Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition N:o 10. 9 den ifrågaställa slussanläggningen erinrat att densammas utförande på föreslaget sätt skulle komma att menligt inverka på vattentillgången ej allenast för Carl Gustafs Stads gevärsfaktori utan ock för öfriga vattenverk i ån, dels att denna sålunda anmälda protest emot vattnets begagnande för omförmälda ändamål, jemlikt Kongl. Förordningen den 17 April 1828, angående upphörande af styrelseverkens domsrätt i vissa mål, borde, då fråga härvid äfven förekomme om flyttning af ett vattenverk, behandlas i den i afseende på tvister om anläggning af sådana verk i stad föreskrifna ordning, till vinnande af fullständig utredning och pröfning huruvida de uppgifna vattenverken i Eskilstuna å kunde anses lida skada derigenom, att, jemte den för Kronans nuvarande slipverk begagnade vattenränna blefve för slussanläggningen upptagen, en annan närbelägen ränna i stället blefve använd för ett nytt slipverk, äfvensom för samtida drifvandet af något annat för faktoriets utvidgning möjligen erforderligt vattenverk, derest vattentillgången funnes dertill tillräcklig och för slikt ändamål lagligen kunde nyttjas; dels ock att för öfrigt Eskilstuna stads röstegande innevånare, som dittills icke blifvit i författningsenlig ordning i ämnet O 7 O O Ö hörde, borde lemnäs tillfälle att yttra sig, huruvida den tillämnade hamnanläggningen i stadens öfra del vore för stadens allmänna bästa önskvärd, oaktadt hamnplats i nedra delen af staden redan blifvit af Kronan upplåten, medelst nådig Resolution den 12 Juli 1860 förklarat sig icke vilja till hufvudsaklig pröfning företaga frågan, om och under hvilka vilkor den af sökande Bolaget i underdånighet begärda upplåtelsen må beviljas, förr än, uppå Bolagets föranstaltande, de i ofvauberörda hänseenden erforderliga förberedande åtgärder blifvit vidtagna samt Bolaget med underdånig anmälan om förloppet deraf till Kongl. Maj:t inkommit; så hafva i anledning deraf B. C. Malm, L. G. von Celsing m. fl., å Bolagets vägnar, uti underdånig skrift samt med förnyande af Bolagets i ämnet gjorda anhållan, genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande öfverlemnat såväl ett vid Magistraten i Eskilstuna fristad den 11
Maj 1861 hållet protokoll, upptagande stadens vederbörande innevånares vid tillfället gjorda framställningar i afseende på nyttan af företaget, som äfven Vester-Rekarne Härads-Synerätts den 22 derpåföljde Augusti meddelade och sedermera laga kraftvunna utslag i hvad frågan rörer ofvanliggande vattenverk i Eskilstuna å, hvarvid Kongl, Maj:ts Befallningshafvande för sin del yttrat, hurusom genom de ifrågasatta anläggningarne af hamn och sluss Eskilstuna stad komme i åtnjutande af den sällsynta fördel att, jemte hamnplats i midten af staden, ega en rymlig och vidsträckt hamnbassin, med hvilken många af stadens mest centrala gator stöde i beröring, deremot olägenhet eller skada antagligen icke i något afseende blefve förorsakad genom berörda företag, hvars nytta i öfrigt vore tillförsäkrad af den omständighet att ett Bolag i och för utförandet åtagit sig betydliga uppoffringar utan allt tillskott af det almänna eller staden.
Bih. till H- Ht.
I Sami. 1 A/d. 10 Haft. 2 10 Kongl. May.ts Nåd.
Vid det inför
Magistraten hållna sammanträdet, och sedan äfven den mening blifvit framställd att företaget med den nya hamnanläggningen vore lika opraktiskt som gagnlöst och obehöflig!, hafva medelst anställd omröstning de innevånare, som skattade till staden för tillsammans högsta öretal, tillkännagifvit den åsigt att hamnanläggning i stadens öfra del vore för stadens allmänna bästa önskvärd, oaktadt hamnplats i nedra delen af staden redan blifvit af Kronan upplåten, och är af Härads-Synerätten, efter verkställd undersökning och på grund af de upplysningar slussbyggmästaren Stafsing skriftligen och den i egenskap af sakkunnig man Iiätten till biträde förordnade Chefen i mellersta Väg- och Vattenbyggnadsdistriktet, Majoren C. A.
Olivecrona, efter tagen nödig kännedom af lokala förhållanden, sammanstämmande meddelat, samt med afseende jemväl å lydelsen af det emellan Kongl. Majit och Kronan genom Krigs-kollegierne, å ena, och Eskilstuna fristad, å andra sidan, den 15 September 1856 upprättade kontrakt, hvarigenom Kronan till Eskilstuna fristad försålt åtskilliga Carl Gustafs Stads gevärsfaktori tillhöriga vattenverk och byggnader, hvilka icke. vore för faktoriet behöfiiga, genom förenämnde utslag förklaradt, att de ifrågavarande vattenverken i Eskilstuna å icke kunde anses lida något märkligt men derigenom att, jemte det den för Kronans nuvarande slipverk begagnade vattenrännan blefve för den ifrågaställda slussanläggningen upptagen, den andra närbelägna rännan i stället blefve använd för ett slipverk, äfvensom för samtida bedrifvandet af något annat för faktoriets utvidgning möjligen erforderligt vattenverk, derest vattentillgången funnes dertill tillräcklig och för slikt ändamål lagligen kunde nyttjas; i följd hvaraf någon skadeersättning för den minskning af vattentillgången i ån, som af den ifrågavarande slussningen förorsakades, icke borde ega rum.
Maj:t har tagit detta ålit i nådigt öfvervägande; och då den föreslagna slussbyggnaden i Eskilstuna å, för beredande af utsträckt kanalförbindelse med den så kallade Gamla Staden, obestridligen måste lända till icke ringa gagn, för allmänna rörelsen, enär, utan rubbning i de fördelar, som i detta afseende äro beredda genom den utanför fristaden anlagda hamn, äfven en lastageplats i det inre af staden skulle vinnas, samt vissa delar af staden härigenom erhålla en betydligt förkortad väglängd till hamnen.
Då vidare ett enskildt Bolag är benäget att utan statsbidrag och med en omkostnad af omkring Sjutiofem tusen K:dr företaga detta arbete, hvilket af Kongl. Majtts Befallningshafvande i länet och Styrelsen för Allmänna Yäg- och Vattenbyggnader blifvit på det högsta förordadt och då slutligen sådant kan ske, såväl utan egentlig uppoffring af de fördelar, som Carl Gustafs Stads gevärsfaktori nu eger genom begagnande af det vattenverk, hvilket är beläget å den plats, der slussen skulle anläggas, som äfven, enligt vederbörande Härads-Synerätts laga kraftvunna utslag, utan att de enskilda vattenverken i Eskilstuna å kunde anses, genom Kongl.
11 slussanläggningen eller de deraf föranledda anstalter för Kronans gevärsfaktori, lida någon märklig skada; Vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att för deras del medgifva, det den af Deputerade för Eskilstuna öfre Kanal-bolag begärda, af gevärsfaktoriet nu begagnade plats måtte för slussanläggningen till Kanal-bolaget få upplåtas, dock under följande vilkor, nemligen: 1:0.
Kanal-bolaget till det öfra mot strömmen liggande hörnet af den plats, som blifvit för faktoriets nya slipverk afsedd, och hvilken skall af Kanal-bolaget för ändamålet beredas och utfyllas till den storlek, som Kapitenen Orafströrns förslag af den 19
Maj 1860 innehåller, samt planeras till samma vågräta höjd som marken vid sliphusets nuvarande vestra hörn, förflyttar och i fullgodt skick försätter faktoriets nuvarande slipverk, med hvad dertill hörer, och ordnar detta så, att faktoriets arbete i sliphuset ej förhindras under längre tid än högst sex månader. 2:o.
Att, genom Kanal-bolaget, faktoriets andra ränna, som skall leda vattnet till sliphuset på den föreslagna nya platsen, göres efter hela sin längd af huggen hopsinkad sten, samt byggnaden deraf utföres så att lika tillräckligt driftvatten erhålles för slipverket på dess nya plats, som vid nuvarande vattenrännan. 3:o.
Att till fullbordande häraf väl må, efter behof, kostnadsfritt användas huggen sten från nuvarande sliphusrännan, men det öfriga af den huggna stenen, som icke erfordras för den nya rännans anläggning, till faktoriet återlemnas; att Kanal-bolaget, till kommunikationens bibehållande emell m begge sidorna om slussen, anbringar en rörlig körbro. 4:o.
Att alla dessa arbeten fullbordas inom fern år, räknadt från den dag, Kongl. Maj:ts beslut om den ifrågavarande platsens upplåtelse åt Kanal-bolaget varder expedieradt, vid äfventyr att i annat fall upplåtelsen skall anses hafva förfallit och Bolaget vara förbundet att återställa allt i sitt förra skick. 5:o.
Att sedan företaget möjligen blifvit fulländadt, Kanal-bolaget eger, till förekommande af vattnets användande vid slussningar utöfver behof, dervid ställa sig till efterrättelse de föreskrifter, som i sådant hänseende kunna af faktori-styrmannen finnas nödiga. 6:o.
Att, för den händelse faktoriets vid den tillämnade slussen nu befintliga kolbod skulle finnas blifva utsatt för eldfara från förbigående ångfartyg, Kanalbolaget i sådant fall åligger att bekosta förflyttning af denna kolbod till lämplig plats. 7:o.
Att Kanal-bolaget förbindes att från och med det år, då platséns upplåtelse åt Bolaget beviljas, och så länge platsen af Bolaget di?poneras. öfvertaga och ansvara för den utgift till Kleresi-staten, sorn för qvarnfallet nu af faktoriet erlägges; och slutligen att, derest icke, efter kanalanläggningens fullbordan, kanalfarten 12 Kongl Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 10. behörigen upprätthålles, den åt Kanal-bolaget upplåtna platsen skall, utan ersättning för nedlagda kostnader, till Kronan återfalla.
De ärendet rörande handlingar skola tillställas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning frågan varder öfverlemnad; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. CAEL.
A- F. Z.
May.ts K åd.
Proposition N:o 10. 13 Utdrag af Protokollet öfver Landt för svars-År enden, hållet inför Hans Maj.t Konungen uti Slets-Rådet å Stockholms Slott den 24 Oktober 1862.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärenderna, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Chefen för Landtförsvars-departementet Statsrådet Reuterskiöld uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag: — till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 9:o. Angående upplåtelse åt Eskilstuna öfre Kanal-bolag af plats på Carl Gustaf Stads gevärsfaktoris område för en slussanläggning; Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta Protokoll bilagda, samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ekman. 14 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition Nio 11.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Novemb. 1862, kl. 10 f. m.
Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående afsöndring och upplåtelse ät Westerviks Tändsticksfabriks-bolag af en mindre jordrymd från Tredje Majors-bostället Stufverum vid Andra Lifgrenadier-regementet; Gifven Stockholms Slott den 24 Oktober 1862.
Hos Kongl. Maj:t har Westerviks Tändsticksfabriks-bolag, — jemte förmälan att Bolaget, genom kontrakt den 14 Mars 1857 med då varande arrendatorn af en torplägenhet, benämnd Ladugården, under 3:dje Majors-bostället vid Andra Lifgrenadier-regementet, Stufverum i Lofta socken af Tjust härad och Kalmar län, samt belägen på den yttersta, nära Westerviks stad gränsande udden af boställets egor, betingat sig rättighet till en byggnadsplan för anläggande af en Tändsticks-fabrik, men att Bolaget blifvit uppsagdt till afflyttning den 14 Mars 1861,— i underdånighet anhållit, att, enär Bolaget, som, under förutsättning af en längre tids besittning af denna lägenhet, låtit med icke obetydliga kostnader derstädes uppföra åtskilliga byggnader, genom denna uppsägning skulle försättas i nödvändighet att nedrifva husen och nedlägga fabriken samt afskeda arbetarne, deribland befunne sig en mängd af Westerviks stads fattiga barn, derest icke ifrågavarande lägenhet kunde för framtiden blifva Tändsticksfabrikens tillhörighet, Kongl.
Maj:t täcktes i nåder tillåta att förenämnde för fabriken erforderliga byggnadsplan fin se till Bolaget upplåtas, antingen under ständigt arrende, emot årlig afgift till boställs-innehafvaren, eller ock med full eganderätt, antingen genom köp eller emot vederlag åfjord från det bostället angränsande hemmanet Sandebo.
Häröfver har Krigs-kollegium, efter det så väl Kongl. Maj:ts Befallnings - Kongl.
Proposition N:o 11. 15 hafvande i Kalmar län som ock Chefen för Andra Lifgrenadier-regementet äfvensom vederbörande indelnings-hafvare blifvit hörde och yttranden afgifvit, med underdånigt utlåtande till Kongl. Majit inkommit; och inhemtas af handlingarne i målet, bland annat: att vid den af Landtmätare och gode män, i vederbörande Krono-ombuds närvaro, den 5 April 1861 verkställda uppskattning och värdering, de till utbyte föreslagna jordplanerna, som ansetts hvar för sig lemna i årlig afkastning 5 R:dr 50 öre, förklarats vara med hvarandra fullt jemförliga, men att, enär den till vederlag bestämda pl nen vore, likasom den till afsöndring från bostället föreslagna, så aflägset belägen, att genom deraf uppkommande högre brukningskostnad, afkastningen skulle i betydlig mån minskas, samt sökandernes vid förrättningen närvarande ombud erbjudit sig att i årlig afgift till boställs-innehafvaren erlägga 25 Rldr Riksmynt, så vida sökanderne, jemte ständig besittningsrätt till marken, erhölle rättighet att genom fyllning i sjön utmed stranden få anlägga väg till fabrikens byggnadsplan från allmänna vägen, som leder från Westerviks stad till det så kallade Norrlandet, äfvensom att taga dertill erforderlig fyllning uti en å boställets mark ofvanför nämnde väg belägen grusbacke, — förrättningsmännen, som ansett någon skada eller olägenhet ej kunna tillskyndas bostället genom omförmälde vägardäggning och grustägt,* hemställt att berörda förslag måtte bifallas; att Krigs kollegium ansett sig böra i underdånighet tillstyrka, att ifrågavarande jordrymd, 1 tunnland 26,8 kappland, måtte, med ofvannämnda af sökandernes ombud betingade förbehåll, för all tid från bostället afsöndras mot en årlig afgäld till boställsinnehafvaren af 25 Riksdaler Riksmynt, som, till bibehållande af penningevärdet, förvandlas till spanmål efter länets medelmarkegångspris; samt att, beträffande de å sagde jordrymd belägna och det bostället underlydande torp tillhöriga byggnader, bestående af ett boningshus, en bod och en källare, Krigskollegium hemställt att desamma måtte till sökanderne, såsom de begärt, öfverlåtas, mot förbindelse för dem att, derest torpets bebyggande å annan plan framdeles skulle pröfvas erforderligt, låta derstädes uppföra hus, till storlek och inredning motsvarande de nu befintliga, eller ock derför till boställets innehafvare utgifva ersättning efter husens uppskattade värde.
Majit har detta allt, med hvad mera handlingarne innehålla i nåder låtit sig föredragas, samt funnit den af Bolaget erbjudna årliga afgälden åt boställsinnehafvaren för ifrågavarande jordrymd utgöra full ersättning för densamma; och då sistlidet års medelmarkegångspris i Kalmar län för 1 kubikfot råg är 2 Rldr 53 öre, samt således det af Fabriks-bolaget såsom årlig afgäld för denna jordrymd erbjudna belopp 25 Rldr ungefär svarar emot 10 kubikfot af nämnde slags spanmål, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer, att den omförmälde jordrymden, 1 tunnland 26,8 kappland, må från bostället afsöndras och till det ifrågavarande 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 11.
Bolaget under full egande-rätt upplåtas, emot en årlig afgäld af Bolaget till boställsinnehafvaren af Tio kubikfot råg, att lösas efter Kaimar läns medelmarkegångspris, samt med rättighet för Bolaget att genom fyllning i sjön utmed stranden anlägga väg till fabrikens byggnadsplan från allmänna landsvägen, sorn leder från Westerviks stad till det så kallade Norrlandet, äfvensom att taga dertill erforderlig fyllning uti en å boställets mark ofvanför nämnde väg belägen grushög.
Maj:t vill tillika meddela, det Kongl. Majit emellertid och intilldess Rikets Ständer sig i ämnet yttrat, i nåder tillåtit Fabriksbolaget att tills vidare disponera ifrågavarande lägenhet, mot skyldighet att, från den tid, då 1857 års kontrakt om lägenheten upphört att vara gällande, till boställsinnehafvaren erlägga en afgift till samma belopp, för år räknadt, som den nyssnämnde afgälden; hvarjemte, och i fråga om de å berörde jordrymd belägna, torpet Ladugården tillhöriga byggnader, bestående af ett boningshus, en bod och en källare, Kongl. Majit förklarat, att desamma få af Fabriks-bolaget för närvarande begagnas, men, derest eganderätten till den ifrågavarande jordrymden blifver Bolaget tillerkänd, böra af Bolaget helt och hållet öfvertagas, emot förbindelse för Bolaget, i detta sednare fall, att dylika byggnader af motsvarande storlek och inredning å annan för torpet utsedd byggnadsplats, inom ett år efter erhållen öfverlåtelse af egande-rätten, uppföra, eller oek byggnadernas behörigen uppskattade värde i penningar till Regementets BoställsDirektion inbetala, hvilka medel då af Direktionen böra förvaltas till dess byggnaderna å torpet blifva uppförda; allt under förbehållen rätt för boställshafvaren eller torplägenhetens innehafvare till vattenhemtning från den å den upplåtna jordrymden nu befintliga källa.
De till detta mål hörande handlingar skola till vederbörande Utskott blifva öfverlemnade; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Proposition N:o 11. 17 Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rddel ä Stockholms Slolt den 24 Oktober 1862.
Chefen för Landtförsvarsdepartementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag; — till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer.: 10:o angående afsöndring och upplåtelse åt Westerviks Tändsticks-fabriksbolag af en mindre jordrymd från Tredje Majors-bostället Stufverum vid Andra Lifgrenadier- regementet; Kongl. Maj:t täcktes uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana do finnas detta Protokoll bilagda, samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, — nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 2 Afd. 10 Haft. 3 18 Kongl. MajUs Nådiga Proposition N:o 12.
Anie. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1862, kl. 10 f. m.
Maj:ls Nådiga Proposition lill Rikets Sländer, angående gjord underdånig ansökning om öfverldtande lill staden Christianstad af en Kronan tillhörig tomtplats derstädes; Gifven Stockholms Slolt den 24 Oktober 1802.
Hos Kongl. Maj:t har Drätselkommissionen i Christianstad, under åberopande, hurusom Kyrkorådet inom stadsförsamlingen, i följd af församlingens beslut att utvidga Kyrkogården, begärt vidtagande af nödiga åtgärder, för att åt staden förvärfva den till Fortifikations-underofficern derstädes anslagna boställsjord, å hvilken de så kallade fekottenburgshusen äro uppförda, i underdånighet anhållit, det måtte, enär belägenheten af nyssberörda jord vore sådan, att den hindrar ett regelbundet ordnande ej mindre af stadens begrafningsplats; som dessutom snart tarfvade utvidgning, än äfven af den gata, som utgör inkörsvägen från söder till staden, hvarjemte förekomme att förre boställshafvaren med döden afgått och lägenheten således blifvit ledig» Kongl.
Majit täckas förhjelpa staden Christianstad till erhållande af ifrågaställa boställsjord, antingen emot annan för Kronans militärbehof nödig, för staden umbärlig jord eller emot ersättning i penningar; och är af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Christianstads län, med öfverlemnande af denna framställning, i underdånighet anfördt att, då, vid behandlingen af frågan om jordbytet i allmänhet emellan Kronan å ena och staden Christianstad å andra sidan, nämnda boställstomt icke lärer varit afsedd att till staden afträdas, hvaremot till ingående i bytet föreslagits den invid samma tomt belägna trädgård, alltså antagas kunde, det tomten blifvit Kongl. M.aj:ts Nådiga Proposition N:o 12.
19 ansedd för det närvarande icke vara för Kronan umbärlig, hvadan Kongl. Majits Befallningshafvande inskränkte sitt yttrande endast till vitsordande, dels af det uppgifna förhållandet att, så länge ifrågavarande tomt icke af staden finge disponeras, hinder förefunues för regelmässigt ordnande och utvidgning af stadens begrafningsplats, dels ock att, om den å tomten befintliga byggnad undanrödjes, jemväl södra inkörsvägen till staden kunde blifva mera regelbunden.
Majit inhemtat utlåtanden af Chefen för Ingeniörkorpsen och Kongl. Majita och Rikets Krigs-kollegium, hvilka embetsmvudigheter sammanstämmande, och enär ifrågavarande tomt befunnes vara den enda jordrymd, som kan användas till en högst behöflig utvidgning af stadens kyrkogård, underdånigst tillstyrkt att den underdåniga ansökningen måtte i nåder bifallas, likväl under vilkor att staden tillförbindes icke allenast till Kronan afstå ett, denna tomt till storleken motsvarande, jordstycke med tjenlig mark för gårdsplats och trädgård, i likhet med dem, som å tomten nu finnas, utan äfven till samma jordstycke förflytta och ånyo uppsätta de tvänne smärre byggnader, som för närvarande stå å tomten och hvilka af ålder varit afsedda till begagnande af den i staden förlagda Ingeniör-underofficern och en för fortifikations-arbeten anställd murare, — eller, om hinder härför skulle möta, å den till vederlag afstådda platsen uppföra en annan byggnad, innehållande lika antal rum samt lägenheter af enahanda storlek och beskaffenhet med de nu befintliga; dervid tillika föreslagits, att de rnaterialier, som erhållas vid ritningen af de på tomten varande begge gamla byggnaderna, finge af staden disponeras, emot det att skälig hushyre-ersättning lemnades åt så väl underofficern, sorn muraren under den tid antingen de gamla byggnaderna flyttas eller den nya byggnaden uppföres.
Med afseende å det sålunda anmälda behofvet för staden Christianstad af den ifrågavarande, Kronan tillhöriga tomtplatsen derstädes, har Kongl. Maj:t härigenom velat begära Rikets Ständers medgifvande, att denna plats må, emot de af Chefen för Ingeniör-korpsen samt Krigs-kollegium föreslagna. vilkor, till nämnda stad öfverlåtas.
De till detta mål hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning frågan varder öfverlemnad; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
A fl K.
Reuterskiöld. 20 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 12.
Utdrag af Protokollet öfver Landt försvars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 24 Oktober 1862.
Chefen för Landtförsvarsdepartementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justei ing följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag: till Kongl. Majts nådiga Propositioner till Rikets Ständer: ll:o.
Angående gjord underdånig ansökning om öfverlåtelse till staden Christianstad af en Kronan tillhörig tomtplats derstädes, — Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta Protokoll bilagda, samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, — — — nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo A. Ekman. STOCKHOLM.
Tryckt hos N. Marcus, 1ÖG2.
Proposition JW 13. 1 N:o 13.
Ank. till Eip.-Utsk. d. 10 Nov. 1862, kl. 10 f. m.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Sländer, angående jordafsöndring frän Kapitensbostället Bredaryd Norregård, för utvidgning af Bredaryds församlings kyrkogård; gifven Stockholms Slolt den 24 Oktober 1862.