Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ränta, ocb a procents provision, denna gren af utlåningen nästan alldeles afstannat.
Att återbringa densamma i gång liar Utskottet trott böra försökas derigenom, alt provisionen å Manufaclur-Lånen så jemnkas, att desamma blifver för Allmänheten mera begärlige; heldst desse Lån, om de endast få upptagas på större Summor, medföra den fördel för Verket, att de inbringa ett större räntebelopp med mindre sysselsättning för Betjeningen, än om enahanda Ränta skall uttagas af flere Lån på mindre Summor.
Hvad sjelfva Årbetsmethoden beträffar, lärer någon ändring i nu gällande stadganden, i afseende på Panters värderande och nya
Låns meddelande icke böra vidtagas, heldst, för betryggande af Verkets säkerhet, den strängaste Controll bär - 6j6 St a ts-U t s ko 11 ets Betänkan den. vid är af nöden; hvadan och dä de Lånesökandes behof af en skyndsam undsättning icke eller får lemnäs ur sigte, Utskottet funnit det icke vara fran detta håll, sorn skäl skall kunna hemtas till tjenstemanna personalens förminskning; Men deremot synes, vid de nu brukliga omsättningar af Lån, en tids ödande omgång ega rum, hvilken medför allt lör mycken sysselsättning för Betjeningen.
Omsättningen behandlas nemligen alldeles som nya Län, enär Panten skall hvarje gång framtagas, ånyo värderas och ny Pantsedel utfärdas, m, m.
Lånen kunde få prolongeras, endast medelst en stämpels påsättande på förra pantsedeln, utan att panten behöfver röras från förvaringsrummet, så skulle denna anstallt otvifvelagtigt medföra en minskning i arbetet, och sålunda bereda möjligheten till minskning äfven i tjenstemanna personalen; hvarförutan derigenom lill någon del kunde vinnas besparing uti kostnaden för papper och tryckning af nya pantsedlar.
Dessa äro de förändringar i afseende på Låne-Rörelsen, hvilka Utskottet trott sig böra tillstyrka.
Men då äfven andra förslag hos Utskottet varit i fråga, borde en framställning af desse, tillika Stats-Utskottets Betlinkanden 6nj med de skäl, sorn emot deras antaganden hos Utskottet förekommit, U;ir böra finna ett rum.
Det har blifvit föreslaget, att LåneTerminerne, som för närvarande äro arne, den ena på 3 och den andra på 6 månader, borde förändras till En oell bestämmas till ett helt år, så att alla
Lån beviljas endast på ett års lid och omsättningarne deremot alldeles upphörde, med rättighet för Låntagarne, att när sorn heldst få lösa sin Pant, och emot vilkor att vid Lånets meddelande 6 procents ränta, räknadt efter år, innehållas blott för 3 månader, jemte 2 procents provision, att lika ränta och provision för lika tid, eller nya 3 månader, beräknades och god [gjordes Conloiret om panten ej löstes förr än i 4;de, 5:te eller 6:te Månaden:
Likaledes för nya 3 månader, om panten löstes i ■yrde 8;de eller ryde månaden, samt attoni ej utlösning skedde inom årets slut, eller sisi i4 dagar derefter, panten ovilkorligen borde genom Auction försäljas, då utom omförmäldte obetalde räntor och provision, vanlig Auctions-Provision af Försäljnings-Summan tillika skulle godtgöras Confoiret.
Ö78 S t a t s-Ut s k o Ite t s B et ii n ka n de n.
Men ulorn det detta förslag grnndar sig på den olli 11 iga princip, att den Låntagare, sorn icke löser siri pant på jemn 3 /nånaders förfallodag, skall under den tid, soln förflyter emellan iidösningsdagen och nasta förfallodag, betungas med ränta och provision för det Lån, som han sålunda redan betalt, förekommer härvid, alt utiåkningen och uppbörden af denna ränta och provision samt Controllen derå, skulle medtaga mycken tid, enär det är att förmoda, att vid denna, såsom vid andra Lån-Inrältningar, Låntagaren begagnar den längsta möjliga tid, innan Lånet återbetalas; äfvensom det vöre en förlust för Verket, i så målto, att icke hela räntan afdrages, vid Lånets meddelande, samt alt Conloiret således kunde för inånga
Lån få ränta på ränta i g månader, under hvilken lid Räntebeloppet lage ofruktbart, i stället för att blifva ett Räntegifvande Capital, om det vid Lånets meddelande innehålles, hvilket åter, hvad års-lånen beträffar, skulle alltförmycket nedsätta sjelfva Låne-Summan.
Fråga bar äfven förevarit, att bestämma minsta Låne-Snmman från 4° lill i R:dr 16 sk., och den högsta, med undantag för Guld, Silfver och Prastiosa, till Stats -U tskoltets B e t ä n k a n cl e n.
Ö^g 3oo R:dr.
Det förra anser likväl
Utskottet innebära en orättvisa emot den mest nodsta ide, sorn skulle lemnäs ulan hjelp, om den erbjudna panten icke funnes ega det erforderliga högre beläningsvärdel.
Det sednare åter synes medföra en förlust för Conloiret, emedan, om panten ar af större värde, och i förhållande derefter belånas, en högre Ränte-inkomst ulan ökade göromål bert des.
Emot de så kallade Reqvisitionerne, eller Låntagarens rättighet alt till försäljning å Contoirels Auctioiiskammare reqvirera Panter, sorn icke öro förfdlne, har likväl blifvit anmärkt, att de skola leda till missbruk af Inrättningen, till oordningar, samt ett oblidt omdöme om Conloiret och dess Betjening.
Men då desse Reqvisilioner tillskynda Conloiret betydlig inkomst, samt om än missbruk och oordningar dervid egt rum, desse synas böra kunna genom Styrelsens åtgärd lörekommas eller rättas, så torde desse Reqvisitioner äfven böra få fortfara.
Under den tid af \/\ dagar, som, efter hvarje Låns förfallodag, panten skulle ligga oförsåld, eger Låntagaren lätt att vid Inlösnings- Contoirrt emot erläggande 6So
Sta ts-Utsk o t tets Be t änkan Jen. af vanlig Åuelions-provision inlösa sin pant.
Att denna Lösning hädanefter måtte få verkställas vid Auctions-kammaren, har sluleligen blifvit föreslaget; Men då sådant icke skulle medföra någon ökad inkomst för Verket och det måste vara aldeles likgiltigt, vid hvilket af dessa
Departements detta göromål förrättas, så lärer skäl lill ändring härutinnan icke eller förevara.
Ehuru det förekommer Utskottet såsom otvifvelaktig!-, alt, genom de föreslaglie förändringarne i Lånerörelsen, en och annan tjenst skall kunna aldeles indragas, sa anser Utskottet likväl icke lämpligt, att i detta afseende nu meddela spicielle föreskrifter, hvilka höra grunda sig på en mera praclisk kännedom af göromålens art, än den Utskottet varit i tillfälle att inhemta.
Utan har Utskottet trott det höra öfverlemnas å] Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, att, efter vederbörandes hörande, i denna del nödiga förordnanden meddela, i enlighet med hvad derom vidare kommer alt stadgas.
Ut - S tats-TJ t sko Hets Betänk anden. 68 r Utskottet liar iiu uppgifvit, luiru, efter Utskottets omdömen, med General-Assistan<fé-Cöntoiret bör förhållas till nästa Riksdag.
Eli annan fråga är den, om General-Assistance-Contoiret då skall ovilkorligen upphöra eller ej.
Härvid liar Utskottet erinrat sig, att denna Inrättning i mera än 5o år varit för Hufvudstadens Innevånare tillgänglig, och att de som i synnerhet densamma anlitat, tillhöra eli Medhorgafe-Class, hvilken icke är i tillfälle alt begagna sig af de Allmänna Låneutvägar, sorn i öfrigt förefinnaSi Utskottet hyser ock deli öfvertygelse, att saknaden af denna Låneanstalt skulle för de mest behöfvande bland Allmänheten medföra stora olägenheter, samt ätt således en så beskaffad inrättning nu mera är för Stockholms Innebyggare i den mån gagnelig, att Rikets Ständer icke torde böra helt och hållet undandraga sig att till upprätthållande deraf medverka; i synnerhet ,som Rikets Ständer, så väl förut, som äfven nu vid denna Riksdag icke Vägrat understöd åt andre parlielle Lån-Inrättningar, deraf endast visse orter eller (korporationer draga förmånen* 4:deSaml. 4-de Band. 682 S ta is-Ut skatte ts Betan k anden.
Om derföre Utskottet funnit, att General- Alssistance-Conloiret under den förflutné tiden kade kunnat bédrifvus med mindre förlust än som skett, skulle Utskottet icke tvekat alt tills vidare tillstyrka dess' fortfarande.
Någon tillförlitlig grund för bestämmandet af den Summa, som Utskott,fet skulle anse högst bora för detta ändamål uppoffras, kan väl ej uppgifvas; — Men Utskottet har trott, att, om förlusten å iletta Verk kunde ifrån det hittills varande beloppet nedsättas till 3,000 eller högst 3,000 R:dr Banco, skäl icke vöre att för en så ringa kostnad, medelst Geiieral-Assistance-Contoirets indragning, betaga de mest behöfvande bland Allmänheten den enda för dem lillgängeliga utväg att genom
Lån afhjelpa sine ögonblickliga behof, och såmedelst undgå alt blottställas för ockrarens godtyckliga behandling.
För att likväl å ena sidan möjligen bespara Slaten en fortfarande utgift, och å, den andra, i händelse denne utgift skulle öfverstiga ofvan föreslagne summa af 3ooo' R:dr Banco, förekomma Inrättningens lotala upplösning, har Utskottet varit betänkt att, på sätt här nedan omför - S ta ts-U ts ko t tels 13 e t ä n k a n d e n. 683 mäles, föreslå sådane åtgärder, hvarigenom ti llfäl le kunde beredas för Stockholms Stad eller något enskildt Bolag, att mot förmånliga vilkor öfvertaga och bedrifva denna Låneinrättning, I öfrigt har det icke undfallit Utskottet, att en särskild minskning i General-Assistance-Contoirels
Inkomster af dess Auction skaparn are hitlils egt rum i så måtto, alt af årliga Ordinarie Auctions-pro■yisionen, enligt ännu gällande författnin- • gar erlagts till Stockholms Stad; Men enär General-Assistance-Contoii et nu mera icke är något enskildt Bolag, utan ett Statens "Verk, hvars upprätthållande dessutom medfört så betydliga kostnader för Staten, och ehuru Stockholms
Stad kan sägas deraf allena hafva dragit förmånen, så synes Utskottet. icke vara tillbörligt, alt den senare uppbär en sådan Inkomst på Statens ytterligare bekostnad.
Besparing af denna utgift, sorn nlgjordt omkring 700 R:dr B:co. har alltså äfven ingått i Utskottets beräkningar.
Uppå dessa i hvarje omständighet anförde grunder, har Utskottet skolat hos 68.4
Sta ts-Utsko ttets Be lii n kanel en, Riksens Högloflige
Ständer föreslå följande, nemligen: i:q Utlåningen vid General - Assistance-Contoiret kommer att efter de i allmänhet derföre nu gällande grunder» samt med iagttagande endast af här nedan stadgade förändringar, att fortgå till och med det års slut, då nästa Riksdag in-» träffar. a:o Till utlåning på Inhemska, äf^ ven så väl som Utländska, till införsel och begagnande lofgifne tillverkningar, Varor och Rudimaterier, må användas en Summa af högst ioo,oqo R:dr Banco årligen, 3:o Desse Lån, vid hvilkas beviljande likväl må tillses, att penningar till Lombard-Lånen alltid är att tillgå, meddelas, likasom sistnämnde
Lån, på 3 och 6 månader, dock ej på mindre Summor än ioo R:dr Banco, samt mot 6 procents ränta, men endast en half procents pro-» vision, 4-‘o Omsättningar af Lån skola upp-» höra, och den förr brukliga Stämplingen Sta t s-U t s
Iso 11 e t s
B e t u n k an d en.
685 åter antagas på’det satt, att panter, Leia n le på 3 månader, få stämplas på 6 månader, ej stämplas på längre tid än 3 månader, 6:o
De nu föreslagne förändringar komma att taga sin början med nästkommande år 1824, 7:0
I den mån göromålens minskning medgifva, eller i öfrigt utan rubbning i Verkets gång kanske, skola Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret på det nogaste hålla band deröfver, att umbär!ige Sysslor och befattningar vid GeneralAssistance-Contoiret varda indragne. 8:0 De Sysslor, hvilka äro af den beskaffenhet, att de icke utan rubbning i Verkets tillbörliga drift skulle kunna indragas, må väl åter tillsättas, men dock endast efter provisionel^ förordnanden, såsom vid förra Riksdagen stadgades. 9:0
Om, vid den för utlåningen nu bestämda tid af nästa Riksdagsår, det skulle finnas, att Låne-Rörelsen icke medfört någon förlust, eller att förlusten derå icke per medium öfverstiger 3,000 R:dr Banco för året, må General-Assistance-Contoirets 686 6 t a t s-U t s k o 11 e t s Beta n k a n d en.
LåneRörelse för Statens räkning lills vidare fortgå, hvaremot om årliga förlusten finnes utgöra mera än 3,ooo R:dr, Inrättningens bedrifvande för Statens räkning vid berörde tid bör npphöra, io:o
Under den fortsätta Utlåningstiden böra försök göras, till befordrande deraf, att Inrättningen må öfvertagas af Stockholms Stad, eller af Enskilde Bolagsmän. ii:o De Riksgälds-Contoiret tillhörige Hus och Inventarier, sorn förut varit åt General-Assistance - Contoiret upplåtne må få i io år hyresfritt begagnas af den Inrättning, sorn skulle komma att träda i General-Assislance-Contoirets ställe, endast med skyldighet för vederbörande att ansvara för de fastigheterue åtföljande Onera, samt för Husens och Invenlariernes tillbörliga underhåll och vård, 12:0
Till den blifvande Låne-Inrättningens disposition afsätles uti RiksgäldsContoiret ett Creditiv å i5o,ooo R:dr B:co, med rättighet för bolaget att deraf lyfta större eller mindre tiel, men med skyldighet att för det disponerade beloppet er - S ta t s~U ts kottets Betänkande!). 687 lägga
Ränta efter 3 för foolde räknad, saint att i öfrigt derföre ställa sådan borgen, som af Herrar Fullmäktige i Iliksgälds-Coiitoirct pröfvas nöjaktig. 13:o
För alt gifva kraft och verkställighet ät livad i 10 po nelen är föreslaget, böra Riksens Hög loll ige Ständer nu hos Kongl.
Majit 1 underdånighet anhålla, att Kongl.
Majit täckes låta utlärda dess Nådiga Kungörelse derom, att Lombard Låne-Rörelsen här i Staden, från och med det år sorn inträffar efter nästkommande Riksdags slut, kan fä Öfvértagas af Stockholms Stad, ellei- enskilde Bolagsmän, emot åtnjutande af de förmåner
Saint fullgörande af de skyldigheter, hvarom ofvanstående 11 och 12 puncler handla.
Bärandes, i händelse denna underdåniga anhållan vinner Nådigt afseende, Kongl.
Majit ej allenast i sammanhang dermed föreskrifva, livad i öfrigt må kunna vara att iakttaga för den eller dem, som till Anbudets antagande kunna finnas beredvillige, sami i hvad ordning anmälan derom bör ske, utan ock i Nåder lemna Rikets nästkommande Ständer del af de åtgärder, som i nämnde måtto kunna vara vidtagne. 688 S t a ts-Tj l s k o 11 e ts Bet. änkan den. i4:o Hos Kong].
Maj.‘t anmäla Rikets HÖglofligé
Ständer derjemte den underdåniga anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes i Kader tillse, om icke den afgift, som hittills af General-Assistance-Contoirets
Auctionskammare tillflutit Stockholms Stad, må kunna från oell med nästkommande år upphöra. i5:o
I öfrigt ankommer det på Herrar Fulimäglige, att vid alla inträffande förhållanden, hvilka nu icke kunnat förutses, vidtaga de åtgärder, som med Riksgälds-Contoirels fördel finnas mest öfverg eliss t ammande.
Delta allt varder nu Rikets Höglofl.
Ständers eget bepröfvande vördsamiigen understäldt, tillika med någre Herrar Ledamöters uti närlagde Protocoll upptagne yttrande.
Stockholm den 20 Sept, 1823.
* St a t s-U t s k o 11 e t s Betänk anden.
689 Utdrag af Protocollét, hållet hos Riksens Höglofl.
Ständers Stats - Utskott nedannämnde Dagar år 1823.
Herr Öfverste - Lientenanten Hjerta yttrade :
För min del anser jag mig bora tillstyrka, alt Rikets Ständer fatta följande Beslut, angående General-Assislance-Contoiret: 1:0 General-Assistancc - Contoiret kommer att upphöra, så fort innom Hufvudstaden enskilde Pantlåne-anstalter för de ringare Classerna, äro genom Styrelsens försorg tillvägabringade, hvarföre, i likhet med hvad Rikets Ständer vid sista Riksdag beslutat, för hädanefter antagande Ämbetsmän icke fullmagt utan Constitutorialer utfärda samt all den inskränkning i Personalen i mohn af Ämbetsmäns afgång, 4 Sami. 4 Band. 44- 690 Stats-U tskettets B • t ä u k a ml e n. sora är förenlig med verkets fortsatta gång intilldess detsamma kun upplösas, bör göras. 3:0 IIos Hans Majit Konungen anhålles, ätt genom Öfver-Stålhåilare-Ämbetets försorg mätte föranstaltas, att enskilde Pantlånings-anstalter i HulVudstaden blifva inrättade, hvilka, under bestämda vilkor och under en passande Police-uppsigl, öppet och ärligt handhafde, säkerligen skulle berecia vidare större fördelar, både för Staten, hvars deltagande i dylika anstalter alltid skall medföra kostnader och de arbetande Folk-classerna, hvilka emot mindre kostnad dä skulle kunna erhålla de undsättningar, de tillfälligtvis kunde behöfva; samt att Kongl. Maj:t täcktes, så snart dylika säkerhetsmått vore vidtagne för de ringare och behöfvande Folk-classerne, derom underrätta Riksens Ständers Fullmäglige i Riksgälds-Contoiret, hvilka då egde att föranstalta om Verkets ställande på utrednings-fot, så alt det 2:ne år derefter kunde vara fullkomligen upplöst. 3:o Riksgälds-Fullmäglige anbefallas, att, då Kongl. Maj:ts Kådiga meddelande erhålles, anbefalla Verkets upplösande på det sätt, alt först utredningen för de dyr - Stats-Utskottets B etan ka n den. 6g i barare panlerne verkställes; sedan hvad Manufactur - lånen utgöra, och sluteligen de mindre panlerne liqvideras; samt att, i mohn af denna utredning, de med Constitulorialer försedde Ämbetsman forst afskedas, och de med Fullmagter försedde tjenstgöra under utrédnings-tiden, Det tillhör icke Rikets Ständer, att ingå i detaillerande af de Reglementarisk» föreskrifter, som endast åt Styrelsen vidkommer att utfärda.
Jag skulle likväl tro, att om någon ting kunde framställas, angående de här begärde enskilde Låneaustalter, borde det vara grundadt på, att insättningen skedde på följande sätt; Tillåtelse utfärdas a,f Öfver-Slålhållare Ämbetet, för de enskilde personer, som skulle vilja åtaga sig 3:ue Pantlåningsanslaller: en i Staden,' en i JNorr Malm, och en å Söder Malm, alt få bedrifva en sådan, emot följande vilkor: 1:0
Att de ställa säkerhet i Brandförsäkrad faslighet, för en viss Summa, svarande emot den Summa, som kan utgöra skilnaden emellan Panternes fulla värde och deras belånings-värde, Ungefär upptagas delta lill 3o a 40>000 D:dr, 6c>a St a t s-Uls k o 11 ets Betänk anden. 2:0
Att de förbinda sig till, att innom 24 timmar etter Lån-ansökan belåna, ända till 100 R:dr Banco varde: å Andel af värdet Guld &
Silfver £ Köpper, smycken, perlor $ Husgeråds-persedlar af Metal af Träd m. m.
Kläder Ha nd t verks tyg m. ni. a-5:delar emot ränta af 8 Procent för alla
Lån på i års termin och derunder, samt 9 prC:t lör längre lånetid, intill ett år, som bor vara den högsta.
Och får denna ränta vid Lånets gifvande afdragas. 3:o
Att värdet å de lill belåning inlemnade panter, bör bestämmas utaf 3 innom Districten utvalde personer, hvilka biträdes af vissa dertill af Handtverks-Societeten utnämnde Handtverkare. 4:o
Att ordentlig
Bok skall hållas öfver hela Låne-rörelsen, sorn noga upptager panterne, Belånings-Summorne och Låntagarens namn, så vidt han är obekant, samt alltid bör vara Öppen, att så väl för de 3 utvalda värderings-männen, sorn i deras närvaro, för hvem som det lordrar, samt för den Policens Tjenstemän, S l a t s - U t s k o 11 e l s Betänkande 11 6g 3 som med anstalten liar fatt befattning, ilar som heldst uppvisas. 5:o Att Långifvaren är ansvarig för att Panten ej är stulet Gods, i lall ej Pantägarens namn finnes i Boken utsatt. 6:0 Att Panten icke ma få försäljas förr än 2 månader efter förfallodagen och då på offentlig auction, äfvensom icke längre behållas, än 3 månader efter densamma, samt alt under dessa 2 månader lör hvarje öfverskjuten dag betalas en douceur af 1 r. på hvar R:dr. 7:0 Att hvad Panten vid försäljning uppgår, öfver belånings - summan , A-del tillfaller Långifvaren, men -delar hålles Panlegaren 1 år tillhanda , hvarefter denna andel tillfaller i Stadens Fattige och andra hälften Långifvaren. 8:0 Att Panterna vårdas och efterses, samt i samma beskaffenhet återställas.
Den 24 September Herr Prosten Östberg uppläste ett så lydande anförande:
"Emedan jag varit ibland dem vid denna Riksdag, som väckt motion om upp - 6p4 Stat s-U tskoltets Betan kan den. häfvandet af Lombafd-Inrättningen i Hufvudstaden, åtminstone alt, bedrifvas för Statens räkning; anser jag mig suddig uppgifva de orsaker, sorn förånledt mig dertill.
Jag bör väl ej sätta i fråga, alt afsigten med denna inrättning varit välgörande, ehuru den tillkommit genom Privata actier, och således från början varit ett enskildt Verk, Iivari Hans Majit Konungen lili en fjerdedel blott deltagit, ej eller bör jag neka, att då och då någon nödstäld för Ögonblicket blifvit hulpen ; mea jag är omöjligen i stånd alt inse huru den tdl en sådan grad kan anses nödvändig, alt Stockholms fattige Folk-Classer skulle den förutan bringas i största förlägenhet'och falla olyckliga offer i Ockrare. 1; händer.
Månne intet eli så bes k afla dt påstående på en gång ådagalägger en otacksamhet emot Slaten och Staden, som åstadkommit så mångå barmbertighets-verk och fromma stiftelser, hvarigenom nödställde finna en säker hjelp och räddning, och eu orättvisa emot de menniskovänner af detta Samhälle, sorn ännu i dag med beredvillighet sträcka hjelpsamma händer åt den verkeligeu behöfvande.
För ait bevisa nyttan och nödvändigheten af dylika Lånq-anstaltei’, hav man under disscussionerna i ämnet anfört, alt de för långliga tider tillbaka blifvit införde i de flästa Stats-Utskottets B e t. ä n k a n cl en, 6e,5 Europeiska Städer, och der ännu begagnas.
Ja! ville nian hernia skäl lör beståndet af en sak från dess ålder och allmännelighet, så har i sanning
Lombard-inrältnihgeu mycket sorn talar för sig.
Redan under Påven Pius 11 anlades år i/j64 den första Läne-Bank i Peruggia af Fransisca ner -Munken Barnabas lutera nan ens is och Juristen Fortunatus de Ca polis.
Detta sinnrika och lönande infall vann så Påvens bevågenhet, att sådane Banker på hans uppmuntran biel vo inrättade po många andra ställen 1 Kyrko-Slaten, och tid efter annan i hela Italien, Kärnberg var den första i Tyskland sorn fick erfara följden af denna Inrättning vid slutet afiSrde Sedet.
Vid samma lid inrättades i England och Frankrike Låne-Banker, hvilka der först erhöllo namn af Lombarder ; och från detta sednare Land, som ända från 1770 talet hos oss alstrat så mycken så kallad bildning och förfining, fingo vi äfven ideen om Lombard-Inrällningen, hvilken utvecklade sig till handling år 1772.
Huruvida Stockholms innevånare varit lyckligare för eller efter denna tid, är jag väl ej i tillfälle att bevisa, men nog hafva erfarne män öfvertygat mig derom att Lombard-Inrältningen på intet sätt bidragit till Stadens trefnad och lycka.
Detta är ock så mycket troligare, som det åt - 6g6
Sta ts- Ut s kotte ts Be tänk an den. minstone efter min öfvertygelse ligger i naturen af allmänna lätt tillgängliga Laneinrättningar att minska enskildta förtroendet man emellan , att qväfva egna omtankan och verksamheten, att förleda till omogna öfver krafterne stigande förelag, samt Således att på menligt sätt verka på den allmänna trefnaden och välmågan.
Det skulle hafva varit en välgärning för vårt Fädernesland, om man långt tillförene besinnat detta.
Nu då det onda spridfc sig så långt, då behofvet och förlägenheten blifvit så allmänna, nu återstår ej mera än att derföre uppkasta sådane förändringar, att det ej kommer vidare och om möjligt göra dess krets alt mera och mera inskränkt, Det kraftigaste argument, jag kan ock säga det enda, som man anfört för bibehållandet af Lombard-Iurättningen är, att alla andra Folk-Classer hafva för sig öppnade mångå tillfällen att med Lån bispringas i Disconter och Allmänna', Cassör, men för de ringare och fattige intet enda, om Lombarden indragas, hvarest de i nödens stund kunna blifva hulpen genom
Lån i Assistancen?
Är det väl nyttigt alt Arbetaren anticipera!’ på sin blifvande arbetsförtjenst, som ej är större än alt den knappast på dagen förslår
St a t s-U t s ko 11 e ts B dankan deli.
C c* forslår till egen samt Hustrus och Barns ta r fl i ga underhåll, ännu mindre att dermed betala en åsamkad skuld med derå löpande dryg ränta?
Sedan han en gång inkastat sig i detta ockraude verk, är återgången ej så lått.
Vid hvarje förfallotid har hän ingen annan utväg, än att å nyo framleta några pant-meubler, hvaribland man ofta finner sjelfva det verktyg, hvarmed han skulle förtjena sitt bröd. att belåna på samma sätt, för att mildra fortsatta behof; och med hvarje gång han af nöden drifves till denna handling, sjunker han alt djupare i eländet, och måste sluteligen, sedan hans ringa pantförråd på detta sätt är medtaget, anlita enskilda Välgörenheten, eiler ock de i Hufvbdstaden bildade hedrande försörjnings-aOstalter olri hjelp och undsättning.
Då nu äfven kommer i betraktande all deli tid arbetaren förlorar genom dessa
Lån och omsättningar och slutligen genom bevistande af de auclioner, då hans outlösta panter skola försäljas, så kan jag i sanning ej finna hvad verkelig fördel den fattige kail hafva af Lombnrd-Inrättningeii.