Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru Stats-Utskottet icke vill bestrida den af ofvanbemälde motionär yttrade åsigt, att inrättandet af den för sagde låne-understöd vid 1815 års riksdag anvisade fond afsåg och uppfyllde ett under dåvarande förhållanden vigtigt och gagneligt ändamål, får Utskottet emellertid erinra att, om äfven vid nyssnämnde tid, under en mera inskränkt tillgång på rörelse-medel, förefanns ett verkligt behof att bereda jordegarne förmånen af dylika understöd, det likväl ingalunda kan antagas, att samma behof numera skulle vara lika känbart, sedan icke allenast penmnge-rörelsen och kredit-väsendet genom det stora antal Banker oeh Hypolheks-föreningar, som l Stats-Utskottets Utlåtande M 288. 7 riket uppstått, erhållit en betydligt större utsträckning, utan ock, genom nya och förbättrade kommunikationer samt ökade tillfällen till afsättning af landets produkter, jordbrukarnes ställning i allmänhet undergått en väsentlig och glädjande förändring, som äfven måste fördelaktigt inverka på deras förmåga att åstadkomma sådana mindre odlings-företag, hvartill understöd hitintills erhållits genom ofvanberörde af Bankens tillgångar anvisade medel.
Den omständighet att ifrågavarande låne-fond efter hand blifvit till sitt belopp betydligen förminskad, synes ock utvisa, att behofvet af dylika understöd småningom aftagit; och, enligt hvad Banko-Utskottet uti ofvanåberopade Utlåtande upplyst, utgjorde hela antalet af de vid 1856 års slut utaf denna fond utestående lån endast 100, hvaraf 34 i Hallands län, 31 i Örebro, 17 i Elfsborgs, 6 i Malmöhus, 5 i Skaraborgs, 5 i Christianstads, 1 i Wermlands och 1 i Jemtlands län.
Att således denna utlånings-rörelse numera är för det allmänna af föga gagn, tror Utskottet sig kunna antaga; hvarjemte Utskottet får erinra, att från stats-ekonomisk synpunkt den grundsats synes vara fullt riktig, som
Utskottet äfven vid föregående tillfällen uttalat, att Staten, då den genom betydliga uppoffringar söker att befrämja utförandet af sådana större arbeten och odlings-företag, som i allmänhet öfverstiga de enskildes förmåga, såsom sjösänkningar och vatten-aftappningar m m., ingalunda bör anses förpligtad att derjemte bevilja särskilda understöd af allmänna medel, för att förmå den enskilde jordegaren att vid sin närings bedrifvande företaga sådana arbeten, hvilkas utförande helt och hållet beror på hans egen omtanka och verksamhet och af hvilka han uteslutande åtnjuter den omedelbara vinsten.
I betraktande af nu anförda förhållanden, har Utskottet således funnit sig icke ega anledning att till bifall hos Bikets Ständer förorda Riksdagsfullmäktigen Ola Månssons förevarande motion.
Reservationer: af Ola Månsson, hvilken åberopade Riksgälds-afdelningens förslag, så lydande: »Således bar under en längre tidsföljd tillfällé för jordegare varit beredt att, emot lindriga betalnings-vilkor, erhålla behöfllga undérstöd, dels vid företagandet af odlingar, för hvilkas utförande de enskilda tillgångarne varit otillräckliga, och dels 8 Stats-Utskottets Utlåtande Al 288. vid uppodlandet och bebyggandet af den jord, hvartill utflyttningar efter laga skiften måst verkställas.
Då nu icke torde kunna bestridas, att de låne-understöd, som för dessa ändamål utbekommits från dertill af Rikets Ständer anvisade medel, egt ett gagnande inflytande på ej allenast de härigenom understödda jord-egarnes ekonomiska ställning, utan äfven på jordbruks-näringens allmänna förkofran; och då idkarne af andra näringsgrenar tid efter annan från det allmännas sida kommit i åtnjutande af enahanda ännu fortfarande understöd, har Utskottet ansett den talrika befolkning, som egnat sin arbetskraft och sina förvärfvade tillgångar åt bedrifvande' af landets modernäring, icke böra för framtiden betagas en förmån, hvilken den hittills kunnat åtnjuta och hvars vidare fortfarande den icke saknat anledning påräkna.
I betraktande af nu antydda jemte andra härvid förekommande förhållanden och under erinran om den i sednare tider tilt
Riksgälds-kontoret skedda öfverflyttning af befattningen med utgifvandet af sådana lån, som ansetts mindre lämpliga för Riks-bankens verksamhet och rörelse, eller icke öfverensstämma med sistnämnde verks hufvudsakliga föremål, har Siats-Utskottet funnit sig böra med sitt förord understödja det af ofvanbemälde motionär framställda förslag, angående ersättandet af den Banken hittills ålagda och, enligt Rikets nu församlade Ständers beslut, indragna låne-rörelsen; men som Utskottet anser den utlåning, hvilken, på sätt motionären föreslagit, hädanefter skulle komma att åligga Riksgälds-kontoret, endast böra betraktas såsom en ersättning för den lånerätt, som inom Banken upphört, så följer naturligen häraf, att Utskottet icke finner sig ega anledning förorda den af motionären föreslagna tillökningen i den för dylika lån förut bestämda summa, eller någon förhöjning af de deraf utgående låne-understöden, utan anser Utskottet hvad i fråga om ej mindre hela låne-fondens än de särskilda lånens belopp i sednare tider varit stadgadt, äfven hädanefter böra tjena till efterrättelse.
Likaså synas hufvudsakligen samma vilkor, och föreskrifter, som, under det enahanda lånerörelse bedrifvits af Banken, varit gällande i afseende på beviljade låns utbekommande och återbetalning, hufvudsakligen böra bibehållas vid denna lånerörelses öfvertagande af Riksgälds-kontoret; dock torde utflyttning efter verkstäldt skifte samt uppförandet af nya bostäder icke vidare böra föreskrifvas såsom bestämdt vilkor för erhållandet af lån utaf ifrågavarande medel; hvarjemte, till Riksgälds-kontorets betryggande för de utgifna lånens återbekommande, torde böra stadgas, att intecknings-säkerhet för dessa lån skall af vederbörande låntagare aflemnas.
I öfverensstämmelse med nu angifna åsigter, får Stats-Utskottet alltså tillstyrka: att för utgifvande från Riksgälds-kontoret af skiftes- och odlingslån, må af Rikets Ständer anvisas och till fond för dylika lån afsättas en summa af Etthundratjugetusen Riksdaler Riksmynt, samt att, i afseende på dessa låns utlemnande och återbetalning, nedanstående vilkor och bestämmelser måtte varda föreskrifna: 1:0 Utaf Stats-Utskottets Utlåtande JYl 288. 9 1:o
Utaf omförmälda summa och hvad i afbetalning å deraf utgifna lån inflyter, må understöd emot bestämd återbetalnings-skyldighet meddelas för odlingar å i laga ordning skiftad jord; börande hvad af denna låne-tiligång under ett år icke blifvit begagnadt till ett kommande år reserveras. 2:0
För de lån, som från Riksgälds-kontoret utaf sagde lånefond utbekommits, bör till detta verk erläggas
Två procent årlig ränta, beräknad från lånets utbetalnings-dag; och skall kapitalets återbetalning taga sin början efter tre år från samma dag, samt, jemte ränte-betalningen, derefter verkställas med en femtedel årligen, på det sätt, att fjerde årsdagen biifver förfallo-dag för första femtedelens inbetalning och i lika förhållande för de öfriga fyra femtedelarne, så att hela lånet vid åttonde årets slut är inbetaldt. 3:o Till säkerhet för lånesumman bör utgifvas skuldebref, försedt med sådan intecknmgs-säkerhet, som af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret godkännes. 4:o
Den högsta lånesumma, som enskild jordegare utaf denna fond kan erhålla, får utgöra 3,000 R:dr R:mt, och må lån å mindre belopp än 300 R:dr samma mynt deraf icke meddelas. 5:0
För öfrigt böra, i afseende på denna lånerörelse, följande bestämmelser tjena till efterrättelse:
Rättighet att söka och erhålla lån tillkommer endast dem, hvilka ega jord, som undergått lagakraftvunnet skifte.
Lånesökande anmäle sig hos Länets Landthushålinings-sällskap; men i de län, der sådant sällskap antingen ej finnes, eller afsagt sig befattning med odlings-lån, ingifvas ansökmngarne till Konungens befallningshafvande, och böia dervid åtas af: a) Vederbörlige
Domstolars bevis, att skiftes-förrättningen är behörigen stadfästad och laga kraftvunnen. b) En utur hemmanets eller lägenhetens karta utaf landtmätare gjord kopia, som affattar odlingsfältet, jemte åtföljande utdrag utur landtmätare-beskrifningen, i hvadj som rörer dess läge, areal och beskaffenhet.
Prot. 1856—1858. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 31 Haft. 2 följ Ståls-Utskottets Utlåtande JK 288. c) Plan för odlingen, eller uppgift af ordningen och tiden till dess fortsättning och fullbordande.
Laudthushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) förordnar då. medelst påskrift å ansökningen, tvänne, i landthushållningen kunnige, ojäfvige män, att syna lägenheten, afgifva yttrande öfver den tilltänkta odlingens nytta och nödvändighet och uppgöra för densamma ett ordentligt kostnadsförslag.
Kostnaderna vid denna syneförrättning ersättas af lånsökanden.
Synemännens yttrande skall uppläsas å allmän sockenstämma och sedermera, jemte kostnads-förslaget och öfriga förenämnda handlingar, förvaras hos församlingens Pastor, med lemnadt tillfälle för en hvar att handlingarne genomse och att kunna afgifva och dervid skriftligen bifoga erinringar, inom en tid af fjorton dagar, hvarefter (och såvida lånsökanden ej sjelf vill derom besörja) samtlige handlingarne blifva, genom Kronobetjemngen eller genom socken-hushållnings-sällskapen, der sådana linnas, ofördröjligen öfverlemnade till Länets Landthushållnings-sällskap (eller Konungens Befallningshafvande), och skall sådant vara verkstäldt innan den 1 Oktober föregående året, derest ansökningen skall komma under pröfning och till låns erhållande
Utaf nästa årets fond kunna anmälas; hvaremot alla sådana handlingar, som ej I fullständigt skick, antingen med åtföljande anmärkningar eller med åtecknadt intyg att sådana uteblifvit, hunnit ingå före den <1 Oktober, komma att blifva hvilande, och först vid samma tid året derpå, vederbörligen kompletterade, hos Landthushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) ånyo föredragas.
Landthushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) tillhör att sinsemellan jemföra samteliga, inom behörig tid emottagna lånehandlingar, och, på grund af de förhållanden, hvilka dervid sig förete, bestämma deras inbördes företräde, eller den ordning, som för lånens beviljande må följas, samt i enlighet dermed upprätta öfver låne-ansökningarne ett sammandrag, som innefattar:
Lånsökandens och lägenhetens namn, odlingsfältets sammanräknade vidd i geometriska tunnland, och hvad såsom lån blifvit i ansökningen hegardt, af synemännen föreslaget, och slutligen af Landthushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) tillstyrkt. Stats-Utskottets Utlåtande M 288. 11 Det sålanda upprättade sammandraget, jemte alla dertill hörande handlingar, insänder Landthushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) till Rilcsgälds-kontoret så tidigt, att de inom den 15 November dem tillhandakomma.
Efter föregången granskning af de inom hvarje län författade sammandrag, uppgöres inom
Riksgälds-kontoret en gemensam fördelning af den för kommande året till utlåning användbara summa, hvilken fördelning, i mån af den befintliga tillgången, upptager i hvad ordning och till hvad belopp lånen komma att utgifvas, och skola Landthushållnings-sällskapen (eller Konungens Befallningshafvande) inom den Irsta derpåföijande Februari, medelst utdrag af nämnda fördelning, erhålla underrättelse om de åt sökande inom hvartdera länet beviljade låne-understöd, hvarvid tillika skall bifogas en tryckt blankett, till skuldförbindelsen för hvarje af dessa bifallna lån; och återsändas derjemte alla special-handlingar, för att hos Landthushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) till nödig kontroll vara att tillgå; hvaremot sammandragen deraf qvarblifva hos Riksgäldskontoret.
Landthushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) gifver hvarje sökande del af hvad honom rörer, och tillstälie honom blanketten till skuldebrefvet, som derefter skall, genom låntagarens egen försorg, af honom undertecknadt och med behöriga säkerheter försedt, till Riksgälds-kontoret insändas, i och för lånets lyftande.
Försummar låntagare, att det honom beviljade lån inom September månads slut uttaga, blifver han sm lånerättigbet för det året förlustig, och det sålunda qvarvarande lånebeloppet tillägges den summa, som för nästkommande årets utlåning är att tillgå.
Handlingar, som efter den utsatta tiden inkommit, eller för hvilka, ehuru fullständiga och behöriga, något lån, i brist af tillgång, ej blifvit for året beviljadt, kunna för ett följande år åter till Riksgälds-kontoret insändas och i det då afgifvande sammandrag på nytt upptagas, för att i stadgad ordning komma under jemförelse och pröfning; men skulle för samma handlingar lån inom loppet af -fern år ej utfalla, måste ny besigtning anställas och behöriga handlingar i samband dermed, på ofvan,, föreskrifvet sätt, anskaffas.
Stats-Utskottets Utlåtande JYi 288.
Hufvudgrund för pröfning af gjorda ansökningar om låneunderstöd vare jemförelsen mellan erforderlig kostnad och beräknad nytta, med billigt afseende tillika på de större eller mindre svårigheter, som åtfölja den ifrågavarande odlingen.
Från 30 till 70 R:dr R:mt å geometriska tunnlandet må såsom lån bestämmas, allt i mån af de mer eller mindre betydande svårigheter, som vid utförandet möta; men öfver 70 R:dr för ett geometriskt tunnland får i intet fall såsom låneunderstöd medgifvas.
Skuldsedel-formulären skola vara så inrättade, att, i och genom deras afgifvande, låntagaren bestämdt förklarar, huruvida han sjelf eller genom ombud vill uttaga penningarne i Riksgäldskontoret, eller ock önskar, att de för hans räkning öfversandas till Landthushållnings-sällskapet, till Konungens Befallningshafvande eller till hvilken enskild person, som i sådant fall, jemte dess adress, uppgifves; och sedan penningarne, på grund af ett sådant förklarande, antingen blifvit i Riksgälds-kontoret mot qvitto lyftade, eller ock afsändningen derifrån under rekommendation, enligt härvarande Post-kontors bevis, är vorden verkställd, blifver låntagaren, under hvad förhållanden som helst, Riksgäldskontoret ansvarig för lånesumman.
I den mån skuldförbindelserna till Riksgälds-kontoret ingå, skall säkerheten derstädes pröfvas, och, i fall den godkännes, utassigneras lånen till faststäldt belopp, i öfverensstämmelse med den uppgjorda fördelningen.
Göres åter anmärkning i afseende på säkerheten, åligger det Riksgälds-kontoret, att, under låntagarens uppgifna adress, genast återsända berörde handlingar och dervid bifoga de gjorda erinringarne, med antydan till lånsökanden att låta rätta det felaktiga, eller ock inkomma med förklaring så tidigt, att, i fall den godkännes, eller, då rättelse skett, penningarne må vara lyftade innan September månads slut, på sätt stadgadt är.
Skulle låntagare, sedan han medlen lyftat, för något af de trenne första åren ej afbörda ränte-betalningen, eller för något af de öfriga åren, med ränte- och kapital-afbetalningen, fyra månader öfver den, i afseende å dessa betalningars erläggande, utsatta förfallodag uteblifva, bör han genast lagsökas för Stats-Utskottets Utlåtande M 288.
13 lånet, som då kommer att till fulla beloppet indrifvas med sex procent ränta från den dag, det sålunda är förfallet till utsökning och till dess betalning följer.
Dock skall låntagaren, innan lagsökning får anställas, vara efter förfallotiden bevisligen erinrad, att den honom åliggande betalnings-skyldigheten fullgöra.
Visar annan person sig vara innehafvare af en odlingslägenhet, med samma dispositions- eller eganderätt, som förste låntagaren vid lånets meddelande innehaft, och vill ikläda sig dess ingångna förbindelser samt hos Riksgälds-kontoret företer antaglig säkerhet, må odlings-lånet på hans namn kunna förflyttas, och sådant utan hinder af förre gäldenärens tilläfventyrs försumlighet vid fullgörandet af sina åtagna skyl Skulle Riksgälds-kontoret erhålla tillförlig upplysning derom, att ett, till odling å skiftad jord, från Riksgälds-kontoret utlånadt kapital icke för dess bestämda ändamål användes, då skall hela lånet, jemte åtta procent ränta från utgifningsdagen, genast utsökas; och tillfaller af den utöfver ordinarie intresset ingående straffräntan, ena hälften Landthushållnings-sällskapets kassa samt Läns-lazarettet i de län, der Landthushålinings-sällskap antingen ej finnas, eller befattningen med odlingslån sig afsagt, och den andra hälften angifvaren.
En sådan låntagare skall ej ega rätt att denna låne-anstalt vidare begagna.
Hvarje år afgifvö den, som odlingslån erhållit, till Landthushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) en kort beskrifning om arbetets fortgång, besannad af förre besigtningsmännen, eller andre närboende, välkände och besutne män.
På Hushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) beror att pröfva, om och huru ofta (dock ej mer än en gång om året) sådan uppgift må genom särskild besigtning kontrolleras, samt om, i slikt fall, åt desse besigtmngsmän må uppdragas att afgifna yttrande, huru stor afkastning af odlingen synes kunna påräknas under loppet af vissa år, dock ej öfver 5 från det att företaget anses fullbordadt.
All kontroll, i afseende på odlings-lånemedels behöriga användande, stadne i orten och vare fästad vid Husbållnings-säll - ådagalagda digheter. 14 Stats-Utskottets Memorial M 289. skgpets (eller Konungens Befallningshafvandes) särskilda ansvar; och åligger Hushållningssällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) om befaras skulle, det ett, till odling å skiftad jord, utlånadt kapital icke blifvit för sådant ändamål användt, derom hos Riksgälds-kontoret genast göra anmälan.»
I denna reservation instämde Riksdags-fullmäktige Carl Cederskog från Östergöthlands län, Paul Hedström från Wester-Norrlands, Erik Malmin från Westman lands, Anders Pehrsson från Örebro. Anders Eriksson från Elfsborgs samt Guslaf Larsson från Stockholms län.
Af Herr Henschen, som instämde med Ola Månsson, dock med den ändring, att räntan å lånen måtte bestämmas till 6 procent, i stället för 8 procent årligen.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 Mars 1858, kl. 6 e. m.
Memorial, med förslag till colerings-pr opositioner, i anledning af Riksståndens skiljaktiga beslut i fråga om lönevilkoren för Riksgäldskontorets tjenslemanna-per sonal och vaktbeljening.
(R:gs-Afd.) Stats-Utskottets i detta ämne under 270 afgifna Utlåtande har, enligt Ut skottet tillhandakomna protokolls-utdrag, blifvit af samtliga Riks-stånden godkändt, utom i här nedan omförmälda hänseenden: 4:o.
Angående aflöningen för Sekreteraren hos Fullmäktige och de trenne Kommissarierne, för hvilka embetsman Utskottet föreslagit enahanda aflönings-belopp af 5,000 R:dr R:mt årligen; — varande detta förslag godkändt af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, hvaremot Borgare-ståndet bestämt aflöningen för de tvänne äldste af ifrågavarande embetsman till 5,000 R:dr för hvardera, och för de tvänne yngre Stats-Utskottets Memorial JW 289.
15 till 4,500 R.dr, hvilket sistnämnda belopp Bonde-ståndet åter anslagit såsom lön åt såväl Sekreteraren, som hvar och en af de trenne Kommissarierne.
Denna fråga torde alltså få afgöras genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott; och då. hvad beträffar de tvänne äldre af ofvannänmde embetsman, Borgare-ståndet tillagt dem enahanda aflöning, som Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, vid hvilket förhållande Bonde-ståndets beslut om nedsättning af lönen för desse embetsman till 4,500 R.dr, icke lärer blifva föremål för omröstning, har Utskottet ansett voterings-propositionen böra erhålla följande lydelse: »Den, som vill, att aflöningen för Sekreteraren hos Fullmäktige i Riksgäldskontoret och de trenne Kommissarierne derstädes bestämmes till 5,000 R:dr R:mt årligen för hvar och en af dem, röstar Ja:
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att aflöningen för hvar och en af de tvänne äldste af ofvanbemälde embetsman skall utgå med 5,000 R:dr, och för hvar och en af de tvänne yngste med 4,500 R.dr sagde mynt årligen.» 2.O. I afseende å beräknings-grunden för den åt
Riksgälds-kontorets embetsocb tjenstemän samf v^ktbetjening föreslagna löne-förtpöjoing för år- <1857; — varande härvid af Utskottet tillstyrkt, att från den föreslagna förhöjningen borde afdragas hvad hvar och en af Riksgälds-kontorets embets- och tjenstemän under samma år åtnjutit såsom arfvode för ökade göromål till följd af den vid sednaste riksdag beslutade upplåning emot fonderade stats-obligationer.
Som denna Utskottets hemställan blifvit af Borgare- och Bonde-stånden godkänd, men afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, får Utskottet, för frågans afgörande genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande voterings-proposition : »Den, som vill, att vid utbetalningen af den Riksgälds-kontorets embets- och tjenstemän för år 'l 857 tillerkända löne-förhöjning af 33y procent utaf lönernas på samma års stat uppförda belopp, skall afdragas hvad hvar och en af bemälde embets- och tjenstemän under samma år åtnjutit såsom arfvode för ökade göromål till följd af den vid sednaste riksdag beslutade upplåning emot fonderade stats-obligationer, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, kommer något sådant afdrag icke att ega rum.» Stockholm den \
Mars 4 <858.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1858. Slals-Utskoltets Memorial M 290. 1 JfS 290.
Ank. till Exp.-Ctsk. den 2 Mars 1858, kl. 3 e. m.
Memorial, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om brdnvins-bevillnings-medlens omedelbara ingående till Riksgdlds-kontoret.
I öfverensstämmelse med Herr A. V. Björcks derom väckta förslag, har StåtsUtskottet uti sitt rörande detta ämne under JVs 248 afgifna Utlåtande hemställt, alt Rikets Sländer måtte besluta, att under de år, nu skeende stats-reglering kom mer att omfatta, bränvins-brännings-medlen skola till Rikets Ständers Riksgälds-kontor lefvereras samt derstädes debiteras och redovisas.
Detta Utlåtande har blifvit godkändt af Rorgare- och Ronde-stånden, dock af det sednare Ståndet med det vilkor, att uti blifvande reglemente för Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning intages, att härigenom icke förringas den, enligt 64 § Regerings-formen, Konungen tillkommande rätt att disponera såväl Rikets ordinarie Stats-medel och inkomster, som hvad under namn af extra ordinarie utlagor eller bevillningar till Stats-verket af Rikets Ständer anslås.
Ridderskapet och Adeln samt Preste-slåndet hafva af slagit hvad Utskottet i samma Utlåtande hemställt.
Enär således i denna fråga två Stånd Stannat mot två, torde för densammas afgörande, jemlikt 69 § Regerings-formen, omröstning i Förstärkt Stats-Utskott böra anställas.
Då emellertid härvid förekommer, att 2:ne Riks-stånd afslagit Utskottets hemställan i dess helhet, men deremot, utaf de 2:ne Stånd, som bifallit Utskottets Utlåtande, det ena godkänt Utskottets hemställan oförändrad, men det andra eller Bonde-ståndet, dervid fästat nyssanförda vilkor, torde, för den händelse fiorgare-slåndet icke skulle vilja i fråga om samma vilkor med Ronde-ståndet sig förena, först genom särskild votering böra bestämmas, hvilkendera af dessa båda meningar skall blifva kontra-proposition vid bufvud-voteringen; och får Utskottet i sådant afseende föreslå följande voterings-proposition:
Brot. 1856—1«S8. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 32 Hafi. 1 2 Siats-Utskottets Memorial Jtä 290. »Den, som vill, att till kontra-proposition i hufvud-voteringen antages Utskottets af Borgare-ståndet utan tillägg godkända hemställan, att under de år, nu skeende stats-reglering kommer att omfatta, bränvins-brännings-medlen skola till Rikets Ständers Riksgälds-kontor lefvereras samt derstädes debiteras och redovisas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, antages till kontra-proposition samma hemställan med det af Bonde-ståndet beslutade vilkor, att uti blifvande reglemente för Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning intages, att härigenom icke förringas den, enligt 64 § Regerings-formen, Konungen tillkommande rätt att disponera såväl
Rikets ordinarie stats-medel och inkomster, som hvad under namn af extra ordinarie utlagor eller bevillningar till Stals-verket af Rikets Ständer anslås.»
För voteringen i hufvudsaken torde följande proposition antagas: »Den, som anser att det väckta förslaget, att under de år, nu skeende statsreglering kommer att omfatta, bränvins-brännings-medlen skola till Rikets Ständers Riksgälds-kontor lefvereras samt derstädes debiteras och redovisas, icke bör bifallas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, antages (l:o alternativet) Borgare-ståndets beslut.