Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På enahanda sätt förhälies med stämpling af i Stockholm utkommande periodiska skrifter och broschyrer, för hvilka, i den ordning § 3 bestämmer, portofrihet blifvit särskildt sökt och beviljad.
När tidningar eller periodiska skrifter och broschyrer, för hvilka åstundas portolrihet, utgifvas i länsresidens-städer, utom Slockholm, inlemnas papperet till Lands-konloret, under hvars inseende och ansvar stämplingen verkställes; och äger Lands-kontoret att, såsom ersättning för besvär, tryck bällar, färg och arbetslön till stämplare, af influtna medel godtgöra sig
Vin öre för hvarje åsatt stämpel.
I andra städer besörjes stämplingen, emot enahanda godtgörelse, af Magistraten, och å landet af den, som Konungens Befallningshafvande dertill förordnar; dock bör all - Förslag till Författning, äng.
Tidnings-stämplings-afgiften.
3o tid stämpel-afgiften i Landtränteriet nedsättas och qvitteradt reversal derå till vederbörande allernnas, innan stämplingen får företagas.
Begär Boktryckare eller Tidnings-utgifvare, att en redan tryckt tidning må med stämpel förses, sker sådant i ofvanskrifne ordning. 6:0
Inflytande medel för tidningars, andra periodiska skrifters och broschyrers stämpling aflemnas till Rikets Ständers Riksgälds—kontor, dit redogörelsen i behörig ordning insändes. 7:o Underlåter utgifvare af tidningar eller af sådane periodiska skrifter och broschyrer, som på ofvannämnde sätt få åtnjuta portofrihet, eller Boktryckare hvad om stämplingen stadgadt är, ersätte Kongl. Maj:t och Kronan den härigenom uppkomna förlust och bote dessutom Tjugofem procent af den undansnillade stämpelafgiften, dock ej under Sjutiofem Riksdaler.
Kan ej skiljas, hvilken dertill vållande varit, dele då ansvaret. 8:0 Bokhandlare eller annan enskild utdelare af tidning, broschyr eller periodisk skrift, som, enligt denna författning, bordt vara stämplad, men likväl blifvit undandragen denna beskattning, vare förfallen, hvarje gång han om en sådan förbrytelse öfverbevises, till böter, svarande emot Tjugofem procent af den undansnillade stämpel-afgiften, dock ej under 20 R:dr.
Varder Postförvaltare förvunnen till dylik öfverträdelse af författningen, bote dubbelt.
Utom dessa böter, åligge det tillika förbrytaren, eller, om de äro flera, dem gemensamt, att, en för alla och alla för en, ersätta Kongl.
Majit och Kronan det undansnillade afgifts-beloppet. 9:o Underslef, förfalskning och annan förbrytelse i afseende på stämpling af tidningar åtalas vid laga domstol och straffas efter allmän lag. 10:o Fiskaler och andra Krono-åklagare skola vaka öfver denna författnings efterlefnad, och öfverträdelser deraf i laga ordning åtala, dervid de ega att njuta Kongl. Maj:ts nådiga hägn och beskydd till godo samt skyndsam och kraftig handräckning hos domare och öfrige embetsmän.
Finnas desse betjente härutinnan icke fullgöra sina pligter, läte Justitie-Kanslersembetet med dem efter lag och omständigheter förfara. ll:o Den, som åtalar underslef emot eller öfverträdelse af denna författning erhåller hälften af det ådömda botes-beloppet; hvarförutom honom alltid tillkommer hälften af den undansnillade eller för ringa erlagda stämpel-afgiften.
Denna författning skall lända till efterrättelse från nästkommande års början till slutet af det år, under hvars lopp ny Tidnings-stämplings-beviilning varder af Rikets Ständer fastställd.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN. 1860. Bevillnings-Ulskoltcls Betänkande M 23.
Auk. till Exp.-Ulsk. den 11 April 1860, kl. 11 t. m.
Då, till följd af föreskrifterne i 70 § Regerings-Formen och 31 § Riksdagsordningen, det, bland annat, åligger Bevillnings-Ulskoltet att afgifva förslag i fråga om grunderna och sättet för tullbevillnmgens utgörande, får Utskottet, efter numera afslutad behandling af detta ärende, för Rikets Ständer anmäla hvad Utskottet ansett sig böra i berörde afseenden tillstyrka; dervid Utskottet jemväl har att redogöra för de framställningar i detta ämne, hvilka i grundlagsenlig ordning blifvit till Utskottet öfverlemnade, nemligen dels Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse af den 17 November sisth år (n:o 54), med förslag till redaktionsförändringar och tillägg i nu gällande tulltaxa, dels ock åtskilliga inom Riks-Stånden väckta motioner och afgifna yttranden.
Jemte erinran, hurusom de tullbestämmelser, hvilka, med ledning af en genomförd utredning af detta ämne, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kongl.
Majlis förslag, af Rikets sednast församlade Ständer antogos och derefter, med ringa afvikelse i nu gällande tulltaxa den -18 December 1857, af Kongl. Mapts fastställdes, blott under de sislförflutna 2:ne åren varit tillämpade och således ännu icke hunnit att, till Svenska handelns och näringsgrenarnes utveckling, åstadkomma all den verkan, som genom in- och ulförselsförbudens borttagande samt en i allmänhet friare tull-lagstiftning åsyftats, men som först under en längre tids vidhållande af dessa grundsatser kunde mera fullständigt uppnås, — har Kongl. Majit uti omlörmälde nådiga Skrifvelse tillkännagifva, att, då emellertid den erfarenhet, som vunnits under Bih. till R.
Prot. 1859 & 1860. 5 Sami. 1 Afd. 16 Haft. 1 2 Revillnings-Utskottets Betänkande JYs 23. den korta tid, nuvarande tulltaxa varit gällande, icke jäfvat riktigheten och lämpligheten af de hufvudgrunder, hvarpå densamma blifvit byggd, och då en större stadga i denna del af lagstiftningen, än som hittills egt rum, vore i många afseenden önskvärd och af behofvet påkallad, Kongl.
Maj:t ansåge anledning icke vara för handen att, i detta hänseende, vid innevarande riksdag vidtaga några väsendtliga förändringar.
Som det likväl icke undfallit Kongl. Majits uppmärksamhet, att en och annan rubrik i nämnda taxa lemnat utrymme för någon tvetydighet och, genom olika uppfattning på de trafikerandes och på vederbörande embets-myndigheters sida, sålunda kunnat för de förre medföra olägenhet, hade, med anledning häraf, Kongl.
Majit låtit anbefalla General-tullstyrelsen att till Kongl. Majit inkomma med underdånigt förslag till de förändringar eller förtydliganden i omförmälda taxa, hvilka Styrelsen, med hemtad erfarenhet under tillämpningen deraf, kunde anse berörda författning, utan att rubbas i de hufvudgrunder, hvarpå den är byggd, i vissa delar erfordra; och har Kongl. Majit, med öfverlemnande af ett, i följd häraf, utaf Styrelsen den 10 Sept. sisth år afgifvet underdånigt förslag, för öfrigt endast fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, alt, i händelse afgiften för tillverkning af bränvin inom landet, i enlighet med Kongl. Majits nådiga Proposition den 27 sisth Oktober blefve förhöjd från 60 till 75 öre för hvarje tillverkad kanna, en häremot svarande tillökning jemväl af införselstullen för utländskt Bränvin och sprit syntes böra ega rum.
Under den diskussion, som hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 23 sisth November föregick remissen af denna nådiga Skrifvelse, hafva, beträffande den deri uttryckta grundsats, att nu gällande tullbestämmelser borde utan väsendtliga förändringar bibehållas, motsatta åsigter blifvit af en del ledamöter uttalade, dervid hufvudsakligen Friherre Sprengtporten, J.
Wi, yttrat sig emot vidhållandet i allmänhet, af nuvarande fria handels- och tullsystem, samt isynnerhet ansett spanmål äfvensom andra landtmanna-produkter och lifsförnödenheter böra med införselstull beläggas, hvaremot han förmenat, att, såsom en motvigt mot den vidt utsträckta importfriheten, ifall denna skulle komma att fortfara, äfven borde medgifvas fri export för alla han delsprodukter, särdeles för tackjern, malm och trävaror. — 1 motsats härtill hafva deremot andre talare inom Ståndet yttrat sig i öfverensstämmelse med de af Kongl.
Majit uttryckta åsigter.
Hufvudsakligen i enahanda syftning som Friherre Sprengtporten och de talare, hvilka med honom sig förenat, hafva äfven uti afgifna motioner, dels hos Ridderskapet och Adeln och dels inom Preste- och Bondestånden, särskildta förslag blifvit framställda, afseende en allmännare återgång från det friare tullsystemet.
Sålunda har mom förstnämnda Riks-Stånd Herr Tham, S. M, uti afgifven motion föreslagit, att alla enligt nu gällande taxa vid införsel tullfria artiklar, med undantag endast af Flyttsaker (de nu tullfria slagen), Guld (oarbeladt), Kläder (Gång-, tillhöriga sjöfarande eller resande &c.), Krukmakarearbeten (Burkar och Krus, på hvilka varor inkomma &c.), Medaljer, Mynt, Säckar (med varor fyllda) samt Sängkläder Be Di/In inys- IJlskoltets Betänkande Jll 23. tillhöriga sjöfarande &c.), målte med införseltull beläggas: varande i en motionen bilagd förteckning utförda följande tullsatser, som motionären ansett böra de särskilda ai tiklarne åsättas, nemi :
Qvan- Införselslull. titet. • Riksmynt R:dr. öre.
Agat, oarbetad ....... skålp. 1 ] Alabaster, oarbetad ......
» 1 i Alun, alla slag ....... Centn. l 1 50 Ambra ........ skålp 1 5 — Angelika . . . . . 5 % af värdet Apotlielcsvaror ....... » d:0 d:0 Aska, rå af träd eller andra vegetabilier, äfvensom pott-, vällad eller oraffinerad Centn.
I 10 » raffinerad eller kalsinerad .... skålp. 1 __ 1 Bark, alla ej specificerade slag ....
■ 5 % af värdet Bast oell bastrep ......
Centn. 1 — 15 Bastmattor ....... » 1 50 Beck och beckolja ......
» 1 — 25 Ben, oarbetadt, alla slag ..... » 1 — 25 Berberisrötter ....... . 5 % af värdet Bernsten, rå och oarbetad ..... skålp. 1 1 Bilder oöh bildhuggeriarbelen, alla slag, som utgöra Konstnärs-arbeten ..... » ] 10 Bin i kupor ....... . 5 % af värdet Blod, Kreaturs alla slag ..... )) d:o d:o Blodiglar ........ stycke 1 — 1 Blommor, naturliga ......
. 5 % af värdet Blomsterlökar ....... » d:0 d:o Bly, oarbetadt, i tackor eller rullar skålp. 1 1 Blyerts . . » 1 1 Blår, hamp och lin ..... » 1 1 B okstafs-stämplar, samt Boktryck- oell stilar, förslitna och obrukbara ......
• 5 % af värdet Bolus, hvit och röd samt Terra sigiilata . . » d:o d:o Bomull ........ skålp. d — ■1 Boraxsyradt Natron eller Tincal .... » 4 —■ \
Bouillon de pocke ......
» 1 — 10 A Bevillnings-Utskotlets Betänkande M 23.
Qvan- Införselstull. titet.
Brunsten . . • • • Cenln. 1 25 Brud, hvete ....... skälp. 1 \ » andra slag ......
Centn 1 — 50 Buskar , . ■ ■ ■ ■ • 5 % af värdet Böcker, på främmande språk tryckta etc. skölp. 1 — 5 » på Svenska språket tryckta biblar etc.
Centn. 1 — 50 » på Svenska språket i Finland tryckta och af Finnar författade .... skålp. — 10 Bönor, alla slag ....... » 1 — 1 Cautschuk, oarbetad . . . » 1 — 1 Ciment ........ tunna 1 — 25 Cobollmalm ....... skålp. 1 — 50 » metall ....... » i 2 — Coraller, äkta oarbetade ..... • 5 % af värdet
Dividvi eller Libidvi (Garfskidor) ....
Centn 1 — 50 Dref . ......
» 1 — 30 Drefmat . » I — 10 Dun, alla slag ....... skålp. 1 — 15 Emalj, i massa ....... » 1 — 10 Enbär ........ tunna 1 — 50 Fartyg och bålar, utländska med tillbehör • 5 % af värdet Fisk, färsk ....... Centn. 4 — 50 Fiskskinn, oberedda eller beredda skålp. 1 — 2 Fjäder, ospritad ...... )) 1 — 4 Fjäll, hvalfisk, eller ossa Sepiae ....
• 5 % af värdet Flintsten ........ » d:0 d:o Flinlor, huggna, utom Agat. .... skålp. 1 — 1 Fläsk ........ » 1 — 1 Fnöske, bered t ....... » — 5 Foglar, lefvande ....... . 5 % af värdet Frö, andra slag än Kanarie- .... skålp. 1 — 1 Färger och färgningsämnen, andra slag, ej specificerade » 1 — 5 Färgmossa, alla slag ......
» 1 — 3 Färgträd, alla slag .
Centn, 1 — 5 Gallmeja ........ » — 50 Galläpplen ........ skålp. \ — 3 Bevillnings-Utskoltets Betänkande M 23.
5 Qvan- InförselstulJ. titet.
Gips ......... Centn. 1 50 Gipssten ........ » i 10 Glas, Kemiska ....... skålp. — 10 » Patent- och Glas-lakpannor ....
» 10 Glasgalla ........ • 5 % af värdet Glasskärf eller hrasglas ..... Centn. 1 .— 10 Glober ........ skålp. 1 — 10 Granatäppleskal ....... » 1 — 7 Griffinr af sten ....... » — 1 Gräs, ej specificeradt ......
• 5 % af värdet Gräsmattor och gräsresa ..... skålp. — 1 Guano ........ ■ 5 % af värdet Guttapercha, oarbetad eller i skifvor utvalsad . skålp 1 — 1 Halm ........
• 5 % af värdet Hampa, ohäcklad och häcklad ....
Centn.
1 — 25 liom, oarbetadt eller raspadt ....
» 1 — 50 » arbetadt, platter ..... skålp. 1 — 3 Hudar och skinn, oberedda vålsallade och andra slag Centn. 1 1 — Humle ........
» 1 50 Hummer ........ skålp.
— 1 Hvalraf eller spermaceti ..... » ! — 2 Hår, andra slag, ej specificerade ... » j — i Hö • 5 % af värdet Inventarier, Skepps-, brukade å förolyckade eller sjöska- dade utländska fartyg ..... » d:o d:o Ister, svin- elier gås- ...... skålp. 1 — 2 Jern, gjutet, tack- och barlast- etc.
Centn 1 — 25 » smidt eller valsadt, stång-, platt-, band-, jernvägs- skenor etc.
» 1 — 50 » » » plåtar, förtennte och oförtennte » 1 1 — Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt » I — 15 Jord, poler ....... • 5 % af värdet Juveler, oinfattade och infattade .... » d:o d:o Jäst, komprimerad ...... skålp. 1 — 1 Kalk, osläckt och släckt ..... Centn. — 5 Kalksten ........
» 1 — 1 f) Bevillnings-Utskottds Betänkande M 23.
Kardborrar eller Stråkardor ....
• 5 % af värdet Kartor ........ skålp. 1 — 18 Kli, alla slag ....... Cenln. 1 — 35 Knapergall och Ekollon, malen och omalen skålp. 1 — 1 Kol, träd-, ....... tunna 1 — 1 Koppar, rå ....... Centn 1 1 garad ....... » 1 3 — smidd, valsad eller gjuten, plåtar etc.
» 1 4 50 » n » » bleck och spik till fartygs förhydning ....
» 1 — 25 Kopparnickel ....... » 1 — 25 Koppar-skrot, eller gammal Koppar samt Kapparaska Centn. 1 3 50 Kopparstick, Estamper och Lithografiska arbeten, som utgöra tillbehör till tryckta verk skålp. 1 — 10 Korkbark . . • Cenln.
1 — 50 Kreatur, alla slag ......
. 5 % af värdet Krita, hvit och Kritslen, omalen .... Centn. 1 — 10 Kött, alla slag ....... skålp. 1 — i Lera Centn. 1 — 5 Lin, obäckladt och häckladt ..... skålp.
1 — I Lumpor ........
Centn. 1 — 10 Lunta ........
. 5 % - af värdet Läster, lill skoarbeten ...... skålp. 1 — 5 Magnetsten, oinfattad ......
• 5 % af värdet Mais ........ tunna ■1 — 25 Mahn, alla slag, ej specificerad ....
Centn. 1 — 25 Malmstuffer ....... • 5 % af värdet Marienglas ....... )) d:o d:o Marmor, oarbetad eller i block .... )) d-.o d:o Metaller, sammansatta, Marinmetall eller annan komposition i form af bleck och spik till förhydning af fartyg Centn. 1 — 25 » andra slag oarbetade ....
» 1 — 25 » skrot samt gammal och brukad metall » 1 — 15 Mineralier, för Naturalie-samlingar • 5 % af värdet Musikalier . skålp. 1 — 18 Muskus eller Desman ......
. 5 % af värdet Bevillnings-UIskottets Betänkande M 23.
7 Qvan- Införselstull. titet.
Musslor, friska ....... • o % af värdet Målningar oell ritningar, oinfaltade . . skölp. i 18 Naturalier, lill vetenskapliga samligar . 5 % af värdet Näfver ........
Cenln. 1 50 Oljekakor ........ ■ 5 % af värdet
Ost, alla slag ....... skålp. 1 1 Papper, förhydnings- och press- . » 1 —— 1 Perlemor, oarbetad ...... » 1 5 Perlor, äkta, oinfattade eller infattade . 5 % af värdet Pimpsten ........
Centn. 50 Plantor ........
• 5 % af värdet Platina, arbetad ....... ort 1 50 Porslin, äkta för Pharmaceutiska m. fl. behof • 5 % af värdet Potates ........ tunna \ - 10 Potatesmjöl ....... skålp. I . 2 Pozzolana . • o % af värdet /{edskap och Machinerier, eller delar deraf, ej specificerade » d:o d:o Ris, oskalad eller paddy ... skålp.
l 1 Russinsljelkar ....... » 1 —.
1 Rötter, ätbara, alla slag . . . . . Centn. 50 Salpeter, oraffinerad eller raffinerad skålp.
I ■ 15 » Chilisk eller salpetersyradt natron 1 15 Sand ........
• s % af värdet Serpentinslen, oarbetad ..... » d:o d:o Silfver, bok- äkta ...... ort ] . 2 » » oäkta ...... skålp.
I 25 » musiv-, målare-, puder- eller unsen ort - 2 Silke, rått, ofärgadt ...... skålp. 1 50 Skafgräs ........
• 5 % af värdet Skrifta flor, alla slag ...... skålp. 1 1 Sköldpadd, oarbetad ...... » -1 Smergel ........
Centn. 30 Smör ........ skålp.
1 1 Soda eller kolsyradt natron ..... Centn. 1 ■ 10 Spanmål, alla slag, malen eller omalen . lunna 1 25 Spillning, affall och spån, ej specificerad . 5 % af värdet 8 Bevillnings-Utskottets Betänkande M 23.
Slen, Cornvalls-, Eldfast etc. oarbetad eller i block .
Stenkol, Stenkolsstybb samt Coakes Stoffl, ofärgad eller färgad till tapet-tillverkning
Stål, alla slag . .....
Svafvel, Sicilianskt ......
Talg Tegel, alla slag .......
Tenn, oarbetadt samt arbeladt, gammalt och sönderbrutet Tenn- och blyaska . . . • • < Terra sigillata Tester eller Kreitz ......
Tjära, tjärbärma Och vrakt jära ....
Tonkabönor ....... Trippel . . .
Tråd, jern- och stål- ...... » koppar- och annan ej specificerad metall-, andra slag Träd, friska, alla slag.
Trådvaror, virke, oarbetadt, alla slag etc Ull, alla slag .......
Vagnar och Aledon, synbart brukade Vax, alla slag .......
Vindruf, torr ....... Ympvax ........ Zink, Tulanego och Spiauter, oarbetad och i plåtar Zinkblende .
Angmachiner och Ångpannor ....
Ägg Varor, icke hänförliga till någon af Införsels-tariffens bestämmelser, råämnen .....
Riksmynt : R:dr. öre. i 5 % o( värdet tunna 1 — 5 5 % af värdet Centn. \ 1 50 skålp.
\ — 1 » 1 — 1 5 % af värdet skålp.
I — 1 )) — 1 5 % af värdet » d:0 d:0 Centn. 1 — 10 skålp 1 — 1 0 % af värdet skålp.
1 — 2 » 1 — 3 5 % af värdet )) d:o d:o skölp. \ — 1 5 % af värdet skålp. '1 — 5 » 1 — 1 » I — 4 Centn. 1 — 25 » I 25 • 5 %. af värdet ■ LJ°S 1 — 2 . 5 % af värdet Likaledes har inom Hederv. Bonde-Ståndet Carl Gustaf Cederskog från Östergötlands län föreslagit, att ingen utländsk vara, råämne eller fabrikat, vidare måtte få tullfritt införas, samt att alla dessa varor kunde hänföras under vissa afdelningar med enahanda tull för alia varor under samma afdelning; så att, om t. ex. dessa afdelningar bestämdes till tre, en för nödvändiga varor, en för mindre nödvändiga och en Bevillnings-Ulskoltels Betänkande M 23. 9 en för ulverflödsartiklar, man, sedan viss tullsats, beräknad efter varornas värde, blifvit bestämd för hvarje afdelning, endast hade att afgöra, till hvilken afdelning de olika varorna borde hänföras.
— Vid denna motion finnes äfven fogadt det, i anledning deraf, inom Ståndet förda diskussions-protokoll, hvaraf sig visar, att de fleste ledamöter, som i ämnet sig yttrat, ansett motionen icke böra vinna afseende.
Vidare har hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln Herr von Mentzer, C. F., i uppgifvet ändamål att bereda såväl skydd för jordbruket, som en ökad statsinkomst, väckt motion derom, att Spanmål, Mjöl, Gryn och Viktualier af alla slag måtte beläggas med en lämplig och fast tull, i möjligaste måtto närmande sig bestämmelserna i Norriges tulltarif; äfvensom inom Hederv. Bonde-Ståndet Anders Jokan Sandstedt från Jönköpings län, i öfverensstämmelse med Bonde-Ståndets vid sednaste riksdag särskildt fattade beslut, föreslagit, att följande, för närvarande tullfria, j a p /"I f rvi o n n n Sll.. åsättas införselstull till nedanstående belopp, nemligen: Beck ......
Beckolja .....
Fläsk .....
Hudar och skinn:
Våtsaltade och andra slag Humle .....
Ister; Svin- eller Gås- .
Hästar, utom Hingstar .
Oxar, utom Tjurar, Kor och Ungboskap Kalfvar och Svin, utom Fargaltar Andra fyrfota Kött, salladt Andra slag .
Lin Ost .
Ris, oskalad eller Paddy Smör Spanmål: omalen: Bobvete, Hafra, Korn och Malt, samt Linser . Hvete, Råg, Vicker och Ärter malen:
Gryn och Mjöl .......
J Afd. W Haft.
R.dr öre 1 Centn. \: 50.
» — 75. I — 3. 1 Centn. 60. 1 — 6. » — 5. 1 st. 20: h ■ — » 1'. 2: ... » L )) — 50.
Centn. 1: — » 3: — » 1: 50. — 5. \ Centn. — 50. \ — 3. 1 Kub.-fot 9. » — 12. 1 Centn. 30. 10 Bevillnings-Utskottels Betänkande M 23 Talg . . • • • • • • • . 1 & — 3.
Vax ,.....■■•••» — 10.; samt att för artiklarne Ljus och Stearin måtte bestämmas följande förhöjda tullsatser:
Talg- . . . . • • • ■ . 1 ^ — 5.
Palmelin- — 6.
Stearin- och Margarin- ........ — 10.
Stearin — 5; men alt deremot de nu med tull belagda artiklarne Fisk: saltad Sill, och Salt: oraffineradt, Kok- och Berg-, mätte blifva vid införsel tullfria.
Jemväl har inom sistnämnda Riks-Stånd Johan Petter Andreasson från Elfsborgs län uti afgifven motion framställt följande yrkanden: a) att införselstullen måtte höjas för Vin å buteljer med 50 proc., å fastager med 25 proc., samt för Rumm, Årrak, Konjak, Likörer.
Sprit och Essenser eller luktvatten med 33 i procent; b) att införselstullen jemväl måtte höjas för »en mängd Sydländska frukter, specerier och kryddor»: Russin, Mandel, Fikon, Drufvor, Plommon, Sviskon, Apelsiner, Pomeranser o. s. v., med 25 å 50 procent; c) att en ansenligt ökad tull måtte åsättas, såsom orden lyda, »hela hopen af det värdelösa skräp och kram, som vanligen inbegripes under benämningen ”korta varor»”; Framställande motionären tillika den önskan, att de förändrade tullsatserna å nu omförmälde artiklar kunde redan år 18G0 före sjöfartens öppnande erhålla gällande kraft; d) att införselstull af 5 å 10 procent måtte åsättas Gryn.
Mjöl, Bröd, Malt, saltadt och rökt Kött och Fläsk, samt
Ost och Smör; — och e) att tullafgifterne å Bomulls-, Siden- och Strumpväfnader måtte under åren -)860 — 62 blifva desamma, som finnas för år 1859 stadgade.
Preste-Ståndet har äfvenledes, — uti motion, som, jemte dervid afgifna yttranden, blifvit till Utskottet remitterad — Kontraktsprosten Janzon yrkat: a) att när Hvete understiger i pris 20 R:dr, Råg 14, Ärter 15, Korn 12, Vicker 11 och Hafra 8
R:dr tunnan, importtull måtte läggas på Spanmål, och tullsatsen ökas å hvarje sädesslag i proportion som detta sjunker i pris; — hvaremot, när Spanmålen öfverstege nämnda minimispris, densamma kunde vara från införsel-tull befriad; 5) att industrien borde med måttlig tull skyddas; c) att på lyxartiklar måtte läggas hög beskattning, »fördelad mellan tullen och den med lyxvaror handlande, med största tyngden på den sednare;» d) att hög införselstull måtte läggas på Kolonialvaror, Viner och Spritdrycker, i hvilket afseende specielt föreslagits följande tullsatser: Bevxllnings-Utskottets Betänkande JM 23. il Socker: Raffinad Rått ....
Tobak: Blad och Stjelk . Cigarrer Karfvad Snus ....
Spunnen eller Negerhead Yin: Stänger och Karotter i fastager R:dr öre. — 25. — 16. — 30. 2: 25. — 75. — 80. — 53. — 90. » — 25.
I kanna 2: 50. 9- • på buteljer .
Bränvin och Spritdrycker, alla slag, af 10 graders styrka » e) att »en måttlig tull» måtte påläggas alla ladugårds-produkter; och f) att tullen på Siden, Gazer och finare Väfnader måtte med J:del förhöjas.
De Ledamöter inom Högv.
Ståndet, som, vid remissen af denna motion, deröfver sig yttrat, hafva samtligen uttryckt sitt ogillande af densamma.
Äfvenledes af mera genomgripande beskaffenhet, ehuru omfattande ett mindre antal varuartiklar och, enligt motionärens förklarande, endast åsyftande att på en gång minska den, i hans tanke, öfverdrifna importen och bereda tillökning i stats-inkomsterna samt dymedelst förbättra landets ekonomiska ställning, — är en hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln af Herr Björnstjerna, O. 31., väckt motion om förhöjd tullbeskattning å de fyra kassa-artiklarne Bränvin, Kafle, Socker och Tobak samt, i sammanhang med Kaffe och Socker, äfven å Cicorierot och Sirop, för hvilka alla artiklar i sådant afseende föreslagits fö för Bränvin och Sprit, alla slag » Kaffe » Cicorierot . » Socker: raffineradt andra slag » Sirup » Tobak: Blad och Stjelk Cigarrer Karfvad Malen eller Snus .
Spunnen eller Negerhead Stänger eller Karotter ande tullsatser, nemligen: 50 öre pr 15» » » 8 » » » 15 » » » 10» » » 6 » » » 2 R:dr 40 » — » 68 » 73 » 53 » 78 » » » » » 1L> Bevillnings-UtskottelJi Betänkande Jii 23. varande denna molien jemväl åtföljd af de, ,i anledning deraf, inom Höglofl Ståndet, å såväl ena, som andra sidan, afgifna anföranden.
Hvad särskildt angår landtmanna-produkter, har dessutom hos Hederv.
BIHANG TILL S&milQB Ml&"8Q&Q0>nQ8 PROTOKOLL VID lagtima Rik§ik|eift I Stockholm Åren 185S och 1854.
SJETTE SAMIilWGEM. läi Afdelningen: Banko-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. Banko-Ulskollets Memorial Jti 1. JVS 1.
Ank. till Exp.-Ulsk. d. 15 Dec. 1835, kl. 2 e. m. Banko-Utskottets Memorial, med, hemställan att få använda arfvoden till Två Notarier och Två Kanslister.
Som de två Kanslister Utskottet, likmätigt 24 § 1 mom. i Riksdagsordningen, eger att antaga, blifvit anställde såsom Notarier på Utskottets afdeiningar, samt i och för biträde vid öfriga inom Utskottet förefallande Kanslist-göromål erfordras
Två Kanslister; så har Utskottet skolat hemställa att från och med den S:te dennes få använda Två Notarie- och Två Kanslist-arfvoden.
Stockholm den 13 December 1835.
Ridderskapet och Adelns k Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöters Ledamöters vägnar: vägnar: W. F.
TERSMEDEN. P. GENBERG. Å Vällofl.