Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad som för två decennier tillbaka var tillräckligt vore det icke nu; och då derjemte reaktionen ansträngde sina bemödanden, för att hindra den vidare utvecklingen af dessa frukter, kallades Herr Richert åter, vid början af en ny regime, den man hoppades skulle komma att utgöra en ny ära för fortskridandet, att ånyo sammanträda med andra utmärkte män för att, med ledning af en mångsidigare erfarenhet, öfverse det lagverk, i hvars skapelse han förut så verksamt deltagit.
Han hade nu fulländat äfven detta nya verk samt fullständigt meddelat det åt allmänheten och litteraturen.
Förändrade politiska ställningar hafva visserligen orsakat, att detta arbete icke blifvit, i sin helhet, framlagdt till representationens pröfning, och den nu varande representationens sammansättning vöre sannolikt dertill icke den minsta anledningen; men icke borde landet derföre förbise och glömma förtjensterna hos den man, som i främsta rummet uppoffrat sig för denna sak.
Expeditionsskereteraren Richert hade, sedan hans vigtiga värf nyligen blifvit fulländadt, på sin sena ålderdom återgått, icke till -privatlifveis lugn, — det medgåfve icke hans ringa enskilda tillgångar, — utan till en mödosam och tröttande befattning:, såsom Domare i en under-rätt på landet.
Ehuru älskad och aktad han der är, ehuru kraftfull han än må synas, måste det dock icke väl stå tillsammans med hans långvariga föregående vetenskapliga verksamhet att vid 67 års ålder egna sig åt ansträngande göromål af den beskaffenhet, som en under-domares, der inkomsterna äro så väsendtligt beroende af ett öfverhopadt trivialt arbete.
I följd af allt detta och såsom en gärd af rättvisa och fosterländsk tacksamhet, har motionären, med hemtad anledning af lagberedningens under riksdagen skedda upplösning, föreslagit, att till det vid i834 års riksdag för Expeditionssekreteraren Richert, så.-om ledamot af den då upplösta 16 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 255.
Lag-kommittéen, anslagna arfvode å indragningsstaten af 833 r:dr 16 sk. årligen, 1851 års Ständer matte tillägga ett ytterligare årligt arfvode för hans öfriga lifstid af 1,166 r:dr 32 sk. banko.
Sedan den åt serskilde komrnitterade uppdragna granskning af Sveriges Civil- och Kriminal-lagar blifvit vid 1833 års utgång fulländad och nya lagförslag i detta hänseende utarbetade, hade Rikets åren 1834 oell 1835 församlade Ständer, i anledning af Kongl. Maj:ts då gjorda nådiga framställning, att för de frenne arbetande ledamöter ne i Lag komn idéen, Kommersrådet Zenius, Advokatfiskal Staaf och Expeditionssekreteraren Richert bevilja en fortfarande vedergällning, lämpad efter den möda de under en längre tid å detta arbete nedlagt, bifallit att Lag-kommittéens bemälde ledamöter finge ifrån 1834 års början hvardera uppbära under deras återstående lifstid och oberoende utaf den löneinkomst, de i öfrigt uti statens tjenst kunde ega eller erhålla, ett årligt arfvode af 833 r:dr 16 sk.
Uti vid 1844—1845 årens riksdag afiåten nådig proposition (.Nio 28) har Kongl. Majit gifvit Rikets Ständer tillkänna, att då den år 1841 tillförordnade lagberedning icke hunnit afsluta granskningen af förslaget till ny, af högsta behof påkallad och af nationen länge förväntad, allmän strafflag, hade Kongl. Majit funnit sig föranlåten förstärka lagberedningen, som ditintills bestod af fem arbetande ledamöter, med 3 nya sådane ledamöter, nemligen Expeditions-Sekreteraren Richert samt Professorerne Schlyter och Rergfalk, och hvilka ledamöter blifvit tillförsäkrade att, jemte bibehållande af de löneförmåner, som deras innehafvande tjenster medförde, såsom arfvoden för deras biträde i lagberedningen, så länge detta arbete fortfore, åtnjuta, Expeditions-Sekreteraren Richert 4,000 r:dr samt Professorerne Schlyter och Rergfalk hvardera 1,500 ridr, allt efter år räknadt, att ulga från och med den 1 Juni 1844; hvarförutan Expeditions-Sekreteraren Richert, hvars vistande i hufvudstaden till en början blifvit bestämdt tili elt år, fått sig tillerkändt ett belopp af 1,000 ridr, såsom ersättning för kostnaderne vid hans flyttning tili Stockholm och åter till Westergöthland.
Ehuru Utskottet erkänner dels den mångåriga verksamhet Expeditions-Sekreteraren Richert egnat ät omarbetningen af Sveriges lagar, dels ock det förtjenstfulla sätt, hvarpå denna veiksamhet blifvit utöfvad, har dock Utskottet, vid pröfningen af motionärens väckta förslag, om ett ytterligare årligt arfvode åt bemälde Expeditions-Sekreterare för hans öfriga lifs - Stats-Utskotlets Utlåtande, N:o 255. 17 lifstid, ansett sig böra fästa uppmärksamheten derpå, att han, såsom nyss blifvit omförmäidt, för sitt dellagande i lagberedningens arbeten, ej allenast uppburit de å allmänna indragningsstaten uppförde 833 rtdr 16 sk., samt de inkomster, som den honom i nåder anförtrodda domsaga kunnat lemna, utan ock af statsmedel åtnjutit ett mångårigt ganska betydligt arfvode.
Under sådana omständigheter hemställer Utskottet, att herr Brincks ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
11 e s e r v a t i o » e r: af herr Fåhreeus, 0. J., doktor Gumcelius, herrar Gråå, Wcern, Grape, Petré och Falhem.
Prof. 1850 § 1851. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 27 Etift. 3 STOCKHOLM.
Östlund <fc Bedling, 185!.
Stats- Utskottets Utlåtande, N.o 256.
I N:o 256.
Ank. till Exp. Utsk. den 19 Juli 1851, kl. 12 m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående väckt fråga om försäljning af en Kronan tillhörig tomt i Malmö. (I. A.) Samtlige Rikstånden hafva till Stats-Utskottet remitterat Kongl.
Maj:ts förberörde, den 12 nästlidne Juni aflåtne, nådiga Proposition (N:o 75) hvaraf inhemtas, att, sedan Krigs-kollegium, under den 16 Januari 1850, meddelat krögaren JY.
Joachimsson upplåtelsebref å nyttjanderätlen för tio år till en Kronan tillhörig, vid Grönegatan i Malmö stad belägen, tomt om 25 alnars längd och 23 alnars bredd, eller 575 qvadrat-alnars areal innehåll, emot en årlig tomtöresafgift af 2 r:st banko för qvadratalnen, eller inalles 1 R:dr 47 sk. 10 r:st banko, samt skyldighet att, vid arende-tidens slut, eller, när tomten af Kronan behöfves, densamma sex månader efter skedd uppsägning från Kronans sida, afröjd och planerad, utan ersättning, frånträda, hade bemälde Joachimsson, uti en till Kongl. Maj:t ingifven skrift, i underdånighet anhållit, att få inköpa nämnde tomt, af skäl, att den derå uppförda, 1 sökahden tillhöriga, byggnad tarfväde en större reparation, hvilken han ej vågade utföra, i anseende till äfven tyrat att blifva från tomten uppsagd; och hade derefter Krigs-kollegium, till följd af erhållen nådig befallning att sig i ämnet utlåta, infordrat och till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlémnat, dels ett anbud af Joachimsson, att lösa berörde tomt efter 12 sk. banko qvadratalnen, dels ock Magistratens i Malmö uppgift, att för en af staden år 1846 inköpt tomt, belägen i samma trakt, som den nu ifråga varande, då i lösen för qvadratalnen erlagt 6 sk. 1,8 runst. banko, på grund af hvilka upplysningar, och då för öfrigt Chefen för Ingeniörkorpsen, uti afgifvet underdånigt yttrande, förmält merberörde tomt, i anseende till dess belägenhet och inskränkta areal, icke kunna antagas någonsin komma att' för Kronans räkning bebyggas, samt dessutom Förtifikations-befälhafvaren på stället Bih. till R.
Prot. 1850 & 1851. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 28 Baft. 2 Slals-UlskolUts Memorial, N.o 257. serskildt förklarat, att, honom veterligen, vid sednast afslutade tomteköp i förnämligare delar af staden lösen icke öfverstigit 12 sk. banko per qvadrataln, Krigs-kollegium ansett sig kunna den underdåniga ansökningen understödja.
Vid sålunda utredde förhållanden har Kongl. Maj:t i nåder ansett hinder från statens sida icke möta för den ifrågavarande försäljningen af ofvannämnde tomt, samt derföre behagat nådigst föreslå Rikets Ständer att för deras del medgifva, det samma tomt må till krögaren Joachimsson under full eganderätt upplåtas, emot den af honom erbjudna lösen, hvilken, efter 12 sk. banko qvadratalnen, uppginge till 143 R:dr 36 sk. samma mynt.
Efter tagen kännedom af de uti den nådiga propositionen omförmälde handlingar, får Utskottet, enär den ifrågavarande tomten är af så inskränkt areal, att densamma svårligen torde blifva för något Kronans behof användbar, och då de erbjudne köpevilkoren icke heller synas för statsverket ofördelaktige, härmedelst tillstyrka Rikets Ständer, att bifalla Kongl. Maj:ts förevarande nådiga Proposition.
BIHANG till samtliga RIKS-STÅNDENS PROTOCOLL, Vid lagtima riksdagen i stockholm i8a3.
Nionde Samlingen innehåilande Riks-Slåndens Protocolls Utdrag som innefatta beslut.
STOCKHOLM, 1824, hos Johan Haeggström, Den 3 November 1823.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Då nu å nyo föredrogs Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens d. 2 t sistl.
October, under N:o 563, afgifne, samt den 29 derpå föijde e. m. på bordet lagde Utlåtande, 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut särskildt meddeldte Betänkande!! angående, understöd af Staten för Höganäs stenkolsverk; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med ogillande af samma Utlåtande besluta, att Statens fordran, utgörande 199,560 R:dr Banco, med derå löpande ränta, må afskrifvas, och öfveriåtas på Interessenterne uti Skånska stenkolsverket, under följande vilkor; - Biharg til B.
Prof. 3 Sami. 1 å Prof. Utdr, d. 3 Nev, 1823. 1:0 Alt Bolaget ombesörjer teckning och uppbörd af en fond, stor 200,000 R:dr Banco, iiviiken fond ovilkorligen måste användas för nedsänkningen af Ryds Schakt, ■för arbetets bedrifvande på nedre flölsen, och inrättandet af sådane fahricationer, hvartill i synnerhet den ymniga tillgången af eldfast lera erbjuder Rudimaterier. 2:0
Det sålunda formerade nya Bolag, som inom 2:1m år, elter Kungörandet af Riksens Ständers derom fattade Beslut, bör vara uppgjordt, skall genom ordentliga Räkenskaper, hvilka af Riksens Ständers Revisorer granskas, redovisa, på hvad sätt och till hvad belopp den tecknade summan blifvit använd. 3:o Till säkerhet för Staten, att denna summa till förenämnde ändamål användes/bör afbetalningen å framlidne H. Exceilence Herr Grefve Ruths skuld till Staten tills vidare och på vanligt sätt erläggas till RiksgäldsContoiret, men något deraf icke af Bolaget lyftas förr, än genom räkenskaperne blifvit styrkt, att bela den tecknade summan för ändamålet blifvit använd.
Derefter skall Bolaget vara berätligadt, att uttaga hvad som till RiksgäldsContoiret influtit, så väl uti Capitalafbetalningar, sora de från den dag Riksens Ständers beslut ji Trot, Ut dr. d. 3 Not/. 1323} (Jetta ämne blifvit fattadt, upplupne räntor; Äfvensom att i man som lånet, enligt de afgifne Skuldebrefven, utgår, detsamma till bela det reverserade beloppet, så i hufvudstol, som ränta uppbära; och ifrån den tiden frikallas Bolaget från någon speciel granskning af Verkets Räkenskaper, 4:to Enär den nya Åctieteckningen skett, bör Bolaget afgifva sin förbindelse, att enär detta Verk lemnar cn vinst af 8 procent, erlägga till Staten 1 procent, och således behålla 7 proc.; då denna vinst uppgår till 10 proc., likaledes utgifva 2 proc.; Vid 12 proc. betala till Staten 3 proc., hvilken ränta är den högsta, söm af Bolaget någonsin kommer att, för Capitalet erläggas. 5:o
Hvad som vid 1820 års slut ian återstå af Bolagets Särskilda skuld till Statsverket, stor 5i,ooo R:dr må, i händelse nya Bolaget kommer att ega rum, sedan den af - qvittning emot Praemiemedlen blifvit verkställd, som Utskotten i deras förra Betänkande tillstyrkt, afskrifvas; kommande de hittills Bolaget tillerkände prasmier att upphöra med innevarande års slut, ehvad de af Riksens Ständer Bolaget nu erbjudne viltor antagas eller icke. * Fröt.
Utdr. d, 3 Nov. 1823.
Hvarjemte Riksens Ständer borde bos Kcngl, Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t läcktes å Stenkolsverket fästa Dess Nådiga uppmärksamhet, samt låta Riksens Ständers förenämnde beslut komma till verkställighet på ett sätt, att icke allenast det dermed åsyftade ändamål utan ock Statens samt Bolagets fördel må, i möjligaste måtto befordras; Uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena. S. D. Sedan Herr Lagmannen, Borgmästaren och Häradshöfdingen N. Callerholm, uti en till Herr Grefven och Landtmarskalken ankommen Skrifvelse, afsagt sig den honom af Riksens Ständer uppdragne befattning, att Ämbetet biträda Riksens Ständers Justitia Ombudsman, i fall bemälde Ombudsman, innan nästa Riksdag skulle med döden afgå; så fann Ridderskapet och Adeln nu för godt besluta, att å nästa Thorsdag den 6 dennes utse Tolf Electorer, hvilka jemte de öfriga RiksStåndens Electorer skulle ega, att jemnlikt 98 §.
Regeringsformen, efter Herr Lagmannen Callerholm utvälja en annan Biksens Ständers Justitia?
Ombudsmans ef - Fröt IJtdr. d. 3 Nov. 1823, S terträdare; Uti hvilket Beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adela förena.
S. D. Efter å nyo skedd föredragning lädes till Handlingarne: Stats-Utskottets Memorial N:o 566 angående Intraderne från Ön St.
Stats-och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 571, O111 ujiphörande af KrigsAkadernien om inrättande af Professioner 1 Mili— taire-Vetenskaperne vid Rikets Universiteter. / S. D. Nedannämnde från Utskotten inkomne Betänkande biföllos med förnyad föredragning.
2 Prof. Utdr, d, $ Noa, 1823.
Stats-TJtskottets N:o 565, angående förrättad granskning af Kongl.
NummerLotteriets Räkenskaper för år 1821.
N:o 567, rörande granskning af Militiae Boställs-Cassans Räkenskaper.
JNT:o 568, om undersökning af orsakerne lill Mantalspenningarnes förminskning.
N:o 56q, rörande Creditiven enligt 63 uti Regeringsformen.
Stats- och Ekonomi-Utskottens N:o 5yo, Om rättighet för Listers och Bräkne Häraders innevånare, alt leverera deras KronoTionde och AfradsSpannemål till Krono Magazinet i Cai l shamn.
N:o 672, Om undersökning af de Civila Läroverkens närvarande beskaffenhet.
Prof, Utdr, d, 3 Nov. 1823. i Stais- och Bevillnings-Utskottens N:o 5y3, angående så viii minskning uti Stämpelafgiflen för spelkort, sorn förändring, i afseende på sättet för Kort-bevillnings
Stäniplingens verkställande.
Banco-Utskottets ]\T:o Ga, angående förrättad Revision öfver Banco Discont-Verkets förvaltning och Räkenskaper för framtiden, som med samma Verk ega gemenskap.
S. D. Beslöt Preste Ståndet, i likhet med Höglofl.
Ridderskapel och Adeln, att å nästa Thorsdag, den 6 dennes, else Thorsdag Eleelorer, hvilka jemte de öfriga R-S-: Ståndens Eleclorer skola ega, alt jemnlikt 08.§.
Regeringsformen utvälja en Riksens Ständers Jus lilias Ombudsmans Efterträdare efHerr Lagmannen, Borgmästaren och Häradshöfdingen Kils Callerholm, som afsagt 8 Trot.
Utcir, ci, 3 Noy. 1823, sig denna af Riksens Ständer honom uppdragne befattning.
S. D. Vid föredragning af Bevillnings-Utskottets, under N:o 51, afgifne Memorial rörande de af Utskottet framställda VoteringsPropositioner om Tullbevillningen, fann PresteStåndet för godt förblifva vid sitt, i afseende på den ^:de Voteringspropositionen, förut vidtagne Beslut, hvarigenom Ståndet redan gillat Utskottets i detta ämne framställda förslag, hvarjemte förevarande Memorial i allt öfrigt nu blef af Ståndet godkändt. S. D.
Upplästes Vallöf!. Borgare-Ståndets ProtocollsUtdrag af denné dag, enligt hvilket Ståndet, vid Föredragningen af BevillningsUtskottets Memorial JN:o 5r, rörande de af Utskottet framställde Voterings-propositioner om Tujlbevillniugens utgörande, funnit desto större skäl, att förblifva vid sitt den 24 sistlidne October fattade Beslut i Fröt.
Vt/fr. 4. g Not. tgxg, 9 i delta ämne, som, hvad den ifrågakomne yrde Voleringspropositionen beträffar, icke allenast 71 §.
Regeringsformen och 3i §.
Riksdags-ordningen uttryckligen bestämma den af Slåndet yrkade rättighet till omröstning i förstärkta StatsUlskottet, öfver hvarje del af Tullafgiften, hvaruti Ståndet fattat olika Beslut emot de öfriga RiksSlånden, utan ock 54 §.
Riksdagsordningen lemnar för Ståndets tanka ett ytterligare stöd, derest någon ledning för den närvarande frågans bedömande kan af nämnde §. hemtas; Och hade Vällofl.
BorgareStåndet gjort sig förvissadt, att de öfriga RiksStånden skulle häruti instämma; ■— men som PresteStåndet redan fattat sitt beslut i detta ämne, på sätt derom meddeladt ProtocollsUtdrag för denna dag innehåller, kunde Ståndet för sin del icke med Vällofl.
BorgareStåndet härutinnan sig förena.
Från Wälloflige BorgareStåndet.
S. D. Då nu å nyo föredrogs Bevillningsutskottets Memorial N:o 5i, i anledning af Preste- och BorgareStåndens Remisser, rö Bihang till R.
Prof. 3»dje Sami. t* IP Trot.
Utrfr, $ Ifov. i8-s&> rände de af delta Utskott framställde Voteringspropositioner om Tullbevillningens utgörande, fann Borgare-Ståndet under åberopande af sitt den if\ sistl.
Oetober fattade Beslut desto större skäl att dervid förblifva, sora,,hvad den ifrugakomne Sjunde YoteringsPropositionen be t rallar, icke allenast 7i §.
Riksdagsordningen uttryckligen bestämma den af Ståndet yrkade rättighet till omröstning i Förstärkta Stats-Utskoltet öfver hvarje del af Tull-Tariffen, hvaruti Ståndet fattat olika Beslut emot de öfrige Riks-Stånden, titan ock 54 §■ Riksdags-Ordningen hvilken Utskottet lärer i det sednaste Memorialet hafva velat åberopa, (ehuru i stället uppgifvas 54 §•
Reger i ngs-F orm en j) långt ifrån att vederlägga Borgare-Ståndets tanka, tvärtom lemnär för den samma ett ytterligare stöd, derest någon ledning för den närvarande frågans bedömmande kunde af nämnde §. hemtas; Och skulle delta allt na meddelas de öfyige Riks-Stånden, af hvilkas aktning för grundlagens helgd, Borgare-Ståndet gör sig . förvissadt, om deras instämmande i hvad Borgare-Ståndet uti denna flaga beslutit.
Men för öfrigt gillades den af Utskottet nu uppgjorda Volerings-Proposition, rörande Myntslaget för Tullafgifternes beräknande.
P.fot, Utdr. d, 3 K tv. isis-. II S. D.
Vid förnyad föredragning af Ekonomiutskottets Utlåtande N:o 200, öfver anmärkningar vid Betänkandet N:o 102, om inrättning af Porto Franco samt åtföljande Nederlagsrältighet för ön Gothland, fann Borgare-Ståndet, som förkastat Utskottets förra Betänkande, det nu afgifna Utlåtandet endast böra läggas till Handlingarue.
S. D. Återremitterades: $”:o 55f) Stats- Lag- och EkonomiUtskottens Utlåtande om grunderne för Militiae Boställens och annan Krono-Jords ularrendei ing. iV:o 6a.
BancoUtskottets Memorial, om Revision öfver Banco Discont-Verket för år *822 och några föreslagna Stadganden för framtiden.
S. D. Lades till Handlinga i ne: N:o 566.
Stats-Ulskottets Memorial om Intraderne från Ö11 St.
Trtt. t t dr, d. g Nov. i t ig. $f:o 207.
LagUtskottets Utlåtande i anleda ning af Högloflige Ridderskapet och Adelns Återremiss å Betänkandet N:o 127,0m Borgenärers skyldighet att uppsäga Löftesman 111. m. S. D. Instämde Borgare-Ståndet i Höglofl.
Ridderskapets och Adelns, enligt nu ankommet ProtocollsUtdrag, denna dag fattade Beslut, att nästa Thorsdag; den 6:te dennes, utse de Electorer, som böra välja en Riksens Ständers Justitia^ Ombudsmans efterträdare, sedan Lagmannen Callerholm densia befattning sig afsagt. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos nedannämnde Utlåtanden och Memorial: Stats-Utskottels N:o 56o i frågan om Pension åt förre Justitiae Ombudsmannen m. m.
Friherre Man»erheim.
Brot, Utär, <f, 5 Nov. isis- y N:o 565 om förrättad granskning af Kongl. NummerLotteriets räkenskaper för år 1821.
N:o 567 om granskningen af Militiae BoställsCassans räkenskaper.
N:o 568, i väckt fråga om orsakerne till Mantalspenningarnes förminskning.
N:o 56p, om Creditiven enligt 63 §.
Stats- och Ekonomi-Utskottens !N:o 570 i väckt fråga om leverering af Kronotionde och AfradsSpannmålen för Listers och Bräkne Härader.
Stats- och Banco-Ulskottens N:o 574» om tiden för nästa Revision af Stats- Banco- och Riksgäldsverkens räkenskaper. Lag-Utskottets N:o 206, i anledning af Banco-Utskottets Memorial om förklaring af 17 Cap. 8 §.
HandelsBalken. i f Fröt.
Vidy. d. 3 Nev, iSiS - IV: o 208 i vackt fråga om uteslutande af åtskilliga mål från deL renskrifna Exemplar af Under-Rätts Allmänna Sak-Protocoll, som till Öfver-Rält bör insändas.
Vid föredragning af Allmänna Besvärs-* och EkonomiUtskottets, under N:o igg, afgifne Utlåtande, angående RiksStåndens olika Beslut, om inrättande af Directionen till det Indeldta Cavalleriets beklädnad, fann Bonde-Ståudet för godt förblifva vid dessi ämnet redan vidlagne. åtgärd, som innefattar godkännande af Utskottets förra Betänkande, och anser Ståndet något yttrande, Öfver de af Utskottet i förenämnde Utlåtande framstäilde förslag och Yoterindsproposilioner nu mera icke fordras, sedan liögvördige PresteStåndet med frånträdande af dess förra Beslut förenat sig med Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Välloflige BorgareStåndet i Bifall till Utskottets sednare Betänkande; dock skulle BondeStåndets särskilde åsigter i detta önskningsmål, genom underdånig besvärsskrift af Taleman un» Fröt, Fair, d, $ Nöd, iS-3.
TS der tecknad, Kongl. Maj.Ts Nådiga granskning underkastas.
Då nu å nyo föredrogs Bevillningsutskottets Memorial, N:o 5t, i anledning af Högv.
PrestéSlåndets och Vällofl.
BorgareStåndets remisser, rörande de af Utskottet fr a ms lii 11 de Voleringspropositionér, om TullBevillmngens utgörande, fann BondeSländet skäligt förordna: 1:0 Att Votering bör i Förstärkta Stats-Utsbollet anställas till bestämmande rf den myntsort, som i Tull. för utgående och inkommande varor erläggas bör; hvadan den i nämnde afseende, föresiagne Voteringsproposition godkändes. 2:0 Att Ståndet, sorn tillika med Utskottet ansåg den i Memorialet N:o 4o framställde .-:de Voler-nigs-Proposition icke vara .stridar-de mot (Ji umlhgen, förblifver vid sitt de.i öfver förut V . ö Beslut. , 3:o Att de föreslagne Ordföräudringarne i 11, 14, 20, och 21 Voteringspropositionerfte gillas. jf JPrtt.
Ut Ar, rf, g Ntt, isig. S. D. Stats- och Bevillnings-Utskottens Utlåtande, N:o 564, angående Postfrihet för utkommande Tidningar och deras förseen - de med Charlas Sig i Hatas stämpel, hlef vid förnyad föredragning, i anledning af gjorde a märkningar återremitteradt.
Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 4f>6, rörande Indeldta Cavalleriet samt Rote-Båtsmännens eqvipering m. m.; fann BondeStåndet för godt, att lägga till Handlingarne frågan om Cavalleriets beklädnad, såsom den der genom särskildt Beslut redan blifvit afgjord; men biföll för öfrigt hvad Utskotten yttrat» i afseende på Båtsmans beklädnaden.
S. D, Vid föredragning af Högloft.
Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag den 30 sistlidne October, innefattande bemälde RiksStånds Betlut öfver Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 535 föranledt af gjorde anmärkningar - * Prat.
Utdr, d. 3 No v. 1823, 1? liingar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, angående revision af Lästafgifts fondens förvaltning, fann Bonde-Ståndet, rom redan bifallit Utskottets först meddeldte yttrande, och lagt det sednare till Handlingarne, för godt att under åberopande af nämnde Beslut förklara, det Möglofl.
Ridderskapets och Adelns i denna fråga gjorda inbjudning icke kan antagas.
Vid förnyad föredragning hiföllos följande Utlåtanden: Lag-Utskottets 3NT:o 187, angående uppliäfvande af 8 §. i i Gap.
Ulsökningsbalken, samt, ändring i 3 §. /(.5 Cap. MissgerningsBalken och öfvcrskrifter till samma Capitel och Balk.
N:o 188, angående bestämmande af lika ansvar för LandsSecreterare och Consistorii Notarier, som förskingra Allmänna eller Enskildta Medel, med hvad Lagen uti 45 Gap.
Prof. 3:åje Sami. 3. ig fröt.
Utdr, d, 3 K o v, 1823.
N:o 204, 0111 förtydligande af Kong], Förordningen den i3 Junii 1800, orri städsel och lego af Jord på landet i visse fall.
Nio 2o5, med förslag om livad vid Lagförklaringar bör iakttagas.
Nio 206, angående förklaring öfver i^Cap. 8 §.
HandeisBaiken, i afseende på skuld till Kronan för uppbörd.
N:o 208, angående uteslutande af vissa mål från det reuskrifna exemplar af Undei Rätts allmänna Sakprotocoll sorn lill Hofrätten bör insändas.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiU tskoltens
Nio 202, om rättighet att obehindradt få uppföra Yäder-Tullqvarnar.
Nio 209, angående förslag till en allmän stadga för Fattigvården i Riket och tigge— liernes hämmande m. m. S. D. Föredrogs och gillades BancoUlskotlets Utlåtanden.
Fröt, Utdr. 4. 3 Nov. H23.
N:o 62, angående förrättad revision olver Banco DiscontVerkets Förvaltning oell Räkenskaper för år 1832, och någre studganden för framtiden, sorn med samma Verk ega gemenskap.