Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppläst och godkändt Iios Ridd. och Adeln den a3 Juiii 1834-1 Preste-Ståndet den 23 — — Borgare-Slåndet den 23 — — Bonde-Ståndet] den 24 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående utarbetandet af förslag till de ändringar och förbättringar i Catechesen, hvilka kunna finnas nödiga.
N:ris 44 *1 87.) S. A. K. Som Rikets Ständer anse det vara nyttigt och behöfligt, alt denria gällande Catechesen öfverses och dess möjliga brister afhjelpas, hafva Rikets Ständer skolat hos E. K. M. i underdånighet anhålla om Nådig .befallning till Presterskapet, att, sedan den nya Bibel-öfversättningen ar vorden antagen, inom sig utse en eller flere Deputerade, för att utarbeta förslag till de ändringar och förbättringar i ofyannämnde Lärolok, hvilka kunna finnas nödige.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 24 Julii i834-; N:o 7 5.
Uppläst och godkänt hos Ridd. och Adeln den a3 Julii 1834- Preste-Ståndet den 23 — —•
Borgare-Ståndet den a3 —•
— Eonde-Ståndet den 24 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående utfärdandet af en ny Författning rörande Privilegia Exclusiva.
(Oeeon.- Utsk. N:o 91.) S. A. K.
I anledning af väckt motion, h^fva Rikets Ständer å nyo till gransk - Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o j5. 101' .ning förchaft de redan vid 1823 års Riksdag, uti underd.
Skrifvelse till K. M., gjorda hemställanden om vissa ändringar i Kongl. Förordningen den 28 April 1S19, angående Privilegia Exclusiva, hvarvid Rikets Ständer, som iustämma uti den vid samma Riksdag föreslagna ändring i Förordningens rubrik, endast med den jemkning i redactionen deraf, att benämningen frihetsår må utbytas mot orden uteslutande rättighet, tillika inhemtat, alt E. K. M, med anjedning af 1823 års Ständers ofvanåberopade underd.
Skrifvelse, låtit utarbeta ett förslag till ny Förordning uti förevarande ämne, ehuru E. K.
M. ännu icke deröfver fattat Dess beslut; samt att detta förslag hvilar på följande grunder: att såsom allmän regel antages, att Patent ej beviljas å en princip, utan endast på principens tillämpning pä uppgifvet sätt; j:o att Patent beviljas: a) för nya uppfinningar i slöjdeväg; b) för förbättringar å äldre uppfinningar, dock utan intrång i förut beviljade Patent; och c) för införande af utomlands kända, men här i Riket förut ej verkställda uppfinningar, då uppfinning ej är sådan, att den kan» efter en genom tryck allmängjord beskrifning, af hvem som helst utföras; 2:0 att Patent beviljas: både åt Svenske undersåter och fremmande, likväl med vilkor, hvad de sistnämnde beträffar, att de skola inom ett år ifrån.Patentets meddelande, antingen, efter i behörig ordning erhållet tillstånd, till Riket inflytta, eller åt Svensk man öfverlåta sitt Patent; 3:o alt, rörande tiden för Patent, högsta tiden bestämmes: för Patent å ny uppfinning till i5 år; för Patent å förbättringar till 10 år; för Patent på införande af utomlands kända uppfinningar till 5 år; 4:ö att Patent utfärdas af E. K.
M:s och Rikets Commerce-Collegium; och alt ingen föregående undersökning eller pröfning af uppfinning gens nytta erfordras; 5:o att fullständiga beskrifningar och ritningar öfver Patentets föremål böra aflemnas till Commerce-Collegium sist en månad efter den dag, Collegium fattat beslut om Patentets meddelande; samt att Beskrifningen intages uti det Patent, som derefter ofördröjligen bör utfärdas ; 103 Expcditions-Utskollcts Förslag till tind.
Skrifvelse ff:o 76. 6:0 att Patent reserverar andras förut lagligen befästade rätt, och för» klarar, alt uppfinningens nytta och användbarhet på intet sätt genom Patentet garanteras; 7:0 att Patentet kungöres i Tidningarne trenne gånger; alt inom 6 månader ifrån sista kungörelsen må bevisning företes, alt uppfinningen är förut känd och utöfvad, i hvilket fall Patentet blir utan verkan; att dessa tvister afgöras af Compromissarier, valde af Paxterne; 8:0 att tvister om intrång i kraft-egande Patent afgöras af Domstolarne; och 9:0 att uppgift om tilländalupna Patent, jemte beskrifningar derå, införas, genom Commerce-Collegii försorg, i allmänna Tidningarne.
Och sorn ifrågavarande förslag, i Rikets Ständers tanka, innehålltr de sladganden, som andra länders erfarenhet visat vara ledande till de» ändamål, som åsyftas; få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla om utfärdande af en ny Författning rörande Pri vilegia Exclusiva, uppgjord i enlighet med de grunder, som bär ofvan blifvit framställda; hvarvid dock Rikets Ständer trott sig böra i underd. föreslå den förändring, i afseende på 5:te punkten, att tiden, inom hvilken beskrifningar och ritningar öfver Patentets föremål böra aflemnas till Commerce-Collegium, må bestämmas lill en månad efter delfåendet af Collegii beslut om Patentets beviljande; samt, i afseende på 7.’de punkten, det tillägg, att Compromissarierne må vara edsvurne.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 24 Julii i834.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den aå Julli iS34< Preste-Ståndet den 23 — •*- Borgare-Ståndet den 23 —- « Bonde-Ståndet den 24 — Rikets Ständers underd.
Skrifvelsej angående inställelse af vi» dare utgifning af Riksgälds-sedlar.
N:o i58 ) S. A. K. Som Rikets Ständer ansett nödigt, till besparing i dess RTiksgäld*- Ejcpcditions-Utsliottcts Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 77.
Contors utgifter, förordna, att ali tillverkning af Pxiksgäldssedlar bör inställas med den dag, som Banken öppnas för utvexling af silfver emot Bancosedlar, dock att de, vid berörde tid, i förråd varande och utelöpande Riksgäldssedlar uti Riksgälds-Contorets Cassör på vanligt sätt ut- och invexlas» så länge de icke äro förslitue; alltså hafva Rikets Ständer skolat sådant härigenom hos E. K. M. i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &e. Stockholm den 24 Julii i834> N:o 77.
Uppläst och godkändt bos- Ridd, och Adeln den a3 Jnlii r8’4.
Pieste-Slåndet den i'i — Borgare-Ståndet den 2> — — Coode-Slundet den 24 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående låne-understöd till staden Falkenberg.
(Stats-Utsk, N:o iG3.) S. A. K, Sedan Borgerskapets Äldste- i staden Falkenberg, jemte framställning ®m den olyckliga belägenhet, hvaruti staden blifvit försatt genom inträffade eldsvådor, 1826 års missväxt och de 3:ne sistförflutna urens misslyckade- bske, och hvarigenom staden, för uppförandet under tiden of oundviklige, numera fulländade allmänna byggnader, varit nödsakad upptaga penningelan, lill ett belopp af 6,5oo R:dr Banco, deraf minst 5,000 R:dr borde utan uppskof betalas, eller ock med betydliga kostnader omsättas, bos E. K. M. underdånigst anhållit, att ett låne-understöd af 5,000 R:dr, på lämplig betalningstid och emot nedsatt ränta, matte af Statens medel staden Falkenberg beviljas; så har E. K. M., sorn funnit
Sig ej kunna använda några allmänna medel för ifrågavarande ändamål, uti Nådig Skrifvelse af den 8 Februarii innevarande år, med bifogande af samma ansökning, lill Rikets Ständers Stats-Utskolt öfverlemna»:, huruvida det sökta låneunderstödet må af Statens medel staden Falkenberg beviljas.
Rikets Ständer hafva tagit detta i öfvervägande; och då Stats-Vei»ket» disponibla tillgångar äro, utan undanlag, behöflige för bestridande af de io4 'Expeditions-Uiskottcls Förslag till underd.
Skrifvelse IV.-o 78. oundgängligaste Statsutgifter, af hvilken orsak ock flere, med den nu ifrågarande, likartade framställningar måst af Rikets Ständer afslås, och det i öfrigt vill synas, som anskaffandet af ett lån af 5,ooo R:dr icke borde öfverstiga äfven en mindre stads förmåga, hafva Rikets Ständer ansett sig icke kunna något låne-understöd af allmänna medel staden Falkenberg bevilja.
Hvilket, till svar å Eder Kongl. Maj:ts i ämnet aflåtne högslberörde Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer få härigenom i underd. anmäla.
Stockholm den 24 Julii 1334- N:o 78.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Julli 1834- Preste-Ståndet den 23 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Ståndet den 24 ■— — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse> i fråga om förlängning i ytterligare
Tio år af de för en Pantlåne-Inrättning i Hufvudstaden beviljade förmoner.
N:o *780 S. A. K. Sedan Secreteraren G. A. Stridsberg, som, efter E. K. M:s Nådiga uppdrag, på entreprenad öfvertagit den nya Pant-Låne-Inrättningen hhufvudstaden, för hvars bedrifvande Rikets sist församlade
Ständer beviljade-en förlagssumma af 100,000 R:dr Banco, mot ställd säkerhet att under en tid af tio år, räknadt från den 1 Junii i832, räntefritt begagnas, dervid förmält sig ej kunna egna sin person, sin lid och sina krafter åt denna Inrättning, utan att vara försäkrad om dess fortfarande under en längre tid, än berörde tio år, så har E. K. M., efter det Öfver-Ståthållare-Embetet i underd. upplyst, att den nya Pantlåne-Inrättningen varit i oafbruten verksamhet sedan den öppnades den i3 Augusti i83a, uppå Stridsbergs derom gjorda underd. anhållan, genom Nådig Proposition af den 8 sisth Febr:, till Rikets Stan - I Expedit iöns-Ut slottets Forslag till tind.
Skrifvelse N.o 79. jo 5 ders bifall framställt, att Entrepreneuren af ifrågavarande Pantlåne-Inrättning må förklaras berättigad alt under ytterligare tio års tid, räknad från den 1 Junii 1842, bibehålla den dertill redan anslagna räntefria låne-fond, med vilkor af Inrättningens fortsatta bedrifvande, enligt det för densamma i Nåder fastställda Reglemente, och af samma säkerhet för beloppet, som nu är lemnad.
Rikets Ständer hafva detta i öfvervägande tagit; men som den nya Paiitlåne-Inrättningen, efter hvad Öfver-Slålhållare-Embelet i underdånighet anmält, varit i oafbruten verksamhet sedan den öppnades och fullkomligt uppfyller ändamålet, och afsigten med det beviljade förlagslånet af 100,000 R;dr, eller alt, i f. d. General-Assislance-Contorets ställe, tillvägabringa en ny Pantlåne-Inrältning, hvilken af Stockholms stad skulle komma att underhållas, utan något ytterligare bidrag från Staten, således redan är vunnen, anse Rikets Ständer sig icke kunna till hvad E. K. M. i den Nådiga Propositionen framställt lemna bifall.
Hvilket Rikets Ständer få lill svar derå härigenom i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 24 Julii i834- N:o 79.
Uppläst och godkändt hos Ridd. oell Adeln den a3 Julii 1834.
Preste-Ståndet den 23 — -— Borgare-Slåndet den 23 — — Bonde-Slåndet den 24 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående portionsoch rations-värdets för tågande trupper och hästar bestämmande i rund summa vid de årliga markegångs-taxornes upprättande. (X)econ.-Ulsk.
N:o 36 samt Stats- och Oecon. -Utsk.
N;o 3.) S. A. K.
Hos Rikets Ständer hafva serskilda motioner blifvit väckta i afsigt ali bereda en mot koslnaderne närmare svarande ersättning för de hemmansegare, hvilka med inqvartering af tågande trupper besväras. tjih. till R.
Fröt. 1834. to Sand. 1 d/d. 1,{
Expcditions-Utskottets Forsla'' till und.
Skrifvelse JY.-O 79; Och dä Rikets Ständer nogsamt hafva sig bekant: alt ibland de onera, sorn vidhäfta den opriviiegierade jorden, få drabba ojemnare och äro i sin natur mera tryckande, än inqvarlerings-skyldigheten för tågande trupper, och derus förseende med husmanskost; att den ersättning, 10m för provianteringen och fourrageringen får uppbäras,, ingalunda motsvarar de olägenheter och kostnader, som med inqvai lerings-besväret äro förenade, helst vid bestämmandet utaf porlions-värdet af maten, enligt E. K. M.s Nådiga Kungörelse af den 27 Augusti 1816', endast portionens beståndsdelar, men icke dess verkliga värde, sedan den blifvit tillagad, dagar blifvit förd samt föranledt Rikets Ständer att till E. Iv. M. i ämnet aflåta underdåniga skrifvelseroch då Rikets Ständer anse, det in— qvarterings-värdarue, för den förplägning oclr det fourrage, sorn lemnäs, Röra af de för ändamålet anvisade medel beredas- full» ersättning, hvartill de synas så mycket mer berättigade, som passevolance-medlen, hvarigenom indelta soldatens underhåll vid tåg till mötes-platser m. rn. bekostas , icke äro Statens, utan, enligt E. K. M:s Kådiga Kungörelse af den 27 Murs i83o, tillhöra Rust- oell Rot ehå liarne, k vi Ika, oftast sjelfva äro itiqvarteriugs-gifvare; hafva Rikets Ständer härigenom skolat hos E. K.
M. i underdånighet anhålla, att liög.slberöfde Nådiga Kungörelse af den 27 Augusti 1816, så vidt den angår bestämmandet af omförmälde ersättning,, måtte sålunda ändras, att Rikets Sländers
Deputerade vid de år liga markpgångs-taxornes upprättande må i taxan uppföra värdet i rund summa af så väl dngporlionem, inberäknadt brödet, sorn rationen för tågande trupper och hästar, på det sätt, att i dagportionens- värde ingår, ej allenast hvad bestånds-dclarna af portionen verkligen kosta, utan äfven kostnaden för ved-åtgången ,. kärlens begagnande med mera, samt alt det portions- och rations-värde, sorn sålunda bestämmes, måtte, i; likhet med hvad Rikets Ständer vid de 2Mie sistförfluten Riksdagarne i> underdånighet begärt, vara oberoende af den, enligt Kungl. Kungörelsen den 20 September 181S, E. K., M:s och Rikets Kammar-Gollegium tillkommande gransknings- ocK pröfnings-rält af markegångs-taxorne, i hvad E. K. M:s oell Kronans rätt rörer,. samt följaktligen ej kunna af Kammar-Collegium jemkas och nedsättas..
Rikets Ständer framhärda &c„.
Stockholm den Julii i834i Expeditions-Ut skottets Förslag till tind.
Skrifvelse fi.o 80. 107 N:o 80.
Tipp!
Hs t oell godkänd! bos Ridd. och Adeln den a3 Julli i83{.
Preste-Slåndet den 23 •— Borgjire-Ståndet deli 23 — — Bonde-Ståndet den 24 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelses i anledning af väckt fråga om utarbetande af förslag till allmän Communal- och Municipal-Författning.
(Lag- och Oecon.-Ulsk. N:o 7.) S. A. K.
Ehuru den tidpunkt för Sverige visserligen ännu icke är inne, då man af Municipal-Styrelser får vänta all möjlig verksamhet och inflytelse, likväl och då härifrån icke något skäl bör hemtas för uraktlåtenhet att egna uppmärksamhet och vård åt hvad i den delen redan blifvit hos oss åstadkommet, såsom Hypoteks-Föreningar, Sundhets-Nämnder, Sockneslämmor, Lazaretts-, Fattigvårds- och Skol-Directioner, Spar-Banker, Frivilliga Brand-Corpser, jemte andra Corn i leer och Förvaltningar för hvarjehanda ändamål; och dessa Municipalbestyr icke allenast erbjuda ett naturligt och föga kostsamt förvaltningssält af folkets närmaste angelägenheter, utan ock lemna tidiga väckelser för den medborgerliga anda och den sjelfständighet, hvilken på en gång utgör den constitutionella frihetens kännetecken och boggen för dess bestånd; hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K. M. i underd. anhålla, det läcktes E. K.
M. i Nåder infordra sakkunnige mäns yttranden om det mest ändamålsenliga sätt för införande af en ordnad och sammanhängande Communal- och Municipal-Styrelse, samt derefter vidtaga de åtgärder E. K. M. i Nåder kan finna med Nationens behof och framskridande bildning förenlige.
Stockholm den 24 Julii 1834* ioS Expéditions-Utskoltets Förslag till und Skrifvelse N-o Sr, N:o 81.
Uppläst och gotlkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Julii i83{.
Pies te-Ståndet den 28 — — Borgnte-Slåndet den 28 — — Boude-Slåndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrif veise, angående lysning och ■vigsel dä Jränskiljda makar å nyo vilja träda i äktenskap med hvarandra. (Xag-Utsk.
N:o 14} S. A. K.
Sora, vid pröfning af en uli serskild motion gjord framställning derom, att laga lysning borde föregå förnyelsen af äktenskap emellan frånskiljdn makar, Rikets Ständer ansett, att de giftermåls-aftal, hvilka efter lag kunna af frånskiijde makar ingås med andra personer, icke böra lemnäs utan lagens skydd, äfvensom att den ifrågavarande äktenskapsförnyelsen till sina verkningar, så väl på makarne inbördes, som på andra personers rättigheter och åligganden, är af aldeles enahanda beskaffenhet med giftermål emellan personer, hvilka icke förut haft hvarandra till äkta, hvadan samma skäl, hvilka tala för offentliggörande på förhand af det lillämnade äktenskapet i den sistnämnde händelsen, gälla äfven i afseende å frånskiljda makar; alltså få Rikets Ständer, på grund häraf, och dä, till vinnande af enhet och öfverensstämmelse i lagstiftningen, jemväl vigsel synes för ifrågavarande fall böra påbjudas, härmedelst i underd. föreslå : att en Författning måtte i Nåder utfärdas, hvarigenom, med ändring af förra stadganden i detta ämne, varder förordnad!, alt, då frånskiljda makar vilja med hvarannan å nyo träda i äktenskap, bör iakttagas hvad angående lysning och vigsel i allmänhet är genom lag föreskrifvet.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 3o Julii [834- i Éxpcditions-UIskotiets Förslag till tind.
Skrifvelse IV.■ o Sa.' iog N:o 82.
Uppläst och godkänd t Lös Ridd. och Adeln den 28 Julii 1834- Preste-Slåndet den 28 — — Borgare-Slåndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 3o — -r~ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse^ angående rättighet för egare af Skatte-ffälsehemman att lusa frälseräntan} när densamma utom börd säljes.
(Lug-Utsk. N:o 24.) S. Å. K.
Då, enligt 4 Cap. 5 § Jorda-Balken, Frälseränte-egare har rättighet till lösen af Fi älseskattejord, men jordegaren deremot är i saknad af den motsvarande förmon att få lösa den af samma jord utgående ränta, till hvilken sämre rätt för jordegaren någon skälig anledning svårligen kunde uppgifvas, har hos Rikets
Ständer fråga uppstått om det tillägg till förenämnde Gap. och §. af Jorda-Balken, alt, då ränta af frälseskattejord säljes utom börd, den skall hembjudas honom, sorn jorden eger.
Och då det visat sig medföra nytta för jordbruket, att den åtskiljda eganderätten till jorden och till räntan åter varder i en hand förenad, samt till befordrande häraf, och för att bereda så val jordegaren som ränteegaren lika rättigheter och fördelar i omförmälde hänseende, lösningsrätten bör vara ömsesidig; så få Rikets Ständer hos E. K. M. i underd. hemställa, alt, i likhet med hvad angående lösen och hembud af jordegande-rält till frälseskattehemman nu är stadgadt, genom utfärdande allmän Författning inåtte i Nåder påbjudas, att, då frälseränta säljes utom börd, hembud deraf skall göras den, som skatlejorden eger, inom 3:ne månader ifrån första uppbudet, och jordegaren vara berättigad att samma ränta till sig lösa, inom den lid och i den ordning, sorn bördeman iakttaga bör, derest han vill sin bördsrätt begagna.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 3o Julii 1834- r io lExpeditions-UtskoUels Förslag till und.
Skrif veis» N.-q 83.
Djpjiläst oell godkändt hos Ridd. neli Adeln den 3.8 Julii i83(J 1’rtste-Sl amiet den ?8 — — Borgare-SlAndet den 28 -— — Jjonde-.Ståndet' den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, .angående prasscriptions-tid för domfästa fordringar. S. A. K.
Uti en hos Rikets Ständer vackt motion liar blifvit hemslälldt, att dem aili E. K. M:s Nådiga Förordning af den a3 Junii 1800 meddelade före" skrift, i afseende å praescriplionsLid för betalning af fordringar i allmänhet, måtte bestämdt utsträckas tiil sådane fordringsanspråk, sorn tillkommit i löljd af lagakraftvuune beslut, helst en del Domstolar ansett ordalydelsen i nämnde Författning icke lill fifmor af sistberörde beskaffenhet kunna O o tillämpas, bvadan, i sådant fall, betalningsskyldighet under obegränsad tid fortfarit.
Rikets Ständer hafva detta ämne i öfvervägande tagit; och som det är en på vigtiga skäl i lagstiftningen antagen grundsats, att all talan i civila rättsfrågor bör inom viss lid bevakas, för att kunna emot annan person göras gällande, samt någon giltig orsak ej förekommer, hvarföre den genom högstberörde Nådiga Förordning för fordringar i allmänhet stadgade piasscriptions-tid icke borde ega runi, äfven för sådana fordringar, hvilka genom Dom eller Utslag blifvit fastställde, enär efter lång tidsförlopp, hvarunder skriftliga handlingar kunna gå förlorade, samt vittnen dö eller bortflytta, eller de omständigheter, hvaraf målets utredning beror, falla i glömska, enahanda svårigheter kunna mota gäldenären, i afseende å domfäste skulder, sorn i afseende å andre, att genom bevis om gjord betalning värja sig ifrån orältmätiga kraf, samt någon dylik åtskillnad på fordringar ej heller göres i öfrige fall, der bevakning är föreskiifven, såsom i fråga om concurs eller årsproclama, vid hvilka tillfällen de på Dom eller Utslag grundade lbrdringarne mäste, likasom andre fordringsanspråk, i stadgad ordning anmälas, så vida icke borgenären skall förlora sin rätt; alltså och på det all olikhet i lagskipningen, rörande delta ämne, må för framtiden förekommas, få Rikets Ständer i underdånighet föreslå utfärdande af en allmän Författning, hvarigenom påbjudes, att hvad i E. K. M:s Nådiga Förordning den i3 Junii 1S00 stadgas derom, att den, som häfver Expeditions-Utskottets Forslag lill lindi Skrifvelse IV:o 84.
1 r 1 förifrån tios annan,, i gods,, penningar eller hvad det är, men ej, kräfver den skriftligen eller muntligen, och ej heller gifver den an inför Rätta, eller hos E.. K. M:ts Befallningshafvande, inom Tio år,, derå sedan' icke eger någon talan, äfven hör tillämpas å sådane ibrd ringar, spmgenom Dona. aller Utslag blifvit fastställde..
Rikets Ständer framhärda &c.- Siockholm den 3o Julii 1S34.- N:o 84:.
Tfppläst oeli' godkändt Iros Ridd. och Adeln ilen 28 Julii i8>4- Presle-Slåmlet den 28 — — Bnrgme-SlAndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 3o — — - Rikets Ständers undérdåiiiga Skrifvelseangående ändring i sista morn 5 samt / moni. 7 iy Cap. IIandels-*Balken.
(Lag-Utsk.. N;o C9.) S. A. K.- Hbs Rikets
Ständer liar framställning blifvit gjord om ändring i 5 §. och i 1. mom. 7 §. af 17 Cap. IIundels-Bdken och hvarföre såsom skäl blifvit anfördt,. att vid tillfällen du bodmeri-Iångifvare och skeppsbesättning concurrerat för att ur fartyg och gods- erhålla betalning för bod-- ineri-lån och skeppslön, Lagen icke lemnade tillräckligt skydd till betryggande af skeppsbesättningens rätt-
Det hade nemligen handt, alt, då fartyg, efter tecknadt bodmeri lill skeppets fulla värde, med baklast återkommit till den ort, hvarifrån resan blifvit börjad, besättningen gått förlustig betalning för sin innestående löne-fordran, derföre, alt i 17 Cap. 7 §.
Handels-Balken stadgades^ att, om någon har sådant bil-el~- Jer bodmeri-bref, sorn i Sjölagen beskrifves, lian eger förmonsrätt i skeppet, så ock i godset, då skeppsfolk betaldt är, såsom i föregående 5 §. blifvit sagdt, hvarest orden lyda: ”af gods i skepp tages först sjöfolks lön”.
Häraf linde uppkommit den följd, att en besättning, som under en längre lid på flere år åtföljt ett fartyg, hvilket ifrån den eira orten lill tkn andra gått på frakt,, vid resans-slut ej egde något att med säkerhet - lil Expeditioiu-Utskoltets Forslag lill lind.
IV.-o 84- påräkna för sitt arbete ocb sin morla.
Sistnämnde lagrum föranledde dessutom till den anmärkning, att, ehuru fartyget gjort flere fraktresor, sista godsegaren likväl måste låta sina varor gå lill liqviderande af folkets alla innestående hyror, enär, enligt Skipmanna-Balken oell 1748 års Kongl.
Coopvaerdie-Reglemenle, besättningen icke vore berättigad, att å hvarje aflastningsort dess upplupne löner utbekomma.
Det borde deremot åligga Redaren, hvilken tillgodonjutit frakterne, att ansvara för folkets löner och, vid saknad tillgång hos honom eller Skepparen, borde skeppsfolket ega förraonsrätt i skeppets inventarier, eller, om desse ej voro tiilräcklige, i skeppets försal jnings-belopp framför den, som gifvit lån å bil- eller bodmeri-bref, helst denne, innan han lemnadc lånet, vore i tillfälle att göra sig underrättad huruvida folkets hyror innestå.
Rikets Ständer, som tagit i öfvervägande hvad sålunda förekommit, finna äfven det origtiga så väl deri, alt sjöfolks obetalde aflöning icke eger förmonsrält i fartyget, som ock att sådan fordran har förmonsrätt till godset, som i fartyget är, hvarigenom kan inträffa, att gods, som vid slutet af en emellan flera orter verkställd resa, tillfälligtvis finnes om bord, medtages för löre-fordringar, hvilka tillkommit förr än samma gods inlastades, och under förehafvanden, deraf godsegaren icke haft någon nytta.
Sjöfolket står i Skepps-redarens och icke i befraktarens tjenst, och det bör således ega sin förmons-rätt icke i godset utan i skeppet.