Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående den i Förslaget upptagne Ränta d Kongl. Krigs- och Bergs Collegii Castor, hvilken ifrån Riksgälds-Contoiret utgår, har Herr Eckhoff trott det vara utan ändamål, att bland StatsIntraderne uppföra denna Inkomst, emedan beloppet i annat fall , borde fyllas, såsom Statsbrist; hvaremot Herr Settervall Önskat, det Ti^ tuln måtte qvarstå, enär den skall utgöra ränta å en Riksgälds-Contcirets serskilde Fond, uppkommen af de Capitaler, som från andra publique Cassör ingått.
I anledning häraf har Utskottet skolat anmäla, att, enligt Riksens Ständers underdånig» Skrifvelse den 10 April 1810, borde de unde* Krigs-Collegii disposition stahle, i Utskottets Förslag uppfäknade serskildte Cassör komma Staten till godo, emot det att Stats-Verket bestridde de derå anviste utgifter; Och skulle Cassornes behållning öfverlämnäs till Riksgälds-Contoiret, sorn ägde besörja om de utlånte Medlens indrifvande; Men, som någon tillgång dd icke anslegs för de oundvikelige utglfternes bestridande, förW behöll Kongl.
Maj:t åt Stats-Verket i detta afseende 5 procents ränta å hela Fonden, att från Riksgälds-Contoiret ärligen utgå. —- Den - StutS'Utskottets Betänkanden.
709 ina ränta upptogs vid 1 g 12 års Stats-Reglering till 5630 R:dr gele. bland Stats-Verkets Inkomster, hvaremot de nödige befunne utgifterne blefvo under sine behörige Titlar bland utgifterne beräknade, Häraf torde finnas, att sjelfva Fonden tillhör Stats-Verket; I anseende hvartill, och di Stats-Verket ännu fortfar att bestrida de oundgänglige Utgifterne uppå denne Fond, Stats-Utskottet icke finner någon anledning förekomma att tillstyrka, det ifrågavarande ränta från Staten uteslutcs.
Enär Bergs-Collegii f. d. Cassa, enligt Kongl.
Majtts Nådiga Förordnande den 14 Augusti 1816, blifvit på enahanda vilkor uti RiksgäldsContoiret insatt, är o jemväl samma skäl gällande för upptagandet af den faststälde räntan deri uti Stats-Prujectet. Wid
Sill« uppköpare-af giftm har endast blifvit anfördt, att den är högst obetydlig och helt^ och hållit beror af Sillfiskets fortgång.
Detta kan väl icke bestridas; Men, som, jemi likt Stats - Utskottets hemställan vid 181S års Riksdag, denna Titul bör i Riks-Staten bibehållas, på det, i händelse Sillfisket framdeles skulle återkomma, afgiften då borde upptagas , och detta förhållande inträffat, så att den för år 1816 lemnat en Inkomst, ehuru obetydlig; anser Utskottet sig hafva rätteligen förfarit, då det tillstyrkt, att berörde afgift bland Stats-Verkets
Inkomster må beräknas, I anledning af de uti Förslaget upptagne IKneckte- Rotefrihets-medel, samt Vacance-afgift vid Skånska Retjemcnterne, har inom -Valhofi, JJöir; ^io Stats-Utskottets Betänkanden, gare-Ståndet upplysning blifvit begärd, om icke, under fredstid, Vacance-afgift innom vissa provincer erlägges för Extra Iloteringen samt hvarest denne afgift redovises.
Stats-Utskottet får härvid tillkännagifva , det Kongl. Majit genom Nådigt Bref den 23 Mars 1813 anbefalt samtlige Dess Befallningshafvande, att föreslå Extra Rotehållarne en ständig befrielse från Extra Rotering, emot erläggande af 5 Tunnor Spanmål i årlig Vacanceafgift för hvarje Nummer ; Men, som ganska få Rotehållare antogo denna proposition, blef, enligt Kongl. Brefvet den 26 April 1814, ali påföljd af ofvannämnde Nådiga Befallning återkallad, likväl med tillåtelse för dem , som på Propositionen ingått, att, från 1814 års början hålla sina Botar Vacante, emot afgiftens erläggande.
Att ifrågavarande afgift , der den utgått , blifvit ordentligen redovist , har Utskottet af Bäkenskaperne inhämtat, hvilka upplysa, att den samma utaf Uppbördsmännen blifvit inblandad under Knekte-Botefrihets- och Båtmans-Vacanee-afgifterne.
Emellertid, och då denna afgift endast är villkorlig intilldess Extra RoteringsVerket i Allmänhet undergått den jemkning , som Riksens Ständer önskat och Kongl, Majit i Nåder funnit angelägen, har Utskottet trott sig icke böra uti Förslaget uppföra Inkomsten häraf under serskild TituI , hälst i alla fall , de inflytande medlen komma Stats-Verket till godo samt öka blifvande Öfverskotter å Stats-Intraderne.
Emot beräkningen a i'
Sjö-Tulls medlen, hvilka Förslaget upptager till 93 3,349 R;dr 14 sk. 5 Stats-TJtsJtOttets Betdnkänden. 7is r:st. har hufvudsakligen blifvit anmärkt, att denna summa borde nedsättas på den grund, att Import-Handeln är i aftagande; Deremot haren Ledamot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln förmodat Tull - Inkomsten kunna höjas sill a,ooo,ooo
R;dr:
Hvarjemte är anmäldt, att Revillnings-Utskottet skall vara sysselsatt med utarbetandet af plan till en ny Tull-Taxa, hvars antagande förmenes verka på beräkningen af denna Inkomst-Titul; Och har dessutom uppgift blifvit begärd till hvad belopp KustbevakningsIcostnaderne för år 1817,' hvilke med Tullmedel blifvit bestridde, hafva uppgått, samt hvad fördel Staten af Kustbevakningen tillskyndats.
Jemte tilikännagifvande, att Stats-Utskottet på nu för hand varande anledningar föreslagit
Tullmedlens uppförande till ofvanberörde belopp, får Utskottet nu endast tillägga, att, om ock, i anseende till närvarande handelsställning, brist i Förslags-Summan ett år skulle uppkomma, förmodar Utskottet, efter hvad erfarenheten visat, att denna Förlust, vid förbättrade Conjuncturer, ett annat år ersättes; hvarigenom Resultatet i det liéla blir olörändradt; Men, skulle nu varande
Tullförfattningar i en eller annan del undergå förändring, kommer derpå att bero om och i hvad mon beräkningen af Tullmedlen derefter bör lämpas.
Kustbevaknings - kostnaderne för nästlidit år utgjort, kan Stats-Utskottet för närvarande icke bestämdt uppgifva; Men, efter hvad Tull-Räkenskaperne utvisa, hafva 62000 Rldr för detta ändamål blifvit af Kongl. Majit i Nåder disponerade; Och, hvad angår frågan om 71?
Ståts-Utskottets Bettini anderi nyttan utaf berörde bevakning, så lärer det ej* tillhöra Utskottet, att sig deröfver utlåta, hälst, efter hvad en Eedamot ino,m Vällofl.
Borgare-Ståndet yttrat, denna fråga beror på Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskottets handläggning.
I afseende på benämningen af den i Förslaget förekommande Titul: af Land-Tull-er sättning utaf Städerne och Landet, har Herr Eneroth.. anmärkt, att, som Eandt-Tulls medlen innefattas uti fyllnads-afgiften, borde denne Titul kallas Qvarn-Tulis och Salu-accis.
Då uti 1815 års af Biksens Ständer faststälde Biks-Stat förekomma Tituln : Land-Tulli ersättning af Städerne och Landet, hvarunder inbegripits Qvarn-Tullen och Salu-accisen , har'
Srats-Utskottet denna benämning i Förslaget bibehållit; Men, i anledning af hvad härvid anmärkt blifvit samt med afseende derå, att den taxerade egentliga Eandt-TuIIs-ersättningen uppbäres, jemte Allmänna Bevillningen , af Biksgälds-Contoiret samt derifrån ersättes Stats-Verket med 120,000 Btdi; årligen, som ingår uti Statshrist-Summan, hav Stats-Utskottet icke att påminna emot antagandet af en förändrad benämning utaf berörde Titul, hvilken Utskottet likväl för sin del anser lämpligast böra kallas:
Fyllnad i Landt- Tulls-ersättningen utaf f. d. OvarnTullen och Accis-Medlen samt därunder i de blifvande BiksStaterne uppföras.
Post-medlen har Herr Grefve
Mörner förment vara för högt beräknade, enär Post-Verkets betydligaste utgifter äro beroende af en Utländsk Magts välbehag samt af cours-förhåt - Ståls-Utskottets Fetänkanden.
7*5 landen, som äro ombytlige, under det att sjelf* Va Inkomsterne inom-Biket äro ungefärligen lika alla år, så vida ej Post-Taxan forändras.
Uti Vallört.
Borgare-Ssandet hgr deremot Herr Fagelmark yttrat, atv; deyilinings-Utskottet torde föreslå en t il k r . > i Post-Taxan till 25 procent i afseende Imikes Posten; Hvadan Herr Fogelmark ansett Pust-medlen i proportion härefter böra ökas.
Stats-Utskottet har vid dess afgifne Förslag i denna del *j underlåtit fästa billig uppmärksamhet å de betydliga omkostnader, som erfordras för Brefvexlingeujj öfver Eiseneur och Hamburg; Och Utskottet inser nogsamt att desse kunna blifva ännu drygare; Men, då sådant i Ministeriel väg synes kunna förekommas, finner Utskottet, i betraktande af den Inkomst» Post-medlen de sednare jme åren lemnat, och hvarom Förslaget upplyser, ingen anledning till nedsättning af den derutinnan påräknade Summa af 160,000 S:dr årligen.
I anledning af Herr Fogelmarks ofvanberörde anmärkning, får Utskottet åberopa hvad i fråga om Tullmedlen blifvit anfördt, att nemligen Utskottets Förslag i alla dess puncter grundar sig på förutsättandet deraf, att nu gällande författningar icke undergå förändring, som nödvändigt mäste föranleda till andra Resultater. o t > Atskillige Ledamöter inom de Bespective Biks-Ståndeu hafva ansett äfven Charta-Sigillattz* medlen för högt uptagne, då deruti föreslagits, en tillökning af 100,000.
B:dr emot hvad uti <*.816 års Riks-Stat är påräknatjtj Till stöd för 714 Stais-Utskottets
Betänk anden. hvilka anmärkningar anföres hufvudsakligen» att, efter hvad Chartas-Sigillataä-Contoiret uplyst, 1817 års Inkomst under denne Titul blott lemnat en Behållning af 155,000.
R:dr, samt att
Utskottets beräkning härvid grundat sig på förhållandet åren 1814 1815 och 1816, då Egen* dornshandeln varit lifligast, de mesta befordrigarne inom Arméen skett samt allm ånna Uöntillökningen beviljats; hvilket allt verkat en tillfällig tillökning i stämplade Pappers-afgiften, sorn ej vidare skall vara att förvänta; hvarförutan blifvit anfördt, att Chartte Sigillatse-medlen ingå Brutto till Stats-verket, samt i sådant förhållande äfven skola blifvit i Förslaget utförda, och hvarföre en betydlig skillnad förmodats upltomma, örn desse medlen endast till behållna summan beräknas.
Beträffande den åberopade upgiften från Chartse-Sigillatre-Contoiret, får U tskottet anföra , att den samma väl kan innefatta uplysning om beloppet af de Chartje-Sigillats-medel, som förar 1 81 7 influtit, men ingalunda om årets rätta Behållning ty, enligt den uplysning Utskottet erhållit, har någon ordentlig
Redogörelse för berörde års uppbörd ej ännu inkommit; Vid hvilket förhållande ifrågavarande uppgift ej torde böra läggas till grund för beräkningen i denna del.
Stats-Utskottet bör jemväl uplysa, att de ut* Dess Förslag upgifne summor af Chartas-Sigillatse-rriedlen åren 1814, 1815 och 1816, är netto Behållningen efter afdrag af alla omkostnader; I anseende hvartill, ochdå nämnde gine års Inkomster, efter en medelberäkning, utgjort Stats-Utskottets B-etänkanden.
715 öfver 173,000 R-dr årligen , anser Utskottet för sin del den föreslagne tillökningen af 100,000 R:dr icke v^1'3 öfverdrifven.
Anmärkning31 hafva äfven blifvit gjorde, att Fria Husbeliofs Bränvins Brännings-af giften borde ytterligare nedsättas ernot hvad af Utskottet blifvit föreslaget; Oell har såsom skäl härtill upgifvits den förmodan, att Pannerymds-afgiften kotmner att inskränkas och stora Brärmerier försvinna; hvarförutan i detta afseende blifvit åberopadt, att, om en sådan nedsättning ägde rum, kunde, såsom Bevillnings - Utskottet vid 1815 års Riksdag tillstyrkt, Brännvins-afgiften för Hemmans värde och personalen i Städerna försvinna.
Men då Riksens Högloft.
Ständer ännu icke förardnat om någon förändring af nu gällande grunder för Brännvins-Brännings-afgiftens utgörande, lära anmärkningarne i denne del icke vinna afseende.
Hvad Utskottet sålunda anfört underställes vördsamt Riksens Höglofl.
Ständers närmare bedröfvande; Och får Utskottet, i anledning af Höglofl.
Ridderskapet och Adlens samt Högvördige Prest-Ståndets anmodan, härjemte öfverlemna det af Utskottet upgjorde andra alternativa Förslag till Inkornst-Titlarnes beräkning, samt i öfrigt tillkännagifva, att, i händelse Utskottets första Förslag vinner Riksens Höglofl.
Ständers bifall, i följe hvaraf öfverskotten å Inkomsterne komma, såsom förut att till Riksgäldts-Contoiret ingå, ämnar Utskottet, på sätt åtsklllige Ledamöter inom de Respectiye Riks-Stånden hemstält, föreslå, det nödige 7ib Ståts-Utskottets Btiån/tanien. medel till betäckande af den brist, sorn å de påräknade Stats - Inkomsterne, emot förmodan kan upppkomma, måtte uti JRiksgälds-Contoiret afsättas att af Kongl.
Majit, vid förefalla/ide behof användas.
Fö r s l a g Stats-Verkets Ordinarie Inkomster aro af alne slag, nemligen: dels sådane, sorn af ålder fått namn af Ständiga, och dels sådane, hvilka , enligt 60 §. i Regeringsformen, i egenskap a£ ^Bevillning inflyta.
De Ordinarie eller Ständige Inkomsterne»’ äro följande: ilmo Ordinarie Räntan.
Den delen deraf, som är Indelt, beräknädes Uti Riks-Staten för år 1816 till 319,755 Rtdr 8 sk. 1 rist men i anseende till de sedermera inträffade förändringar uppå i — 3 och 6 Huf» Vud-Titlarne samt Allmänna Indragnings-Staten j har den nu blifvit minskad med 300 R:d. 23 sk. ig rist, och utföres såledesmed 319,454: 33> 10.
Den Öfriga Räntan, som är Kronan behållen och inflyter i penningar efter Markegång, upptages till lika belopp, som uti Riks-StattSn för år 1816, »ned - - f * - 283,964- — 2:do Krono-Tionde Spannemälem
I anseende till skedda för» ändringar på.
Allmänna Indrig» Stats-Utskottets BetHnkanden, jungs - Staten och större behof för 3:dje Hufvud-Titelti, hat det indelta Krono-Tlonde-anslaget, sorn Riks-Staten för år J816 upptager med 28,854 Tunnor 5 klpr, n.u blifvit ökadt med 75 Tunnar eller till 28,929 Tunnor 5 Jd kappar, som det Iiu kommer att utgöra; Värdet derföre upptages efter Krono» priset, 36 sk.
Tunnan, och ut.’ föres med ... - 81,696; 41.
Den öfriga Krono-Tionden, som användes för Flottornes och Värfvade Arméens behof, upptages i Staten för år 1816 till 15,387 Tunnor, i 4 J R;dr Tunnan, uppföres nu till lika belopp, med • *.
„ » 69,242! 24.
För ICrono-Tionde i Kopparbergs
Län, upptages lika Tunnetal, som för år 1 816, ejjer 480 Tunnor å 4 ?- R:dr - 810; — 3:tio Afrnds-Spannemälen.
Den användes till fyllnad i Flottornes och Värfvade Regementernes efter Stat utgående Spannema!.
Uti Riks-Staten för ar 181 5 Jieräknas Afrads-Spanneraålen till 32,000 Tunnor, men upptages nu till 33,200 Tunnor, hvarföre värdet ä 4 R;dr ut» föres med 7 - 344,9001 — 718 Stats-Utskottets Betänianden. 4tto Arrende-medel af Kungsgårdar och flere KronoLägenheter.
Uti Riks-Staten för är 181 & påräknades denna Inkomst : Uti Penningar, inberäknade Ädelforss GuldVerk , till - - 41.818: 38- 2- Uti Spannemål 2,962 Tunnor 1 6 | k:pr ä 4 ‘ R:dr Tunnan - - -13,331:17.4.
Samt af bortarrenderade HofStallängar - - - 3,076: 18. 3.
Summa 58,1526:25.9.
Förhållandet härmed hädanefter, blifverj
Den till 1816 års Riks-Stat uti Penningar be. räknade Inkomst, upptager - - -41,818-38.2.
Deraf hafva genom nyaArrendeContracter , tjll Spannemål blifvit förvandlade - - 4,571: 38. 1.'
Qvarblifver således af gamla Arrenden uti Penningar - - - -37)247:— 1.
Hvartill kominer förhöjning ge - Stats-Utskottets Betänkanden, from nya Arrenden sedan år 1815 i,432: 13- Summa Penningar 38,679: 13. 9.
Den till 1816 års Riksstat beräknade Arrende-afkastning i Span- (Tunn. k:r) nemil upptager <2,962: i6|.
Hvartill lägges ett belopp, svarande emot ofvan afdragne 4.57i R:dr 38 sk. i r.st med 1,015: ?9§|> Tillkommer ännu genom nya Arrenden, sedan år 1815 “l)544;26§|.
Hvarigenom Arrende -Span* nemåls beloppet blifver - - - 5,523: 9-j.
Som, ä 4 § R:dr Tunnan^ utgör * * - - 24,854: 39-3- Riks-Staten för år 1816 upptager för bortarrenderade Hof-Stallängar i Penningar 3,076: 18. 3.
Hvartill kommer nya Arrenden 421:
Mg8; a, ^ 720 Stuts-Utsköltets Betänkande*.
Så blifver beloppet af desse till uppförande i Stat nu före»lagne Arrende-medel - *■ 67,03?.
Arrendet af Adelforss GuldVerk, som nu utgöres med 100 Ducater årligen, ar inbegripet under ofvanberörde KongsgårdsArrende medel. 5,’to Koppar-Räntan och Slagskatten.
Uti Riks-Staten för år lgiG1 påräknades den till 429I Skeppund, men efter ett medium för de 10 sista åren, kan den ej beräknas till högre än 370 Skeppund, sorn, enligt 1815 års pris beräknas till 75 R:dr Skeppundet, upptages således med - *7,730: 6:to Kronans Tionde Silfaer, Myntare-Lön och Slagskatt af Sala Bergslag.
Beräknas, iflikhet med 181Ö åre Riks-Stat, till - - 1,900: 7:010 Löfås Silfver- Verk.
Tionde afgiften beräknas lika sorn hitintills, intill dess derom annorlunda beslutes, med 8:vo Kronans Tionde- och Hammarskatts-Jern.
Den upptages uti Riks-Staten för år 1816 till 4,000 Sk:d Stångjern, och belöper således, Stats-Vtskotteiå Betänkandetil efter då åsatt Statspris å 7 Rtdr Sk:tlet till - - 28,000}— -*-* Tionde Tackjernet sorn för år 1816 påräknades lill 15,000
Skid, kan nu mera ej beräknas högre äri 13,400 Sk:d., som efter nu varande Stats-pri* he» räknas till 3 R:df. Skldet, och utgör 40,200; — Tillhopa glo Alun Tiondin.
Utgör per medium för åren 1814, 1815 och 1816 in alles 200 Tunnor, soot' efter 1816 års Stats-pris beräknas till 10 Rldr Tunnan, utgör således • lolmo Dylta Svafvelbruks Tionde.
Likasom förar 1816, påräknas den till ------ lilo Kalkugns-af giften pä Gottland.
Upptages lika, som för år 1816, med - - - - - - 12 lo Boskapspenningar och Akerskatten af Stockholms Stad.
Beräknas årligen till lika Summa, och upptages såsom hit" intill s, till ------ Bihang till Rikt-St, Trot. 1(17 - i$ig. 68,Sgo i lool 130; - lide Semi, N: Y22 Stats-ZJtskottets Betänkanden. 13:0 Avesta Koppar- och Manufactur- Tull.
Beräknas lika, som för år 1816 med - ----- 3,000: 14:0 Mantals-penningar.
Uppföres till lika belopp, som år 1816 påräknades, eller till - -- -- -- -- 260,000: 15:0 Lagmans- och Häradsh öfd i nge-R antan.
Upptages lika, sorn för ar » 1816, med - 54,000: 16:0 Chartte - Sigillatce Recognitions-Medel.
Uti Riks-Staten för år 2816 beräknades denna Inkomst till 5,000 B.'dr, och uppföres till lika belopp med - 5,000 3 7:0 Kronans andel af Sakören samt Konungens Vites■ och Ensaks böter.
Beräknas lika, som för år 1816, med ------ 17,000 18 :o Krut- och Saltpetter-försäljnings medel.
Upptages iiu som tillförene, med - -- -- -- - 3 5,ooe 19:0 Indragne och Besparde Militice- Lönings- och Boställs-Räntor , hvaraf en del ingått till förra General FörrädsCässan.
Upptagne uti Ifiks-Staten för år 1816, till 46,464 R;dr 36 sk. Stats-Utskottets Betänftanden. och uppföras nu till lika belopp med ------- 46,464: 3 2o:mo Cavalleri- oell Dragon-Regementernes Häste- VacanceSpannemal.
Denna Spannernål utgör årligen 24,250 Tunnor, hvilka beräknade efter Statspris, ä 4§ Rldr Tunnan, utgöra - • *109,125: — 2 ilo Vacance - afgift af Bergslagerne i Nerikes Län.
Denna afgifr erlägges af den del , som blifvit befriad från Extra Roteringens utgörande, och beräknas årligen till 1959 Tedels Skeppund Tackjern, sorn ä 3 R:dr Sk:det utgör, li* ka sorn för år 1816 - - - 5,878! 2 2 lo Beklädnings-medel af Roturne vid åtskillige InfanteriRegementer.
Dessa utgöras blott af vissa Regeinenter och kallas äfven Stofferings-penningar; upptagas till lika belopp, som år 1816, med -------- 5,600! - 23:0 Båtsmans
Vacance afgift af Ordinarie Rotar.
Denna afgift erlägges afRotarne, så snart en EåtsinansRote är längre Vacant än 3 Månader. — Efter Kongl. Brefven den 21 Maj 1816 och 5 Augusti 1S17 få Städerne , 36. 5.
,724 Stats- Utsi o ttets Betänka nd ett.
Stockholm undantagen j i 10 års tid erlägga för hvarje Numer en ärlig Vacance - afgift enligt Markegång för vissa persedlar.
Uti Riks-Staten för år 1816 beräknades denna Inkomst till 10,000 H:dr men ef» ter nu varande nya Contraeter påräkna* den till - - S 4I0 Bäk- och Lots-afgifterne.
Dika, somför år 181&J upptagas de till ------ 2 5 to Controll-Stämpel-afgiften.
Upptages lika som tillförene med - -- -- -- - 26:0 Handtverksm'ans Gernings-ören, Påräknas till lika belopp, somför år 1816, med - §7^0 Kammar - Rättens Observations-medel.
Upptagas lika som för år 1816 -------- 2 8!o Stubbören i Westerbotten.
Inka som för år 1816 är påräknad^ eller till t 29:0 Djekne-penningar i Westerbotten, Uppföras till lika belopp, som år 1816 - « - - - - 3olo Nummer-Lotteri-Mede!.
Den påräknade Summan upptages ofjräq^rad ? intill dess 2 5,000: 20,000: 2,000: 1,700: 1,50g: 3b°- 'Stats-Utsiottets Betänk ani en; annorlunda om Lotteriet för* ordnas, med ------ 31:0 Ersättning från Convoy-Commisariacet för halfva aflöningen till Turkiska beskickningen.
Alt ifrån år i?og har den blifvit upptagen till - 3 j:o Fond till Svea- och GöthaHof-Rälters Aflöning.
Påräknas till lika belopp,' som hittintill*, med - 33:0 Fond till Kammar-Rättensaflöning.
Utgör en bestämd Stimma af - - - ------ 34:0
Hyra för Cassernen på Skepsholmen i Stockholm.
Enligt Contract erlägges derföre årligen ------ 35:0
Dödsfalls- och Avdncements» llesparings-rnedel.
Påräknas till lika belopp i som för år 1816 är upptagit, intill dess annorlunda beslutes, med - -- -- -- - 36:0 Interesse å Kongl.
KrigsCollegii f. d. Cassör.
Desse Cassör äro till Capital 112,604 R:dr 5 sk. 6 rist, för hvilken Summa RiksgäldsContoiret godtgjör Kongl. StatsContoiret 5 prosents ränta, utgörande -------- 60,000 6,375: 4,000: 3
För detta Capital utgörande 36,696 R:dr 47 sk. erlägger Riksgäls - Contoiret 5 procents ränta, med 1,834: 3 8 lo Interesse d Vermlands Landtvärns-Cassas Capital.
Denna Cassas Capital, utgörande 4,800 R:dr, får i Länet utlånas och står under Länets Innevånares vård och Styrelse.
Lantan deraf ingår till Kongl. Stats-Contoiret med - - 2 8 81 39:0 Interesse ä Kongl. BergsCollegii f. d. Cassa.
Capitalet utgör q 6,818 R.‘dr 9 r;st, för hvilket Capital i den förmodan att Riksgälds-Contoiret det får emottaga emot 5 procents Ränta, uppföres Räntan med 1,340: 40:0 Sill-uppköpare-afgift i Götheborgs- och Bohus Län.
Som en afgift, ehuru ringa, för år 1816 influtit; så uppföres å nyo denna Titul och beräknas till ^0; 41:0 Kneckte Rotefrihets-Medel, är en afgift, sona efter slutadt Krig utgår af de Hemman, som vid Indelnings - Verkets upp - Stais- Utskottets Betänkanden. rättande ej blifvit inroterade i Båtsmans- eller Knecktehåll, beräknas till ... - - 2,300: 42:0 Vacance-afgift vid Skånska Infanteri-Regementerne.
Tillkommer ar 1816 och utgår i Malmöhus oeh Christianstads Län — Desse Vacante Numror utgöra 385, för hvilka erlägges 6 Tunnor Spannemål på Nummern, utgörande 2,310 Tunnor , efter 4 ’ R.dr 10,395: Summa Ordinarie Inkomst 1,716,995:
De, enligt 60 §. i Regeringsformen, i egenskap af Bevillning till Stats-Verket inflytande Inkomster, bestå uti följande nemligen ilo Sjö-Tullen.
Lika Suni ma, sorn är upptagen uti Riks-Staten för år 1816, uppföres nu med - - <535.343: «:o Landt-Tulls ersättning af Städerne och Landel.
Beräknas lika som för år igi6, med - - - - 30,000: 3:0 Postmedlen.
Den uti Riks-Staten för år 1816 påräknade Summa upptages nu med - - - 150,000: 4:0 Chartx-Sigillatat-Medel.
Lika sorn för ar 1816, med 150,000! 9*3 Stals-Uttiottets ISetan&andiJli 5:0 Fri Husbehofs- Br(innings* Lika Summa upptages som för år 1816, med - - - - 4 5*,000: —<• — *"—- - ~~~v Summa 1,717,349: 14. 5.
T- ■— ■ —* Enligt den vid 18x5 *rs Riksdag skedde Stats-Reglering beräknades Stats-Verket* Ordinarie Inkomster till -4,687,430? 36. .7,'
Samt de i egenskap af Bevillning, inflytande, till - 1,7x7,349: 14^ 5< Tillhopa 3,404,769
Tillhopa 3,434,344: 31. 5.
Stats - Verkets Ordinarie Inkomster hafva således genom den nu föreslagne Beräkning, blifvit ökade med 29,574 R
Stats - Verkets Ordinarie Inkomster efter 3816 års Riks-Stat - - - 1,687,4*01 J 6. 7- Projecterad förhöjning dera 39,137
Summa R:dr 1,716,995: 17. —- N:r 159 Stats-Utskottets
Memorial angående från gan om vpn Schevens Arfvingars forn eiran, Sedan Stats-Utskottet genom Utlåtande den 2 4:de näst!.
December öfver Kongl. Majus Nådiga Remiss uppå Utredningsmännens i afledne Regerings - Rådet von Schevens Sterbhus, ansökning om utbekommande af den Pension honom tillkommit, men. han undgrlåtte att inom föreskrifven tid uttaga, tillstyrkt Riksens Högloft.
Ständers bifall till ansökningen, och att i följd deraf den ifrågavarande Summan af 500 Rjdr mätte anslås att utgå; så hafva väl Hogvördige Präst-Stådet den 9 förledne Januarii samt Vällofl. Borgare-Ståndet den 3 olde förutgående
De» ^ernber, bifallit Utskottets yttrande, men Hög - 73° Stats-Utskottets Betäiikanden, lod.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet hafva åter., efter det gjorde anmärkningar i ämnet blifvit besvarade och Utskottet dervid sitt afgifne tillstyrkande förnyat, under den a.-jdde Januarii afslagit samma yttrande.
Då altså tvänne af de Respective Stånden bifallit men de andre tvänne åter afslagit, att ornförrnäldte
Summa ma vid den för hand varande Stats-Regleringen upföras att utgå samt denne fråga, likmäigt 6g §.