Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan jag sålunda i korthet sökt vederlägga de skäl, hvarå Kongl. Collegierna tillstyrkt bibehållande af 800 soldater och 100 man lill häst i Jemtland, på hvilka skäl Kongl. Maj:t grundat Dess Nådiga Skrifvelse till Rikets Högloflige Ständer af den 22 sistiidne Februarii, N:o 3g, deruti Kongl. Maj:t, på de af Kongl. Collegierne uppgifne skäl, i Nåder yttrat, alt någon ytterligare minskning al nurnerstyrkan ej är påkallad af Provi licens verkliga behof: återstår för mig att visa förhållandet emellan hvad Jemtlands rotering nu är och hvad den borde vara:
För närvarande underhåller landet - - 800 man till fot och — - — - - - - 100 dito till häst bör underhålla - enligt Kongl.
Maj:ts Befallningshafvandes ofvanstående uträkning, ("sora är enlig med Rikets Högloflige Ständers sista beslut) hvaruti äroinberäknade alla hemman i Jemtland, och således äfven rusthållshemman, belöper allt som allt - ------- 3o5 i/3 man samt för det förut erhållna Statsbidraget 6666 Rdr. 3s sk.
B:co å 4o Rdr. per man - 166 2/j dito Summa 472 man således håller Jemtland nu, utöfver hvad det bör underhålla, 328 man till fot å 4° Rdr. - - i3,iao jsaint 100 man till häst å 110
Rdr för häst och karl n,ooo Summa 24,120 Rdr. årligen efter en af Lands-Kamereraren uppgjord calcul, sorn likväl är för låg, hvarifrån 4i; .
Stafs- tamt Oecon,- Vtrk.
Betänkande N:o 29, lior afdragas hvad rusthållärne erhålla i Augmenter eller understöd - 2,008 rg 7 N.
B. efter 1827 års markegång, som är den enda handling jag nu innehar Återstår Broo 22,111 28 5 som Jemtland årligen pr res terar i rust- oeli roteringskostnad, utöfver hvad det efter all billighet oeh rättvisa bör utgöra; då och enär dertill kommer, att Regementet hädanefter skall iklädas samma activa* tjenstgöring, sorn. dea öfriga Armeen, och följakleligen utgöra arbetscommenderingar, så följer naturligtvis deraf, att Soldaterna blifva mera dyrlegda hädanefter än hvad de nu äro, ty i samma nion en Soldats tjenstgöring utvidgas, i samm» mon stiger hans anspråk på högre lönefönnoner, och det så mycket hellre i Jemtland, som der ur en känbar folkbrist, så att en Soldat innan? kort kommer att kosta lika mycket, om icke mera, i Jemtland än i andra provincer, som vidare kommer att öka; denna redan, förut odrägliga öfverrolering.
Med anledning af ett sådant förhållande, yrkar jag, att Hogloflige Utskotten tillstyrka Rikets Hogloflige Ständer,, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att en Gommission mätte förordnas att på Statens bekostnad förrätta rotering i Jemtland, i enlighet med Kongl. Majrts Nådiga Bref af den 3 October 1.806 och Rikets Hogloflige Ständers vid i83o års Riksdag fattade beslut, nemligen likhet med det öfriga Sverige, samt om Kongl. Maj:t och Rikets
Ständer finna det nödvändigt alt i Jemtland hafva mera krigsfolk än hvad på provincent belöper, nämnde Commission måtte få sig i
Nåder uppdragetalt derom med allmogen contrahera.
Då, efter hvad jag här ofvan haft äran visa, Jemtland för närvarande i rust- och roteringskostnad utgör icke mindre än 22,111 Rdr. 28 ski årligen, utöfver hvad det rättvisligen bör utgöra, yrkar jag äfven, attHögloflige
Utskotten tillstyrka Rikets Ständer att anslå årligen minst 12,000 Rdr.
B :co lill understöd för Jemtlands rust- och rotehållare, så länge och intilldess den nya roteringen för sig gått.
Landet blir ändå lidande på öfver 10,000 Rdr. årligen, som är högst kännbart för en så fattig och vanlottad province som Jemtland.”
Vid Ztdje punkten'. af Herr Hjärne, som yttrat: ”att då Representationen under denna Riksdag nekat anslag till flera ändamål, mycket vigtigare än förevarande, Stats- samt Öecon.
Betänkande N:o Jo. sä anser jag ingalunda skäl vara för handen att till nu tillstyrkte anslag' af 4°°o Rdr. lemna bifall”; samt af Prosten Åstrand: ”Efter de i afseende på Jemtlands rotering redan föregångne undersökningar, tror jag, alt den föreslagna rotejernkningen lätteligen kan under Jen ännu å gamla eonlractet återstående lid, eller innan 1835 års slut, verkställas.
Anslaget af 4ooo Rdr. årligen i 3 år, till rote- och rusthållarnes lindring, är sålunda obehöflig! oell motverkar r olejem kningens skyndsamma verkställande.
Statens tillgångar, medgifva det icke heller, och jag afstyrker således detsamma,” Etti. denna sistnämnda reservation har Prosten Nordin instämt,. N:o 3o;. Ankom till Exp. Utsk. den 1 Oct.■ Betänkande, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, angående rotefrihet för CapellansBoställen samt ersättning eller vederlag dt de Capelianer, hvilkas boställen än vidare komma att i roteringen qvarstå, äfvensom rörande befrielse från öfverroteringen för åtskilliga hemman i Jönköpings och Kronobergs
Län och, i sammanhang dermed, om vacanceafgift för ordinarie rotering underskastad jord, som icke praesterar rotering in natura.
Sedan Rikets Sländer vid sista Riksdag hos Kongl.
Majit i underdånighet anhfillit, (jse underdåniga skrifvelse!!
N:o 179) att; vid pröAiingenaf den på Rikets Ständers tillstyrkan förrättade jemkning i 1811 års extra . rotering jemte den i sammanhang dermed af Roterings-Commissionerne föreslagne tillökning i ständiga Knekteiiållet af hittiis oroterad jord af Skatte- Krono och Frälsenatur, måtte i Nåder dels föreslås utvägar, hvarigenom roterade Capellånsboställen'kunde, utan afseende på deras hemmanstal, befrias från roteringsbesväret, antingen genom delsammas flyttning på andra hemman, eller ock, der närbelagne hemman saknades, medelst anslående åt Capellanerne af lämpligt vederlag i penningar af den rotefrihets-afgift, som borde erläggas af sådane mindre ‘hemmansde - Stats- samt Oecon.
Bstänkande IV, o 3o« lar, hvilkas spridda lage utgjorde hinder för deras indelning i ordinarie »rotering; dels ock, efter undersökning om befogenheten af hos Ständerne lord klagan öfver åtskillige hemmans öfverrotering i Jönköpings Län ållin, Nådigt förslag meddelas till klagomålets afhjelpande på lämpligaste sitt, ulan minskning i Knektehållets numeraire; så har Kongl. Maj:t uti ofvanberörde lill Rikets Ständer aflåtne och derefter till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskolten remitterade Proposition (jN:o 35) hufvudsakligen i Nåder upplyst och yttrat: att, enligt Roteringsverken, circa 205 Kapellansbostället! blifvit i Roterings-Comiteerne anmälde såsom med ordinarie rotering ännu besvärade, och att, från 209 af dem, roteringen, jemlikt Kongl.
Brefvet den 9 November 1826, blifvit, utan afseende å boställenas hemmantal, af Comiterade förslagsvis flyttade på åtskilliga oroterade hemman, dervid likväl roteringen från 54 boställen transporterats på sådane hemman, som, afålder deltagande i ständig rotering för mindre hemmantal, ån jordeböckerne utvisa, af Comiterade ansetts vara för vissa mindre delar oroterade; hvaremot för vid pass 26 Capellansboställén tjenliga hemman för roteringsflyttningen saknades; alt den i hyssberörde måtto föresTagne roteringsöyttning, blifvit af Kongl. Maj:t gillad och fastställd, utom dels för några få boställen, .för hvilka flyttningen, såsom öfverklägad, beror på Kongl. Majrts ytterligare Nådiga pröfning, dels ock för de boställen, som fått roteringen flyttad på redan af ålder till fullo roterade hemman, hvilka Kongl. Maj:t ansett icke böra med Lil lök t roteringsbesvär betungas; att då således inträffade att, till undvikande af förminskning i ständiga Knektehållets numeraire, roteringsskyldigheteu måste än vidare fullgöras ej mindre äf de Kapellansbostället!, från hvilka roteringsflyttningen ej kunnat ega rum, i brist på närbelägne oroterade hemman, än af de enahanda boställen, som fått berörde skyldighet transporterad på heraman, hvilka redan af ålder äro fullt roterade; men alla Capellaher äro till lika förmon af rotefrihet berättigade, fann Kongl..
Maj:t, lika med Rikets Sländer, att de i ständiga Kneklehåliet än vidareqvarblifva tide
Capellansboställen borde åtnjuta ett deras roteringskostnad motsvarande vederlag, oeh att ofvan omförmälde rolefrihetsafgift så mycket helldre borde dertill användas, som derigenom afhjelptes alla roleringstv ister församlingame och de ras Lärare emellan, utan att deraf vållades någon minskning i gamla Sta'*:- samt Occon.-Vtsk, Betänkande N:o 3o. 47 Kneklehållct, eller tillskyndades Staten annan, ny utgift, än sådan, sorn af serskild inkomst betäcktes; att, i afseende å beloppet af denna rotefrihets-afgift, hvilken borde utgöras af ordinarie rotering underkastade, men i sådan rotering icke i litle lie hemman och lägenheter, Kongl. iVIaj;t funnit, att, enär de i Knektehållet qvarstående Ca pe I lans-hosta 1 leus hela kostnad för roteringsbesyä re t borde godtgöras till fullo af de hemman, som, för aflägsenhelens skull eller annan, orsak,, undslippa öfvertaga odet in natura af samma besvär, borde alia sådane hemman icke, såsom hittills, erlägga rote fr i-hets-be vi 11 ilin g. blott med 12
Hdr för helt'hemman, enligt i83o års Bevrlhungs-Förordning, utan betala sådan vacailce-afgift, som motsvarar knekte-besväret efter de i hvarje
Län gällande roteringsgrunder; och skulle detta belopp, såsom Länen emellan olika och föränderligt, vid Markegångssätlningarne specificeras och uträknas, samt i Taxorne årligen utsättas; anseende Kongl. Majit en sådan förhöjd rotefrihets-afgift desto mera billig, som all jord af lika natur borde, oansedt tillfälligheten af en olika belägenhet, draga lika besvär, samt all oroterad jord af Krono-skatte och Frälse, natur, enligt Stäudernes beslut, borde vara* till Knekte- och Båtsmanshåll indelad; och att, beträffande klagomålet öfver den åtskillige hemman i Jönköpings
Län påförde öfverrotering, förhållandet dermed: vöre sådant, att hemmanen i berörde Lärn år 18 r i roterades mera efter mantalen, än efter hemmanens beskaffenhet,, äfvensom att, enär i gamla Bbterings-verken. en mängd hemman- funnos upptagne i rotar för mindre: mantal, än Jordaboken utvisade, desse hemman påfördes serskild extra rotering för vissa oroterade ansedde- delar; i anledning hvaraf och. då, både af gamla Roterings-verken, och af haline besigtningar på hemmanen, befunnits, att alta af ålder löte råde hemman, voro fullt roteradt, val icke alltid efter Jordebok. wnaatalen, dock efter beskaffenheten, 1826 års-Gomiterade uteslutit och från ytterligare- rotering befriat sådane hemman, sorn, ehuru deltagande i gamla Knektehål let,, år 18 it undergått serskild extra rotering; men sorn alla sådane dubbelt roterade hemman; icke kunde af nämnde befrielse komma i åtnjutande,, af orsak att Kammar-Collegium under tiden,, genom flere laga kraftvunne-beslut,, ålagt en del af dera, alt, i stället för extra roteringen, öfvertaga ständig rotering från 43 Capellans-boställen, voro egar ne- af berörde hemman: ännu: med; öfverrotering; netungade; vid hvilket förhållande Kongl'..
Majit, sorn funnit undersökning nödig, huruvida; dan,, ifrågavarande hemman* påförda,, tillökta. rotering-, icke- kunde ö&» Slats- samt OcCon.- ZJlsl, fl etan namie N’. o 3a. verfl vitas på andra oroterade och närbelägne hemman, anse tt, om en sådan flyttning icke vore verkställbar, jordegare höra för öfverroteringen njuta enahanda vederlag af ofvannämnde vacanee-afgift, sorn för C apel laner föreslagits, dertill ett färre antal lägenheter i Kronobergs
Län, sorn blifvit på lika sätt med dubbel rotering belastade, jemväl voro berättigade.
N Vid den Kongl.
-Propositionens föredragning till Remiss, hafva inom Hedervärda Bonde-Ståndet anföranden blifvit afgifne: 1:0 af Riksdags-Fullmägtige frän Jönköpings
Län, hvilka yrkat, dels att sådane, ännu oroterade hemmansdelar, sorn, enligt sin natur, -äro ständig rotering underkastade, men vid Indelningsverkets stiftelse blifvit förbigångne oell icke indelte, måtte befrias från skyldigheten alt öfvertaga Capellansboställens rotering, eller att betala vacanee-afgift, enär desse hemmansdelar i nära i5o år varit från rotering befriade, och, med afseende dera, vid arfskifte» och köp blifvit ansedde till .högre värde, som deremot, om rotering deni pålades, skulle nedsättas, hvaraf en mängd rättegångar skulle uppstå; dels ock, att de öfverroterade hemman, söm fått sig-pålagd Capellansboställens rotering, och för h vilka ersättning genom vaeaace-afeift blifvit föreslagen, måtte, jemte ersättning för deras lidande, O O 7 7 ) O o '' i från. sistnämnde rotering helt och hållet -befrias, enär egarna af desse hemman icke voro belåtne med vacance-afgiften, samt öfverroteringen vore en olaglig åtgärd, som af Statsmaglerne icke borde sanctionerasj gro af Sven Heurlin frän Kronobergs
Län, som deremot tillstyrkt, att Kongl» Majrts Nådiga Förslag till lindring oell afhjelpande äf den en elei ..hemmén i Jönköpings och Kronobergs
Län påbördade öFverloteriug måtte, såsom byggd på rättvisa och billiga .grander, antagas.
Hvad sålunda förekommit hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och alldenstund de serskilde förslag, sorn .1 Kongl. -Ma jäts Nådiga Proposition innefattas, dels öfverensstämma med Rikets Ständers å förra Riksdagen fattade beslut, angående Capel lans-boställens skiljande frän roterings besväret och åtskillige hemmans befrielse från • öfverrotering, dels i afseende på sältet för afhjelpande -af• desse olägenheter, .efter Utskottens öfvertygelse, anvisa de enda tjenlige utvägar, som för .ändamålens ernående äro att tillgå; fördenskull och då de af Riksdags-Fullmägti-ge från Jönköpings
Län anförde skäl för ännu oroterade, men, enligt sin natur ständig rotering underkastade hemmans fortfarande befrielse från detta'besvär, i Ut . skol fens ^ Stats- Samt Öecönomie-Utikotlens Utlåtandee W:o 31, 49 akottens tanka, icke ii ro af den beskaffenhet, att de Förtjena något afseende, samt egarne af sådaue öfverroteräde hemman, hvilka från Capellanshosläilen fått sig ålagd ständig rotering, sorn icke kan på andra heraman Öfvertlyttas, synas sakna skäl till klagan, enär de för denna rotering, som tillkommit i följd af Kammar-Collegii laga kraftvunne beslut, skulle, enligt Kongl. Majrts Förslag, hädanefter komma att blifva fullt ersatte; hafva Utskotten funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständer att, med antagande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, för deras del besluta: att ej m-ndre alla de Capellans-boställen i Riket, som, antingen i brist af närbelägn® oroterade hemman, måste qvarstå i roteringen, eller, sorn fått roteringen år 1826 orätt förflyttad på hemman, som redan af ålder äro roterade till fullo, än ock de i gammal rotering förut deltagande hemman i Jönköpings och Kronobergs
Län, hvilka, genom laga kraftvunne beslut, i senare tider fått en del Capellans-boställens rotering på sig flyttad, utan att denna rotering befinnes kunna af andra orolerade hemman öfvertagas, måtte, med förbindelse att roteringsskyldigheten nu och framgent fullgöra, undfå Toteringskostnaden motsvarande ersättning eller vederlag af vacsnce-afgiften för jord, som, ehuru ordinarie rotering underkastad, likväl icke praesterar rotering in natura, samt att för ali sådan jord denna afgift måtte, i stället för den hittills bestämda bevillningen för rotefriheten, erläggas lill Rikets försvarsverk med en vacance-afgift, sorn är roteringsbesväret fullt motsvarande, och vid markygflpgssättningarne, efter i hvarje Län gällande roleringsgrunder, specificeras och i Taxorne årligen utsättes.
Stockholm den s Oclober 1834- N:o 3r.j
Ankom till Bxp, Utsk. deri 1 Oct Ytterligare Utlåtande 3 i anledning af väckt mationf rörande dbo- och besittningsrätten till kyrkohemmaneni Halland.
Utskottens den ac> sisllidne Julii i detta ämne afgifne Betänkande Bil*, titt Su Prat. 1^34- 4 Sami. 2 A fä, 7. 6tte Häftet, Slats* sami Oe£onornie*TIlAottens
Ull it ande Nio 31, If:o 22 liar af Iloderrärda Bonde-Ståndet blifvit till Utskotten- ålerremitberådt, . på-grund af framställde anmärkningar: 1:0 af Bengt Gudmundsson från Halland,,sornanfört: att, i anseende lill långsamheten af alla sådane undersökningar, sorn den af Utskotten, till utrönande af de Halländske ky r k o lie m rn ane n s verkliga natur, föreslagne, hvarunder sannolikt de fleste hemman, komma i belägenhet att efter nu gällande föreskrifter utarrenderas,, derigenom den gamla åborätten skulle de facto försvinna,-vöre nödigt, att, i händelser undersökningen: skulle ske,, beslut fattas derom, "att under tiden inga nya- arxendem må föranstaltas, utan att Landshöfdinge-Embetet,, på det för Kronohemman stadgade sätt, må behandla åbotillsättningen på desse hemman;” att Utskottens vilkorligt gjorde hemställan, om framläggande af förslag till. lindring i de Halländske kyrkohemmans-åboernes onera, ej skulle hafva till följd, att arrendésu i mmor-ne ökades och således lända till fördel, icke för åboerne, utan för Kyrkorne och Presterskapet, så. vida arrendeméthoden- blefve bibehållen, samt att Utskotten; måtte å 113m pröfva de serskilda stadganden, . angående merberörde hemman, som Bengt Gudmundsr éonf, uti sin. i ämnet afgifne motion, föreslagit,, och» hvilka uti Utskottens förra Betänkande under fern punkter finnas-upptagne;; 2:0 af Änders Danielsson* från.
Elfsborgs -Län,, hvilken hufvudsakligen instämt uti Bengt Gudmundssons yttrande,, samt yrkat, att den af Utskotten föreslagne undersökning måtte förenas med det beslut, ”att under liden åboerne måtte försäkras om deras rätt,. enligt 16 §.
RegeringsFormen;, att dömas af sine rätte domstolar, så att,, derest de kunna bevisa, att hemmanen icke äro under kyrkomes egande- rätt, på sätt 1819 års Författning antyder, sådant må stå dem öppet;” samt att hos Kongl. Mäjrt jemväl mätte begäras, ”att, i fråga om egande- rätten till de i Halland varande så kallade kyrkohemman,, må; utfärdas den förklaring, att alia derom fattade administrativa beslut icke kunna anses hinderliga för frågornes upptagande vid vederbörlig domstol,, hvarvid Kongl. Maj:t täcktes låta behörigen, bevaka Kronans rätt.”'
Och halva i öfrigt flere af Bonde-Ståndéts- Ledamöter med Bengt Gudmundsson och Anders Danielsson sig förenat.
1 anledning häraf få Utskotten yttra, att de, genom sitt tillstyrkande i förra Betänkandet, alt en undersökning malte i underdånighet begäras, till utredande och urskiljande, om och hvilka af de så kallade kyrkoliemmanen i Halland,; tillhöra Kongl. Mäj:t och Kronan samt böra med åboer af Kronan, förses,, eller äro af den; beskaffenhet, att kyrkorne till dem hafi Slats- tAtnt Gtconomie- Utskottensi Utlåtande IV'.o 3i» Si ra egande-rätt och kunna dem bortstädja, anse sig hafva gått Molionai— rens fordringar så. långt lill mötes, sorn i sakens närvarande skick kunnat ega rum.
Om Utskotten funnit Hemmanens natur af Krono- eller af Kyrkohemman fullständigt ådagalagd, hade naturligtvis någon så beskaffad undersökning ej af Utskotten ansetts behöflig; men 1111 hafva Utskotten, efter en noggrann och. på tillgängliga handlingar grundad pröfning af deija mål, allenast kommit till den slutsats, att skälig anledning vo re till den förmodan^, att åtskillige af de ifrågaställde hemmanen äro sådune, hvartill Kronan rätteligen har egande- och dispositionsrätten; och då, i saknad af tillförlitlig kännedom om förhållandet, ooh,. för att få detsamma bestämdt och utredt, en undersökning blifvit föreslagen, samt de af Motionairen yrkade åtgärder, såsom ändring i redan åtaget arrende af desse hemman och inställande af nya arrenden m. m., endast kunna blifva en följd af undersökningens utgång, hafva dylike eller andra till rubbning i det nu varande förhållandet, ledande mått. och steg ej heller kunnat af Utskotten tillstyrkas.
Anmärkningen,, alt
Utskottens alternativt framställde förslag om ned-- sättning i kyrkohemmans-åboernes onera skulle verka till förhöjning i hemmanens arrenden, och således förfela sitt ändamål, torde lika litet förtjena > afseende; ty skulle detta förslag;komma till verkställighet, bör icke bs-- tviflas, att ju dervid kommer att; tillgå på'ett sätt, att Utskottens tydligt uttryckta afsigt, nemligen att bereda hemmans-åboerne lindring i deras tryckande belägenhet,. uppnås.
Vinner åter förslaget om förenämnde undersökning Kongl. Majrts
Nådiga bifall, blifver ock en följd, att de administrativa beslut, sorn i fråga om kyrko hem ma nen i Halland kunna vara meddelade, icke ligga i vägen för Kongl. Majit och Kronan att med de hemman, sorn befinnas icke tillhöra.Kyrkorne eller Presterskapet, utan våra af Krönonatur, vidtaga e— miranda åtgärder, sorn med andra Kronohemman, och således äfven, att,, på sätt yrkadt blifvit, försälja dem till skatte, hvilket jemväl är en åtgärd, af administrativ egenskap.
Af desse skäl och enär. dessutom Utskottens Betänkande, afslaget af Jlögvördige Preste-Ståndet,. deremot' vunnit så väl Högloflige Ridderskapets . och Adelns, sorn Välloflige Borgare-Ståndets bifall,. hafva Utskotten funnit sig icke; ega anledning atfc; sitt- förra beslut; förändra,.
Stockholm den i October s834«.
STOCKHOLM, sos Ludv. Westerberg i£34- Statt- samt Allm. Besv., och Oecon.-Utsk, Utlåtande N:o 3i. ii N:o 3a.
Anborn till, Exp. IJtsk. elen 26 Oct.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, om förändrad uppsägningstid för leverering af ränte-hö in natura, inom Södermanlands Län, Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet, och derefter till StätsUtskotiet remitteradt memorial, har Nils Persson från Södermanland anfört, att, ibland de räntepersedlar, som hemmansegarne inom en del af Södermanland årligen borde utgöra, funnes äfven artikeln hö i Jordaboken upptagen.
Sloltermarken vore i nämnde ort i allmänhet svag, och höskörden ringa, hvarföre jordbrukaren vanligen ej erhölle mera höfoder, än som oundgängligen erfordrades för hans kreaturs framfödande öfver vintern.
Då årets höskörd för landtman nen varit mindre fördelaktig, och priset på hö följaktligen stegrats, hände det stundom, att räntelagaren vid Thomasmässan uppsade höet till leverering in natura, hvarigenom i äntegifvaren ginge miste om en nödig fodertillgång för vintern.
Han kunde ej heller, i anseende till den länge fortfarande ovissheten, huruvida räntehöet skulle levereras in natura eller betalas efter markegångspris, vidtaga den för hvarje klok landtman nödvändiga åtgärden, att, efter råd och lägenhet, antingen i tid inköpa den emot räntehöet svarande qvantitet hö, sorn erfordrades för ladugårdens vidmagthållande under vintern, eller ock på rnarknaderne, som höstetiden höllos, afyttra de kreatur, till hvilkas framfödande fodertillgången, minskad genom räntéhöets levererande in natura, vore otillräcklig, och, som ett-sådant förhållande icke kunde annat än högst menligt inverka på iandtmnnnens beräknin gar, ville Motionairen, efter uppmaning af sine Comittenter, till afhjelpande af omförmälde olägenhet, föreslå, att uppsägningstiden för leverering af räll te hö matte förändras till den ig September, hvilket så mycket mindre borde möta någon svårighet, som höskörden långt före den tiden vore fullbordad, och räntetagaren då haft tillräckligt rådrum att, med afseende på resultaten af skörden för året, afgöra, huruvida han anså«e det med egen fördel öfverensstämmande att få räntehöet in natura aflemnadt, eller icke.
Dih. till li. S. Prot. l834 4 Sami. 2:dra A/d, SI.
J;de Häftet, * Stats- samt Allm., Ilesv, och Oecon.-XJtsh. Utlåtande IV:o 32, Vid - ärendets föredragning till; remiss, har Jacob Kihlblom från Södermanland anmärkt, att räntegifvarens rätt tili uppsägning
Loide vara enahanda, sorn den för räntelagaren föreslagne, samt att räntegifvare,, som ville leverera räntehö in natura, borde få gifva sådant tillkänna hos Kronofogden i orten, och icke, såsom na med kostnad och omväg måste ske, fuilgörd denna uppsägning hos Kongl. Majlis.
Befallningshafvande, hvaremot Anders Johansson från Upsala Län tillkännagifvit, att i hans ort vöre i berörde afseende upprätladt ett contract, hvars bibehållande önskades..
Stats-Utskottet, som funnit detta mål tillhöra jemväl Allmänna Besvärs- och.
Oecoiiomie-TJtskoltets befattning, har detsamma med sistnämnde Utskott; gemensamt i öfvervägande tagit; dervid Utskotten väl, å ena sidan, ansett en lillbakafly Ilning af uppsägningstiden för leverering af räntehö in natura vara för den räntegifvande förmonlig; men som Utskotten, å den. andra; icke kunnat undgå finna, att ju en sådan förändring skulle på räntetagare»» rätt och fördel inverka; samt tvifvelaktigt kunde vara, om räntetagarne och alla räntegifvariie inom Södermanland uti Mati onai rens åsigter och yrkande instämma; hafva Utskotten ej trott sig bö~ ra Motionairens förslag, genom ett o vilkorligt tillstyrkande, understödja.