Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
September 1799, Aker till 18 Tunnland zo Kappland, Äng till omkring 90 a iso Stackar Ho, ert Torp pä ägorne, som utgör arne Dagswcrkcn i weckan, hwarjemte wid Garden underhålles 20 a 24 Nötkreatur, 4 a e Hästar samt 20 Får.
Under den zo April 1820 har Kongl. Kam, mar-Collegium stutadt Arrende, Contract om denne Egendom pä zo ars tid med Lars Nilsson Sunneberg; Men sedan det af förekomne vin, -standighetcr upphört, har bemälte Kongl. Collcgium den ro October t 806 öfwerlätit samma Arrende at Gastgiswaren Anders Lundgran pä de äter, stäende 24 är, räknadt fran Midfastan 1307 till samma tid 18;r, emot en ärlig Arrende-Summa af 90 R:dr i penningar samt 14 Tunnor 6^ Kap, par Svannemäl.
Som Olstorps Krono-Säterie är utarrenderadt pä witz tid, i oswerensstämmelse med Kongl.
Förordningen af den 17 Dee. 1799, angående Kongs, gärdars och Krono-Lägenhcters Arrenden; Och Riksens Ständer uti iz §. af Riksdags, Beslutet den 2 Mast iZlv förklarat, att Arrende, Contracten ä sädane Krono, Lägenheter, hwilka efter 1799 ärs fastställde grunder blifvit utarrenderade, böra oför, ryckte och utan ändring bestå; Sä kan Stats-Ut, skottet icke tillstyrka bifall ä Riksdagsmannen An, ders Peterssons nu gjorde Motion om detta Krono. Sateries försäljande till Skatte.
I öfrigt bör Utskottet Upplysa, att förhällandet med detta Säteri är i sa matto olika med Ollestad, som detta sednare inaehafweä under perpetuel arrem de - Den 17 Julli. 1769 -e-ratt, dä deremot Olstorp blott innehafwes pä missa är.
— Någon winst för Kronan skulle des försäljande till Skatte icke eller medföra, ty nu betalas wida mer i arrende, än grundräntan efter förwand, ling ecb Markegäng utgör, och som dä blefwe Kronans inkomst häraf, och hwadan allisa nägot stal sta häraf icke eller företer till förändring i Riksens Ständers wid tagne bestut.
Orebro den 14 Junst 1812.
PäHkglofl.
Nidd. och Adelns Pä Hvgwörd Prcsl-TänLcdamölers magnar, dets Lcdam. magnar, Larl kl örnö r. 6 usta k kl u r azr.
Pä Wällofl. Borgarc-Stän, Pä Hederw.
Bonde Ständets Ledam. vägnar, dets Ledam. magnar, f. Wegelin. ^näersson.
L. lun elius.
Utdrag af protocollet, hället hos ^Zglofl.
Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den r?
S. D- Ä8id förnyad föredragning af Patzevo, lance-Utskottets sedan den g:de dcnneS hwilande Utläkande, öfwer de af de zme öfrige Respective Stånden gjorde anmärkningar wid Utskottets första Be, tänkande öfwer Konungens Nådiga Proposition om en allmän Patzevolance-Jnrättning, beslöt Högloft. Ridderskap?! och Adeln, att, utom sitt förut gifna bifall till sistnämnde Betänkande, äfwen instämma i Preste- och Borgare, Ståndens genom Protocoils, Ut - -77c» Den 17 Julik.
Utdrag meddekte godkännande af hwad i Utskottets Utlåtande af den 9:de Juli! blifwit tillstyrkt. vt supra. Lx krotocollo, 6. 8i Ikversto Ipe.
Utdrag af protocollet,. hället hos Häglof!. R^ode. skåpet och Adeln wid Urtima Riksdagens Orebro den 17 Julik iZir.
S. D. ^edan Höglofliae Ridderskapet och Adeln redan förut bifallit Stats-Utskottets Betänkande oin en bättre Arenderncs behandling innom Rikets Styrelse-Werk m. m. fann Ridderstam och Adeln äf« rven nu godt, att, lika med det Högwörd ge PresteStåndet, förena stg i den af det Wällofl. Borgare-Ståndet genom Prdtocolls-Utdrag af den c,:de Julii meddeldte önffan, att den af Utskottet förestagne tillökning i Expeditions.-Taxan förHof.Ratterne, Collegierne, Lands-Secreterare och LandsKammererare, jemwäl ma sträcka sig lill alla Under-Dom ire bade i Städerne och pa Landet, vt supra. Lx krotocollcr, O. 8 i Iverstolpe.
Utdrag af prstocsllet, hållit hos Häglof!.
Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riks» dagen i Orebro den 17 Julli 1312. S. D. 8'renade stg Högloflige Ridderstapet och Adeln med det Högwördige Preste-Ståndet i den anmodan till Bewillnings-Ucikottet, att detsamma matte med möjligaste skyndsamhet till Riksens Ständers Piena inkomma med desi Förstag till en ny Charle-Sigillate Förordning. vt supra. Lx ?rotocoUo , O.
Ut - Den 17 Julii. 177- Utdrag ak p^otocottet, haller hos Högloft.
Ridder skåpet och -»deln wid Urtima Riksdagen i örebro den 17 Julik 1812. S. D. 2)-fölls Lag-Utskottets uti^ Memorial af den t 4 dennes, i afseende pa göromalens mängd yttrade önskan, att Auditeuren Schough matte kran och med Junii manads början och till Riksdagens stat anses wara lill CantM wid bemalte Utstött antagen. vt supra. Lx krotocollrr, R. 6. 811 verstolps.
Utdrag af protocsllet, hållet hos Hedecwärda Bonde-Gländet wid Urtima Riksdagen i (örebro den 17 Juiri 1812.
S- D. ^btd ytterligare föredragning af Allmänna Beswars-och Economie-Utskottets sedan förleden gårdag pa bordet lagde Förstag till jemkning » RikSStandens bestut, angående Bränwins-tillwerknmgen, stadnade Bonde-Ståndet i följande Bestut: wid 2:dra Mom.
B^änwinS-Pannornes antal har Bonde »Ståndet tillåtit ester wärdet af den Egendom, som brukades med eget Folk och egna Dragare, men pa oskiljaktig grund af den tillika antagne särskilda afgift efter Egendomens warde.
Om detta genom de öfrige Skandens eller Nämdens pluralits skulle blifwa ändradt etter Högloff.
^Ridderstapet och Adelns samt Wallof!- Borgare-Standets Beskattnings-Princip och läggas pa Pannor^ och Personer pa Landet; da förklarar Bonde-Standet i öfwerensstämmelse med Ukstottets Betänkande och i?7r
Den 17 Juslk. Högwördige Preste-Ständers Besiut, att icke mera au Eu 90 kannors Panna, hur stor Egendomen au ar, derwid ma tillatas, hälst omdömet öfwer
Egendoms storlek utan beräkning af dest warde till deremot swarande afgift saknar bestämd grund, föllakteligcn s:ne 90 kannors Pannor pa de siesta Egendomar kunde inrättas Hwad U'jkottet i afseende pa afglften för den andra Pannan föresiagit, finner Bonde - Ståndet sig icke kunna bifalla, da ett sadant Försiag rätteligen tillhörer BewillningS-Utstottet, hwilket äfwen gäller för den tillökning, som wio 4.de och ssteMomenterne blifwit framställd. wid 7:de
Mom torde den redaction som Bonde-Ätandet i 8:de Puncten af desi Besiut widtagit, anses mera uttryckande och lämpeligt, änden som Utffvttet föresiagit. Wid iL>:öe och uste Msmenterne har Utffottet funnit en större Pannerymd kunna nyttjas k Städerne Stockholm, Götheborg och Carlskrona; men som detta strider emot alla 4 Riks-Ståndens antagna Maximum till 90 kannor för en Brännvinspanna ; sa kan wä! någon ändring häruti icke möjeligen tillätas, men bör till Kongl. Majst i underdånighet öfwerlämnas, att i Räder förordna om sädane Pannor innom berörde
Städer i ett eller flere sammansatte Werk mäste nyttjas. wid i2ste och i;:de Momenkerne har Utffctlet föresiagit Parme- och Consumtions - afgift, den sednare beständig, den förre upphörande för de mannder Branwinsbränuingcn förbjudcs.
Uti intetdera af defia Försiag kan Bonde-Standet inga.
Consumtions--.gsgiften blifwer dels tryckande för Allmogen och orättwis i jemförelse till stör - .
Den 17 Julik. 177; re Egendomar och Pannor, dels osäker kill befi werkställiohet och Controll.
Och utom dec Statens beHof icke tilläta någon minskning i paräknade liilgängar för en, utan desi förwällande inträffad mifiwäxt eller annat olycksfall, wvre det äfwen gansta obilligt, att betala afgift för en Consumtion, som dyrköpt erhalles, under det de, som ined större Pannor haft tillfälle, alt bereda sig rika förråd, just wiö sadane tillfällen störda en öfwerdr.fwen winning.
BondeStändet förblifwer således i allt detta wid desi förur ytlrade öfwerlygelfe; men da stiljaktighet om afgifternes beräkning Juks-Standen emellan uppkommit, och denna beräkning sa wäl till det hela som till desi delar i ett sammanhang säkrast af Bewillninas-bltstottet kan föresias, anser Boude-Ståndet detta ämne i hela desi widd böra till VewillningsUtstottets behandling hänwifas; men utan påföljd derutaf förbehåller sig sin fria och vbchindrade pröfningsrätt, sä wäl i afseende pa Pannornes antal som afoiftens utgörande. Wid i6:de Mom. har Utstotlet i desi Jemkning?'
- Försiag underlåtit nämna något om fri Bränwins-transport emellan Landet och Städerne, ehuru den i samma Moment af desi Betänkande är tillstyrkt; ock Bonde-Ständer får således åberopa sig, hwad rocke Puncten i desi besiut härom innehåller, t den förmodan, att de öfrige Nespective Niks-Standen lika med Bonde-Standet och Wällofl. Borgare-Ståndet finna den billig och lämpelig, ej mindre än 15 och 16 Puncterne af Bonde-Ståndets besiut, som Wällofl: Borgare-Ständer i iHvch i; Puncterne af desi Ullätande hufwudsakeligen bifallit; men hwad Utstotter föresiagit, att alla Reglementarifka FörsattniiWr om Krogar och andra För - ^774 Den i?
Julik. fälmingsställens inrättande, ma i underdånighet öfwerlännäs till Kongl. Majus Eget Nådiga »välbehag och förordnande, winner sa mycket heldre Bonde, Ståndets bifall, som Bonde-Standet anser Conkroll ö
Författningens »verkställighet och efterlefnad i sammanhang med den i rz
Moment- anförde önskan, om förbud emot Utländsk Spanncmals införskrifning och den i 19 Mom. förcstagne utwäg till utrönande af Parmornes storlek, egentcligen tillhöra Regeringens omwardnad och föreskrift.
, Alla återstående delar af Utskottets Jemknlngs» 5 Forstag, såsom enlige med samtelige Riks-Ständcns beslut eller en gistren pluralite, blistva af BondeStandet antagne och godkände, med den önskan, att Hwad nu wid Jemknings-Förslagets stut ou» Pannerymden ar anfört, »natte wid Redactionen sättas framförde ställen Ler Bränwins-Pannornes högsta ftorkk namnes eller wid 2:dra Momentet, dit denna bestämmelse rätteligen hörer. ^ supra.
Utdrag af prstocollet, hållet hos I^ederwärda Bonde-Standet wid Urtima Rlks, dagen i Orebro -en »7 Julli »8»2.
S, D- ^bid ytterligare föredragning af Allmän, NP Besvärs- och Economie, Utskottets förledne gar^. >ag vä bordet lagde Utlåtande, i anledning af Promén Thvselii Meinorial, o»n återställande af EnMen i Skaraborgs Län, fant Ståndet, pa de af Ut,kottet anförde anledningar, att denna fraga ma förwlla.
Ut supra. Lx protocoUs 6.
Brinkman, Den r7 Julii. 1775 Utdrag af protokollet, hållit hos Hederwärda Bonde Gtä»»det wid Urtima Riksdagen i (örebro den r?
S- D- ^8id ytterligare föredragning af Lag-Utffottets sedan förleden gårdag pa bordet lagda Betänkande, »ned förslag till en efter tiden lämpad Författning emot Swalg och Dryckenskap; har Bonde-Ståndet funnit nödigt att af de deremot ställde anmärkningar lemna Lag, Utskottet del för att med ytterligare Utlåtande deröfwer inkomma.
Utdrag af protscollet, hållet hss Hederwärda Bsnde-Grän-et wid Urtima Riksdagen i Orebro den r?
Julli 1812.
S- D- ^ill Lag,Utskottets i gar pa bordet lagde Memorial, angående Tractamente och Arfwode för Extra Ordin.
Cancellisten derstädes vice Auditeurcn Schough, agtade Siandet skäligt lemna bifallsupra.
Lx protocollo, O. Brinkman.
Utdrag af protscollet hället hos Hederwärda Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen L wrebro den 17 Julli 1812.
S- D. 8äretogs till afgörande Allmänna Beswärsvch Econolnie-Utssotkets den ro dennes afgifne och i gär pa bordet lagde Betänkande öfwer Herr Kainrnarhemn G. A» Silverstolpes Memorial, an -äerr - -776
Den 17 Julik. gäende Medlen till Folkets och Landets förbättring; och fann Bonde-Siandet skäligt bifalla hwad Utskottet i förra delen af desi Betänkande tillstyrkt, rörande tryckning af Handlingar, som anga Uppfostrirgs-Werkets bättre organisation m. in.; men, i afseende pä sättet, att vin Landet inhämta StatiMa underrättelser, fann Ständer ej jkäl, att antaga hwad Utskottet hemställt. su^rs.
Lx krotocollo, 6. LrinlLmao.^ Uppläst hos Ridd. och Adeln den „8 Zulik. - - - - Prest-Ständer den i8 - - - - - - - Borgare-Srändet d. i8 - - - - - - - Bonde-Ständer d. r8 - - - Grsrmägtkgste Allernädigste Ronung! ^ill swar pa Eders Kongl. Masits Nådiga Proposition, rörande erläggande af en sa kallad Pafievolance. afgift, t stället för den kostnad Rotehållare för Matsäckar, Drickspengar och Skjuts wid Mötestiden ak den Indelta Soldaten manligen bestar, fa Riksens Ständer i underdånighet kill Eders Kongl.
Masit öfwerlemna föl,ande sitt beslut.
Med en enhällig röst haswa Riksens Ständer erkänt den ali. manna nyttan af den inrättning Eder Kongl- Masit föresiaait, hwilken skulle satta Högsta Magten i tillstånd, att wid mötestideräe underhälla Soldaten likasom under kr'gstid, hwaraf otwifwelagtigt följer, att Soldaten wänjes wid fältlefnaden, och den stora mvrtaliteten, som wid krigens början härflyter af en ombytt lefnadsordning, förminskas.
Letz införande hafwa således Riksens Ständer samman - Den i8 Julik. 1777 Manstämt i enhälligt bifall till Eder Kongl. Masits Nådiga Proposition, men under förbehåll af en och annan modifikation i de willtor högstberörde Nådiga Proposition innehälleki Wid undersökning af Knekte-Contracten befinnes, att man i allmänhet ansett såsom Soldatens eget åliggande, att Under Mötena bestä sig föda.
Ehwarest genom sednare Contracter Roten förbundit sig, ait bestä Soldaten matsäck och drickespenNingar, och pä alla ställen der detta genom gammalt bruk blifwit sä godt som Lag, har likwäl alltid den rättigheten blifwit Roten förbehållen, att af Soldatens lön och öfrige af Noten beboende inkomster göra sig betali Alla de omkostnader Roten hittills gjort sig för Soldaten i detta afseende, eller efter det nu gjorda förslaget kötnmcr att göras, aro således i sjelfwa werket endast förskottvwis mgifne, tzch böra Roten af Soldaten ersättas.
Denna rankeledning har warit grunden till dek förslag Riksens Ständer härmed i underdånighet öfwerlemna, när de ej trott sig, med fullt iakttagande af allman billighet kunna inga k erläggandet af twenne tunnor säS för befrielsen ifrän ofwanbeskrifne skyldigheter.
Efter anställda beräkningar pä bägge sidor, sä tvål öfwer det möjeligaste minsta pris, hwartil! denna Pafievolance-afgift ä Kronans sida bör kunna nedsättas, som af hwad föda, skjuts och drickspenningar m. m. hittills ofelbart kosta Roten, haswa Riksens Stander antagit följande förslag. i:o. Hwarje Rote skall hädanefter icke widare till Soldaten wid Regements- eller CompagnieMöten, Mönstringar, Krono-arbeten, eller hwav annat tillfälle och täg söm hälst wara mä, aflemna möteskost och drickspenningar, eller skjutsa hanö RoBiha-:-.
N:o 112. te. 1778 Den ir Julik. kista' ssolandes Befälet noga tillse, akt Soldaten, tvid framkomsten till Mötesplatsen, inga matsäckar medför eller pä något fält Nolen någon afgift as, twingar. 2:s.
För denna befrielse erlägger Roten til! Eders Kongl. Magt och Kronan 8 N:dlr Banco i ett för allt, ärligen i fredstid, att efter Rotens nia tvål betalas, antingen i penningar eiler i spanmmal och säswelwaror imörda till Krono-Magasinet, och beräknade efter Markegång. z:o.
Pä de ställen der Noten, enligt Cvntract, är skyldig art bestä kost m. m. upphör denna förbindelse, dä Roten icke äger rätt lill ersättning för större del af berörde 8 R-dlr, än som öfwerffjuker beloppet af den kost, den eljest hade bordt bestä, hwarest äter denna förbindelse ej finnes, bör Roten erhålla sin ersättning af Soldaten för hela summan.
Defie ersättningar stola ste, antingen genom afdrag af Soldatens lön och andra inkomster af Rolen, eller genom dagsverken af Soldaten ät Nsten, beräknade cfter örtens Markegång.
Befälet stal hasna noga tillsyn, att pä ehwad af desa sätt som hälst, ersättningen ofelbart ät Roten utgöres.
Till »vinnande af ytterligare tydlighet hafwa Riksens Stander härwid »velat bifoga den sörklaring, Att defia stadgande!» beträffa endast de indelade Infanteri - Regementerne och de till fotfolk afsuttne CavMrier, hos hwilka Patzevolame ej ännu finnes införd.
Af sistnamde art äro de afsuttne Sguadroverne af Smälänningarne och Rusthällsfördelningen af Oftgölharnc.
De Rotar som blifwit anflagne till Under,Officerares aflöning, till underhäll af spelet, eller eljest sta för Kronans rakning vacama, undantagas frän den Den i8 Ju lii. >779 ben bestämma afgisten, emedan förut med dem sätrane Conrract äro ingängne, akt fräga örn afgiftens erläggande ej kan uppsta.
För de betalande Notarm stall ingen stränghet om ersättningens utbekommande uppsta, enär Rotehållare» stall tillkomma Optionsrätt, antlnges han will njuta sin ersättning genom afhrag pä Soldatens lön och öfrige inkomster af Roten, eller genom Soldatens arbete- Skulle nägon Soldat en sädan ersättning waara, stall Ro, tehaliaren endast behöswa wända sig till CompagnieChefen, hwilken stal! wara försedd med sädane Regements-Ordres, att han genast mä kunna bringa författningen i »verkställighet.
Enär Soldaten icke, enligt Contrackernas lydelse, är skyldig att ersätta ffjutsen ät Noten, bör förut genom Eders Kongl- Majus Besallnwgpafrvandc med Notarm öfwerenskommas, huru mycket för stjutsen, i förbällande af Mötesplatsernas större eller mindre aflägsenhet pä olika orter börafdracas, och salunda utrönas huru stor den äterstäende ersättningssumman kan blifwa.
Wid detta fastställande af stjutsens wärde bör ett medelpris, taget efter alla Rotars läge inom Regementets stand, uttäknaSHärigenom warder den förnämsta olikheten i otternäs särskildta willtor, jämnad, och det blifwer synbart, äfwen för dem, uti hwiikas Contracter nred Soldaten en tydelig förbindelse finnes införd, att wid Möten förse Soldaten med kost, att ingen rubbning i Contractet äger rum, utan endast den förändring, att Notehallaren ät Kronan crlägoer sin a wist, hwar, emot Kronan uppfyller
Rotens förbindelse till Soldaten, för hwilken, enär den genom ett föregående Contract är fastställd, af Rotehållare» ingen ersättning hos Soldaten kan ästas. * * r?8» Den Julik. 4:0.
AfgistenS erläggande bör/as med nästa är och fortfar i i; ar, under bwilken rid ingen ändring deri ma äga rum, kommande den likwäl, i händelse krig infaller, att, sa länge det n arar, upphöra med utgången af det aret da kriget börjas, och icke ater utgå förr än ifrån aret ester det, da freden bliswit slutad, och Svlda-terne till sina Rotar återkommit. 5:0.
Emot förenämde willkor täckes Eder Kongl.
Maj:t draga Nådig försorg, det Soldaten, under berörde tid, wid alla de i första Pundten oMnämde tillfällen, undfår god och nötaktig förplägning, ester den för Armeen fastställde Provianterings - Stak/ och i händelse af sjukdom derjemte fria Medicamenter. 6:0.
Ständer fa äfwen till Eders K:gl- Maut framföra deras underdåniga önskan, att, wid skeende mönstringar eller möten, noga undersökningar ma göras med Rotehållare, huruwida de med Soldatens förhållande hemma i landet till dem äro tillfreds, eller hafwa något deremot akt erinra; jemte underdånig anhållan, att om upptäckte oordningar ej pä stället af Befälet kunna afhjelpas, de genast matte till Eder Kongl.
Majit till rättelse i underdånighet anmälas. Sluteligen sa Riksens Ständer härmed hos Eder Kongl. Maj-t yttra den underdåniga anhållan, att, sedan Riksens Ständer nu öfwerenskommit om införande af en allmän Pasievolance - inrättning pa de förut bestämda grunder.
Eder Kongl. Maj:t täcktes, genom Sina Befallningshafwande, i alla orter läla sammankalla och afhöra wederbörande Rotehållare, för att utröna och öfwerenskomma hwad afseende kunde wara billigt och nödwandigt, till lin - Den is Julis. 178! bring i afgiften och desi erläggande l följd af orternas olikhet i roteringar och öfriga beskaffenhet.
Riksens Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln den 18 Julik. » - - - Prest-Ständetl den >8 - * » - » -> Borgare-Ständet d. 18 - -> » - - - Bonde-Ständet den 18 - - Starmögtigste Allernädigste Louung! anledning af hos Hederwärda Bonde - Ständer wäckt Motion, det Häradshösdingars rättighet att omedelbarligen granska Bouppteckningar, matte uttrvckeligen bestämmas, aswcnsom att den rätt, som i?o l ars Kongl. Bref dem meddelar, att tillse det endast skickelig? personer sig dermed ma befatta tydeligare borde utwecklas, samt att ingen matte äga en Bouppteckning förseglad till Domstol ingifwa, fä Riksens Sränder till Eder Kongl. Maul i underdånighet deras deröfwer fattade Beslut afgiswa.
Riksens Ständer, som icke funnit skäl till ändring i de twenne förste puncterne, hafwa, hwad den tredje omständigheten beträffar, och dä de erkänna a ena sidan den nytta, som i följd af Kongl. Brefwet den 27 Maji isor, hwark stadgas, att inga andra än skickeliqe personer ma sig med Bouppteckningars förrättande befatta, Domarens tillsyn medför; och a den andra, att en skyldighets fullgörande, sa widt den blott later sig werkställas, genom dylika förrätningars granskning, owedersägeligen ar Domaren betagen wid förseglade Bouppteckningars ingifwande, funnit skäligt, att stadga, det ingen Bouppteckning hädanefter ma till Domstol förseglad inlemnas, »ch att således denna i 4 8. af s Cap. Arfda Balke» - 17*2 Den l8 Julik. ken grundade rättighet ma warda upphäswen; Hwklket allt I^ksenS Stander till Ederö-Kongl.
Majus Nådiga Slaofästelse i underdånighet öfwerlcmna.
Stander framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adetir den 18 ZrU^. - - - -rest - Ständer den l8 «> , - , Bvrgare-Stän-ct d. i8 - - - - Bonde-StänLet den r8 - Stsrmägtigste Allernädigsre LonrmZl ^derS Kongl. Maut hav genom Nadia Proposition af den 8 sistl.
Maji till Riksens Ständers -afgörande öjwcrlemnat, huruwida det ma tillätas Innehafwaren af det i Elfsborgs Län belägne Ollestads Krono- Säteri, att under Skattemanna rätt till sig löja samina Egendom emot willkor, att framgent betala räntan al Egendomen elter hwarje ars Markegång, samt erlägga Skatte - köpeskillingen beräknad efter iö> ars sammanstagne grundräntor efter Kronowärdie.
Riksens Stander, som funnit denna Kronolägenhet med underlvdande Hemman upptagen uti iz §. as Riksdags, Beslutet den 2 Maji rZio ibland de Kongsgardar, för hwilka den fastställde ArrendeSumman skulle för den återstående Contracts - tiden erläggas, reducerad till Spannemal efter det årets Markegång da Penningeräntan bestämdes eller Arrende - rättigheten bewiljades, bafwa ej anfelt någon förändring i detta stadgande böra göras eller den begardte Skattelösen af Krono,Säteriet Ollestad kunna bewiljas. Hwilket Riksens Ständer fa hos Eder Kongl.
Maj:t i underdånighet tillkännagifwa.
Den i8 Julik. »7?z »pplast hoS Ridd. och Adeln den 18 Juli-. ----- Httest-Ständet den r8 -- - - « - » Borgare-Ständetd-18 - - ----- Bonde-Ständet den 18 - - Stsrmägtrgste Allernädigste Lsnung' ^ anledning af den Nådiga "Proposition angående Riksgälds-ContoiretS Utländska gäld, Eder KonA Maj:k till Riksens Ständers Stats,Utstött täckts afgifwa, och med hwilken Stats-Utstottet, tillstvrkande dest antagande, till Riksens Ständer inkommit, fa Riksens Ständer härmedelst i underdånighet öfweelemna dest swar.
Riksens Ständer hafwa inhämtat noga underrättelse our Rttsgälds-Contoirets Utländska Capltalgäld wid innewarande Riksdags början, samt funnit densamma, med deri inbegripne 418 st.
Obligationer för Lanen i Holland och Antwerpen, hwardera a Ett Tusende Gulden, hwilka af Swensta Medborgare, såsom dem numera tillhörige, före Riksdagens början uti Riksgälds-Contoiret kill inlösen blifwit anmälde, wara sa brstaffad som följer, nemi..:
Fora Millioner 2^5,100 Holl.
Courant, i flere'ferstildte Län, hwaraf 529,500 R:dr ärv
Lifräntor I Brabant.
Sm Millioner 541,000 Gulden Brabandstt Wexelmynt, i flere serstildte Län.
I Genua.
Lires, Nio Millioner 475,1-2: 6, z. fuoro di Banco i serskildt Län, hwaraf 45,125 Lires ars Lifränta.
I »784 Deri i8l Julli. I Leipzig.
Ett derstädes till Realisationens befrämjande atz 38o2 upptagit
Län af En Million 352,202 R:dr Convemions-mynt.
I Hamburg, r:o.
Ett derstädes, genom nu mera framlcdne Canzli-Radel och General Ligen ten Awerhoff souxveradt
Län af 5<-o,og2 Rwr Hamb.
B:co. 2:0, Kongl. Allmänna Magazins-Directionens Skuld till Awerhoffsta Sterbhuset, hwilken wid i8«y och r8ro grenr Riksdag i Stockholm pa Riksgälds - Cont»ret bliswit öfwerflyttad, utgörande 152,400 R-de Hamb, B:co, utom derä beräknade Jntereflcn och omkostnader, z:o. Kongl.
Pommerske Kammarens Wexelfiuld till akstillige Banquierer i Hamburg, stop Z5Z,2ö2 R:dr 4Z fl. Hamb.
B-co, utom deri beräknade räntor, hwilken skuld.af Riksens Ständer wid Urtima Riksdagen här i Orebro gr blifwit garanterad, med willkor, som orden lyda:
A», oaktadt Riksens Ständer för denna skuld äkagit stg gnswarighet, densamma dock alltid kommer att anses, säsom en Pommerska Landet widhäftande ssuld, hwars betalande Pomern sjelf bör ombesörja, sa framt defl nuwarande (är igro) omständigheter till äfwcntyrH skulle komma att undergå nägon förändring.
Efter noga öfwerwägande af de wigtiga skäl Eder Kongl, Maj:t i Defl Nådiga Proposition anfört, hafwa Riksens Stander ansett sig böra med Eder Kongl.