Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet oell Adeln. S. D. Ånyo föredrogs och återremitterades £ lats- Uiskottets den ■sistlidne September på bordet lagde Utlåtande, i frågan oba beviljandet af ett creditiv för bestridande af kostnader, sorn genom farsoten Cholera föranledas. / S. D. Återremitterade Ridderskapet oell Adeln Lag-Utskottets den 25 sistlidne September på bordet lagde Betänkande, N:o 121, öfver väckta motioner, om meddelande af vissa föreskrifter rörande Lagfart. S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Lag-Vt skottets den s5 sist litine September på bordet lagde Betänkande, JN:o 120, öfver Herr S. I.
Vijkmans motion, rörande ändring af 16 Gap. i5 §•
Jorda-Balken, i hvad angår bytesaftal om hus och tomt i stad.
S. D. Till B ane o-Utskott et remitterades en motion af Grefve Frölich) David, angående grunden för emottagande i Banken, vare sig i liqvid eller vexel, af guld eller silfvermynt, som, sedan det från Banken utlemnats fullvigtigt, af hvarjehanda orsak eller vållande befiunes vara undervigtigt.
Remitterades till B ane o-Ut skott et ett anförande af Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Carl Axel, i anledning af Banco Utskottets till Utskottet återremitterade Utlåtande N:o 38.
S. D. Afslog Ridderskapet och Adeln Lag-Utskottets den a5 sisllid ne September på bordet lagde Betänkande, N:o 122, öfver väckta motio ner, angående förändring i vissa delar af nuvarande'
Lagstadganden om giftorätt och arfsrätt m. m. S. D. Återremitterade Ridderskapet och Adeln Lag-Utskottets den sistlidne September på bordet lagde Betänkanden: N:o 123, ofver väckta motioner, om utsträckande af testamentsfriheten och af rättigheten att genom gåfva upplåta fast egendom, samt örn ändring i hvad nu stadgadt är, dels rörande grunden för bestämmande a£ vederlag för afhänd arfvejord, dels ock angående bördsrätt och lösningsrätt i stad m. m.; M:o 126, öfver Riksdagsfullmägtigen Johan Ericssons från Stora Bi/i. till R.
Prof, 1834. 9 Sami. i 6:te Häftet. 2 trot.
Utdr, d. a Oct. 1834- Kopparbergs
Län motion, om förtydligande af elle? tillägg till 2 §. 16 Cap. Ärfda-Balken.
Frän Högvördige Preste-Ståndet.
S. D. Föredrogs ånyo oell återremitterades Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 266, i frågan om beviljande af ett creditir för bestridande af kostnader, sora genom farsoten Cholera föranledas. S. D.
Föredrogs ånyo och återremitterades Lag-Utskottets Betänkande Wto 122, Öfver väckta motioner, angående förändring i vissa delar af nu varande Lagstadgande» om giftorätt oelx arfsrätt na. m. Från WallofL Borgare-Standet.
Sv Dt Föredrogos ånyo följande Lag-Utskottets Butänkanden: N:o 121, öfver väckta motioner, em meddelande af vissa föreskrifter rörande Lagfart; Bifölls; N:o 122, öfver väckta motioner, angående förändring i vissa delar af S5G varande, lagstadganden om giftorätt och arfsrätt, m. m.; BiföHs; och JY:o 128, öfver väckta motioner, om utsträckande af testamentsfriheten och af rättighet att genom gåfva upplåta fast egendom, samt om ändring i hvad nu stadgadt är, dels rörande grunden för bestämmande af vederlag föT afhänd arfvejord, dels ock angående bördsrätt och lös# ningsrätt i siad, m. m.; Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskotfets Utlåtande.
N:o 266, i frågan om beviljande af ett creditir för bestridandet af kostnader, sorn genom farsoten Cholera föranledas; hvilket Utlåtande återremitterades.
Föredrogos Stats-Utskottets Memorial, N:o 277* med förslag till sammanjemkning af Bikets Ständers skiljaktiga beslut, i frågan om ränta å Upsala Academies skuld till Riksgälds-Contoret, under det beviljade anståndet med årliga capital-afbetalningarne; Den till Borgare-Ståndet ställda inbjudning antogs icke, och voterings-propositionen gillades; W:o 280, med förslag till sammanjemkning och voteringsproposition, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om. afskrifning af en i Fröt, Vidr. d. 2 Get. 18-34, salpeter-fondens räkenskaper balancerad summa, utgifven såsom Un tili Carl Gustafs stads Gevärs-Factori; Inbjudningen lill Borgare-Ståndet antogs icke och voleringspropositiolien godkändes; och n:o a8r, med förslag till samraanjemkning och voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut i fråga om Djeknepennirigarnes utgörande; Voteringspropositionerne godkändes.
Från Hedervärda Bonde-Staxdet.
S. D. Föredrogos ånyo Banco Utskottets på bordet hvilande följand* Betänkanden:
K:o 4{» i anledning af Herr Professoren Agardhs motion, om rättighet för Banco-Styrelsen att utställa och försälja vexlar till curs, då silfverexport är för den enskilde förmonlig, samt att uppköpa vexlar, då cursen håller sig vid eller under 128 sk; Bifölls; jy:o 45> i anledning af Herr Professor Agardhs motion, om cn lämplig tull för exporteradt silfver; Bifölls; M;o i anledning af Herr Doctor Petterssons motion, om nedläggande af all ersättningstalan emot enskilde personer för de medel, hvilha från Malmö Låne-Contor utgifvits, men för hvilka Contoret, till följd af förre Kamereraren Lindstedts bedrägliga förhållande, blifvit i saknad af godlgörelse; Blef af Ståndet bifallet; och IV:© 47. i anledning af framställde anmärkningar vid Utskottets, ander N:o 27, afgifne Betänkanden, angående vackt motion om utsättande, i de från Banken utgående qvittencer öfver räntebetalningar, af det primitiva lånets återstående capitalbelopp; Lades till handlingarne.
S. D. Vid förnyad föredragning, Indes lill handlingarne Förstärkta Banco-Utskottets Memorial, b:o 4'8, med anmälan om utgången af den omröstning, sorn inom Förstärkta Banco-Ftskotlet blifvit anställd öfver åtskilliga frågor, rörande hulvudgtunderne för Bankens rörelse och förvaltning. S, D.
Remitterades lill Banco-Ut skottet en, af Anders Danielsson från Elfsborgs Län Yäckt motion, angående underdånig anhållan hos S Trot.
TJtdr. d. 6 0'ct. r§34.
Majjt, om myntverkets ställande under Bergs-Collegii öfverstyrelse m. m. S. D.
Föredrogos Consiitutioris- Utskottets följande Memorial: N:o Sy, med förslag till 'ändring af 23 §.
Regerings-Formen; Antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; N:o 3g, med föreslaget tillägg vid 28 §.
Regerings-Formen, i afseende på ulländnings naturalisation; Elef oek antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; och N:o 4o, med förslag, som åsyfta Tryekfriliets-Förordningens återbringande, i vissa delar, lill dess ursprungliga skick; Återremitterades, på grund af anmärkningar, hvilka förklarades utgöra Ståndets gemensamma tanka.
Vid förnyad föredragning, lades till handlingarna Förstärkta Stats Utskottets följande Memorial; N:o 262, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, rörande mantalspenningarnes beräkning; Pt:o 263, angående anställd omröstning, öfver åtskilliga till Slatsregleringen hörande frågor; och JNT:o 204, angående provisoriska utbytet af den för General-Assistanee-Contoret begagnade egendom, emot den Stockholms stad tillhöriga £* d. så kallade Hessensteinska egendomen..
Den 6 Oct. i834,< Från Hö glo fl. Riddeiiskapet och Adeilw. S. D.
Remitterades lill Bancö-Utskottety en denna dag afgifren mo« tion af Herr V, Troil} Emil, angående uppgörande af en specificerad uPP8ift ^ publika papper, hvilka böra såsom belåningsbara uti det nya Banco-Reglemenlet uppräknas, tillika med ett i anledning deraf afgifr vet yttrande. S. D. Då nu ånyo föredrogs Stats-Utskottets den 3 dennes e. m. på bordet lagda Utlåtande, N:ö u56, i anledning af erhållen återremiss å i5:de punkten i Memorialet, N:o 25ö, angående Riks-Ståndens olika beslut i fråga om anslaget till Arnae'ens materiel, blef det af Utskottet Iram - Fröt.
TJidr. d. 6 Och, 1834.
S ställ cl »• förändrade förslag tili voteringsproposition af Ridderskapet ock Adeln god kändt. S. f).
Vid förnyad föredragning af Ståts-Utskottets den 2 dennes* e, m. på kördel lagde Memorial:
IUo 277, med förslag Lill sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga keslut i frågan örn räntan å Upsala Åcademies skuld till Riksgäldskontoret, under det beviljade anståndet med årliga Capitalafketalningarnej samt N:o 280, med förslag till sammanjemkning oell voterings-proposition ji anledning af Riks-Stånclens olika beslut, i fråga om afskrifning af en r salpelerfondens räkenskaper balancqrad summa, ulgifven såsom lån tili Carl Guslaf stads Gevärsfactori; Godkände Ridderskapet och Adeln de uti nämnde 2:ne Memorial föreslagne voleringspropositioner.
Ånyo föredrogs Stats-Utskottets den 2 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, Nio, 281, med förslag lill sammanjemkning och voteringsproposition, i anledning af Riks-Slåndens olika beslut, i fråga onr
Djeknepenningarnes utgörande, och beslöt Ridderskapet och Adelil att,, med afslag å den till Ståndet ställde inbjudning, godkänna den föreslagnavoteringspropositionen.
Från Högvördiga Preste-StUdet.
Vid förnyad föredragning gillades voteringsproposilionerne t följande Stats-Utskottets Memorial:
N;o 2*77, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i frågan om räntan å Upsaia Äcademies skuld till RiksgäldsContoret, under det beviljade anståndet med årliga Cåpital-afbetnlningarne; N:o 280, med förslag till sammanjemkning och voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om afskrifning af en uti salpeterfondens räkenskaper balancerad summa, utgifven såsom lån till Carl Gustafs stads Gevärsfactori; N.*o 281, med förslag till sammanjemkning och voteringsproposition, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i frågan om Djeknepenningar-- nes utgörande^, Pr oi.
Vt dr. d. 6 Get. i834« iy:o 256, i 'anledning af erhållen återremiss å i5 punkten i Memorialet ,N;o 25o, angående Riks-Ståndens olika beslut i fråga om anslaget till Armeens Materiel. S. D, Föredrogos och lades till handlingarne: Banco-V t skotteis Memorial, N:o 53, i anledning af erhållna återremisser å Utskottets under N:ris 3/(, 35 och 36 afgilne Betänkanden; Stats-Utskottets Memorial, |S’:o z67, i anledning af ei hållen ålerremiss på State-Utnkuttets Utlåtande N:o i6r; ]N:o 268, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Utskoftets Utlåtande JS:o jrr); N:o 269, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Vtskottets XJU låtande N:o 227; jy:o 270, i anledning af erhållen återremiss på S tafs-Utskottets Ut* låtande N:o 248. S. D. Föredrogs å nyo Contitutions-Utskottets Memorial jf:-o 34, ined förslag till grundlagsändringar, åsyftande en ändamålsenligare organisation af Stals-Rådet, hvarvid Ståndet gillade den föreslagna förändringen af Regerings-Formens 5 §, såsom hvilande till Grunlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, och återremitterade följande j§§. med nedanstående anmärkningar, hvilka förklarades för.
Ståndets gemensamma tankar: Regcrings-Formen : §. 6.
Ståndet ansåg 1:0
Departernentenas serskilda functioner böra uttryckas blott genom deras korta benämning, sålunda: Justilias Stats-Ministern#
Chef för Justkiae-Departementet; Stats-Minister för Utrikes Ärendena, Chef för Utrikes Departementet; E11 Chef och Föredragande Stats-Råd för Cameral-Departemeutet; E11 för Handels- och Finance-Departementet; , En för Ecclesiaslik-Departementel; En för Landtförsvarets Departement; och E11 för Sjöförsvarets Departement:
Hvilka bägge senare vare Konungens Rådgifvare i Commando-mål, hvardera för sitt Departement; 2:0 att vid slutet af § följande tillägg göres.- ”De ärenden, sorn till hvarje
Departement höra, bestämmas genom serskilda, af Konungen utfärdade, offentligen kungjorda Instrucfioner;” Fröt.
Blehr. d. 6 0'ct. 1834» 7 3:o att Xustitioe-.Slats-Ministern icke skall vara Ledamot af Konungens Högsta Domstol; 4:o att ingen Departements-Clief, under namn af Hof-Cancel]er eller med de Ilof-Cancelleren nu tillhörande attiibutioner, skall finnas; 5:o att under det förbehåll, att antalet af Stats-Rådels Ledamöter ej må öfverstiga 12, 5 Stats-Råd utan Departement skola finnas och minst 3 af dessa hafva förvaltat Civil beställning. §, 15; Ståndet ansåg denna § böra hänvisas lill 6 §; och med densamma ställas i närmare öfverensstämmelse. §. 24; Ståndet ogillade benämningen af Jus/itix-Departements-Expedition} och ansåg Justitiae-Revisionen böra, under någon tjenlig benämning, underordnas Konungens Högsta Domstol. §. 26; Ståndet ansåg Justitice-Cancelleren icke böra deltaga i StatsRådets öfverläggningar; äfvensom att början af denna § borde sålunda förtydligas: "dd de ifrån Högsta Domstolen kommande Justitia-A renden m. m. ^ 35; Ståndet ansåg att, i stället för Siats-Ministern för TItrikes krendena. borde bär sältas: Stats-Mihistrarne. §. 38; Ståndet ansåg ordet:
Fattade beslut, i sista punkten böra ut-1 bylas mot utfärdade beslut} äfvensom att liela denna punkt borde uppflyttas näst efter den loista i samma §: alla ifrån Konungen—förda Prolocoll? hvaremot det följande:
Sknlle den föredragande finna m,m, lämpligast kunde utgöra ett senare mom. i §. §, 43; Ståndet ansåg en större latitud bär böra lemnäs för Konungens val, för den händelse, att Justitise-Miuistern eller de icke föredragande Stats-Råden egde laga förfall. §. gg; Ståndet ansåg Justitia Departements Expedition här böra rättas i öfverensstämmelse med § 24; och samma anmärkning gjordes äfven vid Tryckfrihels-Förordningen § 2, morn. 4* De öfriga §§ lemnades utan anmärkning.
S. D. Föredrogos ånyo Banco-Vtskottens Betänkanden, Utlåtanden och Memorial: N:o 44, i anledning af motion, om rättighet för Baneo-Styreisen, att 8 Fröt.
Ut Jr. d. 6 Oet.
18 34* utslå ila och försälja vexlar till curs, då Silfverexport är för den enskilde föi ■monlig, samt att uppköpa vexlar, då cursen håller sig vid eller under ; 28 skillingar; Bifölls; N:o 4i anledning af motion, om en lämplig tull för exporteradt silfver; Bifölls; N:o 46, i anledning af motion, om nedläggande af ali ersättningstalan emot enskilde personer för de medel, hvilka från Malmö Låne-Contor utgifvits, men för hvilka Coniord, till följd af förre K arn evera ren Lindstedts bedrägliga förhållande, blifvit i saknad af godtgörelse; Bifölls; Klo 47, i anledning .af framställde anmärkningar vid Utskoltets, under N:o 2 7, afgifne Betänkande, angående väckt motion om utsättande, i de från Banken utgående qvittencer öfver ränteinbetalningen, af det priinitiva lånets återstående eapitalhelopp; och Pf:o 48, med anmälan om utgången af den omröstning, som inoro Förstärkta Banco-Utskottet blifvit anställd öfver åtskilliga frågor, rörande hufvudgrnnderne för Bankens rörelse och förvaltning; Utlåtandet N:o 47 0CB Memorialet N:o 48 lades till handlingarne.
S. D. Föredrogs å nyo Stats Utskottets Utlåtande, N:o 256, i anledning af erhållen återremiss å i5:de punkten i Memorialet, N:o 25o, angående Riks-Ståndens olika beslut i frågan om anslaget tili Armeens Materiel; Den i Utlåtandet, N:o 256, föreslagna Voterings-proposilion godkändes.
Föredrogos å nyo Allmänna Besvärs- ochOeconomie-Vt kottets Memorial, Belänkanden och Utlåtande: fpo 121, med begäran om bestämdt Utlåtande af Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet i fråga om Utskottets skyldighet att upptaga väckta motioner om Riksdagens prorogerande; Lädes till handlingarne; N:o 122, i anledning af väckt fråga om föreläsningar och examina i Rikets Grundlagar vid Universiteten; Bifölls; N:o 123, i anledning af väckta motioner, dels om skyldighet fördem, sorn undergå Prest-examen, att ådagalägga kunskap uti Vexel-undervisnings-methoden, dels angående rättighet för Lärare uti Vexel-undervi*- jtiugs-Skolor att prestvigas; Bifölls; JNT:o 124» i anledning af vackt motion,'att allmogen icke, utan medgifvande - Trot.
Viclr. d, 6 Ocl. i 83\, 3 gifvande, matie besväras med underhållet af sådane vägar, som blifvit på Statens bekostnad anlagde; Bifölls. jN:o 135, i anledning af vackt fråga, om utsättande af prremier för eke-plantering å berustade Säterier och Ki onoskatte-hemman; Bifölls. och N:o 126, i anledning af väckta motioner, om bränvins-bränningens inställande; Bifölls. S. D. Vid ånyo skedd föredragning, sorn rande månad och slutades denne dag, af ConstitutionslJtskottets Memorial, N:ö 34> med förslag till Grundlags-ändringar, åsyftande en ändamålsenligare organisation af Stats-Rådet, stannade Ståndet i följande beslut: Regering s-Formen, 5 Såsom Ståndets gemensamma tanke, förklarades den anmärkning, att, i den föreslagna redactionen af denna §, bör uteslutas ordet rätt. 6 §.
Constitutions-Utskottets förslag, att, af Stals-Rådets Ledamöter, skola 8 vara Cheler, hvar lör sitt Departement, momenten, som bestämma, ibland desse Chefer, en för Arnmens och en för Flottans Departement, sådane Con^titutions-Vtskattet till ordalydelsen samma moment föreslagit, samt tillstyrkandet, att bland de 4 Stats-Råden, utan Departement, böra minst 2 hafva förvaltat
Ci vil-beställning, antogos lill grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; hvaremot, såsom Ståndets gemensamma tankar, förklarades de anmärkningar, som innefattas uti följande redaction af 6 §:s delar, begynnande näst efter orden: hvar för sitt Departement, nemligen: ”En för Justitise-Departementet, en för Utrikes Departementet, en för Inrikes Civil-Departementet, en för Finance-Departementet, en för Handels- och Industri-Departementet, en för EcclesiastikDepartementet.
” Momentet, angående llof-Cancelleren, ansågs böra .utgå, men deremot fann Ståndet böra, dels efter uppräknandet af de 8 Departements-Cheferne, göras följande tillägg: ”Och må Konungen emellan dessa Departements-Chefer, som honom tjenligasfc synes, låta indela alla RegeBih.
Ull R, S.
Trot. iS34 9 Sami. 2, Gite Häftet, 10 Fröt.. Utdr. d. 6 Oct. 1834- rings-ärenden, Ii varom- dock Kongl.
Stadga bör upprättas ocb allmänneligen kungöras,” dels uttryckas, att samtlige Departements-Cheferne komma alt,’ lika med de icke Föredragande Ledamöterne af. Stats-Rudet, benämnas;; Stals-Råd. . 7 §•
Godkändes till Grundiags-cnlig behandling vid nästa Riksdag; 8 §.
Såsom Ståndets gemensamma tanka förklarades den anmärkning, att,, i stället för orden: derest icke minst 3 eif Ståls-Råden}. utom veder—, hörande Föredragande} tillstädes äroy bör redactionen blifva så lydande: ”deiest icke minst 5 af Siats-Råden tillstädes äro.” 9 § '•
Såsom Ståndets gemensamma tanka förklarades, att följande period må utur förslaget utgå, nemligen:
Den sorn ej serskild mening till Protocollet anfört, vare för beslutet ansvarig} såsom hade han styrkt Konungen att det beslut fatta, xo §.
Såsom Ståndets gemensamma tanka förklarades följande 'redaction al denna §.
”Innan ärendena inför Konungen i Stats-Rådet föredragas, skola de, efter nödige upplysningars inhemtande, behandlas uti Stats-RAds-Beredning, der ordet fores af den bland Stats-Råden, som Konungen dertill nämner, och hvilken eger, att, så ofta ärendenas gång det fordrar, StatsRådet sammankalla.” ii och r3 §§.
Antogos till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. i5 §•
Såsom Ståndets gemensamma tanka förklarades en så lydande redaction: ”Commandomål, hvarmed förstås sådane, som Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmagten till lands och sjös, omedelbarligen besörjer, må Konungen, då lian Sjelf förer Riks-styrelsen, afgöra i närvaro af den ibland Krigs-I)epartementets Chefer,, till livars Departe - Trot. XJtdrv cL 6 Oct. 1S34 ;n ment ärendet hörer.
Uppehåller sig Konungen å annan ort, än der Konungen har sitt säte, eller går Han i fält, vare den Konungens Rådgifvare i dessa mål, som Konungen genom Departements-Chef dertill förordnar.
Honom åligge etc.,” enligt gamla redactionen. 24 §•
Ansågs höra rättas i följd af anmärkningen vid''G §., hvarom (ConstitUtions-Vtskoftet anmodades besörja. 26 ’§.
Såsom Ståndets gemensamma tanka förklarades, alt denna §, bör utgå» ss ;§•
Antogs lill Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. 34 §•
Ståndets gemensamma tanka förklarades en så lydande redaction af denna §:s första period: ”Stats-Rådén innehafva Rikets högsta värdighet, och Justitias-Råden, lika med General-Lieutenants.” 35 §.
Ståndets gemensamma tanka förklarades följande redaction af denna §: ”Stats-Råden, Presidenter och Chefer för Collegier, eller, i dessas ställe, inrättade Verk, .
Justitiae-Cancellerer eller Chefen för Högsta Åklagare-Makten, Cheferne för Tullstyrelsen och Post-Verket, Öfver-Ståtliållaren, Under-Ståthållaren och Polilias-Mästaren i Hufvudstaden, Landshöfdingar — dertill skäl äga.” 38 och 4a §§, 2 morn.
Antogos till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
.43 och gg §§.
Constitutions-XJ t skottet anmodades att omredigera dessa §§., så att de öfverensstämma med Ståndets vid 6 §. fattade beslut. 106 §.
Såsom Ståndets gemensamma tanka förklarades, att orden i denna it Trot.
Vt dr. d, 6 Oct. 1834* ! §. åge ConstitutionsAJtskottet att ställa etc.
Löta utbytas emot dessa: skall Constitutions-Utskottet ställa etc. 107 §.
Reg,erings-Formen saint 2g §. 2 morn. 2 och 3 punkterna och 4i §.
Riksdags-Ordningen Antogos tili Grundlagsenlig behandling vid nasta Riksdag.
Tryck frihets-Förordningen 2 §. 4 momentet; Constitutions-XJt kottet anmodades att omredigera detta moment, i Öfverensstämmelse med Ståndets ofvan fattade beslut; äfven sorn en dylik anmodan beslöts, i afseende på öfrige bär icke nämnde Grundlags-paragräpher, hvilkas omredigering • af Ståndets beslut vid 5, 6, g och 10 §§.
Regerings Formen hlifver en följd.
Slutligen blefvo de, enligt hvad ofvan omförmäles, såsom Ståndets gemensamma tankar, förklarade anmärkningar, jemlikt 56 §.
RegeringsFonnen, till Constitution -Ld kottet hänvisade.
S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Constitutions-Vtskottets Memoria], N:o 36, med Betänkande och förslag, angående Landtdagar, återremitterades Memorialet till Constitutions Utskottet, med den, såsom Ståndets gemensamma tanka, förklarade anmärkning, att nämnde Betänkande och förslag ogillas.
Från Hedervärda Bonde-StandeT, S. D. Till lia ndläggning företogs nu Bevi/lnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Vtskoitens på bordet bvilande Utlåtande, N:o 5, i anledning af gjorde anmärkniugar vid Utskottens Betänkande, N:o 3» angående grunderne för förändrade föreskrifter om bränvins-bränningen och hvad dermed har gemenskap.
Ståndet gillade hvad Utskotten yttrat i Betänkandet, TUo. 3, ofver Jonas Kylander från Wermlands
Län motion, om totalt förbud mot bränvins-bränningsamt i Utlåtandet, N:o 5, angående Anders Danielssons från Elfsborgs
Län motion, om underdånig anhållan hos Kongl. i\ aj:t, att Rikets Ständer måtte undfå del af de hufvudgrunder för bränvms-bränningens atofvande, sorn Kongl. Maj:t i oeconomisk väg kunde stadga, och i anledning af flere Ledamöters gjorda anmärkningar vid Utskottens behandlingssätt af målet; hvarefter, hvad Utlåtandet J$:o 5 för öfrigt innehåller, punktvis afgjordes sålunda; Prof. XJldr. d. G Oct. i83-f.
Stan Jet- ogillade Utskottens, i slutet af denna punkt, gjorda tillstyrkande, om bestämmande af elt visst faslighels-Värde för rättigheten atL få idka bran vins-bränning, i anseende dertill att en myckenhet jord-egare eljest skulle uteslutas ifrån förmonen att kunna få verkställa bränning; och ansåg Ståndet denna punkt, utan förändring eller tillägg, böra blifva till lydelsen alldeles lika med 2 §, i nu gällande Bränvinsbi ännings-Författningen den 25 Junii i83o.
Andra} Tredje och Fjerde Punkterne biföllos; Femte Punkten:
Antogs i sin helhet, med den enda förändring, att sisla meningen i första momentet, sorn begynnes med ordet: "hörande' blifver så lydande: ”hörande för öfrigt, vid utöfningen af slädernes bränvinsbränningsrällighet, iakttagas, att, likasom förut varit stadgadt, de Bränn erier, som hädanefter ariläggas, varda utom- stadens staket på lämpligt afstånd ifrån andra byggnader uppförde;” Sjette punkten:
Gillades, med ändring till en fjerdedel ifrån en femtedel af jordens taxeringsvärde; Sjunde punkten:
Denna punkten kommer att blifva af följande förkortade lydelse: ”atL den pannerymd, sorn får nylljas, må bestämmas efter innevarande års taxeringsvärde å jord, i enlighet med den i 3 §. af i83o är» Förordning 0111 biänvinsbränningen intagne tariff.” Hvad Utskotten tillstyrkt i öfriga delar af denna punkt ansågs förfalla; Åttonde punkten:
Antogs, med utbyte endast af orden: ”Utskotten komma," ernest 01» den: "Ståndet kammer-"
Nionde punktens Bifölls; Fröt.
TJtdr. d, 6 Oct, 1834.
Tionde punkten?
Yttrandet, om upphörande af skillingsafgiften för hvarje kanna bränwin oell utaf afgiften efter fastighetsvärdet, godkändes.
I afseende åter på beloppet af hädanefter utgående bränvins-brännings-heskaltningen, så stannade