Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta bar ock medfört, att lugnet, åtminstone för Ögonblicket, åter inträdt; men då för dess vidare befästande erfordras en strängare vaktgöring, än som skäligen kan fordras, eller under någon längre tid fullgöras af den i hufvudstaden, såsom ständig garnison, förlagda truppstyrka, hvilken redan under flera på hvarandra följande nätter måst förblifva under vapen, har Kongl. Majit sett
Sig föranlåten att låta inkalla trupper af indelda arméen, till förstärkande af hufvudstadens garnison.
Sig lill denna årgärd uppmanad äfven af angelägenheten att afböja hvarje försök från illasinnade personer alt störa fri heten i Rikets Ständers öfverläggningar, har velat om hvad sålunda förelupit och tillgjordt blifvit, Rikets Ständer härmed i nåder underrätta: förbi i fvande Kongl.
Majit Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra, OSGAR. /.
F. Fåhraus.
Utdrag Kongl. Mnj:ts Nådiga Skrifvelse, No 77. 17 Utdrag af protokollet öfver Civil-ärenden , hållet inför H. M. Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den 2/ Mars 1848.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihrej Statsråden:
Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe , Warn , Friherre G yllen gr anat, Faxe och Fåhreeus. Chefen för Civil-deparlementet, Statsrådet Fåhreeus, uppläste ett, på nådig befallning uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående åtgärder i anledning af inträffade oordningar i hufvudstaden j och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagd t, i nåder gilla samt förordna att nådig skrifvelse, i enlighet med samma förslag, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex prolocollo B. W. von Printzencreutz.
Itih till B.
Prot. 1847 1848, 1 Sami 1 rffd. a; Haj t 3 STOCKHOLM, ecksteinska boktryckeriet, 1848.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 7S.
Nio 78. 1 Ank. till Exp.-utsk. den 31 Mars, kl. 7 e. m. Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott om behofvel af medel till bestridande af kostnaderna för den, i anseende till inträffade oordningar i hufvudstaden, inkallade garnisons-förstärkning.
Uti nådig skrifvelse af den 21 i denna månad, har Kongl. Maj:t gifvit Rikets Ständer tillkänna, hurusom Kongl. Maj:t, till betryggande af ordningen och lugnet inom hufvudstaden, hvilka under de förutgångna dagarna varit störda, samt med afseende jemväl på angelägenheten att afböja hvarje försök af illasinnade personer att störa friheten vid Rikets Ständers öfverläggningar, funnit
Majit har visserligen för afsigt att minska denna förstärkning, i den mån sådant utan våda för lugnets och säkerhetens upprätthållande kan ske, och har redan nådigst förordnat, att tre bataljoner infanteri och två sqvadroner dragoner skola till hemorten återgå, men dels har truppernes sammandragning och hitmarseh redan medfört kostnader och dels måste sådana ytterligare uppkomma, så länge förhållandena göra en förstärkning af den ständiga garnisonen nödvändig; och då för betäckande af dessa kostnader erforderlig tillgång saknas inom de medel, som för närvarande finnas lill Kongl. Majits nådiga disposition, har Kongl. Majit härmed velat af Rikets Ständer i nåder äska ett kreditiv af Etthundra Femtio Tusen riksdaler banko, att i mån af behof till berörda utgifters bestridande anlitas.
Majit förblifver Rikets Ständers Slats-utskott med all Kongl, nåd och ynnest välbevågen.
OSCAR, Gust. Peyron.
Prot. 1847 $ 1848. 1 Sami. 1 Afd. 22 Haft. v 1 2 Kongl. Majäs Nådiga Skrifvelse, N:o tS.
Utdrag af ‘protokollet öfver ett landtförsvars-ärende, hållet inför Nans Majit Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 2?
Mars 1 848-- När var ande:
Hans excellens, justitie stats-ministern, herr grefve Posse, Hans excellens, stats-ministern för utrikes ärendena^ herr friherre thre Stats-råden t friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Waern, Friherre Gyllengr Ornat, Faxe, Fåhreeus.
Stats-rådet och chefen för Landtförsvärs-depattemehtet friherre Peyron yttrade 1 underdånighet:
Enär Kongl. Majit, på sätt — <— — — — — — — —- — hemställde likväl depårtements-chefen i underdånighet, att, som dels truppernas sammandragning och hitmarsch redan medfört kostnader och dels sådana måste ytterligare uppkomma, så länge förhållandena gjorde en förstärkning af den ständiga gar* nisonen nödvändig, men för betäckande af dessa kostnader erforderlig tillgång sak* nades inom de medel, som för närvarande funnes till Kongl. Majits nådiga disposi* tion,- Köngl.
Majit måtte af Rikets Ständer i nåder äska ett kreditiv af Etthundra Femtio TuSen riksdaler banko', att i mån af behof till dessa Utgifters bestridande anlitas.
Och behägade Kongl.
Majit, Uppå stats-rådets öfrige ledamöters Underdåniga tillstyrkande, denna departefnents-chefens underdåniga hemställan i nåder gilla och bifalla.
Uppläste dépärtements-chefen till justering ett, i enlighet med nu fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Majits nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott i förevarande ämne 5 hvilket förslag $ sådant det finnes detta protokoll bilagdt, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 79. 3 Kongl.
Majit fann godt, jemväl uppå stats-rådets underdåniga hemställan, i nåder gilla, med befallning, att, i öfverensstämmelse dermed, nådig skrif, velse till Rikets Ständers Statsutskott skulle under denna dag expedieras.
Ex protocollo ./. Ax.
Nm 79.
Ank. till Exp.-utsk. den 6 April, kl. 10 f. m.
Med anledning af nu för handen varande allmänna politiska förhållanden och i öfverensstämmelse med 54 § regeringsformen samt 28 § riksdags-ordningen, äskar Kongl. Majit af Rikets Ständer, att ett hemligt Utskott må af dem utväljas.
Utdrag af protokollet öfver civil-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i stats-rådet å Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Hans excellens herr justitie statsministern grefve Posse, Harn excellens herr stats-ministern för utrikes ärendena, friherre Ihre, Stats-råden i Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, 4 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N.o 80.
Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhraus.
Chefen för civil-departementet, stats-rådet Fåhraus uppläste ett, på Kongl. Maj:ts nådiga befallning, uppsatt förslag till Kongl.
An k. till Exp.-Utsk. den 17 April, kl. 10 f. m.
Kongl. Maj:ls nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående förordnande af en statsråds-ledamot, i afseende på handläggningen af vissa i riksdag s-ordning ens 36 och 42 §§ omförmälda riksdags-ärenden $ Gifven Stockholms Slott den 10 April 1848.
Majit vill härmed gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan stats-rådet m. m. friherre O. W. Stael von Holstein, som varit i nåder förordnad att under innevarande riksdag utöfva den befattning med riksdags-ärenden, som, enligt 36 och 42 §§ af riksdags-ordningen, en ledamot af statsrådet tillkommer, numera blifvit utnämnd till justitie-råd, Kongl.
Majit i nåder förordnat stats-rådet, riddaren af Kongl. Majits nordstjerne-orden Nils Fredrik Wallensteen att förrberörda befattning utöfva.
Datum ut supra. OSCAR. J. F. Fåhraus.
K 3 Utdrag af protokollet öfver cir il-är enden, hållet inför Hans Maj;t Konungen i stats-rådet å Stockholms Slott den 10 April 1848.
Fåhraus och Wallensteen.
Sedan .
Majit denna dag till justitie-råd i näder utnämnt stats-rädet m. m. frih erreStael von Holstein och bemälde friherre i följd deraf kommer att upphöra med utöfvandet af den honom, under den 16 November sistlidet år, i nåder uppdragna befattning med riksdags-ärenden, hvilken, enligt 36 och 42 §§ i riksdagsordningen, en ledamot af stats-rådet tillkommer, behagade Kongl. Majit, uppå stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder förordna stats-rådet N. F. Wallensteen att nämnda befattning utöfva 5 hvarom skrifvelse till Rikets Ständer, i enlighet med ett af departementschefen uppsatt förslag, som nu af Kongl.
Ani;, till Exp.-Utsk. den 26 April, lil. 6 e. m. Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, angående upplåtelse af en, förra skogvaktare-bostället Fridened Brogården tillhörande, jordrymd, till plats för skolhus åt Frideneds församling inom Skaraborgs län; Gifven Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Hos Kongl. Majit hafva Frideneds socknemän af Fröjdereds pastorat inom Skara stift i underdånighet anhållit, att, som de beslutit att, i stället för den alltför in - 1 6 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 81. skränkta lokai, hvilken nu är till skolrum och bostad för skolläraren begagnad, uppbygga ett fullkomligen rymligt och ändamålsenligt nytt skolhus, men härtill ingen socknen tillhörig plits funnes att tillgå, Kongl.
Majit måtte i nåder tillåta socknemännen att för kommande tider, till berörda skolhusbyggnad, jemte boningshus samt ladugård och trädgårdsanläggning för skolläraren i Frideneds socken, få, emot den årliga afgäld, som kunde pröfvas rättvis, disponera en, till indragna skogvaktare-bostället Fridened Brogården hörande, i midten af socknen väl belägen, plats om 28 4/10 kappland, hvilken nuvarande arrendatorn af nämnda boställe äfven förklarat sig villig att till omförmälda ändamål afstå 5 varande denna underdåniga ansökning, så väl af konsistorium i Skara, som ock af Kongl.
Majits befallningshafvande i Skaraborgs län, med underdåniga förord beledsagad.
Dess och rikets Kammar-kollegium att öfver denna ansökning, efter vederbörandes hörande, afgifva underdånigt utlåtande, har bemälda kollegium, i skrifvelse den 6 innevarande månad, med öfverlemnande af t. f. chefens för skogs-institutet underdåniga yttrande i ämnet, upplyst, att ifrågavarande hemman Nio 2 Fridened Brogården om 1/2 mantal i Frideneds socken och Vartofta härad af Skaraborgs län, utgjort skogvaktareboställe, intilldess detsamma genom Kongl, brefvet den 22 December 1837 förklarats icke vidare vara för någon skogs- och jägeri-betjent behöfligt, samt att hemmanet sednast blifvit genom kontrakt af den 30 Oktober 1845 på 24 års tid, räknade från midfastan år 1846, emot en årlig arrende-afgift af 17 tunnor 16 kappar spanmål, upplåtet till löjtnanten, friherre H. H. von Essen, af hvilken detsamma ännu innehafves.
Med anledning häraf och enär härvid tillika förekommit, dels att nyssbemälde arrendator medgifvit afsöndring af den till skolbyggnader afsedda plats, utan att derför under sin arrendetid fordra ersättning, dels ock att merberörda jordrymd är af ringa värde, såsom bestående af 24 1/10 kappland ovanligt stenbunden hårdvall samt 4 3/10 kappland sankvall, har Kongl. Majit, på grund af stadgandet i regeringsformens 77 §, velat hos Bikets Ständer föreslå, att nämnda plats, till 28 4/"10 kapplands rymd, må för det uppgifna nyttiga ändamålet, utan någon årlig afgäld, från berörda utarrenderade hemman afsöndras och till Frideneds församling upplåtas, i hvilket afseende den gjorda ansökningen med tillhörande handlingar nu till Rikets Ständers Stats-utskott öfverlemnas.
Majit förblifver Bikets Ständers Stats-utskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSCAR. S. A. Munthe. kongl.
Majus Nådiga Skrifvelse, N:t> Si. f bidrag af protokollet öfver finans-ärenden, hållet inför B.
M. konungen i statsrådet å Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Närvarande t
Hans elcellens justitie statsministern herr grefve Posse, Hans excellens statsministern för utrikes ärendena., herr friherre Ihre, Stats-råden t Friherre Stael von Holstein> Munthe, Friherre Peyron> Silfverstolpe* Friherre
Gytlengränal* Faxe och Fåhreeus.
Öepartements-chefen, stats-rådet Munthe föredrog i Underdånighet följande: 9:0i Kongl.
Mäjits befallningshafvandes i Skaraborgs län underdåniga skrifvelse af den 21 Maj nästlidet år, med öfverlemnande af Frideneds sockneboers, utaf Skara konsistorium Och Kongl. Mäj:ts bemälde befallningshafvande förordade underdåniga ansökning örn jordafsöndring från f. d. skogvaktare-bostället Fridehed Brogården i Skaraborgs län till plats för skolhus i socknen-, i hvilket inål Kammar-kollegium, *“fter Vederbörandes hörande, med Utlåtande inkommit.
Majit, som, på grund af hvad sålunda blifvit i ämnet anfördt och upplyst* för
Dess del fann något hinder icke böra möta för afsöndrande från skogvaktare-bostället Fridened af 28 2/5 kappland till plats för skolhus i Frideheds socken* förklarade Sig, i följd häraf, vilja om medgifvan* de af en slik afsöndring hos Rikets no församlade Ständer, medelst skrifvelse till Stats-utskottet* göra nådig framställning.
Ex protocolio Erik Ljungstedt» 8 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 82.
Ank. till Exp.-Vtsk. den 26 April, kl. 6 e. m. Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-ulskott, i fråga om ersättning till handels- och sjöfarts-fonden för förskjutne medel till slafvarnes friköpande å S:t Barthelemy $ Gifven Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Efter emottagandet af Kongl. Maj:ts vid sistförflutna riksdag aflåtna nådiga skrif-, velse, med serskilda upplysningar och förslag i och för lifegenskapens afskaffande å S:t Barthelemy, anmälde Rikets då iörsamlade Ständer, uti härå meddeladt svar: att, då de personer, hvilka å ön S:t Barthelemy egde slafvar, icke kunde, utan förnärmande af enskild rätt, beröfvas de fördelar, som dem genom slafvarnes egande tillskyndades, så framt icke lämplig ersättning lemnades, slafvarnes försättande i frihet endast genom utfärdande af ett påbud alltså ej heller kunde ega rum; att det emellertid, enligt Rikets Ständers åsigt, vore oförenligt med både mensklighetens bud och nationens anseende att låta frågan om slafveriets upphörande å denna under Sveriges krona lydande besittning förfalla, sedan densamma en gång blifvit väckt, och att Rikets Ständer fördenskull tagit under serskildt öfvervägande de tvenne utvägar, guvernörs-embetet å ön uppgifvit för möjligheten att, utan förnärmande af slafegarnes rätt, bringa förslaget i verkställighet nemligen: den ena, hvarigenom med ett anslag i ett för allt af 97,320 spanska piaster, slafvarnes frihet skulle kunna genast och på en gång beredas, och den andra, enligt hvilken emancipationen endast småningom och i den mån tillfällen yppades till inlösen af slafvar lill lägre pris skulle ega rum, och hvarför kostnaden beräknats till 10,000 piaster årligen under 5 år, eller tillsammans 50,000 piaster; att Rikets Ständer, vid pröfningen af dessa förslag, funnit det sednare, eller det, som afsåge slafvarnes friköpande efter hand, i flera afseenden ega företräde, enär slafvarnes försättande i frihet på en gång eller i massa skulle icke allenast medföra betydligt större utgift för staten, utan ock såsom innebärande en hastig rubbning i förut varande förhållanden, kunna framkalla vådor och olägenheter jemväl för slafvarne sjelfva, hvilka, under deras förut af egarne helt och hållet beroende ställning, icke varit i tillfälle att förvärfva sig de vanor och egenskaper, som erfordrades för att i fria tillståndet bereda sig utkomst, och följaktligen, så framt ej förberedande åtgärder vidtogos för betryggande af deras framtid, kunde, efter frigifvandet, komma att befinna sig i olyckligare belägenhet, än dessförinnan; att för öfrigt, såsom ett i detta afseende verksamt medel, hvarigenom såväl en vtter - Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse,
N:o 82. 9 en ytterligare minskning i statens påräknade bidrag kunde beredas samt rättvist företräde lemnäs de slafvar, hvilka sjelfva ville medverka till återvinnande af sin frihet, som ock den egna omtankan för framtida bergning hos dem erhölle en nyttig väckelse, borde, så vidt ske kan, för slafvarnes frigifvande bestämmas det vilkor, att staten icke helt och hållet bestred kostnaden derför, utan att de, som ville komma i åtnjutande af denna fördel, må föranledas att äfven sjelfva, i någon, om än ringa mån, dertill bidraga; att på grund häraf och då således hela kostnaden icke kunde på förhand med säkerhet beräknas, lämpligast syntes, att dessa medel icke annorlunda anvisades, än till nästa riksdag, då efter sig företeende omständigheter och de förändrade förhållanden, som emellertid kunde inträffa, Rikets Ständer blefve i tillfälle besluta om anslagets fortfarande, med oförändradt, tillökadt eller minskadt, belopp; samt att Rikets Ständer, för deras del, ansågo en summa af 10,000 spanska piaster årligen, under tre år, böra af handels- och sjöfarts-fonden, under förbehåll af framtida ersättning till samma fond, ställas till styrelsens öfver ön S:t Barthelemy disposition emot redovisning, att användas till slalvars å nämnda ö friköpande, hvarvid likväl qvinnor och barn samt män, som sjelfva till friköpandet bidraga, borde ega företräde.
Sedan, med bifall till hvad Rikets Ständer sålunda föreslagit och beslutat, Kongl.
Majit i nåder anbefallt för verkställigheten deraf erforderliga åtgärder, hvartill bland annat hörde slafvarnes värdering genom en för detta ändamål å ön nedsatt komité, Jdefvo, under sista hälften af år 1846 och vid början af år 1847, af de å ön befintliga slafvar, hvilkas antal, enligt folkräkningen förstnämnda år, uppgick lill 523 st., 358 personer, efter hvardera åsatt värde, friköpte dels genom ofvannämnda å handels- och sjöfarts-fonden anvisade 30,000 spanska daler, dels genom slafvarnes egna bidrag.
Då härefter endast 165 slafvar återstodo att friköpa och guvernören å ön hos Kongl. Majit anmälde, att ett obestämdt uppskof med desses lrigörande kunde föranleda till icke allenast ökade ersättnings-anspråk hos slafegarne, ulan äfven billig oro hos de qvarvarande slafvarne, jemte ett spändt förhållande emellan de förre och de sednare, ansåg Kongl.
Majit åtgärderna för lifegenskapens afskaffande å ön desto heldre böra utan afbrott fullföljas, som ett lika iakttagande af allas rätt sådant fordrade; och Kongl. Majit, som tillika inhemtade, att handels- och sjöfartsfonden kunde utan olägenhet anlitas om ytterligare förskott för berörda ändamål inom den dertill förslagsvis beräknade kostnadssumma, beslöt på grund häraf och sedan framställning jemväl blifvit gjord om afsättande af slafvarnes egna bidrag till en understödsfond för i behof stadde, till arbete oförmögne, frigjorde slafvar, att å handels- och sjöfartsfonden anvisa nödiga medel ej mindre till de återstående slafvarnes Bih. till R.
Prot. 1847 Sf 1848. 1 Sami. 1 Afd. 22 Iläft. 3 10 Kongl.
Efter det sålunda en ytterligare summa af 17,200 spanska daler blifvit, i och lör merberörda angelägenhets afslutande, af handels- och sjöfarts-fondens tillgångar ställd till guvernörs-embetets disposition, med föreskrift tillika att, medelst å ön utfärdad allmän kungörelse, bestämma en preskriptionstid af högst en månad, inom hvilken alla slafvar, som utöfver det redan uppgifna återstående antalet, 165 st., möjligen kunde finnas å ön, borde till värdering och friköpande anmälas, har, efter utbetald ersättning till egarne för nyssnämnda 165 slafvar och sedan den utsatta preskriptionstiden med den 9 Oktober förlidet år gålt till ända, utan att någon vidare anmälan om slafvars friköpande egt rum, slafveriet å S:t Barthelemy, genom samma dag, i Kongl.
Maj:ts namn, af guvernören utfärdad, högtidligen proklamerad, kungörelse förklarats för alltid afskaffadt och ej vidare tillåtet.
Enligt hvad de från guvernörs-embetet inkomna uppgifter samt värderings- och qvitterings-listor utvisa, har värderings-summan för hela det friköpta slafantalet, 227 af man- och 296 af qvinkön, eller tillsammans 523 personer, uppgått till 47,158 spanska daler, hvaraf egarne dock eitergifvit 114 spanska daler, så att endast 47,044 spanska daler behöft för ändamålet utbetalas 5 hvaremot såsom serskild utgift tillkommit beloppet af värderings-komiténs omkostnader, 156 spanska daler.
Då slafvarnes egna bidrag, hvilka tillsammans belöpa sig till 2,364 spanska daler, på sätt ofvan omförmäles, blifvit afsatte till en fond för understödjande af sådana frigjorda fattiga slafvar, hvilka befunnits af sjukdom eller orkeslöshet oförmögne att sig försörja, utgör således statens uppoffring för åstadkommande af ifrågavarande, af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer beslutade, förändring, en summa af 47,200 spanska daler, eller jemt det belopp, som å handels- och sjöfarts-fonden blifvit för ändamålet förskottsvis anvisadt; och vill Kongl. Majit, jemte det de handlingar, som närmare redovisa för användandet af dessa medel, nu varda Rikets Ständers Stats-utskott delgifna, hafva till Rikets Ständer öfverlemnat att bestämma, huruledes handels- och sjöfarts-fonden, som, enligt hvad konvoy-kommissariatet uti skrifvelse den 31 sistlidne Januari i underdånighet anmält, fått, för omförmälda summas tillhandahållande i London, vidkännas en utgift i svenskt banko af 119,760 r:dr 19 sk., må fördetta förskott erhålla ersättning.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 83. 11 Utdrag af protokollet öfver finans-ärenden, hållet inför H. M. Konungen i stats-rådet å Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Närvarande :
Hans excellens justitie stats-ministern herr grefve Posse, Hans excellens stats ministern för utrikes ärendena, herr friherre Ihre.
Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Friherre Gyllengranal, Faxe och Fåhraus.
Repartements-chefen, stats-rådet Munthe, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, i fråga om ersättning till handels- och sjöfarts-fonden för förskjutna medel till slafvarnas friköpande å S:t Barthelemy.
Maj:t behagade, jemlikt slats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörd förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att nådig skrifvelse skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer* Stats-utskott afgå.
Ex protoeollo Erik Ljungstedt.
STOCKHOLM 1848, lios J. A. Walldén.
Mangi, Maj/ti Nåd, Skrifstil», Avo SS, l N:o 83.
Änk. till Exp. Utsk. den 3 Maj, kl. half 3 c, m.
KONGL. MAJ:TS nådiga skrifvelse lill Rikets Ständer, med förslag lill ny Riksdagsordning, jemte en dervid fogad serskild artikel, äfvensom, i sammanhang dermed, till ny Regeringsform; gifven Stockholms slott d. 1 Maj 1848.
Medelst nådig skrifvelse den 12 November 1847, öfverlemnade Kongl. Majit, vid början af denna riksdag, till Rikets Ständer det förslag till Svenska Nationalrepresentationens ombildning, som blifvit utarbetadt af den serskildta komité, hvilken, med anledning af Rikets Ständers underdåniga framställning, blifvit för detta ändamål af Kongl. Majit tillsatt. — linder förklarande af Sin nådiga vilja att åt allt hvad med denna rikets angelägenhet hade gemenskap, oafbrutet egna synnerlig uppmärksamhet, yttrade Kongl. Majit, vid detta tillfälle, Sig jemväl hysa den förmodan, att Rikets Ständer skulle åt densamma lemna den lugna och oväldiga pröfning, som fosterlandets sanna väl och sakens vigt kräfde.
Majit har sedermera förväntat, att denna stora samhällsfråga, sorn under nära fyratio år utgjort ett föremål för nationens allt mera stegrade deltagande, skulle kunna hos Rikets Ständer vinna den snara utveckling och lösning, som densamma påkallade.
Rå likväl den stridighet i åsigtcr, rörande hufvudgrunderne för ombildningen af representationen, som länge varit rådande, äfven nu vid behandlingen af frågan visat sig fortfara på ett sätt, som aflägsnat hoppet att på denna väg få den till ett efterlängtadt slut befordrad, har Kongl.
Majit, för att, i den ordning grundlagarne föreskrifva, fortskynda frågans afgörande, samt derigenom söka förekomma söndring inom landet och tillvägabringa den endrägt, som ensamt kan emot yttre flender och inre oro gifva staten styrka till lugn utveckling och förkofran, ansett Sig af konungslig pligt uppmanad att låta utarbeta och lör Rikets Ständer härmed till grundlagsenlig behandling framlägga förslag till sådan ombildning, så väl i afseende på val af folk-ombud, som på sättet för dessas sammanträde och verksamhet.
Detta förslag till ny Riksdagsordning är, i enlighet med tidens och samhällsutvecklingens fordringar, byggd t på den grundsats, att representanterne skola af folket utses medelst samfälda val.
Genom antagandet ef denna grundsats skulle den nuvarande ståndsindelningen samt all sjelfskrifvenhet till utöfvande af riksdagsmannakallet upphöra.
Då Kongl. Majit nu inför Riksståndens sjelfskrifne eller valda Bih. till B.
Prot. 1847 och 1848. 1 Sand. 1 Afd. 23 Haft. 1 9 Kongl. Majus Nåd.