Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St, jemväl bifallit, att fyllnaden i behofvet för Flottans IndragningsStat må tills vidare af anslaget för materielen, såsom hittills, utgå, dock ej till högre belopp än 3o,ooo Rrdr årligen; börande hvad derutöfver möjligen kan erfordras anvisas att utgå af anslaget till oförutsedda utgifter, I afseende på de öfriga anslagen i penningar på denna HufvudTitel, hafva de vid denna Statsreglering oförändrade blifvit bibehållue , nemligen: Till Spannmålsupphandling och Bageri-kostnader Rrdr 20,ooor — — — Skrifmaterialier och Expencer samt Ved Expeditions- Utskottets Memorial SJ:o 286. 205 och Ljus för Förvaltningen af SjöÄrendena och GeneralAdju tanlsExpeditionen Rrdr 2,5oor — — Rese- och Tractaments penningar 3,333r 16.
— Rikets Ständer framhärda etc.
Memorial, i anledning af åter remiss utaf Utskottets Förslag till underdånig Skrifvelse j angående bevil jad t anslag för Undervisningsverken i Riket. A.f Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har Expeditions-Utskottets, under Nro 216, afgifna Förslagtill R, Strs underdåniga Skrifvelse, i anledning af K. Mrts Nådiga Proposition om anslag för UndervisningsVerken i Riket, blifvit till Utskottet återremitterad, på grund af dervid gjorda anmärkningar, hufvudsakligen af innehåll, alt då, äfven uti Stats- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens af R.
H. St. bifallna Betänkande, Nro 52, hvars motiv för deri lemnadt tillstyrkande bordt anföras, bemälde Utskott anfört: ”att. K. M., uti Bess ofvanhögst”berörda Nådiga Proposition om tillökadt an”slag för Undervisningsverken, äfven upptagit "TillämpningsScholorne_, till hvilka KrigsAca - 206 Expeditions- Utskottets Memorial Nio 286. ”demien, enligt den fördelning af Läroverkens ”serskilda arter, som i UppfostringsComitens ”Betänkande blifvit begagnad, jemväl Iförer,” någon framställning härom uti ExpeditionsUlskottéls ifrågavarande
Förslag icke blifvit gjord, det tillägg deruti alltså, ätt, näst efter ordet 77/- 1 iimp tungs Schalome, insattes orden: ”hvaribland ”R.
St. anse KrigsAcademien på Carlberg jemväl ”böra räknas,” desto mera vore af behofvet påkalladt, som, i annat fall, enär ofvannämnde anslag blifvit vid Statsregleringen uppfördt på RiksStatens f. d. Fjerde, numera Tionde, HufvudTitel, tvätydigliet kunde uppstå, huruvida KrigsAcademien , hvars anslag finnes på Tredje HufvudTiteln uppfördt, kunde till någon delaf förutnämnde anslag komma i åtnjutande.
Genom den redovisning, Expeditions-Utskottet nu går att, i anledning afåterremissen, afgifva för den uti dess ifrågavarande Förslag befintliga uppfattning af R.
H. Sl:s beslut i ämnet, förmodar Utskottet behofvet undan röjd t af serskildt besvarande å en Ledamots af Högloft.
Ridderskapet och Adeln, Herr Bråkenhjelius erinran om Utskottets pligt att taga kännedom om innehållet af de handlingar, som ligga till grund för R.
St:s Skrifvelser, till hvilka sistnämnda Expeditions-Utskottet åligger att afgifva Förslag.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotlens Utlåtande, N:o ro, hvaruti frågan om det tillökade provisionela anslaget för Undervisningsverken först behandlades, blef af Högvöidiga PresteStåndet och Yällofl.
Bor - Expe.ditions-V tskottets Memorial iV:p 286- 207 gareStåndet bifallet, men af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStån det återremitteradt.
Det, i anledning af återremissen, afgifna Utlåtande, ]\T:o 52, blef derefter'så väl af Ridderskapet och Adeln, sorn äfven af BondeStåndet, utom hvad angår anslagets totala belopp, hvarom nu vid återremissen af Expeditions-Utskottets ofvanberörde förslag ej är fråga, bifallet, samt af de aine respective RiksStånd, som bifallit det första Betänkandet, lagdt till handlingarne.
Då detta Utlåtande, N:o 5a, uppå skäl, hvarigenom Högloft.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten ansett sig hafva vederlagt de emot Utlåtandet, N:o jo, gjorda anmärkningar, innehåller ett tillstyrkande till antagande af detta sistnämnde, har Expeditions-Utskoltet icke kunnat tveka om sitt åliggande, att, på sätt som skett, lill R.
H. St. afgifva Förslag till underdånig
Skrifvelse i enlighet med de sammansatta Utskottens under N:o io afgifna Utlåtande.
Af de sammansatta Utskottens, i anledning af vid återremissen utaf det första Betänkandet lemnade erinran om väckt Motion, angående löneförhöjning för Lärarne vid KrigsAcademien, gjorda anförande uti Utskottens af a:ne Riksstånd på förrberörde sätt bifallne och af a:ne RiksStånd till handlingarne lagde Utlåtande, N:o 5ii, (alt nemligen af den omständigheten, ”att K. M., uti Dess ofvanhögslberörde Nådiga ”Proposition ora tillökt anslag för Undervis - 208 Expeditiom-Ut&kottets Memorial N:o 286. ”ningsverken, äfven upptagit
Tilläm pningsScho"lorné, till hvilka KrigsAcademien jemväl hörde, ” Utskotten ansett sig hemta ett ytterligare skäl ätt förnya det i deras Utlåtande, N:o 10, lemnade tillstyrkande i ämnet), lärer, grundlags- och förnuftsenligen, någon anledning icke kunna härledas till förändring deruti; likasom af framställningen i ett senare godkändt Betänkande, att motiven derför borde i den lill K. M. afgående underdåniga Skrifvelsen upptagas, icke synes kunna uppkomma skyldighet för Expeditions-Utskottet, vid Förslagets afgifvande, alt anföra äfven de skäl, som föranledt de sammansatta Utskotten att, oaktadt gjorda anmärkningar, icke förändra innehållet af det förut afgifna Utlåtandet, hvars antagande blifvit af Utskotten tillstyrkt och af R.
H. St. bifallet.
Om än — hvilket Expeditions-Utskottet visserligen medgifver — någon tvätydighet möjligen skulle vid beslutets tillämpning kunna uppkomma, i afseende å den på RiksStatens Tredje HufvudTitel uppförda KrigsAcademiens tillgodonjutande af någon del utaf det till K. M:ts Nådiga disposition Öfverlemnade ifrågavarande anslag, såsom vid den, senare än beslutet härom, verkställda Slatsregleringenuppfördt på f. d. Fjerde, numera Tionde HufvudTiteln; så lära R.
St. upplyst finna, att sådant icke har sin grund i Expeditions-Utskottets uppfattning eller framställning af ämnet, utan i sjelfva det derom fattade beslut, deruti något ser*• skildt jExpeditions-Utskottets Memorial N;o 286.
209 _ skildt stadgande, i afseende på KrigsAcade| mien, ingenstädes igenfinnes, samt någon utsträckning eller tolkning af Expeditions-Utskottet icke bordt eller kunnat ega rum.
Af alla dessa skäl har Expeditions-Utskot; tet, under fortsatt iakttagande af siri pligt, att, ! vid Förslags afgifvande till underdåniga SkrifVelser, i afseende på sjelfva innehållet, hvarken framställa mera eller mindre, än af R, H» St. i hvarje fråga blifvit beslutädt, funnit sig så mycket mindre kunna, i anledning af återremissen, föreslå någon förändring eller tillägg ! uti ifrågavarande Förslag, som detsamma blifvit af Högvördiga PresteSlåndet samt Vällofliga Borgare- och Hedervärda BondeStånden godkändt.
En af 2:ne Ledamöter yttrad serskild mening bifogas, Stockholm deri to December 1829.
Utdrag af Protoco/let j hållet hos Rikets Höglo/liga Ständers Expeditionsutskott den 10 December 182g.
S. D. Vid justering af Utkottets Memorial, i anledning af återremiss utaf dess afgifna Förslag, N:o 216, till R.
St:s underdåniga Skrifvelse, angående beviljadt anslag för Undervisningsverken, anförde Herr af Zelle'n3 iV., följande, derifrån skiljaktiga, serskilda mening; Ehuru jag för min del är öfvertygad, att : Bihang t. R, S:s Prot< 10-de Sami. 2:dra Band. 27* 210 Expeditions-XJtskottets Memorial N:o 286.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens, af R.
St. gillade, hemställan om ett serskildt anslag å RiksStatens Fjerde HufvudTitel för Universitetens och TillämpningsScholomas fullkomnande innebär den mening, att anslaget må kunna, efter Kongl. Majrts Nådiga godtfinnande, disponeras till förmon för Rikets TillämpningsScholor utan undantag och ehvad HufvudTitel de i öfrigt tillhöra , skulle jag dock önskat, ätt sådant varit i Utskottens förrberörda hemställan bestämdt uttryckt, — till förebyggande af den tvekan i detta fall, hvartill eljest anledning möjligen kan hemtas af Grundlagens föreskrift, att medel icke må, utan R.
St:s samtycke, ifrån En till annan Titel å RiksStaten öfverflyttas.
Denna omständighet är likväl icke i någotdera af de Sammansatta Utskottens i ämnet afgifna Betänkanden iakttagen; och ExpeditionsUtskottet har icke eller, vid uppfattningen af Rikets Ständers å dem grundade beslut, kunnat anse sig tillständigt att åt ordalydelsen deraf gifva någon utsträckning eller tolkning.
Emedlertid och fastän Expeditions-Utskottets Förslag till underdånig Skrifvelse i denna fråga, hvilket Höglofl.
Ridderskapet och Adeln med anmärkningar till Utskottet återremitterat, fått, sådant oaktadt, och utan att af dessa anmärkningar beledsagas, vidare till öfrige respective RiksStånden circulera och af dem blifvit i detta skick godkändt, kan jag icke föreställa mig, att denna tilldragelse ovilkorligen bör utestänga all möjlighet, att i Skrifvelsens ordställning tillvägabringa ett tillägg eller en Expeditions-TJtskottets Memorial 2V.-o 286. 211 jemkning, som endast har till ändamål att förtydliga meningen, men icke i minsta mon förändrar saken eller beslutet.
I sådant hänseende föreslår jag vördsamt, att, i stället för de i Skrifvelsen förekommande orden: ”samt den af E. K.
M. till de ofri”ga behofven ej mindre för Universitetens ”än TillampningsScholornas fullkomnandeför ”slagsvis etc. — hafva R.
St. etc. —■” må införas följande: och enär derjemtevidkommande de öfriga behofven för fullkomnandet af ej mindre Uruversiteten j än de, i UppfostringsComite'ns Utlåtande omförmälda TillämpningsScholorne, — ibland hvilka Kongl. Krigs Academi en på Carlberg, i anseende till de dervid införda färbättrade lärocurser och undervisnings-methoder, fästat R.
St:s serskilda uppmärksamhet, R.
St. funnit den af E. K.
M. för nämnda behof förslagsvis begärda nedsatta Summa af 18,ooo R:dr årligen ingalunda vara för betydlig i jemförelse etc, — —; hafva R.
St. etc — —
Den sålunda föreslagna jemkningen öfverensstämmer med hvad de sammansatta Utskotten, i anledning af Herr Bråkenhjelms motion, yttrat, pag. 34, i Betänkandet N:o 5a: — ett yttrande, som, i egenskap af Utskottens serskilda reflexion, med lika mycket skäl kunnat, på sätt äfven skett, till undvikande af vidlyftighet, ifrån Skrifvelse* uteslutas, som det nu synes lämpligt, att, till beredande af möjligaste tydlighet, låta detsamma i Skrifvelsen inflyta, serdeles som a:ne Riksstånd gillat innehållet af 212 Exp. Disk.
N;o 286 sist åberopade Betänkande; — Högloft.
Ridderskapet och Adeln till hela dess vidd, och Hedervärda Bonde-Ståndet visserligen med inskränkning af det ifrågaställda anslagets belopp, men deremot med uttryckligt tillägg, att Ståndet, i anledning af det efterdöme, som KrigsAcademiens LärareStat, i afseende på införandet af en förbättrad läromethod, redan gifvit, ansåg R.
St, böra hos Kongl.
Majrt i underdånighet anhålla, att någon förbättring i dessa Lärares lönevilkor äfven härigenom måtte tillYägabringas, Häruti förklarade sig Utskottets Ordförande, Herr Friherre Jacob Cederström, till alla delar instämma; och skulle denna serskilda mening, genom Utdrag af Protocollet, åtfölja Utskottets uti ifrågavarande ämne till de respective RiksStånden afgående ofvan omförmälde Memorial, Ex Protocollo Carl Magnus af Lehnberg, * • • -i i N.-o 286 §, Uppl. Q, godk. hos Ridd. och Adeln d, 21 Dec. 1829, Preste-Ståndet d, 23 — — Borgare-Ståndet d. 23 — — Bonde-Ätandet d. 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse t med Exp. Utsi.
N:o 286 i. 213 Förslag till ny Redaction af 5:te §:n 23 Cap. Ärf da Balken. S. A, K.
Vid pröfning af åtskilliga inom RiksStånden gjorda framställningar om nödvändigheten af mera bestämda och ändamålsenliga säkerhetsmått, till betryggande af omyndiges rätt, och Förmyndares förpligtande att fullgöra deras i Lagen stadgade redavisnings-skyldighet, hafva R.
St., som väl ansett de uti 23 Gap, ÄrfdaBalken, angående Förmyndares redogörelse för Barna-arf, redan gifna föreskrifter vara tillfyllestgörande och svarande emot ändamålet, dock funnit ordalagen uti nyssnämnde Capitels 5:te §. kunna lemna rum för olika tolkningar, i fråga om ansvarsskyldigheten, då flera Förmyndare äro än en; hvadan ock, till förebyggande af all tvekan i denna del, R.
St, nu få hos E. K. M. i underdånighet föreslå, att berörde 5:te §. i 23 Capitlet
ÄrfdaBalken må varda förtydligad genom följande nya redaction; "Äro flere Förmyndare än en, och vilja the dela förvaltningen sig emellan, tage thertill
Domarens bifall, och gore sedan hvar för sig redo och räkenskap.
Hafva de Barnagodset under samnad hand, svare the då för förvaltningen, en för alla och alla för en, och uppfylle allan skada, ther then omyndige något theraf lidit; dock vare then ene ej skyldig alt umgälla then andres förseelse ellef vårdslöshet, 214 Exp. Utsk.
N:o 287. theri han ej tagit del, eller som han ej förekomma kunnat, eller att betala then del i skadan, som hos then andra kan brista.
Then förmynderskap väl och troliga förestått, njute then lön och vedergällning, som Katten pröfvar skälig, utan han sig annorledes åtnöja låter.” Rikets Ständer framhärda etc.
N:o 28j.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 21 Dec. 1829.
Preste-Standet d. 23 — — Borgare-Ståndet d. 23 — — Bonde-Ståndet d. 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om utsträckning af arfsrätt för Sido Arfvingar i fjerde och fjermare led. S. A. K.
I afseende på den om Sidoarfvingars inbördes arfsrätt i aldra och 3:dje §§. al 3:dje Cap.
ÄrfdaBalken gifna föreskrift, att representations-, eller, såsom den ock benämnes, 1stadar ätten, upphörer med Sj^skons barn, så att Syskons barnabarn och fjermare afkomliugar äro uteslutna från rättigheten att träda till arf i deras aflidne Faders ellei Moders ställe, hafva vid innevarande Riksmöte framställningar blifvit gjorda om den klagan, som länge försports öfver nämnde Lagstadgande, såsom en orättvis och till vidriga Exp. Utsk.
215 följder ledande afvikelse ifrån de allmänna grunder, hvarpå Arfsrätten hvilar; och som, uppå dervid anförde skäl, och synnerligen i anseende lill obilligheten deraf, att fjermare Sidoarfvingar, som vanligen äro minderåriga, blifva, i följd af den nu stadgade inskränktare representationsrätten, vanlottade endast derföre, alt de haft olyckan förlora sina föräldrar eller andra anhöriga i rätt uppstigande led, genom hvilka arfvet eljest skulle komma dem till godo, R.
St., för deras del, funnit en förändring uti berörde stadgande böra ega rum; så, och då, till förekommande af den osäkerhet och deraf härflytande tvister, hvartill svårigheten att åstadkomma bevisning om långt aflägsen slägtskap kan föranleda, R.
St. ansett ifrågavarande arfsrätt böra inskränkas inom den af LagComitén uti dess Förslag jemväl antagna gräns af Nionde led, och hvilken derföre bor bestämmas för arfsrätt i uppstigande led, eller så kalladt bak-arf, hafva R.
St., som, enär den nu gällande inskränkningen af representationsrätten, i fråga om Sidoarf, finnes stadgad ej allenast i ardra och 3:dje §§. af 3:dje Cap. ÄrfdaBalken, utan ock i 4;de §:n, samt dessutom förutsättes i 5:te och följande till och med ii §§., fulrnit nödigt, att hela delta Capitel erhåller en förändrad redaction, fördenskull härmed skolat hos E. K. M. i underdånighet föreslå, att samma Capitel må, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med LagComiténs afgifna Förslag, erhålla följande förändrade lydelse: 216 Exp. Vist. förslag till und.
Siri fp. N:o 287. 3.
Om Bak-arf och Sido-arf. 1 §•
”Äro ej bröstarfvingar till efter den döde» “och lefva dess föräldrar» då ärfveti de, efter "Landsrätt, fader två delar och moder trid jung, "men, efter Stadsrätt, hälften hvardera.’* 2 §. **Är en af FÖräldrarne död och äro Syskon "till, ett eller flere, efter den, som ärfvas skall, "ärfven då de med den af föräldrarne, som lef"ver, och tagen den del, som den döde fadern ’’eller modern ärfva skolat, om han eller lion "lefvat.
Är något af Syskonen dödt, då skola "dess afkomlingar i dess ställe och rätt träda.
"Finnas ej Syskon, eller afkomlingar af deni, "tage den af föräldrarne, som lefver, hela arfvet." 3 J.
"Lefver ej någon af den dödes föräldrar, "och äro Syskon till, då skola de allt arfvet ta"ga. Är något af Syskonen dödt, njuten dess "afkomlingar den rätt, som i 2 §:n sägs.” 4 §•
"Äro ej Syskon eller afkomlingar af dem, ärfven Exp. Utsi.
N:o 287. 217 "ärfven då förfäder i andra led, som äro fader"fader och fadermoder, moderfader och modermoder. ” 5 §. * "Lefva ej de, då ärfven den dödas Föräldrars Syskon." - 6 §•
"Lefva ej de, då ärfven den. dödas förfäder i tredje led.” 7 §•
"Lefva ej de, då ärfven Bryllingar och "Sysslingar.
Bryllingar äro faders Syskons barn "och Sysslingar moders Syskons barn.” s §.
; ”Lefva ej de, då ärfven de, som äro Sy"skon med förfäder i andra led.” 9 §•
”Lefva ej de, då ärfven den dödas förfader i fjerde led.” 10 §•
”Finnes ej arfvinge i någon af de leder, ”sora 'nti sagde äro, tage den arfvet, sorn sedan Bihang t. R, S-.s Brot. «):<&?
SrtHd.$:dr* Band. 28» 218 Exp. Utsi.
Skrif v. N:o 287. ”är i närmaste led, ehvad han är bak-arfvinge ”eller sidoarfvinge.
Äro både hak-arfvinge och ”sido-arfvinge i lika led, gånge Sido-arfvinge ”till och bak-arfvinge ifrån.
Äro sido-at fvingar ”i lika led, men olika gren, tage då den arf”vet, som är af närmaste Stamfader eller Stammoder med den döde; äro de af samma Stamfader eller Stammoder, varén samarfva.” 11 §.
”Äro bak-arfvingar å fäderne- och möderne”sidan samarfva, tage fädernesidan fadernedel, ”och mödernesidan mödernedel; aro å endera ”sidan alla döde, falle alltsammmans andra si"dan till.
Äro sido-arfvingar å fäderne och mö”derne samarfva , eller linnes å endera sidan ej ”någon till, vare lag som om bak-arfvingar sagd t ”är.
Är sidoarfvinge både å fäderne och mö”derne skyld med den döde, njute då han bå”de fäderne- och mödernedel.” 12 §.
”Halfslägt träde till arf med helslägt, dock ”ej till annan del än den, som fader eller mo”der, genom hvilken de med hvarandra skyllde ”äro, efter ätträkningen, taga skolat, om den ”lefvat.” 13 §.
”Skall sido-arf delas mellan flera grenar i ”en ätt, tage, efter landsrätt, broder eller hans Exp. Utsi.
Skrif v. N:o 287,288' 219 ”afkomlingar, två delar, och syster eller hennes af”komlingar tred jung; och, efter Stadsrätt, halft ”hvardera.
Finnas under en hufvudgren flera gre”nar, delen ock de sig emellan efter lika grund; ”och tagen sedan de, som inom en gren äro, ”sine lotter, såsom sagdt är, nemligen: efter ”Landsrätt, broder två delar och syster tredjung; ”och, efter Stadsrätt, halft hvardera.” *4 §• ”Bak-arfvingar och Sido-arfvingar ärfven ”till och med nionde led; den i fjermare skyldskap är, vare ej arfvinge.” ,s §.
”Äro bröst-arf, sido-arf eller bak-arf fallne ”tillsammans i dens hand, som ärfves, gånge ”dermed som sagdt är, utan åtskilnad ifrån hvad ”slam egendomen kommen är.” Rikets Ständer framhärda etc.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 21 Dee. 18291.
Preste-Ståndet d. 23 — — Borgare-Ståndet d. 23 — — Bonde-Ståndet d. 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse^ an - 220 Exp. Utsi.
Skrift\
N:o 288» gående regleringen af RiksStatens Sjette Hufvud
Titel , för milda Stiftelser. S. A. K.
Vid dea na mera verkställda regleringen af utgifterna under RiksStatens Sjette HufvudTitel för milda Stiftelser, hafva R.
St., hvad först angår Wadstena RrigsmanshusCassa, hvars anslag år i8a3 beräknades till 20,516 R:dr 29 sk. 6 rst., nu å Staten upptagit dess rätta belopp, 19,763 R:dr 10 sk. 9 rst., deraf 16,333 R:dr 44 sk* 6 rst. utgöra ordinarie ränta och 3,429 R:dr 14 sk. 3 rst. belöpa såsom Tionde.
För Invalid Hospitalet beräknades anslaget ▼id i8a3 års Statsreglering till 6,3o5 R:dr 19 sk. 7 rst.; men, som detta anslag utgöres af sedan år 1812 indragna indelningar vid f. d. AdelsfaneRegementet, och detta anslag sålunda kommer att ökas, intilldess alla återstående indelningarne blifvit lediga till indragning, så har samma anslag på nämnde sätt, sedan sista Statsregleringen, vunnit den tillökning, att det nu uppgår till 9,209: 7. 4* Allmänna Fattigvården i Stockholm upptages å denna HufvudTitel till åtnjutande af samma Statsanslag, som vid förra Statsregleringen bestämdes, eller 3,o43 R:dr 8 sk., med 51 Tunnor Spannmål derunder, å 6 R:dr Tunnan; varande de nu uppförda 8 sk. mera än förut endast en rättelse till verkliga förhållandet enligt räkenskaperna.
Exp. Etsk.
N:o 288- 221 För Allmänna Fattigvården i Landsorterne, utsattes anslaget vid förra Statsregleringen till 3,22i: 20. 11.; men utgör rätteligen det nu å denna HufvudTitel uppförda belopp 3,143: 26., deraf 67 R:dr 14 sk. bestå af ordinarie ränta samt 86 R:dr 12 sk. uti Tionde; varande häruti inbegripet det af R.
St. förut beviljadg anslag af 3,000 R:dr för Carlskrona Stads Fattigvårdsinrättning, om hvilket anslags fortfarande R.
St. uti underdånig Skrifvelse, af den 28 sistlidne October, hos E. K. M. gjort anmälan.
Lazarettet i Stockholm har blifvit bibehållet vid dess förra anslag af 5ooo: — — Hospitals och Lazaretts underhåll.
Det härför bestämda anslag utgör 45,237 R:dr i5 sk. 5 rst., men belöper till46,218: 39. 8., af hvilka 8,413; 44' 8* bestå al’ ordinarie ränta samt 35,o52: 36. af Tionde.
Uti pennin gebeloppet äro jemväl inbegripne de uti E. K. M:ls Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof samt StatsContoirets dervid fogade berättelse omförmälde 619 R:dr 23 sk., som hittills medelst Anordning utom Stat utgått.
Dess anslag, förut bestämdt till 18,071: 41*» utgör rät teligen ej mera än det nu utförda, 17,295: 10. 3., deraf 16,128: 26. 3. såsom Tionde utgå.
Frimurare Barnhuset i Stockholm har blifvit upptaget till enahanda anslag som förut, eller 666: 3a. — För Barnhusen i Larulsorterne fastställdes vid förra Statsregleringen anslaget till io,356 222 Exp. Utsi.
Förslag tilt uriel.
IS:o 288, 289- R:dr 3 rst., men upptages nu endast till det belopp, hvartill utgiften nu uppgår, eller(),535 R:dr i5 sk., hvilka medel såsom Tionde utgå.
Institutet för Blinda och Döfstumma, hvilket hittills åtnjutit ett Statsanslag af 3,333 R:dr 16 sk., har deruti erhållit en tillökning af 2,000 R:dr, under vilkor, att ytterligare i Elev från hvarje af Rikets Stift må vid nämnde Institut emottagas och vårdas; varande alltså AnslagsSummau för Institutet bestämd till 5,333 R:dr 16 sk.
Hela HufvudTiteln, hvars anslag vid 1823 års Riksdag bestämdes till n 5,761: 3o. 7. har nu blifvit ökad med 5,990: 41* 4- men minskad med 2,544: 2* II* samt således på det hela ökad med 3,446: 38. 5.
Summa Råneo R:dr 119,198: 21. - Rikets Ständer framhärda etc.
Uppl. 0. godk. hos Ridd. och Adeln d. 28 Dec. 1829'.
Preste-Ständet d. 30 — — Borgare-Ståndet d. 30 — — Bonde-Ståndet d. 4 Jan, 1830.
Rikets Ständers underdåniga.
Skrifvelse, an - Exp.
A:o 289- 223 gående begärd undersökning i afseende pu Dylta Svaf velbruk. S. A. K.
Vid öfvervägande af hos R.
St. vackt fråga om Kihls, Axbergs och Hofsta Frisocknars befrielse från utgörande af åtskilliga prestationer lill Dylta Svafvelbruk, hafva R.
St. inliemlat, att, sedan den undersökning blifvit verkställd, hvilken E. K. M., under den 14 Junii 1S£ 4»* Nåder anbefallt alt hållas vid nämnde Svafvelbruk, i anledning af R.
Sl:s vid 1809 och 1810 årens Riksdag gjorda underdåniga hemställan om lindring eller befrielse för ifrågavarande Frisocknar från de dem till Svafvelbruket åliggande tjenstbarheter, E. K. M., genom Resolution af den 5 September iSi5, i Nåder föreskrifvit de jemkningar i samma tjenstbarheter, som borde och kunde ega rum, utan att Kronan med högre betalning än dittills, för det Svafvel, som Brukslnteressenterne åligger att leverera, varder betungad; äfvensom att E. K.
M. sedermera, uppå gjord underdånig ansökning om närmare förklaring af högstberörde Nådiga Resolution, i afseende på Frisockne-hemmansegarnes hembuds-skyldighet af Ved och Kohl till Bruket, under den 22 Maji innevarande år, förklarat
Sig vilja deröfver framdeles i Nåder utlåta.
Men då R. St., uti underdånig Skrifvelse af den 29 Mars 1810, bland annat, äfven anhållit att få pröfva och fastställa de Förslag till Frisocknarnes roterande eller beläggande med Rotefrihets - 224 Exp. Utsk.
N:o 289. afgift, som R.
St. förmodade en då begärd UndersökningsComite, skulle afgifva, och R.
St:s mening, att Frisocknarne borde roteras, blifvit i berörde underdåniga Skrifvelse framställd; så, enär något sådant Roteringsförslag icke ännu blifvit R.
St. meddeladt, hafva R.