Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Våren kommer tidigare i de södra delarne än i Bergslagen, der ofta vintern, med släde och isföre, fortfar kortare eller längre tid efter i södra delen inträffad barmark, och kan således jordbruket vanligtvis tidigare börjas i de södra än i de norra delarne.
Till Bergslagen och Skogstrakterne höra i afseende på detta olika klimatförhållande hela Bergslagsfögderiet, Vestra Schedvi Socken af Kongsöhrs Fögderi, Ramnäs oell Sura Socknar, norra delen af Munktorps Socken i Strömsholms Fögderi, Fläckebo Socken af Westerås Fögderi, Öster-Wåhla, Nora, Harbo, Enåkers, Huddunge och Möklinta Socknar af Salilbergs Fögderi.
En del Socknar i gränsen emellan södra och norra delarne bestå dels af slättland, dels af skogsbyggd.
Såsom ägande inflytande på landets klimat och naturliga beskaffenhet och åsyftande förbättringen deraf torde här böra anföras de företagne hufvudsakligare utdikningarne af kärr, mossar och sjöar.
På Hägervalls och Rockhällsmossarne hafva odlingarne blifvit verkställde roed mycken omkostnad.
Hägervallsmossen, tillhörande Skultuna Bruk, innehåller omkring 300 tunnland, deraf ungefärligen två tredjedelar genom grafvars och dikens upptagande samt flåhackning och bränning nu är odlad.
Detta odlingsföretag har kostat Bruksbolaget och särskildt Bruksdisponenten, Herr Ryttmästare!! C. W. Hammarsköld, sammanräknadt 20,000 Ihdr Banco, men icke lemnat något deremot svarande gynnsamt resultat.
Största fältet, eller midten af arealen, består af en ofruktbar flere alnar djup hvit- och rödmossa, som gifver föga äring.
Endast i skogskanterne, der mosslagret är grundare och hvarunder på vissa ställen befinnes dyjord och lerbotten visar sig någon mera växtlighet.
Såsom exempel på den flit och kostnad, hvilken på denna odling blifvit använd, kan anföras, att år 1837 på något meia än 31 tunnlands nyodling, utom flåhackning eller mossytans sönderdelning och omvändning samt rödjning, som ålit skedde efter ackord, 87701 famnar grafvar och diken af diverse dimensioner blifvit upptagne samt 4,500 dagsverken använde på bränning och nämnde fälts beredning till såning samt inbergning af grödan å den förut odlade marken.
En större arbetsstyrka användes sistlidet år oell den enda glädje af odlingsföretaget för Bruksdisponenten har varit, att han, under sistnämnde svåra år, kunnat gifva arbetsför - 6 tjenst St 120 personer af Dahl-all mogen, som annars haele betungat denna och angränsande provinser med tiggeri.
Od linga ine vid Bovalls- och Rockhällsmossarne äfven under Skultuna Bruk, lill en vidd af omkring 120 tunnland, hafva gifvit bättre resultater.
Dessutom har Herr Ryttmästaren Hammarsköld verkställt en odling vid Frövi sjö under Berga till en vidd af omkring 50 tunnland.
Denna odling har gifvit full skörd och förmodas komma att ega bestånd, men en annan af honom verkställd odling om 15 tunnland på rödmosse vid Berga i Skultuna Socken, har gifvit så dåligt resultat, att fortsättning af denna odling icke ansetts löna mödan.
Tili aftappande af Ångssjön har, genom Herr Löjtnanten C. R. von Posts och öfrige Strandägares gemensamma åtgärd, en graf om 750 famnars längd och 3 alnars djup samt 6 å 7 alnars bredd i öfverkant blifvit upptagen sistledit år, med stensprängning och pålning, hvarefter vattnet ifrån sjön påsläpptes.
Detta arbete, hvartill åtgått en kostnad af omkring 800 R:dr Banco, liar redan visat förmånliga resultater, vid liöbergningen för innevarande år.
Den omkring sjön liggande ängsmarken var förut af sjön så vattudränkt, att allt höet mäste bortföras med släpor, eller bäras, men i år hafva dragare kunnat vid liöbergningen användas på den genom vattnets sänkning fastare blefne marken, och höväxten liar håde till qvantitet och qvalitet betydligen förbättrats.
Sänkningen utgör i lodrät mätning 2| alnar.
Största vinsten af detta företag är beräknad derpå, att ett nedom sjön beläget dykärr derigenom blifver odlingsbart och dess dyjord användbar till komposter för gödningsämnen till åkerjorden.
Vid Kohlsva Bruk har under de sednare åren ett kärr om 100 tunnland, samt ett annat om 11 tunnland genom sänkning af en sjö om \ mils längd, samt genom utdikning och bränning, gjorts fruktbärande, äfvensom 51 tunnland, beväxte med. gröfre skog, blifvit rothuggne, plöjde och odlade.
Vid Åsby egendom i Bergs Socken bar nu mera aflidne Brukspatronen Erdman under de sednare åren låtit uppodla Mossar om 70 tunnlands vidd, hvilka förr stodo under vatten, men nu lenina omkring 200 lass hö i årlig afkastning. v , §. 2 Innevånare.
Folkmängden i detta Län utgjorde, efter sista Berättelsen 88,4-19 personer, men är efter 1838 års mantals-skrifniugar ökad till 90,828 personer. *1 Denna tillökning har inom städerna och de särskildte fögderierne uppkommit på sätt som följer: I Westerås stad "
Arboga dito Köping dito ” Sala dito Westerås fögderi Strömsholms dito ’’ Kongsöhrs dito Bergslags dito ” Sahlbergs dito och Wäsby dito Summa Af den här uppgifne folk-nummern 90,828 personer äro Antaletefter sista berät- telsen.
Närvarande antal.
Förökning.
3,304 3,438 134 1,756 1,900 144 1,421 1,420 — 1 2,723 2,963 240 13,617 13,624 7 10,360 10,754 394 14,021 14,312 291 14,909 15,455 546 16,832 17,272 440 9,476 9,690 214 88,419 | 90,828 2,409 Mankön Qvinkön Mantals- skrifne.
Man tilsfrie.
Summan af hvardera könet.
24,211 28,393 18,002 20,222 42,213 48,615 Summa 52,604 38,224 90,828 Härvid är att märka att, gemenskapen af armeen, såsom befriad ifrån mantalspenningar, är uti förestående beräkning upptagen ibland de mantalsfrie, eburu hörande till den mest arbetsföra och dugliga klassen af invånare.
Då folkökningen efter sista Berättelsen endast utgjorde 616 personer, eller högst obetydligt öfver procent af 1827 års folkmängd och således blott utvisade öfverhufvud en årlig tillväxt under det föregående qvinqvennium af 123 personer, men den nu tillkomne folkökningen af 2,409 personer svarar närmast emot 2* procent af 1832 års folkmängd och mot en tillväxt öfver hufvud af 401 personer under hvardera året, ifrån och med 1832,, täcktes Eders Kongl. Majit häraf tinna, att folkökningen under de sednare åren varit i en betydlig progression, och tilltagit utöfver den förra proportionen, oaktadt icke alla sednare årens skördar varit förmånliga.
Orsakerna till denna folkökning äro att söka dels uti fredslugnet och liufvrylnäringarnes förkofran, dels uti den allt mer och mer tilltagande plägseden, att i tjenst antaga gifta drängar eller så kallade statkarlar, hvarigenom tillfälle blifvit öppnadt för tjenstfolks-klassen att ingå tidiga giftermål, dels också uti mängden af tillkomna oägta barn.
Äfven folkökningen har, såsom mycket annat, tvenne sidor, en god och en ond; men för att med någon noggrannhet bestämma gränsorna emellan den för samhället förmånliga elier mindre förmånliga och tilläfventyrs skadliga folkökningen, behöfdes en mera detaljerad och på vissa grunder stödd beräkning, än som nu vid mantals-skrifningar iagttages.
Folkets bildning och sedlighet har under ifrågavarande period tilltagit.
Hvad allmogen beträlfar och den arbetande klassen, beror dess bildning hufvudsakligen på undervisningen i Christern! umea, som besörjes af Presterskapet; men flere folkskolor äro under de sednare åren äfven i Länet inrättade, och den allt mer och mer vid undervisningen utspridda lancaster-methoden, här i Länet först genom Eders Kongl. Majrts donationer till skolorna i Westerås och Arboga införd, lättar i betydlig mån undervisningens framgång.
Ehuru några egentliga Nykterhets-föreningar icke blifvit ingångna har dock nykterheten i någon mån tilltagit.
Detta beror på en ibland den besuttne allmogen och den uppväxande generationen allt mer och mer stadgad öfvertygelse och vunnen erfarenhet om dryckenskaps-lastens förderflighet.
Att hvad sålunda i allmänhet för Länet gäller, dock vidkännes vissa partiella undantag, måste medgifvas.
Uti olika Socknar och till och med någon gång, i särskildta delar inom samma Socken, är förhållandet med folkets bildning, sedlighet och nykterhet olika och skiljaktigheten beror äfven mycket på olika näringsfång och lefnadsyrke.
Den bästa och pålitligaste förbättring är utan tvifvel den som utgår ifrån den fria öfvertygelsen.
Att ingå uti en speciell beskrifning på olikheterna i detta afseende inom vissa distrikter och vissa klasser af invånare skulle emellertid blifva allt för vidlyftigt.
Näringsfliten är likaledes mycket olika i olika trakter af Länet, och Iros olika folkklasser.
Bergs- och bruks-näringens egenskap är sådan, att de, som dermed sysselsättas, blifva, genom arbetets reglerade ordning, hällne till flit.
Jordbruket tvingar väl också till flit, ty utan mycket arbete och ihärdighet kan nödig utkomst derpå icke vinnas; men härvid beror mycket af hvars 9 och ens särskildta omtanka.
Icke allenast ibland Adeln, Brukspatroner och andra possessionater utan ock ibland allmogen hafva under de sednare årén flera personer i alla trakter af Länet gifvit exempel af en berömlig näringsflit vid jordbruket, sorn hafva en säker ehuru icke hastig inverkan på de öfriga; ty en viss tröghet ligger i sjelfva lynnet hos folket i allmänhet, och för alt väckas till större flit, behöfver allmogen och den arbetande klassen vanligen en längre besinningstid och erfarenhet af de förmånliga påföljderna for dem, som föregå med goda exempel.
I skogstrakterna af Sahlbergs fögderi, är slöjdfärdigheten i trädvarors förfärdigande märkbar, och vid momentet om binäringar får jag tillfälle att särskildt omtala huru i några Socknar fliten visar sig genom förfärdigande af mattväfnader af nöthår.
Välmågan ibland allmogen är i allmänhet mycket olika; men skuldsättningar och lagsökningar hafva på de sednare åren tilltagit, hvilket hufvudsakligen varit en följd af de mindre gynnande årsväxterna.
Den årliga fluetuationen i spanmåls-priserna inverkar också menligt på den allmänna välmågan, hvilket icke lärer kunna förekommas så länge spanmålen icke genom rior och andra tork-inrättningar bringas lill tjenlighet för magazinering och upplag för flere år, samt så länge större kapitaler icke såmedelst ännu Blifvit ledda in i spaumålsliandeln.
Till en välgörande spanmålshandel skulle dessutom erfordras större visshet om stabilitet i Rikets tullsystem, än hvad kloka spekulanter hitintills kunnat påräkna.
Ännu större och hastigare är omvexlingen af priserna på foder, och af tillgångarne på denna för landtbruket nödvändiga vara, emedan öfverskotten i ymnigare år högst sällan blifva besparade; och detta förhållande verkar äfven mycket menligt på allmänna välmågan.
Denna olägenhet härrör dock endast af bristande omtanka hos hushåilarne.
Flera utaf de sednare åren hafva ängarne i Länet lidit stor skada af mask, och fodertillgångarne derigenom varit högst knappa samt foderprisen högt uppdrifne; så att råghalmen de sednare åren gällt ända till 10 R:dr R:gds tjoget om 40 lispund.
I anseende till Länets jemnförelsevis med andra provinser stora resurser, dels af bergs- och bruks-näringen, dels af jordbruket, och genom den förmånliga afsättningen är dock ännu, öfver hufvud taget, så mycken fond af välmåga i Länet, alt någon allmän nöd icke är att befara.
Så väl ibland allmogen, som ibland ståndspersoner, finnas flera i nästan alla delar af Länet med betydlig förmögenhet och stundom rikedom.
Pluraliteten af allmogen bergar sig mer och mindre väl, och den arbetande klassens vana vid tarflig het utgör derjemte ett pålitligt grund-kapital för framtiden.
Femårs-Berättelse för Westmanlands Län. 2 Tillgången på arbetare har vanligen varit uti ett inverst förhållande emot årsväxternas godhet; ty mängden af inhyseshjon och oberoende arbetare blir, egentligen genom brist på födoämnen och stegrade priser på deras oumbärligaste förnödenheter, tvungen att söka och antaga arbete, och konkurrensen af arbetssökande sänker dags ver ks-pr isenia; hvaremot vid ymnigare årsväxter, då hvar och en ibland förenämnde klass på sitt torp eller pianteringsland får tillräcklig skörd, dagsverks-priserna höjas, i följd af en förminskad konkurrens af arbetssökande.
De årliga markegångs-priserna på ett dränge-dagsverke hafva varierat emellan 21 sk. 4 r:st och 22 sk. 8 r:st Banko.
Tillgången på dagsverkare har i olika trakter varit olika och rättar sig efter det olika antalet af i hvarje ort bosatte inhyseshjon och oberoende arbetaie.
Det vanliga är, alt hvarje jordbrukare med egen arbetsstyrka sköter sin jord endast med biträde i andtiden af extra dagsverken.
Under den ifrågavarande perioden har det ovanliga förhållande inträffat, att en stor del arbetsföra personer ej erhållit tjenster, en följd deraf, att en mängd hemmansbrukare nödgats inskränka sig.
Mången som förut lönat rättare har nödgats sjelf förrätta denna syssla. §. 3 Näringar.
Jordbruket utgör, på sätt ofvan närnndt är, en af Länets hufvudnärihgar.
Jordens brukningssätt fortfar ännu att i allmänhet vara träde och säde hvart annat år, dock hafva några possessionater och bönder börjat med vexelbruk och klöfverodling på trädesåker.
Att jordbruket gjort framsteg sedan 1832 är obestridligt, ehuru ett rationelt åkerbruk med en ordentligen reglerad vexling af sädesväxter, jordfrukter, artificiella foderslag och skidfrukter, eller så kalladt cirkulationsbruk, ännu icke blifvit allmänneligen vedertaget, och de derutinnan gjorde försök icke ens hunnit till den utveckling att man ännu med säkerhet kan bedöma i hvad mån det rationella vexelbruket är passande för den till det mesta af styf lera bestående jordmånen.
Emellertid beror jordbrukets förkofran hufvudsakligen på utslaget af dessa försök och det torde derföre vara af intresse att här upptaga några ibland dem.
På Ullvi egendom i Kongsöhrs fögderi på slättlandet om 4 mantal bestående af 149 tunnland 4 J kappland åker, 191 tunnland lif kappland äng, men utan annan betestillgång, än på skogen om 120 i tunnlands viddy har egaren Herr Häradshöfdingen P. E. Bosaeus, med öfvertygelse om det rationella jordbruks-systemets värde, och med kännedom af den starkare produktion, hvartill jorden i Bergslags-orten, ehuru af sämre naturlig beskaffen - 11 liet, genom odlingsflit uppdrifves, anlagt ett fyrårigt cirkulationsbruk på det sätt, att, sedan ängen genom en del åkers igenläggning bragts så nära som möjligt till dubbel areal emot åkern, har den öfriga åkerjorden blifvit afdelad i 4 gärden, hvardera om cirka 30 tunnland.
Gärdet N:o 1 trädes första året med en plöjning och 2:ne snedningar, gödslas med 80 enbetslass brunnen spillning på tunnlandet oell besås om hösten med råg och hvete till 24 kappar på tunnlandet.
Andra året, sedan om våren på sista snöen klöfverfrö blifvit isådt bland rågen och hvetet, skördas dessa sädesslag.
Tredje året lemnar gärdet klöfver i 2:ne skördar, som blommad, men icke mognad, torkas på hässjor, hvad som icke åtgår till grönfodring; hvarjemte efter kiöfverskördarne jorden höstplöjes.
Fjerde året bär samma gärde potates och rofvor, och i samma ordning brukas de andra 3 gärdena, så att af liela åkerjorden hvarje år en fjerdedel trädes, af en fjerdedel skördas höstsäd, af en annan klöfver och af den återstående fjerdedelen vårsäd och rotfrukter.
Genom detta brukningssätt är betet vid egendomen umbärligt till dess slåttern å ängarne blifvit fullbordad.
Endast en mindre afstängning å ängen bibehålles och uppgifves till bete för mjölkande kor vid midsommarstiden; och har egaren derjemte vunnit den visshet, att i vanliga foderår det beräknade antalet af nio hästar, 80 stycken större och mindre boskapskreatur samt 100 får bör kunna sålunda väl framfödas med en kalkulerad fodertillgång af 793 lass hö, 100 tunnor rofvor och 75 tunnor potatoes.
Af Ladugården påräknas 2,224 lass gödsel, som med jordblandningar af omkring 200 lass och dessutom 300 lass köpt gödsel, lemnar utväg för cirkulationsmethodens vidmakthållande på Åkerjorden, och dessutom till årlig gödsling af tunnland af den sämre gräsvallen å ängen, som liöstetiden igenlägges med gräsfrö i Råg, efter att hafva två år å rad burit bafra och undergått en sommar trädning.
Huruvida detta brukningssätt, som ofelbart gagnar åker och äng genom bättre gödsling och häfd, än i allmänhet deråt egnas, tillika efter en ökad arbetskostnad lemnar samma behållning, som den vanliga trädesmethoden, kan vid denna egendom ännu icke bedömmas.
Först efter tvenne omlopp lärer med någon tillförlitlighet kunna slutas om brukningssättets antaglighet.
I sin första användning har brukningsmethoden vid denna egendom medfört uppoffringar.
Ägornas enskiftade läge och tillfällen till gödseluppköp, äro omständigheter som här gynnat antagandet af denna method, hvars bestånd emedlertid vid nämnde egendom bexor derpå, om höstsäden lemnar 10:de kornet i afkastning, kornet det 9:de, hafran det 7 å 8:de, ärter det 8:de och potates det 6:te. 12
En annan skicklig landtbrukare, hvars egendom är belägen närä Stad, har i flere år på sin åkerjord med framgång an vändt fyrårigt cirkulationsbruk, med omväxling af Råg, klöfver, blandsäd och träde, hvilket synes tala för methodens användbarhet, men äfven här inträffar det serskildta förhållande af en belägenhet, som lemnar tillfälle till gödseluppköp, hvilket i allmänhet icke kan påräknas.
I Bergslagen har vexelbruk länge varit begagnadt i så måtto, att jorden, efter att hafva burit säd, igenlagts till ängsvall.
Bristen på tillräckliga naturliga ängar i detta couperade land, har föranledt detta brukningssätt flir möjligheten att kunna framföda boskapskreaturen.
Spanmålsbehofven fyllas här vanligen genom köp ifrån slättlandet, dock har åkerbruket äfven i denna ort under de sednare åren gjort framsteg.
Herr Brukspatronen S. von Stockenström, som eger betydliga egendomar i Bergslagen, har genom flerfaldiga olikartade försök funnit följande brukningssätt der i orten vara det förmånligaste, nemligen:
Den ängsvall, som. ämnas till sädesodling, nyplöjes om hösten, bejsädas året derefter med vårsäd, upplöjes på tredje året i Juni månad och rågsås i torfsyran hösten samma år, och igenlägges med gräsväxter åter till äng; men det i Upland vanliga bruket att vid vårsåning nedmylla säden har vid flere försök å bemäidte Herr Brukspatrons egendomar aldrig lemnat ett önskvärdt resultat.
Deremot har han gjort den observation att gammal råg, som, torkad genom rökning i Eldria, blifvit sådd emellan den 10 och 25 Augusti aldrig varit underkastad missväxt.
Åt sitt åkerbruk har bemäld te Herr Brukspatron boredt stor nytta de sednare åren genom jordblandningar i den proportion att hälften ända till |:delar af blandningen utgjorts af svart- och lermylla.
Herr Majoren Paul Tottie, hvars egendom Gäsjö äfven är belägen i Bergslagen, har, genom årligen verkställde odlingar, dels på inom orten öflig t sätt, förmedelst gräfning och dels de sednare åren med arbetare från Wermland, på der brukligt plöjningssätt, tillökat sin åkervädd, med nära 20 tunnland.
Cirkulationen begagnas af honom på det sätt, att första året utsås hvithafra (den svarta mognar icke), hvaraf tages mogen skörd, derefter jorden plöjes.
Året derpå utsås åter bafra, hvilken i medio af Juli månad afskäres grön eller halfmogen och afförd ifrån åkern upphässjas på tjenlig plats, hvarefter jorden plöjes djupt, dikas, köres, gödslas väl och besås emellan den 8 och 12 Augusti med helst Wasa Råg till 20 å 24 kappar på tunnlandet.
Våren derpå, medan snön ännu betäcker jorden till sex tums höjd, utsås på åkern rensadt Timothejfrö tili 40 Skalp, på tunnlandet.
Rågafkastningen efter 13 delta brukningssätt liar sällan gått under 15:dc kornet, men ofta stigit till det 18:de och någon gång ända till det 21:sta.
Hafran liar gifvit 6:te ä 8:de kornet, och höafkastningen af den sålunda igenlagde vallen har varit mycket god i 2 å 3 år, hvarefter åkern åter blifvit upplöjd och besädad i föreskrifven ordning, emedan den knappa åker vidden icke tillåter jordens begagnande till höskördar mer än tre år å rad.
Herr Brukspatronen och Riddaren Hisinger har vid dess Hemman Wetterskoga i Bergslagen lagt en äldre odling af 190 tunnland i cirkulationsbruk, beräknadt på ett omlopp af nio år.
Vid Kohlsva Bruk, beläget i en trakt af Länet, som räknas till skogsorten, har Herr Kammarherren af Forselles lagt alla hemägorna, eller högländta inägorna af tillsammans omkring 160 tunnland, i cirkulationsbruk, med sex gärden och ett träde, på följande sätt, nemligen:
Irsta året rent träde sorn gödes, 2:dra året råg och hvete, 3:dje året Holländsk klöfver, som fortfar att växa det 4:de och 5:te året.
Sedan fältet på hösten sistnämnde år blifvit vändt, sås det 6:te året bafra, och sjunde året bafra, vicker och korn.
Ägaren har funnit detta omloppsbruk förmånligt der i orten, samt att ett lyckligt resultat framför allt beror derpå, att trädet väl dikas, gödes och köres, hvarföre följande förberedande åtgärder ansetts böra verkställas innan ett sådant cirkulationsbruk börjas: l:o Arbetsstyrkans förökande med minst i:del; 2:o Hvarje gärdes inhägnande — nödvändigt för betena; 3:o utvidgande af förrådshus för hö och säd; 4:o inhemtande af noga kännedom om jordens beskaffenhet; 5:o anskaffandet af tillräckliga gödningsämnen för trädets gödande.
Hvad sistnämnde omständighet beträffar, har egaren vidtagit trenne utvägar, som förtjena att prof vas äfven på andra ställen: l:o samlas kreaturens våta spillning i gräfda reservoirer, det är:
Lergropar, under hvarje kreaturs plats i Ladugården.
Den sålunda samlade våla spiilningen, uppskattad till lika värde med den torra, har med fördel blifvit använd att om hösten vattna ständig äng och om Sommaren komposthögarne på gärdet, hvilka efter 2:ne omskottningar blifvit fullkomligt luckre; 2:o uppkastas jorden om hösten på det blifvande trädet i högar efter 2 å 3 nyss förut plöjde fåror på ryggen af hvarje åker, för att sedermera om vintern hvarftals tillsättas med gödsel och något kalk, till bildande af komposthögar för det påföljande trädesåret.
Dessa högar vattnas om sommaren med* urin och omskottas 2:ne gånger.
Delta medel, som tillika är det minst dyra, bereder tillräcklig tillgång på jord för de oumbärlige komposterna, som annars i längden kunde komma att brista.
Komposterna, som ligga på hvarje åker, utbredas nyss före såningen, hvarigenom ogräs undvikes och icke något af gödningskraften går förlorad; 3:o uppkastas jordhögar af matjorden i steniga oanvändbara hackar i pyramidform med en qvadratfamn i basen, 3^ älnare 14 höjd ocb en qvadratalns vidd i Öfversta ytan.
Dessa högar ligga i 3 år och utgöra reserv.
De uppkastas på beting af främmande arbetare för 24 sk. å 18 sk.
Rgs stycket och innehålla hvardera 7 å 8 lass jord, denna jord blir, efter några års inverkan af sol och luft, fertiliserande, då den användes dels på trädet för Råg, och dels utbredd på ängsmark.
Till 1,200 sådane högar har matjorden å 21 tunnland backar åtgått.
Vid Kohlsva har egaren tillika ett särskildt vexelbruk på omkring 40 turmland i 3-årigt omlopp på det sätt, att l:a året hålles träde, som godés med kompost, 2:a året sättes potates och 3:e året sås vårsäd.
Vid Röforss egendom, belägen i södra delen af Länet, vid Arboga å, uti den sädesbärande trakten, har egaren, Herr Kapitainen uti General-Staben Baron Carl Knutson Sparre, efter uppodling af omkring 48 tunnland jord, lagt 18 tunnland till ängs vall och de öfriga 30 tunnlanden med förut varande gammal odaljord till åker, och för brukningen deraf antagit ett cirkulationssätt, hemtadt utur den från trycket i öfversättning utkomne handboken i Landthushållningen af J.
Burger med erhållne upplysningar ifrån LandtbruksInstitutet på Degeberg.
På den lösare jordmånen är denna cirkulation indelad i fyra skiften sålunda; nemligen i första året godés och sättes jordfrukter, potates, rofvor, palsternacka-, kålrötter etc.; andra året brukas vårsäd, i hvilken sås rödklöfver; 3:e året skördas klöfvern en gång, hvarefter jorden upplöjes och beredes till höstsäde af hvete och råg, hvarmed den besås; 4:e året skördas höstsäden, hvarefter jorden höstplöjes till påföljande årets åkergödning och rotfrnktsodling.
Detta omloppsbruk är således utan träde, men på det klöfvern icke måtte hvart fjerde år återkomma, utbytes den hvarannan gång med vicker.
Detta Brukningssätt har egaren fortsatt i fyra år och derunder haft särdeles gynnande skördar, utom på den starkare lerjorden, der vårsäden blifvit högst ringa, hvarföre denna sorts jord lärer komma att uteslutas ifrån omloppsbruket.
Methoden är densamma, som nyttjas vid De^ebergs Landtbruks-Institut och der, efter flere års försök, med olika omloppsbruk, funnits vara den ändamålsenligaste.