Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Farnillens enskilta förmögenhet , eller Sexhundrade Tusende Riksdaler Banco värde: och i den händelse något hinder vid indragningen af de Preussiska medlen skulle förekomma, håfve Vi äutoriserat våra Fullmägtiga i Riksgälds-Contoiret, att upptaga ett inländskt
Lån, icke öfVerstigande en Summa af Trehundrade Tusende Riksdaler, mot Sex procents Renta på högst Fern års tid, men med åt Riksgälds-Contoiret förbehållen rättighet , att dess Obligationer derföre, efter Seit månader förut, genom Allmänna Tidningarna, skedd uppsägning, inlösa; skolandes de af Riksgälds-Contoiret accepterade invisningar för Kfigsskulderna äfven såsom Contant insättning emottagas. 12. §.
Af de i Regeringsformens 63. §, omförmälta särskilta Summor, hvilka för oförsedda händelser skola afsättas och anslås, håfve
Vi i Banken afsatt det större Creditivet till en summa af Två Millioner Riksdaler , att, enligt föreskriften och förbehållen i berörde §. af Regeriiigs-Fortnen, användas.
Det mindre Creditivet håfve Vi i Riksgälds-Contoiret afsatt till ett G le Bultt l?:o Gi, 63.
Den 9 Augusti.i ett belopp af En ocb En half Million Riksdaler, hvaraf en tredjedel, eller Femhundrade Tusende Riksdaler, såsom hittills, skola vara att tillgå för hvarjehanda utomordenteliga tillfällen! och behof; men de öfriga två tredjedelar, eller En million, icke, utan i fall af oundgängeliga Försvars-anstalter, få lyftas. 13- §■
Dels för att förekomma en alltför hastig indragning af den i omlopp varande Sedelstocken, hvarigenom jNaringarne genom penningebrist kunde råka i lägervall, dels ock för att på något verksamt sätt söka befordra Modernäringens, Jordbrukets tillväxt, bafve i Vi beslutit, att Ranken åter skall öppnas till Eastighets-Lån, samt
Eån till Odlings företag; och håfve Vi, genom särskild Våra Fullmägtiga i Banken meddelad Instruction , fastställt, på väl till hvad belopp så beskaffade
Lån årligen böra utlemnas, som vilkoren för deras erhållande, samt hvad i afseende på Renta och Capital-afbetalningar m. m. blifver alt iakttaga.
M- §•
För att satta den Allmänna Spannmåls-Magazins-Inrältningen i belägenhet, att uppfylla sina flerfalldiga ändamål, håfve Vi stadgat: att Magazins-Inrättningens redan ägande Discont-rätt, i Banken, af 300,000 Riksd., kommer att ökas med 700,000 Riksdaler och således bestämmas till ett sam* Den g Augusti. 483 sam man räknadt belopp af En Million Riksdaler; att dessutom, i händelse Kongl. Maj:t, efter Stats-Ilädet-s hörande, skulle . vid inträffande svår missväxt, finna nödigt att uppköpa Spannemål, Allmänna Magazins-Inrättningen skall, emot Discont-vilkor och Tre procents Renta, derutöfver erhålla af Banken ett Tån af 500,000 R:d, samt sluteligen, att om, vid inträffande ymnigare skörd och deraf förorsakadt öfverflöd på inhemsk Spannemål, Kongl. Maj:t äfven, efter Stats-Rådets hörande, skulle finna nödigt, att, till afhjelpande af inhemska Jordbrukares förlägenhet för saknad afsättning, större uppköp för Kronans räkning böra göras, Magazins-Inrattningen ytterligare,^mot Discönt-vilkor och Tre proc:s Renta, må i Banken dertill kunna disponera 500,000 R:d, och dessa bada summor, tillsammanstagne En Million, till omfönnäldta behof kunna användas. 1 5' §■
För att sätta Riksgälds-Contoiret i stånd att vederbörligen till bestämdt värde oafbrutet inlösa dess utelöpande Sedlar, och bestrida de detsamma åliggande utgifter, håfve Vi beslutit, att Riksgälds Contoirefs
Disconträttighet i Banken må msträckasända till Två Millioner Iföl, och äfven i fall af oförväntad;: behof, derutöfver, efter f0l re gången öfverläggning median vära Ful! mäktiga i Banken och Riksgälds-Cöntoiret.
J samman haug dermed håfve \i fastställt, att deri utelöpande Riksgälds Sedelstocken cj skall öfver - Den o
Augusti istiga det belopp, hvartill den hade uppgått deri J Januari 1815, hvarjemte Vi stadgat, att i den inan Credit-Sedlarne till RiksgaldsContoiret gettorp uppbörden eller på annat sätt inflyta, de må till ofVanbestärndä belopp, intill nästa Riksdag, åter få utgifvas , hvarföre de äfven af Stats’Contolret kotnma att mottagas till större eller mindre del af den Summa, sorn, tili Stats* behofvens fyllande, af Allmänna Bevillningert är anslagen och ifrån Riksgälds-Contoiret skall utgå» 16. §.
I afseende på åtskilliga mindre till Stats-VerltS* hörande Anslag, såsoni till Riksdagskostnader, mindre anslag tinder åtskilliga Titlar, Afskrifningar m. rn., hvilka dels i den Allmänna Stats* regleringen blifvit iakttagne, dels särskildt anord-1 nade, åberope Vi oss de särskilta underdåniga skrif* veisel1, Vi derom till Kongl» Majit afgifvit. 17. §.
Till fyllande af alla de Anslag till Statens och Riksgälds-Cöntoirets behof.
Vi, sålunda be-* viljat, bafve Vi bestämt de afgifter, som under namn af Bevillning skola utgå, under följande Titlar, nemligen: Charlre-Sigillatse-AfgiR’ Sjö-Tulls-, Rost-och Husbehofs-Bränvins-Brän* bings-afgift, samt Allmän Bevillning, hvarom Vi åberope Oss de af Oss beslutna Författningar, Vi, rörande sättet och vilkoren för dessa ll oi - Den g Augusti 4 S 5 Bevihningars .utgörande, till Kongl.
Majst, till utfärdande i underdånighet öfverlemna!. i». §, I gruud af den Oss förbehållna rätt, att, gemensamt med Kongl Majst, stifta Allmän Civil- och Criminal- samt Kyrkq-Lag och att sådan förut stiftad
Lag förändra, håfve Vi, i den ordning Regerings-Formen foreskrifver, dels i anledning af Kongl. Majus Nådiga Propositioner dels efter Kongl. Majsts till de af Oss i underdånighet ingifna förslag, på Riksgälen aflemnade Nådiga samtycke, beslutat följande, med afseende på förändring eller tolkning af Allmänna Lagens rum: i:o, I 2. Cap. 2. §, Utsöknings-Kalken bafve
Vi beslutit den ändring, att den, sorn för skuldfordran hos Konungens .Befallningshafvande sökes, skall vara pligtig, att inom förelagd tid med svar möta, samt att, om sådant utan bevist laga förfall försummas, sökanden bör njuta gin ratt efter de skäl, han uppter* 2:0.
Vi beslutit, att hädanefter Wermelands
Län skall skiljas, ifrån Götha Hofi!äris och underläggas Svea Hof-JRä.tts Jurisdiction, håfve Vi, i följe deraf, stadgat att 9. §. 25.
Balken skall erhålla följande lydelse : ”1 de saker, sorn genom Laga Vad ga till ”Svea Hof-Rätt ifrån Lagmans-Rätt i Upland, ”Söder* 4S6
Den 9 Augusti ”Södermanland, Westmanland, Kopparbergs
Län; ”Nerike och Gestriksland, in gifve Käranden ”sin Inlaga innan klockan Tolf å den.
Femtionde dagen, den oräknad, då Lagmans-domen ”föll, eller håfve sitt
Vad förlorat: ifrån Lag”mans-Rätt i Wermeland, Helsingeland, Jämtland, Herjedalen,.
Medelpad, Ångermanland, ”och Westerbotten pä den Sextionde dagen: i”från Lagmans-Rätt på Gottland på den Nittionde dagen.
I Götha Hofrätt ifrån Lagmans”Rätt i Östergöthland, Calmare Län, Småland, ”Skaraborgs och Elfsborgs Län på Fyrationde”dagen: ifrån Lagmans-Rätt i Skåne, Halland, ^Blekinge, Dahl och Bohus
Län på Sextionde ”dagen.
Likaledes kommer sista Momentet af i. §. 23. Gap'.
Rättegångs-Balken att salunda förändras : ”1 Hot-Rätten måge ej färre, än Fern Ledamöter dörama i mål, som å ära och lif gft. ”I andra mål, må Fyra Ledamöter utgöra Bom”fört antal, derest alla om slutet ense äro.”
Till den tili Lag-Verkets öfverseende nedsatta Comité, liar Kongl. Maj:t till ytterligare pröfning öfverlemnat
Våra förslag: 3:0.
Om förlängande af den tid, sorni 30.
Gap. r. §.
Rättegångs-Balken är utstakad, att hos Den g Augusti 487 hos Kongl. Maj:t sota ändring i Hof-Eätts Dom och Utslag. 2:0
Om Straff-Lagarnas tillämpning på Arhets- och Corrections-hus inrättande. 3:0
Om inrättningen af en Jury i Tryckfri hets-mål och jemkning i de stadgade straffen med Tryckfrihets-Lagen och Allmänna Lagen. 19. §.
Gemensamt med Kongl. Majit håfve
Vi beslutit stiftande, upphäfvande eller förändring af följande Stadgar och Författningar: 1:0
I afseende på kattet och .ordningen vid försäljning af utmätt fast Egendom å Landet, håfve Vi stadgat, att enär, genom Kongl.'
Förordningen af den 27 April 1810, det är Gäldenär öppet lemnadt, att, då han och Borgenären icke kunna om stället för auctionens verkställande öfverenskomma, vid Utmätningsförrättningen eller salu-värderingen bestämma., om sådant skall å Tingsstaden eller Lands-Cancelliet ske, hvilket han likväl bör vid detta tillfälle Utmätnings- eller Värderingsmännen tillkännagifva, skall det alligga dem som utmätningen eller värderingen förrätta , att genast vid det den är slutad, för Gäldenären uppläsa nyssnähinde Förordning, jemte Förklaringen deröfver af den 27 Juni 1811 .och örn hvad i omför - Den 9 Augusti omförmälta omständighet är stadgadt, honom underrätta, samt intygande, att sådant skett, i Utmätnings- eller Värderings-Instrumentet införa. 5:0
Att, till förekommande af missförstånd, det till allmän kännedom skall befordras, att ali gällande kraft och verkan af Reso.lutionerna på Krigs Befälets Besvär af ar 1723. och på Allmogens Besvär af år 1734, i hvad de röra Bord och Lösningsrätt för Rusthållare, upphört. 3:0
För att närmare bestämma förhållanr det, håfve Vi stadgat en sådan förklaring af 3:dje §.
Förordningen den 28 .Tuni 1 798, angående vissa omständigheter, sorn i Lagsök-. nings- och Utmätningsmål böra iakttagas, att, utöfver Sex månader ifrån forfallotiden fördröjdt kraf eller underlåten .Lagsökning för Skulde-, bref, sfäklt till innehafvaren eller till viss man och Ordres, att inom Tolf månader infrias, icke må föranleda till annan förändring uti GäU denärens ansvars-skyldigh.et, ån att han, vid bristande godvillig betalning, ej kan bysättas, och att anstånd till skuldens gäldande jemväl kan af Executorn eller
Domaren bevilljas:
Att salunda ställde Förskrifningar, sorn ej in-, nehålla viss betalnings-tid, böra, vid fråga om devas executiva kraft, behandlas efter den ber räkningsgrund, föyberörde §. utstakar, och att om Gäldenär förbundit sig till betalning af så-. dari Den g Augusti 4 8'J dan skuldsedel , Inom viss tid efter skeende uppsägning, och densamma verkställes så tidigt att förfallotiden inträffar inom Tolf månader från den dag, skuldebrefyet är utgifvet, detsamma bör medföra enahanda verkan, som i händelse betalning varit; inom besagde tid ut* fäst, 4:0 I Förordningen den 28 Juni 1798, orr» .Afträdes- och Förmons- samt .Boskillnads- och JJrarfva-mål, håfve Vi stadgat följande förändring, nemligen: i 4. §.
3. morn, det tillagg; ”eller ära under samma tid Penningar eller ”Varor af Gäldenär upplånte, eller under anunan förevänning åtkomne, hvilkas användande han ej kan behörigen redovisa.’’ De förslag, Vi 1 öfrigt, i afseende på denna Förordning, framställt, hav Kongl. Maj:t till pröfning af den till Lag Verkets öfverseende förordna^ de Comité öfverleinnat. 5:0
I afseende på hvad sorn bör iakttagas vid besvärs anförande i Brottmål, håfve Vi, intill dess den Allmänna Lagen, som är under omarbetning, hinner utfärdas, nu stadgat; ”Att den som vill hos Kongl. Maj:t söka än”dring i något af Hof- eller Ofver Rätt med”deldt Utslag i Brottmål, som efter anslag ”är utfärdadt, ingifve i Kongl. Majus Justitia*, ”Revisions
Expedition sina underdåniga besvär, ”inom hälften af den tid, som i 30. Gap. g. §, ”Rättegångs - Balken för tvisters fullföljande hnnes 49° Den q
Augusti ”finnes utsatt.
Har målet varit PIof-Rättens pröfning ”underställdt, vare lika tid till de underdåniga be”svärens, inlenmanderifrån den dag, Parten af Ut”slaget bevisligen undfått del.
Böter, ersättningför ”Rättegångs-kostnacl och hvad Hof- eller Öfver”Rätten derjemte ålagt den missnöjda Parten att ”gaida, skola, der sådant ej förut vid besvärs”anförande derstädes mot Under - Rättens Utslag ”skett, nedsättas hos Konungens Befallningshafvande, Magistrat eller Kronofogde i Orten, ‘‘samt bevis derom bifogas de underdåniga Be’’svären.
Ar dem sakfälide så fattig, att han 5,ej kan utgifva de medel, Hof-eller Ofver-Rätt ”honom ådömt, bör, jemte besvären ,företes intygande derom af Domstol eller Domare, om ”det ej kan ske af vederbörande Krono-betjente ”eller Kyrkoherden i den Församling, der den ”sakfälde bor och liar sitt hemvist.
Jemväl alic— ”ger Klaganden, att ställa sig till efterrättelse ”Kongl.
Maj:ts Kungörelse af den x October ”1812, °m hvad sorn bör iakttagas vid Besvärs ”författande och inlemmande.
Försummas nå”got af hvad sålunda är föreskrifvet, skall den ”klagande anses hafva förlorat sin talan, och ”hans besvär ej komma under pröfning.
I afseende på brottmål, der den tilltalade är hälc”tad, förhåiles enligt 29. och 39. punkterna af ”Kongl.
Ehvad ”missnöje emot Hof- eller Ofver-Rätts Utslag i ”brottmål anmäles eller icke, bör Utslaget alltid innehålla tydlig, noggrann och fullständig under - Den 9 Augusti. 491 ”underrättelse ura allt hvad.
Partén vid ändring-» "sökande- hos Kongl. Majit har att iakttaga.” 6:0
I anseende till det stadgande i -J.
Art. 6. §.
Hevillnings - förordningen, alt , sorn Låntagare endast förskottsvis erlägger den lievillning, hvilken för utlånta medel belöper, ' hans ovilkorliga rätt är, att detta Förskott af Jjångifvareii återfå, på det sätt, att 5 procent afdragas "å den för Lånet utfästade renta: att Låntagaren bör' åtnjuta detta afdrag vid hvarje Ilen te-bet al ning och derå gifva qvitto: samt att örn fordran i Concours utsökes, Borgenären åligger, under den i öfrigt stadgade Edgång, jemväl inbegripa, att de qvitleräde Bevillnings-ufdragen fått af Gäldenären fulleligen åtnjutas : bafve Vi stadgat följande förändring i det genom Kongl.
Kungörelsen den 18 Januari 1 810 fastställda Eds-formulaire till bestyrkande af fordringar, sarri i Concourser bevakas: ”Jag N. N. svär vid Gud och Hans helliga Evangelium, att den af mig uti N. N. ‘'Concours vid N. N.-Domstol ("a Kongl.
Maj:t ”och Kronans) (å N. N. Directionsj (å N. N. ”Cassas. vägnar.) (i egenskap af Förmyndare) ”(Curator för N. N.) (i egenskap af lagligen tillfön”ordnad
Sysloman) (god Man i N. N. Gälcl”bundna
Bo, in. m. d.)_ anmälte fordran, hvar. ”af Jag (Kongl . Maj:t och Kronan) Scc. innehafvare varit, förr än Gäldenärens Ansökning, att ”få sin Egendom afstå (mig) kunnig blef (mig) ”(Kongl. Majit och Kronan) & c. sanfärdeligeij. ”och ingen annan tillhörer, och, på sätt de ingif - 492 Den g Augusti ”ingifne Handlingar treyisa, rigtig är: att den» !’na fordran således, hvarken efter utgifvet Recepisse, eller annat Qvitto är af mig ('Kongl. ”Majrt och Kronan) SCc. åtkommen, utan af ”(mig &e.) fulla penningar eller deras fulla ”värde derföre redeligen utgifne och utan svejt ”beräknade (blifvit redeligen beräknade), att ”samma fordran således hvarken till tredje mans ”förfång digtad är, ellar blifvit (mig) under ”hvad namn det vara må (mig vetterligen) ”godtgjord eller betald; att jag icke mer än ”Laglig renta under något sken uppburit, be”räknat, . eller i den fordrade summan inbegri”pit (icke mer än Laglig renta under något sken ”blifvit beräknad eller i fordran inbegripen) äfvensom att N. N. (så vidt mig kunnogt är.) å ’’berörde renta fulleligen fått till godo njuta de 9’af honom qvitterade uti 2. Art1, 6. §. l. moni, ?’af Bevillnings-Stadgan föreskrjfne
Revillnings’’afdrag:
Och detta är visst, så sant mig Gttd 5’hjelpe till Lif och Själ.”
Det således nu fastställdte tillägg i Fdsformulairet kommer dock ej att äga rum för dem, de der bevaka fordringar för de Verk och Inrättningar, hvilka i Bevillnings-Förordningen äro från afdrag befriade, och icke heller är lämpligt i andra frågor, än som angå liqvid af Rentor, upplupne efter den i Januari nästkommande ir, då den vid detta Riksmöte fastställde Bevillnings-Förordning först blifver till efterlefnad gällande. 7d Den g Augusti 493 7:0 Vidare håfve
Vi stadgat* ätt ansvar frit dem, som vintertiden utsläppa kreatur å andras ägor, skäll bestämmas i likhet med hvad g Gap. Byggninga-Balken i allmänhet* om åverkan af kreatur, stadgar, och lärer Kongl. Maj:t härom i Nåder låta Förordning utgå. 8:0
För att förekomma de täta skadoy som £if Vattendämningar härröra, håfve Vi stadgat, att Konungens Befallningshafvande skola äga •tätt att lägga händ vid klagomål öfver agares till Vattenverk företag, att utan behörigt tillstånd uppföra nya så beskaffade verk, eller Verkställa förändringar med gamla utöfver deras förra beskaffenhet eller tillåtelse; äfvensom att en viss tid skall bestämmas, då dämning vid Vattenverk höstetiden må få ske, med valkor likväl att de rättigheter särskildta Vattenverk äga, på grund af Privilegier eller vederbörande laga
Domstolars derom gifria förordnande, genom detta stadgande icke förnärmas, och att om någon förmenar sig vara af skeende vattenuppdämning efter den tiden lidande, Doinstolarne må aga att, utan hinder af hvad härutinnan förordnas, hans talan upptaga och efter sakeus beskaffenhet lagligen pröfva. q:o I afseende på Lösen af bevis för An" dra och Tredje Uppbudet å Inköpt fast Egen* dom, håfve Vi stadgat, att då för köpare el något annat bevis öfver andra och Tredje Uppbudet erfordras, än det, som 4erom äfven skall å Kö - 4 Q 4 Den g Augusti ■a Kupebrefvet meddelas, Köparen ej ma'belastas med amian afgift, jin den, som för Uppbudsbevisets åtecknande på Köpe afhandlingén skall betalas. 10:0 I.
Riksens Ständers Justitise-Ombudsmans Instruetion bafve
Vi stadgat följande förändring af den 14. paragraphen: ”Justitieombudsmannen nligge vid hvarje Riksdag till Riksens Ständer -aflemna en all5 män Redogörelse för sin förvaltning af det ”honom anförtrodda Ernbetet, samt deruti utredda Lagskipningens tillstånd i Riket, anmärka ”bristerna uti Lagar, ¥örfattningar och Allmän. ’na Hushållningen, samt uppgifva Förslag till ”deras förbättring.
Vare han ock skyldig, att, ”imellan Riksdagarna, årligen ett Utlåtande öf”ver dcssaärnneugenom trycket kungöra.
Afvenbör ”.Justitise-Ombudsmann en, vid hvarje Riksdags ”början, till Riksens Ständers Constitutions-Ut”skott. inlemna de öfver dess Embetsförrättnin”gar sedan sista Riksdag hällne Biarier, för att ”af detsamma granskas.
Justitias-Ombudsmannen ”äligge äfven, att vid hvarje Riksdag för Rikfens Ständer uppgifva, hvilka af. deras vid sist ”förflutna Riksdag fattade ' beslut och gjorde ”hemställningar blifvit af Konungen gillade, utfärdade och i verket stälde.”
Af de af Oss till Kongl. Majit i underdånighst aflemnade förslag till ändring i åtskilliga - Den 9 Augusti skill!ga Författningar, "
Lar Kongl. Maj:t till närmare pröfning af den till Lag-Verkets öfverseende nedsatta Comité, i Nåder öfverlemna! följande: 1:0
Om ett allmänt stadgande i afseende på Konungens Befallningshafvandes åtgärd i Utmätnings-mål, der, för bristande tillgång, Gäld med arbete alt jenas bör. a:o Om åtskilliga ändringar i den Kongl1 Stadgan om Afträdes- oell Förmåns- samt .Boskillnads- och Urarfva mål af den g 8 Juni J 79 8- 3:0 Om Stadgande rörande underhåll för barn under 13 år, vid arfskiften efter föräldrar. 4:0 Börande en ny organisation af Domstolarna i Biket. 20. §.
I afseende på åtskilliga under denna Biksdag yppade frågor om Bikshushållnings-Författningar , andra de till en allmän och till menighetens nytta, eller särskildta Inrättningars förbättrade' skick, bafve Vi, i den ordning, Begerings-Formens 89. §. stadgar, hos Kongl. Maj:t till framdeles afgörande, genom underdåniga skrifvelser anmält Vära,hemställanden, önskningar och förslag i följande ämnes: 49&
T)en g Augusti 1:0
Om ett närmare bestämmande af de äfgifter, som Hjelp-Rotarne vid indeldta Rfege* menterna böra till Statn-R; tarna betala, samt jemkning af dé sa. kallade Plau-pönningarna. 2:o Otti Författningar i afseende på Glas- och PorCelains-förare samt Smides-handlate. 3:0
Om anläggande af en väg från Dalarna till Rörås kopparverk. 4:0 Om Titulaturens afskaffande i officiella Skrifter. ^io Örn fördelning af de Soldate-Rötatne beviljade Vacancer. 6;o Om medel till befordrande af sundhet 1 Städerna. 7:0
Om ändring i Författningar i afseende på Hemmans klyfning. 8:0
Om anläggande af en Fyrbåk på Gottland. q:o Om lidens bestämmande för Vagsynet i Publicationer derom. lorn
Om betalning för fångskjutsen i Stora Kopparbergs Län. 1 iso Om inskränkning af Exclusiva Friviegier. 12:0
Den 9 Augusti 497 12:0 Om Handels* och Seglations-frihet för Innevånarne i Skåne och Blekinge. 13:0
Om anslag af Allmänna medel till understöd för Carlscrona Stads Fattigvårds- ock Arbetshus-inrättning. 14:0
Om Landsvägarnas utvidgande. 15:0 Om Luderplatser och allmänna Skall» gångar. iG:o Om Bergs - Författningarnas öfverseende. 17m Om Svanshamrars anläggande. 18:0
Om rättighet för Allmogen att förr sälja sina varor i Städerna i öppna Bodar. ig:o Om jemkningar i afseende på erläggandet af Mätare- och Våg-penningar. 20:0
Om uppdämningar vid Vattenverk. 21:0
Om medel till Vaccinationens befordrande. 2-2:0
Om inrättande af en praktisk Bergs-' skola. 23:0
Om anläggande af en Fyrbåk vid Oregrund. 24:0 $.(C 49J Deri 9 'Augusti 24:0
Om Beskaffenheten af Laggllld Gärdesgård af sten. 25:0
Om rättighet för alla Innevånare i Rikets provinser, att hvar sorn heldst söka sig arbete. 26:0
Om Saltpeter-näringens tillstånd i Riket. 27:0
Om Markegångs-Taxornas upprättande samt Riksens Ständers Justitiae-Ömbudsmans befattning med deras granskning, dels ock om jemkning i de Tionde- och Rentegifvare emot Indelningshafvare och Rentetagare åliggande skyldigheter. 28:0 Om Fjerdingsmans aflöning och delas Boställens indragning. 29:0
Om ersättning för Inqvartering. 30:0
Om öfverseende af Författningarna rörande Enskiften och Storskiften. 31:0
Om organisationen af en Comité till Reglering af Statensj Embeten och Tjertster. 32:0
Om en Pénsions-Casse-Inrättning för Civil-Stateii. 33:0
Om levereringen af Hö och Halm till Kongl. Hof stallet. 31» Den g Augusti 499 34:0
Om inrättande af Uppfostrings- och.
Arbetshus för Dal-All mogens värnlösa barn. 35:0
Om upp handlingar för Kronans räkning. 36:0
Om medel till Svenska Klädes-Fabrikernas upphjelpande. 37:0
Om anslag af medel til Läns-Lazaretternas iståndsättande. 38:0 Om Fångars bevakande under forslande. 39:0
Om nya Stadganden rörande Vägsyner. 40:0
Om påskyndande af den Comitées befattning, sorn fått sig uppdraget, att öfverse och förbä:tra Sjö-Lagen samt de i sammanhang dermed utgångna Författningar. 41:0 Om Måls upptagande och afgörande vid Härads-Rätt, sorn angå underlåten Väglagning eller försummad Ktono-skj uts. 42:0
Om tillstånd för Invinarne 1 Norrvikens Fögderi, att aflemna deras Krono-och Af*. rads-Tionde i Strömstad. 43:0
Angående betalning för den vissa Hemman ålagde Krono-Rrefbäring. 44:0 joo Dm 9 Augusti 44:0
Om lösande af Protocolls-Utdrag rörande ■ Boupptecknings- och Arfskiftes - Instruxnenter. 45:0
Om Lösen för Kämnärs-Rätternas Expeditioner. 46:0 Om Prsescriptions-tid för Redovisning för till Kngs-kostnaderna uppburna medel. 47:0
Om Krono-Tionde-Spannmålens levererande för Allmänna IBarnhus-Inrättningen i Stockholm. 48:0
Om befrielse från erläggande aflösen i Mill, som röra Fattigvården. 49:0
Om en närmare Reglering af ds så kallade Gernings-ören. 50:0
Om förhöjning i Dag-Tractamente för Länsmän, vid förrättningar. 51:0
Om Lösens tecknande å Kongl. Maj:ts Nådiga Domar och Utslag m. m. 55:0
Om losen för Utslag i Anmärkningsmål. j3;o Om Tractamente för Nämndemän vid Syneförrättningar. 54:o ’< Den 9 Augusti 501 54:0
Om inrättande af Arbets- och Corrections-hus för Lösdrifvare. 55:0
Om några förändringar i Författningarna rörande Bytesverket. 56:0
Om befrielse för Skeppare och Forbönder, att i Tullkamrarna uttaga Förpass ningar. 57:0
Om understöd för Hjelmare Slussverk. 58:0
Om lindring i Båtsmans-Indelningen i Blekinge Län. 59:0
Om den åt Invånarne i en viss trakt af Elfsborgs
Län förunnade rättighet att idka Gårdfari-handel. 60:0 Om Fribrefs - rättighet för Städernas Magistrater vid Uppbördens remitterande. 6t:o Om beräkningen af Begrafnings-hjelp åt Sterbhusen efter Civila Embets- och Tjenstemän. 62:0 Om Löne-afdrag af Begrafnings-hjelp för Civila Indelta Löntagare. 63:0 Om Export-premier för Stenkol af den Skånska Grufvans tillverkning. 64:0 Om Postfrihet för Tidningar ledande till allmän upplysning. 65:0 Ses T>tn 9' Augusti ♦ 65:0
Om inskränkning 1 Finlands bandel pa.
Sverige. 66:0
Om infordrande af Landshöfdingars berättelser före infallande
Riksdag om deras läns Oeconomiska tillstånd. 67:0
Om medel till Fabrikernas upphjelpande. 68
Om en skyndsammare Postgång inom Biket, 6t):o
Om löne-förbättring för lands-StatsBetjeningen. 70:0
Om lots - och Bak - afgifternas för*' böjning, 71:0
Om Krono Hjelpedagsverkens utgörande, 7*:o Om Tull-Inrättningen i Biket. 73:0 Om Förbud emot Judars inflyttande i Biket. 74:0
Om vissa öfverklagade olägenheter vid Häll- och Gästgifvare-skjuts. 75:0 Om Chartors upprättande öfver Hemmanen i Biket.
Den 9 Augusti 503 76:0