Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit, sorn, uti Dess vid sistföi flutna riksdag aflåtna nådiga proposition, angående statsverkets tillstånd och behof, föreslagit beviljande af serskildt anslag till civilstatens enskilda enke-och pupillfond , såsom oundgängeligen erforderligt för pensioneringens fullföljande till nuvarande deiegares enkor och barn, samt derjemte, uti skrifvelse till Rikets sednast församlade Ständer af den 6 Augusti 1844, i fråga om delaktighet i civilstatens pensionsiuiättuing för borgmästare i rikets städer, utom Stockholm, äfvensom för kommissionslandtmätare, förklarat, att, under dåvarande förhållanden, all ytterligare gradation för inrättningen borde med sorgfällighet undvikas, har, enär det sålunda äskade anslaget för pensioneringens uppehållande icke blifvit af Rikets Ständer anvisadt, för närvarande funnit betänkligt medgifva förenämnde tjenstemän inträde såsom delegare uti ifråga varande pensionsinrättuing, med rättighet för dem, jemte deras enkor och barn, att af inrättningens nuvarande tillgångar uppbära pension i den ordning, som för öfrige delegare i denna inrättning finnes bestämd; men Kongl. Majit har likväl icke kunnat undgå att behjerta den bekymmersamma belägenhet, hvaruti bemälde tjenstemän, i följd af saknad pensionsrätt ej mindre för sig sjelfve, än äfven för deras enkor och barn, sig för närvarande befinna; och då, för beredande åt desse tjenstemän af en förmån, hvaraf de fleste andra i allmänna befattningar anställde personer äro i åtnjutande och till hvars erhållande de sålunda ega på billighet grundadt anspråk, en utväg sig företer genom verksiälligbet af det utaf Öf•verdirektören vid general-landtmäteri-kontoret, i afseende å kommissions-landtmätarne, framställde förslag, angående deras pensionering genom dertill serskildt anvisade medel, utan sammanblandning med eller bidrag från civilstatens tjenstemanna- samt enskilda enke- och pupillfonder, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer, att de, under förutsättning af borgmästarnes och kommissions-landtmätares upptagande till delaktighet i civilstatens pensionsinrättning, vid sista riksdag beviljade anslag af tillhopa Åtta tusende
Åtta hundrade riksdaler banko, deraf blifvit beräknade 4,000 ridr för borgmästare och 4,800 r:dr för kommissions-landtmätare, måtte, oaktadt så beskaffad delaktighet, af anförde skäl, icke kurmat meromförmälde tjenstemän medgifvas, för framtiden få utgå och ställas under förvaltning af pensionsiurält - Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse, N.-o 72. 5 ningens direktion, för att genom dess försorg göras frugtbärande, ined skyldighet för direktionen, att "af de derå inflytande räntemedel, jemte de från delegarne i denna serskilda fond ingående afgifter, ombesörja borgmästarnes i städerna utom Stockholm, äfvensom kpmmissions-landtmäfcarnes, samt deras enkors och barns pensionering på sätt och efter de grunder, som i sådant afseende kunna varda bestämda.
Majrt förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse väl bevågen.
Bans Excellens Justitie-Statsministern Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena Herr Friherre Ihre „ Statsråden:
Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe , Waern, Friherre Gyllengranat, Facce, och Fåhreeus.
Chefen for Finans-departementet, Statsrådet
Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om delagtighet i civilstatens ponsionsinrättning för borgmästare i rikets städer utom Stockholm, äfvensom för kommissions-landtmätare.
Kongl. Myj:t behagade, jemlikt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att nådig skrifvelse i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo Z.
Majttt Nådiga.
Skrifvelse, N.-o 73.
Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats utskott, angående tillämpningen i vissa delar af sednast fastställdm statsreglering; gifven Stockholms Slott den 3 Mars i8/f3.
Vid pröfningen af det genom Kong).
Maj:ts och rikets Statskontor i föreskrifven ordning upprättade förslag till statsverkets allmänna utgiftsstat för innevarande år, har Kong!.
Majrts uppmärksamhet blifvit fästadt å det förhällande, att, under det att de al Rikets sednast församlade Ständer aflåtne underdåniga skrifvelse!’, angående de serskilda hufvudtitlarne, i allmänhet och i ett sammanhang upptaga samtlige å hvarje hufvudtitel uppförde anslagssummor, såsom beviljade att utgå intill
S’nästa” eller ”nästvidtagande statsreglering /* vissa bland dessa summor, börande till 6:te, 7:de, 8:de och 9:de hufvudtitlarne och uppgående tilt ett sammanräknadt belopp af 76,379 r:dr 28 sk. 8r:st, uti samma skrifvelser serskildt omförmälas, såsom anvisade ”tillnästa riksdag/’ ett uttryck, som jemväl finnes begagnadt å den af Rikets Ständer öfverlemnade riksstaten, hvilken har till öfverskrift: ”Rikets Ständers riksstat för år 1845 och följande åren intill nästa riksdag/' under det likväl samma stat uti den åtföljande skrifvelsen benämnes ”riksstaten för åren 1848, 1846 och 1847”
Då det otverensstämmer med grundlagens anda och tydligen uttryckta mening, likasom det utgör ett vilkor för statsförvaltningens behöriga gång, att en fastställd statsreglering måste foitfara alt gälla, intilldess en ny varder af Rikets Ständers beslutad, har, vid betraklande af tiden för Rikets Srnsders nu pågående sammanträde, som icke medgifvit ny statsreglerings uppgörande tore början af innevarande år, någon tvekan ej heller kunnat hos Kongl. Maj:t uppslå om tillämpning i dess allmänlighet af sednast fastställda riksstat jemväl för detta år, helst ordalagen i de af Rikets Ständer arn hvarje hufvudtitel serskildt allåtne underdåniga skrifvelser sådant besLämdt antyda; men då, oaktadt i närvarande fall uttrycken "till nästa riksdag" och *ti|l nästa statsreglering” sålunda i allmänhet måste betraktas såsom liktydiga, ett skiljaktig föihållande dock möjligen kan anses ega rum med ofvanomförraälda å 6:te, 7:de, 8:de och 9:de hufvudtitlarne uppförda anslagssummor, om hvilkas fortfarande framställning blifvit af Kongl. Maj:t vid innevarande riksdag gjord, under förutsättning, att, ehvad beslut i anledning häraf af Rikets Ständer meddelades, samma anslag dock skulle till näslhlifvande statsreglering och således jemväl för innevarande år utgå, har Kongl.
Maj;t, till und - Kongl. Majit» Kådigt Skri/vels■, N:o 7 3. 7 vältande af missförstånd och på det att all osäkerhet i afseende på tillämpningen af Rikets Ständers om dessa anslag redan fattade och vidare i sammanhang med nu förestående statsreglering meddelande beslut må varda undanröjd, härigenom velat, för vidtagande al i detta hänseende nödiga åtgärder, lemna Rikets Ständers Stats-utskott del af hvad sålunda hos Kongl. Maj:t i ämnet förekommit, under tillkännagifvande derjemte, att merariämnde serskilda anslagssummor väl äro uti den af Kongl. ftlaj:t nu gillade allmänna utgiftsstaten för innevarande år fortfarande upptagne, men att Kongl. Majit, vid meddelandet till behörig efterrättelse af samma stat, tillika förständigat Statskontoret, att någon utbetalning af berörda anslagssummor för detta år ej må ega rum, förrän Kongl. Majit derom vidare i nåder förordnar.
Majit förblifver Rikets Ständers Stats-utskott med all Kongl, nåd •ch ynnest städse välbevågen.
Utdrag af protokollet öfver Finans-är enden, hållet inför H. M. Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den 3 Mars 1848.
Hans Excellens Herr Justitie Statsministern Grefve Possej Statsråden:
Friherre Stael von Holstein, ' Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe , PFcernj Friherre Gyllengranat, Faxe och Fåhreeus.
Chefen för Finans-Departementet, Statsrådet Munthe y föredrog i underdånighet : 4:o
Statskontorets underdåniga skrifvelse af den 29 i nästlidne månad, mwl öfverlemnande, i följd af Kongl. Majit nådiga bref den 25 sisllidne Januari, af förnyadt förslag till statsverkets allmänna utgifisstat för innevarande år. 8 Kongl. Majds Nådiga.
Skrif veise, N.o 7 3.
Departementschefen utbad sig i underdånighet att få fästa Kongl. Majlts nådiga uppmärksamhet å det förhållande, att, under det att de af Rikets sednast församlade
Ständer aflåtna underdåniga skrifvelser, angående de serskilda hufvudtitlarne, i allmänhet och i ett sammanhang upptogo samtlige å hvarje hufvudtitel uppförde anslagssummor, såsom beviljade att utgå intill ”nästa” eller "nästvidtagande statsreglering/’ vissa bland dessa summor, hörande till 6:te, 7:de, 8:de och 9:de hufvudtitlarne och uppgående till ett sammanräknadt belopp af 76,379 r:dr 28 sk. 8 r:st, uti samma skrifvelser serskildt funnos omförmälda, såsom anvisade ”till nästa riksdag/’ ett uttryck, som jemväl funnes begagnadt å den af Rikets Ständer ötveriemnade riksstaten, hvilken hade till öfverskrift: ”Rikets Ständers riksstat för år 1845 och följande åren intill nästa riksdag,” under det likväl samma stat uti den åtföljande skrifvelsen benämndes ”riksstaten för åren 1845, 1846 och 1847.*
Med anledning häraf yttrade
Departementschefen i underdånighet, att, då det öfverensstämde med grundlagens anda och tydligen uttryckta mening, likasom det utgjorde ett vilkor för statsförvaltningens behöriga gång, att en fastställd statsreglering måste fortfara att gälla, intilldess en ny blefve af Rikets Ständer beslutad kunde, vid betraktande af tiden för Rikets Ständers nu pågående sammanträde, sora icke medgifvit ny statsreglerings uppgörande före början al innevarande år, någon tvekan ej heller uppstå om tillämpning i dess allmänlighet af sednast fastställda riksstat jemväl för detta år, helst ordalagen i de af Rikets Ständer om hvarje hufvudtitel serskildt aflåtne underdåniga skrifvelser sådant bestämdt antydde; men då, oaktadt i närvarande fall uttrycken ”till nästa riksdag*’ och "till nästa statsreglering” sålunda i allmänhet måste betraktas såsom liktydiga, ett skiljaktigt förhållande dock möjligen kunde anses ega rum med ofvan omförmälde å 6:ta 7:de, 8:de och 9:de hufvudtitlarne uppförde anslagssummor, om hvilkas fortfarande framställning blifvit af Kongl. Majit vid innevarande riksdag gjord, under förutsättning att, ehvad beslut i anledning häraf af Rikets Ständer meddelades, samma anslag dock skulle till nästblifvande statsreglering och således jemväl för innevarande år utgå, tillstyrkte
Departementschefen i underdånighet, att, till undvikande af missförstånd och på det att all osäkerhet i afseende på tillämpningen af Rikets Ständers om dessa anslag redan fattade och vidare i sammanhang med nu förestående statsreglering meddelande beslut måtte varda undanröjd, Kongl. Majit måtte täckas, för vidtagande af i detta hänseende nödige åtgärder, uti aflåtande nådig skrifvelse lemna Rikets Ständers Stats - Kongl. Maj:ts Nådiga Propositionj N.-o ;4- 9 Stats-utskott del af hvad sålunda i ämnet förekommit, samt att emedlertid ofvanberörde af stats-kontoret upprättade förnyade förslag tili statsverkets allmänna utgiftsstat för innevarande år matte i nåder gillas på det sätt, att någon utbetalning af förenämnde anslagssummor ej skulle ega rum förr, än derom vidare blefve i nåder förordnadt.
Deparlements-chefen sålunda i underdånighet yttrat och tillstyrkt och deruti Stats-rådels öfrige ledamöter jemväl instämde, fann Kongl. Maj:t godt i nåder gilla och bifalla; och skulle, i öfverensstämmelse härmed, nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott afla tas. Ex protocollo Carl von Schantz.
Ank. till Exp. Utsk. den 23 Mars, kl. 2 e. m, Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ett statsanslag till upprätthållande af den arme'ens pensionskassa åliggande pensionering; gifven Stockholms Slott den 17 Mars 1848- Armeens sednast församlade fullmäktige, sorn under nu fullbordade granskning af armeens pensionskassas förvaltning kommit i erfarenhet deraf, att denna kassa, oaktadt de höga afgifter, arméens befäl sig åtagit, för att kunna fullgöra pensioneringen, likväl befunne sig i den ställning, att, om pensionärernes antal fortfarande tilltoge i samma progression, som hitintills, dertill all anledning syntes vara för handen, kassan innan kort ej skulle förmå utbetala pensionerna ens till nu bestämda belopp, hafva, vid dessa förhållanden och efter öfvervägande af sättet, huru pensionsinrättningens framtida bestånd skulle kunna betryggas, utan att med förhöjda afgifter betuuga armeens befäl, ansett sig böra omfatta den utväg att begära statens medverkan i anslagsväg.
I sådant afseende hafva fullmäktige, efter en utförlig berättelse om aricéens pensionskassas uppkomst och tillväxt, uti skrifvelse den 8 December 1847, bia nd annat, i underdånighet anfört, hurusom det belopp, hvarmed Bih. lill R.
1847 och 1848, / Sami. t A/d. 21 Haft. 2 10 Jlongi. Maj.ts Nådig* Proposition, N:o 74- staten för det närvarande bidrager till pensioneringen, utgör, inberäknadt räntan å det till pensionskassans disposition öfverflyttade krigsmanshus-kapitalet, omkring 94,000 r:dr, hvaremot utgiften i pensioner, begrafningshjelp och kassans förvaltningskostnad uppgår till omkring 241,000 r:dr årligen, så att statens bidrag utgör icke fullt 39 procent af hela utgiftssumman; äfvensom att, ehuru sedan sista pensionsförhöjningen, som vidtog med år 1840, antalet af pensionärer årligen stigit, de ännu tjenande delegare, hvilka före 1848 års utgång uppnått den för pensions erhållande föreskrifna lefnadsålder, likväl uppgå till så betydligt antal, att med skäl kan befaras, det tillväxten af pensionärer de följande åren kommer att fortgå i samma progression, som under de nästförflutna 5 åren, vid hvilket förhållande pensionskassan, hvars inkomster för närvarande endast med 6,000 r:dr öfverskjuta utgifterna, icke skulle kunna, utan att anlita kapitalet, fullgöra sina förbindelser.
Som fullmäktige likväl, enligt hvad ofvan antydt är, ansett någon förhöjning i delegarnes afgifter till kassan icke skäligen böra komma i fråga, annorlunda än i förening med förhöjning af pensionerna, helst de serskildta afdragen å befälets löner redan uppginge till 24,22 procent, hafva fullmäktige låtit upprätta och med ofvannämnda underdåniga skrifvelse insändt en beräkning, hvaraf synes, hurusom ett årligt tillskott af omkring 22,000 r:dr banko blefve erforderligt för att sälta kassan i tillfälle att fortfarande utgöra pensionerna efter ännu gällande stat, hvarutöfver ett ytterligare statsbidrag af 29,000 r:dr, jemte ökade afgifter af delegarne, skulle erfordras för alt för framtiden bereda armeens befäl en, en i full.mäktiges tanke, af behofvet påkallad förhöjning af samma pensionsbelopp; anhållaudes fullmäktige otn Kongl. Majus nådiga medverkan till erhållande af hvad i ena och andra afseendet kunde finnas lämpligt.
Efter Öfvervägande af hvad härvid förekommit och då det synes vara billigt, alt arméens pensionskassa af staten erhåller åtminstone det ytterligare understöd, som erfordras för att sätta kassan i tillfälle att fortfarande utgöra pensionerna efter nu gällande stat, vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets
Ständer att för nämnda ändamål anvisa nödiga medel, så att deraf, intill näst vidtagande statsreglering, ett belopp af högst Tjugutvåtuseu riksdaler banko årligen må kunna, i mån af behof, användas till betäckande af den brist, som under tiden möjligen kan uppkomma derigenom, att kassans årliga inkomster icke blifva tillräckliga till utgifternas bestridande.
Till närmare upplysning i ämnet varda de t II Kongl.
Maj: t inkomna handlingar rörande detta mål Rikets Ständers S.ats-utskott tillställde; och Kongl- Majit Nådiga Proportion, N:o 7 4- XI Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Utdrag af protokollet öfver Landtförsvars-ärenden, hållet inför H, M. Konungen uti Stats rådet d Stockholms Slott den 17 Mars 1848.
Ha ns Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Ha ns Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Statsråden; Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe , Wann , Friherre Gyllengranat, Faxe , Fåhreeus.
Departementschefen, Statsrådet Friherre Peyron, uppläste till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts lörut iattade nådiga beslut, uppsatta förslag: l:o Kongl.
Och behagade Kongl. Maj:t, uppf» Statsrådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll vidfogade, i nåder gilla, samt förordna, att nådiga propositioner och skrifvelse skulle, i enlighet härmed, expedieras.
Ex protocollo F. L, "Tillander. 12 Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse, N.-o <j5i N:o 75.
Ank. till Exp. Utsk. den a3 Mars, kl. 7 e. ns. Kongl.
Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats utskott, angående Majoren m. m. G. Krooks gjorda anhållan om ersättning för mistade löneinkomster; gifven Stockholms Slott den 1J Mars 1848.
Hos Kongl. Maj:t har förre kommendanden å Ny Elfsborgs fästning, majoren i arméen m. m. G. Krook, uti en nyligen iugifven skrift, i underdånighet anhållit, att han, sorn tillförene varit major och chef för andra bataillonen af regementet Royal Suédois samt i sådan egenskap skall hafva uppburit en årlig lön af 500 r:dr banko, hvilken han dock vid nämnda regementes upplösning år 1815, utan sitt förvållande, förlorat och i sället lått sig tilldeladt det expektans-arfvode af 200 r:dr banko årligen, han äunu innebar, måtte nådigst varda förhjelpt lill åtnjutande af skillnaden emellan berörda lön och arfvode, med beräkning från den 10 April 1844, då sökanden från kommendantsbefattningen å förenämnda fästning i nåder entledigades; till stöd för hvilken anhållan majoren Krook hufvudsakligen andragit och med företedda handlingar styrkt, att lian, i anledning af redan år 1816 väckt anspråk att få behålla den honom såsom major vid f. d. regementet Royal Suédois tillförsäkrade lön, jemte kompagnie-revenue, blifvit tills vidare i nå der förordnad till kommendant å Ny Elfsborgs fästning, först emot dagtraktamente och sedermera emot ständigt arfvode, samt alt han äfven eftpr entledigandet från berörda kommendantsbefattning ytterligare i underdånighet anmält sina anspråk på nu sökta löneskillnad; varande af Stats-kontoret, hvars utlåtande häröfver blifvit infordradt, bland annat i underdånighet upplyst, att andre majorslönen vid meranämnde regemente rätteligen utgjort endast 450 r:dr banko.
I anledning af hvad sålunda förekommit samt i betraktande jemväl deraf, att andre personer, hvilka, lika med majoren Krook, varit anställda vid f. d. regementet Royal Suéedois, nemligen öfvgrste-löjtuanten de Mottoni och majoren Friherre Koskull, tillförene, enligt Rikets Ständers vid riksdagen 1828—1830 fattade beslut, undfått ersättning för de löneförmåner, hvarafde, genom regementets upplösning, blifvit förlustige, har Kongl. Majit i nåder velat förevarande ersättningsfråga härmed till Rikets Ständers Stats utskott öfverlemna, i ändamål, att Rikets Ständer må åt sökanden, majoren Krook, medgifva den godtgörelse för förlorade löneinkomster, som synes af billighet på - Kongl. Maj-ls Nådiga Skrifvelse , N.-o 7 5.
J3 kallad och hvartill förefinnes tillgång å besparingarne på det å allmänna in~ dragnings-staten för expectans-aifvoden uppförda anslag af 10,000 r:dr årligen; skolande handlingarne i målet serskildt varda Utskottet tillsände.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-ulskolt med all Kongl, nåd och ynnest välbevågen.
Utdrag af protokollet öfver Landtförsvars-ärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet ä Stockholms Slott den 1J Mars 1848.
Närvarande; Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Stats-ministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Stats-råden; Friherre Stael von Holstein> Munthe j Friheire Peyron j Silfverstolpe , Waern t Friherre Gyllen granat, Faxe , Fåhraeus.
Deparlements-chefen, Stats-rådet Friherre Peyronuppläste till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsätta förslag: 3:o Till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, angående majoren m. m. G. Krooks gjorda anhållan om ersättning för mistade löneinkomster; och behagade Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag, sådane de finnas detta protokoll vidfogade, i nåder gilla samt förordna, att nådiga propositioner och skrifvelse skulle i enlighet dermed expedieras.
Tillander. 14 Kongl. Maj.ls Nådiga Proposition, No 76.
Anli. tilt Exp. Utsk, den 24 Mars, kl. 11 f. ra.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående tillåtelse för Banken och Iliksgälds-kontoret att, i utbyte mot nu innehafvande obligationer af arme’ens ackords-amorteringsfond, mottaga nya sådana, ställda på förlängd inlösningstid; gifven Stockholms Slott den iy Mars 18f8.
Jemte framställning af den tunga, armeens befäl måste, genom afdrag å lönerna, vidkännas för utgörandet af den ränta, hvilken för amorteringen af armeens ackorder finnes föreskrifven, hafva armeens sednast församlade fullmäktige, som, af sådan orsak, ansett en nedsättning af ackordsräntan vara af behofvet påkallad, men någon annan utväg för detta ändamåls vinnande likväl icke förefinnes, än förlängning af den till den 27 April 1876 bestämda tid för aokordsamorteringens fullbordande, uti skrifvelse den 7 sistlidne December, hos Kongl. Majit i underdånighet hemställt, dels om en lämplig förlängning af amorteringstiden, med skyldighet likväl för ackordsfonden att sina nu utelöpande obligationer vid deras utsatte förfallotid inlösa, derest in nehafvarne sådant äska, heldre än att i utbyte taga fondens obligationer med utsträckt betalningstid; dels ock, i händelse af nådigt bifall härtill, om aflåta n de till Rikets Ständer af nådig framställning derom, att i Rikets Ständers Bank och Riksgälds-kontor må beredas tillfälle till utbyte af ackordsfondens nu varande obligationer mot nya sådana på förlängd inlösningstid.
Efter öfvervägande af hvad härvid förekommit och då Kongl. Majit funnit amorteringstidens utsträckande, på sätt armeeus fullmågtige tillika alternatift föreslagit, till ytterligare 10 år utöfver den förut bestämda tiden, tillräckligt, för att tillvägabringa den af fuilmägtige för sådant fall påräknade nedsättning af ackordsräntan till 41 procent, har Kongl.
Majit till ifrågavarande förlängning af amorteringstiden lemnat nådigt bifall, under det af fuilmägtige uppgifna förbehåll om inlösen af ackordsfondens nu utelöpande obligationer, och vill vid delta förhållande, samt till underlättande af ackords-amorteririgsfondens nya obligationers belåning, föreslå Rikets S änder, att Banken och Riksgälds-konloret må tillåtas att, i utbyte mot nu innehafvande obligationer af ackordsfonden, mottaga nya sådana med enahanda eller 4 procents ränta, mea ställde på den förlängda inlösuingstidea.
Maj-.ls Nådiga Proposition, N.o 75. 15 Kon<;l.
OSGAR. Gust.
Utdrag af protokollet öfver landtförsvars ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Statsrådet å Stockholms slott deri 17 Mars 1848.
Hans Exellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posses Hans Exellens, Slals-ministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre’ Stats-råden :
Friherre Stael von Holsteiny Munthe y Friherre Peyron, Silfverstolpe } JVcern, Friherre Gyllengranaty Faxe Fåhreeus.
Departements-chefen, Statsrådes Friherre Peyron, uppläste till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Majlis lorut (aliade nådiga beslut, uppsätta förslag: 2:o Till Kongl. Maj: ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående tillåtelse för Banken och Riksgälds-kontoret att, i utbyte mot nu innehafvarde obligationer af arméens ackords-amorleringsfond, emottaga nya sådana, ställda pA förlängd inlösningstid.
Och behagade Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll vidfogade, i nåder gilla samt förordna, alt nådiga propositioner och skrifvelse »kulle i enlighet dermed expedieras.
Ex protocollo F. L, Tillander.
Kongl. Maj.ls Nådiga Skrifvelsej N.o 77. N:o 77.
Utsk. den 26 Mars, kl. 12 tnidd, Kongl.
Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer} angående vidtagna åtgärder i anledning af inträffade oordningar i hufvudstaden; gifven Stockholms Slott den 21 Mars 1848.
Maj:t ansåg Sig alltså af Dess Konungsliga pligt uppkallad att vidtaga alla de åtgär der, som kunde leda till ordningens upprätthållande.
De försök, som till en början gjordes, att i godo återföra orostiftarns till stillhet och laglydnad blefvo dock fruktlösa, och Kongl. Maj:t fann