Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sorn likväl ändringen synes ganska umbärlig, helst flera Bröder ej kunna vinna eli tillträde, redan fornekadt åt tvänne, lärer Ridderskapet och Adelil, fogande sig: efter MedStånden, täckas låta anmärkningen förfalla.
Sker annorlunda,, kommer votering att anställas öfver denna proposition:. B. ”Den, som vill, alt i 5 § R.
F.» ordet 'Tvä" framför ”Bröder” skall bibehållas, röste Ja;” "Den det- ej vill, röste Nej,” ”Vinner Nej,. anses ordet 'Tvål' böra utgå,”' 6 §.
Vid denna § hafva samtlige RiksStåndeiv förenat sig om det Utlåtande, att Chefen fur JusfitiaeDeparlementet icke må tillika vara Ledamot af Konungens Högsta- Dömslol; hvilket således, blott fordrar att i den nya redaclionen iakttagas.
Ridderskapet och Adeln har vttrat sig, att intet HofCancellcrsDepartement aeli; PresteStåndet, att. ingen DepartemetsGhef,, under namn af Ho fcancelle Constitu‘ions- Utskottets Memorial N.o |8. 3 eller ined de IJofCancelleren mi tillhörande attributiorrer, stall finnas.
BorgareStåndet
Inar ansett momentet, rörande IJofCancelleren, böra utgå; och BondeStåndet har trott IlofCancelleren kunna försvinna genom hans befattningars öfverflyttning på Cheferna för Justitire- och ÉcclesiastikDeparlementen.
Dessa, egentligen till blolla ordalagen, olika anmärkningar, har Conslitutioris-Utskottét icke kunnat uppfatta annorlunda än att de samfäldt åsyfta upphörandet, ej allenast af MofCancellerens functioner såsom StatsRådets Ledamot, utan ock af öfriga i Grundlagarne honom tillagda altributioner och befallningar.
Häraf åter föranledas åtskilliga andra förut icke väckta eller beredda Grundlags-ändringar, dem Utskottet, i serskildt Memorial under dac, får Lill nödig behandling uppgifva.
Vidare hafva samtlige RiksStånden förenat sig om det Utlåtande, att endast de allmänna föremålen för hvarje Departement må genom Grundlag bestämmas, men deras, närmare fördelning, medelst Nådig Stadga, Förordning eller Instruction, äf Konungen regleras.
Dock hafva, äfven i fråga om den generelå, medelst korta rubriker uttryckta fördelningen, flera skiljaktigheter, Stånden emellan, sig yppat, serdeles under hänsigt till till de ärenden, hvilka nu tillhöra Kammar- samt Handels- och Finance■Expedilionernas föredragning.
Ridderskapet och Adeln har nemligen upptagit ett Departement för Handeln och Näringarne samt ett för Cameraloch Drätsel-Verken; Preste-Ståndet deremot ett Camera!- samt ett Handels- och Finance-Deparlement; Borgare-Ståndet åter yrkat
Departementens fördelning i tre, eller ett Inrikes Civil-, ett Finance- samt ett Handels- och Industrie-Deparlement, och Iionde-Ståndet, nästan i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adeln, ett Inrikes Departement för Näringarne, Handeln, allmänna Hushållningen och inre Ordningen, samt ett Finance-Departement för Cameral- och Drätsel-Ärenden.
Serskildt har ock Bonde-Ståndet trott Landt- och Sjöförsvarens ärenden böra sammanföras under en enda Chef för Krigs-Departemenlet.
Hvad nu först angår de väsendlligaste och minst förenbara bland dessa skiljaktigheter, eller de väckta nya frågor, i Borgare-Ståndet, om två Departements sönderklyfning till tre, och i Bonde-Ståndet, om två andra Departements sammanslående till ett, hemställer vördsamligen Constitu» lions-Utskollet, huruvida icke bemälde Riks-Stånd, livart för sig, behagade efter de 3:ne Med-Slånden sig foga, men får emedlertid, för vidrigt full, föreslå nedanstående voterings-proposilion: 4 Constitutiont-Utskotcets Memorial N'.o 48» C. ”Den, som gillar förslaget, alt nuvarande Kammar- samt Handels- och Finance-Expeditioners ärenden skola afven hädanefter tillhöra
Två serskilda Dep artemeut, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, komma dessa ärenden att fördelas på Tre, eller ett In» rikes-Civil-, ett Finance- samt ett Handels- och Industrie-Deparleraent.
"Den, sorn gillar förslaget, att Landt- och Sjöförsvarens ärenden böra tillhöra bäggedera sitt serskilda, eller Två Departement, röste Ja;” ”Dea det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, sammanföras dessa ärenden under en enda Chef för Krigs-De partemen tet.” Beträffande sedan Riks-Ståndens olika meningar om fördelningen af de Kammar- samt Handels- och Finance-Expeditionerne nu tillhörande ärenden, föreställer sig Constitutions-Utskottet, att, förnämligast i följd af den specielare regleringens öfverlemnande åt Konungens visa omsorg, berörde olikheter skola ulan svårighet sammanjemkas, genom en i möjligaste måtto kort och sammandragen uppfattning af bägge
Departementens allmänna föremål.
Stats-D*partementen skulle, efter Conslilutions-Utskoltets omdöme, lämpligen kunni generelt benämnas sålunda: Justitia:-, Utrikes , Landt försvars-, Sjöför svars-, Civil-, Finance- samt Ecclesiastike -Departementen; och, 1 sammanhang härmed, ett sä lydande lil ligg indy ta: ”Den närmare fördelningen af ärendena, Departementen emellan, bestämmes af Konungen, genom en serskildt utfärdad, offentligen kungjord Stadga I händelse duck, hvad Civil- och Finance-Departementen vidkommer, deras rubriker och summariska qualificationer icke vunne Riks-Ståndens gemensamma bifall, tillstyrker Constitutions-Utskottet omröstning öfver följande proposition: Conttitulions-Utskottels Memorial N:o 48* 3 E.
"Den, som gillar jemknings-förslaget till ett Civil- och ett FinanceDepartemenl, röste Ja;’’ "Den det ej vill, röste Nej."
Nej, anställes serskild votering, huruvida dessa Dcparte» ment må kallas antingen Cameral- och Drätsel, samt Handels- och Närings-, eller ock Cameral- samt Handels- och Fir.auce-Departemenlen.” Preste-Ståndet har antagit Fem Siats-Råd ulan Departement, hvaribland minst Tre förvaltat Civil beställning.; Borgare-Ståudet
Fyra, deribland Två Civile; Ridd. och Adeln Två, deribland En Civil; Bonde-Ståndet;,, ingen.
Såsom ett medel- och tillika minimi-antal, föreslår Vördsam ligen Utskottet Tre, hvaraf minst Två lora hafva förvaltat Civil beställning.
Allo per della jeinkuingsförsök fruktlöst, så tillstyrkes votering öfver nedanstående alternativa propositioner: 1:0
I fall något eller flera Stånd godkänna jemkningen: F. ”Den, som bifaller jemknings-förslaget till Tre Stats-Råd alan Departement, röste Ja;"
"Den det ej vill, röste Nej.” "Vinner
Nej, anställas, i den ordning att början sker med högsta antalet o. s. v., serskilda omröstningar öfver Riks-Slåndens, olika tankar, tili dess pluraiitelen fäller utslaget.” 2:0 I händelse alla Stånden afslå jemkningen: G. ”Den, som, lika med Preste-Ståndet, antager Fern Slals-Råd utan Departement, röste Ja;” "Den det ej vill, röste Nej.’" "Vinner
Nej, röstas, i ordning efter antalet, om bifall till någondera af de öfriga Ståndens meningar.”
Med afseende å Slais-Rådels Ledamöters benämning eller’ titulatur, vilja Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, att de samfäldt skola kallas Stats-Råd; Preste-Ståudet, alt blott
Två bland dem, eller Justiliaeoch TJ trikes-De pa r
Lem en ts-C lie ferne, tillägges den förra titeln af Stats-Ministrar; Bonde-Ståndet, att de alla må uttryckligen benämnas Ministrar.
För slutlig jemkning af desse skiljakligheter, får Constitutions-Utskoltet vördsamligen föreslå en så lydande voteringsproposition:.
Constinuions•
Utskottets Memorial N:o 48. II. ”Den, som vill, att endast Deparlemenls-Cheferne för Justitia’- oell TJtril ies-Ä venden skola kallas Siats-Ministrar, men de öfriga Ledamöterne Stals-Råd, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.’ ”Vinner Nej, anställes omröstning, huruvida antingen iilla Stats-Rådets Ledamöter må benämnas Stats-Råd, eller ock samtlige DepartementstChelierne bära titeln af Ministrar.” Enligt Bonde-Ståndets tanka, borde Föredragande af Krigs-Ärenden i Stals-Rådet, icke derjemte, genom Grundlagen, förordnas till Konungens Rådgifvare i Gommandomål.
Så framt ej Bonde-Ståndet, frångående denna serskilda tanka, skulle foga sig efter Med-Stånden, torde votering komma att ega rum öfver följande proposition: 1 "Den, som vill, alt
Departements- Cheferne för Landt- oell Sjöförsvarens Ärenden skola tillika vara Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armeen och Flottan, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses G rundlagsstadgandct om denna förening'böra ur förslaget utgå.”
I öfrigt hemställer vördsamligen Conslitulions-Utskoltet till Bcnde-Slåndets öfvervägande och pröfning, om icke dess anmärkning, att Utskottet ej beWämtförhåilandet emellan Departements-Clieferlie och de förvaltande'
VTei ken, desto héilre må förfalla, sorn föreskrifterne härom i«ke tillhöra Grundlagen, och dessutom synas stå i sammanhang med den serskilda närmare indelning al Siats-Departementens föremål, hvilken jemväl Bonde-Ståndet härsk jutit under Konungens förfogande. 8 §•
Af Borgare-Ståndet är yrkadt, att, i stället för orden: ”derest icke minst Tre af Stats-Råden, utomvederbörande Föredragande, tillstädes äro»” må införas: ”derest icke minst Fern af Stats-Råden tillstädes äro.1’ Constitutions-Utskottet tillstyrker vördsamligen ali, med aktgifvande så väl på R.
F:s. 43 §, sorn på möjligheten af Stats-Rådets Ledamöters inskränkta personal och laga förfall, Borgare-Ståndet täcktes lämpa sig efter Med-Stånden, men alt, i vidrig händelse, omröstning må ske öfver denna proposition:
Con rti lu lions^Ut skotte t sr Memorial N:o 48., - T ”Den, som gillar Conslitulions-Utskottets redaeiionsförslag vid 8 §.
Re-» geringy-Formen-, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” 'Vinner
Nej, förändras redactionen sålunda:: ”'derest icke minst Fem. af Stat -Rådén tillstädes äro'3 ' 9 §■ Borgare-Ståndet har förklarat, såsom dess gemensamma tanka, att perioden: ’
Den, som ej serskild mening till protocollet anfört, vare för beslutet ansvarig, såsom hade han styrkt Konungen att det beslut fatta",. hör ur förslaget utgå.”
Di Constiiulions-Uiskoltets förslag innebär, endast med en obetydlig ordjeinktnng, del förut i §:n befintlige stadgande; då samma <5. väl ovilkorligen förbinder Siats-Rådets Ledamöter att deras meningar yttra, men tillika förutsätter möjligt underlåtande af föreställningar emot Grundlagseller lagstridiga beslut, och då både Regerings-Formen och Riksdags-Ordliingen, äfvensom Ansvarighets-Lagen, bestämma enahanda ansvarspåföljd för tillstyrkandet och icke afstyrka lidet, för ut talad t rådslag eller Lyst samtycke, förmodar Utskottet, alt Borgare-Ståndet, med frångående af anmärkningen, lärer: efter Med-Stånden sig foga, men får: dock vördsamligen före— slå behörig omröstninpsproposition: L. ”Den, sorn gillar Constitulions-Utskotlets redactionsförslag vid q
Regerings-Formen, röste Ja;” "Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, ändras samma förslag, genom uteslutande af orden från och med:
'Den srom ej", till och med: beslut fatta." 10 §.
Ridderskapet. och Adeln har ansett denna § böra bibehålla.^. sådan den i 1111 gällände R.
F. finnes intagen, orh Borgare-Ståndet uppgjort följande nya rrdaetion deraf:
"Innan ärendena inf ör Konungen i StatsRadet föredragas,. skola Ue, efter nödiga upplysningars inhemtande, behandlas uti Stats-Råds-Beredning, der ordet föres af deri bland Stais Raden, sorn Konungen dertill nämner, och hvilken eger at.t, sä ofta ärendenas gäng det fordrarr Stats-Rddet samman* kalla."
Som nu Tre Riks-Slåiid yrkat upphörandet af Rikets Allmänna Ärendens Beredning;, hvaremot blott ett Stånd önskat densammas bibehållan— 8 Co^stilations-Utshotlels Memorial jN:0 ^8. de, och ett annat åter åstundat införandet af en så kallad Slats-Råds-Beredning, hemställer vördsamhgen Constitutions-Utskottet, om icke llidderskapet oell Adeln samt Borgare-Ståndet behagade nedlägga deras sinsemellan alldeles olika anmärkningar, men får emedlertid, för slutlig jemkning, uppgifva nedanstående voteringsproposition:
M. "Den, som gillar Constilulions-Ulskottets redactionsförslag vid io §. B. F-, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nejd’ "Vinner
Nej, kommer ny omröstning alt anställas på bifall till alternativen af antingen Ridderskapets och Adelns, eller Borgare-Ståndets serskilda tankar.” >5. §.
Såsom dess gemensamma tanka, liar Borgare-Ståndet förklarat efterföljande, förändrade redaction: ”Commandomål, hvarmed förstås sådane, sorn Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krgs magien till lands och sjös, omedel nariigen besörjer, må Konungen, dd Han Sjelf förer Riks-Styrelsen, afgöra i närvaro af den bland Krigs-Departements Chefer, till hvars Departement ärendet hörer.
Uppehåller Sig Konungen d annan ort, än der Konungen har sitt säte, eller g dr Ilan i fält, vare den Konungens Rådgifvare i dessa mål, som Konungen, genom Departementets Chef, dertill förordnar.
Honom åligger m. m.” Preste-Ståndet har äfven ansett denna §. böra bringas i närmare öfverensstämmelse med 6
Under förutsatt vilkor, att den i 6 §. föreslagna embels-förening af Krigs-Departenients-Cheferne och Konungens Rådgifvare i Commandomål varder, antingen efter Bonde-Ståndets begifvande, eller genom pluralitet vid omröstningen öfver propositionen Litt. J, antagen, tillstyrker, såsom en följd deraf, Constitutions-Utskottet, att den redaction Borgare-Ståndet fframlagt, må i första punkten eller till och med orden: ”ärendet hörer,” af de öfrige Respeclive Stånden godkännas; hvaremot tillsatserna i andra punkten, såsom dels öfverflödig», dels hinderliga, ej kunna af Utskottet understödjas.
Derest Riks-Slåndens meningar ej låta sig, utan votering, sammanjemka, får Utskottet vördsaailigen föreslå en så lydande proposition: ^ .
ConstiiuiionJ-VtskoUett Memorial N:o .4,8* 5 N. ”Den, sora gillar Borgare-Ståndets, i första punkten af ConstitutionsUtskottet tillstyrkta redactionsförslag, röste Ja.” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anställes ny votering med Ja-propositionen på Utskottets förra förslag, oförändradt, och Nej-propositionen på hela den af Borgare-Ståndet uppgifne nya redaclion." 24 §■ Preste-Ståndet har ogillat benämningen af ”Justitiaj-Depaitementels Expedition,” och trott JustitiaeRevisionen böra underordnas Konungens Högsta Domstol; Borgare-Ståndet ansett §:n fordra rättelse, i följd af anrnärkningarne vid 6 §; Bonde-Ståndet funnit Utskottets förslag högst vådligt, och deremot vida lämpligare, att Nedre Justitite-Revisionen, undandragen både Justitjas-Dapartements-Chefens och Justitiae-Cancellerens förmanskap, endast blefve Högsta Domstolens Cancellie.
Med anledning af dessa anmärkningar, hvilka, lill en del, ej tyckas sakna giltig grund, får "Constitutions-Utskottet, som ej eger att ingå i pröfning af Émbets-Verkens, på Författningar och Instructioner beroende förhållanden till hvarandra, vördsamligen tillstyrka, att benämningen:
Ko nungens Nedre Juslitice-Revision ’ må i 24 §. oförändrad qvarstå. 26 §•
Härvid har Preste-Ståndet yrkat, ej. mindre Justitiae-Cancellerens uteslutande ifrån Stats-Rådets öfverläggningar, ;in förtydligandet af §:ns början, sålunda ”Då de ifrån Högsta Domstolen kommande JustiticeÅrenden m, m,y samt Borgare-Ståndet för dess gemensamma tanka förklara!, att hela denna §. bör försvinna.
Enär således, i fråga om Justitiae-Cancellerens öfvervaro af Justitiae.
Ärendens föredragning i Stats-Rådet, Två Stånd stannat, emot Två, föranlätes Constitutions-Utskottet att, till skiljaktigheternes definitiva jemkning, framgifva denna omröstnings proposition; O, ”Den, sorn bifaller, att, enligt Constitutions-Utskottcts förslag, Justitiae-Cancelleren må öfvervara Justitias-Ärendens föredragning i Stats-Rådet, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” Dill. till B.
St, Prot. 183/f.- 3.
Sami. 2 16:de Häftet, Constitutions-Vtskotlets Memorial iV:o få.
”Vinner Nej, anses Justiliae-Cancelleren utesluten ifrån Siats-Rådets öfverläggningar.”
Vidkommande för öfrigt Preste- och Borgare-Ståndens, hvart för sig, gjorda serskilda anmärkningar, så, emedan, å ena sidan, Justitise-Ärenden, i deras egentliga bemärkelse, icke äro andra, än de, som på Högsta
Domstolens handläggning och afgörande hero, hvaremot sådana administrativa frågor, öfver hvilka Högsta
Domstolens utlåtande inhemias, dymedelst ej förändras till deras verkliga egenskap och slutliga behandlingsform, samt, å andra sidan, Juslitiae-Ärendenas föredragning i Stats-Rådet destohellre synes böra bi vistas af Justiliae-Departements-Chefen och tvänne JustitiaeItåd, sorn den förre eger alt i främsta rummet följa Lagskipningens gång, och de senare bäst äro i tillfälle att utveckla Högsta Domstolens åsigter, hvartill ändlligen må läggas, alt hela §:ns borttagande skulle, utan nödvändighet, bryta numerordningen, får Utskottet vördsamligen tillstyrka Preste- och Borgare-Stånden, att härutinnan efter Ståndens pluralitet sig foga, men bör, för motsatt händelse, uppgifva en så lydande voteringsproposition: P. ”Den, som vill, att Preste- och Borgare-Ståndens serskilda anmärkningar emot förslaget vid 26 §.
Regerings-Formen må förfalla, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste
Nej ”Vinner
Nej, anställas nya omröstningar till bifall, först på PresteStåndets och sedan på Borgare-Ståndets mening.” Fullgörandet af Ridderskapets och Adelns erinran om 26 §:ns redaction, i enlighet med Ståndets beslut vid 6 §, lärer bero på resultatet ä£ voteringen öfver propositionen Litt. II. .34 §•
Riddersknpet och Adeln har, i stället för den af Constitutions-Utskottet föreslagna första punkten, infört: ”Stats-Rädets Ledamöter innehafve Rikets högsta värdighetBorgare-Ståndet deremot: ”Stats-Rd• deri innehafve
Rikets högsta värdighetf och Justitioe- Ruden lika med General-Lieufenanter
Sammanjemkningen af skiljaktigheterne ankommer härvid, till en del, på utslaget af omröstningen öfver propositionen Litt. H; men då BondeStåndet gifvit Stats-Rådets Ledamöter öfver hufvud lika benämning, och då således Tre Stånd tillerkänt dem Rikets högsta värdighet, tillstyrker; Consiilutions-VtHottéts Memorial N:o 48- ti vordsamligen Utskottet antagandet af den redaction, sora Ridderskapet och Adeln uppställt, eller, annars, votering öfver nedanstående proposition: ”Den, sora bifaller, att
Rikets högsta värdighet må tillerkännas StatsRådets samtliga Ledamöter, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej;” ”Vinner Nej, tillägges denna värdighet endast Justitia- och Utrikes Departements-Cheferne, hvaremot de öfrige Stats-Rådets Ledamöter erhålla den närmast derintill.” Hvad åter angar Borgare-Ståndets serskilda mening, att JustitiaeRådens rang bör i §:n .utsättas och till General-Lieutenants värdighet bestämmas, hemställer Utskottet, om icke bemälde
Stånd ville i denna, mindre vigtiga omständighet, lämpa sig efter Med-Siånden.
Vidblifver dock Ståndet sitt yrkande, återstår votering öfver denna proposition: R. ”Den, som gillar uteslutandet, ur 34 §•
RegeringsForraen, af bestämmelsen om Justitiae-Rådens värdighet, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej;” ”Vinner Nej, bestämmes, i samma §., deras värdighet till lika med General-Lieutenants.” 35 §•
I stället för orden: ”Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Stals-Råden, ” har Ridderskapet och Adeln antagit: "Stals-Rådets Ledamöter;” Preste-Ståndet; ”Stats-Ministrarne, Ståts-Råden” och Borgare-Ståndet: "Stats-Råden."
Vidare har Ridderskapet och Adelil utbytt ”JustitiaeCancelleren” mot "Chefen för Åklagare Magtenf samt Borgare-Ståndet efter ”Justitiae-Cancelleren,” tillagt ”eller Chefen för högsta Aklagare-MagtenRidderskapet och Adelil samt Borgare-Ståndet insatt ”Chefen för Postverket,” men Borgare-Ståndet uteslutit ExpedilionsChefer i Siats-Departementen.” Till bifall öfverlemnar vördsamligen Constitutions-Utskottet redactions-ändringen i §:ns början, eller införandet af orden: ”Stats Rådets Ledamöter," såsom innefattande Tre Stånds tanka, om än Stats-Ministersbenämningen skulle för Två Ledamöter fortfara, eller Ministeititeln samtlige Departements-Cheferne tilldelas.
I fråga om Justitias-Cancelleren, finner Utskottet, att bibehållandet, i 35 §•, af denna Embets-benämning är en klar följd af densanimas qvar - 12 Constitutions- Utskottets Memorial N:o 48» stående, utan anmärkning, så val i 2G:te oell ö^de §§., som på flera andra ställen af Grundlagarne, samt alt för öfrigt Konungens Ombudsman icke kan på giltigare skäl än Sländernös, hvilken eger enahanda värdighet, kallas Chef för Åklagare-magien; hvarjemte Utskottet, beträffande "Expedilions-Cheferne i Stals-Departementen,” vördsamt hemställer till Borgare-Ståndet, att det må efter Med-Stånden sig foga.
Deremot får, hvad ”Chefen för Postverket” angar, Utskottet föreslå följande voterings-proposition: S. ”Den, sorn vill, att, enligt Constitutions-Utskottets förslag.
Chefen för Postverket ej skall i 35 §.
Regerings-Formen upptagas, röste Ja;" ”Den det ej vill, röste Nej;” "Vinner .Nej, införas i nämnde §. orden; ”Cheferne för — och för Postverket,” 33 §.
Preste-Ståndet har ansett orden; ”fattade beslut” i sista punkten höra utbytas emot ”utfärdade beslut,” och för öfrigt hela denna punkt uppflyttas näst efter den första, hvaremot den följande lämpligast kunde utgöra ett senare moment af §:n.
Constitutions-Utskottet tillstyrker vördsamligen godkännandet af den» na förändrade redaction, i ett sammanhang, så lydande: ”Alla ifrån Konungen — blifva gällande, vara försedda med Konungens underskrift och contrasignation af vederbörande Föredragande} sorn vare -— — — torda Protocoll.
Ada föreskrifter och erinringar om verkställighet af utfärdade beslut må af Departements Chef eli omedelbarligen kunna till vederbörande expedieras.” "Skulle den Föredragande — •—• inkomster bibehållen.”
Likväl, och i händelse af påkallad omröstning, uppgifves nedanstående proposition: ”Den, som godkänner Preste-Ståndets redactions-jemkning vid 38 Regerings-Formen, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej,” ”Vinner Nej, godkännes Constitutions-Utskottets förra redactions 43 §.
Ridderskapet och Adeln har uppställt denna §. sålunda: "Går Ko - Cunttitutions-Utskottets Memorial IV:o 48. minsen i fiilt eller — förordne flan Tre Ledamöter af Stats Rådet, under den Ordförande, som Konungen serskildt nämner, alt föra — •— — sorn 8 §. stadgar.
Departements-Chef som är Ledamot af Regeringen, upphöre under tiden att■ vara Föredragande.”
PreSte*Ståndet liar ansett en större latitud böra lenjnas för Konungens val, i händelse Jusli lias-Sla Is-Ministern eller de icke Föredragande StatsRåden egde laga förfall; och Borgare-Ståndet har anmodat
ConslilulionsUtskotlet att omredigera denna i öfverensstämmelse med Ståndets vid 6 §. fattade beslut!
Utskottet kan ej underlåta att i hufvudsaken till bifall öfverlemna Ridderskapets celi Adelns uppställning af §:n, såsom närmast förenande alla liiks-Ståndens tankar,, likväl med den redactions-föi ändring, att §:ns början må lyda sålunda: ”Går Konungen •—- — förbrdne Tre Ledamöter af -Siats-Rådet, under den Ordförande, som Han, antingen iliand Prinsar af Sitt Hus, eller iliand Stats-Rädets Ledamöter, serskildt nämner, att föra' ro, m.”
Men antages ej denna jemkning, torde omröstning ske öfver följande proposition: U. ”Den, som gillar Ridderskapets och Adelns redactions-uppställning vid 43 §. Regerings-Formen, med deri af Constilulions-Utskoltct gjorda ^rno»iifipationer och tillägg, röste Ja; >’Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anstäljes ny omröstning med Ja-propositionen på bifall till CoHstitutions-Utskottets förra redactions-förslag, oförändrad t, oell Nej-propositionen på bifall till samma förslag, ändradt genom utbyte af orden: ”Justitia?-Ministern oell Tre andie Ledamöter af Stals-Rådet, emot: ”Fyra Stats-Rådets Ledamöter 99 §.
Ridderskapet och Adeln yrkar §:ns.Bringande till denna lydelse: ”Riksens Ständers Justitia?-Ombudsman •— — — Högsta Domstolens, Rikets allmänna Ärenders Berednings, Justitiae-Revisionens, Hof-Rätternes, Collegiernes eller i dessas ställe inrättade Verks, och aila lägre
Domstolars — då han det äskar.” Preste-Ståndet finnér termen af ”Justitiae-Doparte.mentets Expedition” böra rättas i conformite' med 24 §•* och Borgare-Ståndet önskar 99 §:ns oinredaction med anledning af beslutet vid 6 §.
På grund af tillstyrkandet å anmärkningarne vid 24 §. och det i Cons ti tut ions-UtskoUctt Memorial N.o 48. denna tiel oanmärkt lemnade förslaget vid 35 §, anser Conslitutions-Utskottet Ridderskapets och Adelns redactions-jemkningarblött innefatta tillämpning och utveckling deraf, undantagande dock hvad allmänna Beredningen vidkommer, såsom beroende på omröstningen öfver propositionen Litt. M. 106 §.