Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Frän de öfriga i 3:ne Riks-Stånden har denna punkt 6 Stats-Utskollets Ullätande, N.o 34-5- blifvit återremitterad med följande anmärkningar: uti Preste- Ståndet, alt, då hufvudfrågan vore, huruvida anslag skulle beviljas till de af Kongl. Maj:t äskade a:ne pensions-rum för Generals-personer och detta blifvit medgifvet af Ridderskapet och Adeln, hvaremot de öfrige Stånden vägrat allt anslag för ändamålet, någon votering häröfver icke borde ega rum; uti Borgare-Ståndetatt, ehuru Utskottet ansett, att, då Bonde-Ståndet vore ensamt om sitt beslut, detsamma borde förfalla, Utskottet deremot upptagit Ridderskapets och Adelns mening, fastän ej eller den blifvit af något annat Riks-Stånd biträdd; att en misskrifning uti den ena voterings-propositionen förmentes hafva förelupit, enär lönesumman upptoges lill 5,400 R:dr, ehuru den troddes böra vara 4>5oo R:dr; samt uti Bonde-Ståndet, att det vöre origtigt, alt det ensamt af Ridderskapet och Adeln fattade beslutet, att anslaget för Generalernes aflöning skall blifva oförändradt och serskildt anslag beviljas för 2:ne pensions-rum för District-Generaler, blifvit upptaget till votering, men deremot Bonde-Ståndets beslut om Generals-lönernes uppförande på Indragnings-Stat uteslutet; äfvensom att, då de 2:ne nya pensions-ruminen äro af 3:ne
Stånd afslagna, fråga derom i Förstärkt Stats Utskott icke borde ega rum, Utskottets inbjudning till Borgare-Ståndet att medgifva 5 års tjenstetid i egenskap af District-General-Befälhafvare eller Inspector, såsom vilkor för pension, har icke blifvit antagen; och har Bonde-Ståndet loi träd t den af en Ledamot yttrade åsigt, att, för nämnde händelse, Bonde-Ståndet för sin del måtte bestämma 10 års tjenstgöring i nämnde egenskap, såsom vilkor för pension, hvarigenom beslutet, som då förmentes vara laltadt af 3:ne Riks-Stånd, komme att blifva gällande.
Hvad angår frågan om pensionerne; så enär Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, att antalet af pensions-rum för Generals-personer, efter Utskottets öfvertygelse, onekligen måste i förevarande fall anses utgöra hufvudsaken, samt 3:ne Riks-Stånd funnit tillökning i berörde pensions-rum böra beviljas, fastän de, i afseende å antalet och sältet för tillgångars beredande dertill, varit i så målto skiljagtiga, att Ridderskapet och Adeln, i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, bestämt 2:ne pensions-rum och dertill beviljat serskildt anslag, dä deremot Preste- och Borgare-Stånden, enligt Utskottets tillstyrkan, ansett tillgång för 3:ne pensions-rum böra beredas, genom framställning till Kongl. Maj:t 0111 nedsättning i Generals-lönernes antal och belopp, emot Kongl. Maj:t lemnad rättighet att derigenom uppkommande besparing till de ifrågakomne nya pensionerne använda, blifver, enligt Utskottets tanka, häraf en ostridig följd, alt berörde skiljagtighet Stats-TJiskottets Utlåtande j N.-o 345• 7 uti de 3:ne Riks-Ståudens med hvarannan i hufvudsaken instämmande beslut måste genom votering i Förstärkt Stals-Utskott afgöras.
Deremot har Utskottet, vid närmare öfvervägande af de framställda anmärkningarne, funnit, alt, vid tillämpning af nyssnämnde åsigt, annan contra-proposition, än Ridderskapets och Adelns beslut icke kan ifrågakomma, och att den af Utskottet alternativt framställda contra-propositionen om afslag å ytterligare pensions-rum för nu ifrågavarande embetsman, såsom stridande emot ofvannämnde 3:ne Stånds beslut, icke bör ega rum.
Att Utskottet rättligen icke till votering upptagit Bonde-Ståndets beslut, torde vid öfvervägande af de uti förra memorialet, till stöd derför anförde skäl, inses.
På grund af allt detta och då Borgare-Ståndet afslagit inbjudningen att antaga 5 års tjenstetid i egenskap af Dislricl-General-Befälhafvare eller Inspector, såsom vilkor för pension, samt Bonde-Ståndets godkännande af io års tjenste-tid, såsom vilkor för nämnde förmon, ingalunda, på sätt formen a d t blifvit, leder derhän, alt frågan härom är genom 3 Stånds beslut afgjord, enär Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet gillat Utskottets senaste förslag om 5 års tjenstetid, har Utskottet, sorn funnit anmärkningen om miss-skrifning i lönebeloppet icke grundad, trott sig böra på följande sätt förändra uppställningen af voterings-propositionerne i dessa ämnen:
Den, som bifaller Stats-Utskottets, uti Utlåtandet N:o 44> gjorda förslag, alt Rikets Ständer, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ökadt antal pensionsrum för Dislrict-General-Befälhafvare och Inspectörer, i underdånighet hemställa, att en Genei al-Befälhafvare-tjenst måtte indragas, och de öfriges löner successivt minskas till 5,400 R:dr för hvardera, emot det alt Rikets Ständer medgifva, alt den derigenom uppkommande besparing af <yooo B:dr må af Kongl. Majit disponeras till 3:ne pensionsrum för Districl-General-Befälhafvare oell Inspectörer för de serskilda vapnen, som, efter att hafva så lång tid, som sei skildt stadgas, tjenstgjort i sådan egenskap och uppnått 60 lefnadsår, erhålla afsked från innehafvande befattningar, voterar J'.l y den, det ej vill, Nej; vinner nej, blifver anslaget för Generalernes aflöning oföiändradt, och beviljas serskildt anslag för a:ne ytterligare pensionsrum?, att tilldelas
Di - i 8 Stals-ZJlsfiOtlcts "Utlåtande, N.o 3J5.
:st i icl-General-Be fä Ilia f va re och Inspectörer, under de vilkor, som i ja-propositionen innefattas.
Derefter anställts följande serskilda votering:
Den, sorn bifaller, alt, såsom vilkor för District-General-Befälhafvares och Inspectörers rätt till pension, i enlighet med Utskottets hemställan i Utlåtandet N:o 202, bestämmes fem års tjenstetid i nämnde egenskap, voterar Ja; den, det ej vill, Nej; vinner nej, kommer i nämnde afseende alt bestämmas ro års tjenstetid. siv.sta punktens usta proposition, angående underdånig framställning till Kongl. Maj:t om åtskilliga förändringar vid Kongl. Svea och Andra LifGardes-Regemenlena, samt Kongl. Lifgardet till Häst; 9.3:dje punkten, angående minskning af nummei hästarnes antal vid Kronprinsens Hussar-Regemente; ’2/j:de punkten, angående indragning af Wermlands Fälljägare-Regemen le; 26:te punkten, angående indragning af Lif-Bevärings-Regementet; 2S:de punkten, angående förändrad organisation af Gottlands NationalBeväring; 2gide punkten, angående indragning af Hallands Infanteri-Bataljons Befäl; äro samtliga afslagne af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men godkände af Borgare- och Bonde-Stånden.
Med alla de i dessa punkter förekommande frågor inträffar det förhållande, att Utskottets förslag icke inverkar på anslags-beloppens bestämmande, utan afser underdånig framställning till Kongl. Maj:t om vidtagandet af åtgärder, ledande ej mindre till framtida minskning uti de ifrågavarande anslagen, än ock till beredande af tillgång till bestridande af andre utgifter, hvartill, ehuru ändamålsenlige, Utskottet ansett nja anslag icke annorlunda, än förmedelst minskning i andra, redan befintliga , kunna anvisas.
På grund häraf åberopar Utskottet, hvad i afseende å så beskaffade frågor och lämpligheten af deras upplagande till votering i Förstärkt Statsutskott, dels uti början af detta Memorial, dels serskildt, 1 afseende å 4;de punkten, är vordet yttradt, och hemställer, i enlighet dermed, huruvida icke Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet skulle finna iStals-TJlskollels Utlåtande, N.-o 3.fd. 9 filina för godt medgifva, att de om förm alde voteringarne må egä rum; men öfverlemnar tillika till Borgare- och Bonde-Stånden , om icke de, i motsatt fall , skulle låta bero dervid att berörde frågor hänförås till sådane önskningsmål, sorn, enligt §.
Riksdags-Ordningen, förfalla, då 2 Stånd stanna emot 2. z5:te punkten, angående anslaget till Cavallen- och Artilleri-hästars remontering, skoning na. m., sorn af Borgare- och Bonde-Stånden blifvit godkänd, är återremitterad af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvarvid blifvit anfördt, dels af 1 ledamot af förstnämnde Riks-Stånd , att, då frågan om inskränkning uti åtskillige Regementens hästar, såsom ett önsknings-mål, i afseende hvarå 2 Stånd stannat mot 2, kotnnae att förfalla, borde äfven den derpå grundade nedsättning i anslaget till hästars remontering och skoning m. m. förfalla , dels hos så väl Ridderskapet och Adeln sorn Preste-Ståndet, att hvad propositionen innehåller, rörande motivet för Stats-Utskottets hemställan örn anslagets nedsättning, borde derifrån utgå.
Att de ski I jag tiga besluten, angående ifråga varande anslags-belopp måste genom votering afgöräs, utan afseende å utgången af frågan om reduction af häst-antalet vid vissa Regementen, lärer vara så ostridigt, alt någon bevisning derför å Utskottets sida icke erfordras.
Att Utskottet uti nu ifrågavarande proposition intagit motivet för Utskottets godkände beslut om anslagets nedsättning, bär skett för att, till ytterligare ledning vid frågans afgörande i Förstärkt Stats-Utskott, utmärka dess sammanhang med den ifrågasatte framställningen om minskning i vissa Regementens häst-antal och synes således icke med skäl kunna klandras.
För den händelse, att berörde framställning skulle komma ätt ega rum, ifinner Utskottet sig derföre icke kunna frånträda sitt förra förslag; hvaremot, för motsatt fall, Utskottet hemställer, alt uti berörde proposition, orden ”i följd af föreslagen indragning ”af hästar vid Lifgardet till Häst och Kronprinsens Hussar-Rege”mente”, må utgå. 3i:sta punkten, angående beloppet af anslaget för Kongl. Krigs-Collegii Departementer, är godkänd af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln ansett voterings-proposilionen borde erhålla följande lydelse:
Den, som vill, att för Försvarsverket i allmänhet, eller för Krigs-Col - Bih. till R.
Prot. 1840. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 25:te Haft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande, IV:o 3/j,5. legii Departementer, skall såsom bestämdt anslag uppföras 666,666 R:dr 3a sk., voterar Ja; den, det ej vill, Nej; vinner nej, uppföras 696,000 R:dr såsom bestämdt anslag för Försvarsverket i allmänhet, eller Krigs-Collegii Departementer ; Äfvensom nämnde Riks-Slånd ansett någon votering rörande de till 22,5oo R:dr beräknade Rotefrihets- afgifterne, såsom redan genom 3:ne
Stånds beslut anvisade till utgifter för Försvarsverkets behof, icke kunna ega rum.
Pr este-Ståndet har återremitterat ifrågavarande punkt, på grund af den anmärkning, att då 2:ne Stånd beviljat för Försvarsverket i allmänhet 696,00a R:dr, och Bonde-Ståndet dertill bestämt 666,666 R:dr 32 sk., borde votering emellan dessa båda summor anställas och Borgare-Ståndets beslut, hvarigenom anslaget är vordet bestämdt till 644.'66 R:dr 82 sk., icke ifrågakomma; äfvensom att orden ”oberäknadt de af rotefrihets-afgifterne utgående 22,5oo R:dr” icke borde i propositionen intagas, utan serskild votering om detta anslag företagas. I anledning af allt detta, får Utskottet först erinra, alt då genom 3:ne
Stånds beslut är afgjordt, att berörde 2 2,5oo R:dr skola för Försvarsverket, till Armeens materiella behof, anslås, Utskottet icke ansett denna fråga utgöra föremål för votering, hvilket äfven lärer vara oslridigt, och att nämde anslag omförmäles i voterings-propositionen, angående det serskilda större anslaget, har endast skett upplysningsvis, serdeles med afseende å BondeStåndets beslut.
Hvad angar frågan om beloppet af anslaget till Kongl.
KrigsCollegii Departementer, så kan Utskottet icke frångå den förut yttrade åsigten, att, då Bonde-Ståndet bestämt liela anslaget för Försvarsverket i allmänhet till det af Utskottet föreslagna belopp af 666,666 R:dr 32 sk., fastän med den afvikelse från Uskottels tillstyrkan, alt detta belopp borde utgå såsom serskildt anslag under denna titel, och de ifrågakomne 2 2,5oo R:dr af rotefrihets-afgifterne deremot icke dertill användas, deraf följer, alt, sedan 3:ne Riks-Slånd beslutat att berörde 2 2,5oo
R:dr skola för nämnde behof disponeras, endast återstående 644.166
R:dr 3a sk. kunna anses vara af Bonde-Ståndet serskildt beviljade.
Alt denna Ulskoitets uppfattning varit rigtig, lärer äfven vara ådagaiagdt deraf, att den i öfverensslämmelse dermed uppgjorde propositionen blifvit af Bonde-Ståndet gillad ; men Utskottet har dock trott sig tillika böra hemställa, huruvida icke Bonde-Ståndet skulle finna lämpligt, att sådant genom en serskild förklaring af sitt beslut, tili - Slats-Ulskottels Utlåtande, N.o 11 kännagifva; och då, vid detta förhållande, en sådan förändring af summan uti ja-propositionen, som blifvit ifrågaslälld, icke lärer kunna ega rum, med mindre, än att Bonde-Ståndet förklarar det hafva varit dess mening att anslaget till Krigs Collegii Departementer, utan afseende på anvisningen af rotefiihets-mecllen, skall till 666,666 R:dr 32 sk. bestämmas, har Utskottet funnit sig böra den föreslagne voterings-proposilionen vidblifva. 3l2.dra punkten, angående underdånig framställning om fördelning af anslaget till Krigs-Collegii Departementer, har blifvit godkänd af Borgareoch Bonde-Stånden, men afslagen af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet.
Då den här förekommande fråga har nära Sammanhang med Statsregel ingen, tror väl Utskottet, att den rätteligen borde utgöra föremål för votering i Förstärkt Stats-Utskott; men då den likväl icke afser bestämmandet af utgifters belopp, hemställer Utskottet, om ej Borgare- och Bonde-Stånden skulle finna skäligt medgifva, att den må förfalla. 35:te punkten, angående disposition af de besparingar, sorn å 3:dje Hufvudtiteln kunna uppkomma genom de af Utskottet föreslagne indragningar, har blifvit gillad af Borgare- och Bonde-Stånden , men afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet.
Frågan härom mäste naturligtvis blifva beroende af de beslut, som angående nyssnämnde indragningar, i följd af 2(, 23, 24, 26, 28 och 29 punkterne, kunna fattas, hvadan Utskottet åberopar hvad vid dessa punkter är vordet yttradt.
3g:de punkten, angående fördelning af anslaget till exercis för Flottans bemanning, är af Ridderskapet och Adeln återremitterad med de anmärkningar, att då Utskottet uppgifvit att 2 Stånd derom icke fattat beslut, Utskottet uti framställningen, angående den möjliga utgången af dessa Stånds pröfning, endast förutsatt, att de kunde bifalla Utskottets förslag, men icke den lika stora möjligheten, att dessa begge Riks-Stånd kunde förkasta Utskottets Betänkande och instämma med Ridderskapet och Adeln , att fördelning af ifrågavarande anslag skulle vara onyttig och skadlig samt till och med grundlagsvidrig; samt att förslag till voterings-proposition ej bordt framställas förr än alla Ståndens beslut voro af Utskottet kände.
— PresteStåndet har, under förklarande att det ej ville bestämma någon fördelning af exercis-anslaget emellan Linie- oeh Skärgårds-flottan , afslagit den framställda voterings-prpositionen.
— Borgare-Ståndet åter har godkänt densamma oell Bonde-Ståndet, som förklarat sig hafva bifaliit den föreslagna fördelningen, har förmenat, att frågan då vore genom 3:ne
Stånds sammanstämmande beslut afgjord och på sådan grund återremitterat denna punkt. 12. Stats-Utskottcls, Utlåtandej AT.o 3^S'.
Alt Ulskollet, vid samma tillfälle, som det anmodade de Stånd, om: hvilkas beslut i ämnet Utskottet saknade kännedom, att ett dylikt- b( slut meddela, framställde förslag till voterinj;s-propositioner , för den händelse att skiljagtiga beslut dertill kunde föranleda , bar skett för att kunna undvika uppehåll uti Stats-regleringens slutliga afgörande och således fortskynda Riksdags-göromålens afslutande; och då någon olägenhet genom en dylik behandling icke uppkom, har Utskottet hvarken trott sig deröfver kunna: erhålla klander eller böra medgifva att skälig anledning dertill förefunnits..
Det är emedlertid numera bestämdt, att arne Riks-Stånd, nemligen Borgareoch Bonde-Stånden, godkänt Utskottets förslag till anslagets fördelning, ochatt deremot de öfriga 2:ne Riks-Slånden detsamma ogillat.
Då det icke torde kunna bestridas,, att Rikets Ständer, på hvilka det ankommer att erforderlige anslag bevilja, äfven ega att bestämma huru mycket för ena eller andra behofvet anvisas, lärer det vara tydligt, att berörde skiljaglighet måste genom votering i Förstärkt Siats-Utskott afgöras; och då numera, genom dylik, redan företagen, votering är bestämdt, att hela exercis-anslaget för Flottan endast skall utgöra hittills varande belopp af 45,ooo
Rdr , hvadan de alternativa förslag, sorn uti den förut, uppställ la volerings-propositionen innefattas, för falla,, föreslår Utskottet,. att voterings-propositionen må erhållai följande lydelse:; Den, sorn,, med bifall till Stats-Utskottets förslag,, anser det lill exercis; för Flottans bemanning bestämda, ansläg af 45,ooo,Rdr böra sålunda fördelas, att för Linie-flottan- anvisas 25,ooo Rdr och för Skärgårds-Hottan 20, 000
Rdr, voterar Ja ; • den, det ej vill,, Nej;, vinner nej, kommer någon fördelning icke alt ega rum;.
4o:de punkteninnefattande dels. fråga- om underdånig framställning; till Kongl. Maj:t,. alt: inskränkningarne i kostnaderne för linieskepp må kom— ma Skärgårds-flotlan lill godo, dels bestämdt afsättande af ett visst minimi-, anslag till Skärgårds-flottans stationer, har blifvit afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men godkänd af de öfriga 2‘ne Stånden.
Berörde punkt innehållér 2:ne i så måtto skiljagtige frågor, att den ena afser underdånig hemställan om åtgärder, hvilka på Kongl.
Maj:ts Nådiga, pröfning skulle ankomma, men den andra deremot fördelningen af anslag, som Rikets Ständer ega alt bestämma..
I första hänseendet åberopar Utskottet, hvad sorn är vordet anfördt, dels vid början af detta momorial, deisi SlaLs-Ulskotlcls Utlåländéj IV.o 3451 13 vil åtskilliga liar förut upptagne punkter, der fråga förekommit om underdånig framställning om indragning och derigenom uppkomna besparingars an\ähdiude; hvaremot, hvad angår frågan om bestämmande af visst belopp till utgifter för skärgårds-flotlan, densamma , efter Utskottets jemväl bär förut i likartade fall, utvecklade åsigt, otvifvelagtigt har sådant sammanhang med Stats-regleringen, att densamma, vid den skiljaglighet i besluten , sorn. nu inträffet, måste genom votering afgöras.
1 öfverensstämmelse härmed hemställer Utskottet, alt, derest här förut omförmälde frågor, angående underdåniga hemställanden lill Kongl. Maj:t komma alt blifva föremål för votering i Förstärkt Stats-Ulskolt, votering jemväl må ega rum i enlighet med Utskottets förra förslag oell rista alternativet till ja-proposition; mern alt i motsatt fall voteringen inskränkes till följande proposition:
Den, sorn vill, att på sätt Stats-Ulskottet föreslagit, till utgifter i och för Skärgårds-flotlan, må, för Stockholms och Götheborgs stationer, af anslaget till Flottans nybyggnad, och; underhåll; afsättas^ etti minimi+bolopp af iS5,ooo R:dr,, voterari Ja ; dendet ej vill , Nej;; vinner nej, kommer frågan härom; att' förfalla,. 43:dje punkten; angående anslaget till Vitterhets-,- Historias-^ och Antiqyilets-Academien.
Sorn Ridderskäpet och Adeln antagit Utskottets inbjudning att instämma uti Pteste-Ståndets beslut, förfaller voteringen om contrapropositionen, , hvartill i:sta alternativet är antaget.
Hvad angår voteringspropositionen. i hufvudsaken, så är den utaf Ridderskäpet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkänd och af Preste-Ståndet lemnad utan anmärkning.
Beträffande åter voterings-propositionen om tiden hvarifrån det tillökade anslaget bör utgå, så är den afslagen af Ridderskäpet och Adeln samt återremitterad af Preste-Ståndet, med anmärkning, att dylika vilkor, som der förekomma,. icke böra vid anslag fästas , och atL det nu ifrågavarande vilkoret för öfrigt innebure en tvetydighet, som kunde föranleda till tvister.
Jemte åberopande af hvad bär förut blifvit yttrad t, i fråga om vid anslag fästade vilkor, oell då, , i händelse, på sätt här inträffar, 2ine Stånd stanna ©mot 2, i fråga om tiden hvarifrån ett anslag bör utgå, frågan onekligen måste genom votering i Förstärkt Stats-Utskott afgöras, samt enär, hvad redactionen; ang^r;,densamma; instämmer med; vederbörande Riks-Ständs beslut,,hvaruti,, 14 Ståts-Utskottets Utlåtande} N.-o 345• vid voterings-propositionens uppställning, någon ändring icke kan af Ut* skottet göras, finner Utskottet sig böra nu ifrågavarande förslag till voteringsproposition vidblifva.
46:te punkten.3 angående anslagen till Dramatiska Spectaclet, är afslagen at Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, under anförande af sistnämnde Stånd, såsom skäl härtill, att Borgare-Ståndet vore ensamt om det föreslagna vilkoret, och att Bonde-Ståndets förslag om en underdånig anhållan i ämnet redan har, på Ekonomi-Utskottets hemställan, blifvit Rikets Ständers beslut.
Deremot är propositionen godkänd af Borgare- och Bonde-Stånden.
Då denna fråga, angående votering i sådant fall då Riks-Stånden stanna i olika beslut, rörande vllkors fästande vid beviljade anslag, är af lika beskaffenhet med andra här förut förekomne, åberopar Utskottet hvad i afseende derå är vordet anfördt; och enär, fastän Rikets Ständer i den ordning sådant bör ske, framställt den anhållan, alt tillåtelse för enskilda Theatrars anläggande i hufvudstaden icke vidare må förvägras, Rikets Ständer, det oagtadt, ostridigt ega att, om, vid pröfning af fråga om anslag för Dramatiska Spectaclet, det icke anses lämpligt att Staten understödjer en monopoliserad inrättning, som hindrar den fria täflan, hvilken bör bidraga till konstens fullkomligare utveckling, då stadga, alt anslaget icke beviljas, så framt ej detta hinder upphör; så har Utskottet funnit sig böra hemställa, att Riddersk pet och Adeln samt Preste-Ståndet må medgifva den föreslagna voteringens anställande.
56:te punkten} angående lydelsen af det, vid löne-anslaget för arne nya Professorer vid hvartdera Universitetet, fästade vilkor, har blifvit återremitterad af Ridderskapet och Adeln; men då densamma är godkänd af de öfriga 3:ne Riks-Stånden, hvarvid Bonde-Ståndet, i fråga om berörde vilkor, instämt i Borgare-Ståndets beslut, samt frågan om propositionernes in nehåll således är afgjord, finner Utskottet berörde återremiss icke kunna till någon åtgärd å dess sida föranleda.
Stockholm den 6 Oclober iS-jo.
Af Herr Biskopen Doctor Hedren: ”Jag har alltifrån början af SlatsUtskottets arbete vid denna Riksdag reserverat mig emot sammanbiand - Ståts-Utskottets Utlåtande, N.-o 34'S.
15 ningen af ekonomiska och Stals-anslags-frågor, hvaraf den nu inträffade slitningen blifvit en slutlig följd; och jag får ännu åberopa och fortsätta samma reservation.
Stånd och afslagen af 2:ne, måste förfalla för den Riksdag då den blifvit väckt, är obestridligt, enligt Riksdags-ordningens 34 och ^5 §§.
Att åter en Stats-anslags-fråga på lika sätt af 2:ne
Stånd bifallen och af a;ne afslagen, nödvändigt måste i nämd genom votering afgöras, är lika obestridligt, enligt Regerings-formens 6g §., samt Riksdags-ordningens 3o och ^5 §§.
Och att ingen fråga, af hvad slag som helst, kan förändra sin natur, al hvilket Utskott den ock må vara behandlad, är lika tydligt af Riksdags-ordningens 34 §. 2 mom.
Så tydliga föreskrifter kunna ej förändras derigenom att 2.'ne frågor sammanslås till en.
Ville man påslå, att den ekonomiska delen skulle derigenom blifva statistisk, och sålunda icke få förfalla, utan böra i sällskap med ilen andra delen ovilkorligen genom votering afgöras; så kunde man å andra sidan med lika godt skäl påstå, att den statistiska hade genom föreningen iklädt sig ekonomisk egenskap, och borde sålunda i förutnämnda fall utan votering förfalla.
Grundlagen gifvet ingeti anledning till sådan tillämpning på någondera sidan.
Hvar och en fråga måste sålunda behålla sin natur oförändrad; och då de begge icke kunna gemensamt behandlas, måste de väl åtskiljas, en operation, som i första början verkställd, hade förekommit allt besvär.
Detta åtskiljande är nu i flera frågor gjordt af 2:ne Stånd mot 2tne, hvarigenom den ekonomiska delen är efter grundlagen förfallen, så att i alla sådana fall det mäste förblifva vid det gamla.
Deremot mäste den återstående anslags-frågan genom votering afgöras, så framt icke 3:ne
Stånd förena sig lill beslut.
Jag anser derföre Stals-Utskottel uti alla förevarande frågor endast böra anmäla hos Riksens Ständer, att den ekonomiska delen är förfallen, och att det återstående andsget ännu beror af Ständers beslut, hvartill Utskottet ville vara betänkt att inkomma med förslag.