Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ränta i hvilka inom 1823 års slut, äro förfallne, icke skulle till samma tid företes till betalnings erhållande, kommer det belopp, hvilket till dylika Obligationers infriande, gå till Capital, soiri Ståts-Utskottets Betänkanclen. a5y Ränta, erfordras, att, genom Assignat tion, utfärdad under den 3i December* sistberörde år, på Riksgälds-Contoirets nu varande så kallade Discont-Räkning i Vexel-Banken, uttagas oclx derefter insattas på den nya Räkning i Yexel-Bankeri, för Riksgälds-Contoirets enskilde Inkomster och Utgifter, som med nästa år 1824 bör öppnas; Och med hvilket Assignerings belopp Läne-Bankens Fordran, i sådan händelse, kommer att tillökas* 5 $* Riksgälds-Contoirets utelöpande CreditSedlar skola inlösas med Banco-Mynt efter stadgad Realisationsgrund, när de i sådant ändamål uppvisas; dock få, så väl desse inlöste, som nya Credit-Sedlar utgifvas till utvexling emot Banco-Sedlar, när en sådan förvexling af någon åstunda®* I afseende på den summa af CreditSedlar, sorn, den 31 December 1823, enligt Riksgälds-Contoirets för samma år afslutade Räkenskaper, är utelöpande, så skall på den särskilde Räkning, sorn med år 18a4 Öppnas i Vexel-Banken för Biqviden om Credit-Sedlarne, RiksgäldSContoiret till godo föras, såsom inbalancerad behållning eller avance från år 2Öo Stats-Utskottets Betäiikanden. i8a3, ett emot förenämnde Summa i Credit-Sedlar svarande belopp i Bancomynt efter fastställd realisations grund.
På denna särskilda Räkning få alltså icke utställas någre invisningar för andre behof, än för Credit-Sedlars inlösen; Liksom det för ut vexlande Credit-Sedlar inflytande Bancomynt ovilkorligen bör på samma Räkning insättas. 6 §.
Der prsescriptionstid, i afseende på någon särskild del af Riksgälds-Contoirets skulder, icke blifvit stadgad, komma skulderne, intill dess annorlunda af Rikets Ständer förordnas, i vederbörlig ordning att liqvideras, utan afseende på den tid, som nu är faststäld eller framdeles kan blifva bestämd, inom hvilken Fordringar hos enskilde eller Kongl. Maj:t och Kronan skola göras gällande. 7 §•
Emot det Riksgälds-Contoiret får disponera alla inflytande Restantier uppå 1832 års och förra årens Bevillning, jemte den Allmänna Bevillning, som, enligt 1818 års Förordning, kommer att utgöras äfven för innevarande år i8a3; Stats-l)'tikottets Betähkanden.
261 samt på vanligt sätt uti Liqvid med Statsverket sig till godo föra Licent medlen för sistberörde år, skall Riksgälds-Contoiret, efter Reqvisitioner, hålla Kongl. Stats-Contoiret tillhanda, eller ock uti Liqvid Kongl. Stats-Contoiret godtgöra efterföljande Summor, nemligen: 1 Mom.
De Ett Hundrade Tjuge Fem Tusende (ia5,000) Riksdaler, hvilka för innevarande 18^3 års fjerde
Qvartal skola inbetalas till Banken i afräkning å dess Fordran hos Stats-Verket.
Hvad som, enligt liqvid kan tillkomma Stats-Verket, såsom outtagen återstod uppå Anslaget utaf Allmänna Bevillningen till fyllnad i Stats beliofven för år 1822. j Mom.
Likaledes återstoden på deri Summa af 1,666,452 R:dr 11 sk. 6 r:st. som utaf Allmänna Bevillningen är anslagen till Stats behofven för innevarande år 1823.
Fem Tusende Ett Hundrade Trettio (5,i 3o) Riksdaler Nio (9) skillingar Ellofva (11) runstycken, såsom ränta för innevarande år på de, i följd af Rikets Ständers beslut vid 1809 och afla Stats~Utskotlets Betänkanden. 1810 årens Riksdag, från Kongl. KrigsCollegium aflemnade Cassors medel. 6 Morn, Ett Tusende Tre hundrade Fyratio (1340) Riksdaler Fyratio Tre (43) Skillingar
Två (2) runstycken, såsom Ränta för innevarande år å Behållningen af den, till följd af 1818 års Riksdags Beslut, från Kongl, Bergs-CoUegiurn aflemnade Gassa, <f.
Morn, Femhundrade Tjugefem (525) Riksdaler, såsom innevarande års ränta å de, år 1820, från Kongl. KrigsCollcgium aflemnade Allmänna HingstMedel, 7 Morn, Hvad som återstår uppå den, genom 1812 års Riksdags-Beslut, åt Hans Maj:t Konungen och Dess Arfvingar efter Successionsordningen af den 26 September 1810 anslagne årliga Räntan af 200,000 Riksdaler, 8 j. ?, Morn.
Den så kallade Allmänna Bevillningen, som Rikets Ständer, vid innevarande Riksdag, sig åtagit, till en påräknad årlig Summa af Två Millioner Ett Hundrade Sjuttio Tusende (2,170,000) Sta.ts-Utskottets Betänkanden. 2.G3 Riksdaler (häruti likväl icke inbegripen Revillningen får inkommande rått Socker och utskeppad Alun) och hvilken allmänna Bevillning skall utgå för år 1824 och följande åren intill nästa Riksdag, kommer att på förut vanligt sått till RiksgåldsContoiret levereras och derstädes redovisas.
Utaf förenämnde Bevillnings Summa skola efterföljande Anslag årligen ifrån och med år 1824 från Riksgålds-Contoiret, efter reqvisitioner, utbetalas: a) Jemnlikt 1812 års Riksdags Beslut, Två Hundrade Tusende (200,000) Riksdaler årlig Ränta till Hans Maj:t Konungen och Dess Arfvingar efter Successions Ordningen af deri 26 Sept. 1810. b) Den brist uti Stats-Verkets beräknade inkomster för år 1824 och följande åren, som, genom Allmän Bevillning, skall fyllas; utgörande denna beräknade brist En Million Sex Hundrade Femtio Fem Tusende (1,655,000) Riksdaler, c) Den, vid innevarande Riksdag faststålde Summa af Ett Hundrade Femtio Tusende (150,00) Riksdaler, som ifrån och med år 1824 och intill nästa Riksdag, skall afbetalas på Stats-Verkets skuld till Banken; och hvilken Summa af 150,000 R:dr inom hvarje års slut på en gång ' »Aemnäs. 264 Stat s-Vt skottets Betänkanden.
Jdvad som utaf Allmänna Bevillningen för år 1824 och följande åren derefter återstår, disponeras och användes, så vål, till ersättande af de från RiksgåldsContoiret till kostnaderne vid Hans K:gl. Höghet Kron-Prinsens förmälning och Utländska resa forskjutne Tre Hundrade Tusende Riksdaler, som äfven till RiksgåldsContoirets enskildte behof och utgifter, enligt de härom meddelte föreskrifter.
Årliga behållningen af Tullmedlen, hvilken, enligt förut gällande Författningar, blifvit från Styrelsen af Tullverket till Kongl.
Stats-Contoiret levererad, kommer ifrån och med år 1824 att, i förut vanlig ordning, omedelbarligen från Tull-Styrelsen till Riksgålds-Contoiret aflemnas.
Deremot skola ifrån och med år 1824, efter Reqvisitioner, årligen hållas Kongl. Stats-Contoiret tillhanda En Million Tre Hundrade Trettio Ett Tusend Sex Hundrade Ellofva (1,331,611) Riksdaler, Trettio Två (32) skill., utgörande den Summa, hvartill årliga behållna Tull-Inkomsten år beräknad uti den, vid innevarande Riksdag, faststålde RiksStaten.
Nyssberörde
Summa'af 1,331,61 iR:dr 32 sk. af bördas med En Million Åttatio Stats-Utskottets JBetänkanden. a65 Ett Tusende Sex Hund.
Ellofva (i,o8i>6i i) Riksdaler Trettio Två (32) skiilingar Sv.
Banco och Ett Hundrade Tusende (100,000) Riksdaler uti Hamburger Banco utan Cours beräkning; hvilket sistnämnde belopp af Ett Hundrade Tusende Riksdaler Hamburger Banco, genom Vexlars upphandling , anskaffas.
Kongl Nummer Lotteriets behållna tillgångar, bestående uti Contante Penningar, Riksgålds-Contoirets Obligationer samt utestående fordringar, skola, med undantag af den så kallade BrudgåfvoFonden, sädane desamma, enligt Bokslut befinnas, den 31 December 1823, till Riksgålds-Contoirets disposition aflemnas.
Deremot skall ifrån och med år 1824 uti Riksgålds-Contoiret hållas Lotteri-lnråttningen tillhanda allt hvad till förefallande utgifters bestridande erfordras, i den oförmodade händelse, att Lotteri-Spelet ett eller annat år med förlust utfolle. 4 Mom.
Utom ofverskotten på Tullmedlen eller hvad de samma för år 1824 och följande åren utgöra mera, ån hvartill Behållningen af de samma uti RiksStaten år beräknad, och hvilka, enligt Riksens Ständers fattade beslut qvarstadna i Riksgålds-Contoiret, komma afven of - a66 Stats-Ot skottets Betänkandeti. verskotten på andra Stats-Verkets beräknade Inkomster för år 1824 och följande åren, att från Kongl. Stats-Contoiret till Riksgålds-Contoirec aflemnas.
Deremot och, i fall brist för något år skulle yppas uti samfåldta beloppet af Stats-Verkets beräknade Inkomster, uti den vid innevarande Riksdag faststålde Riks-Staten; äfvensom derest större eller mindre brist sig företer uti de å Stats Intraderne på det hela påräknade och till Militaire behof anvisade Ofverskotts medeln, till belopp af Två Hundrade Trettio Tre Tusende Tre Hundrade Trettio Tre (233,333) Riksdaler Sexton (16) skill ingar, ^<ola till desse bristers fyllande, erfordeilige medel uti Riksgålds-Contoiret hållas Kongl, Stats-Contoiret tillhanda. 5 Morn.
Å de Summor, hvilka ifrån och med år 1824 skola hållas Stats-Verket tillhanda, nemligen: a) Utaf Allmänna Bevillningen, En Million Sex Hundrade Femtio Fern Tusende C1,655,000) Riksdaler till Stats bristens fyllande, b) Ett Hundrade Femtio Tusende (1 50,000) Riksdaler till afbetalning å Ban» Hens fordran, och Stat.s~ Utskottets Betänkandeti. 267 c) Utaf Tullmedlen, En Million Åttatio Ett Tusende Tex Hundrade Ellofva £1,081,611) Riksdaler 32 sk.
Svenskt Banco och Ett Hundrade Tusende (100,000) Riksdaler Hamburger Banco, måga förskott meddelas, dock endast för det löpande året, hvilket räknas från den 1 Martii det ena året och till den I Martii det nåstpåföljande.
Således må förskottsvis till Stats-Verket utbetalas emellan d. 1 Martii 1824 och den 1 Martii 1825 hvad StatsVerket för år i8%4 tillkommer; hvaremot någre förskott tili Stats-Verket, sträckte utöfver det löpande året, icke få beviljas utatn åro strängeligen förbudne; så att före den första Martii 1825 något icke får förskjutas uppå samma års anslag o. s. v. <f Mom, Hvarje år i April månad hör ordentlig liqvid emellan Stats-Verket och Riksgålds-Contoiret upprättas för det näst föregångne året samt 2:ne exemplar af denna liqvid utskrifvas, af hvilka det ena försedt med Kongl, Stats-Contoirets godkännande, återställes till Riksgålds-Contoiret, för att såsom verification, dess Hufvudbok bilåggas, och det andra med påtecknad Approbation af Fullmågtigq qvarstanhar uti Kongl. Stats-Contoiret. a68 Stats-Utskottets Betänkanden.
Angående Creditiven, sorn på Riksgäld Conloir-et åra anvisade.
Rikets Stånder hafva på RiksgåldsContoiret anvisat 2:ne Creditiv, det ena å En Million Fem Hundrade Tusende (1,500,000) Riksdaler Banco till Kongl. Maj:ts
Håga disposition, och det andra å Sextio Sex Tusende Sex Hundrade Sextio Sex (66,666) Riksdaler Trettio Två (32) skillingar samma mynt, till Kongl. Convoy-Commissariatet, hvilka båda Creditiv Summor komma att utgå, på det sått och med de vilkor, som de hårom till Fullmågtige aflåtne särskilda Expeditioner innehålla.
Och derest, till fullgörande af Reqvistionerne å Creditivet til Kongl.
Maj:ts hoga disposition, Riksgålds-Contoiret skulle sakna egna tillgångar, måge vål, till Reqvisitionernes fullgörande, förskott uti Banken begagnas; dock böra de för sådant ändamål begagnade förskott ersättas samt erforderlige medel härtill beredas och anskaffas genom upplåning mot RiksgåldsContoirets Obligationer med 5 proCents ränta, stålde till Sedelhafvarne, att, vid anfordran, inlösas.
Denna upplåning kun - Stats-Utskottets Betänkande?!. 26g gores likvål icke, derest beloppet, som på Creditivet i Banken blifvit begagnadt och skall godtgoras, icke uppgår till mindst Ett Hundrade Tusende Riksdaler; och of»verlemnas det får öfrigt åt Fullmågtige, att, med tillämpning af dessa nu stadgade grunder, närmare bestämma hvad som för tillfället profvas tjenligast, så att, å ena sidan, Banken icke må komma att besväras med ständige fårkott, och å den andra, Riksgälds - Contoiret icke belastas med tillökad skuld mot 3 proCents ränta. VIII.
Om de föreskrifter, /ivida aro fållande i afseende på General Assistance-Contoiret, f d. Filial
Disconsterne samt Anslagen till Canal och andre Byggnader m. m.
I afseende på General Assistance-Contoiret, utredningen af Gotha Canal BolagsMalmo- samt Götheborgs- f. d.
Discont Inrättningar, ställa Fullmågtige sig till efterrättelse de härom förut utfärdade Reglementen jemte Rikets Ständers, vid innevarande Riksdag, fattade och Fullmågtige särskildt meddelade Beslut; likasom, i af - 270 Stats-Utskottets Betänkanden. seende på de af Rikets Stander beviljade Lånbitråden och anslag till Canal och andre Byggnader, hvilka från Riksgälds-* Contoiret skola utgå, och den härmed i samband stående upplåning mot RiksgäldsContoirets- Obligationer med 3 proCentS ränta, Rikets Ständers utfärdade särskilda Instructidn kommer att iakttagas*
IV* Art.
Angående Fullmagtises sammankomster och hvad dervid bår iakttagas. I $. Fullmägtige sammanträda till öfverläggning om de årender, som påkalla deras åtgärder, mindst en gång i veckan, men äfven oftare, om årendernas beskaffenhet och oafbrutna gång sådant skulle fordra; och hvarvid ordentlig Protocoll alltid bor hållas. 2 5.
Konungens Ombud beviste ej Fullmågtiges Sammankomster oftare, ån, på sått 67 §. uti I809 års Regerings form stadgar, Fullmägtige åstunda att med honom öfverlägga. t'Ståts-Utskottets Betänkande/i. 271 3 §•
Till ordinarie Sessioner anses Fullmågtige sjelfkallade, de dagar och på den tid, hvarom Fullmågtige sjelfve öfverenskomma; men till Extra Sammankomster, hvilka, vid ett föregående sammanträde, icke särskildt blifvit ntsatte, låter Ordföranden skrifteliga kallelser utfärda.
Och, derest någon ibland Fullmågtige icke varit tillstädes, då en Extra sammankomst blifvit beslutad, bor han särskildt derom underrättas, så framt han vistas i Staden och icke eger redan kändt laga förfall.
s Af Länets fasta egendom ägde Klassens egendoms- värde således i 1 Ridderskapet och Adeln Preste-Ståndet Borgare-Ståndet Bonde-Ståndet Ofrälse Ståndspersoner Boställen Andre personer och innehafvare.
Taxer.värde.
Taxer.värde. ökats med minskats med 3,261,798 209,801 1,201,804 10,263,072 1,115,869 634,742 241,710 2,857,225 66,846 1,396,578 10,508,974 2,150,870 814,457 656,484 194.774 245,902 1,035,001 179,715 414.774 404,573 142,955 Summa 16,928,796 18,451,434 2,070,166 547,528 Hvad härvid väcker uppmärksamhet är den stora ökningen af Länets sammanlagda fastighetsvärde med omkring en och en half million Riksdaler.
Till en betydlig del torde denna skillnad hafva sin orsak i tillkomsten af nya verk och inrättningar, samt upptagandet i Taxeringslängderne af en mängd dels nya och dels efter ombyggnad till högre belopp brandförsäkrade hus och byggnader i städerne och köpingarne.
Inom ett Län af så skiljaktiga beståndsdelar, som detta, mäste naturligtvis förete sig flera väsendtliga olikheter i fråga om befolkningens skaplynne , bildningsgrad, sedlighet och lefnadssätt.
Det är i dessa hänseenden nödigt att skilja emellan skogstrakterne och slättlandet.
Fordna förhållanden hafva gifvit anledning till det omdöme, att skogsbygdens befolkning, om än mera rå. och obildad, dock hade i sedlighet, redbarhet och enkelhet i lefnadssättet ett afgjordt företräde framför slätt- och kustlandets inbyggare.
Men numera vore detta omdöme icke fullt rättvist.
Ägaren af ett skogshemman afverkade förr i allmänhet icke mera skog till afsalu, än som efter dåvarande måttliga pris erfordrades till fyllande af de lefnadsbehof, hvartill hans boskapsskötsel och inskränkta jordbruk icke lemnade tillräckliga medel.
Hans lif var då stilla och lugnt; han älskade att vistas i sitt hem och hade ännu icke blifvit smittad af spekulationsandan eller hemsökt af vinstbegärets oro.
Nu deremot hafva de uppjagade prisen på skogseffekter föranledt en till ytterlighet drifven afverkning och skogsbon har 6 knappast tanka för något annat, än huru han bäst och fortast må kunna förvandla skogen till penningar.
Skogsparker säljas och köpas, sågar anläggas eller ombyggas och hela den manliga befolkningen är nästan uteslutande sysselsatt med skogens fällande, apterande och forslande.
Dessa sysselsättningar, förenade med ständiga färder utefter de allmänna vägarne och täta besök i städer och köpingar, kunna icke annat än inverka menligt på sedligheten och det husliga lifvets trefnad.
Begäret efter en hastig penningevinst har blifvit allmänt och i den mån de af detta begär alstrade sträfvanden, under inflytelsen af en gynnsam konjunktur, krönas med framgång, försvinner mer och mer lefnadssättets fordna enkelhet och tarflighet.
Af den rikliga betalning, som erhålles för det till staden eller köpingen nedförda lasset, förslösas ofta en icke ringa anpart dels på krogarne och dels till inköp af hvarjehanda öfverflödsvaror, hvilka fordom högst sällan, om ens någonsin, letade sig väg till allmogens boningar, men nu ganska ofta der förekomma.
Den fordna, i skogstrakterne företrädesvis hemmastadda, husfliten börjar aftaga.
Spinnrocken och väfstolen få ofta hvila, under det in- och utländska fabriksväfnader användas till kläder.
De många handelsbodarne på landet gifva, i förening med de täta] resorna till hamnplatserne, lätta tillfällen att tillfredsställa det tilltagande begäret efter köpta njutningsmedel.
Mycket förtjenas, men föga sparas för tider, då inkomsterne måhända blifva knappare.
Några få år hafva varit tillräckliga att från en stilla enkelhet förflytta skogsallmogen midt i ett bullrande affärslif.
Trädvaruhandlarne och deras uppköpare resa långt uppåt skogstrakterna för att sluta köp eller beting om skogseffekter, dervid de ofta öfverbjuda hvarandra samt lemna större eller mindre penningeförskott.
Mången säljer mer än han kan afverka och mången, som sjelf ingen skog äger, åtager sig leveranser i beräkning på möjligheten att å sin sida köpa af andra.
Sålunda alstras flerfaldiga planer och intriger jemte trassel och oreda, och man klagar, icke utan skäl, deröfver, att den gamla redbarheten och ordhålligheten synas gifva vika för vingleriets lockelser.
Äfven hos befolkningen på slättlandet har, i bredd med ökade inkomster, uppstått en allt mer och mer tilltagande vällefnad, som uppenbarar sig dels i prydliga bostäder, ofta försedda med tryckta tapeter och polerade möbler, samt dels i nyttjandet af fabrikskläde och andra dyrbara väfnader, jemte konsumtion af socker, kaffe, pounsch, vin, tobak och cigarrer med flera öfverflödsvaror.
Men denna tilltagande lyx har dock i allmänhet icke varit åtföljd af någon märkbar försämring af den allmänna sedligheten.
Tvertom har, åtminstone i ett fall, visat sig tecken till förbättring: fyllerilasten är nemligen nu på landsbygden mindre allmän än förr, och oftare än tillförne träffar man bland allmogen fullvuxne personer, som alldeles icke förtära bränvin eller andra spritdrycker.
De yttranden angående folkets bildning, seder och lefnadssätt, som innehållas i de från fögderierne inkomne berättelser, äro hufvudsakligen följande:
Tjusts fögderi.
Befolkningen utmärker sig i allmänhet för sedlighet, Gudsfruktan, laglydnad, Hit och arbetsamhet.
Gröfre brott äro sällsynta.
År 1854 afrättades en mördare, men han tillhörde icke orten, utan var en kringstrykare.
Derförinnan hade i fögderiet icke verkställts någon dödsdom sedan 1829.
De liesta i saköreslängderne upptagne förbrytelser äro begångna emot bränvinsförsäljnings-författningen.
Lyxen är i stigande.
Boningshusen byggas större och rymligare.
Böndernes och drängarnes helgdagsdrägt är nästan uteslutande af kläde.
Qvinnorna begagna stundom kläder af köpt tyg, men förfärdiga dem allmännast af hemmaväfdt bomullstyg.
Tunaläns, Sefvedes och Aspelands häraders fögderi.
Tecken till en tilltagande sedlighet saknas.
Tvertom ökas antalet af i saköreslängderne upptagne personer.
De fleste förbrytelserne äro dock af ringare art.
De förhoppningar man gjort sig om folkundervisningens .resultater synas ej vilja gå i fullbordan.
Denna undervisning har med få undantag inskränkt sig till en förberedande kurs för nattvardsläsningen.
Det så kallade läseriet har på ett och annat ställe börjat visa sig.
Lyx och vällefnad hafva i hög grad tilltagit.
Tyg till bättre kläder väfves numera sällan hemma.
Fabriksväfnadernes billiga pris och vackrare utseende gifva dem ett företräde, som förlamar hemslöjden.
Norra Möre, Stranda och Handbörds häraders fögderi.
Den egentliga allmogen förtjenar vitsord om Gudsfruktan och sedlighet.
Folkskolan börjar visa sina frukter i en tilltagande bildning.
Denna är mest märkbar i Stranda härad, der den så kallade
Skyttianska skolan sedan två sekler tillbaka varit i verksamhet.
Tjenste- och arbetsfolkets sedlighet kan ej lofordas.
Isynnerhet inom Handbörds härad samt skogstrakterne af Norra Möre härad förekomma ofta fridstörande brott.
Hustukten är slapp.
Barn och tjenare undandraga sig icke sällan eller trotsa föräldrars och husbönders uppsigt.
Fallenhet för vällefnad och öfverflöd underlättas af de sednare årens rikliga penningetillgång.
De flesta bönder bebo prydliga tvåvåningshus med stuga, två kamrar och ett kök i nedra samt två å fyra rum i öfra våningeD.
Hvad mat och dryck angår, lefves tarfligt i hvardagslag, men vid gästabud förekomma ofta utländska dryckesvaror.
Lyx i kläder tilltager och griper omkring sig.
För att tillfreds - ställa fordringarne af denna lyx, sätta sig tjenstehjonen icke sällan i skuld för mera än deras lön.
De förmögnare af allmogen bruka kläde och siden till högtidsdrägter, men eljest vadmal och bomullstyg.
Södra Möre fögderi.
Sedlighet, Gudsfruktan och laglydnad äro snarare i till- än aftagande.
Åtminstone har antalet af både brottmål och rättegångar vid ortens domstol betydligen minskats.
Dock torde detta förhållande böra i någon mån tillskrifvas den för alla landtmannanäringar gynnsamma konjunkturen, som sprider allmän belåtenhet och öppnar ymuiga tillfällen till god arbetsförtjenst.
Bildning och hyfsning äro i synbart tilltagande.
Folkundervisningen anses vara dertill icke ringa bidragande; meri denna undervisning skötes i allmänhet icke med det nit eller under den sorgfälliga uppsigt, som vore att önska.
Det allmänna välståndet har äfven här framkallat ökad lyx.
Stundom mindre angelägen om ladugårdshusens utseende och rymlighet, täflar man ofta om äran att hafva stora och till det yttre prydliga boningshus.
Inredningen är sällan ändamålsenlig och beqväm.
I detta afseende behöfver allmogen undervisning, som borde den beredas genom någon på sakkunskap grundad och af ritningar åtföljd, populär afhandling.
Möbler och husgeråd äro dyrbarare än förr.
Man ser ofta bordsilfver hos allmogen.
Gästabuden äro ej så långvariga, som fordom, men anrättningarne desto ståtligare.
Ölands Norra Mot.
Sedligheten har tilltagit, åtminstone i så måtto, som det numera sällan händer, att fyllerilasten öfvas hemma i husen.
Om allmogen nu någon gång gör sig skyldig till dryckenskap, så är det vid besök i staden.
I en och annan församling synes läseriet vilja innästla sig, dock icke under omständigheter, som väcka oro.
Brottmålen förminskas och laglydnaden förmärkes vara i tilltagande, likasom allmogens flit och idoghet vid jordbrukets skötande.
En mer och mer ökad inkomst har födt af sig stegrade anspråk på vällefnad.
Allmogen bor bättre än förr, har i rummen tryckta tapeter och betsade möbler, nyttjar till sina drägter ofta fabrikskläde och siden samt framsätter vid gästabud stundom flera sorter vin.
Ölands Södra Mot.
Bildningen synes till följd af folkundervisningen vara i tilltagande.
Hvad allmän sedlighet och Gudsfruktan angår, synes folket stå på samma punkt som under nästföregående period.
Under dessa fem åren hafva inalles ett hundra per - 9 söner blifvit sakfällde för oloflig bränvinsminutering.
Denna brottsliga industri har dock numera nästan upphört.
Lyx och vällefnad tilltaga i betydlig mån, ej blott hos den besutna allmogen, utan äfven inom tjenstehjonsklassen.
Vid forskandet efter de yttre tecken, som angifva förhållandet med den allmänna sedligheten hos en orts befolkning, kan man icke undgå alt företrädesvis fästa sig vid antalet af de, samma ort tillhörande, personer, hvilka för brott eller Iagöfverträdelser varit beröfvade deras frihet.
Sednaste underdåniga berättelsen utvisar, att fångantalet i härvarande länshäkte utgjort år 1848 1,279 personer, » 1849 942 » och » 1850 808 » eller i medeltal för hvarje år omkring 1,010 personer.
Det uppgick år 1851 tili 948 personer, » 1852 » 868 » » 1853 » 1,059 » » 1854 » 826 » och » 1855 » 611 » som gör i medeltal endast 862 personer årligen.
Under dessa fem år hafva ifrågavarande fångar varit häktade för:
Mord, dråp eller rån Stöld, snatteri och inbrott Förfalsknings- brott Slagsmål Mindre för- brytelser Lösdrifveri Summa år 1851 21 194 3 19 473 238 948 » 1852 25 184 7 56 322 274 868 » 1853 15 193 11 104 509 227 1,059 »1854 13 125 10 80 398 200 826 » 1855 10 104 15 59 286 137 611 1
Vid närmare granskning af förestående tabellariska uppgift, befinnes den talrikaste numerären under rubriken »mindre förbrytelser».