Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
233 Stais- och Banko-Utskottens Bet'ankanden» För Iren 1819 och 1820 blifver
Bankens behållna inkomst obetydlig , emedan Fastighetsoch Odlings.Fånen , jemte Biträdet till Götha Canal, upptaga största delen deraf.
För de tre senare åren tillväxer den deremot starkare, dels genom då odisponerade afbetalningar å Stats-Verkets Gäld, dels, emedan Ränte-vinsterne blifva större, i den mon Fastighets-Lånen och andra försträckningar närmas till deras maximum.
Efter Calculen kari emedlertid antagas, att, sedan af förra Ständer redan an viste utgifter, jemte nu föreslagna dispositioner, blifvit verkställde, återstår i medeltal, under loppet af Fem ar, från och med 1819 tillochmed i823,omkringEn halfMillion i Banko Sedlar årligen, användbar för det vigtigaän* damålet , att gifva stadga åt Bankens Sedlar och påskynda den tidpunkt, då omständigheterne kunna tillåta, att, utan förstörande skakningar, besluta och i verket sätta en stadig mynt-reglering.
Med den ledning, som Kongl. Majris Nådiga Proposition lemnar, skulle förenade Utskotten vilja tillstyrka, att , till beredande af en lättare utväg för Banken, att erhålla Silfver , SjöTulls-afgifterne betalas i Silfver eller Hamburger Banko, och att Banken tillerkännes optionsrättighet, att utaf de sålunda genom Sjö-Tullsuppbörden inflytande vexlar till sig lösa det belopp, som, med afseende på omständigheterne, Banko-Styrelsen pröfvar lämpligt; kommandes uti Eiqviden emellan Stats-Verket och Banken det utlandska myntet att godtgöras efter Medel-Coursen under loppet af det qvartal, inom hvilket y.exlatne till Banken levereras.
Het Stals- och Banko-Utskottens Betänk an Arn- 233 Det hufvudsakliga af denna plan är alitsa,' att, dä Sedel-massan städse forblifver oförändrad i rörelsen , för att där bereda äsyftadt gagn, skall deremot af Rikets tillgängar uti export-artiklar eller metalliska effecter inom Riket ärligen afsattas något belopp, svarande mot livad Medborgare dertill bidraga kunna, i ändamål, att genom den åt mynt-representativemes värde såmedelst beredda och underhållna stadga, gifva en okad tillräcklighet åt deras verkan såsom mynt.
Icke utan skäl invändes , att importen af metaller, för att. läggas overksamma i Bankens hvalf, tynger på handels-vägen och således leder till motsatsen af det mai som sökes, enär opinionen icke har någon annan måttstock för bedömandet af Sedlarnes värde, än den antecknade Coursen, och denne, genom ett sådant utomordentligt belastande , troligen skall försämras.
Förenade Utskotten hålla dock föie att detta icke kan såsom positift antagas.
Handels-vågen tryckes väl för någon tid , men Allmenheten vet ock, att denna tryckning icke åstadkommes af consumlionsarticklar , utan att «n motsvarande fördel vinnes , i afseende på Sedlarnes värde, medelst förstärkning af den reela fonden , och redan derigenom återkommer till en del jämnvigten.
Dessutom måste hvad Nationen skattar till consoliderande af sitt mynt också dertill användas.
Ofverflöds-artiklar må för en tid blifva dyrare; man får då umbära dem till bättre tider eller åtmindslone , såsom med vissa artiklar redan skett , minska förbrukningen deraf.
Bihang till Riki-St. trot. 1S17—1S18- Gne Sami. N:r 3r, 32.
S34 Stats- o.c/t Banco-Utskottens Betänkanden.
Snart återtager Banken sin öfverlägsenhet, flå den småningom afsatt en sådan ny fond , och denna bör då ej ligga overksam, utan kunna i rörelsen återställas.
Visserligen kan det hända, att handels-ställningen ett eller annat år icke tillåter införsel af Silfver , att tvärtom en inträffad missväxt föranleder dertill, ^tt hvad ena året blifvit upplagdt, måste det andra åter utgå; men man arbetar då imedlertid alltjämt, för att upphinna målet, och hvarje sådant bemödande främjar det helas fördel.
Två Hundrade Femtio Tusen Biksdaler i Silfver kunna, utan stark känning, årligen intagas, då Handel och Näringar drifvas med liflighet; och hvad denna import verkar å den ena sidan , det återvinner, å den andra, både den allmänna och enskilda Crediten fullkomligen genom ett stärkt förtroende till myntet, både In- och Utrikes.
Om åter allmänna ställningen för någon tid icke medgålve en sådan import , så blef åtminstone den vexel.fond , hvillken då, i stället, användes till hindrande af agiotage på Sedlarne, fullkomligast verksam till det helas gagn, enär den icke sattes i circulation för någon serskild vinst, utan endast för detta allmänna ändamål.
Denna Fond vinner snart den styrka, att den i sådant fall kan motverka de försök, som skulle anställas till speculatiouer på mynt-värdets om vexlingar.
Frågan,om sjelfva Silfver-priset är egentligen mindre vigtig, emedan Banken, då den upphandlar Silfver för sin rante-vinst, och Sedel-massan, det oaktadt, utan tillökning, alltjemt för Wifve r uti rörelsen, ehuru Banken, i mer ( Stals- och Banto-Utskn.ttens Setänkanden.
235 eller mindre mohn till bättre förhållande mot Sedelstocken , bringar sin réela Tillgång; men visserligen skall ett maximum bestämmas, hvarutöfver betalning för Silfver icke får ärläggas,' och hvilket uti Instructionen för Banco-Styrelsen kommer att utsättas.Jämväl anse förenade Utskotten lämpligt, att pris för Silfver-upphandling inom Riket fastställes.
Ordningen fordrar nu, att visa, huruledes, derest Banken, i anseende till myntvärdets sänkning, nödgas genom försäljning afgifva sine i vexlar ingående revenuer, de härföre inflytande
Sedlar ma åter komma allmänna rörelsen tillgodo, emedan eljest en amortisseinent af Sedlar, som man vill undvika, skulle derigenom bereda».
Efter förenade Utskottens tanka, kan, under en längre period, då uppmärksamhet användes, tillfälle icke saknas, att, utan någon menlig verkan på Haridels-vågen , införskaffa ett så måttligt qvantum myntbara metaller, sorn blifvit föreslaget.
Deremot föijer det af sakens natur, att just, när Conjuncturen förbjuder detta, äro ock de eventuella Creditiven hårdast ålitade och bär; lancén gjör sig sjelf.
Sålunda, om det är hinder för Exporten, sorn verkar på mynt förhållandet, blifva Jern-belåningarne i samma mohn högre; är det åter missväxt, som förorsakar denna ofördelaktiga ställning, så älitar Magazins
Directionen desto mer sitt Creditiv för operationer till Spanmåls anskaffande.
Den tredje orsaken kan nästan icke gifvas, sä framt den reglering, sorn vidtages, åsyftar, att stadga förtroendet och förtjenar det; ty den skakning i mynt-väsendet, sorn skulle blifva en följd af nya krigsorolighe - 236 Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden. ter, vilja förenade Utskotten icke taga i beräkning: det skulle tillintetgöra alla uppställningar,' och bör af sådan orsak här icke finna något rum.
.Likväl och för den yttersta säkerhets skull, bör Banco-Styrelsen, i fall något inköp af Silfver icke kan ske, hafva sig öppet lemnadt, att utgifva de härtill öfverblifvande Capital, antingen anticipera inlösen af Discont - Obligationerne eller genom tillökade försträckningar å Lånbara Effecter och sist genom Discontering.
Sluteligen bör äfven till betraktande upptagas, om, under loppet af tiden, möjligen inträffande förmånliga händelser och Närings-vinster skulle verka till
Sedelmyntets stigande värde utöfver den proportion , sorn , på sannolika grunder, antagits, och i sådaut skick äfvenledes en gräns finna rum för verkningarne af ett. återfall, deraf Näringarne visserligen skulle känna en menlig skakning.
Och ehuru för närvarande några serdelea anledningar till ett sådant förhållande icke kunna föreses , torde dock. en rättelse äfven deruti böra finnas, samt, i sådant afseende föreskrifvas, att Silfver-fonden må starkare ökas och Sedlar utställas, derest Vexel-Coursen skulle understiga Nittiosex (96) skillingar på Hamburg, på det att, genom en sådan lämplig anstalt, Närings-Idkares och Penningemäns fördelar må kunna i jemnvigt förblifva.
Det är ulan all tvifvel, att Banco-Styrelsen, under perioden till nästa Riksdag, såmedelst får fullkomligt utrymme för sin verksamhet till det ändamålet, att tillse, i första rummet Sedel, massans bibehållande i circulation till samma belopp, som hittills, oc> i dgt andra Öedlarnes Stats- och Banko-Utskottens Betunkanilen.
337 stadgande i värde genom de medel, som förenämnde Styrelse blifver i tillfälle att använda.
Det lärer icke vara möjligt att föreskrifva hvarje åtgärd, men målet samt dess yttre gränsor böra kunna fullständigt anmärkas.
.T. ali annan administration måste tillgå på samma sätt, och den Instruction, som skall sträckas till alla detailler af verkställigheten , under en tillkommande tid af Fem 5r , blir , må hända felaktig, just för den åsyftade fullständigheten skull.
Nådiga framställning om upptagande af ett Lån till Sex Millioner i Sedlar mot utsatte vilkor och med Tre Procents ränta i Silfver, har hos förenade Utskotten kommit under öfvervägande , om icke, i stället för ett sådant Lån, försök borde göras, att här inom Riket, för Bankens räkning ttpplåna Tre Millioner Riksdaler i Silfver mot Sex Procents årlig ränta och Två Procents årlig afbetalning på Capitalet, enär en sådan utväg till
Silfvers erhållande skulle i sinom tid blifva afgörande till Mynt-väsendets fullkomliga reglering.
Icke utan skälig anledning har man ansett tillgång inom Riket uti Guld och Silfver till ett vida större belopp finnas; äfvensom , att försöket borde kunna ega framgång, så framt hvaH je Långifvares rätt blefve så försäkrad, att den icke, utan genom Samhällets upnlösing , .kunde rubbas, enär, under denna förutsättning, vilkoret! i öfrigt äro så fördelaktiga, att hvarje ägare af Guld och Silfver troligen skulle önska att genom deltagandet uti Lånet, kunna hämta en dr - 238 Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden. lig Inkomst af ett Capital, som na är alldeles ofruktbart.
Meningarne inom Utskotten, i afseende på detta Län, hafva likväl varit något delade, så att’ votering blifvit anställd öfver den fråga:
Huruvida ett Inrikes Uån af Tre Millioner Riksdaler i Silfver med Sex Procents årlig ränta och Två Proconts årlig afbetalning på Capitalet bör, för Bankens räkning, upptagas eller icke?
Och sorn, vid denna votering, Två Stånd, stannat mot Två Stånd, så få förenade Utskotten denna fråga Rikets Högled.
Ständers omedelbara pröfning och afgörande vördsam!igen underställa, hvarintills Utskotten med utarbetandet af detaillerne till Förslaget uppskjutit.
Imedlertid , och då insamling af Silfver , i liv,ille en väg som helst, icke kari hafva mer än ett föremål, nemligen, att ju förr dess hellre kunna bringa det åter i rörelsen, Itafva förenade Utskotten fästat synnerlig vigt dervid, att, på sätt Kongl.
Majit i Nåder föreslagit, ett nytt •skiljemynt i Silfver till Två och Fyra Skillingsstycken ju förr dess hellre präglas, för att frän Tanken utväxlas, , meri till ett sådant intrinsekt värde, sorn Banken högst betalar för det Silfver., som
Den, efter fastställde grunder kan komma att upphandla.
Uti de fleste Tänder är Skiljemyntet, i anseende till sin starkare nötning, mera uppblandstdr, och detta är i allmänhet erhändt för nödvändigt, äfven der
Mynt väsendet befinnes i deri fullkomligaste ordning.
Deremot har. man alltid i det längsta undvikit, att utställa Sedelmynt på mindre valeurer, just emedan detta utställande är fältet, att bortjaga hår - Stats- och Banko-Utsiottens Betänkanden'.
339 da myntet utur rörelsen; äfvensom en till sådan ytterlighet drifven Pappers-cirkulation, att Sedlar utgifvas på mindre valetirer , i samma nion mäste blifva skadlig som verkningarne af mynt*värdets ostadighet då komma att utsträckas äfven till det mynt, hvarmed de minsta qvantiteter af varor skola mätas.
De här ofvan föresi agne
Tvä oell Fyra Skillingsstycken skulle blifva af samma storlek och form, sorn förut, men med en sådan tillblandning af koppar, att de kunde utgifvas för fullt Fyratio åtta Skillningar på Sedel-Riksdalern.
I stället för de Banko-Sedlar, hvilka sålunda indrogos, kom då reel valuta efter samma Värde i rörelsen och förblef där, till mycken lättnad för den fat tieare folk klassen och hela den mindre rörelsen; *> deremot borde utgifning af Små Sedlar inskränkas till utbyte af dylike förslitne.
Utskotten äro likväl af den tanka, att merarsämnde Två och Fyra Skillingsstycken icke böra utmyntas af Bankens nu ägande Silfver-förräd , utan blott af det Silfver, som Banken blir i tillfälle att inköpa.
Vidare hafva förenade Utskotten ansett Koppar-skiljemyntets valeur böra förändras, emedan Kopparpriset är högre, än det värde, hvartill utmyntningen per Skeppund verkstäiles , hvilket åter strider mot all naturlig ordning, då ett Skiljemynt aldrig bör kunna blifva handelsvara, i anseende till omkostnaderne vid dess pregling, jämnförde med dess ringa intrinseka värde.
Det är också icke längesedan, som Kopparskiljemyntet, just af den anledning, att detsam - 240 Stats- oell Banko-lJtskottens Betänkande n. ma, betragtadt såsom vahra , med fördel kunde exporteras, började blifva osynligt i allmänna rörelsen, meri hvilken olägenhet likväl genom Ilegeringens skyndsamma och kraftiga åtgärd lyckligtvis för den gängen kunde afhjelpas.
Förenade Utskotten tillstyrka derföre, att Koppar-skiljemynt af En Skillings, En half Skilling® och En fjerdedels
Sillings valeurer präglas och utgifvas af ett Koppar-värde i likhet med de från Riksgälds-Contoiret utväxlade KopparPolletter , så att af ett Skeppund Koppar utmyntas Etthundrade-Sextiosex Riksdaler Trettiotvå skillingar Ranko-Sedlar.
Allmänna grunderne för den Finänce-reglering, som förenade Utskotten anse nu kunna ega rum, skulle, efter ofvanstående uppställning af ämnet, i sammandrag blifva, som följer: 1:0
Närvarande omständigheter medgifva ännu icke vidtagandet af något sådant Rikets Ständers Eeslut, som skulle lämna till resultat ett bestämdt förklarande af Sedelmyntets silfvervärde. 2:0
I följd häraf, förblifva Bankens Vexelfunctioner, med undantag af det i xo Punkten här nedan gjorda undantag, rörande utvexling af nytt Silfver-Ski 1 j emynt, hvilande, intill nästa Riksdag, då dermed kommer att förhållas, efter det förordnande, som Rikets Högloft.
Ständer i detta afseende meddela. 3:0
Intill nämnde tidpunkt skall det representativa
My nt-Capitalet till sitt nuvarande belopp oförändradt förblifva i allmänna rörelsen Stats- och Banfto-Utfkottens Betänkanden.
241 ciroulerande, sa att det permanent hvarken ökas eller minskas. 4:0 Hvad som i Räntor och Capifal-afbetalningar till Ranken inflyter skall fördenskull derifrån åter utgå på serskilda bestämda vägar, nemligen: a) Till omedelbara bidrag för Jordbruk.
Handel och Näringar, för att genom ökad production utvidga området för Sedelmyntets verksamhet, och b) Till anskaffande af metalliskt mynt, för att förstärka Bankens fond och befrämja stadga i Sedlar nes värde. 5:o
Härvid iakttages för öfrigt, att dispositioner ingalunda göras, som föröka Bankens Capital-Skuld; hvaremot Ränte-vinsterne fortfara, att, efter Rikets Höglofl.
Ständers pröfning och beslut, ad Publicos Usus användas. 6:0 Allmänna Lån-operationerne, som antingen omedelbarligen genom Banken eller på dess Credit drifvas och underhållas, riktas på de ginaste vägar till Näringarnes största båtnad och med det företräde dem emellan, som af deras allmänna gagnelighet bestämmes. I följd häraf, urskiljes hvarje Närings-behof för sig, och dess Lån-artdel bestämmes, i förhållande dertill, samt efter de disponible tillgångarne, och för Lånbiträdets användande till det åsyftade ändamålet, utfärdas fullständiga Reglementen och föreskrifter. 7:0
Discont-rörelsen skall sedermera efter hand, i den mon Näringarne erhålla sina anvisningar till omedelbart understöd, samt stadga i myntet hunnit ut vidga Lån-transactionerne de Enskilde emellaa, återbringas tili ett ändamåls - 243 Stats- och Bänto-Utskottens Betänk anden'. enligt skick genom en lifligare omsättning och deraf följande större tillgångar, att på kortare terminer disponera. 8:0
Den inskränkning uti de all manna Lånoperationerne, sorn blir en följd af Filial-Disconternes successiva utredning, godtgöres och. jämnäs, dels genom den af mynt-värdets stadga befrämjade Skuldernes öfverflyttning till Enskilde, dels genom förstärkning af de särskilda Nä"
xingarries Lån-fonder, dels genom lärnnadt tillstånd, att tili nästa Riksdag låta i Discont-väg qvarblifva circulerande hvad å Bankens Creditivförs trnckningar till Filial-Disconteroe kan inflyta och slutligen, i synnerhet genom den tillgång på Län Enskilde emellan, s m anses blifva en följd deraf, att medel icke vidare kunna, mot ränta, i Disconterne insattas. <j;o Fl vad, efter föregående dispositioner, öfverblifver af Bankens årliga Intrader, användes till anskaffande af myntbara metaller, för att, när lämplig tid dertill inträffar, i allmänna rörelsen utspridas, i utbyte mot Bankens Sedlar. 10:0 X detta, afseende kommer början ätt göras med Skiljemynt 1 silfver af TvåochFyra Skillings-s.tycken, hvilka utmyntas till ett sådant intrinsekt värde, sorn Banken högst betalar för det Silfver, sorn Den, elier fastställde grunder, kan komma alt upphandla. 11:0 Koppar-Skiljemynt präglas och utgifves till sådant intrinsekt värde, att af Ett Skeppund koppar präglas Ett Hundrade Sextio Sex Riksdaler Trettiotvå skiiliugar Banko-Sedlar. 1.2:0 Banko-Styrelsen skall, efter dessa allmänna grunder, använda sina bemödanden, att Äcts- och Banko-Utskottens Betänkanden.
243 motverka Sedel-myntets vidare försämring, och salunda äfven hafva öppet, att, enär Silfver icke kan inköpas, vexel-fonden i förenämnde ändamål åter utgifva. 13:0 Stats Verkets Finance-väsende skall icke 1 någon måtto med Bankens vidare sammanblandas, men Liqviderne tili Stats-Skulöens afbördandé orubbligen fortgå. 14:0 Begagnandet af Riksgälds-Contoirets Credit på Banken bitr beroende af RiksgaldsSedlarnes indragning, sä att den samfaldte Sedelstocken balancerar, under förbehåll tillika, att Riksgälds-Sedlarne icke rnå ökas utöfver det vid senaste Riksdag faststal 1 dte maxirai-helopp.
Dessutom, och enligt hvad förut äi anfördt, hafva två Stånd stannat mot två Stand uti a.ne punkter, och hvilka, såsom öfverlemnade till Rikets Högloft'.
Ständers omedelbara pröfning och1 afgörande, här anmärkas, nemligen: 1:0 Huruvida Tre Procent i Silfver skall erläggas af de Fastighets-Lån, hvilka för åren 3819 och 1820 komma att utgå, och 2:0 Huruvida ett Inrikes Lån i Silfver af Tve Millioner Riksdaler med 6 Procents årlig ränta och Två Procents årlig afbetalning på Capitalet allt i Silfver skall för Bankens räkning upptagas.
Dessa nu föreslagna Financiera åtgärder betraktas väl,.så>som väsendtligt driffjädrar till den allmänna välfärdens vidmagthållahöe och förkofran; men da de för sig ingalunda ega sjelfva rörelse-kraften, erkännes deras ringa verkan, derest icke i bredd med dem gar den allmänna och enskilda hushållningens reglering efter mo - a4-t Stats- och Banho-Utskottens Betänkanden. get pröfvade och alfvarligt vidmagthållne Författningar och grunder.
Ständer lära, -vid granskningen af hvad förenade Utskotten nu i ett sammanhang framställt, nogsamt igenkänna, huruledes Utskotten, tili vinnande af det hufvudsakliga nial, i afseende på Creditens upprätthållande och mynt-värdets stadgande, hvarpå Utskottens arbeten syftat, följt den anvisning, söm Kongl. Maj.-ts Nådiga Proposition dertill lämnat.
Med den uppmärksamhet, som
Utskotten håde af pligt ocli böjelse egnat åt denna höga ledning al vidsträcktare åsigter och bepröfvad förfarenhet, hafva Utskotten likväl icke tvekat, att i ett och annat detail-ämne yttra en skiljaktig tanka,, förvissade, att finna ett sådant handlingssätt i första rummet gilladt af den Monark, sorn icke behöfde och aldrit; äskade annat medeifvande, än pröfningens och öfvertygelsens.
Den trygghet uti Rikets yttre förhållanden, som Konungens visa omsorger boredt och stadfästadt, skall, efter Utskottens tanka, blifva af en sådan lycklig återverkan på Jordbrukets och Näringarnes liflighet samt Handelns jemna gång, att redan derigenom det väsendtligaste botemedlet i Penninge-vaseridefs oreda, det nemligen, som under loppet af tiden gör en långsam, men Säker verkan till trefnad och stigande förkofran, må anses vara funnet: och är det egentligen, med afseende härå, Utskotten trott, att några anstalter, sorn eljest kunde till vidtagande vara iörbehållne utomordentliga förhållanden och tills and af en större våda, under de för han - Stats- och Banko Utskottens Betänkanden245 ilen varande, skulle kunna bespara?; hvarjemte å den andra sidan, de nu gällande httfvudgrunder för Bankens natur och egenskap synas lägga hinder i vägen för ett af de i Nåder framsiäidte förslag.
Till de förra våga Utskotten för sin del hänföra frågan om Statens uppträdande såsom Ijiqvidalions-man imellan Enskilde, i afseende på örnsesides Fordringar och Skulder, att ined Siats-Obligatiöner på utsatte villkor, dock efter frivillig öfverenskommelse gäldas; och den om en serskild afgift på Vexlar, att vidtaga, då Coursen öfverstigit ett visst utsatt förhållande eller minimi.belopp.
Till den senare åter, att Ba nken skulle uppköpa Jern, för att sedermera om förvandling deraf till metallisk valuta draga försorg, hvilken för Bankens åligganden hittills främmande åtgärd, Utskotten icke heller nu, då Bankens Credit är vacklande, våga tillstyrka, i anseende till det vid all handel fästade begrepp om vansklighet, eller vinst och förlust, enär deremot förtroendet till Bankens styrka och förkofran icke kan hämtas och underhållas af annat, än de afmatta gränsorne för dess verksamhet och. ofelbarheten i de deraf beräknade resultat.
De öfriga mindre väsendtliga detail-ämnen böra åter vid detta tillfälle, då fråga är örn hufvud, grunderne för Finance-regleringen, icke upptagas, såsom lämpligare förekommande, i sammanhang med de reglementariska föreskrifter,ne, hvilka skola Banko-Sty.velsen och öfrige vederbörande meddelas.
Igenom detta Betänkande, som nu vördsamligeäa understäljes Rikets Högloft.
Ständers t^PP* 2\t> Stats- och Banko-Utskottens
Bet ani and en. lysta pröfning, torde de från respective RiksStårulen till förenade Utskotten remitterade Memorial, skriftliga och muntliga Anföranden i sådana ämnen, sorn Betänkandet omfattar, få anses vara besvarade.
Några ledamöters serskilda meningar varda härhos bifogade.
Stockholm d,en 3 April 1818.
Å Stats-Utskottets vägnar:
Ridderska- På Högvördige Prestepet och Adelns Leda- Ståndets Ledamöters' möters vägnar vägnar Carl De Geer. C. v. Rosenstein.
BorgareSiåndets Ledamöters vägnar II. N. Schwan.
På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson.
Å Banko-Utskottets vägnar:
På Höglofl, Ridderska- På Högvördige Presfepet och Adens Leda- Ståndets Ledamöters vägnar.
Mag. Palmqvist.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar L. J. Lund gren. E. A. Ahnqvist.
På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar Ajiä.
Utdrag af ProtocoJlen haline uti Rikets Höglofl.
Ständers förenade Stats- sam% iSiats- och Banho-Ut skot tens Betänkanden. 247 Banko-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm ur 1818, följande dagar:
Den 28 Mars. S. D. VitMörnysrri föredragning af Höglofl.
Siats- samt Banko'- Utskottens sammansatia Finance-Berednings sedan den 18 i (ienna manad på Bordet hvilade Betänkande, i anledning af Kongl.
Majas Nådiga Proposition den 10 December 18.17, angående Allmänna Penninge-röreisen och Mynt-värdets upprätthållande, aflemnade Herr Landshöfdingen Friherre ,/.
Cederström ett skriftligt anförande, Sorn upplästes, så lydande: ’’De förenade Stats- och Banko - Utskottens Finance-Afdelnings Förslag lill Betänkande, i anledning af Hans Maja Konungens Nådiga Proposition, angående Mynt-värdets upprätthållande m. m., är hufvudsakligen grundad t på Herr Friherre Wirséns yttrande i ämtiet.
Då jag nu går att dervid göra några Anmärkningar, bör jag på förhand förklara, det jag ej tror mig kunna göra anspråk, hvarken på den skicklighet i framställningssätt eller de vidsträckta Siats-Ekonomiska kunskaper, som utmärka Herr Friherre Wirsén; men då Herr Friherren sjelf yttrat, att, i ett ämne af så vidsträckt omfattning, som det förevarande, vid hvarje Förslag grundade anmärkningar måste kunna göras, torde der ej synas främmande, om jag framställer de, mig förekommit, till de Högloft, Utskottens pröfning.