Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skall väl denna Classen, tilskapad under osäkra utsigter, åt andra yrken riktad bildning, med blandade lynnen och seder, föra et värdigt språk, åberopa sig fädernes ära och bedrifter, eldas af samma ande och mod?
Adelns kall utom detta at vid Riksmöten föreställa landet, är at försvara det.
Sådant har varit dess uprinnelse, dertil har den ansedd1 sig född och bestämd genom en i generationer bibehållen opinion ogh vane.
Ständer hafva nu beslutat en national beväring.
Det är hvarje ynglings skyldighet at vid 20 års ålder stiga i ledet.
Men han har rätt at vid 25 gå derur.
Glad återtager bondens son plogen: mellanståndens söner deras fäders fredliga yrken.
Hvilken qvarstadnar och hvar är det lockande som 1 Felskrivning för ansett.
262 Bilaga till protokollet den 4 Juli 1812 qvarhåller?
Icke är det utsigten af en lönande bana, det är äran at tjena fosterlandet, det smikrande af et befäl.
Men dertil fordras en förut skedd beredning och föräldrars samtycke.
Den ande, opinion, fördom, som råder innom adelsståndet, har man sett dertil leda jämte vederlikars exempel; men ståndet minskat i dess ungdom, den nya adeln missnöjd, vanlottad i jämnförelse med den gamla, dess söner oädel, skola ej finna samma retelse, samma anledningar at beträda den bana, som de skulle valt och fått välja om deras vilkor varit enahanda med den gamla adelns.
Jag anser således den nya ordningen äfven från denna synpunct felagtig och nu böra ändras.
Hvilka nya förhållanden upkomma vidare heraf?
Förut belönte Konungen Kyrkans Hufvud, Herrar Biskopars förtjenster, då han skänkte deras barn adelskap.
Så upsatte som de äro i värdighet i Riket hafva de rätt til denna hugkomst och Riddarhuset har från denna stam blifvit rigtat med värdige Medlemmar.
En Biskop har nyl. för sin person fått adelskap, hvaraf han i sin lifstid hvarken har nytta eller glädie.
Ansedde Borgmästare fingo också tilförene denna nåd för deras barn.
Likaså Borgare som genom försti-äck [ningar] och understöd til Kronan, en vidsträckt handel och industrie gjort sig af riket förtjente.
Få lära nu vara upmuntrade och se sig belönte med den inskränkning hvarmed adelskapet nu förlänas Konungens rättighet är honom i sin fullhet betagen och välförtjente medborgares hopp och önskningar svikne.
Om nu Konungen ville fullt belöna en man med flere värdige söner, måste han gifva dem alla särskilt adelskap med förändrade namn, el. lika ljudande med ändringar i skrifsätt, ty 54 §. af riddarhusordningen har det märkliga [stadgandet] at ej någon må uptaga annan mans namn och vapen för oreda [s] skull i ätten och at förekomma misstag och irringar i Genealogierne, likasom nu icke större misstag och irringar upkomma då flere namn och insegel innom den adlades slägt blifva nödige och innehafvaren af den adliga värdigheten hvarken kan el. ser sig förbunden at hålla reda på slägtingar som han kanske icke vill vidkännas, då de i tidens längd kringspridde, okände, af skilda yrken, skola vara främmande för honom likasom för hvarandra.
Flere utvägar skola vidtagas at illudera och göra denna nya ordningen til och med löjlig.
Hvad hindrar Konungen at låta utfärda Resolutioner på adligt namn och värdighet och med uphäfvande af introductions skyldigheten eller icke handhafvande deraf, skapa en ny dass af adel med nya namn och äfven sköldemärken?
Ridderskapet och Adeln har dertil gifvit en anledning då den tilstyrkt sådant" för den nya adelns döttrar.
Hvad hindrar sedan denna nya dass af adel at låta alla sina barn, söner och döttrar fortsätta namnen, då de Bilaga till protokollet den 4 Juli 1812 263 skyddas af Konungen och lian visar dem samma distinction som den introducerade Adeln?
Af dessa mångfaldiga skäl, då nu Ridderskapet och Adeln afsagt sig alla reda förmoner, åtagit sig mantalspenningar, rättigheten att göra fideicommisser är betagen, samt en national beväring är beslutad, ledande til en utvidgad militärisk esprit, får jag hos Riksens Höglofl: Ständers Constitutions Utskott anhålla at taga denna saken, hvarom redan vid sistförflutna riksdag fråga är väkt och säkert vid alla efterföljande riksdagar eljest skulle väckas, under närmare öfvervägande för at derefter tilstvrka Riksens Ständer at utesluta 3die momentet af 37 § i Regeringsformen och låta det på Konungens
Nådiga välbehag ankomma at vid grefliga och friherrliga värdighetens utdelande göra de inskränkningar som redan före Regeringsformens antagande och föreskrift i denna delen varit af våra sista Konungar antagne och befundne nyttige.
Örebro den 4.
Julii 1812. G.
Hallenstierna. 264 Den 4 Juli 1812 57.
Just. d. 7 Jiäii. A. G.
Lördagen d. 4 Juli, sedan R. H. S. Constitutions Utskott förut in Pleno varit samladt, sammanträdde dess Andra Beredning kl. 1/4 till 1 förmiddagen.
Justerades Protoeollet för d. 11 Juni.
Sedan R. H. S. Constitutions Utskotts vid förra Riksdagen,1 under d. 16 October 1810, afgifne Betänkande, om sättet kuru förslag till förändringar i Grundlagarne vid afgjörandet hos Riksens Ständer böra behandlas, af tvenne Stånd ogilladt, och af de öfrige återförvist, till Utskottet återkommit, hade dess Andra Fördelning, till hvars beredning detta mål blifvit öfverlemnadt, till Herr Kammarh.
Silfverstolpe uppdragit, att utarbeta en ny redaction af Utskottets förenämde Utlåtande.
Silfverstolpe anmälte, att denna redaction nu vore färdig, och sedan den blifvit uppläst, (intages)2 Beslöt Beredningen, att den tillsvidare skulle hvila på bordet.
In fidem Leonh. Palmblad. 1 stycket fr. o. m. orden Sedan Riksens etc. t. o. m. orden vore färdig, beslöt ... på bordet, återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 450.
Silverstolpes yttrande är likaledes där återgivet.
2 Silverstolpes förslag är såsom bilaga fogad till protokollet.
Andra beredningens protokoll den 4 Juli 1812 265 Kammarherre Silverstolpes förslag.
TJppläst i Const.
Utsk. 2 Beredning d. 4 Juli 1812 och lagdt på bordet.
Frågor om förändringar af stadganden i Grundlagarna, varde på följande sätt behandlade.
Tillstyrker Constitutions Utskottet hvad en Riksdagsman hos detsamma i sådant afseende föreslagit: eller tillstyrker, eller afstyrker Utskottet en af Konungen i lika ändamål gjord Proposition; varde Utskottets yttrande öfverlemnadt till Riksens Ständer, hvilka genast vid samma Riksdag derom öfverlägga, men icke vid densamma besluta.
Göras i Riks Ståndens Plena icke några anmärkningar emot Constitutions Utskottets yttrande, hvile detsamma såsom ett Riksens Ständers Utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med Ja eller
Göras åter i Riks Ståndens plena, emot Utskottets yttrande anmärkningar, blifve de, hvilka hvarje Riks Stånd serskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Constitutions Utskottet hänvisade.
Utskottet åligge då, att samtelige Riks Ståndens tankar till ett helt Utlåtande i möjeligaste måtto sammanjämka, och, om oförenlige skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtelige Riks Ståndens behandlande anmäla.
Förena sig derefter samtelige Riks Stånden om ett enahanda Utlåtande, hvile det till sluteligt antagande eller förkastande, på tid och sätt, som ofvan föreskrifne äro.
Blifva åter något Stånds tankar i någon eller några delar skiljaktige från de öfriges, och samma Stånd sig icke efter de öfrige fogar, varde Constitutions Utskottet, genom val af Riks Ståndens plena, till Trettio Personer af hvarje Stånd förstärkt till en Nämd, hvilken, på sätt 73 § Riksdags Ordningen stadgar, skiljaktigheterna afgöre, och det dymedelst fullständigt beredda Utlåtandet hvile sedan såsom ofvan sagdt är. 266 Den 7 Juli 1812 58.
Den 7 Juli 1812.
Justeradt d. 20 Juli 1812. A. G.
Tisdagen d. 7 Juli kl. 11 förmiddagen sammanträdde R. H. S.
Constitutions Utskotts Andra Fördelning, då Herrar Öfverste Schönström, Biskop Faxe, Professoren Doctor Wijkman och Borgmästar Egge voro frånvarande; de frenne sistnämde såsom Ledamöter i det nu sammanvarande Jemknings Utskottet.
Protocollen för den 12 och 15 Juni samt 4 Juli.
Företogos de af Herr Rothlieb C. Joch Herr Hallenst jerna G. till Utskottet ingifne, d. 4 Juli in Pleno uppläste och till Andra Fördelningens Beredning öfverlenniade Memorialer, angående förändring af de i Regeringsformens 37 §. stadgade föreskrifter, i afseende på efter d. 6 Juni 1809 förlänt Adelskap.
Herr Baron Adlerberg anmälte sig äga kunnskap om, att Herr Öfverste Gahn skulle ämna till Constitutions Utskottet insända ett Memorial rörande samma fråga, hvarföre Herr Baron hemställte, om ej Beredningen behagade med alla öfverläggningar i detta ämne uppskjuta, intill dess Beredningen kunde komma i tillfälle att, i sammanhang med hvad af Herr Regerings Rådet IIallenstjerna och Protoc. Sec. Rothlieb redan blifvit anfört, granska det yttrande Bemälte Öfverste vore beredd att afgifva.
I anledning häraf beslöt Beredningen att ofvannämde nu föredragne Memorialer tills vidare skulle på bordet blifva hvilande.
Upplästes 1 den af Herr Assessor Arosenius, i anledning af Herr Commerce Rådet B. H.
Santessons Memorial af d. 30 Maji 1812, på Beredningens anmodan författade redaction af Riksdags Ordningens 14 §.
(Införes)2 Hvilken redaction efter någon öfverläggning af Beredningen godkändes, för att till Utskottets närmare pröfning in Pleno öfverlemnas.
Det af Herr Kammarherren Silfverstolpe omarbetade 3 och sedan Beredningens sammankomst d. 4 Julii på bordet hvilande förslag, huru väckte motioner om förändringar böra behandlas, företogs nu 1 Stycket fr. o. m. orden Upplästes den etc. t. o. m. ordet öfverlemnas, återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 480.
2 Arosenius förslag är bilagt protokollet och avtryckes efter detta protokoll.
3 Stycket fr. o. m. orden Det af Kammarherren etc. t. o. m. orden enhälligt bifölls, återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 451 ff. Den 7 Juli 1812 267 till afgjörande; och sedan detsamma blifvit uppläst, yttrade Herr Assessor Arosenius: att vid den i nämde förslag antagne princip, kunde enligt dess tanka ingen anmärkning äga rum utan ansåg Herr Assessorn densamma vara den enda, som till vinnande af det åsyftade ändamålet kunde upptänkas — men hemställte om ej antalet af de Ledamöter, som till Constitutions Utskottets förstärkning blifvit bestämdt, borde något förminskas.
Silverstolpe förklarade, att antalet af denna Nämd vore af honom föreslaget till trettio personer af hvarje Stånd i öfverensstämmelse med Regeringsformens 69 och 71 §§, ej derföre att han icke ansett rigtigare att antalet af de tillökte Ledamöterne ställdes i förhållande till det mindre antalet af Const.
Utskottets Ledamöter; men derföre att han fruktat, det Riksens Ständer ogerna skulle vilja öfverlemna förtroendet att yttra sig å deras vägnar öfver Grundlagsfrågor åt ett ringare antal personer än deras, som äga att afgöra Bevillningsfrågor.1 Herr Assessor Arosenius:
Det torde möta svårighet vid att inom hvardera af de mindre talrika Stånden kunna utse ett antal af trettio Medlemmar, till hvilka Ståndet hade det utmärkta förtroende, att på de öfriges vägnar besluta om så vigtiga ämnen.
Herr Kamm.
Silverstolpe erinrade, att Nämdens på föreslagne sätt afgifne Utlåtande endast vore ett fullständigt beredt Betänkande, som till nästa Ständers sammankomst borde hvila, för att då med ja eller nej deröfver beslutas.
Då ingen anmärkning af Beredningens Ledamöter vidare framst ältes mot den af Herr Kammarherren nu föreslagne Redaction af Utskottets vid förflutne Riksdagen sammanfattade Betänkande om sättet att behandla Grundlagsfrågor, proponerade Herr Kammarh.
Beredningen att antaga detta förslag för att till granskning i Utskottets Pleno detsamma sedermera meddela.
Hvilken Proposition enhälligt bifölls.
Förd- lidngen åtskiljdes kl. 12.
In fidem Leonh. Palmblad, 1 Orden fr. o. m. ej derföre t. o. m.
Bevillningsfrågor äro tillskrivna i marginalen.
I texten ha ursprungligen i stället stått följande, sedermera överkorsade ord: hvilka förordna, att enär uti vissa utsatte fall skiljaktigheter mellan Riks Stånden sig yppa, och två eller ett Stånd sluteligen stannar vid en mening stridande emot hvad Stats- eller Bevillnings Utskotten tillstyrkt, då skall saken öfverlemnas till afgörande åt Stats Utskottet, förökadt, med så många Ledamöter att de blifva trettio af hvarje Stånd — i betraktande hvaraf Herr Kammarh. förmodade, det Riksens Ständer ej åt färre personer skulle finna lämpeligt att uppdraga att afgöra om frågor som röra Grundlagarne.
268 Bilaga till Andra beredningens protokoll den 7 Juli 1812 Assessor Arosenius’ förslag.
Till 2:dra Ber:s Protocoll för d. 7 Juli 1812.
Vid Riksdags Ordningen 14 §.
Tillägg efter orden icke kallas:
Vare sig till val af Eleetor eller Riksdagsman skola dessa sedlar vara så inrättade at den röstande derigenom icke utmärkes, hvarföre hvarje sedel icke må innehålla mer än en hel röst, efter den i staden antagne beräkningsgrund.
I)en 10 Juli 1812 269 59.
Den 10 Juli 1812.
Justerat d. 20 Julii 1812. A. Gr. Mörner.
Fredagen den 10 Julii 1812 kl. 10 föremiddagen, sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskott in Pleno, då alla dess Ledamöter voro närvarande, utom Herr Öfver Intendenten Edelcrantz, Herr Öfversten Schönström och Herr Doctor Wåhlin.
Justerades Protocollet för den 4 dennes.
Uplästes Utdrag af Högloft.
Ridderskapet och Adelns Protocoll, för den 9 dennes, med tillkännagifvande att en motion af Herr von Echstedt, Elias, om erläggande af Passevolance afgift, i stället för rotarnes vid den Indelta Arméen förbindelse att förse soldaten med släpmonderingar, samt ett förslag af Friherre Stael von Hollstein att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj :t i underdånighet tillstyrka jemnkning af Knekte-Contracterna öfver hela Riket, så att billiga afgifter till lika belopp kunde alla rotar affordras, blifvit af Högloft.
Borgare Ståndet remitterade till Passevolance Utskottet, men att Hedervärda BondeStåndet och Högvördige Preste-Ståndet förklarat sig icke i denna remissen instämma.
I anledning hvaraf och då 2 Stånd stannat emot 2, Ridderskapet och Adeln hänvist densamma, enl. 44 § Riksdags Ordningen, till Constitutions-Utskottets afgörande.1 Herr Grefven och Ordföranden:
Enligt den åberopade §. tillhörer det Const.
Utskottet att afgöra hvarthän frågorna skola remitteras.
Till hvilket
Utskott remissen ock måtte ske, så skall saken utarbetas, hvadan hänvisningen i det afseendet torde vara mera likgiltigt; men som ämnena hafva mycken gemenskap med dem, som af Passevolance
Utskottet blifvit behandlade, så hemställer jag, om de icke kunde dit förvisas?
Imedlertid får jag fästa Utskottets upmärksamhet derpå, att här äro 2 nie särskildta ämnen i fråga, hvaröfver vi skola särskildt besluta.2 1 Stycket fr. o. m. orden Upplästes utdrag ... t. o. m. orden ... genast justerades, återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 410 ff. 2
Här har protokollet först haft följande fortsättning, som därpå öfverkorsats, men som torde förtjäna återgifvas såsom belysande debatten i utskottet:
Herr Doctor Wijkman: Riksdags-Ordningens andemening måtte vara, att, i händelse alla Stånden remittera frågor till olika Utskott, så att 2 Stånd stadna emot 2, skall Constitutions Utskottet afgöra hvad som är rätt.
Men nu hafva ej mera än 2 Stånd remitterat?
Om jag rätteligen fattat saken, så hafva 270 Den 10 Juli 1812 Hvilken proposition efter någon öfverläggning af Utskottet de 2ne Stånden allenast underlåtit att remittera, och ej sagt att de intet vilja hafva remissen dit, som de andra bägge Stånden.
Herr Kammarherren Silverstolpe: erhindrade, att (orden erhindrade att äro tillskrivne i marginalen)
De måste remittera allmänna frågor, och kunna ej underlåta det, enligt Grundlagarnes ovillkorliga föreskrift.
Herr Biskopp Tingstadius:
Preste Ståndet tvekade om ej detta mål, såsom nytt borde af ett särskildt Utskott behandlas, enl. 36 § Riksdags Ordningen.
Det torde väl så vara; men saken är i alla fall sådan att Riks.
Ständer ej kunna dervid taga någon definitiv åtgärd, utan Konungens sanction.
Härutinnan instämde Herr Grefven och Ordföranden, Herr Friherre Adlerberg m. fl.
Herr Borgmästaren Nordström yrkade, att som den första frågan ägde tydligt sammanhang med Passevolance Utskottets göromål, hon måtte dit remitteras.
Då Utskottets enda åtgärd är att bestämma hvart remissen skall ske, och mig synes att blott Passevolance eller Allmänna Besvärs och Oeconomie Utskottet kunna dertill komma i öfvervägande, så får jag först fråga om Constitutions Utskottet bifaller att Öfverste Lieutenant von Echstedts motion angående Passevolance afgift för Indelta Arméens släpmondering, må remitteras till det nedsatte särskildta Utskottet om Passevolance vid Indelta Arméens möten?
Ja och Nej. Några Ledamöter af Hedervärda Bonde Ståndet förmente att ämnet skulle kunna af Constitutions Utskottet behandlas, och derföre böra dit remitteras.
Herr Grefven och Ordföranden uplyste att inga andra mål kunna af Constitutions Utskottet uptagas, än de, som egentligen angå Grundlagarnes förändring och tolkning; samt att det förevarande ämnet således intet kunde höra hit.
Åberg:
Så framt frågan skall behandlas såsom ett Hushållsmål, så kan ej någon annan remiss derå ske än till Allmänna Besvärs och OeconomiEe-Utskottet.
I sådant fall vöre det blott ett önskningsmål. men som jag anser saken af drygare beskaffenhet, så tror jag att remissen bör ske till Passevolance Utskottet.
Det är just min tanka, och af den anledning har jag föreslagit en dylik remiss, på det att Riksens Ständer genom en sådan behandling skulle bevara och göra gällande sin beslutande rätt, som i händelse af remiss till Oeconomi» Utskottet, försvunne.
Många yttrade bifall härtill.
Herr Biskopp
Jag har ej i Grundlagarne funnit något rum, som åt ett särskildt Utskott förlänar den egenskap, att, genom ämnens behandling, gifva dem ett annat utseende.
Det finnes ej heller.
Men deremot talar Grundlagen ganska bestämdt om Oeconomhe-Utskottets beskaffenhet.
Och det särskildta Utskottet om Passevolancen är just nedsatt derföre, att sådane ämnen ej skulle få ett oeconomiskt utseende.
Herr Grefven och Ordföranden proponerade bifall på remiss af Herr von Echstedts motion till det nedsatte särskildta Passevolance-Utskottet; hvilket med Ja besvarades, utom af Riksdagsmannen Jonas Nordstedt som för sin del ej kunde dertill samtycka, (forts, å nästa sida!)
Den 10 Juli 1812 271 bifölls.1
Stånden om detta beslut vördsammeligen underrättas genom Memorial, som upsattes och genast justerades af följande innehåll: (införes)2 Uplästes utdrag af Högloft.
Ridderskapet och Adelns Protocoll den 3 dennes, med tillkännagifvande, att, sedan Preste
Ståndet förklarat sina gjorde anmärkningar vid Tryckfrihets lagen böra hvila till afgörande vid nästa Riksdag, så framt icke de öfriga Stånden i dem instämde, hade Ridderskapet och Adeln funnit att Expeditionen af Tryckfrihetslagen borde verkställas enligt den af Constitutions-Utskottet ingifna redactionen.
Lades till Handlingarne, äfvensom Utdrag af Vällofl. Borgar Ståndets Protocoll den 6 dennes, med tillkännagifvande att Ståndet instämdt i Ridderskapet och Adelns nyssnämde beslut.
Uplästes ett inlemnadt Memorial af Riksdags Fullmägtigen från Fahlu Bergslag Eric Falhem,3 med förslag att alla hittils orepresenterade Classer och Corpser af medborgare måtte förklaras berättigade att inom sig välja ett lämpligt antal Riksdagsmän, som antingen utgjorde Femte Ståndet eller ock införlifvades med något af de nuvarande, eller ock att alla samteligen förenades i ett enda samlingsrum, der deliberationsrättigheten bestämdes så, att hvarje Ledamots röst gällde efter det belopp dess Committenter till Staten contribuera, och den på det sättet hopräknade högsta summan utgjorde decisionen.
Då Constitutions-Utskottet redan afgifvit Betänkande till Riksens Ständer angående representationens förbättring, hvaröfver de ännu intet sig yttrat, så fann Constitutions Utskottet att dessförinnan någon närmare pröfning ej kunde äga rum af närvarande förslag, som vore stridande emot de grunder för representationen, Herr Grefven och Ordföranden framställde nu det andra ämnet angående jemkning i Knekte Contracterna. samt upläste 80 § Regerings Formen, som handlar om sättet att afgöra sådana ärenden; hvarefter Utskottet, uppå derom gjord proposition, biföll, att Friherre Stael von Hollsteins förslag i detta afseende, äfven måtte till Passevolance-Utskottet remitteras.
(Härefter har fortsatts:
Och skulle de respective Stånden etc. såsom i texten ovan!) 1 Orden fr. o. m. Hvilken t. o. m. bifölls äro tillskrivna i marginalen i stället för den text, sorn överkorsats och är återgiven i föregående not.
2 Memorialet är såsom bilaga n:o 2 fogat till protokollet.
Det är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 409! 3 Stycket fr. o. m. orden Uplästes t. o. m. orden ansett och upgifvit återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 558; memorialet är tryckt därstädes sid. 559.
272 Den 10 Juli 1812 hvilka Constit.
Utskottet såsom de tillförlitligaste ansett och upgifvit.
Hvilket skulle Herr Falhem till svar meddelas, i händelse han det åstundade.
Föredrogs Andra Fördelningens förslag1 i afseende på de Grundlagsfrågor, som till dess Beredning blifvit hänviste; hvaribland enl.
Protocollen för den 11 Junii och 7 Julii, till svar på Commerce Rådet Santessons Memorial om förändringar och tillägg i Riksdags Ordningen, rörande val af Städernas Riksdags Fullmäktige m. m.
Fördelningen föreslagit ett tillägg efter orden icke kallas i 14 § Riksdags Ordningen, hvilket nu af Utskottet fastställdes till följande orda-lydelse:
Vare sig till val af Elector eller Riksdagsman, skola dessa sedlar vara så inrättade, att den röstande derigenom icke utmärkes, hvarföre hvatje
Sedel icke må innehålla melån en hel röst, efter den i Staden antagne beräkningsgrund.
Herr Assessor Arosenius anhöll att i Constitutions-Utskottets betänkande öfver dessa ämnen, måtte införas, hurusom
Utskottet med förundran sett att helt annorlunda tillgått, hvarigenom händt att då voteringssedlarne gällt efter den röstandes åsatte fyrktal, har ändamålet med slutna sedlar förfelats.
Det är stridande emot ett fritt, öppet och med mogen öfverläggning beslutadt val, skulle föranleda vankelmod, och medföra värre följder än den att blifva yppad genom röstningssedel på ojemnt öretal.
I consequens dermed skulle den slutföljd kunna dragas att ingen röstägande finge underlåta att i -''alet deltaga, eftersom det vore en närvarande betaget att genom flera rösters lika fördelning uplösa deras verkan.
Den anmärkta olägenheten är af mindre vigt än imposition; och huru skulle den förekommas, då ett högt väl bekant fyrktal gjorde omröstningssedeln lika känd, som om han varit öppen aflemnad!
Herr Grefven och Ordföranden förmente att det föreslagna röstningssättet ej kunde förordsaka vankelmod, emedan den röstande genom rösternas fördelning, skulle borttaga sin egen vigt.
1 Stycket fr. o. m. orden Föredrogs Andra Fördelningens ... t. o. m. orden lag förbjuder återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 481 ff. 2 Jämför plenarprotokollet den 4 juni. ovan sid.
157 med där i not given hänvisning, samt beredningsprotokollen för 11 juni och 7 juli, ovan sid. 192 och 266!'
Den 10 Juli 1812 273 Herr Doctor Wijkman.
Jag har ännu flera skäl. att anföra till styrka för Utskottets beslut; de nemligen, att man i motsatt fall vore hindrad att dela sina röster och att votera på sig sjelf, hvilket ingen lag förbjuder.
Den af Fördelningen föreslagne ändring, vid slutet af 14 § Riksdags Ordn., af orden i Staden till i någon Stad blef likaledes af Utskottet gillad och antagen på det af Riksdagsmannen Lars Israelsson anförde skäl, att ingen
Stad eljest kunde med en annan förena sig om en af denna lagligen vald Riksdags Fullmägtig.1 Herr Assessor Arosenius: Ehuru Lars Israelssons anförande på mig gjort ett starkt intryck, kan jag likväl intet underlåta att emot nyssnämnde stadgande anmärka, det, genom 2ne eller flera Städers förenade val af en Riksdagsman, han ej får större rösträttighet, då det nu deremot blifver tillfälle för en intrigueur att, genast före en Riksdag, begifva sig till en liten Stad, låta välja sig till dess Fullmägtig och derigenom vinna en rösträttighet, som han eljest hvarken kunnat eller bordt erhålla.
Jag medgifver att denna menliga följd kan upkomma, men deremot är stadgandet med rätta grundadt på den principe att hvarje Stad har rättighet att afgifva särskild röst.
Fördelningens förslag att i 21 § Riksdags Ordningen måtte åberopas 14 § sålunda: till följe af 14 och 18 §§ bifölls; tillika med dess af styrkande af tillägg i 16 §.