Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utoin det att eii del uttryck äro olämpliga eller ofattliga för barn, sksom: » det höga snillets lott &gt;, w moraliska fåiigan,) &gt;yriden af olycklig karleka, b rosenfiirgade leenden o, 2 h~arteförtorkande iitaiilas- ' ning2 Beii katt, som ar s i liten, att han ej beliöfver begagnas i geni- tivusw, etc., sb äro t r e berättelser i sin helhet sadana, att de helst bort stmina i författarinnans papperskorg; vi mena: ?Ur kissariies liiifder~, &gt;Klent virke^ ocli nGriinstvister~.
Icke nog med att de - Btminstone de t v i sistnämnda - äro obegripliga för barn, de äro rent af osiiiakliga.
För att rättfärdiga detta stranga onidöme, vilja vi göra nhgra citat.
I slntet, af » Klent virke&gt; säger krastkäppen till torkstingen: rXu liigga vi oss till lifsleda, det ar det allra, allra finaste sättet att.
vinna aiiseende.
Kjiilpei.
sh ej det, d i ta ~i lifret af oss och komnia i tid- ningarna; högre kan intet triid, som i ungdomen stått med bricka o111 lifvet, Komni; i~.
l » Granstvister D säges om älfbalen: ~E ' rkgan lmde afliandlats i baldeparteinentet, diir s % väl denna orkesters (S J T S ~ och ~S liiimlors) ansökan oin att fk blifva älfhofmusikanter, mot det att de .lin spelade gratis, soiii ock lysmaskarnes begäran a t t blifva utniimnda till alfhofdansiipplysare, afslogos.
Det beslöts, att balen skulle hållas vid tidsenligt elektriskt b2glampljus i stadens förniimsta park ».
2I.h till detta Iiade baldepartementscliefen fått till skanks af en sar- deles bildad klockgroda, som höll familjesainkrani i parken, med musi-
kaliska o1,jtii i första afdelnirigeri, svensk gyrnnast.il; i andra och i den tredje siip6 ' med gieiide bord i siiigdforrn och siiapl~oppserveringw.
:) tyckte han (nissen) sig tillliörs sr~igellioriiskno~111e1i w.
» Detta betyder det allra högsta siillskapslifvet pft klockgrodspråket~,.
» inen en klockgroda, soin skänkt älfbaldeparteiiaeiitet en ny i&amp;, fbr &amp; vid lätt.
skrytbakterier i halseii!
och de iiro ett styggt slii1cte.n.
» Meii Iilockgrodan mkste geiiast gå till sängs med ka-lla oinslag kring liuf- viidet och ligga oc1.i liörn på, liiir ' s1iytl) akterieriin lekte inarkiiad i heunes lijartkamrarw.
Nissen yttrar: ' » Nej, det iir föl: friickt!
Skall jag 1211 sparkas 11 % skeiibeiiei.~ af löst.
sallskap (trollsliiiiclor), soiri inte lia ett öre i fickan eller ordentligt yrke att lifriii!
: a sig med, iitaii bara sitter ocli glor stint och fläktar med befordi1iiigsiiiedle,ii, soiii ej w: Hari lir ~ a r r e iiil deii iiro större, iin de kiiniia.
baras 11 % rygge1i.w viiyste troiikriifvare (tro~ipi: eteiideiit?)
till att lianga i, sade älfdrott- ningeri (om nissen), och har lim icke tagit tre af mina wliögrekl ?ss- dagdrifvare, (trollsliinilor ocli en fjaril) till drag- ocli 11ärd; j i i s.
Till sist vilja vi erkalina, att boken iiger ett företräde frainför en mängd, ja, kanske frainför inängdeii af bmnböcker: en aolltigeiiom kon-.
selzvent och 11 % sk31 gi: iiiidacl koiiiiiiateri ng och niistsan inga egentliga sprikfel, orii vi som Sadniia icke anse en iiigot tiiiig och langdrageii satsbyggnad.
- n Katy i lieiniiiet.
Eii Beriittelse för iiiiga flickor af S~mcn Coo- lidge.
Snälla och sediga barn iiro icke längre 11 % inodet i våra barn- böcker.
Shii1 författarile soiii d e iiriga liissrne iiro ense om, att ' idealbariiens tid iir förbi.
Ocli viil .&amp;r det.
Verklighetsbilder afveii åt barnen .är livad vi önska, áiiïoiii äro Bhda parterna ense.
Ocli de lrerklign barnen iiro inga ideal.
Men vi, som söka att se saken objek- tivt, iiro fiircliga att fi %ga, finnes det ej .nier p % jorcleiis ring still- ' samma och beskeclligrt Barn?
Äro de verkligen a.lla s&amp; vilda, besvär- liga och iippfiiiniiigsrika, soni flertalet af vitra nya författare mhlar dein?
Finnes det ej.
äfvea stillsainnia natiirer, som Iiafva rätt att vara till utan att nödviindigt liiinföras till den trfkiga-, den onatiirlicra eller den osyiiipcttiski, kategorien?
Vi endast fråga ined aliledning ' af de i Berättelsen förekoiiiinaiide hriien.
Katy ar frisk och god- hjärtad, g1öii-1~~ och oregerlig, meii fängs1; rs Slutligen vid sjiikbäclden, dar hon liir sig thlamodets och försalielsens ädla dygder., Berattel- sen är alltigeizoni frisk och rolig, p i sainina g h g som den iii.
all- varlig och fin.
Hvad vi skiille vilja aniiiiirka Sr.
att den ej ar fri för öfrerdrifter.
a r det väl t. e x troligt.
att en skolfl.ickn npptrader som den i berlttelseii ointdade: Ciiiogen, Iivilken, då Iion ej vill klattra uppför en pile, förklarar: » B !tinn iiwver skiille aldrig ti ' h nggot s i - dant » och iir det ' välridare troligt, att den fjoi.toni.i.riga Katy, fiingslad vid sjiikbadden, kau öfvertaga lediiiiigen af .ett stort Iinshåll, äfven om liiisets tjiiliariniior äro aldrig s % dugliga.
Ofversättningen $r ledig, iifven ou1 inaii p % n&amp;p ' ställen h l i a i l e nieil.
i: ner iirskilliiing valda ord.
Förekoiime ej foiiiien » l.~a.rneiia » flere gi ' mger, skiille vi iiatur-
ligtvis anse ordet som tryckfel.
Boken är likväl i sin helhet rolig och god.
Passar för 12-14-åringar, knappast för unga flickor, soni titeln angif ver.
A. Henty.
l ?örfattareii säger i företalet till sin bok, att man ofta liar i världen tanklöst säger, att allt beror på tur,, men att tur oftast helt enkelt är nför- mågan att begagna sig af de tillfällen, som erbjudas, att draga deii rätta nyttan af d e m.
Författaren miste på förhand hafvn känt, hvad man skulle komma att säga om Ilans hjälte Georg, niimligen att lian har en ovanlig till-.
Ty om lian också vet a t t begagna sig .af omstandigheterna på ett utmärkt satt, SA är det dock ej vanligt för en gosse, att först komma i tillfälle att gripa en tjiif, som helt fräckt rycker en medaljong från lians blifvande principals dotter, att sedan blifva den förste, som upptäcker en begynnande eldsvada och dar- igenom lyckas radda större delen af den fabrik, dar han ä r anställd, och att slukligen radda ofvan omtalade flicka friin att krossas af ett niaskin- hjul.
Ilen lian har ej ' endast tur; det ar först och främst sin recl- barhet och arbetsamhet lian har att tacka för sin framg %iig.
Beriit- telsen om huru lian och kamraten Bill arbeta sig igenom alla svirig- heter ocli huru de bereda Georgs inor och sig själfva ett godt hem ar alltigenom rolig och lärorik.
De bida gossarnes vänskap är siii ' - deles väl tecknad, friskt och naturligt.
Tvi rekommendera den A t Barn på 13-14 kr.
Bills gatpojksspråk kan icke i alla delar anses lyck- ligt återgifvet på svenska.
Vidare undra vi, om det ä r nödvändigt att låta de engelska arbetxna ocli sjökaptenerna sriira s i ofta.
Brkkigt herrskap, berättelse för iinga flickor af L.
1Weude.
Ofversiittning från engelskan.
~ B r i k i g t ar ~ i sanning en god del af det herrskap, som träder oss till mötes i denna berättelse.
Vi f; göra bekantskap med nio moderlösa syskon, af hvilka den äldsta, Rosa, p&amp; sin fader, doktorns, upp- inaning åtager sig hus och hem.
Hennes uppgift är ingalunda lätt, ocli det a r i synnerhet hennes halfvuxna syster, Xelly, bokens lijältiiina, son1 sätter hennes tålamod på prof. Nelly har dock i grunden ett rarint hjärta och en redbar karakter, hrarför hon också vinner r a r sympati, om vi ocksa niiste rnedgifva, att hennes uppfinningsförmliga går ut- öfver hvad vi äro vana a t t finna hos unga flickor.
Dock, Nelly kan ju möjligen hnfva sin motbild i verkligheten, men att s % kan vara förhallandet med Georgine, den unga flickan fr %n Australien, som skall uppfostras i England, i doktorns hem, därom trifia vi storligen.
Om Georgine lieter det,, att hon har en drottnings hthafyer och skick,.
Detta hindrar henne ej att en g h g blifva i hög grad förbittribd pil Nelly därför, a t t denna iimghtts alltför förtroligt med en tjänsteflicka, som flera å r vistats i Nellys hem.
Hon besluter att hämnas p&amp; Xelly.
Hennes hämnd består däri - att hon röfvar bort Nellys iilsklings- syster, A h.
Hon tanker visserligen ej natt stjah barnet för nllikb (!
), hon skulle blott beliklla det ett par m&amp;narler, sedan skulle hon skicka
det tillbaka med » någon hygglig, nioderlig kvinnsperson,.
Georgine lyckas bortföra den lilla; bida haiiina hos en illaakiinci kvinna, som bor p i en ödslig lieq.
Den elaka kvinnan ger Georgine en sömndryck, .så .att hon faller i söinn och Blir bestulen.
Doktorn aterfinner slut- ligen såväl Georgine so111 Ada.
Ofversattning-en är i hög grad underhaltig.
Den röjer brist p i Insikt skval i satsbyggnad so111 i bruket af vanliga svenska ord.
Vi lijnliia några få exempel.
Sid. 4: » Hon rniEttade en kyss efter trastarne.))
Sid. 25: » Hon Jclämde alla de slitna jläcllcar~za (pH en lianclduk) p % ett granskande satt.
» Sid. 121: » Okuflig lidelse stormade i 7hewnes hjuma och tdrfijllde ögone ?z. » Sid. 142: » Mina kängor ilro stora ocli s11iJ~ade.
w Af inindre vanligs ord anf öra vi nhgra: ~~zatnzorsnfivz; 7~lzc@cka~z; Icökskoln; storbamen; doktorns ögon srnilade; hennes dowt; nimpblicla.
be- liag; u~nm7camnzare~z; Ad a om7~a ?zdtogs.
Af Z. Topelii Lulsning för barn liar sjuude boken utkoininit, illustr.
af Aug.
Malmströni och G. Stoopendahl, inliehallande visor, sagor och lekar.
A t t recensera kan ju icke Iiär koinma i fraga, blott att omtala, att vi iter fatt glädjen mottaga ett arbete af v %r förnämste författare för barn.
Vi vilja tillika fasta föraldrars uppmärksamhet pi, att denna del, liksom del.
5 och 6, icke bör gif- vas it yngre barn an 12-åringar, då däremot del.
2-4. äfveii passa för yngre (dock icke yngre än 8-åringar), delen 1 passar icke för yngre än 10-iringar.
I Löfspickningen, berilttelse för de ungs af L a w a ~ i t t i n ~ 7 1 0 f.
pris 2 4 0.
- I Löfsprickningen är en bok, soiii, mer $11 cle flesta, kan ses ' friii tv8 sidor.
Fasta vi oss vid innelihllet, s&amp; är detta roligare an i nihnga andra barnböcker.
Har förekoniina inga led- sainma resonneiuang, som barii ej första, inga spetsfiiiidigheter eller hänsyftningar på förliållanden, so111 ej ligga inom barnens erfarenhet, iitaii allt ar enkelt och begripligt.
Boken är ovanligt rik p % lisnd- ling.
Fästa vi oss däremot vid .sp@ket, s i iniste vi saga, att det ibland ar sidant, att v i skulle tro Bet vara en besyiinerlig öfversätt- ning f r i n ett för förf.
ganska frarniriande sprAk.
Vi anfora, Blott ett par exempel.
Sid. 2:.
» tog sig moderns deltagande i dotterns fortfarande örondöfraiide sorg ett oväntadt uttryck uti en ruskning och ett besvärjande uppgifvet: tig!
Och Anna tystnade verkligen så ögonblickligt, att iiiiiniien ännu stod öppen, inedan det oiindliga skrik, soin fanns kvar inom henne, förblef där tills vidare ».
Och sid. 3: (Anna) » gapade som en kalf, medan hon skrek, och henues bli ögon sigo u t som ett pai blibar i ett glas af tårar ».
Så f&amp; vi sid. 17 och 18 Iiöra SH underliga interjektioner so111 Jesstanien~ och » Jeesta- boj w.
Hvarför skall i en bariibok nyttjas sådana ord soin » fah~indar » och » skojarbyke,?
Man kan skrifva realistiskt utan sidsna, lindrigast sagdt, kraftuttryck.
Äfven mot ingehkllet kunna befogade anmark- ningar göras.
visar, att hon har ett varmt hjärta ocli en rik fantasi - tv: ^ injrcket viktiga faktorer, dA i11an skall skrifva för barn,.
, men fantasieii far ej vtwa dle~iczliarskaiidr.
Den behöfver st&amp; niider tankens iippsikt coc.11 kontroll; nien det ar just detta kontrollerande arbete, vi sakna hos förf.
Fantasien iir alltför fri, och Iiittar ofta på öfverdrifter ocli orimliga motiv.
Till sådana rakna \ - i t. ex. d i lektor 3Ialteiis uppträder i Södertelje, just vid det tillfalle, då tant Edla Mädt ut sig till; ~skönlietens drottnings.
Hvilket dessutom var ovanligt sndlt af tant Edla.
TTidare låter hela historien on1 den i ett träd uppspikade katten oriiiilig.
Att Erik fick diligt sedebetyg diirföre, att han en g h g kommit för sent till skolan (d&amp; han riiiidadtb den omtalade katten), tror icke nigot skolbarii.
~ T a i i t Sally!)
a r kanske den bast tecknade personen i boken.
Erik vid hennes döds- bädd iir ett af de vackraste och finaste styckeua.
Illiistrationerna iiro bland (le roligiste och bästa vi sett i &amp; r.
Men Jeiiny Xyströin lär ej heller af niinga f % s&amp; onivaxlande ocli roliga iiiotir soiii af förf.
till:; I löfsprickniiigeii; &gt;.
Bland h e t s jnlböcker oinnämnn vi iiied gliidje den af Fredrika- Breiner-Förbnndet prisbdiiiiade bokeii Gliidjemns blomstea.
be- r %ttelsei8 af Amaizcla Kerfstedt.
Vi iiro förvissade om, a t t den skail blifva en god van till barnen i vira sveiiska hem.
1 den iippsjö af öfversattningslitteratur, som i Ur kommit oss till del, ar det eii glädje att kunna pipeka en god barnbok, shifven p i svenska.
Meii bokeii gr ej blott skrifveii pk svenskt tuiigonii " i1, den ar svensk alltigeuoin: skval d i den skildrar lifvet i hemmet, soiii i skolaii.
Sarskildt phpek: i vi den första berattelsen, dXädje~is blomster *.
Xan blir varm 0111 hjäftat, då ma.n laser en shdan beriittelse; det Hr hide H t gammal och ung lille Finar.
bjuder nkgot af sitt lilla barnahjaitas skatter.
Vi anbefalla den a t barn frin 10 till 12 år.
II vil.~~brytningeai, teckniiigar lir barnelis v&amp;sld af Jlnthilda.
1,so.
Den kända förks ilaiiiii i titelbladet ar ju i och för sig en rekoniineiidation.
; \ Ian k m vara viss om titt finna.
iidla, goda tanknr i ett fint, r %rdadt spr8k.
Bokens srnk handlande personlig- beter, 8-10-åringar, komna nog att inför sina uuga lasttre sta lef- vande och kamatlika ined sina barilsliga ' fröjder ocli sorger, fel och förtjiinster.
S % blifver kanske icke förhallandet med de väl iilycket idealiserade, smekande Diiiaminorna *, Iivilka aldrig tyckas veta hvad otalighet vid bristande tid eller retlighet i allinänhet vill saga, och nigra stränga, ordkarga &gt;pappors förekoiiiiun ej heller.
--- Intrycket ' af det hela skulle hafva varit obetiiigadt godt, om förf.
; ifstått f r h i it att.
i den lilla, för mindre barii afsedda boken, framkasta ~ H d i i ~ spiks- mål, som höra till lifvets niest sv&amp;rlösttt: on1 Guds allmakt och iniiii- niskans fria vilja, om grunden till olika lifsrillkor, till fattigdom, till lidande o. s. v. E j heller.
synes det oss fullt lämpligt att pk tal om en liten sjuhig pilt saga, att » liksoiii patriarken Jakob, d i han iter- vände till sin fädernebygd och på natten kämpade ined (h l och till- tvang sig hans välsignelse, iifven lim haft en st~iiid, (1 % han stod an- sikte inot ansikte nied Herren och k a ~ l d ~ Iiiir, lian ~iilsigiiarlc.
hoiioiii.
277 Eller i en annan beriittelse, dar eii liirarinna förmanar en liten gosse, hvars mor ar sjuk s Och di1 skall koinina ihåg, att Gud, är sk karleka- full, att lian inte fordrar, att du ska11 @ ra din manma, förran ' lim också ser, att din kiirlek till honoin ar så stark, att dn garlia.
bringar hoiioni det offret.
» Oin sådana disknssioiier kiinria föras med barn, tyder det ofta en abnorm e l l v en icke fullt siind utveckling Iios barnet.
: Clliistrationerna iiro oftast vii1 tiinkta, om ock utförandet laini1.t1r nPtgot öfrigt att önska; den lille Iiungr ?nde gossen och lians döende mor ha nog.
blifvit frainstiillda i allt för viil biiddade sangar.
N h g a six&amp; vackra stä !niiiiigsbildei ' ' finnas, s %.soi-n drönimen (sid. 107) in.
fl,, och boken i sin helhet kan; oafseclt de iiillgg, soin ofvan blifvit gjorda, halsas soiii en af cle biittre inom Irets ' jiilpublikatioii.
* Onkel Adams Linnea.
T r i s i.
, ~ &amp; nYo ntgif ven i urval.
Andra boken.
Mknga af dem, soin för ' längesedan trampet ut barnskorna, miniias nog Iivilken glädje det var, då inan einottog ett numn~er af Onkel Adan~s Linnea.
Man tyckte nästan, att det var soin att få e t t till en sjalf adresseradt bref.
Onkel Adani var på 60-70 talet de svenska barnens farbror och viiii.
Han gladde sig åt deras framsteg i skönskrifning, och man gjorde Iionom en stor glädje genom att sända, lionoi~i siii fotografi.
De nu lefvande sveiiska barnen veta knappast, hvem han var.
Utgifvaren af Onkel Adains Linnea liar likväl tyckt, att de borde f % lära kanna den gamle onkeln genoni lians skrifter och liar * därför iitgifvit d m i urval.
Vi niarka genast, att Onkel Adam ej belott velat roa sina små vänner, utan ock lära de111 iiigot.
bjuder dein på.
vackra poetiska sagor såsoin » Ungsvanen » m.
fl., meii lgter dein ocksh veta ii&amp;got om t. e %.
Runeberg och Per Brahe.
Och s&amp; koniiuer han med friska verklighetsbilder såsom P Lycksalighetens öa, och s&amp; M e r han en gaininal kyrkoiiktare berätta dem Sigurd Joy- salafares historia.
naturllran lag Onkel Adam varmt oin hjärtat ' inärka vi tydligt; lian ger sina liisare skildringar ur b %de vaxt- och cljurlifvet.
Kanske äro desSa skildringar icke nyheter för vår tids barn, soin sjiilfva i skolan studera naturlära och ' liafva roliga böcker i ' natiirkiiunighet, inen goda gamla bekantskaper kan inan ju förnya.
Hvad vi särskildt vardera hos ILinnea ar, att där finnas koiniska och Iiumoristiska bitar, s %soin ~Hobergsgiibbeiir&gt;, » Plättar och gröt,, a Själfsvåldiga barn unga^: ^ in.
Vi äro öfvertygade 0111, att äfven v&amp; tids barii skola liafva b8de nytta och nöje.
af a t t göra bekant- .skap med sina pappors och iiiainniors gamle onkel.
Boken torde bast passa för 10-12-årin~ar.
Af Lekki~iiirateii, en julbok för barn,, hafva i ir 7: de och 8: de - boken iitkommit.
Vi upprepa livad vi föregående kr yttrade on1 dessa böcker: de iiro f ullkoinligt oskadliga och delvis ganska roliga iitaii att hafva n.ågot egentligt bestående varde; Vi skulle vilja hänföra d&amp;ni till - julkaleiidr,zrnas antal.
De äro en liten expos4 af hvad nu- tide~ls barnlitteratiu.
liar att bjuda på.
Betrakta vi deln ur denna synpunkt, måste vi medgifvn, att mycket af det soin iiu skrifves föla,.
27s barn ar af ganska obetxdlig natur.
T i sakna sagans objekti~itet lik- som hennes hunioristiska tycke.
~Lekkamiratens:, iitgifrare liar troligen liksom vi kant denna brist, då han i kr upptagit en af Asbjörnsens sagor och en italiensk folksaga.
Till de basts bitarna i samlingarna.
riikna vi Anna Wahlenbergs » Stackars Björn s.
Lekkamraten har onekligen en mycket stor förtjänst: den 2: en billig barnbol;, (pris 1 kr.)
och är följaktligen dkoiniiien för de hem, dar många siiiå ranta 11k att blifva ihågkomna på julaftonen.
Det iir en för~hnrtnde mangd roliga och vackra illiistrationer.
Vi pipelca blott ~Uornior:.
och 2Ba.r- lien och tuppen&gt;.
Skulle an nhgon af illustrationerna icke vara till- ~ei-kade enkom för Lekkaniratens skiill, SA lida icke bokens sin&amp; läsare daraf.
, Den a r.
rolig a.tt läsa igenom en g a n g ~, sade till oss en 12- hing,, och sedan.
kunna sniksyskonen f2 den att titta i.c Den kan s&amp;liinda tjiina ett dubbelt ändamål. '
Rolfs soiiiiiiarferies af Heclda Andersoii Sr en liten bok, som l !elt säkert koninier att på det högsta intressera barn p&amp; 7-10 &amp; r. Rolf och hans kusiner äro tecknade lir verkligheteii s % friskt och lef- vande, som vi ej på länge liafva sett det i d r a böcker för små barn.
I likhet iiied de flesta af rara nyare barnboksförfattare liar förf.
icke gjort oss bekanta ined de numera s % illa a.nsedda usnalla barnen », de små idealen fran flydda tider, inen hon har ej heller slagit öfver i den nu för tiden ganska vanliga ö f ~ e ~ d r i f t e a n t t för att vara realist teckna riktiga sm % odjur, vidunder af o d ~ g d och olydnad.
För den som lef- vat tillsammans med barn och iakttagit dem i lek och allvar, %r det ett s a m t nöje att 1Hsa igenom t. ex. kapitlet oin hiirii barnen leka skola.
I~ararinnans liögförnumstiga frågor och liisjuugarnas försök att vara kvicka på både möjliga.
och omöjliga: satt, deu hastiga öfvergkn- gen från det ena aiiinet till det andra och sliitligen - fiasko af allt samman.
Det hela är en rerklighetsstudie.
Spraket är alltigenom enkelt och klart.
Inga fördolda sensmo- raler, inga Iiansgftriingar p % förhillanden, som ligga utom barnens erfarenhet, nej, allt as har barnsligt och enkelt utan a t t vara pjaskigt.
Pi rekommendera den lilla boken till det basta.
' L '.
Hos Tant Klara9 jainte nágrrt andra sinå .besattelser af J.
C. Hofsteiz .. Pris 2,so.
A t t dessa berättelser blifra valko~iina hos de små ar lätt att förutse.
Särskildt den första, ined den lifliga mena- gerileken, och den andra, om stackars lilla Stens afventyr iinder flytt- ningstiden i hufrudstaden, äro roliga för bide stora och sin&amp;.
Rast ä r kanske den sista, om en liten sjuhing, Beii gosse a t t lita pas, som så bedröfligt och på samiiin g h g s i naturligt kommer till kosta; skildringen ar fullt sann, och man f i r intryck af att den lille med tiden ska.11 blifva för inånga ett phlitligt stöd.
Af de öfriga förefaller: Under Italiens 1iimmel; o väl lftngsökt och framinande för de sink .la- sare, som % titelbladet afses; af ven?
Rlksippan o och ~~Lkngresan » torde bättre kunna uppskattas vid en nigot högre klder.
Ingen bör dock hngra a t t liafva inbjudit sina sinå till besök whos Tant Klara w.
9.79 I 1 Giild och griintil sk.ogaub.
Sagoi: och beriittelsei.
aF E m TVcc7~- 2: dra stmlingen.
- Denna san~ling innehiller dels bei %.ttelser iii.
verkligheten, dels sagoi., hvaraf iiihga vittna on1 en rik ' fantasi och en poetisk och fili iippfattiiing af naturen ocli lifvet.
Stilen ar redig och enkel.
Hvcwje beriittelse innehåller en vacker tanke eller en god Iärclom, so111 dock e; j frmtriicler JA ilagot docerande sätt, utan helt naturligt f~: amg %r nr Iiandlingeii.
Maii skiille dock kiinm anmärka, att beiiittel.serna iiro läinpade för mycket skilda åldra:, S ~ L att 13-14-kringar, som kunna förstå och uppfatta sagan orii » Odets bok », Iranske finna nTyst!
Tala aldrig oin ' et!
w viil bariislig; c % där- emot $-&amp;ringen, som blir mycket road .af denna senare berättelse, svik- ligen kan.
första innebörden af t. ex. &gt; Slöjan så rosende röd^.
Zdrz.
Odygd om igen: Berattelse för barn.
Öfversiittning fran eiig-, elskaii.
: Pris 1 kr.
Lilla Coiircy ' s oinvaxlaiide afventyr skola helt visst roa och intressera inbnga unga läsare p % 8-10 .år.
Hans lif- liga lynne förleder Ilonoiil till n~knga iipptig, Iivilka visserligen för- orsaka, bhde Iionom och lians omgifiiing rätt mycken förtret, men lians goda iiatlir, lians inor; iliska niod ocli lians sanningskiirlek göra, att lian, vanligen lyckas viiina sina aizliörigas förl&amp;tel.se.
Under den verkligt .sv&amp;rw pi: öfning so111 möter Iionoin, d i.
lian ' faller från Iiölasset och a,llvarligt skadar sig, visar lim ett t, ' lnmod, som kan tjBna soin ett godt eseinpel fUr i11Hiigen liten läsare,.
(15 lian dra.bbas af inot- ghigar.
Maii kunde önska, att öfversiittaren iney frigjort sig f&amp;n det engelska iittryckssiittet, soin pH sina st511en viil ilnycket skymtar frain, iiien fi %iise.dt detta, kim bolieii genoiii sitt .för småfolk iiiide1~1i; " lllimk iniieli %l.l smnt för sin prisbillighet (1 kr.)
rekoininenderas.
Griis och ogriis, plockade ocli Iiopsani ' lade i barnens triidghrds- tiippa i ~ f Tccnie Cissy (Cecilia Milow).
En ny samling » gras och ogriis » men.
tiiin- bjiidas 1111 de srn !~.
Beriittelserna äro iny cket v~line~iaiide,] .igen ' obetydliga - orn vi iindantagc?, dem, ' som ej passa för barn.
: C den första f &amp; de srnk lära sig att ej vara sjhpiga, da ' de f % se blod; i deii andra att ej göra iiarr af vanföra, i den tredje att ej upp- skjuta saker ocli i den fjärde att ej stjäla.
Liirdbinarna iiro klädda i ' en enkel forin och kunna nog tilltala barn.
~Skvallerw iir en hi- storia för gaimalt folk, ty icke skola väl barn vara med oin bland uinat att ltritisei-a priisters preclikosiitt.
» Dii vet allt Q %r fint.
ocli viil slirifven - men ej heller för barii.
Pris 1,2s.
e nilder lir bariitilviirlden, åtton de boken: ' So~n~nni: dagar, illiistra- tioner med verser af L.
S., pris 2.50.
De ganska vackra illiistratio- nerha ge ett staikt intryck af främmande land.
Texten %r som van- ligt af den klinda sigiiatiiren L.
S. ledigt skrifven, till ~innel1~11et vai: rii och allvarlig; kanske bast passande för klderii 8-10..
Bilder irr bariiaviil ' ldeii af J. C-e med text af L.
S., pris 1. kl1.
Raii icke s % obeti ngnd t rekoinmendei~ns som f öi; e&amp;iei-ide af Dnqny.
sainina fiirf.
Illiistrat ioiiertia iiro siiiiire g,i;: icwd; t iin i fureg., nien passa i stiillet bättre iii ' på svenska förliPtllaiideii.
Terserim däremot iiro i allmiinhet mindre tilltalande samt stiindoiii geiiom sin religiösa tendens icke fattliga för sini barn.
Skolkarnraterim af Pmtsy.
Pris 40 iire, kart.
65 iire.