Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
46 3r 5o 12 i83o........ 53 32 5i 26 183 ......... 54 34 4f 29 yy 183 2 *•••*•• #• 53 23 43 22 År Handskmakare: 1827 ........ 4 12 9 3 |828 # • • • • • * • 4 • 4 7 2 !> 182^ ••**••♦* 4 14 6 4^ 2,900 2,goo 3,5 oo 5,ooo 5,ooo 5,ooo i,8oo i,6oo 1,1 2 I »4ö5 1,676 1,674 j,8oo 2,000 1.300 1.600 2.600 2.300 23,3oo 21,900 22,400 27,350 25,200 21,700 5,1 93 37 63 3?
År i83o 5 2 7' 60 7,932 yr 1831 • 5 3 3 54 1 2,769 yy i832 • • • • • • 6 4 7 5i 25,223 Hatt-Tillverkare:
År 1827 3 - - - 4 2,000 M 1828 3 1 1 1 1,800 yy J> 1829 1830 • • • • • m 9 •; • • • • • • 4 6 6 4 3 3 1 5 2,780 3,532 » 1831 • « • • • • • 7 3 2 7 4,060 i832 9 5 3 3 6,700 Läder-Lackerar e :
År 1827 • • « • * • • 6 9 1 I 3,5oo » 1828 •
•••••t 6 1 — 4 3,8oo 1829 6 — — 3 3,900 1800 «••••« • 4 — 1 2 3,ooo J) i83i • >• « y « • t 5 — 1 1 3,ioo »83a 5 — j 3 3,ooo Eau de Co lögn e- Tillverkare År 1827 7 ——- . — - 23,5oo 1828 7 8 — — 26,080 1829 • • • • • t • __._ i6,8o3 » i83o • • • • • •' • 8 — -- 14,884 >1 i83r 9 — -.- 13,386 » rS32 11 — — 21,248 År Gas-apparat-Tillverkare: 1827 • •it • • • 1 — - 1 8 2,000 1828 • •**••* 1 6 5 -»r.
2,000 >y 'lo9 1 7 6 3,ooo yy •Sdo • 83t i83a p ••.•••
• 1 i5 4 io,5oo yy yy • • • • • 1 * *»«•••• 1 1 16 i5 5 3 ‘ 10,524 x 0,600 38
År 1827- Lim-kokare: —1829, årligen • 0 • l 200 i83o- — j83a . • « Tagel-beredare: • • • I 3oo År 1827 • a • •
• 3* —— 3 1,600 — 99 1828 • • • • • 3 — — 3 1,8oo — 1829 • » • • • 3 — — 3 i,4oo — 183o • • • • • 3 — — 3 2,100 — i831 • • • • • 3 --— — 3 1,700 — i832 0 0 • 0 0 Ur-Fubriker: 3 3 i,5oo År 1827 * • • • • 35 21 34 20,800 — 1828 • • • * • 36 20 31 — 21,600 — 1829 • • • • » 36 21 36 — 21,567 - 9 9 i83o * • • • • 31 2 1 3o — 18,900 — 99 i831 • • • • • 29 2 2 28 ——- »7,744 99 i832 • • 0 • •
Tapet-Målare: 33 21 a3 17,500 År 1827 • 0000 » • 3o 9 37 — 13,8oo — 99 99 1828 1829 * A % * * * ••00» • • 0 0 35 34 13 20 49 55 ’ ”"" >7,529 i9,55o ■ i83o • •000 • 0 28 J9 51 — 16,800 — 99 1831 • 0 0 0 0 • 0 27 »9 4‘ — 16,800 — 99 i832 0 0 0 0 0 Gipsgjutare: • • 27 J,9 36 16,100 År i 837 » 0 0 0 9 • 0 • 3 • - — 3 i,4oo 1828 • 0 0 2 . - 2 1 1,200 — 99 1829 0B00» 0 0 0 2 — 2 2 1,400 99 183o 0 0 0 *0 0 0 2 — 3 1 1,100 — 99 i 831 0 0 0 ** 0 0 0 2 — 1 1 1,400 — 99 i832 • 0 0 2 --- 2 3 1,400 — År Bildhuggare: 1837 0 0 0 0 * 0 0 0 99 1828 0 0 0 0 • 0 • . • 99 JS29 * • 0 # • • 0. 0 >• i 83o • • • 0 • • 00 >9 1831 •
• r 0 0 0 0 0 99 1832 • 0v 0 0 .0 0 •'
Tillverkare af finare Träd-- arbeten:
År 1827 0 0 0 0 •
• 00 99 1828 99 829 0 0 0 0 0 0 0 0- 99 i83o 0 00 0 0 r • 0 99 1831 •- * •- • 0 0 0 0 99 1832 •00 0 0 0 0 Fabriks-Svarfvare :
År 1827 0 w y • •- 0 0 0 99 IÖ28 » 1829 000 * 0 t, i83o 000 r r 0 0 0 99 1831 0 0 0 • 0 0 0 0 >* 1832 r f 0 • 0 • 00 Förgyllare:
År 827 »> 828 0 *' 0 0 0 »» 829 0 0 ~ 0 0 • 83o 0 0 0 • • i’ • • » 831 • • r '0 • • ' 0 : 0, \ >» 1 83 a • • • 0T 0 J 4) • 1 ■FabrifcSm
År 1837 replik aps~r- Tillverkar e oH t". { «-\ { «\ j % >* 828 * • • j W • ) iJ 0 •• » 839 • • . • • • • 000 • • 0 7 7 2 2,600 7 2 2 2,700 5 4 2 2,3oo 3 5 2 2,300 2 4 3 1,900 3 5 2 2,200 3i 47 5 17,200 42 4o 5 l8,000 5o i 55 5 21,100 45 6 4 11 23,000 48 , 64 6 ig,2oo 34 66 8 19,500 3 2 3,100 2 3 t 3,100 1 3 2 0 0 1 2 2 1,100 1 2 1 i.roo’ r _ 5 .10 JOO’ 4,3oo 4 i 7 — 4.000 5 10 — 4,400 4. 12 " « 4>3oo 5 ■ 9 • • . 3,900 6 . 10 • 0 • ■ 1 * •
• 3,5oo* • • 0 . r,?oo •----- — —— 1,200 ——— 1 — 1,200 8 8 7 7 7 7 32 32 33 34 35 35 5 5 5 3 3 i 8 8 8 8 9 9 2 2 2 4°
Åc i83o 1831 1832 99 99 År 1827 „ 1828 „ 1829 „ i83o „ 1S31 „ i83a Ar 99 99 99 99 1827 1828 1829 1830 i83 i i83a U! öi.
År J827 „ 1828 „ 1829 „ i83o „ i83i ,, i832 År 1827 „ 1828 „ *8a9 „ i83o >» »83i „ l83a • • 9 • • « • 4 2 4 8 • • • • * • 4 6 3 10 • • • • • > • 5 5 5 8 1- och Stålarbetare: 15 13 12 3 13 >4 9 4 13 9 i3 4 i3 7 7 6 12 4 9 6 8 5 6 2 Skärslipare: 2 2 • • • • 1 —,— 1 —.— • • • • • • • 1 — 2 ----. • • • • • • • I — 1 —— • • • • • • • • 1 — 1 • • • • • • * • 1 — 2 ke Instrumentmakare: 5 2 7 1 • • • 5 7 11 1 • • • • • » • • 5 I 2 10 2 •
■ • litt * 5 12 ro 2 • • .9 0 9 9 9 • 4 10 10 1 m • t • ' 4 11 11 --, >VÅe Instrumentmakare: 5 5 i5 • • • * * > » 5 4 9 5 • • • • • i « • * 6 3 9 5 6 4 7 6 • • • • • • 4 6 5 8 3 999 • • • • • 7 4 6 6 3.600 3.600 2,900 6,900 6,100 6,100 5,6oo 5,ooo 3,4oo 800 5oo 5oo 5oo 5oo 5oo 7,655 8,890 9,484 10,008 9,883 9>°l4 7*474 5,899 6,018 6,663 7» >02 5,800 Meteorologiske — 4> Mete°! ologiske Instrumentmakare •
Ar 1820 . -ks ' 4 • , . *» >83o j ** >83 r....... »* >832 * * • • • . °Ptlske Instrumentmakare:
Ar 1827 », 1828 »» 18 29 *» 18 3 0 » 1831 »* 183 a Musikaliska Iintrumentmakare Ar Ar lSa7 • . 99 >828 . . 9) l8a9 • . *9 >83o 99 1831 9) >832 Mekaniske Arbetare: Ar >827—1832, hvardera året Tillverkare af Mekaniska Sprutor: -1829, hvarje år . >832 ......
Är >82^ 9} >83 >> >83 täpper.
Ar >82» 9> >82^ 3» 182c ' f st<*thå.liarens Femårsberättelse 5oo *,000 >,000 1,200 2,600 2,600 2,4 00 »700 00 o 2.600 3,5oo 3.600 3.400 4>4°° 5.400 1.000 2.000 3.000 7,600 — 8,4 00 — > 1,000 e 42 År i83o • •••••• „ i83i „ i832 • «••••
• Metall- och Brome- Arbetare År 1827 „ 1828 ....... „ 1829 „ i83o ....... „ i83i • • • • • • • „ 1832 • ••••••
Pia itre- Fabriker:
År 1827- — 1828 fanns ingen „ 1829 „ i83o »»••**•
„ 1831 „ i832 • ••••*•
Spegel- och Ljuskrons-till verkarö:
År 1827 . * ...... „ 1828 ........
,»1829........ „ i83o...... • • „ i83i........ „ i832 ........
Foderalmakare :
„ 1828—i83i ...... ,, 183s • • • . • • • • • Glas-Slipare :
År 1827 • ....... ,, 1828 •»•*••••
» 1829......., • i83o........ 10 6 3 11 10,000 10 6 6 Ii 11,000 10 6 6 9 10,800 16 18 >7 8,100 17 *4 >9 — 8,400 i5 J9 21 — 7,3oo 14 21 ll — 6,5oo 17 24 28 —— 8,100 19 23 21 5 8,900 1 2 - - - 200 1 --- 600 1 4 3 200 1 3 4 2,000 i3 7 11 3 19,881 i4 6 10 10 19>792 11 9 10 9 13,51 <9 JI 7 7 11 14,365 9 2 6 11 13,698 9 2 3 9 13,170 1 _____ _ 2 4oo 1 1 4oo 1 1 200 7 3 11 6,5oo 8 4 10 7,3oo 8 1 8 5,000 6 — 8 — 4,000 43
År i83i ... ..... 5 1 6 4,000 6 3 5 3 4,600 — — Jernblecks-Lackerare:
År 1827 4 3 4 2 1,800 __ ,, 1828........ 3 3 4 1 1,600 — _ ,,1829........ 3 3 3 2 i,4oo — — i83o ........ 3 2 5 1 i,4oo — —- ,, 1S31........ 2 2 4 —.— i,4oo „ i832 ........
3 I 5 2 1,700 — Papper s-Lisserare: Åi'^1827.
....... ,, 1828 ........ 3 3 — ----- 3 2,100 2,100 — „ 1829 ........ ,, i83o........ 3 3 —■— — I ÖOO i,3oo — — », 1831 ........ 3 — — 1 700 — — 183 2 • • • . • • • • 4 — —— 1 9°o — — Rit- och Vlif skeds-mak are:
Ar 1827 . . , ..... 2 1 1 1 900 — — „ 1828 ........
2 I I I 900 — 3 1 1 2 i,3oo — — „ i83o ........ 1 --- — 1 400 — — 1831 . • • ■ • • • • 2 1 1 5oo — _ «, 1832 ........ 2 — — 2 400 — — Parapluie- och Parasoll-makare :
År 1827 ........ 7 3 1 5 2,700 — — •> ............ 7 1 2 5 2,700 — »> ............ 7 2 6 3 2,800 — — »» i83o......• 6 3 4 3 3,240 — »» ............ 6 1 5 3 1,854 — — ,, ............
Solfjäders- Tillverkare: 6 1 4 4 1,816
År 1827 1 — — 1 200 "“1 44 Ar 1828 ....... ,, 1829—i83a , årligen . B ensvärt-Talve ritare :
År 1827 • • » • » • 99 1828 * * * • • • 99 1829 • • • • • • 99 1800—>i832> hvardera Borst-Tillverkare * Är 1827 * • • • • 99 1828 » 1 •
• * » 99 1829 » » » » * 99 183o * 99 1831 • 99 j-832 •
Hagelstöpare
År 1827 * • * * • 99 1828 99 1829 •
• * » 99 i83o « » » t • 99 1831 •> 9.9 1832 • • • • •
Stenslipare
Är 1827 * * ♦ # 99 1828 •
» 1 » » 99 1829 •
• » » 99 183o » • » • » 99 1831 • 99 i832 * • • * •
Tobaks-Plan te ur er:
År 1 S27 ***** • 99 1828 • * » * * » 99 1829 •
I I 3 3 3 2 2 2 2 2 / 4 0 2 ,, , - 4 5 5 3 a 1 — —— 1 1 2 1 3 2 1 1 1 — — 2 2 I 2 1 2 2 2 2 2 3 3 3 3 18 i5 . 2 18 14 10 I O 4oo 200 1,000 1,000 4,3oo 4»2QO 1,100 1,100 1,100 i,3oo i,3oo i,3oo 600 600 7°o 600 600 600 4oo 4oo 4oo 4oo 5 00 5oo *>754 1424 1,223 46 iö
B Ian ksmörjs-Tillverkare:
År i83i — i832, årligen . . . 1 100 _ ___ Häcklors Tillverkare: Ar I82^ »••••»«• 1 —— — 100 — — i» i83o »•*»••••' 1 — 200 — — 99 i83i—i83a ••••••
1 — 100 — Färgare af ludna Skinn :
År 1831—i832, hvardera året . 200 »i jäll li K lilli Härvid är tillika af Hall- och Manufactur-Rätten upplyst: att
Förlekningeu i afseende på arbetarnes antal grundar sig på Fabrikanternes och Manufacturisternes årliga uppgifter lill Rätten: att först ifrån och med 1829 de arbetare, som icke varit hos Rikarne Mantals- oell Skattskrifne, jemväl blifvit i uppgifter^ anteknade: och att de i Förtekningen uppförde tillverkningssummor för de Manufacturister, hvilka förfärdiga ostämpelbara varor, aro icke öfverensstämmande med desses altid lägre uppgifter, utan innefatta de, med afseende på Arbetarnes antal, bestämda värden, hvartill Rätten vid laxeringstillfällen ansett Manufacturisternes årliga tillverkningar kunna uppskattas, och efter hvilka, af dem icke öfvcrkiugade värden, deras afgifter till Hall- och Fabriks-Fattig-Cassan erlagts.
Il Rl H li $ÉS! — 47 — Likare af särskilta Närings-yrken, ej hörande till någondera af Borgerskapets Glassérj, hafva utgjort: Contingent-Borgare......
Personer, som hafva rättighet lill:
Kläd måklén........
Nipperhandel ....... Spisqvarter........ Krog-Näring.......
Spisningställen utan spirituosa Nålstolskramhandel.....
Mångleri......... Lutfiskförsäljning......
Ljusstöpning....... Hembryggeri....... ■tillverkning och försäljning af Bakelser, Pepparkakor, Korf, Medwurst, Glas och Porcelaine .
. försäljning af Grönsaker . , . .
Dito af kokadt Caffe . . .
År 1827 År 1828.
Llr 1829 År i83o.
(År i83i.
Ar iS32. 27 29 27 29 33 28 83 82 84 8i 82 80 31 28 35 33 37 39 5o 5o 5o 5o 5o 5o 4oo 4oo 4oo 4oo 400 3o6 4 6 5 5 5 5 4 1'9 125 121 129 i32 136 4 i5 16 ll 21 24 61 5.9 63 67 6l 65 12 8 7 6 6 ^ 6 47 54 51 6, 59 ' 63 35 29 22 27 34 38 1 1 1 1 1 1 Harvid må äfven tilläggas Boktryckare och Bokhandlare.
Boktryckeriernes antal, som 1827 uppgick till 20, oberäknade Bankens, Riks"älds-ConI torets och Nummer-Lotteriets Tryckerier, var vid i832 års slut0 minskadt lii hvaremot under samma lid antalet af Bokhandlare med verkliga Bok» tädor ökats ifrån 11 till i5. rikta orter varit OJ CO emu - 48 - Efter uppgift från Sjömanshuset härstädes, hafva Stockholms SkeppsRederier tillhörige Coopvaerdie-Fartyg och deras lästetal utgjort, vid slutet af:
Ar 1827 — 1828 — »829 —• j83o — j 831 i832 184 Fartyg med *79 — “ i75 — — ,68 — — i56 — — 146 15,214 Läster, 13,929 13,222 12,290 11,426 —. och *— hvaraf större delen till utri - kes Sjöfart begagnats, och endast några få till den inrikes Sjöfarten.
Under dessa år har ej något nytt Coopvaerdie-fartyg gått af stapeln vid härvarande Skeppshvarf, hvilka, utom Hofjagt-livarfvet, äro 3:ne till antalet; utan endast reparationer å fartyg derstädes ägt rum; men Stockholms Skepps-Rederier räkna nu flera kopprade fartyg, än tillförene.
Det visar sig således: att Stockholms varu-import och export vanligen i värde utgjort mera an hälften af hela Rikets: att värdet af Stadens import-handel ifrån Utrikes orter varit i tilltagande åren 1827, 182800111829, sig emellan jemförde, förminskats åren i83o och i83r, men åter betydligt tilltagit år i832; hvarvid Grossliandels-Societetens och Skepps-Rederiernes
Deputerade erinrat, dels att tillökningen år 1828 och 1829 härledt sig till någon del ifrån den större qvantitet af Silfver, som berörde år blifvit införd, dels ock att nedsättningen åren i83o och i83i stått i sammanhang nied förändrade tullvärden, att värdet af till utrikes orter exporterade varor under ifrågavarande år bibehållit sig vid någorlunda jemn höjd; i afseende hvarpå bemäldte
Deputerade likväl anmärkt, att prisernas fall på de exporterade varorna å utrikes orter, isynnerhet under åren i83o och i83r, haft den naturliga följd, att handeln inbringat för Exportören ett mindre silfvervärde, en mindre egentlig behållning, än som under motsatt förhållande ägt rum: att under denna tid antal och lästetal af fartyg, som ankommit till Hufvudstaden från utrikes orter, och af deni, som ditt afgått, loke obetydligt aftagit, hvaremot antalet af Fartyg, hitkomne eller härifrån afgångne i och för den inrikes handeln, årligen varit vid någorlunda jemn höjd. och år i832 i märkligt tilltagande: samt att Stockholms Skepps-Rederiers
Den minskning Utrikes Sjöfarten för Stockholm sålunda undergått, hvilket förhållande äfven lärer hafva inträffat ej allenast för hela Riket, u.
Ian ock i andra Europeiska länder, torde, enligt den åsigt GrosshandelsSocietetens och Skepps-Rederiernas
Deputerade yttrat, kunna anses vara en QfVer*tåthällarens Femårsberättelse 7 ' 5a följd af den allmänna ställningen i Europa, föranledd, ibland annat, af de oroli »heter och politiska omvexlingar, som inom vissa Länder ägt rum, hvarigenom osäkerhet i företag uppkommit samt handelns och sjöfartens liflighet blifvit hämmad; äfvensom.den härjande sjukdom, som är i83l och sedermera hemsökt en stor det af Europa, måst hafva ett för utrikes handeln och sjöfarten hinderlig! inflytande, enär få expeditioner kunnat göras, som ej varit underkastade kostnad och tidsspillan genom en längre eller kortare Qaarantain.
, ,T «
För öfrigt hafva Grosshandels-Societetens Deputerade upplyst, alt Hufvudstadens handel på Brasilien i det hela ökat sig, men de sednare åren likväl idkats med mindre fördel, än tillförene, och att handeln pa Ost-indien blifvit försökt, men ej kunnat så utveckla sig, alt något resultat deraf ännu må kunna bedömas.
... . . T . c c*l ti i ci I anledning af ofvanberörde minskning i antalet af Stockholms Skepps Rederiers Fartyg, har Kongl. Commerce-Collegium, uti afgifva yttrande, anmärkt, att Fartygens antal i Hufvudstaden äfven förut under sednare 1- deraftagit, men ali deremot, enligt erhålla uppgifter öfver samtehge Svenska Fartyg, deras antal och drägtighet i andra orter af Riket ej vid kan s någon minskning, samt att under några och trettio år dragtigheten af ala Stnpelstädernes Fartyg omvexlat emellan 3^,ooo och 6 »°°° äs oc * . iS3i utgjort 51,183 läster; hvadan det vill synas, som det anmarkta mindre fördelaktiga förhållandet i Stockholm härrör deraf, att Skepps-byggen i Hufvudstaden och utrustning af fartyg härifrån äro förenade med större kostnader, än i landsorterne, och att Stockholms handlande, i anseende till de låga frakter, sorn nästan i hela vendell nu äga runa, jemförelsevis till förhållandet härmed för 2 å 3 decennier tillbaka, filina for sig mindre förmånligt, än förr, att idka Skepps-rederi. ■ Beträffande Minut-handeln här i staden, hafva de Handels-kJasser, som idka densamma, allmänt klagat, att deras näringar under den ifrågavarande tiden aflagit och blifvit bragte i en vida sämre ställning, än tillförene; hvartill såsom orsaker lmfvudsakligen anförts: penningehrist och menlig konjunktur för handel i allmänhet i saknad af ett Handels-Regleniente, sorn, lämpadt efter tidens behof och förhållanden, närmare och mera bestämdt utstakade hvarje
Corporal^* rättigheter och sälte en gräns för den ena Medborgaren att inkräkta på den andras område och således betaga honom den vinst, som af yrket må kunna vinnas: nuvarande intrång af personer, som dels icke äro till yrket berättigade, dels kunna, med anledning af loy fattningame, anses dertill berättigade, utan motsvarande utskylder: oc1 slutligen ett för mycket utvidgadt antal Ledamöter af en och samma handelsgren; hvarjemte serskildt uppgifvits: alt Jernkramhandelns åtagande, som ansetts kunna beräknas till ungefärligen 25 procent under sistlidne sex år, härrört deraf, att jernvarors afsättning härifrån till Finland årligen mer och mer förminskats, dels genom förhöjd tull på dessa Artiklar, dels genom inrättning af Gjuterier och Jern-manufaktur-verk i Finland, dels ock genom Finska Handlandes nu, mera än tillförene, vidtagna bruk att omedelbart från Eskilstuna samt andra Manufactur-verk och Gjuterier bär i Riket reqvirera sina behofver af jernvaror: att på Tobaks-fabriksröreisen isynnerhet verkat menligt, ej mindre att Virgini!
Tobaksblad, oaktadt gällande förbud, i södra och västra Småstäderne allmänt säljas Skålpundsvis, hvaraf följden blifvit, att största delen af ortens allmoge och andra begagna varan antingen i sitt råa tillstånd, eller med den obetydliga förädling de sjelfva förmå deråt bereda, än oek att Norrsk Rull-tobak af blott utländska blader, tvådubbelt drygare un de Svenska, inkommit i Vestra delen af Riket och säljes så lågt. att Fabrikanten här, i anseende till hög tull och andra umgälder å den utländska rudimaterie!!, ej kan med Norrmännen täfla i pris å lika beskaffad tillverkning, samt att Linkramhandeln aftagit så väl derigenom, att utländskt lin, hvilket, såsom fint, varit för köpare begärligt, numera i anseende till förhöjd tull ej kan med förmån införskrifvas, och icke ersättes af inhemska linet, hvars produetion i sednare åren, ehuru betydligt ökad, i synnerhet i de Norra Länen, likväl skall vara mindre omsorgsfullt vårdad, än tillförene; som .äfven genom utvidgning af iin-productionen i andra Rikets landskaper till den grad, att ett och annat års linskörd varit för Örtens behof tillräcklig, och denna varas afsättning dit från Hufvudstaden således ej kunnat äga rum.
Commerce-Collegium, som årligen erhållit uppgifter på Stockholms Handlande och deras Betjening, äfvensom, från och med 182g, på den bevillning, som i och för handeis-rörefsen härstädes blifvit erlagd, har i dess afgifne utlåtande yttrat sig af dessa uppgifter ej filina anledning dertill, att handelsrörelsen i Stockholm under ifrågavarande period undergått någon anmärkningsvärd förändring; ty ehuru antalet af Handlande öfver hufvud varit något högre år 1827, än under de påföljande åren, bär likväl deremot antalet af Handels-Betjening under de sednare åren varit icke obetydligt större, än år 1827; och har Kongl. Commerce-Collegium tillika anmärkt, hurusom berörde förhållande med antalet af de Handlande utvisar, att den af Borgerskap^ yttrade klagan» att, i följd af friare åsigter vidbo - handlingen af Burskapsfrågor, de Handlandes antal öfverdrifvet ökat sig, åtminstone för denna tidrymd är ogrundad, hvad Stockholm angår.
Till något annat omdöme om handelns af- eller tilltagande i allmänhet inom Hufvudstaden under ifråga varandeår, tror jag mig icke eller hafva anledning.
Det kan väl icke nekas, att rörelsen för en och annan handelsklass, af de åberopade orsakerne, försämrats och aftagit; men att man för bedo mmandet häraf icke får fästa alltför mycket afseende på Idkarnes anlörda allmänna klagan, synes till exempel deraf, att Tobaks-Fabriks-Societeten i denna klagan instämt, ehuru de årliga uppgifterna på Societetens tillverkningsvärde utvisa, att det ifrån och med år i83o fortfarande ökats, och sistlidet år med mera än 56,ooo R;dr B:o öfverstigit tillverkningsvärdet för år 1827, hvarigenom det är faktiskt styrkt, att Tobaks-Fabriks-yrket i Hufvudstaden ansenligen förkofrat sig.
För öfrigt torde af den minskning, som kan hafva ägt rum i en del Hundelsklassers rörelse och varu-afsättnirig, destomindre få dragas den slulsatts, alt i sjelfva verket Stadens handel på det hela aftagit, som berörde minskning, af Handelsklasserne sjelfva, hufvudsakligen tillskrifves det öfverklagade missbruk, att sådan handel, som tillhör deras yrken, i Staden idkas af ett stort och tilltagande antal personer, som de anse dertill vara oberättigade.
De fleste Handt verks-Embeten hafva anmält, att deras yrken i betydlig nion under sist förflutne sex år försämrats.
Skälen dertill har Magistraten ansett kunna i allmänhet hänföras till enahanda omständigheter, som i Öfver-Ståthållare-Embetets Berättelse af år 1828 äro framställde, nemligen utsträckt näringsfrihet samt deraf uppkomna missbruk och afvikelser ifrån de för handtvelkerierne gifna och ännu oupphäfna Författningar; och närmare uttryckta, äro dessa skäl: förökad införsel af utländska tillverkningar, hvilka dels, ehuru stundom af sämre beskaffenhet, än de inhemska, likväl, i anseende till deras lägre pris, snarare finna afsättning, än de sednare, dels inbringas under benämningar, som föranleda missbruk: ett för stort antal af vissa Embetens Ledamöter och Manufakturisters berättigande till enahanda arbets-frihet för åtskilliga yrkens bedrifvande, som Handtverksmästare, efter föregångne läro-år, tillkommer; hvilket vållar, att arbetsförtjensten, sönderdelad på så många händer, icke kan lemna alla bergning: och slutligen enahanda, ännu mera på Borgares handtverksrörelse menligt inverkande följder deraf, att tillåtelse till vissa handtverks bedrifvande meddelats personer, som ej äro skyldige att derföre erlägga borgerliga onera och således kunna för bättre pris lemna arbetsbiträden.
Serskildt haka nedannämnde Embeten, såsom skäl till deras yrkens försämring och aftynande, uppgifvit följande omständigheter: J Bryggare-Embetet, hvars Spannmåls-afverkning ifrån slutet afår 1826 till innevarande års början skall förminskats med 10,273 Tunnor, att stark tillförsel af Götheborgs Porter, högt uppdrifven hrän vins-till verkning öfver hela Riket, och i någon nion det i Hufvudstaden började bruket af Sockerdricka miuskat afsättningen på de drickes-sorter, som af Embete! tillverkas; o Guldsmeds-Embetet, sorn visat sig hafva låtit år 1827 kontrollera 8,562i Qvintin Guld och 128,880 lod Silfver, men år ,83a endast 8 o3^ Qvintin Guld, hvaremot 129,328 lod Silfver, att yrket lidit af hög Cours och inskränkning i bruket af de tillverkningar, som utgöra yrkets föremål, men numera till stor del ersättas af Bronze- och Plaitre-arbeten •
Gulddragare-Embetet likaledes, att afsättningen af dess tillverkningar minskats, serdeles i följd af militair-uniferms-förändringar; ö fenngjutare-Embetet, af hvars tenn-tillverkningar år 1827 controlle rats 3,463 #, under i83i års lopp 4,355 men år i83a blott 3,3jq # att bruket af tenn-käril allt mer och mer aftager, och följaktligen äfven afsättningen å de arbeten Embelet tillverkar; J Slagtare-Embetet: tilltagande införsel till Staden och obeskattad försäljning härstädes af färskt kött, ej mindre ifrån landet, än ifrån närbelägna Städer, samt utvidgad Saluslagt inom Staden af dertill obehörige personer; &
Sejlare-Embelet: minskad afsättning, föranledd af vissa Fabrikers förfall och utrikes Sjöfartens åtagande; ^ p?e!m-Embetet: ej mindre utrikes sjöfartens förminskning, än gifven förbud emot Segelduks införande till Riket, saknad af Segelduksfabrik inom Hufvudstaden, och det missbruk, som, efter hvad Embetet förmenar, .ofras, att utan förtulining årligen införas nya, på utrikes orter förfärdigade segel, som skola kosta Rederierne omkring 25 procent mindre, än de inom Riket tillverkade; och Ö " Carduansraakare-Embetet: dyrhet på den råa varan; ett förhållande, sorn jemväl af Garfvare-Embetet ofverklagas, såsom menligt inverkande hudaVISSa Läd,er“beredn,"Sar» „ hvartill detta Embete har behof af färska Hudar, sorn måste härstädes kopas.
För öfrigt har sistnämnde Embe tes Ålderman, i dess afgifne yttran - — 54 - de lemnat en förmonlig skildring af Garfvare-Näringens ställning bär i Staden Deri andres nemligen: att Läder-beredningen, såsom en Näringsgren i "stort, i sednare tider uppnått en förut bär okänd höjd och godhet- att blott en Fabrikör drifver för närvarande Garfveri, men Gartvare-Émbetets Ledamöter, nästan utan undantag, idka Engelsk läder-berednino- att genom prisvärda Författningar, rudimatener for Garfveri-ldkaren ar» tillgänglig ifrän de aflägsna,!» orter, emot en nattlig tull äfvensom hans tillverkningar åro genom en afpassad tull skydda för en otidig utländsk medtäflan: att Gurfveri-Idkaren jemväl med tacksamhet erkänner fördelen för sig af den fria disposition af ekelid, som hunnar honom en väsendtlig artikel för bans handtering: och a det numera synes bero till en betydlig del af Garveri-Idkaren sjelf, att bereda sig gynnande eller ofördelaktig konjunktur, helst hans tillverkningar, unde^ vanliga förhållanden, ej äro konjunktursvaror, ochidet således icke kunde bet vi flas, att den Garveriidkare, som ar i tillfälle att tillegna sig de fullkomnade aibetsmethoder och nya uppfinningar, som techniska vetenskapernas framsteg och den derigenom väckta industri öfverallt bereda, skall genom ihärdighet och sant nit för sitt yrke merendels kunna pål akna en motsvarande afsättning afsina stigande tillverkningar» P Vid bedömandet af Stadens Handtverks-Lmbetens stallning och vilkor, finnér jag det vara obestridligt, att försämring deri för en del af dessa Embeten äfven under de sednare åren ägt rum, i följd af de mer eller mindre menligt inverkande orsaker och Förhållanden, som nyss förut äro anförda»