Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter det Stats-Utskottet öfver detta Förslag inhämtat Riksens Ständers Fullmägtiges i Riksgälds Contoiret yttrande, samt derefter under öfvervägande tagit hvad bade med och emot Herr Linströms Motion blifvit anfördt, har StatsUtskottet funnit, huruledes, då RiksgäldsContoiret är inrättade endast till Liqviderande af Rikets gäld och således med tiden må kunna upphöra och försvinna, det icke skall vara lämpeligt att derstädes införa befattningen med Hufvud-Uppbörden. af Statens ständige intrader, hvarförutan deremot förekomma åtsiillige betänkligheter, i afseende på den rubbning sådant skulle medföra uti nu faststälde ordningen för Stats-betjtyrelsen på det hela, och den sat#manblandning af .Lagstiftande och Verkställande Mag' tens åtgärder, som derigenom uppkomme, och hvilken med grundlagen ej står att förena; hvar - Stats-Utskottets Eetänkanderié *73 före Stats Utskottet, som ej eller kan inse nyttan eller behofvet af den ifiågastälde förändring,’ men för öfrigt finner att densamma skulle åtminstone till en början förorsaka större StatsUtgifter, ansett sig böra omförmäldte Förslag,' såsom 'oanvändbart, vördsammeligen afstyrka.
N:r 288.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde Anmärkningar vid dess yttrande, angående Gott ländska National- Beväringcns aflöning.
I anseende till gjorde Anmärkningar vid StatsJ
Utskottets den 7 nastledne Maji afgifne yttrande, angående Gottländske National-Beväringens aflöning, har Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln Sterremitterat detta ämne till Utskottets åtgärd.
Men, sorn berörde Utlåtande är bifallit af de öfrige 3:he Stånden , nemligen: af Högvördige 1’räste-Ståndet den 16, af Vällofi. Bor-’ gare-Ståndet samma dag och af Hedervärda Bonde Ståndet äfven den 16 nästledne Maji, samt frågan alltså likmätigt 6g.
Regerings-Formen är afgjord; så kan densamma till någon ytterligare handläggning nu icke upptagas; hvilket Utskottet skolat vördsarrjjpieligen anmäla.
Stockholm den 4 Junii 18x8. 1734 Stats-Utskottets Betänk anden.
N;r 289.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande i anledning af gjord anmärkning i fråga om medels anslående för Elementar -Scholan i Askersund. Q u»m Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 25, Högvördige Präst-Ståndet deri 21 och Hedervärda Bonde Siandet den 19 sisth Maji, bifallit Stats-II tskpttets utlåtande af den 12 i samina månad öfver Herr Borgmästaren Norströms Motion om understöd af Statens Medel för Elementar-Scholan i Askersund; och denne fråga allisa, likmätigt 69 §. i Regerings-Formen, är afgjord; sa kan Utskottet ej till handläggning upptaga de lios Vällofl. Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande; inea får sådant vördsammeligen tillkännagifva.
Stockholm den 4 Junit 1S18.
Nrr 290.
Utlåtande} i anledning af gjorde Anmärkningar vid dess Betänkande, angående Eäro-Verkens förbättring.
"Vid Stats-Utskottets den 24 sistl.
April afgifne Utlåtande, angående tillökte anslag i Spannemål till Eönernes förbättrande vid de Allmänna Schola?- och Eäro - Verken hafva Anmärkningar blifvit gjorde hos Hedervärda Bnnde-Standet, sorn derföre återremitterat detta Stats- Utskottens Betänk anden'. i 7 3 5 ämne till Utskottets åtgärd ; men, som de 3:ne öfrige Stånden, nemligen: Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 4 och Högvördiga PrästStåndet den 2 samt Vällofl. Borgare-Ståndet den 16 sisth Maji bifallit Utskottets yttrande, samt ärendet alltså, enligt 69 §. i RegeringsFormen är afgjordt; så kan någon vidare handläggning deråt icke lemnäs; hvilket Utskottet vördsammeligen får, anmäla.
Stockholm den 4 Junii i8r8« 291.
Ständers Stats-Utksoits Utlåtande\ i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Academice- med flere Hemmans föreslagne försäljning till Skatte. (jetiom Proföeolls-Ufdrag af den 23 sistledne Maji, har Hedervärda Bonde-Ståndet, i anledning af åtskillige Anmärkningar, återremitterat frågan, angående Academi®- Domkyrko- Wisingsborgs Scho!se-Gods.
Präbende- Annexe- och ad piös usus an slagne Hemmans, jemte Militiae Boställens försäljande'till Skatte: hvaröfver StatsUtskottet, den nästföregångne, sig yttrat; och, som de öfrige Respective Riks-Stånden, under, den 16 i samina månad, bifallit Utskottets Utlåtande, hvadan frågan, likmätigt 69 §. i Regerings.
Börtnen, redan är afgjord, har Utskottet r7 36 Stats-TJtskottets Betanhanden'. skolat sådant, till svar uppå återremissen, vördsammeligen anmäla.
Siänders Stats .
Utskotts Utlåtande f i anledning af Rikets Högloft.
Ständers till Stats- Banco- och Riksgälds Verkens öfverseende förordnade Revisorers Berättelse 0111 Riksgälds-Verket, i den elef som angur det ander sistnämnde Verk lydande General- Assistance-Contoir; såsom ock öfver de hos Riks-Stånden väckta Motioner i samma ämne.
Ständers till Stats- Bancoi och Riksgälds-Verkens öfverseende senast församlade Revisorer hafva uti deras under den ig nästledne November till Rikets Höglofl.
Ständer afgtfne ocii till Stats-Utskottet remitterade Berättelse om Riksgälds-Verket anfört, huruledes af den anledning, att det under sistnämnde Verk lydande General-Assistance-Contoir, sedan Lönerne derstädes, vid 1815 års Riksdag, blifvit förbättrade, icke kan uti dess nuvarande skick, med den senast bestämde Fond af 200,000 R:dr -Banco underhållas, utan betydlig förlust för Riksgälds Contoiret, fråga hos Revisorerne blifvit väckt om vidtagande af någon föränd) ing tued forstberorde Contoir, men att, då, för upP" Stats-Utskottets Betänk anden. 17 37 rättandet af något förslag härtill, ärfordrades en vidlyftig och noggrann undersökning om Inrättningens föremål, beskaffenhet och organisation, den Revisorernes inskränkta tid, sorn måst delas åt mera angelägne och magtpäliggande förrättningar, icke kunnat medgifva, Revisorerne mast låta bero dervid, att blott anmäla förhållandet till Rikets Höglofl.
Jemväl äro Motioner, rörande General-Assistance-Contoiret, inom jme Riks-Stånd väckta och till Stats-Utskottets åtgärd remitterade.
Ridderskapet 'och Adeln har Herr Gustaf Grönhagen föreslagit, att räntan å Lin i General-Assistance-Contoiret skulle nedsattas så lågt, som möjligen ske kan, och endast så stor Ränta tagas, som oundgängligen ärfordras, så väl till Räntans betalande å Fonden, som ej bör öfverstiga 4 å 5 procent, som äfven till Tjenstemärmens och Betjeningens aflöning, jemte öfrige till Verket hörande Utgifter.
Hos Vällofl. Borgare-Ståndet har Herr G.
Abrahamsson i sammanhang med dess väckta Förslag örn Numer - Imtteriets upphörande, yttrat, att, då General -Assistance - Contoiret icke med fördel kan tillitas af någon annan, än den, som stulit sin pant, anser Herr Hulphers Inrättningen, såsom i flera afseenden skadlig, åtminstone icke nyttig, icke böra för Statens räkning vidare underhållas.
Hos Hedervärda Bonde-Ståndet har Riksdagsmannen från Östergöt iliand Anders Joachimsson, uti dess Motion om Numer-Lotteriet, äfvert satt i fråga General-Assistance Contoirets indragning 1738 Stars-Utsiotfers Betiinkandcn. eller skiljande från allt sammanhang rrte<^ Staten eller Riksgälds - Contoirets nu varande för hållande.
Utom det Stats-Utskottet inhämtat
Fu hnägtiges i Riksgälds - Corifoiret Utlåtande öfver förenämnde hos ReVisorerne väckta fråga, har Utskottet sökt förskaffa sig alla upplysningar uti ämnet, sorn möjligen kunnat erhållas.
Af Herrar Fullmägtiges Utlåtande befinnes, att afsigten med General -AssKtance Contoiieis inrättande, efter hvad Kongl. Majus Nådiga Privilegium och Reglemente af den 2 October 1772 utvisar, varit den, att, sorn större deen af Hufvudstadens Innevånare icke kunde begagna sig af de Författningar, sorn tid efter annan om publika
Lån blifvit utfärdade, och dymedelst oftast utsättas för Ocker, som de strängasie Lagar icke förmå fullkomligen afböja, så länge andre tjenlige
Lån - tillgångar saknas; så skulle Allmänheten vid detta Verk betjenas med större och mindre Fenninge - Lån emot underpant, ej mindre af Guld och Silfver, än all annan 'lös Egendom.
Till vinnande af detta ändamål, pröfvades Fonden för Inrättningen böra bestå af Femton Tunnor Guld, som indeltes på Sex Tusen Ac* tier, hvardera på 750 D:r Kopparmynt, hvaraf Kongl. Maj:t och Kronan antog sig
Tre fjerdedelarne at private Interessenter.
Lån ineddeltes på kortare tid, än Ett fjerdedel» år, eller pa längre, än Ett halft år, och betalnings-ferminen fick endast en gång och det till blott hälften af den lid, Pant-Sedeln innehöll, förlängas; och, Stals-Utskottets Betänkanden, 1739 om Panten icke kunde, vid förfallo-tIden, inlö. sas, blef den genom Auction försåld.
— Vilkoren för Låns undfående utstakades till Sex procents årlig Ränta, och en, i afseende på erforderliga kostnader till aflöning och Verkets underhåll, för nöd^> ansedd provision, sorn i följande gradation betaides, nemligen af Lån ifrån 13 Daler Kopparmynt, såsom de minsta, till och med ion D:r, 4 procent, ifrån too D:r till och med 500 D:r, 3 procent, 'ifrån 500 till och med 3000 D:r, 2j, procent, och ifrån 3000
Lånet gjordes på kortare eller längre tid, men blef sedermera år 1773, såsom för högt tilltagen, nedsatt, för de minsta Lånen eber uti första Classen ifrån 4 till 3, eller med En procent, och för de öfrige, Classerne med En half procent.
Inrättningen icke någon afkastning utöfver aflöning och omkostnader; hvarföre, och på det Delsgarne åtminstone måtte hållas skadeslöse för deras instuckne Capital, General-Assistance.
Contoiret tillodes rättighet, att upptaga
Lån mot Tie procent och dem fört äntå mot Sex procents Interesse; men, då, till följd af Riksens Höglofl.
Ständers vid 1792 års Riksdag tagne Beslut, all Discontering, med undantag för Kongl. Commerce-Gdlegii Manufactur-Discönt, tillegnades Riksgälds Contoiret, och General-AssistanceContoirets Bolag derigenom blef urståndsatt, att fortsätta Lorabard-Imättningen på de från dess 174° Stats-Utskottets Betänkanden. början lagde grunder, sa mäste denna Inrättning, jämlikt Riksens Höglofl.
Ständers vid samma Riksdag meddelte Förordnande 5/ öfvertagas af Riksgälds-Contöiret.
Vid 1803 års Revision af Riksgälds-Verket , upptäcktes flera oordnin«ar uti WerieralAssistance-Contoirets Förvaltning, sorn den tiden var anförtrodd åt en Directeur ; i anledning hvaraf en ny organisation ansågs nödvändig, enligt hvilken 3:ne öfver-Commissarier tillförordnades, att, under Herrar Fullmägtiges i Eiksgälds-Contoiret uppsigt, emottaga Förvaltningen af Verket under gemensamt ansvar.
Ränta och provision af En procent pro anno för Rån af 100 till 1000 R:dr, och af ' procents provision för Rån af 1000 R:dr och derutöfver skulle meddelas å Utländske rudimaterier och inhemske så kallade Manufactur-Ti 11 verkningar.
2tne år derefter eller vid Revisionen åe 1805 förordnades, att den såkallade förfallo pro* centen, hvarmed alla till Auction förfallne Panter voro belagde, skulle försvinna och provi-* sionen ytterligare nedsättas, så att, efter nu gällande Författningar, innéhålles, vid Råus beviljande, med undantag af de här ofvan omförmäldte
Rån, mot underpant af Utländske rudimaterier och Inhamske Manufactur-Tillverkningar, Sex procents ränta, beräknad efter Ranetiden, och uti provision, antingen J,ånet meddelas på längre eller kortare tid.
För Rån af 40 sk. till och med 2 R:dr •— 1 proc. — — a R dr 4 sk. — 5 R:dr2 8sk. — 2 dito. Stats-Utskottets Betänk anden.
I74i — —> 5 R:dr 3 2 sk. — 27 Rtdr 3 2 sk. — 2-*- d:o — — aSR:dr— —165 R.dr—• —2 dito. — — 170 Rtdr-*— —550 Rtdr—• —bi| d:o -— — 560 Rtdr— —• 980 Rtdr— —1 dito.
För Rån af 1.000 å q000
Rtdr innehåiles i ett för allt Sju och En half procent efter Råntiden och för Rån af 2000 Rldr och deröfver likaledet
Under tiden och allt intill år 1816, då Rönförbättringen tog sin början, har Verket drifvits, örn icke med någon betydlig vinst, åtminstone utan förlust; Men för åren lgiöoch 1817 hafva Utgifterne öfverstiga inkomsterna sålunda, att förlusten yarit:
Ar 1816 - - - R;dr 12,810: 22. 1. — 1817 - — 13>83(J: 1 7- 4- Med anledning af gjorda framställningar; huruvida General - Assistance - Contoiret, utan hänsigt till den penninge - vinst eller förlust, sorn dess underhållande kan medföra, uppfyller sitt egentliga ändamål, och om icke Inrättningen är mera, skadlig, än nyttig, får Stats-Utskottet, med skyldig aktning för andras olika öfvertygelse, häröfver yttra sina egna tankar.
Att den öpna tillgång på Rån, som General-Assistance-Contoiret ärbjuder, kan föranleda till missbruk, och att härigenom stulet eller annat orättfånget gods lättare kan undangömmas, är en följd af sjelfva Inrättningens beskaffenhet, som icke medgifver någon sådan undersökning, som, vid Råns meddelande, vanligen kan och ber äga rum; Men Utskottet hyser likväl den öfvertygelse, att General - AssistanceContoiret i det hela är en Inrättning, sorn med. 1742 Stats - Utskottets Bettini anden. fördel
Van begagnas af Hufvud-Stadens mindre bemedlade och Fattiga Innevånare, helst Utskottet icke kan instämma uti det omdöme, att General.
Assistance - Contoiret egentligen skall tillitas, endast af den brottslige, lättjefulla och. misshushållare!).
Uti en Folkrik Hufvud-Stad skall, i förhållande till Folknumern, alltid finnas ett större antal personer af alla classer , sorn genom sjukdom eller andra olyckor , utan eget förvållande, försattes i belägenhet, att för tillfredsställandet af högst nödvändiga behof, hvilka kunna vara relative till hvars och ens serskilda ställning i Samhället, söka penniqge-understöd:
Och for desse nödställde mäste ju General - Assistance-Contoiret alltid vara en välgörande Inrättning, då de der, utan besvärlig omgång, kunna med säkerhet vinna undsättning, och såmedelst undvika, att antingen till ytterligt vanpris försälja en husgeråds persedel eller annat god») eller ock- tillita ockrare om Lån och blottställas för deras oskäliga preyerier. —•
Den, som anfort ror sin pant åt General - Assistance- Contoiret, kan dessutom vara trygg, att den derstädes icke vanvårdas eller forstöres, och att, om den, efter för fallotiden, skulle gå. till försäljning å Auction, det blifvande Öfverskottet hålles honom tillhanda, så framt han, till dess utbekommande, inom Natt och år, efter försäljningsdagen, sig anmäler.
Med stadgad öfvertygelse derom, att General-Assistance-Contoiret, oansedt allt hvad det samma kan förås till last, är en för HufvudStaden oumbärlig
Inrättning, skulle Utskottet Stats Utskottens Betänka riden.
174 3 likväl icke .kunna erkänna någon Staten å i ig. gande skyldighet, att denna Inrättning, af hvil. ken endast Hufvudstadens Innevånare äro uti. tillfälle att sig begagna, med.
Statens skada och förlust underhålla.
Imedlertid är saken nu uti sådant skick, att en hastig indragning af General-AssistanceContoiret skulle för Staten åstadkomma en myc. ket större årlig förlust, än den, Staten hvarje af de nästförflutne 2tne åren fått vidkännas, enär Stats - Utskottet anser det icke böra kunna komma i fråga, att, vid Inrättningens upphörande, Lönerne skulle fråntagas deri ordinarie Betjen ingen.
Efter det för nästledit år 1817 fastställdte pris på Spannemål, besteg sig ordinarie aflöningen, utom Pensioner, till R:dr 33,392: 24 sk.
Erno, hvilken utgift kunnat till en stor del bestridas med vinsten af Låne-rörelsen.
Således, och om, vid en skeende reduetion af Inrättningen, Ordinarie Eönerne skulle komma att uppbäras på Expectance •
Stat, så lange och intill dess deras innehafvare antingen kunna flyttas eller befordras till andre Tjenster med motsvarande Eoner, eller ock med döden afgåf* skulle allt hvad som till Expectänter utbetalas blifva en ren årlig förlust.
Vid detta förhållande, har Stats-UtskotteC trott, att, vid denne Riksdag, icke bör fattas något bestämdt och ovillkorligt beslut om General-Assistance-Contoi rets blifvande öde; utan att åtgärderne nu endast böra rlgtas på anie hufvudsakliga föremål, det ena, att, genom en förändrad Reglering af Utlåningen med hvad der-; a 744 Stäts-Utskottets fietänhanden'. till hörer, salta vinna en jemnvigt emellan inkomster -och utgifter, så att Inrättningen i det närmaste ina kunna bära sin egen kostnad; och det andra, att bereda och grundlägga Inrättningens framtida upplösning på ett sätt, som för Staten blir minst betungande, i händelse denna upplösning skulle beslutas, sedan resultatet af den nya regleringen med någorlunda tillförlitlighet hunnit utrönas.
I förstnämnde afseende, har ett Förslag af He rrar Fullrr.ägtige blifvit uppgifvit, att, å ena sidan, utan rubbning uti nu varande Goritroller, genom en förändring vid utlåningen och inlösningen ocii deraf förmodad förminskning uti göromålen, kunna, vid yppande ledigheter, indtaga åtskilliga Tjenster och Befattningar; och såmedelst bespara Verkets utgifter till aflöning; Och å den andra, att genom någon förstärkning af den förut af Herrar Fullmäktige sjelfve bestämds Fåne-Fond samt fastställande af Sex Procents Ränta och Två Procents Provision för samtlige Lånen, och följaktligen äfven för de större Lånen, hvilka, enligt hvad ofvan är anfördt, hittills erhållits mot lindrigare afgifter, än Lån på mindre Summor, bereda en tillökning i Verkets Inkomster.
Detta Förslag har ä det hela förekommit Utskottet val grundadi, men Utskottet har, lika roed Herrar Fullmäktige, måst erkänna svårigheten, orri icke omöjligheten, att i förväg kunna med säkerhet beräkna följderne och verkriingarne af dessa föreslagne anstalter.
Och, då det är endast af tiden och erfarenheten, sorn verkliga resultatet skulle kunna förväntas, är Stats-Utskottets Betitnkandeni 1'745 Utskottet af den tanka, att det må öfverlemnas åt Herrar Fullmäktige, att låta besörja utlåningen vid General - Assistance - Contoiret efter de reglementariska föreskrifter, som Herrar Fullmäktige, med afseende på omständigheterne, kunna pröfva lämpligast stadga, och att det sedermera må ankomma på Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco- och Riksgälds-Verken ^ att nödiga rättelser och förbättringar härutinnan föreskrifva.
Utskottet anser, likväl följande restrictioner härvid böra af Rikets Högloft.
Ständer ovilkorligen stadgas, nemi. i:o
Att tillökningen uti den af Herrar Fullmäktige senast bestämde Låne-Fond af Två Hundra Tusen Riksdaler Banco icke får öfverstiga Femtio Tusen Riksdaler samma mynt, så att större Summa, än Två Hundra Femtio Tusen Riksdaler Banco, icke får på en och samma gång vara använd i Lån-rörelsen. 2:0
Att till införsel eller nyttjande förbudne varor eller persedlar icke få, såsom panter i General-Assistance-Contoiret emottagas. 3:0
Att högre Ränta, än Sex för Hundra om året och Två Procents Provision å Lånebeloppet, hvilken Provision, jemte Räntan, vid Lånets meddelande eller omsättning, innehålles, icke få beräknas.
1 Härförutan, och på det General - Assistance-Contoirets upplösning, i händelse den framdeles af Rikets Högiofl.
Ständer skulle beslutas, må kunna med minsta möjliga gravation för Staten, i anseende ti l Expectance-Löneme, för sig gå, har Stats-Utskottet skolat tillstyrka, Ijikang till Riks-St.
Prot, igij-igiS' y.dc Sami, N:r *19. **ti i74 6 Stats-Utskoltets F.etänkanden. att Herrar Fullmäktige erhålla föreskrift, att tills vidare, och intill nästa Riksdag, endast efter provisionella förordnanden låta förrätta de Tjenster, hvilka nu äro eller framdeles kunna blifva ledige, så att de för sådans Tjenster anslagne Höner, vid tjenstgöringens upphörande, ovilkorligen komma att indragas.
Detta allt underställes vördsamligen Riket* Höglofl.
Slutligen, och till upplysning om förhållandet vid General-Assistance Conioiret nästledit år 1817, bifogas Ofver-Commissariernes härom till Herrar Fullmäktige afgifne Berättelse Ditt. A., och får Statg-Utskottet härvid tillkännagifva, att de hos Öfver - Commissarierne hällne Protocoll till och med nästledit års slut blifvit af Utskottet granskade, och att något vid dem icke varit att erinra, Äfvensom Utskottet öfversett samtlige Departementer och Förvaring* - rummen vid General - AssistanceContoiret.
— Den vid General-Assistance-Contoiret för år 1816 afslutade Kufvud-Bok med dertill hörande verificationer har väl blifvit till Stats - Utskottet öfverlemnad, men osäkert är »huruvida Utskottets tid, som måste delas åt andra göromål af mera vigt, kan medgifva någon revision af nämnde Hufvud-Bok.
Hvilket Stats-Utskottet äfven ansett sig böra hos Riket* Höglofl.
Ständer vördsamligen anmäla.
Stats-Vtskottets Betänkanden. 1747 Afskrift.
A. Ödmjukt Memorialf Underteicknade få härmedelst i ödmjukhet afgifva sin vanliga Ars - Berättelse oin GerieralAssistance - Contoirets tillstånd och förvaltning för nästledit år 1817.
Förskotts-Summan till Forn bard - Rörelsens bedrifvande var vid årets början 1 $0,000
R:dr och under årets lopp hafva ytterligare 40,000 R.-dr blifvit reqvirerade, som jemväl Herrar Fullmäktige behagat låta anordna, så att Riksgälds-Conioirets hela Förskotts-Summa utgjorde vid årets slut, enligt Räkenskaperne, 220,000 R-.dr B;co; men, när derifrån afdrages 1816 års Brist: 12,810 R:dr 22 sk. 1 rist. och 1817 års B r i-s t 13,839 R:dr 17 sk. 4 rist., eller den förlust, som under nämnde tvänne ^år inträffat, tillsammans utgörande 26,649 R:dr 39 sk. 5 r:st.; Så är Förskotts - Summan rätteligen för närvarande 193-35° Hulr 8 sk. 7 r:st.
Hä utaf hafva för utlåningen frän och med 146,000 till och med 160,000 R:dr på en gång kunnat användas, och funnos uti slutet af sistledne
December månad utelöpande för Hombard-J-iån 152,05g R:dr 24 sk. och för Martufactur - Fån 9,550 R:dr, eller inalles 161,60g R:dr 24 sk.
Uti Ränta och Provision har influtit af Hombard-Hånen - 19,836: 38. 9. och' af Manufactur-Fånen - 476: 35. 5. såsom Extra Revenue - - 3 7 9: 39* 7* och Auctions-Kammarens afkastning «... 4.705: 3> i* Summa R:dr 85,398; 20. 10. 1748 Stats-Utshottets Beidnkanden.
Deremot har för aflöning med Pensioner inberäknade blifvit utbetala - 35,568: 41. 6.
Till Skrif-materiaier, Tjus, Ved och öfrige omkostnader - - 2,981: 5. 5. och Stockholms Stads andel af ordinarie Auctions-provisiorien 687: 39. 3.
Summa R:dr 39,83-»: 38. -2. Hvaraf befinnes, att 1817 ars Brist utgör, såsom förut är omnämndt, 13,839 R:dr 17 sk. 4 rist.
Göromålen hafva ifrån Verkets första Inrättning alldrig uppgått till den höjd och myckenhet, som förledit år; 133,754 stycken Lån äro .expedierade, 101,718 stycken
Lån löste, 55,473 stycken Lån omsatte, och 24,387 stycken Panter hafva blifvit lefvererade till Auctions-Kammaren, hvarest 11,598 af dessa sistnämnde likväl blifvit före Auction utlöste.
Under Contoirets tillslutning vid Midsommarstiden blefvo de anbefallte generelle
Inventeringar uti alle förvarings-rummen verkställde» hvarvid icke någon anledning till oredor eller, underslef försports.
Att Contoirets Em bets- och Tjenstemän, så väl sorn ock Betjeningen, användt yttersta bemödande, för att kunna fullgöra sine trägne och an»varsfulla åligganden, anse Öfver-Coininissaiier7 Stat-TJtsbottets Betänkanden: *749 ne sig pligtige till deras beröm slutligen anmäla.
Stockholm den 31 Januarii 1818» P. A•
Heijderich. O. Lönberg. G. Bjurström.
Lika lydande med Originalet betygar Fr.
N:r 293.
Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådig Remiss af f. d. Commissariens i Riksgälds - Contoiret C. f. Lanells ander duniga ansökning om återställande af försäten tid samt understöd af Riksgälds-Contoirets medel. P VVenom Remiss af den ai sistledne Mars har Kongl. Maj:t i Nåder behagat till Riksens Ständers Stats- Utskott öfverlemna f. d. Commissariens vid Riksgälds-Contoiret Carl Johan Lanells underdåniga ansökning, att Kongl. Maj:t, nied återställande af Fatalierne hos Rikens Höglofi.
I afseende på frågan om fatalierne, andrager Lanell, huruledes han, okunnig örn Riksens Ständers Justitias - Ombudsmans befattning, skall »edan den 2 sistledne Januarii till Herr Justi-: Stats-Utskottets Retiinkanden. tias-Ombudsmannen och Commendeuren Friherre
Mannerheim ingifvit en beskrifning öfver det oskyldiga lidande, Lanell, såsom inblandad uti den år 1800 hos sedermera afledne Casseuren i Riksgälds Co*htoiret M.
Tavelin yppade* Brlance, skall öfvergått, iren att Herr Friherren och Justitiae-Ombudsinannon, på den grund, att honom icke tillhörer att taga befattning med redan afgjorda mål,, öfverlernnat Lantlls Skrift till Stats-Utskottets Ordförande, som ej skall tilltrott sig, att densamma föredraga, enär uti arnnet någon motion hos Riks •
Stånden icke blifvit gjord.