Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
A. är anmärkt af Hr Grefve Gyllenborg, Johan Henning, att Utskottet, utan allt omdöme tillstyrkt, att en skuld för ifrågavarande arbete skall ifrån RiksgäldsConloret af StatsVerkets Öfverskotter ersättas, ehuru i Hr Grefvens tanka, Lån för HufvudTitlarne icke bordé äga rum, helst det läge i öppen dag, att, genom HufvudTitlarnes skuldsättning och lånens godtgörande sedermera af StatsVerkets öfverskotter, StatsAnsIagen öfverskridas med en total rubbning i Statsregleringen och beräkning af StatsUtgifterne, hvarförutan föreskriften om de sednares fördelning på vissa IJufvuuTitlar illuderas och Betänkande n, N:o a5i. a35 förvandlas till en död Bokstaf utan betydelse och inflytande; samt af Hr Rosenqvist af Åkershult j Fredr.
Leonh.j att dä de till Lejonbackens ombyggnad upprättade kostnadsförslag finnas behäftade med samma fel och oskickligheter, som kostnadsförslagen öfver Götha CanalByggnad samt icke upptäckas kan hvart 120,000 R:dr tagit vägen, som blifvit nedgräfde i Lejonbacken, någon Summa, utöfver det årliga Byggnads-anslaget för Stockholms Slott ej heller bör beviljas; hvarjemte Hr Friherre Klingspor j Fredr., uppgifvit och utredt anledningarne till missförhållandet emellan de vid sista och denna Riksdag förekomne förslag å Byggnadskostnaden; i anledning hvaraf Hr Grefve v. Schwerin, Fredr.
Bogisl., samt Hr Dankwardt j Magn.
Georg j yttranden och upplysningar afgifvit.
Inom H. BondeStåndet har RiksdagsFullmäktigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län anfört: att Lejonbackens reparation syntes honom vara ett bevis i smått på nya tiders förvaltningssätt, då man först låter förfalla, för att sedan på en gång återställa genom nybyggnader med beräknande af vida mindre kostnader än som fordras och dervid gör större företag än som i planen tilläronals samt sedermera fordrar Anslag till nästa Riksdag, men under tiden lånar upp Capitaler, hvars Räntor af dessa Anslag skola betalas, derefter fordrar fortfarande Anslag till betalande af gjorde skulder samt sist låter en del af StatsVerket i sender möjligtvis bankruttera.
Af hvilka anledningar Anders Danielsson ansett Utskottet hafva bordt före - al6 Stats-Ut slottets slA arne åtgärder, nemi- ito att beträffande betalningen af redan ådragne skulder, densamma väl måtte godtgöras af behållningen å StatsVerkets Öfverskotter, hvarvid Utskottet bordt utreda och tillkännagifva huru, då K.
Slottet år 1823 nyss undergått en stor reparation och R.
St:r påräknat, att besparingarne å det fortfarande Anslaget af 25,000 R:dr för K.
Slottet skulle användas till Lejonbackens reparerande, 120,000 Rrdr kunnat åtgå, utan att mer eller mindre del derå blifvit afbetald; samt 2:0 i afseende på Anslaget för Reparationernes fullbordande, att R.
Sttr, enär de icke kunna finna tillgångar för så oförväntade behof, vållade af oriktiga kostnadsförslag och afvikelse!' ifrån deras 1823 uppgifna beräkningar af besparing å anslaget till K.
Slottets byggnader och reparationer, hos K.
M:t böra i underd. anmäla deras beslut att icke, till fortsättande af den sålunda utöfver första uppgifna behofvet utsträckta reparationen af Lejonbacken, anslå serskildta Medel, utan att desse böra tillvägabringas genom det under 8:de IIufvudTiteln uppförde Anslag till Slottets byggnader och reparationer och hvilket
Anslag i sådant fall skulle bibehållas vid nuvarande belopp; yrkande Anders Danielsson, att, i händelse Utskottet icke gillar nämnde förslag, hela reparationen måtte till annan tid utsättas, då StatsVerkets så kallade tillgångar lättare kunna af de skattdragande anskaffas; Och är af merbemälte
Riksdagsfullmäktig sluteligen hemstäldt, att R.
St:r vid detta tillfälle böra i underd. meddela deras beslut, att hädanefter dylika företag icke medelst
Lån böra utfö - Betänka tide ii, N:o a5r.
237 ras, enär följden af det öfverklagade systemets införande mäste blifva, att efter det de skattdragande fält på sig fördela de tunga bördorne af öfverflödig» dagliga StatsUtgifter, tagas äfven i Låneväg enskille och Allmänna Verks tillgångar, till bestridande af Statens tillfälliga utgifter, hvarigenom, sedan de som skatta , icke längre kunna betala den som lånat, alla skulle finna sig narrade och bedragne.
Utskottet som, på sätt det återremitterade Betänkandet innehåller, vid bedömandet af denna fråga tagit kännedom af alla ämnet rörande Handlingar, har vid öfvervägande af hvad sålunda anmärkt blifvit, destomindre funnit sig äga anledning att frånträda dess förra hemställan, sorn II.
H. Sttrs bifall dertill icke förorsakar den af Hr Grefve Gyllenborg och Riksdagsfullmäktigen Anders
Danielsson befarade skuldsättning och StatsVerkets deraf uppkommande obestånd, enär dels nu befintelige Öfverskott å StatsVerkets inkomster lemnar tillgång för bestridandet af den för ändamålet föreslagne utgift eller 120,000 R:dr, och något serskildt SlatsAnslag således icke beliöfver anvisas, samt dels till godtgörande af den derutöfver erforderliga kostnaden för arbetets fullbordande, hvarken K.
M:t i Nåder äskat eller Utskottet föreslagit något annat Statsbidrag än af det på RiksStat för Slottsbyggnaden redan uppförde Anslag.
238 Stats-Utskottets N:o 252.
Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o i5o, ang:de RiksStalens Nionde HufvudTitel.
(U.-A.) Berörde Betänkande, som H. Preste Ståndet bifallit, har af II. R. o. A., V.
BondeStåndet blifvit återremitteradt; i anseende till nedannämnde dervid förekomne frågor, nemi. 1:0 I anledning af Utskottets uti Betänkandet N:o 1^7, ang:de RiksStatens 8:de HufvudTitel gjorde förslag, alt de hittills på gide HufvudTiteln utgående Anslag för Jordförluster genom anläggningarne af Götha- och Södertelje-Canaler, borde än vidare från sistnämnde Titel utgå, hafva inom II. R. o.
A. Hr CrusenstolpeMagn.
Jacob, och uti V.
BorgareStändet Hr CornmerceRådet Santesson yrkat samma Anslags öfverflyttande på 8:de HufvudTiteln, i enlighet med hvad K. M:t i Nåder föreslagit i Dess om StatsVerkets tillstånd och behof aflåtne Nåd.
Som Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten uti deras under d. 18 sistl.
Maji afgifne Betänkande N:o 3o, föreslagit, att g:de HufvudTiteln må befrias från berörde utgift och R.
Stir detta bifallit, samt densamma, i följd deraf, nu blifvit af Utskottet å RiksStatens 8:de HufvudTitel uppförd, kommer nämnde yrkande att förfalla. 2:0 Då Utskotten i samma Betänkande äfvenledes tillstyrkt att g:de HufvudTiteln måtte tillökas med Betankanden, N:o 252.
209 20,000 R:dr, för att, jemte beloppet af de derifrån på andra HufvudTitlar öfverflyttade Anslag, uteslutande användas till understöd vid ägoskiften samt till foitskyndande af AfvittringsVerket i Rikets Norra Provinser; så kommer berörde tillökning af 20,000 R:dr att vid StatsRegleringen uppföras å denna HufvudTitel; och som R. II.
St;r härtill redan lemnat deras bifall samt derigenom otillräckligheten af Titelns förutvarande Anslag blifvit ådagalagd, lärer ock den af Hr Grefve Gyllenborg, Joli.
H.j gjorde framställning förfalla, nemi. att senom uppskof i Anslaget till nästa Riksdag, utgifterne nedsättas, serdeles som Hr Grefven, ehuru medgifvande nyttan af enskiften och allmänna bidrag dertill likväl anser att desamma nu mera kunna betydligen inskränkas, sedan blott för Skåne flere HundradeTtrsende R:dr af Statens medel i sådant ändamål redan utgått, och SpannmålsProductionen i Riket så tilltagit att Spannmålsbrist icke vidare synes att befara, då under de sistförflutne åren behofven icke fordrat de ymnigare Spannmåts-tillgångarne som Landtmannen vid saknad afsättning med bekymmer nu måste osållde förvara. 3:o Hos II.
BondeStändet har RiksdagsFullmäktigen Casper IVijkman från Upsala Län anmärkt, att då med förevarande Titels Anslag vore förenadt det vilkor, att hvad af tillgångarne kan vara för ett år odisponeradt bör till det påföljande året öfver för as s för att vidare användas till förefallande behof, hade Utskottet bordt upplysa, huru mycket af denna Huf - Stats-U tskottets vudTitel vore ödisponeradt, samt tillika uppgifva, så beloppet af Titelns räntebärande fordringar från förra åren, som ock huruvida icke genom de utgifne
Lånen, om än till någon del Jemnade till Näringarne, de disponible lillgångarne allt för mycket rnedtagits med uppkommande tillika af ett större behof för nävarande, än eljest bordt äga rum.
Utskottet, som tagit noga kännedom om gide HufvudTitelns tillstånd, får upplysa, att jemlikt hvad K» M:ts under d. 22 sistl.
April till K.
StatsContoret aflålne Nåd.
Skrifvelse, angtde dispositionerne å Titeln för innevarande år innehåller, erfordras:" 1:0) till godtgörande medelst afskrifning eller utbetalning af förut anvisade flerfaldiga utgifter för år 1828 och föregående åren, på sätt K.
StatsContoiret uppgifvit
R:dr 44>798-* 17. 2. 2:0) Anslag, som utgå detta ar „ 45,485; 43. 1. och 3:o) Anslag, tillhörande Titelns reglering för år 1829, som dels 3ro förslagsvis beräknade, dets ej utgå förr än år i83o „ 60,166: 32.
- Tillhopa 13:co 13:dr i5o,45o: 44- 3. eller 42j43o R:dr g sk. utöfver den, enligt företedde Calculer, påräknade disponibla tillgången för året: h viken skilnad jemte de ytterligare utgifter till mindre betydligt belopp, som serskildt kunna i Nåder anvisas alt innevarande år på Nionde HufvudTiteln utgå, komma, enligt K.
M:ts tillika meddeldte Nåd.
Förordnande , att, iden »nom desamma icke kunna godtgöras genom besparin - Förteckning på Nionde Hufvud-Titelns utestående Fordringar jemte Uppgift på hvad i Ränte- och Capital-afbetalning ar år 1829 deraf påräknas inflyta.
Ålerstäende Låntaffarnes Namn.
Förfallne betalning f eller till örfallande.
Summa Capital.
Capital- afbetalningar Räntor.
Banco. 6,000 — — Contre-Amiralen Wirgin, med 4 proC. ränta. . 6,000 — — 38o — 6,38o — 6,000 " f. d.
Landshöfdingen A. Adlers Ryttmästaren Reuterskölds ar procent ränta »arre, nu mera vingar, med 5 1,000 3oo i,3oo 7,5oo — — Örebro Läns Hushållnings-Sällskap, tills vidare räntefritt . 5oo 5oo . 5oo — — Upsala Läns Corrections- Arbets hus-inrättning, med 4 procent samt Invalid- ränta .... 333 16 36 44 5 37o 12 5 3,ooo — — 'Röksmarks Telgstensbrotts-Interessenter, ränte- fritt tjOOO — - . -- 1 1,000 — 15,ooo — — Malmö Hamnbyggnads-Direction, räntefritt . .
Ar i833 begynna afbetalningarne å detta Län. — — — — — — — 5,ooo Brukspatron Eckerman, med 4 procent ränta.
. 5oo — — 200 — — 700 — — 4,ooo — Dito Dito med 3 procent ränta.
. 1,000 — — 120 — — 1,120 — — 1,000 — — Cornetten Mannerhjerta, räntefritt 1,000 — — — — 1,000 — — 45o — — Hallands Hushålls-Sällskap, med 4 procent ränta 3oo — — 3o — — 33o — — 2,000 - — Fabriksidkaren Hummel med 3 procent ränta.
. 1,000 — — 60 — — 1,060 — — 1,000 — — Manufacturisten Wallin, räntefritt ..... 800 —■ — — — 800 — — 5,ooo — ÖfverDirecteuren Strömstedt, med 3 procent ränta — — i5o — — i5o — — 56,45o| -1 — Summa | i3,433j i6| -1 i,276|44| 5I l4,7I°| l2| 5 Betan kanden, N:s aÖ2 , i5j. 241 gar å FörsIagsSurnmorne, ersättas af nästa års anslag under nämnde Titel.
Blifvande Förtekning på förevarande Titels utestående fordringar jemte uppgift på livad i llänta och Capital-afljctalningar är 182g deraf påräknas inllyta, härjemte bilagd sub. Litt.
A. Kommande, i följd af detta ytterligare utlåtande, anslaget å Nionde HufvudTileln att förändras ifrån n4,348: 3o. 6. till i34,348: 3o, 6.
N:o 255, Utlåtande ang:de gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o i5i om Regleringen af Anslagen under RiksStalens Tionde llufvudTitel. (U.-A.) Sedan Utskottet å dess Betänkande N:o i5t ang:de regleringen af Anslagen under RiksStatens Tionde HufvudTitel, från samtl.
RiksStånden, erhållit återremisser med åtföljande Anmärkningar, får Utskottet nu, i den ordning ämnena i berörde Betänkande förekomma, öfver desse Anmärkningar Utlåtande vördsamt afgifva. 1:0
Vid Utskottets Förslag, alt, i enlighet med K.
Proposition, till Utgifter i oell för Båkoch Lotslnrcittningerij å RiksStatens Tionde IIufvudTitcl måtte få uppföras ett emot Bak- och Lots Af giftens under StatsVerkets
Inkomster beräknade belopp svarande Anslag af 5o,ooo R:dr, med rättighet för K. M:t, att för ofvanberördc ändamål äfven använda dea den - 242 Stats-Utskottets 11a InkomstTitel uppkommande Öfverskotter, liar blifvit anmärkt, lios H. Ii. o. A.j af Hr Grefve Cronstedtj Clas och Hr Nordensköld, O. G./ att Danska.
Fy rings
Meden äfven bordt i Anslaget för Båk- och Lotslni ättningen ingå, tilläggande Hr Nordensköldj att sådant säkerligen, ehuru ej specielt nämndt, uti K. M:ts Kådiga Proposition varit åsyftadt, emedan Danska FyringsMedlen, ehuru uppburne i Helsingör, dock äro en afgift i och (för underhållet af Fyrbåkarne> Nidingen, Kullen och Falster, hvadan desse Medel så mycket häldre borde till K.
M:ts Nåd. disposition öfverlålas, som den uppförde Lots- och BåkMedelsSumma, 5o,ooo
B:dr, så litet öfverstiger hvad hittills till detta ändamål blifvit användt, eller omkring 48,000 R:dr, att föga båtnad är i förbättringsväg att förvänta, samt hos V.
BorgareStåndet af Hr Santesson: att man ännu ej kände, hvad effect den förändrade Taxan för Sjöfartens Afgifter till Lots- och Båklnrättningen komme att hafva på Inkomstens förhöjning, och således icke kunde beräkna, om den af R.
St:r Lots-och Båklnrättningen tillerkände användningsrätt af dess hela belopp, äfven utöfver i Stat calculerade 5o,ooo R:dr, kunde blifva tillräcklig för ändamålet; samt att den nu gjorde förändring med Lots- och Båklnrättningens skiljande ifrån allt bidrag af io:de HufvudTiteln , men tillika betagande den de 35oo R:dr H. B:co Danska FyringsMedel, sorn ovedersägligt rättvisligen tillhörde den, skulle blifva, i stället för nyttig, högst menlig för Lots- och BåkVerket, samt dymedelst äfven för Betänkanden, NIo 248.
243 vår handel och sjöfart; hvadan Hr Santesson yrkat, att delta förhållande, så mycket sorn möjligt, måtte närmare undersökas.
Med hänvisning till K. M:ts Nåd.
Proposition pag. 60, der för Buk- och Lotslnrältningen äskas en emot Inkomsten af Båk- och LotsAfgiften svarande Anslagssumma af 5o,ooo R:dr, och pag. 68, der Båk- och LotsAfgiften beräknas till en Inkomst af lika Summa eller 5o,ooo R:dr, men Danska FyringsMedlen deremot serskildt, under Titeln Ersättningar, upptagas såsom en tillgång för RiksStatens andra behof af y333 R:dr 16 sk. Il:dr B:co, får Utskottet yttra dess öfvertygelse; att K.
M:t lill förmån för Båk- och Lotslnlättningen ej åsyftat att erhålla mera än hvad Båksoch LotsAfgiften i och för sig sjelf inbringar, och förmodar Utskottet, att, sedan öfverlåtelsen deraf blifvit af R.
St:r medgifven, K.
M:t lärer i Nåder vidtaga en sådan Afgiftens reglering, att Inkomsten deraf uppfyller det åsyftade ändamålet, Båk- och Lotslnrättningens nödiga underhåll, utan att dertill komma att behöfvas något tillskott af Danska FyringsMedlen, hvilka dessutom enligt trenne RiksStånds, vid pröfningen af StatsUtskottets Betänkanden N:is 54 och 123 angående regleringen af StatsVerkets Inkomster, lättade Beslut, böra ibland RiksStatens alllmänna tillgångar^ och ej till Båk- och Lotslnrättningen , ingå. 2:0
Uti den af K. M:t, till Kostnaderna vid ofningar får Flottans Bemanning, emot StatsVerkets Inkomst af BåtsmansVacanceAfgiften svarande, äskade Anslagssumma af 25,000 R:dr har Utskottet, ehuru ■ 244 Stats-Utskottets noga inseende vigten och nyttan a(' den ifrågavarande Utgiften, likväi med iagttagande af nödig inskränkning inom de för handen varande SlatsVcrkets tillgångar, föreslagit en nedsättning af 10,000 R:dr; hvarvid hos H. R. 0. A. Hr Grefve Cronstedtj Clasj anmärkt, att hela BåtsmansVacanceAfgiften borde till detta behof anvisas, och Hr NordensköldO.
G. instämmande uti samma anmärkning, yttrat den förmodan, att det alltid vore K.
M:ts rättighet, att anbefalla uppfyllandet af alla vacanta Båtsmans- både Stads- och LandsNummer, för att sedan återsätta så många på VacanceAfgift, som Fredstjensten möjligen kunde tåla, och att med den sålunda inflytande VacanceSumman gifva resten den så nödiga öfningen, att den fullt ut skulle kunna svara emot den kärna, som fordrades när Fäderneslandet aclivt påkallade sitt sjöförsvar.
Utskottet, som ej inser, hvartill det skulle tjena, att anbefalla uppfyllandet af Vacanta Båtsmansnuminer för alt återsätta dem på VacanceAfgift, enär licinia Afgift utgår efter en gifven Författning och dess belopp ej beror på något slags accord med Rotehållarne, kan visserligen ej bestrida K.
M:ts rättighet alt vid Båtsmanshållet tillåta de vacancer, som med Flottans behof af Manskap i fredstid kati vara förenligt; men då BåtsmansVacanceAfgiften är en i RiksStaten påräknad Statsintrad, bör, i Utskottets tänka, densamma till RiksStaten oförryckt ingå och ej något deraf användas till hvad serskildt föremål som hälst, ehuru, utöfver hvad som påräknadt varit, Betänkanden, N:o 253.
245 Öfverskott derå kan uppkomma; och då Utskottet , utan afseende på livad i BåtsmansVacanceAfgift till StatsVerket inflyter, föreslagit Summan af j5,ooo R:dr såsom det högsta Utskottet ansett RiksStatens tillgångar för det ifrågavarande behofvet nu kunna medgifva, anser sig Utskottet böra vidhålla dess i förra Betänkandet härom yttrade mening. 3:0 Utskottet har, för att ådagalägga dels behofvet af den förstärkning i Tionde HufvudTitelns Anslag, som K.
M:t i Nåder åsyftat, genom äskande af serskildta Medel för Båk- och Lotslnrättningen, dels nödvändigheten af inskränkningar och besparingar i Utgifterne för Sjöförsvaret, så vida de med för handen varande tillgångar skola kunna bestridas, till R.
St:r inberättat resultatet af dess i detta afseende gjorde undersökningar; och förekommer ibland de af Utskottet uppgifne omständigheter, att Flottan, genom åtskillige af K. förvaltningen af Sjöärenderne afslutadc Contracter om EkevirkesLeJverancer, kan anses vara betydligen skuldsatt.
Härvid hafva i V.
BorgareStändetj af Hrr Ståhle, Santesson och Hemberg, samt i H. BondeStåndet af Casper Wijkman, anmärkningar blifvit gjorda, hvilka hufvudsakligen öfverensstämma deruti, att, då K. M:ts Nåd.
Proposition tillkännagifver, det Flottan redan var skuldsatt för contraheradt Ekvirke men ytterligare upphandling deraf för någon tid kunde undvikas, det förefallit oväntadt, att likväl dessutom tvenne Contrac.ter om högst betydliga lefverancer af utländskt Ekvirke blifvit afslutade korrt före och under Riksdagen, hvar - 246 Stats-U tskottets igenom cn skuldsättning alagts Staten för öfver ftdels Million, innan 11.
St:r medhunnit granska och bedöma Statens tillgångar för nya Anslag; äfvensom beskaffenheten af dessa Contracler i så måtto befunnits anmärkningsvärd, att hela fördelen af betalningsvilkoren vore på Köparens sida , hvilket förmodligen ej kunnat äga rum, om icke. säljaren haft för afsigt att få lefverera en sämre vara eller derföre erhålla ett högre pris, än vanligt; och har Hr Hemberg ansett uppmärksamhet dervid böra fästas, att den i K.
Propositionen uppgifne
Skulden för utländskt Ekvirke af 109,132 R:dr 38 sk. 9 r:st. primitivt ej utgjort mera än 83,207 R:dr 4 r;st. men genom Coursförändring blifvit ökad med mera än 3o Procent, samt alt derjemte Flottan för inhemskt
Ekvirke har en betydlig skuld.
Att någon motsägelse emellan K. M:ts Nåd.
Proposition och K.
Förvaltningens af Sjöärendérna till StatsTJtskottet lemnade Uppgifter förefinnes, kan Utskottet ej neka; men Utskottet förmodar, att K.
M:t i Nåder ansett: att Flottan ej är skuldsatt för andra EkvirksLefverancer än de redan verkställde och för hvilka betalningstiden redan är förfluten, hvilket inträffar endast med de uppgifne 109,132 Rtdr 38 sk. 9 r:st., sorn tillkommit i en tid, då en större extra tillgång af SkeppsförsäljningsMedel påräknades; att vid uppgörandet af de mindre betydliga Contracterne om inhemskt Ekvirke, som åren 182g, i83o, 1831 och i832 bör betalas, Flottans årliga Anslagssumma och Arbetsplan, blifvit tagen i beräkning; samtaltde Con - Betänk anden, N:o 253.
247 tracter, enligt livilka Lefvererings- och Betalningstidernes bestämmande bero på Köparen och rättas efter framtida tillgångar och behof, ej kunna sägas innefatta en nuvarande skuldsättning.
Hvad beskaffenheten af det på sistnämnde vilkor till lefvererin" con* <? traherade Utländska Ekvirke beträffar, innehålla Contracterne, att den bör vara fullgod men ej sämre; och äro priserne, af circa R:dr B:co per Cubikfot, i förhållande till hvad som blifvit betaldt för inhemskt Ekvirke, hvilket vanligen är af mindre godhet och dimensioner, ej att anse såsom utomordentligt höga.
Då i öfrigt något serskildt Anslag af Medel ej blifvit äskadt för verkställandet af de ifrågavarande Contracter, och deras afslutande, i Utskottets förra Betänkande blott upplysningsvis omnämdt, innefattar en förvaltningsåtgärd , som ej på förhand, utan först då deraf föranledd Utgift till granskning förekommer, kan af StatsUtskottet eller R.
St:rs Revisorer fullständigt bedömas, har Uskottet ej någon åtgärd i detta afseende att för det närvarande hos R.
Men då, enligt hvad Utskottet förut, på grund af K.
Förvaltningens af Sjöärenderne uppgift, tillkännagifva, en längre tid förflutit, sedan inventering i Flottans Ekvirkes Förråder ägt rum, så att den påräknade behållningen möjligen kan vara ringare, hemställer Utskottet, att R.
M:t må i underdfhet anhålla, alt sådan inventering må i Nåder anbefallas, och behörig controll ,öfver Vederbörandes redovisningsskyldighet dervid iakttagas. 248 Stats-U tskottets
I afseende pä den af Hr Hemberg anmärkle betydliga Coursskillnad å den i K.
Propositionen uppgifne skulden för utländskt Ekvirke får Utskottet enl. K.
Förvaltningens af Sjöärenderna uppgift, upplysa, att Contraeterne härom, afslutade i H. B:co, vid låg Cours blifvit uppgjorde, och beloppet i Sv. B:co uti Räkenskaperne uppfördt, men att vid de derefter inträffade Betalningsterminer Coursen varit betydligt uppstigen; varande äfven, i Utskottets tanka, en detaillerad undersökning härom endast lämplig, i sammanhang med granskningen af Räkenskaperne för den tid Utgiften ägt rum, och då den till hela sitt belopp bör vara behörigen verificerad. 4:o Såsom ytterligare upplysning om Tionde IlufvudTitelns tillstånd hade Utskottet uppgifvit, att, enl. K. M:ts Nåd.
StatsContoiret af den 2 No v. 1824, en ny reglering af Flottans AflöhingsStater blifvit verkställd, hvarigenom val å ÄflöningsAnslaget uppkommer en blifvande Besparing af 2,337 R:dr 44 sk 3 r:st., men hvilken Besparing så väl som ett tillskott från denna HufvudTitels Anslag för Materiella Behof af circa 3o,ooo R:dr Ari. tills vidare erfordras till underhållande af en genom denna reglering uppkommen IndragningsStats varande likväl Anslaget för Materielen lättadt genom öfverflyttning till AflöningsStateu af Coopvaerdie - Karlars Underhåll m. m. omkring i4,ooo-- och minskning i Beklädnadskostnaden för det till mindre styrka reducerade SjöArtillerieManskapet, omkring 18,000.-- -j2 000 Betänkan (len, N:o 253. 249 Tios II.
BondcStändet liar Casper Wijkman härvid anmärkt: alt Utskottet ej med tystnad bordt förbigå det grundlagsstridiga deri, att tvärtemot stadgandet i 64 och 65 §§.
Reger.form., "den upprättade Staten" för Flottan blifvit utan R.
St:rs hörande förändrad samt de till Flottan "anslagnc Medel annorlunda använde än faststäldt blifvit/’ att Utskottet icke bordt förbise den anmärkningsåtgäi d, som häraf måste följa; att, om en annan princip infördes, än som uti berörde Grundlags stadganden finnes etablerad, sådant icke vore öfverensstämmande med god ordning inom StatsVerket, med R.
St:rs Beskattningrätt samt med Embets- och Tjenstemäns säkerhet; att till R.
St:rs pröfning alla frågor om förändringar uti redan fastställde AflöningsStater borde aflemnas, innan förändringen vidtoges, hvadan några Extra- och InterimsStater ej omtalas i Grundlagarne; bestridande Casper Wijkman, på sådan grund, att de för flottans IndragningsStat erforderlige 3o,ooo R:dr borde härefter få anvisas på Anslaget för FörsvarsVerket i allmänhet, hvilket af Besparingar, som på Lönerne uppkommit, bordt erhålla ersättning för hvad af detsamma till aflöning utgått; och har det yrkats att Utskottet bör upplysa hvarföre sådane Besparingar blifvit till Lönerj Arfvoderij ExspeclanccLönerj LÖneJyllnaderErsättningar och Afgifter till Pensi.onsCassorj använde.