Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Regeringsformen uppgifne fall, eller, vid föredragnäng» af Justitise-Arenden, Justitise- Cantzleren bör rådslagen öfvervara med rådgifvare-ansvarighet ; alltså och enär denne Embetsman öfver andra ämnen eser att utlåta sig i enahanda ordning och form, som pfrige Embetsverk och Embetsman åligger att iakttaga, eller genom skriftligt besvarande af erhållen remiss, få Riksens Ständer, i hvilkas tanka Justitiae-Cantzleren ej kan såsom Eedamot af Stats-Rådet, men blott såsom en detsamma subordinerad auctoritet betraktas, bos E. K.
M:t i underdånighet anhålla, att, vid hädanefter förekommande frågor om Tidningars indragning , merbemälde Embetsman endast må ega, att, sedan Hof-Canzlerens berättelse om ett
Dagblads indragning, jemte skälen dertill , blifvit honom communicerad, sitt underdåniga utlåtande i ämnet skriftligen afgifva.
N:o 1484 Uppl.
O. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 18 Aug. 1823.
Preste-Standet d. 20 — -— Borgare-Ståndet d. 20 —■ •—■ Bonde-Ståndet d. 22 — — Riksens Ständers underdåniga Skrif velse, angående prägling af sd kallade JubelRiksdaler.
Efter inhemtad upplysning, att år 1721, af den anledning att arne århundraden förflutit sedan 376 Undtrddniga Skrifvelser'.
Högstsalig H. M> Konung Gustaf X. lade grunden så väl till Sveriges befrielse från utländskt förtryck, som till den i Riket införda reformation af Religionen, så kallade Jubel-Riksdaler, genom dåvarande Banco-Sty relses försorg, blifvit slagne, hafva Riksens Ständer, för första gången samlade, efter det Tredje århundradets utgång från samma minnesvärda tidepunkt , ansett sig höra i underdånighet anhålla , det E. K.
M:t täcktes i Nåder tillåta , att , i likhet med hvad nämnde år uti sådant hänseende blifvit iakttaget, ett tillräckligt antal Jubel-Riksdaler, genom Banpo-Fullmägtiges föranstaltande, måtte präglas, till vanlig Riksdalers storlek, försedde med, å ena sidan, E. K.
Mits bröstbild och omskrift Carolus XIV Johannes , Dei Gratia, Rex Svecia» et Norvegias, samt underskrifts Anno Jubilsei 1821, och, å den andra, med Konungarne Gustaf I:s, Gustaf II Adolphs och Fredrik
Iso bröstbilder i medaillons, och lika underskrift, som 3. de förre Jubel-Riksdalerne:
In memariam vitij dicatte Libertatis ac Religionis.
Underdamga Skrifvelger. 377 N:o 14g.
TJppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 1 8 Aug. 1823.'
Preste-Ståndet d. 20 — —* Borgare-Ståndet d. 20 — — Bonde-Ståndet d. 22 — — Riksens Sländers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maf.ts Kådiga Bref om uppförande på Indragnings-Stat af 3:ne Lärare-löner vid Skepps-gosse-Scholan i Carlscrona. S. A. K. "Uti Skrifvelse, aflåten till Riksens Ständers Slats-Utsfeott deri 19 sistlidne Februarii har E. 2C. M., med tillkännagifvande, alt, i följd af vidtagne förändringar uti den vid Orlogsflottan inlättade Skepps-Gosse-Scholas organisation, sedan den Lancasterska undervisnings-methoden blifvit derstädes införd, endast arne
Lärare äro upptagne å den i »fader faststälde Stat för Befäl och Lärare vid ilen nya Inrättningen, samt alt tili dessa Lärares aflönande full tillgång finnes uti sammanslagna summan af de 5 Löner, sorn för förra Lärare-personalen vid samma Schola varit bestådde, i Nåder öfverlemna! till Stats-Utskottet, att, vid skeende Stats-reglering, Rectoren vid merberörde Schola P. O. Hoffström, samt Lärarne Magister Gustaf Adolph Hufva och Johan Wickbom, hvilka sålunda blifvit tjenslledige, med deråt nu innehafvande Löne - 37&
Underdåniga Sk rifve! ser.
Förmåner, uppföra å' Allmänna IndragningsStaten.
Ständer hafva detta ärende, jemte hvad deras Stats-Utskott deröfver anfört, i öfvervägande tagit, och af den i Nåder meddelade nya Staten för Befälet och Lärarne vid Örlogsflottans Skepps-Gosse-Compagnie och Militair-Schola inhemtat, att de arne bibehållne Lärarne åtnjuta hvardera 400
R:dr i årlig
Unn, hvaremot 3:ne af de 5 förrut bestådde LärareLönerne, och deribland aine ä 250
R:dr samt en af 150 R:dr, komma att.upphöra.
Vid detta förhållande och då E. K. M. i
Nåder pröfvat den tillvägabragte förändringen af Laro-sättet vid Örlogsflottans Skepps-Gosse-Schola böra ega rum, samt de tjenstledige blifne Lärarne äro ostridigt berättigade att bibehålla deras Röner, tills de erhålla andra, eller annorledes afgå, hafva Riksens Ständer bifallit, att, på sätt E. K. M. i Nåder föreslagit, desse Lärare må på Allmänna IndragningsStaten uppföras, att, intill dess de med Tjenster och mot förra Uönerne svarande Lönevilkor varda försedde, åtnjuta, Rector Scholae P. O. Hojjstöm ?5o R:dr, Läraren Magister Gustaf Adolph Dufva. 25oR;dr och Johan. Wickbom 150 R:dr Banco årligen.
Underdåniga Skrifvelse!'. 379 N:o 150.
Uppl. 0'. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 13 Aug. 1823.
Preste-Ständet d. 2o — —■ Borgare-Ståndet d. 20 — •—- Bonde-Ståndet d. aa — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj.is Nådiga Proposition om anslag af Lön å Stat får en särskild Provincial-Läk are i Herjeådalen.
S. A. K, I anledning af E. K.
Mits Befallningshafvande» i Jemtlands Län underdåniga hemställan, att, uti den del af Länet, som utgöres af Häradet Herjeådalen, en särskild Läkare måtte förordnas, med åtnjutande af Lönings-vilkor, tillräckliga för hans bergning, hvilken hemställan Kongl. Sundhefs-Collegium, uti deröfver underdånigst afgifvet utlåtande, understödt, har E. K. M., genom Proposition af den 17 sistlidne Januarii, med tillkännagifvande, att i nämnde Härad, der folknumern, enligt förlidet års Mantals.-längd, uppgår till nära 5000 Personer, hvarken någon Bataillons- eller annan Läkare är stationerad, och att Länets enda Provincial-Läkare har sin bostad i Östersund, på ett afstånd från Herjeådalen af 20 till 25 mil, i Nåder öfverlemnat till Riksens Ständer, att/, med afseende å angelägenheten för Herjeådalens Innevånare af hittills saknad Läkarevård, för en Provincial-Läkare 1 38» Untlerdäniga Skrif velter. orten ansia aflöning, till lika belopp med hvad sldane Läkare vanligen å Stat åtnjuta.
Riksens Ständer, som genom de af E. K.
M. sålunda meddelade locala upplysningar anse det vara utredt, att en särskild Provincial - Läkares biträde, till hämmande af farsoter och smittosamma sjukdomar, samt i och för hvarjehanda förefallande Läkare-förrättningar uti Herjeådalens Härad af Jemtlands Län oundgängeligen erfordras, hafva alltså funnit skäligt, att, med bifall till hvad E. K.
M. uti ofvan omförmälde måtto i Nåder föreslagit, låta vid regleringen af Medicinal-Verkets
Stat uppföra det för denne Läkare belöpande Löne-anslag.
Hvflket Riksens Ständer, till svar å E. K. M;ts Högstberörde Nådiga Proposition, få härmed i r.ndérdå-r nighet anmäla.
Skrifvelserl 381 N:0 151.
Ad. d. 18 Aug. 1823.
Preste-Stäridet d. 20 — — Borgare-Ståndet d. 20 —• — Bonde-Ståndet d. 22 — —•
Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Muj:ts Nådiga Remiss rörande utbyte af a:ne Indelningar vid Kongl. Lif-Regementet.
S. A. K. X_Jti Nådig Remiss af den 15 nästlidne Ar »ril, har E. K. M. till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemnat tillförordnade Regements-Befälhafvarens vid Kongl. Eif - Regements-Brigadens Hussar-Corps, i underdånigt Memorial, gjorda och af H. K. H. Kron-Prinsen , såsom Befälhafvare för Konungens Eif- och Hustroupper, samt af tillförordnade Chefen för 2:dra Cavalleri-Brigaden , uti särskildta underdåniga Memorial, understödda hemställan, att, Ryttmästare-Indelningen vid Ostra Vestmanlands Compagnie af Kongl. Lif-Regementet med Bostället Tibble och dertill hörande Jemnsjön, hvilken Indelning, efter Regementets förändring år 1792, ställdes till indragning, vid dåvarande Innehafvarens, Majoren JLindsfelis afgång, och numera genom hans inträffade död blifvit ledig, måtte få anslås till lön för Ryttmästaren vid Arboga Esqvadron af Hussar-Corpsen, med LieutenantS'* 38 i Underdåniga Skrifvelserl bostället Beijby och Zarbäcken, samt sistnämnde boställe åter varda utbytt mot det af Lieutenanten vid samma Esqvadron innehafvande
Qvartermästare - bostället Fenninge, hvilket således komrne ali till Kronan indragas) anförande Regements-Befäl ha fvaren, till stöd för det föreslagne utbytet af förenämnde Indelningar, att Byttmästaren och Lieutenanten vid Arboga Esqvadron skola åtnjuta Lönevilkor, till betydlig del svagare, än de öfrige Indelningshafvarnes af lika grader vid Corpsen, hvilket förhållande skall föranleda till täta ombyten af Befäl vid berörde Esqvadron, med deraf följande olägenheter för tjenstgöringen.
Vid öfvervägande af detta ärende hafva Biksens Ständer inhemtat, att, sedan K.
M j under den l Maji 1794, i Nåder förordnat, att den till Kronati indragne Hyttmästare-Indelningen vid Kongsöhrs Compagnie af Kongl. LifRegementet skulle anslås till Majors-Eön vid nuvarande Hussar-Corpsen af samma Regemente, med vilkor, att Lieutenants-Indelningen vid Vestmanlands Compagnie deremot borde indragas, Innehafvaren af sistnämnde Indelning, Majoren Linds/eldt, genom Kongl.
Brefvet den 8 September samma år, erhållit
Nådig försäkran att för sin lifstid varda bibehållen vid besittningen af det Indelningen åtföljande Boställe; Och emedan den projecterade dispositionen af ifrågavarande, genom Majoren Lindsfelts timade död, numera .lediga Indelning, skulle föranleda till minskning i den deraf för Statsverket påräknade inkomst till godtgörande af anslaget till en ytterligare Majors-Lön vid Hus; Underdaryga Skrifvelser'. 383 Sar-Corpsen, ty hafva Riksens Ständer, med afseende å Statens behof af Dess intrader, icke kunnat bifalla det uti omförmälde måtto framstäldte Förslag till beredande af förbättrade Loner för Ryttmästaren och Lieutenanten vid Arboga Esqvadron.
Detta få, till svar å E. K. M:ts Nådiga Remiss, Riksens Ständer i underdånighet anmäla; Och Riksens framhärda etc.
Ad. d. 1 8 Aug. 1823.
Preste-Ståndet d.^o — — Borgare-Ståndet d. 20 —- — Bonde-Ståndet d. 2 2 ■—• — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af väckta frågor, rörande de i Riket vistande Judar. S. A. K.
"V^id granskning af väckta frågor om inskränkning i de Judarne här i Riket förunnade rättigheter, har det icke undgått Riksens Ständers uppmärksamhet, att, ehuru genom 1782 års Reglemente, Judarne i allmänhet är förbjudet, dels att bo och vista# annorstädes, än uti de för deras etablering anviste 3:ne Städer, Stockholm, Götheborg och Norrköping, hvarförutan seder - 384 Underdåniga Skrif velter. mera vissa Judar erhållit särskild Nådig tillåtelse, att bosätta sig i Carlscrona, dels ock att å Landet färdas vid andra tillfällen, än då de, med ■vederbörligt Pass försedde, äro stadde på resor Pikets Städer emellan, samt det endast blifvit dem medgifvet, att i ofvannämnde Städer förvärfva fast egendom, i följd hvaraf någon rättighet till egande och besittning af fastighet å Landet destomindre synes Judarne tillkomma, som jordbruk och bergsbruk icke åro i Reglementet upptagne bland de för dem tillåtne handteringar, likväl, hvarken i högstberörde
Reglemente eller uti senare utkomne särskilde Författningar något bestämdt förbud emot upplåtandet till Judar af en sådan égande-rätt är vordet rneddeladt; vid hvilket förhållande vederbörande lära ansett sig icke vara befogade, att lägga hinder i vägen för lagfart af köp, som ut-] af Judar blifvit afslutade om Jord.
Bergsbruk, Manufactur-Inrättningar och andra Lagenheter I Landet; Och få, af denna anledning.
Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, genom en allmän Författning, ilrågavarande Fastighets-köp å Landet måtte bestämdt förbjudas, samt
Domare vid ansvar varda förständigade, att hädanefter icke bevilja Uppbud och Fasta å egendomar på Landet, försålde till Judar; hvarjemte Riksens Ständer, sorn, beträffande sådane fastigheter på Landet, hvilka redan innehafvas af Judar, anse någon förändring i nu varande egares eller deras arfvingars besittningsrätt icke böra ega rum, så vida samma eganderätt blifvit| lagligen bekräftad, velat i underdånig - 'Underdåniga Skrifvelserl 585 nighet hemställa, att de personer af Judiska nationen, som lata döpa oell i Christna läran uppfostra sina barn, må komma i oinskränkt åtnjutande af Svensk medborgare-rätt, och således äfven undantagas från det allmänna förbudet mot besittning af fast egendom på landet; dock endast sa, att de till Christna kyrkan öfvergångne barn af sådana Judar må i egaridet utaf fastighet å landet få efterträda sina fäder.
För öfrigt och med afseende på den billiga klagan, som blifvit förd deröfver, att Judarne å landet under resor utprångla och kringsprida luxe-articlar, hvarigenom allmänheten vänjes vid ett skadligt öfverflöd, få Riksens Ständer inför E. K.
M:t täcktes i Nåder upplifva och förnya det, efter utseende, nu mera i förgätenhet komna stadgande L Jude-Reglementets 19 och 20 §§., att ingen Jude må på landsbygden kringfara och derunder elier å olofliga resor emellan Rikets Städer handel drifva; och torde vederbörande strängeligen anbefallas att öfver efteriefnaden af detta stadgande noga hålla hand» Riksens -Ständer framhärda etc» i Bihang lill Riks-St, Prot, Sami, ij*j. 2 5 386 Underdåniga Skrifvelseri N:o 153.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 18 Aug. 1823^ Preste-Ståndet d. aö — — Borgare-Ståndet d, 20 — — Bonde-Ståndet d. 22 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande offentlighet vid Domstolar och vid Policekamrar i Städerne. S. A. K.
I anledning af väckt fråga om införande af offentlighet uti Rättegångs-sättet, hafva Riksens Ständer med antagande af den grundsats, att hvarje medborgare bör ega öppet tillfälle , att sjelf inhemta kännedom om lagskipningens gång, samt med afseende derå, att aktningen för Lagarne och förtroendet till
Domaremagten skola sålunda okas och befästas, funnit en sådan offentlighet vid Under-Domstolarne desto heldre böra ega rum, som Rättegången derstädes, efter urgammal sed , hittils hållits för öppna dörrar , samt då en Rättegång påkallar en större uppmärksamhet, i samma mån och ju högre den fullföljes, äfven böra tillåtas vid de högre Domstolarne, så ofta parter och vittnen der mundteligen höras; äfvenson Riksens Ständer icke ansett något hinder möta för medgifvandet af offentlighet vid Policekamrar i Städerne, enär sådane mål förekomma, i hvilka Policekammaren eger Domsrätt.
Underdåniga Skrifvelser'. 387 I följd häraf få hos E. JK. M. Riksens Ständer i underdånighet föreslå , att till allmän efterrättelse följande stadganden måtte i Nåder meddelas: ’’Vid alla Under-Rätter samt vid Policekamrar i Städerne, då sådane mål der förehafvas , i hvilka Policekammaren utöfvar
Domsrätt, skall rättegång för öppna dörrar hållas, ther icke, i afseende på vissa, anständigheten och sedligheten stötande, mål, genom särskilde Författningar annorlunda förordnadt är; och vare förthy , så länge det ske kan, utan trängsel för dem som till Rätten höra , eller med sakerna hafva att skaffa, ej någon förment att innevara, medan Rätten sitter, der ej Rätten nödigt linner, att öfverläggning till beslut inom lyckta dörrar hålla.
Så skola ock, vid andra Rätter, alla mundtliga förhör med parter eller vittnen för öppna dörrar hållas.’’ ”Hvar, som Rättegång åhöra vill, skall sig tyst och anständigt skicka.
Gör någon annorlunda, varde först varnad; rättar han sig ej deraf, då må han af rummet afvisas ; plikte ock för oljud och vanvördnad mot Rätten, efter Xag.” "”Den, sorn uti Rätten förer ordet,ege, till ordningens bibehållande, nödige föreskrifter gifva, utan att med de öfrige , som i Rätten sitta, derom öfverlägga.
Hvad han i thy fall bjuder, varde genast åtlydt; och svare han sedan för åtgärd sin, som för annan Embetsutöfning, om deröfver klagas.” Riksens Ständer framhärda etc. 388 Underdåniga Sirifvelttt* N:o 154.
Uppl. o, godk. hos Ridd. o. Ad. d. 18 Aug. 185-f.
Preste-Ståndét d. 90 •— — Borgare-Ståndet d. 20 — — Bonde.Ståndet d. 2 a — —■ Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse , i anledning af väckte frågor om förhöjning i betalningen för tågande truppers underhäll rn. m . S. A. K, H os Riksens Stander hafva vid detta Riksmöte, åtskilliga klagomål blifvit anförda deröfver, att inqvarterings gifvare, hvilka, enligt Kongl. Kungörelsen den 27 Augusti 1816, böra för lemnadt underhåll åt tågande trupper åtnjuta full betalning, efter ett visst, vid de årliga markegångssättningarne, bestämdt pris, fått de sednare åren vidkännas ökade kostnader, dels derigenom att, vid tillämpningen af högstberörde författning, den för manskapets förplägning faststälde betalning blifvit för mycket nedsatt under gångbara priset å födoämnen, dels ock i. så måtto, att vid Cavalieri-truppers durchmarcker till och ifrån större öfnings-läger, utom Regementernes stånd, inqvarteringsgifvartiu, ålagd att anskaffa det för rastedagar eller natt» läger bestämda fourage, nödgats, 1 brist af sådane persedlar, betala för desamma vida mer,' än hvad han sedermera af truppen i ersättning tinderdäniga Skrifvelser'.
389 bekommit; hvarjemte förslag till förekommande af inqvarteringsgifvarnes ytterligare förluster , uti omförmälde händelser, kommit under Riksens Ständers pröfning.
Hvad först beträffar frågan örn beloppet af betalningen för det utaf inqvarteringsgifvarne vid durchmarcher åt manskapet lemnade underhåll ; så enär de , uti E. K.
M;fs och Rikets Kammar-Collegii Circulair-bref, den 1 Februarii 1819, stadgade grunder för bestämmande af Hiarkegångspriset E bröd för tågande trupper , ej synas vara lämpelige för sådan hembakning af bröd, sorn af landtmannen i smått verkställes , utan torde fastmera Vara härledde ifrån beräkningar, som endast vid större bagerier kunna göras, der inrättningarne äro vida fullkomligare, och der brödtill verkningen i stort alltid måste gifva mera förmånliga resultat, få hos E, K. M. Riksens Ständer i underdånighet hemställa , det deputerade till Markegångs sättningen i Xvänen måtte lemnäs öppet, att, oberoende af föreskrifterne uti förrberörde Circulair-bref, antaga för brödprisets utsättande sådane grunder, som med allmänna förhållandet vid brödbakning i enskildfa hushåll samt med de i orten gällande pris kunna finnas öfverensstämmande; och hafva Riksens Ständer tillika velat, med afseende på det, redan vid sistlidne Riksdag, öfverklagade förhållande, att Kammar -Collegium , vid granskningen af de Markegångs-Taxor, som från Eänen insändas, alltför mycket nedsatt det i samma Taxor för dagportioner och ralioner fastStäldta pris , i underdånighet förnya deras , uti Skrifvelse den * Mars 1818 , framförda unders 3go Unilerdaniga Skrifvelser. dåniga anhållan, att ersättningen för dag-portioner, som i qvarter gifvas tågande trupper, hädanefter måtte bestämmas, enligt de af Deputerade för markegångssättningen i hvarje Län utsatte pris, hvilka, i sådant fall,, oförändrade och utan något slags jemkning torde få. tjena., tilli lättelse.
Vidkommande åter den inqvarterings-gifvarne ålagde skyldighet, att förse tågande Caval-- leri-troupper med nödigt fourage; så; och då ifrågavarande duchmarcher ganska ofta inträffa; om sommaren, vid hvilken årstid Landtman— nens egna foder-tillgångar från förflutna året' merendels äro rnedtagne och höbergningen ännu, icke börjad, i följd hvaraf priset å fourage uppstegras till den höjd,, att 1 nq.v arter i n gsgjfv.a ren, som antingen sjelf måste anskaffa fourage! eller ock ersätta Kronan hvad sorn derföre kan hafva. blifvit betaldt, anse Riksens Ständer sig böra; till E. K. M.ts Nådiga pröfning öfverlemna, om icke Inqvarteringsgifvarne kunde från skyldigheten att, i uppgifna fall, anskaffa fourage, i Nåder befrias; och lärer E. K., M._ täckas att, med. upplifvande af 22 §.
<}:de Art., uti Tåg-Ordningen af den 15 September 1791, hvilken icke genom uttryckelig! förordnande blifvit upphäfven, i Nåder förklara det tillhöra Dess Befallningshafvande, att, på Kronans bekostnad, anskaffa fourage för tågande trupper, på hvad sätt sådant med Statens minsta betungande och mesta fördel låter sig göra.
Vidare och då Inqvarterings-Ordningen af den 6 Julii 1720 stadgar, att, vid durchmarcher genom landet, Städerne böra, efter möjligheten, Underdåniga Sirifvelser'K 3g i förskonas från nattläger, helst af Cavalleriet, men erfarenheten visat, att, i anseende till beqvämJigheten för tagande trupper, att förläggas i Städerne, der de kunna vara mera concentrerade , än på Landet, Städerne icke alltid fått tillgodonjuta den uti högstberörde författning åsyftade lindring i inqvarterings-besväret, hafva Riksens Ständer trott sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det vederbörande kunde i Nåder förständigas, att omförmälde förmån hädanefter vid tåg- och durchmarcher må komma Städerne till godo, Slu.teligen och med fästad uppmärksamhet derå. att de stadganden, som röra underhållsskyldigheten för tågande trupper, innehållas uti flera särskilda författningar, nemligen : Kongl.
Resolutionen på Städernes Besvär , af år 1678, §. ro, Inqvarterings-Ordningen i Städerne, med undantag af Stockholm, af den 6 Julii 1720, Kongl, Tåg-Ordningen af den i 5 September 1,791, Kongl. Brefvet till Krigs-Collegium af den 26 September 180g, Kongl, Kungörelsen den g Mars 1813, om hvad i afseende på truppers underhåll och inqvartering under tåg och marcher iagttagas bör, och Kongl. Förordningen af den 27 Augusti 1816, angående betalning för det underhåll, sorn lemnäs tågande trupper, samt att, enär dessa författningar antingen helt och hållet eller till vissa delar ännu äro gällande, oreda och osäkerhet, vid tillämpningen deraf, måste uppkomma, få Riksens Ständer härmed anmäla den underdåniga önskan, att E- K.
M;t täcktes, med upphäfvande af alla ofvannämnda särskildta stadganden, i Nåder låta ut - 39 5 Underdåniga.
Skrif vetsén färda en enda författning, hvilken, innehållande alia gällande föreskrifter, i afseende på underhållet för tagande trupper och dermed sammanhang egande ämnen, tillika förenar den enhet och tydlighet, sorn äro nödvändiga vilkor1 fc« en god lagstiftning.
Uppl. o. godk lins Ridd.0.
Äd. d. 1-8 Au g. 1823;.
Preste-Ståndet d. 20- — Borgare-Siandet d. 20 — — Bonde-Ståndet d. 22 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i andledning af deras Deputerades Berättelse• om Krigs - Redogörelse - och Revisions~- Verket, S. A; K. Riksens Ständer hafva af deras till deltagande uti Ofver-Revisionen af Krigs-Räkenskapeme förordnade
Deputerades afgrfne Berättelse, angående Krigs-Redogörelse- och Revisions-arbetets fortgång, sedan sistförflutne Riksdag, inhemtat, att, vid nästlidne års slut, åtskillige mål fordrade fortsatt handläggning och utredning, samt alt, af sådan anledning, E. K. M:ts> och Rikets Kammar-Rätt, dels för nuvarande Krigs-Revisions-Betjening reqvirerat vanlig aflöning , tili och med nästlidne April månads slut, dels ock i Underdåniga Skrif v elsen 393 Underdånighet hemställt , att E. K. M. täcktes,' efter nämnde tids förlopp, låta till Kammar-Rättens disposition utbetala en summa af ioqo R:dr, hvarmed Kammar-Rätten förklarat sig vilja, ge-; nora beting med särskilde personer, besörja, att det återstående arbetet blefve fullbordadt; och som ändamålet synes på föreslaget sätt säkrast vinnas, hafva Riksens Ständer alltså bifallit, att håde Revisions-Beijeningens till uppgifven tid reqvirerade aflöning, och den äskade summan , för arbetets afslutande genom beting, må i behörig ordning liqvideras, dock med vilkor, att ifrågavarande aflöning skall , vid April månads utgång, ofelbart upphöra, och det beviljade anslaget af 1000 R:dr, till Kammar-Rättens disposition, icke förr utbetalas, än merberörde arbete blifvit fulländadt, och Kammar-Rätten med underdånig anmälan derom till E. K, M. inkommit.
I öfrigt få Riksens Ständer , efter vunnen upplysning, att Comiterade till öfverseende af Orlogsflottans Realementariska föreskrifter om hushållningen och redovisningen, numera till E. K. M:ts Nådiga pröfning öfverlemnat underdåniga Förslag till nya Reglementen och Forsnulair, åsyftande ordning, säkerhet och enkelhet uti Räkenskaperne, i underdånighet anhålla, att E. K.
M. täcktes i Nåder anbefalla antagandet af den sålunda uppgifne förbättrade Räkenskaps-method, sä fort berörde Förslag vunnit E. K. Mits Nådiga fastställelse.
Sluteligen hafva Riksens Ständer velat i ^underdånighet tillkännagifva, att den åt deras 394 Underdåniga Skrifvelser.
Deputerade uppdragne befattning med Krigs».
Revisionen nu mera upphört.
Ständer framhärda etc. • 'i".n, N:o 156.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 8 2 Au g. 182 3°’. Preste-Ståndet d. 25 — —•
BorgarerStåndet d. 25 — —■ Bonde-Ståndet d, 27 — — Riksens Ständers underdåniga.
Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga.
Proposition om Pensions-anslag för framlidne Stats Commissarien Widegrens of örsörjda:, döttrar. S.. A. K.