Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ben samt förmalda Ben eller s. k. Benmjöl Fria.
Vid kommitterades, af Kongl. Maj:t godkända förslag till tullbestämmelser för arbetadt
Ben har någon anmärkning icke förekommit, och tillstyrker Utskottet, att delta förslag,' som i bifogade Införsels-tarif finnes infördt, måtte bifallas.
Artiklarne
Bly, Tenn och Zink torde, med afseende pa deras likartade beskaffenhet, höra i ett sammanhang behandlas.
För Bly, oarbetadt, i tackor eller rullar, har tullfrihet blifvit af kommitterade föreslagen, i hvilket afseende anförts, att detta råämne för flera inhemska tillverkningar af väsentlig vigt vore inom landet dels redan otillräckligt, dels mindre användbart; att åtskillige nya allmänt nyttiga anläggningar såsom vatten— och gasledningar, hvilka flerestädes inom landet nu vore å bane, erfordrade högst betydliga qvantiteter både af sådana blyslag, som icke här frambragtes, och af blyrör, deraf tillverkning numera här egde rum, samt att, då apparaterne för gas- och vattenledningar hittills fått tullfritt införas, så mycket mera skäl förefunnes att medgifva tullfrihet för det dertill behöfliga råämne.
Tenn. Zink. 16 Bevillnings-Ulskotlets Betänkande JYi 40.
Bränvin och Sprit•
Likaså har föreslagits tullfrihet för oarbetadt
Tenn, af hvilken råvara tillgång inom landet helt och hållet saknades, samt för Zink, oarbetad och i plåtar.
1 tullbestämmelserna för arbeten af Bly och Zink har någon annan väsentligare förändring icke egt rum, än att en, såsom behöflig befunnen ny underafdelning för förgyllda, försilfrade och pläterade Zink-arbeten blifvit tillagd med samma tullsats, 75 öre skålpundet, som föreslagits för metall-arbeten af samma slag.
Deremot hafva, med afseende å varu-värdet, införsels-afgifterne å arbetadt
Tenn blifvit nedsatte, för omåladt och olackeradt, från 13 sk. 10 r:st. till 8 sk. eller 25 öre och för lackeradt eller måladt från 18 sk. 7 r:st. till 12 sk. 9,60 r:st. eller 40 öre skålpundet.
Utskottet har emot dessa, af Kongl. Maj:t godkända förslag icke något att erinra, utan hemställer, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, tull-taxan för nämnde artiklar må erhålla följande lydelse:
Bly: oarbetadt i tackor eller rullar fritt. arbetadt, ej specificeraät: omåladt och olackeradt 1 8” 5 öre. måladt eller lackeradt 1 8” 20 » Tenn: oarbetadt samt arbetadt, gammalt och sönderbrutet . . . fritt, arbetadt, nytt: olackeradt och omåladt
IS” 25 öre lackeradt eller måladt 1 8” 40 » Zink, Tutanego och Spiauter: oarbetad och i plåtar fri. arbetad: omålad och olackerad ... 1 8" 7 öre. målad eller lackerad 1 8" 20 » förgylld, försilfrad eller pläterad 1 8" 75 »
Då det beslut, som Rikets Ständer kunna komma alt falla angående tillverkningen af bränvin inom riket och skatten derå måste i väsentlig mån ega inflytande på tull-lagstiftningen för artikeln Bränvin och Sprit, har Utskottet funnit sig böra hemställa, att pröfningen af lull-bestämmelserne angående artikeln Bränvin och Sprit må uppskjutas intill dess Rikets Ständers beslut i berörde hänseende blifvit fattadt.
I nu 'Bevillnings-Ulskollets Betänkande M 10.
I nu gällande iull-bestämmelser för artikeln Böcker hafva kommitterade, Bäcker.
Utom tull-satsernas utbyte mot lämpliga belopp i öre-tal, icke föreslagit annan förändring än att till böcker, på främmande språk tryckta, för hvilka tullfrihet eger rum, tillägg blifvit gjordt för »Lexica, deri något främmande språk ingår.»
Mot kommitterades ifrågavarande förslag, i hvad det afser bibehållandet af införsels-tull å böcker, på svenska tryckta, har i en inom Ridderskapet och Adeln väckt motion Herr von Krcemer, A. /?., anfört, att då genom en sådan tull någon märkbar inkomst antagligen icke kunde staten beredas, ändamålet dermed endast vore att skydda några boktryckerier och förläggare i södra Sverige mot faran att en förfaltare kunde möjligen låta trycka sitt arbete bättre och billigare i Danmark, samt att beskatta Finska författares, i Finland på svenska tryckta, arbeten, som till Sverige införas; och har motionären, som förmenat en sådan beskattning icke vara välbetänkt, yrkat borttagandet af ifrågavarande lull.
Redan den omständighet att införsels-tullen å Böcker, på' svenska tryckta, blifvit bestämd att utgå efter vigt, synes innebära att denna artikel vid tull-lagstiftningen icke varit betraktad i egenskap af litterär produkt, utan såsom en vanlig fabriks- eller slöjde-vara, derå, i likhet med hvad för öfriga artiklar af enahanda beskaffenhet eger rum, en tull, åtminstone motsvarande införsels-afgifterna å de använda materialierna, ansetts böra bestämmas.
Ur sådan synpunkt lärer icke heller hvarken en tull—afgift kunna anses olämplig eller den nu föreslagna för hög, och förekommer, i Utskottets tanke, icke något giltigt skäl alt borttaga denna afgift och medgifva tullfrihet i allmänhet för å utrikes ort på Svenska språket tryckta böcker, helst derigenom möjligen kunde befordras olofliga försök att utrikes verkställa eftertryck af Svenska författares arbeten, emot hvilkas införsel hit till riket någon kontroll vid tullbehandliugen alltid måste blifva svår att åstadkomma.
Beträffande ett af Sveriges grannländer, Finland, förefinnes emellertid eli särskildt förhållande.
Till följd af den gemensamhet i språk, som eger rum emellan en del af delta lands litteratur och Sveriges egen, uppkommer nemligen genom nu gällande och föreslagna tullbestämmelser för artikeln Böcker i sjelfva verket en undantags-lagstiftning i afseende på nämnde land, alldenstund alla öfriga länders litteratur är vid införsel härstädes tullfri, men den på Svenska språket författade
Finska litteraturen deremot belagd med tull.
Derest den i allmänhet stadgade lull—afgift på Svenska böcker bibehålles, kan nämnde missförhållande undanrödjas endast genom en i tulltaxan intagen, den förra upphäfvande undantags-bestämmelse för sådana hit hänförlige arbeten, som äro i Finland författade och tryckte; och anser Utskottet en sådan bestämmelse desto hellre böra stadgas, som det ur hvarje synpunkt måste vara ett önskvärdt mål att befordra Bih. lill R.
Sl. Prot, 1856 & 1857. 5 Sami. 1 Afd. 10 Haft. 5 18 Bevillnings-UlslioUeis Betänkande JM 10. spridandet här i landet af Finska litteraturens alster, men en derå lagd tull-afgifl alltid måste hämmande motverka ett sådant mål, så väl till följd af sjelfva afgifts-beloppet, som genom den deraf föranledda tullbehandlingen.
Visserligen äro Svenska böcker i Finland belagda med tull; men då det icke lyckats att bereda den ömsesidiga tullfrihet, om utverkande hvaraf i ministeriel väg, derest ske kunde, Rikets Ständer vid 1847—1848 årens riksdag till Kongl. Maj:t afläto underdånig skrifvelse, lärer denna omständighet icke böra föranleda till fortsatt bibehållande af ett stadgande, hvarigenom, utan någon motsvarande förmån, landet i litterärt afseende tillskyndas en förlust.
Utskottet har alltså funnit sig böra hemställa, alt under rubriken Böcker må införas ett så lydande stadgande: på Svenska språket i Finland tryckta och af Finska undersåter författade böcker — fria; samt att bilagde taxe-förslag för artikeln Böcker, hvilket i öfrigt är upprättadt i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts proposition, måtte godkännas.
Uti sammanräknade afgifts-beloppet för Cacao, 3 sk. 9 r:st skålpundet, Chocolade. hade kommitterade, för ett närmande till Norrska tullsatsen och för att äfven å Chocolade kunna bringa tull-afgiften härstädes till närmare likhet med den i Norrige gällande, föreslagit tull-nedsättning till 2 sk. 10,56 r:st eller 9 öre; men då genom denna tull-afgifts bestämmande till 10 öre i allt fall en icke obetydlig nedsättning bereddes och hinder icke mötte för antagandet af den å chocolade af kommitterade tillstyrkta tullsats, har Kongl. Maj:t, i enlighet med Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens hemställan i ämnet, ansett nedsättningen i tull-afgiften å Cacao böra inskränkas till sistnämnda belopp.
Utskottet tillstyrker, att, i enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, införsels-tullen å Cacao må bestämmas till 10 öre skålpundet.
I sammanhang härmed får Utskottet jemväl hemställa, att den af Kongl. Maj:t föreslagna införsels-tull för chocolade, 30 öre skålpundet, måtte antagas. Caffe.
Enär nuvarande införsels-afgifter härstädes å Caffe vore 5,68 r:st per skål pund högre än i Norrige och denna skiljaktighet utan tvifvel satte Norriges, på gränsen mot Sverige belägne handels-platser, synnerligen Fredrikshall, i tillfälle att förse närliggande Svenska orter med denna betydliga förbruknings-artikel till billigare pris, än hvartill den i Svenska handeln kunde föryttras, samt dertill borde tagas i betraktande, att Caffe numera blifvit en verklig förnödenhets-vara, deraf förbrukningen vore i jemt stigande och ytterligare tilltoge, i den mån bränvinskonsumtionen minskades, hade kommitterade, som ansett sig böra väcka fråga derom, huruvida icke Caffe-tullen kunde under sådant förhållande i någon mån Bevillnings-Ulskoltets Betänkande M 10.
19 minskas, föreslagit att införsels-afgiften å Caffe, nu uppgående till 3 sk. 2 r:st., mätte nedsättas till 2 sk. 10,56 r:st eller 9 öre per skålpund.
Uti sitt i ämnet afgifna utlåtande hade Kommers-kollegium och GeneralTullstyrelsen yttrat sig anse något giltigt skäl icke förekomma till en nedsättning i Caffe-lullen, hvaraf efter förtullningen år 1855, minskningen i lull-intrad skulle uppgå till omkring 82,000 R:dr Banko, utan hemställde, att nu gällande afgifter måtte uthytas mot närmast svarande öretal, 10, desto hellre som denna siffra utgjorde ett, företrädesvis i afseende på en artikel af ifrågavarande beskaffenhet, vid decimal-systemets införande särdeles lämpligt belopp; erinrande embets-verken tillika, att den ringa förhöjning med 32/i00:dels r:st per skålpund, som härigenom uppstode, då tolagen i medel-beräkning antagits till 2 procent af tullvärdet, kunde anses utjemnad i betraktande af den vida öfvervägande införseln af caffe till Stockholm, der tolagen vore 2V3 procent, utöfver införseln till städer, der tolagen understege två procent af tullvärdet.
1 enlighet med denna hemställan och på vidare utvecklade skäl har Kongl. Majrt uti Sin Nådiga Proposition upptagit tullen å Caffe till 10 öre skålpundet.
Då Utskottet, enligt hvad här nedan omförmäles, till betryggande deraf, att den utaf tull-medlen påräknade stals-inkomst verkligen kommer alt inflyta, funnit sig icke höra biträda den af Kongl.
Majit föreslagna tullfrihet för vissa större förnödenhets-artiklar, .såsom Fisk-varor och Salt, har Utskottet ännu mindre ansett skäl förefinnas till nedsättning i tullen å förevarande artikel, deraf en hufvudsaklig del af tull-intraden påräknas och som i vida mindre mån än de förenämnde kan anses utgöra en nödvändighets-vara i egentlig mening för den minst bemedlade befolkningen, och som dessutom en förhöjning af tullen på caffe i Norrige, hvarigenom det af kommitlerade i detta hänseende anmärkta menliga förhållande undanrödjes, blifvit af Norrska Regeringen föreslagen, har Utskottet häraf hemtat ytterligare anledning alt hemställa, det, i enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, tull-afgiflen vid införsel af Caffe må fastställas till 10 öre skålpundet.
Med hänsyn till behöfligheten och fördelen af Svenska handels-dlottans till- Fartyg och ökande och för att undanrödja det lika obilliga, som för Svenska sjöfartens täflan Båtar. med den utländska menliga förhållande, att samma fartyg för att segla under svensk flagga, måste erlägga afgifter, hvarifrån det, med åtnjutande af lika rättigheter, vore såsom utländskt befriadt, hvilket missgynnande förhållande ytterligare blifvit ökadt, sedan kust-farten härstädes för flera nationers fartyg upplåtits, hafva så väl kommitlerade, som äfven Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen uti sitt i ämnet afgifna utlåtande, tillstyrkt borttagandet af all tull-afgift å Fartyg och Båtar, utländska, med tillbehör, såväl seglande som ångfartyg.
I sammanhang härmed hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen 20 Bevillnings-Utskoltels Betänkande JYi 10. hemställt att, då de inhemska skepps-varfven syntes hafva skäliga anspråk att icke hetungas med tull—afgifter för de materialier och förnödenheter af utländsk tillverkning, som erfordrades för den fullfärdiga vara de åstadkomma och hvilken skulle åtnjuta tullfrihet, men ett sådant missförhållande endast vore till en del undanröjdt genom det i 10 § (nuvarande 13 §)
Tulltaxe-underrättelserne af kommitterade gjorda förslag om full restitution af erlagda afgifter för de skepps-förnödenheter, som blifvit använda till nya fartygs tackling och utredning, samma stadgande måtte gifvas den utsträckning, att restitution äfven medgåfves för sådane tull underkastade materialier, som erfordrats för fartygets lyggnad, såsom jernplåtar, förhydnings-metall m. m., och berörde § i denna del sålunda erhålla följande lydelse: »Egare af fartyg, som vid svenskt skeppsvarf nyhygges, äro berättigade att, sedan fartyget kommit i fullfärdigt skick och sådant inför General-Tullstyrelsen blifvit styrkt, få åtnjuta lestitution af erlagda införsels-afgifter för de materialier och skepps-förnödenheter, dem egaren genom behörige intyg visat hafva varit till fartygets byggnad, tackling och utredning använda och för sådant ändamål från utrikes ort införde.»
Hvad sålunda blifvit föreslaget har af Kongl. Maj:t antagits såsom dess Nådiga Proposition i förevarande ämne.
Rörande vigten af de skäl, som tala för en fullständig tullfrihet vid inköp af utländska fartyg, torde någon skiljaktighet i meningar icke förefinnas; och då de seglande fartyg, som äro bygde i och inköpte från länder, hvarest införselstull å Svenska fartyg ej erlägges, såsom förhållandet är i England, Norrige, med flera länder, redan äro afgiftsfria samt den tull-inkomst, hvilken inflyter af seglande fartyg, inköpta i andra länder, och af ångfartyg icke under vanliga förhållanden kan anses vara af den betydenhet, att den förljenar tagas i betraktande vid jemförelse med den stora fördel, som af en utvidgad sjöfart tillskyndas landet, får Utskottet, med afseende jemväl å det kända och numera obestridda förhållande, att någon skydds-tull för byggnaden bär i landet af fartyg, vare sig seglande eller ångfartyg, icke är behöflig, hemställa att, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, Fartyg och Båtar, utländska, med tillbehör, alla slag, må vid införsel vara befriade från tull.
Utskottets bär nedan framställda förslag om tullfrihet för såväl jernplåtar som förhydnings-metaller bifalles, blifver det af Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen föreslagna tillägg i 13 § Tulltaxe-underrättelserna utan hufvudsaklig betydelse; men då i allt fall §:ns lydelse derigenom fullständigas och tillämpning af stadgandet möjligen kan ifrågakomma i afseende på andra för fartygs byggnad erforderliga, ej tullfria materialier, tillstyrker Utskottet, att 13 §:n 1 mom, i nu gällande Tulltaxe-underrättelserna må erhålla den lydelse, sorn bifogade tulltaxe-förslag under § 11 innehåller.
BeviUnings-Ulskoltets Betänkande M 10. 21 Vid införsel af Fisk, saltad eller inlagd, med undantag af Anjovis, Sardeller och Thonfisk, samt torr eller rökt, eger sedan den 26 September 1855 tull frihet rum, och har Kongl. Maj:t godkänt kommitterades hemställan, att denna tullfrihet å ifrågavarande artiklar, som utgjorde oundgängliga och för den fattigare befolkningen isynnerhet hufvudsakliga födoämnen, äfven framgent ma bibehållas.
Med fästadt afseende å den betydliga stats-inkomst, som äfven med en i förhållande till varu-priset ytterst låg tull-beskattning är att af denna stora import-artikel hemta, och i betraktande af den föga kännbara, i detalj-handeln all betydelse saknande prisstegring å dessa varor, som en sådan låg tull-afgift medlör, har Utskottet likväl ansett att en de nuvarande afgifterna motsvarande tull å ifrågavarande artiklar bör i tulltaxan qvarstå; och får Utskottet alltså tillstyrka, att nedannämnde tullsatser, hvilka af Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen blifvit föreslagne, med beräkning af 3 centner per lunna och nedsättning i nu stadgade afgifter till närmast mot svarande lämpliga belopp i riksmynt, må Fisk åsättas och artikeln i tulltaxan sålunda erhålla följande lydelse:
Fisk :
Färsk fri.
Saltad eller inlagd: Anjovis, Sardeller och Thonfisk . . 1 skålp. — 25 öre.
Lax 1 cent:r 1: 10 »
Sill 1 » — 25 » Strömming . 1 » — 25 » all annan 1 » — 75 » torr eller rökt:
Gråsidor eller Sej 1 cent:r 1: 25 öre, Lax och Al 1 » 6: » » Långor och Torsk, med derunder inbegripne Rotscher, samt Klipp-, Stock- och Platt- eller Bred-fisk 1 » 1: 50 » Andra slag 1 » 2: 50 » vid hvilken redaktion Utskottet lår erinra att den under »saltad eller inlagd» i nu gällande tulltaxa förekommande rubrik »Kabeljo, Långor och Torsk» inbegri pes under rubriken »all annan».
För Fläsk, alla slag, äfvensom för Kött, alla slag, hafva kommitterade föreslagit att den nu provisoriskt gällande tullfrihet må fortfarande bibehållas, hvilka förslag af Kongl. Maj:t blifvit godkända.
Likaså har Kongl. Majit gillat kommitterades förslag att Foglar, slagtade, skola hänlöras under kött.
Fisk, Fläsk, Kött, Foglar, 22 Bevillnings-Utskotlels Betänkande JU 10.
Då tull-inkomsten för dessa nödige födoämnen icke är af någon större betydenhet, har Utskottet icke funnit skal till någon erinran vid Kongl. Maj:ts berörda förslag, utan hemställer att, i öfverensstämmelse dermed, tullfrihet må stadgas för fläsk, alla slag, och kött, alla slag, samt foglar, slagtade, hänföras under kött.
I de af kommilterade föreslagna tull-bestämmelserna för artikeln Garn har af Kongl. Maj:t vidtagits den ändring, att införsels-tullen å alla slag färgadt bomullsgarn, hvilken af kommilterade föreslagits till 25 öre skålpundet, blifvit upptagen till 20 öre och att tullen å kamel- och ullgarn, alla slag, hvilken kommitterade hemställt måtte bestämmas till 25 öre för ofärgadt och 52 öre för färgadt skålpundet, af Kongl. Maj:t antagits till 15 öre för det ofärgade och 20 öre för det färgade.
Då Utskottet icke har någon erinran alt framställa vid de tull-bestämmelser för ifrågavarande artikel, som Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innefattar, får Utskottet, med åberopande af de skäl för vidtagna förändringar i rubrikerna och tull-nedsättningar, hvilka i kommitterades betänkande och Statsråds-protokollet finnas anförde, hemställa, att bifogade, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Proposition uppgjorda, taxe-förslag för artikeln Garn måtte godkännas.
För Glas, ej specificerade slag, karafiner och pressade eller slipade Flaskor derunder inbegripne, hafva kommitterade föreslagit nedsättning i nu utgående af— gifter, 9 sk. 10 r:st skålpundet, till 6 sk. 4,80 r:st eller 20 öre, till stöd hvarför anförts den af de handlande öfverklagade obilligheten af nu gällande tullsats, då de slipade dyrbarare glaspjecerne i allmänhet voro mycket tunga, de gjutne eller pressade af så ringa värde, att tullen derå uppginge till ett alldeles oskäligt belopp, och de finare tunna glasvarorne, som väl kunde draga tull—afgiften, under transporten och tull-undersökningen voro utsatte för så mycken afgång, att äfven för dem tullen blefve i hög grad betungande.
En så betydlig tull-nedsättning å ifrågavarande artikel skulle likväl, beräk nadt efter sednare årens import, för Stats-verket medföra en förlust af omkring 12,500 R:dr B:ko; och då den inhemska tillverkningen numera fyller en stor del af behofvet utaf billigare glas-slag samt oloflig införsel af denna vara svårligen kan ega rum, har det synts Utskottet, som de handlandes och förbrukarnes af denna artikel skäliga anspråk kunde vara tillfredsställda med en mindre tull-nedsättning å omförmälda artikel, än kommitterades af Kongl. Maj:t godkända förslag upptager; och anser Utskottet ifrågavarande tullsats böra bestämmas till 25 öre skålpundet eller lika med nu gällande tull, sedan tilläggs-afgifterne blifvit afdragne.
I öfrigt instämmer Utskottet i hvad angående artikeln Glas blifvit anfördt så val uti kommitterades betänkande, som i Statsråds-protokollet, och hemställer, att bifogade taxe-förslag för denna artikel måtte fastställas.
Bevillnings-Utskottets Betänkande JVs 10. 23
Åf kominitterade hade för Gryn, alla slag, utom af spanmål, blifvit föreslagen en införsels-afgift af 5 öre skålpundet, men Kongl. Maj:l har ansett tullen å denna artikel äfvensom å rismjöl, böra, i nära likhet med hvad nu provisoriskt eger rum, bestämmas till 4 öre skålpundet.
Införseln af Gryn, som år 18S4 utgjorde 962,881 skålpund, uppgick följande året till 2,084,628 skålpund.
I hvad mån de särskilda grynslagen ingått i dessa införsels-belopp kan, dä uppgifter härom saknas, icke med tillförlitlighet bestämmas; men den kända omständighet, alt, under den tid artikelen varit vid införsel tullfri, förbrukningen af Risgryn, till följd af detta födoämnes jemförelsevis billiga pris, spridt sig till alla folkklasser, gifver full anledning antaga, det berörde betydliga tillökning i införseln uteslutande utgjorts af detta slag gryn.
Nämnda förhållande, eller att Risgryn numera kan anses hafva blifvit en förnödenhetsvara för den större allmänheten, har synts Utskottet böra föranleda till en lindrigare tull-beskattning å detta än å de öfriga slagen gryn, hvilka i allmänhet hufvudsakligen af de mera bemedlade klasserne förbrukas.
Och då tullfrihet blifvit föreslagen för råvaran
Ris eller Paddy, samt en tull af 2 öre skålpundet torde finnas fullt tillräcklig såsom skydd för den inhemska tillverkningen af risgryn, har Utskottet ansett sig böra föreslå, att nämnde tullsats må bestämmas å Risgryn, äfvensom å den härmed närmast jemförliga artikeln Rismjöl; hemställande Utskottet alltså, att för artikeln Gryn, alla slag, utom af spanmål, följande tullbeslämmelser måtte antagas:
Ris-, äfvensom Rismjöl 1 skålpund 2 öre.
Andra slag » 4 öre.
Artikeln Guano inbegripes nu under »spillning, affall och spån», till följd hvaraf någon särskild uppgift rörande införsels-qvantiten deraf i Tull-spiecialerne icke förekommer.
Enär likväl en sådan uppgift för Landtbruks-statistiken är af synnerlig vigt, får Utskottet af denna anledning föreslå, att artikeln Guano må särskildt i Införsels-tarifen upptagas, dock såsom hittills tullfri.
För Gummi, alla slag, ej specificeradt, har, såsom ett för näringarne och i medicinen beböfligt ämne, af Kongl. Maj:t föreslagits tullfrihet samt för Harts införselstull af 1 öre skålpundet; men då, efter hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen erinrat, åtminstone vissa slag af dessa artiklar äro till utseendet så lika, att tullfrihet för den ena möjligen kunde gifva anledning till villrådighet och tvister vid tull-behandlingen, har Utskottet ansett enahanda tullbestämmelse för dessa båda artiklar böra antagas, och hemställer, Gryn.
Guano. Gummi. Barl». n Revillnings-ViskoUets Betänkande M 10. att införsels-tullen så väl för Gummi, alla slag, ej specificerad!, Hampa.
Lin• som för Harts må bestämmas till 1 öre skålpundet.
För häcklad
Hampa äfvensom för ohäckladt och häckladt Lin har Kongl. Majit, i enlighet med kommitterades hemställan, föreslagit tullfrihet.
Införseln af häcklad
Hampa är af ingen betydenhet och då förbrukning af utländskt lin i allmänhet icke ifrågakommer för andra ändamål, än hvartill det sämre beredda och vida billigare svenska linet icke är användbart, samt det sistnämndas begärlighet och pris således icke kan vara beroende af en mer eller mindre hög tull-afgift vid införsel af del utländska linet, förfaller det enda skäl, som kunde föranleda dertill, att införselslull å denna råvara för husslöjden oell fabriks-industrien bibehölles, sedan alla öfriga råämnen af enahanda beskaffenhet, såsom Ull, Bomull och Silke, befriats från tull; och som Utskottet funnit sig böra tillstyrka en betydlig nedsättning i införsels-tullen å garn och väfnader af hampa och lin, har Utskottet deraf hemtat ytterligare anledning att hemställa, det, i enlighet med Kongl.
Majlis Proposition i ämnet, häcklad hampa samt ohäckladt och häckladt lin må vid införsel vara tullfria.
Hudar och Kommitterades tulltaxe-förslag upptager för artikeln oberedda Hudar och Skinn.