Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under åberopande af hvad Utskotten sålunda anfört i fråga om de nu granskade lmfvudpunkterne af den föreslagna nya organisationen af Förste Landtmätare-tjensterne, få Utskotten, som, enär riksdagsfullmäktigen Svartling icke ens uppgifvit, i hvad måtto han i öfrigt funnit förändrad organisation af landtmäteriet behöflig, anse hans begäran, att underdånig framställning i ämnet måtte hos Kongl. Maj:t göras, icke förtjena något afseende, härmed vördsamt tillstyrka, alt omförmäkle yrkanden och förslag icke må lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Och lära, om Utskottens berörde tillstyrkande af Rikets Ständer anlages, förslagen om förhöjande af de åt Förste och Andre Landtmätarne pä stat anslagne löner, hvilka förslag blifvit framställda under förutsättning om bifall lill den föreslagna nya organisationen a/ förstnämnde tfenster, böra järfalla.
Be»vurs- och Ekon.-Utsk.
Betänkande, N:o 17. 14 i\:o 17.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 21 Judi 1851, kl. 6 e. m.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om beliöfligheten af sådan besigtning, som, enligt t % i Kongl, kunqörelsen den 4 Maj 1827, skall förrättas å boställen, belägna i skifteslag, der laga skifte skall verkställas.
Riksdagsfullmäktige!) A. W.
Svartling från Östergöthlands län har uti den af honom gjorda framställning, innehållande förslag till ändringar i Skiftesstadgan den 4 Maj 1827, hvarom i Utskottens under n:o 15 afgifna betänkande förmäles, anmärkt, hurusom af föreskriften i 3 § af 13 kap. berörde stadga, sådan nämnde § lyder i Kongl, kungörelsen den 0 Juni 1832, att vid uppskattning af den kostnad, sorn är med utflyttning förenad, de hus, hvilka komma att utflyttas, skola värderas med afseende å det tillstånd, hvari de befinnas, följde, att jemväl vid värdering af de hus, som tiflhöra något inom skifteslag beläget till utflyttning bestämdt boställe, de å dessa hus befintlige bristfälligheter böra tagas i beräkning; 1 anledning hvaraf motionären tillika hemställt, till hvad ändamål den besigtning ä boställen är behöflig, som påbjudes i ofvannämnde Kongl, kungörelse, hvilken angår beräkning och fördelning af den ersättning, boställsinnehafvare, i anledning af verkställde egoskiften, för husflyttning, ^ädling, hägnad, dikning, ståndskog och plantering, kunna erhålla eller få vidkännas.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten hafva tigit denna framställning under öfvervägande; och få Utskotten i anledning af densamma upplysa, att uti ifrågavarande Kongl, kungörelse stadgas, i 1 §, att de skyldigheter, som enligt lag och husesynsförfattningar, boställsinnehafvare i allmänhet åligga, i afseende å boställens lagliga byggnad och häfd, icke må sammanblandas med de byggnads-, odlings- och hägnads-skyldigheter, eller ersättningar, som, i anledning af verkställde egoskiften, för boställsinnehafvare kunna uppkomma; alt på det en sådan sammanblandning må undvikas samt reda och ordning vinnas i de sevskilde förhållanden, som härvid kunna komma i fråga, det skall åligga Ko nuti - IS Lag-samt Allm.
Besvärs- och Ekotv-1'lsk.
Betänkande, N:o 17. sens befallningshafvande alf, då laga skifte verkställes i skifteslag, der något boställe är beläget, föranstalta, att, innan skiftets utstakning företages, ekonomisk besigtning å bostället varder förrättad, till utrönande af dess beskaffenhet, så till åbyggnader, som till egor, gärdesgårdar, diken, ståndskog och torp, med Öfrige sådane dithörande lägenheter, hvilka i skiftet kunna komma att ingå, och att härvid allt hvad boställs-innehafvare, i afseende å boställes lagliga byggnad och häfd, kan finnas brista, i penningar uppskattas och värderas; och i 5 §, jemförd med 3 och 4 §§, att om boställsinnehafvare blifvit, i anledning af verkstäldt skifte, ålagdt att för bostället företaga husflvttning, odling, hägnad eller dikning, men den ersättning, som boställsinnehafvare derför af öfrige delegare eller af allmänna medel erhållit, icke skulle svara emot fulla kostnaden, då böra de kostnader, boställsinnehafvare, utan att ersättning erhålla, måst vidkännas, till godtgörande fördelas på tjugu år, med en tjugondedel på hvarje, så att boställsinnehafvare, om han inom tjugu år efter skiftets tillträde bostället alträder, af efterträdaren erhåller ersättning för den öfverskjutande kostnaden, i inan af de återstående årens belopp, med en tjugondedel för hvarje år; men att dock, vid skeende af- och tillträdeshusesyn, från den kostnad skall afräknas, hvad afträdare i honom åliggande skyldigheter, i afseende å boställets lagliga byggnad och häfd, kan hafva brustit.
Enligt det af motionären åberopade stadgande i 3 § af 13 kap.
Skiftesstadgan, skall vjd utflyttningskostnadens uppskattande afseende fästas å beskaffenheten af de hus, den utflyttande lemnar, såsom om de äro så bristfällige, att ombyggnad ändock förestått, eller äro så goda och hafva sådant läge, att någon af öfrige delegare kan vilja dem inlösa.
I öfverensstämmelse dermed bestämmes utflyttningskostnaden, men dervid företages icke, fastän husen tillhöra boställe, någon pröfning deraf, huruvida och i hvad mån boställsinnehafvare må hafva biustit i afseende på boställets lagliga byggnad, och således ej heller uppskattning af bristerna.
Dylik pröfning och uppskattning är likväl nödvändig, på det att, om den ersättning, som boställsinnehafvare af öfrige delegare i skifteslaget erhållit, icke fullt motsvarat den kostnad, som erfordrats både till husflyttningen och till de, före utflyttningens verkställande, möjligen bristfällige husens försättande i laggildt skick, boställsinnehafvare icke må vid den öfverskjutande kostnadens fördelning till godtgörande på ofvanberörde sätt tillerkännas ersättning för bättrande af bristfälligheter, hvilka han varit skyldig att sjelf afhjelpa, utan kostnaden för de bristfällige husens iståndsättande kunna afräknas, innan för - Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Vtsk. Betänkande, N:o 18.
13 delning sker af elen kostnad, för hvilken boställs-innehafvare är berättigad att af sin efter-» tiädare åtnjuta ersättning.
Utskotten anse det vara härmed ådagalagdt, att ändamålet med den uti ifrågavarande författning föreskrifne besigtning är, att, på det husflyttningskostnad skall kunna emellan hoställs-innehafvare och hans efterträdare enligt stadgade grunder fördelas, utrönas må, om boställets åbyggnad, innan utflyttning deraf verkställes, är i laggildt skick eller huru stor kostnad erfordras för dess iståndsättande; och Utskotten finna det jemväl vara uppenbart, att dylik besigtning är för berörde ändamål behöflig, enär för utflyttningskostnadenS bestämmande skiftesmannen och gode männen endast hafva att uppskatta åbyggnadens värde i det skick den befinnes, men deremot icke att anmärka derå befintlige bristfälligheter eller värdera kostnaden för deras iståndsättande; i följd hvaraf och då sistberörde åtgärder, hvilka icke ega någon gemenskap med skiftesförrättningen, ej heller lämpeligen kunna åt nämnde förrättningsinän uppdragas, Utskotten vördsamt hemställa, alt Riksdags-fullmäktig en Svartlings ifrågavarande framställning må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Stockholm deri 10 Juni 1851.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 21 Juni 1851, kl. 6 e. m.
Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring af gällande författningar, angående understöd af allmänna medel till utflyttningar i följd af verkställda laga skiften.
I betraktande deraf, att, i fråga om meddelande af dylikt understöd och dess beräknande, förefunnes serskilde stadganden, så att detta bidrag i allmänhet i riket utginge ef ter hemmantalet, men deremot i Skåne, Skaraborgs län och på Oland beräknades efter tunnland-talet; och då de för understödens såväl utbekommande, som utgifvande, meddelade föreskrifter, i synnerhet i de delar af riket, der förstberörde stadgande vore gällande, *14- Lag- samt Allm.
Betänkande, N:o- 18. medförde omgång och tidsutdrägt för allmogen och till följd af beloppens öfverförande eller balanserande i kronans räkenskaper från det ena året til! det andra, jemväl öfverflödigt arbete och besvär för de förvållande rnvodigheterne, har Riksdagsfullmäktigen Gustaf Pettersson från Östergöthlands län, uti ett till Hedervärda Bondeståndet ingifvet memorial, hvilket blifvit till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterad!, i ändamål att å stadkomma enhet i samt förenkling af de till förevarande ämne hörande stadganden och föreskrifter, framställt följande förslag: l:o att dylikt understöd, hvilket bör benämnas gåfva till skifteslag, der utflyttning förekommer, må utgå till lika belopp, antingen det under- eller öfverstiger ufflyttningskostnaden i byen, men icke beviljas åt utflyttande, som erhållit större antal skiften, än som enligt Skiftesstadgan, utan underställning hos egodelnings-rätt, tillätes, och att, enär det ringa understödet icke kunde förmå utflyttande att uppbygga sina hus af tegel, afseende ej må vid understödets bestämmande fästas derå, huitivida den utflyttande uppför sina hus af te gel eller af andra materialier, utan gåfvan lika för hela riket bestämmas till visst, efter förmedlade hemmantalet beräknadt, belopp, så att det komme att utgöra för hemmansdel, uu - der samt till och med T'5 mantal — 40 deröfver till och med | d:o — 60 i d:o - 80 i 5 d:o — 100 öfver 1 5 d:o - 120 samt för serskildt skattlagd eller bebygd utjord, som ingått i skifte och utflyttas, i förhållande härtill efter dess uppskattade egobelopp af inrösningsjorden emot summan af de utfljtlades inrösningsjord ef lika slag och summan af dessa gåfvor; 2:o att för alla utflyttande sådan gåfva bör beräknas, antingen de ämna bygga eller ej;, men att deremot vid hemmansklyfning, eller i sådant skifteslag, som tillkommit genom en gång skedt faststäldt laga skifte, eller då inga byggnader finnas till stället, sådan gåfva ej må beviljas; 3:o att skiftesmannen skall göra uträkning häröfver för hvarje utflyttande, hvarvid en fjerdedel af hvarje utflyttandes gåfva tillfaller honom ensamt för den omsorg, som är förenad med utflyttningen, och denna uträkning skifteshandlingarne bilägga samt åberopa den i sin anmälan om skiftets stadfästelse; att egodelningsrätts-domaren sodan skall intaga denna uträkning i stadfästelse-protokollet och inom fyratio dagar efter stadfästelsen insänds utdrag Lag- samt Allm.
Betänkande, N:o 18 1 ö derur till vederbörande Landshöfding, samt denne inom åtta eller fjorton dagar derefter afsända penningarne till kronofogden i orten för att de utflyttande tillställas; 4:o att, vid tillämpning af beräkningarne inom skifteslaget, denna gåfva, sedan en fjerdedel afgålt till den utflyttande, bör anses såsom en till skifteslaget ingående betalning för ulflyttniflgskostnaden oell vid förefallande öfverskott fördelas på hvar och en i förhållande till dess deltagande i sådan kostnad; 5:o att enär Jordeboks-utdrag öfver så väl förmedlade, som oförmedlade hemmantalet, hvilket alltid vore behöfligt vid laga skifte och oumbärligt, då nu omnämnda gåfva förekommer, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande borde åligga att, när förordnande till laga skifte för Landtmätare utfärdas, sådant Jordeboks-utdrag förordnandet bifoga och lösen derför beräkna i summa med lösen för förordnandet till förrättningen.
Och har motionären derjemte fästat uppmärksamhet derpå, att, genom stadgaoden af det innehåll, motionären sålunda föreslagit, icke allenast vederbörande embetsmyndigheter befriades från den för bestämmande af ulflyttnings-understödens belopp nu nödiga, men synligen besvärliga granskning af vidlyftiga skifteshandlingar, utan ock skifteslagen tillskyndades den fördel, som uppvägde minskningen af understödets belopp, att de utan omvägar och tidsutdrägt genast efter skiftets fastställande komma i åtnjutande af de understöd, som borde dem tillkomma.
Till öfverläggning om denna framställning har Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet med Lag-Utskottet sammanträd!; och få Utskotten, efter granskning af motionärens förslag, utlåtande deröfver nu afgifva.
Härvid få Utskotten till en början upplysa, att, på sätt motionären anmärkt, serskilde grunder för ulflyttnings-understödens bestämmande finnas stadgade, så att, enligt 1 och 5 mom. af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Kammar-Kollegium och Stats-Kontoret den 4 Maj 1827, i Skåne och Skaraborgslän samt å Oland det understöd, som utflyttande af allmänna medel erhålla, utsättes i förhållande till den större eller mindre kostnad, som med utflyttningen kan vara förenad, till fran och med sexton skillingar till och med en riksdaler tunnlandet af hemmanets odlade åker och äng, samt från och med trettiotvå skillingar till och med två riksdaler för tunnlandet af den ouppodlade, men odlingsbara och såsom inrösningsjord vid skiftet beräknade jorden, hvilket understöd dock, om de utflyttande vilja uppföra sina hus af brändt eller obrändt tegel, eller af sten, kan efter omständigheterna ökas till hälften eller högst dubbelt emot hvad eljest bestås; samt att om det understöd, hvilket 1G Lag- saint Allin.
Betänkande, N:o 18. salunda erhålles, icke blifver tillräckligt till bestridande af hela ulflyttningskostnaden efter den derå gjorda värdering, den ulflyttningsskyldige ar berättigad att af de i byn qvarblifva nde hemmansegare eller åboer erhålla lämplig fyllnad efter de grunder, sorn i 13 kap. 3 g af Skiftes-stadgan finnas föreskrifne; men att deremot genom 1, 2 och 3 mom. af Kongl.
Kungörelsen den 25 Juni 1830, som är gällande för öfrige delar af riket, der Skiftesstadgan tillämpas, är stadgadt, att dylikt understöd beräknas efter den utflyttande hemmansdelens förmedlade hemmantal, och utgör för en hemmansdel under samt till och med fidela mantal från 50 r:dr till och med 66 rtdr 32 sk.; deröfver till och med |:dels mantal från 66 r:dr 32 sk. till och med 100 r:dr ; deröfver till och med Jtdels mantal från 100 rtdr till och med 133 r:dr 16 sk ; deröfver till och med £ mantal från 133 r:dr 16 sk. till och med 166 rtdr 32 sk.; öfver J mantal från 166 rtdr 32 sk. till och med 200 rtdr, öfver hvilket sistnämnde belopp understödet icke i något fall beviljas må; att vid understödets bestämmande afseende bör fästas å det i serskilde trakter af hvarje län å bvggnads-niaterialier och dagsverken gängse olika pris samt andra förekommande omständigheter, hvilka till större eller mindre kostnad vid utflyttningen kunna föranleda; att af berörde understöd en fjerdedel såsom serskild vedergällning, utan beräkning, tillfaller den utflyttande åboen, men öfriga trefjerdedelarna tillgodokomma alla i utflyttnings-kostnaden deltagande delegarne i skifteslaget, på det sätt, att afräkning derför sker å hela den flvltnings-kostnad, som för den utflyttande, enligt 13 kap. 3 § Skiftes-stadgan, blifvit bestämd, och att således endast återstoden utgöres af delegarne; samt att om utflyttande hemmansinnehafvare åtager sig att uppföra sina hus af brändt eller obrändt tegel, ler eller sten, honom skall såsom gåfva tilldelas serskildt understöd af allmänna medel, beräknadt till en tredjedel af den del af utflyttnings-understödet, sorn alla delegarne i skifteslaget tillgodokommer, och således en fjerdedel af hela understödets belopp.
Utskotten öfvergå nu till granskning af motionärens förslag i de delar, der detsamma afser förändring af eller tillägg till de uti ifrågavarande afseende nu gällande stadganden.
Beträffande dervid först yrkandet, att understöd vid utflyttningar i följd af laga skiften må beräknas och utgå efter enahanda grund öfver hela riket, få Utskotten erinra, att utflyttnings-understöd, då det efter ofvannämnde beräkningssätt meddelas i förhållande till det utflyttande hemmanets tunnland-tal i inrösningsjord, i allmänhet icke kan antagas uppgå för ett sextondedels mantal till ens det af motionären för dylik hemmansdel föreslagna belopp - Lag- sami Allm.
Betänkande, N:o 18. 17 lopp 40 r:dr, än mindre till det högsta lör sådan hemmansdel enligt mantalsberäkning nu stadgade belopp 66 r:dr 32 sk. banko, orh alt derföre och då de af allmänna medel beviljade årliga anslag till utflyttningar efter verkställda enskiften, som uti 16 § af Kongl. Förordningen angående Enskiftes-delningar i Skåne och Skaraborgs län den 24 Juli 1812 vöre bestämda till 10,000 r:dr för Skåne och 6,000 r:dr för Skaraborgs län, samt genom Kongl. Brefvet till Stats-kontoret dpn 17 Maj 1814, till 2,000 r:dr, allt banko för Öland, blifvit, genom Kongl. Majtts ofvanberörde skrifvelse den 4 Maj 1827, för nämnde orter fortfarande förbehåline att ulgå till understöd vid utflyttningar efter laga skiften, men dessa anslag icke sedermera blifvit lörhöjde, torde vara nödigt, att, på det dessa anslag skola framgent blifva^tillräckliga för nämnde tätt bebyggda orter, der, enligt hvad kändt är, flertalet af hemmanen äro klufna i små delar, vidhålla samma grunder för utflyttnings-understödens bestämmande, som vid anslagens beviljande egt rum.
1 följd häraf och då motionären icke eris uppgifvit, alt meddelande af högre understöd, än berörde anslag nu medgifva, vid utflyttningar i nämnde orter erfordras, anse Utskotten sig icke kunna biträda nu omförmälda del al motionärens framställning.
Hvad angår öfriga dela K af motionärens i första punkten framställda förslag, få Utskotten, under åberopande af hvad de här ofvan upplyst, angående innehållet af 1, 2 och 3 mom. i Kongl.
Kungörelsen den 25 Juni 1830, förklara, att då med ifrågavarande utfiyttningsbidrag egentligen åsyftas att åt samtlige delegare i skifteslag, der, i följd af laga skifte, ntflyttning sker, bereda minskning uti de kostnader, som genom utflyttningen skifteslaget förorsakas, det synes Utskotten vara med billighet och rättvisa öfverensstämmande, att, såvidt tillgårigarne å de beviljade anslagen medgifva, understödet bestämmes i förhållande till den verkliga kostnad, sorn är med utflyttningen förenad, och att, i följd deraf, Utskotten finna nu gällande stadgande om understödets utsättande till högre och lägre belopp efter omständigheterne i hvarje fall samt förhöjning för användande af dyrare byggnads-materialier, vara vida lämpligare, äri det af motionären föreslagna bestämmandet af visst belopp för hvarje hemmansdel af lika mantal, utan afseende å den verkliga kostnaden; att Utskotten finna, genom det redan anförda, vara ådagalagdt, att understödets bestämmande till de af motionären föreslagna belopp komme att i de delar af riket, för hvilka Kongl.
Kungörelsen den 25 Juni 1830 är gällande, medföra förlust för de i ulllyttningskostnaden deltagande, hvilka måste sina andelar af berörde kostnad förskottsvis erlägga, samt att UtskotBlh. ttll R.
Prof. 1850 # 1851. 7 Sami. 2 Afd. 5 Haft. 2 48 Lag- samt Allm.
Besvärs och Ekon.-Utsk Betänkande, IV:o 18, ten, i betraktande deraf, att nu gällande anslag blifvit beviljade endast till meddelande af utflyltningsbidrag åt innehafvare af hemmansdelar, anse osannolikt, att desamma kunna lemna tillgång till dylika bidrag jemväl åt dem, som måste utflytta bebyggda utjordar.
Emot de i andra punkten af motionärens framställning förekommande förslag, att vid hemmansklyfning och i det fall, att å utflyttande hemmansdel byggnader icke finnas, det ifrågavarande understödet ej beviljas må, få Utskotten endast anmärka, att enär, enligt merberörde författningar, sådant understöd utgår endast vid utflyttning, som verkställes i följd af laga skifte, och beviljas endast då åbyggnad flyttas, de af motionären i berörde afseenden föreslagna stadganden obestridligen innefattas i nu befintliga föreskrifter, och att således motionärens förslag derutinnan synes Utskotten vara opåkallad!.
I fråga derefter om motionärens förslag, dels i nyssnämnde punkt, att gafva eller understöd bör beräknas för alla utflyttande, antingen de ämna bygga eller ej, dels ock i fjerde punkten, alt om, sedan understödet blifvit enligt nu föreskrifven beräkningsgrund emellan den utflyttande och skifteslaget deladt, något öfverskott utöfver den verkliga utflvttningskostnaden uppkommer, detsamma bär fördelas emellan delegarne i förhållande lill deras deltagande i nämnde kostnad, få Utskotten endast erinra om det ändamål, hvarför anslagen till ifrågaställa understöd blifvit beviljade; och lärer det finnas, att omförmälde förslag äro emot berörde ändamål uppenbart stridande.
Enär yrkandet i tredje punkten om stadgande, huru vid uträknande af understödets belopp samt vid dess fastställande och ingifvande bör förfaras, synes vara grundadt på den förutsättning, att understödet skulle, på sätt motionären i första punkten föreslagit, utgå med en viss efter hemmantalet bestämd summa, finna Utskotten, i anledning af hvad Utskotten i sistberörde afseende här ofvan yttrat, förslaget härutinnan icke påkalla serskildt utlåtande; dock kunna Utskotten icke underlåta härvid anmärka, att, äfven med antagande deraf, att understödets belopp vöre på omförmälde sätt bestämdt, detsamma dock icke skulle kunna utbetalas förr än, på sätt i 5 och 6 mom. af ofvanberörde Kongl, kungörelse finnes stadgadt, förslag till understöd för utflyttningar i samtlige länen blifvit uppgjordt och det årliga anslagets fördelning emellan länen bestämd samt i följd deraf utrönt, huruvida de hvarje län för året tilldelade utflvttningsmedel, lemnade tillgång till understödens Utbetalande på en gång, eller om någon del deraf måste till påföljande år förblifva innestående.
Slutligen få Utskotten, beträffande yrkandet ! femte punkten af motionen, att Konungens befallningshafvande borde åligga alt, då förordnande att laga skifte förrätta för landtmätare Lag-samt Allm.
Betänkande, N:o 19. 4 9 utfärdades, vid förordnandet foga utdrag af jordeboken, upptagande hemma*ens i skifteslaget så väl förmedlade, som oförmedlade, hemmantal, anmärka, att för bestämmande af det understöd, som af allmänna medel till utflyttning må erhållas och hvarom i förevarande framställning egentligen är fråga, upplysning erfordras endast om de utflyttande hemmanens förmedlade mantal; och enär, enligt 4 § af omförmälda Kongl, kungörelse, serskildt utdrag af jordeboken till upplysning i nämnde afseende skall af landtmätaren fogas vid de handlingar, som det åligger honom att med uppgift om de vid fastställdt laga skifte beslutade utflyttningar till Konungens befallningshafvande insända, samt både landtmätaren och delegarne i skifteslaget ega rådrum att under skiftets fortgång förskaffa sig jordeboksutdrag til* den tid, då sådant för skiftets handläggning kan behöfvas, finna Utskotten det ingalunda vara behöfligt, att sådan handling af Konungens ^befallningshafvande bifogas landtmätarens förordnande.
Under åberopande af hvad Utskotten sålunda anfört, få Utskotten vördsamt tillstyrka, att Riksdagsfullmäktig en Guslaf Petterssons ifrågavarande motion må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
&':© S9.
Auk. till Exp.-Utsk. d. 21 Juni 1851, kl. 6 a. m.
Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring af 2i § i Kongl.
Taxan pä arfvode för landlmäteri-förrättnmgar den 18 Oktober 1834.
Uti skriftligt anförande, som blifvit af Hedervärda Bondeståndet till Allmänna Besvärsoch Ekonoini-Utskottets behandling remitteradt, hafva Riksdagsfullmäktige Gabriel Andersson och Efraim Larsson från Elfsborgs
Län, med hvilka flere ledamöter af nämnde riksstånd sig förenat, förmält, hurusom mången gång skal) inträffat, att soda» 20 Lag- samt Allm.
Betänkande, N:o 19. delegare i skifteslag, der laga skifte blifvit verkställda till skiftesmannen erlagt arfvodet för förrättningen, skiftesmannen blifvit för begångne tjenstefel fråndöind tjensten och derefter icke egt tillgång till återgäldande af hvad han utaf delegarne förskotisvis uppburit; och hafva motionärerne, i anledning deraf, yrkat att, på det dylika förluster icke måtte kunna delegare i skifteslag tillskyndas, stadgas måtte: att skiftesman icke är berättigad att uppbära mer än hälften af sitt arfvode, förr än den af honom verkställda förrättning blifvit fulländad och lagligen fastställd.