Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt kommissions-landtmätaren Marins beräkningar, skulle den invid dier i närheten af ofvannämnde sju sjöar befintliga kärrmmrk, som genom sjöarnés sänkning konunc att förbättras, utgöra . . . 3,449 T:ld 29 kpld. hvilken jordrymd för närvarande dock ej kunde uppskattas till iner än 581 Tild 27 kpld.
Den nya jord, som genom sjösänkningen komme att erhållas, skulle utgöra 1,186 „ 3 hvaraf en del väl hittills vore vattenfri under någon tid af året, men hvilken allenast uppskattats till 20 T:ld 3 kpld.
Sammanlagda rymden af den jord, sorn genom ifrågavarande arbetsföretag komme att förbättras eller erhållas. skulle alltså uppgå till 4.036 ,, — „ motsvarande efter uppskattning 2.037 ,, 24] ,, odi således öfverstigandc den nu till 001 .. 30 ,, uppskattade jorden med . . . 2.035 T:ld 26 kpld. af hvilken landvinning komme att erhållas:
Stora Eengcns sänkning 186 Trid 20 kpld Lilla Rengens d:o 104 22 Jernlundcns d:o 226 90 v - •’ ->i Åsundens d:o 802 n 8 » Emmerns och Strierns d:o 003 jj 11 » Kimmcrns d:c> 112 .. — ..
T:ld 20 kpld samt tillfallande denna nya eller förbättrade jord 1911 mantal inom Wist socken af Hanekinds härad, samt Wårdnäs, Kettilsta.
Tjärsta.
Hägersta, Oppeby, Vestra Eneby, Horn och Hycklinge socknar af Kinda härad. liih. lill R.
Prot. 1853 k 1854. 4 Sami. 1 Afd. 3 Unn,!. 14 Filin. 2 1 10 Stats-Ctskottets Utlåtande, N:o 163.
På sätt här ofvan är uppgifvet, hafva sedan medlet af sistförlidne århundrade fterfaldiga förslag oell framställningar blifvit afgifna, samt åtskilliga förberedande åtgärder vidtagna för .åstadkommande af en oafbruten båtfart genom de nästan sammanhängande 4 insjöar, som Stångån genomflyter, under sitt lopp inom nyssnämnde tvänne härader.
Tillvägabringandet af en sådan kommunikation mellan Östergöthlands slätt- och skogs-byggd har också, såsom särdeles behöflig och fördelaktig för en stor del af invånarne inom denna mycket befolkade och i särskilda trakter med olika, men ymniga natur-produkter begålVade provins, blifvit uti härom af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tid efter annan meddelade yttranden enstämmigt förordadt.
I den mån tillgången på skogs-effekter minskas, samt anskaffningen deraf, synnerligast för städernas och slättbygdernas invånare, försvåras, måste också de kommunikations-anstalter, hvarigenom tillförseln af dessa effekter från förut mindre åtkomliga trakter’ befrämjas, blifva allt mer och mer vigtiga och nödvändiga.
Då nu dertill kommer, att varuforslingen emellan Kinda härads skogsbygd samt dess afsättning- och stapel-orter, hvilken hittills endast kunnat verkställas till lands på en mycket backig och Besvärlig väg af omkring 7 mil, efter ifrågavarande arbets-företags fullbordande, kan besörjas med begagnande af en blott 4^ mil lång båtled, och då samma båtled i en framtid bör blifva af synnerlig vigt för en stor del af riket, i fall den mot norr utsträckes till sjön Roxen och mot söder till de flera med'
Stångåns vattendrag förenade insjöarne inom Småland, tvekar Stats-Utskottet icke att tillstyrka beviljandet af särskildt' stats-bidrag för denna båtleds åstadkommande, helst genom samma arbets-föreiags utförande tillfälle beredes till betydliga jordförbättringar och landvinningar vid här ofvan omförmälde 7 sjöar.
I betraktande af nu anförda förhållanden och med derjemte fästadt afseende å den omständigheten, att genom meranämnde båtleds och sjösänknings-arbetens verkställande i ett sammanhang, det dertill erforderliga understöd af allmänna medel bör utan svårighet kunna återbetalas, och denna återbetalning, med tillämpning af de rörande betalnings-sättet för dylika bidrag till vatten-aftappningars företagande, kunna ske på ett sätt, hvarigenom på en gång Stats-verkets säkerhet för låne-summans återbekommande betryggas och låntagarnes liqvider underlättas, får Utskottet således tillstyrka Rikets Ständer, att, med bifall till kontrakts-prosten Cnatlingii och riksdags-fullmäktigen Lars Magnus Knutssons derom väckta motioner, och under förbehåll, att vederbörande låntagare skola vara ansvarige för såväl den föreslagna båtledens som sjösänkningarnes fullständiga utförande, bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa ett särskildt lån af Etthundrasextiotusen (160,000) Riksdaler, dels för sänkningen af sjöarne Stora och Lilla Rengen, Jernlunden, Stati- Utskettets Utlåtande, N:o 163. 11 Asunden, Emmern, Striern och Nimmern inom Hanekinds och Kinda härader i Östergöthland, och dels för åstadkommande af en båtled genom och mellan förstnämnde 4 sjöar.
Beträffande ej mindre vilkoren för detta låns utbekommande än de med dess erhållande förenade särskilda åligganden, samt de årliga ränte- och kapital-inbetalningarne derå, anser Utskottet samma förbindelser och betalningsvilkor, jemte öfrige bestämmelser, som komma att af Rikets
Ständer stadgas i afseende på andra till vatten-kommunikationers och sjösänknings-arbetens befrämjande under innevarande riksdag anvisade medel, jemväl böra iakttagas och tillämpas vid förekommande frågor om lyftningen och användandet af den lånesumrna, hvars beviljande Utskottet nu tillstyrkt; hvadan Utskottet alltså hemställer, att de allmänna grunder och föreskrifter samt betalnings-vilkor, som i Utskottets härom under N:o 157 nu afgifna särskilda Memorial blifvit föreslagna, med hänsigt till andra dylika stats-bidrag, må varda vederbörligen iakttagna och tillämpade å nu ifrågavarande lån samt dess utanordnande och återbetalning, m. m.; dock bör denna lånesumma icke få på en gång lyftas, utan endast successivt, i mån af arbetets fortgång, vid de terminer Kongl. Maj:t finner för godt föreskrifva.
Stockholm den 12 Juni 1854. 12 Stats- Ulskatlets Utlåtande, N;e !64.
N:o 16*.
Ank. till Exp,-Utsk. d. 13 Juni 1834, kl. 1 e. ra. 1'ilbtandc. angående beg är dt och af Kongl.
Majit i Kader för ordad/ ytterligare anstånd med inbttalningarne ä de staden Cimbritshamn beviljade hanmbyggnmls-lån. (ti:GS Afik) Med anledning af Borgerskapets
Äldstes i Cimbritshamn i underdånighet gjorda anhållan, att som hamnbyggnads-arbetet vid nämnde stad, hvilket, jemlikt härom afslutadt kontrakt, bordt vara verksteldt ture 1852 års utgång, i anseende till flera oförutsedda omständigheter, samt brist på dertill erforderliga medel, ännu vöre till betydlig del ofullbordadt, och då under denna hamnbyggnads ofulländade skick hamn-inkomsterna voro ringa, saint staden för sagde arbets-företag, för hvilket de till 50,000 r:dr beräknade kostnaderna, redan uppgått till mer än 100,000 r:dr, användt alla sina. disponibla tillgångar och jemväl varit nödsakad upptaga större lån, Kongl. Majit måtte föreslå Rikets Ständer att medgifva ytterligare, anstånd intill nästa riksdags slut med kapital- och ränte-iubetalningarne å stadens från Riksgälds-kontoret utbekomna 2:ne harnnbyggnads-lån å tillsammans 30,000 ridr, — har Kongl. Majit, genom Kådig Skrifvelse till Rikets Ständer af den 17 nästlidne
Mars (under K:o 03 införd i lista samlingen af bihanget till Riks-ståndens protokoller) föreslagit, att anstånd till 1856 års utgång med dessa årliga kapital- och ränte-inbetalningars beräkning och vidtagande måtte af Rikets Ständer beviljas ofvannämnde fuga bemedlade samhälle, som vid ifrågavarande hamn-arbete lidit stora och oförutsedda motgångar samt till deras öfrervinnande och för att, utan hänsigt till kostnaden.
> Sfah-Utikotfcts Utlåtande, N:v 164.
43 naden, slutligen tillvägabringa en för framtiden varaktig hamn-anläggning, uppbjudit all sin förmåga; Efter erhållna remisser å högstberörda Rådiga Skrifvelse,- får Stats-Utskottet upplysa, att de 2:ne lån, det ena å 25,000 r:dr oeh det andra å 5,000 r:dr, om hvilka nu är fråga, blefvo af Rikets Ständer beviljade under 1840 oeh 1841 samt 1844 och 1845 års riksdagar, hvarvid stadgades, att det förra under år 1843 från Riksgälds-kontoret utbekomna lånet borde, sedan 5 år derefter förflutit, liqvidera» medelst årlig inbetalning af 5 procent utaf det ursprungliga kapitalet, och med beräkning af 3 procent årlig ränta för kapital-återstoden, samt att det sednare lånet, hvilket utanordnades under år 1845, skulle under 14 J års tid, räknad från slutet af år 1850, återbetalas genom erläggandet af 8 procent årligen af hela låne-summan, som, jemte derå efter 2 procent upplupen ränta, komme att anses härigenom vara fullt betald.
Men under 1847 och 1848 års riksdag medgåfvo Rikets
Ständer anstånd till 1850 års slut med de föreskrifne ränte- och kapital-inbetalningarne å det först eller år 1843 lyftade lånet, samt under 1850 och 1851 års riksdag anstånd intill 1852 års utgång med inbetalningarna å begge Lånen, dervid doek fastades det vilkor, att
Cimbritshamns magistrat oeh dervarande borgerskaps äldste skulle, i stadens namn och å dess vägnar, till Riksgälds-kontoret afgifva en ny för begge lånen gemensam ansvarighets-förbindelse i afseende på de, efter anstånds-tidens förlopp, förestående inbetahiingarnes behöriga fullgörande; hvilket vilkor också, enligt hvad fullmäktige i Riksgälds-kontoret uti sin vid innevarande riksdags början till Rikets Ständer afgifna berättelse anmält, blifvit vederbörligen fullgjort.
Enär Rikets
Ständer således vid 2:ne föregående riksdagar beviljat staden Cimbritshamn då hegardt anstånd med återbetalningen af de låne-understöd, samma stad åtnjutit för utförandet af hamn-anläggnings-arbetena derstädes, och då dessa lån redan en längre tid fått utan all ränta inneliafvas, finnér Utskottet sig föranlåtet afstyrka ytterligare befrielse för denna stad från dess skyldighet att fullgöra de vid lånens beviljande föreskrifna, särdeles lindriga betalningsvilkor, helst ett ännu längre fortsatt uppskof med dervid stadgade ränteoch kapital-inbetalningars infordrande sannolikt skulle vid kommande riksdagar föranleda nya framställningar i enahanda hänseende, samt från andra städer, som erhållit dylika lån, framkalla anspråk att jemväl komma i åtnjutande af anstånd med derå förfallna inbetalningar.
Jemte tilläggandet af den upplysning, att, utom nu ifrågavarande 2:ne lån å tillsammans 30,000 r:dr, hafva från Riksgälds-kontoret sedan 1840 och 1841 års riksdag, för hamn-anläggningen vid Bih. till R.
Fröt. 1853 £ 1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 14 Haft. 3 u Stats-Utskottets Utlåtande, JV.u 164. vid Cimbritshamn, såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet, ntbekominits ett sammanräknadt belopp af 49,000 r:dr, och att utaf det leir denna hamn-anläggning vid sednaste riksdag beviljade ytterligare anslag
• ännu finnes i Riksgälds-Kontoret innestående en summa af 2,596 r:dr 32 sk., får Utskottet alltså hemställa, att det af Kongl.
Majit i Nåder föreslagna förlängda anstånd med beräkningen och vidtagandet af kapital- och ränte-inbetalningarne å meranämnde stads hamnbyggnads-lån icke må af Rikets Ständer beviljas.
STOCKHOLM, f. d. Schultze^ Boktryckeri 1854. Siats-Utskottets Utlåtande N:o 46$. 1 ft:o 165.
Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Juni 1834, kl. 12 m.
Utlåtande, i anledning aj Kongl. Maj:ls Nådiga Remiss å Dess och Rikets Kammar-kollegii berättelse, angående
Kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning ifrån den 7 November 1850 till den 20 Oktober 1853. (1. A.) Kongl.
Maj:t har, under den 16 November sistlidet år, behagat till Stats-Utskottet öfverlemna de af Kongl. Kammar-kollegium den 28 föregående Oktober, på grund af den Kongl.
Instruktionen för samma Kollegium den 16 Febr. 1838, till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifna berättelserna om kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning, enligt särskilda af Kollegii 3:ne underlydande Provins-kontor länsvis uppgjorda specifika förteckningar, utvisande de förändringar, som sedan den 7 Nov. 1850 intill den 20 Okt.
1853 sig tilldragit, så väl med under arrende upplåtna kungsgårdar, kronosätericr och andra kronolägenheter i riket, som med de kronofiskerier, hvilka under samma tid blifvit för Kongl. Maj:ts och Kronans räkning utarrenderade.
Såsom sammandrag af dessa handlingar, får Utskottet i anledning häraf meddela Rikets Höglolliga Ständer efterföljande tabeller, upptagande, för hvarje län särskildt, ärliga arrendet af Kronans berörda och under besagde tid upplåtna lägenheter m. m.
Prot. 4S33 (L 4854. 4 Sami. 4 Afd. 2 Band. 45 Häft. 1 5 StaU-Utskottets Ullålande, S:o t6S.
Sammandrag öfver det årliga arrende-beloppet för de, sedan Nov. 1850 till Okt. 1853 utarrenderade Kungsgårdar och öfriga kronolägenheter. a) inom de på Kongl. Kammar-kollega lista Provins-kontor indelade län.
Råg o.
Hö. Lax. Stockholms län, utom städja för en R:dr sk. r. T: r. k pr. LIL U. i Ltt.
U. gång 66 lt:dr 32 sk Upsala län, dito 20
R:dr 933 16 — 314 106 2 22 30 409 — 820 Södermanlands län, dito 10,166: 32. 1,120 — — 492 1 — Östergöthlands län, dito 661: *) . . Westmanlands län, dito 428: 24. . .
Nerikes län, dito 350: 100 314 56 30 24 8 — — Gottlands län, dito 40: 12 21 40 -1 — — Summa 2,175| 8 - 1,313 25 439 — 820 *)
För kronolägenheten Klintorp {- mantal i Törnevalla socken af Åkerbo härad af Östergöthlands län finnes antecknadt, att lägenheten är på 30 år ifrån 1853 bortarrenderad för 12 tunnor 12 kapp.
.spannmål årligen, intagna i hela den årliga spannmåls-arrendesumman här ofvan för samma län, samt för jordeboksränta af 4 R:dr 9 sk. 9 rst. och hemmantalsränta 1 R:dr 30 sk. 6f rst. årligen efter kronovärdi jemte kronotionde 1 tunna 8 kapp. spannmål, af hvilka räntor 8 sk. boskapspenningar äro kronan behållna, och 5
R:dr 32 sk. 4 rst., nu på indragnings-stat utgående till Fjerdingsman inom Linköpings fögderi, komma, i mån af dessas afgång, att till kronan indragas.
Den vid tiiltriidet för en gång erlagda städjan, 560 R:dr, är inberäknad i de ofvan tecknade 661 It:dr.
Härförutan är anmärkt, att, för 2:ne särskilda lotter af ladugårdsgärdena vid Linköp ing, för Herrebro eller Husängen i Borg och Löths socken, samt för Johannisborgs slottsvallar vid Norrköpings stad, de sammanlagda årliga arrendena 183 tunnor 12 kapp. spannmål, inberäknade i ofvan upptagna hela årliga tiva spannmålsarrendet för länet, 314 tunnor 24 kapp., ingå till Landshöfdinge-löneregleringsfonden.
SlatK-UtikotteH Ultåtandi, A':o 163. 3 b) inom de på Kongl.
Kammar-kollegii 2:dra Provins-kontor indelade län.
Kalmare län*) * Malmöhus län .
Christianstads län Hallands län Kronobergs län, utom städja för en gång 406 R:dr . . . . Summa Penningar.
T:r. kpr. 60 25 1 28 7 — 12 6* 76 21 158 16* c) Inom de på Kongl.
Kammar-kollegii 3:dje Provins-kontor indelade län.
Elfsborgs län Penningar.
R:dr sk. r. T:r. kpr. 2,770 R:dr . . . 12 12 2 101 13* • •••••• 7 20 Summa 12|l2 2 109 Hl *) Vid Grisebo indragna Cornetts-boställe vid 2:dra Majorens kompani af f. d. Kongl. Adelsfane-Regementet, om 1 mantal i Högsby socken af Handbörds härad i Kalmare län, är anmärkt, att årliga arrendet derföre under 30 år ifrån 1852 till 1882 är betingadt för de första 18 åren till 51 tunnor 25 kapp. spannmål, härofvan intagna ibland der utförda 60 tunnor 25 kapp. f<jr länet, men för de sista 12 åren till 63 tunnor 20 kapp. spannmål. 4 Stats-Utskottets Utlåtande, A':o 16S.
Sammandrag öfver årliga arrende-beloppet för de inom nedannämnde län belägne, sedan Okt.
1850 intill Sept. 1853 utarrenderade krono-fiskerier.
Salt Lax.
Torr fisk.
Salt fisk.
It: dr. sk. r. T:r. LU. U. LU. u. LU. U. Gefleborgs län . 17 ■— — — — — — 2 1 — — — Jemtlands län 19 26 — 5 — — Westerbottens län 12 — 42 5 11 — — — 2 Norrbottens län , ' — — — — — 2 37 — Summa 20 27 61 6 11 — 5 — 1 Stockholm den 13 Juni 1854.
Stats-Ulskottels Utlåtande, N:o 4 GG. 5 I:o 100.
Majus Nådiga remiss å Kongl.
Kammar-kollegii ber titia Isor, angående Sala Sil/ver-vcrks Ränte-er sättning s-fond för redogörelse- tiden ifrån den i November i 84 9 lill samma dag 1852. (1. A.) Under den 16 November sistlidne år och den 4 Januari innevarande år, har Kongl. Majit, genom Nådiga remisser, till Stats-Utskottet behagat öfverlemna tvänne af Kongl. Majits och Rikets Kammar-kollegium den 18 Oktober och den 27 December 1853, enligt föreskriften i Kongl. Brefvet den 31 Oktober 1829 insända underdåniga berättelser, angående Sala Silfver-verks Ränte-ersättnings-fond för redogörelsetiden ifrån och med den 1 Nov. 1849 till samma dag 1852, och inhemtas deraf, att, enligt de i Sala Bergslags Hufvud-kontor upprättade och i bestyrkta afskrifter till Kongl. Kammarkollegium inkomna, redogörelser öfver fonden, förhållandet med densammas tillvext under tiden varit följande: l:o.
För året ifrån den 1 Nov. 1849 till samma dag 1850:
Ingående Behållning, jemlikt Stats-Utskottets Memorial N:o 240 vid 1851 års riksdag:
Innestående i Sala Bergslags kassa mot ränta å 5 procent 29,229: 31. 8.
D:o d:o utan ränta 3,463: 41. 3.
Utlånt till enskild man, kapital . . , . . . 700: — — Intresse derå . 26: 21. 4. » till Smålands och Hallands Hypotheks Förening, kapital 11,000: — — Intresse derå 216: 45.
4. gg ggg. ^ btjlutna räntor, enligt specifikation . 2,106: 39.
— Afsättning till fonden för 1850, då silfver-tillverkningen gjorde 3,807 löd. marker 3 lod 13-J- grän fint silfver, eller 666 R:dr Silfver Specie, enligt Kongl.
Brefvet den 31 Okt. 1829, motsvarande, efter förvandling i hankomynt, 1,776: den 1 Nov. 1850 Summa R:dr B.ko 48,519: 34. 7. 6 Stais Utskottets Utlåtande, N:o 166.
Afförd annonce-kostnad i länets kungörelse ...... 1: 12.
— Utgående behållning den 1 Nov. 1850:
Innestående i Bergslagets kassa mot ränta ä 5 procent 29,229: 31. 8.
D:o d:o utan ränta 5,546: 19. 1.
Utlånt till Smålands och Hallands Hypotheks Förening, kapital 11,000: — — Intresse derå å 5 procent .... 216: 45. 4. » till enskilda låntagare, kapital . . . 2,466: 32.
— Intresse derå . . . . . . . . 58: 38. 6. 48 518' 22 7.
Summa R:dr B:ko 48,519: 34. 7. 2:o.
För året ifrån den 1 Nov. 1850 till samma dag 1851:
Ingående behållning, här ofvan 48,518: 22. 7. Injlutna räntor enligt specifikation 2,277: 12. 2.
Afsättning till fonden för 1851, då silfver-tillverkningen utgjorde 3,782 lödiga marker 10 lod 2-f- grän fint silfver, eller 629 R:dr Silfver Specie, motsvarande efter förvandling i bankomynt . 1,677: 16. - Summa B:ko den 1 Nov. 1851 52,473: 2. 9.
Utgående behållning den 1 Nov. 1851:
Innestående hos Sala Bergslag emot 5 procent ränta 26,736: 15. 8.
D:o d:o ulan ränta 3,375: 3. 1. gg jjj. jg g
Utlånt till särskilda personer, kapital med räntor .... 22,361: 32. — Summa R:dr B:ko 52,473: 2. 9. 3:0.
För året ifrån den 1 Nov. 1851 till samma dag 1852:
Ingående behållning här ofvan . 52,473: 2. 9.
Influtna räntor enligt specifikation 2,580: 16. 2.
Summa B.ko den 1 Nov. 1852 55,053: 18. 11.
Utgående behållning den 1 Nov. 1852:
Innestående hos Sala Bergslag mot 5 procent ränta 26,676: 15. 8.
D:o d:o utan ränta 1,406: 21. 11. 28,082: 37. 7.
Utlånt till Smålands och Hallands Hypotheks Förening, kapital 11,000: — — \ ränta derå 216: 45. 4. » till enskilda personer kapital . . . 15,406: 32. — räntor derå 347: 26970; 2g 4 Summa B:ko den 1 Nov. 1852 55,053: 18.11. Rörande tillkomsten, förvaltningen och tillvexten af, samt ändamålet med denna fond, har Utskottet ansett sig böra, till Rikets Höglofliga Ständers kännedom, meddela följande: Stalt-Utskottels Utlåtande N:o 466.
7 Sedan, efter särskilda, af Rikets Ständer vid 1810, 1818 och 1823 årens riksdagar gjorda, underdåniga framställningar om undersökning rörande dels beskaffenheten af Sala silfververk, som vid förstnämnda tid drefs med uppgifven betydlig förlust för kronan, dels ock sättet för indragning till Statsverket af de Sala silfververk gifna förläningar samt en billig ersättning för statens betydliga uppoffringar åt samma silfververk, Kongl. Maj:t, genom Dess och Rikets Bergs-kollegium, i Nåder låtit utarbeta ett förslag till en sådan, af ekonomien vid silfververket jemkad, reglering, sorn med statens fördel instämde och af Bergslags-inlressenterna funnes antaglig, och hvilket regleringsförslag, efter jemkningar deruti, blifvit af samma intressenter vid allmän Bergsrätt godkändi, af innehåll hufvudsakligen, l:o att en fond af bergslaget skulle inrättas, genom hvars afkastning
Silfververket i framtiden blefve i tillstånd, att, utan vidare begagnande af 1743 års perpetuella arrende-kontrakt med kronan, rörande de sex nedre socknarne i Sahlbergs län och Westmanlands höfdingedöme, nemligen:
Sala, Möklinta, Norrby, Kihla, Kumla och Tärna, bergsbruket upprätthålla, och till hvilken fonds formerande silfververket årligen, så länge silfvertillverkningen ej öfverstege 2,500 lödiga marker, skulle afsätta 185 specie silfverriksdaler, samt för hvarje fulla 100 lödiga marker silfver, som utöfver 2,500 lödiga marker årligen tillverkades, ytterligare tillskjuta 37 silfver-specieriksdaler, hvilka sålunda afsatte medel skulle i gångbart mynt förvandlas, kunnande från skyldigheten till sådana afsältningar till fonden ingen befrielse bergslaget inedgilvas, utom vid sådana särdeles olyckshändelser, som 8 §. uti 1741 års transport omnämnde, då bergslaget, efter nödig pröfning af sakens vigt, borde hafva att förvänta skälig lindring; 2:o att, emot det silfververket, under den tid, som för fondens samlande behöfdes, finge åtnjuta 1743 års arrende-kontrakt till alla delar orubbadt, hushållningen vid verket och bergsdriften borde under tiden i det görligaste sättas uti sådant skick, att af en fortfarande ökad malmtillgång kunde förväntas en högre tillverkning, till statens och bergslagets gemensamma fördel, men att den fond, som sålunda efter hand bildades, borde förvaltas af silfververkets administration, under bergslagets revision och Bergs-kollegii ytterligare kontroll, samt efter det särskilda Reglemente som härom med bergslaget kunde upprättas och vinna Nådig stadfästelse, till befrämjande af fondens behöriga förvaltning och dess förökande, icke allenast genom de årliga. tillskotten, ulan ock genom den ränta, som af medlens ändamålsenliga fruktbargörande härflöte, och hvarvid, för desto större säkerhets skull, borde iakttagas, att fondens tillgångar, så fort efter hand ske kunde, nedlades uti jordegendom, som emot viss spanmålsränla utarrenderades; och 3:o att, när på detta sätt en så stor fond hunnit samlas, att årliga afkastningen deraf utgjorde eller motsvarade 1,100 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, silfververkets afsättningar till fondens förökande skulle komma att upphöra; hvaremot antingen bergslaget ovilkorligen skulle från samma tid till Statsverket betala de genom kontraktet arrenderade räntorna till fulla värdet efter årliga markegången, med bibehållande af kontraktet i allt öfrigt, eller ock detsamma komma att då genast upphöra, samt räntorna att till Statsverket öfverlemnas, allt efter som sådant vid den tidpunkten kunde befinnas vara för staten eller silfververket lämpligast; men den samlade fonden skulle, jemte dess afkastning, i alla fall blifva med silfververket orubbligen förenad,
dock att afkastningen årligen användes till samma ändamål, som om behållningen af räntorna nu vore stadgad: så hade Kongl.
Majst, genom Nådig proposition den 13 Nov. 1828, till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnat att föreslå Rikets Ständer antagande af hvad bergslaget till Kronans framtida ersättande för förlusten af samma förläningar och förmåner, på sätt ofvanberördt är, sig åtagit, i följd hvaraf det skulle åligga Kongl. Bergs-kollegium noga tillse, att de åtgärder, som lill förslagets behöriga verkställighet erfordrades, blefve fortfarande vidtagne, 8 Stats-Utskoltets Utlåtande, N:o 166. äfvensom i öfrigt hålla verksam hand deröfver, att verkets drift för en stigande silfvertillverkning på ett ändamålsenligt sätt besörjdes.
I underdånig skrifvelse den 10 September 1829, hade, med anledning häraf, Rikets Ständer yttrat, att då, i anseende till de emellan Kronan och Sala bergslag ingångne alhandlingar, ett begifvande å bergslagsintressenternas sida till någon lör Kronan mera förmånlig utväg att erhålla ersättning för dess till silfver-verkets upprätthållande afträdda förläningar, icke kunnat vinnas, Rikets
Ständer vid sådant förhållande funnit sig böra bifalla det af bergslaget antagna, utaf Rergs-kollegium understödda och af Kongl.