Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderstolpeska huset jemväl inrymda samlingar intagna i det Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N.o 98. 17 i det nja Nationalmuseum, nyssnämnda hus, eller N:o 2 vid Skeppsbron, mätte på offentlig auktion, eller föranstaltande af Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, försäljas och köpeskillingen till nämnda kontor inflyta.
Majit sålunda i nåder föreslagit hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit, och dervid funnit del framställda förslaget att för inrymmande af Riks-arkivet använda den nu ål Kommers-kollegium, Serafimer-ordens-gillet och Ofver-inlendentsembelet upplåtna, Staten tillhöriga byggnad, N:o 4 å Riddarholmen, synnerligen lämpligt, helst nämnde byggnad, belägen i närheten af Slats-departementens expeditioner och öfriga embetsverk, enligt hvad vederbörande intygat, både finnes uppförd på utmärkt god grund, och är af särdeles stark konstruktion samt dessutom å tomten lemnar utrymme för erforderlig tillbyggnad, hvarigenom utrymmet torde för en lång framtid blifva tillräckligt; hvadan, och då, beträffande frågan om anskaffande af embelslokaler för Kommers-kollegium, Serafimer-ordens-gillel och Ofver-intendents-embetet, samt om användande af den nu ål Riks-arkivet upplåtna byggnad, Rikets Ständer jemväl funnit hvad E. K. Maj:t i dessa hänseenden föreslagit vara ändamålsenligt, — Rikets Ständer alltså funnit godt att dels, till bestridande af utgifterna för såväl förändrad inredning och reparation af de å egendomen N:o 4 å Riddarholmen nu befintliga byggnader, som uppförande å gårdstomtens östra sida af en tillbyggnad emellan de gamla flyglarne, bevilja lör en gång en summa af 100,000 R:dr R-.mt, att, enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition, från Riksgälds-kontoret utgå, dels medgifva, att de medel som under instundande statsregleringsperiod erfordras lill förhyrande al embelslokaler för Kommers-kollegium, Serafimer-ordens-gillel och Ofver-intendents-embetet, må al Slals-kontoret under förskottslitel anordnas, lör att framdeles hos Rikets Ständer till ersätltande anmälas, dels ork tillåta, ali, sedan ej mindre Riks-arkivels än äfven Vitterhets-, Historie- och Auliqvitels-akademiens samlingar blifvit från f. d. Ridderslolpeska huset, eller N:o 2 vid Skeppsbron, förflyttade, nämnde egendom må ölVerlemnas lill disposition af Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgälds-kontor, hvilka må ega att densamma å offentlig auktion försälja, dock ej under det pris. hvartill egendomen, på sätt ofvan omlörmälts, blifvit uppskattad, eller 120,000 R:dr Runt.
Slockholm den 25 Juli 1863.
Iiih. till Ii St.
1862 Sf 1863. 10 Sand. 1 Afd. 6 Haft. 18 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 25 Juli 1865.
Presle-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 25 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Sala silfververks återgång till Statens disposition.
(Stats-Utskottels Utlåtande N:o 109.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit anlördt, hurusom den största vigt läge derpå, alt frågan orri Sala bergslags rätt lill fortfarande arrende af Sala silfververk måtte snart varda afgjord.
Enligt den utredning af frågan, sorn innehålles uti etl af E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Westmanlands län den 22 September nästlidet år algifvet underdånigt utlåtande i anledning af ett utaf enskild man IVamsläldt köpeanbud å silfvergrufvan, skulle berörda arrende tillskynda Statsverket en årlig förlust af omkring 20,000 R;dr Ruut, hvarförutan detsamma innefattade ett betryck för icke mindre än tolf socknar inom nämnde län samt utgjorde ett hinder för odlingens framsteg på den grund, att genom den rätt lill vattenuppdämning, sorn är Silfververkel medgifven, en stor areal af jord fördränktes och hölles otjenlig för odling.
I betraktande häraf och med åberopande i öfrigt af innehållet utaf E. K. Majlis Befallningshafvandes berörda utlåtande, bar hos Rikets Ständer dels blifvit föreslaget, all Rikets Ständer mätte besluta, det Sala silfververk med allt hvad dertill hörer skall återgå till Kronan, emot tillerkännande af billig ersättning till bergslags-inlressenterne, dels ock hemstäldt: alt, såvidt Sala bergslag icke ansåges kunna i laga ordning från sitt arrende af silfververkel vid Sala grufva uppsägas, skyndsam åtgärd mätte vidtagas för träffande af öfverenskommelse med bergslaget om upphörande af nämnda dess arrende; att, för den händelse bergslaget skulle vägra alt härpå ingå eller för sitt bifall uppställa lör hårda och oantagliga vilkor, E. K.
Majit mätte läckas låta genom vederbörande embetsverk meddela bergslaget nödiga föreskrifter i afseende å anskaffande af tidsenliga machinerier och begagnande af de bästa nyare methoder för silfvertillverkningen vid Sala grufva, äfvensom rörande dess bedrifvande tned betydligt ökad arbetskraft på det alt
Statens för grufvedriften hittills gjorda högst betydliga uppoffringar måtte för framtiden i någon mån minskas; samt att, om bergslaget underläte att ställa sig de erhållna föreskrifterna lill efterrättelse eller dervid visade försummelse, E. K.
Majit måtte, enär bergslaget icke längre förmådde uppfylla sin förbindelse alt rätt sköta silfververkel, i nåder skilja detsamma från arrendet.
Skrifvelse, i\’:o 99. 19 Efter tagen kännedom af E. K. Majlis Befallningshafvandes i Westmanlands län ofvanberörda underdåniga utlåtande, lill hvilket Rikets Ständer härmed fä i underdånighet hänvisa, och hvaraf synes ådagalagdt, att Kronan skulle göra vinst på försäljningen af silfververket, äfven om ingen köpeskilling erhölles och till och med ali Staten skulle vinna, om verket, efter dess återgång lill densamma, genast nedlades, enär de ökade utgifter, som för
Staten derigenom skulle åstadkommas i och för omsorgen för den stora arbetspersonal, som då för någon lid blefve sysslolös, komme att fullt ersättas af hvad som kunde erhållas vid försäljningen af de hus och byggnader samt den jord, som äro beräknade alt till Staten återgå, — hafva Rikets Ständer, med afseende å hvad sålunda och i öfrigt förekommit, funnit i högsta måtto angeläget, om förevarande vigtiga fråga nu kunde erhålla en slutlig lösning.
Redan i början af innevarande sekel väcktes, med anledning af de förluster som årligen tillskyndades Kronan genom arrendet, framställningar, afseende dels förändring uti och dels upphörande af kontrakten med bergslaget.
Resultatet häraf blef grundläggningen af den s. k. ränteersättningslönden, med hvars samlande redan en tid af öfver 30 år pågått, och som ytterligare torde erfordra minst tio år, innan den uppnår det belopp, som dermed alsetls.
Emellertid hafva Statsverkets förluster, i mån af räntepersedlarnes stigande i förhållande lill penningevärdet, oupphörligen ökats, så alt de, på sätt E. K. Majlis Befallningshafvande upplyst, numera uppgå till omkring 20,000 R:dr R:mt årligen förutom en högst betydligt minskad afkastning af jordbruket, hvilken icke kunnat till siffran beräknas.
Med afseende å dessa förhållanden, hafva Rikets Stander icke ansett lämpligt att afbida den tid, dä ränleersältningsfonden hunnit fullständigt samlas, helst derjemte öfverenskommelse!! om densamma icke erbjuder all den fördel, som i ena eller andra afseendet vore att önska.
Väl har Statsverket genom berörda öfverenskommelse blifvit tryggadt för framtida förlust å de genom kontrakt af år 1743 utarrenderade räntorna af de sex nedre Salbergs socknar, men genom bergslagets förbehåll, ali någon rubbning dervid icke finge ega rum hvarken i Sala stads privilegier af år 1624 eller transporten af silfververket till bergslaget den 20 Januari 1682 och stadfästelsen derå den 9 September 1741, med hvad deraf härflvter rörande tionde, mynlarelön och slagskatt, eller förlänade rättigheter till konststalens underhållande med dammar och vattenledningar m. m., komma likväl att fortfarande qvarstå åtskilliga olägenheter, hvaribland hufvudsakligen äro alt märka de för silfververkets behof af driftvatten verkställda uppdämningar, genom hvilka 331%:dels mantal måst förmedlas till 9^:dels, samt mer än 2,000 tunnland jord af särdeles god beskaffenhet och lör odling tjenlig hålles valtendränkt.
På grund häraf och enär det synts Rikets Ständer antagligt att jemväl bergslags-inlressenterne kunna finna med sin fördel förenligt att, emot erhållande af nöjaktig ersättning, afstå ifrån arrendet af silfververket, hafva Rikets Ständer funnit sig böra hos E. K.
Majit i underdånighet anhålla, att hergslags-intressenterne mätte varda hörde, huruvida och på hvilka vilkor de kunna vilja afstå från sitt innehafvande arrende af Sala silfververk, äfvensom all E. K.
Majit, efter vederbörandes hörande, sedermera läcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig Proposition i ämnet.
Stockholm den 25 Juli 1863. 20 Ew)) e f!i lion s-Utuko Hets Förslag till undvrd.
Siri/velse, ±\:o 100. XtO lOO.
Uppläst och godkändl hos Ridd. och Adeln den 28 Juli 1863.
Presle-Slåndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Stånders underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till staden Malmö af Jörra fästnings-bastionen Nyköping.
(Slats-Utskoltets Utlåtande N.o 110.) S. A. K. Uti nådig Proposition af den 10 sistlidne Mars har E. K.
Majit behagat i nåder meddela, att Malmö stads Äldste uti en genom E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Malmöhus län ingifven underdånig skrift förmäldi, hurusom stadens innevånare, med afseende å ej allenast nödvändigheten alt få tjenlig byggnadsplats för ett nytt läroverkshus åt högre elementarläroverket derstädes, än äfven del stora behofvet af tomter för flera inom kommunen erforderliga större byggnader, ansett det vara af högsta vigt att åt staden förvärfva den af Kronan nu disponerade så kallade bastionen Nyköping, utgörande en del af de, jemlikt E. K.
Maj:ts beslut år 1805, raserade fästningsverken, samt innehållande omkring 23,700 qvadratainar; och hade stadens Äldsle i sådant afseende, under åberopande tillika af förment svårighet att, i fråga om eganderätten lill ena eller andra delenj af nämnda bastion, skilja emellan Kronan och Malmö stad, hvilken sednare, enligt kontrakt den 11 September 1805, ålagit sig att emot vissa vilkor föranstalta om raserings- och planeringsarbetets utförande, hemställt, ali staden målle på sig få öfverlåten all den rätt och del, Kronan kunde ega till bastionen Nyköping, mot vilkor att staden derför erlade den löseskilling, hvilken för berörda Kronans andel i bastionen kunde i särskild ordning varda bestämd att för en gång utgå, samt alt följaktligen alla angående bastionen hittills meddelade särskilda föreskrifter och beslut målte varda undanröjda och eganderätten till bastionen öfverflyttad på Malmö stad.
Majit, med anledning af denna underdåniga hemställan, hvartill E. K. Majlis Befallningshafvande tillstyrkt bifall, i nåder anbefallt Krigs-kollegium att höra Chefen för Ingeniör-korpsen och derefter med eget utlåtande i underdånighet iukomma, hade bemälde Chef, bland annat, upplyst, att å den plan öfver Malmö fästnings rasering, som af då varande General-qvartermästaren Mannerskantz var upprättad, tydligen vore ulslakadt, hvilka fästningsverk borde öfverlemnas åt staden och hvilka skulle bibehållas för Kronans räkning, bland dessa sednare bastionen Nyköping; men Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrif reisa, N:o 100. 21 alt, ehuru Malmö stad icke egde någon gillig rätt till större eller mindre del af bastionen, något hinder likväl icke mötte för dess inlösen af staden till ett så vigtigt ändamål, som uppförande af byggnad för stadens läroverk, allenast denna inlösen skedde på sådana vilkor att en emot värdet svarande årlig inkomst för all framtid tillförsäkrades Ingeniör-korpsens enskilda pensionskassa, som genom Kongl. Brefvet den 18 Mars 1862 fått sig anslagen höafkastningen al dylika jordlotter vid rikets fästningar.
För egen del hade Krigs-kollegium, som jemväl ansett, att bastionen Nyköping vore Kronan ensam tillhörig, och för öfrigt instämt uti hvad af Chefen för lngeniör-korpsen blifvit yttradt angående stadens begäran att få emot inlösen tillvinna sig eganderätten (ill ifrågavarande jordrvmd, i underdånighet föreslagit, att såsom vilkor för öfverlemnande! lill staden af denna jordrymd måtte bestämmas, det jorden antingen skall tilläggas den s. k. esplanaden för utvidgning och parkanläggning, eller ock användas till plats för läroverksbyggnad, enär Kollegium ansåg att Kronan endast för sådana ändamål borde göra uppoffring af den ej obetydliga vinst, som genom direkt försäljning till byggnadstomter af samma jordrymd skulle, med afseende å platsens fördelaktiga läge invid hamnen, kunna erhållas.
Med afseende å hvad Chefen för lngeniör-korpsen samt Krigs-kollegium sålunda anfört och upplyst, har E. K.
Majit i nåder föreslagit, det Kikets Ständer för sin del ville medgifva, att förra fästningsbastiouen Nyköping må till staden Malmö med eganderätl fä ölverlemnas, dock under vilkor att den ifrågavarande jordrymden antingen tillägges den s. k. esplanaden för utvidgning af parkanläggningen eller ock användes till byggnadsplats för ett nytt läroverkshus samt med förbindelse lör staden att för all framlid till Ingeniör-korpsens s. k. besparingskassa erlägga en mot denna kassas inkomst af jordrymden svarande årlig afgift till belopp, som af E. K.
Majit komme alt, på skeende framställning, bestämmas.
Kikets Ständer, som tagit della ärende i öfvervägande, hafva dervid funnit skäligt alt till ifrågavarande nådiga framställning lemna bifall; hvilket Rikets Ständer få härmedelst i underdånighet anmäla; framhärdande etc.
Slockholm den 25 Juli 1863. 22 Expeditions-Utskottets Förslug till underd.
Nio 101. hos Ridd. och Adeln den 25 Preste Ståndet den 25 Borgare-Ståndet den 25 Bonde-Ståndet den 25 Juli 1863.
Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Stockholms stad af Kronan tillhörig mark
Jör anläggning af strandgata utefter Ladugårdslandsviken från Nybron till Fredrikshof. (Siats-Utskottets Utlåtande N:o lil.) S. A. K.
Sedan, med afseende å ej allenast den beqvämlighet oell lättnad i allmänna rörelsen inom hufvudstaden, som skulle beredas genom anläggning af en strandgata längs Ladugårdslandsviken från Nybron till Fredrikshof, än äfven den prydnad för staden och den fördel för sundhetstillslåndel, som derigenom skulle vinnas, É. K. Maj:t uti nådigt Bref den 9 September 1859 anbefallt Öfverslålhållare-embelet att, efter vederbörandes börande, föranstalta om uppgörande af plan till en sådan anläggning, jemte förslag i afseende å dess verkställighet; samt stadens
Drätsel-kommission, till hvars åtgärd delta ärende blifvit öfverlemnadt, låtit genom Arbets-chefen för stadens vattenbyggnader, E. E. von Rothstein, uppgöra en af ritningar och kostnadsförslag åtföljd plan för arbetets utförande, hvilken blifvit E. K. Maj:ts pröfning underställd och af E. K.
Majit den 16 April 1861 i nåder gillad: så har, enligt hvad E. K.
Majit uti nådig Proposition af den 10 sistlidne Mars behagat i nåder meddela, Drätsel-kommissionen, uti en genom Ofverståthållare-embetet till E. K.
Majit ingifven skrift i underdånighet anfört, att, enligt denna plan. den föreslagna strandgatan skulle komma att uti qvarteren Krabaten, Edelman mindre och Terra Nova större genomlöpa mark, som tillhörde Kronan till nedannämnda areal-innehåll, så vidt detsamma kunde med ledning af de uppgjorda ritningarne approximativt bestämmas, nemligen: af de till Veterinär-inrättningen upplåtna tomterna Nio 1 i qvarteret Krabaten, 3,400 qv.-fot, samt Niris 1 och 5 uti qvarteret Edelman mindre, 4,456 qv.-fot; af tomten Nio 1 i qvarteret Terra Nova större, som innehades af Andra Lifgardet, 54,820 qv.-fot, samt af tomten Nio 2 i sistnämnda qvarter, som af Svea Lifgarde disponerades 6,370 qv.-fot, eller tillsammans 69,046 qv.-fot; hvaremot staden i berörda qvarter vore egare af mark, som icke behöfdes för strandgatan och för närvarande begagnades af Veterinär-inrättningen samt Svea och Andra Lifgardes-regeinentena, innehållande sammanlagdt i areal 59,260 qv.-fot; och har Drät - Expeditions-Utskottets Förslug till under d. Skrifvelse, JS:o 101. 23 selkommissionen i underdånighet anhållit, hvad äfven Ofverståthållare-embetet tillstyrkt, att E. K. Maj:t täcktes till Rikets Ständer framställa nådig Proposition om upplåtelse till staden af omförmälda Kronan tillhöriga mark, hvarvid staden erbjudit sig att, i utbyte, till Kronan alsta de tomtdelar, i förenämnda qvarter, hvilka egas af staden och för Kronan ina vara behöfliga ; hvarjemte
Drätsel-kommissionen lill närmare bestämmande af beskaffenheten och vidden utaf såväl deu Kronan tillhöriga mark, som för ändamålet erfordrades, som ock af den mark, hvilken inom nämnda qvarter tillhörde staden, men af Kronan för närvarande till begagnande innehades och för strandgatans anläggning icke vore af nöden, till E. K.
Maj:t genom Ofverståthållare-embetet öfverlemna! tre särskilda, af Slads-ingeniören uppgjorda noggranna planritningar jemte beskrilningar, hvaraf sig visade: alt den Kronan tillhöriga mark, som borde till strandgata utläggas, innefattade 65,676 qv.-lbt och den, som erfordrades för reglering, enligt den i nåder fastställda planen, af de till strandgatan stötande Gref-Magni-, Skeppare- och Grefgatorna, 3,370 qv.-lbt, eller tillhopa 69,046 qv.-lbt, som, efter den vid friköp af stadens jord i allmänhet följda beräkningsgrund, skulle uppgå i värde till 4,983 R:dr; samt att den staden i samina qvarter tillhöriga, men af Kronan begagnade mark, hvilken, såsom icke behöflig för strandgatan, kunde lill Kronan i utbyte öfverlåtas, utgjorde tillsammans 59,260 qv.-fot med ett värde efter enahanda beräkningsgrund af 4,037 R:dr R:mt.
Skilnaden emellan den mark som staden af Kronan behöfde och den, som staden kunde i utbyte erbjuda, utgjorde således, såsom
Drätsel-kommissionen härvid erinrat, i areal endast 9,786 qv.-fot: och då eli företag, hvilket, såsom det frågavarande, alsåge förskönande af rikeln hufvudstad, icke borde vara främmande för all medverkan från Statens sida, hade Drätsel-kommissionen yttrat den förhoppning, att den Kronans mark, som derför vore erforderlig, skulle till staden upplåtas kostnadsfritt och utan annan ersättning än i den jord, som staden kunde Kronan i utbyte erbjuda.
Uti häröfver afgilvet underdånigt utlåtande hade Krigs- och Kammar-kollegierna tillstyrkt bifall lill omförmälda från stadens sida gjorda framställning; hvarvid Kollegierna dock ansett sig böra till E. K.
Maj:ls nådiga afgörande hemställa, om icke vid meddelandet af ett sådant bifall borde fästas följande vilkor och förbehåll:
På sätt uppgifvet vore och med planritningen styrkt blifvit, skulle nemligen den mark, som staden nu söker alt sig tillvinna, komma att med 9,786 qv.-fot öfverstiga arealen af den mark, som staden i stället åt Kronan erbjuder; och ansågo Kollegierna, att det borde blifva stadens åliggande att till Kronan utan lösen afstå en emot bristen i stadens nu gjorda erbjudande svarande areal, om och nar Kronan kunde komma i behof af staden tillhörande och för staden umbärlig mark.
Vid den nu bestämda regleringen af Gref-Magnigatan hade blifvit afsedd gatans utvidgning i någon mån genom dess inskärning på nedre delen af Andra Lifgardets kaserntomt; men härigenom ginge likväl förlorad en del af den grundplan, sorn, enligt ett af Krigs-kollegium afgilvet underdånigt förslag till en ny vakt- och arrest-byggn ad å berörda tomt, för samma byggnad tagits i beräkning och som dertill jemväl vore alldeles nödig utan förminskning, såvida pålning skulle kunna undvikas vid byggnadens grundläggning.
Till följd af den genom sådan pålning uppkommande betydligt ökade kostnaden för sagda byggnad, och då i öfrigt den frågavarande inflyttningen af galulinien inpå kaserntomten afsåge en tillökning i gatans bredd af endast några fot, borde det, enligt Kollegiernas åsigt, bestämmas, att den nuvarande galulinien skall pä gatans östra sida bibehållas, så mycket mera som derigenom undvekes en eljest genom förändrin - 24 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, iY.-o i OF gen uppkommande vanprydlig brytning från gatans på samma sida nu egande mera räta linea.
Som af den areal staden åt Kronan i byte erbjöde, en del för närvarande bestode af vatten, ansågo Kollegierna det böra blifva stadens skyldighet att sistnämnda del till fast mark utfylla, innan den till Kronan öfverlemnades, desto heldre som af den mark nedanför tomten N:o 2 i qvarteret Terra Nova större, hvilken staden för galuanläggningen nu tager i besittning, största delen blifvit af Gardes regementena i sjön utfylld.
Sundhels-kollegium, hvars underdåniga utlåtande, så vidt frågan rörde Veterinärinrättningen, jemväl blifvit infordradt, hade, jemte öfverlemnande af Direktionens öfver nämnda Inrättning tillstyrkande yttrande i ämnet, för egen del anfört, alt, under förutsättning det Veterinär-inrättningen, på sätt dess
Direktion tillika anhållit, komme alt erhålla skälig ersättning för den del af inrättningens nuvarande egendom, som kan erfordras till afsöndring för ofvan omförmälda ändamål, Kollegium ej heller funne hinder mola för nådigt bifall till
I anledning af hvad sålunda förekommit, samt under förutsättning af beredvillighet å stadens sida att, vid förefallande behof för Kronan af någon stadens mark, gå det allmännas önskningar i sådant afseende till mötes, har E. K.
Majit i nåder föreslagit Rikets Ständer att för sin del medgifva de! af Stockholms
Drätsel-kommission för ifrågavarande ändamål sökta utbyte af mark, hvarigenom vissa å företedda planritningar utmärkta delar af Kronans tomter i qvarleren Krabaten, Edelman mindre och Terra Nova större skulle till staden ölverlålas; dock med undanlag af de 750 qv.-lot i qvarteret Terra Nova större, som afsetts för en mindre magtpåliggande reglering af GrefMagnigalan, men hvilken areal, af anförda skäl, icke utan förlust kan af Kronan afstås; samt under vilkor att, enär af den areal, som nu af staden åt Kronan i utbyte erbjudes, en del för närvarande består af vatten, staden skall vara skyldig att sistnämnda del till läst mark utfylla, innan den lill Kronan öfverlemnas; hvarjemte E. K. Maj:t, beträffande godtgörelse lör de å Kronans mark befintliga byggnader, som för planens genomförande måste borttagas, förändras eller flyttas, ansett denna fråga, på sätt
Drätsel-kommissionen hemställt, lämpligen böra blifva föremål för särskild uppgörelse eller i laga ordning skeende värdering, i den mån som dessa byggnader blifva för arbetets utförande hinderliga.
Rikets Ständer, som till pröfning lorehaft denna nådiga framställning oell under ärendets handläggning jemväl tagit kännedom af dertill hörande handlingar, hafva, med afseende å ofvan anförda förhållanden, funnit sig böra bifalla hvad E. K.
Majit sålunda i nåder föreslagit; hvilket Rikets Ständer fä i underdånighet anmäla; framhärdande etc.
För stäp till underd.
Skrifvelse, N:o 102. 25 \:0 109.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2S Juli 1865.
Preste-Ståndel den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Stånde! den 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse., i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Stockholms stad af en del utaf lägenheten Stallmästaregården för anläggande af en lastbrygga vid Brunnsviken. (Stals-Utskoltels Utlåtande N:o 112.) S. A. K. Enligt hvad E. K.
Majit uti Proposition af den 17 sistlidne April behagat i nåder meddela, har det för sänkning al sjön Brunnsviken, i Stockholms län, bildade bolag, genom utsedde komiterade hos E. K.
Majit i underdånighet anhållit, alt, enär såväl Stockholms stad, som enskilde personer derstädes, tecknat bidrag till berörda allmännyttiga förelag, med vilkor att för den genom nämnda sjös förening med Saltsjön uppkommande sjöfart, hamn kunde beredas invid stadens norra lull, men lill plats för sådan anläggning endast kunde ifrågakomma den Kronan tillhöriga lägenheten Stallmästaregården, i Solna socken och Danderyds skeppslag, hvilken intill midlästan år 1864 vore utarrenderad, E. K.
Majit läcktes dels hos Rikets Ständer göra nådig framställning om denna lägenhets upplåtande lill nämnda ändamål, antingen kostnadsfritt eller mot billig ersättning, lämpad endast efter lägenhetens jordrymd, dels ock i nåder förordna att under tiden all åtgärd för vidare ularrendering al omförmälda lägenhet mätte varda inställd.