmi kvbzligt cwbete i n g h sona ett vikligt elenzent, liro exempelvis cZds den praktis ka vat ' gorenhe ten och dels det kvinliga handarbe te t oelr kens ts / ojden.
D 8 cdrt h z d i ett liar lifs~cafl@cc f oreninga~ iiger c6rdiga wpresentanin for beda clesscc ~erksanihetsf iil, m 3 ti- ~ ge) z Foreningen for calgorenhetens orclnande och HciwZarBetcts .&amp;mer, skc~ll Dclg n y, cl8 clessu associa tioner hilt ills ej haft ndgon eges.
l~dliliation, cliiri de 7cu; mat j %anzZugga s i w dsikter; med &amp; 1898 afven vara organ for F h n i n g e n for valgorenhetens ordnande (F. V.
0.)
sam t for Foreningen handar6etets vanner.
slilI7~ildcc artiklur och medc ' lelrcmlen skolce dessa fore12ingcir liimrzcc zyp,gifter rorcide sin vwlisnmlrct ' sa&amp; d~ec7~lcc c7e princiyc~; som, liggcc, ti71 pwzcl for c7eras slrtif~cc&amp; ?elz.
Utonr b&amp;incllct1zc7et c f de timwn, sonz bdiugcts nf .cZe fore-, 12inpr.s.
syftefle,z,.
for 7 ~ ~ i 1.
7 Bngny ~ c.
iir orya92,.
$cdl tid; 7iyiften tigila f
s ~ u l t e r for alla de sporsmil, som berora kvinnans intressen inom hemmet och samhallet, darvid icke fvekande att opar- tiskt ldta skilda meningar och dsikter 7; omma till sin rut.
$ Elt otcidgcd pn-ogvnez fordrar oc7csZc stcrre zctrr~nmze.
Dagny utkommer darfor f r i n och med i r 1898 m i d 20 haften drlh~en om 28 ark, i stallet for med 8 haften om 16 ark.
1) essci 7~ijf (en s7; olc~ zifslincZas 2 ggr i. m&amp;9aa~7en med mdantcry fdi.
.1lz&amp;zacZe~9zci jzmi-s~ptemba; cZd endast ett 7@te ~~z&amp;~zcctlige~z 7commr
pris bjucles liisare 9 z, s7colc6, 7zoppcis vi, tilIforsti7cra Dag~z y en z; d- villiy u p ~ ~ ~ ~ z u n fidn t r a n ckras sida, 7zui17ca sedan lunge v&amp;r publi- batio~z 1.tikmt till sina lianner och gpnare, s a d fiiruarfva oss lzya sdcZa9za i vidstr.tic7cta 7cretscw, sdval i~zonz sonz zctonz e&amp;rt land, ellw iifvwallt d a, 7warest kvim.ofrdgmzs zdvecklin,g foirjes nzed imtresse ock synzpati.
I det vi.
sciledes anmliln en ny f3jd af vcir tidslc~ift, i enZig7~et nzeci!
den p h, vi hay o&amp;n i 7corta drag utvecldat, udga vi zittcda den fiirihoppningen, att clet ~zya skede, 7wari Dagny wecl 3898 ivztriider, s7ccill vara fiamngdngwi7ct sawt Biciraga att, fianzja c7e iclier, ffbi.
7wil7; a ttiZs7crI$teten yjort sig till ett sprd7cror inoh den scens7ca pressen.
Under hvilka forutsattningar kan kvinnororel- sen blifva af verklig betydelse for kultur och framiitskridande?
* ' Rvinnororelsen i Sverige befinner sig for narvnrande i en egendomlig situation.
Den har verkat ganska lange och ar ej mera en ung rorelse.
I sin ungdom var den sjalf forhoppningsflill och 1; a.mplysten och hade godt om bBde entkiastiska vanner och bittra fieader.
Nu har man ii ornse sidor blifvit lugnare.
Rorelsen har kommit till mogen Alder, till det stadium dB mnn stannnr och frii- gar: hvilka frukter, hvilka resultat kunna nppvisas?
Kvinnororelsen kan s-j langre gora anspriik pB den syrnpati CL van- och det ijfverseende, som ofta visas gent ' emot ungdomliga str ?f den, hgdanefter rniste den vara beredd pii en kritik, som domer efter fakta.
Men det a r af vikt, att denna Jrritik ej blott ofvas a£ i hvil- de utoinstBende, utan att den blir en allvarlig ~jaIfpriifni~zg, lren de arbetande lwinnoi-na sj&amp;lfva, a&amp; till ratta med sig och sitt arbete.
E n sBdan kritik behofver icke alls vara nedstammande, t y den ratta kritilren B r jn blott en hgnvianing p % ntt det finnes ett hiigre stadium, ett hiigre trappsteg i utvecklingen an det vi redan ha uppntltt.
Lade vi oss att sofvn pk det trappsteg, dar vi nu befinna qss, vnnnes ingen utveclrling.
D&amp; vore kvinnororelsen clod.
Sjalfkritiken a r teclcen till, att den Bnnn lefver.
Det ar till en sAdan sjalfprofning jag skulle vilja bidraga.
Ti11 mig sjiilf, lika nlycket som till ex a h, stidler jag den frigan: &amp;.
verkligen viir iqsats i det sociala arbetet sB stor som den borde vara?
Han sknll vara bra oriittvis for att neka, att det kvinliga nrbetet Iran nppvisa flera vackra resultat, men lika sakert iir att dessa kunde vsra storre, om kvinnan liade lart s ~ g att undvika vissa fel, hvilka annn vidlAda h e m e som arl~eterslra.
Det fornam- sta af dessa £el skulle jag vilja lralla dilettnntisnz.
Darmed menar jag en loslig stallning till arbetet, en viss skygghet for de l h g n t %lamodsprofvande forberedelserna och ett visst begar att kringgh -.
-- -- * Foredrag, h %llet vid Svenska kvinnornas natioadforbunds konferens i Stockholm 1897.
de storsta svhigheterna.
E j s l att forstfi, att det ej iifven bland oss skulle h n a s gedigna, goda arbeterskor, men mlnga barcz dennu priigel af ytlighet, af dilettantism.
Det iir inisstanken for dilettan- tism som gor, att mannen oftast tala om det kvinliga arbetet i eu s l nedllttande och s l ironiskt ofverseende ton.
Det som sb ofta fattas lrvinnan i hennes arbete, ar det so111 man inom konsten kallar Iconyosition, d. v. s. formigan att inordnn alla enskildheter under en strangt fasthBllen enhetstatdce.
Detaljerna kunna vars fortriiff- liga, men de falla isiir.
Det fattas oss lromposition o c l ~ s l i lifsgiirningen, i Icarakteren.
Den v5xer iclre npp p l samma natnrliga siitt som triidet skjutel.
fram nr sitt fro, alltid i en rilrtning, fastiin omsattxnde lifvets saf- ter i stam, grenar, blad och frukt - rjkedorn och omv %sling, men enhet.
Utan den enheten lran man bli en hygglig och aktnings- vard rniinniska, men ingen personlighet.
Nera stdl i arbete och vilja, en mera striing, mera lslassiskt klar priigel ofver det hela, det iir hvad vi kvinnor bora onska oss.
1Detta utesluter wlls icke den mj aka kvinligheten.
TXra gamls staum~odrwr, nog voro de mjulra, sanna kvinnor, dock stodo de starka i lifvets stormar, och nog hade do s t l l i karakteren, om oclrs&amp; stblet 110s dem inBngen g&amp;ng fick visa sig blott i resignation.
3fen af oss, nutidens lwiunor, fordras en mesa alrtiv Iwaft.
Biirifrin ledas &amp; ofver till den viktiga fr&amp;gm: skall verkligen kvinligheton kunna bibehBllas, niir Irvianan tar del i det yttre sam- hallsarbetet?
Tid efter annan hojas oroliga roster, som besvars denna fr&amp;a med ett dystert aej.
Vi kiinna ju alla vetenslcaps- mannens experiment att ~xppfoda dufvor rned kijtt for stt ntrona, huruvida de skulle byta natnr och forvandlns till roffBglczr.
a v a d hande?
Efter en tid krokte sig verkligen dufvaas nabb och fick en viss lilrhet med en Iiolrs.
Man Irommel: att tanks p&amp; denna er- farenhet, u8r det nu ofverallt i den civiliserade - viirlden frBgas med oro: lmrudan blir framtidens kvinns?
Icku: hvad kommer hon.
att, utr&amp;tta?
utan: hvad skall hon v a m?
Slrall dufvan bli hok?
Jn, det iir groblemet.
Skall hon bli en varelse, som best6.r till halften af logilr, till l~iilften af torr moral, en varelse, soin har forlorat allt det lynnets skiftande fargspel, alla de fina nganser, soin fordorn utgjorde det lrvinlign viisendets tjnsning?
Slrall ltvinnan, drifven nt i arbetskampen, h h d n a och styfna ocll lnista deu aadliga.