Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande ater Riksdagsmannen Jonas Anderssons förslag, att hvarje års Jjåne-Summa måtte genast vtd årets början lå utgå; så har val hittintills den af Herrar Eanco-Fnllmägtige, uppå serskildt förekommen anledning, stad - x I Banko-TJtslotiels Betänkandeh. *53 gade tid af minst 3:ne månader, befunnits fullt behöfvelig till föredragning och utgifvande af de på den anslagne årsfonden utgående L/ån; mea i den mohn nyssnämnde af Utskottet föreslagne ordning hinner vidtagas och stadgas, skalf mera tid och rådrum äfven i detta hänseende för Commissariatet vinnas; Och inser Utskottet för dess del, ej något hinder, att den för hvar-' je år bestämdt anslagne Liåne-Summa hädanefter och framgent må alltifrån årets början i oafbruten ordning utgå, så fort expeditionen deraf medhinnas Iean; och hvarvid Commissarierne må äga med sorgfällighet tillse, att berörde Summa sist inom Marni månads slut kan vara utlemnad.
Hvilket allt underställes de Respective Ståndens närmare upplysta ompröfning och godtfinnande.
Stockholm den 23 Martil 1818.
N:r 22, Riksens Högloft.
Ständers Banko-Utskotts
Betänkande i frågan om närmare bestämmande af rättigheten för Bolag och Corporationer att i Banken upptaga Län ä fast Egendom.
Riksdags-Fullmägtigen för Carlshamns Stad Herr J U. Winberg , har, uti ett, inom Vällofl. Borgare-Ståndet uppläst , och till Banko-Utskottet remitteradt Memorial, väckt fråga om rätta förståndet af a:dra Mom. uti Kongl. Kungörelsen den aytde September 1815, angående grunderne och vilkoren vid Banko-Låns beviljande 154 Bnnko-Uls.iottes Betänkanden.
a I/andt- och Stads-Egendomar, som stadgar, att ej något Län lill enskild person, ehuru Ägare af flera Egendomar, elier lill Bolag uti odelii Faslighet mä öfverstiga en viss Summa; hvilket stadgande, enligt ilen tillämpning Bankens Commis* jsarier deraf dragit , fortnäles haft den påföljd , att Eäne-Ansökningar , ingifne af Corporations Bolag, sorn hafva nyttige och hedrande inrättningar till föremål, dels redan blifvit afslagne, dels hafva att vänta ett dylikt öde, utan att vid fle aflemnade handlingarne, eller deri pantförskrifne säkerheten, annan erindran blifvit gjord än att en eller någre få af rådane Bolags ofta talrika medlemmar , sökt och vunnit egne BankoLån, på Enskild Egendom eller fastighet- Hvaremot Herr Winberg förment, att, oberäknad! den ökade säkerhet, jemförelsevis med andre Eån , sorn för Banken syntes uppstå, derigenom, att samtelige Interessenter uti ett dylikt Bolag, en för alla och alla för en ansvarade för återbetalningen , ordaförståndet af nämnde Moment äfven lika
Htt kunde uttydas till stöd för Lånerättigheten serskildt för enskild person och serskildt för Bolag , sam för båda gemensamt.
Och frarnställes, på desse grunder, angelägenheten af en så beskaffad närmare utveckling utaf berörde stadgande, hvarigenom , för nyttige och hedrande Inrättningar och Verk , hyilka ej äga Mannufactur-Diskont-rättighet , det biträde ina kunua vinnas, som, förenligt med Bankens säkerhet, förmodas äfven i sådant afseende hafva varit med Banko-Lån åsyftadt Banko Utskottet har ej underlåtit, att häröfver inhemta så val Herrar Banko-Eullmägtiges, Sanko.Utskottets Belänkandenl 155 som Commissariatets och Banko-Fiscals-Embetets tankar och Utlåtanden.
Beträffande först den äf Herr Winberg väckte fråga huruvida icke det åberopade Momentet borde sålunda tillämpas, att högsta tillåtne LåneSurnrnan skulle kunna, mot behörig säkerhet, till ett Bolag utlämnas, oaktadt samma Bolags medlemmar redan hvar för sig på egne namn , deras låne-rättigbet begagnat; får Banko-Utskot-' tet vördsamt upplysa, det sådant ej instämmer med de författningars esprit , hvilka legat till grund för bemäldta stadgande, enär uti Kongl. K ungörelsen af den 1 Mattii 1770 och BankoBeglementet af år 1779 uttryckeligen namnes, att, på det hjelpen måtte blifva allmän, och äfven kunna sträcka sig till de Rikets Inbyggare, som ined mindre Egendomar äga mindre tillfällen att hjelpa sig utur sina vidlyftigheter , än andra, ingen enskild person, eller Interessentskap j odeld fastighet, eller Bolag, må upplåna mer än den fastställde Maximi-Summan , ehuru stor säkerhet än kan erbjudas.
Banko-Utskottet anser häraf vara uppenbart , så väl att
Bankens åberopade större säkerhet genom flere Låntagares gemensamt åtagne ansvarighet, ej kan härvid komma i beräkning, sorn att den föreslagne tillämpningen vore oförenlig med författningens ändamål, så vida följden deraf skulle blifva, att den, som, i egenskap af Bolagsman, deltoge uti flere smärre inrättningar , kunde derigenom bereda sig Låne-tillgångar af den anslagne Fonden , hvilka icke stöde att erhålla for Ägare af de störste Enskilde Egendomar.
A en annan sida deremot, finner Banko* äjfi BanhorUlsiottets Betan/tanden', Utskottet både billigt och roed författningens afsigt enligt, att, örn en person ej bör Jeunna öka ?itt anspråk på låne-biträde af Banken utöfver det fastställde Maximum , derigenom alt lian söker Ian som Bolagsman , dess rättighet ej eller bör ?f sådan anledning nedsättas eller försvinna.
Ef. ier Utskottets tanka bör således, i anseende till beräkningen af Maximi-Summan för en Bolagsman, större andel af Boiags-Lånet ej vara ho* 710m till last, än sorn svarar emot hans andel i Bolaget, och på samma grund , om en eller annan Bojags-interessent redan kommit i åtnjutande af lån å dess enskilda fastighet, sådant ej lägga hinder för de öfrige att begagna den förmån sorn med Banko-Lån blifvit åsyftad, hvaraf följer: att den Bolags-tnan , som förut enskildt liäftar för lån till ringare belopp än den stadgade Maximi-Surnman , kan, gemensamt med öfrige interessenter, erhålla ytterligare lån till fyllnad deruti, i nion af sin andel i Bolaget; eller ock , om Ihan först upptagit lån samfällt med öfrige delägare i ett Bolag, den enskilda Lane - rättigheten för <len summa, som utgör fyllnaden i högsta tillåt31 e Låne-heloppef, likafullt må vara honom obetagen; äfvensom att, i händelse en eller flere Bolagsmän redan innehafva så stora Lån sorn Banko-Fövfattningarne i det högsta medg fva , Bolagets fastighet likväl må fa ht länäs i man af hvad som återstår, efter afdrag af desse Bolagsmäns andelar ; dock så, att samtelige Bolagsmannen icke destomindre underskrifva Reversen, och hela Egendomen för länet häftar; hvarförutan Bankens säkerhet ej kan anses tiliräckeligen tryggad, enär en styckad försäljning ofelbart JSnnko-Utsfiottets JRetänkanden, 157 skulle leda till hinder och uppehåll, om icke förlust, vid utsökande al Bankens fordran.
Blifvandes härvid tillika nödigt, att , då lån sökes af Bolag, icke allenast behörigen styrkes, af hvilka och huru manga Personer , Bolaget består, samt huru stor del hvardera deruti ager , utan älven, Bolagsmännen hvar för sig visa , det de äro frie fran förmynderskap och andre förmånsrätt ägande medel; och att afdrag sker å Länet , för den Bolagsmans andel, som icke kan åstadkomma erforderligt bevis 1 sistnämnde omständighet; likväl utan förfång för de öfriges rätt, på satt ofvan är föreslaget.
Hvilket allt vördsamt underställes de Respective Ståndens närmare upplysta om pröfning.
Stockholm den 2 3--Bje Martil 18 18.
N:r 2o. Riksens Högloft.
Betänkande i anledning af erhullne Remisser , dels rörande de vid BankoDiskont-Verket erforderlige vederhäftighets - betyg , dels angående förökning i antalet af Verkets Styresmän.
Borgare-Ståndet har till Banko-Utskottet belngat förvissa ett af Riksdags-Fullmagtigen från Amål, Herr Borgmästaren Eneroth ingifvit Memorial, hvaruti, efter upprepande af åtskilige mer och mindre bindande uttryck , som uti de vid Diskont-Inrättningar vanligen fordrade betyg öfver låntagares och löftesmäns vederhäftighet plägat inilyta , och hvilka utrvck 158 BanJto-Utskoiiets Belänkanden.
Diskont Verkens
Directioner förmälas hafva ömsom och allt efter omständigheterna föreskrifva, He rr Borgmästaren föreslår, att genom en Allmän Författning utlryckeligen måtte stadgas, ej mindre hvilka Authoriteter det tillkommer, att meddela vederhäftighets-betyg för låntagare och löftesmän i Diskonterne, än det formulaire som derutinnan bokstafveligen bör följas, på det Diskonten ej ina vara oviss om siri säkerhet och den ena låntagaren ej mer än den andia behöfva en längre tid sakna den lån-undsättning, han fordrar och har ratt att vänta enär lika documenter prästeras.
Banko-Utskottet, som i detta ämne inhämtat Herrar Banko-Fullmägtiges och Banko-DiskontDi rectionens utlåtanden, får i anledning af Memorialet vördsamt anföra:
Att, ehuru hvarken Banko-Diskont-Verkets Reglemente eller någon annan allmän författning hitintills föreskifvit, att Diskont-Reversaler, för att godkännas, böra vara försedde med åtecltnade Bevis om låntagares oek löftesmäns vederhäftighet, och ännu mindre, uti hvilka ordalag desse böra författas, är det likväl en vid hvarje ordentlig
Diskont-förvaltning iakttagen, oeh för inrättningens säkerhet alldeles oundgängelig omständighet, att dylike bevis fordras, i alla de händelser då Di rectionens omdöme om vederhäftigheten ej kan stodja sig på egen personlig kännedom af de sökandes vilkor, som åter vid en utlåning , utsträckt till liela Riket, ej möjligen kan inhämtas och bibehållas.
Det har äfven häraf blifvit en följd, att
Directioneu, utan att neka ett ofta förtjent förtroende åt andra kända personers vitsord, i allmänhet, Banko-Uiskottets Bctiinhanden.
J50 då vederhäftighetsbetyg ansetts behöfvelige, fordrat detri af jusi de Authoriteter, Herr Borgmästaren Kneroth uppgifvit, nemligen Landihöfdinge-Ern beten, Magistrater och Häradshöfdingar ; och dä Directiorien, med behörigt afsende pä livar och en för pålitlighet länd och aktad Embetsmaris intyg, ej bordt underlåta att uppmärksamt och noga öfverväga uttrycken i desse intyg, till rättelse för sitt omdöme om en mer eller mindre tillräcklig säkerhet, har det visserligen kunnat hända och ofta handt, att ett Embets - bevis orri låntagares och löftesmäns vederhäftighet, så vida det varit ställdt blott pä en begärd bestämd summa, ej ansetts göra tillfyllest, dä tilläfventyrs samma personer förut hos Diskont-Verket funnits häfta for lån och kautioner, till ett lika, eller större belopp.
Ett bokstafveligl formulaire för vederhäftighets-betyg å Diskont Reversaler vöre således efter Banko Utskottets (anka i flere hänseenden föga lämpeligt, da det lika litet bör förmodas, att någon Embetsman skulle vilja underkasta sig tvånget deraf, i stället för att efter omständigheterna, hvilka sällan äro alldeles enahanda, inrätta sitt Bevis entigt öfvertygelse och kännedom, sorn det i någon måtto lärer kunna medgifvas, att hvar och en lånsökande, hvars länedocument vöre försedt med ett, efter gifvet formulaire författadt och af vederbörlig authoritet meddelt, vederhäftighetsbetyg, skulle derigenom vara ovillkorligen berättigad, alt i Diskonten genast erhålla lån.
Om det ä ena sidan, kunde synas beqvämt för Diskont - Directionen att profningen och ansvaret för dyltke lån sålunda öfverflyttades fiån Directionen på den Embets - i 60 Sanko-Utskottets Setänkanden. man, som meddelf vederhäfttghet-betvget, lärer likväl å den andra, fä rnedgiivas , alt en sådan eftergift af Directionens ratt till bifall eller afslag efter egen öfvertygelse, ej på det hela vore förmånlig; heldst dä fråga är om fördelning af en Lane tillgång, oftast otillräcklig, i jämförelse med de lånsökandes antal och fordringar, dertill och med en fullkomlig säkerhet, någon gång mäste lemna rum för en i Directionens omdöme fullkomligare.
I afseende på det Reglementariska för Eanko-Diskont-Verkets inre förvaltning, har BankoTJtskoitet vidare från Hedervärda Bonde-Ståndet fått emottaga ett Memorial af Riksdagsmannen oell Fullmägtigen i Riksgälds-Conforiet Eric Ericsson, innefattande det förslag, att, r stället för att blott en division eller vissa .Ledamöter af Banko-Sty reisen nu deltaga i samma Verks förvaltning, härefter alla utlåningar och omsättningar böra föredragas och afgöras inför hela Banko-Styrelsen in Pleno, hvarvid Ledamöter af alla stånd ovilkorligen borde vara närvarande, och ingen sak som angick
DiskontVerket få af göras af mindre än sju Ledamöter, jemte en föredragande Commissarie; hvaremot alla andra peroners närvaro, efter Riksdagsmannens tanka, vore öfverflödig, utom i de fall då någre upplysningar af dem kunde erfordras.
Bariko-Uiskottet får vördsamt upplysa , det några sådane omständigheter hittills ej förekommit, hvaraf Utskottet tror sig äga anledning tillstyrka någon förändring uti Organisation eller personal af Banko-Diskont-Verkets styrelse.
Skulle åter, efter föregången Revision af Verkets förvaltning eller i följd af en möjeligen blifvande Banko-Utskottets Bethnkanilen. 161 Utvidgning i dess rörelse, någon förändrad
Reglering i ett eller annat hänseende härutinnan linnas af nöden, underlåter Banco-Utskottet ej att derom hos Riksens Högloflige Ständer anmälan göra.
Stockholm den 23 Mars 1818* N:r 24.
Banco- Utskotts Betänkande , i fråga om understöd för Södertelje Canal- och Sluss-Verks fullbordande.
Ridderskapet och Adeln har till Stats- och Banco-Utskotten behagat remittera, ett af Majoren Herr Friherre Fr.
Hjerta ingifvit
Memorial angående understöd för Södertelje Canal- och Sluss-Verk.
Efter en meddelad beskrifning öfver verk* ställ dt arbete sedan sista Riksdag, då genom den gynnande uppmärksamhet, Riksens .Ständer åt detta gagneliga företag lemnade , Bolaget erhöll förmåga att med kraft söka besegra de flevfa 1- diga Natur-hindren för Arbetsplanens verkställighet, förmäles, att till bestridande af de kostnader, som återstående arbetet krafvel-, inga andra utvägar sig förete, än förnyadt tillskott af Actie-Agarne, eller biträden af allmänna medel; och att, ehuru villige Actie-Ägarne alltid varit och ännu äro, att göra de kännbaraste bidrag för arbetets fullbordande, vore dock att befara, det följden af de Hestes oförmögenhet klefve, att de, enligt privilegiernes innehåll i anseende till 162 Banko-Utskottets Betcinkandent delaktighet uti detta Boing, sedan de likväl contant tillskjutit 148-3 procent utöfver den tecknade Subskriptions-Sumrnan, och utom dess ej allenast samfällt häfta för Bolagets Skuld till Banquen 100,000 R:d, utan ock genom användande för Canal byggnaden af det sedan år i K12 anslagne räntebidrag, oafbrutit varit i saknad af all inkomst på deras gjorda tillskott.
Af desse med flere sammanlagde skjäl, och med öfvertygelse om detta Canal-Verks blifvande nytta för det Allmänna, anser Herr Friherren sig böra föreslå, och till Riksens Högloft.
Ständers behjertande hem falla : 1:0 Att Bolaget matte intill nästinstundande Lagtima Riksdag få uppbära de detsamma förut tillerkända 5 procent för skedda och skeende tillskott: 2:0 Att af Rikets Ständers Banque derå må förskjutas Femtio Tusende Riksdaler emot 3 procents ränta, och under villkor tillika, att Bolaget ersätter detta förskott åren 1821, 1822 och 1823 med en tredjedel hvarje år.
Banco-Utskottet har vid sistnämnde frågas behandling ej kunnat undgå att, med erkännande af den fördel som tillskyndas Staten och det Allmänna i den mohn ifrågavarande Canalfart kommer att verka till en lättad cornmunicalion och lifligare rörelse, tillika fästa afseende på den berömvärda ståndaktighet Bolaget visat, att, med egna uppoffringar befrämja Verkets fortgång, och hvarigenom det gjort sig fullt förtjent, att till ändamålets slutliga ernående, i möjligaste måtto understödjas.
Enär nu det Fåne biträde, som i sådant afseende erfordras, enligt hvad ofvan för - Banko-I/tsAoitels Betänkanden.
1G3 irales inom loppet af Fem år ovägerligen blifver återbetaldt, i fråga hvarom ingen osäkerhet eller tvifvelsmål kan uppstå, finner Banco-Utskottet något hinder för dess beviljande sig ej förete; och får alltså vordsatnt hemställa, att Södertelje Canal- och Sluss-Verks Bolag ina af Banquen , såsom Fåne-biträde, erhålla Femtio Tusende Biksdaler, emot 3 procents årlig ränta, samt Bolagets afgifvande förbindelse, att Fänet till Capital och ränta inom 3823 års slut till fullo återbetala sålunda, nemi., att vid utgången af åren 1821, 1822 och 1823, en tredjedel af Capitalet hvarje år till Banquen inflyter: för fullgörandet hvaraf Bolaget och dess Direction böra blifva Banquen serskildt ansvarige, utom att Canal-Verket med alla dess tillhörigheter äfven för detta Fåne-understöd pantförskrifves.
Hvad åter betraffar tillåtelsen för Bolaget att intill nästa Riksdag ytterligare få uppbära den af Statsmedlen före detta anslagne Ränteinkomst; så har denna del af målet genom Höglofl.
Stats-Utskottet sin handläggning erhållit.
Stockholm d. 25 Mars 1818.
N.r 25.
Riksens Högloft, Ständers Banko - Utskotts Betänkande i fråga om Specificerade Förteckningars insändande öfver Assignationer, som på Banken utfärdas.
Med anledning deraf, att så väl Götha Canals som Malmö Diskont-Verks
Directörer tillåtit sig att assignera på Banken, utan att där 164 äga fond., har Biksdas Fullmägtlgert från Calmar Herr Öfver-Direcören A, L. Schwan, tili eit in* liom Vailofl.
Prorgaie-Ståndet uppläst, och till Banko-Uiskottet rerniiteradt Memorial, föreslagit den Allmänna Författnings vidtagande för framtiden :
Att alia , sorn med Banken öppna Assignations riilming, skola varda förpliptacle genast vid iilsifvande df Assignatiotier, de i Stockholm boende, samma dag, och de i Landsorterne, nied först afgående post, tilt Bankens Cornmissnriat insända eller afiåmna förteckningar ä dyhke Assignutioner< specifcetade till Datum, Numer och Valeur t samt att, om då befunnes, det fond éj vöre insatt för deras inlösen, Assignanten blefve pligtfälld och behandlad efter redan existerande
Lag om öfverassignering på Banken Genom rtyssberörde stad* gande förmodas nödig säkerhet for allmänheten vinnas, att någre försök lill dess skada i detta afseende ej kunna hädanefter äga ruin? jemte det Banqueri dymedelst undveke vådan att inlösa falska Assignationer.
Och hoide, efter Herr Öfver-Directeurens (anica.
Kronans i Stockholm inrättade publique
Verk allena vara från en sådan skyldighet undantagne. lianco-Utskoitet bör i anledning häraf ej lemna obemäldt, att, enligt hittills gällande Författningar, Aanquen vid hvart års slut är i tillfälle känna antalet och beloppet af de Assignationer, som å hvarje rakning finnas utelöpandej enär Assignationernes approbation påföljande året, jemlikt 27 §. uti 1 ti78 ars Banco-Oidning och i5 §. uti Kongl, 'Kungörelsen af den 10 December 1741, ej får taga sin början, innan As sig' - Banko-Utskottets
Be tänk an ti en. signanterne, under Bankens såkallade tillslutnirigstid, kollationerat sine rakningar med VäxelBankens Kammererare.
Utskottet anser emedlertid, lika med Herr Gfvev-Direktören Schwan, en ökad säkerhet både för Banken och Allmänheten samt bättre ordning och kontroll vinnas, om , på. sätt, vid assigneringar privata personer emellan, vanligen iakttages, Assignationerne serskildt under årets lopp blifva ad viserade; och Arner alltså för dess del ej något hinder, det Hen Öfver-Direktören Schwarts motion i så måtto bifalles, att alla private Assignanter må vara förpligtade, vid äfventyr det deras Assignationer ej till inlösen emot. tagas, de i Stockholm boende, sist dagen efter hvarje Assignations utgifvande, och de i Landsorterne med först afgående post, till Bankens Commissarier insända fullständige Ad vis-Listor,’ som upptaga Assignationerne till datum, numer och summa; blifvandes från denna skylldighet deremot undantagne så väl Kongl. Maj:ts och Rikets Collegier och öfrige publike Verk, som de under Hufvudstadens och Landsorternas AIImänna Styrelse-grenar lydande Inrättningar, och jemväl Fahlu Bergslag, såsom af allmännare omfång, och föisedd med serskild
Diskont-rättighet i Banken ; äfvensom Utskottet vördsamt tillstyr-, ker, att denna anstailt ej- må medföra någon rubbning uti hvad äldre Författningar, särdeles Kongl. Kungörelsen af den 27 Maji 1730 och Kongl. Mapts, förnyade JNådiga Forordning af den 10 December »741, angående Assignerings-rättigheten på Banken, i öfrigt stadga och medgifva* Och hemställes vördsamt, det Banko-Fullmägtige Bihang till Bikt-St.
Prof. iS*7—IS18• 6uc Sami.
N;r aa. j66 Banko-Utskottets Betänkandtn. må få sig uppdragit, att hos Kongl. Majit i un<1e r d å n t g h o t anhalla oin Nådig K uitcnrclsth ut» färdande i denna delen, till veder botandes efterrättelse.
Någre Ledamöters yttrade meningar bifogas
Uti serskildt Protokolls-Utdrag.
Stockholm den 2 G Martil i 8 i 8.
Utdrag af Protokollet hållet hos Riksens Högloft, Ständers lianka-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den i 2 Martti i 8 » 8. S D. Herr Stats-Secreteraren Friherre Wirsen ansåg för sin del alldeles icke erforderligt att göra någon ändring uti de Föfattningnr, som, i fråga om privates assignering på Banken, nu galla nemligen: Banko-Ordningen af den 22 September 1668 §, 27, 28, 29, 30, samt Kongl.
För ordningarna af den 27 Maji 1730 §. §:ne 2, 3, 4i 5» 6, 7j 8, 9. 1741 den 10 December §. §:ne 4i 5> 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, den 1 2 Martil 1750, och den 19 Augusti 1789. 1 Exemplet med Diskonterne, såsom af en alldeles skiljaktig art, borde dess mindre åberopas, enär fråga nu är för hand örn deras totala inställande. i \
Efter sjelfva ändamålet af Uanquens inrättning borde Assignering på Banquen underlättas, icke försvåras.
Om man genomläste Banquens fundations-författningar, så funne man, huru allt sträfvande varit derhän rigtadt , att consotidera dess operationer, medelst den derigenom löpande rörelsen af enskildte och allmänna medel, och Assignering derå.
Det i För - Banko-Uiskoltets Betänkanden.
167 fattnihgarne utsatte betydliga ansvar för ÖfverAsstgnering, borde efter Herr Friherrens tanka ingalunda ifrågakomma förr, än Ofver-assignering verkligen skett: icke för en underlåten formalitet af advis, sorn så lätt kunde inträffa af alldeles oskyldiga händelser, men hvarmedelst, då öfverkorssning skedde oaktadt Assignanten hade fond qvar i Banquen, dennes Credit, och någon gång dess välfärd, kunde utan allt ändamål blifva rubbad, Om uppgifvas kunde, att någon oreda i privat assi gnering på Banquen timat, ville Herr Friherren genast begifva sig ifrån sin särskilta tanka; men intilldess måste han afstyrka alla åtgärder, som ytterligare försvårade penningeröreisen, och dervid förbundne hittills icke brtikeliga formaliteter.
Varande Herr Friherrreu icke emot den ytterligare ordning, sorn genom advis må vinnas; men emot den påföljd som för underlåtenheten föreslagen är.
Isynnerhet för Hufvudstadens rörelse, dervid ofta en assignation utskrifves en fjerdedels timme förrän mottagningen i Banquen för dagen upphör, eller klockan 11 på föremiddagen, blir denna serskilta advisering blott generande, men i öfrigt ändamålslös.
Följden af den föreslagne messuren skulle blifva ingen annan än den, att all ,assignering på Banquen upphörde, och öfverflyttades till Private.
Allmänheten komme derigenom ej att vinna.
Nu kunde åtminstone icke vara fråga om möjlig risque på mer än den ena parten, eller Assignanten; deremot emllan private, någon gång äfven ifrågakomma acceptantens obestånd. a68 Banko-Utskottets Belänkanden.
Efter Herr Friherrens tanka vore salund just nu tiden inne, när Disconterne upph emottaga enskildtes medel, att söka återföra desse trasseringar i deras förra ordning, på Banquen ; meri icke att dem afvisa genom formaliteter utan ändamål, sorn blott kornme att befordra eri enskild assignering hvilken så ofta utgjort ett mål för vingleriet, då deremot Assigneringen på Banquen, å hvars sida icke kan förekomma någon medverkan till oordning, så väl i anseende till sina lagliga påföljder, som för den dervid fästade opinion, ingalunda lika lätt missbrukades.
På dessa skäl afstyrkte Herr Friherren alldeles Herr Öfver-Directeuren Schwans motion, och hemställde, att utan all rubbning skulle förblifva vid nu gällande stadganden otn assignering på Banquen.
Dock ville Herr Friherren, för att förekomma assignationers concurence med sjelfva myntet, tillstyrka, att ingen enskild persons Assignation på Banquen må få utfärdas på niincjre Summa än 50 R;d, utom då sluträkning med Banquen salderas.
Häruti förenade sig Herr Stats-Secreterareu i/amierstjerna, Herr Majoren Rcuterschöld, Herz Biskopen Doctor Almquist , Herr Professoren Agardh, och Herr Grosshandlaren Settervall, med tillägg af den sistnämnde, att, derest dylike hinder skulle för penninge-jrörelsen läggas, lika så godt vore att genast förbjuda all assignering på Banken, enär den då nödvändigt af sig sjelf skulle försvinna.