Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr och å det senare till i R:dr Sk®, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer contra-propositionen att lyda å Borgare-Ståndets beslut, att kettingar, fördelade uti nyssnämnde tvenne classer, nemligen den ena kettingar af jj tums diameter och derunder, samt den andra kettingar öfver | tums diameter, skola åsältas, den förra dimensionen 45 R:dr värde och Förstärkta, Stats-Ulskottets Memorial, N\o 539. 9 de och 5 R:dr införselstull och den senare eller större dimensionen 3o R:dr värde och 3 R:dr införseis-afgift per Sk® Stapelstads-vigt.
Som voteringen utfallit med 34 Ja och 85 Nej, hvadan Nej således vunnit, så har votering i hufvudsaken sedermera anstalts, enligt följande proposition:
Den, som gillar Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkända förslag, att Jern: smidt eller valsadt: kettingar af större eller mindre länkfems diameter, bör, under en rubrik, åsättas ett gemensamt värde och införselstull, det förra af 5o R:dr och den senare af 6 R:dr per Sk® Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bifalles Borgare-Ståndets beslut (se här ofvan.)
Voteringen har utvisat 48 Ja och 71 Nej, i följd hvaraf BorgareStåndets ofvanomförmäldte beslut blifvit godkändt. io:de voteringen, (enligt i3:de och i4:de punk terne.)
Den, som anser, att i hufvudsakliga voteringen, rörande utförseln af Jern: smidt eller valsadt: band- och platt- under - tums tjocklek etc., Ridderskapets och Adelns beslut, att sagde artikel bör kunna fritt från tull utföras, skall antagas till contra-proposition, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer contra-propositionen att utgöras af Borgare-Ståndets beslut, att den ifrågavarande artikeln bör vid utförsel beläggas med 8 sk. tull per Sk® Stapelstads-vigt.
Voteringen har utvisat 16
Ja och io3 Nej, och som Nej följagtlig&n vunnit, har voteringen i hufvudsaken derefter försiggått, enligt följande proposition:
Den, sorn godkänner Utskottets förslag, att å Jern: smidt eller valsadt: band- och platt- under l tums tjocklek, bult- och galler- samt sänksmide, rundt eller kantigt, knip- och fyrkant-, af 5 turn och derunder, skär- och klippjern, saltpanneplåtar, | turn tjocka och deröfver samt af 12 tums bredd och deröfver, bör bestämmas 10 sk. 8 r:st utförselstull, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut (se ofvan).
Genom 74 emot 45 Nej har Utskottets förslag blifvit gilladt.
Fröt, 1840 och 1841.
4 Sami, 1 Afd, 3 Band, 34 Haft. 2 10 Förstärkta Siats-Utskottets Memorial, N\o 539. n:te voteringen, (enligt i5:de punkten.)
Den, som godkänner Ulskottets förslag, att Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt bör vid införsel åsättas a R:dr lull per Sk© Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages införselstullen å ifrågavarande artikel till a R:dr a4 sk.
Vid voteringen hafva befunnits 53 Ja och 66
Nej, i följd hvaraf den uti contra-propositionen intagne lullbestämmelse blifvit godkänd. i2.:te voteringen, (enligt i6:de punkten.)
Den, som godkänner den af Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet ovilkorligen och af Borgare-Ståndet, såsom eventuel, å kläder, gäng-, linne- och säng-, ej specificerade, nya fruntimmers-, af till införsel lofgifna tyger, bestämda införselstull af 4o R:dr på hvarje ioo R:dr varuvärde, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Preste Ståndets beslut, att å dessa slags kläder skall bestämmas 33 R:dr 16 sk. i n försel s-a fg i ft på ioo R:dr värde.
Voteringen liar utvisat 8o Ja och 3p Nej, hvarigenom tullbesläm melsen blifvit anlagen, sådan Ja-proposilionen den upptager. i3:de voteringen, (enligt iyule och i8:de punklerne.)
Den, som anser, att till contra-proposition i voteringen om sjöfarandes eller resandes kläder, bör antagas Ridderskapets och Adelns beslut, så lydande: kläder, tillhörige sjöfarande eller resande, när de synbart äro brukade, antingen medförde af dem sjelfva eller införde med annan lägenhet, fria frän lull vid in- och utförsel, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer contra-propositionen att bestå af Borgare-Ståndets beslut, att, med antagande af tullfrihet vid in- och utförsel, lydelsen bör blifva sådan, som Utskottet i Betänkandet N:o 21 föreslagit nemligen: kläder, tillhörige sjöfarande eller resande, när de synbart äro brukade ”och” prof vas icke öfverstiga egarens behof.
Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, N:o 539. 11
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 33 Ja och 86 Nej, i följd hvaraf och då Nej således vunnit, votering i hufvudsaken sedermera egt rum, enligt följande proposition:
Den, som godkänner Utskottets, af Preste- och Bonde-Stånden antagne, förslag, att redaclionen och öfriga bestämmelser å den ifrågavarande artikeln böra blifva:
Kläder: tillhörige sjöfarande och resande, när de äro synbart brukade ”eller” prof vas icke öfverstiga egarens behof, fria från in- och utförselstull, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut (se ofvan}.
Yid voteringen hafva befunnits 62 Ja och 57 Nej, i följd hvaraf Utskottets förslag blifvit godkändt.
1 fule voteringen, (enligt ig:de punkten.}
Den, som godkänner, att, på säLt Utskottet föreslagit, och Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet ovilkorligen och Bonde-Ståndet eventueit antagit, Likörer böra få införas mot 1 R:dr 24 Per kanna, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, att införselstullen å Likörer skall bestämmas till 1 R:dr 24 sk. kannan.
Med 77
Ja och 42 Nej har Utskottets förslag blifvit godkändt. thule voteringen, (enligt 2o:de och 2i:sta punkterne.}
Den, som anser, alt till contra-proposition bör antagas Ridderskaskapets och Adelns beslut, att Pelsverk och Pelterier: alla andra slag skola , med antagande af det utaf Utskottet föreslagne förtullningssätt, värde och införselstull, vara från ulförsels-afgift frie, voterar Ja; den, det ej vill, voterar
Nej; vinner Nej, kommer Preste-Ståndets beslut, att denna rubrik bör förtullas efter värde med 10 R:dr vid in- och 1 R:dr vid utförsel för hvarje 100 R:dr värde, att utgöra contra-proposition. 12 Förstärkta Stals-Utskottets Memorial, N\o 539.
Som denna votering utfallit med 47 Ja och 72
Nej samt Nej således vunnit; så har votering i hufvudsaken blifvit anställd, enligt följande proposition.
Den, som godkänner Utskottets förslag, att Pelsverk och Pelterier: alla andra slag böra förtullas efter vigt med 1 Ridr 12 sk. värde, 6 sk. införsels- och 6 r:st utförselstull per W, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Presle-Ståndets beslut (se här ofvan).
Som voteringen har utfallit med 5p Ja och 60
Nej, så har PresteStåndets i denna fråga fattade beslut blifvit gilladt. i6xle voteringen, (enligt 22 punkten.)
Den, som gillar Utskottets, i Utlåtandet N:o 3o afgifna, af trenne Riks-Stånd godkända förslag, att å Porcellaine: oäkta, sten- eller Fayence: hvitt, gulaktigt eller omåladt: andra pjecer, bör antagas 16 sk. värde och 5 sk. införselstull per %, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer, på sätt Borgare-Ståndet stadgat, värdet å denna artikel att bestämmas till 18 sk. och införselstullen till 4 6 rist. per W.
Vid voterings-sedlarnes öppnande befunnos 84 Ja och 34 Nej samt 1 sedel, som casserades, i följd hvaraf Utskottets förslag är vordet godkändt. ij:de voteringen, (enligt 23:dje punkten.)
Stånd antagna förslag, att å Sågblad bör bestämmas 3o Ridr tull på hvarje 100
R:dr värde vid införsel, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, att
Sågblad böra vid införsel åsättas endast 20
R:dr lull på hvarje 100 Ridr varuvärde.
Genom 68 Ja emot 5i Nej gillades Utskottets förslag. i8:de voteringen, (enligt 24:de punkten.)
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-Stånden, gillar Utskottets förslag, i Betänkandet Nio 21, till redaction och tullbestämmelser å Resevagnar, nemligen:
Förstärkta Stats-Utskoltets Memorial, N.o 539. 13 Vagnar och Åkdon:
Rese- Resandes, synbart brukade, som af dem sjelfve begagnas, tullfria vid införsel; voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej/; vinner Nej, antages Ridderskapets och Adelns samt Preste-Ståndets beslut härom, lydande sålunda:
Rese- och Resandes, synbart brukade, som af dem sjelfve begagnas eller blifvit ur Riket bevisligen utförde, fria från tull vid införsel.
Voteringen har utvisat 35 Ja och 84 Nej, hvadan det uti contrapropositionen intagne stadgande gillades. ig:de voteringen, (enligt 2 5:te punkten.)
Den, som bifaller den för ifrågavarande, bland Väfnader:
Helsiden, alngods, förekommande artikel af Utskottet föreslagna och af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända lydelse, nemligen: Taft, Kypert eller Levantin, Salin eller Sidensarge, enfärgade eller skiftande, rutiga eller randiga, genom olika färgadt silke, men ej genom väfnadssättet, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, antages den af Preste- och Borgare-Stånden uppställda redaction, sålunda: alla släta sidentyger, såsom taft, satin, levantin, eller af hvilken aman benämning som helst, enf ärgade, skiftande, rutige eller randi ge, hvaruti någon inväfd blomma eller figur icke befinnes.
Som voteringen utfallit med 54 Ja och 65 Nej, så är den redaction, contra-propositionen innehåller, godkänd. 2o:de voteringen, (enligt a6:te punkten.) Den, som, på sätt Utskottet föreslagit och 3:ne
Stånd gillat, anser redactionen å den bland Väfnader: helsiden, näst efier alngods alla andra slag, ej specificerade, förekommande rubrik böra blifva följande: Shawlar, shawletter och andra dukar: af Gaze eller annan gles väfnad, af så kalladt Bourre de Soie, samt genom tryckning eller prässjiing fafonerade, voterar Ja; 22 Förstärkta Stats-U: skottets Memorial, N:o 539. den, det ej vill, voterar Nej; vinner
Nej, kommer, med godkännande af de utaf Utskottet åsatte värdesoch tull-afgifter, redactionen att lyda sålunda: Shaw lar, Shawletter, Halsdukar och Näsdukar, af Gaze eller annan JlorsväJnad, genom tryckning fafonerade.
Med 79 Ja och 4° Nej har den af Utskottet föreslagne redaction blifvit godkänd.
Qi:sta voteringen, (enligt 27:de punkten.)
Den, som gillar Utskottets åsigt, att de slag af Väfnader: Helsiden, Shawlar, Shawletter &c., som inbegripas i den rubrik, hvilken, genom utgången af nästföregående votering N:o 26, kommer att till sin lydelse närmare bestämmas, skola, utan afseende å orten, hvarifrån varan inkommer, draga 7 R:dr tull på 33 R:dr 16 sk. värde per skålpund, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Ridderskapets och Adelns beslut, att vid denna rubrik skall tilläggas, att varan, då den införes directe från Ostindien, skall, med ett tullvärde af 3o R:dr per skålpund, bära en införselstull af 3 R:dr.
Vid voterings-sedlarnes öppnande befunnos 4°
Ja och 79 Nej, i följd hvaraf Ridderskapets och Adelns beslut blifvit godkändt.
2a:dra voteringen, (enligt 28:de punkten.)
Den, som godkänner Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, äfvensom af Bonde-Ståndet biträdda, förslag, att Väfnader:
Ylle: alngods: Fris, Frisad, Doffel och Kalmuck, böra åsättas 2 R:dr 24 sk. värde och 3o sk. införselstull per skålpund, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, att derå skall bestämmas 3 R:dr värde och 36 sk. införselstull per skålpund.
Med g4 Ja emot 25 Nej har Utskottets förslag blifvit gilladt. %3:dje voteringen, (enligt 2g:de punkten.)
Den, som anser, alt, såsom eventuela tullbestämmelser för de förbjudna slagen af artikeln Bränvin och Sprit, bör antagas, hvad Utskottet i Förstärkta Stats-Utskoltets Memorial, N',o 539. 23 Memorialet N:o 47 föreslagit, samt Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-Stånden stadgat, nemligen i R:dr värde och 3a sk. tull, då varan håller till och med 12 grader, samt 3 R:dr värde och 1 R:dr tull, dåden håller öfver nämnde gradtal, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Bonde-Ståndets beslut, att 2 R:dr värde och 32 sk. tull böra utgöra de eventuela bestämmelserne, då varan håller till och med 10 grader, samt att för hvarje öfverskjutande full grad tullvärdet ökas med 6 sk. och tullen med 2 sk. per kanna.
Voteringen har utvisat 54 Ja och 65 Nej, hvarigenom Bonde-Ståndets uti contra-propositionen antagna beslut blifvit faststäldt. af de voteringen, (enligt 3o:de punkten.)
Den, som anser, att i5 R:drs värde och 5 R:drs lull per skålpund böra utgöra de eventuela bestämmelserna å Väfnader:
Linne- och Hamp-: alngods:
Lärft, hvaraf 1 c/vadrataln väger till och med 3 lod, voterar Ja; den, det ej vill, voterar
Nej; vinner Nej, kommer att i berörde hänseende bestämmas 10 R:dr värde och 3 R:dr 16 sk. tull per skålpund.
Vid voterings-sedlarnes öppnande befunnos q3
Ja och 26 Nej, i följd hvaraf Utskottets förslag är vordet gilladt.
Stockholm den 25 Maj 1841 - STOCKHOLM.
Hellsten, 18/fi. Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 54.0. 1 Nio 540.
Ank. till Exp. Utsk. den 26 Maj 1841, kl. 12 midd.
Utlåtandej i anledning af Kongl. May.ts Nådiga Proposition, angående vilkoren för nedläggandet af Norrtelje Gevär sfactor i. CL A.) Uti en till Rikets Ständer den 27 sistl.
April aflåten och af samtlige RiksStånden till Stats-Utskottet remitterad Nådig Proposition C'nlagen under N:o tu uti usta Sami. af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll) har Kongl. Majit, med tillkännagifvande, att, vid pröfning af ett utaf disponenten öfver Norrtelje Gevärsfactori, Bruksidkaren Arfved Arfvedson till Kongl. Majit ingi!vet anbud, innefattande de vilkor, deruppå bemälde
Bruksidkare vor* beredvillig att factoriet nedlägga och att afsäga sig den årliga gevärsbeställning för Kronans räkning, derom han hittills varit försäkrad , öfver hvilket anbud Kongl. Krigs-, Kammar- och Bergs-Collegierne afgifvit gemensamt underdånigt utlåtande, Kongl. Majit, sedan berörde vilkor blifvit betydligen jemkade och nedsatte, funnit godt desamma, för Kongl. Majlis
Höga del, gilla och antaga, derjemte och enär bland omförmälde vilkor inginge, att Arfvedson, som, enligt Kongl.
Krigs-Collegii den iSSept.
1757 utfärdade, på honom transporterade Uplåtelse-bref, redan vore egare till alla å factoriet uppförde byggnader, nu skulle af Kronan få tillhandla sig de tomter, hvarå factoriet är beläget, samt dertill hörande vattenfall och öppen jord, tillsammans 8 tunnland 3 ir/3a:de!s kappland, med anledning af stadgandet uti 77 §.
Regerings-Formen, begärt Rikets Ständers yttrande, huruvida Rikets Ständer jemväl, för deras del, funne skäl att åt den ifrågavarande försäljningen bifall lemna; hvarförutan Kongl. Majit, som ansåge Norrtelje factoris nedläggande i ekonomiskt hänseende blifva för Riket gagneiigt, velat, för pröfningen af denna vigtiga angelägenhet , fästa Rikets Ständers uppmärksamhet dervid, att i händelse något af de, efter skedd jemkning, med Bruksidkaren Arfvedsoni afseende å egande-rällen till factoriet och det dermed hittills förenade Ortala f. d. Kronobruk med hvad dertill hörer numera öfverenskomna och af Kongl. Majit billiga befunne Bih. till R.
Prot. 1840 och 1841■ 4 Sami. 1 A/d. 3 Band. 35.1c Haft. 1 2 Slals-Utskottets Utlåtande, N.-o Sjfo. vilkor blefve rubbadt, frågan om factoriels nedläggning på samma gång måste förfalla; varande ofvanbemälde Collegiers underdåniga utlåtande, jemte öfrige till målet börande handlingar sedermera från LandtförsvarsDepartementet till Utskottet öfverlemnade.
De af Bruksidkaren Arfvedson uti förevarande afseende slutligen erbjudne oell af Kongl. Maj:t gillade vilkor äro, på sätt det vid Kongl. Majtts Nådiga Pioposition bifogade Stads-Råds-Protocoll utvisar, följande: i:o att factori-egaren, sorn med företedde handlingar stjrkt, att vid det tillfälle, då, enligt i Januari månad 1760 upprättadt Syne- och Värderings-lnstrument, factoriet af Kronan till Commerce-Rådet Finlay oell Ryttmästaren Jennings aflevererades, de dertill hörande hus, byggnader och lösa egendom uppskattades till 38, roo Daler 4 öre, samt att i afräkning derå köparne vid tillträdet erlagt 24,000 „ — nu betalar skilnaden 14,100 Daler 4 öre Kopparmynt, med beräkning af 18 Daler Kopparmynt mot En R:dr Specie eli er Silfver; 2:0 att factori-egaren, som, i stöd af U pplålelse-brefvet, den 13 Sept. 1707, redan är laglig innehafvare af de vid Norrtelje factori befintlige bus, byggnader och inventarier, tilla tes att, emot den betalning , som öfverensk om men och utsatt varder, af Kronan sig tillhandla den jord, hvarpå factoriet är beläget, och det vattenfall, sorn dertill hörer; 3:o att, sedan Arfvedson numera afstått från sitt först gjorda yrkande, att 267 f,/4°:dels läster Skatte-ränte-kol , som tilt Gevärsfactoriets bedrifvande varit anslagne, matte vid factoriets nedläggning få öfverflyttas på det honom tillhöriga och med factoriet hittills förenade Ortala f. d.
Kronobruk, emot lösen till Kronan efter ortens pris, Kongl.
Majrt ville till sökandens eller dess rättsinnehafvares framtida säkerhet, i Nåder förklara: a) att det hittills genom Upplåtelse-brefvet den i3 September 1757 och Skattebrefvet i3 Febr. 1760 gällande stadgande, enligt hvilket Ortala Bruk och Norrtelje
Gevärsfactori borde för alla tider vara oskiljagtigt förenade, är upphäfvet, samt att dessa lägenheter hädanefter utgöra 2:ne serskilda possessioner, med rättighet lör egaren att med desamma lagligen förfara , på sätt honom bäst och nyttigast synes; och b') att, sedan Norrtelje Gevärsfactori blifvit nedlagdt och detsammas hittills varande gemensamhet med Ortala Bruk , enligt näst förestående moment, upphört, någon inskränkning ej eger rum i de privilegier, förmoner och rättigheter, sorn, enligt Skattebrefvet samt serskilda Författningar och Resolutioner, äro Ortala Bruk tillerkända och dertill begagnas; Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 5/^,0. 3 4:o att JBruksidkaren Arfvedson förbehåller sig en beställning af 5o© Infanteri-gevär, i öfverensstämmelse med den af Kongl. Maj:t den 21 December i84o fastställde modell, att levereras före 1842 års utgång.
I sammanhang med Bonde-Ståndets remiss å Högst berörde Nådiga Proposition, har Utskottet fått emottaga ett af Iiiksdagsfullmägtigen Mats Persson från Stpckholms Län hos Ståndet afgifvet anförande, deruti, med afseende å de menliga följder, som för vederbörande räntegifvare skulle uppstå, derest egaren af Ortala Bruk blefve, på sätt han begärt, förklarad berättigad att, efter factoriets nedläggning, i everldliga tider uppbära de tili Bruket nu utgående kolräntor, yrkat, alt de af bemälde Bruksegare föreslagne ofvanintagne vilkor måtte undergå den jemkning, att Ortala Bruks rätt att utfordra ifrågavarande räntekol endast måtte fortfara, så lange en dylik räntepersedel af den oprivilegierade jorden i allmänhet erlägges.
Hvad först angår nyttan och ändamålsenligheten af Gevärsfactoriets i Norrtelje ift ågastälde nedläggning, hvaraf fördelarne så väl i militäriskt som ekonomiskt hänseende Finnas i Kongl. Muj:ts Nådiga Proposition antydde, lärer något yttrande i detta ämne från Utskottets sida destomindre vara erforderligt, sorn Rikets Ständer redan, med bifall till Utskottets uti Utlåtandena N:ris 354 och 435 derom gjorda hemställan, beslutat att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, att, i händelse egaren af berörde factori skulle, under billiga vilkor, vilja nedlägga den honom åliggande gevärs-tillverkning, Rikets Ständer äro benägne att sådant medgifva.
Vidkommande de af Bruksidkaren Arfvedson i och för factoriets nedläggning framställde vilkor och förbehåll, så har visserligen, enligt ordalydelsen i Kongl. Majits Nådiga Proposition, Rikets Ständers yttrande endast blifvit äskadt, i afseende på frågan om försäljningen af de tomter, hvarå factoriet är beläget, jemte tillhörande vattenfall och åkerjord ; men då Kongl.
Majit redan i Nåder förklarat Sig hafva, för Dess del, omförmälde vilkor gillat och antagit, vid hvilket förhållande måste förutsättas, att, derest Rikets Ständer till den ifrågaställde försäljningen lemna deras bifall, den blifvande afhandlingen emellan Kronan och Bruksidkaren Arfvedson, rörande gevärs-tillverkningens upphörande, kommer att försiggå, i fullkomlig öfverensstämmelse med de af Arfvedson senast framställde förbehåll, har Utskottet, för ärendets fullständiga bedömande, ansett sig icke kunna undgå att jemväl fästa uppmärksamhet å öfrige uti Factoriegarens anbud förekommande bestämmelser, hvilkas antagande Rikets Ständer , genom förutnämnde försäljnings medgifvande, skulle bereda, för hvilken åsigt 4 Stats-Utskottcts Utlåtande, N.o 54<>- Utskottet liemtat ett ytterligare stöd af det inom Bonde-Ståndet afgilne otvannämnde anförande.
I afseende härå har hos Utslfottel förekommit, hurusom uti 3:dje punkten, mom. b, af ifrågavarande vilkor, Bruksidkaren Arfvedson äskat en från Kronans sida meddelad förklaring, att, sedan Norrtelje factori blifvit nedlagdt och dess förening med Ortala Bruk upphört, någon inskränkning ej eger rum i de privilegier, förmoner och rättigheter, som, enligt Skattebrefvet samt serskilde Författningar och Resolutioner, äro nämnde
Bruk tillerkända och dertill begagnas; såsom följd hvaraf Brukets egare skulle komma att fortfarande tillgodonjuta de kolräntor, som till Bruket nu erläggas af 140 7/8 mantal, i "Wäddö och Häfverö socknar af Stockholms Län, med tillsammans i,458 läster, emot den uti 1680 års Taxa bestämde lösen af endast 16 sk.
Enligt hvad handlingarne i målet utvisa, har en del af dessa kolräntor eller 3io 103/192 läster, utgående af 3f mantal, redan år 1699, vid upprättadt contract om utarrendering af Ortala dåvarande Kronobruk blifvit, till Brukets upprätthållande, från militiseindelningen undantagne samt sedermera, och jemväl vid Brukets år 1760 verkställde försäljning till skatte, derunder bibehållne; hvaremot de öfrige af 109 7/8 mantal inom samma socknar till Ortala Bruk utgående i,'47 89/192 läster ränlekol i senare tider och efter det meranämnde Bruk med Norrtelje Gevärsfactori oskiljagtigt förenats, blifvit åt Bruket i Nåder upplåtne, i ändamål att, till befordrande af factoriets bestånd och förkofran , försäkra detsamma om en ständig tillgång till tjenligt ämnes-jern.
Då Bruksidkaren Arfvedsonj såsom vilkor för factoriets nedläggning nu föreslagit, att det hittills existerande, genom Skaltebrefvet stadfästade, sambandet emellan factoriet och Ortala Bruk skulle upphöra och dessa verk hädanefter utgöra serskilde, af hvarandra oberoende, possessioner, ulan annan förbindelse från bans sida till Staten, än som för hvarje annan Bruksidkare eger rum, synes det af honom gjorde förbehåll om ifrågavarande kolräntors bibehållande, för så vidt dessa kunna anses vara Ortala Bruk, i och för dess förening med factoriet tillagde, icke vara med rättvisa fullt öfverensstämmande , helst då Skaltebrefvet å Ortala Bruk icke omförmäler någon rättighet för nämnde Bruk att disponera andra kolräntor, än de af 3r mantal, som af ålder varit factoriet med kolning och körslor underlagde, och hvilka hemmans-räntor, enligt Skattebrefvels ordalydelse, bordt Kronan ”efter årliga markegången” godtgöras, ehuru detta sedermera ansetts böra så tillämpas, att lösen endast skolat u>tgå efter den af ålder faststälda taxa å indeldta kol eller 16 sk. per läst.
Utskottet anser emedlertid, i betragtande af den obe - Slals-UtslxOttcls V{låtandej IV.-O S/j,o. 5 sirid liga nytta, som factoriets nedläggning skulle för det allmänna medföra, den ifrågastälde uppoffringen af Kronans anspråk på en del af berörde räntekol ej vara af den betydenhet, att något väsendtligt hinder deraf borde uppstå.