Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af ståltråd eger någon tillverkning icke härstädes rum, och hvad beträffar den jerntråd, som på vissa orter inom landet åstadkommes, lärer afsättningen deraf icke kunna ans%s i någon mån lida genom en lättad införsel af den utländska varan, hvadan Utskottet, då förevarande artikel utgör ett nyttigt och i flera industri-grenar användt material samt lull-inkomsten deraf icke är af någon större betydenhet, helst all jerntråd, som inkommit för telegrafrinrättningar, hittills befriats från tull, funnit sig böra föreslå, att Jern- och Ståltråd må vid införsel vara tullfri.
- Af enahanda skäl får Utskottet jemväl hemställa, att koppar- och annan ej specificerad metall-tråd, andra slag än förgylld, försilfrad eller pläterad, för hvilken artikel af Kongl.
Maj:t föreslagits införsels-tull af 20 öre skålpundet, må vid införsel åtnjuta tullfrihet.
Majit i öfrigt beträffande artikeln Tråd föreslagit, innefattande, jemte en redaklions-förbältring i afseende å Guld- och Silfver- samt förgylld eller försilfrad koppar- eller metall-tråd, nedsättning i tullen å Bomullstråd, alla slag, från 18 sk 10 rist till 12 sk. 9,60 r:st eller 40 öre skålpundet och å Linnetråd från 28 sk. .5 r:sh till 12 sk. 9,60 r:st. eller 40 öre för oblekt Bevitlnings-Utskotlels lielänkande Jfå 10. 45 och 16 sk., eller 50 öre för blekt eller färgad skålpundet, får Utskottet tillstyrka bifall och hemställer, att det i öfverensstämmelse dermed för dessa artiklar uppgjorda bifogade laxe-försläg mätte godkännas.
Vid kommilterades, af Kongl. Majit godkända, förslag lill tull-bestämmelser Trävaror. för artikeln Trävaror vid införsel har Utskottet icke någon annan anmärkning alt framställa, än alt, dä, enligt hvad upplyst blifvit, genom miss-skrifning artikeln stäfver, lagg- och botten-, alla slag, hvilken i nu gällande tulltaxa är upptagen i förteckningen öfver vid införsel tullfria varor, kommit all i förslaget uteslutas, rättelse häraf lärer böra iakttagas ; hemställande Utskottet alltså, att bilagde förslag till införsels-larif för artikeln trävaror mätte fastställas.
De hufvudsakligare förändringar i nu för artikeln Väfnader gällande tull- Väfnader. bestämmelser, som af kommitlerade blifvit föreslagne, utgöra beträffande Hand.
Helsiden- ; att, med undantag af sammet, alla hit hänförhga artiklar blifvit under en tull bestämmelse sammanslagne; alt sammanräknade afgiften å de under nuvarande rubrik alngods, andra slag, hänförlige väfnader, 4 IUdr 45 sk. 2 rist. banko, blifvit nedsatt lill 6 Ridr Riksmynt, samt å shawlar, shawlelter och dukar fran 6
Ridr 5 sk.
Banko till 6 Ridr Riksmynt; Halfsiden-: att, med undantag för felb och plys, derå afgiften föreslagits till 2 Ridr Riksmynt, då väfnadens yla utgöres af rent silke, och 50 öre. då ytan utgöres af alfalls- eller s. k. florett—silke, öfriga slag blifvit sammanförde under gemensam tull -bestämmelse, med nedsättning för alngods frän 2 Ridr 19 sk. 4 rist.
Banko lill 5 Ridr Riksmynt och för shawlar, shawle.ller och dukar frän 3 Ridr Banko till 5 Ridr Riksmynt; Bomulls-1 alt, med undantag af felb och plys, filtar, parkum, gaze, half-linon, musslin, neltelduk, dimity och batist samt tyll, alla andra nu specificerade slag blifvit inom hufvud-rubriken »andra slag» inbegripne; alt segelduk, som nu är hänförlig lill »andra slag, ofärgade», derå afgiften uppgår till 28 sk. 4 rist.
Biko, blifvit specificerad med en till 6 öre nedsatt införsels-tull; all införsels-afgiften å gaze, half-linon, musslin, nettelduk, dimity och batist nedsatts från 42 sk. 6 rist.
Banko lill 1 Ridr Riksmynt; alt för de nu ospecificerade slagen afgiften blifvit nedsatt för ofärgade oblekta frän 28 sk. 4 rist.
Banko till 40 öre Riksmynt, för ofärgade men blekta från 28 sk. 4 rist.
Banko till 70 öre Riksmynt, för färgade från 33 sk. i rist.
Biko till 70 öre
Riksmynt och för tryckta eller pressade från 37 sk. 8 rist.
Banko Bevillnings-Ulskottcts Betänkande M 10. till 90 öre Riksmynt, samt för shawlar, shawletter och dukar från 42 sk. 6 r:st
Banko till samma belopp som för alngods, eller oblekta oell ofärgade 40, blekta eller färgade 70 och tryckta eller pressade 90 öre Riksmynt; Bomulls- med blandning af lin eller hampa: nedsättning för bolstervar från 18 sk. 10 r:st.
Banko (ill 40 öre Biksmynt, för damast från 42 sk. 6 r:st.
Banko till 90 öre Riksmynt och för dräll från 28 sk. 4 r:st.
Banko till 65 öre Riksmynt; Ylle- och Halfylle-: att, med undantag endast för filtar och mattor samt pressduk, alla andra slag blifvit under gemensam tull-bestämmelse sammanförde; att afgiften å filtar och mattor nedsatts från 18 sk. 10 r:st.
Banko till 40 öre Riksmynt; att införsels-tullen å doffel, fris, frisad och kalmuck blifvit höjd från 57 sk. 8 r:st.
Banko och å siktduk från 29 sk. 8 r:st.
Banko till 1 R:dr 25 öre R:mt; att tullen å valkade väfnader, alngods, hvarmed, enligt Kongl. Kungörelsen den 20 Juli 1855, förstås kasimir, kläde, drapp, halfkläde, vadmal och korderoy, blifvit nedsatt från 1 R:dr 37 sk.
Banko och å shawlar, shawletter och dukar från 1:
Rdr 7 sk. 8 r:st.
Banko till 1 R:dr 25 öre Riksmynt; att införsels-afgiften å flanell och andra ovalkade väfnader nedsatts från 42 sk. 6 rist.
Banko till 1 R:dr 25 öre Riksmynt; Linne- och Hamp-: nedsättning i tull-afgiften å alngods: blaggarn, buldan och kanfas, från 9 sk. 6 r:st.
Banko till 15 öre Riksmynt, bolstervar från 18 sk. 10 r:st.
Banko till 40 öre Riksmynt, kammarduk, batist och flor från 2 R:dr 38 sk. 6 r:st.
Banko till 3 R:dr Riksmynt, lärft och damast från 2 R:dr 19 sk. 4 r:st. och 1 R:dr 27 sk. 8 r:st.
Banko till 1 R:dr Riksmynt, mattväfnad från 14 sk. 2 rist.
Banko till 18 öre Riksmynt, segelduk och tältduk från 3 sk. 5 r:st.
Banko till 8 öre Riksmynt, och andra slag från 37 sk. 8 r:st.
Banko lill 65 öre Riksmynt; nedsättning ^eller förhöjning i tullen å dukar från 1 R:dr 8 sk. 10 r:st. till de för alngods ofvan anförda belopp; Hår- och Tagel-: nedsättning från 24 sk.
Banko till 50 öre Riksmynt; Vaxade eller lackerade: nedsättning för mattor från 5 sk. 2 r:st.
Banko till 10 öre Riksmynt och för andra slag från 9 sk. 8 r:st.
Banko till 25 öre Riksmynt; samt för Vattentäta eller dubbla väfnader, sammansatta genom upplösning af kautschuk, gutta percha m. m., nedsättning från 1 R:dr 9 sk. 8 r:st.
Banko till 75 öre Riksmynt, allt per skålpund.
Detta förslag har af Kongl. Majit blifvit godkändt, med undantag endast i alseende på silkesfelb och plys, å alla slag hvaraf Kongl. Majit ansett tull-afgif - Bevitlnings-Utskottets Betänkande Jtä 10. lä ten böra bestämmas till 1 R:dr SO öre Riksmynt, samt artikeln speciliceras sä väl under hel- som half-sidenväfnader.
Utskottet, som i allo delar de åsigter, hvil lea, uttalade af kommitlerade och i det Kongl. Maj.ts Proposition åtföljande
Statsråds-protokoll ligga tili grund för ifrågavarande förslag, har, efter sorgfällig granskning deraf, icke funnit skäl att från dess bestämmelser i något fall tillstyrka afvikelse; och då i kommitterades betänkande äfven åt ämnets särskilda detaljer en omständligare utredning blifvit egnad, har Utskottet ansett sig kunna i detta afseende till nämnde handling hänvisa.
Den erfarenhet, som, särdeles under sednare tid, vunnits rörande olägenheterna af väfnads-artiklarnes indelning i Herahanda rubriker, om hvilkas betydelse och tillämpning i förekommande fall meuings-skiljaktighet kan ega rum och tv i— stigheter följaktligen uppstå, gör det till en oafvislig nödvändighet att i detta afseende söka ordna tull-taxan så, att hvarje anledning till dylika misshälligheter undanrödjes och säkerhet vinnes för tull-behandlingens verkställande lika vid alla rikets tull-platser.
Detta vigtiga mål kan endast ernås genom sammanförandet af alla varu-artiklar af likartad beskaffenhet under en och samma omfattande tullbestämmelse, derifrån undantag endast, när särskild anledning till sådana i öfrigt förekommer, stadgas för artiklar, som äro bestämdt och ostridigt skiljbara från den allmänna varu-klassen.
Det ligger dock härvid i sakens natur, att en sådan omfattande varu-rubrik mäste i sig innefatta en mängd till beskaffenhet och värde sinsemellan väsentligen skiljaktiga artiklar, och uppgiften blifver då, att för den tull-sats, som derå bör bestämmas, träffa en siffra, som, under det den icke oskäligt betungar den tyngre, gröfre och billigare varan, äfven för den lättare, finare och dyrbarare kan anses tillräckligt hög, samt, på samma gång den tillfredsställer förbrukarens billiga anspråk, icke lemnar den inhemske tillverkaren af dit hänförliga artiklar utan det afseende, hvaraf han, i tällan med utlandets mera utbildade industri, kan vara i behof.
Denna uppgift har, i Utskottets tanke, af kommitterade blifvit, så vidt ske kan, på ett tillfredsställande sätt löst, och då Utskottet hyser den öfvertygelse, att, vid den höga ståndpunkt, som väfnads-industrien numera här i landet intagit, och sedan hvarje lättnad, som af tull-lagstiftningen kan bero, blifvit densamma beredd, några vådor för denna industris bestånd eller fördelaktiga bedrifvande icke skola uppkomma genom den lindring i tull-beskattningen å utländska väfnads-fabrikater, som det ifrågavarande förslaget afser, får Utskottet hemställa, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Proposition, bilagde tulllaxe-förslag för artikeln väfnader måtte antagas.
Kommitterades förslag till tull-bestämmelser för artikeln Band upptager för de specificerade slagen, silkes-sammets-, siden- och halfsiden-, samma införselsafgifter, som för motsvarande slag väfnader blifvit föreslagne, eller för silkes - ingmachin er.
M Bevillning s-UttkoUets Betänkande J\§ 10. sammets- 4 R:dr 30 öre, lör siden- 6 li:dr och lör halfsiden 3 R:dr, samt för andra slag, derå algiften nu utgår med 37 sk. B r:st.
Banko, nedsättning häri tili 73 öre Riksmynt.
Detta förslag har af Kongl. Majit blifvit giiladl, och Utskottet tillstyrker jemväl, att detsamma måtte bifallas och bifogade taxe-förslag i detta afseende godkännas.
För Angmachiner och Ångpannor, nu belagde med införsels-tull af 3 procent utaf värdet, har af kommitterade och Kongl. Maj:t blifvit föreslagen tullfrihet.
Då Utskottet funnit sig böra föreslå fullkomlig tull-frihet för alla ej specificerade redskap och machiner, följer häraf jemväl att å Utskottets sida icke någon erinran kan vara att emot detta förslag framställa, utan tillstyrker Utskottet, att detsamma måtte bifallas.
Öfrige här ofvan icke omförmälda, i införsels-tarifen förekommande artiklar, i afseende på hvilka mer eller mindre betydande förändringar i redaktions- eller tull-afgifts-beslämmelserne blifvit af Kongl.
Majit föreslagne, äro följande: Agat, arbetad.
Alabaster, arbetad.
Alun, alla slag.
Anis. Antimonium, Spiesglans och Regulus.
Aska: pott-, raffinerad eller kalcinerad.
Bijouteri-varor.
Bilder oell Bildhuggeri—arbeten; andra slag än konstnärs-arbeteu.
Biscuit, arbeten deraf. Bevillnings-Ulskotlels Betänkande M 10. 47 Bleckslagare-arbeten.
Blår, hamp- och lin-.
Bläck, skrif-.
Bläckpulver eller substans.
Bokstafs-stämplar samt boktryck eller stilar.
Bok- och kopparsticks-svärta.
Borax-syradt natron eller tinea).
Borstbinda re-arbeten.
Bouillon de Poche.
Brodermönster.
Caffe, brändt och alla till caffe-surrogat användbara brända vexter.
Canel, Canel-knöpp och Cassia lignea.
Carcasser och Carcass-band.
Cautschuk, arbeten deraf.
Ciment.
Citronsalt eller kristalliserad Citronsyra.
Citronskal, torra.
Bevillnings-UtshoUels Betänkande Jt? 10.
Confiturer.
Coraller, äkta, arbetade.
Coriander.
Cubeber.
Dekorationer, platåer, med tillbehör ocb ornameiiler, ej specificerade.
Dividvi eller Libidvi.
Dref. Dricka.
Enbär.
Fenkol.
Filar ocb Raspar.
Fingerborgar ocb Syringar af andra ämnen, än guld eller silfver.
Fiskskinn, beredda.
Fjedrar, ej specificerade.
Fjäder, spritad.
Flintor, huggna, utom agat.
Fnöske, beredt.
Folier:
Tenn- eller Stanniol.
Frukter och Bär, ej specificerade.
Frö, kanarie-.
Fyrverkeri-arbeten.
Färger och Färgnings-ämnen:
Blyhvitt, Zinkhvitt oell Cremzerhvitt, Cochenilie, Indigo, Rödfärg, Spanskgröna.
Färglädor.
Gardiner, Rull-, Gevär.
Gips-arbeten, ej specificerade.
Glasflusser.
Glasvaror, försedda med flätning, sorn icke utgör varu-emballage.
Glete Revillnings-Utskottels Betänkande Jft 10.
J9 Glete eller Glitt.
Grifflar af sten.
Gräsmattor och Gräsrep.
Grönsaker.
Guld: arbeladt, Bok-, Musiv-, Gulddragare-arbeten.
' Hagel.
Halsduks-valkar.
Handskskinn, tillskurna till Handskar.
Hattar. llattflätor af halm eller strå, samt öfrige hahn—arbeten, ej specificerade.
Hatlfoder och Kullar.
Hatlformar och Hattstommar.
Horn, arbetadt.
Häst- och Nöt-.
Hår- och Tagel-arbeten.
Häcktor, Hakar och Hyskjor.
Hängslen och delar deraf.
Skepps-.
Svin- eller Gås-.
Jäst, komprimerad.
Kalk. Kemiskt-Tekniska Preparater.
Kli, alla slag.
Knappar af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen.
Kopparnickel.
Korgar och Korgmakare-arbeten, Korkar, skurne.
Kort: Spel-.
Krita och Kritsten.
Krokar, till fiske.
Prat. 1856 di 1857. o Sami. 1 Afd. 10 Haft. 7 so Bevillnings-Utskotlels Betänkande JVS 10.
Krukmakare-arbeten, ej specificerade.
' Lackerade arbeten, ej specificerade.
Lackmus.
Lagerblad och Lagerbär.
Lakritsrot eller Glycyrrhiza.
Lampor och Lyktor.
Leksaker eller Niirnbergerkram.
Läder-arbeten, ej specificerade.
Mjöl, ej specificeradt, af vegetabilier.
Muskottblomma.
Musslor, insyltade eller saltade.
Nattsäckar och Kappsäckar.
Nålar af annat ämne än Guld och Silfver och ej luinförlige lill Bijouterivaror.
Nötter.
Papp- och Pappers-arbeten, alla slag.
Pappers-Tapeter och Bårder.
BeviHnings-LItskoUets Betänkande Jtf 10. ot Pennor:
Skrif- alla slag.
Perlemor, arbetad.
Perlor, oäkta.
Perukmakare-arbeten.
Piphufvuden.
Poineranser.
Pomerans-knoppar och skal.
Portföljer, Penningbörser, Ridikyler och Vaskor.
Rigabalsam.
Rötter, ätbara.
Sadelmakare-arbeten, ej specificerade.
Salpetersyra och Skedvatten.
Serpentinsten, arbetad.
Siktar och Säll.
Silfver, arbetadl, Rok-, Musiv-, Skomakare-arbeten.
Skriftaflor.
Sköldpadd, arbetad.
Slöjdvaror eller Fabriks-, Handtverks- och Manufakturvaror, ej specificerade Smink och Sminkflor.
Snörmakare-ai beten.
Soda eller Kolsyradt Natron.
Spetsar, Uddar och Blonder, Bevillnings-Uttkollets Betänkande M iO.
Spännhalsdukar.
Stenkols-arbeten.
Strumpstickor.
'Svafvelblomma.
Sackar, nya, lomma.
Sängkläder.
Tafvelramar.
Tegel, alla slag.
Tenlikar.
Terpentiu-olja eller Tei penlin-spiritus.
Thermometrar.
Tjärberma eller Vraktjära.
Tran och Späck, alla slag.
Vax, alla slag.
Vekar:
Lamp- och Ljus-.
Vindruf.
Vinstenssalt.
Bevillnings-Utskottcts Betänkande M iO. 35 Visitkort.
Vismut.
Vitriol.
Ympvax.
Ägg Ättika.
Varor, som icke kunna hänföras under någon af de i Införsels-tarifen upptagne bestämmelsei: mer eller mindre arbetade.
Och får Utskottet, som, enligt hvad omförmäldt blifvit, för sin del godkänner de allmänna grunder, hvarpå det af Kongl. Maj:t afgifna förslag lill förnyad tulltaxa hvilar, samt under granskningen af detta förslag icke funnit någon anmärkning alt framställa vid de förändringar, som i afseende dels på redaktionsbestämmelserna, dels på införsels-afgifterne blifvit för de öfvannämnde artiklarne ifrågaställde, alltså, med hänvisning i öfrigt till och under åberopande af de särskilda motiver för dessa förändringar, som vid ärendets föregångne behandling blifvit anförde, tillstyrka, att de tullbestämmelser för samtlige här ofvan uppräknade artiklar, som Utskottets med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i detta afseende öfverensstämmande och härhos bifogade förslag till Införsels-tarif innehåller, måtte antagas.
Ben, andra slag än Elfen- och Hvalfisk-, oarbetade, Ben. krossade samt förmalde eller s. k.
Benmjöl, derå utförsels-afgiflerna nu utgöra 3 sk. 1 Vi rst.
Lispundet, har Kongl. Majit, i enlighet med kotnmitlerades hemställan, föreslagit tullfrihet vid utförsel.
Utskottet delar de af kommitterade uttalade åsigter, rörande orättvisan af utförsels-tullar i allmänhet, såsom obestridligen utgörande en producenterno af export—artiklar ålagd beskattning utöfver hvad producenter af andra varor i' mån af sin rörelse till Statsverket betala, och anser följaktligen, att sådana ännu qvarstående tullar, hvilkas bibehållande icke af för landets eller dess näringars ekonomi öfvervägande vigtiga skäl påkallas, böra upphöra.
Den nu förevarande artikeln sönderfaller i tvänne särskilda slag, oarbetade
Ben eller sjelfva råvaran, och krossade eller förmalde Ben, s. k.
Benmjöl eller den form, hvarunder benen såsom gödnings-ämnen användas.
Till åstadkommande af sistnämnde vara äfven i större utsträckning, än det egna behofvet deraf afser, hafva under sednare tid i flera delar af landet anläggningar blifvit gjorda, och då Utskottet anser det vara af synnerlig vigt att icke verksamheten vid dessa nyttiga inrättningar inskränkes genom en underlättad utförsel af råvaran, men å andra sidan, ehuru önskvärdt bibehållandet inom landet äfven af den förarbetade artikeln Benmjöl kunde vara, likväl icke finner giltigt skäl alt tullbeskatta utförseln deraf, får Utskottet hemställa: 2>4 Bevillnings-Utskottcls Betänkande M 10.
Jcrnskrot. att en den nu gällande motsvarande utförsels-tull af SO öre per centner mä oarbetade
Ben, andra slag än Elfen- och Hvalfisk-, åsättas, samt att krossade och förmalde Ben eller s. k.
I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag tillstyrker Utskottet att Blodiglar må vid utförsel vara tullfria.
Kommitterades af Kongl. Maj:t godkända förslag rörande utförsels-afgiflen å vissa slag Jern samt Jcrnskrot innefattar att för Jern gjutet:
Tack- och Barlast-; Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och obonade; Hällar öfver lVa tums tjocklek samt Lod och Lödjor öfver 1 Skeppunds vigt stycket; samt Hällar af 1 '/> tums tjocklek och derunder till och med 1 tums, Lod och Lödjor till vigter af 1 Skeppunds vigt och derunder till Vi Skeppund; derå, i afseende på sistnämnde rubrik, på grund af gällande tulltaxa, och hvad beträffar de öfriga, till följd af Kongl. Kungörelsen den 19 December 1855, sammanräknade utförsels-afgifterna nu utgå med 1 R:dr 3 sk. för Tack- och Barlastjern och med 1 R:dr 4 sk. b:ko per Skeppund stapelstadsvigt för de öfriga slagen, utförsels-tullen bestämmes till 50 öre per centner; att för söndersågade Kammer och Mörsare, samt kasserade Kulor och Bomber, nu stadgade utförselsafgifter af tillsammans 27 sk. per Skeppund stapelstadsvigt utbytas mot en lull— afgift af 25 öre per centner; att för smidt eller valsadt Jern: smältstycken, derå nu bestämde afgifter utgå med 12 sk. för »omvällde» och 18 sk. 6 r:st. banko för »andra slag», per skeppuud stapelstadsvigt, en för båda slagen gemensam lull af 12 öre per centner fastställes, samt att, i stället för å jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt, nu bestämde afgift, uppgående till 28 sk. per skeppund stapelstadsvigt, utförselstullen å denna artikel antages till 25 öre per centner.
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion har Herr J. J. Ekman anfört, att enär den vara, som benämnes omvällde smältstycken, i allmänhet användes för så granlaga ändamål, att en omsorgsfullare och kostbarare tillverkning erfordrades än för det mesta stångjern och det vid sådant förhållande väl ej kunde vara rimligt alt hänföra sådane smältstycken till en lägre klass af den förädlade varan, derföre att konsumenten föredroge att erhålla dem uti kortare stycken och gröfre dimensioner, än hvartill stångjernet vanligtvis räckes, ifrågavarande artikel alltså med allt fog syntes böra tullbehandlas lika med stångjern, helst riktigheten af en sådan princip för tull-lagstiftningen i förevarande ämne redan blifvit erkänd, så väl derigenom att i nu gällande tulltaxa omvällde smältstycken särskildt blifvit upptagne med nedsättning till hälften af den för andra slag stadgade afgift, som deruti att, innan denna bestämmelse egde rum, utförseln af artikeln fått, på grund af Hevillnings-Ulskollels Helänkande M 10.
SS Kongl. Maj:ts särskilda Nådiga tillstånd, verkställas mot erläggande af samma afgift sorn var för stångjern bestämd; oell har på grund häraf motionären yrkat att, sedan stångjern blifvit frän utförselstull befriadl, samma förmån måtte tillerkännas omvällde smältstycken; hvarjemte, i sammanhang härmed, föreslagits alt för stångjernsändaf, som i flera fall med mera fördel för tillverkaren kunde exporteras, än för uträckning under hammaren här i landel omsmältas, men derå den för jernskrot nu stadgade utförsels-tull måste erläggas, tullfrihet jemväl måtte blifva medgifven.
Utförseln af smältstycken utgjorde år 18SS 10,747 skeppund stapelstadsvigt omvällde och 189 skeppund andra slag.
Giltigheten af det skäl motionären anfört för frigifvandet från tull af omvällde smältstycken, som utföras, kan i Utskottets tanke icke bestridas, och då, hvad beträffar andra slag smältstycken, hvilkas qvarhållande inom landet för vidare förädling vore önskvärdt, utförsel endast tillfälligtvis af mindre partier lärer kunna ifrågakomma, samt den derå föreslagna lull, 12 öre per centner, väl kan anses betunga, men icke i någon väsentligare mån motverka en sådan utförsel, har Utskottet funnit sig höra föreslå, att smältstycken, alla slag, må vid utförsel vara tullfria.
Likaså och då något särskildt giltigt skäl icke synes förefinnas att med utförsels-tull belägga jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt, samt den betänklighet alt, i annat fall, sönderslaget tackjern skulle kunna såsom gjutet jernskrot utföras, icke torde vid närmare begrundande förtjena afseende, har Utskottet, med tillämpning af ofvananförda grundsats rörande utförsels-tullar i allmänhet, ansett sig böra hemställa, att tullfrihet vid utförsel må medgifvas såväl för jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt, stångjerns-ändar derunder inbegripne, som äfven för den hit hänförliga artikeln söndersågade kanoner och mörsare, samt kasserade kulor och bomber.
Rörande tack- och barlastjern, kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade, hällar öfver ett tums tjocklek, jemte lod och lödjor till vigter af större tyngd än 1 centner, får Utskottet tillstyrka bifall till Kongl. Maj:ts förslag alt åsätta dessa artiklar en, den nu stadgade motsvarande utförsels-tull af SO öre per centner, och hemställer, att detta förslag måtte godkännas.
1 enlighet med kommitterades af Kongl. Maj:t gillade förslag, tillstyrker Kol: Träd-.
Utskottet, att trädkol må vid utförsel vara tullfria.
För Koppar, rå och gårad, hafva kommitterade i sitt tulltaxe-förslag bibe- Koppar. hållit utförsels-tull lill belopp, som ungefär motsvarar den nu utgående, eller Kopparskrot. för rå-koppar 5 R:dr och för gårad koppar 60 öre per centner, men derjemte Lumpor.
S6 Devillnfngs-Utskoltets Betänkande M 10, alternativt ifrågäställt, huruvida icke lindring eller borttagande af denna skatt på inhemska kopparproduktionen kunde medgifvas; äfvensom konunitterade för kopparskrot eller gammal och brukad koppar samt koppar-aska föreslagit samma utförselstull, sorn för gårad koppar, eller 60|öre centnern.
Majit har, med hänsigt til! den betydligare tuil-inkorast, som af ut försels-tullen å koppar inflyter, och då det är Kongl. Majit obelaget att, derest tillgårigarne sådant skulle medgifva eller lindring i beskattningen å koppartillverkningen af framtida omständigheter påkallas, vidtaga den af kommitterade i sednare alternativet ifrågaställde åtgärd, gillat de i förslaget å nämnde artiklar utförde tull-afgifter; och får ■ Utskottet jemväl, med afseende å hvad af Kongl. Majit sålunda blifvit i ämnet anfördi, hemställa, att berörde förslag, hvilket finnes i hosföljande utförsels-tarif infördi, måtte godkännas.
1 enlighet med kommitterades hemställan har Kongl.
Majit för lumpor fö reslagit tullfrihet vid utförsel.
Till delta förslag har dock Utskottet icke ansett sig böra tillstyrka bifall.
Särdeles under nuvarande förhållande, då en alltmera känbar brist på denna vara i de flesta länder uppkommit och en stigande efterfrågan naturligen häraf föranledes, har det synts Utskottet angeläget alt söka, åtminstone så vidt genom den nu stadgade tullbestämmelsen eger rum, åt den inhemska papperstillverkningen bevara deri tillgång af artikeln, som inom landet förefinnes; och får Utskottet alltså hemställa, att en, nu stadgade afgifter motsvarande utförsels-tull af 2 Ridr per centner må lumpor åsättas.
För Malm, rå och osmält, i införsels-tarifen ej specificerad, hvilken artikel nu är till utförsel förbuden, hafva kommitterade föreslagit att, med detta förbuds upphäfvande, utförsels-tullen bestämmes till 25 öre per centner.