Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfrigt har Utskottets ifrågavarande
Betänkande med dervid fogade författnings— förslag blifvit af samtliga Riks-Stånden bifallet, med undantag af följande delar deraf, hvilka dels blifvit till Utskottet återremitterade, dels föranledt frän Utskottets förslag skiljaktiga beslut, angående hvilka Utskottet härmed får afgifva utlåtande.
Utskottets förslag, att den stämpel, hvarmed vexlar i utländsk myntsort skola förses, måtte bestämmas till 1 Riksdaler, har blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-Stånden; hvaremot Borgare-Ståndet nedsatt valören å dylika stämplar till 75 öre; i sammanhang hvarmed rubriken »Prima vexlar» i 6 § af författningsförslaget blifvit återremitterad af sistnämnda Stånd.
Prat. 1862 & 1863 5 Sami 1 Åfd. 10 Haft. 11 einllnings-Utskottets Utlåtande N:o 11.
Då alltså Utskottets förslag blifvit af tre Riks-Stånd godkändt, får Utskottet inbjuda Borgare-Ståndet att, med frånträdande af dess skiljaktiga beslut, antaga Utskottets af de öfriga Riks-Stånden godkända förslag.
På sätt inom Preste-Ståndet blifvit anmärkt, har sid. 29, rad.
40 nedifrån, i författningsförslaget ett förvillande tryckfel insmugit sig, i det ett komma blifvit satt mellan orden ringare och skolbetjente, hvarjemte ordet ringare felaktigt blifvit tryckt med stor begynnelsebokstaf; hvilket härmed rättas.
Utskottets förslag om afskaffande af den stigande skalan för stämpel å bouppteckningar och införande af lika procentberäkning, samt att stämpeln måtte bestämmas till Rdels procent af behållningen, har blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln, men af de öfriga Stånden återremitteradt.
Derjemte hafva Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet godkändt Utkottets förslag om befrielse från stämpel för bouppteckningar, som visa mindre behållning än 1,000 R:dr, hvilket förslag deremot blifvit återremitteradt af Preste- och Bonde-Stånden.
Slutligen har Utskottets hemställan, att vid bouppteckningar efterlefvande makes giftorätt i behållningen måtte från stämpel befrias, blifvit gillad af Bonde-Ståndet, men af de öfriga Riks-Stånden återremitterad.
De vid Utskottets förslag om afskaffande af den stigande skalan och införande af lika procentberäkning gjorda anmärkningar hafva väl till någon del afsett frågan om upphörande af den stigande skalan, men hufvudsakligen varit rigtade emot det af Utskottet föreslagna procentbelopp.
I detta afseende hafva inom Preste-Ståndet de. fleste talare ansett nämnda belopp för lågt; hvaremot inom Bonde-Ståndet anmärkts, att vid jemförelse mellan nu gällande stadgande och Utskottets förslag det sednare ledde till förhöjning i afgiften för den fattigare, men till nedsättning för den förmögpare delen af befolkningen.
I Borgare-Ståndet hafva väl åtskillige ledamöter ansett det af Utskottet föreslagna procentbelopp vara för lågt, men många hafva likväl förordat förslaget i detta afseende.
Hvad nu angår den inom Bonde-Ståndet gjorda anmärkning, att, vid jemförelse mellan nu gällande stadgande och Utskottets förslag, det sednare skulle leda till förhöjning i afgiften för mindre bemedlade och nedsättning för förmögnare sterbhus, så, enär man, derest den progressiva skalan skall afskaffas, icke, utan att förorsaka Staten en alltför kännbar minskning i inkomster, torde kunna sätta procenten lägre än Utskottet föreslagit,- kan det icke heller undvikas, att mindre bemedlade sterbhus komma att vidkännas någon förhöjning af den ifrågavarande afgiften.
Härvid mäste dock tagas i betraktande de tvänne vigtiga lindringar, Utskottet i sammanhang härmed föreslagit, nemligen befrielse från all stämpel för bouppteckningar, som visa mindre behållning än 1,000 R:dr, samt för efterlefvande makes giftorätt i boet.
Att åter de förmögnare sterbhusen skola, i följd af förslaget, komma i åtnjutande af en be - Bevillning s-Utskottets Utlåtande N:o 11. 3 tydlig nedsättning i den afgift, som de enligt nu gällande författning skola erlägga, är en följd af den progressiva skalans borttagande och antagandet af en lika procent.
Då nu Utskottets förslag, att stämpeln å bouppteckningar måtte bestämmas til!
|:dels procent af behållningen, blifvit gilladt af Ridderskapet och Ådeln samt af flere ledamöter inom Borgare-Ståndet, och i Bonde-Ståndet något bestämdt yrkande om procentens förhöjning icke blifvit framstäldt, föranlåtes Utskottet att, i anledning af återremissen i denna punkt, hemställa, att Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden måtte förena sig i Ridderskapet och Adelns beslut, att stämpeln å bouppteckningar må bestämmas till |:dels procent af behållningen.
Vid Utskottets förslag om befrielse från stämpel för bouppteckningar, som visa mindre behållning än 1,000 R:dr, har blifvit anmärkt, att derigenom skulle förorsakas
Statsverket en allt för betydlig minskning i inkomster, men då detta förslag afser att så mycket som möjligt förekomma den i Bonde-Ståndet anmärkta förhöjning för mindre bemedlade sterbhus, anser sig
Utskottet böra vidblifva detsamma och får inbjuda Preste- och Bonde-Stånden att biträda Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet gillade mening, att befrielse från stämpel å bouppteckningar skall ega rum, der behållningen ej uppgår till 1,000 R:dr.
Utskottets hemställan, att vid bouppteckningar efterlefvande makes giftorätt i behållningen måtte från stämpel befrias, öfverensstämma de flesta afgifna yttranden i den af Utskottet uttalade åsigt, att det synes obilligt, att efterlefvande make skall betala stämpelafgift för den egendom, som ej genom dödsfallet till honom öfvergått, utan redan förut tillhört honom, hvaremot inom Stånden den anmärkning framstälts, att förslaget i tillämpningen skulle möta alltför stora svårigheter, enär arfskifte, hvarigenom bestämmes, hvilken egendom skall tillfalla den efterlefvande, ofta icke kan upprättas, innan bouppteckning bör till rätten ingifvas.
Utskottet har redan i sitt Betänkande N:o 7, angående stämpelpappersafgiften, förutsatt denna anmärkning, men antagit att arfskifte i de flesta fall skulle före boupptecknings ingifvande till domstol kunna förrättas, och att i annan händelse beloppet af giftorätten ändock torde kunna utrönas.
Då likväl denna förutsättning sålunda mött gensägelse, får Utskottet, som anser det rigtiga i grundsatsen icke böra vika för sådana svårigheter i tillämpningen, hvilka möjligen kunna häfvas, och som, med ledning af hvad vid frågans återremitterande blifvit yttradt, trott sig hafva funnit en ändamålsenlig utväg till olägenheternas afhjelpande, nu i sådant afseende vördsamt föreslå, att, med godkännande af Utskottets förra tillstyrkande af befrielse i allmänhet från stämpel för efterlefvande makes giftorätt i bodt, derjemte må stadgas, att när, vid boupptecknings ingifvande til! domstol, behörigt arfskifte icke tillika kan företes och derigenom eller eljest nöjaktigt styrkas huru mycket 4 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o ii. giftorätten utgör, bouppteckningen bör beläggas med stämpel för det gemensamma boets hela behållning, men den efterlefvande maken vara berättigad, att, sedan arfskifte upprättats och blifvit hos vederbörande företedt, på grund af det bevis, som dervid bör meddelas öfver hvad del af stämpelafgiften, som belöper på den efterlefvandes giftorätt, hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande återlyfta detta belopp.
Emellertid och likasom i allmänhet frågor om återbekommande af medel, hvilka i Statens kassa influtit, skola inom någon viss kortare tid väckas, lärer för återsökandet af för högt erlagd stämpelafgift till bouppteckningar någon passande preskriptionstid äfven böra stadgas.
Härvid bör erinras, att en sådan tid är bestämd, för de liesta restitutionsfrågor, genom Kongl. Brefvet den 19 Februari 1793, till 3 år från be talningsdagen, samt, hvad särskildt angår tullafgilter, genom Kongl. Brefvet den 15 nästpåföljde Augusti, till 1 år från förtullningsdagen; och, enär längre rådrum än nödvändigheten ytterst fordrar icke torde i det nu ifrågavarande hänseendet böra den enskilde medgifvas, samt den tidrymd, som utgör medeltalet af berörda preskriptionsterminer, eller 2 år, synes vara fullt tillräcklig för att hvilket som helst bo efter afliden person skall kunna så utredas, att arfskifte derförinnan äfven kan verkställas, får Utskottet jemväl föreslå det ytterligare vilkor för afgiftens återbekommande, att den efterlefvande maken skall, med företeende af vederbörandes i ofvanberörda hänseende meddelade intyg, sig hos Kongl. Maj;ts Befallningshafvande om återlyftningen anmäla inom 2 år från den dag bouppteckningen blifvit till behörig domstol ingifven.
I händelse Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet sålunda tillstyrkt, lärer det ifrågavarande momentet af författningsförslagets 6 § böra få denna lydelse: »Bouppteckningar förses med stämpel till J:dels procent af behållningen i boet; dock må befrielse från stämpel ega rum, der behållningen ej uppgår till 1,000
R:dr, äfvensom i allmänhet för efterlefvande makes giftorätt i boet, uti hvilket sistnämnda hänseende likväl iakttages, att när, vid boupptecknings ingifvande till vederbörlig domstol, behörigt arfskifte icke tillika kan företes och derigenom eller eljest nöjaktigt styrkas huru mycket den efterlefvande makens giftorätt utgör, bouppteckningen skall beläggas med stämpel för det gemensamma boets hela behållning, men den efterlefvande maken ega att, sedan arfskifte förrättats och blifvit hos vederbörande
Domhafvande å landet eller domstol i stad uppvisadt, och hvarvid bevis bör meddelas öfver hvad del af den redan erlagda stämpelafgiften belöper på den efterlefvandes giftorätt, hos Kongl. Majits Befallningshafvande återlyfta detta belopp, såvida, med företeende af sagda intyg, anmälan derom göres inom 2 år från den dag bouppteckningen blifvit till behörig domstol ingifven.»
Bouppteckningar förses &c. — — — — — — — — —- — Ridderskapet och Adeln har afslagit Utskottets förslag, att, då alliden person på flera orter efterlemnat egendom, hvaröfver särskilda bouppteckningar blifvit upprätta - Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 11. 5 de, hvar och en af dem, utan att vara med stämpel försedd, må ingifvas till den Rätt, der egendomen är belägen, men att de samtliga sedermera skola inlemnas til! den Rätt, inom hvars domvärjo den aflidne vid dödsfallet varit mantalsskrifven, hvarvid sammanräknade behållningen, enligt samtliga bouppteckningarne, skull tagas till grund för beräkningen af stämpelbeloppet.
Som likväl Utskottets berörda förslag, jemte det dermed öfverensstämmande stadgandet i författniugsförslaget, blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt, samt i denna fråga, hvilken icke eger inflytande på stämpelafgiftens belopp, tre Stånds mening utgör Rikets Ständers beslut, kan återremissen icke föranleda till någon åtgärd.
Inom Borgare-Ståndet har blifvit anmärkt, att bland föreskrifterna i 7 § om de handlingar, som äro från stämpel fria, saknades bestämmelse derom, att skuldebref, då de ej uppgå til! 100 R:dr, ej behöfva med stämpel förses; och ehuru föreskriften i Utskottets förslag, att skuldebref af alla slag, godkända eller protesterade vexlar eller enskilda assignationer, skola förses med stämpel till 50 öre för hvarje fulla 100
R:dr af kapitalvärdet ej bör kunna föranleda någon tvekan derom, att dylika handlingar å mindre belopp än 100
R:dr äro från stämpel fria, anser Utskottet, då 7 § upptager flera andra likartade fall, ett stadgande böra derstädes näst efter rubriken »skolbetjente» intagas af denna lydelse: »Skuldebref af alla slag, godkända räkningar, godkända eller protesterade vexlar eller enskilda assignationer, då kapitalvärdet ej uppgår till 100 R:dr;» hvilket torde godkännas.
Ridderskapet och Adein samt Preste-Ståndet hafva afslagit Utskottets förslag, att utbyte af makuleradt stämpelpapper (§ 12 morn.
1 af författiiingsförslaget) mätte tillåtas i de läll, då sökt inteckning blifvit afslagen, äfvensom då sökt lagfart ej kunnat medgifvas; men då detta förslag blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden bifallet, får Utskottet inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, att antaga Utskottets af Borgare- och Bonde-Stånden godkända förslag.
På sätt Utskottet förut under den 7 nästlidne April för Riks-Stånden anmält, har Utskottet, sedan dess nu ifrågavarande Betänkande Nio 7, angående stämpelpappers-afgiften blifvit redan den 19 förutgångne Mars allåtet, fått berörda den 7 April emottaga Kongl. Maj;ts nådiga Remiss af den 27 Mars uppå Direktionens 'för Göteborgs Sjöassurans-förening underdåniga anhållan att befrias från skyldigheten, enligt 6 § i nu gällande Stämpelpappers-förordning, att med stämpel förse de assuransbref mot sjöskada, som af nämnda förening utfärdas, eller åtminstone att icke behöfva belägga dessa assuransbref med högre stämpel än den för utländska försäkrings bolag stadgade, nemligen en half procent å den assuransbrefvet vid utfärdandet åsätta premie.
Men dä äfven denna del af det förslag till ny stämpelpappers-författnmg, som åtföljt Utskottets förenämnda Betänkande, före hvars afgifvande Utskottet icke fått särskild anledning att i detta afseende föreslå någon ändring, mäste, enligt hvad re - 6 Bevillnings-Ut skottets Memorial N:o 12. dan i allmänhet är yttradt, anses vara af samtliga Riks-Stånden godkänd, lärer den nådiga remissen ej kunna till vidare åtgärd från Rikets Ständers sida föranleda, utan handlingarne endast böra till Kongl. Maj:t återlemnas.
M:ö 12.
Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Juni 1863, kl. 2 e. in.
Memorial, rörande verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående afgiflen för bränvinstillverkningen.
Sedan den i Sammansatt Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial
N:o 3 framställda voterings-proposition blifvit af Rikets Ständer godkänd, har Förstärkta Bevillnings-Utskottet, jemlikt 31 § Riksdagsordningen, denna dag anställt följande O mröstning:
Den, som godkänner Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets af Borgare- och Bonde-Stånden gillade förslag, att afgiften för bränvinstillverkning skall utgå med 60 öre Riksmynt för hvarje tillverkad kanna, bränvinet beräknadt till 50 procents styrka vid 15 graders värme efter Celsii termometer, allt i medeltal under termin räknadt, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, kommer afgiften för bränvinstillverkning att, i enlighet med Rid— derskapet och Adelns samt Preste-Ståndels mening, utgå med 75 öre
Riksmynt för hvarje tillverkad kanna bränvin af förutnämnda styrka. Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12.
Då denna omröstning utfallit med 60 Ja mot 59 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
Bevillnings- Utskottets Memorial N:o 13. 1 M:o 13.
Arik. till Exp.-Utsk. den 17 Juli t»G3, kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående tullbevillningen, samt af återremisser uti vissa delar af Bevillnings- Utskottets derom ajlåtna Betänkande N:o 8.
Utskottet, som vid de sednare riksdagarne afgifvit särskilda utlåtanden öfver afgjorda och öfver återremitterade tullfrågor, men vid detta tillfälle funnit begge slagen lämpligen kunna i ett memorial sammanföras, enär de delar, som blifvit återremitterade, antingen varit af den beskaffenhet att deras lösning synts stå i omedelbart beroende al hvad som uti andra punkter, hvilka Riks-Stånden afgjort, kommer att blifva Rikets Ständers beslut, eller ock sådane, att Utskottet ansett dem icke kunna till någon Rikets Ständers vidare åtgärd föranleda, får derföre nu såväl afgifva förslag till sammanjemkning af de redan fattade beslut, hvarvid skiljaktighet förefinnes, samt till de voteringspropositioner, efter hvilka, der sammanjemkning icke kan tillvägabringas, omröstning lärer böra anställas i Förstärkta Bevillnings-Utskottet, som oek besvara de erhållna återremisserna; och bör Utskottet härvid anmäla, att de delar al nyssnämnda betänkande med dervid fogadt författningsförslag, hvilka icke här nedan omförmälas, blifvit af samtlige Riks-Stånden gillade och godkände.
Hvad nu först angår inbjudning till sammanjemkning af de skiljaktiga besluten, äfvensom uppställning af voteringspropositioner, har Utskottet följt samma grunder, som under sednare tider blifvit tillämpade, nemligen: a) i afseende på inbjudningarne, att, då tre Stånd varit om ett beslut ense, Utskottet inbjudit det fjerde att, med frånträdande af sin skiljaktiga mening, instämma i de öfriga Ståudens, samt att, om två Stånd i någon fråga bifallit Utskottets förslag, men de två andra fattat derifrån afvikande sinsemellan öfverensstämmande eller skiljaktiga beslut, Utskottet inbjudit dessa två sistnämnda
Stånd att med de förra sig förena, och b) i afseende på omröstning arne: att, såvida förslagen till sammanjemkning icke antagas, omröstningar böra ega rum i alla de fall, der Stånden stannat i olika Bill. till It.
Prat. 1862 1863. 5 Sami. 1 Afd. 11 Iliift. 1 2 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 13. beslut om in- och utförselsafgifternas belopp eller om taxerubrikernas indelning och lydelse, såvida tullbevillningens belopp deraf ansetts beroende; äfvensom att, till lättnad vid öfversigten af de olika besluten, iakttagits, att Utskottets förslag, då detsamma bort i omröstningen ingå, alltid blifvit intaget i ja-propositionen och dervid omförmälts huruvida tre, två eller blott ett Stånd i enlighet dermed beslutat.
Yid den nu följande framställningen rörande de skiljaktiga besluten bar Utskottet följt den af Riks-Stånden äfven iakttagna ordning, hvartill Utskottets betänkande N:o 8 föranleder. /.
Den af Utskottet föreslagna tullfrihet vid införsel af nedannämnde artiklar har bifallits af Borgare-Ståndet, hvaremot de tre öfriga Stånden, med afslag derå, bibehållit nuvarande tullsatser å samma artiklar, nemligen:
Ej specificeradt Gräs, färgadt, trcnsadt, eller upprispadt; Späck; Agat, arbetad, oinfattad; Antimonium crudum eller spetsglans och regulus; Balsam, copaive-, peruviansk och annan nativ; Bernsten, arbetad, oinfattad; förut tullpligtige Bildbuggeriarbeten och arkitektoniska arbeten, af ämne, hvilket, såsom arbetadt, ej är i taxan specificeradt; Bläckpulver eller substans; Borax; Brodérmönster; Citronsaft; Citronsalt; Fjäder, spritad; Folier, tenn- eller stanniol; Fosfor; ej specificerade Frukter och Bär, friska; Glasflusser, oinfattade; Glete eller Glitt; Grönsaker, friska; Gummi, alla ej specificerade slag; Honing; Kakel, alla slag; Koraller, arbetade, oinfattade; Krokar, till fiske; Krut och s. k. patroner; Kummin; Lacmus; Lakritsrot eller Glvcyrrhiza; Lök, alla ej specificerade slag; Musslor, insyltade eller saltade; Nötter, kokos-; Qvicksilfver; Senap, omalcn; Stenkolstjära; Svafvel, förut tullpligtiga slag; Svafvelblomma samt Wismut.
I följd häraf har Borgare-Ståndet jemväl godkänt
Utskottets i sammanhang dermed gjorda hemställan att, derest tullfrihet medgåfves för Späck, denna artikel, hvilken funnes i taxan upptagen under linien med hänvisning till Tran, måtto under särskild rubrik derstädes uppföras, men hvilken hemställan deremot Preste-Ståndet förklarat hafva förfallit samt af Bonde-Ståndet blifvit lagd till handlingarne; hvarjemte Ridderskapet och Adeln funnit Utskottets för artikeln “Tran och Späck, alla slag", i följd af' dess nyssomnämnda tillstyrkande föreslagna förändrade lydelse till “Tran, alla slag", hafva förfallit, — Preste-Ståndet i detta hänseende uttryckligen beslutat, att rubriken borde såväl till lydelse som tullsats oförändrad bibehållas. — samt Bonde-Ståndet lagt
Utskottets härutinnan gjorda hemställan till handlingarne.
Utskottet inbjuder Borgare-Ståndet att, med frånträdande af dess beslut om tullfrihet vid införsel af först ofvan uppräknade artiklar, förena sig med de öfrige Stånden, i hvilken händelse Utskottets framställning angående rubriken Tran och Späck, alla slag, bör anses hafva förfallit, men om denna inbjudning icke antages, lära följande omröstningar böra ega rum.
Bevillnings- Utskottets Memorial N:o 13. 3 l:o.
Don som bifaller Utskottets af Borgare-Ståndet godkända förslag, att för den vid artikeln “Gräs, ej specificeradt“ förekommande rubriken “färgadt, trensadt eller upprispadt“ bör medgifvas tullfrihet vid införsel, och artikeln erhålla den generela lydelsen: “Gräs, ej specificeradt“, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej, kommer, i enlighet med de tre öfriga Riks-Ståndens beslut, att för den ifrågavarande rubriken bibehållas derå nu stadgade införselstull 3 öre skålpundet. 2:o.
Den som, lika med Borgare-Ståndet, godkänner Utskottets förslag att “Späck“ bör vid införsel vara tullfritt, och, med dess uteslutande ur rubriken “Tran och Späck, alla slag“, i taxan upptagas under den särskilda rubriken “Späck, alla slag11, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej kommer, i öfverensstämmelse med de tre andra Ståndens beslut, artiklen “Späc.k“ att hänföras till “Tran" och fortfarande draga den för rubriken “Tran och Späck, alla slag" nu gällande införselsafgift 1 öre skålpundet, hvaraf äfven följer att Utskottets hemställan om sistnämnda rubriks inskränkning till “Tran, alla slag" förfaller och dess nuvarande lydelse bibehålies oförändrad. 3:o.
Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och Borgare-Ståndet för dess del beslutat, “Agat, arbetad, oinfattad“ skall kunna afgiftsfritt införas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej bibehålies, jemlikt de tre öfriga Ståndens beslut, den införselstull af 1 R:dr 50 öre skålpundet, som derå nu är stadgad. 4:o.
Den som, i enlighet med Utskottets af Borgare-Ståndet gillade förslag, anser tullfrihet böra ega rum vid införsel af “Antimonium crudum, eller spetsglans och regulus", röstar Ja; Grän. Späck.
Aljot.
Antimonium crudum.
4 Bevillnings- Utskottets Memorial N:o 13.
Den det ej vill, röstar Nej; Balsam.
Bildhuggeri arbeten.
Nej, kommer nuvarande införselsafgift å denna artikel, 8 öre skålpundet, att fortfarande förblifva gällande. 5:o.
Den som, lika med Borgare-Ståndet, bifaller den af Utskottet föreslagna algiftsfrihet vid införsel af “Balsam, kopaive-, peruviansk och annan nativ“, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, kommer för denna artikel, med bibehållande af det vid densamma befintliga tillägg “flaskornas vigt inbegripen11, den derå nu stadgade, af de tre öfriga Stånden utan ändring lemnade, införselstull, 15 öre skålpundet, att fortfara.
Den som instämmer i Utskottets af Borgare-Ståndet gillade förslag att “Bernsten, arbetad, oinfattad11, skall tullfritt kunna införas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålies, enligt de tre andra Riks-Ståndens beslut, nuvarande införselstull derå 1 R:dr 50 öre skålpundet. 7:o.
Den som bifaller Borgare-Ståndets, i öfverensstämmelse med Utskottets tillstyrkande, fattade beslut, att tullfrihet bör ega rum vid införsel af de nu tullpligtiga slagen utaf “Bildhuggeriarbeten och Arkitektoniska arbeten af ämne, hvilket, såsom arbetadt, ej är i taxan specificcradt“, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer den derå nuvarande af de tre öfriga Stånden vidblifna iuförselsafgiften, 25 öre skålpåndet, att bibehållas. Bevillnings-Vtslcottets Memorial N:o 13. 5 8:0.
Den som, lika med Borgare-Ståndet, godkänner Utskottets förslag att tull- Bläckpulver. frihet bör medgifvas för införsel af “Bläckpulver eller substans1', röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Tinner
Nej, blir, såsom de tre andra Stånden beslutat, den förra tullen derå, 15 öre skålpundet, fortfarande gällande. 9:o.
Den, som biträder Utskottets af Borgare-Ståndet gillade mening, att “Borax"
Borax. bör tullfritt få införas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej-, Tinner
Nej, är de tre öfriga Ståndens beslut antaget, att artiklen bör fortfarande draga den förut åsätta tullen 4 öre skålpundet. 10.
Den som anser att, på sätt Utskottet tillstyrkt och Borgare-Ståndet för BrodtrmSndess del beslutat, “Brodérmönster" böra vid införsel åtnjuta tullfrihet, röstar sUr Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, bibehålles för denna artikel den nuvarande, af de tre andra Stånden vidblifna, införselsafgiften 20 öre skålpundet. ll:o.
Den som vill att “Citronsaft" skall, enligt Utskottets af Borgare-Ståndet Citronsaft. godkända förslag, kunna tullfritt införas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, kommer den af de öfriga Riks-Ståndeu bibehållna nuvarande införselstullen, 16 öre kannan, att fortfara.
Fjäder.
Fosfor. 6 Bevillnings-Utskotte(s Memorial N:o 13. 12:o.