Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär göromålen vid läns-styrelserne i allmänhet under sednare tider obestridligen tijltagit i betydlig mån mot förr, har ock behof af ökadt anslag för ifrågavarande ändamål deraf blifvit en följd; och tillstyrker derföre Utskottet bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning om uppförande å stat af den ifrågasatta anslags-tillökningen, utgörande för Rikets samtlige län 3,600 R:dr R:mt, med hvilken summa det å denna hufvud-titel uppförda anslag till skrifmaterialier och expenser m. m., hvarifrån de förut anvisade medlen utgå, således torde böra förhöjas. k) Likaledes får Utskottet, i enlighet med hvad Kongl. Maj:t föreslagit och uti Stats-kontorets lönestats-förslag iakttagits, tillstyrka. att, för åstadkommande af förenkling i uppbörd och redovisning, boställs-räntorne, hvilka i de flesta fall redan tillgodo komma boställs-hafvarne sjelfve, må jemväl vid sådane landsstats boställen, för hvilka de nu äro Kronan behållne, varda, derest de icke särskildt annorlunda disponerats, boställs-hafvarne, i utbyte af motsvarande kontant löne-anslag, tillerkände, utgörande ett sammanräknadt belopp af 2,345 R:dr 33 öre R:mt. I) I anseende dertill, att Häradsskrifvaren i Ljunits och Herrestads härads fögderi af Malmöhus län ännu icke såsom indelnings-hafvare fått tillträda det honom på lön anslagne. men under åborätt upplåtna och till en årlig afkastning af 433 R:dr 16 sk. b:ko upptagne bohemmanet 1 mantal JVs 9 Lilla Köpinge, hvarföre detsamma vid löne-regleringen ej kunnat räknas honom till godo förr, än lifstids-städjan för sista åborätts-innehafvarens ännu lefvande enka derå upphört, är af Kongl. Maj:t föreslaget, att till godtgörelse åt bemälde Häradsskrifvare, under afvaktan af bohemmanets tillträdande, en emot förenämnda afkastning svarande summa af 650 R:dr R:mt måtte till utgående från Allmänna Indragnings-staten anvisas.
Af Kammar-kollegii o h Stats-kontorets underdåniga utlåtande, angående Landsstatens löne-reglering, inhemtas uti ifrågavarande ämne, att ofvannämnda hemman år 1785 blifvit anslaget till bohemman åt Häradsskrifvaren i omförmälda fögderi, men att Kongl. Maj:t, jemlikt nådigt Bref den 13 September 1791, förklarat, att ej allenast hemmanets dåvarande åbo, Ingvar Larsson, utan ock hans barn efter honom borde vid åborätten derå bibehållas; att, sedan Ingvar Larsson aflidit, dennes son Lars Ingvarsson den 10 Maj 1838 ingått med nuvarande Häradsskrifvaren i sagde 32 Stats-Utskottets Utlåtande Jtl 122. fögderi Faxe en skriftlig afhandling, enligt hvilken denne, emot vissa undantagsförmåner till Lars Ingvarsson och hans hustru Bengta Håkansdotter, egde att, på sätt honom förmånligast syntes, sjelf eller genom annan person för Lars Ingvarsson räkning sköta ifrågavarande hemman, samt att Kongl.
Maj:t den 21 Februari 1852 bifallit, att hemmanet fick för indelnings-hafvarens räkning på 30 års tid utarrenderas; och hafva Kollegierne, med åberopadt stöd, af 1791 års nådiga Bref, och då Lars Ingvarsson ännu lefvande enka, jemlikt Kammar-kollegii kungörelse den 29 Februari 1808, egde att under sin lifstid, och så länge hon enka förLlifver. vid hemmanet qvarsitta, funnit Häradsskrifvaren Faxe icke kunna anses hafva, i egenskap af indelningshafvare, ännu tillträdt sitt blifvande bohemman, hvarföre Kollegierne, då hans nu egande besittningsrätt endast grundade sig på ett emellan honom och Lars Ingvarsson träfladt enskildt aftal, ansett honom berättigad att intilldess enkan Bengta Håkansdotter trädt i nytt gifte eller med döden afgått, såsom lönefyllnad åtnjuta skillnaden mellan hans öfriga löneförmåner och den för Häradsskrifvare till 1,000 R:dr bestämda lön samt i öfverensstämmelse härmed hemställt, att ett, emot den af bohemmanet i reglerings-förslaget beräknade årliga afkastning svarande ersättnings-belopp af 433 R:dr 16 sk.
B:ko måtte i nåder anvisas, att utgå af 6:te hufvud-titelns besparingar, intill dess beloppet kunde varda å indragnings-stat uppfördt.
På grund af hvad sålunda är upplyst och utredt, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer, med bifall till Kongl Majits nådiga framställning, medgifva, att Häradsskrifvaren i Ljunits och Herrestads fögderi, så länge ofvannämnda enka lefver, må, i afvaktan å det honom på lön anslagna bohemmans tillträdande, få från allmänna indragnings-staten uppbära ett emot hemmanets afkastning svarande ersättnings-belopp af 650 R:dr R:mt årligen; kommande detta att af Utskottet iakttagas vid afgifvande af dess förslag till reglering af utgifterne under Riks-statens 9 hufvud-titel. m) För öfrigt har Kongl
Majit äskat löne-anslag för följande nya tjenster, nemligen:
Häradsskrifvare-tjenst i Stora Kopparbergs län, Länsmans-tjenst i Upsala län, för Dannemora tingslag, d:o i Skaraborgs län, för Gudhems härad, d:o i Westmanlands län, för Ramnäs och Sura socknar, d:o i Östergöthlands län, för Motala distrikt, do i Stora Kopparbergs län, för Loos socken, d:o i Kalmar län, för Stranda härads norra distrikt, 1 Länsmans - Ståts-Utskottets Utlåtande M 122. 33 1 Länsmanstjenst i Christianstads län, för en del af Åsbo och Bjäre härads fögderi, 1 Vaktmästare-syssla vid Läns-styrelsén i Upsala, 1 d:o vid Läns-styrelsen i Jönköping; och äro de nya anslagen upptagne till samma belopp, som, efter hvad ofvan nämnes, för dessa tjenstegrader blifvit af Kongl. Maj:t föreslagne; uppgående den sålunda erforderliga summan till 7,850.
R:dr. Jemte det Utskottet får upplysa, att med inrättandet af ofvannämnda nya Häradsskrifvare-tjenst i Stora Kopparbergs län afses en nödig befunnen delning af det häradsskrifvare-distrikt, som nu omfattar både Westerbergslags och Westerdals fögderier derstädes, har Utskottet, enär såväl berörde tjenst som öfrige här ofvan uppräknade beställningar, efter pröfning af vederbörandes derom afgifna förslag, af Kongl. Maj:t befunnits oundgängligen behöflige samt äfven Kammar-kollegiurn och Stats-kontoret, öfver förslagen hörde, desamma i underdånighet förordat, ansett sig ega skäl tillstyrka, att löneanslag för ifrågakomne nya tjenster å stat uppföras.
1 fråga om lönebeloppens bestämmande får Utskottet, i likhet med hvad för omförmälda tjenstegrader här ofvan är af Utskottet föreslaget och under åberopande af Utskottets denna dag afgifna Utlåtande 121, angående anvisande af boställe åt den nya Länsmannen i Gudhems härad, samt med iakttagande för öfrigt deraf, att så stor del af aflöningen, som motsvarar de nuvarande minimi-aflönings-beloppen för dessa grader, utföres såsom lön och det öfriga såsom löne-tillökning under nästa statsreglerings-period, hemställa, att de nya löne-anslagen må sålunda bestämmas: för Häradsskrifvaren, lön 1,500: — löne-tillökning . 500: — hyres-ersättning 300: — 2,300 för 6 Länsmän, lön 450: — löne-tillökning . . . 250: — hyres-ersättning. l50: “ 850 för en Länsman i Gudhem: härad, lön 450: — med afdrag af afkastnin- gen utaf bostället Bac- kabo N:o 5 Thorbjörnsgår- den i mantal ....
240: — hvarefter återstå 210: — löne-tillökning 250: - 460 Hill. till R.
Prot. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 23 Haft. 5 34 Stats-Vt skot tets Utlåtande M 122. för hvardera af de 2 Yaktmästarne. lön 270: — löne-tillökning 130: — |qq. och torde den härtill erforderliga summa, uppgående, enligt bifogade tabell JVs 6, till 8,660 R:dr R:mt, af Rikets Ständer anvisas. n) I sammanhang härmed får Utskottet anmäla en från Bonde-ståndet till Utskottet remitterad, af Lars Gezelius från Kopparbergs län väckt motion, hvaruti begäres, att Säfsnäs socken inom Westerdals fögderi af nyssnämnda län, som nu gemensamt med Nås socken utgör ett länsmans-distrikt och eger en folkmängd af om kring 3,000 personer, spridda på en yta af 5 qvadratmil, måtte erhålla en särskild Länsman med lön till så stort belopp, som i allmänhet kunde blifva för denna tjenstegrad bestämdt; och är till stöd för denna begäran af motionären hufvudsakligen anfördt, att, till följd af socknens aflägsenhet från tätare bebyggda orter samt bristande eftersyn från ordnings-maktens sida, en förvildning af folkets lynne uppkommit, hvilken beklagligen visade sig i de många brott, som inom socknen föröfvades.
Enligt hvad Utskottet inhemtat, har en underdånig ansökning i samma syftning till Kongl.
Maj:t inkommit, men, sedan Kammar-kollegium och Stats-kontoret, der öfver hörde, afstyrkt bifall å densamma, blifvit af Kongl Maj:t afslagen.
Vid sådant förhållande hemställer Utskottet, att förevarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. o) För öfrigt och enär, enligt Stats-kontorets förslag, till fyllnad i tillgångarne för den af detta embets-verk utarbetade nya aflönings-stat, hvarefter de af Kongl.
Maj:t föreslagne tillöknings-summorne äro beräknade, erfordras ett belopp af 51 R:dr 11 öre, tillstyrker Utskottet, att, till betäckande af berörde brist, en motsvarande summa af Rikets Ständer anvisas. p) Utom ofvannämda frågor rörande löne-regleringen för Lands-statens tjenstemän och betjente, har Utskottet äfven till behandling förehaft en af Kongl. Maj:t särskildt aflåten, från samtliga Riks-stånden till Utskottet remitterad nådig proposition, angående ersättning till Landshöfdingen i Örebro län för lönings-jord, som blifvit afträdd för jernvägs-anläggningen emellan Örebro och Skebäck.
Af denna nådiga proposition (intagen under 100 uti 1 Sami. 1 Afd. af bihanget till Riks-ståndens protokoll) inhemtas, att, sedan för berörde jernvägs-anläggning en jordrymd blifvit i laga ordning exproprierad från den åt förenämnde Landshöfding på lön anslagne lägenheten Alnängarne och ersättnings-beloppet i Landtränteriet levereradt med 2,739 R.dr 24 sk. 9 rst B:ko, Landshöfdinge-embetet i länet hos Kongl.
Maj:t begärt nådig Stats-Utskottets Utlåtande M 122. 35 föreskrift, huru ersättning för den jord, hvaraf Landshöfdingen sålunda gått i mistning, borde honom tilldelas, och att, i anledning häraf, Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium och Stats-kontoret uti infordradt underdånigt utlåtande äfven hemställt, funnit Sig böra hos Rikets Ständer föreslå, att nämnda ersättning må å Riks-statens 6:te hufvud-titel uppföras att lill Landshöfdingen i Orebro län årligen utgå med ett emot 5 procent af den för jorden erlagda afträdessumma svarande jemnadt belopp af 136 R:dr B:ko eller 204 R:dr R:mt och att i sådan händelse kapital-beloppet skulle till Rikets Ständers
Då Landshöfdingen i Örebro län, såsom ofvan är nämndt, fått omförmälda lägenhet, Alnängarne, åt sig på lön anslagen, och han således ostridigt är berättigad till ersättning för den honom frångångna andel af samma lägenhet, tillstyrker Utskottet, i att, på sätt Kongl. Majit föreslagit, till ersättning åt nämnde Landshöfding för den honom frångångna lönings-jord, ett belopp af 204 Ridr Rimt å stat uppföres, samt ofvanomförmälda kapital-summa, 2,739 Ridr 24 sk. 9 rist Biko, eller 4,109 Ridr 27 öre Rimt, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas. q) Slutligen får Utskottet fästa uppmärksamhet derå, att Rikets Ständer vid sednaste riksdag, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits nådiga förslag, beslutade, att den hemmanen i Ofvanbro fjerding af Stora Tuna socken och Stora Kopparbergs län då åliggande skyldighet, att till den Landshöfdingen i länet på lön anslagna kronoängen Hushagen utgöra 66844 dagsverken in natura, skulle med den sednast från embetet afgångne Landshöfdingens fardagstid upphöra och derefter ifrågavarande dagsverken till Kronan utgöras, på sätt om öfriga Kronans behållna dagsverken inom länet vore eller kunde blifva stadgadt, emot det att, till fyllnad i Landshöfdingelönen, anvisades ett emot förlusten af dagsverkena svarande stats-ansläg i rundt tal. som på länets stat borde uppföras, med iakttagande, att berörde anslag bestämdes i kontant efter medeltalet af markegångs-prisen å dagsverken under de 20 åren 1834 —1853, dock med afdrag af det belopp, 74 Ridr 12 sk. 10 rist, hvarmed boställshafvaren dittills godtgjort
Stats-verket för rättigheten att begagna dagsverken.
Detta ersättnings-anslag blef likväl ej vid nämnda riksdag å stat uppfördt, enär detsamma då icke var till beloppet kändt.
Som emellertid numera, efter verkställd och behörigen granskad uträkning, är upplyst, att ersättnings-summan utgör 410 Ridr 79 öre, hvilket belopp, såsom Utskottet inhemtat, af nyssnämnda anledning blifvit för de sistförflutna åren utanordnadt af öfverskotten å Stats-verkets inkomster, får Utskottet föreslå, att, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers beslut, berörde ersättnings-summa, 410 Ridr 79 öre Rimt, nu må - å stat uppföras. 36
St al s-Utskottets Utlåtande JVi 122. r) Samtlige af Utskottet bär ofvan tillstyrkta anslags-belopp uppgå, enligt bifogade tabell jw 6, till ett belopp af 341,088 R:dr 90 öre R.rnt; och hemställer Utskottet, att nuvarande kontanta anslags-summa för Lands-staterna må med nämnda belopp förhöjas, samt, för rättigheten till åtnjutande af de löne-förhöjningar, som nu beviljas, enahanda förbehåll om indelningarnes frånträdande bestämmas, som vid sisthdne riksdag fästades vid då anvisade anslag till förbättring af Landsstats-personalens löner.
A) Skiften och Afvittringar.
I 9:o Utöfver nuvarande årliga anslag till skiften och afvittringar, utgörande 42,000 R:dr B:ko eller 63,000 R:dr R:mt, är af Kongl. Maj:t i detta ändamål äskadt ett särskildt anslag för nästa statsreglerings-period af 171,000
R:dr sistnämnde mynt, att utgå med i årligen, eller 57,000 R:dr för hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860.
Angående behofvet af detta anslag får Utskottet, med hänvisande i öfrigt till hvad statsråds-protokollet derom innehåller, endast anföra, att, för storskiftes- och afvittrings-ärendenas fortskyndande i de norra länen, det ansetts oundgängligen nödigt, att de årliga anslagen dertill blifva för den närmare framtiden betydligt ökade, på det att ett större antal landtmätare måtte kunna dermed sysselsättas och aflöningarne för desse tjenstemän förhöjas; att, i det förra afseendet, angeläget vore att anställa ytterligare 8 landtmätare för storskiftes-verket i Lima socken af Stora Kopparbergs län, 2 landtmätare för afvittringen i Vesterbottens län och 10 landtmätare för afvittringen i Norrbottens län, hvarförutan det befunnits nödvändigt, att särskilda personer förordnades att hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i sistnämnde två län, såsom föredragandé, handlägga der förekommande afvittringsmål; att, enligt Öfver-direktörens vid Landtmäteriet underdåniga framställning, samfälda kostnaderne för storskiftes- och afvittrings-arbetenaS fortskyndande i de sex nordligaste länen kunde beräknas för hvartdera af nästkommande tre år utgöra: i Stora Kopparbergs län 27,866: 32. — » Westernorrlands län ....... 8,566: 32. — » Westerbottens län ....... 13,500: — — Transport: 49,933: 16. — Stats-Utskottets Utlåtande M 122. 37 Transport: 49,933: 16. i Norrbottens län ....... 33,916: 32. hvartill komme, utan förändring i nu varande aflöningssätt: i Gefleborgs län, förslagsvis . . . . . . 1,300: — och i Jemtlands län, förslagsvis . , . . . . 1,500: — eller tillsammans ........ 86,650: — så att, då under innevarande statsreglerings-period för berörde ändamål endast utginge: det å 6:te hufvudtiteln uppförda anslag till skiften och afvittringar . . . 42,000: — — och det vid sednaste riksdag för samma period särskildt anvisade extra anslag af 8,000 R:dr, eller årligen . . . 2,666: 32. — 44 666: 32. en ökad årlig utgift uppkomme af . .
B:ko R:dr 41,983: 16. — men att Kongl. Maj-t ansett den inskränkning i de af Öfver-direktören beräknade förrättningar kunna ega rum, att med företagandet af storskiftet i Orsa socken af Stora Kopparbergs län finge anstå under det att ett större antal landtmätare erfordrades för de storskiftes-förrättningar i samma län, hvilka ansåges böra afslutas under nästpåföljande tre år, äfvensom att ej heller något anslag för ifrågaställd afvittring inom Westerbottens
Lappmark nu borde tagas i anspråk, samt på dessa med flere skäl funnit det årliga anslags-behofvet för skiften och afvittringar under nästa statsreglerings-period kunna beräknas till 420,000 R:dr R:mt, i följd hvaraf utöfver nuvarande årliga anslag till skiften och afvittringar, 63,000 R:dr, till detta föremål under nästkommande tre år erfordrades 57,000 R.dr årligen, eller för tre år 171,000 R:dr R:mt.
Utskottet anser jemväl, för sin del, angeläget, att mera verksamma åtgärder, än hittills varande anslags-belopp medgifvit, vidtagas för storskiftes- och afvittnngsförrätlningarnes fortskyndande.
Det är obestridligen af synnerlig vigt så väl för det allmänna, som för de enskilde jordbrukarne, att dessa arbeten bedrifvas så skyndsamt som möjligt, hvarigenom de vidsträckta landsorter, som äro föremål för nämnda ekonomiska regleringar, tidigare än eljest komma i åtnjutande af dermed förenade fördelar, samt landets utveckling och välstånd sålunda genom införande af en bättre hushållning hastigare befordras.
Äfven måste dessa förrättningars afslutande inom en kortare tid medföra mindre kostnad för Staten, än om med ett lägre års-anslag förrättningarne komme att under en längre följd af år fortgå.
Då nu för vinnande af berörde mål nödigt är, ej mindre att antalet af de vid storskiftes- och afvittringsverken anställde tjenstemän ökas, än äfven att deras aflönings-vilkor, hvilka under närvarande förhållanden utan tvifvel äro otillräcklige att bereda desse tjenstemän en tarflig bergning och icke heller kunna anses motsvara deras trägna och ansträn - 38 Stats-Utskottets Utlåtande M 122. gande göromål, varda förbättrade, så att personer med skicklighet och erfarenhet kunna fästas vid ifrågavarande slags arbeten, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att, med bifall till Kongl.
Majrts nådiga framställning, Rikets Ständer, utöfver det i nu gällande riks-stat för skiften och af• vittringar uppförde anslag af 63,000 R:dr, för enahanda ändamål anvisa och till Kongl. Maj:ts nådiga disposition ställa en summa af '171,000 R.dr R:mt, att med i årligen under hvardera af nästkommande tre år från Riksgälds-kontoret utgå.
Varande detta anslags-belopp å den öfver extra anslagen å denna hufvud-titel uppgjorda tabell (JV2 9) upptaget.
Genom det ofvanstående anser sig Utskottet jemväl hafva besvarat tvänne från Bonde-ståndet till Utskottet remitterade motioner af J. P. Wallmark från Westerbottens och Sven Ersson från Stora Kopparbergs län, innefattande begäran om an slags beviljande för afvittringens fortskyndande inom förstnämnde län och för afvittringsverket inom Orsa och Elfdals socknar i Österdalarne. 10:o Från Preste-ståndet är till Utskottet remitterad en inom nämnde Riksstånd väckt motion af Prosten Gahne, hvilken anfört, att, till afhjelpande af den på ön Gottland rådande, för jordbruket derstädes särdeles skadliga egoblandningen, Kongl.
Maj:t vidtagit förberedande åtgärder, hvarigenom socknarne på ön blifvit af vederbörande Landtmätare indelta i vissa skifteslag, och att, för utrönande af verkningarne af denna åtgärd, Kongl. Maj:t tillåtit att ett så kalladt prof- eller mönsterskifte först skulle i en viss socken, som utgör ett skifteslag, utföras; och då denna snart fullbordade förrättning gifvit stöd åt den öfvertygelsen, att laga skiften äro på Gottland verkställbara och nyttiga, men för dessas tillvägabringande stora svårigheter mötte genom de betydliga kostnader, som dylika förrättningar medföra och hvilka å Gottland, hvarest utgifterne blefvo än större genom der bruklige stenbyggnaders och stenhägnaders flyttning, icke kunde af de många små jordegarne bäras, har motionären, för befordrande af laga skiften på Gottland, begärt: att den del af landtmätare-arfvodet, som utgår kontant, må få af statsmedel förskottsvis utbetalas på det sätt att, sedan afgifven arfvodes-räkning blifvit i behörig ordning granskad och godkänd, beloppet anordnas från Landt-ränteriet, men att jordegarne, i likhet med hvad annars är vanligt, bestå kost och husrum åt Landtmätaren och gode männen samt arfvode åt de sednare, äfvensom erlägga lösen för kartor och tillhörande skifteshandlingar: att de i förskott lemnade stats-medlen, som i jordeboken antecknas, blifva räntefria och med det femte året sedan det nya skiftet vunnit laga kraft återgäldas med TV årligen tillika med kronoskatten och med samma förmånsrätt för Staten, som skiftes-arfvoden nu ega i den skiftade jorden: att utflyttnings-hjelpen beräknas till minst dubbla beloppet af hvad uti Kongl, kungörelsen den 25 Januari 1853 är i sådant hänseende bestämdt: att nödigt stats-anslag för flyttning af stenhägnaden, Stats-Utskottets Utlåtande JV§ 122.
39 der sådant i och för skiftet måste ega rum, beviljas, att utgå efter af Landtmätarne och gode männen verkställd värdering, dock ej öfver d 50 R:dr R:mt för hvarje helt förmedladt mantal: att befrielse från eganderätts-bevillning medgifves de hemmansdelar, som i skifte ingå, räknadt från förrättningens början till dess tillträde af de nya lotterne skett, samt att ofvan föreslagna förskott, stats-anslag och eftergift i bevillningen må utgå under de tio första åren för de skiften, som under tiden kunna varda förrättade eller af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande blifva till verkställighet remitterade.
Vid sistlidne riksdag förevar hos Rikets Ständer en fråga af likartad beskaffenhet.
Maj:t gjorde nemligen då nådig framställning om beviljande af ett för slags-anslag å 2,000 R:dr B:ko för befrämjande af laga skiften på Gottland.
Uti sitt deröfver afgifna yttrande, hvilket af samtlige Riks-stånden godkändes, afstyrkte Stats-Utskottet vid nämnda riksdag bifall å berörde framställning, under uttalande af den öfvertygelse, att, sedan början med laga skifte å ön dåmera skett, öns innevånare snart skulle inse skiftes-verkets nytta för deras jordbruk och, utan Statens mellankomst, skynda sig att komma i åtnjutande af de fördelar, detsamma erbjuder.
Delande denna öfvertygelse, har nuvarande Stats-Utskott ock funnit sig sakna skäl att understödja det af ofvannämnde motionär väckta förslag och hemställer derföre, att motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
B) Undervisnings-anstalter för jordbruk och landtmanna-näringar. \ -1.
Sedan Landtbruks-akademien, i afgifvet Betänkande om åtgärder till Svenska Landtbrukets befrämjande, i underdånighet förmält, att det anslag af 3,000 R:dr R:mt om året, som de lägre landtbruks-skoloma för närvarande åtnjuta, svårligen kunde anses tillräckligt, då dermed skulle bestridas aflöning åt Föreståndare, Underlärare, Slöjdare m. fl. äfvensom till någon del kostnaden för dessa skolors materiel; att någon ersättning derjemte syntes böra beredas Föreståndaren, som vanligen finge underhålla lärlingarne, hvilka, då en ej obetydlig del af deras tid egnades åt undervisningen, icke kunde genom arbete lemna full ersättning för sitt underhåll; att, i de fall, der, detta oaktadt, skolorna uppfyllt sin bestämmelse, sådant kommit sig deraf, att dessa då alltid haft andra tillfälliga inkomstkällor till stöd; men att emellertid säkert vore, att de fleste af ifrågavarande skolor haft och ännu hade att kämpa med en svår financiel ställning, som icke alltid medgåfve Skolstyrelsen att gifva företräde åt förtjenst och skicklighet vid tillsättandet af Lärare befattningarne, hvilka derföre någon gång måst gifvas åt dem, som åtagit sig be fattningen för bästa priset, samt Akademien, på dessa med flera anförda skäl, underdånigst anhållit, att framställning måtte hos Rikets Ständer göras om förhöjning i nuvarande Stats-bidrag till besagde skolor; så har Kongl. Maj:t begärt att en 40 Stats-Utskottets Utlåtande M 122. tillökning af 1,000 R:dr i årliga anslaget för hvardera af de i riket varande 16 lägre landtbruks-skolor måtte af Rikets Ständer beviljas med tillsammans 16,000 R:dr.
Då, enligt hvad sålunda är vordet upplyst, det anslag, som till de lägre landt bruks-skolorna hittills utgått, icke varit tillräckligt för desammas ordnande på ett fullt nöjaktigt sätt, men det för landets förnämsta modernäring är af synnerlig vigt att dessa läro-anstalter icke af bristande tillgångar för oundgängliga behof hämmas i sin utveckling, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bevilja den af Kongl. Maj:t med 16,000 R:dr rimt äskade årliga förhöjning i anslags-summan för de i riket nu befintlige 16 lägre landtbruks-skolor samt att denna tillökning må utgå med 1,000 R:dr till dem hvardera.