Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sednare Fullmagterna underskrifvas: för Preste-Ståndet af Biskop och Consistorium ; för Borgare-Ståndet ai Stadens Magistrat och äldste, och, hvad Falu-Bergslag särskilt beträffar , af Grafve- Katten och Bergslagens Deputerade samt för Bonde-Ståndet af Valförrättaren; börande tillika etc. gällande, lyda sålunda; . . . efter föregånget ordentligt val N. N. (För Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift elier Akademi), (för Borgare-Ståndet ifrån N. N.
Stad eller af Bruks-Egare ock B er gs-Manufac turister), för BondeStåndet etc.
Fullms gterae un derskrifvas :
Preste- Ståndets, förStiftcn och Universiteten, aj vederbörande Consistorier, och för Wetenskaps- Akademien, af dess Prceses; Borgare - Ståndets, för Städerna, af Magistraten och Äldste, för Bruken och Ber gs-Manufacturerna, af Bergscollegium, och för Constibutions-TJskot-tets betänkemden. 67 Falu - Bergslag af Grafve-Rätten och och Bergslagets Depu erade, samt Bonde-Ståndets af Valförrättaren ; börandes tillika etc.
Se Bihanget, 3 Bandet, aid 67, 130 och 135.
Riddershapets och Adelns Prolocoll d. 23 Maj 1818) H- 121, d. 27 Maj, II »id. 368 — 395, d. 15 Junii, II. sid. 4, d. 18 Junii, II. sid. 147--171, d. £2 Juxiii, II. sid. 348, och d. 25 Junii, II. sid. 455. 1’reste-ståndets l’rotocoll d. 29 Maj, samt d. 16 och 22 Junii 1818, sid, 229, 5 Bandet, samt sid. 70 och 159, 6 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 21, 25 och 29 Maj, sid. 2511, 2588, S652, samt d. 8, T5, 16, so och 22 Junii, sid. 3125, 3224, 3238, 3301, 33°5- BondeStåudets Dito d. sjuMaj, sid. 139, 5 Bandet, saint den 15 och .20 Junii, tid. 55, 159, 6 Bandet. 08 ConsbitutionsfUlshottets betänkande.
7 Ankom d. slQ April 1523 Utlåtande till Hederv. Bonde-Ståndet, rörande en af Ståndets flesta Ledamöter äskad, men af Xalmannen vägrad Proposition.
Sedan, vid återföredragning af Riksens Höglofliga Ständers StatsUtskotts utlåtande, öfver Hedervärda Bondeståndets Anmärkningar mot samma Utskotts, redan af Tre Riksstånd gillade, Betänkande om Talemännens representations kostnad, Bondeståndets fleste Ledamöter yrkat att contraoppositionen, eller den på afslag, måtte tillika ställas pi frågans öfverlemnande åt förstärkta StatsUtskottet, till afgörande medelst samfält omröstning, men Ståndets Taleman, under åberopande af RegeringsFormens 6j och Riksdagsordningen ^9 §■> vägrat den äskade propositionen och förklarat öfverläggningen hvilande, så har, jemlikt 55 Jf. i sistnämnda Grundlag, målet blifvit, genom i går ankommet FrotOcollsUtdrag, af den 17 dennes, till ConstitulionsUtskottet förvist, med anmodan, att inom åtta dagar efterj usteringen, afgifva motiveradt och bestämdt yttrande öfver frågans stridighet eller enlighet med Grundlagen.
Utskottets betänkanden 69 Härå får Utskottet till vördsamt svar meddela, att, då 71 JT.
Regeringsformen, från hvars innehåll Bondeståndets 'Pluralitet velat hemta stöd för sitt påstående, blott omförmäler de af Bevillningsutskottet uppgifna Allmänna grunder, sättet af deras tillämpning, bevillningens reparation och hvarje Stånds deltagande i den fastställa totalsumman, men deremot närvarande af StatsUlskottet handlaggda mål egentligen angår ett tillfälligt anslag af de för Allmänna och gemensamma behof disponibla Statsmedel, ConstitutionsUt.-kottet, med ytterligare anledning af sista Momentet i RiksdagsOrdningens 49 J)-> funnit den af Bondeståndet yrkade hänvisning till förstärkta StatsUtskottet icke med Grundlagarnas bokstalliga lydelse öfverensstämma, och följaktligen Talemannens vägran af propositionen, sådan denna begärts, innefatta en rätt tolkning af samma ordalydelse.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Rik sens Högloft.
Ständers Constitutions Utskott den 24 April 1823. S. D. Förehades å nyo BondeStåndets i går ankomna och på bordet lagda Protocolle Utdrag för den 17 dennes.
. . . 70 Constitutions-Utshottcs betänkancUn.
BancofuIImägtigen, Anders Danielsson, som tillkännagaf att han hindrad af andra göromål, ej varit tillstädes vid BondeStåndets öfverläggning och beslutets fattande, uppläste och aflernnade ett så lydande skriftligt anförande.
StatsUtskottets betänkande, angående Talemans tafflarnes eller de så kallade Representations penningarnes återinförande, har jag funnit mig böra anmärka, att förfarandet i denna fråga icke öfverensstämmer med föreskriften uti 69 jf. af Regeringsformen, hvarest stadgas, att när betänkligheter uppstå uti något af RiksStånden, mot antagande af hvad Statsutskottet tillstyrkt, uti det som rörer Statens reglerande eller Bevillningens hela belopp, samt de skäl blifvit hos Ståndet anförde och StatsUtskottet meddelte, på hvilka sådane betänkligheter sig stödja, men StatsUtskottet anser sig icke kunna afvika ifrån dess redan afgifne yttrande eller instämma i Ståndets tankar, Utskottet då skulle nämna Deputerade, som i Ståndet, der betänkligheterna uppkommit företräda och närmare upplysa förhållandet, samt att om något Stånd ändock förblifva vid den mening det förut fattat, Constitutions-Utskottets betänkanden.
71 saken då först skall afgöras efter Tre Stånds beslut.” ”Här har en sådan händelse inträfFat.
Efter en sådan återremiss som BondeStåndet gjort, var Utskottet ovillkorligen förpligtadt att taga ärendet i öfvervägande, utan allt hina der af de Tre Ståndens beslut; och dessa
Äfven i vidrigt fall skulle, sedan Utskottets Deputerade hos BondeStåndet närmare upplyst förhållandet, saken hafva kommit under Ståndens ytterligare pröfning, derest BondeStåndet vid sin mening för - 72 Constitutions-Utskottets betäkanden. blifvit; Och då först haele saken bort afgöras efter Tre Stånds beslut, ”Jag måste således för min del ogilla det nu anmärkta förfarandet, och anser jag BondeStåndets fortsatta vägran, att be. vilja den i frågavarande afgiften, ovillkorligen hafva bort föranleda saken återremitterande till StatsUtskottet, med anmodan att laglikmätigt förfara, så att, efter eess deputerades hörande hos det vägrande Ståndet, ny pröfning af ärendet hos Rikets Höglofl.
Utskottets öfriga Ledamöter förenade sig, efter en stunds öfverläggning och på gjord proposition om nedanstående utlåtande, mot hvilket dock förenämnde
Fyra me lemmar af BondeStåndet i hufvudsaken sig reserverade : Beträffande för öfrigt Bancofullmägtigen Anders Danielssons framställning att den i BondeStåndet uppkomna skiljaktighet från MedSlåndens tanka, bort behandlas - Constitutions- Utskottets betänkanden.
73 las enligt Regeringsformens 6g f. och till och en böljan förhållandet af StatsUtskottet genom Deputerade upplysas, så ansåg ConstitutionsUtskottet sig ej kunna till pröfning upptaga detta ämne, såsom icke ingående i Remissens föremål.
Ex Protocollo J. D. Valerius.
Ankom d 2
Maj i025- Memorial, till Riksens Ständer med för. slag till ändring i 68 §- Riksdagsordningen.
Med öfvertygelse att Riksens Höglofl.
Ständer lära inse nyttan och nödvändigheten af tätare, emellan Riksdagarne, inträffande Revisioner, och under förmodan att Kongl. Maj:t, som förut afslagit Riksens Ständers framställning, om en förlängd Revisionstid, men vid innevarande Riksdag i Nåder bifallit, att flera, till Statsverket ej räknade, allmänna fonders förvalt ning hädanefter må i ordentlig väg granskas, skall täckas meddela Nådig Sanction å det beslut Riksens Ständer i förevarande ämne kunna fatta, får, i anledning af gjord och gillad motion, ConstitutionsUtskottet härhos, för grundlagsenlig lie* Bihang till R, S, Prot. $-'djc Sami. 10, fy Gonstitution'-Utskot&ts betänkandet*. handling, rördsamlingen öfverlemna följande förslag till Ändring i 2:dra puncten af 68 §•
Riksdags-Ordningen : ”Desse Revisorer, som skola vara Sex af hvarje Riksstånd, böra emellan Riksdagarne hvarje år sammanträda, för att granska de sist afslutade Ärs-Rakenskaperna , och tage alltid Revisions-förrältningen sin början den 15 September; Skolandes m. m.’* Stockholm den S9 April 1825, N:o 9.
Ankom Jen 12 Maj 1823.
Memorial, till Riksens Stander med föreslående af ett tillägg i 4 morn. 1 Tryckfrihets-Förordningen.
Till Constitutions-Utskottet har Justiti* Ombudsmannen m. m.
Mannerheim inlemnat ett motiveradt förslag till ny redaction af 4 momentet i 1 Tryckfrihets-Förordningen, som egentligen åsyftar bestämmandet af vissa praescriptions-tider, inom hvilka Hof Cancellerens tillståndsbevis, för Dagblads eller Periodiska Skrifters ingifvande, borde meddelas och begagnas.
Constitutions- Utskottets betänkanden. 7g
Med antagande af förslaget i hufvudgrunderna, men med vissa nödiga modificationer af det reglementariska, får Utskottet härigenom, för grundlagsenlig behandling , vördsamlingen tillstyrka införandet af ett så lydande tillägg vid slutet af ofvannämnda, i öfrigt oförändrade moment.
"Öfver denna anmälan må Sökanden, genast kostnadsfritt, undfå ett Utdrag af Hof Cancellers Expeditionens Diarium; Börändes, i hände'se tillståndsbevis eller motivéradt afslag icke varder utfärdadt, för utgifvare i hufvudstaden inom fjorton och i oäterna inom Trettio dagar, från anmälningsdagen, Sökanden uti Hof-Cancellera Expeditionen, förete Diarii-Utdraget och ovägerligen, äfvenledes kostnadsfritt, erhålla påskrift derom :
Om tillstånds beviset eller, i annat fall, Diarii Utdraget icke begagnas inom Sex månader, hvarje till Trettio dagar räknad, från det förras utfärdande eller det sednares påtecknande, må utgifnings rättigheten anses hafva för den gången upphört*"
Stockholm den 2 Maj 1825- 76 Constitutions- Utskottets betänkandet».
N:o 10. * Ankom d. 12 Maj 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med föreslaget upphäfande af Q mom.
4 Tryckfrihets-förordningen.
Till Constitutions-Utskottet hafva åtskillige Riksdagsmän, tid efter annan, inkommit med motiverade förslag, att 8 mom. 4 §•
Tryckfrihets-Förordningen, hvarigenom, i uppenbar strid mot 86 §.
Rege rings-Formen, utgifvare af Dagblad och Periodiska Skrifter ställas utom Lagen och under godtycket, mätte antingen helt och hållet uteslutas eller ock i den mån hufvudsakligen förändras, att, genast efter det skriften blifvit af Hof*Cancelleren indragen, målet hänskötes till behörig Domstol.
Då, efter sannolik förmodan, detta, icke i vanlig Constitutionel ordning stifttade, men vid en och samma Riksdag både proponeradeoch antagna Lagrum, egentligen åsyftat en provisorisk, af tillfälliga omständigheter påkallad förfogning; då, vidare, dagbladets eller tidskriftens egenskap af allmänt vådlig, personligen förnärmande eller fortsatt smädlig, lärer svårligen kunna med någon säkerhet bestämmas, och åtminstone blifva underkastad skiljaktiga åsigter och omdömen; då, ändt - ConstitutionstUt kottets betunkanden.
77 ligen, en sådan indragningsrätt, om än utöfvar! med upplyst tålsamhet och örnskränkt af aktningen för allmänna tänkesättet, likväl måste i följderna leda derhän, att utgifvaren ohörd kännes skyldig till ansvar för obevista förbrytelser och dymedelst beröfvas icke blott en synlig, under mödor och bekymmer förvärfvad egendom, utan möjligen äfven den ännu dyrbarare, sin medborgerliga heder, — tvekar ej Utskottet, att, för den i 56 §.
Regeringsformen stadgade behandling af grundlags-frågor, vördsamlingen tillstyrka det ofvanberörda 8 mom. i 4 §•
Tryckfrihets-förordningen måtte aldeles upphäfvas och uteslutas : i sammanhang hvarmed jemväl numereringen af de följande momenten i denna §. komma att rättas.
TJtdrag af Protocollet, hållet uti R. H. S.
Constitutions-Utskott den 3 Maji 1823. S. D. Herr Professorn Doctor Thyselius uppläste och ingaf ett så lydande skriftligt anförande: ”Enligt det beslut Riksens Högl.
Ständers ConstitutionsUtskotts Pluralitet 78 Constitutions-Utskottets betänkanden. fattat, att, i anledning af Herr Dalmans och fleres motioner, föreslå, icke förändringar uti, men uteslutandet af Tryckfrihets Lagens stadgande i 4 §• 8 morn., reserverade jag min särskilda tanka, och utbeder mig, att den mätte, genom ProtocollsUtdrag, Högloft.
Utskottets betänkande åtfölja.” “Den af Motionairen yttrade och af af flera det Högloft.
Ledamöter undeistödda mening, att ett Tidningsblad och medgifven rätt till dess lifgifvande borde anses såsom all annan Tidningsskrifvarens välfångna egendom, som utan föregående ransakning och dom icke må honom afhända*, kan jag icke oinskränkt biträda.
Mig synes fast heldre, att enär han icke annorlunda, än under vissa, i Lag föreskrifna och af honom både kända och antagna vilkor, erhållit rättigheten till utgifvandet af en Tidning, han i sjelfva verket frånträdt rättigheten, i samma stund han bröt vilkoren." “Örn, såsom jag hör vara, om betryggandet af fri yttrande-rätt, måste jag äfven för bibehållandet deraf önska sjelfsvåldas lagliga inskränkning.
Behofvet häraf kändes mera lifligt vid det Riksmöte, då förenämnda moment, om icke så aldeles med iakttagande af lagliga former, dock efter Konungs och Ständers Constitutipns- Utskottets betänkanden.
79 gemensamma beslut, tillädes TryckfrihetsLagen.
— Gerna medgifver jag att dessa kunna och böra i så måtto lossas, att hvad godtyckligt är måtte undanrödjas, och för yttranderättens frihet inför Thronen höras ett lagligt försvar, likaväl och vid samma tid, som, enligt sin Ambetspligt, HofCancelleren talar för ordning och allmän säkerhet.
Jag åtminstone tänker icke så: hoppas icke heller mycket för ändamålet vunnet, genom anstäld rättegång emot Tidningsskrifvare, som missbrukat
Tryck friheten, eller genom rättigheten att enligt 9 mom. 4 §• indraga ett Tidningsblad, som är spridt förrän uppmärksamheten hunnit väckas på dess skadliga innehåll eller någon indragnings-åtgärd vidtagas.
"Desse skäl hafva synts mig tillräcklige för stadgandet af min öfvertygelse; dock utbeder jag mig ännu få tillägga ett uttryck af min farhåga att, likasom eljest 8o ConstitutionsTJtskottets betänkanden. när man vill pä en gäng vinna allt, faran möter att allt förloras ; så torde äfven nu kunna inträffa, att TryckfrihetsLagens förenämnde stadgande förblifver i allo oförändradt, äfven derföre att man heldre velat aldeles utesluta detsamma, än deruti föreslå vissa af billigheten påkallade och till ändamälet troligen ledande förändringar.
“ Häruti instämde till alla delar Herr Pastor Primarius m. m.
Doctor Wallin. »••••»•
•••«•»»* Ex Protocollo J. D. Valerius.
N:o 1i Anbom <L 12 Maj 1O23.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till en ändring i 21 §.
I första puncten af 21 §.
Riksdags* Ordningen förekommer den motsägelse, att Riksdagsmän af alla Stånd finnes ålagdt uppvisandet af deras Fullmagter, oansedt der tillika, stadgas, att Ridderskapet och Adeln må legitimera sig enligt Riddarhusordningen, hvilk n åter innehåller, att sådant bör ske genom upprop och anteckning efter en öfver lefvande ätter författad Martrikel.
För - Constitutions Utskottets betänkanden. 8i
För beredandet af nödig rättelse härutinnan, vid nästinträffande Riksdag, får ConstitutionsUtskottet vördsamligen tillstyrka, antagandet af en så lydande, jemkad redaction i ofvannämnda $:s början:
"Riksdagsmän af alla
Stånd skola behörigen sig legitimera, Ridderskapets och Adelns Ledamöter på det sätt Riddarhusordningen föreskrifver, samt PresteBorgare- och BondeStåndets
Ledamöter sålunda att de, dagen efter den hvartill Riksdagen pålyst blifvit, uppvisa deras fullmagter inför Justitia^ StatsMinistern’ o. s. v.
Memorial, till Riksens Ständer, med föreslaget tillägg i 79 § Riksdagsordningen.
Då 79 §.
Riksdagsordningen bland annat stadgar att ingen lagligen vald Riks ■ dagsman för de Tre Ofrälse Stånden må kunna, af hvad anledning som helst, förmenas att Riksdagen bivista, men ÄrkeBiskopen, Biskoparne och Pastor Primarius i Stockholm, hvilke äfven borde vara Bihang till R. S. Prot. Z:dje Sami. n. §2 fenslitutionS' Xj t skottes bäti inkan elen. under detta stagande inbegripne, icke valjas till Riksdagsman, ntan, jemlikt samma Grundlags 15 §., af Konungen till Riksdagen kallas, får ConstitutionsUtskotlet, med vördsamt tillstyrkande, för Grundlagsenlig behandling, öfverlemna en dess Ledamots framstälda förslag, att orden: “någon lagligen vald.
Riksdagsman", måtte, genom ett för både rigtigheten och full ständigheten nödigt tillägg, förändras till: “någon lagligen kallad eiler vald Riksdagsman".
N.o 13.
Memorial till Riksens Strinder, angående verkstäld granskning af JustitiaeOmbudsmannens
Ständers JustitiasOmbudsmans
Diarier och Registratur, från sist öfverståndna till innevarande Riksdags början, har Utskottet trott sig böra, såsom resultat häraf, meddela det vördsamma förklarande, att de till Justitia . 0m - Constitutions-Ushcttete betänkanden. 85 budsmans Expeditionen inkomna målen blifvit med utmärkt ordning, skyndsamhet och drift handlagda, samt att följaktligen Utskottet funnit Herr JustitiaeOmbudsmannen, uti dem af hans åtgärder, som varit lemnade till Utskottets granskning, värdigt hafva svarat emot Riksens Ständers förtroende.
N:o 14* Memorial, till Riksens Ständer, med öfverlemnande af en uppgift på godkände förslag till Grundlags-ändringar.
Till följd af Riksens Ständers fattade och ConstitutionsUtskottet meddelade beslut, får Utskottet härjemte till justering vördsamligen öfverlemna, en uppgift å alla sådana, från sista Riksdag hvilanda och nu afgjorda Grundlags ändrings förslag, som af Samtliga RiksStånden blifvit gillade och antagna.
Stockholm den 10 Maj rSej - 84 Constitutiom- Utskottets betänkande.
REGERINGS. FORMEN. §• 9•
Sista Puncten. . .
. För Rädslagen skola StatsRädets
Ledamöter vara ansvarige, säsom i 106 eller 107 §. derom vidare stadgas. $. 61.
•AU* afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående $. nämnda Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillningen af Riksens Ständer faststäld blifver. §• 97* Denne Riksens Ständers JustitiéeOmbudsman väljes af Riksens Ständer,, genom Tolf af hvarje
Stånd särskildt för tillfället nämnda Electorer, hvilke till detta vals förrättande sammanträda samma dag, då de af Ständen blifvit utsedde, och skiljas ej åt, förr än valet fulländadt är.
Desse 'Electorer skola samfält och icke efter stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig uppgifva den Man, som de finna böra komma under omröstning- Falla Constitutions-Utskottets betänkanden. 85 dervid rösterna, till mer än hälften af de röstande Electorernas antal, på En Man, vare han behörigen vald.
Äro åter rösterne så delade emellan flera, att en sådan full pluralitet för någon icke eger ruin, anställes, med iakttagande af hvad 69 §. om lika rösters förekommande stadgar, ny votering med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, af den, som näst honom blifvit af de flesta Flectorerna kallad, och så vidare.
Inträffar den händelsen etc. §. 107. 1. mom.
Skulle Constitutions-Utskottet anmärka, att Stats-Rådets Ledamöter samfält eller en eller flere af dem , uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats-Secreterare eller Föredragande af Commando-mål icke med oveld . . • blifvit gjord.
13- 2:dra mom.
Universiteten i Upsala och Lund ege 86 Constitutions-Utskotlcts betänkande. att till Riksdagsmän i Preste-Ståndet utse, hvartdera Tvänne Professorer frän de verldsliga Faculteterne.
Likaledes må af Vetenskaps-akademien, Tvänne Ofrälse Civile Ledamöter väljas till Fullmägtige i nämnde Stånd, dock utan rätt till Riksdagsmanna-underhåll. $. 14- 3 och 4 mom. eller 6, 7, 8, 9, och 10 puncterne.
Valen skola ske inför Magistraten, efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan ega rum, enär antingen någon Stads samtlige valberättigade Invånare, eller ock en eller flere Glassér bland dem hos Konungen anhålla, om fastställande af en ny valordning för Staden och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl att härtill samtycka.
Annorlunda än genom ordentlig omröstning, med slutna sedlar, af Borgerskapet eller af dess utsedda Electorer, må Rikidagsfullmägtig icke kallas.
Constitutions-Vtskottets betänkanden. 87 Götheborg ege rätt att sända Tre, Städerne af Första och Andra Classerne hvardera Två, samt alla öfrige Städer, äfvensom Falu-Bergslag, hvardera En Fullrnägtig.
Skulle Utskottet anmärka, att StatsRådets Ledamöter samfält, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon StatsSecreterare eller Föredragande af Commandomål icke med oveld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende-Ämbete utöfvat, skall Utskottet då sådant för Riksens Stän 'er tillkännagifva, hvilke, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville utur Stats-Rådet och ifrån Ämbetet skilja den eller dem, mot hvilka anmärkning blifvit gjord. 88 Constitutions-Utskottets betänkandcn. §• 38.
Alla omröstningar i Utskotten skola ske per capita, mellan Utskottets samtlige Ledamöter, utan afseende på Stånd.
Då votering med slutna sedlar anstcilles, må alltid en sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att rösterne vid upp summerande t skulle befinnas lika delade.
Ar Pluralitet redan vunnen, bör den aflagda sedeln genast förstöras.
Inom Banco-Uts ottet skola, i de mål der Utskottet med Riksens Stan* ders rätt besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande. jf. 44* 3 Functen.
. . . Vill Utskott återlemna något från ett eller flere Riksstånd remitteradt mål, såsom till dess befattning ej hörande, åligge Utskottet, att sist inom åtta dagar afgifva sitt utlåtande, med deruti anförda skäl, till samtliga RiksStånden, hvilka derefter böra skyndsamt yttra sig, under hvilket Utskott de anse målet höra. $. 61.
Constitutions-Utskottets betänkanden. 89 S- 6r.
Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, ege Riksens Ständer att i deras särskildta Plena, genom allmän omröstning, välja till en Nämnd .
Hvar och en af Nämnden uppgifve, ibland dem af Stånden före lagna, den han anser böra utköras. lalla dervid rösterne, till mer än hälften af de röstandes antal, på En Man, vare han behörigen vald
Äro åter rösterne så delade, att en sådan full Pluralitet icke eger rum, anställes, enligt det i 53 §• beskrifna voteringssätt, ny omröstning till antagande af den, som de flasta röstorna erhållit, och , om har. ej antages af den, om hvilken näst efter honom de fleste af nämnden sig förenat.
Inträffar den händelsen etc. §. 62.
Prat. ydjc Sami. 12. go ConstitutionsVts-o t tets betänknnden.
xnyndare för en omyndig Konung, sammanträde de, sist dagen efter den , dä Riksdagen å RiksSalen öppnad blifvit, och ixtvälje, genom allmän omröstning, i deras särskildta Plena, lill en Nämnd Sexton Personer för hvarje Ständ, hvilke röste per Capita och icke Ståndsvis, om de, af Plena till antalet bestämda Förmyndare, sorn skola vara antingen En , Tre eller Fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten Vallista de män, devi han anser förtroendet värdige, och så många, att de med en Person öfverstiga det af Ständerne utsatta antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt i 53 §. stadias, först den som de flesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens Pluralitet gifve Utslaget.
På samma sätt förfares m. m. §• 63.
I 3 puncten.
Denne Riksens Ständers Justitise Ombudsman .
Idesse Electorer skola samfält, och icke efter Stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den Man, som anses böra komma under omröstning, Falla dervid rösterne, till mer än hälften af de röstande Electo - ConstitutionstUt kottets betänkanden. gi rernes antal, på En Man, vare han behörigen vold.
Äro rösterne så delade emellan flera, att en sådan full Pluralitet för någon icke eger rum, anställes, vied iakttagande af hvad 53 jf. ovi lika rösters förekommande stadgar, ny votering med slutna sedlar till antagande af den som de flesta rösterna erhållit, etc. §. 65.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer, vid hvarje Riksdag, förordna Sex för kunskaper och lärdom kände Män, jemte Justitia?
Ombudsmannen, som bland dem före ordet.
Desse Committerade, af hvilka Två utom Justitiae-Ombudsmannen, skola vara Lagfarne, väljes af Riksens Ständer, genom Sex af hvarje Stånd dertill utsedde Electorer, hvilke, enligt det i 61, 62 och 63 j).
§. föreskrifna sätt, röste samfält och icke Ståndsvis.
Afgår emellan Riksdagarna etc. 92 Constitutions-Utskottets betänkanden.
Angående åtskilliga RiksdagsOrdningens %%:ers fördelning i numererade Moment. §. 11. 1:0
. . . för Bon de-Ståndet. e:o Om tiden för de . . HofRätter ne underrätta. « §• i4- 1:0 Hufvudstaden Stockholm . . ärliga utskylder. 2:0