Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr uppgående utgiften för den egentliga inqvarteringen alltså i det närmaste skulle kunna betackas1, men deremot äfven härvid förekommer, att stadens inqvarterings-gifvare, under åberopande af Rikets Ständers vid flera Riksdagar uttalade åsigter om billigheten af någon lindring uti det staden redan då åliggande inqvarterings-hesvär, förklarat sig endast kunna medgifva, att i samma mån, men icke till högre belopp, än hvarmed stadens utgifter för inqvarteriugen genom Stats-anslag förminskas, nedsättning må ega rum i de inkomster, staden nu lill understöd i inqvarterings-bördan åtnjuter, finner Kongl. Maj;t, som anser merberörde förslag till förnyad taxa å inqvarterings-ersättningar för de i hufvudstaden förlagda Garnisons-regementen vara upprätladt med tillbörligt och billigt afseende på här för handen varande förhållanden, hufvudstadens inqvarterings-gifvare likväl, under nyss omförmälda omständigheter, icke genom detta förslags fastställande böra, i stället för lindring, tillskyndas någon ökad tunga; hvadan och enär, enligt oftanämnda taxa, årliga inqvarteringskostnaderna komme att uppgå: för de 3:ne Lif-Gardes-regementena och Svea Artilleri-regemente till R:dr 64,37 6: 36. samt för återstående personalen af f. d. Lif-Drabant-korpsen, att i mån af afgång indragas, till 227: 9. eller tillhopa B:ko R:dr 64,603: 45.
Transport 64,603: 45. 32 Kongl. Majda Nåd.
Transport 6 4,603: 45. men lill betäckande häraf endast finnas att påräkna: stadens inqvarterings-gifvares kontanta tillskott till inqvarte rings-utgifterna, hittills i medeltal belöpande till .
R:dr 12,997: — samt stadens behållna inkomster af inqvarterings-tolagen jemte de dubbla våg- och mätare-penningarna . . 37,307: — 50,304: - och således derutöfver skulle erfordras ett årligt bidrag från Stats-verkets sida af R:dr 14,2 99: 45. sorn dock genom afgång af de ännu qvarlefvande af f. d.
Lif-Drabant-korpsen efter hand blefve något förminskadt, Kongl.
Majit nu i Kader vill föreslå Rikets Ständer att, till ordnande af inqvarteringen i Stockholm, med hvilken Iuqvarterings-kommissionen fort farande bör hafva befattning, bevilja ett reservations-anslag i rundt (al af 14,300
R:dr banko, att för ändamålet å Riksstatens Fjerde Hufvud-Titel uppföras, under dervid från Statens sida fästadt uttryckligt förbehåll, att Stockholms stads iuqvarterings-gifvare, jemte erläggande hvarje år af det belopp, hvartill, på sätt omförmäldt är, deras kontanta tillskott äfven i medeltal uppgått, allt framgent, såsom hittills, ensamme få vidkännas de utgifter, som föranledas genom inqvartering i staden af ej mindre alla tillfälliga truppkommenderingar, vare sig större eller mindre, än ock stadens egna militäriskt uppsatta korpser, äfvensom hyres-afgiften till staden för Öfver-Ståthållare-huset och underhållet af de staden tillhörande kaserner.
De till detta ärende hörande handlingar skola varda öfverlemnade lill det Utskott, som af Rikets Ständer erhåller uppdrag att dermed taga befattning.
Kåd och ynnest städse Välbevågen.
OSCAR. A, F. N.
Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför H. M.
Konungen i Stats-Rådet, å Stockholms Slott den 7 Mars 1854.
Hans Exc. Herr Justitiae-Stats-Ministern, Grefve Sparre, Hans Exc. Herr SUts-Ministeru för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, Kongl. Maj:ts Säd.
Proposition, N:o 68. 38 Stals-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe.
Departements-chefen, Stats-Rådet, Grefve
Gyldenstolpe uppläste derefter till justering eif, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts här ofvan, efter Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, fattade Nådiga beslut, uppsatt underdånigt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående inqvarterings-skyldigheten i Stockholm; Och behagade Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga hemställan, berörda förslag i Nåder gilla, samt förordna, att, i enlighet dermed, Nådig Proposition, sådan den finnes detta Protokoll vidfogad, skulle till Rikets Ständer afgå.
Bi/i. till K.
Prof. 1853 $ 1854. i Sami. 1 Afd. 18 Haft. V STOCKHOLM, tryckt hos J. W. Lundberg, 1854. i Kongl.
I N:o 69.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 April 1854, kl. 3 e. in. I Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om beviljande af ett län till förlag ät Handlande och Näringsidkare iJönköping; Gifven Stockholms Slott den 47 Mars '1854.
Jemte anmälan, att vid den eldsvåda, som den lista innevarande månad härjat den bäst bebygda delen af staden Jönköping och hvarvid 16 särskilda gårdar blifvit lagde i aska, elden förstört ett med stora kostnader anlagdt boktryckeri, två ölbryggerier, ett bageri, ett väl ordnadt färgeri, en spegelfabrik, enlinneväfnadsfabrik af utmärktare beskaffenhet, samt en snickare- och en kopparslagareverkstad. hvarjemte flere handlande drabbats af betydliga förluster, har Kongl. Majits
Befallningshafvande i Jönköpings län hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att, då staden Jönköping nyss förut varit hemsökt afen svårt härjande farsot, som ådragit staden ganska b etydliga utgifter, för hvilka den nödgats skuldsätta sig, och då detta samhälle, hvars befolkning till en del för närvarande befunne sig genom eldsvådanisaknad ej blott af tak öfver hufvudet, utan äfven af arbetsförtjenst, icke förmådde lemna •de brandskadade den skyndsamma hjelp, som erfordrades, synnerligast för dem, hvilkas industriela verksamhet blifvit bruten, Kongl. Majit matte täckas, för att i möjligaste måtto lindra följderne af berörde eldsvåda, låta anordna 20,000 ridr biko, för att genom den i Jönköping utsedda Nö dhj elps-ko m m it t é och under kommitterades gemensamma ansvarighet för återbetalningen, utdelas, såsom räntefritt förlagslån i vissa år, åt sådana bland stadens handlande, fabrikanter, handtverkare och öfrige näringsidkare, som, i följd af eldsvådan, sakna utvägar att fortsätta sin rörelse.
Med afseende å de af Kongl. Majits
Befallningshafvande sålunda anförda omständigheter, vill Kongl. Majit härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer, att för ofvannämnde ändamål ett förlagslån af tjugutusen riksdaler må varda staden Bill. till Ii.
Prof. 1853 $ 1854. 1 Sami. 1 Afd. 19 Höft. i 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Jönköping beviljadt under lika vilkor, som för det af enahanda anledning åt staden Christianstad, till följd af Kongl. Brefvet den 23 Juli 1847, utgifna förlagslån varit stadgade, nemligen att lånet får räntefritt innehafvas under tvänne år från lyftningsdagen, hvarefter en tredjedel af kapitalet, jemte fyra procent årlig ränta, bör vid slutet af hvart oell ett af de nästpåföljande frenne åren återbetalas.
Utdrag af Protokollet Öfver Civil-ärenden, hållet inför II. M. Konungen t Stats-rädet på Stockholms Slott den 17 Mars 7854.
Hans Excellens, Herr Justitia; Statsministern, Grefve Sparre, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, VrWmvve Stjerneld, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhraeus, Wallensteen, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Gripenstedt anmäldes vara af sjukdom hindrad att tillstädes komma.
Kongl. Maj:fs Nåd.
3 Sedan — — — föredrog Departements-Chefen, Stats-Rådet Fåhraus i underdånighet: 17:o Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Jönköpings län underdåniga skrifvelse af den 9 innevarande månad, deruti, — — Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet anhållit, att, — — Kongl. Maj:t måtte täckas låta anordna 20,000 r:dr b:ko, för att genom den i Jönköping utsedde
Nödhjelps-kommitté och under kommitterades gemensamma ansvarighet för återbetalningen, utdelas såsom räntefritt förlagslån i vissa är åt sådana bland stadens handlande, fabrikanter, handtverkare och öfriga näringsidkare, som i följd af eldsvådan sakna utvägar att fortsätta sin rörelse.
Med afseende å de af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sålunda anförda omständigheter, tillstyrkte Stats-rådet i underdånighet, att Kongl. Maj:t måtte genom Nådig proposition föreslå Rikets nu församlade Ständer, att för ofvannämnda ändamål, ett förlagslån af 20,000 r:dr må varda staden Jönköping beviljadt under lika vilkor, som för det af enahanda anledning åt staden Christianstad, till följd af Kongl. Brefvet den 23 Juli 1847, utgifna förlagslån varit stadgade, nemligen att lånet finge räntefritt innehafvas under tvänne år från lyftningsdagen, hvarefter en tredjedel af kapitalet, jemte fyra procent årlig ränta, borde vid slutet af hvart och ett af de nästpåföljande trenne åren återbetalas.
Maj:t, som godkände hvad Stats-rådet sålunda i underdånighet tillstyrkt, befallde att, i öfverensstämmelse dermed, Nådig proposition i ämnet, enligt det af Departements-chefen uppsatte och nu till justering upplästa förslag dertill, som finnes protokollet bilagdt, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex Protocollo C. A. Schalén. 4 Kongl.
Maj:ls A åd.
Proposition, N:o 70.
Ank. till Exp.-Utsk. den 6 April 1854, kl. 3 e. m. Kongl.
Maj:ls Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension för framlidne Landshöfdingen m. ml C. V•
Nermans enka; Gifven Stockholms Slott den o Mars 1854.
Sedan landshöfdingen i Kalmar län, f. d. Justitié-kansleren m. m.
Claes Ulrik Nerman, den 9 Oktober 1852 med döden algått, samt vid utredningen af hans bo, såsom följd hufvudsakligen af de hans sterbhus till gäldande ådömde betydliga husröte-ersättningar för de af honom i lifstiden innehafda boställen, sterbhusets skulder och gravationer befunnits öfverstiga dess tillgångar, har bemälde landshöfdings efterlemnade enka, simanda Olivia Melin, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att, i anseende till den högst bekymmersamma ställning, hvari hon, såsom beröfvad alla utvägar till framtida bergning, sig befinner, ett ärligt pensions-understöd af allmänna medel måtte åt henne varda anslaget.
I anledning häraf har Kongl. Maj:t, med lastadt afseende så väl å de utaf landshöfdingen Nerman under en långvarig tjenstetid ådagalagda förtjenster i liera åt honom anförtrodda vigtiga och ansvarsfulla befattningar, som ock å de behöfvande omständigheter, i hvilka, enligt hvad behörigen styrkt blifvit, hans cfterlefvande enka sig befinner, velat härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer, att å Allmänna Indragnings-staten uppföra landshöfdingen Nermans enka, Amanda Olivia Melin, till åtnjutande af en årlig pension utaf fyrahundra riksdaler banka: skolande de detta ärende rörande handlingar tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning frågan varder öfverlemnad.
Maj:ts JSud.
Vidrag af Protokollet Öfver Finans-Ärenden, hållet inför II.
Konungen, i närvaro af Ii.
Kronprinsen, uti St a t s-R ledet ä Stockholms Slott den o Mars 1854.
Hans Excellens, Herr Justitia; Statsministern, Grefve Sparre, Hans Excellens,'Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, samt Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, /Vallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Viner, Reuterdahl, och Grefve Gyldenstolpe.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Herr Friherre Palmstjerna, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer, angående pension åt framlidne landshöfdingen C. V. Normans enka.
Majit behagade, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes protokollet bilagdt, samt befallde, att, i enlighet dermed, Nådig proposition skulle under denna dag till Rikets Ständer afgå.
Ex protocoBo C. F. Smerling. 6 Kongl.
Proposition, N:o 71. lN:o 71.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Slätider, angående Guvernörens ä ön St.
Haasums berättigande, att vid afskedstagande varda uppförd till pension ä Rikets Allmänna Indragning s-stat; Gifven Stockholms Slott den 2!
Hos Kongl. Maj:t har guvernören uti svenska kolonien, ön St Barthelemy i West-Indien, öfversten James Harlef Haasum, i underdånighet anhållit att, till betryggande af hans lifsbergning, när brutna krafter eller andra af honom icke beroende omständigheter nödga honom att lemna nämnda befattning i rikets tjenst, Kongl. Maj:t måtte, genom framställning till Rikets nu församlade Ständer, bereda honom rättighet att, ehuru icke tillhörande rikets ordinarie stat, dock i likhet med rikets öfriga embets- och tjenstemän, vid afskedstagandet från guvernörs-embetet, efter upphunnen sextiofem års ålder och på grund af behörigt läkarebetyg om sjuklighet, blifva å rikets allmänna Indragnings-stat uppförd till åtnjutande under kin öfriga lifstid af en årlig pension, stor tretusen riksdaler banko, svarande emot det pensions-belopp, som för landshöfdingar är i författningarne bestämdt, sjivida icke, genom koloniens afträdande till annnan makt, tillfälle kunde för honom yppas att, utan statens betungande, erhålla pension till samma belopp sorn lönen.
i Med anledning af denna ansökning, hvaröfver Kongl. Maj:t inhemtat
Dess och Rl^fé^^Srå£
Barthelemy för Härvarande innehar, han icke tillhör någon på riks-siaten uppförd aflönings»tat —- då de medel, af hvilka ön St.
Barthelemys förvåjtnings-kostnader be - Kongl. Maj:ts Naii.
Proposition, N:o 71. 7 stridas, bestående af öns knappa inkomster, mod tillskott af särskildt anvisade extra anslag frän Rikets Ständers Riksgälds-kontor, icke lemna tillgångar jemväl för pensionerande af ä ön anställda tjenstemän; då det åt öfversten Haasum anförtrodda guvernörs-embete i sig förenar både militär-befäl, civil-administration och diplomatiska göromål samt aflöningen vid detta embete, hvilken lörut uppgått till 7,500 dollars eller spanska daler, för närvarande utgör 2,500 spanska daler, motsvarande 6,666 r:dr 32 sk. svenskt banko, och guvernörens på S:t Barthelemy embetsbeställning således är jemförlig med Kongl. Maj:ts inom riket varande Befallningshafvandes embeten, samt då härtill kommer, att öfversten Haasum under sin långvariga tjenstetid i särskilda befattningar å ön St.
Barthelemy, i ett för helsan menligt klimat, sednast mer än tio år förvaltatguvernörsembetet och att han der är underkastad dryga representations-kostnader; vill, i betraktande häraf, Kongl.
Maj:t i Nåder föreslå, det Rikets Ständer måtte förklara nuvarande guvernören" i svenska kolonien, ön St.
Barthelemy, öfversten James Harlef Haasum, berättigad att, under de för tillgodonjutande af pension å rikets Allmänna Indragnings-stat i allmänhet stadgade vilkor, vid afskedstagandet från guvernörs-embetet uppföras till dylik pension för sin återstående lifstid till enahanda belopp, som, jemlikt Rikets Ständers vid 1834 års riksdag meddeldta beslut, är för landshöfdingar bestämdt, eller 3,000 r:dr b:ko årligen.
De till detta ärende hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvilket denna Nådiga proposition varder af Rikets Ständer öfverlemnad; Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Proposition, N:o 71.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 21 Mars 1854.
Ilans Excellens, Herr Justitia; Ståts-Ministern, Grefve Sparre, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre S tjerneld, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, och Grefve Gyldenstolpe.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rädet, herr friherre Palmstjerna, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer, angående guvernörens å ön St.
Barthelemy, öfverste J. II.
Haasums berättigande att vid atskedstagandet varda uppförd till pension å rikets Allmänna Indragnings-stat.
Majit behagade, enligt Stats-rådets tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallde, att Nådig proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed. tiU Rikets Ständer under denna dag afgå.
Ex Protocollo L. L. Fries.
N:o 7 2.
Proposition, N:o 72. 9 N:o 72.
Ank. till Exp.-Utsk. den 6 April 1854, kl. 3 e. ra.
Kong t. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i anledning af vackt fråga om antagande af visst medel-porto för alla bref, som genom Postverket inom riket befordras; Gifven Stockholms Slolt den 21 Mars 1854.
Efter det åtskilliga förslag blifvit hos Rikets sednast församlade Ständer väckte, att, till underlättande och befrämjande af den inrikes brefvexlingen, samt åstadkommande af förenkling uti så väl uppbörden utaf Postverkets intrader, som de härvid erforderliga kontroller, utan att
Postverket derigenom för framtiden beröfvades tillräcklig inkomst, porto-afgiften för alla bref af lika vigt, hvilka mellan orter inom riket försändas, skulle jemkas till enahanda belopp samt erläggas med ett å brefven fästadt särskildt slags stämpladt papper, genom hvilka förändringar äfven möjligt blefve, att vid postvägarne, der sådant befunnes lämpligt, med obetydlig kostnad inrätta nya bref-emottagningsställen, hvarest penninge-uppbörd icke komme att ega rum, anförde, uti skrifvelse den 16 April 1851, Rikets Ständer i underdånighet, att om, å ena sidan, bestämmandet af ett lågt medel-porto, lika för hvarje bref om samma lodtal, till alla orter inom riket, utan afseende på afståndet deni emellan, och införandet, i sammanhang dermed, af brefmärken, hvarmed postportot finge betalas, skulle icke allenast föranleda till ökad brefvexling, utan äfven åstadkomma en nyttig förenkling i uppbörden och redovisningen af postmedlen, samt i öfrigt fördelaktigt inverka på industriens och handelns utveckling, så förekomme likväl, å andra sidan, att en sådan förändring, åtminstone i början, kunde förorsaka minskning i post-intraderne; hvadan och då, i saknad af fullt tillförlitliga beräkningar, det ej kunnat, uteslutande med ledning af förhållanderne i andra länder på Biå. till R.
Prof. 1853 § 1854. 1 Samt. 1 Afd. 19 Haft. 2 10 Kongl.
Proposition, No 72. förhand antagas, att denna minskning i post-intraderna icke skulle komma att medföra en alltför betydlig uppoffring för Postverket, Rikets Ständer underdånigt anhöllo, det Kongl. Majit täcktes i Nåder anbefalla Dess General-poststyrelse att låta upprätta, pä tillförlitliga beräkningar grundadt, förslag tili införande af ett i antydde syftning förändradt system i afseende å Postväsendet, samt att derefter
Nådig proposition i ämnet måtte varda till Rikets Ständer aflåten.
Med anledning häraf meddelade Kongl. Majit, under den 7
Maj 1851, Dess General-poststyrelse
Nådig föreskrift att, efter föregången, på erforderliga och noggranna, beräkningar grundad, utredning, i hvad mån ofvanberörde af Rikets Ständer ifrågaställde förändring i postväsendet kunde ega rum, med utlåtande och förslag i ämnet till Kongl. Majit inkomma; och har till följd häraf, General-poststyrelsen, efter det utur samtlige postkontorens protokoll öfver inrikes brefvexlingen för år 1851 utdragits och sammanförts antalet af alla med posterne till inrikes orter berörde år expedierade betalde bref om lika vigt, hvarvid blifvit skildt emellan dem af dessa bref, som varit ställde till orter, belägna inom tre, inom fem, inom tio, inom tjugo och öfver tjugo mil från afsändnings-orterne, samt, till undvikande af alltför stor vidlyftighet, brefven uppförts till de lodtal efter hvilka porto för dem blifvit, efter tillgodonjuten moderation i portot för bref öfver 8 lod, erlagdt, äfvensom de till antalet färre bref, som uppgått till sådan vigt, att de varit underkastade betalning för mer än 48 lod, upptagits såsom tvenne eller flere bref, så att, med tillämpning häraf, t. ex. bref om 9 till 12 lod upptagits i kolumnen för bref om 8 lod, bref om 45 till 48 lod i kolumnen för 17 lod, bref om 54 lod, såsom tvenne bref, ett i kolumnen för bref om 17 och ett i kolumnen för bref om 6 lod, samt bref om 180 lod, såsom fyra bref, deraf ett i kolumnen för 17 lod, två i dito för 48 lod och ett i dito för 36 lod o. s. v., under den 18 nästlidne Oktober till Kongl.
Majit i underdånighet öfverlemnat det öfver dessa utdrag upprättade sammandrag, tillika med en särskild uppgift, innefattande ifrågavarande breis sammanlagda lodtal, efter hvilket porto blifvit erlagdt; den porto-inkomst samma bref inbringat; beräkningar, huru stor porto-intägt, ett lika antal bref af enahanda vigt skulle hafva lemnat, om portot varit bestämdt till i uppgiften omförmälde olika belopp; nu gällande porto-taxa, samt porto-moderations-tabell för tyngre bref; hvarjemte General-poststyrelsen afgifvit underdånigt utlåtande och förslag, angående den ifrågaställa förändringen i postväsendet, samt hvad dermed ansetts ega sammanhang.
Sedan slutligen Kongl. Majits och Rikets Stats-kontor blifvit bordt ifråga om den inverkan, som förenämnde förändring kunde komma att ega på möjligheten för Postverket att fortfarande utgöra det af Rikets Ständer till Statsutgifternas bestridande påräknade bidrag af postmedlen, går Kongl. Majit nu Kongl. Maj:ls Anti.
Proposition, N:o 72. 11 att till Rikets Ständer göra de framställningar, hvartill Kongl. Maj:t ansett de, med hänsigt till förevarande fråga utredda, förhållanden böra föranleda.
Efter införande i England af det Rowland-IIillska porto-systemet, — ett likformigt porto af en penny, motsvarande 2 § skillingar svenskt banko period för alla bref af lika vigt till samtliga orter inom det förenade konungariket, och portots erläggande genom sä kallade frimärken, — har detta exempel vunnit efterföljd inom liera andra länder, hvarvid likväl uti åtskilliga stater den afvikelse från det ursprungliga systemet egt rum, att, i stället för ett enda likformigt brefporto tvänne samt till och med trenne portosatser eller sä kallade Raijons-porton blifvit bestämda.
Majit anser otvifvelaktigt, att antagandet af ett dylikt system äfven i Sverige skulle medföra väsendliga fördelar, enär derigenom vunnes den högsta grad af enkelhet vid porto-afgifternas erläggande, uppbärande och redovisning, samt kontrollen derå; äfvensom en så beskaffad förändring skulle lätta förhållandet emellan korrespondenterne och Postverket genom att undanrödja behofvet af särskilda, för hvarje postkontor utfärdade, taxor, med deras många olika portosatser, som nu förorsaka besvär och tidspillan, att rigtigt inlära och tillämpa, samt ofta göra korrespondenten tveksam, om han blifvit behörigen taxerad.
Obestridligt synes det ock, att dessa fördelar mäste i fullkomligare mån vinnas genom ett enda likformigt porto för alla bref af enahanda vigt, än genom särskilda Raijons-porton, så vida nemligen det låter sig göra att utfinna ett medel-porto så afpassadt, att det på en gång betryggar Postverket mot alltför kännbar förminskning uti hittills åtnjutna inkomster och motsvarar korrespondenternes anspråk, att icke öfver höfvan betungas; hvaremot, i händelse ett medelporto, som fullkomligt uppfyller begge dessa vilkor, icke under närvarande förhållanden står att finna, lämpliga Raijonsporton företrädesvis torde böra antagas, åtminstone tills vidare eller intilldess, genom ökad brefvexling, Postverkets inkomster vunnit den tillvext, att medelst införande af ett lägre medel-porto, Postverkets förmåga, att af postmedlen lemna bidrag åt Statsverket till ungefärligen enahanda belopp, som hittills, icke äfventyras.
Generalpoststyrelsen uppgifver att, om summan af Postverkets portoinkomst för inrikes brefvexlingen år 1851 fördelas på alla under året med posten befordrade, betalde, inrikes bref, så blifver medeltalet af denna brefvexlings portoafgifter 5 ' skillingar per lod, äfvenså att i händelse ett likformigt brefporto bestämdes lägre än till nämnde belopp, måste derigenom för Postverket uppkomma en förlust, hvilken enligt de i Postverket uppgjorde beräkninga me, skulle, under enahanda förhållanden som år 1851, uppgå: med 3 skillingars medelporto till omkring . . .
R:dr 187,000: — — med 4 skillingars d:o till d:o . . . » 98,700: — —- och med 5 skillingars d:o till d:o ...» 12,500: 12 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 72. hvarförutan införandet af frimärken komme att medföra en ej ringa utgift.
Med ett medelporto af 3 skillingar per lod skulle således Postverket icke kunna af sina inkomster hvarken bestrida de mer och mer vexande omkostnaderne och derjemte hafva något öfver för postanstalternes förbättrande eller lemna något bidrag till Statsverket, af hvilket tvertom skulle erfordras ett särskildt tillskott för Postverkets underhållande.
Ej heller skulle, med ett medelporto af 4 skillingar, Postverket ega sä tillräckliga inkomster, att, såsom hittills, något bidrag derifrån kunde till Statsverket öfverlemnas.