Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit i underdånighet anhålla, att de utgifter, som framdeles finnas behöflige för Corrections-inrättningarnes i Riket underhåll, må anvisas å det på Riks-Statens nuvarande 2:dra Hufvud-titel uppförde anslag till fångars vård och underhåll. § 11. (1841 års Rev. Ber. pag. 19.
Förkl. 212.)
Med anledning af Revisorernes erinran , att de , på grund af Kongl. Brefvet den 15 Febr. 1834, af anslaget för byggnader och reparationer it landsorterne år 1838 anordnade 2,694 R:dr 7 sk., att användas till byggnader vid Ottenby Stuteri, icke bordt belasta nämnde byggnads-anslag, utan deremot utgå af de för Stuterien anvisade medel, har Utskottet, instämmande i denna Revisorernes mening, funnit sig böra hemställa, Stats-Utskottets Utlåtande, iV.o 54. 9 det måtte Rikets Ständer hos Kongl.
Maj:t i underdånighet begära , att de för uppförande och reparation af byggnader vid Kronans Stuterier erforderliga kostnader niå hädanefter bestridits af det för Stuterien å Stat uppförde anslag. § 12. (1841 års Rev. Ber. pag. 19.
Förkl. 212.
1843 års Rev. Ber. pag. 76.
Förkl. 13.)
Af Revisorerne är vidare anmäldt, att å anslaget för Observations®ch Uppbörds-procenter blifvit, enligt Kongl.
Stats-Contorets förordnanden, i räkenskaperne afförde år 1839 tillsammans 20,551 R;dr 34 sk. 6 rst., utgörande Stats-verket för åren 1823—1839 påförde kostnader af provision, porto och stämpelafgift uti de med Handelshuset Luis lk Jencquel och sedermera Bankieren G.
Jencquel i Hamburg löpande räkningar, äfvensom under åren 1840 och 1841 af nyssnämnde anslag för dylika kostnader utgått ett samman räknad! belopp af 1,325 R:dr 18 sk. 10 rst.; och hafva Revisorerne yttrat den åsigt, att berörde utgifter bordt drabba anslaget för Minister-Staten samt de Titlar, hvaraf Hamburger Banco utbetalas.
Utskottet, som jemväl för dess del icke finner lämpligt att omförmälde provisions- m. fi. kostnader bestridas af anslaget för Observations- och Uppbörds-procenter, men deremot anser, att större ordning, äfvensom en lättare öfversigt af förvaltningen skulle vinnas, derest alla till ett och samma föremal hörande serskilde utgifts-poster varda på ett ställe bokförde, får, i öfverensstämmelse med denna åsigt, hemställa, det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om
Nådig befallning till vederbörande, att de kostuader af provision, postporto och stämpel-afgift, hvilka för inköp och remitterande af växlar i utländskt mynt hädanefter kunna Stats-verket tillskyndas, böra påföras samma anslag, hvaraf den utgift bestridts , i och för hvilken dylika kostnader egt rum. . § 13.
(1841 års Rev.
Ber. pag. 22.
Förkl. 215. 1843 års
Ber. pag. 78.
Förkl. 14).
Af räkenskaperne öfver anslagen till publika hus och byggnader i Stockholm hafva Revisorerne funnit, att till ränte- och capital-afbetalning å lån, Bth. till R.
Prot. 1844.
4 Sami i Afd. 18 Haft. 2 10 Stets-Utsliottels Ullåtande, N:o 54. upptagne för bestridande af kostnaden för Lejonbackens ombyggnad, blifvit af Byggnads-anslaget för Kongl. Slottet under revisionsåren nlbetalde tillsammans 39,736 R:dr'^41 sk. 4 rst., samt att, med iagttagande af hittills följde amorteringssätt, den återstående skulden i och för nämnde ombyggnad , utgörande vid 1841 års slut 71,803 R:dr, föist efter flere års förlopp kunde varda till fullo liqviderad; och hafva Revisorerne derjemte dels fästat uppmärksamhet å angelägenheten deraf, att anslaget för Stockholms Slott blefve från berörde ansenliga utgift hefriadt, dels yttrat den åsigt, att samma anslag lämpligen borde till l:sta Hufvud-titeln öfverilvttas.
Som Kongl. Maj:t, uti Dess vid innevarande Riksdag aflåtne Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, föreslagit, att de för Kongl. Slottet i Stockholm erforderliga anslag måtte på Eiks-Statens Irsta Hufvudtitel uppföras, samt Utskottet förmodar, att sådant varder af Rikets Ständer bifallet, finnér Utskottet
Revisorernes erinran i denna del icke påkalla vidare åtgärd.
Men då Utskottet, lika med Revisorerne, anser det vara af synnerlig vigt, att berörde statsanslag, utan att betungas med omförmälde serskilde utgift, uteslutande användes för det deimed afsedde ändamål, eller Kongl. Slottets underhåll, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte, till liqviderande af den räntebärande skuld, hvarför Stats-verket i och för Lejonbackens ombyggnad häftar, och hvilken skuld, enligt den upplysning, LTtskottet sig förskaffat, under den 1 sistlidne Augusti utgjorde ett återstående capital-belopp af 57,500 Frdr, oberäknadt oguldne räntor, å Riksgälds Contoret anvisa ett motsvarande anslag. §. 14. (4841 års Rev. Ber. pag. 23.
Förkl. 216. 1843 års Rev. Ber. pag. 78.
Förkl. 14.}
Revisorerne hafva anmält, hurusom, genom Kongl. Brefvet den 24 Mars 1832, aclie-egarne i Höganäs Stenkolsverk fått sig tillförsäkradt ett årligt bidrag af 0:de Hufvud-titeln, till betäckande af räntan efter 5 procent å det lån, scm Bolaget till ett maximum af 120,600 R:dr, genom egen försorg, egde att upptaga, under villkor, bland annat, att Directionen, å Bolagets vägnar, förbunde sig att afbetala minst 10,000 R:dr cm året, i följd hvaraf det beviljade Slatt-UtskotleU Utlåtande, N:o 54.
It ränte-bidraget komme alt i samma mön minskas; att, sedan capital-afbetalningarne och rån te-bidragen fortsatts intill den i April 1837 , samt ränta erlagts till nämnde tid å en caj»ital-återstod af 100,000 Hulr, hade Kongl. Maj:t, i anledning af Direclionens underdåniga anhållan om anstånd med afbetalningen å .
A • ifrågavarande lån, enligt Nådigt Bref af den 27 April 1838, täckts medgifva, att, oaktadt capital-afbetalningen för åren från d. 1 April 1837 till d. 1 April 1839 inställdes, Bolaget likväl finge för dessa 2:ne år uppbära enahanda anslag till räntans liqviderande, sorn genom 1831 års Kongl.
Bref blifvit, under vilkor af oafbruten capital afbetalning, bestämdt; i följd hvaraf och under åren 1838 och 1839 til!
Bolag af 9uie ilufvud-titeln årligen utbetalts 5,000 Hulr, samt att, vid pröfning af Directionens underdåniga ansökning om ytterligare anstånd med den stadgade capital-afbetalningen, Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref af den 20 Juni 1840, förklarat samina ansökning icke kunna bifallas annorlunda, än att anståndet ej föranledde till högre ränte-utgift, än som, efter förut bestämde grunder, borde utgå, i händelse capital-afbetalniiigarne i föreskrifven ordning verkställdes, samt att följaktligen en successiv årlig minskning af 500 B:dr dädanefter borde ega rum i Ntats-verkets bidrag till läiite-liqvideii berörde år; varande derefter dylika räntebidrag till Bolaget utbetalde år 1840 med 5,000 R:dr och är 1841 med 4,500 R:dr.
Revisorer»» hafva härvid, jemte framställning af de fördelar, hvilka genom nämnde utbetalningar från 9:de Hufvud-titeln, oaktadt anstånd lemnats med skuldens amortering. blifvit Bolaget tillskyndade, yttrat den åsigt, att ifrågavarande räntebidrag borde helt och hållet upphöra, derest Bolaget ej verkställde de stadgade capital-afbetalningarne.
Genom underlåtenheten att i behörig ordning fullgöra den uti Kongl. Brefvet den 24 Mars 1832 föreskrifne amortering af Höganäs Bolags skuld, har Bolaget visserligen, efter Utskottets tanka , förverkat anspråk på fortsatt tillgodonjutande af det genom samma Kongl. Bref Bolaget tillförsäkrade statsanslag, äfvensom ostridigt är, att räntebidragets fortfarande till oförminskad! belopp under 3:ne år beredt Bolaget en väsendtlig förmon utöfver hvad som ursprungligen varit afsedt; men då Kongl. Maj:t, genom Dess Nådiga Bref af den 20 Juni 1840, numera stadgat, att en successiv årlig nedsättning af statsbidraget ovilkorligen skall ega rum, samt, efter hvad Utskottet inhemta*, Höganäs Bolags ifrågavarande skuld genom skedde afbetalning»!- förminskat* till 60,000 R:dr; så och enär det under innevarande rår till Bolaget utbetalde ränte-bidrag, utgörande 3,000 R:dr, sålunda motsvarar fem procents ränta i berörd# eapital-återstod, anser sig Utskottet böra hemställa, 12 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 54. att
Revisorerne förenämnde anmärkning icke må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. § 15.
C1841 års
Bev. Ber. pag. 24.
Förkl. 217. 1843 års
Rev. Ber. pag. 79.
Revisorerne, som inhemtat, att, på grund af serskilde Kongl. Bref, utaf 9:de Hufvud-titeln utgått under hvartdera af revisions-åren 2,000 R:dr lill Sjömätningar äfvensom under åren 1840 och 1841 ett belopp af 1,000 R:dr årligen för Sjö-charteverkets fortsättande, hafva ansett dessa utgifter egentligen tillhöra Handels- och Sjöfarts-fonden.
Ehuru nyssnämnde utbetalningar egt rum för åtgärder, hvilka till en del afse handelns oell sjöfartens befrämjande, hvadan desamma följaktligen icke kunna anses för berörde Hufvud-titel främmande, har Utskottet likväl funnit den af Revisorerne framställde åsigt icke sakna skäl, och får sålunda hemställa, det Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att de bidrag af allmänna medel, hvilka hädanefter kunna finnas nödige för anställande af Sjömätningar och utgifvandet af Sjö-chartor ina varda a Handels- och Sjöfarts-fonden anordnade. § 16. (1841 års Rev. Ber. pag. 24.
Rev. Ber. pag. 80.)
I anledning af hvad Revisorerne anfört, angående förhållandet med de till Herr Presidenten m. m.
Westerstrand och Stats-Secreteraren för Handelsoch Finance-Ärenden, i ändamål att förräntas, anordnade äldre Depositionsmedel, har Kongl. Stats-Contoret upplyst, att det af dessa medel till Commiterade för förvaltande af Stats-Tidningens anslag meddeltde lån numera blifvit till capital och ränta återbetaldt, samt att, efter det verificerad redogörelse för depositions-medlens förvaltning blifvit af Herr Presidenten Westerstrand till Kongl.
Maj:t i underdånighet afgifven, Kongl.
Maj:t under den 23 Februari 1842 i Nåder förordnat, att depositions-medlens förräntande dädanefter borde besörjas af Kongl. Stats-Contoret och säkerhets-handlingarne i Kongl.
Räntekammaren förvaras.
Stats-Utskottet» Utlåtande, IV:o 54. 13
De rörande depositions-inedlens förvaltning sålunda meddelde föreskrifter anser Utskottet icke föranleda någon erinran.
I fråga om framtida dispositionen af de till Kongl.
Stats-Contoret hittills influtne depositions-medel, har Utskottet, i anledning af Kongl. Maj:ts i ämnet aflåtne Nådiga Proposition, afgifvit serskildt utlåtande, hvartill Utskottet således nu får hänvisa.
Genom Kongl. Brefvet till Stats-Contoret af den 8 October 1828, stadgas, att de för enskildes räkning i Landt-Ränterien deponerade medel böra, sedan desamma i tio år derstädes innestått, uppsägas till återlyftning hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande inom natt och år från derom utfärdad Kungörelse, samt att de af nämnde depositions-medel, till hvilkas uttagande någon sig icke i behörig ordning anmälde, skulle, efter den föreskrifne tidens förlopp, insändas till Kongl.
Stats-Contoret, hvarefter den eller de, som af gällande orsaker öfverskridit den utsatte terminen, ega att hos Stats-Contoret, derest de sin rätt vederbörligen styrka, de insatte medlen utbekomma.
Den enskildes rätt till återlyftning af gjorde depositioner är sålunda, enligt ofvanberörde Författning, till tiden obegränsad; men då en inskränkning i denna rättighet, efter Utskottets tanka, synes af behofvet påkallad, hvarigenom Stats-verket, hvilket icke lärer biliigtvis kunna tillförbindas att! i all framtid hålla depositionsmedlen vederbörande egare tillhanda, blefve efter någon bestämd längre tids förlopp från återbetala ings-skyldighet befriad!, har Utskottet trott sig böra hemställa, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla , det täcktes Kongl.
Maj:t i Nådigt öfvervägande taga, huruvida icke, medelst bestämmande i lagenlig ordning af en viss prsescriptionstid för ifrågavarande depositions-medels återlyftning, desamma må för framtiden kunna, så väl till capital som ränta, till statsmedel omsättas. § 17. (jl841 års Rev.
Ber. pag. 25. 1843 års Rev. Ber. pag. 80).
Revisorerne, som funnit, att under hvartdera af Revisions-åren utbetalningar från Allmänna Indragnings-staten egt rum af 1000 R:dr årligen till hyra för de af Ofver-Ståthållare-Embetets Canzli samt Slotts-Rätten för Stockholms Slott och Stad begagnade Embetsrum, uti den så kallade Vestin - 14 Stals-Ulskotlets Ullålande, N:o 54. ska egendomen, liafva i afseende härå erinrat, att tjenlig local i Kronans hus syntes hafva kunnat, utan Indragnings-statens betungande med nyssnämnde icke obetydliga utgift, för dessa embetsverk anskaffas, Som, i följd af Slotts-Rättens för Stockholms Slott oell Stad, enligt Kongl. Brefvet af den 10 sistlidne April, beslutade indragning, behofvet af local för denna Domstol kommer att upphöra, lärer följaktligen någon nedsättning uti beloppet af omförmälde hyresbidrag kunna för framtiden ega rum; och då, efter hvad den uti 1843 års Revisions-Berättelse (pag.
128 och följ.) intagne förteckning å Kronans i Stockholm befintliga hus och byggnader utvisar, någre deribland, dels helt och hållet, dels till någon del. äro åt enskilde personer emot hyra upplåtne, har Utskottet af detta förhållande Jjemtat anledning föreslå Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, huruvida icke, till besparing af ofvannämnde, utaf Allmänna Indragningsstaten årligen utgående, hyresmedel, tjenlig local må kunna uti någon af Kronans härvarande byggnader upplåtas till begagnande såsom embetsrum för Ofver-Ståthållare-Embetets Canzli. § 18, (1841 års Rev, Ber. pag, 25. Fork!. 218. 1843 års Rev, Ber. pag. 80.
Jemte anmälan, att å anslaget för blesserade Officerare och Under-Officerare, utgörande 5,000 R:dr för året, befunnits vid 1841 års slut reserverade 19,647 R:dr 33 sk. 4 rst., hafva Revisorerne, som ansett giltigt skäl till detta reserverande icke förefinnas, hemställt, att nämnde behållning måtte, i liqvid, Riksgälds-Contoret tillgodoföras.
Då Rikets sednast församlade Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 12 Maj 1841, N:o 332, förklarat, att de å Riks-Statens Hufvud-titlar uppkommande besparingar, hvilka ett år reserveras, må ett följande år kunna användas, samt berörde Kongl.
Maj:ts sålunda uttryckligen medgifne dispositionsrätt icke eller varit af Rikets Ständer vid föregångne Riksmöten ifrågasatt, kan Utskottet för dess del icke finna det, i afseende på nu ifrågavarande anslag vidtagne, förfarande, enligt hvilket derå uppkomne besparingar blifvit till framtida behof reserverade, utgöra föremål för anmärkning.
Elier Utskottets tanka, synes ock mest ändamålsenligt, att den besparade fonden jemväl hädanefter Slats-Utgholtets Utlåtande, N:o 54, 15 förblifver under Kongl. Stats-Contorets förvaltning, för att, vid möjligen inträffande behof, kunna till sådane utgifter, sorn med anslaget varit afsedde, disponeras; och har Utskottet, med tillstyrkande häraf, tillika i ändamål att bereda fondens ytterligare förkofran, trott sig böra hemställa, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet begära, det Kongl. Stats-Contoret måtte få sig i Nåder anbefaldt, att om förräntande af meranämude å anslaget till blesserade Officerare och Under-Officerare reserverade medel gå i författning, antingen medelst inköp af godkände räntebärande obligationer, eller genom utlåning emot anan fullgod säkerhet. § 19.
(1843 års Rev. Ber. pag. 14 och följ., pig. 47 och följ.j) Beträffande Revisorernes framställning rörande Stats-Verkets så kallade Reserv-fond och deras i sammanhang dermed gjorde hemställan om samtlige bevillniugs-medels ingående till Riksgälds-Contoret, äfvensom i afseende på Kongl. Stats-Contorets af Revisorerne omförmälde förslag, angående desåkallade Uandt-räntornes beräkning i Riks-Staten såsom inkomster för det år, under hvilket de inflyta, samt om indelde löners indragning till Stats-Verket emot ersättning af contanta löne-anslag, får Utskottet tillfälle att sig utlåta uti de serskilda betänkanden, hvilka i dessa ämnen komma att till Rikets Ständer afgifvas. § 20. (1843 års Rev. Ber. pag. 67 och 68).
Med stöd af 30 § 2 mom.
Riksdags-Ordningen, har Utskottet ansett sig böra till Constitulions-Utskottets vidare handläggning öfverlemna nedannämnde af Revisorerne framställde anmärkningar: l:o angående Herr Justitiae-Canzlern m. m.
Nerman vid dess utnämning till Landhöfding i Calmare Län tillagd rättighet att, oansedt den honom förut medgifne befrielse från skyldighet att aftjena begrafningshjelp å Justitine-Canzlers-lönen, fortfarande uppbära samma lön, intilldess han komme i åtnjutande af Landshöfdinge-lönen; 2:o rörande f. d. Stats-Secreterarne Grip och von Hartmansdorff tillerkänd 16 Stats-Utskottets Utlåtande, N;o 54 lätt att, efter Stats-Secreterare-embetenas indragning, bibehålla de med samma embeten förenade löneförmoner; och 3:o angående Herr von Hartmansdorff förunnad rättighet att, sedan haji till President i Kongl.
Kammar-Rätten blifvit i Nåder utnämd, fortfarande uppbära löne-ersättning såsom f. d. Stats-Secreterare, intilldess Presidents-lönen kunde honom i behörig ordning tillfalla, ehuruväl begrafningshjelp å Stats-Secreterare-lönen icke blifvit af Herr Presidenten aftjenad. § 21. £1843 års
Rev. Ber. pag. 68.
Förkl. 6).
På grund af serskilde år 1842 aflåtne Kongl. Bref, hade uti 1841 års Memorial-Böcker blifvit å sistnämnde års besparingar afförda tillsammans 3,263 R:dr 20 sk., för användande till arfvoden åt adjungerade Ledamöter i Kongl. {Svea och Götha Hof-Rätter, Kammar-Collegium och Kammar-Rätten samt vicarierande tjenstemän i Kongl. Kammar-Collegium.
Jemte det Revisorerne härvid funnit anmärkningsvärdt, att utgifter, anbefalde år 1842, kunnat uti ett föregående års räkenskap blifva synlige, hafva Revisorerne, i hvilkas tanka löneförhöjningar och arfvoden i allmänhet icke borde under tiden mellan Riksdagarne ega rum, serskildt ansett nu omförmälde arfvoden icke hafva bordt förekomma så nyss efter den af Rikets Ständer verkställde Stats-reglering.
I afseende på den af Revisorerne anmärkte oegentlighet uti bokföringssättet, har Utskottet inhemtat, att, då den af Rikets sednast församlade
Ständer beslutade nya fördelning af Riks-Statens Hufvud-titlar med 1842 års början vidtagit, det af sådan anledning funnits lämpligt att, till undvikande af oreda och besvär vid bokföringen, uti 1841 års räkenskaper afföra ifrågavarande arfvoden, oansedt deras utbetalning först i början af påföljde år blifvit anbefalld; och torde, i betraktande häraf, Revisorernes i denna del gjorde erinran få lemnäs utan afseende.
För öfrigt och enär Rikets Ständer, enligt deras oftanämnde underdåniga skrifvelse af den 12 Maj 1841, redan förordnat, att de å Hufvud-titlarne uppkommande besparingar icke må begagnas till bestridande af årliga löner och arfvoden, Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 54. 17 arfvoden, hvilka böra rätta sig efter Rikets Ständers fastställde Stats-reglering, anser Utskottet hvad Revisorerne i detta sednare afseende yttrat icke böra till vidare åtgärd föranleda. § 22. (1843 års Rev. Ber. pag. 70).
Revisorerne hafva vidare förklarat sig instämma uti den af 1839 års Revisorer och Rikets sednast församlade Ständer uttryckte mening, angående Krigs-Hof-Rättens upplösning och dess befattnings öfverflyttande på de Kongl. Hof-Rätterne.
Lika med hvad Revisorerne , äfvensom Rikets Ständer i skrifvelsen N:o 173 af den 19 December 1840, yttrat, anser Utskottet Krigs-Hof-Rättens sammansättning mindre lämplig och ändamålsenlig i det hänseendet, att blott
En af dess ledamöter måste vara lagfaren.
Och enär uti ett väl ordnadt samhälle böra finnas så få serskilda Domstolar som möjligt, samt, i afseende på Krigs-Hof-Rätten, fastän varande en Ofver-Domstol, det missförhållande sig företer, att dess ledamöter, med undantag af den lagfarne, kunna när sorn helst ombytas, har Utskottet, för åstadkommande derjemte af en besparing för Stats-Verket trott sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer hos Kongl. Majrt i underdånighet förnya förra Ständers anhållan, det sådana förändringar i den militära Iagskipningen måtte införas; hvarigenom Krigs-Hof-Rätten kunde upphöra och dess befattning på Rikets Hof-Rätter öfverflvttas. § 23. (1843 års Rev. Ber. pag. 70.
Förkl. 8).
Af denna Revisions-Berättelse och Kongl.
Stats-Contorets deröfver afgifne underdåniga utlåtande inhemtas, att sedan längre tid tillbaka blifvit till Hans Excellence Herr Grefve G. Löwenhielm, i dess egenskap af CavalleriJnspectör, utaf den för samma embete anslagna lön årligen utbetalde 3,400 R:dr, hvaremot återstoden 000 R:dr tillgodokommit Herr General-Löjtnanten Grefve A. O. Mörner, hvilken samma embete förrättar.
St. Prot. 1844. 4 Sami. i Afd. 18 Haft. 3 18 Stats-Utskottett Utlåtande, iV:o 54.
Enär Herr Grefve Löwenhielm, såsom Svensk och Norrsk Minister i Paris, uppbär de å Minister-staten i sådant afseende anvisade betydliga lönefönnoner, anser Utskottet, lika med Revisorerne, rättvisan påkalla, att för den tid, detta förhållande fortfar.
Herr Grefven frånträder den Cavalleri-Inspectörstjensten åtföljande aflöning: och har Utskottet så väl af detta enskilda fall som af de uti Revisions-berättelserne omförmälde likartade händelser hemtat anledning till den hemställan, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes till framtida iagltagande i Nåder förordna, att vid de tillfällen, då Statens embetsman varda i diplomatiska befattningar anställde, samt sålunda, utan att från sina embeten endtlegas, likväl på längre eller kortare tid blifva förhindrade att bestrida dertill hörande åligganden, de för embetet å Stat anslagne aflöningsmedlen skola tillkomma den, som under tiden förestår den i diplomatiska värf anställde personens embete; — ordinarie innehafvaren deraf dock alltid öppet att, då det diplomatiska uppdraget tilländagå!*, å nyo inträda i åtnjutande af sin å Stat egande lön. § 24. (1843 års Rev. Ber. pag. 79. Fork]. 40}.
Bland utgifterne å Riks-Statens dåvarande 9:de Hufvud-titel hafva Revisorerne funnit upptagne 3,333 R:dr 16 sk. för en väganläggning från Nås socken i Dalarne till Wermland, jemlikt Kongl. Brefvet den 20 April 1841, och 1,500 R:dr till en brobyggnad öfver Bodsjösundet, enligt Kongl.
Brefvet den 24 påföljde
Maj, hvilka utgifters sammanräknade belopp anordnats till Comitéens för Norra Väganläggningar disposition; i anledning hvaraf Revisorerne yttrat den mening, att, sedan en Styrelse för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader numera blifvit här i Riket inrättad, densamma borde, jemte sina öfriga åligganden, öfvertaga inseendet öfver de arbeten, hvarför omförmälde utbetalningar egt rum.
Instämmande uti denna Revisorernes åsigt, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Comitéens för Norra Väg-anläggningarne indragning och dess befattnings öfverflyttande på Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader.
Stats-Utskotleti Utlåtande, N:o 54. 19 § 25. (1843 års Rev. Ber. pag. 81.
Förkl. 15).
Sorn. enligt en vid Kongl.
Ränte-Kamrnarens hufvudbok för år 1841 fogad utredning, åtskilige från år 1774 till och med 1817 å Banken utfärdade assignationer, till sarnmaoräknadt belopp af 280 R:dr 1 sk. 10 rst., funnits ännu oinlöste, hafva Revisorerne, enär det icke syntes sannolikt, att dessa assignationer någonsin blifva till inlösen företedde, fästat uppmärksamhet å detta förhållande, på det åtgärder måtte vidtagas för beloppets återdebitering.
1 anledning häraf tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t i Nådigt öfvervägande taga, huruvida icke, genom bestämmande af en viss pratscriptionstid för ifrågavarande assignationers uppvisande, i ändamål af liqvid, beloppet utaf dem, hvilka icke inom den utsatta tidens förlopp i Banken företes, sedermera må komma Stats-Verket tillgodo. § 2G. (1843 års Rev.
Ber. pag. 82.
Förkl. 21).
Enär Rikshufvudboken, fastan med sorgfällighet och ordning, efter det stadfästade formuläret, förd, likväl syntes sakna de egenskaper, hvilka utgjordet väsendtligaste vid all räkenskap, nemligen enkelhet och tydlighet, hafva Revisorerne, i betraktande af svårigheten att åstadkomma förslag till ett annat bokföringssätt och då nya methoder i detta afseende ej eller borde, utan en föregången noggran pröfning, antagas och följas, ansett sig böra hemställa, huruvida icke skäl vore för handen att utfästa en belöning för den, som inom någon viss bestämd tid uppgåfve det mest enkla, lättfattliga och dock tillfyllestgörande formulär för denna vigtiga räkenskap.
Instämmande i denna af Revisorerne yttrade åsigt, får Utskottet till*- styrka att Rikets Ständer ville å förrberörde framställning fästa Kongl.