Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolen framställde anmärkningar emot ett af Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 29 Mars 1854 öfverlemnadt förslag om upphälvande af nuvarande lagstadganden angående rättighet att i börd lösa försåld, bortskiftad, pantsatt eller genom testamente gifven fastighet i stad, funnit Sig icke till samma förslag i det skick, hvaruti det blifvit framstäldt, kunna lemna bifall, men den 1 September 1854 gillat ett, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, af Herr Justitie-Statsminisfårn upprättadt förslag till kontra-proposition i ämnet, med förklarande, att Nådig proposition i öfverensstämmelse dermed skulle till Rikets då församlade Ständer, efter det Kongl. Maj:ts svar å Rikets Ständers ofvanomför malde skri (Veise blifvit Rikets Ständer delgifvem aflåtas; så hade Kongl. Majit, under den 24 nästpålöijde November, enär ett sådant meddelande då ännu icke kunnat ega rum och tiden för Riksdagens, snara afslutande syntes vara förhanden, i Nåder beslutat, att med aflåtandet af förenämnde Nådiga proposition skulle till nästföljande Riksmöte anstå; hemställande Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern i underdånighet, det Kongl. Majit täcktes under denna dag i Nåder förordna att merberörde beslutade proposition, sådan den finnes detta protokoll bifagd, skulle till Rikets nu församlade Ständer aflåtas.
Prat. 1856 & 1851. 1 Sami. 1 Afd. 14 HäfU 3 18 Kongl. Maj:ts Nåd.
JYl 25.
Och behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-Rådets öfrige ledamöters tillstyrkande, till denna hemställan lemna Nådigt bifall. lii fidem E. Helling.
Rätteligen utdraget; betygar ex officio C. F. W. Lamberg.
Ant. till Exp.-Utsk. den 19 Nov. 1856, kl. 7 e. m. Kongl.
May.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om inrättandet af eli statistiskt embetsverk: Gifven Stockholms Slott den 50 Oktober 4856.
Uti underdånig skrifvelse af den 18 Oktober 1854 anmälde Rikets Ständer, hurusom, under det i främmande länder medlen att genom en officiel statistik vinna erforderlig kännedom om Statens tillstånd i hög grad fullkomnats, Rikets Ständer deremot, vid skärskådandet af de anstalter, som bär i Riket finnas vidtagna för ernåendet af en säker kännedom om landets tillstånd, trott det icke kunna bestridas, att, om än mvcket i denna väg blifvit åtgjordt, dessa anstalter likväl ej på ett tillfredsställande sätt uppfylla det med dem asyftade ändamålet, till följd af dels bristande plan i uppställningen, dels saknad allmän öfversigt af de spridda uppgifternas innehåll.
Rikets Ständer ansågo derför åtgärder böra vid - Kongl.
Prop. M 25.
19 tagas för att, så snart omständigheterna det medgåfve, erhålla en ordnad och, så vidt möjligt, fullständig fortgående statistik, som åskådliggjorde förhållandena i alla förvaltningens grenar.
Detta ändamål ansågo Rikets Ständer säkrast kunna vinnas genom bildandet af ett embetsverk, som skulle ega att uppgöra planen till de statistiska arbetena i deras särskilda grenar, äfvensom att sammanföra, bearbeta och offentliggöra de inkomna uppgifterna, och med hvilket embetsverk den enda, åt blott en gren af statistiken nu uteslutande egnade inrättning, Tabell-kommissionen, kunde sammansmälta, samt de arbeten, hvilka för statistiska ändamål nu utföras inom särskilda embetsverk, sättas i förening.
På det således
Rikets officiela statistik måtte blifva på ett fullständigt och sammanhängande sätt ordnad, anhöllo Rikets Ständer, att Kongl. Maj:t måtte låta utarbeta och för Rikets nästsammanträdande
Ständer framlägga plan och förslag till inrättande af ett statistiskt embetsverk, tillika omfattande nuvarande Tabell-kommissionen.
Sedan en af sådan anledning tillförordnad kommitté tili Kongl. Maj:t inkommit med underdånigt betänkande i ämnet, har detsamma på nådig befallning blifvit till trycket befordradt och kommer att till Rikets Ständer utdelas.
Kommittén har deruti, hvad omfånget och föremålen för ett statistiskt embetsverks verksamhet angår, på anförda skäl, i underdånighet föreslagit, att de centrala förvaltande verk och myndigheter, som för närvarande hafva sig uppdraget att afgifva underdåniga berättelser af statistiskt innehåll, måtte fortfarande bibehållas vid åliggandet att insamla och bearbeta _ de statistiska uppgifter, som i följd af embetsverkets föremål och instruktion dem hvart för sig tillkomma, men att deremot
Tabell-kommissionen skulle såsom sådan upphöra och ombildas till ett nytt statistiskt embetsverk, hvilket, jemte hela befolknings-statistiken, finge till föremål de grenar af statistiken, som pröfvas böra blifva, men hittills icke utgjort ämne för officiel bearbetning af något centralt förvaltande verk.
Re trä Ilande den allmänna organisationen af det statistiska embetsverket har Kommittén föreslagit: att nämnde embetsverk, stäldt under Chefen för Civil-departementet, skulle, under benämning af Statistiska Tabell-kommissionen, utgöras af: l:o en hufvudsakligt rådplägande afdelning, benämnd Statistiska Beredningen, och 2:o en förnämligast verkställande afdelning, benämnd Statistiska Tabell-kommissionens Central-byrå; — att den Statistiska Beredningen, i hvilkens arbeten Chefen för Civil-departementet egde, så vidt hans öfriga embetsgöromål det medgåfve, att såsom Ordförande deltaga, skulle utgöras af Chefen för Statistiska Central-byrån, såsom föredragande, af en embets- eller tjensteman från hvart och ett af de förvaltande verk och myndigheter, hvilkas verkningskrets omfattar ämnen af hufvudsaklig vigt för den officiela statistiken, samt af ett visst antal för bestämd tid förordnade ledamöter, utsedde bland vetenskapsidkare m. fl., och hufvudsakligen hafva till åliggande: att uppgöra plan för insamlande och bearbetning af alla de uppgifter, som anses böra ingå i Sveriges officiela statistik; att pröfva formulären för inhemtande af dessa uppgifter; att uppgöra planen för de officiela statistiska redogörelsernas offentliggörande genom tryck; att förbereda och med statistiska Central-byråns biträde ombesörja utarbetandet och utgifvandet 20 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. NI 25. tidtals af fullständiga topografisk-statistiska öfversigter af Rikets liela tillstånd, samt i öfrigt oaflåtligen öfvervaka införandet i den officiela statistiken af alla de förbättringar, sorn af odlingens framsteg och samfundslifvets utveckling fordras; — att den Statistiska Central-byrån skulle utgöras af 1 Chef, 1 Expeditionssekreterare, till biträde åt Chefen vid uppsättande och expedierande af berättelser, redogörelser, utlåtanden och andra officiela skrifvelser, jemte förandet af dertill hörande diarier, ombesörjandet af korrektur-läsning m. m., 1 Arkivarie och Registrator, samt 1 Ofver-revisor för granskning till siffran och sammanräkning af de inkomne statistiska uppgifterna, granskning af de upprättade sammandragen m. m.; börande denna Eyrås hufvudsakliga åligganden vara: att insamla och bearbeta alla till den officiela statistiken hörande uppgifter, som ej genom annat centralt embetsverks eller myndighets försorg insamlas och bearbetas; att, med ledning af dessa uppgifter så väl sorn af dem, hvilka från förvaltande verk och myndigheter erhållas, ombesörja fortgående öfversigter öfver hvarje särskild gren af statistiken; att i ett statistiskt arkiv samla och bevara alla slags tillförlitliga statistiska uppgifter; att i ett statistiskt bibliöthek hajla tillgängliga de för statistiska forskningar och för arbetet inom den statistiska kommissionen nödiga verk, tidskrifter och kartor; att ombesörja det internationela utbytet af officiela statistiska publikationer; att, utom det officiela statistiska trycket och bidrag med statistiska uppgifter till statskalendern, äfven söka på annat lämpligt, sätt genom skrifter af mindre omfång sprida statistiska kunskaper o. s. v. Kongl.
Majit, som, lika med Rikets Ständer, finner det både från administrativ och vetenskaplig synpunkt vara af synnerlig vigt att en, så vidt möjligt, fullständig fortgående statistik, sorn åskådliggjorde förhållandena i aila förvaltningens grenar, för fäderneslandet varder, så snart omständigheterna det medgifva, ordnad, vill, med hänvisning till den af bemälde
Kommitté efter ämnets fullständiga utredning framlagda, af Kongl. Majit gillade plan, för hvilken Kommittén haft att åberopa stödet af vunnen erfarenhet i det främmande land, Belgien, der den offentliga statistikens bearbetning med största framgång närmat sig sitt mål, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att, mot indragning af det hittills å Sjette Hufvudtiteln med 2,483: 16.
Banko uppförda anslag till Tabell-kommissionen, Rikets Ständer måtte, för inrättande, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kommitténs förslag, af ett statistiskt embetsverk, under benämning af Statistiska Tabell-kommissionen, till Kongl. Majits disposition anvisa: a) att ärligen med hela beloppet utgå: till löner för Statistiska Central-byrån: » Chefen 5,000: » Expeditions-sekreteraren 4,000: >/ Arkivarien och Registrator!) 2,500: » Ofver-revisorn 2,500: » Vaktbetjeningen 500: u 50(). _ Transport: 14,500; — Kongl.
Prop. M 25. 21 Transport 14,500: — till bibhothekets underhållande och litterärt utbyte 1,000: » ljus, ved, skrifmaterialier m. m qqq. » betäckande af en del af kostnaderne för en statistik tidskrift 1,000: OjUUU*. —■ b) att såsom reservations-anslag ärligen utgå: till arfvoden åt tillfälliga biträden 5 000- » det ofliciela statistiska trycket .... r. nnn J 5’UUU' 10,000:
— , , Summa årligt anslag, Riksmynt 27,500 uTdrj och dessutom c) hushyres-medel, att utgå intilldess embets-lokal hunnit anskaffas i något Kronan tillhörigt hus. årligen 1,000: d) till anskaffande af nödiga inventarier, att blott för en gång utgå 1,500: — Kongl.
Majit forblifvcr Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Bilt. lili 11.
Pral. 1856 & 1857 1 Sami. 1 Afd. 11 Haft. Kongl.
JYs 25.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet ä Stockholms Slott den 30 Oktober 1856.
Närvarande: / Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Gunther, Statsråden: Herr Fåhraeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou oell Almqvist.
Sedan _ — — uppläste
Departements-chefen, Herr Statsrådet Fåhraeus, till justering — _ — tvänne särskilda, i enlighet med Kongl.
Maj:ts förut lättade nådiga beslut uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga propositioner till Rikets Ständer i följande ämnen, nemligen: l:o om inrättandet af ett statistiskt embetsverk; — — — — — — — — Och täcktes Kongl. Majit, enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag samt befalla att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga propositioner, sådana de finnas detta protokoll bilagde, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protoeollo Carl Ekström, STOCKHOLM, tryckt hos Eric Westrell, 1856.
Maj:Is Nåd, Prop. Jt? 26. ft M 26.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 Dec. 1856, kl. 2 e. m.
Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående utförandet af de större jernvågsanlåggningar inom riket, hvilka höra af allmänna medel bekostas; Gifven Stockholms Slolt den 28 November 1856.
Med anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets sednast församlade Ständer aflåfna 'Nådiga Proposition om statens medverkan för anläggande af jernvägar i riket, gåfvo Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 18 November 18S4, tillkänna, alt Rikets Ständer för sin del beslutat och stadgat: att, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit föreslagit, alla jernvägs-stambanor inom Sverige dädanefter borde anläggas och utföras genom statens omedelbara försorg, hvadan de sålunda anlagda stambanorna, med allt hvad dertill hörde, komme alt anses såsom allmän tillhörighet och stå under statens tillsyn och förvaltning, samt att de med stambanors anläggande förenade kostnader borde i allmänhet bestridas af staten, dock att vissa delar af sådana jernbanor finge på enskild bekostnad utföras, mot rättighet för staten att de sålunda anlagde ban-delarne, efter deras fullbordande, inlösa i den ordning och på det sätt, som för hvarje särskildt fall, före anläggningens företagande, blifvit stadgadt; hvarjemte Rikets Ständer till Kongl.
Maj:ts disposition ställde dels ett anslag af 60,000 R:dr R:ko, för att sälta Kongl.
Majit i tillfälle att genom erfarne och sakkunnige män låta, efter anställde noggranna undersökningar och utredningar i både statsekonomiskt och topografiskt afseende, utarbeta förslag till jernvägars riktningar, anläggningssätt och beskaffenhet m. m., på det Kongl. Majit måtte kunna till Rikets nu församlade Ständer aflåta Nådig Proposition angående verkställigheten af de större jernvägs-anläggningar, hvilka derefter borde af allmänna mede! bekostas, dels ock, för anläggande och utförande af tvänne jernvägs-stambanor inom riket, 5 millioner R:dr Riko, hvaraf 4 millioner för en del af den stambana, som, utgående från Götheborg, kommer att, i riktning genom Westergöthland och Nerike, fullbordad, förena nämnde stad med Stockholm, samt 1 million Ridr för påbörjandet af en i riktning åt Jönköping gående stambana från Malmö till den på nordliga sidan om sistnämnde stad belägne punkt, hvilken Kongl. Majit funne lämpligt bestämma.
Prot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 15 Haft. 1 2 Kongl.
Prop. JU 26< Sedan Kongl. Maj:t sålunda med tillfredsställelse erfarit, hurusom Rikets Ständer, i hvad på deras åtgärd berodde, gått Kongl. Maj:ts afsigter till mötes, blef det, i följd häraf, ett bland de vigtigaste föremålen för Kongl.
Maj:ts omsorg att tillse på hvad sätt det åsyftade, för riket så vigtiga målet skulle på säkraste och tillika skyndsammaste sätt kunna uppnås.
Enligt den för Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader utfärdade nådiga instruktion åligger det visserligen bemälde Styrelse att laga omedelbar befattning med sådana allmänna arbeten, hvilka helt och hållet verkställas på statens bekostnad; men då nu flere större jernvägsföretag komme att samtidigt utföras, fann Kongl. Majit, att detta embetsverk, med sin fåtaliga personal, svårligen kunde i hänseende till dem åstadkomma något utöfver den granskning och kontroll, som detsamma tillkommer vid de allmänna arbeten, hvilka med statsbidrag utföras af bolag eller menigheter.
Då det emellertid var angeläget, att för ifrågavarande begge jernvägsanläggningar iaktloges enahanda ordning, hushållning och byggnadssätt, ansåg Kongl. Majit det vara af synnerlig vigt att alla hufvudsakliga, så väl ekonomiska som tekniska anordningar till båda företagen utginge från samma befälhafvare, så vida för denna befattning kunde blifva att tillgå en man, som med insigt och erfarenhet i dylika ämnen förenade ett rättskaffens nit och en bepröfvad förmåga att ordna arbeten af större omfattning; och som flera af Öfversten vid Kongl. Majlis Flottas Mekaniska Korps, m. in., N. Ericson, under sednare åren utförda, vidt omfattande allmänna arbeten tillfyllest ådagalagt, att nämnde egenskaper i sällsynt grad funnos hos honom förenade, har Kongl. Majit med fullt förtroende, rättfärdigadt genom den hittills vunna erfarenheten, åt bemälde
Öfverste i nåder uppdragit högsta ledningen och administrationen af de begge beslutade jernvägsföretagen.
Redan i Januari 1855 blefvo de hufvudgrunder i nåder fastställde, som vid jernvägsbyggnadernes utförande borde i tekniskt hänseende följas, hvaribland att banbanken endast utlägges för enkel bana, men att broar, viadukter och andra dylika byggnader verkställas med beräkning på utläggning af dubbel bana; att spårvidden blir .5 Svenska fot; att banans böjningar icke utläggas med mindre än 1,000 fots radie och att lutningarne icke öfverstiga 1 på 100, derest icke sådant å svårare lokaler undantagsvis för en kortare sträcka erfordras.
Tillika meddelades särskilda föreskrifter rörande administrationen, byggnadsmedlens tillhandahållande i mån af behof, m. m.
Arbetena påbörjades derefter å båda linierna tidigt på våren samma år och hafva sedermera fortgått utan annat afbrott än det, som den strängare årstiden gjort 'oundvikligt.
De inkomna aibetsberättelserna utvisa ett resultat, som måste anses högeligen tillfredsställande, särdeles när i betraktande tages, att till en början endast ovant befäl och arbetsmanskap varit att tillgå, och att på vestra stambanan slöra svårigheter möll i anseende till den ojemna lokalen.
Samtidigt med Öfverste Ericsons förordnande lill Chef för statens jernvägsbyggnader uppdrog Kongl. Majit åt en af sakkunnige personer sammansatt Kommitté Kongl. Maj:is Nåd.
Prop. M 26. 3 alt, efter föregående topografiska och statistiska undersökningar, uppgöra förslag till stamjernbanors riktning, anläggningssätt och beskaffenhet, i ändamål att derpå måtte kunna grundas en framställning till Rikets nu församlade
Ständer angående verkställighet af de större jernvägs-anläggningar, hvilka borde af allmänna medel bekostas.
Denna Kommitté har under den 30 sistlidne September till Kongl. Maj:t inkommit med underdånigt förslag i ämnet, och dervid tillika yttrat sig öfver åtskilliga till Kongl. Maj:t ingifna och till Kommittéens utlåtande i nåder remitterade framställningar i afseende å stambanornas sträckning genom särskilda provinser.
Efter en redogörelse för de hufvudgrunder, hvarpå, enligt Kommittéens åsigt, ordnandet af Svenska jernvägssystemet hör hvila, föreslår Kommittéen följande fem jernvägslinier, jemte nödiga sammanbindnings-banor dem emellan, nemligen: A. Vestra Stambanan, eller den, som bör förena Stockholm med Götheborg.
Yid bestämmandet af den riktning, som denna stambana efter dess utgående från Stockholm skulle i början komma alt. taga, har Kommittéen funnit hufvudsakligt afseende böra fästas å riktningen för den blifvande Norra Stambanan, nemligen från Stockholm öfver Upsala till Gefle.
Ehuru den kortaste och i anseende till den gynsamma terrängen minst kostsamma sträckningen af sistnämnde bana otvifvelaktig! vore dess framdragande från Stockholm öster om Sigtuna-fjärden rakt på Upsala, hvarigenom hela längden emellan Slockholm och Gefle blefve endast 15'Vn mil, har Kommittéen likväl, dels emedan norra banan, framledd vester om Sigtuna-fjärden, vore mera skyddad mot en från öster kommande fiende, dels ock enär, till vinnande af besparing i kostnad, det vore nödigt alt vestra och norra stambanorna i deras början, från Stockholm räk-i nadt, utgjorde en enda gemensam linie, men, om denna gemensamma linie skulle fortgå ända till Upsala, den företrädesvis vigtiga vestra stambanan komme att dragas alltför mycket ur sin vestliga riktning och följaktligen blifva längre än lämpligt vore, — vid dessa förhållanden funnit den vestra stambanan böra såsom en för begge banorna gemensam linie fortgå ända till Giresta, i närheten af Orsunds å, 5 njjJ 34,535 fot från Stockholm och 2 mil 16,820 fot från Upsala.
Från Nybrohamnen i Stockholm, såsom utgångspunkt, borde vestra stambanan, hvars bangård i nämnde stad skulle anläggas på den nu för tegeltillverkning begagnade tomt mellan Sperlingens backe och Humlegårdsgatan, enligt Kommitté^ns åsigt framdragas genom stadens område öfver nämnde bangårdstomt, Humlegården och östra kanten af det s. k.
Träsket till Norrtull, samt derifrån öfver Cathrinedal, Jerfälla, Almarestäk, Tibble, Kalmarvik, Jädra, Giresta, Långtora, Strömsdal, Westerås, Wendle och Kolbäck till Köping, tillsammans 13 mil 24,64.5 fot, samt der ansluta sig till Köping-Hult-banan, hvilken komme att, i en längd af 10 mil 32,946 fot, deraf utgöra en integrerande del ända till Svartå öfre bruk, hvarifrån den återstående delen af vestra stambanan, ungefär 22 mil 14,250 fot, vidare skulle fortgå till Skaraborgs lånegräns vid Hjulö och sedermera i den af Kongl, K Kongl.
Prop. JYi 26.
Maj:t från närheten af Hofva redan fastställda riktning öfver Sköfde, Falköping och Alingsås till Götheborg; i följd hvaraf banans hela längd blefve omkring 47 mil.
Anläggningskostnaden är beräknad: för sträckan från Stockholm till Köping till 10,382,287 R;dr Riksmynt, eller 736,000 R:dr per mil, hvilket höga pris förorsakas af de dryga kostnaderna för banans anläggande genom Stockholms stad och för öfvergången vid Almarestäk; för sträckan från Köping till Svartå öfre bruk till 6,931,000 R:dr, eller 635,000 R:dr per mil; för den återstående sträckan från Svartå till Götheborg till 15,685,834 R:dr, eller omkring 700,000 R:dr per mil; hvadan alltså hela kostnaden skulle uppgå till omkring 33 millioner R:dr Riksmynt, hvaraf för den väglängd af något öfver 36 mil, som för statens räkning komme att utföras, skulle belöpa omkring 26 millioner R:dr, utgörande ungefär 720,000 R:dr per mil. B.
Utgående från vestra stambanan vid Giresta, skulle norra stambanan dragas öfver Säfva, Ramsta och Qvarnbolund till Upsala och vidare fortsättas i nästan rak linie öfver Björklinge och Tierps socknar samt Dalelfven vid Mehede till Gefle och der, vester om staden, sammanfalla med Gefle-Dala-jernvägen.
Hela längden från Giresta till Gelle blefve 11 mil 24,820 fot, och kostnaden 7,966,040 R:dr Riksmynt, eller 681,052 R:dr per mil.
Mellan Gefle och Stockholm blefve afståndet ungefär 172/3 mil. C. Nordvestra Stambanan.
För att kunna bestämma den punkt på riksgränsen, dit en jernbana från Sverige lämpligast borde ledas, i ändamål att sedermera inom Norrige fortsättas, har Kommitléen af vederbörande Norrska Regeringsdepartement begärt upplysningar om de uti sistnämnde land i sådant afseende vidtagne åtgärder, och såsom svar derå erhållit del af resultatet af de undersökningar, som för en jernvägs-kommunikation med Sverige der blifvit gjorda.
Deraf har, bland annat, inhemtats, att en jernväg från Norrige endast på tvänne punkter mellan Fredrikshall och Kongsvinger kunde ledas till Svenska gränsen, nemligen mot Skillingsmark och Magnor, men att banan i förstnämnde riktning, ehuru den blefve kortare, skulle möta oberäkneliga svårigheter och, i anseende till den brutna terrängen öfver fjället, icke kunna anläggas utan branta' stupningar och stora kostnader, hvaremot terrängen vore särdeles gynsam för en jernbana, som utgående från Eidswold-Christiania-banan österut öfver Glommen och derpå, följande flodens venstra strand förbi Kongsvinger, framginge genom den dalgång till Svenska gränsen vid Magnor, der landsvägen nu löper, hvilken riktning dessutom vore ored de inom Norrige belägna orternas behof bäst öfverensstämmande.
Sedan Kommittéen, med anledning af dessa uppgifter, låtit anställa preliminärunder - Kongl. Maj:ls Nåd.
Proy M 26. 3 sökningar för stambanans anläggande frän Christinehamn öfver Carlstad till Arvika och derifrån alternativt öfver Sulvik till Skillingsmark och öfver Eda till Magnor, och Kommittéen under dess resor genom dessa trakter tagit närmare kännedom om deras terräng-förhållanden, samt dervid funnit att nästan oöfvervinnerliga hinder äfven på Svenska sidan ligga i vägen för en jernbanas anläggande från Arvika mot Skillingsmark, men att deremot en jernväg från Arvika mot Kongsvinger icke möter några svårare naturhinder, samt att den för trafiken mellan båda rikena vore förmånligast, har Kommittéen antagit denna linie och, i samråd med de Norrske jernvägs-ingeniörerne, ansett föreningspunkten mellan Norska och Svenska jernvägslinierna böra ligga på gränsen bredvid landsvägen, ‘/8 mil norr om Eda glasbruk.
Kommitléen, som anser nordvestra stambanan höra utgå från Svartå bruk, har framställt tvänne alternativa förslag i afseende på vägen derifrån till Christinehamn, nemligen antingen öfver Nysund eller öfver Degerfors.
Som dessa hegge alternativlinier synas jemngoda i afseende på terräng-förhållanden,' enär längden är enahanda, eller omkring 3l/2 mil, och de branta stupningarne å begge linierne anses kunna minskas till 1 på 100, men Degerfors-linien synes för den inre rörelsen blifva vida gagneligare, emedan den berör sjön Möckeln, i hvars granskap bedrifves en ganska betydlig jerntillverkning, hvilken afsättes på Wenerns närbelägna hamnar, bar Kommittéen ansett denna linie höra väljas.
Från Christinehamn skulle banan fortgå öfver Ölme och Wäse härad till närheten af Carlstad, samt derifrån öfver Lillnor, Högboda, sjön Wermeln vid Skärmnässundet, Arvika, vester om sjöarne Flagan och Bysjön, nära förbi Eda kyrka och Eda glasbruk till gränsen vid Magnor.
Terrängen är väl på åtskilliga ställen mindre gynsam, emedan banan mäste korsa några från norr mot söder löpande höjdsträckningar, men brantare stupningar än 1 på 100 anser Kommittéen sällan ifrågakomma.