Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad för öfrigt angår de vilkor och förbindelser samt andra iakttagelser, hvilka torde böra af Rikets Ständer föreskrifvas med hänsigt till det Statsbidrag, som lör ifrågavarande företag varder beviljadt, har Utskottet föreställt sig, att i detta hänseende hufvudsakligen enahanda stadganden kunna och böra meddelas, sorn de, hvilka vid sednaste riksdag beslötos och sedermera tillämpats i afseende på det då beviljade lånet för Gefle-Dala-jernvägens anläggning.
Dock anser Utskottet räntan för de medel, som i egenskap af låne-understöd varda anvisade till det företag, hvarom nu är fråga, böra fastställas till ett belopp, som öfverensstämmer med de vanliga ränte-vilkoren för andra till kommunikations-anstälternas förbättring från Riksgälds-kontoret under sednare åren utbekomna lån.
Under åberopande för öfrigt af de vid nämnde riksdag i dåvarande Statsutskotts Utlåtande N:o 274 (sid. 32—33) anförda motiver för bestämmelserna och vilkoren i afseende på lånet för Gelle-Dala-jernvägens anläggning, får Utskottet alltså tillstyrka och hemställa, att, för beredande af föreslagen kommnnikations-led medelst kanal- och sluss-anläggningar af dc dimensioner, att för trafiken lampliga ångbåtar kunna begagnas, från Asa-sjön inom Norrvidinge härad af Kronobergs län genom Helga och Bergunda m. fl. sjöar till Wexiö samt genom sjöarne Salen och Asnen till Almundsryd i närheten af Mörrums-å, inom Kinnevalds härad af samma län, äfvensom för anläjrgningén af J oo o en till begagnande med lokomotiv afsedd jernväg mellan sistnämnde ställe och Carlshamn, Rikets Ständer måtte bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa ett anslag utan återbetalningsskyldighet å 525,000
R:dr och ett lån å 825,000 R:dr, eller tillsammans
En million trehundra femtio tusen Riksdaler riksmynt, samt att, i afseende på detta Statsanslags och låns utbekommande och användande jemte dermed förenade vilkor och åligganden, nedanstående beslut och ' stadganden måtto varda meddelade: Bilt. lill R.
Prot. i 836 cf 1837. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 12 Iläft. 2 Slals-Utskottets Utlåtande N:o 162. l:o.
Alla för nämnde vatten-kommunikations- och jernvägsanläggnings åstadkommande och begagnande erforderliga arbeten skola, mot åtnjutande af dertill beviljadt Statsbidrag, utföras och bekostas genom det för detta ändamål bildade särskilda bolag; börande samma bolag åtaga och förbinda sig att ej allenast, i öfverensstämmelse med den arbetsplan, som varder af Kongl. Maj:t fastställd, och under iakttagande af de för arbetenas utförande för öfrigt meddelade föreskrifter, fullborda, utan ock sedermera för allmänna trafiken öppna och underhålla denna vattenkommunikations-led och jernväg efter deras hela längd. 2:o.
Bolagsmännen skola genom skeende aktieteckning förbinda sig att utaf egna medel tillskjuta hvad utöfver det beviljade statsbidraget erfordras för fullbordandet af ej mindre nämnde vattenkommunikations-led med dertill hörande kanal- och sluss-byggnader, än jernvägs-anläggningen samt anskaffningen af ali för jernvägens begagnande erforderlig materiel; och skall aktietecknings-summan utgöra En million Femhundra tusen Riksdaler riksmynt.
Dock som en tredjedel af det sålunda tecknade beloppet är allenast afsedd till Stats-verkets betryggande för detta företags utförande samt de dertill anvisade och utbetalda statsmedlens äterbekommande i motsatt fall, så behöfva aktie-egarne, derest sagde kommunikations-led och jernväg, genom deras försorg, varda på föreskrifvet sätt och inom stadgad tid fullbordade, icke erlägga denna tredjedel af teckningssumman; kommande följaktligen aktie-egarnes ansvarighet för densamma att försvinna efter företagets fullbordande och godkännande vid derå skeende afsyning, hvarefter kanal-sträckorna och slussarne samt jernvägen, med hvad dertill hörer, böra utgöra säkerhet för ifrågavarande län.
De handlingar, som innefatta aktie-egarnes förbindelser att fullgöra den. på grund af aktie-teckningen, dem åliggande inbetalningsskyldighet å deras aktier, böra deponeras och förvaras hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Kronobergs län. 3:o.
Bolaget bör vara bildadt och arbetet å kommunikationsleden påbörjadt före den 1 Oktober 1858; skolande de vid denna anläggning erforderliga arbeten sedermera oafbrutet fortgå och utföras, så att densamma varder fullbordad och Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 163.
11 för allmänna trafiken upplåten inom förloppet af den tid, Kongl. Maj:t vid bolagets oktrojerande kommer att bestämma; och eger Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader att, genom särskildt af Kongl. Maj:t, på Styrelsens förslag, förordnade sakkunnige män, utöfva tillsyn derå, att arbetena varda i öfverensstämmelse med vederbörligen fastställda planer utförda, samt att vid verkställigheten godkända arbets-metoder följas och fullgoda materialier användas. 4:o.
Innan större eller mindre del af ofvanomförmälda anslagsoch lånesummor får lyftas, bör bolaget, genom sin Direktion, hafva till Riksgälds-kontoret aflemnat eller der företett: a) för hela lånesumman, jemte derå upplöpande ränta, å bolagets vägnar, utfärdad skuldförbindelse, sorn af Fullmäktige i nyssnämnde verk godkännes och antages; b) utaf bolaget, genom Direktionen, ingånget samt af Kongl. Maj:t i Nåder antaget kontrakt om utförandet af kanaloch sluss-byggnaderna samt jernvägen, jemte alla för deras och den öfriga vattenkommunikationens begagnande nödvändiga arbeten, äfvensom anskaffandet af den å jernvägen erforderliga transport-materiel, i den ordning och inom den tid arbetsplanen bestämmer; c) bevis, att aktieteckningen, äfvensom den i ofvanstående 2:a punkt stadgade deposition af deruti omförmälda handlingar skett för ett belopp, som åtminstone motsvarar hälften af den föreskrifna teckningssumman; d) bevis angående behörig verkställighet af minst 10 procents inbetalning å alla, enligt punkten litt. c., tecknade aktier; e) vederbörligt intyg, att arbetet inom föreskrifven tid blifvit påbörjadt och sedermera, i öfverensstämmelse med arbetsplanen, fortsatt; samt f) särskild, likaledes å Bolagets vägnar, utfärdad förbindelse, innefattande åtagande att, under all framtid och utan något ytterligare bidrag af allmänna medel, vidmakthålla hela denna kommunikations-led, med allt hvad dertill hörer, i sådant skick, att den kan för allmänna trafiken begagnas. ä:o. Skulle bolaget genom sin
Direktion åtaga och förbinda sig att vid samma tid, som jernvägen öppnas för allmänna trafiken, hafva fullbordat kanal- och sluss-anlägg - Slals-Vlskotlets Ullålande N:o 163. ningarne jemte öfriga vid kommunikations-lerlen mellan Salen och Almundsryd erforderliga arbeten, må, efter iakttagande af ofvanstående härvid tillämpliga vilkor och i mån af dessa arbetens fortgång, Etthundra sjuttio tusen R:dr R:mt utaf den utan återbetalningsskyldighet beviljade anslagssumman från Riksgälds-kontoret utbekommas under nästa och derpå följande 2:ne år; men den öfriga anslagssummans utbetalning kommer icke att verkställas förr än efter 1860 års utgång. 6:0.
Utbetalnings-terminerne för lånemedlen böra lämpas efter antalet af de för jern vägs-anläggningens verkställande bestämda år, så att under hvarje arbetsårs lopp motsvarande andel af Iånesumman får lyftas; dock bör, förrän något utöfver lånets halfva belopp utbetalas, på förut stadgadt sätt vara styrkt, att hela aktiesumman är tecknad samt aktie-egarnes förbindelser i afseende på denna summas utgörande blifvit vederbörligen deponerade. 7:o.
Detta lån får, utan ränta och kapital-afbetalning, innehafvas under den för arbetets utförande afsedda tid, men efter dess förlopp skall å hela den utbekomna Iånesumman, inom slutet af hvarje år, inbetalas fem procent, hvaraf för hvad af lånet dessförinnan icke godtgjorts, beräknas fyra procent årlig ränta, och återstoden utgör kapital-afbetalning.
Skulle det förfallna inbetalnings-beloppet icke varda i föreskrifven ordning erlagdt, bör derför af bolaget utgöras
Fem procent årlig ränta intill dess samma belopp vederbörligen inbetalas. 8:0.
För den händelse, att den för oftanämnde kommunikations-led och jernvägs-anläggning fastställda arbetsplanen icke skulle följas och derifrån, utan vederbörligen sökt och erhållen tillåtelse, skedd afvikelse icke varder, på föreskrifvet sätt rättad, eller i fall arbetena icke skulle i stadgad ordning fortsättas samt inom derför bestämd tid fullbordas, eger Kongl. Maj:t låta inställa all vidare utbetalning af det beviljade statsbidraget samt återfordra hvad deraf utbekommits, att, på en gång eller successivt, till Riksgälds-kontoret inbetalas inom den tid, Kongl. Maj:t finnér för godt i nåder bestämma.
Skulle åter detta företag under arbetstiden öfvergifvas, eller någon del af kommunikationsleden, efter fullbordandet, icke så underhållas, att Stals-Ulskollets Utlåtande iV.-o i 63.
13 den framgent kan begagnas, eller om betalningsskyldigheten för det erhållna lånet icke skulle kunna af bolaget fullgöras, komma kanal- och slussverks-anläggningarne, äfvensom jernvägen, att hemfalla till staten, utan rättighet för aktieegarne, att, till större eller mindre del, utaf det allmänna erhålla ersättning för de tillskott till detta företag, som dessförinnan blifvit af dem utgjorda. 9:o.
Under byggnads-åren skall bolagets direktion, inom den tid och till den embetsmyndighet, Kongl. Maj:t behagar i nåder föreskrifva, årligen afgifva berättelse om arbetenas fortgång under det nästföregångna året; börande ej mindre förvaltningen af bolagets angelägenheter, än de afslutadc räkenskaperna, vid årligen anställande revisioner, granskas; uti hvilka revisioner staten bör ega att genom ett af Kongl. Majit utsedt ombud deltaga, intilldess det af allmänna medel erhållna låneunderstödet blifvit återbetaldt. 10:o.
I den mån, jernvägen varder fullbordad och till allmänt begagnande upplåten, skall bolaget vara skyldigt att, emot den ersättning, som Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, pröfvar skäligt bestämma, på densamma fortskaffa trupper och allmänna posten samt ombesörja alla andra för Kronans eller det allmännas räkning ifrågakoinmande personal- och varu-transporter.
Derjemte skall det åligga bolaget, att, utan ersättning, medgifna anbringande längs efter jernvägen af elektriska telegraflinier med hvad dertill hörer. llio.
Afgifterna för passagerare- och varu-trafiken skola utgå enligt gällande, af Kongl. Majit, efter dertill utaf bolaget afgifvet förslag, i nåder fastställd taxa, hvilken i allmänhet hvart femte år lämpas efter sig då företeende förhållanden. 12:o.
Skulle behållna inkomsten af trafiken på kanalerna och jernvägen, efter afdrag af årliga inbetalningen å det af Staten erhållna lån, öfverstiga sex procent ä det belopp, aktie-egarne tillskjutit, ankommer på Kongl. Majit, att, utom begagnande af den i näst ofvanstående punkt Kongl. Majit förbehållna rätt att pröfva och bestämma de enligt taxor utgående afgifterna, föreskrifva, huru stor del af detta öfverskott skall till underhålls- eller ombyggnads-fond afsättas.
Slals-Utslcoltels Utlåtande N:o 163. 13:o.
Bolaget är berättigadt : a) att, efter gällande lag oelr författningar, till sig lösa och med eganderätt besitta enskilda personer och korporationer tillhörig jord, som för kanal- och sluss- samt jernvägs-anläggningarne erfordras, hvilken jord dock ej får för bolagets skuld intecknas; b) att, utan kostnad eller årlig ersättning, undfå upplåtelse af sådan för jernvägs-anläggningen erforderlig, kronan tillhörig jord, som står under dess omedelbara disposition ; dock bör, när fråga är om boställsjord, eller annan åt enskild person med åborätt eller annorledes upplåten kronojord, ersättning derför af bolaget lemnäs, i enlighet med hvad om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof är stadgadt i Kongl. Förordningen den 20 November 1845; skolande denna Förordnings 27 § jemväl lända till efterrättelse i afseende på de utskylder till Kongl. Majit och Kronan, som förut kunna åligga den jord, hvilken bolaget kommer att till sig lösa; e) att för kanal- och sluss- samt jernvägs-anläggningarne kostnadsfritt begagna sådana, å Kronans egor belägna, kalk- och stenbrott, sorn kunna vara disponibla; d) att, för samina anläggningars verkställande och underhåll, under de i författningarne föreskrifna vilkor, inrätta och, på sätt tjenligast finnes, drifva erforderliga verkstäder till förfärdigande af gjutgods, smiden, verktyg, redskap och allehanda nödiga materialier; e) att, uppå skeende underdåniga ansökningar, åtföljda af bestämda uppgifter å behofvet, få, under kontroller, som då komma att i nåder föreskrifvas, till riket tullfritt införa de machinerier, vagnar och verktyg, hvilka vid slussbyggnads och jernvägs-arbetet. erfordras, jemte sådana för jernvägen behöfliga skenor (rails), lokomotiver, stående machiner och vändplaner (turn-plates), som ej af inhemsk tillverkning kunna erhållas emot lika billigt pris och med samma godhet; f) att för jernvägens anläggning erhålla arbets-biträde af Krono-arbetskorpsen, i mån af tillgång och uppå de vilkor, som vid sådant arbets-biträdes användande vanligen bestämmas; Stals-Uiskoltels Utlåtande N.o 463.
IS «) att, för enahanda ändamål, jemväl få begagna manskap af arméen, så vidt aftal med vederbörande om frivilligt arbets-biträde kan träffas och trupperne icke äro af militär-tjenstgöring eller arbete för Kronans räkning upptagna; 14:o.
Bolaget skall, i alla rätts-förhållanden, som kunna uppstå mellan detsamma och Svenska Kronan elier enskilde medborgare, lyda under Svensk domstol och vara underkastadt Svensk lag; 15;o.
I fråga om begagnande och underhållande af ej mindre kanaierne och slussarne än jernvägen med hvad dertill hörer, komina slutligen de föreskrifter och stadganden, som Kongl.
Majit kan finna för godt meddela, att tjena till ovilkorlig efterrättelse; varande bolaget och dess biträden derjemte i allmänhet skyldige att iakttaga och fullgöra hvad, med hänsigt till den staten tillkommande vård öfver kommunikations-leden och tillsyn öfver trafiken derpå, kan varda i vederbörlig ordning föreskrifvet.
Rese r v a tio n e r: af Herrar A. IF.
Björck, G. Falhem, C. C.
Hörnstein och G. P. Rönblad. 16 Stats-Uskoltels Utlåtande N:o 15i.
HT:o 164.
Ank. till Exp-Utsk. d. 17 Nov. 1857, kl. 11 f. m.
Memorial, angående beräkningen af den erforderliga tillökningen i anslagen för de 5:ne Artilleri-regementena samt Artil leri-batteriet i Norrland. (U. A.) Genom Rikets Ständers bifall till Stats-Utskottets hemställan i 23 punkten . mom. f. af Utlåtandet N:o 71, beträffande regleringen af utgifterna under Rjks statens 4:de Hufvud-titel, har den åt 237 vid Artilleriet anställde under-office rare, trumpetare m. fl. nu i stat anslagna oindelta spanmål, 711 tunnor, blifvit indragen i sammanhang med regleringen af underbefäls-lönerna, hvilka, på sätt Statsråds-protokollet för den 14 Oktober 1850 (Bil.
N:o 3 sid. 11 till Kongl.
Propositionen N:o 1) förmäler, skulle hädanefter komma att till hela beloppet utgå i penningar; varande på sådan grund artilleri-regementenas anslag af oin(ield spanmål minskadt med nyssberörda 711 tunnor.
Emellertid har Utskottet erfarit, att den i sagde punkt och mom. af Utlåtandet N:o 71 jemte dertill hörande tabell N:o 12 af Utskottet uppgifna erforderliga tillökningen för regleringen af lönerne vid artilleriet vore felaktig i så måtto, att deruti icke inberäknats ersättningen åt underbefälet för den oindelta spanmålen, hvilken vid tillämpningen af de nya lönings-staterna skulle detsamma frångå.
Utskottet får här nedan redogöra för tillkomsten af detta misstag.
Uti högstberörde Kongl. Proposition (Bil.
N:o 3 Tab. Litt.
I) uppgifves den nuvarande aflöningen för t. ex.:
1 Styck - Slals-Vtskollcts Ullålande N:o 164. 17 1 Styckjunkare till 480 R:dr Runt deruti äskas en tillökning af 320 — — så att hans lön biet ve 800 R:dr Runt.
Då emellertid förstnämnde summa 480 r:dr utgöres dels af 450 r:dr penningelön och dels af 3 tunnor oindeld spanmål, upptagne i värde, ä 10 r:dr tunnan, till 30 r:dr, men denna spanmål nu mdragits, så följer häraf att erforderliga tillökningen för regleringen af cn Styckjunkare-lön blifver icke 320 r:dr, såsom Utskottet först uppgifvit, utan 350 r:dr.
Med anledning häraf och enär Rikets Ständer godkänt Utskottets förslag hvad angår de blifvande lönebeloppen för under-officerare m. 11. vid artilleriet, får Utskottet hemställa, att den förut uppgifna kontanta tillökningen i anslaget för Svea, Götha och Vendes artilleri-regementen må förhöjas med en mot indragne 711 tunnor lönings-spanmål, å 10 r:drr:mt för tunnan, svarande summa af 7,110 r:dr samma mynt.
Enär af enahanda orsak det i samina punkt och mom. af Utlåtandet N:o 71 uppgifna behöfli(ga beloppet till fyllnad i aflöningen åt artilleri-batteriet i Norrland, hvilken aflöning bestrides af Norrbottens Ilästjägare-sqvadronsfond, jemväl är i så måtto för ringa beräknadt, att deruti icke ingått ersättningen för 9 tunnor spanmål, ä 10 r:dr ruut tunnan, anslagne, jemte kontanta löner, åt batteriets 3:ne under-officerare, får Utskottet, då denna spanmål icke bör uti den nya aflönings-staten förekomma, hemställa, att, till aflönings-fyllnad för artilleri-batteriet i Norrland, ytterligare 90 r:dr runt må från berörde fond få årligen utbetalas.
Prot. 1856 8j 1857. i Sami. 1 Afd. 3 Band. 12 Haft. d 18 Slats -Utskottets Utlåtande N:o 165.
M:o 165.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 19 Nov. 1857, kl. 6 e. m.
Utlåtande i fråga om löne -förbättring för Krigs-Hof-rättens civile embete- ock tjenstemän m. fl. (U. A.) I sitt Utlåtande N:o 42, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens Ändra Hufvud-titel, hade Stats-Utskottet, beträffande det af Kongl. Majit afgifna Nådiga förslag till ny lönestat för Kongl.
Krigs-IIof-rätten, förklarat, att yttrande i detta ämne skulle af Utskottet framdeles meddelas, sedan en annan, vid innevarande riksdag väckt, fråga om bemälte Ilof-rätts indragning blifvit af Rikets Ständer pröfvad.
Denna sednare fråga är ock sedermera behandlad på det sätt, att Rikets Ständer, jemlikt underdånig skrifvelse af den 8 sistlidne April, anhållit, att Kongl.
Majit behagade, efter ärendets utredning, taga i Nådigt öfvervägande, huruvida ej Krigs-Hof-rätten måtte kunna indragas och de mål, som nu tillhöra denna domstol, på de öfriga Hof-rätterne öfverflyttas med iakttagande af hvad för dylika måls behandling i Konungens högsta domstol är föreskrifvet.
Då Utskottet nu går att afgifva yttrande i den uppskjutna frågan angående löne-regleringen för Krigs-Hof-rätten, för hvars tillvägabringande Kongl. Majit uti Sin Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof äskat en anslagsförhöjning af 3,294 Ridr 50 öre jemte en tjenstemans uppförande å allmänna Indragnings-staten med dess nuvarande löne-inkomster, får Utskottet dervid anföra, att, enligt den af Kongl. Majit föreslagna Allönings-stat, som återfinnes å 24 sidan i bilagan
Nio 1 till högstberörde Nådiga Proposition, skulle utom lönernas för - Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 46S.
19 höjande till der utförda belopp för nämnda domstols civile embets- och tjenstemän jemte vaktbetjente, den förändring af personalen ega rum, att Notarietjensten indroges och nuvarande innehafvaren deraf uppfördes å allmänna Indragnings-staten till åtnjutande af ett Notarie-aflöningen med Ijuspenningarne motsvarande belopp af 1,344 R:dr, dock med skyldighet för honom att fortfarande förrätta de till befattningen nu hörande görömål, hvaremot vid Notariens afgång de begge Kanslisterne utan särskild ersättning borde öfvertaga till fördelning sig emellan de åligganden, som Notarien för närvarande tillhöra; och som Hofrättens nuvarande anslag utgör 9,556
R:dr 50 öre, men den föreslagna staten upptager en summa af 12,850 R:dr, erfordrades således ett tillskott af 3,294
R:dr 50 ören jemte det förenämnde 1,344 R:dr för Hof-rättens Notarie å Indragnings-stat uppfördes, men deremot komme det särskilta anslag, hvarifrån ljuspenningar för personalen nu utgå, att minskas med 270 R:dr och spanmåls-beräkning under lönerne att icke vidare ega rum.
Sedan Rikets Ständer, såsom ofvan är nämndt, hos Kongl. Majit gjort underdånig framställning angående indragning af Kongl. Krigs-Hof-rätten, anser Utskottet vid sådant förhållande mindre lämpligt, att en förändrad löne-stat för detta embetsverk nu fastställes.
En dylik indragning, i fall densamma beslutas, kan dock icke före nästa riksdag komma till verkställighet, hvarföre rättvisa och billighet fordra, att, med hänsigt till den ökade lefnads-kostnaden, ifrågavarande personal inom nämnda Hof-rätt, lika med andra stater, får under tiden tillgodonjuta någon förbättring af deras nuvarande löne-vilkor.
I sådant afseende torde rättast vara, att för nästa statsreglerings-period en viss summa ställes till Kongl. Majrts
Nådiga disposition, att för ändamålet användas.
Och då Utskottet antager, att ett belopp af 2,500 R:dr årligen bör blifva härför tillräckligt, hemställer Utskottet, att, jemte bibehållande af nuvarande anslag för KrigsHof-rätten, en summa af 2,500 R:dr
R:mt årligen under nästa statsreglerings-period må ställas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, att användas till löne-förbättring för Hof, rättens civile embets- och tjenstemän jemte vaktbetjente.
Kommande i följd häraf frågan om en tjenstemans uppförande å Allmänna Indragnings-staten med sina nuvarande löne-inkornster att förfalla.
Stockholm den 16 November 1857. 20 Stais-UUkollels Utlåtande N.o 16 8.
Af Hörr Lilliehöök, B.: »Då det synes billigt att de i Kongl. Krigs-Hof rätten anställde personer må komma i åtnjutande af en tillfällig
Iöne-förhöjr ning i likhet med hvad för öfrige tjenstemän blifvit beviljad t. men Utskottet härtill anvisat endast 2,500 R.dr, hvilken summa icke lemnar tillgång till sådan löne-förhöjning för Ilof-rättens civile tjenstemän, som jag anser böra dem rättvisligen tillkomma, så har jag inom Utskottet yrkat summans förhöjning till 3,000 R:dr, helst som lönen för Notarien, hvilken Kongl. Maj:t föreslagit att öfverflyttas på Indragnings-stat, fortfarande skall utgå af de för Hof-rättens stat uppförde medel.» Häruti instämde Herr Gripensvärd, J. 0. Af Herr Bildt, D. G., som yrkade, att en summa af 3,000 R:dr skulle ställas till Kongl.
Maj:ts disposition för att användas till löne-förbättring åt Krigs Ilof-rättens civile embets- och tjenstemän, med förbehåll att af denna summa de belopp företrädesvis skulle utgå, som erfordrades för att fylla lönerne för de juridiskt bildade embets- och tjenstemännen till de belopp, som Kongl. Maj:t föreslagit, nemligen för Krigs-IIof-r-ätts-rådet till 4,500 R:dr och för Krigs-fiskalen till 2,500 R:dr.
I denna reservation instämde Herrar Björnstjerna, J. M., och Törnebladh, G. Af Prosten Holmberg och Herr Murén, hvilka ansågo att Krigs-Hof-rättsrådet borde erhålla i lön 4,500 R:dr årligen lika med yngre Hof-rätts-råd i de andrå Hof-rätterna.
Af Herr Henschen och Ola Månsson från Christianstads län, hvilka yttrade den mening, att, sedan Rikets
Ständer beslutat en underdånig framställning angående Krigs-Ilof-rättens indragning, någon förhöjning i dess stat icke borde beviljas, helst Rikets Ständer af samma anledning vägrat dylik förhöjning för befälet vid Lifbevärings-regementet. Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 166. 21 \:o an».
Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Nov. 1857, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående föreslagen pension för t. f. Kamereraren vid f. d.
General-assistans-kontoret, G. Grundén.
(R:gs Afil.)
Med åberopande af en under 1834 och 1835 års
Riksdag utaf åtskilliga tillförordnade tjenstemän vid det år 1832 indragna General-assistans-kontoret gjord, men icke bifallen, ansökning om erhållande af något lämpligt årligt understöd intilldess de kunde inom Riksgälds-kontoret eller något annat Rikets Ständers verk varda använda, har Ilerr af JFetterstedt, Ludvig, uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, föreslagit, att den ende ännu qvarlefvande af dem bland desse sökande, som hvarken erhållit pension eller någon befattning i det allmännas tjenst, Kamereraren G.