Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen uttryckligen förmår, att Landtmarskalk eller Talman ej må kunna väga proposition, utom i det fall, då han finner en väckt fråga bokstafligen strida mot Grundlagarnes lydelse, men Riddarhus-Ordningen icke är Grundlag, anser Utskottet Landtmarskalken icke hafBihang lill R.
Prot. 184°•
^ Sami. 1 3:dje Häftet.
2 Constitutions-Utskotlets Memorial N.o 3. va bordt, på grund af 18 §.
Riddarhus-Ordningen, vägra den af Ridderskåpet och Adeln begärda proposition.
Men då 4l §•
Riksdags-Ordningen stadgar, alt tjenstgörande Stats-Ministrar, Stuts-Råd, Justilise-Råd, Hof-Canzler, Justiliae-Canzler, Justitite-Ombudsman och Stals-Secreterare ej må i val till Utskotls-Ledamöter deltaga, hvilket obestridligen måste så förslås, att detta deltagande ej kan hvarken medelbart eller omedelbart ega rum, samt deraf är en klar följd* att bemälde Embetsman ej eller må, vare sig medelbart eller omedelbart, deltaga uti valen till de Electorer, hvilka skola välja Ledamöter i Utskotten; Alltså och då det i Grundlagarne hvarken föreskrifna eller ens omnämnda Bänkmansvalet, såsom första instancen af valet till Utskotts-Ledamöter inom Ridderskapet och Adeln, destomera måste, uti nu ifrågavarande hänseende, vara underkastadt enahanda vilkor med Electors-valen, som, i motsatt fall, ett Grundlagsstadgande skulle genom den Grundlagarne underordnade Riddarhus-Ordningen eluderas och de facto upphäfvas, finner Utskottet, enär den af Ridderskapet och Adeln yrkade prosilion sålunda afser beslut, huruvida ett Grundlagsstadgande skall eflerlefvas eller icke, och, med Nej besvarad , skulle medföra ett mot Grundlagarne stridande beslut, stöd i Grundlagarne f®- refinnas för en vägran att berörde proposition framställa.
Stockholm den 11 Februari 1840.
Reservationert af Herr Cederschiöld.
Oaktadt jag hufvudsakligen instämmer i resultatet af Höglofl.
Constitulions-Utskottets utlåtande, så anser jag likväl saken icke hafva blifvit nog utredd, icke heller motiveringen nog bindande, utan anhåller derföre, alt mitt till Utskottets protocoll afgifna anförande måtte få åtfölja, så lydande; För att kunna utreda, huruvida den fråga, hvarå Landtmarskalken vägrat proposition, är enlig med eller stridande mot Grundlag, vill jag skärskåda den, först i anseende till sjelfva saken, och sedan i anseende till formen.
Hvad sålunda saken beträffar, vill jag lill en början erinra, att allt hvad, som säges om ett högre begrepp, nödvändigt mäste gälla för alla de underordnade; och att följaktligen det i Riksdags-Oidningens 41 §• stadgade förbudet mot deltagande i val till Utskotts-Ledamöter, nödvändigt måste gälla både för val lill Electorer och val till Bänkmän, helst detta sistnämnda val endast är första instansen af val till Utskotts-Ledamöter.
Constitulions-Ulskollcts Memorial N.o 3.
Med della förbud är förhållandet alldeles enahanda, som med det i 17 §.
Riksdans-Ordningen stadgade förbudet för Embels- och Tjenstemän, att obehörigen verka uti Riksdagsmanna - valen; hvilket af samma skäl äfven måste gälla för de i Borgareskapet och Bonde-Ståndet brukliga Electors-valen, emedan de endast äro första instansen af Rtksdagsmanna-val.
Det är sålunda klart och tydligt, att de i Riksdags-Ordningens 41 §• uppräknade Tjenstemän äro, enligt denna Grundlag, oberättigade all deltaga i Bänkmansval.
Och för att till öfverflöd visa, alt delta just varit Lagstiftarens mening, vill jag i korthet anföra något om sältet, huru den ifrågavarande 4* (j. Riksdags-Ordningen tillkom.
I första förslaget till Riksdags-Ordningen voro ”Stats-Ministrar, Slats- och Justitne-Råd, Ilof-Ganzler samt Stals-Secrelerare” uteslutne från Utskott och Ståndens Plena.
Men den 21 OcLober 180C) yrkades på Riddarhuset af flera, alt de uppräknade Tjenslemännen skulle få tillträde lill sitt Stånds Plena; och af Ur Rothliebj att de blott skulle uteslutas från Utskott; samt af Hr Pulina?!, Grefve Mörner och Hr Tham, alt de icke heller borde få blifva Electorer. ”Herr Grefven och Orri föranden ( De la Gardiej) framställde derefter ”den proposition, alt de i §. uppräknade höga Embetsman - - kunna — i ”Utskott eller val till Ulskolls-Ledamöter ej deltaga.” Slraxt derpå förklarade Ordföranden, ”att han i propositionen infört: i Utskott eller val ”till Utskott ej deltaga; emedan han hade sig bekant, alt i den projecte'”rade Riddarhus-Ordningen en helt annan inrättning lill valen, genom ”Bänkman, vore föreslagen.—
Och blef denna ”proposition,” författad i fullkomlig enlighet med paragrafens nuvarande lydelse, ”enhälligt bifallen.”
I afseende på saken återstår nu blott att undersöka, huruvida 18 §.
Riddarhus-Ordningen kan anses stå i verklig sirid med 4> §•
Riksdagsordningen och de i den senare från deltagande i val till Utskolts-Ledamöler undanlagne Embetsmännen vara, enligt den förra, berättigade att deltaga i Bänkmans-val.
Till den ändan torde jag blott behöfva erinra, att då en lag gör speciella undantag ifrån ett allmänt stadgande, behöfva de icke i detta senare intagas; utan båda lagbuden måste blott vid tillämpningen sins emellan jemföras.
Sådane förhållanden förekomma ej sällan i våra Grundlagar.
Sålunda stadgas t. ex. i 36 §.
Regerings-Formen, att ”de, som bekläda Domare-Embelen, så högre som lägre,--kunna icke, ”utan medelst ransakning och dom, ifrån sina innehafvande sysslor af Ko”nungen skiljas.”
Likväl hindrar detta allmänna stadgande icke Konungen all, enligt io3 § af samma Grundlag, på Ständernes anmälan, vid hvarje Riksdag, ifrån Embetel skilja ailda till tre Ledamöter af Högsta Domslo - 4 Conslilutions-Ulskollcls Memorial N.-o 3. len.
— Sålunda innehåller Riksdags-Ordningens i §. det allmänna stadgande, alt ”Riksens
Ständer kunna, i utöfningen af deras Riksdagsmanna”befattning, icke bindas af andra föreskrifter, än Rikets Grundlagar,” då likväl samma Grundlag antyder i 12 §•, att Ridd. och Adeln tillika skola ställa sig Riddarhus-Ordningen lill efterrättelse.
Och i denna Riddarhusordning förekomma på elt par ställen allmänna stadganden, från hvilka undantag finnas i Riksdags-Ordningen.
Sålunda stadgas t. ex, i RiddarliusOrdningens 3r §., huru tillgå skall vid alla val och voteringar, nemi. att ”de, sorn till samma bänk höra, träde inom skranket, när deras bänk”nummer uppropas, och hvar och en framlägge, vid uppropet af dess namn, ”sin val- eller voterings-sedel på det pappers-ark, som hålles af en Leda”mot vid hordet.”
Med tillämpning endast af detta allmänna stadgande, skulle alltså den, sorn blifvit tilltalad för personligen förolämpande uttryck, vara berättigad att deltaga i den, enligt 3o Riddarhus-Ordningen, öfver honom sjelf anställda voteringen.
Och något hinder derför finnes icke annorstädes, än i 41 §•
Riksdags-Ordningen, hvarest det stadgas, ”alt, i mål, ”sorn personligen röra en Ledamot af något Riks-Stånd, må han väl i Plena ”eller Utskott öfverläggningarne, men ej besluten öfvervara.” — Alldeles enahanda är förhållandet med Bänkmans-valet.
I 18 §.
Riddarhus-Ordningen förekommer det allmänna stadgandet, i afseende på bänkmans-valet, att, enligt antecknings-lislan, samtliga ”Ridderskapets och Adelns närvarande hela antal delas i 25 serskilda, men lill beloppet lika delar,” &c.
Men härifrån göres undantag i samma 41 §•
Riksdags-Ordningen, som förbjuder de der uppräknade Embelsmännen alt deltaga i val till UtskottsLedarnöter, under hvilket val förut är visadt, att äfven Bänkmans-valet är inbegripet.
Man finner sålunda tydligt, att dylika lagstadganden icke kunna tillämpas ensidigt, utan blott genom jemförelse med hvarandra.
Af allt delta är alltså klart, att Landtmarskalken misstagit sig, dä han ansett 18 <§\
Riddarhus-Ordningen berättiga de i Riksdags-Ordningens S- uppräknade Embetsmänncn ali i Bänkmans-valet deltaga.
Hvad denna fråga slutligen angår i afseende på formen, vill jag först påminna, alt de i Riksdags-Ordningens 41 §• uppräknade Tjenslemännen äro, såsom nyss förut blifvit bevisadl, af samma §. ovilkorligen uteslutna från deltagande i Bänkmans-val.
Dernäst vill jag erinra, att det icke må kunna få hero på ett Stånds tillfälliga godtycke att afgöra, huruvida ett lagbud skall efterlefvas eller icke; helst det i sjelfva verket skulle innefatta en rättighet alt ändra eller förklara Grundlag på annat sätt, än Regerings-Formens 81 och 83 §§. medgifva.
Deraf följer alltså, att den pro - Constitutions-Ulskottets Memorial If.o 3- 5 position, som.
Ridd. och Adeln yrkat, rörande tillämpningen af 4i §•
Riksdags-Ordningen är, i afseende på formen, uppenbarligen stridande mot nyssnämnde 81 och 83 §§. i Regerings-Formen.
Af Professor Geijer:
För min del har jag gillat Landtmarskalkens förhållande, på den grund, att han enligt sin ed förfarit, och således instämmer jag i de af honom sjelf åberopade motiverne för hans vägran af proposition i förevarande ämne.
Att Riksdags-Ordningens 41 §• med sin föreskrift att utesluta de der nämnde embetsmän från Utskott eller val till Utskotts-Ledamöter, enligt lagstiftarens mening, ej afsett samma personers uteslutande från de för Riddarhuset egna Ränkmans-valen, är tydligt deraf, att sådane personer intill i8a3 års Riksdag, då deras rättighet dertill först ifrågasattes, ej blott deltagit i Bänkmans-valen, utan sjelfve varit Bänkman.
Den af Landtmarskalken besvurna Riddarhus-Ordningen utesluter dem ej heller från Bänkmans-valen.
Jag reserverar mig mot all annan förklaring af Grundlagen i detta fall, tills en sådan gifves och blifver gällande.
Med Professor Geijer instämde Biskoparne Holmström och Nibelius.
Af Herr Petre: Då Landtmarskalkens tillämpning af 18 §.
RiddarhusOrdningen utgör den enda tviste-punkt, hvaröfver Constitutions-Utskoltet egt att meddela utlåtande, men Utskottet utsträckt sitt bedömande till ett supponeradt factum, hvilket visserligen kan förtjena uppmärksamhet hos Lagstiftande makten, men icke nu påkallat yttrande af Constitutions-Utskottet, som i förevarande fall endast är en lagskipande Auctoritet, anser jag, som instämt i förra delen af ifrågavarande utlåtande, hela den senare, för liufvudsaken främmande perioden vara, med sin synbarligen doetrinära tendens, lindrigast sagdt, öfverflödig. $ c® jr, TRYCKT HOS J. A. WAtLDBS, 18 40. Constitutions-Utskottets Memorial N.-o 4- N:o 4.
Ankom till Exp. Utsk. den 17 Februari kl. 6 e. m. Till Riksens Ständer _, angående en rättelse uti det öfverlemnade Grundlags-ändrings-förslaget rörande Stats-Rådets organisation.
Sorn uti den af Constitutions-Utskottet lill Riksens Ständer, uti Memorialet N:o 1, öfverlemnade uppgift å de från sistlidne Riksdag hvilande Grundlagsförändringar , angående en ändamålsenligare organisation af Stats-Radet m. m. O 7 O O O -!-•••• uti 99 §.
Regerings-Formen efter orden: — — — ”Nedre Justi tite Revisio nens, Hof-Rätternes, Collegiernes”, orden: eller i dessas ställe inrättade Verks, blifvit utlemnade, får Utskottet vördsamligen meddela, att införandet af dessa ord är en följd af den föreslagna nya redactionen af 35 §•
Regerings-Formen, och sammanstämmer med ordalydelsen af förra Riksdagens Constitutions-Utskotts Memorial N:o 48, pag. 13 ocii 14, samt det hvilande förslaget till ändring i 99 §.
Regerings-Formen, hvars nya lydelse således skulle blifva: ”Riksens Ständers Justitioe-Ombudsman må, när lian det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, Nedre Justities Revisionens, Hof-Rätternes, Collegiernes eller i dessas ställe inrättade Ferks, och” &c. Stockholm den 17 Februari 1840.
Conätitutions-U t skottets Memorial N:o 1 bör hafva datum af den 10 Februari 1840.
Prot. 184.0, 3 Sami.
4 Häft.
Constilulions-Utskotlets Memorial, N.-o 5.
N:o 5, Ankom till Exp. Utsk■ den 22 Febr. kl. it f. m.
Memorial, med uppgift å hvilande Grundlags-ändrings-för slag. ^ eda 11 Constitutions-Utskottet, under den 10 dennes, till Riksens Ständer insändt clt från nästföregående Riksdag hvilande Grundlags-ändrings-förslag, får Utskottet 1111 ytterligare lill Riksens Ständer vördsamt öfverlemna öfriga, till afgörande vid denna Riksdag beredda och hänskjutna förslag till ändringar uli Grundlagarne, med undantag af det under N:o 6 uti 82 §. af 1835 års liiksdags-heslut upptagna förslaget rörande Urtima Riksdagar och deras föremål, i afseende hvarå Riksens Ständer, jemlikt berörde 82 §., förklarat, att förslagen angående Lagtima Riksdags återkomst på bestämd tid, samt om Urtima Riksdagar och deras föremål, blifvit antagne att hvila lill innevarande Riksdag, under förutsättning, att det förra förslaget bör af begge StatsMagterne först vara bifallet, innan det senare kan företagas till pröfning.
Derjemte får Utskottet vördsamt anmäla, att, enär de under N:o 15 upptagne Grundlags-ändrings-förslag, angående National-representationen, afse utsträckt representations-rätt inom de 3:ne ofrälse Stånden, och således naturligen sönderfalla i 3:ne, med hvarandra icke samband egande afdelningar, Utskottet äfven ansett sig böra dem, såsom 3:ne serskilda förslag, under olika punkter upptaga, Stockholm den 17 Februari 1840.
Uppgift på de från i834 och i835 årens till nu innevarande Riksdag hänskjutne och hvilande Förslag till Grundlags-ändringarj medelst tillägg, upphäfvande, rättelse eller förklaring, upptagne under de N:ris, samma förslag ega uti 82 af i835 års Riksdags-Beslut. l:o och 2:o.
Förslag till en ändamålsenligare organisation af Stats-Rådet, samt de Grundlags-ändringar, som föranledas af Hof-Canzlers-befattningens föreslagna upphörande.
Äro uti Constitutions-Utskottets Memorial N:o 1 redan till Riksens Ständer öfverlemna de. 3:o Förslag, angående det antal af Högsta Domstolens Ledamöter, sorn böra vid måls handläggning tillstädesvara.
Bihan g till R.
ProC. 1840. 3 Sami.
S:ie Häftet. 1 2 Constitutions-Utskoltets Memorial, N:0 5.
Regerings-F rmen. §•
22- Uti Högsta
Domstolen kunna rin- Uti alla mål, sorn hos Högsta gare mål pröfvas och afgöras af Fem
Domstolen förekomma, böra minst Ledamöter, så ock af fyra, der alla sex Ledamöter tillstädesvara och i fyra äro om slutet ense.
Öfver vigti- afgörandet deltaga. gare saker skola minst sju döma.
Ej må flere än åtta Ledamöter, fyra frälse och fyra ofrälse män, på en gång tjenstgörande vara.
I alla mål skola minst två frälse och två ofrälse Ledamöter vara närvarande.
Se Bihangct till samtlige RiksStåndens Protocoil, 3 Sandingen, Memorialen N:ris 37, 52, 53 och 115.
Ridd. och Adelens Protocoil. B. X V p. 56.
B. XVII p. 56.
B. XXI p. 101.
Preste-Ståndets d:o B. XI p. 370. B. XIV p. 136, XVIII.
166. Borgare-Ståndets d:o B.
V p. 775. B.
VI p. 233: B. VII p. 304, 331, 332. B. IX p. 769, 851.
Bonde-Ståndets d:o B. VII p. 167. 4:o.
Förslag lill ändrad redaction, rörande Erke-Biskops- och Biskopsval.
Regerings- Formen. §. 29.
Till Erke-Biskop och Biskopar, Till Erke-Biskop och Biskopar; med hvilkas val förhåiles efter förra med hvilkas val föihålles enligt Kyrvanligheten, utnämne Konungen en af kolag, utnämne Konungen en af de tre, de tre, som föreslagna blifvit, som föreslagna blifvit.
Se Bill. 3 Sami. Meni.
Ridd. och Adelns Prot. B.
Vill p. 302.
Preste-Ståndets d:o B. VII p. 156. Borgare-Ståndéts d:o B.
III p. 726, 836, 877. Bonde-Ståndets d:o B.
V p. 209. Consliliitions-Utskotlets Memorial, N.o •5’. tid. 5:o.
Förslag till stadgande om Lagtima Riksdags återkomst på bestämd Regerings Formen. . §\
Ständer skola, i krall af denna grundlag, livart femte år sammankomma.
Uti hvarje Riksdags-Beslut skola Pviksens Ständer bestämma då de till följd häraf åter sammanträda, samt u leise med 49.
Riksens Ständer skola, denna grundlag, lill sammankomma livart Lagtima dagen, ig
Riksdags kalnöd ma föreskrifter i afseen •
• de på Riksdagsmanna-valen, deruti intaga.
Konungen vare alt Riksens Ständer till dag derförinnan kalla. dag på den första helgfria dagen dock obetaget, Urtima Riks - kraft af Riks femte år, af October månad.
Uti hvarje Lagtima Riksdags-Beslut, skola Riksens Ständer uttrycklig Riksdagskallelse, jemte nödiga föreskrifter, i afseende på Riksdagsmannavalen, intaga.
Konungen vare dock obetaget, att Riksens Ständer till Urtima Riksdag derförinnan kalla.
Riksdags- Ordn inge n. §■ Riksens
Ständer skola, i kraft af Rikets antagna Regerings-Forin, livart femte år sammankomma.
Uti hvarje Riksdags-Beslut bestärnme Riksens Ständer dagen, då de till följd häraf, sammanträda, samt in tage derutireåt uttrycklig
Riksdagskallelse med nödiga föreskrifter, i afseende pu Riksdagsmanna-valen.
Konungen vare dock obetaget, att Riksens Ständer derförinnan till Urtima Riksdag kalla.
Riksens Ständer skola, i kraft af Rikets antagna Regerings-Form, till Lagtima Riksdag sammankomma hvart femte år, på den första helgfrie dagen af October månad.
Uti hvarje Lagtima Riksdags-Beslut intaga Riksens Ständer uttrycklig Riksdagskallelse, jemte nödiga föreskrifter i afseende på Riksdagsmanna-valen.
Konungen vare dock obetaget, att Riksens Ständer derförinnan till Urtima Riksdag kalia.
Se Bill. 3 Sami.
N:ris 31, 45, 115 och 126.
Ridd. och Adelns Prot. B. XIII p. 100.
B. XV n. 395. B. XX p. 101.
B. XXII p. 255.
4 Constilutions-Utskottcts Memorialj N.o 5.
Preste-Ståndets d:o B, X p. 192. B. XII p. 246, 410, 509. B. XIV p. 192.
B. XVIII p. 166.
Borgare-Ståndets d:o B.
V p. 522, 579. B. VI p. 547, 666. B. X p. 769, 851. Bonde-Ståndets d:o B.
VI p. 561- 6:o.
Förslag till bestämmelser, angående Urtima Riksdagar och dessas föremål.
Öfverlemnas nu icke, enligt hvad Constitutions-Utskottets Memorial N:o 5 derom innehåller, /:o. Förslag tili Redactions-ändring, angående stället för Riksdags kai •»1 O7 O w '■ lande. Regerings-Formen> §. 50.
Riksdag,arne skola hållas i Rikets Riksdagarne skola hållas i Rikets Hufvudstad, utom i de fall, då Fien- Hufvudstad, så framt ej synnerligen dens framträngande eller Pest eller vigtiga omständigheter göra ett unandra lika vigtiga hinder göra det o- dantag derifrån nödigt eller nyttigt. möjligt eller för Riksens Ständers fri- Konungen utsätte då, i samråd med het och säkerhet vådligt.
Konungen Riksens Ständers Fnllmägtige uti Ranutsättedå, i samråd med Riksens Stan- ken och Riksgälds-Contoret, en annan ders Fullmägtige uti Banken och Riks- Stadj der Riksens Ständer höra samgälds-Contoret, en annan ort, der Rik- las och kalle dem dit till den tid, de sens Ständer höra samlas, och kalle sjelf ve förut hestämt, eller vid Urtidem dit lill den tid de sjelfve förut ma Riksdagar till den tidj som Koheslämt. nungen påbjuder.
Riksdags-Ordningen. §. 3.
Riksdagarne skola hällas uti Ri- Riksdagarne skola hållas i Rikets kets Hufvudstad, utom vid de tillfäl- Hufvudstad, sä framt ej synnerligen, då fiendens framträngande, eiler gen vigtiga omständigheter göra ett Conslilulioni-Ulskoltcts Memorialj N.o 5.
B pest, eller andra lika vigtiga hinder undantag derifrån nödigt eller nyt göra det omöjligt, eller för Riksens tigt.
Konungen utsätte då Stånders frihet och säkerhet vådligt, en annan Stadj der Riksens Ständer Konungen utsätte då — — — en an- — — — sorn Konungen påbjuder. iian ort, der Riksens Ständer—•—-—• som Konungen påbjuder.
Se Bih. 3 Sand, Mera.
Nto 69» Ridd. och Adelns Prot. B; XVIII p. 50, Preste-Ståndels Prot. B. XV p. 87. Borgare-Ståndets d:o B.
VIII p. 10, 65.
Bonde-Ståndets d:o B.
IX. p. 235. 8:o.
Förslag, rörande sältet för behandlingen af Grundlags-ändringsförslag. Ilegerings-Formen. §. 56.
Omflyttning al 2 Mom, i denna §. till §. 81.
Allmänna frågor —— — — eller Allmänna frågor —• —•
—— eller ock alldeles förkast;!. ock alldeles förkasta.
Frågor om förändringar — —— Rörande behandlingen af Grund som ofvan sagdt är. lagsfrågor , finnes i 81 $. serskildt förordnadt. i si.
Denna K ege r i ngs-For m — Denna Reger mgs-Forrn — —- —- möjliga alt verkställa.
Ständer möjli ge att verkställa.
Ständer må icke å den Riksdag, då Utskottet må icke ä den Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring föreslår, utan någon sådan ändring föreslår, kunna först å den nästföljande, derom beslu- den till Grundlags stadgande antala.
Blifva då alla Riks-Stånden om ga, utan först ä den näst följande ändringen ense åstundan. derom besluta» 6 ConslilulionsUlsollcts-Memorial, N.o 5.
Vill Konungen lios — — — appel råge Conslitutions-Utskottet, att Sitt utlåtande derom till Riksens Ständer afgifva, Tillstyrker Utskottet — — till Konungen genom deras Talmän.
Om vid Riksdag, da Grundlags-frågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej ega rum utan Konungens och alla Fyra Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.
Inkommer till Riksens Ständer Conslitutions-Utskottet med något förslog till Grundlagsförändring, skull detsamma , efter öfverläggning derom i Ståndens Plena, först framställas endast till gillande eller ogillande.
Gillas detsamma af samtlige Riks Stånden, hvite då, att oförändradt antagas eller förkastas å näst följande Riksdag.
Göras åter, i ti ågot eller några Riks Stånd vid förslaget anmärkningar, sorn hindra dess hvilande, blifve de, hvilka hvarje R ks-Stånd serskildt förklarat utgöra dess gemensamma tankar, hänvisade till Constilutions-Utskottet, som det åligge, att desamma till ett förslag i möjligaste måtto sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtlige Riks-Ståndens behandlande anmäla.
Förena sig derefter alla Riks-Stånden örn Utskottets yttrande, b vile det då till slutligt afgörande, som ofvan sagdt är, vid nästa Riksdag.
Blifva åter något eller några Stånds tankar, i någon eller några delar skiljaktiga, eller ogillas förslaget af något eller några Stånd, men gillas af de öfrige, varde Constitutions-Utskoltet, genom val af RiksSlåndens plena, förstärkt till ett antal af tjugu Ledamöter af hvarje Stånd, hvilka genom samfälld omröstning, öfver af Riksens Ständer godkända Voterings-Propositioner med Riksens Ständers rätt afgöre, hvilketdera af Constilulions-Utskotlels Memorial, N.o 5. 7 förslagen bör hvila, eller huruvida frågan må alldeles förfalla.
Blifva å Riksdag, då öfver livilande Grundlagsförslag beslutes, alla R i ks-S tå liden om ändringen ense, — — — åstnndan.
Vill Konungen hos —• — — uppdrage Constitulions-Utskottet alt lill Riksens Ständer afgifva sitt utlåtande, hvarom öfverläggning i Riks-Slånden ej må vägras, dock utan rubbande af den för behandlingen här nedan utstakade ordning.
Tillstyrker Utskottet •—- —* —- till Konungen, genom deras Talmän.
Vid Riksdag, då beredda Grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, skall endast med Ja och Nej kunna beslutas; och galle då föreskriften i y5 §. Riksdags-Ordningen.
Om dervid ytterligare uppskof föreslås, må det ej ega rum utan Konungens och alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut. Riksdags-Ordningen. §. 29. l:a Momentet.
1:o Constitulions-Utskottet, sorn —- — -— förbättringar och förklaringar deraf; hvaröfver Ståndens Ledamöter vare obetaget, att in Pleno yttra sina tankar, men Riksens Ständer ej förr, än å den nästföljande Riksdagen, må l:o Constitulions-Utskottet,som — förbättringar och förklaringar deraf.
Öfverlemnar Konungen åt Riksens Ständer någon Proposition rörande Grundlagar, eller inkommer, i följd af Riksdagsmans motion , Constitutions - bcshita.
Öfverlemna!'
Konungen åt Rik- Utskottet med något Grundlags-änProposilion röran- drings förslag, forhåiles dermed, såsom sens Ständer någon 8 Constitutions-Ulsfcollels Memorial, N.-o 5. fallen, stadgadt.
Då Utskottet icke funnit — — —• enligt Tryckfrihets - lagen ansvara. de Grundlagar, uppdrage Ständerne ge- i Regerings-Formens 81 § är, för båda nast, utan att förut derom öfverlägga, åt Constitutions-Utskottet, att dess utlåtande afgifva; och förhålles- dermed, sorn i Regerings-Formens 81 §. stadgadt är.
Då Utskottet icke funnit — — —- enligt Tryekfrihets-lagen ansvara.
Se Bih. 3 Sami.
Mein. N:s 84,107, 118, 122 och 125.
Ridd. och Adelns Prot. B. XIX p. 247, 272, 292, 306, B. XX p. 12, B. XXI p. 38, 367.
B. XXII p. 167, 257.
Preste-SLandets d:o B. XVI p. 197.
B. XVIII p. 64, 441, B. XIX p. 208.. Borgare-Ståndets d:o B.
VIII p, 434, 659. B. IX p. 568, 813, 1156 B. X p. 51, 397.
IX p. 656. till ändrad Redaction, i fråga om åtskilliga Bevill - 9:o och 10:o. nings-a fgilters Förslag O A) Regerings-Formen. §. 60.
Irsta och 2:dra Perioderne. lill dessa senare räknas Sjö- och Land-Tulls-samt Accis-afgifterna, Postmedlen, Chartae-Sigillatas afgiften, IIusbehofs-bränneri-medlen samt hvad Riksens Ständer dessutom serskildt hvarje Riksdag såsom Bevillning sig åtaga.
Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan Riksens Ständers samtycke, kunna förhöjas, Stora Sjötullen å inkommande och utgående Spanmål allena undantagen.
Till dessa senare räknas Tullock Accis-medlen, Postmedlen, ChartEe-Sigillatce- Afgiften.