Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen,' rörande mntions-ridens inskränkning till en månad efter Riksdagens början, hvilken beräknas ifrån den dag Konungens Proposition om Stats-Verket till StatsTJtskottet blifvit öfverlemnad.
Med afseende så väl å de §§., som Kongl. Majtf i dess Nådiga Proposition anmodat Riksens Ständer att afgöra, som å dessa nu af Constitutions-Utskottet föreslagna, får Utskottet vördsamt erinra, att derest Riksens Ständer, genom de beslut de häröfver k urina komma att fatta, skulle stadga någon ändring i vissa af nu gällande** Grundlagar, i sammanhang med dessa nya stadgariden, de öfi ige Grundlagar, sorn innehålla dylika föreskrifter eller deni åberopa, äfven måtte undergå en lika lydande förändring.
Sålunda förekomma i sjelfva Regerings - formen flere §§. med föreskrifter i afseende på Konungens myndighets ålder, hvilka böra vara af lika innehåll med deu 4 1 §, samt 1 Riksdags Ordningen åtskilige, hvilka med Regerings formens stadgande stå i ttt omedelbart sammanhang- Enär Riksens Ständer häröfver fattat deras beslut, lär det åligga Coustitutions-Utskottet att med dess redactions-förslag till ändring i dylika Eagstadganden till Riksens Ständer inkomma, för att deras granskning underkastas ordalagens enlighet med de fattade besluten 1 f % t
Då Constitutions - Utskottet härmed afgifvit dess yttrande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga - 6 o Deri 12 April. ga Proposition,' återstår allenast att för Riksens Strinder anmäla Utskottets tankar i afseende på frågah om ett allmänt rättesnöre för behandlingen af alla ele intill denna Riksdag beredda GrundJags-fiagor, antingen de nu komma att afgöras, eller af Riksens Ständer blifva uppskutnä.
Utskottet har för sin del ansett denna fråga hufvudsakligen bero af det beslut Riksens Ständer fatta, rörande den föreslagna forändringen • i 56 § Regerings-formen och de dermed i sammanhang stående §§ >ä i Regeringeringsformen, som Riks, -dagsordningen.
Utskottet 'har trodt det ej kunna sättas i fräga, att de mai, som tilläfventyrs till afgörande kunde upptagas, innan Riksens Ständer stadgat deras beslut i afseende på nyssnämnde §§■ och det samma vunnit Konungens Sanction, bora efter 56 § Regerings formen, fagell i oskiljaktigt sammanhang med den 81 §, behandlas.
Utskottet tiof sig dock derå böra fästa Riksens Ständers uppmärksamhet, att till följe af det obestämda i föreskrifterna, när de användas på Grundfrågors afgörande och blott med afseende
,pa de anledningar det kunde gifva, att genom olika meningar om Grundlagens förstånd Riksens Ständers beslut kunde stadna utan kraft, det vore af hogsta vigt, att berörde 56 §. först till afgörande foretages.
Det var på sådan grund, sorn Constitutions-Utskottet vid sistförlidne Riksdag föreslog, att denna fråga skulle blifva en af de första, som vid nästa Riksdag komma under Riksens .Ständers pröfning, och nu åberopar sig Constia - Den 13 April. 61 stitutioris - Utskottet denna hemställan, då detsamma äfven fö’- sin del deri instämmer.
Skulle Riksens Ständer täckas antaga berörde förslag till tillägg i 56 §.
Regerings-formen, och vunne detta Riksens Ständers Beslut Konungens Nådiga Sanct ion, vore i fr än det ögonblicket en otvifvelaktig regel stadgad för behandlingen, så väl af de Grundlags-frågor, sorn hittills blifvit väckta och till afgörande beredda, som de, hvilka hädanefter i laglig ordning kunna uppstå.
Ständers rätt att antaga eller förkasta de t redan under flera Riksdagars lopp lagligen beredda förslagen är i liela dess vidd bevarad, och en laglig utväg öppnad, att genom återremiss åstadkomma förbättringar, som eljest ej kunnat äga rum.
Det är sedan vår Grundlag redan i flera år bevist sin förmåga att skydda folkets rätt och constituera en fullt kraftig styrelse, som Constitutions-Utskottet, såsom en förtjenst i det föreslagna stadgandet, för Riksens Ständer framställer sjelfva den långsamhet, hvilken enligt detsamma Grundlags-förändringar åtföljer, och tillika trotsig förutse, att inga andra än fullmognade förslag någonsin efter detta tilläggs antagande kunna komma att Riksens Ständers bestämda bifall eller afslag underkastas; och då under det lyckliga lugn, hvari fäderneslandet befinner sig, ingen trängande nöd fordrar hastiga beslut, torde Riksens Ständer finna både rättvist och klpkast att förut stadga en bestämd föreskrift, och sedan handla - 62 JDen 13 April. la derefter vid de öfriga Grundlags-frågornas afgörande.
Stockhotm den io April 1815.
Ridders.kapets På Högvördiga Prestoch Adelns Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström. C. v.
På Vällofl. Borgare-Start- På Hedervärda Bondedets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin. A.
J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
Hvilande Förslog till förändring af i Grundlagarna.
Consfitutions-TJtskottet liar genom Memorial den 1 Augusti 1812 föreslagit följande nya redaction af 56 §.
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till ett omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behöriga Utskott, som äga att dem utreda och deröfver sig yttra.
Utskottens förslag skola först i Ståndens Plena framställas till antagande eller för - Den 13 April. 63 förkastande, utan förändringar eller tillsatser.
Göras dervid i Ståndens Plena sådane anmärkningar, som hindra antagandet, erhålle Utskottet del af dessa anmärkningar, för att derefter förslagen ytterligare granska och jemka.
När ett sålunda lieredt förslag till
Stånden återkommer, då åge de magt att detsamma oförändradt eller med förändringar antaga, eller ock alldeles förkasta.
Frågor om förändringar af stadganden i Grundlagarna varda på följande sätt behandlade.
Tillstyrker Constitutions-Utskottet, hvad en Riksdagsman hos detsamma i sådant afseende föreslagit: eller utlåter sig Utskottet med till- eller afstyrka nde å en af Konungen i lika ändamål gjord proposition» varde Utskottets yttrande vid samma Riksdag ofverletnnadt till Riksens Ständer, hvilka vid densamma må derom kunna öfverlägga, meri icke vid densamma besluta.
Göres i Rikståndens Plena, icke några anmärkningar emot Constitutions Utskottets yttrande, hvile detsamma, såsom ett Riksens Ständers utlåtande, hvaröfver först vidi nästa Riksdag, och då endast med
Ja eller Nej, skall kunna beslutas, och galle då föreskriften i 75 §. Riksdags-Ordningen.
Göres åter i Rik-Ståndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar, blifve de, hvilka hvarje Riks-Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Constitutions - Utskottet hänvisade.
Utskottet åligge då, att samteliga Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, 0111 oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samteliga Riks-Ståndens be - Diri 4 April. behandlande anmäla.
Förena sig derefter samteliga Riks-Stånden om ett enahanda utlåtande, livile det till slutligt antagande eller förkastande, på tid och sätt, som ofvan föreskrifne äro.
Rlifva åter något Stånds tankar i någon eller nå. gra delar skiljaktige från de öfriga, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar, varde Constitutions-Utskottet, genom val af Riks-Ståndens Plena, till slutlig jemkning förstärkt till ett antal af tjugu personer af hvarje Stånd, hvilka genom samfäld, icke efter Stånd anställd, omröstning skiljaktigheterna förena, och det dymedelst fullständigt beredda utlåtande hvile sedan till Riksens Ständers afgörande, såsom ofvan sagdt är.
Under den 14 Augusti 1812 i 41 §•
Dör Konung förr än Thronföljaren denna ålder uppnått, föres Styrelsen under Dess minderårighet af den Prins af det Regerande Konunga-Huset, som, enligt den gällande Successions - Ordningen, arfsrätt i Riket äga kan och jninst till 21 års ålder hunnit samt blifvit af Konungen dertill förordnad.
Har Konungen andra personer, som skola Svenske
Män vara, till förmyndare för den minderårige Konungen utsett, då före desse Rikets Styrelse, intill dess Riksens Ständer vid nästa Riksdag derom förordnat.
Dör Konung utan att hafva något förordnande meddelat, föres Styrelsen af Stats - Rådets samtelige Ledamöter, intill dess Riksens Ständer vid Den t 3 April. 65
Vid deras näsfa sammankomst, Förmyndare för minderårige Konungen utsett.
I alla dessa fall styre den minderårige Konungens Förmyndare el*, ler Stats-Rådet med Konungslig magt och' myndighet i Konungens namn, och galle denna Regerings-forrri till ovilkorlig efterlefnad.
Är Konung eller Thronfoljare vid de i denna och föregående §§. uppräknade händelser, femton år gammal, åge han att uti Stats-Rådet, Högsta Domstolen, Hof-Rätten och Collegier inträda, dock utan att i något Reslut deltaga.
Constitutions-Utskoftet föreslår nu, att till afgörande må upptagas följande Förslag till ändringar och tillägg i Regerings-formen.
Constitutions-Utskottets Memorial af den 23 Augusti 1809. 20 §.
Uti fredstider skola de mål, som från Krigs* Domstolarne dragas under Konungens pröfning, uti Högsta
Domstolen föredragas och afgöras.
Tvänne Militaire personer af högre grad, dem Konungen härtill utser och förordnar, böra med Domare jaf och ansvar och utan särskildt arfvode sådana mål i Högsta
Domstolen öfvervara och deröfver rösta, dock må Domarenas antal icke öfverstiga åtta.
Under krig forhålles härmed efter Krigs-Artiklarne.
Constitutions Utskottets Memorial af den 2 Februari 1810. 7o §•
N:0 9. r0. 66
Den 13 April. 70 §• ■ Riksens Ständers valda Bevillnings-Utskott ålirge att opåmindt vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den Blifvande Beviilningens fördelning.
Hvarefter och sedan summans belopp blifvit faststäldt, Utskottet uppdrages, att ined tillämpning af dessa grunder författa förslag till Bevillnmgens utgörande.
Skolandes allt i dea man de medhinna, Riksens Ständers Plena underställas.
Äfvensom i Riksdags Ordningens , sedan 1809 och 1810 års Riksdag, 34 §•
Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, sammansatt af Fyratio ätta Medlemmar, skall, enligt 53 och 89 §§• i Regerings-formen, anmärka brister i de allmänna hushållnings • anstalterna och förändringar deruti föreslå, samt upptaga alla hos Riksens Ständer uppkomna frågor, om förändring, förklaring och upphäfvande af Ragar och författningar, som Rikets allmänna hushållning röra, om sådana nya Ragars stiftande och orri grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag, ehvad de röra uppfostrings- eller underyisnings-verken, Randthus-hållningen, Bergverken m. m.
Riksens Ständer äge dock endast magt att i dessa ämnen besluta föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas.
Vill Konungen något oeconomiskt mål gemensamt med Riksens Ständer afgöra, förfares dermed på sätt sorn för lagfrågor är stadgadt.
Vilja Riksens-Stän der - Deri 13 April. 67
Ser, hellre än att tillsätta flera Utskott, remittera sådana mål, som till visst Utskott icke hora, antingen till Besvärs- och Ofconomie-Utskottet, eller till något nf de öfriga förut tillsatta Utskott, vare samma Utskott pligtigt att med dess utlåtande, i enlighet med erhållen Remiss, inkomma; . och bestämme sjelfva ämnets beskaffenhet efter Grund-Lagen, men icke den hvarje särskildt Utskott i allmänhet uppdragne befattning, huruledes ett mål i enlighet med Riksens Ständers deröfver tillhörige beslutande rätt bör afgöras.
Under den 18 September 1810. 3 8 §•
Alla omröstningar i Utskotten skola ske per capita emellan Utskottets sämteiiga Ledamöter, utan afseende på Stånd.
Då votering med slutna sedlar anställes, må alltid en Sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att rösterne vid uppsummerandet skulle befinnas lika delade.
Ar pluraliteten redan vunnen, bör den aflagde sedeln genast förstöras.
Inom Banco-Utskottet böra i de mål, der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande.
Constitutions - Utskottets Memorial den j 3 Augusti 1812. 58 §•
Intet ärende må nedläggas utan Ståndets uttryckliga beslut.
Ej heller må, med undantag af Grundlagsfrågor, hya ämnen af Riksdags - 68 Den l 3 April. hagsman väckas, sedan en månad från Riksdagens början, enligt 27 §., till ända lupit, så vida icke sådana frågor, af redan, fattade beslut, eller redan upptagna ärenden, eller under Riksdagen intiäffande händelser, omedelbarligen föranledas.
Såsom alternatif. huru vida de vid följande ?§• gjorda förslag till tillägg och ändringar böra upptagas eller uppskjutas, öfverlemnas här Redactionerna af dessa Förslag. Constitutions-Utskottets Memorial af den 29 Mars 1810. 74 §.
Konungen äger ej magt att fordra någon annan Gärd, till utförande af ett uppkommet krig, an det sammanskott af födande varor, sorn uti en landsort kan blifva erforderligt till krigsfolks underhållande under tåg och marsch, när de särskildte orter, der detta tåg sker, icke förmå tropparna med nödigt uppehälle forse. -Denna Gard, äfvensom ali slags förplägning, skall dock genast med penningar af Statsmedlen, de levererande betalas, efter de fastställda Markegångspris och med förhöjning deruti till hälften af deras belopp.
Den må icke äskås för troppar, sorn i någon ort blifva förlagde, eller under krigsrörelser nyttjas, då tropparne böra utur dertill samlade Magaziner eller förråd med deras behof varda försedde.
Constitutions-Utskottets Memorial den 12 October 1810.
110 § Den 13 April. 69 110 §.
Ingen Riksdagsman må kunna under tilltal ställas eller sin frihet beröfva», för dess gern ingar och yttranden uti Riks-Stånden eller något Riksens Ständers Utskott, utan att det Stånd, till hvilket han hörer, sådant tillåtit genom ett uttryckligt Beslut , deruti två tredjedelar af Ståndets vid omröstningen in Pleno tillstädesvarande Ledamöter instämt.
Ej eller skall någon Riksdagsman kunna förvisas fran den ort, der Riksdag hålles.
Skulle någon enskildt man eller någon Corps, militaire eller civil, eller ock någon menighet af hvad namn det vara må, antingen af egen drift eller med anledning af befallning, försöka att våldföra Riksens, Ständer eller deras Utskott, eller någon enskildt Riksdagsman, eller störa friheten i deras öfverläggning:» och beslut, vare sådant ansedt som förräderi, och ankomrne på Riksens Ständer att slika förbrytelser i laga ordning beifra låta.
Protocoll, hållet inför Konungen i Stats-Rädet, hvarvid Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen var tillstädes.
Slott den I st April 1815.
Ilans Excellence Justitise-Stats-Ministern Hera Grefve Gyllenborg.
Hans ‘jo
Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Årenderna, Herr Grefve' von Engeström.
Hans Excellence, Stats-Rådet Herr Grefve Rosenblad. Han;s Excellence, Stats-Rådet Herr Grefve Adlercreutz, Hans Excellence, Stats-Rådet Herr Friherre Fleming.
Hans Excellence, Stats-Rådet Herr Friherre Lagerbring.
Hans Excellence, Stats-Rådet Herr Grefve Puke' Stats-Rådet Herr Friherre Adlerbeth. Undertecknad Hof-Cantzler.
U tidertecknad Hof - Cantzler uppläste ett , på Kongl. Majas Nådiga befallning , författadt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om de nya Constitutionella förhållanden , som till följe af föreningen mellan Sverige och och Norrige uppkommit, och blef denna Proposition, på Stats-Rådets .Ledamöters enhälliga underdåniga tillstyrkande, af Kongl. Maj:t i Nåder gillad, och skulle, af undertecknad Hof-Cantzler contrasignerad, på vanligt sätt tili Riksens Ständer öfverlemnas.
In fidem Prolocolli G. af Wetterstedt.
Upp - Den 13 April. 7» Uppläst hos Samteliga Riks-Ständeft den i3 April.
Då Kongl. Maj:t nu gar att till Rikets Ständer öfverlemna den af Kongl. Maja, under den 10 November fortidet år, med förbehåll af RiketsStänders Constiiutionella ratt, antagne och besvurne Norriges Rikes Grundlag^ har Kongl. Majit, så väl af ämnets vigt, som af Dess Konungsliga pligt, ansett 8ig högtidligen påkallad, att for Rikets Ständer, i en allmäna öfversigt, utveckla de särskildta g/under, sorn vägledt Kongl. Mains beslut, i afseende på föreningen emellan Sverige och Norrige.
Krån det första ögonblick, då Kongl. Maj.ts bemödanden rigtades pä de tjenligaste medlen att befordra denna förening, var den grundsattsen lika rådande i Konungens hjerta, som den säkerligen var allmän i hvarje redlig Svensk Medborgares, att förbundet mellan de tvenne Skandinaviska Folken' borde stiftas pä villkoren af gemensamma fördelar och er. gemensam frihet.
Mep huru skulle detta syftemål vinnas?
vare sig genom en sammansmältning af båda Rikena, under åtnjutande af enahanda rättigheter, eller genom deras styrele af en Konung, men med bibehållande af särskildta Regeringslagar ?
På afgörandet af denna fråga borde naturligtvis bero, både sättet, hvarigenom föreningen skulle tilivägabringas, och egenskapen af de villkor, som skulle den befästa.
Visserligen hade Kongl. Maj:t, lika med hvarje fördomsfri man, insett, att den Skandinavi - 72 Den 13 April. viska halfön, under en spira och en lag, åtmindstone, för forsta intrycket, lernnade en större borgen på styrka och framtida säkerhet, än genom dess delning under tvänne Styrelse-former, som skapade tvänne Folk.
Men en lugn pröfning af ti<lens skick och af Nationernas lynnen borde snart vända Kongl. Majrts tankar från ett förslag, som, för att vara nyttigt, borde mötas afett sjelf— , villigt bifall, och således förete en möjlighet att utan blodsutgjutelse kunna utföras.
De langa tvister och häftiga krig, sorn under den tiderymd, då Norrige till hörde
Danmark, så ofta uppstått emellan detta sistnämnde Rike och Sverige, kunde ej annat än, i hög grad, hafva verkat på Norrmännens begrepp och öfvertygelse.
Dika främmande för grundsattserna till Sveriges administrativa författningar, för dess särskildta Stånds rättigheter, för dessas tillämpning och tid efter annan undergångne jemkningar, sorn Sveriges Inbyggare voro, för Norrige» inre Statshushållning och verkliga tillstånd, trodde sig Norrmännen se, i en sammansmältning med Sverige, endast ett säkert ok, och, i flera af Sveriges inrättningar, endast kraftiga medel att oka tyngden deraf.
Att utrota dessa förvillade begrepp, var ej ett ,verk af ögonblicket; endast tidens långsamma erfarenhet kan häfva fördomarnes kraft; för styrkans befallande bud vidgar den sitt område, äfven om den skenbarligen hejdas i sitt utbrott.
I.edd af den upplysning Kongl. Maj:t var i tillfälle att vinna örn allmänna tänkesättet i Norige, Den 13 April. 73 rige, yttrade Kongl. Majit genast efter freden i Kiel, till Norrska Folket, att Dess afsigt vöre, att med Norriges Inbyggare öfverenskomma om en särskildt Grundlag för detta Rike, byggd på ett Folks t vänne dyrbaraste rättigheter:
National-, Representation och fri Beskattningsrätt.
All fråga om en sammansmältning med Sverige var således redan i förväg åsidosatt, och Kongl. Maj:t gör sig försäkrad, att Rikets Ständer, äfven utan afseende på de af Kongl. Maj:t anförda skäl, endast vid en uppmärksam blick på det förflutna årets händelser, skola erkänna nödvändigheten af Kongl. Maj:ts beslut i detta afseende.
Det motstånd, som väcktes af Norriges Ståthållare, mot verkställigheten af freden i Kiel, alstrade snart en Regeringsform för Konungariket Norrige, sorn af dess sarntéliga Inbyggare blef antagen och med lifligt bifall omfattad.
Till sina hufvudgrunder lika med Sveriges Rikes Regeringsform, ledde dess förnämsta skiljaktigheter deras ursprung, antingen från båda Ländernas olika Sainhällsinrättningar, eller från den ömtåliga varsamhet, hvarmed ett Folk, länge böjdt under en despotisk lag, gemenligen alltid går till väga, då det, med återförvärfvade medborgerliga rättigheter, endast uppsöker förvaringsmedel emot 'nya möjliga ingrepp.
Majit kunde således icke på något kraftigare sätt besvara de tvifvelsmål, som i Norrige sorgfälligt underhollos, om upprigtigheten af Kongl.
Majus löften och afsigter, än genom den förbindelse, hvaruti Kongl. Maj:t ingick, i den under den 14 Augusti sistlidet år, uti Moss, afslutade Convention, att antaga, såsom norn för Norrige?
Rikes blifvande Grundlag, den i Eidsvold öfverenskomna Gonstituiionen, och att om viilkoren för föreningen emellan bada Rikena underhandla och besluta med Norriges Rikes, i detta ändamål, sammankallade Stor-Thing.
Det skall alltid lända Kongl. Majit till en sann liflig tillfredsställelse, och denna tillfredsställelse delas säkert af Rikets Ständer, att ät öfvertygelsen och en fri öfverläggnings-rätt hafva hänskutit afgörandet af denna vigtiga fråga.
Majit kände det Folks tänkesätt, hvars ledare
Han var, och bedömde derefter de nya Undersåtare?, Han gick att hägna under sin spira.
Med lämpa och lugn samt med aktning för deras rättigheter, kunna Nordens Fribome Söner formas, äfven till stora uppoffringar, men mot hotelsen väpna de sina sinnen och mpt fortrycket yttra de en manlig kraft.
Norrska Folkets ombud sammankallades att besluta om Rikenas förening, och huru hade, utom denna sammankomst, något allmänt National-uttryck derom kunnat vinnas, äfven orri en förklaring, i detta afseende, för någon del af ^Landet, genom vapnens magt blfvit aftvungen P
Med fästadt afseende på Rikets Ständers eget gifna efterdöme, sorn vid en evigt minnesvärd Riksdag, under hotande yttre omständigheter, likväl, ej tvekade att först stadga villkoren för den nya Samhällsordningens bestånd, innan de gåfvo sig en Konung att värda och främja deras frihet, visade sig Norriges Rikes Representanter lika värdiga deras bestämmelse och deras medborgares förtroende.
Deri 13 April. emie.
Utan att af händelserna hänföras,' endast bedömmande dem såsom en inledning, ej som ett villkor för sitt beslut, sökte Norriges Rikes StorThing, att, i de underhandlingar, sorn med Kongl, Majus tillförodnade Commissarier öppnades, på en gång bevaka Folkets frihet och Statens anseende, Medborgarens rättigheter och Rikets ära.
Maj:t borde göra rättvisa åt detta handlingssätt.
Dä tvenne
Folk sjelfvilligt underkasta sig samina Styrelse, bör hvarje anledning till skiljaktighet i deras förhållande till den gemensamma Regenten , med den sorgfälligaste vård undanrödjas.
I annat fall skall förbundet förr eller senare brytas, och det ena Folket antingen snart förtrycka det andra, eller ock, vid deras våldsamma åtskiljande, nya frön läggas i sinnena till bittra och för sekler aflägsnande söndringar.
Otn dessa grundsaltser, af erfarenheten besannade, nästan alltid medfört betänkliga följder för den, sorn vägrat att åtlyda deras kraf, huru högt påkalladt var ej nu deras användande, då fråga var, ej allenast att stifta ett Skandinaviskt välde, af tvenne fria, länge fiendtliga, Folk, men äfven att, för dem, bereda skyndsamma medel till inbördes förtroende och upprigtig vänskap.
Till vinnande af detta föremål, borde, vid bestämmande af Folkens gemensamma rättigheter, en fullkomlig jemnlikhet dem emellan upprättas, utan afseende på deras antal eller deras Tands afkastningar.
Vid tillfällen af så stor och allmän vigt, som utkörandet af ett nytt Konungahus eller af Thronföljare, tillsättande af Förmyndare för 76
Den 13 April* för en omyndig Konung , eller utöfningen af den verkställande Magten, under Konungs sjuklighet eller frårwaro, äga båda Folken lika ostridig rätt att, med till verkan jemngoda röster, gifva sin mening till känna, utan beräkning-på de statistiska eller geographiska skiljaktiglieterna, som kunna äga rum Rikena emellan; grunden till YttrandeRätten hvilar ej på4 den relativa styrkan, men på den, en gång rnedgifna, särskildta styrelse formeni och på den verkan, sorn beslutet nödvändigt skall äga på densamma.
Vid tillämpningen af dessa allmänna reglor på underhandlingen med Norriges Rikes Stor-Thing, borde Kongl.
Ma]:t derjemte fästa Sitt afseende på Sveriges och Norriges ömsesidiga belägenhet.
Om Innevånarnes antal i det ena Riket företedde en betydlig öfvervigt, uppvägdes den af det andra Kandets gynnsamma naturliga läge till försvar, och då afsigten ej borde eller kunde vara, att någotdera Folket inkräktade, öfver det andras beslut, en egenmägtig pröfning, ansåg Kongl. Majit
Sig, af flera skäl, berättigad att erkänna grundsaftsen af en fullkomlig jemnlikhet mellan begge, i alla de frågor som röra deras gemensamma styrelse.
Maj:t förmente: att endast ett bibringadt ömsesidigt förtroende kan leda till stöd och varaktighet för föreningen; att detta fortroende ej beredes, om det icke kan hämta sitt kraftigaste stöd i Constitutionens egna hufvudgrunder, att om äfven ett stadgande kunde vinnas, i ett ögonblick, då dess an - Den 13 April.