Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För anskaffandet af de medel, hvilka kunna erfordras för de uti §§. 54> 55, 56, 5j, 58, 5g, 60, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69 och 70 omförmäldte ändamål, berättigas Fullmäktige, att, i den mån Contoirets under händer hafvande medel icke äro dertill användbare, upptaga lån mot den lägsta ränta, som är möjlig att betinga, ställde på minst Ett års förfallotid, men under öppen rättighet för Fullmäktige att dessförinnan, efter Trenne månaders förutgången uppsägning, sina Sedlar inlösa. §. io3.
Derest någon brist tillfälligtvis skulle uppkomma uti det påräknade beloppet af de till StatsVerket eller RiksgäldsCootoiret anslagne inkomster och tillgångar, hvilken ej af Öfverskott eller andra för handen varande medel betäckes, äger RiksgäldsCootoiret att, på sätt äfven tillförene öfligt varit, anskaffa«skillnaden genom lån; dock under förbehåll att dessa, i mån af blifvande tillgångar, återbetalas, och att de i det hela icke få öfverstiga hvad som till de bestämda anslagens ( 6, ) samt de beviljade och begagnade lånens eller Creditivens fyllande erfordras.
Angående General- Assistance-Conl or et. §• 104.
Så vidt möjligheten medgifver, besparas aflöningskostnaderne, genom förafskedande af ej behöflig Tjenstemanna-personal och Vaktbetjening. 3:o Mot säkerhet, som af Fullmäktige godkännes och mot de vilkor, att förlaget endast användes till bildande och underhållande af sådane Inrättningar, ( 62 ) der den fattigare classen af Hufvudstadens Innevånare må kunna betjenas med lån emot pant, skall uti Riksgälds-Contoret hållas Styrelsen öfver Stockholms Stad till handa en summa af Ett Hundra Tusen (100,000) Riksdaler, att räntefritt begagnas under loppet af Tio år, räknadt från den i:ste Juni i832, då lyftningen deraf må ske.
Likväl må Fullmäktige, ifrån och med j832 års början, låta på detta Creditiv förskottsvis utlemna en Femtedel eller 20,000 R:dr, i händelse Stadens Styrelse, till vinnande af andamålet, deraf har behof. 4:o Beträffande General-Assistance-Contorets Ordinarie Betjening; så kommer en hvar bland dem, som, vid Verkets upplösning, der äro tjenstgörande, att på Riksgälds-Contorets Expectance-Stat uppbära den lön han, före den i:ste Juli 1818, innehaft, och hvarutöfver, enligt det af Rikets Ständer vid 1818 års Riksdag fattaide Beslut, icke något honom tillägges; så att den, som, efter nämnde tid, undfått Förordnande att förrätta en Syssla , för hvilken i Staten är anslagen en högre lön, icke kan göra något anspråk på derigenom erhållen tillökning.
Dessa Expectance-löner minskas i samma förhållande, som någon vinner befordran till lön vid RiksgäldsContoret eller vid andra Verk och Inrättningar, så att den, som t. ex. tiller— kännes Expectance-lön af/joo R:dr, men får 3oo R:drs lön vid annat Verk, endast kommer att uppbära 100 R:dr på Expectance-Stat; likasom Expectance-lönen hel och hållen indrages, när någon befordras till lön, hvilken antingen är lika stor med Expectance-lönen < 63 ) eller ock öfverstiger densamma.
Hvad åter angar Öfrige vid General-Assistance-Contoret anställde Tjenstemän och Vaktbetjente, hvilka, efter den i Juli 1818, vunnit befordran, så komma lönerne, som de, i följd af endast provisionella Förordnanden, fått uppbära, att med tjenstgörningen indragas och besparas; dock må en sådan Tjensteman elier Vaktbetjent, hvilken icke kommer i åtnjutande af någon Expectance-lön , vid sin afgång från Contoret, erhålla ett halft års lön, såsom Gratification. 5:o
Angrde RiksgäldsContorets och Gcncral-Assistauce-Contorets lius. §. io5.
Constitutions-, Bevillnings-, Lag-, Allmänna Besvärs- och Ekonomisamt Expeditions-Utskotten; Embetsrum, såsom hittills, för Rikets Ständers Justitiae Ombudsman, jemte rum för de personer, hvilka skola hafva inseendet och vården om Huset; hafva Rikets Ständer beslutat: 1:0
Att berörde Egendom, efter verkställd ändurtlålsenlig inredning, i närmaste öfverenstämmelse med de, genom Fullmäktiges föranstaltande, författade och hos StatsUtskottet företedde Plan-ritningar, må upplåtas och begagnas: a) till Samlings- eller Sessionsrum för de 3:ne Ofrälse RiksStånden samt för deras Canzlier och Archiver; b) till Pleni-rum för StatsUtskottet, såsom hit— tils, och till Sessionsrum, Canzlier och Archiver för Conslitutions-, Bevillnings- Lag-, Allmänna Besvärs- och Ekonomi- samt ExpeditionsUtskotten; c) till Embetsrum, såsom hittills, för Rikets Ständers Justitiae Ombudsman; d) till
Filial-Disconterncs utredning m. m. §. io6.
Till fortskyndande af Götila Canal-Bolags samt Malmö f. d. Discont-Verks återstående utredning, haf-va Rikets Ständer pröfvat lämpligt berättiga Fullmäktige: 3:0
Att likaledes, till betryggande mot all förlust på indrifningeu, antaga någon skicklig och pålitlig person inom eller utom RiksgäldsContoret, till de återstående fordringarnes utsökande, emot åtnjutande af vissa procent, som af Fullmäktige bestämmas å de medel, hvilka af honom lefvereras och redovisas; under villkor, att, i och för fordringarnes indrifning, Discont-Utredningen icke besväres med andra kostnader och utgifter, än nyssberörde indrifnings-procent; Fullmäktige dock förbehållet, att, utan hinder af den till Ombudet utfästade indrifnings-procent, låta för längre eller kortare tid inställa executiva åtgärder, samt med vederbörande Gäldenärer Accords-Liquider uppgöra och afsluta. i ( 67 ) §. io7.
Öfver Götha Canal-Bolags samt Malmö
Disconters utredning föras serskilda Böcker och Räkenskaper, så att de hvar för sig, utan ringaste sammanblandning, utredas; likasom serskildte Protocoll hållas öfver ärenden, hvilka angå den ene eller andre af dessa Disconter.
S- I09- Derest, mot all förmodan, vid utredningen af Götha CanalBolags samt Malmö Disconter, något öfverskott skulle uppkomma, sedan Skulderne, på föreskrifvet sätt blifvit betalde samt ersättning för utredningsomkostnaderne innehållen, skall ett sådant öfverskott tillhandahållas, i första rummet, Borgenärerne till ersättning af förlorad ränta å deras blott till Gapitaiet i flere terminer betalde fordringar, och derefter ActieEgare, allt i den Discont, der öfverskottet uppkommit. §. 110.
Angående Lånet till Malmö Stad. §• 11*•
I likhet med beslutet vid 1823 års Riksdag, hafva Rikets Ständer befriat Staden Malmö intill nästa ( GS ) Riksdag, både från Capital-afbetalning och rtintas erläggande på återstoden 48,000
Angående CanzliStyrelsens HandCassa.
5. ira.
Jemlikt Rikets Ständers vid 1828 ars Riksdag fattade och vid innevarande Riksdag hos Kongl. Majit i underdånighet anmäldte Beslut, skall, i händelse af CanzliStyrelsens upplösning, till RiksgäldsContoiret förflyttas och derstädes förvaltas den i 1 §. 9 Mom. af Kongl.
Angående Militiaä-BoställsCassan. §• i*3.
Rikets Ständer hafva beslutat, att, vid en möjligen inträffande förändrad organisation äf KrigsCollegium, den under bemäldte Collegii inseende och förvaltning ställde Militije-BoställsCassa må, om Kongl.
Majit så för godt finnér, till RiksgäldsContoiret för - ( 6g ) flyttas; och skall denna Cassa, utan sammanblandning med RiksgäldsGoutoirets medel, af Fullmäktige förvaltas.
Angående uppbörden i Landsorterne af Allmänna Bevillningen m. m. samt de Redogörelser , hvilka till RiksgäldsContoiret skola ingifvas. §•
«I4- Uppbörden af Allmänna Bevillningen i Landsorterne besörjes på lika sätt, som hittills, af Kronans vanliga UppbördsBetjente, hvilka för denna Uppbörd äro till redovisning förbundne, utan serskild vedergällning eller arfvode.
De uti LandtRänterierne till RiksgäldsContoirets disposition inflytande medel öfversändas och lefvereras derifrån omedelbarligen till RiksgäldsContoiret; och får något remisslage icke beräknas å de summor, hvilka icke , inom den i Författningarne utstakade tid och der föreskrifven ordning, från LandtRänterierne expedieras, eller med hvilka icke förfares, pa sätt de af ÖfverStyrelsen för RiksgäldsVerket LandtRäntmästarne till efterrättelse gifne föreskrifter om hvad i öfrigt, vid remitteringen, bör iakttagas, innehålla. §• 117* De uti Landsorterne inflytande Observations-medel lefvereras uti LandtRänterierne till RiksgäldsContoirets disposition; hvarefter Observations-procenten från RiksgäldsContoiret utbetales. §. iiS.
Öfver hvarje års uppbörd af Allmänna Bevillningen samt RiksgäldsContoirets öfrige Inkomster, hvilka uti Landsorterne lefvereras, författas vid LandsContoiren Summariska Räkningar, som afslulas och insändas till RiksgäldsContoiret inom den tid Författningarne stadga; och uti hvilka Räkningar Restantier och Balancer från de förra åren jemväl till redovisande upptagas. — Sådane Summariska Räkningar aflemnas äfven till RiksgäldsContoiret från Stockholms Stad, inom den tid, som serskildt är bestämd. ( 7‘ ) S- 1 '9* I början af hvarje månad insändas fran LandtRänterierne till RiksgäldsContoiret
Förslag öfver uppbörden under den nästfö'rflutne månaden, hvilka Förslag till riktigheten ovilkorligen böra vara bestyrkte af LandsContoiren; de uti LaudtRänterierne nedsatte Skatteköpeskillingar böra äfven i dessa Månads-förslag vara specifikt upptagne.
Angående ÖfverStyrelsen af Riksgälds-Verket. §• ?20, ÖfverStyrelsen af RiksgäldsVerket föres af Rikets Ständer, enligt 67 §. R. O., valde Fullmäktige. §- 121, Sedan Fullmäktig ordentligen vald är, skall lian, innan han tillträder Fullmäktigskapet, mundtligen aflägga och serskildt med sitt namn underteckna följande
Ed, hvilken kommer att bland Idandlingarne förvaras: ”Jag N. N. lofvar och svär vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att som jag blifvit vald och utsedd till Fullmäktig uti Rikets Ständers RiksgäldsContoir; så skall jag, vid samma mig anförtrodda befattning, på det sorgfälligaste ställa mig det för RiksgäldsContoiret utfärdade Reglemente och hvad framdeles kan blifva af Rikets Ständer och deras Statsutskott eller Revisorer förordnadt, till behörig efterlefnad, samt doldt och förtegadt hålla hvad vid förvaltningen förefaller, som tyst vara bör; och skall jag ( 72 ) mig i allt så förhålla, sorn en redlig man väl egnar och anstår samt jag det inför Gud och Rikets
Så sannt mig Gud hjelpe till Lif och Själ.” 5- 122.
Fullmäktige njuta, i och för deras befattning med RiksgäldsVerket, enahanda skydd och säkerhet, sorn uti Rikets Grundlagar är Riksdagsmän tillerkänd; och äro Fullmäktige för denna deras befattning Rikets Ständer och deras emellan Riksdagarne tillförordnade Revisorer allena redo skyldige. s. i?.3.
— Fullmäktige böra till verkställighet befordra hvad Revisorerne, enligt deras erhållne Instruction, uti en eller annan måtto till efterrättelse föreskrifva. $. 125, Fullmäktige vare det förbudet, att, genom underdåniga tillstyrkanden, bereda bifall till sådant, som strider emot de uti detta Reglemente stadgade allmänna grunder för RiksgäldsContoirets inrättning, eller ock på något sätt skulle leda till inskränkning af Rikets Ständers rättighet att sjelfve om Verket förordna. §. 126, Aceord om RiksgäldsContoirets Fordringar få icke af Fullmäktige beviljas, utan Rikets Ständers serskilda föreskrift. §. 127.
Skulle Fullmäktig komma i den författning, latt han icke kan vara Riksdagsman och Ledamot af Utskott, upphörer genast hans Fullmäktigskap och hans rum anses ledigt samt kommer att i föreskrifven ordning återbesättas.
Ordföranden är frånvarande, föres ordet af den, sorn är närmast i ordning. £. 133.
136 omförmäles, Fullmäktig reser från Staden, men icke låter höra af sig inom Trenne (3:ne) veckor efter den tid, då hans tjenstledighet upphört, anmärkes sådant uti Protocollet.
Men, derest han, utan anmäldt laga förfall, skulle utablifva fulla Två (2) månader, att räkna från den dag, hans tjenstledighet tilländagått, inberättas det hos HiddarliusDirectionen, i fall han är Frälseman, eller, om han är Ofrälse, till Canzliet vid det Stånd, till hvilket han hörer. §. 136.
— Några ärenden af vigt och betydenhet, såsom Låns upptagande eller inställande, Sysslors tillsättande jn. m., få icke heller afgöras, så framt icke minst Atta bland Fullmäktige äro närvarande.
Uti alla mål, hvilka fordra någon utredning, inhärate Fullmäktige Commissariernes Utlåtanden. §• «3g.
Ej må beslut fattas, någon åtgärd vidtagas, eller befallning i ÖfverStyrelsens namn meddelas Verkets Embets- och Tjenstemän, utom vid Fullmäktiges sammankomster; och bora, i afseende på förvaltningsåtgärder af den natur, att besluten skola grunda sig på för handen varande omständigheter och förhållanden, i anseende till hvilka sistnämnde, Fullmäktiges åsigter och deras, som skola granska åtgärderne, kunna vara skiljaktige, skälen till de fattade besluten uti Protocollet anteckuas och omständligen utredas. ( 77 ) §• i4°* Uppkomma under öfverläggningarne skiljaktiga meningar, afgifver en hvar bland Fullmäktige serskildt sin röst, skriftligen eller mundtligen, hvarvid rösterne beräknas på sätt 67 §. af R.O. bestämmer, och saken afgöres efter de fleste rösterne.
Yttras flera olika meningar, jemkes beslutet efter dem, hvilka närmast med hvarannan öfverensstämma. §. »4i.
Den Fullmäktige, sora, fastän han är närvarande, ej serskildt afgifver sin röst, eller ock, efter påbegynd ventilation uti ett ämne, bortgår, anses hafva bidragit till det beslut, som vid en sådan sammankomst fattas. §. 142.
Angående Betjeningen vid RiksgäldsContoiret. §• i43- För Fullmäktiges Expedition och Canzli bestås:
En Secreterarej som förer Protocollet vid Fullmäktiges sammankomster, uppsätter och contrasignerar alla utgående Bref och Expeditioner, likaledes alla Conslitutorial, Tjcnstförordnanden och Afsked för Riks - ( 73 ) gäldsContoirets och GeneralAssistanceContoirets Embets- och Tjenstemän, hvarvid på hans ansvar ankommer, att sistberörde Handlingar äro behörigen charterade; åliggandes det sedermera Commissarierne i RiksgäldsContoret samt ÖfverCommissarierne i GeneralAssistanceContoiret hälla hand deröfver, att någon icke får inställas i tjensten eller uppföras till lön eller arfvode, innan med företedde behöriga Bevis, hvilka i afskrifter tillika böra aflemnas, blifvit styrkt, att de allmänna afgifter, hvilka vid befordringar i Banken dessutom äro vanlige, blifvit erlagde.
— Honom åligger det också, att, när Secreteraren af sjukdom eller annat laga förfall är hindrad, närmast företräda Secreterarens ställe.
En Canzlistj hvilken biträder vid renskrifning och alla andra inora Fullmäktiges Expedition förefallande göromål. §• *44* En Ombudsman besörjer och bevakar alla RiksgäldsContoirets rättegångsärcnden , efterseratt Betjenin - ( 79 ) gen under de vanliga arbetstimmarne utan vederbörligt tillstånd ej är frånvarande m. m., som dess tjenst tillhörer. §■ i45.
RiksgäldsVerket förvaltas under Fullmäktiges öfverinseende, enligt den af Rikets Ständer för Comrnissarierne i RiksgäldsContoiret år 1810 fastställda Instruction, af Tre Commissarier.
Vid Commissariernes CanzliExpedition bestås:
Ca ss a-C ontoir et:
En Contoirsskrifvarej som biträder med bokföring m. m.
Revi s iöns-C ontoir et j hvarest RiksgäldsContoirets samt GeneralAssistanceContoirets Hufvudhöcker och Räkenskaper m. m. grankas, består af:
En Revisor. ♦ ( 8o ) CreditSedelV erket.
En Kamererare, Två FexlingsCasseurer> Två Bokhållare, Fyra.
ContoirsSkrifvare, af hvilka Två höra till Ordinarie Staten och Två till GreditSedelVerket.
En Fäktmästare.
Åtta.
Kamm ar drängar, af hvilka Fyra anses höra till Ordinarie Staten och Fyra till CreditSedelYerket.
Två lius drån" ar. §- i46.
Ofvannämnde Embets- och Tjenstemän samtVaktBetjente aflönas efter den af Rikets Ständer fastställde Stat, hvilken icke får ökas eller 6'fverskridas; utan hör fastmera tillses, att, i den mån göromåleu inom RiksgäldsContoiret skulle minskas, umbärliga Tjenster och Befattningar, så väl vid CreditSedelVerket, som vid andre
Departementer, varda indragne; och anmärkes: att de under Vacancer vid RiksgäldsContoiret uppkommande Lönebesparingar skola, efter afdrag af hvad som utgår till Extraordinarie!-, hvilka, under inträffade ledigheter, förordnas till tjenstgöring i yttersta graden, Enke- och PupillCassan derstädes tillfalla. §• * 47* I afseende på Befattningarne vid CreditSedelVerket och Expectanter, hvilka njuta löner vid Riksgäld*- Con - ♦ ( 81 ) Contoiret, kommer 1810 urs Reglemente att tjena till efterrättelse. $. >48.
Till ledige Sysslor och Befattningar vid de Departementer, hvilka stå under Coinmissariernes närmaste inseende, upprättas af Commissarierne Förslag, å hvilket En bland de sökande uppföres. §. 155.
Anset- sig någon vara förfördelad i sin rätt genom Commissariernes Förslag, må det vara honom öppet att deröfver hos Fullmäktige anföra Besvär inom Åtta dagar efter det Förslaget till Fullmäktige inkommit, den dagen likväl oräknad. s ( 83 ) §.
Commissarie-beställningar vid RiksgäldsContoret, Sysslor vid Fullmäktiges Expedition, Kamererare-Syss]an vid PuksgäldsGontorets BoksIutsGontor, Referendarie-Sysslan vid Coinmissariernes Expedition samt Casseurs-Sysslor vid RiksgäldsContoret förklaras vara så beskaffade Tjenster, att vanlig befordringstour till dem icke äger rum; dock bör den redan antagne Betjeningen, såframt bristande skicklighet ej skulle i vägen ligga, befordras efter de grunder, hvilka hittills inom Contoret varit vanlige. §> i57- Hädanefter får ingen antagas vid Fullmäktiges eller Commissariernes Expeditioner, utan att hafva behörigen aflagt Canzli- eller Juridisk Examen, eller vid Contoren, utan att hafva åtminstone undergått Kameral-Examen.
Betjeningens skyldigheter i allmänhet och dess ansvar för tjenstefel s arnt om Besvärs anförande öfver Fullmäktiges åtgärder. s. 158.
Samtlige Embetsmän och Betjente böra med flit, trohet och nit förrätta sina Sysslor; och skola de ( 84 ) Tjenstemän, hvilka äro ställde under Commissarierncs närmaste inseende, åtlyda och hörsamma hvad, såsom till tjensten hörande, dem af Commissarierne anbefalles. §• i59- Bokhållare vid CreditSedelVerket äfvensom samtlige Contorsskrifvare, utom ContorsSkiifvaren i CassaContoret för Inkomst och Utgift, måga af Commissarierne indelas till tjenstgöring, så att de, efter oraständigheterne, kunna flyttas ifrån ett till ett annat Departement. §. 160.
Commissarierne böra hålla noga uppsigt derå, att en hvar sjelf och icke gepom andra förrättar den tjenst, hvartill han blifvit antagen; ankommande det på Cominissariernes ansvar, om något underslef härvid äger rum. §. i6t.
Skulle någon Embets- eller Tjensteman, som står under Fullmäktiges omedelbara inseende, beträdas med vårdslöshet eller försummelse i tjensten, bör han hos Fullmäktige förekalJas och inför Protocollet undfå lämplig föreställning.
Låter han sig icke häraf rätta, må han, efter omständigheterne, suspenderas på längre eller kortare tid, med mistning af hela eller halfva lönen; men om han, efter dessa undfångna varningsgrader, icke skulle förbättras, så må han af Fullmäktige skiljas från tjenst och lön, eller innehafvande extra befattning.
På enahanda sätt förhålles med den under Commissariernss närmaste inseende ställde Betjening, endast med den skillnad, att den felaklige, ( 85 ) innan han hos Fullmäktige af Gommissarierne anmales, först inför Commissariernes Prolocoll erhåller föreställning och på detta sätt undfår färsta varningsgraden, §. 162.
Den, sorn anmäles för tjenstefel, må alltid, om han det åstundar, skriftligen förklara sig till Protoeollet; och då någon antingen suspenderas eller skiljes från Tjensten eller Extra Befattning, utfärdas ordentlig Resolution derå, med påtecknad hänvisning till Besvärs anförande. §. i63.
Sker det ej,, har han förlorat rättigheten att klaga. §.
Besvär öfver Fullmäktiges åtgärder böra, så framt de till pröfning skola upptagas, vara inlemnade till Fullmäktige sednast
En månad före Revisionens början eller Rikets Ständers sammankomst; men skulle anledning till klagan efter denna tid förefalla, må det varaKlaganden öppet att, sednast inom Fjorton dagar, efter det Fullmäktiges beslut blifvit honom kungjordt, omedelbarligen hos Rikets Ständers Revisorer eller deras Statsutskott sine Besvär ingifva. §. .65, Kär, på säll i §. 161 omförmäles, någon Esnbetseller Tjensteman antingeu suspenderas eller skiljes
Vid inträffande Vacancer, eller då någon Embetseller Tjensteman af sjukdom eller annat laga förfall är hindrad, skall den, som, i hans ställe, tillförordnas, utan serskild aflöning, bestrida en sådan Tjenst; dock komma de Extra-ordinarier, hvilka i sista graden till ordinarie tjenstgöring blifva använde, att njuta full aflöning för hela den tid de en sådan ordinarie tjenstgöring bestridt. §. 167.
Beviljas åter någon Einbets- eller Tjensteman ledighet för att besörja enskilda angelägenheter, aflöne lian då sjelf den Extra-ordinarie, som i sista graden förordnas att göra tjenst. §. 168.
Hvad uti detta Reglemente finnes stadgadt, i afseende på Tjensters tillsättande, den ordning, i hvilken vårdslöshet eller försummelse hos Tjenstemännen skall åtalas, Besvärs anförande hus Rikets Ständer och deras Revisorer, jemte aflöning åt Extra ordinarier, skall äfven tillämpas vid General-Assistance-Contoret. i 87 ) Angående tiden, inom hvilken Riksgälds - Contorets Hufvudbok bör vara afslutad samt om tryckning af Utdrag ur Contorets Räkenskaper och Berättelsers afgifvande till Rikets Ständer och deras Revisorer. $• i69- Uti RiksgäldsContorel; afslutes för hvarje år en ordentlig Hufvudbok öfver Contorets Skulder och Tillgångar samt Utgifter och Inkomster, af hvad namn och beskaffenhet de vara må, hvilket Bokslut så tidigt det näst påföljande året bör vara författadt, att Hufvudboken kan vara granskad af RevisionsContoret sednast inom den 1 October samma år. §. 170.
Då Ilufvudboken i rätt tid varder afslutad, komma de, som vid densamma Jagt hand, att undfå det Arfvode, som Staten utsätter, oclr hvars fördelning af Commissarierne föreslås. §• 171' Hvarje år efter förrättadt Bokslut, låta Fullmäktige författa oell genom trycket utgifva Utdrag af RiksgäldsConlorets Räkenskaper. §■ i72- Till hvarje Revision låta Fullmäktige författa och aflemna omständlig Berättelse oru RiksgäldsContorets tillstånd samt förvaltning under den lid Revisionen skall omfatta; likasom fullständig Berättelse till hvarje Riksdag afgifves.
Berättelser böra serskildt { sa ) aflemnas fran Commissarierne i RiksgäldsContoret och Öfver-Commissarierne i General-Assistance-Contoret samt Ombudsmannen.
Några emot detta Reglemente stridande äldre stadganden få icke åberopas eller tillämpas, ( S9 ) Tillägg till Rikets Ständers Reglemente för RiksgäldsContoiret, innefattande de serskilda Huf<vudgrunder Rikets Ständer fastställt till iakttagande, vid verkställigheten af den Upp- och Utlåning, soffi, till beredande af Låne-understöd för jordägare, blifvit beslutad att af RiksgäldsContoiret besörjas.
Och hafva Rikets Ständer, som tillika till Kongl. Maj:ts Nådiga bepröfvande i underdånighet öfverlemnat, när början med Lånets upptagande må göras, velat härstädes lemna Fullmäktige del af de Hufvudgruader, Rikets
Ständer funnit böra ( 9° ) följas vid verkställiglielen af ifrågavarande Upp- och Utlåning: Af Rikets Ständers fastställda liufvudgrunder, hvilka af RiksgäldsC ontoiret böra iakttagas, vid upptagandet af det utaf Rikets Ständer beslutna Lån till Fond för lån å Jordegendom.
Lånen blifva uppsägbara endast å RiksgäldsGontoirets sida; dock må RiksgäldsContoiret kunna medgifva, att för större eller mindre del af länet ej begagna denna uppsägningsrätt inom en tid af högst 10 år efter lånets emottagande.
Älla de kostnader, hvilka det kan åligga RiksgäldsContoiret, att för Upp- och Utlåningen bestrida, utgå af den G:te procenten.
Länet indrages icke i Vexlar, utan i Silfver, sorn i Banken på Deposit-Räkningen insattes. 3:o.
Rabatten eller mellangift och provision för Lånets anskaffande, jemte kostnaden för Silfrets fria lefvererande i Banken, antingen Transport och Assurance m. m. af Iångifvaren eller af RiksgäldsContoiret besörjes, må ej öfverstiga Atta (8) procent. 4:o.
Göras anbud både i Svenskt och Utländskt mynt, böra, derest vilkoren för öfrigt äro i det hela lika fördelaktiga, företräde lemnäs åt de förre.
Den innehafvare, som vill i Stockholm uppbära Capital eller ränta, åligger att lyfta ( 92 ) penningarne et> månad förr än tiden dertill å Utländsk Ort blifvit bestämd, 5;o.
Sedan Kongl. IVInj:t meddelat Cess Nådiga Beslut,, att Lånet ina upptagas, äga Fullmäktige i RiksgäldsContoiret, att med långifyarne öfverenskomma om lämplige terminer,, då Länet skall lefvereras, äfvensom om det belopp, hvilket å hvarje termin skall aflemnäs. , 6:0.
Fullmäktige äga att utsätta och. kungöra lämpelig tid, inom hvilken till RiksgäldsContoiret inlemnas. förseglade anbud å Lånets försträckande på de af Rikets Ständer bestämda grunder.