Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Desse medel beräknas vid ledigblifvande Embeten och Tjenster, för den tid, då löningsinkomsterne, i grund af Författningarne, böra komma Kongl. Maj;t och Kronan direkte till godo, och icke tillfalla NådårsFonden; äfvensom om någo* syssla med in* StatsUtsiottets Betänkande^ delt eller oindelt
Lön eller Arfvode på Stat, någon tid tömmer att stå vacant, så innehålles och beräknas Loren Kronan till godo, intill dess Sysslan åter varder tillsatt.
Lönebesparings- och ÅVanfceménts - medel blefvo först vid 1815 års
Riksdag uptägne bland StatsWerkets ordinarie eller ständige Inkomster; förut vörö de räknade ibland de tillkomne eller tillfällige.
Enligt de utgifter härutinnan blifvit meddelade, har eftér fen Medelberäkning af denna inkomst uti 1816 års RiksStat, blifvit påräknade 25,000 R:d>
Lika stor summa upföres-nu, intill dess annan beräkningsgrund kan förekomma med 36:0 Interesse ä Kohgl.
Krigs.
Cöllegii f. d.
Cassör«
Dessa tassors Capitaler hafva, likmätigt Kongl. Majus oCh Riksens Ständers Förordnande, blifvit aflemnade från Krigskollegium, under hvars disposition de förut stått, till RiksgäldsContoiret, utgörande följande belopp, nemligen:
Artillerie- Exerci t i as- Medels Cassans Capital 22,385. 24. 3. 25,00 388 StatsVtskottets
Bet ani ar den> Transp. 23,385.24- 3- OrganisationsCassans dito - - '<• - 34,567.39.10.
All manna Hingstmedels Cassans dito 37,008.35. 31 Skånska HingstPremieCassans dito 18,642. 2- 2.
Tillhopa 112,604. 5. 6.
Enligt Riksens Ständers Beslut vid 1812 års Riksdag, skall RiksgäldsContoiret godtgöra StatsContoiret 5 procents årlig ränta uppå denna Summa, hvilken Ränta alltså bär upföres med 37:0 Interesse ä ett, efter Riksens Ständers Beslut vid 1815 ars Riksdag, StatsWerket tillfallet Capital.
Detta Capital, utgörande 36,696 R:d 47 sk. 6 rst., är af KongL StatsContoiret förräntadt uti RiksgäldsContoiret, emot 5 Procents Ränta, hvilken här uptages med 38.0
Interesse ä Wermlands LandtvärnsCassas Capital.
Denna Cassa har tillkommit genom frivilliga gåfvor och sammanskott af Wermlands Läns Innevånare, under år 1788, 1789 och 1790, såsom hjelp till Wermlands gränsens försvar; Räntan deraf anslogs till underhåll för det Manskap* - 5
Denna Gassa utgjorde i RiksgäldsSedlar 7,300 R:d.
Utaf den årligen inflytande
Räntan till 6 för ioo:de örn året, skulle enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Reglemente af den 30 Junii 1792, för året utbetalas 408 R:d -såsom Passevolance till Wermlands JägareBataillon.
Men sorn Kongl. Maj:t försäkrat CompagnieCheferne, att få njuta Recruterings- och Recapitulations-Passevolarrcen till 1 R:d 32 sk. per man om äret, som för 306 man, som Corpsen då utgjorde, upgeck till 510 R:d och Räntan af Cassan, sedan den efter Realisations grunder blifvit förvandlad till 4,800 R:d, i Banco, ej blef mera än 288 R:d, sa förklarade Kongl Majit uti Nådigt Bref af den 54 April 1810, att fulla Passevolancen skulle i Stat upföras, att af StatsWerkets medel utgå, men att deremot Räntan af LandtvärnsCassan skulle till någon ersättning härföre till StatsCassan ingå, «mot det att Cassans Capital finBihang till RiksSt, Prot. 1S17 — iSrS- 4^® Sami, N:f 37, 35, sgo StatsUtskottets Betänkanden. ge dädanefter sorn dittills, i Länet utlånas och stå under Länets Innevånares vård och styrelse.
Af denna anledning blef denna Ränta år 1812 påräknad, såsom en Statsinkomst och utföres här med - 39:0 Interesse å Kongl. BergsCollega f. d. Gassa. Denna Cassa, tillkommen af sådane Kronans medel, som till. hort StatsWerket, har Kongl. Majit, under den 14 Augusti 1816 förordnat, borde till StatsContoiret aflemnas, utgörande en behållning af 26,818 R:d 9 rst.
I den förmodan, att Riksens Ständer nu besluta, det Riksgälds.
Contoiret bör emottaga detta Capital och derföre godtgöra StatsWerket 5 Procents ränta, så utföres denna ränta med 4010 Sill - Upköpare - Afgift i Götheborgs och Bohus Län.
Denna Inkomst har upkommif, för rättigheten, då Sillfiske inträffar, att uphandla och försälja denna vara, enligt Kongl. Majits Stadga och Reglemente för Nordsjö- Piskeiierne och Salterierne i Götheborgs och Bohus Län af den 21 Julii 1774.
Som vid 1812 års Riksdag, Sillfisket hade uphört, och någon inkomst deraf icke blef 288- ,3i°- StatsUtskottets Betänkanden. att påräkna; så ansågs icke eller något under denna Titel kunna uti RiksStaten- bland Inkomster uptagas; men som en ringa in. komst af denna Afgift för år 1816 influtit så upföres denna Titel å nyo och beräknas till 41:0 Kneckte Rotefrihets-Me. del.
Detta är en afgift, som utgått med 10 Daler S:mt årligen, ä 3 Daler S:mt Riksdalern, af hvart helt Hemman och proportiona. liter af de mindre, som vid IndelningsWerkets uprättande ej blifvit roterade i Båtmans- eller Kneckte-håll. Wiel 1812 års Riksdag blef denna Titel från RiksStaten utesluten, emedan Extra Roteringen då ägde rum, men sedan fredslugnet inträffat, har denna Afgift åter blifvit erlagd och för år 1816 utgjort en summa af 2,312. 47. 2. altså påräknas denna Inkomst intill nästa Riksdag med 42:0 Vacance-Afgift vid Skånska InfanteriRegementerne.
Denna Inkomst är tillkommen år 1816, och utgår i Malmöhus- och Christianstads Län, saint utgöres med 6 Tunnor Spanmål årligen för hvarje inom 40 3,300 S 9 S Stats Utsiottets Betänkandeti, nämnde Län varande vacant Nummer af Skånska Infanteriet.
Denna Vacance Reglering räc. ier i Femtio år, räknad från och med år 1816.
Dessa Vacanta Nummer utgöra inalles 385 och i Spanmål å 6 Tunnor på Nummer, 2,310 Tunnor, hvilka beräknas efter nu antagne Statspris å 4§ R:d T:n med 10,395.— Summa Ordinarie Inkomst 1,926,99g. 47. 3.
De enligt 60 § i Regerings formen, i egenskap af Bevillning, till StatsWerket inflytande inkom, ster, bestå' uti följande, nemligen; 1:0 Sjö Tullen» Uti RiksStaten för 1816 är den uptagen till 935,349 R:d *4 sk'5 rt.; men under de senare 3:110 åren till och med år 1816, har deraf influtit:
Är 1814 1,362,510. 10. 3. 1815 1,575,352- 40- 7- 1816 1,071,580, 37- 3* S:a 4,009,444. 40. i. men som för närvarande icke Ian bestämmas, huruvida någon förändring uti beräkningen för den lommande tiden, må komma att äga rum, så har, i följd deraf, denna Inkomst nu blifvit uptagen Jika som tillförene med - - - 935,349. 14. jV StatsUtskottets Eetänkanden. 2:o LandtTulls Ersättning af Stiiderne och Landet.
Uti RiksStaten för år 1816 är den uptagen till 30,000 R:d och synes nu böra blifva oförändrad, hvadan altså upföres ... 30,000 3:0 PostMedlen.
Uti 1816 års RiksStat äro 150,000 R:d påräknade, men under de senare 3:ne åren till och nied år 1816, har deraf influtit?
Är 1814 152,077. 18. g, 1815 i83,504* i°* 5* 1816 186,138. 32. 5.
S:a 521,720. 13. 5. af förenämnde Resultat, torde en tillökning af 10,000 R:d kunna med säkerket äga rum, och således nu uptagas till - - r - 160,000 4:0 Chartte.
Sigillatre Medlen.
Desse äro uti RiksStaten för år 1816 uptagne till 150,000 R?d
Under de senare 3tne åren har på denna Inkomst influtit:
År 1814 265,648. 17- 9* 1815 268,548. 9. 3* 1816 290,272. 1* 3.
Summa 824,468* 28. 3.
En tillökning af 100,000
R:d synes med säkerhet kunna påräknas, och således böra upföras - 250,000 gj4 StatsUtskottets Bttänkanden. 5:0 Fri Husbehofs Brännings Afgift Uti RiksStaten för är 1816 är uptagit 452,000 R:d.
Under de senare 3!ne arén, till och med är 1816, har pä den. na Inkomst influtit:
Ar 1814 439,207. 22. 2. 1815 679,218. 8. — 1816 425,789. 16. 8* Summa 1,544,214. 46. 10, Ehuru denna Inkomst af mellankommande orsaker, kan vara mycken förändring underkastad, har Utskottet dock ej vågat bibehålla den för år 1816 påräknade Summa, utan nedsatt densamma med 27,000 R:d, hvadan altså nu allenast upföres 425,000.
Summa 1,800,349. 14. 5.
Enligt den vid 1815 års Riksdag skedde StatsReglering, beräknades StatsWerkets Ordinarie Inkomster till - . - 1,687,420. 2-6.
7. samt de i egenskap af Bevillning inflytande, till - - - 1,717,34g. 14. 5.
Tillhopa R:d 3,404,769.41 .
Men uppå de grunder detta Förslag innehåller, hafva StatsWerkets Ordinarie Inkomster nu blifvit uptagne och be - StatsUtskottets Betänkanderi.
395 räknade till - 1,936,999.47.3. samt de i egenskap af Bevillning inflytande, till 1,800,34g. 14. 5.
Tillhopa 3,727,349- *3- 8- StatsWerkets Ordinarie Inkomster hafva således genom denna föreslagne beräkning, vunnit en tillökning emot förr, af 322,579.
B;d 20. sk. 8. rst. om året.
Sedan 1815 års reglering hafva inga af de i BiksStaten då påräknade InkomstTitlar uphört, inen deremot hafva efterföljande, dels nya, dels en längre tid hvilande tillkommit, nemligen: 1:0 Till Upköpare Afgift i Götheborgs och Bohus Län; 2to Kneckte Botefrihets medel. 3:0 Vacance Afgift vid Skånska Infanteri Begemen,terne. 4:0 Interesse å Kongl BergsCollegii f. d. Gassa, hvilka ansetts böra uti Ordinarie InkorftstStaten uptagas.
Ständers StatsUtskotts Svar, pä de hos IVällofl.
Borgare- Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets under den lj:de ‘Januarii afgifne Utlåtande öfver Herr Kjella n ders hos IVällofl. 296 n StataUtskottets Betlinftanden; Borgare - Ståndet väckte Motion, angående Upskof med redovisningen af Krono- Upbörden.
Genom Protocolls Utdrag af den 2 usta nästledne Januarii har Wällofl.
EorgareStåndet, i anledning af de hos Ståndet gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet återremitterat Utskottets under den ryide i berörde Månad afgifne Utlåtande öfver Herr Kjellanders väckte motion, angående Upskof med redovisning af Krono Upbörden.
Af Herr Kjellander är hufvudsakligen anmärkt, att sedan Kongl.
Majit pä Riksens Ständers underdåniga framställning i Nåder förklaxat, att 1817 års Krono-Upbörd i Januarii Månad skulle begynnas, dock utan Utmätnings påföljd för de Skattskyldige, förr än efter 2ldra UpbördsStämman som borde förrättas i Martii Månad; Så skall uppenbarligen visa sig, att Redogörare, åtminstone vid de större fögderierne å.
Landet, icke möjligen, under April Månad, lunna medhinna att uprätta Restlängder, att utskrifva Ordres till resternes indrifvande, och att, vid redogörelse - årets slut den Usta Maji, vara beredde, att med utmätnings- och pantlängder styrka orsakerne till de utestående KronoMedJen, och de åtgärder, Upbördsmannen vidtagit, och sådant alt till undgående af ett i Författmihgarne stadgadt personligt ansvar.
Herr Kjellander hade trott, att StatsUtskottet kunnat tillstyrka Riksens Höglofl.
Majit i underdånighet anhålla om Nådig föreskrift, till förändring af RedogörelseTermin ££?» StatsUtshottets Betånianderi. 397 innevarande år, sedan Upbörds Term in erne blifvit så märkeligen framflyttade, och derigenom bade, i Herr Kjellariders tania, Utskottet icke vidtagit någon åtgärd, sorn kunde förnärma Executiva Magtens rättigheter.
Endast en Månads förlängning af Redogörelse - Termin, eller ifrån den lista Maij till den usta Junii skulle hufvudsakligen lättat Upbördsmännens RestUtTnätningar, ttll lindring äfven för de skattskyldige, och en underdånig Ansökning i detta afseende tror Herr Kjellander säkert af Kongl. Majit i Nåder blifvit bifallen; Tilläggandes slutligen, att Herr Kjellander icke tror, att en förändring af Redogörelsetid för Magistrateme kunnat vara ovilkorligen nödvändig.
Med Herr Kjellander hafva flere Eedamöfer sig förénat; äfvensom Herr Schotte serskildt yttradt, att, med billigt afseende å den skyldighet, Krono - Upbördsmännen i sednare tider fått sig ålagd att Restlängden med åtföljande pantförteckning sk,all i Soclcnestufvan upläsas och af vederbörande Prästerskap verificeras, Herr Schotte också finner ytterligare skäl, att då för innevarande år sidsfa UpbordsStämman. är föreslagen, att hållas i slutet af Mars Månad, Ansökning om en Månads Prolongation af Redogörelse - tiden göres.
Desse anmärkningar hafva icke i något något afseende kunnat förändra utan tvärtom gifvit ett ökadt stöd åt deri öfvertygelse, Utskottet förut yttrat, att nemligen handhafvandet af Upbqrds-Eörfattningarne bör på verkställande Magtten ankomma.
Her Kjellander tyckes medgifva, att ett up - 298 StatsUtskottets
Bet anfon iden, skof med redovisningen icke kan vara behöfligt för samtelige Redogörare, utan till äfventyrs endast för dem, som äro vid större Fögderier å Xjandet.
När nu det skulle kunna föranleda till betänklige följder, att tillåta Upbördsmän, att utan gällande skäl dröja med deras redogörelse för Upbörden; Och för Rikets Höglofl.
Ständer ieke varit möjligt, att urshilja och i förväg afgöra, om och huruvida, samt uti hvilka UpbÖrdsDistritf hinder skulle kunna inträffa vid Upbör. dens indrifvande och redovisning, innom den 1 Forfattningarne förut stadgade tid; Så lärer vid betracktande häraf, nogsamt finnas, att, derest Rikets Höglofl.
Ständer skolat taga någon befattning med Herr Kjdlanders väckte Motion, Rikets Höglofl.
Ständers underdåniga anmälan icke kunnat sträckås längre, än att blott härigenom fästa Kongl'.
Nådiga upmärksamhet på den möjiiga händelse, att, i annseende till Upbörds - Terminernes framflyttande, en och annan Upbördsmän torde komma i belägenhet att begära ett sådant anstånd med redovisningen, som vederbörande Embetsman utan serskild
Authorisation förut äga rättighet att bevilja.
För öfrigt får StatsUtskottet tillkännagifva, att Utskottets ifrågavarande Utlåtande blifvit gilladt af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 2 7,‘de, af Högvördige PrästStåndet den 2 7:de och af Hedervärda Bondeståndet den 24:de nästledne JanuäTii.
Stockholm den 12 Februarii *5i8.
StatsUtskottets Betänkanden. 399 N« 93.
Ständers StatsUtskotts Utlåtande öfver de af Herrar M art.
Thunell och H. IV.
Eckhoff hos Wallo fl. BorgareStåndet serskildt ingifne och derifrån till StatsUtskottet remitterade Memorial, angående ersättning för de förluster, som Svenske Medborgare under de senare Krigsåren måst vidkännas genom SkeppsUpbringningar af de Utländske Makter, med hvilka Sverige varit i fredligt förhållande.
Hos Wallof!.
Borg areStåndet äro ingifne och derifrån tili StatsUtskottet remitterade 2:ne serskildte Memorial, nemligen: 1:0 Af Herr Martin Thunell, sa lydande! ”Bedan vid 1812 års Riksdag hafva Riksens ”Högloft.
Ständer förklarat och ansett billigt, att ”de Svenske Medborgare, hvilke så oskyldigt lidit ”förluster, medelst upbrirtgninpar af Makter, med ”hvilka Riket varit i fredligt förhållande, borde ”derföre undfå ersättning, samt jemväl lofvat, att ”dertill anslå Fond, enär rätta beioppét vore utrönt, ”och vid sistledne 1815 års Riksdag, har Wäl”lofl.
BorgareStåndet, i följd deraf hos Kongl. ”Majit i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit ”täcktes i Nåder förordna en Committée till utredande af dylike förluster; men som Kongl. ”Majit härå, genom Resolution den nite Augurd samma år, i Nåder yttrat: ”att då Riksens 300 StatsTJtsiottets BetänÅanden.
'Ständer icke anslagit någre medel till ersättande af ifrågavarande förluster och inga odispo'nerade Fonder, tili ett sådant ändamål voro anviste, funne Kongl. Majit
Sig utur stånd, att 'kunna å BorgareStåndets ofvanberörde underdå'niga ansökning, för det närvarande något afseende göra;” så vågar jag nu å detta ämne utbedja mig Tit. synnerliga upmärksamhet.
Och. 'då icke allenast ofvannämnde Riksdagars Fullmägtige och Representanter redan yttrat så ädehnodigt och benäget tänkesätt mot lidande Medborgare, förenadt med stadgadt löfte om hjelp, utan ock närvarande Riksens Högloft, 'Ständer, otvifvelaktig^ dela detta tänkesätt lika, torde jag, såvida detta tänkesätt någonsin skall kunna realiseras och det gifna löftet upfyllas, få ödmjukast hemställa, att nuvarande Riksens Höglofi.
Ständer måtte taga detta ämne till slutligt afgörande och vidtaga de åtgärder, hvilka, 'i öfverensstämmelse med Statens tillgångar och 'lidande Medborgares billiga väntan, kunna le'da till ändamålets vinnande.
Marth. Thunell.” Afskrift.
"K o n g 1.
Maj : t s Nådiga Resolution uppå BorgareStåndets, genom Hess Taleman i underdånighet gjorde ansökning, att, i anseende till de förluster, som blifvit Svenske Undersåtare tillfogade, medelst Upbringningar af Makter, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande, Kongl. Maj:t täcktes i Nåder förordna en Gommittée till StatsUtskottets Uetänlianden. 301 Utredande af dylike förluster, samt derjemte mtse nödige Medel till den Fond, hvarigenom ersättningarne må kunna beviljas; Gifven Stockholms Slott den 11 Augusti 1815.
Maj:t har i Nåder låtit denna underdånig a ansökning sig föredragas; men då Riksens O O O D '
Ständer, hos hvilka Motion i detta ämne blifvit väckt, icke anslagit någre medel till ersättande af ifrågavarande förluster och inga odisponerade Fonder till ett sådant ändamål äro anviste, finner Kongl.
Maj:t sig ur stånd, att kunna å BorgareStåndets ofvanberörde underdåniga ansökning, för det närvarande något afseende göra.
Och 2to Herr H. W. Eckhoff, lydande som följer: ”Bland de Medborgare, som under Kriget ”blefvo genom olaglige Kaperier och Upbring”ningar lidande, räkna sig äfven flere Handlande och Skeppsredare i Gefle, och det är på ”deras anmodan, som jag eftersett och tager mig ”friheten framlägga för det Högtärade Ståndets ”Herrar .Ledamöter, behandlingen vid föregåen”de Riksdagar, af ett dem och flere Svenske ”Medborgare, så närä rörande mål.” O J ”Wid 1812 års Riksdag, täcktes Kongl. ”Maj;t i Nåder föreslå, att af de medel, a om Å. G.
Mörner•” 302 StatsUtskottets Betänkanden ”blefvo besparde genom liquiden af Riksgälds”Contoirets utländska skuld, en fond borde be”räknas, hvarå ersättning kunde anvisas Svenske ”Undersåtare, för sådane bevislige förluster, som ”under en loflig Handel och Sjöfart, blifvit dem ”tillfogade af makter, med hvilka Riket varit i ”fredligt förhållande; och till afvärjande hvaraf, ”andre vanlige mått och steg, såsom Assurance, ”således icke kunnat göra tillfyllest; Hvarjemte ”Kongl.
Majt täcktes i Nåder yttra sig vilja ”förordna en serskild Comnrittée till utredande ”och pröfning af detta ämne. . ”Wid 1815 års Riksdag, yttrade sig Hög”lofl.
StarsUlskottet, med anledning af ett af ”Handelsman Hagerman ingifvet Memorial, att ”frågan om ersättning för lidne förluster genom ”Upbringning, blifvit vid 1812 års Riksdag ”upskjuten på den grund, att förlusterne till ”deras beskaffenhet och belopp, då icke voro ”utredde; ocl^ sorn en sådan utredning, efter hvad ”hos StatsUtskottet hade blifvit uplyst, ännu ”saknas, så hade StatsUtskottet icke varit i tillfälle, att saken till pröfning företaga. ”Wid samma Riksdag ingal RorgäreStåndet ”en underdånig ansökning hos Kongl. Maj:t ”med anhållan, det Kongl.
Majit täcktes förord”na en Committée, sorn- granskade de Svenske ”Medborgare förorsakade förluster, genom Up”bringningar eich Kaperier, och tillika i Nåder ”utse Medel till den Fond, hvarifrån ersättnin”garne kunde beviljas. ”Af Kongl.
Majus Nådiga Resolution på ”denna Ansökning af den i8:de Augusti sam”ina är, inhemta»; att da Riksens Ständer, hos StatsUtskottets Betänkanden. 305 •"hvilka Motion i detta ämne blifvit vackt, icke ”anslagit någre medel, till ersättande af ifrågavarande förluster, och inga odisponerade Fon”der till ett sådant ändamål äro anviste; finner ”Kongl. Maj:t sig ur Stånd, att å BorgareStåndets ”underdåniga ansökan för det närvarande något ”afseende göra.
”Då det dessutom är nogsamt bekant, att ”den i Kiel slutne Freden, hindrade Svenske ”Medborgare, att hos Danska Begeringen fullfölja de der anhängige upbringningsrnil, synes det så mycket billigare, au de af allmänne me”del få en ersättning för deras oförskylde li”dande, och jag hemställer till det högtärade ”Ståndet, om ej, med betracktande af denna er”sättnings - frågas behandling, Ståndet skulle täc”kas förena sig om en underdånig ansökning ”iros Kongl.
Maj:t, att i Nåder utnämna en ”Gomrnittée, som ernottoge och granskade de ”redan inkornne och til! äfventyrs, än oaflem”nade upgifter på bevislige förluster, sorn un. ”der en loflig Handel och Sjöfart, blifvit Sven”ske Medborgare tillfogade genom uphringnin”gar af Makter, med hvilka Biket varit i fred”ligt förhållande. ”Till nästa Riksmöte kunde då vara utrönt, ”hvad, som med billigheten öfverensstämmande, ”borde ersättas, och Ständerne komma i tillfälle, ”att anvisa de Fonder, sorn erfordras. H. W. Eckhojj.” StatsUtskotte.t får i anledning häraf tillkännagifva, huruledes Kongl. Maj:t uti Dess tili Rikets Höglofl.
Ständers Statsutskott, vid Ur - 304 StatsUtsiottels Bétänkanden. tima .Riksdagen i Örebro år 1812, under den 3'dje Junii aflåtne Nådiga proposition, angående RiksGälds Contoirets Utlänske Gäld, ibland an. nät i Nåder föreslagit, att af de, geoom afskrifningen på berörde Gäld, indragne summor, skulle beräknas någon Fond, hvarå ersättning måtte kunna anvisas för sådane bevislige förluster, som under en loflig handel och sjöfart, blifvit Svenska Undersater tillfogade af Makter med hvilka Riket varit i fredligt förhållande, och till afvärjandet hvaraf, andre vanlige mått och steg, såsom Assurance och dylikt, således åcke kunnat tillfyllest göra:
Och ville Kongl. Majit i sådant fall till utredande och pröfning häraf, förordna en serskild Committée.
Häröfver yttrade Sig Rikets Höglofl- Ständer, uti Deras, till svar å Kongl- Majus Högstberörde
Nådiga proposition, afgifne underdåniga skrifvelse att, emedan desse förluster till beskaffenheten och beloppet icke voro utredde och bestämde, Rikets Höglofl.
Ständer ansågo lämpeligast, att med frågan om ersättningen finge anstå till Rikets Ständers nästa sammankomst, hvarförinnan förlusterne genom Kongl. Maj:ts Nådiga föranstaltande kunde hinna att granskas, utredas och bestämmas. Wid 1815 års Urtima Riksdag, väcktes frågan å nyo af RiksdagsFullmägtigen för Staden Ystad.
Herr Handelsman Hagerman, som uti ett hos Wällofi.
RorgareStåndet ingifvet Memorial föreslog, om icke till Rikets Ständers Statsutskott borde remitteras, att, såsom en följd af hvad år a8r?, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, blef beslutadt, gä i författning om be - StatsUtskotlets Betänkandert. 303 Stämmandet af den fond, som till ersättningen kunde användas, samt alt infordra Utlåtande af den Comrriittée, hvilken haft sig uppdraget, att granska ifrågavarande förluster och fordringsanspråk, så vida utredningen deraf ännu kommit till verkställighet, meri i alla fall så besörja, att detta för månge Svenske Handlande vigtiga Ärende, skyndsamt må varda fullkomligen äfslutadt.
Uti häröfver afgifvit Betänkande, hvilket af Rikets Höglofl.
Ständer godkändes, anförde StatsUtskottet, huruledes den af Herr Hagertnån väckte fråga blifvit vid 1812 års Urtima Riksdag upsknten, på den grund, att förlusterne till deras beskaffenhet och belopp då icke voro utrödde.
Och som en sådan utredning, efter hvad hos StatsUtskottet blifvit uplyst, ännu saknädes, så ansåg StatsUtskottet sig icke varå i tillfälle, att Herr Hagermans motion till pröfning uptaga.
Med rätta förhållandet är således icke MverensStämmande hvad uti Herr Thunells Memorial blifvit a 11 förd t att nemligen*.
Rikets Hög. loft- Stander redan, bid 1SU2 nes Urtima Riksdag skola förklarat och ansett billigt, att de Svenske Medborgare., hvilka så oskyldigt lidit förluster, medelst Upbringningar af makter, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande, borde derföre, undfå Ersättning, och att Rikets Hiiglofl•
Stander jemväl skola löfvat dettill anslå Fond, enär rätta beloppet bore utrönt.
Beträffande i öfrigt Hörrar Thunells och Eckhoffs Motion, så fåf StätsUtskottet, i anledBihdng lill Riks-St.
Prot. 18/7—1818. 4äteSämI; N:r 39; 40.' 3°6 StatsUtskvllets Bétänhatideti* ning af hvad liär ofvanföre blifvit uplyst, anmärka, att Rikets Höglofl.
Ständer, så väl vid 1812 som 1815 års Urtima Riksdag, såsom ett föregående vilkor för blotta pröfningen af de väckte ersättningsanspråken, stadgat och afgjort, att förlusterne till deras beskaffenhet och belopp borde vara utredde; inen till hvilken utredning, Rikets Höglofl.
Ständer icke åtagit: sig, att på något sätt medverka.
Och då, i an. seende till felande utredning, saken är uti samina skick, som vid 1815 års Urtima Riksdag, anser StatsUtskottet sig icke kunna för det närvarande afgifva annat Utlåtande, än det, som, vid nyssnämnde Riksdag, af dåvarande Statsutskott meddeltes och af Rikets Höglofl.
Ständer godkändes, att nemligen Motionerne nu icke kunna till pröfning uptagas, helst det synes icke böra kunna komma i fråga, att Rikets Höglofl.
Ständer skulle vidtaga någon åtgärd, till utredande ► af enskilde Personers, blott i allmänhet, upgifne ersättnings-anspråk, och det så mycket mindre, som ett sådant steg likasom skulle innefatta ett erkännande att förlusterne, till större eller mindre del, borde af Staten godtgöras.
Stockholm den 12 Februarii 1818- iN:r 94- Riksens Högloft.