Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid 120 skillingars erlades väl 7I Procent i stället för 6, men af desse afskrefvos 4 på räntan och 3’ i stället för 2 på Capitalet, så att , då exempel vis den , som nu redan erhållit ett Fastighets-Lån på 1,000 R:d , har att årligen betala 60 Rtd, skulle den , som hädanefter erliolle det, erlägga 30 Rtd i Silfver, I bägge fallen utgöi räntan a 4 Procent 40 Rtd i Sedlar, men 30 Rtd i Silfver kostade, vid 3 20 skillingars Silfver-värde , 75 Rtd; då i förra fallet alltså 20 Rtd afgingo på Capitalet , skulle i det senare 35 Rtd derå afskrifvas, och deruti består hela skillnaden; kunnande
Låntagarne häraf icke hafva den ringaste förlust, eller blifva underkastade någon agiotage.
Och är till stöd för detta förslag, hvarigenom de förut faststälde grunder icke rubbas, anfördt, att emedan fastiguets-Lånen , såsom stående , mera än något annat lägger band på Bankens operationer, samt icke tillhöra någon viss Glass, utan Utgå så väl på Hus i Städerne, som på Bruk och Landt-Egendomar, Låntagarne också böra företrädesvis bidraga till förstärkning af Bankens re ela - Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden,l ZlJ] ela Fond , och att för öfrigt enligt hvad erfaren heten visat dels Silfvermynt dels arbetadt* Silfver upplägges i större myckenhet, då Sedelmyntet är i fallande värde, och icke med Speciä inlöses , än då Silfret , såsom mynt, omlöper l allmänna rörelsen; vid hvilket förhållande någon sådan brist på Silfver ansets icke vara föc hand, som skulle verka ytterligare förlägenhet^ vid aprkaffandet af ifrågavarande inbetalningt».
Varande för öfrigt härvid framstäld nödvändig-] heten deraf, att en gång början må göras tilt beredande af en bättre ordning.
Om Bankens Silfver-fond aldrig ökes, kan ej heller Utvexlin. gen al Specie-mynt med framgång återtagas.
JLånutvägens begagnande eller icke beror af fritt Val , och den , som anser ett sådant liqVida-< tionssätt besvärligt , torde visserligen ej helleflj vara i serdeles behof af Fåne-biträdet, Men då meningarne, i afseende på detta* Uppgifne Förslag, varit delade, samt, vid anställd votering häröfver, Två Stånd Slädnät mot Tvål Stånd, så ankommer på Rikets Högloft.
Ständers^ omedelbara pröfning och afgörande, huruvida pä de Fastighels-Lån, hvilka föi åren 1819 och 1S20; komma att utgå, Tre Procent i Silfver skola, pä' sätt föreslagit blifvit, äriäggas eller ej, 2:o Odlings-Län.
Ständer änslögo Vid 18 i års Riksdag till Ödlings-Lån J00,000 B:d årligeril från och med 1815 till och med år 1820, mot Två Procents ränta och En femtedels årlig alf-* betalning på Capitalet.
Vid 1820 års slut upp-* går Odlings-Lån Capitalet till Goo,ooo R:d och.
Silläng till Rihf-St, Prat. 1817—18181 Sami, Ntr 29, 5«>j 218 Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden. derest den inflytande femtedelen får circulera för enahanda ändamål, blir årliga omsättningen 120,000 R.d.
Me-l en fullkomligare verkställighet af desse Iiåne-biträdens meddelande kunna de visserligen blifva af verklig nytta, och hafva i anse. ende till deras skyndsammare omlopp, företräde för fastighets !,anén, men utan den yttersta uppmärksamhet, hvilken bör vidtaga i sjelfva Orten där de skola användas, blifva de egentligen blott jen Discont-Utredning, till Ränte-foten utrnäikt förmånlig för dem, sorn deraf komma i åtnjutande.
Uti ett särskildt Betänka de har Banko-Utskottet närmare utvecklat detta ämne, hvarföre det här icke omständeligen vidröres.
Om det reglementariska erhåller nodiga rättelser, tillstyrka förenade Utskotten, att Odlings-fonden intill nästa Riksdag ekes med hvad på Fastighets !,ån i Capital-afbetalning ingär, från och meclår 1820.
På sådant sätt skulle från och med år 1821, såsom Odlings
Lån kunna utgå omkring 250,000 B:d årligen, blott genom circulation af de vid förra Riksdagen anvisade Fastighets- och OdlingsLåne-Capital, utan nya penningars lifgifvande. 3:0
Edn pä, Expariabla Metaller.
Uti ett särskildt Betänkande, i anledning af väckta Motioner, är Förslag uppgjordt till en reglering, sorn hellre, än att långt utsträcka belåningen på den färdiga varan, lämnar omedelbart understöd åt Tillverkaren, medelst ökadt Ceditiv för JernContoret , kvilket kan få uppgå till Sexhundrade Tusen Riksdaler. /[•.o'Lärl till Mannfact.ur Bonden.
Grunderiie for denna Lånrörelse blifva ock uti ett sär - Stöts- och Banco-Utskottens Betänkanden. 21 q skildt Betänkande utvecklade.
Emedlertid upptages tili (.»leni, i och för Näringarnes understödjande ‘ denna väg, ett nytt biträde af omkring 400,000 ]:l:d. 5to /Juneo Disccnten.
Denna liar nu i circnlntion ett Lån-belopp af Sex oc!i En half Millioner.
Med en femtedels afbetalning omfattas 1,300,000 Etti på Sex månader eller 2,600,000 R:d ärligen, utom
Lånen på allmänna Papper.
Härvid synes det ock till nästa Riksdag bura förblifva, likväl med iakttagande af hvad här nedan, rörande Filial Disconternes utredning, förekommer.
Utskottet afgifvec dessutom särskildt Betänkande, i afseende på yttet ligare- nödige befunne reglementarisk» Stadganden för denna Discont. 6:0 Byggnads Btriidel till Götlin Canal.
Här.’ om afgifves särsk i it! t Betänkande, hvarmedelst lillst yrkes, att detta Låne-bitrnde må fortfara, att utgå till ett årligt belopp af 300,000 R d, enligt 2! §. i 18 1 års Riksdagsbeslut. 7:0 Creditiven för Allmänna Mngdzins-Inrätningen Två Millioner, för hvilket biträdes fortfarande grunderne och vilkoren äfven uti serskilt
Betänkande komma att utvecklas. 8:0 Creditivrt till Riksgälds - Conto!ret, sorn blott är en omflyttning emellan de båda särskildta slagen af rnyni-represeritativer och icke
Viar någon verkan hvarken på Sedel-Capitalets belopp eller på Naringarne. Q;o Creditiven till de Tre Ditconterne äro de enda, som sedermera återstå utaf de förra dis— positionerne på Banken.
Discoriters utredande är särskildt Betänkande redan afgifvet g20 Stats- och Bunko-Utskottens Betcinkandent Resultatet deraf blir väl ett temporairt förskott af Banken för Assignationennes inlösen, inen verkan häraf är redan intagen uti Liqvidationen öfver hvarje Discont för sig, som lemnar på det hela till resultat, att, under perioden till nästa Riksdag, en successiv indragning skulle ske från Götheborgs Discont af R:d 400,000, ©ch från Götha Canals af circa - 1,000,000. tillsammans R:d i,4°o,ooo. så vidt den sednare Summan icke genom förluster på Discont-I.ån minskas; hvilken indragning, efter ilen antagne allmänna grunden, bör balanceras och åter utgå.
Dessa i korthet framstäldta särskilda föremål för Bankens nu varade verksamhet utgöra dess samband med allmänna Finance-väsendét TJtgående från den grundsats, att Sedelstocken skall till nästa Riksdag bibehållas vid sitt nu varande belopp, och afseende dervid tillika göras på den andel i representativa Myntet, som Discont-papperen intagit, följer nu i ordning, att framställa utslaget af förenämnda dispositioner, till ådagaläggande deraf, att någon indragning eller sä kallad strypning ingalunda asvftas, eller kan blifva följden af Regleringen, under det att Banken likväl tillika må göras verksam, icke, såsom det skulle kunna tydas, genom Cours-operationer, men för att bevara sina Sedlar möt ytterligare agiotage eller försämring; icke, att tillvägabringa ett posilift till ziffra och. år bestämdt stigande, men att åstadkomma den förbatring, sorn blir en följd af Sedlarnes större tillräcklighet , i den mon de återvinna den säkerhet och stadga, sorn utgöra grundvalen för Stats- och Banko-Utskottens Bettinkandeh. 2 2 i begreppet om Mynt, såsom varors måttstock.
Den slags förbättring af Sedlarnes förmånUga inflytande och verkan på n.iringarne, som skulle uppkomma af ett större fortroende man emellan, den större till räckligket, som för dem inträffade, da, genom ökad production, hvarje Riksdaler kommer att mäta ett större qvantum vara, än förut, det successiva uppbringande till ett större välstånd, sorn icke kan äga rum annorledes, än ganska långsamt; matte, långt ifrån att hos någon väcka farhåga, utgöra ett föremål för allas önskningar.
Då förenade Utskotten på dessa skäl och under nyssnämnde vilkor icke i någon måtto dela den fruktan för vådliga följder af en successiv Mynt-förbättring, som en och annan Medlem af Rik s-Stånden synes hysa, böra Utskotten derjemte ån ytterligare förklara, det Utskotten af samma grunder anse all, till så kallad Myntförbättring, derutöfver sträckt reglering skadlig; emedan den, beredd af misstaget att efter arithmetiska beräkningar behandla ämnen, som äfven bero af moraliska förhållanden, skulle leda till ett lika vacklande i motsatt riktning, sorn dessa åren ägt rum genom försämringen, och för Närings-företagen vålla en ganska vådlig osäkerhet, såsom ärfarenheten, både hos oss och i andra Länder, vid flera tillfallen visat.
Såsom en allmän grund anfages, att Diseontrörelseu, så utsträckt den de senare åren varit, verkat motsatsen af hvad sorn åsyftats, och sålunda blifvit skadlig för Näringarne, i stället att dem befordra-. 22 a Stat Sr- och Banko- U tskot tens Beläakandcn.
Det har ock derföre ansetts lämpligare, att lata de Lån-Biträden, hvilka kunna successive disponeras, hellre på annat satt, än i Discontväg, omedelbarligen komma Näringarne tillhanda.
För Ijand/-Egendomar och Lius i Staderue blifver genom Fastighets-Lånen Circulalions-Capitalet - R:d 6,200,000. deraf Fem Millioner tillhöra Landet. Magazins Directionens Crediti v af I!:d %,000,000. kommer äfven egentligast I, andt bruket tillgodo, och hvartill ytterligare hörer Odlings Låne-Fonden af minst 600,000
Rid, indi med tillökning af hvad på Fastighets-Lånen afhetales, derest sådant pröfvas nyttigare.
Dessa tillgångar for ian* det tillsammans mellan Sju och Atta Millioner.
För Jern- och Koppar-Tillverkningar med livad mera, sorn till Bergsbruket hörer, blifver först det eventuella Biträdet i Lampa éxportabla jEffecter omkring en Million eller något deröfver i medeltal för året, och vidare såsom Creditiv för Jern-Contoiret, en circulerande Summa of högst Sexhundrade Tusende Riksdaler, till* sammans En Million Sexhundrade Tusende a Två Millioner för denna Näringsgren.
Lån-Biträden, hvilka såsom Metall-Lånen, på kortare terminer lämnas till Näringarnes understöd, under det, att utbytet af EUecter, vare sig, i allseende till årstiden eller af andra tillfälliga o/saker är hindradt, äro for Mynt-väsendet af vida mindre vada, än stående Lån mot Mypothek af icke rörlig säkerhet ; trien äfven dessa, ehuru vigtiga och nyttiga, synas, då de i Papper lemnäs, böra med en viss varsamhet Stals- och Banko-Utskottens Belänkanden.
223 användas, emedan utbylet ofta stannar vid varor för consumtionen, då sålunda ingen representant af behållen product, det vill säga ingen reel penning, intager det rum, som för en tid fylldes af det sedermera återindragne Lane understödet.
Ett erfarenhets-bevis gafs i den delen icke länge sedan.
I följd af kriget och de våldsamma Förfatni. ngar emot Neutrales handel, sorn de krigförande Makterne hade vidtagit, kunde Sveriges förnämsta Export-Artiklar icke afsättas.
Flera näringar hade råkat i vanmakt.
De uppehöllo.3 vid en gnista af lif genom Bankens betydliga LånBiträden.
Ar 1810 var Bankens försträckning på Metaller högst,och utgjorde da omkring 2§ Millioner.
Den allmäna Freden öppnaiie åter utvägarne för pioducternes afsättning: de åte>fingo en del af deras rätta värde, och en Riks-vinst blef derigenom på det hela beredd; men som utbytet egenteligen stannade vid Consurntioris-Artiklar och betalning af äldre Utländsk skuld, så verkade denna vigtiga Export likväl en tillfällig förlägenhet i Pappers-circulationen inom Landet, i det, att 25 Millioner hastigt ingingo tiH Banken , i den mon de belänte Effecterne relaxerades och utskickades.
Om försträckningarne hade skett i metalliskt mynt, och följakteligen måst i samma mynt återbetalas, hade det genast varit uppenbart, att hela afkomsten af Exportene icke kunnat eller bort uti Consumtions - Artiklar läggas, utan att åtminstone någon del af det Silfver, som till Banken inbetaldes, måst af Exportens värde, till ärsättning i den Allmänna Rörelsen införas.
Nu , då understödet erhållits §^4 Stats- och Banko-Utskottens Betänk anden", J
Papper, blef raan icke genast varse den förlo* rade järnnvigten, utan Papperet dolde , äfven i detta fall , för någon tid, det verkliga tillståndet.
Sådant rättar sig likväl sjelft efter liand , och Papper ä'r ej otjenlig!, alt lifya arbetskraften, fasten det icke alltid och i alla fall är lika tjenligt dertill, sora metalliskt mynt ; ehuru visse , örn snan så må kalla dem, Idealister i Stats-Hushållningen sökt bevisa papperets allmänna användbarhet såsom mynt, äfven med företräde för ine* taljiskt, på skäl, sorn med all deras ahstracta rik* tighet, alltid blifvit af erfarenheten vederlagde, plen just emedan papper,, såsom mynt eller blott representant af mynt, innebär något idéalt, fordrar def en ytterligare varsamhet i behandlandet, För Manwfakturerne skulle
Bankens bi* träde komma att omvexla imellan 7 å 800,000 B:d , så att , då dertill lägges Manuufctur-Difcontens egen fond , en samfäld Tillgång af omkring ; ,300,000 R:d beredes.
Det visar sig häraf, att en skälig proportion mellan Uäringafnes delaktighet uti Allmänna Tån^anstalter bibebålles , helst, derest, i bptraektande tages , att om Jordbrukets Grund* Capital ät vida större, i förhållande till de Öfrige JJäringarnes, än desse sistnämnde bär Ifrågavarande Iiåne-aridelar, så är ock dess proÖHPt af helt olika användbarhet oell omsättningsfpoqvien inskränktare, Att Jordbrukets förlags-r kOPtnad är betydlig , vilja förenade Utskotten yisserligen icke bestrida, men, likasom Bruksfagrnes förlag och trefnad bero af Handelns liflighet, sä bpror ater Jordbrukets utaf Bergshand - Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden.
22 j teringens oell Slöjdernes tilltagande förkofran
J och den ena grenen kan ej tillhakasättas ,' utan att lidandet skall återfalla på de öfrige.
För dem alla gemensamt är Banco-Disconten tillgänglig.
I den nion hvarje Näringsgren kan inom sitt eget område hänvisas till erhållande af biträde, och circulationen af Discont-Lånen, genom ordning vid afbetalningaroe, blifver lifligare, skola också Diskont-fondens tillgångar finnas mera tillräcklige och medförastörre nytta, då Lånen i denna väg, enligt deras ändamål , på korrta terminer komma Närings-företag af alla slag till extraordinairet understöd.
Det vill synas, som skulle så vidt utsträckta biträden i Låne-väg, artificiell oppstaldte på förtroendet till en inrättning , soto tagit vigtig del uti verksamheten för Rikets unprätthälJandé i vådliga tidpunkter , och dess ti .kofrati j andra, vara alt hvad möjligen kunde fordras; qch de företag, som-med dessa anstalter, för (Jreditens befästande, icke kunna bestå, lara ej eller genom något annat medel kunna bevaras, utan skulle på sin höjd blott uthärda till än våd ligare utbrott på en annan tid.
Varsamheten bjuder, att, i afseende på Bänkens med verkan, uppdraga en skarp linie, pn oöfverstiglig gräns mot vidare försämring af dess belägenhet; men samma varsamhet gör lika angeläget, alt stanna der.
Den, sorn yr kar öfrerdrift i det ena eller andra, gagnar ej Fäderneslandet och näppeligen sig sjelf.
Dernäst förekommer till besvarande frågan om den verkan , som Planen för de Enskilde 226 Stuts- och -Banho-Utsiottens Betänkan/len.
D isconternes utredning skall medföra pä Creditforhållairdet i allmänhet , och huru vidt ett sådant infordrande af Lån, sorn denne Plan in. nefattar , kan äga rum, utan stora olägenheter för de gäldbuqdne?
Denna fråga är vigtig och kräfver noga öfvervägande.
Härvid anse förenade
Utskotten sig aldraförst böra erinra hvad redan blifvit anfördt, nemligen, att, vid beräkning af Sedelmyntets maximum , afseende äfven bör fästas på det rum , som
Discont-papperen bland representati verne intagit.
Götha Canal-Discont har utelöpande 3 procents Sedlar omkring 1 ,000,000. deraf blott en ringa Summa under X.ooo Ruis valeur.
Malmö Discont - 1,150,000. deraf de fleste under 1,000 R:ds valeur.
Discont - - 500,000. likaså under 1,000 Ruis valeur.
Tillsammans 2,650,000. som visserligen icke till hilla beloppet såsom mynt circulerat.
Men om likväl i det förhållande antages\hafva varit - - 2,000,000. jemte Assignationerne - - 800,000. så vöre Maximum af den Summa, hvarmed de enskilda Diskont - papperen verkat på ilötelseCapilalet, likväl icke fullt Tre Millioner.
Fordringarne på Afskrifnings-Rakning , af hvilka de publika Verkens intaga största andelen, hafva icke blifvit serskildt representerade.
Nu bör först erindras, att fri re Disconlernes misser edil, voro deras .Credit iver på Banken ic - Stals- och Banko-Utskottens Bettinkanden.
227 ke sa härd t Slitage, dä dessa Creditiver nu deremot finnas i allo med t agne.
Hela det belopp, sorn i sä måtto den Senare tiden sattes i omlopp, till Liqvid mot hvad som från Afskrifrtings-räkningen uttogs, utgjorde nya Penningar, sorn ökade Hankens Sedelstock.
Dlflere 11 ceri i dispositiotterne å DiscontCreditiven den 31 December 1815 mot den 31 December 1 8 t 7 är icke mindre, än 1,800,000 R:d.
Vidare anrnatkes , alt för Assignationerna skola nya Penningar förskjutas ; derigenom gar den räkningen jämnt upp.
Ytterligare förekommer, att af Statens medel äro på afskrifning i Götha Canal - Discont placerade emellan Lern och Sex Hundra Tusen Riksdaler, hvilka, jemte andra tillgångar böra användas, att den Förste (ltsie) nästkommande Julii inlösa Krigs-Committéens af RiksgäldsContoret accepterade inyisningar for Krigs-Sktilder till ett belopp af 900,000 R-d, som alltså väsendtligen underlättar allmänna rörelsen.
Läggas nu härtill de ytterligare föreslagne Creditiven för Jern-Contoiret och ManufacturDisconten, sorn böra sättas i rörelse successive, i den moa Discont-Obligationerne indragas, finnes lätt, att mynt-qvantiteten icke blir förminskad.
I öfrigt motvägas betänkligheterne i denna del af följande omständigheter. 1:0 Genom antagandet af en Firiance-plau; som afser stadgandet af Sedlarnes värde, erhålla dessa bättre credit och circulationen blir lifliga— re samt ray nt - qvantiteten sålunda tillräckligare, i den nion förtroendet återkommer.
2-0 De i rörelsen utkommande Discont-Qbligationer svara dessutom till fullo för de första '928 Stats' celi Banko-Utsiottets Betänkanden.
Två i Tre åren, så mycket heldre mot förra Discont-pa; peren, som Obligationer nu u(gifvas äfven för hvad förut stått på Afskrifnings-räkning och således icke circulerat. 3:0
Bör förmodas , att , i följd af DiscontReglerings-planen t mycken
Discont-skuld varder öfverflyttad till enskilt stående Skuld. 4:0 Torde höra eftersinnas , att hvad Discont-Gäldenäierna inbetala, icke blir skrinlagdt, utan utgår i samma förhållande till andre Medborgare, som äro Fordrings-ngare , och hvilka, vid återkommen liflighet och ordning i Jordbruk och Näringar, under saknad af tillfällen till serskilda speculationer å penningar , ellet att k tinna dem, när sorn helst, disponera och emedlertid beräkna 3 Procents ränta, skola finna deras egen fördel kräfva, att penningen till förmon för idoghete. n i circulationen återbringa. 5:0
I den mon någon afbetalning på Bankens Fordringar för Discont Creditiven ingår , böra tillika Näringarnes ställning och behof af understöd tillses; i hvilket ändamål , och enär Banko Styrelsen får till pligt , att iakttaga Rörelse-Capitalets jämna bibehållande, det ock bör vara nämnde Styrelse ålagdt, att de sålunda ingående medlen i Diseont-väg återutgifva. 6:0
Genom belåning å publika Papper samt större liflighet i Banko-Discontens öfrige RårtJ. iqvider skall visserligen den lättnad beredas, som i möjligaste måtto förekommer förlägenhet vid ifrågavarande Skulders afbördande ; och böra slutligen Riksgälds-Contoirets Fullmägtige, hvilka erhålla Ofver-styrelsen af de serskildte
Disconternes utredning, kunna få sig öppet lent; Stats- celi Banlo-T7ts\cttms Retänhandtn. 229 nadt, att, sedan afbetalningar å Lån ingått, i den mun som Liqviderne med Disconterne* erikilde Fordrings ägare dem påfordra, da efter den allmänna ställningens kraf rätta sina vidaie införd, ringar af Discont-Låner., så att Medborgares förlägenhet icke må ökas , enär full säkerhet för en successiv återbetalning kan lemnäs.
Om man sedermera jemnförer alla dessa beredda lättnader med
Discontförbindelsens ordalydelse af ovillkorlig betalning senast inom Sex månader , lärer billigt vis icke kunna anföras, att Gäldenärernes möjligaste upprätthållande blifvit åsidosatt.
Dessutom, hvad voro väl de ifrågavarande D isconterne näst före den förleden höst inträffade händelsen? voro de mera Fåne-verk efter deras primitiva inrättning, eller kunde deens vidare blifva det ?
Snarare kunna de i deras då befintliga skick liknas vid en Capitalist , som ämnar flytta ur Landet , och derföre, på hvad vilkor som helst, utan allt undseende med andra , blott söker realisera sine Fonder.
Disconterne nödgades härtill , fastän af annan orsak, Dessa, rörde sig med andras Penningar , sorn nu af ägarne återfordras.
Sålunda hafva ju isconterne den sednare tiden icke utlånat , utan blott utkräft Penningar, och om fortfarandet af sådana Institutioner har man ingen anledning att vara så mun.
Enär derföre, i fråga om regleringen af de enskilde Disconterne , anmärkning göres , att man föreslår borttagandet af Inrättningarne , som äro vigtiga för det Allmänna , så, och jemte det i bufvudsaken aldrig lärer kunna bestridas, det de i deras utvidgade 2$o Stais■ och Banko-Utskottens Betänk anden. skick varit skaili i ge , icke nytiige, gäller derå för öfrigt till svar , att de redan i sjelfva verket voro borta , och att det enskildt.i lörtroeridet till dem är så alldeles för'oradt, att det icke kominer tillbaka, och att det, må handa, ej heller hör uppmuntras, att på den vägen återkomma.
Må ännu en gång i minnet få återföras , al f, utom' Banko-Cred itiven, hvilka egentligen voro ämnade till Reserv-Fond, rörde
Disconteine sig lind enskildes eller andre tillfälligtvis der placerade medel mot Tre Procents ranta.
Isär man nu alitsa trier än en gång hörer Tre
ProcentsinfHtiningen tillskrifvas en väsendtlig andel uti penninge-oredan och förlägenheten, men tillika hörer
Discontemes fortfarande, såsom hittills, yrkas vara nödvändigt, har man svårt, ali icke deruti finna en motsägelse.
Här ofvan är föreslaget, att Banko-Creditiven skola förblifva i Discont-rörelsen: öfver de enskildes penningar kati man ej disponera: opinionen afgör ovillkorligen, att
Disconteine under en så beskaffad form, som de hittills haft, med påraknad rörelse genom enskildes penningar, icke vidare kunna fortfara, och utvägens bibehållande för en sådan placering af Fontler anses icke ens vara nyttig; det är ju derigenom redan, så tillsägandes, af sig sjelf afgjordt, att förklarandet af dessa
Diskonters fortfarande skulle vara ett tomt ord utan all verkan, sä vida det sträcktes utöfver hvad har blifvit föreslaget, nemligen, att rörelsen för den tiel, som utgöres af Creditiven på Banken , må fortfara.
Härefter återstår blott den fråga: huruvida Drovincial-Discont-Inrättningar skulle å nyo till - Stats- och Bunto-UtsiottensBaänianéert.
231 ■skapas, funderade på nya Sedlar från Banken? och detta hafva Utskotten trott sig böra , på förut anförde skäl, afstyrka; anseendes vida fördelaktigare, att hvad i Lane—väg utlemnas , kunde på ginare sätt komma Närings-ldkare tillhanda.
Deremot vilja Utskotten gerna medgifva, att, till undvikande af omgång och svnrig. heter i Liqviderne, det kunde blilva nyttigt, att J/iqvidations- Contoir funnes i Götheborg och Malmö, som emottogo Handlingar och besörjde omsättningar m. rn., hvilket
Utskotten anse böra blifva föremål för det reglementariska förslaget sedan de allmänna gunderne blifvit prcfvadeoch Rikets Högloft.
Ständer deras beslut derut in nan stadgat.
Häruti innefattas nu ilen egenteliga Lånoch Credit regleringen, sorn förenade Utskotten ansett böra gälla imellan denna och nästa Lagtima Riksdag.
Väl återstå ännu några speciella frågor, såsom, angående Biträden för Hjelmare Sluss-Verk, Söder Telje Canal, Gymnasii byggnader i Skara och Calmar, med flera mindre föremål för understöd af Banken, hvilka uti Calculen älven förslagsvis upptagas och medverka, att ballancera Sedelstockens belopp inom de utstakade gränsorne, men äro ej af den vigt att de i allmänna Finance-planen derutöfver erfordra något serskildt rum.
Förenade Utskotten gå nu alltså, att framlägga den sednare delen af ämnet , eller den , som angår medel till beredande af Stadga i myntets värde, i sammanhang med förenämnde reglering till Näringarnes vidmakthållande och förkofran.