Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Utskottet anser näuinde tullsats, jemte de kostnader, hvarmed transporten af denna tunga vara alltid måste vara förenad, fullt betrygga mot hvarje sådan utförsel deraf, som kunde för landels egna förädlingsverk innebära någon våda, får Utskottet tillstyrka, att, i enlighet med herörde af Kongl. Majit godkända förslag, förbudet alt utföra rå och osmält, i införsels-tarifen ej specificerad Mal m, må upphöra och i stället utförsels-tull af 25 öre per centner artikeln åsättas.
1 öfverensstämmelse med kommitterades och Kongl. Majits förslag, tillstyrker Utskottet att metaller, sammansatta, oarbetade, alla slag, samt skrot och gammal och Bevillning s-Utskottets Betänkande Jfå 10. 57 mal och brukad metall, sammansatt, alla slag, må vid utförsel vara tullina; äfvensom att Spillning, affall och spån, ej specificerade, må vid utförsel befrias från tull. i afseende på artikeln Trävaror vid utförsel hafva kommitterade föreslagit, att »virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget:
Alm, Ask, Bok, Björk, Ek och andra ej specificerade sådane trädslag, som vexa inom landet,» »furu- och grantimmer: otillhugget eller sågblockar och tillhugget, ej specificeradt, af 10 tums eller större diameter i lill-ändan», »Bandstakar», »Bräder och Plankor, sågade af Ek och Ask,» »Enträd och Enstafrar», »Gevärstoeks-ämnen», »Handspaks-ämnen», »läk— ter, huggne eller täljde» och »sågade», »Ribbor, längre eller kortare», »Stäfver: lagg— och botten-, alla slag», samt »ved, alla slag», hvilka artiklar nu äro med utförselstull belagde, må från sådan tull befrias j att utförsels-tullen å furu- och grantimmer af mindre än 10 tums diameter i lill-ändan och å master, bogspröt och spiror samt pumpträd, oborrade, bestämmes till 20 öre per stycke, samt att nu stadgade utförsels-afgifter å sparrar af furu och gran af mindre tjocklek än B tum midtpå, och å årträd eller ämnen till åror utbytas mot ungefärligen motsvarande belopp i riksmynt, eller för sparrar 20 öre stycket och för årträd 15 öre paret.
Härvid har af Kongl. Maj:t föreslagits den förändring, att, jemte det telegrafstolpar specificerades med samma tull-bestämmelse, sorn för master, bogspröt och spiror, å läkter, huggne eller täljde, af enahanda skäl, som ansetts böra föranleda till qvarståendet af utförsels-tull å vissa slags sparrar och andra af omogen skog tillverkade trävaror, bibehölles en den nu stadgade motsvarande utförsels-afgift af 30 öre tolften.
Uti en inom Borgare-ståndet väckt motion har Herr J.
Bodell yrkat, alt, till förekommande af den hufvudsakligen af sparr-ulförseln föranledda beklagliga förödelse af ungskog, som i alla rikets delar egde rum, och hvilken af nu stadgade utförsels-tull icke i någon mån hejdades, förbud emot utförsel af läkter och sparrar af furu och gran, under 8 tums fyrkant, måtte stadgas, med förbehåll dervid, att, om skogseld härjat, så att vextligheten vore skämd och träden började uttorka, eller om gallring erfordrades för att befordra skogens vext, eller slutligen om afrödjning lill odling af sanka trakter funnes nyttig, så skulle, efter af krono- eller jägeri-betjening verkställd besigtning och upprättadt förslag, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande meddela tillstånd till afverkning och utförsel, emot stadgad afgift, ifrån hamn, som Kongl. Maj:ts Befallningshafvande jemväl bestämde, af det antal läkter eller sparrar under 8 tum i fyrkant, hvartill syue-instrument och förslag i hvarje fall gåfve anledning.
Frågan om åtgärder till befrämjande af en förbättrad skogshushållning, hvil— Bilt. till R.
Prot. 1856 & 1857. 5 Sami. 1 Afd. 10 Haft. 8 Spillning m. m.
Trävaror. 38 Bevillnings-Ulskollels Betänkande JYs 10.
Tulltaxeundcrrältclserne 1 och 2 §§. 3 och 4 §§. ken fråga utgjort föremål för behandling af en särskildt tillförordnad kommitté, är för närvarande på Kongl.
Maj:ts pröfning beroende.
Ehuru, vid delta förhållande, Utskottet nu ieke funnit sig böra ifrågaställa någon väsentligare afvikelse från de tullbeslämmelser, Kongl.
Maj:t beträffande ifrågavarande artikel föreslagit, bar Utskottet likväl ansett en något ytterligare utsträckning böra gifvas åt den, äfven i Kongl. Maj:ts förslag i afseende pä lull—bestämmelserna för Trävaror iakttagna grundsats, att genom stadgandet af utförsels-tull å sådana slag deribland, sorti tillverkas af omogen skog, söka motverka dennas öfverhandtagande sköfling; och får Utskottet i sådant afseende föreslå, alt för virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget:
Alm, Ask, Bok, Björk, Ek och andra ej specificerade sådana träslag, som vexa inom landet, stadgas utförsels-tull af 10 R:dr för 100 R:drs värde; att Bandstakar af furu och gran skola tullbehandlas såsom läkter, huggne eller täljde; samt att utförsels-tullen å läkter, huggne eller täljde, bestämmes till 30 öre per tolft.
Till hvad Kongl. Maj:t i afseende på öfriga trävaru-artiklar föreslagit, får Utskottet tillstyrka bifall och hemställer, att bifogade, i dessa delar dermed öfverensstämmande, förslag till utförsels-tarif måtte godkännas.
Hvad slutligen beträffar Underråttelserne till Tull-taxan, så får Utskottet hemställa, att 1 och 2 §§ må, till följd af de nya mynt- och vigtbestämmelserna och i enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, erhålla den förändrade lydelse, som bifogade laxe-förslaget utvisar.
1 fråga om de bestämmelser, som i nuvarande 3 och 4 §§ innefattas, hade kommitterade föreslagit, alt varor, som med främmande fartyg in- eller utföras, icke skulle i Sverige vara underkastade andra eller högre afgifter, än om de med svenska fartyg in- eller utfördes, samt att lastpenningar borde utgöras till lika belopp af svenska och främmande fartyg; i sammanhang hvarmed kommitterade jemväl hemställt, att den tillökning till dubbelt belopp, hvarmed fyr- och båkafgifterne nu utginge af oprivilegierade nationers fartyg, finge bortfalla; till stöd för hvilket förslag blifvit af kommitterade hufvudsakligen anfördt, att, till följd af traktater, eller särskilda afhandlingar, nästan alla främmande makter, med hvilka Sverige stöde i handels-gemenskap, ätnjöte s. k. reciprocitets-förmån, eller att deras fartyg och de med dem in- och utförde varor i Sverige behandlades lika med Svenska fartyg eller son» om varorne blifvit med sådane in- och utförde; att likväl Frankrike utgjorde ett särskildt undantag härifrån, hvaraf äfven BevUlnings-Ulskoilcts Betänkande JV? 10.
S9 följt, att Sverige besöktes af ett jemförelsevis högst ringa antal franska fartyg; att kotmnitterade ansåge upphäfvandet af detta hinder för en Migare handelsförbindelse med nämnde land synnerligen önskvärdt, särdeles som en betydligare afsättning af svenska så väl metall- som trävara-effekter i Frankrike torde kunna påräknas, sedan i detta land en icke oväsentlig lindring blifvit beviljad hufvud' sakligen för jern-effekter; att derjemte sedan längre tid qvarstode ett påbud att salt icke finge hit införas med Danska fartyg, hvaraf följt att, när sådant skedde, ofrihets-tillökningen blifvit tillämpad på en nations fartyg, som i alla andra fall tillhörde de mest gynnade; att fördelen för svenska statskassan af nu för ofria fartyg utgående förhöjda tull-afgift, jemte den så kallade extra licent-afgiften för jern-effekter, som med ofria fartyg utfördes, icke vore af någon betydelse i jemförelse med de hinder och den osäkerhet i den lofliga handeln, som af dessa och likartade undantags-förhållanden vållades; att uppoffringen i afseende å lastpenningar blefve mer än ersatt, derest franska fartyg i förökadt antal kunde besöka Sverige och derifrån utföra landets produkter, samt att den föreslagna förändringen skulle bereda en icke oväsentlig lättnad i tullkammare-göromålen, i det att afgifts-beräkningen icke berodde eller behöfde uppehållas af en förutgående granskning, huruvida den utländske skepparen medhade de dokumenter, som efter olika bestämmelser för nästan hvarje nation nu voro föreskrifna och hvilkas kontrollerande från svenska tull-auktoriteternas sida, derest afgiften till svenska statskassan blefve för alla nationers fartyg densamma, syntes temligen öfverflödig, och allt hvad dervid behöfde iakttagas vore, att erhålla en tillförlitlig grund för skepps-umgäldernas beräkning, hvilken vore gifven i det allmänna stadgande, att det utländska farlygef, derest det ej redan vore försedt med svenskt mätarebref, måste, för erhållande deraf, härstädes undergå mätning.
Häremot hafva Kommers-kollegium och General - Tullstyrelsen uti deras öfver kommitterades tulltaxe-förslag afgifna underdåniga utlåtande erinrat, att, hvad beträffade förbudet för Danska fartyg att till Sverige införa salt, detsamma syntes böra bibehållas så länge, på grund af traktaten den 30 November 1826, nämnde vara icke finge i svenska fartyg till Danmark inkomma, och att, hvad anginge öfriga nationers fartyg, hvilka ännu härstädes saknade enahanda rättigheter, som inhemska, sådana rättigheter städse förunnats och otvifvelaktigt äfven framdeles korame att tillerkännas alla de nationer, som i sina hamnar åt svenska fartyg medgåfvo enahanda förmåner.
Detta hade hittills i afseende å franska fartyg uteslutande förhindrats af de undantags-afgifter, med hvilka alla lill Frankrike i främmande fartyg införda varor voro belagda, i motsats till den lindring af 10 procent, som införseln under fransk flagga ålnjöte.
För Sveriges export och fraktrörelse innebure denna skillnad i afgifter en större olägenhet, än den förhöjning i afgifter, som erlades för de jemförelsevis få laster, hvilka afskeppades härifrån i franska fartyg; och hade bemälde embetsverk, i betraktande 60 Bevillnings-Utskollets Betänkande M 10. häraf, och då det möjligen hlefve läktare att åt svenska fartyg i Frankrike framdeles utverka lika tull-behandling med inhemska, om en motsvarande förmån samtidigt tillerkändes franska fartyg i Sverige, än om densamma dessförinnan obetingadt medgåfves, tillstyrkt, att kommitterades förslag i denna del icke måtte bifallas.
Ehuru Kongl. Maj:t, på sätt Slatsråds-protokollet innehåller, ansett ifrågavarande inskränkningar i det hela mera skada än gagna Sveriges egen handel och sjöfart, har Kongl. Maj:t, likväl endast under den förutsättning embetsverken anfört, funnit dessa inskränkningar böra tills vidare bibehållas, och alltså föreslagit, att 5 och 4 §§ af nu gällande taxe-underrättelser måtte lemnäs utan annan förändring, än att i den sednare lästetals-afgifterna, tali bestämda lill 12 och 36 sk.
Banko, utfördes till 40 öre och 1 R:dr 20 öre Riksmynt.
Vigten af de skäl, som af kommitterade blifvit för deras förslag i förevarande afseende anförde, kan, i Utskottets tanke, icke underkännas.
Det må väl, hvad Frankrike beträffar, vara möjligt, att underhandlingar om borttagandet af de undantags-bestämmelser, som derstädes mot svenska fartyg nu tillämpas, skulle kunna främjas genom ett samtidigt erbjudande för detta lands fartyg, när de hit ankomma, af fullkomlig jemlikhet i behandling och rättigheter med landets egna, men det är, å andra sidan, icke heller oantagligt, att en på förhand visad benägenhet att gynna och befordra franska skeppsfarten i Sveriges hamnar skulle, till ernåendet af berörde önskvärda mål, lika eller kanske ännu mera verksamt bidraga.
Och då i allt fall Utskottet ruser det vara med landets sanna bästa mera öfverensstämmande att begagna den förmån, som står att vinna, medelst underlättandet för franska fartyg att hit införa detta lands produkter samt att härifrån afhemta svenska export-artiklar, deraf billigare kostnad för de förra och utvidgad afsättning för de sednare skulle blifva en följd, än att uppoffra en sådan förmån i oviss förhoppning att genom denna försakelse kunna framdeles bereda en ännu större fördel, har Utskottet funnit sig böra hemställa, att, i enlighet med det af kommitterade i ämnet afgifna förslag, 3 och 4 §§ i tulltaxe-underrättelserna må erhålla den lydelse, som bilagde taxe-förslag utvisar.
Rörande tull-behandlingen af inkommande varor, som skola efter viss procent af värdet förlullas, derom nuvarande 5 § innehåller föreskrift, har Kongl. Maj:t, i enlighet med kommitterades hemställan, föreslagit del förändrade stadgande, som 3 § af bifogade förslag till taxe-underrättelser utvisar.
Utskottets förslag om tullfrihet vid införsel af redskap och machinerier bifalles, skulle endast några få mindre betydande artiklar, hufvudsakligen verktyg och vissa slag i taxan ej specificerade slöjd-varor samt andra varor, som ej äro hänförliga under någon taxe-bestämmelse, efter värde förtullas, och då i allt fall Utskottet anser det föreslagna kontroll-stadgandet mot uppgift af orig - Bevillnings-Utskottets Betänkande M 10. 61 i tiga värden för sitt ändamål tillfyllestgörande och detsamma icke heller lärer vid tillämpningen kunna anses förorsaka någon svårighet, får Utskottet tillstyrka, att den föreslagna lydelsen af berörde 5 § måtte godkännas.
Nuvarande § 6 har blifvit såsom mom. 2 i § 5 intagen, § 6. hvilket torde bifallas. §§ 7 och 8 i nu gällande taxe-underrättelser äro utan förändring bibe- .§§ 7 och'8. hällne under 6 och 7 §§ i bilagde taxe-förslag.
Uti nuvarande § 9, hvilken motsvaras af den 8 § i det hosföljande för- g 9. slaget till taxe-underrättelser, hafva, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, orden »sakkunnige handlande eller fabrikanter» blifvit utbytte mot orden »sakkunnige personer», samt de föreskrifter, som afse till införsel förbjudna varor, uteslutits ;■ och får Utskottet hemställa, att dessa förslag, det sistnämnda under förutsättning att genom Rikets Ständers framtida beslut rörande tull-bestämmelserna för artikeln Bränvin och Sprit, förbudet mot införsel af denna vara kommer att, på sätt Kongl. Majit föreslagit, upphöra, måtte bifallas.
I stället för nuvarande 10 och 11 §§, i hvilka dels stadgas, hvad vid va- gg 10 och 11. rörs tull-angifning och förtullning iakttagas bör, dels hänvisas till hvad i andra författningar finnes härom vidare föreskrifvet, innefattar kommitterades, af Kongl. Majit gillade, förslag endast en hänvisning till tull-författningarnes innehåll; och sorn Utskottet anser ifrågavarande förändring ändamålsenlig, får Utskottet hemställa, att förslaget i denna del måtte bifallas och § 10 i bilagde förslag till taxe-underrättelser godkännas. § 12 i gällande tulltaxe-underrättelser innehåller föreskrifterne rörande § 12. kredil-upplagsrätten.
Uti föreskrifterna härom äfvensom angående nederlags-rätten hafva kommilterade i sitt betänkande, pag. 22—26, föreslagit väsentliga förändringar, åsyftande på en gång förenkling af de olika upplags-rätligbeterna och beredandet af större lättnader för handeln med och förädlingen af de stora s. k. kassa artiklar, för hvilka den hufvudsakliga tull-inkomsten inflyter.
Efter lemnad re dogörelse för beskaffenheten af de nu bestående upplags-rättigheterna, hafva kommitterade, under antagande att transito-upplaget, för hvilket gälla de föreskrifter, som innefattas i Kongl.
Kungörelsen den 21 Mars 1854, blefve oförändradt bibehållet, i afseende åter å nederlaget, hemställt, att detta mätte om fatta den nu varande kredit-upplags- och nederlags-rörelsen, samt för ordnandet deraf föreslagit följande grunder: 62 Bevillnings-Utskottets Betänkande M 10. l:o att nederlags-rältighet må beviljas alla de stapelstäder, som hittills egt kredit-upplagsrätt eller antingen allmän eller för särskilda varor beviljad nederlags-rätt; 2:o alt alla med lull belagda varor, ulan undantag, må å nederlag kunna uppläggas; 3:o att liden för nederlags-rättens begagnande inskränkes från 5 till 3 år; 4:o att nederlags-rekognitionen, nu bestämd till '/♦ procent å tullvärdet, lör de varor, som i nederlags-magasin uppläggas eller derifrån för re-export uttagas, beräknas vid såväl inkommandet som utgåendet med 1 procent å den för varuqvantiteten belöpande tull-afgift; 5:o att då godsegare på en gång inbekommer och på nederlag angifver af: Bränvin minst 10,000 8", Kaffe » 20,000 » Bomullsgarn » 10,000 » Ullgarn » 5,000 » Hudar och Skinn » 10,000 » Socker » 20,000 » The » 2,000 » Tobaksblader och Stjelk » 15,000 » och Vin på fastager *.
» 12,000 » till och med hälften af dessa qvanlileter, på godsegares i angifnings-inlaga derom gjorda begäran, må genast efter V3ru-undersökningen till hans fria disposition utletnnas; och att, då, äfven efter sålunda skedd uttagning, den å nederlag qvarliggande qvantiteten af berörde varuslag öfversliger eller uppgår till de bestämda minimi-qvantileterna, fortsatt uttagning af högst hälften må medgifvas.
Härvid skall likväl iakttagas: a.) att anstånd med tull-afgifternas liqviderande för hvad på sådant sätt till fri disposition utlemnas, må på högst 3:ne månader från angifnings-dagen heviljas; b.) att ny uttagning ej inedgifves förr än tull-afgifterna för nästförutgående uttagning äro behörigen erlagde; c.) att de qvarliggande varu-qvantiteterna pröfvas utgöra full säkerhet för umgälderna till Kronan, och att, hvad särskildt bränvin, vin och tobaks-stjelk angår, varu-disponenten, utom den qvarliggande panten, skall, till betryggande af Kronans rätt, aflemna af tullförvaltningen godkänd säkerhet för hvad vid varupantens försäljning kan brista i full betalning af tull-umgälder, försäljnings-kostnader och möjligen ifrågakommande böter; samt slutligen d.) att, derest tull-afgifterne icke inom den bestämda anståndstiden äro inbetaide, skall den till säkerhet qvarliggande vaiu-qvantiteten, till så stort be - Bevillnings-Utskotlets Betänkande Ai 10. 65 lopp, sorn erfordras för betäckande af tull—afgifter, försäljnings-kostnader och böter, af tullkammaren genast å offentlig auktion försäljas.
Enligt hvad Statsråds-protokollet, pag. 24 och 25, upplyser, är detta förslag föremål för behandling i sammanhang med af Kongl. Maj:t anbefaldt utarbetande af förslag till en allmän tull-författning, som kommer att Kongl. Maj:ts pröfning underställas.
Och hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen med afseende härå hemställt, att gällande föreskrifter rörande ifrågavarande ämne måtte bibehållas oförändrade, intill dess den allmänna tull-författningen hunne blifva fullständigt utarbetad och efter föregången pröfning af Kongl. Maj:t godkänd.
Af dessa skäl har Kongl. Maj:t väl ännu icke till pröfning förehaft kommitterades förslag, men emellertid, under förutsättning alt frågan om de särskilda upplagen komrne att framdeles särskildt behandlas, föreslagit, att nu gällande § 12 må ur tulltaxe-underrältelserna uteslutas.
I sammanhang härmed har Utskottet till behandling förehaft en inom Borgare-Ståndet af Herr A. G. Rudling väckt motion, deri han föreslagit, att Rikets Ständer måtte förnya sin vid sistlidne Riksdag lill Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse, innefattande anhållan, alt Kongl. Maj:t täcktes i mån af de särskilda stapelstädernas rörelse och behof samt så långt sådant, utan fara för missbruk, låter sig göra, förunna dessa städer transito-, nederlags- och kreditupplagsrätt.
I anledning af hvad sålunda förekommit och då onekligen både handeln och de stora förädlings-näringar, hvilka anväuda tullbeskattade råämnen, skulle beredas väsentliga lättnader genom en sådan nederlagsrätt, som kommitterade föreslagit, har Utskottet ansett sig desto hellre böra taga kommitterades förslag under behandling, som vissa af deri upptagna stadganden, och företrädesvis det om sjelfva nederlags-afgiflens bestämmande, torde vara af beskaffenhet att bero af Rikets Sländers beslut.
De grunder kommitterade föreslagit i afseende å nederlagets ordnande, nederlags-afgiftens bestämmande, anstånd med erläggandet af tull-umgälderne för vissa artiklar samt vilkoren för tillgodonjutande af ett sådant anstånd, har Utskottet funnit sig böra i allmänhet understödja.
Endast den afvikelse härifrån torde, enligt Utskottets tanke, lämpligen böra ega rum, att bränvin icke upptages ibland de artiklar, hvilkas införsel underlättas genom anstånd med tull-afgiftens erläggande.
Skälen till denna afvikelse behöfva visserligen icke här närmare utvecklas.
Godkännas dessa grunder i öfrigt, så innefattas deri hufvudsakligt bifall till hvad Herr Rudling uti sin ofvannämnde motion åsyftat; och något särskildt yttrande öfver samma motion torde, vid sådant förhållande, icke erfordras. 64 Bevillnings-Ulskotlels Betänkande JYi 10.
Då, såsom ofvan förmäles, frågan om upplags-rättigheternas ordnande emellertid utgör föremål för behandling i sammanhang med utarbetandet af en allmän tullförfaltning, hvilken, enligt hvad Utskottet inhemtat, skulle komma att i ett hell omfatta de flera nu i särskilda förordningar och reglementen spridda föreskrifter, angående tullväsendet, vore det visserligen icke lämpligt, alt
Utskottet sökte åt de ifrågavarande upplags-stadgandena gifva formen af en i och för sig afslutad författning.
I lulltaxe-underrättelserna hade icke heller dessa stadganden sin rätta plats.
Utskottet anser sig, vid delta förhållande, böra inskränka sitt yttrande i denna fråga till dan hemställan, att Rikets Ständer måtte, för sin del, godkänna de af kommitterade föreslagna, här förut omförmalda allmänna grunder för nederlags- och kredit-upplags-rättigheternas ordnande, med den förändring, att bränvin undantages från de artiklar, för hvilka anstånd med belöpande tull-afgifters erläggande må ega rum; samt att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anmäla detta sitt beslut, under anhållan att Kongl.
Majit täcktes hufvudsakligen på omförmälda grunder, och så vidt deras tillämpning må finnas med behöriga tull-kontroller förenlig, låta utfärda författning i ämnet.
Men då en sådan författning, särdeles i betraktande af mångfalden utaf de ämnen, som vid ordnandet af en allmän tull-lag ifrågakomma, möjligen icke torde hinna att expedieras före början af instundande' statsreglerings-period, har Utskottet, på sätt Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen, efter hvad här ofvan förmäles, jemväl hemställt, ansett nu gällande stadganden under tiden böra tillämpas, endast med de förändringar i tarifen för kredit-upplaget och transitoafgiften, hvartill vidtagne ändringar i sjelfva tulltaxan samt de nya mynt- och mått-bestämmelserna föranled t.
Utskottet har derföre, med afvikande från Kongl. Majits förslag, funnit sig höra tillstyrka, att 12 § af nu gällande tulltaxe-underrättelser, upptagen under M 11 i förslaget, samt tarifen för kredit-upplaget och transitoafgifteu, sådan denna tariff finnes här bilagd, måtte godkännas att lända lill efterrättelse, intill dess Kongl. Majit annorlunda förordnar. 13.
På sätt ofvan blifvit vid artikeln Fartyg hemsläldt och i öfverensstämmelse med kommitterades, af Kongl. Majit godkända, förslag i öfrigt, tillstyrker Utskottet, att Bevillnings-Utskottets Betänkande M 10. 68 att nuvarande § 13 må erhålla den lydelse, som § 12 i bilagde förslag till taxe-underrältelser utvisar, och mom. 3 deraf, angående införsel af tackjern samt varuprof och modeller med Kommers-kollegii särskilda tillstånd, följaktligen uteslutas.
Till följd af den utaf kommitterade ifrågaställda indelning af rubrikerne under artikeln Socker, hade kommitterade i sitt förslag uteslutit nuvarande § 14, angående förfaringssättet vid tullbehandling af hvitt socker, som angifves för råsocker; men i öfverensstämmelse med det af Kongl.
Maj:t i afseende på tull-bestämmelserne för herörde artikel afgifna förslag har Kongl.
Maj:t ansett ett ifrågavarande § motsvarande stadgande böra bibehållas.
Då Utskottet tillstyrkt bifall till hvad Kongl. Maj:t rörande tull-beslämmelserne för socker föreslagit, får Utskottet jemväl hemställa, att ifrågavarande, dermed samband egande föreskrift, sådan den finnes införd i § 9 af bilagde förslag till underrättelser, i hvilken ordningsnummer bland paragraferne
Utskottet ansett detta stadgande, såsom likartadt med det i § 8 förekommande, lämpligen böra intagas, måtte godkännas.
Jemte det kommitterade i nuvarande § 13 infört den föreskrift att någon tull— restitution icke medgifves för af utländskt råämne tillverkade varor, sorn till Norrige afsändas, hvilket stadgande öfverensslämde med en af hufvud-grunderne för det uppgjorda förslaget till mellan-rikslag, hade, såsom en följd af bestämmelserne i kommitterades förslag till tulltaxa, blifvit, i stället för nu stadgade lull—resti— lutioner, föreslagne följande bestämmelser i afseende på de artiklar, för hvilka tull-restitution skulle medgifvas och dessa restilutioners belopp. 1 ctE raffineradt socker, alla slag 9 öre. i » Tobak, arbetad, alla slag 12 » 1 » Bomulls-väfnad af garn i finhet af JVs 32 eller deröfver, efter Engelsk beräkning . 12 » 1 » Läder, alla slag, beredt af utländska hudar . 4 »