Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Ut4o ten änsedt, att älla des«ä Memorial och Yrkanden, säsotn med hvarannan ägande oskiljaktig gemenskap, borde i ett sammanhang till pröfning företagas, hafva Utskotten till en af utsedda Ledamöter från dem bada sammansatt Beredning öfverletnhat att, efter granskning af det söm blifvit i fiågaställdt, uppgöra förslag till det Betänkande, sorn i ämnet borde till Riksens
Ständer aflemna*.
Fnär i följd häraf detta ärende uti bemälte utsedda Beredning förekommit, har det ansetts nödigt att lorn pröfva och afgöra huruvida, enligt hvad af flera det Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöter uti förenätndé Memorial och Anföranden är vordet anmärkt, den Väckta och till Beredningens handläggning öfveriemnade fråga skulle kunna betraktas af sådan egenskap, att den borde anses röra, eller lända till rubbning af de Städerna eller Borgetskapet i Allmänhet i Nåder forundta Privilegier; och som dervid i ofvervä * gande Den 20 Junti gande kommit, att de tid efter annan utfärdade Författningar, angående den ordning, sorn vid utöfvandet af Näringar och Handtverkerier borde imellan Jdkarne deraf följas icke skulle kunna hänföras till några énskildta Privilegier, såsom blott innefattande Reglementariska föreskrifter i berörde afseende; så har Beredningen funnit något hinder för sig icke vara att till hufvudsaklig pröfning företaga det ämne, hvaröfver det ålåg
Utskotten att gemensamt utlåtande afgifva, Vid den på sadan grund 'förekomna öfverläggning till det beslut, som borde grundlägga hvad såsom förslag till Betänkande korinne att de sammansatta Utskotten till vidare granskning föreläggas, hafva imellan Beredningens ■ Ledamöter skiljaktiga meningar sig yppat, i afseende på vidden af deri omfattning sool borde Utgöra föremålet af Beredningens behandling af målet, hvarvid, ehuru enstämmigt funnits nödigt, att en viss ordning hlefve bestämd, i likstämmighet hvarmed Handtverkerier borde af dem, hvilka sig dertill ägnade, få utöfvas, en del Ledamöter förment, att rättigheten till idkandet af Handtverk och Slöjd borde vara öppen för hvar och en, så väl ä Landet sorn i Staden, enär han upphunnit myndig ålder eller vore gift samt kunde förete säkra bevis om god frejd och stadgadt uppförande, i sammanhang hvarmed åtskilliga JR eg lementariska föreskrifter blifvit föreslagne, som, vid en sådan frihets-åtnjutande, borde iakttagas, dock att till Kongl. Maja i underdånighet borde öfver lern - Den eo Juni, lemnäs, att låta, genom dertill i Nåder utsedde Committerade', utarbeta de Stadganden som vidare i berörde ändamål, nied följande af den således lagde grund, kunde etfordras, hvaremot åter andra Ledamöter ansett, att en föregången undervisning af vanda Hand tv erks-Idka re, och en af deras erfarenhet vunnen kännedom uti yrket borde dana blifvande Handtverkaren , samt att han ej förr än efter visade tillbörliga prof och skicklighet uri Slöjden eller Handtverket, borde tillåtas att såsom egen arbetare sig nedsätta för att det utöfva; äfven som att Handtverkerier och Slöjder i större vidd egentligen vore Stadsmannayrketi, och att i följd deraf de, hvilka ville de samma på sådant sätt idka, borde anses såsom Borgare, och i den Stad, der de i sådan egenskap låta sig antecknas, åtaga sig alla Borgerliga TJtskylder och besvär, så till Staten som Staden; hvarjemte desse Ledamöter i öfrigt medgifvit, dels att bemälte Handtvearkre icke, borde vara förment att, oin de sådant åstunda, få, med bibehållande af nyssberörde skyldighet , å Landet sig nedsätta och rörelsen der drifva, dels att hvar och en af Allmogen må blifva öppet, att obehindradt idka den Slöjd oell det Handtverk lian ikan, och att få på hvad Ort som heldst,
i Stad eller å Landet, sina tillverkningar föryttra, med vilkor att Ha ndtverket endast af denna sjelf utan sammansättning till Verkstad utöfvades; äfvensom tillika är vordet förklarad!, att den rty gällande Skrå-Ordning, med flera dermed, sammanhang a‘gande Förfaun ingar, fordrade en snar och betydlig för - T)en 20 Juni. förbättring och rättelse, som på Kongl. Maj:ts Nådiga bepröfvande borde ankomma.
I anseende till dessa olika yttranden, har alltså votering blifvit anställd, som så utfallit, att ^Beredningens I-iedamöter af Höglofl.
Ridderskap pet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Sinndet förenat sig uti den förstberörda af dessa meningar, men deremot Ledameterne af Hogvördiga Prest*» Ståndet samt Vällofl. Burgare-Ståndet antagit den sednare, vid hvilket förhållande Beredningen fastställt, att de samma såsom alternativer borde de sammansatta Utskotten till pröfning föreläggas.
Uti sådant skick har målet kommit till Utskottens skärskådande, hvarvid , sedan flere af Utskottens Ledamöter, dels skriftligen, dels raun* teligen sig yttrat, af åtskilliga Ledamöter utaf Vällofl.
Borgare-Ståndet påstående blifvit väckt, att all vidsträcktare utöfning af Slöjder och Handtverkerier än den som instämde med Hufvud-» principen uti de nu derom gällande Författningar, och den Concession Ståndet vid 1809 och a8io årens Riksdag medgifvit samt i Kongl. Förordningen den 6 April sistnämnde år vöre i Nåder fastställd, skulle vara stridande emot de Städerna och Borgerskapet förundra Privilegier, och att, på denna grund, ett sådant ämne icke borde under pröfning komma, vid hvilket yrkande bemälte Ledamöter enständigt förblifvit, oaktadt en eådant B.
N:o 139, 14® lio 0 Den 20 Juni* sådan jemkning nli det förstoämde af förberiirdé alternativer äfven är volden föreslagen och inedgifven, att de af Städernas Borgare och Handtverkare, sorn på Landet utflytta, bora uti när - mäste Stad utgöra borgerlig tunga, så vida de ville äga rätt att sitt Handtverk på Landet i Verkstad fortsätta, äfvensom att hvar och, en sorn ville äga rätt att hålla Handtverkeri - Verkstad på Landet, borde uti någon Stad i borgerlig tunga deltaga.
Då nu jemväl af Borgare-Ståndets förbemälta Ledamöter Proposition till votering öfver denna fråga blifvit äskad, ined påstående, att någon öfverläggning i ämnet dessförinnan icke borde äga runi, har samma proposition sålunda blifvit framställd:
Den som anser de af Beredningen föreslagna alternativer, med de af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet nu medgifna inodificationer, strida emot de af Borgare-Ståndet vid i8°9 års .Riksdag gjorda Concessioner, skrifver ja.
Den som sådant ej anser skrifver K ej.
Nej, an
Ridderskapet och Adeln med Tretton Nej, af Högvördiga Prest-Ståndet med Ett
Nej och Ellofva Ja, af Välloll.
Borgare-Ståndet med Den 20 Juni.
H07 med Tolf Ja, och af Hedervärda Bonde-Ståndet med Trelton Nej.
Vid ett slikt förevetande, och då i följe deraf någon hufvudsaklig handläggning vid de till Utskotten remitterade ofvanomförmäldta Memorial, \ ansetts icke kunna läggas, har i afseende å frågan hvad vidare i ämnet för Utskotten vore att tillgöra, det blifvit fastställdt, att förhållandet borde, i hela sin vidd, hos Riksens Höglofl.
Ständer vördsamt anmälas, hvilket Utskotten nu få fullgöra j och afvakta Utskotten hvad Riksens Höglofl.
Ständer i afseende härå vidare täckas förordna.
Stockholm d. 13 Juni 1815.
.Lag sami Allmänna Besvärs Och Oeconomie-Utskotts Vägnar:
Ridd. och På Högvördiga Prest - På Vällofl.
Borgare- På Hedervärda Bonde - Adelns Ledamöters Vägnar H. F.
A. Lantinsghaustn.
Ståndets Ledamöters vägnar Johan Olof Wallin.
Ståndets J^edamoters vägnar E. G. Holm.
Ståndets Ledamöters vägnar Petter Jernström.
Nils Mänsson. A. J. Wahlstjerna.
Upp - aio'3 'Deri 20 Junit Uppläst hos samtliga Riks-S tå nelen den 20 Juni, Riksens Högloft.
575 N:o 400.
Utlåtande i anledning af Herr Berghmans Memorial om upgift öfver hvad Staten påkostat Götha Canal.
Uti Memorial, det Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterat, har Herr Ambrosius M. Berghman föreslagit, att, då hela Nationen är i okunnighet om de bidrag den redan gjort till Götha Canals byggnad, och en noga kännedom deraf är högst nödig för Riksens Ständer, när de snart komma att yttra sig om det ytterligare understöd Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition omför mäler, Stats-Utskottet måtte i sitt uti detta ämne afgifvande Betänkande meddela detaillerad calcul öfver hvad Staten hittills påkostat samma Byggnad, och som förmodades bestå: 1 :o i det årliga bidrag af 300,000 R:dr, som Banken gifvit ifrån 1815 års Riksdag till och med innevarande år; 2:o uti Ständernes år 1818 gjorde eftergift af Bankens fordran hos Götha Canal-Discont, hvilken upgafs till 1,100,000 R:dr; 3:o hvad Banken kan ytterligare förlora vid berörde
Disconts slutliga utredning; och 4:o i alla de Hemmansräntor af Spanmål och andra Persedlar, Kronotionde, Boställen, roteradt Manskap, Ivronoparker och Jordägor m. m., hvilka genom Canal-anläggningen frångått Staten; förmenande Herr Berghman att Kongl.
Kammari Sand. 3 B. 37 576 Stats- Utskottets Collegium utan tidsutdrägt skulle kunna upgifva beloppet af dessa räntor, m. m.
Stats-Utskottet får i anledning häraf anmäla, att, som frågan om ytterligare Byggnadsanslag till Götha Canal blifvit remitterad till gemensam handläggning af Stats- och BancoUtskotten, men ifrågavarande Memorial endast till Stats-Utskottet, har besvarandet deraf ansetts icke lämpligen kunna ske uti det Betänkande, som afgifves öfver Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition om byggnad sanslag för Götha Canal, utan häldre böra serskildt af Stats-Utskottet behandlas.
Utskottet tror sig dervid, hvad beträffar de 2:ne första Punkterne, som innefatta fordrad upgift af årliga byggnadsbidraget och Bankens eftergifne fordran hos Götha Canal-Discont, endast böra erindra, att fullständig kännedom derom erhålles af de Berättelser dels Riksens Ständers Revisorer, dels Götha Canalbyggnads
Direction afgifvit och från trycket utgått; hvarförutan upgiften igenfinnes i sjelfva motionen.
Likaså meddela Riksens Ständers Revisorers Berättelser om Filial-Disconternes utredning den säkraste och enda underrättelse, Stats-Utskottet nu är i tillfälle att meddela hvad Banken kan förlora vid Götha Canal-Disconts slutliga utredning; och hvad beträffar den äskade upgiften öfver alla de Hemmans räntor, Kronotionde, Boställen, roteradt Manskap, Kronoparker och Jordägor m. m. som igenom Canalanläggningen Staten frångått; så skulle utredningen deraf fordra ett ganska mödosamt arbete och medföra den tidsutdrägt att Utskottet härom icke kunnat vidtaga någon åtgärd för närvarande; hvarföre Bctånkanden.
577 Utskottet inskränker sig till meddelande af hvad Stats-Yerkets Räkenskaper för de förflutna åren uplysa, enligt hvilka följande ersättningar för förluster genom Götha Canals ledning utgått, nemligen:
Contante utbetalningar åren 1813 till och med 1823 å Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel anordnade v 53,157: 34.— Spanmål in natura ifrån KronoMagazinerne i Östergöthland 371 t:r 24 7/12 k:pr Råg och 420 t:r 31 11/12 k:pr Korn, tillsammans 792 t:r 24 V2 k:pr, som af Riks-Statens Nionde Hufvud-Titels anslag blifvit Allmänna Magazins-Directionen i Liqvid godtgjorde med 8,249: 9. 2.
Afrads- och KronoTionde Spanmål är, enligt 1821 års Räkenskaper, i Westergöthland till Wederbörandes ersättningar indeldt med 389 t:r 30 2/5 k:pr hälften Råg och hälften Korn, som för åren 1813 till och med 1822 utgör 3899 t:r 16 k:pr och, efter medium af desse 10 årens Markegångar i Skaraborgs Län å 7 R:dr 25 sk. 7 rst t:n, har ett värde af. . . . 29,374: 42. 3.
Hemmans
Räntor äro, enligt 1821 års Räkenskaper, för Jordförluster genom Canalens ledning Transport R:dr 90,781: 37. 5. 578 Stats-Utskottets Betiinkanden.
R:dr 90,781: 37. 5. afkortade i Westergöthland till ett värde efter Markegång af. 95: 3. 4. i Östergöthland . 795: 30. 8.
Summa 890: 34. — som, då år 1821 års Markegång varit låg, kunna för ofvannämnde 10 åren anses utgöra minst 8,907: 4. — Summa R:dr 99,688: 41. 5. och hvaruti igenfinnes det ungefärliga ersättningsbelopp, som Stats-Verket i och för upkomne förluster genom Götha Canalledning måst vidkännas i grund af de för CanalByggnadsBolaget utfärdade Privilegier.
30 Stats»samt Allm, Besv- o.Oec.-Utsk.Utl.Nio^ i.
Hvad sålunda, i afseende å ordningen oell sättet för utarrenderandet af Indelta Arméens boställen, föreslaget är, anse Utskotten jemväl till alla delar böra lända till rättelse för de Kongl. Flottans Boställen, hvilkas vpplätande pä arrende för närvarande är dt Förvaltningen af Sjö.
Ärendena öfverlemnadt; böranäes alitsa ett E xemplar af Arrende-Contracten om dessa Lägenheter till bemälte Förvaltning insändas.
Vidkommande Herr Friherre Wredes hemställan, att Militiae.Boställs
Cassans nu egande Capital måtte emellan de Indelta
Re* gemenrena få fördelas, anse Utskotten, för sin del, betänkligt att en sådan delning af sjelfva fonden tillstyrka, enär den säkra vård och controll öfver förvarandet af Cassans Reverser och Contanta medel, som för när* varande eger rum, svårligen kan uppå spridda localer inom Riket tillvägabringas, samt bevakandet af Cassans utestående fordringar, jemte inteckningars förnyande o. d, medföra sådana ansvarige och magtpåliggande omsorger, hvilka, der sådant undvikas kan, icke skäligen böra Regementenas Befäl åläggas; hvadan ock Utskotten tillstyrka, att berörde Cassa, hädanefter såsom hittills, må under Kongl. Krigs-Collegii vård och förvaltning förblifva; men då de missnöjen med den år* liga fördelningen af Cassans, för nybyggnader Stats» samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsk. Utl.N:071. 31 och reparationer disponible, tillgångar, hvilka vanligen uppstått inom de Regementen, som af en slik utdelning under en längre lid blifvit i afsaknad, efter Utskottens tanka, skulle derigenom för framtiden säkrast kunna förebyggas, om en, med hänsigt till Regementenas styrka och undersökta behof af ännu saknade Caractershus å sådana Boställen, sorn af Indelningshafvarne sjelfve böra bebos, uppgjord noggrann fördelning af Cassans årliga nybyggnads anslag, behållna räntevinst och öfriga inkomster, efter afdrag för erforderlige inqvarteringspenningar, uppå KrigsCollegii underdåniga förslag, blefve af Kongl. Maj:t i Kader fastställd för en tid af minst
Tio år i sender, samt i Cassans Räkenskaper ett serskildt Conto för hvarje Regemen» te blefve öppnadt, i hvars Credit Regementet godtgjordes för det belöpande anslaget, och 1 Debet deremot påfördes hvad som till nybyggnad eller reparationer inom Regementet blifvit utbetaldt, så att Regementet, i den händelse anslaget under något år kunnat umbäras eller blifvit besparadt, vöre försäkradt att ett följande år detsamma utbekomma, eller derest, i motsatt fall, en större summa vid något tillfälle måst för oundvikliga behof till eit Regemente anordnas, än som med löpande årets anslag för samma Regemente kunnat betäckas, ett sådant förskott varder, genom innehållning af de följande årens anslag, godtgjordt, Kongl. Krigs-Colle* 32 Stats-samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsk.
Nio 7i. gil pröfningsrätt, under dessa vilkor, sålunda äfven framgent bibehållen, att den för hvarje år disponibla summa anvisa för de Regementen, som deraf äro i största behof, hemställa Utskotten vördsamt, det ville Rikets Högloft.
Ständer, med bifall härtill, hos Kongl- Maj-.t i underdånighet anhålla, att nödiga föreskrifter i dessa afseenden måtte varda Krigs-Collegium meddelade.
Slutligen och då den summa af icke mindre än 7886 R:dr 26 sk. 3 r:st.
Banco årligen, hvarmed Militiae.Boställs*Cassan till pensioner och aflöning för åtskillige dels afskedade, dels inom Kongl.
Krigs-Collegium ännu tjenstgörande Embets- och Tjenstemän samt Vaktbetjente betungas, förekommer utomordentligt dryg, och i betydlig mon medtager de tillgångar, som för nybyggnad och underhållande af Caractershus uppå MilitiaeBoställen äro afsedde, men de inskränkningar i Indelnings- och Hysesyns-Contorens göromål, hvilka blifva en följd, ej mindre af Kongl.
Majtts Nådiga Förordning den 17 April 1828, än af bifall till de af Utskotten här ofvan föreslagna förändringar i administrations-sättet, otvifvelaktigt medgifva betydliga indragningar i den nu varande Tjen.' stemannapersonalen, till minskning i hittills åtgångna förvaltningskostnader; tillstyrka Stats samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsi.
N-.o 71. 33 tillstyrka Utskotten Rikets Högloft.
Ständer att hos Kongl. Majit underdånigst begära, det ålla umbärliga Embeten och Tjenster, som af Militiee-Boställs-Cassan hittills blifvit aflönade, ofelbart måtte, vid nuvarande lnnehafvarnes afgång, indragas.
Flere Ledamöters aflemnade Reservationer varda härhos bifogade» Stockholm den i<8 September 182g.
Af Herr von Schantz, Carl Petter Ulric Ottos Enär de Officers-Boställen, som tillhöra Flottan, endast äro Sex till antalet, och icke kunna betraktas under lika förhållanden, som Officers-Boställen inom Arméen, helst Boställs-afkastningen ingår till Tionde Hufvud-TiTeln och ej är en löneinkomst för Compagnie-Chefen, anser jag med dessa Boställens utarrendering böra, Hädanefter som hittills, fortfara genom Förvaltningens af Sjö-Ärendena och Kainmar-Collegi försorg. 1Bill, till Rikt-St.
Prot. 1828 åth 1829. 4 Stral.
2 Afdi 17m H:t, 3 34 Tiil.t.Stats s, Allm.liesv.o.Oee.- L tsk.Utl.Ntoy i.
Af Herr Friherre Palmstjerna, Carl Otto:
Emot pluralitetens beslut i nedannämnde omständigheter får jag, uppå följande skäl, mig reservera.
Utskotten tillstyrka, att arrendetiden för Miliiias-Boställen må, hädanefter sorn hittills, bestämmas till 30 år; men, enär icke sällan inträffat, att Arrendatorer, hvilka, under de 10 eller 15 första åren, ordentligen uppfyllt sina uti Arrende-Contractet åtagna förbindelser, sedermera genom hvarjehanda händelser, såsom sjukdom, ålderdom m. m., hvil. ka under en längre tidrymd kunnat inträffa, dertill blifvit oförmögne, anser jag det lända både Arrendatorer och Indelningshafvare till ömsesidig fördel, om ett minimum af 15 år för Arrendetiden hädanefter bestämdes, hvarunder Militias-Boställen ej må varda utarrenderade; samt längsta arrendetiden deremot till 30 år utsättas.
Förbindelsen för Regements-Comitéerne att vid Ariende-auctioner alltid och ovilkorligen antaga det högsta anbudet, finner jag icke lämplig; hvaremot jag hemställer, att arrendet må upplåtas åt den af vid auctionstillfället närvarande Speculanter, i hvars kända skicklighet, ordningssinne och förmåga att sina förbindelser uppfylla, Cömitén, utöfver den säkerhet en i laga ordning styrkt borgen Innefattar, anser sig ega en ökad garanti för Contractets uppfyllande.
Bil,t,Stats-samt Allm.Besv.o.Oec.-Uisk. ZJtl.N-.oii, 35
I sistnämnde hemställan förenade sig Herr Lagerheim, Gustaf, Äf Herr af Sillén, Lars Gabriel: Emot de Höglofl. sammansatta Utskottens beslut, att Militiae-Boställs-Cassan, hädanefter likasom hittills, bör förblifva under Kongl.
KrigsCollegii förvaltning, får jag mig vördsamt reservera, och föreslår deremot: att bemälte Cassa må vid 1831 års ingång öfverlemnas till Riksgäldskontoret, derifrån Interessemedlen å Capitalet årligen aflemnas till Kongl. Stats-Contoret, dit jemväl Reservoch Säterifrihetsmedlen skola ingå bland Stats-Verkets öfrige Inkomster, men ett motsvarande belopp derifrån årligen utbetalas på reqvisition af det Embets-Verk. sorn besörjer administrationen af Boställs •
Nied detta förslag åsyftar jag enhet och enkelhet i Uppbörds- och Redogörelse-Verket samt nödig besparing, för att göra de befintliga tillgångame mera tillräckliga för deras ändamål.
Det förra tillvägabringas derigenom, *tt man, så vidt möjligt är, till ett ställe sammanför Stats-Inkomsterne, ehuru de för serskilda föremål äro anviste, och låter dein sedan åter utgå till de administrerande Verken.
I sådant afseende har ock Kongl. Maj:t, genom Nådig Kungörelse af den 1 5 October 1828, angående åtskilliga förändrin - 36 lill.t.Stats-xamt Allm,B. sv-o.Oic.-Utsk. EW.Nroyi. gar vid Uppbörds- och Redogörelse-Verket, med anledning af Rikets Ständers vid sista Riksdag gjorda underdåniga hemställan, funnit godt att, såsom ledande till både lättnad för de
Skattskyldige och större enkelhet samt säkrare controll vid landtuppbörden, i Nåder förordna, bland annat, att, från och med första Uppbördsstamman för 1829 års Kronoutskylder, den af Regements-Skrifvarne hittills bestridda uppbörd af serskilda medel, och deribland Militiae Boställs-Cassans Re* serv-Hemmans-räntor, skall af Kronofogdarne vid de vanliga Uppbördsmötena förandra Kro* no-Utskylder förrättas, och medlen under sina behöriga titlar till Landt-Ränterierneinsändas på samma gång, som den öfriga Krono.Uppbörden, samt att tills vidare de uti LandtRänterierne inflytande medel för Militiae.Boställs Cassan skola, jemte i Lands-Contoret uppgjord Redogörelse, i behörig ordning remitteras [till Kongl. Krigs-Collegium.
Det härmed åsyftade ändamålet skulle utan tvifvel verksammare tillvägabringas, om medlen finge ingå till Kongl. Stats Contoref, och serskild redovisning för dem upphöra, sedan de nu mera erhålla siu egen titel i Landsboken och i Länens Special-Räkningar.
Denna åtgärd, jemte Cassans öfverlemnande till Riksgälds Contoret, på sätt tillförene skett med 2tne andra Cassör, och Interessemedlens aflemnande till Kongl.
Stats-Contoret skulle äfven åstadkomma besparing i förvaltningskostnaderne, enär deraf BU t.StatssamtAllm.Btsv.o.Oec.-Utsk.Ull.Ntoji• 37 blefve en följd, att serskild, granskning af Redogörelsen för Reserv-medels-Uppbörden, äf. vensom författande af Bokslut deröfver, upp-' hörde, jemte Cassaförvaltningen, som jag förmodar kunna besörjas inom RiksgäldsContoret, utan tillökning i dess nuvarande Tjenstemannapersonal.
Administrationen af Boställs-Verket är för öfrigt alldeles oberoende af denna föreslagna förändring i afseende på penningeförvaltningen; men ett Rikets Ständers begifvande till Militiae-Boställs-Cassans emottagande uti Riksgälds-Contoret är, i min tanka, nödigt och skulle sätta Kongl. Majrt itillfälle att sådant låta verkställa, i händelse, vid den förestående nya organisationen af Styrelse-Verken, Kongl.
Majit skulle i
Nåder finna det bidragande till ändamålet med denna organisation.
Härmed förenade sig Herr Friherre Ridderstolpe, Fredrik, Herr von Hartmansdorff, August och Herr Commerce-Rådet Santesson, Af Riksdagsfullmägtigen Nils Mänsson från Malmöhus
Emot pluralitetens beslut att, i stället för det förr brukliga årliga penningearrendet, föreslå en Städja i penninJ gar att på en gång vid arrendets emottagande erläggas, föranlåtes jag min reservation anmäla.
Icke nog att ett sådant vilkor för1 Militia Boställens utarrenderande skulle från tädan vid auctionea utestänga fattige och 38 Bil.\Stats-samtAllm.Besv,o,Oec.
Utst:.UiLN:o']i. ordentlige Speculantér, hvilka saknade den förmögenhet i contant, som fordrades att den utsatta Städjan på en gång inbetala; det skulle derjemte komma att verka orättvist och högst ofördelaktigt uppå Indelningshafvarens billiga fordran, att af sitt tilldelta Boställe erhålla den möjligen högsta inkomst, enär, genom arrendevilkorens försvårande, Speculanters antal inskränkes, samt följden deraf åter sannolikt måste blifva ringare anbud och en minskad inkomst för Indelningshafvarén.
I denna Reservation förenade sig med Nils Mänsson, af det Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter, Pehr Pehrsson från Calmare Llän, Olof Pehrsson från Stockholms .Län, Nils Strindlund från Vester-Norrlands Län, Carl Bergman från Gefleborgs Län, Jan Andersson från Upsala Län, Bars Larsson från Skaraborgs Län och Jonas Johansson från Jönköpings Län m. fl. stockholm, tryckt i Marouardska Boktryckeriet; 1829.
Stats.samtAllm.Besv.o.Oec.Uisk.
N.o 74.
x N:o 72.
Utskottet den 26 September 1829, Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts aflåtna Nådiga Proposition om den så kallade Mötes-Passevolancen för de indelte Regementena, samt flere i detta ämne väckta enskilda Motioner.
Uti till Rikets Ständer afliten Nådig Proposition, den 44 Februarii innevarande år, har Kongl. Maj:t, med hemtad anledning af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse den 19 Julii 1812, deruti, med erkännande af nyttan af en allmän Passevolance-inrättning för indelta Arméen, hvarigenom Kongl. Maja sattes i tillfälle att vid mötestideme underhålla Soldaten likasom under krigstid, Rikets Ständer i underdånighet anhållit, det Kongl. Maja, mot en afgift, som tillika bestämdes, täcktes draga försorg derom, alt Soldaten vid Regements- eller Compagnie-möten, Mönstringar, Krono-arbeten, eller hvad annat tillfälle eller tåg som helst, måtte undfå god och nöjaktig förplägning efter den för Arméen fastställda provianterings-stat, och, i händelse af sjuk-; Bib, till RiksSt.
Prot. 1828 och 1819. 4 Simt- 2 Aid. !• 18\de H\t. rista JB:det.
9 Stats- samt Allm.
Oec.TJtsk.Utl.