Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Oindelt spanmål såsom i 1861 års Riks-stat 36,099: — Fouragering af Artilleriets och Värfvade Kavalleriets hästar, Förslags-anslag : Nuvarande summan 350,000:
Förhöjning 40,000: — - Mathållning för manskapet vid Garnisons-regementena:
Nuvarande anslaget 200,000:
Förhöjning 120,000:
S:gr Beväringen.
Lifbevärings-regementet:
Nuvarande beloppet 31,911: 50 Afgå genom öfverflyttning till Svea Lifgardets anslag. . . 4,000: — D:o d:o till Andra Lifgardets d:o ... 4,000: — 8,000: Gotlands National-beväring: Nuvarande anslaget 123,814: 50.
Tillkommer: l:o Öfverflyttning från anslaget för Svea, Göta och Wendes Artilleri-regementen 9,938: 90.
Transport 9,938: 90. 123,814: 50.
Expeditions-Utskottets Förstat) till unilevd.
Skrifvelse, N:o 153.
R:dr. Ö. R:dr. ö. Kub.-f. k. R:dr. ö. Kub.-f. k. R:dr. ö. R:dr. ö. 1,369,490 99 79,496 7 158,993 40 1,528,484 39 135,757 17 — —- — 1,664 — 3,328 — 139,085 17 58,634 75 — — — — — 58,634 75 14,326 68 — — — 18,049 5 36,099 — 50,425 68 390,000 — — — — — — 390,000 — 320,000 — 320,000 2,288,209 59 — 1- — 99,210 2 198,420[40 2,486,629 99 23,911 50 — — — — — 23,911 50 03,911 50 — — — -1 — 23,911 50 Flör lill R.
St. tind.
Skrifvelse, 1862 1863, N:o 133. u 10 Expeditions-Visko/tets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 135.
Transport 9,938: 90. 123,814: 50. 2:o Lön för en Rege ments-läkare . . 1,500: — Arfvoden tor 3 Bataljons-läkare, å 500 R:dr 1,500: — 3,000: — efter afdrag af derför redan anvisade medel 600: — 2,400: 3:o Förhöjning i aflöningen för Fält-kamereraren från 750 till 1,000 R:dr 250: - Kontors-skrifvaren, från 300 till 500 R:dr 200: — 450: 4:o Arfvoden för Spel, 15 st. å 30 R:dr 450: — 13,238: 90. 137 053- 40 5:o
Of ver flyttning från anslaget för ofvannämnda Artilleri-regementen : Oindelt spanmål, 655 kubikfot, å 2 R:dr 1,310: — Hallands beväring Wester-Norrlands beväring, lönefyllnad Bevärings-manskapets vapenöfning, För slags-anslag:
Nuvarande summan 458,333: — Tillkommer:
Förhöjning 41,667: — S:gi Matcriclen.
Försvarsverket till lands i allmänhet eller Krigs-kollegii Afdelningar, Reservations-anslag:
Nuvarande beloppet 1,140,172: 65 Tillkommer:
Förhöjning: i Fortifikations-afdelningens anslag: till underhåll af Landtförsvarets bus och byggnader i fästnings- och garnisons-orter 15,000: — Transport 15,000: — 1,140,172; 65 Expodilians-Ut.skoll.ets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 133. 11 Penningar.
Indelta Eäntor, enligt markegång på förslag.
R:dr. ö. R:dr. ö. Kub.-f. k. R:dr. ö. Kub.-f. k. R:dr. ö. R:dr. ö. 23,911 50 23,911 50 137,053 40 655 1,310 138,363 40 7,500 — —- — — — — 7,500 — 6,295 — — . il11? — — — 6,295 500,000 500,000 674,759 90 — — — 655 — 1,310 — 676,069 90 L 12 Expeditions-LJiskottets Förslag lill underd.
>Skrifvelse, J\:o i53.
Transport 15,000: — 1,140,172: 65 Intendents-afdelningens anslag: till underhåll af beklädnads- m. fl. persedlar vid det nya Sappör-kompaniet 10,501: 50. till underhåll af kapotter, remtyg, tross och utredning vid Bohusläns regementes södra bataljon 3,200: — Artilleri-afdelningens anslag: till gevärspersedlarnes underhållande vid nyssnämnda bataljon 580: — 29,281: 50.
Till Lif- och Släpmunderingar vid Rotehålls-regementena:
Nuvarande anslaget 232,000:
Förhöjning 25,200: Inqvarterings-kostnader i Stockholm, Förslag s-anslag
Till inqvarteringens ordnande i d:o, Reservations-anslag Inqvarterings-kostnader i landsorterna, För slags-ansia g
Salpeter-uppköp:
Nuvarande beloppet 110,000: — Afgår: nedsättning deri 50,000:
— Yed och ljus för fästnings- och garnisons-orter • ■ _S:gr Diverse anslag.
Till Skjutskolor Spanmåls-upphandlings- och bageri-kostnader Durchmarehe-kostnader, Reservations-anslag
Rese- och traktameuts-peuningar, För slags-anslag:
Nuvarande beloppet 11,350:
Förhöjning 46,650:
Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Krigs-kollegium m. fl. Yerk ....
Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Departementets Kansli-expedition
För slags-anslag:
Nuvarande beloppet 2,890: 32.
För jemnande af Hufvudtitelns slutsumma 40: 66.
Extra utgifter Summa Expedit iöns-U
Is ko t tels Förslag till unden!.
Skrifvelse, N:o i 33.
Sp a n m å 1.
R:dr. Ö. R: dr. ö. Kub.-f. k. R:dr. ö. Kub.-f. k.
R:dr. ö. R:dr. ö. 1,169,454 15 . __ 1,169,454 15 257,200 257,200 18,000 — — — — — — 18,000 — 21,450 — — 21,450 — 36,000 — — — — — — 36,000 — 60,000 60,000 33,000 — — — — — — — 33,000 — 1,505,104 15 — — — I-I — 1— 1,595,104 15 9,000 t 9,000 37,500 .—. — — — — — 37,500 — 12,000 — — — — — — 12,000 58,000 58,000 8,770 — — 8,770 2,930 98 2,930 98 67,500 — — — — — — — 67,500 — 195,700:981 1 195,700 98 6,590,265 20 2,121,897 1— 125,955! 9| 251,911180| 121,063 242,126!— 9,206,200|- 14 Expo (lilio ns-TJt s koll, e Is Förslag till unåerd.
Skrifvelse, i\:o 153. Tal).
Extra Statsreglerings-anslag för Försvarsverket till lands.
A) inslag för åren 1804, 180» och 1800, att utgå metl i årligen. l:o.
För Ar tilleri-b eliof: Till anskaffning- af 12 st. refflade, gröfre kanoner samt lavetter med släpor af jern, äfvensom projektiler 66,000:
Till anskaffning af 16,000 st, refflade infanteri-gevär å 37 it:dr 50 öre st , . . . . 600,000:
— Till anskaffning af 2,000 st. refflade infanteri-gevär, för ersättande af ett lika antal sådana, som skulle från Kronans förråd utlemnas till skarpskytte-föreningarne 75,000:
— Till anskaffning af 2,000 st. kavalleri-sablar å 18 R:dr st. 36,000: — 2:o. För Fortifikations-behof:
Till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad 300,000:
För fortsättande af fästningsbyggnads-arbetena vid Carlskrona 150,000: o:o.
För Beklädnads-behof:
Till förhöjning i Beklädnads-passevolansen: vid Svea och Andra Lifgardes-regementena, Lifgardet till häst, Husar-regementet Konung Carl XV och (nuvarande) Sappör - kompanict, vid Svea och Göta Artilleri-regementen vid Wendes Artilleri-regemente ....
Till Indelta Arméens utredning, såsom fyli nads-anslag
Till underhållande af Bevärings-manskapets beklädnad i anledning af utsträckt exercistid 35,113: 78. 15,187: 91. 4,335: 32. 4,963: 83. 189,000: som utföres för 3 år med tillhopa årligen R:dr 248,600: 84, Till ytterligare (ny) tillökning i Beklädnads-passevolansen: vid Svea och Andra Lifgardes-regementena samt “ o Sappör-kompaniet, tillhopa 10,212: 12. vid Lifgardet till häst 1,594: — vid Husar-regementet Konung Carl XV 14,541: 58. 745,802: 52. tillsammans årligen R:dr 26,347: 70, som utföres för 3 år med 79,043: 10. Eiksmynt.
K:dr. 777,000 450,000 824,845 Transport 2,051,845 62 62 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o i33. 15 Riksmynt. K: dr. ö.
Transport 2,051,845 62 4:o. Till Topografiska Korpsens arbeten:
Till fortsättande af dessa arbeten samt till karte-grave- ringen 150,000:
— Till aflöning åt den ökade arbetspersonal, som erfordras för det militära karteverkets skyndsamma utförande 9,600: — 159,600 5:o.
Arméens pensionering:
För fortsatt tillämpning af nu gällande peusious-stater för arméen samt Gotlands landtbeväring, ett kreditiv att, i mån af behof, användas till betäckande af den skilnad, som för arméens pen- sions-kassa kan under åren 1864, 1865 och 1866 uppstå i följd af den nya pensioneringen: 150,000 R:dr årligen eller för 3 år 450,000:
— Till upprätthållande af arméens pensionskassas egen pen- sionering, likaledes ett kreditiv af 85,500 R:dr årli- gen, som utföres för 3 år med 256,500: — 706,500 6:o.
Officerares anställning i utländsk krigstjenst:
Till understöd åt desse officerare, 9,000 R:dr årligen 27,000 7:o. Arrestlokalers underhåll vid Indelta Arméen:
Till årliga kostnader härför, 10,000 R:dr årligen såsom reservations- anslag, eller för 3 år 30,000 8:o. För Skarpskytte-föreningarne i Riket:
Till aflöning åt instruktörer, 30,000 R:dr årligen 90,000: — Till målskjutnings-premier, 5,000 R:dr dito 15,000:
— För utdelning af kostnadsfri ammunition, 5,000 R:dr dito 15,000: — 120,000 Tillhopa 3,094,945 62 B) Anslag för En gång.
Åt Arméens pensions-kassa; ett fyllnads-kreditiv, att an- litas till betäckande af 1863 års behof utöfver re- dan anvisade 100,000 R:dr 50,000:
— Till uppförande af kokhus samt vakt- och arrest-bygg- nader vid Andra Lifgardets etablissement, jemte förändrad inredning af regementets kaserner .... 108,940: 74.
Transport 158,940: 74. |3,094,945 62 16 Expi‘d:itiotis~Ulskotlels Förslog till under d. Skrifvelse, N:o 135.
Transport 158,940: 74.
R:dr. 3,094,945 Ö. 62 Till anställande af försök med skydds-tält . •
Till ersättning- för utarbetande, i sammanhang med Krigs- kollegii bokslut, af uppgifter öfver samtliga kostna- derna till de särskilda föremål, som tillhöra Kollegii förvaltning
Ersättning i anledning af upphörandet af den s. k. Näs Kungsgårdshjelp; för åren 1862 och 1863 tillhopa 10,000: - 1,500: — 1,450: — 171,890 74 Summa 3,266,836 36 Expeditions-Utskottets Förslag lilI underd.
Skrifvelse, N:o 134 1 \:o 134 Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 14 Okt. 1865.
Presle-Ståndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader.
(Stats-Utskottets Belänknnden m. m.
N:ris 89, 150, 154 och 167.) S. A. K. Uti nådig Proposition af den 25 November sistl. år har E. K. Maj:t, beträffande de financiela frågor, som hafva gemenskap med jernvägsbyggnaderna, pä anförda skäl, föreslagit: l:o. att till fortsättning af jernvägsarbetena å Statens stambanor intill 1866 års slut mätte anvisas en summa af 26,315,000 R:dr jemte del öfverskott, som genom räntevinst på stalslånefondens medel, eller slutlig realisering af denna fonds ännu utestående fordringar, kan komma alt uppstå; 2:o. alt vidare mätte anvisas 5,000.000
R:dr såsom lån till åtskilliga bolag, hvilka bildat sig för anläggning af bibanor, derest dessa bolag ingå på de vilkor, som i sådant hänseende stadgas: 3:o. att till bestridande af dessa utgifter i första rummet borde användas det i Riksgälds-konloret befintliga öfverskott å jernvägsmedlen, 1,315,000 R:dr; 4:o. att af Rikets Ständers Banks vinstmedel anvisas såsom bidrag lill Riksgäldskontoret under åren 1863—1866 en summa af 1,250,000 R:dr årligen, eller tilllsammans för alla 4 åren 5,000,000 R:dr; 5:o. att återstoden, eller 25,000,000 R:dr anskaffas genom fonderadt statslån, som årligen amorteras med 1 procent af primitiva beloppet; 6:o. att detta statslån upptages å del ställe, vare sig inom eller utom riket, der det på de för Statsverket förmånligaste vilkor kan erhållas; 7:o. alt, derest lånet varder upptaget utom riket, Riksgälds-kontorel skall, enligt gällande kurs, härstädes tillhandahålla ränta, äfvensom liqvid lör amorterade obligationer åt de inom Sverige boende obligationsinnehafvare, som sådant önska och på förhand derom göra anmälan: Bih. till R.
Prut. 1862 & 1863. 10 Samt. 1 AJd. 10 Haft. 1 2 Expeditions-Utskottels Förs/ay till underd.
Skrifvelse, N:o 134. 8:0. att, utöfver de för detta ändamål nu befintliga medel, anvisas till fortsättande af arbetena å Statens stambanor under år 1863 en summa af 3,815,000 R:dr jemte uppkommande öfverskott på statslånelonden, samt att återstoden, 22,500,000 R:dr, af de beräknade tillgångarne lika fördelas mellan de tre åren 1864, 1865 och 1866 med den jemkning i de årliga beloppen, som af Kongl. Majit i Dess nådiga Proposition, rörande jernvägsarbetenas bedrifvande, blifvit föreslagen.
På sätt Rikets Ständer redan uti underdånig skrifvelse af den 14 sisth September hos E. K.
Majit anmält, uppgå de för fortsättning af Statens jernvägsbyggnader vid innevarande riksdag beviljade anslag, oberäknad! den (ill nordvestra stambanan anvisade, behållna räntevinsten å statslånelonden, till ett sammanräknadt belopp af Ridr 27,896,000: — hvaraf under innevarande år skulle komma att utgå Ridr 4,565,000: — samt återstoden med J:del, eller 7,777,000 R:dr, under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, eller för alla 3 åren med „ 23,331,000: — R:dr 27,896,000: — Härförutan hafva Rikets
Ständer för nedanämnda enskilda jernvägsföretag anvisat följande lånesummor, nemligen : för Eslöf—Ystad-banan R:dr 2,450,000: - „ Eslöf—Landskrona—Helsingborg-banan ... „ 2,300,000: — „ Christianstad—Hessleholm-banan „ 720,000: — „ Wexiö—Alfvestad-banan „ 434,000: — „
Köping—Uttersbergs-banan „ 500,000: — „
Herrljunga—Wenersborg-banan „ 1,870,000: — samt för Wenersborg—Lddevalla-banan . . . „ 1,370,000: — 9.644,000: — eller tillhopa R:dr 37,540,000:
— Uti ofvannämnda nådiga Proposition af den 25 November sistl år har E. K. Maj:t, såsom nämndt är, bland annat, föreslagit, att till bestridande af kostnaderna för jernvägsbyggnaderna i första rummet borde användas det i Riksgälds-kontoret befintliga öfverskott å jernvägsbyggnadsmedlen, hvilket öfverskott dä beräknades till 1,315,000 R:dr, men som, i följd af sedermera upplupna räntor, nu uppgår (ill 1,351,270 R:dr 3 öre; Och som Rikets Ständer ansett, att ifrågavarande behållning bör för jern vägsbyggnaderna anvisas med det belopp, densamma rätteligen utgör, vid den lid medlen varda utbetalda, hafva Rikets Ständer alltså beslutat, att hela den i Riksgälds-kontoret innestående behållingen af jernvägsbyggnadsmedlen bör utgå i afräkning å det belopp, som för Statens jernvägsbyggnader under innevarande år skall från nämnda kontor utbetalas.
Då nu, enligt hvad förut är nämndt, de af Rikets Ständer vid innevarande riksdag för jernvägsbyggnader beviljade anslag uppgå till sammanlagdt .
R:dr 37,540,000: — samt härifrån afdrages dels nyssnämnda i Riksgälds-kontoret innestående behållning ä jernvägsbyggnadsmedlen . . 1,351,270: 3. och dels de, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 14 sistl.
September, af behållningen å jernvägstrafiken anvisade . . 1 700,000: — 2,051,270: 3. uppgår således den summa, som utöfver för handen varande tillgångar måste för jernvägsanläggningarne anvisas, till „ 35,488,729: 97. Expeditions-Utskottats Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 134.
3 Och som Rikets Ständer tillika, beträffande Bankens vinstmedel, fattat det beslut, att 5,000,000 R:dr skola under innevarande och nästföljande åren 1864 och 1865 med J:del hvarldera året till Riksgälsds-kontoret aflemnas, hvarigenom beräknats uppkomma ett öfverskott å tillgångarne för extra statsregleringen al 5,404,714 R:dr 35 öre; så, om af delta öfverskott användes . .
R:dr 488,729: 97. komme den summa, som för jernvägsbyggnaderna borde genom lån anskaffas, alt uppgå till „ 35,000,000:
Det beräknade öfverskottet af „ 5,404,714: 35. komme i sådant läll att minskas med „ 488,729: 97. hvarefter återstoden utgjorde „ 4,915,984: 38.
Denna summa torde blifva fullt tillräcklig att bestrida den annuitet, som under nästkommande slatsregleringsperiod erfordras till ränta och amortering för ett lån å 35,000,000 R:dr.
Man kan nemligen antaga, att de till jernvägsbyggnaderna beviljade anslag och lån icke komma att utgå lill högre belopp, än högst J:del under hvartdera af de 3 nästinstundande åren, samt att, om ock mera än denna tredjedel af lånet under hvarje af dessa år skulle indragas, ränteinkomsten af det öfverskjutande beloppet för tiden, intilldess medlen behöfva för jernvägsbyggnaderna användas, bör fullt beläcka annuiteten för ett motsvarande lånebelopp.
Den summa sorn utöfver nämnda ränlevinst under åren 1864—1866 erfordrades lill den årliga förräntningcn och amorteringen af ett lån å 35,000,000 R:dr, skulle således, ifall annuiteten beräknades, likasom för 1860 års lån, (ill 5j procent, kunna antagas, för år 1864 till 5^ procent å 11,666,666g R:dr — 641,666g R:dr — „ „ 1865 „ „ å 23.333,333g „ — 1,283,333g „ - „ „ 1866 „ ,. ,. å 35,000,000 „ — 1,925,000 „ — Summa 3,850,000 R:dr — Ehuru således, enligt denna beräkning, skulle uppkomma ett öfverskott af 1,065,984 R:dr 38 öre, hafva dock Rikets Ständer ansett, alt detta öfverskott icke bör lagas i beräkning vid lånesummans bestämmande.
Det har nemligen, såväl under föregående riksdagar som under den nu pågående, både inom och utom representationen yttrats en allmän önskan, all de lån, som för Svenska Statens räkning erfordras, måtte, derest vilkoren blefve antagliga, upptagas i England.
Icke blott den omständigheten, att Engelska penningemarknaden är den ojemlörligen största inom Europa samt att penningeräntan i nämnda land i allmänhet torde vara lägre, än i de flesta andra, utan äfven den, alt en icke obetydlig del af de penningar, som för jernvägarne upplånas, måste användas till inköp af Engelsk jernvägsmateriel, samt att Sveriges förnämsta export går till England, i följd hvaraf tillgången på vexlar i Engelsk valuta är ganska betydlig, synas utgöra giltiga skäl för Sverige att för sina lånetransaktioner söka den Engelska marknaden, hvilken hittills varit helt och hållet stängd för Svenska statspapper.
Fullmägtige i Riksgälds-kontoret hafva ock såväl år 1858 som 1860 försökt att i England erhålla de då erforderliga lånesummorna.
Alt sådant icke vid någoldera tillfället lyckades, torde uti icke ringa mån varit beroende deraf, att de lån, som då skulle afslutas, af Engelska bankirer ansågos jemförelsevis alltför obetydliga för alt vinna den allmännare spridning, som för lånens framgång på Engelska penningemarknaden kunde vara betryggande.
Då likväl större anledning torde vara förhanden, att det lån, som nu skall upplagas, skulle kunna inom England negocieras, derest detsamma utgjorde åtminstone 2 millioner Pund Sterling, hafva Rikets Ständer desto heldre trott sig böra 4 Expeditions-Utskottats Förslag till underd.
Skrifvelse, M:o -134. tillstyrka, att lånesumman, såsom ofvan är nämndt, må kunna uppgå ända till 35,000,000 R:dr R:mt, sorn, derest icke hela beloppet bli Iver för Riksgälds-kontorets behof erforderligt, Fullmägtige synes vara oförhindrade att vid lånetransaktionens uppgörande förbehålla kontoret rättighet att af länet öfvertaga obligationer, svarande mot hvad Fullmäg tige anse icke behöfva under nästa statsregleringsperiod indragas.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, hafva Rikets Ständer beslutat åt Fullmägtige i Riksgälds-kontoret uppdraga att, för utbetalning af ej mindre de till fortsättningen af Statens jernvägsbyggnader under innevarande riksdag beviljade anslag, än da af Rikets nu församlade Ständer anvisade lån för enskilda jernvägsanläggningars utförande anskaffa genom upplåning en summa af högst Tretiolem Millioner (35,000,000) Riksdaler Riksmynt; samt att, om denna lånesumma, med tillägg af behållningen utaf de för Statens jernvägsbyggnader förut upplånade medel och af Rikets Ständer anvisade belopp af trafikinkomsten utaf Statsbanorna, icke blifver tillräcklig för sagde anslags och låns utbetalande, hvad som brister skall tillskjutas af andra till Riksgäldskontoret influtna medel; Kommande derföre den tillgång, som kan beredas genom de inbetalda lånemedlens förräntning, intilldess samma medel behöfva för dermed afsedda ändamål tillhandahållas, att, I likhet med annan sådan ränteinkomst, tillfalla Riksgäldskontoret.
Beträffande sättet och vilkoren för lånesummans anskaffande hafva Rikets Ständer meddelat följande stadganden: A.)
Med iakttagande af Rikets Ständers beslut angående lånesummans belopp och härnedan meddelade föreskrifter, ega Fullmägtige i Riksgälds-kontoret att upptaga lån på det sätt Fullmägtige finna lämpligast och ändamålsenligast för beredande af de för Staten mest fördelaktiga vilkor; B.)
Upplåningen sker emot fonderade, till innehafvare» ställda och å dennes sida icke uppsägbara, räntebärande obligationer, hvilka å Rikets Ständers vägnar af Fullmägtige utfärdas. C.)
Fullmägtige ega för öfrigt bestämma: a.) språk och myntsort, hvarå obligationerna komma att utfärdas; b.) den årliga ränta, som i obligationerna skall lorskrifvas; c.) den kapital-rabatt, som må beviljas, då Fullmägtige finna sådan rabatt böia ega rum. D.)
Till ränteliqvider och kapitalskuldens amortering anvisas å Riksgäldskontoret ett särskildt årligt anslag å det belopp, som, enligt de med vederbörande öfverenskomna lånevilkor, hvarje år erfordras för sagde liqviders och amorterings behöriga verkställighet; börande detta anslag, tilldess bela skulden blifvit i stadgad ordning betald, årligen utaf Riksgälds-kontorets medel afsältas, hvarvid dock iakttages, att anslaget, under den tid lånemedlen indragas, icke må öfverstiga hvad som motsvarar ränte- och amorterings-beloppet för de då influtna iånemedlen. E.)
De uti förestående punkt omförmälda ränte- och amorterings-anslag böra ingå till en särskildt redovisad liqvidalions- och amortissements-fond, hvars behållning skall för det med dessa mede! afsedda ändamål oförryckt tillhandahållas och användas, så att ränteliqviderna vid derför bestämda terminer varda ovilkorligen fullgjorde och skuldens betalning, i föreskrifven ordning verkställd.
De till liqvidalions- och amorlissemerits-fönden influtna medel böra, så vidt ske kan och denna lönd åliggande liqvider medgifva, städse på säkert och ändamålsenligt sätt göras fruktbärande.
Expeditions-V Iskof tels Förslag till anderd.
Skrifvelse, S:o 135. 5 F.) Sättet och ordningen för verkställandet af skulden särliga amortering ega Fullmägtige att bestämma.
Dessa beslut och stadgande!) få Rikets Ständer härmed underställa E. K.
Maj:ts nådiga fastställelse, med underdånig anhållan, att E. K. Maj:t vid denna upplånings företagande tiicktes lemna Fullmägtige i Riksgälds-kontoret
Sin nådiga bemedling och medverkan för den erforderliga lånesummans erhållande emot så fördelaktiga vilkor för Svenska Statsverket, som vid lånetransaktionernas uppgörande kunna beredas, samt att E. K.
Majrt dessutom täcktes meddela
Sin garanti å del eller de lån, som, i öfverensstämmelse med dessa beslut, varda af Fullmägtige upptagna.
Derjemte få Rikets Ständer i underdånighet anmäla sitt beslut, att del må vara Fullmägtige i Riksgälds-kontoret obetaget alt, om sådant finnes lämpligt eller nödvändig! för lånetransaktionernas afslutande, utse ombud för bedrifvande af dervid erforderliga underhandlingar, äfvensom att åt särskilde deputerade uppdraga bestyren med lånemedlens indragning samt ränte- och amorterings-liqvidernas verkställighet jemte härmed förenade åligganden.
Och få Rikets Ständer slutligen i underdånighet tillkännagifva, det Rikets Ständer beslutat, all. derest lån upptages utom riket, Riksgälds-kontoret bör härstädes i Svenskt mynt tillhandahålla ränta äfvensom liqvid för amorterade obligationer åt dem, som sådant önska.
Wto 135.
Uppläst och godkändl hos Ridd. och Adelil den 21 Okt. lass.
Preste Ståndet den 21 — — Borgare-Ståndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 21 — - Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående stämpelpappersafgijten. (Bev.-lilskottets Betänkande!) in. tn.
N:ris 7, 11, 15 och 20.) 8. A. K.
Elter verkställd granskning af nu gällande Kongl.
Kungörelse af den 30 November 1860, angående slämpelpappersafgiften samt hvad vid kontrollen och uppbörden deral 6 Expedilions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, ,\:o 135. bör iakllagas, och dervid jemväl förehafd pröfning af de i omförmälda hänseende hos Rikets Ständer gjorda framställningar, få Rikets Ständer härhos i underdånighet öfverlemna förslag lill förnyad författning i ämnet; dervid Rikets Ständer ej anse behöfligt alt särskildt redogöra för sådane obetydligare jemkningar i redaktionen, hvilka ej medföra någon förändring i sak, eller tillägg, hvilka förklaras af eljest beslutade stadganden.
De delar af ofvanberörda kungörelse, öfver hvilka Rikets Ständer sålunda nu hafva att i underdånighet sig yttra, äro följande: § 2.
Majit genom nådig remiss anbefallt
Sitt och Rikets Slats-kontor och Kammar-rätt att afgifva gememensaml underdånigt utlåtande angående den af Rikets Ständer vid sista riksdag gjorda framställning om de fördelar, som för Statsverket skulle uppkomma derigenom, att det i Sverige begagnade stämpelpapperels storlek i någon betydligare män inskränktes och beläggningsstämplar af ungefärligen enahanda beskaffenhet, som de engelska, infördes, äfvensom att de nu brukliga helarksstämplarne afskaffades, samt, till fullgörande häraf, Stats-kontoret och Kammar-rätten, efter inhemtad upplysning rörande det i England brukliga stämpelpapperet, sättet för dess begagnande samt de kontroller, som dervid iakttagas, och efter det såväl Föreståndaren för Bankens sedeltryckeri.
Bagge, som Teknologiska Institutet blifvit i ämnet hörde, den 6 sistlidne Februari afgifvit underdånigt utlåtande; så har, jemlikt E. K.
Majits nådiga beslut den 6 sisth Mars, samma utlåtande jemte de handlingar, på hvilka det sig grundar, blifvit Rikets Ständer meddelade, för att lagas i betraktande vid uppgörandet af förslag till ny författning om stämpelpappers-algiften.