Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, dels genom, det med skuldens infriande, tid efter annan, medgifna anstånd, från statens sida redan erhållit ansenliga förmoner, hvaraf bordt hemtas skälig uppmuntran till undsättningens verkställande på ett för staten och de enskilde tillfredsställande sätt, samt om än, vid ett dylikt företag, hvarom nu är fråga, förluster icke kunnat undvikas, sådant varit att förutse och följagtligen ej mindre grundlagt de beviljade förmonerne, än ock säkerligen tagits i beräkning vid de åtgärder och handelsföretag, hvilka i och för undsättningen egt rum; hvartill kommer, dels att Utskottet, i saknad af uppgift om beloppet af de skulder, hvarför undsättningstagare inom Norr- och Westerbottens
Län i och för emottagen spannmål hos Liljewalch häfta och i hvad mon anledning må förekomma att för dessa skulder förvänta godtgörelse, icke är i tillfälle att med tillförlitlighet bedöma de förluster, hvilka Liljewalch, i följd af merberörde undsättningsåtgärder fått vidkännas, dels alt en så beskaffad eftergift, hvarom fråga blif - 6 Stats-Utskottets Utlåtandej N.o 3og. vit väckt, skulle kunna gifva anledning för de personer, hvilka i andra provinser åtagit sig tillhandahållandet af undsättnings-spanmål vid inträffade missväxter, att begära enahanda förmon, hvarigenom just de hufvudsakliga fördelar, som varit åsyftade med undvikandet af directa undsättnings-åtgärder ifrån statens sida, skulle tillintetgöras, har Utskottet af dessa skäl funnit sig bora afstyrka Rikets Ständers bifall till den föreslagna afskrifningen af Grosshandlaren Liljewalchs ifrågavarande skuld till statsverket.
Öfver den del af Herr Grefve Sparres nu behandlade motion, som angår afskrifning af Norr- och Westerbottens
Läns invånares skulder till Statsverket för erhållen spanmåls-undsättning, afgifver Utskottet yttrande, i sammanhang med Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i ämnet.
No 309.
Utsk. den 8 Sept. kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, an* gående afskrifning af undsättningsskulderne i Norr- och fVesterbottens
Län, samt enskilde motioner om dylik afskrifning i sä väl berörde som i andra Län. (I. A.) Till Stats-Utskottets Utlåtande hafva Rikets Ständer remitterat Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ytterligare afskrifning af undsättningsskulderne i Norr- och Westerbottens
Län, genom hvilken Proposition, som finnes intagen under N:o 78 uti l:sta Afdelningen af Bihanget till Riks-Ståndens protocoll vid innevarande Riksdag, och hvartill Utskottet hänvisar, Kongl.
Majit föreslagit Rikets Ständer att bevilja Westerbottens och Norrbottens Läns invånare ytterligare afskrifning af deras undsättnings-skulder till Stats-Verket, hvilka blifvit beräknade till ett belopp af 158,738 R:dr 11 sk. 2 rst. för Westerbottens
Län och till 230,646 R:dr 17 sk. 7 rst. för|Norrbottens Län, hvarvid Kongl. Maj:t likväl ansett, att, om eftergift af en del Slats-Uiskottels Utlåtandej N.o 3og. 7 utaf Statens äldre fordringar för spanmåls-undsättningar i dessa
Län kommer att ega rum, densamma icke bör bestämmas till visst ziffertal, utan afskrifnings-beloppet rättas efter hvarje gäldenärs verkliga behof, utröndt genom föregången lagenlig undersökning, i den ordning, som föreskrifves i Kongl.
Kungörelsen den 11 December 1830, angående behandling af extra ordinarie afskrifnings-frågor och anmärkningsmål, och med den varsamhet, som, i afseende på undsättnings-skulders indrifning, är stadgad i Kongl. Brefvet den 13 December 1834, eller att behöflige bohagsting, klädespersedlar, erforderlige kreatur och åkerbruks-redskap, för jordbruket nödig säd till utsäde och fast egendom icke få i mät tagas; och har Kongl. Maj:t för öfrigt ansett beslutet om ifrågavarande eftergift icke böra föranleda någon rubbning af hittills i Nåder meddelade föreskrifter, i afseende på bildandet af fond för Socktnoch District-magazin inom nu ifrågavarande Län.
I sammanhang härmed, har Utskottet jemväl förehaft följande motioner i samma ämne, nemligen: l:o Af Herr Grefve Sparre, C., som bland annat, hvarom Utskottet sig serskildt utlåtit, föreslagit, att, enligt hvad de sistförflutne fem åren erfarenheten visat, de undsättnings-skulder till Stats-Verket, hvilka Norr- och Westerbottens
Läns invånare, i följd af 1830—1838 årens missväxter, sig ådragit, och hvaraf Rikets Ständer medgifvit afskrifning af -|:del, icke kunnat indrifvas, utan gäldenärernes undergång, och ingen anledning funnes att för framtiden hoppas ett bättre resultat, samt då medvetandet af dessa skulder, i förening med en fullkomlig oförmåga att någonsin kunna desamma godtgöra, måste ofördelagtigt verka på folkets arbetshåg och industri, Rikets Ständer måtte bifalla, att jemväl återstoden af Stats-Verkets ifrågavarande fordringar finge afskrifvas. 3:o Af Riksdags-fullmägtige Joli.
Jac. Rutberg och J.
Lundberg från Norrbottens samt And.
Normark och Olof Olofsson från Westerbottens
Län, som jemväl, under åberopande af gäldenärernes fullkomliga brist på tillgångar till undsättnings-skuldernes godtgörande, om dessa skulders afskrifvande gjort enahanda framställning, som uti förestående motion innefattas; och har Riksdags-fullmägtigen Pehr Mattsson från Wester-Norrlands
Län förklarat sig häruti instämma, med yrkande, att den af motionärerne begärde lindring måtte äfven till bans nödställda hemort utsträckas. 3:o Af Riksdags-Fullmägtigen Bengt Gudmundsson från Hallands Län, som, i anledning af Kongl. Maj:ts Högstberörde Nådiga Proposition, hemställt, att enahanda afskrifning, som der omförmäles, äfven måtte beviljas allmogen i nämnde
Län för dess skulder för undsättnings-spanmål, helst sam - 8 Stats-Utskottets TJtlatandej N.o 3oQ. ma allmoges tillstånd icke tilläte densamma att, utan iråkandet af fullkomlig nöd, dessa sina skulder godtgöra.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, anser Utskottet, lika med hvad uti Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition blifvit yttrad t, att, då staten redan eftergifvit -fidei af dess primitiva fordran för de till Norr-och Westerbottens
Län lemnade spanmåls-undsättningar, det icke skäligén hör ifrågakomma att, antingen genom total afskrifning af återstoden eller beviljad eftergift utaf någon viss andel, efterskänka statens fordringar jemväl hos sådane personer, som möjligen kunna vara i tillfälle att dem godtgöra, men att det deremot, å andra sidan, är angeläget, att de ännu återstående fordrings-posterna skyndsammast bringas till slutlig utredning och i de fall, då vidare utsigt till erhållande af godtgörelse för desamma icke förefinnes, till afskrifning befordras.
I afseende å de åtgärder, som, för bestyrkande af gäldenärernes oförmåga att medlen godtgöra, måste föregå, innan afskrifning beviljas, har Utskottet fästat uppmärksamheten derå, att, såframt hos hvar och en af den mängd personer, hvilka för undsättnings-skulder häfta, skall anställas laga undersökning, vederbörande krono-betjenings göromål i de vidsträckta Norrländska Länen derigenom betydligen ökas, hvaraf jemväl måste följa, att den slutliga utredningen fördröjes.
Dessa olägenheter synas likväl kunna undanröjas, utan åsidosättande af statens säkerhet, att dess rätt behörigen bevaras, om det stadgas, att för alla de personer, i afseende å hvilka församlingarne, uti lagligen utlyste sockenstämmor, hvarvid krono-betjeningen ar tillstädes, meddelas det enhälliga intyg, att gäldenärerne sakna ali utväg att sina undsättnings-skulder till Stats-Verket gälda, serskild undersökning hos dem, såsom vilkor för afskrifning, icke erfordras.
För öfrigt anser Utskottet, att de stadganden, som i afseende å undsättnings-skulderne inom Norr- och Westerbottens
Län kunna, i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, varda meddeldte, lämpligen böra utsträckas till alla de dylika skulder, hvarföre allmogen inom andra Rikets Län till Stats-Verket häftar, på det alla frågor om indrifning af så beskaffade fordringar må på lika sätt varda behandlade och snart slut derpå vinnas.
I öfverensstämmelse med de sålunda yttrade åsigter, har Utskottet funnis sig böra tillstyrka: att Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl.
Majit täcktes anbefalla Dess Befallningshafvande i de Län, der Stats-Verket eger utestående fordringar, att låta uti lagligen utlyste sockenstämmor, i vederbörande krono-betjenings närvaro, anställa undersökning till ut rönan - Stats-UIskottets Utlåtande, N-o 3to. 9 rönande af gäldenärernes förmåga att sina skulder godtgöra, hvarefter alla sådana fordringar, i afseende å hvilka enhälligt meddelas det intyg, att så väl hufvud-gäkh närerne sorn löftesmännen helt och hållet sakna tillgång att sina skulder gälda, må, derest andra hinder ej möta, utan närmare undersökning, angående gäldenärernes tillgångar, till afskrifning, i stadgad ordning, befordras; hvaremot för indrifning af öfriga skuldposter skyndsammast och, så vidt ske kan, innan nästa års slut, böra vidtagas alla nödiga åtgärder, hvarvid iagttages, att, på sätt genom Kongl.
Brefvet den 15 December 1834 är vordet stadgadt, gäldenärernes fasta egendom, beböllige bohagsting, klädes-persedlar, erforderliga kreatur och åkerbruks-redskap samt för jordbruket nödig säd till utsäde icke få i mitt tagas; börande sedermera de sist omförmälde fordringar, för hvilkas gäldande det lagligen ulredes, att tillgång saknas bos gäldenären och löftesmän, der sådane finnes, äfvenledes i behörig ordning, så fort ske kan, till afskrifning befordras; och torde Kongl. Maj:t täckas att till Rikets näst sammanträdande Ständer i Nåder aflåta Berättelse om utgången af de, i öfverensstämmelse härmed, vidtagne åtgärder.
Äfvenledes lära Rikets Ständer, i anledning af hvad uti Kongl. Maj:t Nådiga Proposition är vordet ^ttradt, finna nödigt förklara, att det beslut, som nu varder fattadt, icke föranleder någon rubbning af hittills i Nåder meddelade föreskrifter, i afseende på bildandet af en grundfond för Sockne- och District-magazin inom Westeroch Norrbottens Län, hvilket blifvit stadgadt, såsom vilkor för den förut beviljade eftergift af en del utaf Stats-Verkets undsättningsfordringar inom nämnde Län.
Arik. till Exp. Utsk. den 8 Sept.j kl. 1 e. m.
Utlåtandej i anledning af väckt motion om utfärdande af förnyad Instruction för Rikets Ständers Revisorer j i hvad som rörer deras befattning med Stats-Verket.
(I. A.) Genom remiss från Ridderskapet och Adeln, har Stats-Utskottet fått eBih. till R.
Fröt. 1S40. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 20 Haft. 1 IO Stals-Utskoltels Utlåtande j N;o 3io. mottaga ett af Hen Grefve Anckarsvärd j, Carl Henricj hos bemälde Riksstånd afgifvet memorial, deruti, under anförande, att det i flere afseenden visat sig, att den granskning, sorn Rikets Ständers Revisorer, enligt 68 §.
Riksdags-Ordningen, verkställa, icke kan blifva tillräcklig eller utgöra någon verklig conlroll, så vida den ej utsträckes ända till den tid, då Revisorerne sammanträda, och desse således, genom cassa-förslagens öfverenstämmelse med Verkens behållningar, samt läsningen af Slyrelsernes protocoll, kunna öfvertyga sig om tillståndet i Stats-Verkets alla åfdelningar, hvilket vore det, som Grundlagen antydt, såsom det första föremålet för revisions-förrättningen, samt hurusom, i följd af stadgandet i 1830 års Instruktion, angående den tid, som revisions-förättningen bör omfatta, betydliga oordningar i de förvaltande Verkens räkenskaper kunnat undgå Revisorernes uppmärksamhet, motionären, för vinnande af all nödig fullständighet och tydlighet uti föreskrifterne, rörande den vigtiga granskningen af sättet, hvarpå folkets skatte medel till de afsedde ändamålen begagnas, framställt ett förslag till förnyad Instruction för Rikets Ständers Revisorer j i hvad j som rör er deras befattning med Stats Verket t hvilket förslag, grundadt på stadgandena i ofvannämnda §. af Riksdags-Ordningen och hufvudsakligen öfverenslämmande med det af Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag upprättade, men af Kongl. Maj:t icke godkända, förslag till dylik Instruction, är af följande innehåll: /•
Rikets Ständers Revisorers åliggande är att emellan Riksdagarne, enligt denna Instruction, öfverse och granska Stats-Verkets, Bankens och RiksgäldsContoirets tillstånd, styrelse och förvaltning, likväl, hvad Siats-Verket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
De böra sammanträda så ofta, att hvarje revision må kunna omfatta 2:ne års afslutade räkenskaper, och tage derföre alltid revisions-förättningen sin början ehn 15 September; börande afgående Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden för Revisorernes nästa sammanträde, till hvilket de af Konungen kallas; och må ingen revision öfverskrida en tid af tre månader.
Med Revisorernes röstberäkning förhålles enligt de i 66 §. af Riksdags-Ordningen utstakade grunder.
<$*• 2.
För alla medel, af hvad beskaffenhet som helst, ordinarie eller extra ordinarie, som genom allmänna bidrag tillkommit, eller genom tractater med främmande Magier Riket tillflutit, aflägges räkenskap utaf vederbörande, på Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 3to.
\\ hvilka sådant ankommer, inom föreskrifna tider och vid det ansvar, Författningarne i thy fall stadga. §. 3.
Vid början af hvarje revision öfver Slals-Verket täökes Kongl. Maj:t till Revisorerna låta öfverlemna de vid föregången lämplig tid infordrade och till Kongl. Maj:t ställde underdåniga berättelser om Stats-Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning, hvilka böra afgifvas för de 2:ne år, för hvilka afslutade räkenskaper skola företes, nemligen: Af Kongl. Stats-Contoirel öfver Slals-Verkets förvaltning på det hela, samt de under Slats-Conloirets öfverinseende ställde Verks och Cassors; af Kongl.
Krigs-Gollegium, angående de till Armeens behof erhållne medel och deras användande, samt om tillståndet och förvaltningen af alla under Kongl. Collegii disposition ställde serskilda cassör; af Förvaltningen af Sjö-Ärendena, i afseende på användandet af de för Floltorne gjorde anslag; af Kongl. Commerce-Collegium öfver de till dess disposition anvisade allmänna medel och de serskilde cassör, som höra till Kongl.
Collegii förvaltning; af Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillet, Kongl.
General-Tull-Directionen och Kongl.
Nummer-Lotleri-Directionen, med flere, öfver tillståndet, styrelsen och förvaltningen af de delar utaf Stats-Verket, som under hvarje af dessa auctoriteler lyda; gällande äfven detta, i afseende på alla cassör, som genom allmänna bidrag tillkommit eller framdeles tillkomma. §. 4.
Kongl. Stats-Contoirets Berättelse verificeras af Riks-Hufvudboken.
De öfriga Kongl. Collegiers och Publika Verks med hvartderas Hufvudbok, samt, der det nödigt pröfvas, derjemte med serskilda, berättelserna bifogade, estrad af räkenskaperne. §. 5.
Jemte Riks-Hufvudboken, som af Kongl. Stats-Contoiret aflemnas, böra Revisorerne ega tillgång till Kongl.
Stats-Contoirets samtlige läkenskaper, protocoll och handlingar intill den dag, då Revisorerne sammanträda. §. 6.
Maj:t förordnar i Nåder en af Kongl.
Stats-Contoirets ledamöter alt under förrättningen Revisorerne biträda, med rättighet och pligt för den-. 12 Stals-UlskoUets Utlåtande, N-0 3/0. ue embetsman att till Revisorernes protocoll lemna de upplysningar, som i en eller annan måtto af honom kunna äskas, och som hafva sammanhang med Stats-Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning. §. 7. De Öfriga förvaltande Verkens räkenskaper, med tillhörande verificationer, skola jemväl vara för Revisorerne att tillgå; och den af Kongl. Maj:t till Revisorernes biträde tillförordnade ledamoten af Kongl.
Stats-Contoiret må, efter Revisorernes begäran, kunna dem omedelbarligen reqvirera; men finna Revisorerne sig derutöfver behöfva af någon Konungens embetsman eller af något publikt
Verk inhemta muntliga eller skriftliga upplysningar, begäre genom deras Ordförande hos Hof-Canzleren Konungens
Nådiga befallning till vederbörande om meddelandet af de äskade underrättelserna. §. 8.
Räkenskaperne böra hafva undergått den speciella revisionen uti Kongl. Kammar-Rätten, innan de till Revisorernes handläggning förekomma; dock må underlåtenheten häraf ej lägga hinder i vägen för dessa räkenskapers af- lemnande, då anmälan derom göres. §. 9.
Med protocollets förande och expeditionernes uppsättande vid revisionen öfver Stats-Verket bör Secreteraren i Kongl. Stats-Contoiret Revisorerne tillhandagå; äfvensom det ankommer på Revisorerne att antaga erforderligt Kameral- och C inzl i-bi träde jemte vakt-betjeuing inom Kongl.
Stats-Contoiret, samt alt lämpliga ari voden, i nion af hvarderas arbete och tjenst, bestämma. §• io. Finna Revisorerne något af Rikets Ständer faslstäldt anslag vara öfverskridet eller något i öfrigt vid förvaltningen alt erinra, böra Revisorerne sådant uti deras lill Rikets Ständer digifvande berättelser anmärka, och sitt utlåtande deröfver meddela, samt derjemte, med anledning af 30 §. i Riksdags* Ordningen, dessa anmärkningar hos Kongl.
Majrt i underdånighet anmäla. §• 11- Revisorerne böra icke allenast sträcka sin åtgärd till efterseende, huruvida ulgifterne med Stat och Författningar instämma, ulan äfven lemna en noga uppmärksamhet deruppå, huruvida statens samtlige inkomster på rälta Stats-Utskotlets Utlåtande j N;o 3to. i3 tider oell till behörigt belopp i statens cassör influtit, och af Uppbördsmännen blifvit levererade, huru vederbörande, på hvilka controllen öfver kronouppbörden ankommer, sina på Förfaltningarne grundade åligganden fullgjort, och derest proprie-balancer intiäffat, om nödiga åtgärder i sådant fall i råttan tid och på kraftigt sätt blifvit vidtagne, till bevakande af statens derunder beroende rätt. §. 12.
Sedan revisionen af Stats-Verket blifvit fulländad, låte
Revisorerné deröfver författa en utförlig berättelse, samt uppgöra sådane jemförings-Labeller emellan de beräknade och inllutne tillgångarne samt emellan de i stat uppförde anslagen och de verkliga ntgifterne för året, som utvisa öfverskoLtet eller bristen på hvar Titel för sig, jemte beloppet af uppkomne besparingar; och bör denna berättelse med tillhörande tabeller, sedan ett exemplar deraf blifvit utskrifvet och lill Riddarhus-Can/diets archiv aflemnadt, för att der till nästa Riksdag förvaras, genast genom Fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret försorg lill trycket befordras och jemte allmänna tidningarne utdelas.
Vid granskning ej mindre af ofvanintagne förslag, än ock af 1830 års nu gällande Instruction för Rikets Ständers Revisorer, i afseende på deras befattning med Stals-Verket, har Utskottet dels ansett åtskilliga deruti förekommande sladganden lämpligen böra uteslutas, dels trott sig ega skäl att i vissa delar föreslå förändrade bestämmelser; och får Utskottet, till stöd för sina åsigter i dessa hänseenden, anföra följande:
Då, i öfverensstämmelse med ofvanäbéropade G8 §. Riksdags-Ordningen, ifrågavarande
Instruction icke bör innefatta andra föreskrifter, än sådane, hvilka det kan bero af Rikets Ständer att utfärda, och således, enligt Utskottets tanka, deruti icke böra inblandas sådane stadganden, som antingen äro af Grundlags egenskap eller också ensamt ankomma på den andra statsmagtens tillgöranden, har Utskottet ansett från samma Instruction böra uteslutas ej mindre de gen un nyssbemälde 68 §.
Riksdags-Ordningen för revisions-förrättningen stadgade allmänna grunder, än ock de serskiide bestämmelser, som kunna erfordras, rörande de, vederbörande embels- och tjenstemän i och för revisionen åliggande skyldigheter och hvilkas utfärdande på Kongl. Majit ankommer.
Hvad nu gällande Instruction för Rikets Ständers Revisorer i 8 §. innehåller, rörande ärendenas beredning på Afdelningar, synes Utskottet icke böra Stals-UIskoltels Utlåtandej N:0 Zto. uli det nja förslaget inflyta, enär det är Revisorerne obetaget att i detta läll elter godtfinnande förfara och någon motsvarande föreskrift, i afseende på arbets-oidningen inom Rikets Ständers Utskott icke finnes uti Grundlagen meddelad.
Det hav likaledes funnits mindre ändamålsenligt alt, på sätt så väl uti 1830 års Instruclion, sorn ock uti motionärens förslag eger rum, uti Instructionen upplaga specifikation å de allmänna cassör och medel, hvilkas förvaltning skall Revisorernes granskning underkastas, helst under mellanliderne från den ena Riksdag» n till den andia förändringar kunna uppkomma och en dylik specificalion således möjligtn kan komma att sakna den åsyftade fullständigheten.
Då Revisorernes granskning egentligen icke är att utsträcka utöfsrer dtn lid, för hvilken afslutade räkenskaper skola aflemnas, och Revisorerne dessutom, så framt uti speciella fall upplysningar kunna finnas af nöden, rörande sådane förvaltnings-ålgärder, sorn tillhöra en senare liderymd, i sådant afseende ega att från vederbörande Embets-Verk i behörig ordning äska de handlingar, hvilka lill dylika frågors utredning kunna anses behöllige, har Utskottet trott mindre ändamålsenligt alt uti Instructionen upptaga den uttryckliga föreskrift, att Kongl. Stat--Contoirets och de öfrige förvaltande Verkens samtlige räkenskaper, prolocoll och handlingar intill den dag, då revisionen tager sin början, skola för Revisorerne vara att tillgå; hvilket äfven skulle menligt inverka på ärendenas gång inom Embels-verken, der berörde handlingar och räkenskaper måste begagnas.
Bland de uti Instructionen förekommande sladganden, har Utskottet ansett böra inflyta, att, i händelse något Embets-verk skulle underlåta att föreskrifne räkenskaper Revisorerne tillställa, eller någon ofullständighet i de till granskning aflemnade räkenskaper förefinnas, eller begärd upplysning \ägras, underiättelse derom bör i Revisions-berättelsen intagas.
Ehuru det är alt förmoda, att, såsom förhållandet hiltills varit, Revisorerne framdeles till Secreterare företrädesvis antaga Secreteraren i Kongl. Stats-Contoiret, äfvensom bland detta Embets-verks tjenstemanna-personal utan erforderligt Kameral- och Canzli-biträde, har Utskottet likväl, enär Revisorerne synas höra vara oförhindrade att till tjenstemän antaga de personer, äfven utom Kongl. Stats-Contoiret, hvilka de kunna finna till ifrågavarande befattningar mest skicklige, trott sig i enlighet härmed böra föreslå en förändrad redaction af det i detta ämne uti Instructionen förekommande stadgande.
Så väl nu gällande Instruction, som motionärens förslag innehåller, att Stals-VIskottets Utlåtande, IV.o 3to.
15 elt original-exemplar af Revisorernes berättelser skall uti Riddarhus-Canzliets Arcliiv förvaras; hvaremot det synts Utskottet mera lämpligt, att berörde exemplar varder till Hertar Fullmägtige i liiksgälds-Contoiret öfverlemnadt, att forvaras intill nästa Riksdag, då Berättelsens aflemnande till Rikets Ständer jemväl bör af Fullmägtige besörjas.
Enär tryckningen af Revisions-berättelsen ingalunda lärer böra uppskjutas, i afbidan af de Utlåtanden oell förklaringar, sorn från vederbörande Embetsverk kunna i Nåder infordras, och då dessutom befattningen med nämnde ... ö tryckning otvifvelagtigt med mera skäl bör åt ett Rikets Ständers Verk uppdragas, bar Utskottet hemställt, det måtte Fullmägtige i Riksgälds-Coutoiret äfvenledes få sig ålagd t alt föranstalta om Revisions-berättelsens tryckning och utdelande.
Sedan, i följd af de utaf Kongl.
Majjt och Rikets Ständer vid denna Riksdag beslutade Grundlagsförändringar, de Hof-Canzlern förut tillhörande åligganden numera blifvit åt Justitiae-Stats-Minislern uppdragne, har, i enlighet härmed, blifvit af Utskottet föreslaget, att, i händelse
Revisorerne finna sig i behof af muntlig eller skriftlig upplysning af någon Konungens embetsman eller något publikt Verk, dylik upplysning bör hös Justitiae-Stats-Minislern begäras.
1 öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit yttradt, har Utskottet upprättat och får härmedelst Rikets Ständers pröfning vördsamt underställa följande:
Förslag till Jnstruction för Rikets Ständers Revisorerj i hvad sorn rörer deras befattning med Stats-Verket. §• i Rikets Ständers Revisorer skola tillse, det dem i behörig ordning tillhandahållas: l:o afslulade räkenskaper för båda Revisions-åren öfver alla medel, af hvad beskaffenhet sorn helst, ordinarie eller extra ordinarie, sorn genom allmänna bidrag tillkommit eller genom tractater med främmande magter Riket till flutit; 2:o Stats-Contoirets, så ock alla öfriga vederbörande Verks och Myndigheters till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifne berättelser om tillståndet och slyrelsen af de under deras förvaltning stående delar af Statsverket för samma tid; samt 3:o alla de Kongl. Bref, protocoll och handlingar, utan undantag, på hvilka nämnde räkenskaper och berättelser sig grunda. §. 2.