Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning häraf, och då två Riks-Stånd således stadnat emot två i denna fråga, som är af beskaffenhet att densamma bör, jemlikt 69 § Regerings-formen, afgöras genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott, får Utskottet, enär de olika punkterna af beslutet synas hafva oskiljaktigt sammanhang och fördenskull icke böra blifva föremål för olika voteringar, nu vördsamt föreslå följande voteringsproposition: ”Ilen som, med bifall till Utskottets hemställan, vill att Rikets Ständer för deras del besluta: att qvarn- och sågräutan må från och med nästa stats-regleringsperiod upphöra att vidare utgöras; att från de vid innevarande riksdag, beräknade ständiga inkomster uti ordinarie eller grundränta må afdragas å den Kronan behållna delen 100,000 R:dr; att till ersättande af de förluster, indelningshafvare genom förändringen kunna komma att vidkännas, ett förslags-anslag af 30,000 R:dr om året må för åren 1861—1863 å Riksgälds-kontoret till Kongl. Maj:ts nådiga disposition anvisas, för att, i mån af behof, i berörda ändamål utgå; samt att Kongl. Maj:t må ega meddela nådiga föreskrifter om de åtgärder i kameralt hänseende, sorn för verkställighet af ifrågavarande förändringar i afseende å beekattningsväsendet å mjöl- och såg-qvarnar kunna vara af nöden, röstar Ja.
Nej, anses Rikets Ständer hafva afslagit Utskottets förenämnde hemställan i frågan.” Utfaller åter voteringen med öfvervägande
Ja, lärer deraf följa, att Rikets Ständer till Bevillnings-Utskottets behandling öfverlemna frågan, i hvad den afser bestämmandet af den bevillning, som, i stället för nämnde grundräntor, bör utaf qvarnar och sågar af olika natur utgöras.
STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1860. Stats-Utskottets Memorial N:o 183.
1 Nio 183.
Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Sept. 1 860, kl. 5 fc. m.
Memorial, med förslag till de stadganden angående Riksgäldskontorets skulder och fordringar, som böra införas i det nya Reglementet för detta verk. R, A.
I likhet med hvad under flera föregående riksdagar iakttagits, har Statsutskottet äfven vid denna riksdag ansett sig böra afdelningsvis uppgöra och underställa Rikets Ständers granskning och afgörande förslaget till det reglemente för Riksgälds-kontorets förvaltning, som i slutet af hvarje riksdag skall af Rikets Ständer fastställas och utfärdas; och då, enligt Utskottets åsigt, någon giltig anledning för Rikets Ständer icke finnes att förändra den uppställning och ordningsföljd af de särskilda reglementariska stadgandena, hvilken antogs vid 1840 och 1841 samt 1844 och 1845 års riksdagar och sedermera hufvudsakligen bibehållits, har, vid uppgörandet af förslaget till det nya reglemente, hvarom nu är fråga, samma uppställning jemväl iakttagits.
Utskottet får således härmed till en början aflemna detta förslags 2:ne första afdelningar, innefattande de §§, som handla om Riksgälds-kontorets skulder och fordringar.
På det att de af Utskottet föreslagna §§, vid föredragningen och pröfningen af dels detta, dels de rörande ifrågavarande reglementariska föreskrifter ytterligare algifna Memorial måtte kunna jemföras med motsvarande stadganden i hittills gällande reglemente, af hvilket tryckta exemplar nu komma att efter vanligheten till Riks-Ståndens kanslier aflemnas, har Utskottet, jemte anförandet af föremålen för de bestämmelser och föreskrifter hvar och en § innehåller, ansett sig böra här nedan uppgifva numrorne å de §§ i det vid sednaste riksdag utfärdade reglemente, i stället för hvilka de i bifogade förslag upptagne §§ skulle komma Bih. till R, St.
4 Sami 1 Afd. 3 Band, 9 Käft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 183. att i det nya reglementet införas.
Dessutom liar Utskottet angifvit de hufvudsakliga skäl och förhållanden, som^föranledt de af Utskottet föreslagne förändringar i sednast utfärdade reglementes stadganden; hvarjemte
Utskottet åberopat de under innevarande riksdag afgifna Utlåtanden, på grund hvaraf Rikets Ständer fattat sådana beslut, som i Riksgälds-kontorets reglemente böra intagas eller omförmälas. § 1, angående Riksgälds-kontorets föremål, år lika lydande med 1858 års reglementes 1 §.
Riksgälds-kontorets Skulder. § 2, angående inlösandet af de obligationer, som blifvit af Riksgälds-kontoret utgifne.
Ur denna § hafva orden ”med undantag af den fordna utländska statsskulden” ansetts kunna och böra uteslutas, sedan alla af Riksgälds-kontoret utfärdade förbindelser för de i Holland upptagne Svenska statslånen numera äro återställda* och de af Riksgäldskontoret likaledes utgifna partial-obligationerna för de lån, som under sist förflutna århundrade för Svenska Statens räkning upptogos i Brabant, med undantag af ett mindre antal sådane obligationer, jemväl återbckommits; varande enligt Rikets Ständers vid 1812 och 1815 års riksdagar fattade beslut, den i Riksgälds-kontorets räkenskaper då balanserade skuld för utrikes upptagna lån redan i sagde års hufvudböcker afförd. § 3, angående den under tiden mellan de 2:ne sednast förflutna riksdagarne verkställda upplåning och dervid utgifna obligationer, är lika lydande med nu gällande reglementes 3 §, dock har hvad denna §:s 6:te mom. innehåller i afseende på besörjandet af den vid sagde stats-skuld förekommande förvaltningansetts kunna uteslutas, enär bestämmelsen om denna förvaltning innefattas i det allmänna stadgandet angående de Fullmägtige tillhörande åligganden. § 4, angående det år 1858 i Tyskland upptagna lån för Svenska Statens jernvägsbyggnader innefattar dels de i sagde års reglementes 228 § meddelade och ännu gällande stadganden och dels de i kontraktet rörande detta lån samt de utfärdade obligationerna för detsamma stadgade betalningsvilkor. § 5, angående den s. k. årliga räntan till Hans Maj:t Konungen och Dess arfvingar efter Successions-Ordningen, § 6, angående Konung Carl XIILs hemgifts-kapital, § 7, angående Stats-verkets återstående skuld till Rikets Ständers Bank för 1808 och 1809 års krigs-kostnader, och § 8, angående Bankens inom linien i räkenskaperna förda fordran af Riksgälds-kontoret, äro, med undantag af det förändrade antalet och kapital-beloppet af de återstående obligationerna för Statsverkets skuld till Banken, lika lydande med 4—7 §§ i 1858 års reglemente. § 9, angående inlösandet af ännu utevarande förbindelser för de under 1750-talet gjorda tillskott till då företagna slussverks-byggnader vid Trollhättan, grundar sig på den i denna § åberopade dom och det i afseende på densammas tillämpning af Fullmägtige, enligt deras berättelse till Rikets nu församlade Ständer (Stats-Utskottets Memorial N:o 3), omförmälda beslut. Stats-Utskottets Memorial N:o 183. 3 § 10, angående Göta kanals-bolags reparations-fond, § 11, angående den för Södertelje kanals underhållande afsattc fond: oell § 12, angående fonden för Hjelmare kanals oell slussverks underhållande,
itro lika lydande med ofvan åberopade reglementes 8—10 §§, § 13, angående det till Strömsholms kanal- och slussverks ombyggande beviljade Stats-bidrag, motsvarar samma reglementes 11 § och innehåller enahanda stadganden med de förändringar i redaktionen, som efter oinbyggnads-arbetets utförande ansetts erforderlige. § 14, angående det lån för Norbergs-jernvägens anläggande, som af Handels- och Sjöfarts-fondens medel utgått och genom Riksgälds-kontoret skall till nämn de fond återbetalas, innefattande de för detta lån enligt 12 § af 1858 års reglemente stadgade betalningsvilkor ; § 15, angående dispositions-rätten öfver de för eke-skogen å krono-skattejorden influtna medel, och § 16, angående räntan å Lappmarks-ecklesiastik-fonden, äro lika lydande med 13 och 14 §§ af ineranämnde reglemente. § 17, angående de s. k. brudgåfvo-vinstcrna, motsvarar detta reglementes 15 § och innefattar samma föreskrift, dock med iakttagande af den redaktions-förändring, som föranledts af Rikets nu församlade Ständers beslut rörande den i Riksgälds-kontorets räkenskaper förut särskildt upptagna ”brudgåfvofond,” § 18, angående de till Riksgälds-kontoret aflemnade depositions-medel, § 19, angående do medel, som varit inneslutne i rekommenderade bref och till Riksgälds-kontoret ofverlemnats, § 20, angående de af samma verk mottagne, för undsättningar vid missväxter afsedda, medel, § 21, angående den i Riks-archivets hus intecknade skuld, och § 22, angående
Riksgälds-kontorets skulders liqviderande utan afseende å den eljest i allmänhet bestämda preskriptions-tiden, äro lika lydande med hittills gällande reglementes 16—20 §§. § 23, angående
Riksgälds-kontorets skyldighet att liqvidera äldre, till betalning vederbörligen fastställda, kronofordringar; innehåller samma föreskrift i detta hänseende, som 21 § af 1858 års reglemente; men då Riksgälds-kontoret numera har fått sig uppdraget att genom upplåning på stadgadt sätt anskaffa do medel, som utöfver kontorets ägande, dertill disponibla, kontanta behållning erfordras för do detta verk åliggande utbetalningars bestridande, och då det synes mindre lämpligt, att under nuvarande kredit-förhållanden, vidare bibehålla en bestämmelse, till följd hvaraf lagligen pröfvade och fastställda fordringars ägare skulle vara nödsakade såsom liqvid för dessa fordringar mottaga särskilda obligationer, hvilkas på förhand bestämda ränte-fot icke uppginge till den lör andra fordringar då allmänt förskrifna räntan, har Utskottet ansett den härom i slutet af nuvarande reglementes 21 § tillagda bestämmelse böra utgå.
Riksgälds-kontorets löne-fordringar.
.§ 24, angående lånet för bibliotheks-byggnaden vid Uppsala Akademi, § 25, angående lånet för utvidgande af läroverken i Carlstad, 4 Stats-Utskottets Memorial N:o 183. § 26, angående lånet för byggandet af den nya stifts-kyrkan i Hernösand, § 27, angående det staden Christinehamn vid 1844 och 1845 års riksdag beviljade lån, och § 28, angående staden Lidköpings kyrkobyggnadslån, äro lika lydande med sednast utfärdade reglementes 22:dra, 23:dje, 25:te, 26:tc och 27:de §§. § 29, angående låneu för Knäreds och Markaryds församlings kyrkobyggnader, innehåller samma betalningsvilkor, som för dessa lån linnas stadgade i nu gällande reglementes 28 §. § 30, angående det under sednast förflutne riksdag beviljade och sedermera utbetalda lånet för ny kyrkas uppbyggande åt Wallentuna församling, föreskrifver för sistnämnda lån enahanda betalnings-skyldighet, som 154 § af 1858 års reglemente, § 31, angående lånen för reparations-arbetena å Linköpings, Wexiö, Skara och Westerås domkyrkor, är, hvad förstnämnde kyrkor beträffar lika lydande med 29 § af 1858 års reglemente och innefattar dessutom do under sednast förflutna riksdag, uti samma reglemente föreskrifna betalningsvilkor för då beviljade lån till Skara och Westerås domkyrkors reparerande. § 32, angående lånet till Carlskrona stads pastorat, och § 33, angående lånet till Stockholms allmänna Barnhus, äro lika lydande med det vid sednaste riksdag utfärdade reglementes 30 och 31 §§. § 34, angående det under 1828—1830 års riksdag, för återuppbyggande al staden Borås, beviljade lån, har samma lydelse, som sednare momentet af nu gällande reglementes 32 §. § 35, angående staden Wenersborgs byggnadslån, § 36, angående staden Söderhamns enahanda lån, § 37, angående det för staden Wexiös återuppbyggande efter 1838 års eldsvåda beviljade lån, § 38, angående sistnämnde stads efter 1843 års eldsvåda erhållna byggnadslån, § 39, angående staden Åmåls byggnadslån, § 40, angående särskilda stadganden i afseende på de byggnadslån sistnämnde 2:ne städer samt städerna Wenersborg och Borås erhållit, § 41, angående staden Christianstads byggnadslån, och § 42, angående staden Lidköpings byggnadslån, äro lika lydande med 34—41 §§ af nu gällande reglemente. § 43, angående städerna Örebros och Jönköpings byggnadslån, motsvarar ofta åberopade reglementes 42 § och innehåller de för dessa lån under 1853 och 1854 års riksdag stadgade betalningsvilkor;
varande, enligt hvad Utskottet inhemta!, den vid sagde låns beviljande föreskrifna skyldigheten för städernas
Drätsel-kammare att före den 1 Juli innevarande år inför Riksgälds-kontoret styrka, att de byggnader, för hvilkas uppförande låneunderstöd erhållits blifvit vederbörligen brandförsäkrade, fullgjord i afseende på byggnadslånet till staden Jönköping; och har Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande redan af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret anmodats erinra staden Örebros Drätsel-kammare om fullgörande af enahanda stadgande samt om ofördröjlig återbetalning af de lånemedel, hvilkas behöriga användande icke kan på föreskrifvet sätt styrkas.
Stats-Utskottets Memorial N:o 183. 5 § 44, angående staden Eksjös byggnadslån, innefattar de, enligt 150 § af 1858 års reglemente meddelade stadganden rörande detta, redan år 1859, med hela sitt belopp utbekomna, Iåns återbetalande, § 45, angående det för återuppbyggande af staden Gustavia på ön S:t Barthelemy beviljade lån, och § 46, angående lånet för ny tomtreglering i staden Christianstad, äro lika lydande med 43 och 44 §§ af 1858 års reglemente. § 47, angående de, för tomtregleringar, städerna Lidköping, Örebro, Jönköping och Eksjö beviljade lån, innehåller de enligt nu gällande reglementes 45 och 150 §§ för dessa lån föreskrifna betalningsvilkor. § 48, angående lånet till staden Malmö för uppförande af byggnaden för dervarande garnison, § 49, angående det för återuppbyggande af Oonradsfors bruk i Wermland meddelade lån, § 50, angående staden Ystads hamn-byggnadslån, § 51, angående lånet för Landskrona hamns iståndsättando, § 52, angående de staden Warberg beviljade hamn-byggnadslån, § 53, angående hamn-byggnadslånen till staden Cimbrishamn, § 54, angående lånet för hamn-anläggningen vid Åhus, § 55, angående städerna Carlshamns och Sölvesborgs hamn-byggnadslån, § 56, angående lånet för hamn-byggnadsarbetena vkl Göteborg, § 57, angående lånet för hamn-byggnaden vid Linköping, § 58, angående lånet för upprensningen af farleden genom Söderhamns skärgård, § 59, angående städerna Westerås, Christinehamns och Wadstenas hamn-byggnadslån, och § 60, angående det för hamn-byggnaden vid sistnämnde stad beviljade ytterligare lån äfvensom lånen för Arboga-åns och Köpings-åns uppmuddring, äro dels alldeles, dels hufvudsakligen lika lydande med hittills gällande reglementes 47 och 48 samt 50—60 §§. § 61, angående de enligt nu gällande reglementes 136 §, vid sednaste riksdag, för hamn-anläggningar, städerna Carlstad, Falkenberg och Strömstad beviljade lån, upptager den i samma reglementes 140 § för sagde lån stadgade betalnings-skyldighet. § 62, angående lånet för hamn-byggnaden vid Färjestaden på Öland, grundar sig jemväl på stadgandena i sistnämnde §. § 63, angående lånet för slussanläggningar vid Dejefors och Forshaga, och § 64, angående lånet för jorn vägs-anläggningen mellan Christinehamn och Sjöändan, innehålla samma stadganden i afseende på dessa låns återbetalning, som nuvarande reglementes 61 och 62 §§. § 65, angående de 2:ne lån,
som beviljats för jernvägs-anlägguingen mellan Nora och Ervalla, uppgifver de tor dessa lån stadgade betalningsvilkor och grundar sig på 62:dra, 125:te och 126:te §§ af 1858 års reglemente. § 66, angående de vid 1853 och 1854 års riksdag beviljade 2:ne lån för Norbergsjernvägens anläggning, innefattar de med hänsigt till dessa lån i nu gällande reglementes 63 § föreskrifna ännu icke fullgjorda vilkor och åligganden. § 67, angående de 2:ue lånen för Wessman-Barkens jernvägs-auläggning, innehåller llikets Ständer, vid dessa låns beviljande, derför stadgade och i nuvarande reglementes 64 och 127 §§ intagne betalnings-vilkor. 6 Stata-Utskottets Memorial N:o 183- § 68, angående de beviljade lånen för Geflc-Dala-j eril vägens anläggning, grundar sig på stadgandena i 1858
Ars reglementes 84 och 125 §§ oell upptager do i afseende på samma låns återbetalande meddelade, hittills icke fullgjorda och således ännu gällande föreskrifter. § 69, angående lånen för jernvägs-auläggningarne mellan Hudiksvall och sjöarne
Dellen samt mellan Söderhamn och sjön Bergviken m. m., innehåller de, enligt nu gällande reglementes 128:de, 129:de och 130:de §§ meddelade stadganden rörande dessa låns återbetalning. § 70, angående lånet för en jernbro öfver Svartån, är lika lydande med nuvarande reglementes 65 §. § 71, angående de beviljade 2:ne lånen för brobyggnader öfver Dalelfven, har, hvad det först beviljade lånet beträffar, samma lydelse, som hittills gällande reglementes 66 §, och innefattar i afseende på det sednare lånet de af Rikets Ständer, enligt oftanämnde reglementes 134 §, derför stadgade enahanda betalningsvilkor. § 72, angående länet för brobyggnaden öfver llelgeå vid Christianstad, är hufvudsakligen lika lydande med nuvarande reglementes 67 §. § 73 kommer att innefatta bctalningsvilkoren för det under 1840 och 1841 års riksdag beviljade lån till inlösen af de med åtskilliga Landsliöfdinge-beställningai- förenade ackord; men som den, genom Kongl.
Maj:ts derom aflåtna Proposition, väckta fråga angående ändring i de för detta lån, hittills stadgade vilkor ännu icke är af Rikets Ständer slutligen afgjord, så måste Utskottet nu förbigå denna §, hvars lydelse Utskottet skall föreslå sedan Rikets Ständers beslut i anledning af högstberörda Proposition blifvit fattadt, §74, angående betalnings-vilkoren och betalnings-sättet för utbekomna lån till vatten-aftappningsarbeten, innehåller samma föreskrifter som nuvarande reglementes 69 § samt 140 §:ns 14:de mom. § 75, angående lånet för sjön Okvattnets sänkning, är lika lydande med 70 § af 1858 års reglemente. § 76, angående de vid sednast förflutne och nästföregångna riksdag beviljade lån för sänkningen af sjöarne Stora och Lilla Rengen samt Jernlunden och Åsunden i Östergötland äfvensom för anläggningen af en båtled mellan dessa sjöar, innefattar de i 137 och 140 §§ af nu gällande reglemente meddelade föreskrifter i afseende på do för detta företag anvisade lånens återbetalande.
Slutligen får Utskottet upplysningsvis anmäla, att nedan uppräknade §§ uti ifrågavarande afdelning utaf 1858 års reglemente blifvit ur det nya reglementet uteslutna, emedan de lån, hvarom dessa §§ handla, numera äro till fullo återbetalda, nemligen: 24 §, angående lånet för skolhusets i Nyköping utvidgning och reparation, 33 §, angående lånet för åter-uppbyggande af staden Öregrunds allmänna byggnan ad er, § 46, angående det staden Jönköping efter 1854 års eldsvåda beviljade förlagslån och § 49, angående lånet till fyr- och båk-inrättningarnes förbättrande.
Likaså har återstoden af det vid 1823 samt 1828—1830 års riksdagar beviljade och i l:sta punkten af reglementets 32 § omförmälda byggnadslån till staden Borås blifvit under sistlidet år till Riksgälds-kontoret inbetald.
Stockholm don 13 September 1860. Stats-Utskottets Memorial N:o 183. i Förslag tili Reglemente för Hihets Ständers ili fis t/ät ds-tion tor. § i Riksgälds-kontoret, sorn är ett Rikets Ständers verk, liar till föremål: a) att ombesörja liqviden af elen Svenska Statens skuld, för hvilken Rikets Ständer åtagit sig att ansvara; b) att verkställa alla de utbetalningar, som af Rikets Ständer blifvit å detta verk anvisade; c) att mottaga, förvalta och redovisa alla härtill af Rikets Ständer anslagna tillgångar och inkomster, samt hålla Rikets Ständer uppkommande öfverskott och behållningar tillhanda; d) att, i saknad af annan tillgång för bestridande af beviljade och å Riksgälds-kontoret anvisade utgifter, upplåna dertill oundgängligen erforderliga medel; och e) att utföra alla uppdrag och åligganden, som Riksgälds-kontoret för öfrigt af Rikets Ständer erhållit.
De af Riksgälds-kontoret för upptagna lån utfärdade och förut icke inlösta, eller eljest, jemlikt Rikets Ständers beslut, ur räkenskaperna afförda obligationer, äfvensom de obligationer, hvilka hädanefter varda af detta verk utgifna, böra, så till kapital som upplupna räntor, enligt desammas ordalydelse infrias. § 3- 1 afseende på de genom Riksgälds-kontoret, under den 30 Juni 1855, utgifna fonderade stats-obligationer för de medel, som, till följd af Rikets Ständers vid 1853 och 1854 års riksdag fattade beslut, blifvit upplånta för jernvägsanläggningars bekostande eller understödjande, komma nedanstående vid nämnde riksdag meddelade och af Kongl. Maj:t, enligt Dess nådiga Kungörelse den 3 Februari samma år, gillade och fastställda föreskrifter att fortfarande tjena till efterrättelse: 8 Siats-Utskottets Memorial N:o /So. l:o.
Dessa obligationer, hvilka å innehafvarens sida icke ttro uppsägbar a, må af Riksgäld s-kontoret uppsägas till inlösen efter Sex månaders förlopp, såvida icke Fullmägtige vid utgifningen af de obligationer, för hvilka Riksgälds-kontoret mottagit hela det förskrifna kapitalbeloppet, afstått från uppsägningsrättens begagnande under en tid af Tio år.
Obligationernas uppsägning sker medelst derom i rikets officiela tidning införd kungörelse. 2:o.
Den till dels fyra, dels tre och en half procent årligen bestämda ränta för de i dessa obligationer förskrifna lånesummor lillhandahålles ovilkorligen obligations-innehafvaren hvarje halft år, emot återställande af den å samma ränta utfärdade kupon.
Hvarje obligation skall, intilldess den varder inlöst, hvart tionde år förses med nya lialfårs-räntekuponer för en tiderymd af tio år. 3:o.
Till ränteliqvider för omförmälda obligationer och kapitalets amortering hafva Rikets Ständer anvisat ett, i öfverensstämmelse med Regerings-Formens 66 § utgående, årligt anslag, svarande mot fem procent å det emot dessa obligationer upplånta belopp, hvilket anslag utgör tretton tusen sexhundrafemtiofem R:dr; kommande detta anslag att fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå ända tilldess lånet blifvit i stadgad ordning betaldt. 4:o.
Ifrågavarande årliga ränte- och amorterings-anslag bör ingå till cn särskildt redovisad liqvidations- eller amortissements-fond, hvars behållning skall för det med dessa medel afsedda ändamål allt framgent oförryckt tillhandahållas och användas, så att ränteliqviderna, vid derför bestämda terminer, varda ovilkorligen fullgjorda samt lånets återbetalning i föreskrifven ordning verkställd.
De till nämnde fond influtna medel böra, så vidt ske kan och sagde liqvider medgifva, städse på säkert och ändamålsenligt sätt göras räntebärande. 5:o.
Lånets amortering bör alltid ske genom uppköp af de för detsamma utgifna obligationer, då dessas allmänt gångbara värde understiger det i dem förskrifna kapitalbelopp; men i annat fall, och derest tillfälle sig icke erbjuder att under hand infria obligationerna, bör amorteringen verkställas genom obligationernas uppsägning samt inlösande efter uppsägningstidens förlopp.
Vid sålunda skeende uppsägning och inlösen af obligationer, bör en viss serie- och nummerföljd iakttagas. 6:0.
Amortissements-fondens förvaltning besörjes af Fullmägtige i Riksgäldskontoret, § 4-
Det lån å sju millioner sexhundra tusen Thalen Preussiskt Courant, motsvarande ungefärligen tjuge millioner R:dr Runt, som, till följd af Rikets Ständers under sednast förflutna eller 1856, 1857 och 1858 års riksdag fattade och enligt Kongl.
Maj:t gillade och fastställda beslut, blifvit upptaget för Stadens jernvägsbyggnads-arbeten, skall, i öfverensstämmelse med det derom med ”Bank fur Handel und Industrie” i Darmstadt, "Direktionen fur Disconto-Gesellschaft” i Berlin, ”Mittel-deutsche
Oreditbanlc” i Meiningen oeh Bankirhuset Raphael Erlangen i Frankfurt am Magn afslutade kontrakt och de för detta lån under den 1 Mars 1858 utfärdade Svenska Stats-obligationer, återbetalas till kapital och ränta medelst erläggande af 221,666 Thaler 20 silfvergroschen före hvarje halft års förlopp; kommande härigenom alla för sagde lån utgifna och med fyra och en half procent årlig ränta löpande obligationer, som ursprungligen utgjorde - Stats-Utskottets Memorial N:o 183. 9 gjorde 24,381 st., lydande å ett sammanräknadt kapital af 8,190,500 Thaler, att inlösas under en tid af 40 år, räknade från 1858 års början.
Det för ifrågavarande låns amortering och ränteliqvidernas vederbörliga verkställande anvisade årliga anslag af En million ett hundra sextiosex tusen sex Ö ~ hundra sextiosex och f Ridr skall fortfarande, från och med hvarje års början, utgå oell för dermed afsedt ändamål användas till dess lånet blifvit i stadgad ordning betahlt; egande Eullmägtige att, med behörigt iakttagande af de stadganden lånekontraktet och obligationerna innehålla, bestämma sättet och ordningen för så väl räuteliqviderna som amorteringen.