Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af Taxerings-kommittéen uppskattad inkomst påförd bevillningsafgift af ka- pital. af rö- relse, näring eller yrke. af all- män tjenste- befatt- ning el- ler pen- sion. af en- skild tjenste- befatt- ning el- ler pen- sion.
Summa inkomst. af ka- pital. af rö- relse, näring eller yrke. af all- män tjenste- befatt- ning el- ler pen- sion. af en- skild tjenste- befatt- ning el- ler pen- sion.
Och skall sålunda i formuläret JM 8 likaledes, såväl under hufvudrubrikerna: »af Taxerings-kommittéen uppskattad, inkomst» och »påförd bevillning saf gift» sorn »af Pröfnings-kommittéen uppskattad inkomst» och »fastställd bevillning saf gift»; vidare i formuläret JM 9 under hufvudrubrikerna: »af Taxerings-kommittéen uppskattad inkomst» och »påförd bevillning saf gift», i formuläret JM 13 för sammandraget öfver hela bevillningen uti hvart fögderi, äfvensom i formuläret JM 13 öfver hela bevillningen i hvart län, införas ofvannämnde fem special-rubriker, i stället för den af Utskottet föreslagna allmänna rubriken »för inkomst af kapital eller arbete», samt tillika i formuläret JM 14 till debetsedel intagas de fyra förstnämnda special-rubrikerna, i stället för den af Utskottet föreslagna allmänna rubrik : »För inkomst af kapital eller arbete;» med åläggande för Utskottet att i öfrigt vidtaga de jemkningar eller förändringar i formulärerne, som af dessa beslut kunna blifva en följd.
Ehvad ja eller nej blifver öfvervägande kommer förslaget till formuläret
M att undergå den af tre Stånd beslutade, här ofvan omförmälda, förändring.
Stockholm den 17 Oktober 1860. Bevillnings-Utskottets Memorial M 47. ä Reservationer: l:o. Af Herr Grefve Lagerbjelke: »Emot Utskottets åtgärd att föreslå omröstning i Förstärkt Bevillnings-Utskott rörande de delar af ifrågavarande formulärer, i afseende å hvilka två Stånd stadnat emot två, får jag härmed afgifva min reservation.
Vid jemförelse emellan Riks-Ståndens i förevarande fråga fattade beslut befinnes det nemligen, att, beträffande formuläret M 7, alla fyra Riks-Stånden äro i det hänseendet ense, att formuläret bör upptaga en kolumn, som utvisar hela den af Bevillnings-beredningen uppskattade inkomsten, äfvensom en kolumn, hvilken upptager hela den af Taxerings-kommittéen uppskattade inkomsten samt en kolumn, hvilken visar hela den af Taxerings-kommittéen påförda bevillnings-afgiften.
Deremot äro två Stånd, nemligen Preste- och Bonde-Stånden af den åsigt, dels att, såsom Bevillnings-Utskottet hade föreslagit, den kolumn, hvilken upptager den af Bevillnings-beredningen uppskattade inkomsten borde sönderdelas i fem särskilda kolumner, med följande rubriker: af kapital; af rörelse, näring eller yrke; af allmän tjenstebefattning eller pension; af enskild tjenstebefattning eller pension; samt Summa inkomst; dels att hvardera af de 2:ne kolumner, hvilka upptaga den af Taxerings-kommittéen uppskattade inkomst och påförda bevillningsafgift likaledes borde sönderdelas i fem kolumner, med följande rubriker: af kapital; af rörelse, näring eller yrke; af allmän tjenstebefattning eller pension; af enskild tjenstebefattning eller pension; samt Summa.
Då nu, såsom nyss är nämndt, alla fyra Riks-Stånden äro ense derom att taxeringslängden bör upptaga en kolumn för den af Bevillnings-beredningen uppskattade inkomsten, en kolumn för den af Taxerings-kommittéen uppskattade inkomsten samt en kolumn för den af Taxerings-kommittéen påförda bevillnings afgiften; men två Stånd, nemligen Preste- och Bonde-Stånden, ansett att längden derutöfver borde hafva särskilda kolumner för de olika slagen af inkomst samt de tvänne öfriga Stånden afslagit inbjudningen i fråga om detta tillägg till bufvud kolumnerne, följer deraf obestridligen, att frågan om ett sådant tillägg skall, dji två Stånd stadnat emot två, på grund af 75 § Riksdags-Ordningen, anses hafva förfallit och det böra förblifva vid hvad tillförene stadgadt varit, hvilket, i före - 6 Bevillnings-Ulskollcts Memorial M 47. varande fall, der de vid nu gällande
Bevillnings-förordning fogade formulärer icke ega någon tillämplighet på den nya Bevillnings-stadgan, obestridligen betyder att inga underafdelningar under ofvanberörde tre hufvudkolumner böra införas.
Såsom exempel derpå, att såväl Bevillnings-Utskottet, som samtlige Riks-Ständen vid innevarande riksdag ansett omröstning öfver reglementariska frågor icke kunna ifrågakomma, då två Stånd stadnat emot två, får jag hänvisa till Bevill— nings-Utskottets Memorial JVs 39, sidd. 15 och 16, der tvänne med förevarande fråga likartade fall förekomma.
Vidkommande åter förändringarne i formulärerne N:is B, 9, 13, 14 och 15, så faller det af sig sjelf, att, om mina nu yttrade åsigter rörande formuläret JVS 7 äro riktiga, så böra förstnämnde formulärer, (dock med den af 3 Stånd beslutade förändring af formuläret JV2 15,) förblifva oförändrade sådane som de af Utskottet blifvit föreslagne, enär de af 2:ne
Stånd beslutade fördelningarne af ofvanomförmälde kolumner uteslutande grunda sig på de af samma Stånd beslutade förändringar i formuläret -J\r° 7 samt de af mig, i afseende på sistnämnde formulär anförde skäl, ega full tillämplighet äfven på formulärerne N.is B, 9, 13, 14 och 15.
På de skäl jag sålunda anfört anser jag frågan, utau att omröstning får ega rum, vara afgjord och att de nu ifrågavarande formulärerne böra expedieras sådane som de, af dels tre dels fyra Stånd blifvit beslutade och med uteslutande af de kolumner, om hvilkas införande frågan förfallit, då två Stånd stadnat emot tvä».
Häruti hafva instämt: Herr Friherre Leijonhufvud, C. G., Herr Reutersvärd, P. O, Herr Westerstrand, C. A., Herr v. Talmannen Schwan, Herrar Sv.
Renström, E. I).
Grape, R.
Cramér, J.
Odmansson, A. F. Ericson, L. Wistelius, J. K. L Eneman, G. Widell och C. F. Carlson.
Af Herr N. P. Lindeström: »Jemte det jag instämmer i den af Herr Grefve Lagerbjelke afgifna reservation mot Utskottets beslut att föreslå votering olver reglementsfrågor, som bordt anses hafva förfallit, då två Stånd stadnat emot två, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att en sådan fördelning af inkomslbeloppet och den derå beräknade bevillningsafgiften, som Preste- och Bonde-Stånden beslutat, enligt mitt förmenande hvarken är i den af Rikets Ständer vid innevarande riksdag antagna nya Bevillnings-stadga föreskrifven eller utan alltför stora svårigheter skulle kunna verkställas.
Uti 6 af nämnde stadga föreskrifves nemligen, att för ali inkomst af kapital eller arbete skall erläggas bevillning med en procent, beräknad å behållna inkomstbeloppet och i § 7 att när alla de utaf ka pital eller arbete uppkomna inkomster, sammanräknade, icke öfverstiga 1,800 R:dr, äro 300 R:dr deraf fria från bevillning.
Häraf måste följa att, sedan sammanräknade beloppet af den uppskattade inkomsten blifvit funnet, derifrån bör af räknas den medgifna lindringen af 300 R:dr i alla de fall, då sammanräknade Bevillnings-Ulskotlets Memorial M 47. 7 inkomstbeloppet icke uppgår till 1,800 R:dr.
Det är således nödigt att formuläret upptager en kolumn för detta afdrag, äfvensom en kolumn, hvilken skall upptaga det derefter återstående beskattningsbara inkomstbeloppet, på hvilket bevilL ningen å en procent bör beräknas.
Någon särskild påföring af bevillning för hvar och en af de ofvan uppräknade olika inkomstrubrikerna kan således icke rimligen ega rum, enär det endast är på sammanräknade årsinkomsten, sedan derifrån afdragits 300 R:dr, som bevillningen i ofvan antydde fall bör beräknas.
För att åskådliggöra detta förhållande, torde här böra anföras ett exempel.
Om man antager att en person af Taxerings-kommittéen anses ega följande inkomster: af kapital R:mt R:dr 300: af rörelse, näring eller yrke 400: af allmän tjenstebefattning eller pension 500: af enskild tjenst eller pension 100: eller tillhopa 1,300: så ar han följaktligen berättigad att njuta afdrag för 300: hvarefter återstår såsom beskattningsbar inkomst 1,000; derför bevillning bör honom påföras å en procent med 10 R:dr.
Men om nu dessa 10 R:dr anses böra, på sätt i Preste- och Bonde-Ståndens ofvanintagne formulär förutsättes, fördelas på de ofvan uppräknade fyra olika inkomstbeloppen af 300, 400, 500 och 100 R:dr i förhållande till hvardera summans storlek, kan en sådan fördelning icke verkställas, utan efter en invecklad och vidlyftig räkning, hvilken det måhända för flere bland Taxerings-kommittéerne torde blifva rätt svårt att uppgöra.
Efter det antagna exemplet, skulle bevillningsafgiften utföras i de särskilda kolumnerna sålunda: af kapital R:dr R:mt 2: 31. af rörelse 3: 8. af allmän tjenst 3: 85. af enskild tjenst — 76.
Summa R:mt R:dr 10:
— Det torde häraf vara klart att bevillningsafgiften icke utan alltför stora praktiska svårigheter, kan, på det sätt Preste- och Bonde-Stånden beslutat, fördelas; och då fördelningen dessutom är utan allt gagn, torde de tusental medborgare, som komma att få bestyr med taxeringsverket, åtminstone blifva förskonade från detta vidlyftiga och alldeles onödiga räknebestvr.» STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1860. fitvälnings-Ulskouels lUlähkatiile N:<> 48. 1 Åiik till Exp.-Utsk. den 23 Okt. 1860, fel. 9 e. lii.
Betänkande, angående beräkningen af' Tullmedlen, Saluaticisen, Post1 medlen, Slämpelpappers-afgiften och Bränvinsbränningsmedlen.
Ständer numera fastställt grunderna för samtlige ofvannämnda bevillningars utgörande, får Utskottet, i enlighet med föreskrifterna i § 70 Regerings-formen och § 31 Riksdags-ordningen, härmed afgifva förslag till beräkning af de itikomstbelopp, hvilka af omförinälda bevillningar må kunna årligen förväntas. 1:0.
Enligt erhållna officiela uppgifter har Tull-verkets brutto-inkomst för år 1859 uppgått till R:mt R:dr 13,007,343: 21. samt, efter afdrag af de utaf tullmedlen utgående ersättningar dels till Handels- och Sjöfarts-fonden ....
750,000: — dels till Städerna, för mistad Tolag . . . 964,458: 72. j 714 45g.
72 utgjort Runt R:dr 1 1,292,884: 49.
Transport 11,292,884: 49. tiih. lill R.
Prot. 4839 & 1860. 3 Sami. 1 Afd. 34 Haft. 2 Bevillning»-Utskottets betänkande N-.o 45.
Transport 11,292,884: 49.
Om härifrån afdragas afkortningar samt Tull-verkets Stat och omkostnader tillhopa 1,917,819: 60. visar sig, att den Stats-verket tillfallna nettobehållningen af tullmedlen utgjort 9,375,064: 83.
Under de nio första månaderna af innevarande år har bruttoinkomsten af tullmedlen uppgått till omkring 10,146,000: — samt, efter afdrag af ersättningarne till Handels- och Sjöfartsfonden 562,500: — och för städernas tolag, förskottsvis utbetalde . 615,500: — ^ 178 000' lemnat en inkomst af R:mt R:dr 8,968,000:
— Afdrages härifrån afkortningar och omkostnader, efter beräkning af 1,920,000 R:dr för helt år, med 1,440,000: — skulle den Stats-verket tillkommande netto-behållningen af tullmedlen för de nio första månaderne af innevarande år, hafva uppgått till 7,528,000:
— Då inkomsterna för de återstående 3:ne månaderne af året, under hvilka en betydlig del af de för vintermånaderne afsedde varuqvantiteter förtullas med all sannolikhet kunna beräknas till minst ^:del af ofvannämnde netto-inkomst, kan med visshet antagas, att netto-inkomsten af tullmedlen för innevarande år kommer att öfverstiga den summa, som af tullmedlen för år 1859 tillfallit Statsverket.
De ändringar, Rikefs nu församlade Ständer i afseende på tull-lagstiftningen beslutat, äro icke af den beskaffenhet, att de böra föranleda till någon väsendtlig ökning eller minskning vid beräkningen af tull-intraderna.
Utskottet antager nemligen, att den minskning i tullinkomst, som kan blifva en följd af den utaf
Ständer beslutade nedsättning af export-tullarne för åtskilliga varu-artiklar, kommer att till fullo motsvaras af förhöjd inkomst af tullen å tobak.
Under antagande att landets handel och rörelse får under normala förhållanden fortgå, anser sig Utskottet alltså böra tillstyrka, att brutto-beloppet af Tullmedlen må beräknas till R:mt R:dr 13,000,000: — samt att, efter afdrag dels af afkortningarne, beräknade till 150,000: — dels af de ersättningar, som af tullmedlen böra utbetalas till Handels-och Sjöfarts-fonden med 750,000: — Transport 900,000: — 13,000,000: — llcvillnings-Ulskotlets Betänkande JV:o 48.
S Transport 9,000,000: — oell till städerna för minskad tolag, förslagsvis beräknade till 1,000,000: — Inkomsten af tullmedlen må beräknas till ....... deraf Stats-verkets påräknade netto-inkomst . 9,300,000: — samt Tull-verkets stat och omkostnader . . 1,800,000: —•
R:mt R:dr 11,100,000: — 2:o. Saluaccis af Städene, , Den från vissa städer ännu utgående saluaceis-afgiften hafva Rikets Ständer, genom bifall till Utskottets Betänkande N:o 41, beslutat böra beräknas till 3:o.
Post-medlen.
1 likhet med hvad Kongl. Maj:t uti Sin nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof föreslagit hemställer Utskottet, att postmedlen, hvilka uteslutande äro afsedda att användas för Post-verkets stat och omkostnader, må både bland inkomster och utgifter upptagas till 4:o. Slämpelpapper s-afgiften.
Denna afgift har under nedannämnde år lemnat följande inkomst nemligen: 1855 Runt R:dr 1,361,953: 27. 1856 1,580,588: 26. 1857 .1.735,324: 88. 1858 1,547,978: 94. tillhopa 6,225,84 5: 35. eller i medeltal 1,556,461: 34.
Då likväl Rikets Ständer vid innevarande riksdag beslutat ganska väsendtliga förändringar i afseende på denna afgifts utgörande, såsom att afgiften för fullmagter, konstitutorialer Transport 13,000,000: — 1,900,000: — 11,100,000: ~ 400: — 1,400,000: — 12,500,400: — 4 IicviUnings-Ulskottels Betänkande N:o 48.
Transport 12.500,400: —- och förordnanden, som af Kongl. Maj:t utfärdas, blifvit nedsatt, samt att testamenten, kontrakter och lysnings-sedlar icke. vidare, skola med stämpel-papper förses, torde denna inkomsttitel icke kunna beräknas högre, än till 1,300,000: —■ 5:o. B r un v in sbfännn igs^m edlen.
Enligt Kongl, Maj:ts nådiga Proposition af den 27 Oktober 1859 (N:o 42), angående ändringar i gällande förordning om vilkoren för bränvinstillverkning, kan sammanlagda beloppet af tillverkadt bränvin vid både större och mindre brännerier under åren 1855—1858. med inberäkning af vår-bränningen 1859, beräknas hafva utgjort, i medeltal, för året 13,345,750 kannor.
Någon minskning i denna tillverknings-qvantitet torde visserligen för nästkommande år vara att emotse, i följd af den öfverproduktion, som vid de mindre brännerierna under innevarande höst är att förvänta, dock torde kunna antagas, att tillverknings-beloppet. per medium under åren 18G1 — 1863 icke bör understiga 12,500,000 kannor.
Med beräknande af iletta tillverknings-belopp, skulle alltså brutto-inkomsten af bränvinsbrännings-afgiften å 60 öre per kanna för år uppgå till . 7,500,000: -— och. om härifrån afräknas kontroll- uppbörds och redovisnings-kostnader 500,000: -— skulle nettobehållningen för år blifva 7,000,000: —- hvilket belopp Utskottet alltså hemställer måtte beräknas såsom behållen inkomst af bränvinsbrännings-medlen.
Summa P:mt Hulr 20,800,400: — Ehuru Utskottet vid de nu uppgjorda beräkningarne ansett sig böra iakttaga enahanda uppställning, som icke allenast vid sistförflutna riksdag, utan ock i Kongl. Maj:ts den 27 Oktober sistlidet år afgifna nådiga Proposition, angående Stafs-verkets tillstånd och behof, i afseende på de extra ordinarie inkomsterna blifvit följd, har det dock icke undgått Utskottets uppmärksamhet, att. denna uppställning i vissa delar afviker från den, som vid Iiiks-statens uppgörande i allmänhet iakttages i afseende på (öfriga inkomsttitlar.
Piks-staten har nemligen i allmänhet den uppställning, att, å ena sidan, inkomsterna upptagas till sitt brutto-belopp, hvaremot likaledes utgifterna, utan att å någon viss inkomsttitel afuragas, finnas under de särskilda Hufvudtitlarne upptagne.
Men i afseende ä lievillnings-Vlskotlels lielänkande N:o 4S. 5 do extra ordinarie, inkomsterna är härifrån den afvikelse gjord, dels att tullinkomsten endast upptages till det belopp, som deraf återstår, sedan de bestämda ersättningarnc till Handels- och Sjöfartsfonden och till Städerne för mistad tolag, blifvit afdragne, dels att bvämnnsbräimings-medlen uppföras till sitt netto-belopp, efter afdrag af de beräknade kontroll-, uppbörds- och redovisnings-kostnaderne.
I följd häraf förekomma icke heller bland utgifterne i Riks-staten några anslag hvarken till bestridande af berörde ersättningar eller till godtgörande af kostnaderne för bränvinsbränningens kontrollerande, uppbörd- och redovisning, ehuru dessa kostnader uti Rikshufvudbokens konto öfver Stats-verkets inkomster måste uti en särskild kolumn upptagas.
Enligt Utskottets åsigt skulle det leda till enkelhet och reda, om Riks-staten i detta hänseende finge samma uppställning. som i allmänhet blifvit följd, så att, å ena sidan, tull- och bränvinsbrännings-medlen upptogos brudo bland inkomsterna, samt deremot bland utgifterna, under behöriga Hufvudtitlar, såsom förslagsanslag uppfördes, dels ersättningen till Handels- och Sjöfartsfonden och Tolags-ersättningen, dels omkostnaderne för bränvinsbränningens kontrollerande m. m.
Som likväl utgifterna under Riks-statens särskilda Hufvudtitlar numera äro till siffran bestämda, lärer vid innevarande riksdag någon ändring härutinnan icke kunna tillvägabringas; men dä det måste vara önskvärd! att likformighet i ofvannämnda hänseende ina vinnas, har Utskottet ansett sig böra hemställa: att Rikets Ständer mätte uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, att Kongl. Majit, vid afgifyande af sin nådiga Proposition till Rikets nästsammanträdande Ständer, angående Stats-verkets tillstånd och behof, täcktes upptaga tullock bränvinsbrännings-medlen till deras brutto-belopp och deremot bland utgifterna, under behöriga Hufvudtitlar, uppföra de lörslags-anslag, Kongl.
Majit kan finna nödige till bestridande dels af ersättningarne till Handels- och Sjöfartsfonden och till Städerna för mistad tolag, dels till omkostnaderna för bränvinsbränningens kontrollerande samt bränvinsbrännings-medlens uppbörd och redovisning.
Stockholm den 20 Oktober 1860. 6 Bevillning*-Utskottets Betänkande i\:o 49.
\:o 49.
Ank. till Exp.-Utsk. den 23 Okt. 18t><), kl. !) e. m.
Betänkande, med förslag till bevillnings-summans utgörande.
Uti Memorial N:o 219 har Stats-Utskottet hos Rikets Ständer anmält, att den allmänna bevillningen vid innevarande riksdag icke behöfde fastställas till högre belopp, än densamma för sednaste åren enligt Riksgälds-kontorets räkenskaper utgjort, eller 2,250,000 Riksdaler Riksmynt.
I följd häraf och då Utskottet uti Utlåtandet N:o 34 sidd. 54 och 55 hemställt, att nu gällande Bevillnings-stadga fortfarande skall äfven under år 1861 vara gällande och tillämpas, dervid dock Utskottet förbehöll sig att, sedan den summa, som till fyllande af Stats-verkets behof för instundande statsregleringsperiod blifvit bestämd, få i samma Bevillnings-stadga föreslå de förändringar, som deraf kunna finnas påkallade, får Utskottet nu vördsamt hemställa, det Rikets Ständer måtte besluta, att några förändringar i nu gällande Bevillnings-stadga, icke erfordras, utan att densamma sådan den af Rikets sednast församlade
Ständer blifvit antagen äfven för år 1801 bör vara gällande.
Beträffande åter den af Rikets Ständer vid innevarande riksdag antagna nya Bevillnings-stadga jemte instruktion för taxerings-förändringarne, hvilka med år 1862 skola träda i gällande kraft, oå och enär Utskottet, vid afgifvande af sitt förslag till berörde stadga, afsett att den bevillnings-summa, som enligt samma stadga skall komma att erläggas, borde ungefärligen motsvara den bevillning, Bevillnings-Utskotlels Betänkande N:o 49. 7 hvilken, enligt nu gällande Bevillnings-stadga, utgöres, lår Utskottet vördsamt anmäla att, någon ändring uti eller tillägg till den vid innevarande riksdag antagna nya Bevillnings-stadga jemte dertill hörande instruktion för taxerings-förrättningarne, icke, i följd af hvad Stats-Utskottet uti ofvanberorda Memorial anmält, erfordras.
Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar: G.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar: N. P. Lindeström På Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöters vägnar: C. M. Fallenius.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: Joseph Holm.
Oscar Arehn. STOCKHOLM, TYPGRAFISKA FÖRENINGENS BOKTRYCKERI, 1860.
Register öfver Bevillnings-Utskotlets Betänkanden, Utlåtanden och Memorialer ander Riksdagen åren 1859 och 4860.
Betänkandets Nummer. A.
Accis, Betänkande, angående Städernas Salu- 41. B. Bevillning, Allmänna, Betänkande, angående 20.
— Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o 20, angående 34.
— Utlåtande, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om bevillning af gåfva, testamente, fideikommiss m. 35.
— Memorial, med förslag till voterings-propositioner, i anled ning af skiljaktiga beslut i afseende å 39.
— Memorial till Högvördiga Preste-Ståndet, rörande dess skilj aktiga beslut öfver Utskottets voterings-propositioner angående 42.
— Memorial, angående verkställde omröstningar rörande . , 43. — Memorial, med förslag till de formulärer, som böra bifogas Mantals- och Skattskrifnings-förordningen .... 45.
— Memorial, med dito dito dito den nya Bevillnings-stadgan . 46.
— Memorial, i anledning af skiljaktiga beslut rörande dito dito 47.
Prol. i 839 & i860. 3 Sami. 1 Afd. 33 Häft.
2 Betänkandets nummer.
Bränvinstillverkning, Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande vilkoren för BO.
Beräkning, Betänkande, angående beräkning af Tallmedlen, Salu-accisen, Postmedlen, Stämpelpappers-afgiften och Bränvinsbränningsmedlen 48.
C. Cigarrer, Memorial, i anledning af verkstäld omröstning, angående ifrågasatt särskild beskattning på 44. F. Folkskole-afgift, Utlåtande, angående utgörandet af 24.
— Utlåtande, i anledning af återremiss utaf en del af Betänkandet N:o 24 36.
Formulärer, Memorial med förslag dertill i och för Mantals- och Skatt skrifningarnes förrättande 45, — Memorial, med formulärer till den nya Bevillnings-stadgan 46.
Hundar, Betänkande, i anledning af väckta motioner om skatt å . . 21. —•
Utlåtande, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande Betänkandet N:o 21, angående skatt å . . 26, K.
Kanslipersonal, Memorial, angående tillökning af Utskottets .... 1.
Kur hus-afgiften, Betänkande, angående 15.
Kortstämpling, dito, angående förändring i verkställandet. . . 16. II.
Motioner, Memorialer, angående återlemnande af 2—12, N. Nederlagsrätt, Betänkande, angående upphörande deraf för Bränvin och Sprit 14. 3 jpt Betänkandets nummer.
Postbevillningen, Betänkande, rörande . 18.
— Memorial, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 18, angående 25. s. Stämpelpenningar, Betänkande, angående deras upphörande . . . . 13.
Stampe Ipapp ers-af giften, Betänkande, angående 22.
— Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o 22, angående . . . 29.
— Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skilj aktiga beslut, angående 33.
— Memorial, rörande verkställd omröstning, i anled ning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående 38.
— Utlåtande, angående upphörande å testamente och fideikommissbref af 35. T.
Tolag, Betänkande, i anledning af väckta motioner, angående dess utgående på sätt före sednaste riksdag varit stadgadt .... 13.
— Utlåtande, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 13, rörande 19.
Tullbevillningen, Betänkande om 23.
— Utlåtande, i anledning af återremiss i vissa delar af Betänkandet N:o 23, angående 27.
— Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga be slut angående 28.
— Memorial, angående verkställd omröstning rörande . . 31.
Tullbevillningsfrågor, Memorial, rörande vissa ännu icke algjorda . . 32.
— Memorial, rörande verkställd omröstning, angående vissa ännu icke afgjorda 37.
Tidningar, Betänkande, angående afgifter för stämpling af 22.
Tryckning, Memorial, ined hemställan om tryckning af ett Kongl. Kammar Rättens underdåniga utlåtande 17. 4 yjf ^ Betänkandets nummer.
Fäg- och Stämpelpenningar, Betänkande, angående deras upphörande . 1 3.
Ä. Ättika, Memorial, i anledning af väckt fråga om förtydligande af Ständernas beslut, angående tull å 40.
• STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1860.
BIHANG till SMMUUMOB IBmSKKPÅRIDIBSIB PROTOKOLL VID Lagtima Uikidagen i Stockholm Åren 1§59 oell 1§60* FEMTJE SAiHL1J1G£I. 2
J A (5 ii 0 T 0 n <1 > ialoflil90f^ i 4E4nl!|£fhl iIsö Ö«»É£JI irTfeÄ. KSiuiLiiKM arfMa.i 5 ooigiaiiät»l»t #• i1-Sk tUotoVA A\ m -swvuutv.A Av, ■«,:■ >vvm*\\k Huwa -H\w\w\YmA .w&mÄfthä A‘)i) .WvvwAi Hevit inings- saint Alim.
Best. och Ekon.-Utsbs Heta nitande M i - i Jtä 1.