Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med fullt erkännande deraf, att såväl för det historiska studiet i allmänhet, som för den äldre språkforskningen det är af stor vigt, att jemväl framgent en person med håg och insigter i denna rigtning sättes i tillfälle att egna sig åt undersökningar af våra talrika fornlemningar och deras bevarande åt efterverlden, anse Rikets Ständer beskaffenheten af det arbete, som sålunda bör vara med den ifrågavarande intendentsbefattningen förenadt, utgöra giltig anledning, hvarför innehafvaren af detta uppdrag, hvars fullgörande kräfver en rörlighet, som endast i yngre åren kan med någon säkerhet påräknas, icke bör å ordinarie stat uppföras.
I följd häraf hafva Rikets Ständer på det sätt bifallit E. K.
Maj:ts förevarande nådiga framställning, att till arfvode och resekostnadsersättning åt en Antiqvitets-intendent å Riksgälds-kontoret uppföres för år 1867 ett belopp af 3,500 R:dr.
Akademien för de fria konsterna* 64:o.
Sedan vid 1856—1858 årens riksdag denna Akademis förutvarande anslag, 24,500 R:dr, blifvit förhöjdt med 13,500 R:dr, deraf 7,500 R:dr till löneförbättringar vid Akademien och återstoden, 6,000 R:dr, till inköp af Svenska konstnärers arbeten, beviljade Rikets sist församlade Ständer uti samma anslag en tillökning af 4,000
R:dr, på det att åt qvinnor mätte beredas tillfälle till kostnadsfri undervisning vid nämnda Akademi, så att det för Akademien å nu gällande stat uppförda anslag utgör 42,000 R:dr.
Utaf det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll inhemtas, hurusom Akademien uti underdånig skrifvelse anhållit, det E. K. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer äska förhöjning uti det Akademien hittills beviljade statsanslag, enär sådant befunnits alltmera, af nöden, dels med anledning deraf att det nuvarande anslaget, till följd af tidsomständigheterna ej längre motsvarade inrättningens verkliga behof, dels på grund af nödvändigheten för Akademien, att, om än i ringa mån, följa den utveckling, som konstbildningen i främmande länder på sednare tider vunnit, samt att utvidga och komplettera sina läroanstalter, dels ock med hänsyn till ringheten af det belopp, hvarmed Akademiens inkomster blifvit tillökta för beredande åt qvinnor af tillfälle till kostnadsfri undervisning vid Akademiens läroverk; och hade Akademien till E. K.
Maj:t öfverlemnat underdånigt förslag till ny stat, hvilket förslag upptager en förhöjning af 16,000 R:dr, deraf 13,000 R:dr för den äldre institutionen och 3,000 R:dr för läroverkets qvinliga afdelning.
Om beviljande af denna anslagsförhöjning har E. K. Maj:t i den nådiga Propositionen gjort framställning; och Rikets Ständer finna jemväl behofvet af ökade medel för befrämjandet af Akademiens tidsenliga utveckling och verksamhet ådagalagdt, särskildt i fråga om den efter sistlidna riksdag inrättade afdelningen för meddelande af kostnadsfri undervisning åt qvinliga lärjungar; men Rikets Ständer, som ansett sig icke böra ingå i någon speciel pröfning af de i förslaget upptagna arfvoden, hafva dock ej velat lemna oanmärkt dels att de för Sekreteraren från 800 R:dr till 1,200 R:dr, för Amanuensen från 400
R:dr till 800 R:dr och för Skattmästaren från 300 R:dr till 450 I4:dr föreslagna tillökningar synts icke vara af de uppgifna förhållandena påkallade, och dels att i åtskilliga lärare - Expeditions-Utskottats Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 81. ‘27 arfvoden och andra utgiftsposter Rikets Ständer föreställt sig någon nedsättning utan obillighet eller synnerlig' olägenhet kunna ega runi; i följd hvaraf Rikets Ständer jemväl ansett anslagstillökningen kunna nedsättas till 11,000 R:dr.
Dessutom har hos Rikets
Ständer uppstått tvekan huruvida under nuvarande förhållanden de i staten till 3,300 R:dr upptagna konstnärsarfvoden fortfarande böra bibehållas.
Enligt hvad Rikets Ständer föreställa sig, hafva dessa arfvoden tillkommit under en tid, då särskildt läroverk ännu ej var vid Akademien inrättadt, och haft för ändamål att utgöra en godtgörelse åt desse konstnärer, för det de skulle, hvar i sitt lack, hålla skolor till elevers handledning; men vid den utveckling Akademiens läroverk redan vunnit och än vidare bör erhålla, torde dessa konstnärers särskilda åtgärd för bildande af elever icke böra i den mån anlitas, att bibehållandet af deras skyldighet i sådant hänseende kan anses för det allmänna vara af någon vigt.
Ständer anse sig emellertid icke kunna i berörda hänseende meddela något bestämdt yttrande, helst kännedom saknas derom, huruvida bemälde konstnärers verksamhet i öfrigt må vara af den beskaffenhet, att den påkallar bibehållande af de för dem i staten upptagna arfvoden.
På grund häraf hafva Rikets Ständer medgifvit, att nuvarande anslaget till Akademien för de fria konsterna må förhöjas med 11,000 R:dr, eller från 42,000 R:dr till 53,000 R:dr, för att, enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition, användas för meddelande af en fullständigare undervisning i de särskilda skolorna; hvarjemte Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t täcktes låta tillse, huruvida de nu å Akademiens stat upptagna arfvoden för konstnärer böra, efter nuvarande innehafvares afgång, fortfarande bibehållas och utgå eller skulle kunna till Statsverket indragas, samt att, för möjliggörande af en sådan indragning, om den skulle befinnas ändamålsenlig, under tiden uppkommande ledigheter vid berörda befattningar icke måtte återbesättas.
Musikaliska Akademien. 65:o. Utaf Statsråds-protokollet inhemtas, hurusom bemälda Akademi, som ansett tidpunkten för en förändrad reglering af det under Akademiens vård ställda läroverk numera vara inne och förslag härtill fördenskull utarbetat, uti underdånig skrifvelse den 19
Maj nästlidet år till E. K.
Maj:ts nådiga pröfning öfverlemnat ej mindre detta förslag under benämning “Reglemente för Kongl. Musikaliska Akademiens konserv ator ium“, än äfven ett i sammanhang dermed uppgjordt förslag till stat för Akademien, dess läroverk och embetsman, enligt hvilket förslag erfordrades en ordinarie anslagstillökning af 8,000 R:dr; och hade Akademien dervid vidare anfört, att det musikaliska läroverket, hvilket, till undvikande af en nog allmän förvexling mellan Akademien och dess läroanstalt, blifvit af Akademien föreslaget att, i likhet med dylika musikaliska läroanstalter utomlands, benämnas konservatorium, ansåges böra hafva en tvåfaldig uppgift, den ena, att, med afseende å kyrkans och Statens behof af i musik kunnige tjenstemän, bilda kantorer och orgelnister för församlingarne, musiklärare för elementarläroverken samt musikdirektörer för arméen och flottan, den andra att, med afseende å konstens behof af fria idkare, theoretiskt och praktiskt utbilda konstnärer; af hvilka uppgifter den förra, enligt reglementsförslaget, vore förlagd till läroverkets första 28 Expeditions- littha Hets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 81. afdelning och den sednare till dess andra.
Inom första afdelningen, som utgjordes af tvänne genom sina benämningar tillräckligt betecknade klasser, orgelnist- och direktörsklasserna, och i afseende på hvilka noggranna rcglementariska stadganden rörande läroämnen och examina med mera dylikt tunnits nödvändiga, men egentliga förändringar i sakernas nu bestående ordning ansetts för närvarande böra undvikas, vore lärjungarnes antal begränsadt, med hänsigt till det allmännas behof i ofvan angifna rigtningar, till 60 i orgelnist- och 40 i direktörsklassen.
Konservatoriets andra afdelning vore afsedd att motsvara en musikalisk högskola och att lemna tillfälle till konststudier i mera fri bemärkelse utan något faststäldt maximum i afseende på lärjungarnes antal, men med försvårande bestämmelser i afseende på inträdet, för att derigenom förekomma tillopp af lärjungar med mera medelmåttiga anlag.
Vid underdånig föredragning häraf hade Departements-chefen anfört, att, då, med hänseende till vidden af den ombildning utaf Musikaliska akademiens läroverk, som föreslagits, Akademien syntes hafva på ett tillfredsställande sätt löst uppgiften att med minsta möjliga anslagstillökning främja det med berörda ombildning afspdda mål, Departements-chefen funne sig, med hänseende jemväl å hvad Akademien i fråga om otillräckligheten af dess embetsmäns och lärares löner m. m. anfört, böra i underdånighet tillstyrka, det E. K. Maj:t, jemte förklarande att E. K.
Majit ville låta slutliga pröfningen af det till nådig fastställelse öfverlemnade reglementet för Akademiens läroverk tills vidare anstå, i nåder täcktes föreslå Rikets Ständer att, såsom tillökning i det för Musikaliska Akademien å stat upptagna anslag, bevilja, dels för den föreslagna ombildningen af Akademiens musikaliska läroverk Ikdr 6,900: — dels ock till löneförhöjningar och expenser m.
m „ 1,100: — eller ett samnvanlagdt belopp af R:dr 8,000: —; och har E. K. Maj:t nu begärt, att berörda anslagstillökning måtte beviljas.
I anledning af hvad sålunda förekommit hafva Rikets Ständer, med bifall till förevarande nådiga framställning, i Musikaliska Akademiens nuvarande anslag, 22,300 R:dr, beviljat förhöjning med 8,000 R:dr, att, enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition, användas för utvidgande af Akademiens läroverk. llndervisniugsanstalter för döfstumma och blinda. 66:o.
Utöfver det på Riks-statens Åttonde Hufvudtitel till Allmänna Institutet för döfstumma och blinda uppförda anslag, 45,000 R:dr, anvisade Rikets sist församlade Ständer för berörda inrättning en sammanräknad summa af 19,800 R:dr, att under innevarande statsregleringsperiod årligen från Riksgälds-koutoret utgå, men, vid anmälan härom, aDhöllo Rikets Ständer att E. K.
Maj:t ville låta behörigen utreda de omständigheter, som varit förenade med det nu utförda byggnadsföretaget samt för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga fullständigt förslag till ordnande af institutets verksamhet.
Utaf den af institutets direktion, i följd häraf, på nådig befallning afgifna och i Statsråds-protokollet intagna utredning rörande förhållandena med den nu - Expeditions-Utskottets Förslog till underd.
29 mera fulländade nybyggnaden för institutet inhemtas, att hela kostnaden för den nu befintliga nya byggnaden utgjort 347,438 R:dr 22 öre.
Enligt den af direktionen framlagda plan för ordnande af institutets framtida verksamhet, är uppgjordt förslag till utgiftsstat för institutet, beräknadt för 200 döfstumma och 60 blinda, jemte 5 lärare-elever, hvilket förslag upptager till underhåll och vård I4:dr 66,250: — „ löner och arfvoden „ 33,400: — „ administrationskostnad „ 6,050: — „ särskilda utgifter „ 12,000: — eller tillhopa R:dr 117,700: — E. K. Maj:t har nu föreslagit att det endast för innevarande statsregleringsperiod beviljade anslaget, 19,800 R:dr, måtte öfverföras på ordinarie stat och hela anslaget ökas med 20,200 R:dr.
Genom denna förhöjning af 40,000 R:dr skulle således ordinarie statsanslaget komma att uppgå till 85,000 R:dr och, med tillägg af öfriga för institutet påräkneliga årliga inkomster, 31,700 R:dr, i det närmaste motsvara den summa, direktionen ansett för institutets utvidgade verksamhet erforderlig.
Enligt hvad Rikets Ständer inhomtat, har institutet, mot slutet af nästlidna år, efter det den nådiga Propositionen blifvit afgifven, fått mottaga en donation af omkring 80,000 R:dr, derå således årliga räntan bör kunna för institutets utgifter påräknas.
Rikets Ständer hafva visserligen, vid granskning af det uppgjorda förslaget till utgiftsstat, funnit administrations-kostnaden nog högt beräknad; men då den af E. K. Maj:t föreslagna anslagssumma något understiger det belopp, som direktionen, i enlighet med statsförslaget, ansett behöfligt, har någon nedsättning i anledning deraf icke synts Rikets Ständer böra ske; men med afseende å det belopp af 4,000 R:dr, hvartill årliga räntan å ofvan omförmälda donationsmedel kan beräknas, hafva Rikets Ständer E. K.
Maj:ts förevarande nådiga framställning endast i den mån bifallit, att ordinarie anslaget till Allmänna Institutet för döfstumma och blinda förhöjes med 36,000
Ii:dr, eller från 45,000 R:dr till 81,000 R:dr. 67:o.
Sedan, uti underdånig skrifvelse den 11 April 1863, Rikets sednast församlade Ständer anhållit, att vid påföljande riksmöte måtte, efter föregången undersökning och vederbörandes hörande, förslag till inrättande å lämpligt ställe af ytterligare ett institut för döfstumma och blinda på Statens bekostnad Rikets Ständer föreläggas, hade, enligt hvad Statsråds-protokollct gifver vid handen, direktionen öfver Allmänna Institutet för döfstumma och blinda häröfver afgifvit underdånigt utlåtande; och hade Departements-chefen vid underdånig föredragning af detta ärende anfört, hurusom han med bemälda direktion delade den öfvertygelsen, att det af Rikets
Ständer med anläggande af ett nytt större institut afsedda syftemål, att bereda utväg till vård och undervisning för alla inom landet befintliga döfstumma barn, på ett både fördelaktigare och vida mindre kostsamt sätt kunde vinnas genom understödjande af förhandenvarande och blifvande mindre skolor för döfstumma.
Yidkommande de 65 döfstumma barn, som enligt direktionens beräkning återstode, sedan ifrån uppgifna antalet 400 afräknades 200, hvilka, i öfverensstämmelse med uppgjord plan, komma att emottagas vid Allmänna Institutet, och omkring 135, som vårdades vid de sju på särskilda orter inrättade 30 Expeditions- U
Is ko (tets Förslag till anderd.
Skrifvelse, l\T:o Si. så kallade tysta skolor, så gåfve inheintade upplysningar vid handen, att utrymme för dem utan svårighet kunde vinnas genom utvidgande blott af en enda bland de ofvannämnda skolorna, nemligen den i Göteborg.
Det syntes emellertid, särdeles vid en tidpunkt, då för ett fullt ändamålsenligt ordnande af det redan befintliga institutet ett så betydligt anslag måste tagas i anspråk, vara lämpligast att Statens bidrag till de i landsorterna upprättade anstalter till en början inskränktes till ett något mindre belopp.
Departements-chefen hade på dessa skäl, och då icke heller någon ytterligare undervisningsanstalt för blinda kunde för närvarande finnas oundgängligen behöflig, sedan numera Allmänna Institutet kunde till undervisning emottaga 60 blinda elever, ansett sig, i anledning af Rikets Ständers ifrågavarande underdåniga skrifvelse, böra tillstyrka, att B. K. Maj:t täcktes bos Rikets Ständer göra framställning om anvisande af ett årligt anslag af 15,000 R:dr, att, efter E. K.
Maj:ts nådiga pröfning, användas till understöd för sådana mindre anstalter, i hvilka medellösa döfstumma baru till vård och undervisning blefve intagna.
Med godkännande häraf har E.
Iv. Maj:t begärt att sistnämnda belopp måtte af Rikets Ständer under denna Hufvudtitel anvisas.
I sammanhang härmed hafva Rikets Ständer till pröfning förekaft särskilda bos Rikets Ständer gjorda framställningar att högre belopp måtte anvisas att efter E. K.
Maj:ts nådiga pröfning användas till understöd åt mindre undervisningsanstalter för döfstumma eller s. k. tysta skolor.
Den af E. K. Maj:t föreslagna utväg att bereda tillfälle till vård och undervisning åt alla inom landet befintliga döfstumma barn, eger, enligt Rikets Ständers tanke, ett afgjordt företräde framför den ifrågasatta planen att för dessa vanlottade barn uppföra ytterligare ett institut af större omfattning.
Om det än å ena sidan må vara Statens pligt att tillse det de döfstumma icke må sakna tillfälle till erhållande af den undervisning, som med nutidens förbättrade läromethoder kan dem bibringas, på det ej mindre deras andliga utveckling må möjliggöras, än äfven vid läroanstalten förvärfvad arbetsskicklighet sätta dem i stånd att, utan anhöriges eller kommunernas betungande, sig försörja, så måste det å andra sidan, liksom i fråga om den allmänna folkundervisningen, vara kommunernas pligt, att i första rummet taga denna angelägenhet om hand, och erfaren heten har visat, att det allmänna härvid kan påräkna ett kraftigt stöd af den enskilda välgörenheten, som redan genom inrättandet af de s. k. tysta skolorna visat sitt varma nit för vanlottade likars uppfostran.
Den skyldighet uti ifrågavarande hänseende, som derutöfver må åligga Staten, synes skäligen kunna inskränkas till ett lämpligt understöd åt de mindre dylika undervisningsanstalter, som redan finnas eller framdeles kunna uppstå.
Rikets Ständer hafva föreställt sig att, om, med antagande af den ofvan omförmälda beräkningen af 400 döf stumma barn inom undervisningsåldern, utrymme vid de mindre anstalterna således skulle erfordras för 200 sådana barn, Statens bidrag för hvarje barn lämpligen kunde bestämmas till 100
R:dr, så att för samtliga dessa anstalters understödjande skulle erfordras ett anslag af 20,000 R:dr, eller 5,000 R:dr utöfver hvad E. K. Maj:t i detta hänseende begärt, helst detta anslag, äfven om nyssnämnda antal, såsom hos Rikets Ständer blifvit anmärkt, är nog lågt beräknadt, dock bör vara för den närmaste framtiden fullt tillräckligt, — I följd häraf och då, genom utvidgningen af Allmänna Institutets afdelning för blinda, det angelägnaste bebofvet i detta hänseende torde kunna anses nöjaktigt afhjelpt, Expeditions-Ulskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 81. 31 hafva Rikets Ständer å Åttonde Hufvudtiteln uppfört ett anslag af 20,000 R:dr, att, enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition, användas till understöd och uppmuntran åt mindre uppfostringsanstalter för medellösa döfstumma barn, med vilkor, att högre anslagshelopp ej må någon anstalt tilläggas, än som motsvarar 100 R:dr för hvarje å anstalten intaget barn.
Kyrkors underhåll. 68:o.
I anledning af derom gjord underdånig ansökning har E. K. Maj:t föreslagit att till vin- och byggnadssäd för Trollhättans från Gerdhems socken afsöndrade församling af Elfsborgs län måtte anslås 18 kubikfot 9 kannor oindelt spanmål, en tredjedel råg och två tredjedelar korn, att årligen utgå i penningar efter tioårigt medelmarkegångspris för länet; Och hafva Rikets Ständer berörda anslag beviljat. 69:o. I afseende på Åttonde Hufvudtitelns öfriga, härofvan ej särskildt omförmälda, anslag, har fråga om förändring i nu anvisade belopp icke förekommit; hvadan dessa anslag blifvit bestämda till enahanda belopp, som i nu gällande Riks-stat äro upptagna; — kommande, i följd af Rikets Ständers ofvanberörda beslut, Hufvudtitelns slutsumma, sedan, för jemnande deraf, anslaget till skrifmaterialier och expenser blifvit ökadt med 15 R:dr 61 öre, att uppgå till 4,560,200 R:dr på sätt närlagda tabell Litt.
D. närmare visar.
För de under Åttonde Hufvudtiteln hänförliga behof af tillfällig beskaffenhet, som således höra till den s. k. extra statsreglering en, äro nedan omförmälda framställningar gjorda: 70:o.
För tjenstebiträde vid handläggning af de i Ecklesiastik-departementet förekommande ärenden, rörande den nu pågående löneregleringen för presterskapet i riket, har E. K.
Majt. begärt ett årligt anslag, att å extra stat uppföras med 3,000 R:dr; hvarförutan E. K.
Majt, uti särskild, den 21 December nästlidna år till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition, enär antalet af sådana ärenden, i det skick att de kunnat inför E. K.
Majt till afgörande anmälas, under de sednare månaderna af året i betydlig mån tillvext, föreslagit att, på det behandlingen af dessa göromål måtte kunna med erforderlig kraft och skyndsamhet fortgå, ett extra anslag af 3,000 R:dr måtte äfven för innevarande år ställas till E. K.
Majts disposition; Och hafva Rikets Ständer funnit skäligt att, för berörda ändamål, bevilja ett anslag af 3,000 R:dr, att för hvartdera af åren 1866 och 1867 till E. K.
Maj:ts nådiga disposition, från Riksgälds-kontoret utgå. 71:o.
Vid sistförflutna riksdag hade Rikets Ständer till förbättring af de svagast ajlönade komministrars, kapellpredikanters samt pastorats- och socken-adjunk - 32 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o SI. ters lönevilkor, intilldess de genom den pågående allmänna löneregleringen för presterskapet hunnit uppbringas till de belopp, som för en anständig bergning erfordras, ställt till E. K.
Maj:ts disposition ett reservationsanslag af 30,000 R:dr, vid hvars användande likväl borde iakttagas, att löneförbättring icke komme någon till godo, hvars tjenst af vederbörande löneregleringsnämnd ansåges böra vid innebafvarens afgång indragas; Och har E. K. Maj:t för enahanda ändamål under innevarande statsregleringsperiod begärt ett reservationsanslag af 10,000 R:dr.
Rikets Ständer hafva i anledning häraf, till förbättring af de svagast aflönade komministrars, kapellpredikanters samt pastorats- och sockenadjunkters lönevilkor, för år 1867 anvisat ett reservationsanslag af 10,000 R:dr, att till E. K.
Maj:ts nådiga disposition från Riksgälds-kontoret utgå samt användas enligt de föreskrifter, som för dispositionen af det vid sistlidna riksdag till samma ändamål beviljade anslag äro meddelade. 72:o.
Sedan, för verkställande af åtskilliga reparationer å Linköpings domkyrka, enligt kostnadsförslag beräknade till 100,586 R:dr, vid riksdagarne åren 1859— 1860 och 1862—1863 blifvit af Rikets Ständer, uppå E. K.
Maj:ts nådiga Propositioner, anvisade tillsammans 60,000 R:dr, har E. K.
Majt på framställning af Dess Befallningshafvande i Östergötlands län och Domkapitlet i Linköpings stift, såsom vårdare af domkyrkans angelägenheter, föreslagit att, enär upplyst vore, att kyrkan saknade medel till återstående reparationskostnaderna, 40,586 R:dr, Rikets Ständer måtte för år 1867 anvisa omkring en tredjedel deraf, eller 13,500 R:dr, till utförande af de enligt fastställd plan ännu återstående reparationsarbeten, som för den närmaste framtiden kunde finnas mest angelägna; Öch hafva Rikets Ständer, till reparation af domkyrkan i Linköping, för år 1867 anvisat ett belopp af 13,500 R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå. 73:o.
Enligt hvad af Statsråds-protokollct inhemtas, hade Consistorium Academicum Majus i Upsala bos E. K.
Majit gjort framställning om beviljande af anslag till första uppsättningen af ett kabinett för skön konst med 10,000 R:dr och dervid yttrat, att undervisningen i konsthistorien, tillhörande den estetiska professionen, icke i egentlig mening kunde .ega rum utan lefvande åskådning af konstens mästerverk.
Eör att denna undervisning skulle blifva rätt gagnelig, beliöfdes således tillgång till en konstsamling.
Vid våra förhållanden funnes icke någon möjlighet att anskaffa originaler af vare sig bildhuggare- eller målarekonstens alster, men, om raan inskränkte sig till en anspråkslösare samling af afgjutningar eller efterbildningar i gips eller annat mindre dyrbart material af plastikens samt kopior af målarekonstens ur konsthistorisk synpunkt vigtigaste mästerverk, kunde derigenom mycket vinnas för konstbildningen, och det vore för anskaffandet af en sådan samling, som det omförmälda anslaget erfordrades.
Universitetets kansler hade, under erinran, hurusom vid flera af högskolorna på kontinenten sådana muséer och samlingar blifvit för sagda ändamål i nyare tider anskaffade, samt att denna angelägenhet otvifvelaktig!, egde betydelse för den allmänna bildningens intressen, i underdånighet öfverlemuat denna fråga till E. K.
Maj:ts närmare pröfning; och har E. K. Majit, vid föredragning af detta ärende, funnit det af konsistorium afsedda ändamål värdt den största uppmärksamhet, men likväl ansett större vigt ligga på sjelfva bildandet af deh ifrågaställda konstsamlingen, än dess första omfång, samt af sådan anledning för ifrågavarande ändamål äskat ett anslag för en gång af 6,000 R:dr för bildande af ett konstmuseum vid Upsala universitet.
Oaktadt, Expeditions- (J tuko tlets Förslug till un der d. Skrifvelse, N:o 81. 33 Oaktadt Rikets Ständer ingalunda underkänna det verksamma gagn och den lifvande inverkan, som en konstsamling, i den af konsistorium angifna syftning, skulle på det vetenskapliga studiet utöfva, hafva Rikets
Ständer dock ansett detta anslagsbehof icke vara af den angelägna vigt, att det bör af Rikets Ständer bifallas, helst genom de lättade kommunikationerna med hufvudstaden do personer, som särskildt sysselsätta sig med konsthistoriens studium, komma i tillfälle att i och för dessa sina studier begagna de samlingar i denna rigtuing, som blifva i Nationalmuseum uppställda.
Dessutom befara Rikets Ständer att den föreslagna konstsamlingen, om den skulle utbildas till någon fullständighet, bomme att för framtiden kräfva ytterligare och betydligt ökade anslag.
Rikets Ständer hafva derföre ej funnit skäl att till E. K.
Maj:ts förevarande nådiga framställning lemna bifall. 74:o.