Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Beträffande Forlifikations-Afdelningen, har Chefen för Ingenieur-Corpsen, under åberopande af sitt den 21 Maj 1855# afgifna underdåniga memorial och de deruti utvecklade skäl, på hvilka han ansåg såsom af största behof påkalladt, att det årliga ordinarie anslaget till underhåll af Rikets fästningar och landlförsvaret tillhörande hus och byggnader ökades från 75,000 till 100,000 Rdr, nu hos Kongl. Majrt derom gjort förnyad framställning, med anförande att detta anslag förblifvit oförändradt sedan år 1832, ehuru så val antalet af de byggnader ökats, hvilka dermed skola underhållas, som äfven prisen å dagsverken och maleriaiier sedan dess utomordentligt stegrats, samt att det innefattade en stor misshushållning för Kronan att af brist på medel 'nödgas lemna flera af Kronans byggnader att snart sagdt förfalla; hvilka skäl blefve med hvarje år mera talande.
— Af sådan anledning har Chefen för Ingenieur-Corpsen ansett sin pligt vara att föreslå anslagets ökande med 25,000 Rdr.
Hvad angick Intendents-Afdelningen, har Krigs-Kollegium ansett följande summor, hvilka, utöfver afdelningens andel 748,002
Rdr 14 öre i det ordinarie anslaget för Försvarsverket till lands i allmänhet eller Krigs-Collegii afdelningar, utgått dels såsom extra anslag, dels på grund af särskilda Nådiga föreskrifter, böra å ordinarie stat uppföras, enär under sednare åren varuprisen i allmänhet varit i stigande och någon nedsättning i desamma icke vore att förvänta, nemligen: l:o för Värfvade Arméens beklädnad, hvars underhållande i tidsenligt skick oundgängligen påkallar större tillgångar än som nu å ordinarie stat finnas att påräkna och utan hvilka beklädnadens besörjande förmedelst passevolans, till obestridlig fördel för kronan, icke är möjligt att uprätlhålla: a) Den af Rikets Ständer redan vid 1856—1858 års
Riksdag såsom extraanslag beviljade och vid sednaste
Riksdag under enahanda titel medgifna förhöjning i beklädnads-passevolansen vid Svea och Andra Lif-Gardes-Regementena, Lif— Gardet till häst, Hussar-Regementet Konung Carl XV och Sappör-Kompaniet med .Rdr 35,113: 78: samt vid Svea och Götha Artilleri-Regementen med » 15,187: 91.
Transport 50,301: 69.
N:o S lill Kongl. Maj-.ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 48 Transport 50,301: 69. b) Den vid sednaste Riksdag, äfven såsom extra anslag, anvisade förhöjning i beklädnads-passevolansen för Vendes Artilleri-Regemente med » 4,335: 52. e) De af "Kongl. Majit genom Nådiga Bref den 12 Februari 1861, till följd af förnyade prisregleringar, för åren 1861—1863 beviljade förhöjningar i beklädnads-passevolansen vid Svea och Andra Lif-Gardes-Regcmentena samt Sappör-Kompaniet med » 10,212: 19. d) Den i Kongl. Brefvet den 3 December 1861, i anledning af stegradt pris å mellanblått kläde, för åren 1862 och 1863 medgifna förhöjning i beklädnadspassevolansen vid Lif— Gardet till häst, med » I 594 — ») Den, med anledning af ny pris-reglering och nedsättning af åtskilliga persedlars beräknade brukningstid, genom Kongl.
Brefvet den 14 Januari 1862 passevolanlörerne vid HussarRegementet Konung Carl XV för åren 1862 och 1863 beviljade tillökning i beklädnadspassevolansen, med » 14,541: 53. gg gg^. y| 2:o för Indelta Arméens utredning:
Det såsom extra anslag, vid de två senaste Riksdagarne anvisade fvllnadsbelopp » 4,963: 83: tillhopa Rdr 85,948: 54.
Hvad först angår det al Chefen för Ingenieur-Corpsen ifrågaställda, ökade anslaget 25,000 Rdr till Fästningarnes med flera byggnaders underhåll, bör jag i underdånighet erinra, att Rikets Ständer vid förra Riksdagen, uppå Eders Kongl. Maj:ts framställning om nuvarande anslagets förhöjning med endast 10,000 Rdr, förklarat alt, då förvaltningen af de lill försvarsverket i allmänhet eller Krigs-Collegii Afdelningar anvisade betydliga medel icke vore inskränkt genom någon af Rikets Ständer fastställd fördelning af tillgångarne, utan Eders Kongl. Majit hädanefter, såsom hittills, vore oförhindrad att för hvarje år genom utfärdande af special-stater bestämma under särskilda titlar beloppet af utgifterna, hvilka måste antagas vara för de nödvändigaste hehofven aipassade, Rikets
Stunder ej funnit skäl att den begärda anslagsförhöjningen bevilja.
Enär likväl, enligt hvad ofvan anfördt blifvit, Intendents-Afdelningens an - 46 Bil.
N:o 3 till Kongl. Majit» Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. slag är långt ifrån tillräckligt för de utgifter, sorn genom denna Afdelning skola bestridas samt någon förminskning i Artilleri-Afdelningens hittills varande anslag ej heller af Krigs-Kollegium ansetts kunna ega rum, hvadan några tillgångar från det ena eller andra af dessa anslag icke finnas att påräkna för det af Chefen för Ingenieur-Corpsen antydda behof, hvilket synes vara uppenbart i betraktande af det ökade antal byggnader i fästnings- och garnisons-orter, som i sednare tider tillkommit, tillstyrker jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t, med förnyande af sin vid förra Riksdagen gjorda framställning samt med hänseende till det förökade behofvet, täcktes föreslå Rikets
Ständer att bifalla en a-nslags—tillökning för ifråga vavarande ändamål med 15.000
Rdr, hvarigenom för Fortifikations-Afdelningen i detta afseende skulle blifva tillgänglig en årlig summa af 90,000 Rdr.
Beträffande härefter Intendents-Afdelningens behof, så förekommer dervid, på sätt redan blifvit antydt, alt större delen af de belopp, som Krigs-Kollegium föreslagit att på ordinarie stat upföras, förut utgått såsom extra anslag, nemligen 55,265 Rdr 52 öre sedan år 1858 och 4,335 Rdr 32 öre sedan år 186!, eller tillhopa 59,600 Rdr 84 öre, hvaremot öfriga delen eller 26,347
Rdr 70 öre egentligen utgör det belopp, för hvilket nytt anslag erfordras från 1864 års början: varande emedlertid detta belopp intill 1863 års slut af Eders Kongl. Maj:t anvisadt att utbetalas från 4:de Hufvudtitelns anslag lill Extra utgifter.
Eders Kongl. Majit yttrade till Rikets Ständer vid sistförflutna Riksdag i anledning af då ifrågaställda anslag af dylik beskaffenhet, att, med hänseende till de tid efter annan stegrade pris å beklädnadsmaterialier, särdeles å kläden och yllevaror samt läder-persedlar, äfvensom förhöjda arbetslöner, någon nedsättning i utgifterna härför icke kunde förväntas; och erfarenheten har nu vidare ådagalagt, att dessa pris, långt ifrån att minskas, snarare hafva benägenhet alt stiga.
Vid sådant förhållande hemställer jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer, att här ofvannämnda anslag, så väl det för underhållande af värfvade Arméens beklädnad nödiga 80,984 Rdr 71 öre, som det för Indelta Arméens utredning redan länge såsom extra anslag utgående 4,963 Rdr 83 öre, må med tillhopa 85,948 Rdr 54 öre, (deraf 59,600 Rdr 84 öre nu utgå såsom extra anslag) upplöras på ordinarie stat samt, för Krigs-Kollegii Inlendrnts-Afdelnings behof, tilläggas det förut varande anslaget till Försvarsverket i allmänhet.
Såsom fyllnad i de på ordinarie stat disponibla tillgångar för Beväringsmanskapets materiel under innevarande statsreglerings-period finnes ett extra anslag för underhållande af Beväringsmanskapets beklädnad, i anledning af förlängd exercistid, al Rikets Ständer amisadt till belopp af 567,000 Rdr, att för hvartdera af åren 1861, 1862 och 1863 med en tredjedel eller 189,000 Rdr utgå. — Genom Kongl. Kungörelsen den 13 November 1860, angående den allmänna Beväringen samt Kongl. Förordningarne den 9 Februari 1861, angående samma manskaps mönstringar och öfningsmöten, och den 4 Februari 1862, angående Beväringseliter, Bil.
N:o 1, om Statsverket 1862. 47 höde visserligen, enligt hvad Krigs-Kollegium förmält, blifvit gifna nyare bestämmelser, i en framtid möjligen ledande till någon besparing i nuvarande kostnader för underhållet af Beväringsmanskapets materiel; men då en sådan besparing ensamt vore beroende derpå, att ett större antal manskap årligen erlägger den nu tillåtna afgiften för befrielse från beväringspligtens fullgörande i fredstid, så att derigenom uppstår någon mera betydande minskning i den vapenöfning underkastade styrkan; samt i detta afseende förekomme, att sistlidet år, det enda för hvilket erfarenhet om förhållandet härutinnan ännu kunnat vinnas, föga mer än 1,000 man af de beväringsskyIdige erlagt afgift för befrielse från vapenöfning, hvilket antal icke ens uppinge till den vanliga skilnaden emellan olika års beväringsstyrka; anser Krigs-Kollegium någon nedsättning i den årliga kostnaden för materielen icke kunna påräknas såsom nära förestående, helst hvarken Bevärings-Beklädnads-Direktionernas speciela årsanslag, som utgå efter beräkning af en viss normal-styrka, för hvilken fullständig utredning alltid skall finnas i Direktionernas förråd att tillgå, kunde för ett år, då en tillfällig minskning i denna styrka inträffar, till beloppet nedsättas, eller Kollegii uphandlingar för Arméens behof af sådan anledning borde inskränkas.
I anseende härtill och då tillgångarne hittills icke medgifvit
Beväringsmanskapets allmänna förseende med nya eller fullt brukbara kapotter, i stället för de af detta manskap nu begagnade, hårdt slitna dylika persedlar, hvilka till en del förut innehafts och brukats af stamtrupper, har Krigs Kollegium ansett af största vigt för bibehållande af Beväringsmanskapets tjenstbarhet, att nu ifrågavarande extra anslag till samma belopp oförändradt utgår, samt alltså i underdånighet hemställt, att för nästa stats» reglerinspeTiod måtte, såsom fyllnad i anslagsbehofvet för underhållet af Beväringsmanskapets materiel, anvisas ett anslag af 567,000 Rdr, alt med 189,000 Rdr för hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866 utgå.
I anledning häraf torde få erinras, — hvad äfven vid förra Riksdagen till— käntiagafs och hvilket torde hafva föranledt Rikets då församlade Ständer att bifalla berörda anslag, — huruledes vid 1853 och 1854 års
Riksdag beviljades anslag för Beväringsmanskapets förseende med två omgångar munderingspersedlar, af hvilka den ena borde finnas i förråd till bruk i krigstid och den andra afsåga för de årliga vapenöfningarne.
För den då anslagna summan 716,000 R:dr Banko eller 1,074,000 R:dr
R:mt äro munderingar anskaffade samt öfverlemnade till vård af Bevärings-Beklädnads-Direktionerna.
Till underhållande af dessa två munderingar, deraf den sämre nyttjas såsom exercismundering, anvisades då äfven nödigt anslag eller 126,000 R:dr årligen, hvilket belopp nu finnes å ordinarie stat uppfördt.
Denna underhållskostnad var likväl beräknad för en årlig exercistid af 12 dagar, utom in- och utryckningsdagarne; men sedan exercistiden för Beväringsmanskapet nu mera blifvit förlängd till 30 dagar, in- och utryckningsdagarne oberäknade, och till följd deraf slitningen af exercismunderingen i förhållande till de med 18 dagar utsträckta vapenöfningarne äfven måste blifva större, Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. hade det extra underhålls-anslaget, som för hvartdera af åren 1859 och 1860 utgått med 126,000 Ridr, ansetts böra ökas, såsom det för innevarande statsregleringsperiod eller åren 1861, 1862 och 1863 är bestämdt, till 189,000 Ridr årligen.
Otillräckligheten af det mindre anslaget har af erfarenheten redan blifvit ådagalagd; och då högst angeläget är, att den nu antagna planen för Beväringsmanskapets beklädande så väl i freds- som i krigstid orubbad uppehälles, hemställer jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer äska det af Krigs-Kollegium för ändamålet begärda anslag, men icke såsom extra anslag, utan att beloppet 189,000 R:dr, såsom för framtiden nödvändigt, måtte på ordinarie stat uppföras och tilläggas anslaget för »Försvarsverket till lands i allmänhet.»
Dessutom skulle, enligt hvad jag förut föreslagit, berörda anslag förhöjas med 10,501 R:dr 50 öre, utgörande beklädnads- m. fl. kostnader för ett nytt kompani Ingeniör-trupper.
Sedan Riksdagsfullmäktige vid sistlidne Riksdag, Lars Rasmusson och Olaus Eriksson, såsom befullmäktigade ombud för rusthållarne vid Bohus läns Regementes södra bataljon, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att, då den tid af tio år, hvarunder, enligt Kongl. Brefvet den 3 Mars 1852, berörda bataljon fortfarande tillåtits förblifva infanteri, tilländaginge den 1 Januari 1863, Kongl.
Majit nu måtte lemna nådigt bifall till Rikets Ständers vid 1840 och 1841 års Riksdag för deras del fattade beslut, att bataljonen må till ständigt infanteri förvandlas, under de för Regementets norra bataljon stadgade vilkor; så har Kongl.
Majit under den 17 Juni innevarande år bifallit denna å rusthållarnes vägnar gjorda ansökning, under de villkor och förbehåll, som innefattades uti ett till Kongl. Majits pröfning framlagdt förslag till kneckte-kontrakt; hvarefter, och sedan rusthållarne detta förslag antagit, Kongl.
Majit den 18 sistlidne September samma kneckte-kontrakt fastställt.
— Då Kongl.
Majit under sistnämda dag tillika i nåder förklarat, att, hvad beträffade statsverkets kostnader, i följd häraf, för ifrågavarande bataljons beklädnad, kapotter, remtyg, tross och utredning samt gevärspersedlar, äfvensom indragning af de så kallade öfverskottsräntorna vid samma bataljon, hvilka hittills för nämnda kostnader fått disponeras, Kongl.
Majit ville låta dessa frågor till pröfning förekomma i sammanhang med den statsreglering, som nu bör Rikets Ständer föreläggas; anhåller jag i underdånighet nu få anmäla, att omförmälda kostnader för de 400 nummer, hvaraf Bohus läns Regementes södra bataljon består, utgöra, enligt en i Krigs-Kollegium deröfver uppgjord kalkyl, följande belopp i för Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1832.
49 för beklädnad, å, 13 R:dr 34 öre per nummer, enligt 1 8 6 1 års prissättning, årligen R:dr 5,336 » kapotter, å 1 R:dr 84 öre » 736 » remtyg, å 66 öre » 264 » tross och utredning, å 5
R:dr 50 öre » 2,200 » gevärspersedlar, a 1 R:dr 45 öre » 580 Summa R:dr 9,116: hvilken summa jag alltså i underdånighet hemställer måtte hos Rikets Ständer äskas, hvaremot det hittills till Eders Kongl. Maj:ts disposition ställda öfverskott af indelningsräntorna vid bataljonen, hvilket, enligt hvad upplyst blifvit, under åren 1858, 1859, 1860 och 1861 af Stats-Kontoret till Krigs-Kollegium levererats med tillhopa 28,91 1 R:dr 50 öre, eller årligen i medeltal 7,227 R:dr 87 öre, kan derefter till Stats-verket helt och hållet indragas och för statens utgifter i allmänhet användas.
Af förberörda belopp 9,116
R:dr bör hvad som beräknats för kapotter, remtyg, tross och utredning samt gevärspersedlar, eller inalles 3,780 R:dr, tillfalla anslaget till Försvarsverket i allmänhet eller Krigs-Kollegii afdelningar, till förmån för Artilleri-afdelningen med 580 R:dr till underhåll af gevärspersedlarne och till förmån för Intendents-afdelningen med återstoden eller 3,200 R:dr.
— Beträffande åter beklädnads-kostnaden, utgörande 5,336 R:dr, skulle detta belopp tilläggas anslaget till »Lif- och släpmunderingar vid Rotehålls-regementena», utöfver den tillökning i samma anslag, som jag finner mig föranlåten att här nedan i underdånighet föreslå.
Utom förut utgående extra anslag, till sammanlagdt belopp af R:dr 248,600: 84. skulle således anslaget till »Försvars-verket i allmänhet» ytterligare höjas med » 55,629: 20. eller tillhopa med R:dr 304,230: 4.
Lif- och släpmunderingar vid Rotehålls-regementena.
— Af Krigs-Kollegium har anmälts, att enligt de prisbestämmelser, som legat till grund vid beräknandet af Beklädnads-Direktionernas vid Rotehålls-regementens och corpsers speciela beklädnadsanslag år 1861 och hvilka äfven bibehållits vid uträkningen af 1862 års enahanda anslag, det sammanlagda beloppet af samtliga anslagen för hvardera året, med tillägg af öfriga å förevarande Riks-stats-anslag påräknade utgifter, utgjorde, enligt upprättadt sammandrag deröfver, omkring R:dr 251,862: 13; men då anslaget, efter nuvarande Riks-stat, endast vore . . » 232,000: —, så komme detsamma att lemna en årlig brist af omkring .
R:dr 19,862: 13.
Denna anslagets otillräcklighet upplyser
Kollegium hafva uppkommit genom dels stigande arbetslöner och värden å kläden och lädereffekter, dels den förhöjning i prisen, till full likhet med de vid inköp gällande, Kollegium nödgats bern till R.
Prot. 1862 & 1863 1 Sami. 1 Afd. 4 lläfl.
7 Lif- och slä/imunderinytir vid Rolehålls-regemenlena.
SO Bil.
N:o 3 till Kongl. Maj:ts"Nåd.
Jnslagt till Salpeteruppköp. stämma å de persedlar, som ingå i beräkningen af Beklädnads-Direktionernas årsanslag.
Till förekommande deraf att antingen regementenas beklädnadsfonder undergräfvas och förr eller senare blifva otillräckliga för sitt ändamål, eller att regementenas tjenstbarhet, i hvad densamma är på deras beklädnad beroende, förminskas, anser Kollegium oundvikligen nödvändigt, att ökad tillgång för beklädnadens underhållande vid rothållsinfanteriet varder beredd.
Krigs-Kollegium har således hemställt, att förslag om förhöjning af anslaget till »Lif- och släpmunderingar vid Rotehålls-regementena» med 19,862 R:dr 13 öre eller i jemnt tal 20,000 R:dr, eller till 252,000 R:dr årligen, måtte af Kongl.
Majit till Rikets Ständer aflåtas: hvarvid dock af Kollegium erinras, att en ytterligare förhöjning af detta anslag vore beroende på det beslut, som kunde fattas i anledning af väckt fråga om Bohus läns Regementes Södra bataljons förändrande från rusthålls- till rotehålls-bataljon.
Då, enligt hvad Krigs-Kollegium sålunda upplyst, det nuvarande anslaget till »Lif- och släpmunderingar vid Rotehålls-regementena» är för behofvet otillräckligt, så att utgifterna öfverstiga med .... 19,862: 13 hvarjemte, på sätt jag nyss förut anfört, en ytterligare utgift nu ifrågakommer för Bohus läns Regementes till rotehåll förvandlade
Södra bataljon, i och för be klädnads-kostnaden, med 5,336: — 25,198: 13, anhåller jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit täcktes af Rikets Ständer begära en förhöjning i förevarande anslag med, i jemnt tal . . R:dr 25,200, hvarigenom anslaget, nu utgörande » 232,000, skulle blifva R:dr 257,200.
Salpeter-u-ppköp.
— I nådig proposition den 27 Oktober 1859 angående Statsverkets tillstånd och behof föreslog Kongl. Majit, att då varande anslaget till Salpeter-uppköp, 270,000 R:dr, skulle till 170,000 R:dr nedsättas, med vilkor, att salpeter-fondens tillgångar orubbade bibehölles och räntan deraf finge användas till dithörande utgifters bestridande; och upplystes tillika, att årliga tillverkningen af salpeter inom Riket vid den tiden uppginge till omkring 3000 centner, men årliga behofvet af dylik vara för tillverkningen af krigskrut, hvilken dåmera bedrefves endast för Kronans räkning, utgjorde endast 2000 centner samt den inhemska salpeter, som derutöfver äfven levererades, kunde till enskilde konsumenter föryttras och försäljningsmedlen ingå till salpeter-fonden.
I underdånig skrifvelse den 5 Oktober 1860 angående reglering af utgifterna under Riks-statens fjerde hufvudtitel yttrade Rikets Ständer, att, enär salpeter-fondens utgifter för aflönings-, pensions- och transport-kostnader m. m. under åren 1854 —185^7 i medeltal årligen öfverskjuta dess ränteinkomster endast med omkring 19,000
R:dr, och dessa utgifter framdeles icke kunde antagas till Bil.
51 högre belopp, utan snarare förmodades komma att, i mån af minskadt salpeteruppköp, nedgå, samt till det uppgifna årliga behofvet af omkring 2000 centner salpeter för tillverkningen af krigskrut skulle, efter 45 R:dr för centnern, erfordras ett belopp af 90,000
R:dr, men hvad derutöfver levererades komme att för salpeter-fondens räkning försäljas, syntes fondens utgifter, utöfver ränteinkomsternas belopp, icke kunna uppgå till högre summa än omkring 109,000 R:dr årligen; med afseende hvarå anslaget till salpeter-uppköp bestämdes i rundt tal, till 1 10,000 R:dr.
I följd af denna nedsättning i anslaget fann Kongl. Maj:t nödigt att rörande salpeter-ärendenas handhafvande meddela nya föreskrifter, hvilka, upptagna i nådigt Bref den 29 Januari 1861, bland annat innefatta, att den qvantitet salpeter, rå eller trublerad, som icke erfordrades till årliga kruttillverkningen eller till ett för densamma behöfligt reservförråd af 2000 centner, motsvarande ett års behof, af sistnämnda slag, borde försäljas och försäljningsmedlen ingå till salpeterfonden, hvilken skulle, derest Kongl. Maj:t icke annorlunda förordnade, hållas vid ett belopp af 800,000 R:dr.
Enär nu, efter utländsk salpeters befriande från införselstull vid 1859 års ingång, erfarenheten visat, att sådan vara af fullgod beskaffenhet kan härstädes erhållas för ett inköpspris af 30, högst 40 R:dr centnern, under det inlösningspriset för enahanda vara af svensk tillverkning varit alltifrån år 1854, såsom uppmuntran för denna tillverkning, bestämdt till 45 R:dr, hvarjemte upprätthållandet af den sålunda uppmuntrade binäringen medfört äfven andra kostnader för uppbörds- och förvaltnings-personal, transporter m. m. till så betydligt belopp, att kostnaden för hvarje inlöst centner under åren 1858 och 1859 i medeltal uppgått ända till 57 R:dr 85 öre, enligt hvad Komitén för Salpeter-ärendena, i underdånigt utlåtande af den 15 December 1860, upplyst; men de uppoffringar, hvilka Statsverket sålunda underkastas, icke blott genom den för krigskrut behöfliga varans inlösande till vida högre pris, än det i handeln allmänt gällande, utan äfven genom förluster vid den för Kronans behof öfverflödiga varuqvantitetens föryttrande eller genom omöjligheten att för densamma finna köpare, äro alltför betydliga att längre tid böra fortsättas; helst Kronan, i händelse af ett fredsbrott med deraf uppkommande afbrott i salpeterhandeln, vore genom reservförrådet af 2000 centner betryggad mot brist på salpeter under den tid, som kunde erfordras för hopsamlande af det öfverallt i landet spridda råämnet dertill och detsammas förarbetande för kruttillverkning; anser jag, att, om lösningspriset för inhemsk salpeter nedsattes från 45 till 40
R:dr centnern samt således komme att för de till krigskrut påräknade 2000 centner utgöra 80,000 R:dr om året, och öfriga kostnader för salpeterverket jemväl, från nästa statsregleringsperiods början, inskränktes till hvad, efter den minskade rörelsen, blefve oundgängligt, samtliga utgifterna för ifrågavarande behof 52 Bil.
Extra statsanslag.
Årtilleri försök. skulle kunna betäckas med räntan, efter 5 procent, å den redan samlade till minst 800,000 Rdr beräknade fonden, eller årligen 40,000 Rdr, jemte ett årligt statsanslag af 60,000 Rdr; och hemställer jag fördenskull, att Eders Kongl. Maj:t måtte i den nu förestående propositionen om statsverkets tillstånd och behof upptaga anslaget för salpeteruppköp till endast 60,000 Rdr.
Rese- och Traktamentsptnningar.
— Härom har Krigs-Kollegium upplyst, att bristerna i detta förslagsanslag under åren 1859, 1860 och 1861 utgjort tillhopa 140,838 Rdr 98 öre, eller i medeltal för år 46,946
Rdr 33 öre; i anledning hvaraf, och under åberopande af hvad redan of mig blifvit yttradt vid anslagst i teln: »Fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar», jag i underdånighet hemställer, alt Eders Kongl. Maj:t behagade föreslå Rikets Ständer att i Riks-Staten upptaga förslagsanslaget till Rese- och Traktaroentspenningar med ett belopp af 58,000 Rdr, hvarigenom detta anslag, som nu finnes utlördt med endast 11,350 Rdr, skulle förhöjas med 46,650 Rdr.
Beträffande härefter de föremål, hvartill endast tillfälliga statsbidrag eller så kallade extra anslag ifrågasättas, så förekommer dervid följande: l:o Artilleribehof.
På grund af den i Christiania, efter Kongl.
Maj:ts Nådiga befallning, under sistlidne vinter nedsatta Svensk-Norska Art i Meri-Kom i tés, af Krigs-Stvrelserna i 7 ~ j begge rikena gillade förslag, skulle, för gemensamt lösande af frågan om införande af refllade kanoner i de förenade Rikenas Artillerier, följande försök företagas: a) Förberedande försök, så väl härstädes som i Norrige under år 1862, med såväl mynnings- som kammarladdningskanoner af gröfre kaliber, till utrönande af lämpligaste reffel-system för dessa pjeser; b) Fortsatta och, om möjligt, slutliga försök, äfven inom begge Rikena under år 1862, till utrönande af lämpligaste reffelsyslem och konstruktion för fältkanoner med tillhörande projektiler; och c) Slutliga försök med det system för gröfre kanoner, hvilket på grund af de förberedande försöken under lit. a bör komma till införande i de förenade Rikenas land- och sjö-artillerier, i ändamål att vid hvarje särskild kaliber bestämma konstruktionen af så väl de olika kanonsorterna, som ock de dertill hörande projektilerna.
Bil. N:o 5 till Kongl. Maj:is Nåd.