Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Byggningabalken, jemnfördt med föreskrifterne i 1 och 2 §§. i 1734 års Gäslgifvare-Ordning, häradet skulle i vissa fall å Gästgifvaregård bygga gästeslufva med sina kamrar, stall och vagnslider med allt innanrede; men Kronan likväl bekostat uppförandet af hufvud- och flygelbyggnaderne å Grisslehamns gästgifvaregård, ansåge ÖfverPostdirecteurs-Embetet, för sin del, åliggandet för vederbörande allmoge att bygga och underhålla uthusen derstädes otvifvelaktig! hafva sin grund i nyssberörde lagstadganden, likasom och enär öfverförandet med båt af posten och resande till Eckerön icke nu mera besörjdes af de fordna postrotarne, desse naturligtvis icke kunnat undfå den förut bestämda legan och icke heller den deri beviljade tillökning för det år, då ortens båtsmän varit utcommenderade; hvaremot någon annan förmon eller rätlighet för de skyldigheter, som Wäddö allmoge, på sätt ofvan anförts, fortfarande fått vidkännas, icke, så vidt Öfver-Postdirecteurs-Embetet hade sig bekant, i sednare tider för nämnde allmoge gått förlorad.
Derefter har, enligt Nådigt Bref till Öfver-Postdirecteurs-Embetet af ' O O den 25 Juli förlidet år, Kongl. Maj:t, med bifall till Rikets Ständers ofvanberörde underdåniga anhållan, i afseende på skjutslegan för så väl resandes, som posternas förskaffande vintertiden emellan Grisslehamn och Stats- och Ekon,-Utskottens Utlåtande„
N\o 2sf. 11 Eckerön, pröfvat skäligt förhöja denna lega från 2 R:dr 32 sk. till Fem Riksdaler Banco för hvarje häst; äfvensom Kongl. Maj:t, i följd af Öfver-PoslDirecteurs-Embetets underdåniga hemställan, tillåtit att, sä länge postföringen med båt emellan nämnde stationer bestriddes med Kronans manskap och bålar, och postrotarne alltså från denna postföring njöte befrielse, brobulvudet i hamnen vid Grisslehamn skulle likasom sjelfva hamnbyggnaden på Postverkets bekostnad underhållas; hvaremot Kongl. Maj:t i öfrigt funnit någon serskild eftergift af den byggnads- eller underhållsskyldighet, som, enligt lag och författningar, Wäddö sockens invånare ålåge, ej kunna i Nåder beviljas.
Enär Utskotten af hvad Öfver-Postdirecteurs-Embetet i förevarande ämne upplyst funnit utredt och styrkt, dels att allmogen i Wäddö socken af ålder haft det åliggande att bygga och underhålla uthusen vid Grisslehamns Postförvaltareboställe och Gästgifvaregård, och dels att, för detta åliggande, jemte den inom socknen på vissa rotar indelte skyldigheten att besörja fortskaffningen af poster och resande från Grisslehamn till Eckerön , åtskillige förmoner varit allmogen tilldelade, de der efter hand snarare ökats än minskats; alltså och då Kongl. Maj:t genom ofvanberörde
Nådiga bref af den 25 Juli 1843, redan afgjort den fråga, hvilken hufvudsakligen föranled L Matts Pehrssons förevarande motion, finna Utskotten sig böra tillstyrka, att samma motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 12 December 1844. IV: o 24.
Ank. till Exp. Utsk. d. i3 Dec., kl. i e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om Insocknefrälse-hemmans i Bohus Lån befriande från rotering.
Bonde-Ståndet har till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning remitterat ett af Riksdagsfullrnägtigen från Götheborgs och Bohus Län Johannes Johannesson ingifvet memorial, hvaruti anföres, att, oansedt i fredsfördragen, angående Bo - 12 Stats- och Ekon.-Utshottens Utlutanclej N\o 2^, hus
Läns afträdande till Svenska Kronan, det blifvit bestämdt, att provinsen skulle vid sina gamla privilegier, i afseende på jordens förmoner och friheter, bibehållas, hvilket sedermera både genom Adliga Privilegierna och andra Författningar blifvit stadfästadt, den förändring likväl i sednare tider, till följd af Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref af den 2 November 1833, grundadt på Kongl. Kungörelsen den 3l Oclober 1829, vidtagits med de inom nämnde
Län varande insockne-frälse-hemman, som före den 6 April 1810 blifvit från sina Säterier afsöndrade, att dem ålagts ordinarie rotering efter öfver hufvud 2 mantal på hvarje båtsmans-rote, så att ifrågavarande hemman vore mera betungade, än kronoskatle-hemman, af hvilka trenne utgjorde en rote.
Deremot bade ett sådant besvär icke blifvit pålagdt de insockne-frälse-hemman, som efter den 6 April 1810 afsöndrats från sina stamgods, utan vore desse hemman vid sin ursprungliga frälsefrihet bibehållna.
Någon laglig orsak till denna skillnad emellan hemman af enahanda natur kunde motionären icke inse; och innebure den skedda förändringen, enligt motionärens tanke, en uppenbar kränkning af eganderätten, till förlust för hemmanens innehafvare.
För att härutinnan vinna rättelse, hade motionären föreslagit, att in^ sockne-frälse-hemman inom Bohus Län, hvilka blifvit ålagde rotering, måtte derifrån befrias, och desse hemmans innehafvare återiå den under tiden utgjorda roleringskostnaden.
Utskotten hafva delta ärende till öfvervägande förehaft och dervid inheintat: att sedan, i anledning af ett i besvärsväg till Kongl. Maj:t år 1829 inkommet mål, fråga uppstått, huruvida de rå- och rörs- samt insockne-frälse-hemman, som, efter den 6 April 1810 (hvilken dag Ridderskapets och Adelns afsägelse af rättigheten att med andras uteslutande besitta säterier, kungjordes'!, blifvit afsöndrade från de säterier, hvarunder de lyd t, borde förlora sina rå-och rörs- samt insockne-friheter; och Kongl. Maj:t öfver denna fråga äskat Rikets då församlade Ständers underdåniga yttrande, så hade Rikets Ständer i underdånig skrifvelse af den 10 September 1829 förmält sig anse de, efter år 1810 från Säterien afsöndrade, rå- och, rörs- samt insockne-frälse-hemman icke hafva, genom en sådan afsöndring, sina friheter förlorat, men deremot de afsöndringar, som, före den 6 April samma år, egt rum, icke kunna härå tillämpas.
Detta Rikets Ständers yttrande är, enligt hvad Stals-Utskottets i ämnet afgifna Utlåtande vid handen gifver, hufvudsakligen grundadt derå, att, efter år 1810,, äfven, ofrälse personer få innehafva säterier,, rå och rörs- samt in - Stats- och Ekon.-Utskotlens Utlåtandej N\o 24- 13 sockne-fi älse-hemman; att de förhållanden, som gällde med dessa hemman, dä de lingö af endast Ridderskapet och Adeln besittas och sorn derpå hade afseende, lämpligen ej borde anses forlfara längre än till den tid samma rättighet upphörde; att från år 1810 en mängd både insockne- samt rå- och rörs-hemman blifvit afsöndrade från säterien, utan att fråga uppstått om indragning af friheterna; och att det således skulle leda till osäkerhet i egande-iätten, motarbeta jordens delning och uppodling samt åstadkomma flere förändringar i utskylders fördelning och utgörande, jemte mångfaldiga rättegångar i hemulsfrågor enskilde emellan, om icke det skulle anses såsom en följd af 1810 års coucessioner, att rå- och rörs- samt insocknefriheterna ej förlorades derigenom, alt hemmanen skiljts från de säterier, hvarunder de hört.
Då nu Kongl. Maj:t ej allenast, på grund af hvad Rikets Ständer i omförniälde hänseende yttrat, genom Nådig Kungörelse den 31 October 1829, förklarat, att de rå- och rörs- samt insockne frälsehemman, hvilka efter den 6 April 1810 redan blifvit eller vidare blefve från de säterier, hvarunder de lydt eller lydde, afsöndrade, sådant oagtadt borde sin råoch rörs- samt insockne frihet bibehålla; men att detta stadgande icke komme att tillämpas på de rå- och rörs- samt insockne frälsehemman, hvilka före den 6 April 1810 blifvit från säterier afsöndrade, utan ock, efter pröfning af derlill utsedde
Committerades förslag till jemkning af extra roteringen samt till rotering af ordinarie rotering underkastad, oroterad, jord inom Götheborgs och Bohus Län, medelst Nådigt Bref den 2 November 1833, anbefallt bemälde
Committerade att med de från säterier afsöndrade insockne frälsehemmans rotering, i enlighet med ofv-anberörde Kongl. Kungörelse, förfara; alltså och emedan den af motionären öfverklagade rotering af de (öre den 6 April 1810 från stamsäterien afsöndrade insockne frälsehemman är, hvad angår sjelfva skyldigheten för dessa hemman att, sedan de förlorat sin insockne-frihet, draga ett sådant besvär, grundad på af Konung och Rikets Ständer vidlagne beslut, samt derest, såsom motionären förmenar, ifrågavarande hemman blifvit hårdare roterade, än kronoskattehemman, den eller de, som ansett srg i afseende härå obehörigen lidande, haft sig öppet lemnadt att 1 lagas ordning sökas rättelse, få Utskotten- vördsamt tillstyrka, att förevarande motion måtte förfalla.
Stockholm deni 12 December 1844. 14 Stats- och Ekon,-Utskottens Utlåtande, N:o 2.5, N:o 25.
Ank. till Exp. Ulsk. den i3 Dec., kl. i e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om indragning af de på Statens bekostnad underhållne Stuterier.
Inom Hederv. Bonde-Ståndet liar Riksdagsfullmäktigen Carl Ersson från Westerås
Län uti ingifvet memorial föreslagit, att Stuteriet å Strömsholms Kungsgård måtte indragas, och såsom skäl dertill anfört: att underhållandet al denna Inrättning medförde betydliga utgifter för Statsverket, enär hvarje häst, som der föddes och uppföddes, skulle kosta Staten 4 till 5000 Riksdaler Riksgäldssedlar; att det Allmänna saknade all förmon af denna anstalt, sådan den nu vore organiserad, men skulle, om Stuteriet nedlades, af sjelfva egendomen erhålla betydlig vinst; att förvaltningen af Stuteriet lemnade anledning till anmärkningar; och alt ändamålet med Inrättningen, eller hästafveins förbättrande, lättast och med en jemförelsevis obetydlig kostnad skulle vinnas med det 'redan försökta, af de stora Sluteri-inrättningarne oberoende, medlet, att på åtskilliga orter stationera utländska beskällare, hvaremot de för vårt climat mest passande inhemska liästracernas förädling borde öfverlemnas åt den enskilda omtankan; yrkande motionären, att, derest
Stuteriets nedläggande icke bi föl les, styrelsen och förvaltningen deraf måtte ställas på annan fot under noggrannare och säkrare conlroller.
När hos Hederv.
Bonde-Ståndet denna motion? föredrogs, förklarade Riksdagsfullmägtigen F. von Zweigbergk sig önska, alt densamma måtte utsträckas till alla i Riket varande Kongl.
Stuterier; och instämde häruti Riksdagsfullmägtige Pehr Sahlström, Tobias Lind, Pehr Haraldsson, med flere ledamöter af Ståndet.
Då Stats-Utskottet, i sitt Utlåtande, angående reglering af utgiflerne under Riks-Statens Sjette Hufvud-titel, icke tillstyrkt indragning eller nedsättning i beloppet af det till hästafveins förbättrande i Riket förut å samma Hufvud-titel uppförda anslag af 20,000 R:dr Banco; och Rikets Ständer i denna del godkänt nämnde Utlåtande; alltså och emedan ifrågavarande anslag, hvilket hittills väsendtligen varit afsedt för så väl Strömsholms, Stats- och Ekon,-Utskottens Utlåtande, N\o 2S, 15 som de öfriga allmänna Stuteri-inrättningarnes vidmagthållande, få Utskotten tillstyrka, */ 7 att frågan om upphörandet af Strömsholms och öfriga KronoStuterier måtte förfalla.
Vidkommande derefter förslaget, att, i den händelse Strömsholms Stuteri komme att fortfara, styrelsen och förvaltningen deraf ”mätte ställas på en helt annan fot med noggrannare och säkrare controller från Ständernas sida;” så, enär en serskild Öfver-Styrelse för Rikets Stuteri-inrättningar linnes tillsatt, med åliggande att efter den Instruction, Kongl.
Maj.t låtit för densamma utfärda, hafva öfver dessa Inrättningar vården och öfverinseendet, samt, hvad Strömsholms Stuteri serskildt angår, den närmaste eller omedelbara förvaltningen deraf är uppdragen åt en på stället varande Chef, som har en Intendent och en Controlleur jemte andre tjenstemän till sitt biträde anställde, hvarförutan denna så väl som öfriga Stuteri-Inrättningars räkenskaper och förvaltning, lika med andra allmänna Verks, undergå granskning af Kammar-Rätten och Rikets Ständers Revisorer; ty och då motionären icke uppgifvit, på hvad sätt han önskar, att Styrelsen af Strömsholms Stuteri, till vinnande af säkrare controller, må inrättas, hemställa Utskotten, att jemväl detta förslag må förfalla.
Stockholm den 12 December 1844* Reservation af Herr von Troil, S. G.: ”Instämmande i de sammansatta Utskottens beslut, hade jag likväl trott ifrågavarande ämne fordra en närmare utredning, emedan det icke är första gången beskyllningar blifvit på höft framkastade inför Rikets Ständer, rörande den hushållning, som vid Stuterien eger rum, och emedan fråga mer än en gång blifvit väckt om dessa nyttiga Inrättningars upphäfvande.
Det sätt, på hvilket Stuterien blifvit förvaltade, faller lättast i ögonen, då man följer fortgången af Ottenby Stuleris organisation.
Till följd af Rikets Ständers vid 1828—3o årens Riksdag fattade beslut, emottogs den 1 November i83o denna Kungsgård af Stuteri-Öfver-Styrelsen, emot förbindelse att under 12 års tid till förre arrendatorn erlägga såsom afträde för arrendet i5oo R:dr, och såsom ersättning för öfverbyggnad och 16 Stats- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande, N.o 2S. linventarier 863 R:dr, eller tillsammans 2363 R:dr B:co om året, hvilken utgift äfven sedermera af Stuteriets egna medel blifvit bestridd.
Kungsgården emot togs med otillräckliga och till en del bristfälliga ut- och bonings-hus.
Under de första 12 åren, eller till 1842 års slut, hafva, oberäknadt alla reparationer, blifvit uppförda och inredda: en byggnad för personalen om 2:ne våningar, 62 alnar lång och 24 alnar bred, en praktfull stallbyggnad med \ flyglar, som i bredd hålla 22! och i sammanlagd längd 434 alnar> samt är försedd med 16 utgångar, i36 fönster, 56 spiltor, 8 större och 12 mindre afdelningar för lösgående hästar, ridhus m. m.; en Schäferibyggnad, 210 alnar lång, och ett stort Tröskverk, alltsammans af sten.
Med Kungsgården erhöllos hösten i83o endast i3 arbetshästar.
Hästantalet hade år 1833 ökats till 85, år i835 till 145, år i83S till 178, och har sedan denna tid varierat emellan i83 och 192 stycken.
Samtlige contanta utgifter under nyssnämnde 12 år, aflöningar deruti inbegripne, uppgå, enligt Stuteri-Öfver-Slyrelsens till Kongl. Maj:t afgifne berättelser, till ett belopp af 249,312 R:dr B:co.
Till bestridande häraf äro använde: 11,000 R:dr af Rikets Ständer anslagne till hästars inköp, 15,694 R:dr för en gång beviljad byggnadshjelp, 5ooo
R:dr årligt anslag, utgörande för 12 år 60,000 R:dr samt 20,143 R:dr 42 sk. 7 r:st., som tid efter annan blifvit tillskjutne af Stuteri-Öfver-Styrelsens under bänder hafvande medel, eller tillsammans stats-medel R:dr 106,837: 42> 7* De återstående 142,474: 3g. 8. hafva genom den drift och omtanka, hvarmed Stuteriet blifvit förvaltad t, anskaffats genom försäljning af hästar, kreatur och jordbruks-alster m. m.
Då Ottenby Kungsgård var för Statens räkning utarrenderad, uppgick arrendet i medeltal af 10 år till 3oa5 R:dr B:co.
Om härtill lägges Statsanslaget 5ooo R:dr B:co, utgör hela den summa, som ärligen betungar Stats-Verket för underhållet af Ottenby Stuteri med dess 190 å 195 hästar, endast 8025 R:dr B:co, eller för hvarje häst ungefärligen 42R:drB:co.
Med lika omtanka förvaltas Strömsholms Stuteri och Flyinge Hingstdepöt, ehuru det, i anseende till svårigheten att bestämma sjelfva Kungsgårdarnes afkastnings-värde, är för mig omöjligt att med den noggrannhet, sorn vid Ottenby, uppgöra kostnaden för hvarje derstädes befintlig häst.
Verkningarne af de åtgärder, sorn blifvit vidtagne till hästafvelns befrämjande, falla märkbart i ögonen, när man anställer jemförelse emellan för - Slats- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 25. 17 förhållandena nu och för i5 till 20 år sedan.
Ar 1828 var antalet publika hingstar 143, nu 193.
År 184.2 utgjordes de tor Statens räkning unjåerhållne beskälla re af Strömsholms-hingstar ----- 5a Flyinge d:o ----- 48.
Ottenby d:o ----- i0- Sqvadrons-hingstar - - - - - 62.
Premie-hingstar i Skåne - - 14- Landtbeskällare i Jemtland - - 3 å 4. „ i Westerbotten - 1- „ i Skaraborgs Län - \. „ i Elfsborgs Län - 1. i Götheborgs Län - 1. igS.
Då funnos vid Rikets Stuterier 3o2 hästar, nu 43q.
Då försåldes ifrån Stuterien 34 hästar för en sammanlagd summa af 6080 R:dr och ett medelpris af ing R:dr.
År 1842 afyttrades 69 hästar för tillsammans »4*334 R:dr, eller öfver hufvud 246 R:dr för hvardera.
Då betäcktes omkring 45oo ston årligen af Statens hingstar; nu omkring 6©oo.
Då uppgick den bekanta föl-afkastningen efter dessa hingstar till omkring i5oo; nu utgör den ungefärligen 1800 föl.
Under de S åren 1820—ar4 införtullades, enligt G ener al-Tull-S tyr elsen s speeialeiv ifrån främmande orter tillsammans i2,8i3 hästar, upptagne, enligt då åsatte medelvärde af 76
R:dr 3a sk. stycket, till ett sammanlagdt belopp af 983,060 R:dr, eller för hvarje år i medeltal 2,563 hästar, värderade till 196,612 R:dr.
Deremot utgjorde den sammanlagda importen, under de r6 åren 1826—»841 > endast 36q8 hästar, efter ett medelvärde af 5o R:dr, upptagne till 184, >46 R:dr,. eller för hvarje år öfver hufvnd 2.31 hästar, värda 1 r,5©9 R:dr.
Om alla af mig nu åberopade, på offentliga handlingar grundade, facta,. som jag hoppas fullständigt ådagalägga, att hästafveln inom Sverige gjort så betydande framsteg, som någonsin med våra små tillgångar varit att förvänta, må man likväl ej föreställa sig, att vi ännu uppnått den ståndpunkt, dit vi både böra och kunna komma.
Racerne böra ännu upphjelpas genom ädlare hingstar, till förekommande af de arf-fel i afkommans byggnad,.
Prot. 1844■» 4 Sami. 2 Afd. 5 Haft.. 3- 18 State- och Ekon,-Utskottens Utlåtande; N:o 25, sora vanligen insmyga sig, då, såsom nu är fallet, en och samma beskällare är stamfader för hela den ädla racen inom ett Stuteri, och det är för sådant ändamål, Kongl. Maj:t, på Stuteri-Styrelsens derom gjorda underdåniga anhållan,, af Rikets.
Ständer äskat ett anslag af 10,000 R:dr.
Sverige producerar tillräckligt antal hästar både för Cavalleriets remontering och för jordbrukets behof.
Deremot är ej förhållandet lika fördelaktigt i afseende på hästar för bergshandteringen samt större vagnshästar*.
Man är dock betänkt på afhjelpandet äfven af dessa brister, så framt ej nödiga tillgångar komma att saknas.” STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Berg, 1844.
Stals- saint Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, Nio 26. 1 M 26.
Ank. till Exp. Ut>k. den 22 Dec. kl. 1 e. rn.
Utlåtande, i fråga om an ställandet af ytterligare en lärare vid Apologist-Skolan i Haparanda.
Presle-Slandet har en derstädes af Herr Professoren Grafström väckt motion blifvit till Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet remitterad, i hvilken motion anföres: att den år 1832 i Haparanda inrättade högre
Apologist-skola egentligen hade till ändamål att bereda tillfälle till inhemtande af allmän medborgerlig kunskap, förberedande för näringarne och industriel verksamhet; att detta ändamål visserligen vunnits, men att deremot i bemälde Skola saknades tillfälle att inhemta jemväl de kunskaper, som öppnade inträdet på iärdomsbanan och beredde en nödig embetsmannabildning, hvilket förhållande vore desto menligare, som Piteå stad, der en Trivial-skoia funnes inrättad, vore så aflägsen, att kostnaden för resan dit utgjorde ett hufvudsaklig!, binder lör de i Haparanda och landsbygden deromkring boende ynglingar att af samma skola sig begagna; att det vore desto mera nödvändigt, att i Haparanda Apologist-skola undervisning meddelades jemväl uti de ämnen, hvilka uteslutande tillhörde lärdomsskolan, som i trakten funnes en talrik Finsk befolkning, hvilken ej förstode Svenska språket, och bristen på prester och andre tjenstemän, kunnige i Finska språket, vore så stor, att, vid förhandlingar med allmogen af denna stam, tolk vanligen måste begagnas; att lararne i nämnde Apologist-skola väl sökt att på enskild väg afhjelpa den brist på offentlig undervisning, som i förevarande hänseende egde rum, men att sådant dock ej varit tillräckligt, utan behofvet af skolans utvidgning vid en tilltagande folkmängd allt mera låtit känna sig, serdeles sorn i de sednare åren lärjungarnes antal för hvarje år ökaLs, och skulle hafva tilltagit ännu mera, derest en lärdoms-class varit med skolan lörenad.
I anseende härtill har motionären föreslagit, att en lärare måtte anställas i Haparanda Apologist-skola för de ämnen, sorn uteslutande tillhörIlih. till Ii. SI.
Vrot, 1844. 4 Sami. 2 Afd. 6 Haft. 1 2 Slats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 26. de lärdomsskola», samt att denne lärare matte få sig tilldelad lika lön med de öfrige derstädes anställde Colleger.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet för behandling af förevarande fråga sammanlrädt med Stats-Ulskoltet, hafva Utskotten gemensamt forellaft densamma och dervid inhemtat: att, enligt hvad den af Revisionen öfver Rikets Elementar-Läroverk den 13 December 1843 algil! le berättelse innehåller, uti Haparanda Apologist-skola, hvilken sedan den Usta Mars 1840 räknat Irenne lärare, efter denna tid lemna
Is undervisning dels i Finska språket åt dem, sorn dertill anmält sig, och dels i alla de ämnen, som tillhöra en högre Apologist-skola; att skolans Ephorus medgifvit, att undervisning finge skolungdomen bibringas äfven i de ciassiska språken, hvilken undervisning med den framgång meddelats, atL fyra bland de ynglingar, som deraf sig begagnat, blifvit, sedande jemväl genomgått de apologistiska läroämnena, från detta läroverk dimitterade och på Gymnasium intagne; samt slutligen, att Skolans Rector tillkännagifvit, att lärjungarnes antal, som vårtiden sisliidne år utgjort 33, snart skulle betydligen ökas, om icke eLt nära nog oöfvervinneriigt hinder motte, genom elen för handen varande stora brist på bostäder i Haparanda, som ännu vore obetydligt bebyggd.
Vid nämnde förhållanden, och då Skol-revisionen ej tillstyrkt en sådan utvidgning af Haparanda skola, som blifvit föreslagen; då Kongl.
Majit icke helier, uti Sin till Rikets nu församlade Ständer aflåtna Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, äskat anslag för det af motionären åsyftade ändamål, samt då derjemte fråga blilvit hos Rikets Ständer väckt om en allmän reorganisation af läroverken, linna Utskotten sig böra tillstyrka, att Herr Professoren Graf ströms ofvanberörde motion ej måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stuts- saini Allm. Iiesv.~ och K kon.-Utskottens Utlåtande, N:o 27.
Ank. till Exp. Utlåtande, i anledning af väckt motion om utvidgning af Frösö skola.
Fran Högvövd.