Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Brco, hvarigenom priset nedsättes till 8 R. 7 sk. 10 r. per tunna; och å Kornet 6 R:dr g sk., å den af Hr Grefven och Presidenten directe införskrifna liafren 5 R. 4 sk. 4 r- 111611 å de 5ooo t:r, som ytterligare måst anskaffas och af Handlanden Starck under loppet af år 1827 lefvererats, 7 R. 18 sk. 1 r. — Genom Nådigt bref den 10 April 1828 täcktes K. M:t, jemte förklarande af dess välbehag öfver de vidtagne åtgärderne, tillika i Nåder förordna, att enär, 34o
Stats -Utskottets genom denna införskrifning af spanmål för Kronans eget behof, K.
M:t blifvit i tillfälle att efter 1826 års missväxt medgifva lösen till markegångspris af all Kronans behållna afrads- tionde- och arrende-spanmål, hvarigenom icke allenast en betydlig lättnad i omsorgen för brödföda för invånarne i flera orter af Riket beredts och spanmålsprisernas ytterligare stegring till en del motverkats, utan ock, vid Kronospanmålens lösen efter höga markegångspris, en opåräknad tillökning i Statsinkomsterna inträffat, som icke hade ägt rum derest samma spanmåls infordrande in natura och användande för allmänna behof icke kunnat undvikas, så skulle genom StatsContorets försorg en liquid uppgöras öfver den vinst, som uppkommit genom begagnande för nämnde behof af de införskrifne qvantiteterna Råg och Korn, i stället för motsvarande qvantiteter af Kronans behållna spanmålsräntor, som eljest måst in natura lefvereras, vid hvilken liquid upphandlingsprisen å den utländska spanmålen, med tillägg af alla omkostnader, men utan beräkning af tull och convoyafgifter, komme att jemföras med markegångsprisen å Råg och Korn i de Län, der de införskrifna qvantiteterna af dessa sädesslag blifvit för allmän räkning använda, och att den sålunda uppkommande behållna skillnad skulle af lösningssumman för 1826 års spanmålsräntor godlgöras och tillfalla Creditif-fonden för spanmåls upphandlingar till minskning af inträffande förluster å undsättningarne efter sistberörde års missväxt; men att deremot värdet af den utrikes upphandlade Hafren skulle påföras 3:dje och loide Hufvud - Betänka nden, N:o 208. 341 Titlarne efter inköpspris med tillägg af omkostnaderna och likaledes utan beräkning af tull och convoyumgälder.
Hvad angår omförmälta liqvid till bestämmande af det Creditivfonden tillkommande vinstmedelsbelopp, så kan densamma, efter hvad Utskottet inheratat, endast i sammanhang med bokslutet för år 1827 uppgöras, emedan en steir del af de förhållanden, sorn i liquiden böra ingå, ägt rum under nämnde år; hvadan Utskottet icke eller är i tillfälle att i detta hänseende meddela någon bestämd uppgift, men Utskottet får upplysa att prisen, hvartill Spanmål för Kronans Staters behof under loppet af åren 1826 och 1827 inom landet upphandlats, uppgått för Rågen till högst 14 R:dr och lägst 10 R:dr 4° sk.
För Korn till högst 10 R:dr 32 sk. och lägst 8 R:dr 44 sk., samt För Hafre till omkring 7 R:dr.
Utom den besparing i utgift, som genom denna, med ordning och omtanka utförda upphandlingsåtgärd vunnits, men hvilken till en icke ringa del härrör af den omständighet, alt all för Kronans räkning införd Spanmål ej betungats med Tull och Gonvoyumgälder har samma införskrifning medfört en ännu större och vigtigare fördel, nämligen att derigenom kunnat undvikas att in natura infordra så mycket af Afraden och Kronotionden, som behöfts för Kronans Spannemålsutgifter till Corpser och Stater, hvilken prestation säkert blifvit för större delen Räntegifvare aldeles omöjlig, vid betraktande af de höga pris som 342 Stats-Utskottets voro gällande under loppet af Februarii och Mars månader år 1827 och hvilka genom en sådan upphandling säkert skolat ytterligare stegras.
Sedan Utskottet sålunda i ett helt framställt
Berättelsen om de åtgärder som, till landets bispringande i följd af 1826 års missvext, blifvit vidtagne, resultaten af dessa åtgärder samt det skick hvaruti liqviden öfver de använde Creditivmedlen för närvarande befinnes, får Utskottet nu öfvergå till jemförelsen emellan de af R.
St:r vid 1823 års Riksdag, för Creditivels anlitande till sädesuppköp, fästade vilkor och K.
M:ts vid dispositionen deraf meddelade derifrån skiljaktiga förordnanden.
Såsom vilkor för berörde Creditivs tillitande hemställde R.
St:r uti underd. skrifvelse den 10 December 1823, att, i öfverensstämmelse med hvad R.
St:r förut yttrat rörande en fri och obehindrad Spanmålshandel, upphandlingen af Spanmål, sedan LänsStyrelserna inkommit med uppgift å hehofven samt till hvad pris och qvantitet desamma i orten kunde förses, borde genom Annonce i Allmänna Tidningarne ti11— kännagifvas , så att anbud af hugade
Speculanter kunde inlemnas om lefvercring till större eller mindre del af det erforderliga Spanmålsbeloppet inom viss föreskrifven tid å bestämd plats och för bestämdt pris, emot erhållande af nödigt förskott utaf CreditivFonden, om så påfordrades; att afhandlingarue om sådane
Spanmålslefvereringar för nödstäldte orter borde slutas imellan K. M:ts Befhrde och vederbörande Lefverantörer, utan att desse sednare ägde något att skaf - Betänkanden, N:o 208.
343 fa med utborgningen till undsättningstagarne; att, vid de tillfällen, då ifrågavarande Creditiv kunde komma att begagnas, K.
M:t i Nåder torde finna den föreskrift nödig att upphandlingen verkställdes af landets egna sädesbehållningar och endast i nödfall utom Riket, och sluteligen hemställde R:s St:r att StatsContoret kunde i Nåder varda anbefaldt att för Creditivet afgifva årlig redovisning till gransknings undergående i KammarRätten samt af R.
St.T eller deras Revisorer.
Hvad nu först angick sättet för undsättningsanstalternas vidtagande; så fann K. M:t det föreslagne Kungörandet i allmänna Tidningarne af de erforderliga Spanmåls qvantiteterna under då inträffade omständigheter, hvarken lämpligt eller af tiden medgifvet; men K.
M:t förordnade i öfrigt, att erforderliga Summor af Creditivet skulle till K. M:ts Befh:de från K. Stats-Contoret öfversändas för att lill anskaffning af Spanmål under följande vilkor användas, nämligen: att Contracter af K. M:ts Befhrde skyndsamligen afslötos med jordegare eller Handlande om anskaffning af erforderliga qvantiteter säd till lefverering på vissa ställen och tider samt till bestämdt pris; att, till vinnande af bättre pris, räntefria förskott finge emot ställd säkerhet lemnäs; att den anskaffade säden, så vidt ske kunde , försåldes till det pris , hvartill inköps- transport- och andre kostnader uppgingo; att K. M:ts Befh:de skyndsamligen borde inberätta hvad som åtgjordes; att, då contant betalning af de behöfvande ej kunde prassteras, utborguing för Kronans räkning finge ske, efter de grunder K. M:ts Befh:de ägde att i underd. 344 Stats-U tskottets föreslå; samt att till meddelande af råd och upplysningar rörande Spanmålens anskaffande och fördelning, K. M:ts Befhrde ägde att tillkalla erfarna invånare i Länen.
Den enda väsendtliga skillnaden emellan dessa föreskrifter och de af R.
St:r uppgifne vilkor består således deruti, att de kända Spannmålsbehofven icke först genom annoncer i Tidningarne kungjordes.
— Utan att ingå i besvarandet af den fråga, huruvida en sådan åtgärd, kunnat medföra lägre uppköpspris eller om icke möjligen ett oflicieit tillkännagifvande af de betydliga sädesqvantiteter som erfordrades för de af missvexten hemsökte Provincerna och deribland för några af de vanligen mest sädesrika, skolat orsaka ett hastigare uppjagande af prisen än som nu ägde rum , då contracter partielt och under hand afslötos, — tror Utskottet sig endast böra upplysa, att ifrån den dag; då Creditivets lyftande ansågs oundgängligt eller den B Augusti 1826, var tiden, med beräkning af den termin då seglationen vanligen här afstadnar, så inskränkt att nämnde upphandlings formalitet, om dess nytta äfven vore bestämdt ådagalagd, måste uraktlåtas för den tvingande nödvändigheten, att innan segla tionens slut hemförskaffa de behöfliga spanmålstillgångarne.
Och från den tidpunkt, då K. M:ts Befhtde erhöllo Creditiv-Medel till deras disposition och således kunde vidtaga activa åtgärder för de nödställda orternas undsättande, återstode endast omkring 2:ne månader för uppgörandet af LefveransGontracterna, införskrif nings - Betänkan Jen, N:o 208. 345 hingsåtgärderna A speculanternes sida, samt .Spanneraålens hittransporterande.
Då man derjemte besinnar den trekan u de
Handlandes sida att öfvertaga dylika speculationer, sorn var en naturlig följd af det förut vid sådane tillfällen följda systeme, eller att för Statens räkning genom Allmänna Magazinslnrättningen införskrifva säd, torde lätteligen inses, att undvikandet af hvarje äfven det minsta dröjsmål var af största vigt; hvadan äfven Utskottet finner ifrågasatte olikhet i sättet för Spannemålsuppköp, hafva varit en nödvändig följd af de förhållanden, som inträffade vid 1826 års missväxt.
Beträffande åter redovisningen för de lyft ad e Creditivraedlen, så visar sig den väsendtliga skiljaktighet emot B.
Stirs hemställandet» i detta hänseende, sorn 1827 års Revisoreromförmält, nemligen att desaknatall tillgång till redogörelse för å berörde Fond disponerade summor och att äfven den af dem begärda summariska räkning öfver Creditifmedlen blifvit förvägrad.
På sätt förut är nämndt, har K.
M. icke bestämdt gillat de af R.
SUr, i sammanhang med deras anmälan om Greditivets anvisande, under benämning af vilkor för detsaminas ålitande gjorda hemst allanden.—■ Att Revisorerne begärt del af redovisningen för Creditiv-medlen och , då sådant förnekades dera , anmärkt förhållandet, dertill anser Utskottet Revisorerne haft giltiga skäl af R. senast församlade St!rs i ämnet fattade beslut. — Att K.
M:t åter förvägrat meddelandet af redogörelsen för oftaberörde medel dertill har Utskottet af den utaf Revisorerne anförda skrifvelse 3 B. 23 346 Stats-Ut skottets funnit orsaken vara , att K.
M:t ansett äfven desse Räkenskaper böra endast i den för Statsmedels-redovisningen i allmänhet stadgade ordning komma till granskning samt Ständers och Revisorers kännedom.
— Denna speciella casus har derigenom blifvit dragen in i den allmänna principfrågan om vidsträcktbeten af Revisorernes granskningsrätt; och då något gällande stadgande icke finnes, som bjuder att redogörelsen för Creditifmedel skull tidigare eller i annan än vanlig ordning afgifvas, finner Utskottet för sin del Revisorernes anmälan i detta hänseende, icke, så länge hufvudfrågan är oafgjord, föranleda till någon serskild framställning.
Orsaken att redogörelser öfver Creditiv-medlens användnade icke årligen aflemnats till gransknings undergående i K.
KammarRätten förklaras af de hinder, som mött för räkningarnes afslutande och hvilka binder här ofvan redan blifvit uppgifne.
Vid den för ifrågavarande liqvid emellan Magazinsoch CreditivFonderne stadgade grund finner Utskottet ej något att anmärka.
Lika med hvad StatsContoiret i underdthet yttrat vid framställandet af detta förslag, anser Utskottet ett sådant åtskiljande hafva varit det lämpligaste sättet att kunna tillvägabringa en ordentlig liqvid öfver hvad som i undsättningsväg åtgick.
Och, då bägge fonderna af Ranken blifvit försträckta samt böra dit återgå, synes det
Utskottet likgiltigt å hvilkendera fondens räkning de inflytande medlen insättas.
Naturen af ett undsättningslån, helst så betydligt och så vidsträckt begagnadt som det ifrågavarande, är den, alt detsamma, genom låntagares Betänkan c! en, N:o 208.
347 iråkade obestånd och flerfalldiga omkostnader, måste vidkännas afkortningar och således icke kan till sitt fulla belopp åter ingå.
Att detta äfven blir fallet med senast begagnade SpannmålsCreditivet tar Utskottet för gifvet, ehuru det ej nu kan bestämma skillnadens större eller mindre belopp.
Men att känna det verkliga resultatet af denna undsättnings-anstalt anser Utskottet vara af vigt till stadgande af omdömet rörande frågan om sådana anstalters vidtagande för framliden.—
Det rätta är således, efter Utskottets åsigt, att CreditivFondens räkning utan alla serskilda bidrag, uppgöres och afslutas.
Efter hvad nämndt är, har K. M:t nu, till minskande af de förluster berörde fond, efter all sannolikhet, får vidkännas, anvisat det belopp hvarmed 1826 års Kronoräntors lösen öfversteg kostnaden för den för Staternas behof införskrifna Spannmål.
Denna utväg kan visserligen vara rigtig, betraktad som en calculationsgrund vid uppgörandet af CreditivFondens slutliga ställning; men Utskottet, som hyser den öfvertygelse att det är vigtigt att bestämdt känna verkliga förlusten af denna undsättnings-anstalt, tillstyrker B.
Strr: att hos K.
M:t i underd:het anhålla, det liqviden öfver CreditivFondens användande till Spannmålsuppköp i följd af 1826 års missväxt, hvilken liqvid ännu ej är afslutad, må, afskiljd från andra vid samma tid för allmän räkning vidtagne upphandlingar, för sig varda uppgjord; äfvensom Utskottet, med hänsigt till vigten afen full - 3^3 Stats-Utskott#ts ständig granskning äfven af K. M.ts Bef:h:des förvaltnings-åtgärder, hvilken granskning Utskottet nu, di redogörelser från ett och annat
Län ännu saknas, icke kunnat verkställa, hemställer: att underd. anhållan göres det nästsammankommande R.
St:rs Revisorer må erhålla del af redogörelsen för Creditivmedlen i sin fullständighet, pi det att ett säkert omdöme om företaget till alla dess delar må kunna af dem gifvas.
Efter att nu hafva behandlat alla de till 1826 års förvaltning af MagazinsVerket hörande åtgärder, dem Utskottet ansett påkalla uppmärksamhet, har Utskottet jemväl funnit nödigt till upplysning bifoga en åskådlig framställning af Verkets ställning vid de förnämsta perioderna eller vid lista qvartalets slut år 1824, då f. d. Allmänna MagazinsDirectionen upplöstes; vid slutet af år 1826 eller första Redogörelse-terminen sedan StatsContoiret öfvertog UtredningsStyrelsen samt npproximatift vid slutet af förlidet år.
I sådant ändamål bifogas en Tableau sub Litt.
B, hvilken tillika innefattar en calcul öfver det belopp, hvartill Utskottet anser MagazinsFondens tillgångar kunna uppskattas. Enligt densamma , äro dels genast, dels inom en kortare lid disponible 1,169,077: 34- 3.
Om af denna summa, användas till slutliqviderande af det år 1826 utgifna Creditiv, som Stats-och BancoUtskotten påräknat till Silfver fondens förstärkande 4^4>35i:47- 5.
Återstår disponibelt af MagazinsFonden 7i4>725:34. io. Betan kan den, N:o 208. 34g Efter livad Utskottet uti inledningen till detta Betänkande anfört, har det gemensamt med flera Utskott emottagit Remiss å K.
M:ts vid denna Piiksdag aflåtne Proposition rörande Magazinslnrättningen och kommer att gemensamt med dem afgifva yttrande rörande samma Propositions innehall ang:de de anstalltcr, som, i händelse af allmännare missväxt, höra vidtagas till landets bispringande.
Meri då samma Nåd.
Proposition jemväl innehåller förslag till den Fonds slutliga utredning, hvarmed Magazins-rörelsen alltsedan åri8i5bedrifvits, och detta ämne lämpligast tillhör StatsUlskottets behandling, sora följt och tagit kännedom af Verkets förvaltning under den förflutna tiden, anser Utskottet sig ensamt här äfven böra afgifva yttrande öfver de åtgärder, hvilka mest ändamålsenligt befordra den önskade utredningen.
Efter hvad Utskottet redan omnämnt och hvad de underd.
Berättelserna om Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning ådagalägga, har denna Fond alltsedan år 1824, då Inrättningen öfvertog förvaltningen af StatsVerkets Spannmål motgodtgörelse af 1 R:drB:o för hvarje till StatsVerkets behof utlefvererad t:a Spannmål, årligen haft förlust, härrörande dels af omkostnader i och för sjelfva utredningen och dermed sammanhängande realisation af tillgångarne samt balanceposters afskrifning, dels af Hufvudboksvärdenas nedsättning till öfverensstämmelse med verkliga pris, dels ock af de löpande utgifterna för aflöningar, Expectancc-arfvoden och Pensioner m. m. samt af den kostnad fonden fått vidkännas i och för Spanninålsrörelsen för StatsVerkets räkning, till hvars 35o Stats-Utskottets betäckande nämnda ersättning icke varit tillräcklig.
Häraf liar ock följden varit, att fonden år ifrån år förminskats och skall, om samma förhållanden fortfara, troligen snart försvinna.
Utskottet anser fördenskull det allmännas fördel ovedersägligen kräfva, att MagazinsFondens liqvider med största möjliga skyndsamhet uppgöras och fonden genom en difinitif reglering, befrias från ytterligare förvaltnings- och utredningskostnader.
M:t -‘har uti Dess Nåd.
Proposition rörande MagazinsVerket äfven betraktat saken ur samma synpunkt samt till dess befrämjande i Nåder föreslagit åtskilliga åtgärder; och får Utskottet i hufvudsaklig öfverensstämmelse med dessa, föreslå: 1:0
Att, efter afdrag af hvad till återstående kostnader för innevarande år erfordras, Allm.
MagazinsFondens contanta behållningar jemte det belopp som ytterligare inflyter genom försäljning af Inrättningens tillhörigheter äfvensom fondens ännu utestående fordringar i den mon de ingå, i Banken insättas.
Hvad åter angår framställningen i K. M:ts Nåd.
Proposition, att den å Bankens förskott till Magazinslnrättningen slutligen uppkommande brist må afskrifvas; så anser Utskottet det icke tillhöra sig ensamt att deröfver meddela yttrande och att i öfrigt afskrifningsbeloppet bör vara till zifFran kändt, innan beslut om dess afförande ur räkenskapen fattas.
Betänkande!!, N:o 208. 35r 2:0
Att, vid innevarande års sint, liqvid må uppgöras emellan MagazinsFonden och StatsVerket öfver den i Magazinerne befintliga behållna Spannmål och öfver de på StatsVerket belöpande omkostnader till samma tid, och att StatsContoiret derefter öfverta— ger förvaltningen af StatsVerkets inflytande Spannmålsräntor in natura; 3:o Att MagazinsFondens Spannmåls-bebållningar må, så fort lämpeligen ske kan, föryttras, men, under intet vilkor, sammanblandas med StatsVerkets årligen ingående Sädesintrader eller användas till undsättningar , utan emot contant ersättning efter gällande pris; 4:o Att de af MagazinsFonden hittills utgående Ordinarie Löner, Arfvoden och Pensioner må ifrån och med i83o öfverflyttas på Allm.
IndragningsStaten, under tillämpning af de grunder It.
St.T vid senaste
Riksdagen i detta hänseende framställde uti underd. skrifvelse den 10 Dec. 1823.
Och får Utskottet upplysa att, vid Allm.
MagazinsDirectionens upplösning i början af år 1824, utgingo af Allm.
MagazinsFonden följande: F. d. K.
Directionens löner och arfvoden 19,488: 38.4* MagazinsBränneri och Bageri-beljeningens löner och arfvoden 9,909:32.
- Expectance-löner 674: — - Pensioner 4>°4o: r7-4- Tillsammans 34>112; 89. 8. 352 Stats- Utskottets Oell att för närvarande af Allmänna Maga z in sF onden utgå:
Allmänna MagazinsContoirets Stat .... 4sÖfc>3: ^4- * Magazins-och Bageri-bet jeningens aflöning 8,847: 4* ~ Börande härvid jemväl den underd. anhållan af R.
Sl!r framföras, alt Embets- och Tjenstemän vid förra Allm.
Magazinslnrättningen som på IndragningsStat blifva öfverflyttade, varda, så vidt sig göra later, använde till sådana ledigblifvande tjenster, hvartill de kunna finnas skickliga. 5:o Att, jemnlikt K. M:ts Nåd.
Förslag, tills vidare en Ledamot i SlatsContoiret adjungeras för att följa MagazinsArenderna till deras slutliga utredning, äfvensom liqvidationen af den år 1826 använde CreditivFonden till Spannmåls-uppköp, dock utan sammanblandning af bägge föremålen, samt att, till nödigt biträde vid denna serskilta befattning, förre Magazinslnrättningens Tjenstemän må, såsom hittills, begagnas.
Dock tillstyrker Utskottet derjemte den underd. anhållan, att närande utredning må bedrifvas med ali möjlig kraft, så att Magazins-förvaltningsgöromålen må af StatsContoirets ordinarie personal kunna framdeles öfvertagas, så vidt sådant låter sig göra utan rubbning i Ärendenas jemna gång inom detta EmbetsVerk; ankommande det i öfrigt på det beslut R.._Sl:r vid innevarande Riks - JtevisionsContoirets
Dito 2,654: 8. - Expectance-löner samt Pensioner , 3,712: 18. 8.
Tillsammans 28,348: 6. 8.
Beta ii ka ii den, W.‘o 208. 353 dag fatta, rörande sättet hvarpå hushållningen med Kronans Spannmålsräntor hädanefter skall ställas, huruvida större eller mindre del af det nuvarande Allm.
MagazinsContoirets personal skall bibehållas eller kan på IndragningsStat öfverflyttas; samt 6:0
Att Magazinsfondens i landet utestående äldre fordringar för undsättningsspannmål indrifvas till den del, som antingen icke i behörig ordning afkorrtas eller i anseende till serskilta omständigheter, med tillämpning af de allmänna grunder R.
St:r fastställa, och hvaröfver Utskottet yttrat sig i Betänkandet Wto 209, komma att eftergifvas.
Vidare har Utskottet inhemtat, att ibland hindren för Allmänna Magazinsfondens reglering jemväl förekommer, att åtskilliga af de äldre oredovista poster, som voro balancerade uti 1821 års Hufvudbok för f. d.
Allmänna Magazins-Directionen, ännu icke hunnit utredas.
Dessa återstående balancer utgjorde den 1 Wovember sisth år ett antal af 4° och innefattade en summa af 81,452 Ittdr 34 sk. 3 r., och hvaraf utredningen berodde dels på förklaringars afgifvande från Landsorterna, dels på handläggning vid Domstolar m. fl. åtgärder.
Och som StatsContoret i underd. yttrat den förmodan, alt i flera fall mera tid och kostnad till äfventyrs skulle erfordras för att i vanlig ordning bringa dessa balaneefrågor till behörigt slut än som motsvarade hvad derigenom kunde vinnas, så tillstyrker Utskottet: att på K.
Mits Wåd. pröfning, efter inhemtad fullständig kännedom af förhållandet i hvarje fall, må 354 Sta ts-Utskottets bero, huruvida ytterligare åtgärder med de balancerade posterna böra aga rum eller desamma få afskrifvas.
Slutligen får Utskottet omnämna, att det, vid behandlingen af detta ärende, behörigen afsett och öfvervägat de anmärkningar och framställningar sora, vid Remissen af K.
M:ts högstberörde Proposition , till Utskottet medföljt, så vidt desamma haft till föremål den förflutna förvaltningen af MagasinsVerket, som nu utgjort ämne för StatsUtskottets granskning.
Genom detta Betänkande anser således Utskottet följande framställningar vara besvarade, nemligen: Af Hr Friherre Ancharswärdj C. H.
I:o om orsaken, hvarför MagazinsVerkets utredning icke genast efter senaste Riksdagen öfverlemnades till StatsGontoiret, utan först till en serskilt Styrelse; på hvilket förhållande, efter Hr Friherrens mening, ConstitutionsUtskottets uppmärksamhet borde fästas.
Utskottets åsigt i denna fråga igenfinnes i i:a Afdelningen i §. af detta Betänkande.
2:0 om undersökning af MagazinsVerkets tillstånd d. 1 Juli 1826, samt huruvida de, i följd af missväxten samma år vidtagne åtgärder voro de ändamålsenligaste.
— Utredningen af detta ämne igenfinnps i Betänkandets 3:dje Afdelning.
3:o om närmare utveckling af orsakerne, hvarför K. M:t funnit de för Creditivets lyftning af R.
St:r stadgade vilkor, ”under då varande förhållanden” mindre lämpliga.
Betänkanden, N:o 208. 355 Skiljaktigheten i detta hänseende och orsaken till densamma är utredd vid slutet af den punkt som handlar om Creditivet.
— 4:o att MagazinsFondens behållningar icke bordt användas för några undsättnings-anstalter.
Genom den antagna liquidationsgrunden emellan Magazins- och Greditiv-Fonderna, hvilken Utskottet för sin del gillat, har Magazins-Fonden blifvit skiljd från allt deltagande i undsättningsanstalterna.
5:o ang:de orsakerne, hvarför K.
M:ts Bef:h:des Redogörelser ej kunnat undergå Revision; Orsakerna härtill äro såsom i Berättelsen om Creditivet redan blifvit omnämndt: de olika vilkor inom serskilta
Län, hvarunder undsättningsbidragen lemnades , och hvilka voro grundade på K.
M:ts i hvarje fall meddelade Nådiga befallningar samt nödig befunnen ändring i formulairet för dylika Jiquiders afslutande.
— 6:0 att tullinkomsten för den åren 1826 och 1827 införda spannmål må användas till betäckande af Bankens förlust genom bristande tillgångar vid liquid för Greditiv-Fonden, men deremot den vinst, som uppkommit för StatsVerket genom direct upphandling å utrikes ort af det för Staternas behof erfordei liga quantum spannmål, ingå bland Öfverskotlen.