Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag uppkomna för skotts-for dr an : medelst användande af1 två femtedelar utaf den ränta, som på femprocents-lånen årligen beräknas, samt Odlings-lånen: medelst årligt erläggande af 0 procents ränta och åter. gäldande dessutom af en femtedel af det lyftade beloppet årligen, sedan . första andelen fått utan capital-afbetalning begagnas i fem år, hvad de större Odlings-lånen och i tre år, hvad de mindre Odlings-lånen beträffar, I sammanhang med frågan om återbetalnings-vilkoren för Bankens Fastighets-lån bör ej förbises den inverkan, som de så kallade omsättnings- och transport- lånen derå egt och ega.
Omsättning benämnes inom Banken den operation, då ny egare till en intecknad pant ikläder sig det derå qvarstående lån, saint derföre afgifver sin skuld-förbindelse.
Transport kallas deremot den i Författningarne gifna tillåtelse, att, i fall en Gäldenär antingen vill i förtid betala hela Banco-Utskottets Betänkande IV.-o So. sitt, lån, eller ock erlägger mera i afräkning på Capitalet, än som för året fordras, öfverskott et utgår såsom nytt lån på annan pant till Lånsökande, som sig dertill anmält, sedan dess handlingar förut blifvit granskade och godkända.
Så väl omsättningar som transporter blefvo vid sista Riksdag bibehållne, endast med den förändring, hvad de sistnämnde angick, att maximi-summan, som förut ej var annorlunda än i ett gifvet förhållande till pantens värde begränsad, då inskränktes till högst 6000 R:dr (Banco-Regl. pag. pö).
Enligt den tillämpning, som härvid alltid blifvit följd, och har sin första kända grund uti ett år 1753 från Banco-Fullmägtige till Bankens Commissariat meddeladt bestämdt förklarande, att tiden för hvarje sådant låns återbetalning komme att beräknas från den dag, som den nya Gäldenären begynt det åtnjuta, då det, såsom orden lyda: blifvit ett annat och nytt län , uppstår i båda fallen den följd, att tiden, innan hvilken ett utgifvet Fastighets-lån slutligen skall vara amorteradt, icke låter sig beräkna, emedan hvarje dylikt ombyte af egare eller pant åstadkommer en förlängning på nya 28 å 29 år i återbetalnings-tiden, hvarigenom Banco- VIskof(e(s Betänkande N.o Bx 4j) hvarigenom alla calculer, beträffande livad som, i mnn af Fastighets-låné-rörelsens indragning, skulle kunna med fonderna i annan väg uträttas, måste blifva i viss grad opålitliga och osäkra.
1 O Det synes B:mco-Ulskottet vara klart och ostridigt, att ingen köpare af fast Egendom billigtvis kan mera äska eller begära, än att på sig få omsätta och öfvertaga det uti fastigheten intöcknade Banco-lån i dess v. varande skick, och med de betalnings-förbindelser, som förre Innehafvaren ålegat.
Ä1 venså kan Gäldenär icke ega någon slags rättighet att till annan mai? försälja och öfverlåta större eller mindre del af sitt Lån på andra vilkor, än dem han sjelf sig ikläd t och varit skyldig iakttaga, i fall han detsamma bibehållit; men, i följd af tillåtelsen till öfverbetalningars transporterande på annan pant, rubbas ovilkorligen dessa förhållanden, helst ett Transport-lån, hvilket utgöres af dylika sammanslagna poster från flera
Lån af olika utgifningsdag, ej kan, såsom serskildt Lån, uppföras annorlunda än på ett enda datum, hvarefter återbetalningsliden då måste komma att rätta sig.
Bih. till Rita.
Prot. 1828, 1839. 6tte Saint, 4 lista Häftet, 5o Banco-Utskottets Betänkande JY.o 5*.
I betraktande af livad sålunda blifvit anfördt, får Banco-Utskottet härigenom föreslå att för framtiden må stadgas: a) att, med afseende på Låns omsättning skall iakttagas, det ingen förändring i det fastställda årliga afbetalnings-beloppet för ett Bankens Fastighets-Lån får egarum, i följd deraf, alt pantens egare blifvit ombytt; att den så kallade transport-rättigheten på annan pant upphör, så att de å Lånen inflytande Capital-afbetalningar, de må utgöra högre eller ringare belopp, ovilkorligen ingå till allmänna Lånefonden att, enligt stadgade grunder, disponeras.
Hvad åter vidkommer utlänings-grunderna och de förslag, som, i förening dermed, dels af åtskillige Riks-Ståndens Ledamöter , dels inom Banco-Utskottet blifvit framställde, att hvad som inflyter i afräkning på Bankens Capital-fordringur för Fastighets-Lån skulle öfverflyttas på Discontfonden, för att genom Banco-Disconten och Låne-Contoiren till Jordbrukets förmon utlånas mot lindriga räntevilkor och på längre Banco-Utskottets Betänkande Nio 5o. 5i ömsättnings-tider
Sa hittills vanligt varit; så har Utskottet ej kunnat undgå taga i betraktande de flerahanda olägenheter, som i längden deraf skulle uppstå, om Bankens utlåningar å fast pant helt och hållet förvandlades till Lån i Discont-väg på blott namn-säkerhet, hvilket naturligtvis skulle blifva följden af en sådan anstalts vidtagande.
Fordringar mot inteckning i Sveriges Jord utgöra för Banken ett det säkraste Grund-Capilal, oberoende af alla händelser och alla omskiften; men icke så de på blotta namn meddelade Discont-lånen, hvilka visserligen äro mera executiva och rörliga, men också till deras värde helt och hållet beroende deraf, att icke Låntagares och Löftesmäns personliga ställning på ett eller annat sätt försämras.
Det understöd, hvaraf det egentliga Jordbruket har behof, har också synts
Utskottet på intet bättre sätt kunna beredas, än just genom det slags biträden, som Bankens äldre Fastighets-lån, hvilka, ställda på förmonliga vilkor och långa afbetalnings-terminer, liqvidera sig sjelfva på några och tjugu år, genom erläggande af föga mer i ett för allt, än hvad som utgör lagliga Räntan enskilde emellan.
— Sålunda uppmuntras Landtmannen till den enda rätta och verkliga hushållning, nemligen, att genom omtanka och idoghet småningom tomma från skuld till en oberoende ställ - 5a Banco-Utskeltets Betänkande I\T'.o
So. liing; då lian tvärtom af Discont-lån, på fördelaktigare vilkor än de vanliga, lätt skulle kunna äggas jemväl till obetänksamma skuldsättningar och äfventyrliga speculationer.
Då Utskottet, af dessa skäl, icke allenast funnit med Bankens säkerhet och hästa närmast förenligt, att en circulations-summa af omkring fem millioner förblifver utlånt på fast pant, utan ock ansett skadligt på det hela att omintetgöra den enkla utväg, som egentligast åt classen af mindre Jordbrukare, genom Fastigliets-lånen, varit beredd, att, utan behof af städse förnyade Lån-negociationer, kunna förvandla en med stående Lån hos Banken i början behäftad Jord, till sinj, genom egen arbetsflit och möda; tillstyrker Utskottet för dess del vördsamt: A) att utgifvandet af Fastighets-Låil mot inteckning och vilkor att på 33|- år återbetalas i silfver efter de i i8a3 års Banco-Reglemente utstakade grunder, under iakttagande af den jemkning i inbetalningssättet , som Utskottet föreslagit, fortsättes till innevarande 1829 års slut, hvarmed utlåningen i sådan väg upphör.
Banco-Ut skottets Betänkande N.o So. SS Då åtsUllige Lånsökande dels redan låtit i Banken inlemna mer och mindre fullständiga handlingar för dylika Lån, och dels under nu pågående Sommar-Ting inteckningar för dylik belåning utan tvifvel än vidare sökas och beviljas, tror Utskottet det vara en billig grannlagenhet att ej alltför hastigt införa en förändring, hvarigenom alla härå beräknade åtgärder och kostnader vore af Sökanderne fruktlöst använde och förspillde; B) att hvad som inflyter i afräkning på Bankens Capitalfordningar vid. 1828 års slut för intecknade fa stighets-lån mot ^ och 5 procent, ställde på återbetalning i Sedlar, (derunder jemväl inbegripne så väl Lånet till Gagnefs Socken, som den vid 1828 års slut qvarvarande förskottsfordran efter förra Statsliqviden), och hvilka alla Cäpitalafbetalningar tillhopa kunna antagas blifva emellan i5o och 200,000 R:dr om året, må ifrån och med år i83o på nytt utgifvas mot säkerhet af inteckning i fast egendom.
Sådant under följande hufvud-bestäin* melser: Banco-Ulskottets Betänkande N.o So. 1) De medel, som till utlåning hvarje år äro att tillgå, skola så fördelas, alt 84 af hundrade hållas tillhanda för inteckningar å Landet och 16 af hundrade för inteckningar uti Hus och Jord i Städerne utom Stockholm, *v
Vid sista Riksdag antogs, såsom grund för fastighets-låne-fondernes fördelning, att 80 procent för Landet, 4 procent för Stockholm och 16 procent för de öfrige Städerna skulle vara att tillgå; men då Stockholm framför alla andra orter i Riket eger en lätt penningetillgång, serdeles mot inteckning, så liar Banco-TJtskottet funnit något af fonden icke behöfva åt Stockholm anvisas, utan Landtbonden böra med clemia andel förökas, 2) Grunden för lånesummans bestämmande blifver 1828 års taxeringsvärde, enligt vederbörligen styrkta utdrag af Pröfnings-Comite'ernas taxeringslängder.
En tredjedel deraf kan såsom Lån erhållas, så vidt maximi-summan för Låntagare dymedelst ej öfverskrides.
Hvad panternes Brandförsäkring angår, förbehåller sig
Utskottet att derom göra hemställan uti serskildt Betänkande, Banco-Uiskottets Betänkande W.o So. ~ SS 3) Högst 6000 R:dr må utaf dessa fonder till en Låntagare utgifyas, samt mindre
Lån än 200 R:dr ej beviljas.
(Reservation rörande denna punkt bifogas). 4) Å lånen beräknas 5 procents årlig ränta, efter den method, som vidare genom det reglementariska kommer att bestämmas.
(Åtskilliga Reservationer vid denna punkt åtfölja), 5) Årliga inbetalnings-skyldigheten blifver 7 för hundrade af Lånens primitiva summa, och fortfar oafkortadt tills allt är liqvideradt.
Upplupen ränta och förskjuten låns-påkostnad godtgöres vid hvarje skeende betalning, och hvad deraf sedan öfrigt är minskar Capital-skulden, Vidkommande Odlings-lånen, så har Utskottet ej förbisett att de, såsom ställda på serdeles förmonliga vilkor, icke sällan torde blifvit använda för helt andra ändamål än dem, för hvilka de egentligen va - 56 Baneo-Ulskottets Betänkande.
IV.o Bo. rit bestämda, och att för öfrigt en dylik Rörelse, som innefattar en slags förbländning af Disconl-Iån och slående lån, enär säkerdieten utgöres blott af borgen, men tiden för begagnandet är utsträckt ända till 8 å io år, nödvändigt blifver underkastad äfventyr och förluster, samt, i afseende på gransknings-, bokförings- och beyaknings-Atgärder, fordrar mera lid och arbete, än de flesta af Bankens öfriga utlånings-anstalter.
Det är för Utskottet emedlertid nogsamt bekant, hvad af de från Kongl. Maj:ls Befallningshafvande inkomna beskickningar äfven viltsordas, att dessa lån, på det bela taget, varit för landet af en förmonlig verkan, serdeles i afseende på Ängsodlingar och deraf härrörande ymnigare foder-tillgång.
I betraktande häraf har Utskottet ansett den för Odlings-lån vid sista Riksdag bestämda circulations-summan af 3oo,ooo R:dr än vidare böra uti sådan rörelse qvarblifva.
Utskottet har dock ej utgått hvarken från den vid iS15 års Riksdag antagna grund, att företrädesvis understödja sådana smärre Odlingsföretag, för hvilka allmänt bidrag torde kunna umbäras, eller från den motsatta princip, som vid Ba.nco~Utskottc.ts 5 7 1823 års Riksdag följdes, att lenina främsta rummet åt vidsträckta odlingar och aftappnings-företag, hvartill en så inskränkt fond löga eller intet kan förslå; ulan tror Utskottet, alt föremålet för utlåningen egentligast hör blifva, att på billiga vilkor lemna understöd åt utflyttande Aboer> i den 111011 de nödgas, å del dem anvisade skifte, från oländig utmark, bereda sig åker och äng, samt inrätta nya bostäder; förmodande Utskottet, att fonden, i sådan väg använd, skall finnas någorlunda tillräcklig, och ej förfela sitt åsyftade ändamål.
Enligt hvad hos Utskottet är anmäldt, hafva classificérade handlingar, till Odlingslåns erhållande, blifvit inom den i5 Oct, nästliden år 1828 insände lill Banco-Fullmäglige (kse Banco-Reglementet,' pag. i45), för ett sammantaget belopp af 13q,2o3 Rdr 37 sk. 4 r:st., hvaribland 87,896 R:dr äro, efter behörig granskning af Handlingarna hos Bankens Corn missarnät, beviljade; men hafva, i brist af fond, ej kunnat meddelas.
Med afseende härå, och i stöd af det föregående, tillstyrker Utskottet vördsamt; A') att dessa 87,696
R:dr få, i afräkning på först inflytande halfva afbetalningen på de äldre Odlings - 13 Banso-Utskoltcls Betänkande N.-o So. lånen, i likstämmighet metl 18^3 års Författning, till Lånsökanderna utgifvas.
Sjelfva beslutet vid i823 år Riksdag, enligt hvilket Odlings-Iånens Circulationsfond skulle småningom nedsättas från dess dåvarande belopp af 634,000 lill 3oo,ooo R:dr, i förening med det redan förut gifna stadgande, att hvarje beviljadt lån bor» de utgå successive i minst tvänne poster, och följaktligen disponeras i förskott för lommande år, skulle nödvändigt leda derhän, alt den disponibla summan årligen blef mindre och mindre, då ansökningar-» na tvärtom, i motsatt förhållande, ökat sig livartenda år.
Detta hade redan år 1827 gått så långt, att endast lån till så kallade större Odlingar £3o tunnland och derutöfver}, hvilka, enligt Författningen, egde företräde, kunde, vid det årets slut, beviljas, och alla ansökningar om smärre lån måste återställas, med förklarande, att de, på sätt Reglementet innehåller, finge följande året å nyo komma under pröfning.
Större delen af de ifrågavarande handlingarna hafva sålunda redan en gång förut förgäfves blifvit företedda.
Utskottet anser, vid slikt förhållande, ej vara med rättvisa och billighet förenligt, att låta sökänderna , efter dylika omgångar och hafda Banco- Iskottets Betänkande N.o So.
Sg kostnader, helt och hållet gå i mistning af låne-biträden, till hvilka de i behörig ordning, i rätt tid och fullständigt documenterade, med stöd af gifna Författningar, sig anmält, och som, blott för bristande tillgångar, hittills ej kunnat till dem utassigneras; Z>) alt allt hvad vidare, från och med år 1829, är disponibelt å halfva beloppet af Capitol-afbetalningar på Odlings-Lån, i enligt Banco-Reglementet af år 1823, (pag. po) hunnit nedsättas till 3oo,ooo R:dr, samt sedermera alla härå inflytande Capital-afbetalningar, hvilka till det minsta kunna antagas utgöra från i5 tili 25,ooo R:dr om året, må åter utgå, såsom
Lån, hufvudsakligen till hjelp och understöd åt personer, som, till följe af gällande skiftes-stadgan, nödsakas att från Byar och Hemman göra utflyttningar och på anvisad Utmark inrätta nya Bostäder, och för öfrigt till andra Odlings-Lån, der tillgången så skulle medgifva.
(Reservationer härvid åtfölja').
Sådant under följande hufvudbestämmelser; - 6 o I>anco-Ut skot tets Betänkande N: o So. 1) att högsta Lånesumman blifver 2000 R:dr, i f;i11 utflyttning sker till oupptagna U(.mat ksegor ; trien derest betydligt af inegnr och odlad mark ingår i skiftet, må ej öfver iooo R:dr i Lån meddelas. 2) att räntan beräknas till 3 proc. årligen efter den method, sorn vidare genom det reglementariska kommer att bestämmas.
Det liar visserligen inom Utskottet blifvit yrkadt, att räntan måtte förblifva 2 procent såsom hittills; tr eir då Utskottet ansett sig böra tillstyrka, alt Banken, efter denna Riksdag, må kunna upptaga Lån mot 3 procents ränta, har deraf ansetts vara en gifven följd, att inga medel borde från Banken mot lägre än denna ränta utlånas.
(^Reservation rörande denna punkt åtföljer).
Beträffande de för Lånens utbekommande erforderliga handlingar, säkerheten, tiden för begagnandet, och återbetalningsvilkoren, har Utskottet ansett de, i afseende på Odlings-Lånen, hittills gällande föreskrifter kunna i allmänhet, och med några erforderliga jemkningar tjena lill grund; och förbehåller sig att vid uppgörandet af Bil. till Baneo-Utskottets Betänkande N.o So. 61 rle rgglementariska föreskrifterna baroni inkomma med vidale anmälan.
Emedlertid underslälles allt detta vördsamt Rikets Sländers upplysta bepröfvande.
(Emot det för Fastighets-lån till R:dr 6000 och R:dr 200 föreslagna maximi- och minimi-belopp.) Herr Cancellie-Rådet von Hartmansdorff:
Dä Herr Cancellie-Rädet trodde Bankens utlåning på Fastighet icke böra anses och hehandlas såsom en Assistance-rörelse för arma Fastighets-egare, utan såsom en tillgång äfven för slörre och betydligare egendoms-hafvare; så ansåge Herr Cancellie-Rådet, att den högsta summan, som finge lånas på Fastigheter, borde blifva 20,000 R:dr och den minsta 2000 R:dr.
Enär betalningstiden vore så lång, gjorde mindre summor denna låne-rörelse för Banken högst besvärlig, och ökade onödigtvis förvaltnings-kost - 6a Bil. till Banco-Vtskottets
N.-o So. nader, utan att ändock motsvara sådana Låne-anstalter, hvilka rätteligen egnade sig för en Bank.
(Emot bestämmande af räntan å Fastighets-lån till fem procent.)
Gustaf Larsson från Stockholms Län; Emot Beslutet om förhöjd ränta för Fastighets-lån måste jag reservera mig och tillika yttra den öfvertygelse, att jag anser dessa Lån såsom de för Banken säkraste att återbekomma.
De äro dessutom ifrån början ämnade att understödja Jordbrukaren, och då han uti sin afkastning sällan kan påräkna mera än 4 procent, och erhållandet af Låne-documenterna för honom medförer betydliga kostnader, så inser jag icke något skäl att förhöja räntan.
Jag är öfvertygad om, att vid ett sådant förhållande skall denna Låne-anstalt småningom erhålla samma öde, som Låne-fonden till återbetalning af Silfver, det att blifva obegagnad.
Eric Ericsson från Stockholms
Då Rikets Ständer vid en tidpunkt, under hvilken Jordbrukaren var i lyckligar® omständigheter, än han för närvarande sig befinner, medgifvit 4 procents ränta, så vo - Bil. till B aneo-Ul skotteis Bet.
N.-o So. 63 re det både obilligt och skadligt, att, vid den för Landtmannen nu mera inträffade mindre förmoniiga conjuncturen, höja Räntan å dessa Lån Härmed hafva sig förenat:
Anders Johansson Brisman och Lars Andersson från Skaraborgs Län, Anders Andersson från Westmanland, Pehr Jönsson från Christianstads Län och Petter Andersson från Halland.
(Emot den för Odlings-lån ämnade Grenlaf ions-fondens vidare användande i dylik väg.) HerrCancellie-Rådet von Hartmansdorff och Herr Lagmannen Monthan hafva anfört: att erfarenheten nogsamt visat, det de med Odlings-lånens beviljande åsyftade nyttiga ändamål esomoftast ej vunnits; att bevakningar och utsökuingar af desamma äro förenade med mera besvär och tids-utdrägt än för något annat slag af Bankens Lån erfordras; alt Jordbrukaren för öfrigt, oberäknad utvägen att upptaga Discont-lån, begagnar af Bankens medel nära 4 millioner i Fastighets-Iån. hvarmed han synes böra vara belåten; yrkande på dessa skäl, att Odlings-fonden måtte helt och hållet in - 6\
Bil. lill Banco-Ulskotlels Bet. 7! v o .7 c. dragas, och i dess ställe utlånas i annan väg mot fullgod säkerhet.
Herr Hof-Marskalkeli Friherre Reuterskjöld, Herr Cancellie-Rådet Hegardty Herr Prosten Petterson och Herr Commerce-Rådet Cronius hafva häruti sig förenat (Emot bestämmande af Räntan å Odlings-lån till högre än 2 procent.)
Gustaf Larsson från Stockholms
Emot detta Beslut får jag reservera mig, och det af den anledning, alt ifråga varande Låne-anslag är bestämdt till hjelp och lättnad för dem, som vid enskiften nödgas utflytta och uppodla oländig mark, hvaraf icke någon fördel på flera år är att påräkna; och då det dessutom vid första beviljandet af Odlings-lånen nogsamt blifvit utrönt, huru dessa Lån, för att blifva gagneliga, icke borde beläggas med bögre än 2 procents ränta; så tyckes mig, att cl ,111a ränta äfven hädanefter borde blifva oförändrad.
N:o 5i Banco-Utskotlets Betänkande JV.o Si. 65 N:o 5i.
Antom till Exped.-Utsk. den 6 julii i83g.
Betänkande, angående Lånbiträden från Banken till vissa Städer och Corporatiöner i och för anmälda tillfälliga och locala behof I), ibland Bankens fordringar nu befintlige Lånbiträden af denna art äro följande! t) Ett Lån till Uddevalla Stads publika Byggnaders iståndsättande, beviljadt mot 4 procents ränta, år 1812, å R:dr 25,000, och vid i8a3 års utgång för min sk a dt till
R:dr 20,000, hvarefter årliga inbe» talnings-skyldigheten beräknasi Återstående vid 1828 års slut «, . . 18,374: 39: lo ö) Ett Lån till tJddevalla Stads kyrka, beviljadt mot 4 procents ränta, år 1818, å R:dr 16,666: 32 sk, Bihl till Riis. St, Prot. 1828, 182g, 6;te Sami 2 B, 5 lista Häftet, ♦ 66 Eanco-Utskoltets Betänkande N.o 5/.
Återstående vid 1828 års slut •4 3) Ett Lån till Götheborgs Stad, beviljadt mot 5 procents ränta, år 1818, å R:dr 200.000, hvarå 2T5:del årligen skolat ingå från och med år i8a4- Återstående vid 1828 års slut 4) Ett Lån till Landscrona Stad, beviljadt mot 4 procents ränta, år 1818, å R:dr 10.000.
Återstående vid 1828 års slut 5) Ett Lån till Dom-Capitlet i Calmar, för uppbyggande af ett Lärohus, beviljadt mot 4 procents ränta , år 1818, å R:dr 25,ooo ; deraf lyftadt år 1828 R:dr 4>ooq.
Bankens fordran vid ♦ 13,i 33: 2: 7 J oo,i 67: 46: i1 7,573:45: § Banco-Utshottets Betänkande. N.o St. 67 1828 års slut, nyssbe rörde R:dr 4>ooo:— — Utaf sammantagna beviljade Lån-beloppet R:dr 376,666: 32 är lyftadtRrdr 255,666: 32, derå, såsom Bankens fordran, vid 1828 års slut, qvarstår . . .
R:dr 143,24,9:39:
Under nu påstående Riksdag hafva motioner om nya Lånbiträden af dylik art och beskaffenhet blifvit från Riks-Stånden till Banco-Utskottet remitterade, nemligen: a) Ett från Högvördige Preste-Ståndet, den 8 förlidne December, remitteradt memorial, af Herr Biskopen Doctor Faxe, innehållande: att Lunds Domkyrka förestå betydliga kostnader till uppförande af högst nödiga byggnader, nemligen ett nytt Orgelverk, hvartill, enligt Förslag, fordras minst 25,000 R:dr, och ett nytt Biskopshus, hvartill kostnaderna otvifvelaktigt öfverstiga denna summa; att brist på tillgångar för Domkyrkan, till de erforderliga kostnadernas bestridande, visserligen ej förefinnes; men att dessa tillgångar icke äro eller kunna vara tillhands i enort, hvarest, på grundade skäl, allmänt klagas öfver penninge - Baneo-Utshottets Betänkande N.-o 5f. brist; att större
Lån icke kunna i orten erhållas, men, om äfven så vore, befaras, att i slikt fall
Domkyrkan snart kunde blifva blottställd för Capitalens uppsägning- och deraf härrörande hinder i arbelets fortsättning; hemställande Motionairen, på dessa grunder, om icke ett Lån af Banken till 3o å 33,ooo R:dr finge anordnas, med tillåtelse att efter behof lyftas i 2 å 3 terminer, hvarom fråga ej blefve förr än mot slutet af innevarande år 1829.
Varande den säkerhet, som härföre kunde erbjudas, ingalunda tvifvelaktig, helst Lunds
Domkyrka förmäles ega öfver 5o för skuld ograverade hela hemman, belägna i Malmöhus och Christianstads Län.
Ett från Välloflige Borgare-Ståndet den 17 December remitteradt Memorial, af Herr II. A. Falkman_, hvaruti förmäles, huruledes Malmö Stads, St.
Petri, Kyrka, uppbygrl i början af i3:de seklet i en stor och ädel Göthisk stil, och med skäl ansedd för ett af de utmarktare Tempel i Riket; men som, i jemförelse med den närbelägna, af Staten rikt dotera de, Lunds
Domkyrka, är alldeles vanlottad, så att den icke eger Baneo-Utskotlets Betänkande N:o St. 69 hvarken jord eller fastigheter, och räntan ä dess Capital ej ens förslår till Kyrko-betjeningens aflöning och ordinarie utgifter, hvadan Byggnadens underhållande, sorn helt och hållet hvilat på Församlingens Ledamöter, måst i flere hufvudsakiiga delar eftersättas, numera oundgängligen tarfvar en större reparation till fullkomligt iståndsältande af taken, hvarföre kostnaderna, enligt ett år i8a5 upprättadt, vid Memorialet bilagdt, Förslag, äro beräknade till en summa af 21,168 R:dr 45 sk. 4 r:st. B:o. Att Församlingen, som, medelst sammanskott af omkring Sex hundrade Riksdaler årligen, under de senast förflutna åren, företagit de förbättringar, som ansetts fordra största skyndsamhet, bar redan nödgats göra en upplåning af 45oo R:dr, tryckande genom korrta betalningsterminer; att hela deri erforderliga summans åstadkommande på en gång genom taxering ej kan ens påtänkas, och bördan, om den icke får fördelas äfven på närmaste efterkommande, blifver för de närvarande omöjlig att bära; i betraktande af hvilket allt Motionairen anhållit om Rikets Ständers bifall, att ett lån af Åtta Tusende Riksdaler, mot 4 procents ränta och Banco-Utskottels Betänkande JV.o 5i. vanliga afbetalnings-vilkor, må afBanken till det uppgifna ändamålet, så fort möjligt, meddelas, mot anvisande säkerhet uti den efter ordentlig debitering årligen inflytande reparationsafgiften, hvars ofvan uppgifna belopp, till följd af nyare regleringar, komme att snarare ökas än minskas.