Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Rikets Ständer dels vid 1840 och 1841 års riksdag till upprensning af Botlneån och Ronneby köpings redd beviljat köpingens innevånare eli län å 10,000 R:dr Banko, hvilket dock förblef obegagnadt, dels, på förnyad framställning vid 1844 och 1845 års riksdag, förklarat, att det anvisade lånebeloppet skulle anses reserveradt och få lill det afsedda ändamålet användas, men icke heller det sålunda medgifna understödet kunnat af kommunen, i anseende till de dervid fästade vilkor, mottagas, har, vid innevarande riksdag, blifvit hos Rikets Ständer hemställd), att för byggande af en vågbrytare vid Rottneåns utlopp och uppmuddring af samma å, Rikets Ständer mätte bevilja Ronneby köpings innevånare eli anslag för en gång, utan ålerbelalningsskyldighet å Expeditions-Utskottets Förs/ny till underd.
Skrifvelse IS:o 168. 97 10,000 R:dr R:mt, motsvarande hälften af den för företagets utförande beräknade kostnaden ; varande härvid anlordt, att änskönt de nödvändigaste af de från början föreslagna förbättringarne blifvit på kommunens bekostnad efter hand verkställde, hade likväl, i saknad af erforderliga tillgångar, det åsjltade målet ej kunnat uppnås, utan blefve det snart nog omöjligt för mera djupgående fartyg att komma in i ån samt upp till den på I mils afstånd från hafvet belägna köpingen, hvilken vore den naturliga afsältningsorten för mellersta Rlekings exportartiklar samt derjemte egde icke obetydlig handels- och fabriksrörelse, hvadan det vore af vigt för såväl köpingen som kringlig gande ort, att sjöfarten lill och ifrån hafvet blefve fri och obehindrad.
Rikets Ständer, som tagit kännedom af de i sammanhang med denna framställning öfverlemnade handlingar, hafva deraf inhemtat, att de till Ronneby hamns försättande i ändamålsenligt skick erforderlige arbeten, deribland fullbordande af en påbörjad jetée, till förekommande af uppgrundning vid Rottne-åns inlopp, äfvensom åns uppmuddring och borttagande af derstädes befintliga bankar och grund, blifvit, enligt sistlidna år upprättadt förslag, beräknade att medföra en kostnad af 20,000 R:drR:mt; samt alt Ronneby köpings innevånare, vid sammanträde inför köpingens
Nämnd, för alt de för ofvannämnda ändamål erforderliga arbeten måtte kunna utföras, förklarat sig villige att, i händelse ett amorteringslån på billiga vilkor å 10,000 R:dr R:mt kunde erhållas, för detsamma ställa nödig säkerhet.
Rikets Ständer hafva vid sådant förhållande icke funnit anledning för banden att medgifva del i ofvanberörde framställning begärda anslag ulan återbetalningsskyldighet; hvaremot Rikets Ständer, med afseende ä behofvet af Rottne-åns upprensning och fullbordande af den påbörjade jetéebyggnaden vid åns inlopp till förekommande af uppgrundningar, äfvensom ä nyttan af detta förelag för Ronneby köping och kringliggande ort, samt i öfrigt förekomne omständigheter, ansett sig böra, i anledning af den gjorda framställningen, för sagde arbetens utförande bevilja Ronneby köping ett lån å 10,000 R:dr Runi, att utgå frän Riksgäldskontoret, under de vilkor, som för bidrag af enahanda beskaffenhet blifvit vid innevarande riksdag bestämda.
Hos E. K. Maj:t har Direktionen för Göteborgs hamn- och elfarbeten i underdånighet anmält, alt, ehuru, alltsedan 1824, åtskilliga arbeten blifvit verkställda, som ansetts nödvändiga till beredande af lättnad och beqvämlighet för segelfarten å Göta eif emellan Wenern och hafvet, återstode dock ännu ett företag af mycken vigt, nemligen borttagande af det i elfven befintliga, vid Hanklon belägna, s. k. Röda Berget, hvilken undervattensklippa vore för allmänna trafiken högst vådlig i följd af klippans läge i den del af elfven, der strömmen vore stridast och der elfvens stränder bildade starka krökningar.
Till en del hade man sökt undanrödja faran och olägenheten häraf genom användandet af ett emellan Hanklon och Ströms kanal gående ångbogserings farlyg, med hvars tillhjelp de seglande fartygen forlskaffades, men icke dessmindre öfverklagades allmänneligen tillvaron af det farliga stället, der genom minsta oförsigtighet eller inträffande olag i maskineriet å någon af de många ångbåtar, som framginge på denna vattenväg, stor olycka kunde inträffa.
Direktionen, som af dessa anledningar vid flere tillfällen förebaft frågan om det s. k.
Röda Bergets bortsprängande, men af Bih. till R.
St Prof,. 1859 Sf 1860. 10 Sami. 1 Afd. °2 Band. 13 98 Expedilions-Ulskottets Förslag till utiderd.
N:o 168. bristande tillgång pä erforderliga medel varit förhindrad att bringa detta företag till verkställighet, hade hos Kongl. Majit år 1853 sökt understöd för nämnda ändamål och jemväl fått sig anvisadt ett räntefritt förskott å 23,000 Ridr Banko, deraf likväl
Direktionen, af förekomna skäl och i anseende till de för understödets åtnjutande bestämda vilkor, icke kunnat sig begagna.
Och som hvarken de afgifter af seglationen, hvilka Direktionen, jemlikt Kongl. Brefvet den 22 Juni 1849, egde att uppbära, eller öfriga till Direktionens förfogande ställda medel lemnade tillgång lill bestridande af kostnaderna för ifrågavarande arbete, beräknade till ett belopp af 45,000 Ridr Rimt, samt detta arbetsföretag vore af stort behof påkalladt och af högsta vigt för den lifliga sjötrafik, som till Rikets stora båtnad egde rum till och ifrån hafvet genom Göta och Trollhätte kanaler, har Direktionen hos E. K. Majit anhållit, att E. K.
Majit täcktes till Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig Proposition om beviljande af nyssnämnda belopp, 45,000 Ridr Rimt, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet.
Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, som ansett det ifrågavarande företagets utförande för trafiken på Göta eif af särdeles stor vigt, har, med antagande att detsamma ej kunde komma till verkställighet utan bidrag af allmänna medel, men att någon del af kostnaden borde kunna bestridas af de medel, som stöde under Göteborgs Hamn- och Elf-direktions förvaltning, i sitt afgifna generalförslag antecknat företaget till erhållande af ett statsanslag å 40,000 Ridr Rimt; och har E. K.
Majit, efter inhemtande derjemte af Styrelsens särskilda utlåtande, i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof, föreslagit, att sagde belopp måtte för Röda Bergets bortsprängande af Rikets Ständer anvisas.
Dä Väg- och Vattenbyggnads-styrelseu, i öfverensstämmelse med de af Hamnoch Elf-direktionen yttrade åsigter, vitsordat att olägenheterna för sjöfarten å Göta eif af den lärliga passagen förbi Röda Berget, äro högst betydliga, och det ifrågaställa förelaget följaktligen af stor nytta och vigt för den allmänna trafiken, samt detsamma antagligen icke kan, ulan beviljande af det anslag, som af E. K.
Majit blifvit äskadl, komma till verkställighet, hafva Rikets Ständer med bifall till E. K.
Majits nådiga förslag, för bortsprängande af Röda Berget i Göta eif, beviljat och lill utgående från Riksgälds-kontoret anvisat en summa af 40,000 Ridr Rimt.
Uppå derom gjord framställning beviljade Rikets åren 1853 och 1854 församlade
Ständer för tillvägabringande af kanal- och sluss-anläggningar vid Forshaga och Dejefors uti Klarelfven, derför kostnaden blifvit i en år 1840 upprättad plan beräknad till 190,414j Ridr Banko, en summa af 100,000 Ridr samma mynt, att såsom lån Irån Riksgäids-kontoret mot stadgade vilkor utgå; hvarefter under loppet af år 1855, planer för nämnde anläggningars utförande af E. K.
Majit i nåder fastställdes, enligt hvilka kostnaden för kanalen och slussarne vid Forshaga beräknades, liksom år 1840, att uppgå till 94,377 Ridr hvaremot kostnaden för kanal- och slussanläggnings-arbetena vid Dejefors, som uti 1840 års plan upptagits till endast 9(5,037 Ridr — blifvit, i följd af åtskilliga ändringar i samma plan, förhöjd till 206,283 „ eller tillsammans 300,660 Ridr allt Banko. Expeditions-Litsbol tets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 168. 99 Sedan, med åberopande, bland annat, deraf all, enligt särskilda af Chefen lör vestra Väg- och Vattenbyggnads-distriktet, Majoren D. W. Lilliehöök, under Juli månad 1856 uppgjorda beräkningar, skulle, med afseende å inträffade förböjda pris å dagsverken och materialier, utöfver hvad i ofvanberörde fastställde arbetsplaner antagits, erfordras för arbetena vid Forshaga 47,867 R:dr Banko och för dem vid Dejefors 42,741 „ eller tillsammans en tillökning för båda af 90,608 R:dr Banko, Direktionen för det lill ifrågavarande kanal- och slussanläggningars verkställande bildade bolag hos E. K.
Majit anhållit, att bolaget, för alt sättas i tillfälle att fullborda berörde för länet särdeles vigtiga och nyttiga kommunikationsled, mätte undfå eli ytterligare statsbidrag af åtminstone 100,000 R:dr, att såsom anslag utan återbetalningsskyldighel utgå; men denna framställning, hvilken af E. K.
Majit under den II November sistnämnda år till Rikets då församlade Ständers pröfning öfverlemnades, blifvit af Rikets Ständer afslagen; så, och efter del kanalen och slussarna vid Forshaga blifvit fullbordade ocb i Maj månad 1858 för trafiken öppnade, har, på sätt E. K.
Majit i nådig skrifvelse till Rikets nu församlade Ständer af den 13 April innevarande år, behagat meddela, E. K. Majits Befallningshafvande i Länet till Styrelsens för allmänna Väg- och Vattenbyggnader embetsåtgärd öfverlemnal en af bolagets Direktion till E. K.
Majit ställd underdånig ansökning, hvaruti
Direktionen ånyo framställt behofvet för bolaget att erhålla understöd från Statens sida, ocb dervid hufvudsakligen anfört: att då till kommunikationsföretaget i dess helhet af allmänna medel endast beviljats ett lån å 150,000 R:dr Runt, hvilket måste amorteras genom årlig inbetalning af 6 procent, samt intressenterne sjelfva tillskjutit 150,000 Ridr nämnde mynt, men af dessa sammanlagde 300,000 Ridt- ett belopp af 208,302 R:dr 32 öre blifvit användt vid Forshaga och af 64,158 Ridr 77 öre lill förberedande arbeten vid Dejefors, hvadan blott en behållning af något öfver 27,000 Ridr förefunnes, vore det icke möjligt, att de återstående arbetena vid sistnämnde station, efter Majoren Lilliehööks sednaste beräkning uppgående till en kostnad af 309,378 Ridr, skulle af bolaget kunna utan ytterligare understöd utföras så, som den i nåder gillade planen föreskrefve; alt bolagsintressenterne derföre samt för att vid Dejefors bereda åtminstone någon lättnad i trafiken och på samma gång tillgodogöra så väl den exproprierade marken, som det derpå redan nedlagda arbetet, varit betänkte att vid nämnde station, i stället för kanal, anlägga en jernväg förbi vattenfallet derstädes, ehuruväl en sådan jernväg icke syntes komma alt motsvara den nytta, som med visshet vore att påräkna af en kanal, hvari genom all omlastning undvekes på mer än 6 mils oafbruten båtled å den lifligt trafikerade Klarelfven; samt att bolagsmännen befarade att deras ansträngningar varit fruktlösa och att de använda kostnaderna ej skulle fullt motsvara hvad som afsetls och påräknats, derest icke de svårigheter, bolaget genom förändrade förhållanden iråkat, blelve behjertade; anhållande, på grund häraf, Direktionen, enligt bolagsmännens uppdrag, att E. K.
Majit måtte antingen i nåder föreslå Rikets Ständer alt, såsom ytterligare understöd till fullbordandet af merberörde kanal- och slussbyggnader, bevilja en summa af 200,000 Ridr Rimt utan återbetalningsskyldighet, eller ock, utan rubbning i vilkoren för återbetalning af det lån bolaget undfått, i nåder medgifva, att bolaget finge vid Dejefors, i stället för kanal, bygga och framgent underhålla jernväg till trafikens betjenande, mot den taxa å algifter derför, som kunde varda i nåder bestämd.
Med föranledande af underdånig anmälan i ämnet, som utaf Styrelsen för all männa Väg- och Vattenbyggnader uti memorial den 28 sistlidne Februari blifvit gjord och i betraktande af det högst betydliga belopp, hvarmed fullbordandet af kanal- och slussanläggningarne vid Forshaga och Dejelors skulle, enligt deröfver sednast uppgjorda 100 Exp editions -Lils kotte ts Förslag lill unden!.
Skrifvelse l\':o '168. förslag, öfverstiga den från början beräknade kostnadssumma, har E. K. Maj:t, då det af Rikets Ständer vid 1853 och 1854 årens riksdag till nämnde företag beviljade låneunderstöd af tillsammans 150,000 R:dr R:m( afsell kanalanläggnings tillvägabringande, och bolagets förevarande ansökning, att, i stället för kanal, få vid
Dejefors anlägga jernväg, sålunda erfordrade Rikets Ständers bifall, lunnit sig böra till Rikets Ständers pröfning öfverlemna ifrågavarande ansökning, med hemställan huruvida ej, derest Ri kets Ständer icke skulle finna anledning att, sedan bolaget numera fullbordat kanalarbetet vid Forshaga mot en kostnad, ensam öfverstigande omförmälda låneunderstöd, meddela bolaget något ytterligare statsbidrag för utförandet af den alsedda kanalanläggningen vid Dejefors, Rikets Ständer dock kunde anse skäligt, att medgifva den begärda förändringen uti planen för ifrågavarande kommunikationsled, på det sätt, att, i stället för kanal, den föreslagna jernvägsanläggningen vid
Dejefors inom viss tid verkställdes, enligt den plan, som, efter behörig pröfning af dertill upprältadt förslag, kunde komma att af E. K. Maj:t i nåder fastställas.
Rikets Ständer, som vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, funnit sig sakna giltig anledning att, sedan den vid sistlidne riksdag i enahanda hänseende gjorda framställning blifvit afslageri, nu bevilja ytterligare statsbidrag för ifrågavarande kanaloch slussanläggningars fullbordande i enlighet med redan fastställd plan, hafva deremot, med afseende å de af Bolags-direktionen uti dess nu gjorda underdåniga ansökning anförde omständigheter, och då i anseende till det betydliga belopp, hvarmed kostnaden för sagde arbeten komme att öfverstiga den ursprungligen beräknade kostnadssumman, det icke billigtvis synes böra förvägras bolaget alt, med befrielse från den genom ingånget kontrakt åtagna skyldigheten att utföra ännu återstående kanalbyggnadsarbeten vid Dejefors, i stället derstädes bygga och underhålla jernväg, hvilken anläggning, under förutsättning att statsbidrag till kanalens byggande ej kunde beviljas, blifvit af Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader förordad, funnit sig böra medgifva det för tillvägabringande af kanal- och sluss-anläggningar vid Forshaga och Dejefors bildade bolag att, utan rubbning i vilkoren för återbetalning af det lån, bolaget för sagda arbetens utförande undfått, i stället för kanal vid Dejefors, derstädes till trafikens betjenande anlägga och inom viss af E. K.
Maj:t bestämd lid fullborda samt för framtiden underhålla en jernväg, enligt den plan, som, efter behörig pröfning af dertill upprättadt förslag, varder af E. K.
Piteå stad genom sitt grunda vallen hindrade fartyg af 8 fots djup och derutöfver att kunna framkomma till hamnen vid Piteå och uppmuddring af denna segelled således vore af högsta behof påkallad, men Piteå stad icke förmådde att al egna medel bekosta sagde arbete, hvilket för staden och den angränsande orten vore af aldra största vigt, har hos Rikets Ständer blifvit framställd den anhållan, att Rikets
Ständer måtte till segelledens uppmuddring från Löfholmen fram till Piteå stad till 10 fots djup i lägsta vatten anslå erlorderlige medel.
Efter det denna framställning blifvit till behandling af Rikets Ständers Slals-Utskott öfverlemnad, bar, uti skrifvelse till Utskottet af den 16 nästlidne Mars, Statsrådet och Chefen för Civil-departemenlet lillkännagifvit, att Piteå stads innevånare, genom en af E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län insänd och förordad an - Expeditions-UIskottets Forsing till anderd Skrifvelse A:o 168. 101 äökning, hos E. K.
Majit i underdånighet anhållit om ett statsanslag af 26,666 R:dr 67 öre, till uppmuddring af segelleden mellan nämnde stad och dess lastageplats Löfholmen samt anläggning af en lastbrygga vid staden; i anledning af hvilken ansökning E. K. Maj:t, efter inhemtande af Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader underdåniga utlåtande i ämnet, och dä E. K.
Majit lika med bemälde Styrelse, ansett del ifrågavarande arbetsföretaget vara förtjent af allmänt understöd, samt inhemlat att särskild framställning om dylikt understöd blifvit hos Rikets nu församlade Ständer väckt, i nåder helallt, att de rörande detta ärende tili E. K.
Majit inkomne handlingar borde lill Ståts-Utskottet öfveriemnas, hvadan desamma äfven åtföljt Chefens för Civildepartementet omförmälda skrifvelse.
Enligt hvad Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader i omförmälda underdåniga utlåtande anfört och upplyst, äro, till följd af en å Piteåfjärden bildad sandbank, de fartyg, som vid Piteå skola intaga eller lossa laster, nödsakade att, för verkställighet häraf, under närvarande förhållanden lägga intill den pä circa i mil frän staden belägna Löfholmen, dit varorna följaktligen måste särskildt, land- eller sjöledes, transporteras, hvarigenom en för den redan betydliga och i tillvext varande rörelsen på platsen betungande ökad kostnad uppkommer, helst som de varor, hvilka från Piteå afskeppas äro af tung beskaffenhet och till största delen illgöras af plank och bjelkar.
Stadens innevånare hafva i anledning häraf föranstaltat om uppgörande af förslag, ej blott till upptagande af segelränna genom nämnde bank, utan äfven till anläggning af en i sammanhang dermed behöflig lastbrygga vid stadens strand.
Det af Löjtnanten vid Väg- och Vattenbyggnads-korpsen R.
Schough utarbetade och af Styrelsen godkända förslaget upptager till verkställande c|#ls en segelränna, 2,000 fot lång och 80 fot bred i botten med 15 fots djup vid medel-vattenståndet eller lika med det minsta djupet i segelleden efter Piteå elfs nedre lopp mellan staden och skärgården, dels en lastbrygga vid stadens strand af 520 fots längd, för hvilka arbeten kostnaden är beräknad till 40,000 R:dr R:mt, förutom 8,000 R:dr till inköp af eli mudderverk, behölligt såväl vid del föreslagna fördjupningsarbelels verkställande, som ock för framtida underhåll af segelrännan.
Och har vid sammanträde med stadens röstegande innevånare den 4 Oktober sistlidna år af desse enhälligt lättats det beslut, alt, om eli statsanslag af I utaf den summa, 40,000
R:dr, som vore beräknad för sjelfva arbetet, kunde dem be redas till ett belopp af 26,666
R:dr 67 öre, de ville förbinda sig att utföra muddringen, bygga laslbryggan m. m. samt dessutom anskaffa mudderverket, äfven om till allt delta skulle erfordras större kostnader, än de beräknade.
Med afseende å det af Styrelsen derjemte vitsordade behofvel af de föreslagna förbättringarne i Piteå hamn, hvarigenom den redan ingalunda obetydliga trafiken derstädes skulle erhålla en stor lättnad och rörelsen förökas, helst Piteå utgör hamnplats för ett vidsträckt område med betydliga tillgångar å trävaror m. II. exportartiklar, hafva Rikets Ständer i anledning af ofvanberörde framställning och hvad i öfrigt förekommit, ansett lämpligt understöd för ilrågaställde arbetens utförande böra beviljas, dock endast i egenskap af lån emot bestämd återbetalnings-skyldighet; och hafva Rikets
Ständer derföre till uppmuddring af segelleden mellan Piteå och dess lastageplats Löfholmen samt anläggning af en lastbrygga vid staden anvisat en summa af 26,000 R:dr R:mt, motsvarande i det närmaste f-delar af den beräknade kostnaden, att såsom lån utgå från Riksgälds-kontoret, under de vilkor, som för dylika bidrag blifvit vid 102 Expeditions-Utskottets Förslag' till underd.
Skrifvelse N:o 468.
E) Sjösänkningar och myrutdikningar samt andra vatt eriaf'tappning s och odlings-företag.
Till loud för befrämjande af utdikningar och aftappning ar af sanko trakter och sjöar till beredande af odlingsförelag, har E. K.
Majit i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof äskat, att för de nästkommande 3:ne åren 1861— 1863 mätte anvisas tillsammans 100,000 Ridr Runt, deraf s-delar att utgå i egenskap af lån samt det öfriga såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet.
Enligt hvad Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader i sitt löre innevarande riksdag afgifna generalförslag anmält, äro hos Styrelsen förvarade en mängd, tid efter annan tili Styrelsen ingifna, af arbetsplaner åtföljda ansökningar om understöd af Statens medel för vattenaftappningar till beredande af odlingsförelag; varande de arbeten, som af de för sådana företag under föregående riksdagar anvisade medel hittills icke kunnat understödjas och för hvilkas underlättande Styrelsen ansett en gemensam fond böra till E. K.
Majits disposition ställas, i general förslaget länsvis antecknade och de för dem tillstyrkta understöden tillsammans upptagne till 750,000 Ridr R:mt; och då med visshet kunde antagas att, enär undersökningar flerestädes blifvit verkställda under sistlidna år i och för åtskillige större utdikningar, derom planer och förslag icke ännu hunnit upprättas, flere ansökningar skulle innan kort inkomma med begäran om understöd till många betydliga och af uppmärksamhet förljenta arbetsföretag för vinnande af odlingsbara vidder, bar Styrelsen i underdånighet hemställt om nådig framställning, att tili E. K.
Majits disposition mätte för understödjande af valtenaftappnings-företag afsältas en fond utaf 900,000 Ridr, att utgå med en tredjedel under hvartdera af åren 1861—1863.
Med åberopad anledning af den nedsättning, som, i jemförelse med den vid sistlidna riksdag till belopp af 300,000 Ridr anslagna fonden för vattenaftappningar, skulle komma att ega rum i händelse endast del af E. K.
Majit för dylika förelags befrämjande nu föreslagna belopp anvisades, och i stöd al det utaf Väg- och Vattenbyggnads-styrclsen vitsordade behofvet af högre anslagssumma för ifrågavarande produktiva ändamål, har hos Rikets Ständer särskildt blifvit föreslaget att fonden för utdikningar och vattenaftappningar måtte bestämmas (ill hvad Väg- och Vallenbyggnadsstyrelsen ansett behöfligt, eller åtminstone till enahanda belopp, som under närvarande statsreglerings-period, 100,000 Ridr årligen, eller tillsammans 300,000 Ridr, deraf tre femtedelar borde utgå såsom lån och två femtedelar såsom anslag.
Under Rikets Ständers pröfning af detta ämne har i första rummet lill öfvervägande förekommit beskaffenheten af det understöd, som bör af Staten meddelas för arbetsföretag af den art, hvarom nu är fråga.
Under föregående riksdagar, då medel blifvit ställda till E. K.
Majits disposition för befordrande af vattenaftappningar eller andra förberedande åtgärder för större odlingsförelag inom landet, har af Rikets Ständer medgifvils, att någon del, som vid de trenne sednast förflutna riksdagarne varit bestämd till en femtedel af de anvisade beloppen, finge utgå såsom anslag ulan återbetalnings-skyidighet; och enahanda stadgande har, i öfverensstämmelse härmed, af E. K.
Majit föreslagits i afseende å den fond för utdikningar och vattenaftappningar, som komme att vid innevarande riksdag anvisas.
Enär likväl det gagn, som genom vatteodränkta trakters utdikning och sjösänkningars verkställande beredes, hufvudsakligen kommer egarne af de förbättrade eller i odlingsbart skick försatta jordvidder, som derigenom vinnas, tillgodo, har del synts Rikets Ständer skäligen kunna och böra ålläggas dem, som, antingen i anseende till saknade tillgångar eller den längre tid, Expeditions-Utskott,nts Förslag till underd.
103 som åtgår innan full ersättning för nedlagde kostnader kan påräknas, erhålla understöd af allmänna medel till dylika företags utförande, att till Statsverket återgälda de meddelade bidragen till hela sitt belopp.
Utom det alt Statens uppoffring härigenom minskades, hafva Rikets Ständer ansett sig kunna antaga, det omsorgen hos interessenterne uti ifrågaställa odlingsföretag, att med tillförlitlighet utröna, huruvida utförandet skulle komma att medföra beräknad nytta, borde väntas blifva större än någon gång visat sig vara händelsen, i fall alt understöd för dessa företag kunde endast i egenskap af lån erhållas, äfvensom derigenom arbetets verkställande på det mest ändamålsenliga och minst, kostsamma sätt, otvifvelaktig! betryggades.
Någon olägenhet af den föreslagna förändringen i del hänseendet, att den hos enskilde vaknade hågen att genom vattenaftappningar förbättra och vidga sina jordområden skulle komma att aftaga, hafva Rikets Ständer icke ansett numera vara att befara, sedan de fördelaktiga resultaterna och det välgörande inflytandet af redan fullbordade odlingsarbeten hunnit visa sig och blifvit allmänt kända.