Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd häraf har ock är 1842 stadgats, att Sjökaptensoch Styrmans-examina endast komma att tagas wid Navigationsskolorna, hwilket bör hafwa den följd, att Swensta handelsflottan stall mera än hittills blifva försedd med stickliga Befälhafvare och Styrmän, och derigenom wimla ett ökadt förtroende för erhällande af förmänligare afyranfer och frakrer.
För beredande af lättade tillfällen till inhemtande, efter wetenstapliga grunder, af fullständig kännedom i Skeppsbyggeriet har Kongl. Mast widragit anstalter för inrättande af 2:ne SkeppsbyggeriJnstitut, ett i södra och ett i norra otterne, och har i afseende derä Reglemente blifvit af Kongl. Mast utfärdadt; men någon uppgörelse härom har, oaktadt flerfaldiga försök, hittills icke kunnat träffas med warfsegare i norra orterna, utan har endast ett sadant Institut i Carlskrona, efter uppgjordt kontrakt med Warfs-Dickponenterne derstädes, nyligen blifvit inrättadt, och äro nu till en början ett anta! af 14 elever der antagne.
För att uppmuntra till idkande af hwalfistfängst i Söderhafwet, deraf andra länder hemtac stora fördelar, har Kongl.
Majtt utlofvac premier för utrustandet härstädes i sädant ändamål af Swensta fartyg af minst 150 läster, med wilkor, bland andra, att besittningen, som a hwarje fartyg borde utgöra minst 16 man infödda Swenstar, stulle beredas tillfälle att winna färdighet och insigt i hwalfistet, pä det att, sä wid möjligt är, biträde af utländske män wid dylika framtida företag icke ma blifwa af nöden; warande annrälan gjord af 2:ne Handelshus, att de innewarande ar afsända fartyg till Söderhafwet för hwalfistfängsts idkande.
Äfwen har, med afseende dera, att i de kolonier i Australien, hwilka i sednare tider hastigt utbildat sig, en förmånlig afsättning af Swensta produkter, och deribland hufwudfakligen fadane, som utgjorde föremal för huSsiöjden, stulle kunna beredas, särdeles om sadan handels-gemenstap kunde inledas och befästas sa tidigt, att icke andra nationer hunne att deraf sig utestutande bemäktiga, Kongl.
Maj:t ansett lämpligt att, för utrustandet och affändandet till Australien af fartyg, lastade med Swensta produkter, bewilja ett bidrag af Handels- och Sjöfarts-Fonden, under wilkor, att, med ledning af den erfarenhet, som derwid wunnes, en sä fullständig berättelse i ämnet blefwe afgifwen, att den för andra Swenste handlande, som wille rigta sin omtanka pä handel i denna werldSdel, kunde tjena till upplysning och efterrättelse wid ditsändandet af Swensta waror.
Dec härmed äfwen äsystade ändamål atc bereda nya tillfällen till sysselsättning för Swensta handelsflottan, hwars lästetal sedan är 1837 icke obetydligen ökatS, och till afsättning af Swensta produkter, har wisat sig desto angelägnare, som erpor- Expmtten, utan motfwarande minstning i importen, ar 1842 sä afragit, att den, efter att hafwa tillförene beräknats till ett wärde af 20 ä 30 millioner N:dr, endast uppgick till nägot öfwer 18 millioners wärde, hwilket sednare förhällande hufwudfakligen eger sin grund deri, att utförseln af jern dä utgjorde omkring 140,000 SM mindre, än det föregäende äret, och hwilken minstning icke kunnat uppwägaS af den ökade utförsel, som egt rum med flere andra stags waror, hwaribland mä nämnas raffineradt socker, som förut pä mänga är icke utgjort nägot wäfentligt föremal för Swensta exporthandeln, men är 38 1842 blifvit Utförde till ett belopp af 1,300,000 N.
Hwad äcer inrikes sjöfarten beträffar, har den synts winna ökad liflighet, och har lästetalet a dertill begagnade fartyg sedan sistförflutne
Riksdag ökat sig med något mera än 1,000 läster.
Trollhult.- Till beredande af lättade kommunikationer sa wäl till watten, som till lands, hafwa werkfamma åtgärder blifwit widtagna.
Den genom Trollhätte och Götha kanalen öppnade kommunikationen mellan Westerhaget och östersjön har blifwic fullkomnad derigenom att Trollhätte-kanal och stufiar samt öfrige segelleder mellan Götheborg och Wenersborg utwidgats och fördjupats, i denman, som erfordrats för att göra denna segelled farbar för alla fartyg, som kunna patzera Götha-kanal, men för beredandet af bogfermgsstalter a denna stora kommunikationslinea, hwilka, äfwensom nedsättning i afgifterne för begagnandet af Götha-kanal, utgöra ett nödwändigt wilkor för winnandet af de större fördelar för handeln och näringarne, fom af denna farled ffäligen böra förwäntas, har ännu icke mera kunnat ätgöras, än att, utom ett förut befintligt ångfartyg för bogsering mellan Ströms kanal och Götheborg, ett annat sadant för en annan del af Götha Elf anffaffats; warande befallning meddelad wederbörande, att afgifva yttrande och förslag i afseende ä hwad i öfrigt aterstar Ströms- att till lättnad för trafiken widtaga.
Sedan ett bolag bildat sig, ^jm im ^för att, med begagnande af de medel, Rikets Ständer wid sistförflutna Ncksdag dertill anwisat, utföra den nödige befunne ombyggnaden af Strömsholms kanal- och flutzwerk, har Kongl. Maj:t i början af ar 1842 utfärdat Privilegium och Reglor för samma Bolag, hwarefter ombyggnadsarbetet företagits och fortgått efter af Kongl.
Mast fastställde planer.
Upprensningen af farleden till Upsala wid Zllmarstäk och Eriksund är werkställd, och hafwa rensningarne wid Kodjupet samt kaital-anläggitingen wid Mwechtsund blifwit till der mesta fullbordade.
De af Rikets Ständer anwisade anslag till omläggning och förbättring af backiga eller eljest för kommunikationen mindre tjenliga delar af de allmänna landswägarne hafwa af Kongl. Maj:t blifwit disponerade att, i stadgad ordning, utgå till 36 särskilta wägforbättringsföretag.
Hamnbyggnader wid Wisby och Cimbritshamn hafwa päbörjaks och utförts, enligt planer, som af Kongl. Mast blifwit fastställde, och hafwa detzutom pä flere ställen hamnbyggnader efter äldre planer, samt hamn-muddringar fortgått, hvaribland mä nämnas de wid Malmö, Halmstad, Götheborg, Jönköping och Uddewalla.
Pa förekomne wigtiga ffäl har Kongl. Mast bestulit anläggning af en stad wid Skellefteä i Westerbotten, och en köping under namn af Arnfföldswik i Själewads socken af Mester-NorrlandS län; warande för denna köping särffilt Reglemente af Kongl.
Mast utfärdadt.
Äfwen har Kongl. Maj:t bewiljat stapelstadsrätt för Haparanda i Norrbottens län och Köpings privilegier för Trelleborgs by i Malmöhus län.
Hurusom en allmännare medborgerlig anda uppenbarat sig i Försäkringsoch för bildandet af sädane föreningar, hwilka hafwa till föremål att gemensamt ersätta hvarje delegares förluster genom olyckshändelser, har Kongl.
Mast oftare än tillförene haft tillfälle att under de sednare arén erfara.
Mast har nemligen lemnat fastställelse a särffilte Reglementen för Bolag till brandförsäkring af lösegendom i städerne i allmänhet och särffilt bade för Stockholm och Götheborg, samt till sadan försäkring af hus och lösegendom i Östergöthlands, Hallands, Skaraborgs, Wermlands, Kronobergs, Orebro, Wester-Norrlands, Blekinge, Elfsborgs, Upsala, Stockholms och Södermanlards län; och har Kongl. Maj:t fastställt en inom Upsala län ingången öfwerenskommelfe om ersättningars utgifwande för sädane förlnster ä wäxande gröda, som genom natur händelser uppkomma. Afwen hafwa Reglementen för Sjö-asyranS föreningar i Stockholm och Götheborg blifwit af Kongl. Maj:c utfärdade.
Qmiiqnmnii-
Nya formulär för de sa kallade O.uinquennii-Tabellerne öfwer ERik!ts's°l^ folkmängden i Riket m. m. hafwa af Kongl.
Maj.t blifwit fastställde, hwilka formulär tjent till efterföljd wid upprättandet af de sednaste O.uinquennii tabellerne för arén 1836 till och med ar 1840, de der i afseende ä Rikets folkmängd utwisa, att densamma under nämnde guinquennium ökats fran 3,025,439 till 3,138,887 personer.
StatsEttct.
Uti Kongl. Majus Nådiga Proposition om Statswerkets tillstånd och behof med dertill hörande bilagor, lemnäs en fullständig öfwersigt af förhållandet med sa wäl Statswerkets utgifter under de serffilta Hufwud-Titlarne, som de ordinära och extra ordinära StatsJnkomsterne, hwilka fortfarit att pä det hela, utöfwer beräkningarne i Riks-Staten, lemna arliga öfwerffott.
Härledande sig förnämligast frän Tulluppbördens indrägtighet och succesiva tillwäxt, hafwa sädane öfwerffott, med tillägg af besparingar ä wisa Utgifts-Titlar, och efter afdrag af brister i förslagsanslag m. m., sedan sista Riksdag kommit Riksgälds-Contoret till godo med följande, uti afsiutade pä Riks-Hufwudboken grundade liqvider, salderade belopp, nemligen: för är 1839 287,702: 1. - 1840 352,134: 36. 7. 1841 . . . . ' . 772,207: 15.
— För ar 1842 har Riks-Hufwudboken ännu icke hunnit af,lukas, och nämnde ars öfverskott kunna Medes ej heller för det närwarande till siffran bestämdt uppgifwas; men, da Tulluppbörden ar 1842 warit större än under något föregående ar, gifwer detta förhållande anledning till den förmodan att 1842 ars behallna öfwerffott ffola komma att, om ej öfverstiga, åtminstone icke betydligt understiga dem för ar 1841.
Sedan Kongl. Maj:t under loppet af sista Riksmöte meddelat Sn-sMa Nådig sanktion ä Rikets Ständers dä fattade bestut om Lagmans-och?xgminM och Häradshöfoinge-rätttans samt Sterbhus-afgiftens upphörande, äf- blMnnng'/- wensom angående förändring i mantalspenningarnes beräknande, der- k°'lMandcrom serffilta kungörelser blifwit under den 11 Mars och 7 April 1841 utfärdade, har Kongl. Maj:t widare under den 18 Februari 1843 med godkännande af Rikets Ständers i afseende pä Smides-ffattens reglerande anmälda bestut, sä widt det äfyfrat en för alla bruk utgäende lika beffattning, ej öfwerstigande 1 procent af privilegierad eller, wid begagnande af derutöfver medgifwen smidesrätt, eljest ästadkommen tillwerkning, i Räder förordnat, att den hammarskatt, som tillförene warit till högre belopp fastställd, borde frän ock med fmidesäret 1842 man afseende pä olika smidesmethoder till i Skeppund för hundrade nedsättas.
Likaledes har Kongl. Mast, i öfwerensstämmelse med hwad Rikets Ständer för deras del bestmat, dels medgifwit en lämplig tillökning i skattefrihets eller de s. k. kalldygnen wid Masugnar, dels. i Räder bifallit att hemmansegarne pä Oland mä, enligt uppgifne grunder, njuta befrielse frän eller lindring uti den för hemmanen tillskiftad utmark fastställda ärliga spanmälsränta, i hwilket sednare afseende serskild undersökning i och för närmare bestämmande af efter - giftens eller lindringens belopp för hwarje hemman blifwit i Räder anbefalld och nu äfwcn, ehuru för kort tid sedan, blifwit fulländad.
Innan de, i afseende pä räntegifwares och räntetagares ömfesidiga rättigheter och skyldigheter, serdeles wigtiga frågor om tiden och ordningen för markegangsprisens bestämmande och förändradt sätt för räncepcrfedlarnes utgöraiwe, jemte flere med grundffatkernes crläggande gemenskap ägande äiniten, hwilka föranledt serskilda af Kongl. Maj;t och Rikets Ständer wid föregående Riksmöten framställda förslag, hunnit till siurligt afgörande hos Kongl.
Maj:t förekomma, emottog Kongl. Maj:t en af Rikets Ständer wid sistförflutna Riksdag aflaten ffrifwelfe, innefattande anhållan att, sedan wederbörande blifwit hörde om och i hwad man hinder för markegängssättningens framflyttande kunna möta, Nådigt förstag i ämnet mätte till Rikets Ständer warda framstäldr.
I anledning häraf hafwa ej mindre samtlige Läns-Styrelserne, än deputerade för markegangsfättningen lemuats tillfälle att, i fräga om lämpligaste tiden för de arliga markegängs-taxornes upprättande, sig yttra, hwarefter Kammar-kollegium och Stats-kontoret betänkanden i ämnet afgifwit; Och will Kongl. Maj:t, sa snart lämpligen ske kan, alla förenämnde frågor till ytterligare pröfning företaga och derwid befluta angående det förstag rörande markegangsfättningen m. m., som kommer att Rikets Ständer meddelas.
För astadkommande af en ändamålsenlig och med de skattdragandes fördel öfwerensstämmande reglering af dagswerksffyldigheten till sadane kungsgårdar och kronolägenheter, hwilka äro såsom boställen m. m. ät embets- och tjcnstenrän anstagne eller till allmänna inrättningar upplätne, hafwa, till följd af Rikets Ständers framställning i detta ämne, undersökningar blifwit genom wederbörande Läns-Styrelser anställde.
Da likwäl fragan härigenom icke i alla delar blifwit sa utredd, att den kunnat af Kongl.
Maj:t till slutlig pröfning företagas, har en ny lokal-underfökning genom en dertill serskildt utsedd embetsman, biträdd af Landtmätare och krono-ombud m. fl., blifwir i Räder anbefalld att under innewarande ars sommar försiggå.
Enligt härwid meddelad föreskrift bör underdänig berättelse om denna undersökning före flutet af instundande September manad till Kongl.
Mast afgifwas; och hyser Kongl. Maj:t i följd häraf den förhoppning att ifragaställda reglering skall kunna, efter det förslag i ämnet blifwit till Rikets Ständer wid deras närwarande sammanträde meddeladt, utan widare uppskof bringas till werkställighet.
Sedan wid sistförflutna Riksdag fraga blifwit wäckt om befrielse för wifla socknar inom Stora Kopparbergs
Län ifrån äliggandet att till Stora Kopparbergs
Bergslag in natura lefverera Mantalsoch ränre-kolen, äfwensom om upphäfwande af de böter, hwilka för underlåtenhet, att sa beskaffad lefverering fullgöra, fran längre tid tillbaka warit stadgade, har Kongl. Maj:t, jemte beviljande af en utaf Rikets Ständer föreslagen nedsättning i nyflomförmälde wites- eller tredskoböter, lam, i anledning af Rikets Ständers i afseende pä kolräntornes utgörande framställda anhållan, genom dertill utsedde ko-^ miterade undersöka förhållandet med och behofwet af den Stora Kopparbergs
Bergslag i berörde hänseende tillagde rättighet, hwilken nyligen fulländade undersökning jemwäl hast till föremal att åstadkomma erforderlig utredning i och för pröfningen af hos Kongl. Maj:t serskildt gjorde framställningar om förmedling i koppar-räntan; kommande äfwen i Vefla med hwarannan gemenskap ägande frågor Radig skrifwelse att till Rikets Ständer afgä.
Till beredande af nödig säkerhet för sa wäl Kronan, som innehafware af hemman och lägenheter af den beskaffenhet att ränta for dem utgå bör, har Kongl. Majit, med upphäfwande af Kongl.
Förklaringen den 14 October 1777, i Räder stadgat, att alla stattläggningar, hwilka hos Kammar-Collegium i behörig ordning anmälas, med undantag endast af de wid afwittringen i Norra Länen förekommande hemmansstattläggningar samt skattläggningar a rekognicionsffogar, om hwilka serskildt är stadgadt, stola, i öfwerenSstämmelse med Förordningen den 17 October 1769, inom 3 ar frän den dag dä handlingarne först till Collegium inkommit, wara pröfwade och afgjorde eller för laga krafcwunne ansedde, sä wida befwär deröfver ej blifvit anförde.
Uppbörds-
Med hänsigt till beredande af ytterligare reda och ordning i rening v- mnkc t. dowisltingeIt för allmänna medel hafwa ätstilliga ätgärder blifvit widtagne.
Sedan ett för längre tid tillbaka marbetadt förslag till förändrade föreskrifter angäende den tid, inom hwilken anmärkningar och atal lämpligen mä kunna för uppbördsmän och redogörare äfvensom för stattskyldige medföra betalnings- eller erfäctnings-answar, befunnits icke erbjuda den enkelhet och öfverensstämmelse med rättsgrun der, som warit att önska, har Kongl. Maj:t i Räder anbefallt Kammar-Rätten att med förnyadt utlåtande och förslag i detta ämne till Kongl. Maj:t inkomma; hwarjörutan ferstilte utlätanden blifvit frän wederbörande infordrade, dels angäende de närmare föreskrifter, som mä anses erforderlige i afseende pä indrifwande och afstrifning af krono-utstylder och böter jemte andra lika bestaffade allmänna medel, dels angäende ändamälsenligare kontrost-stadganden till förekommande af förluster wid transporter af Kronan tillhörig spanmäl.
Med anledning af Rikets Ständers är 1841 församlade Revisorers framställning om Landsböckernes tidigare afstutande, i ändamål att desamma, till enhets och öfwerensstämmelses winnande emellan dem och Riks-Hufvudboken matte kunna wid Riksbokstuter begagnas, istället för de serffilta sammandrag, hwilka nu i Riksboksiucs kontoret uppgöras öfwer de overificerade duppletterna af spe- ' cial räkniitgarne, har Kongl. Maj:t, som insett nyttan af den större enhet och enkelhet äfwensom af den tidsbesparing, hwilken skulle winnås derest den förestagna åtgärden blefwe i werket ställd, till en början i Nader förordnat act Kongl. Majus Befallningshafwande i samtlige Länen borde öfwer den ifrägaställde tidigare afstutningen af Landsböckerne höras, hwarester Stats-kontoret och Kammar-Rätten ffulle ega att öfwer ämnet i dest helhet underdånigt yttrande afgifva.
Maju, som ännu icke fatt emottaga detta yttrande, är sinnad att sa snart fragan blifvit erforderligen utredd, densamma till slutlig pröfning företaga och i sammanhang dermed jemwäl närmare bestämma de serffilta tider, inom hwilka öfrige allmänna räkenffaper böra wara afgisne och till Kammar-Rätten insände.
Pa Kongl. Majus
Nådiga pröfning är för öfrigt nu beroende ett serskildt förstag angående närmare kontroller ä krono-utffyldernes rätta debitering och uppbörd, hwaröfver samtlige Läns-Styrelserne äfwensom Kammar-kollegium och Stats-kontoret blifvit hörde.
Sedan det yppats att tillwerkning och utprangling af falskt stämpladt papper ägt rum, har Kongl.
Maju, i följd häraf, förord- werku. nät om Karte^Sigillate-papperets förfärdigande och stämpling i hufwudfaklig öfverensstämmelse med hwad Rikets sednast församlade Ständer förestagit, äfvensom erforderlige werkställighets-åtgärder §6 ' blifwit serstildt anbefallde, sa att begagnandet af det nya Kartepapperet kommer att med nästa ärs ingång kaga sin början.
Magasins- Genom handlingar, som komma att till Rikets Ständers Stats Nttigs-wcrket.
Utstött öfwerlemnas, blifwa Rikets Ständer i tillfälle att erfara förhällandet sa wäl med f. d. Allmänna Magasins-fondens fortsätta utredning, hwilken numera, enligt Rikets Ständers bestut, blifwit af Stats-kontoret öfwertagen, som med fortgången af undfättningsliqviderne för de sednare arén fran och med 1830, jemte de tillgångar, hwilka nu äro för undsättning i mitzwextär afsedda.
Af de tillgångar, som wid sista Riksdag för undsättning i miflwextär af Rikets Ständer anwisades och hwilka ännu icke behöft
L någon betydligare man anlitas, äro för det närwarande i Riksgäldskontoret innestaende 230,000 R:dr hörande till 1830 ärs kreditivfondsmedel, hwartill kommer dels under ären 1841, 1842 och 1843 influtne och pä serstild räkning upptagne spannmäls-tullmedel 188,287 R:dr 6 st., dels serstilta behällningar ä förenämnde kredicivfond jemte samma fonds utestäende fordringar hos
Distrikrs-magasinen i Norrbottens Län, tillsammans omkring 31,200 R:dr, dels slutligen hwad som möjligen kän inflyta af kreditiv-fondens pä indrifning beroende undsättnings-fordringar, hwilken sednare tillgäng dock, i följd af de wid sista Riksdag meddelade förestrister om sätter för undfättnings-stuldernes afskrifning, torde komma att inskränka sig till ett i förhällande till det hela högst obetydligt belopp, förflagswis uppgifwet till omkring 34,000 R:dr.
Posi-werkct.
Antalet af de frän samtlige Post-kontoren i Riket med posterne befordrade bref, som är 1840 utgjorde 3,190,948 st, har sedermera ärligen ökats och uppgick för nästlidet är till 3,375,898 st.
Deremot har postporto-uppbörden sedan är 1840 nedgätt frän 608,694 R.dr 44 ff. 5 rst., som den dä utgjorde, till 589,246
N:dr 16 ff. 6 rst. för är 1841, 589,603 R:dr 30 ff. 10 rst. for är 1842 och omkring 592,000 R:dr för är 1843, enligt för detta sednare är approximativt uppgjord beräkning; härledande sig den större ffillnaden emellan 1840 och päföljande ärens postporto-uppbörd dels frän Norrska och Finffa utrikes brefwexlingen, dels frän indragningen af Nummer Lotteriet, hwars porto ärligen uppgick till omkring 10,000 R:dr.
Den wid sista Riksdag beslutade tillökning i Post katzans bidrag till Statsverket har, i förening ined nyst anförde förhällanden, werkat dertill, att ätffillige ifrägaställde förbättringar i postkommunikationerne mäst uppffjmas eller lemnäs ä sido.
Dock hafwa med de inffränktare tillgängar, som warit att disponera, flere sädane förbättringar kunnat tillwägabringas, som i sin män bidragit till större liflighet i brefwexlingen.
Med anledning af Rikets Ständers wid deras sistförflutna sammankomst gjorda framställning, har förhöjning i postffjutslegan blifwit wederbörande posthemmans innehafware, i förhällande till större eller mindre ffjutsningsbeswär, i Näder tillagd, med ett sammanräknadt belopp af 10,594 R:dr 21 ff. ärligen, äfwensom ersättning blifwit anflagen för stallrum ät postförares hästar, der wäntning pä pöste rne mäste äga rum.
För utrikes brefwexlingen har en ny efter närwarande förhällanden lämpad Postporto Taxa blifvit fastställd.
Likaledes har Paket-Post-Taxan undergätt omarbetning ester förändrade grunder. §8 Med Pruitzen och Danmark äro serffilte konventioner afsiutade, som reglera postkommunikationerne med detza länder jemte hwad dermed äger sammanhang.
MM^-H Enligt Rikets Ständers derom gjorda anhållan hafwa forsing w?rkm. till förnyade Reglementen för Mynt- och Kontroll Werken blifvit utarbetade, hwilka förslag, tillika med ett jemwäl upprättadc försiag till ny Kontroll-Stadga för det närwarande äro pä Kongl. Majus pröfning beroende.
Tull.önatt- Jemte det tnilbestämmelserne för inkommande och utgående wa »»igarno och , o Tiill-mnktt. ror l allmänhet reglerades genom den efter sista Riksdag ar 1841 utfärdade förnyade Tull-Taxa, blef, omedelbarligen derefter och sedan de pä fragan om en oföränderlig
Spanmals-tulf inwerkande omständigheter utgjort föremal för ytterligare öfwerwägande, en serskild TullTarif för omförinälda wäsentliga förnödenhets-artikel i Nader fastställd, att tjena till efterrättelse under trenne är eller till innewarande ärs stut.
Ulom det att inträffade ofördelaktiga handelskonjuncmrer föranlätit Kongl. Maj:t att efter hand ytterligare nedsätta utförsel-afgifcerne för Stångjern med flera produkter af Bevgshandteringen äfwensom att för andra med utförselrull belagda inhemsia artiklar medgifwa fullkomlig tullfrihet, har under tillämpningen af 1841 ars TullTaxa nägra hufwudsakliga förändringar deruti icke ifrägakommit eller sadana omständigheter funnits wara för handen, som kunnat päkalla anbefallandet af en allmännare revision af nämnde Taxa, helst densamma föregätts af ett genom dertill utsedde komiterade utarbetadt och Rikets Ständer wid deras förra sammankomst meddeladt fullständigt forsing.
Wid - Widkommande serskilt Tarifen för Spanntälstullen, sa har nägot behof af jemkning deruti under den förflutna tiden icke gifwit sig tillkänna; och lämpligheten af det system för tull-lagstiscningen i denna del, som salunda till en början för en witz inffränkcare tiderymd blifwit bragt till ^verkställighet, torde alicsa kunna anses wara af erfarenheten i icke owäsentlig man bekräftad.
Äfwen föreffrifterne rörande de serffilte delarne af Tull-Kontrollen hafwa sedan sista Riksdag blifwit öfwersedde och nya författningar i detza ämnen utfärdade, hwarigenom asyfcacs acc, i förening med tullinkomstens betryggande, for den lofliga handelStrafiken bereda ytterligare lättnader.
Genom Tulluppbördens tilltagande indrägtighet har Kongl. Maj:t blifwit försatt i tillfälle att utan befarad minskning i paräknad
Statsinkomst icke allenast anbefalla förstärkta Tullbewaknings-anstalrer, utan ock att, enligt Rikets Ständers framställda önffan, tillwägabringa en pä sportel-systemets afskaffande grundad ändamalsenligare lönereglering för Tullwerket.
Uti Betz wid öppnandet af sistförflutna Riksdag afgifna berättelse om tilldragelserna i Riks-Styrelsen tillkännagaf Kongl. Maj:t huruledes en förändrad reglering i afseende pä de i stapelstäderne utgäende afgifter af handeln och sjöfarten, förnämligast hwad Tolagen beträffade, war i fräga, asyfcande att, utan förminskning i de inkomster, hwarom detza städer blifwit försäkrade och hwaraf de för sina utgifters bestridande kunde fortfarande wara i behof, afhjelpa den betydliga skiljaktighet, som ägde rum emellan handels- och sjöfarts-afgifterne i olika städer, ett förhållande, som icke allenast wore hinderligt för handelsrörelsens utweckling i allmänhet, utan ock i wäsentlig man 4 §9 Tolags rcglmiigni. förfwarande beräkningarne wid utfärdandet af hwarje ny Tull-Taxa.