Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Regerings-Formen; jag hoppas likaledes, att den lid kommer, då man skall återgå till 18or> års åsigt af tiyckfriheten.
Men, under påräknande af lidens magt i detta afseende, tror jag, alt
Utskottet icke bort inlemna delta förslag vid samma Riksdag, der förslaget alt uleslula 4 §:ns 8 moment blifvit gjordt, och der detta skett på sådane grunder, som ConstitulionsUtskoltets Memorial ]\T:o ;ö innehåller.
Förnyandet, på sätt Utskottet tillstyrkt i Memorialets andra alternativ, af en del ibland de detalj-förändringar i delta moment, hvilka 1829 års Conslitutions-Utskolf, med anledning af Hans Excellence Grefve Lagerbjelkes motion, framslälde för Ständerna, har jag erkänt kunna vara ganska lämpligt.” Af Contracts-Proslen fjällström: ’’som reserverat sig i dubbelt hänseende, så väl emot det mindre betänkta alt föreslå borttagandet af hela det moment, hvarpå indragnings-maglens upphäfvande finnes i ett föregående Memorial till en del moliverndt, som ock emot olämpligheten att lill Rikets Ständer ingå med alternativa ändrings-förslag, då inga serskilda omständigheter dertill föranleda.” Uti Contracts-Prosten Hallströms reservation har Biskopen Holmström instämt, med det tillägg, att Biskopen ansett de alternativt föreslagna små förändringarna i 5 §. i3 mom.
Tryckfrifiets-Förordningen icke vara ibland dem, som 81 §.
Regerings-Formen benämner ”högst nödiga och nyttiga.” Biskopen Nibelius har äfven förenat sig med Contracts-Proslen Hallström.
N:o 98. Constitutions-Utslwttcts Memorial, N:o 98* 9 N:o 98.
Ank. till Exp, Utsk. den 17 Mars, kl. 3 e. m.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ändring af Riks dags-Ordningens <5‘. 5 g och Tryckfr ihet s-För ordningens §. 2 mom. f. Grundläggarne af Sveriges, åren 1809 och 1810 skapade, nya Stals-skick ansågo, på goda skäl, det utgöra ett bland deras förnämsta åliggauden, att trygga Riksdags-förhandlingarnes publicitet och derigenom bereda både samtid och efterverld möjligheten att med full sakkännedom bedöma, huru nationens representanter, alla tillsammans och hvar och en i synnerhet, uppfyllt sitt åtagna värf.
På den ståndpunkt, hvarpå Sveriges politiska utbildning sig då befann, syntes nämnde ändamål endast bunna uppnås genom en fullständig tryckning af Riks-Stålidens Prolocoll.
En sådan anbefalltes äfven, med ett föga betydande undantag, genom Riksdags-Ordningens 5q och Sveriges ädlaste män sågo i detta' stadgande ett verkligt palladium för folkets frihet.
Man erinrade sig, vid stiftandet af denna Lag, en i Sveriges historia märkvärdig tilldragelse och det sätt, hvarpå då förefallna Riksdagsdebatter blifvit offentligheten undandragne.
Man vågade kanske ej påräkna det slags offentlighet vid Svenska Riksdags-förhandlingar, som i andra länder redan då länge egt rum vid Parlamenls-debalter.
Men, sedan tidningarne börjat alt i behandlingen af landets inre angelägenheter göra (ett vidsträcktare bruk af tryckfriheten, och sedan de visat möjligheten att under Riksdagens lopp skyndsamt göra nationen bekant med dess representanters åtgärder, förklarade, den 21 November 1823, då varande Constilutions-Utskott, att, såframt ett medel ej kunde utfinnas till minskande af Riksdags-handlingarnes oformliga vidlyftighet, man skäligen måste befara, icke allenast en ständigt växande tryckningskostnad, utan ock ett ännu större ondt, omedhinnligheten af både redaclion och utgifyande.
Utskottet förklarade det mest säkra och kraftiga correctif liäre Bih, till R. S. Trot. 1840 och 184*• 3 Sami. 42 Haft. 2 10 ConstUutions-Utslcottets Memorial, X:o 98. mot, efter Utskottets tanka vara offentligheten af samtliga Riks-Ståndens, sessioner, hvarigenom isynnerhet Protocollens utförliga tryckning Liefve umbärlig; oell föreslog i följd deraf, att de Stånd, hvilkas sammanträden höllos offentligen, måtte kunna låta Protocollen tryckas i sammandrag, hvaremot de öfriga Ståndens ansågos äfven hädanefter höra in extenso tryckas.
Sedan detta, till grundlagsenlig behandling vid följande Riksdag antagna, förslag, vid den afgörande pröfningen, fallit föreslogs, af det vid sistnämnda Riksdag tillsatta Conslitutions-Ulskotf, uti Riksdags-Ordningens 5.9 §• °ch Tryckfrihets-Förordningens 2 §, 4 morn. en ändring, som åsyftade, dels att i alla händelser befria Slaten från ali kostnad i och för Protocollens tryckning, dels att lemna hvart och ett Riks-Stånd frihet att, pä sätt Ståndet lämpligast pröfvade, låta dess Protocoll antingen fullständigt eller i justeradt sammandrag till trycket befordra; dels, slutligen, att berättiga hvarje enskild att, efter derom gjord anmälan, utan hinder eller författare-ansvar till tryckning utbekomma större eller mindi e delar af nämnde Protocoll, med undantag af det, som rörde Ståndens enskilda ekonomi.
Detta förslag, hvaruti intet afseende var gjordt på den muntliga debattens offentlighet, men ersättningen för den genom Protocollens fullständiga tryckning åsyftade garantien söktes uti den hvar och en lemnade tillåtelsen att till tryckning, med nämnde undantag, utbekomma hvilken del som helst af Protocollen, blef, med undantag af den del, som angick Statens ovilkorliga frikallelse från tryckningskostnaden, antagit lill grundlagsenlig behandling vid följande Riksdag; men delade då det öde, som förut träffat dess föregångare. iS34 års Conslitutioiis-Ulskott framträdde då med ett nytt förslag till ändring af 5g §. Riksdags-Ordningen.
Detta förslag förenade i sig båda de garantier, hvilka hvar för sig, blifvit löreslagna 1823 och 182g, samt tilläde ännu en tredje.
Enligt detsamma skulle nemligen, der offentlighet vid öfverläggningarne egde rum, det på hvarje Riks-Stånd ankomma, att för dess Protocoll göra undantag från den allmänna regeln om fullständig tryckning af Riks-Ståndens Protocoll; men vid denna tillåtelse fästades, utom det redan anförda villkoret af öfverläggningens offentlighet ännu tvenne andra nemligen, att hvarje enskild måtte kunna, efter skeende anmälan, ulan hinder eller författare-ansvar, till tryckning utbekomma större eller mindre delar af omförmälda Protocoll, utom i def, Constitutiom-Utskottets Memorial, N:o 98. 11 sorn rörde Ståndens enskilda ekonomi; oell att två utskrifva exemplar af hela Protocolls-följden skulle aflemnas tili förvarande, det ena i RiksArchivet. det andra i Banken.
Detta förslag delade öde med de tvänne förutnämnda.
Det Lief forkastadt, dådet, såsom hvilande grund lags-förslag, förekom till definilift afgörande.
I Memorial IS:ris 68 och 85 har Utskottet föreslagit en ~jq §.
Reger ings-Formen, af innehåll, att Riks-församlingens och dess .Nämnders (eller Kamrars) Protocoll ovillkorligen skola fullständigt tryckas.
Utskottet trodde sig i den vidtomfattande frågan om national-representationens ombildning icke höra inblanda en så många gånger afslagen bifråga, som den om upphörande af den ovillkorliga skyldigheten att trycka National-representutionens Protocoll; och Utskottet trodde dessutom, att Protocollen öfver en ombildud, till antalet inskränkt och på färre rum samlad representations förhandlingar skola blifva långt mindre vidlyftiga, än de nu varande fyra Riks-Ståndens.
För den händelse deremot, att nu varande representation ännu någon längre tid skulle fortfara., med sin fördelning på fyra rum och den delaf följande sannolikheten, att de vigtigaste skälen för och emot hvarje mera omfattande förslag komma att på hvart och ett af dessa rum upprepas och utläggas, har, med afseende på den af tre Stånd, genom bifall till förslaget, vid innevarande Riksdag uttalade mening och på de redan af förra Constitutions-Utskotten anförda skäl, nemligen det allmännas förlust i den på tryckningen använda kostnad och möda, samt den i jemförelse dermed högst obetydliga nyttan af en sådan fullständig tryckning, Utskottet trott sig böra framlägga ett förslag af hufvudsakligen enahanda innehåll med det vid Riksdagen åren 1834—*835 till grundlagsenlig behandling vid den nuvarande antagna och af Utskottet här ofvan uppgifna.
Utskottet tror nemligen de i omförmälda förslag innehållna garantier emot möjligheten att dölja eller vanställa representanternes handlingssätt fullkomligen ersätta och göra umbärlig den, som år 1810 ensam påtänktes, nemligen den fullständiga tryckningen af Riks-Ståndens Protocoll. Utskottet anmärker härvid uttryckligen, att Utskottets här uttalade omdöme öfver förenämnde garantiers värde afser dem alla i sammanhang, icke hvar och en serskildt.
Utskottet känner och erkänner de invändningar, som blifvit gjorda emot den i öfverläggningarnes olTenllighel allena sökta 12 Consl ilutions- Ut sko t tets Memorial, N:o 98. garantien.
Tidningarnes framställning af national-represenlalionens öfverläggningar kommer troligen ännu länge att blifva ofullständig, någon gang äfven ovigtig.
Utskottet skulle visserligen häremot kunna erinra, att, i dea nion tidningarne blifva flere och de serskilda politiska opinionerna finna sig dem fullständigare representerade, hvarje representant kan tryggare påräkna en rigtig framställning af hans åtgärder åtminstone infördem, hvilk as omdöme af honom högst uppskattas.
Utsigten är dock aflägsen och Utskottet anser sig icke derpå böra lägga afgörande vigt.
Men Utskottet tror hvarje representant höra vara belåten, när han och de, hvilka närmast intressera sig för hans anseende, ega tillfälle att, i fall en tidningsutgifvare vägrar att rätta en ©vigtighet, genom tryckning af den del af Protocolien, som nödig finnes, skaffa den mest afgörande rättelse, som är möjlig.
Det må vara, att det är beqvämare och mindre kostsamt för den enskilde representanten alt få sitt försvar tryckt genom statens försorg oell på dess bekostnad, än alt sjelf nödgas draga både besväret och kostnaden; men värdet af denna vinst minskas dock derigenom, att representanten med sitt enda exemplar af protocolien endast inför ett ganska ringa antal kan rättfärdiga sig; hvaremot mången, som alldeles icke bekymrar sig om att, för upplysning i en enda fråga, skaffa sig hela följden af ett Stånds Protocoll för en hel Riksdag, torde vara benägen att anskaffa ett till denna enda fråga inskränkt häfte.
I öfrigt och med åsidosättande af dessa erinringar, hyser Utskottet till hvarje Riksdagsmans fosterlandskänsla det förtroende, att han, med kännedom af den möda och kostnad, Eom den fullständiga tryckningen af protocolien medför, skall högre skatta den Staten genom nämnda trycknings inställande tillskyndade vissa besparing, än enskild lättnad, hvaraf han möjligtvis alidrig kommer i behof.
Utskottet har sagt sig ämna framlägga ett förslag af hufvndsakligen enahanda innehåll med det vid sislförflutna Riksdagen rörande förevarande ämne väckta.
Utskottet hör tillägga, att Utskottet i två punkter afvikit derifrån.
I likhet med det vid 182S—i83o årens Riksdag tillsatta Constitutions-Utskolt, har Utskottet funnit den omtalade ändringen af 5q §.
Riksdags-Ordningen höra sättas i oskiljaktigt sammanhang med en ändring af i §. 4 morn.
Tryckfrihets-Förordningen, nemligen uteslutningen af orden ”Riks-Ståndens” utur första undantagsstadgandet af samma moment. Constitutions-UtsJcottets Memorial, IS:o 98. 18 Constitutions-Utskottet af 1834—1835 föreslog visserligen också att utur nämnda moment af Tryekfrihels-Förordningen utesluta omförmälda ord, men utan att sätta denna uteslutning i förbindelse med ändringen af Biksdags-Ordningens 5g §.: en underlåtenhet, hvaraf följden kunnat blifva en uppenbar strid mellan en Biksdags-Ordningens och en Tryckfrihets» Förordningens §.
Den af Utskottet nu föreslagna ändring af Tryck frihets-Förordningens 2 §. 4 morn., är för öfrigt redan uti Memorial N:o 68 föreslagen,, men blott för den händelse, alt en ombildning af National-representationen skulle komma till stånd, och utan sammanhang med något förslag till upphäfvande af sLadgnndet om fullständig protocolls-tryckning.
Utskottet har således icke derigenom kunnat anse sig frikalladt från skyldigheten, att här, för ett annat ändamål, upptaga samma förslag.
Den andra olikheten mellan det af sistförflutna Riksdags Constitutions-IJtskott framlagda förslaget, och det, som nu framstäiles, är, att i det sistnämnda blifvit förbigånget det undantag, hvilket från tillåtelsen för enskilda, att trycka större eller mindre delar af Protocollen, 1834—- i835 gjordes i afseende på sådant, som rörde Ståndens enskilda ekonomi.
Utskottet anser detta undantag visserligen oskadligt, men också onödigt, och har trott hvarken 5g §.
R ik sd a gs-Ord n i ogen eller n §. 4 morn.
Tryckfrihets-Förordniögen böra dermed belastas.
På samma gång, som bär ofvannämnda förslag till ändring af 5g• §..
Biksdags-Ordningen i perioden, afgåfvos äfven af i8a3, 1828—.i83o samt i834—1835 årens Conslituliöns-Ut&olt- förslag till ändring af samma §:s andra och tredje perioder.
Dessa förslag åsyftade, dels alt i stället för föreskriften, det de handlingar, sorn till samtliga Riks-Stånden aflemnas, endast till sitt innehåll böra uti Protocollen korteligen anföras, sätta den, att de handlingar, hvilka till samtliga Riks-Stånden aflemnas eller från dem utgå, endast till sina rubriker skulle uti Protocollen anföras eller, såsom det i de senaste förslagen hetat, endast med numer eller kort rubrik skulle i Protocol» len antydas.
Dels åsyftades 1823, alt stadga, det en del af dessa handlingar skulle serskildt tryckas till hela sitt innehåll, hvaremot det skulle på Bikséns Ständer bero alt afgöra, huruvida de öfriga skulle tryckas fullständigt, eller i sammandrag.
Vid 1828—r83o och 1834—1 835 årens Riksdagar, öfvergafs förslaget om en sådan skillnad.
Man föreslog då, att vissa bland förenämnda handlingar ovilkorligen skulle serskildt tryckas; 14 Constitutions-Utskotlets Memorial, N:o 98. och man ökade 1834 — J835 anlalet af dessa handlingar utöfver hvad man vid 1828—i83o årens Riksdag föreslagit; men man leninade Riksens Ständer ingen rätt att, efter behag, endast i sammandrag låta trycka dem, hvilkas tryckning ansågs nödig.
Med den öfvertygelse, att uLi detåri834—1835 framstälda förslaget, som af tre Stånd vid denna Riksdag bifölls, afla Bihanget tillhörande handlingar, hvilkas tryckning är af behofvet påkallad, verkligen äro uppräknade bland deni, hvilkas tryckning är anbefald, har Utskottet icke tvekat att åter hufvudsakligen upptaga äfven detta förslag, med den rättelse likväl, att tryckningen af sådana handlingar, hvilka under Riksdagen icke hunnit tryckas, må kunna, under vedeibörlig uppsigt, fortsättas efter Riksdagens slut.
Med den förklaring, att nedanstående förslag till Riksens, vid nästa Riksdag sammanträdande, Ständer icke må i sin närvarande form öfverlemnas för annan händelse, än att det förslag lill National-repnesentatiouens ombildning, som, i anledning af Utskottets Memorial Nrris 38, 68 och 85, kan blifva antaget att till nästa Riksdag hvila, då af Riksens Ständer eller Konungen ogilius, samt med förbehåll, att sedan sig visat, 0111 och i hvilken form ett förslag till Nationalrepresentationens ombildning i anledning af nämnde Memorial, blir till näsla Riksdag hvilande, få till Riksens Ständer, derest de äfven till hvilande antagit närvarande förslag, inkomma med Utlåtande, huru de sistnämnda må med det national-representationens ombildning angående kunna till sitt väsendtliga innehåll, alter11atift införlifva®, öfverlemnar Utskottet nu lill grundlagsenlig behandling följande två af hvarandra oberoende förslag: 1:0 till tillägg eller blifvanle 1 :sta morn. af 5g §.
Riksdags-Ordningen och till ändring af 2 §• 4 morn, Tryckfrihets-Förordningen, a) Tillägg eller usta mom. af Riksdags-Ordningen §. 5g, Alla hos Riks-Stånden •— ekonomi beträffa.
Der öf uerläggningarne hällas offentligen, åge dock Ständ magt att om dess Proiocoll annorlunda förordna.
Protocoll, som icke sd fullständigt, som ofvan sagdt är, trjckasj skola tvefaldt Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 98.
15 utskrifvas att ajlemnas till förvar, det ena i Biks-Jr dävet, det andra i Banken.
Hvatje enskild st ände fritt att hos den, som h Protocollen vårdar, ulbel omma, samt utan hinder eller Jörf ottare ansvar trycka, större eller mindre delar af samma Protocoll, b) Ändring i Tryckfrihets-Förordningens 2 §. 4 mom.
I grund af hvad — alla slags handlingar i hvad ämncSo 111 helst.j
Vid föregåen de tillåtelse skola följande undantag oväger ligen iagttagas : Att Protocoll, hällne hos Konungen i Ministeriella Ärenden och Commando-mål eller Siats-Rådets Protocoll och Handlingar eller Hemliga Utskottets —■ icke uppenbara.
Att ej — — — — — — — femtio Riksdaler.
Att i hvad — — — — — — femtio
Riksdaler»
Det skall — — — — — ■— — — skillingar.
Alt protocoll — — •— — — -—• — skil lingar.
Att ingen — — — —• —•
—- — skillingar.
Att sådant — — — - — — ■— hufvudsaken
I öfrigt — — — — — — —» •—- stadgadt ärj 2:0
Tillägg i de 2 sista perioderna af Riksdags-Ordningen 5g §. förvandlade tili ett 2:dra mom.
Handlingar, hvilka till samtliga Riks-Stånden inlemnas eller ifrån dem utgå} skola icke i Protocollen intagas, ulan endast med nummer eller kort rubrik antydas.
Af dessa handlingar böra, såsom Bihang till samtlige Riks-Ståndens Protocoll, Konungens Propositioner, XJtskotteni Betänkanden samt de ProtocolIs-Utdr?g, sorn innehålla Eiks-Ståndens deröfver fattade beslut, äfvensom Riksens Ständers Skrivelser till Konungen, och Riksdagsbeslutet serskildt frän trycket, under Ex - is Constitutions-Utslcottels Memorial, N:o 99. peditions■Utskottet'! eller sedan Riksdag slutad är, TryckfrihetsComitcens uppsigt, utgifvas, dock att hvad förut är på allmän, bekostnad tryckt och till Riks-Stånden utdeladt, icke må i Bi~ bånget ånyo tryckas. Stockholm elen 16 Mars iS/ji, Reservation^ Herr Grefve Spens har reserverat sig under åsigt att elen åtgärd, hvarigenom viddén- af Riksdagshandlingar lämpligen kan minskas, icke är någon annan än en representations-reforni, men att, om dessförinnan det förslag, Utskottet nu framlemna!’, blifver antaget, skall hvarje sådan vis» serligen ännu icke omöjlig period, som utmärkes af reaclions-anda mot trvckfrihets-principen och af panisk fruktan för publiciteten, göra störr# skada än förut.” N:o 99.
Ant. till Exp, Utsk. den 17 Mars, kl. 3 e. m.
Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande öfver Kongl. Maf.ts Nådiga Proposition om ändring i 8y §.
Re gerings-For meri.
Genom Nådig Proposition af den i5 nästlidne Februari, hvilken den i samma månad blifvit af samtliga Riks-Stånden till ConslitulionsXJtskottet remitterad, har Kongl Maj:t föreslagit följande ändrade lydelse af Regerings-Formens 87 §.
Ständer äga gemensamt skäl att det vägra.
Kan Konungen icke förr, än Riksens Ständer åtskiljas, fatta och meddela sitt beslut, vare Han oförhindrad, ett före nästföljande - Comiitutiens-Ulskottcts Memorial, N:o 99. 17 i an de Riksdags öppnande jör slaget ordagrant bifalla och allmän Kungörelse derom t tjärda.
Sker di t ej, anses /örsö get ha/va förf al it, och donungen underrätte dä Riksens Ständer lil deras nästa s inimankomst om de ikäl som hindrat ferslagfts ar.tagunde.
Finner — stadgadt varit.
Majit liar i den Nådiga Piopositionen Sjelf anmärkt, ali delta förslag är affalladt i nära likhet med ett af Riksens Sländers Constitutions-Ulskott, vid denna Riksdag, afgifvel; celi Ulskollet anser sig derjemte höra upplysa, alt del af Kongl. Majit till hvad
Utskottet föieslagit gjorda hufvudsak liga tillägg, öfverensstäm mer med en af Bonde-Ståndet, i anledning af Utskottets Memorial N:o 68, till Utskottet, såsom Ståndets gemensamma tanka, hänvisad anmärkning.
Ehuru Utskottet, då det afgaf sitt, af Kongl. Majit åberopade, förslag uti Memorial N:o 68, förutsatte koitare o< h tätare Riksdagar, än som enligt nu gällande Grundlagar, äro att påräkna, och ehuru således äfven hos Utskottet någon betänklighet skulle konna ega lum, om lämpligheten af eli Grundlags-stadgande, sorn tillåter ai da lill fem åis uppskof med afgifvande af Konungens yttiande om eli af Riksens Sländer lill Konungen öfveiJemnadt I.ag-löislag, har Utskottet likväl ansett de af Kongl. Majit för Propositionen anlöida grunder vara af den vigt, att Utskottet, för den händelse, att Utskpitels, i Memorialet Nio 68 framslälda, sedermera i Memorialet N.-o 85 i åtskilliga delar jemkade, föislag,iden form, som det vid innevarande Riksdag kari, lill följd af de sei skilda Bils-Ståndens v lleander, ei hålla, skulle vid den nästföljande of Rikse ns Ständer eller af Konungen ogilla1, samt med eliman i öflig!, att del af Conslitulions-Utskollel, i Memorialet N:o 6t föreslagna tillägg till 87 $. Regei ings-Former, i händelse det skulle blifva lill nästa Riksdag hvilande, och således kon - ma alt då, under nyss anfonia vilkor, oafhängig! af Kongl. Majlis 1111 gjorda föislag, piöfvar, kommer att, om del jemte sistnämnda löislag godkånlieSj tillsammans med detta i nämnda Grundlags f. inlöias, funnit sig höra tillstyrka Grundlagsenlig! antagande al Kongl. Majlis ofvan anförda Nådiga Pioposilion 0111 andi ing af Regi 1 ing;-Formens 87 §.
Slockholm den 16 Mars 1841.
Bih. tili R, S . P, el. 18f 0 och 1841, 3 Sam1, f v lläft. 3 STOCK HOLM.
Elméns och Granbergs Tryckeri, i841.
Conslitulions-U Iskollcts Memorial, N.o 100. i N:o 100.
Ank. till Exp. Utsk. d. 22 Mars 1841, kl. 7 e. ra.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af åter remiss på Constitutions-Utskottets Memorial JV:o g5, Constitutions-Utskottets Memorial N:o g5, med hemställan om afgörande i Förstärkt Constitutions-Utskolt af frågan om Representationens fördelning på En eller Tvänne Kamrar, har af Bonde-Ståndet blifvit godkändt, men af de öfriga tre Riks-Stånden till Utskottet återremitteradt.
Preste-Ståndet har dervid, såsom sin gemensamma tanka, förklarat, att de uti den, genom förenämnda Memorial , föreslagna Ja-proposionen förekommande orden:
J,i anledning af Constitutions-Utskottets förslag i Memorialet N:o 85’* böra ur samma Proposition utgå.
Hos Ridderskapet och Adeln har hufvudsakligen blifvit anmärkt, att den till Ridderskapets och Adelns antagande framstälda proposition innehåller mera, än hvad som behöfves för dess ändamål; och att detta mera skulle kunna binda Ridderskapet osli Adeln, vid den pröfning, hvarom nu ej vore fråga; hvarföre yrkadt blifvit, dels att Ja-propositionen bör inskränkas till orden: ”Den, sorn vill, att Svenska Representationen skall fördelas på Tvänne Kamrar”, med uteslutande af de följande: ”efter de grunder, sopa Riksens Ständer, i anledning af Constitutions-Utskottets förslag i Memorialet N:o 85, komma att bestämma”; dels, att voterings-propositionen endast bör innehålla , att den, som vill, att Svenska Represensationen skall fördelas på Två Kamrar, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, så skall representationen sammanträda på En kammare. 1 Borgare-Ståndet har hufvudsakligen blifvit anmärkt, dels att i förväg skeende voteringar öfver principer i grundlagsfrågor ej äro lämplige , ulan fast mera strida emot Grundlagens föreskrifter, angående ordningen vid dylika ärendens behandling, och att voteringarne äro de sista åtgärderne, sedan sammanjemknings-försöken på annan väg ej haft önskad framgång; dels oek, att utur Constitutions-Utskottets förslag böra utgå, efter flera talares påslående, de i Ja-propositionen inryckta orden: ”efter de grunder, som Bill. till R.
Prot. 1840 och 1841. 3 Sunil. 43-dje Haft. 2 Constiiutions-Utskoltets Memorial, N.-o 100.
Riksens Sländer, i anledning af Constitulions-Utskoltets förslag i Memorialet IN1:o 85, komma alt bestämma”; och, efter andras yrkande, jemväl den i Nej-propositionen inrymda, af Bonde-Ståndet antagna, bestämmelsen, att den enda kammaren bör, för vissa frågor, dela sig i Tvänne Nämnder, som serskildt öfverlägga och besluta, men, vid inbördes stridighet i åsigter, sammanträda, för att skiljaktigheterna till gemensamt beslut bringa.
För sist nämnda yrkande om uteslutande, utur Nej-propositionen, af en del utaf dess uti Memorialet N:o q5 föreslagna innehåll har förnämligast Blifvit anfördt, alt, om Bonde-Ståndets mening uti Nej-propositionen skulle intagas, måste Borgare-Ståndet ega lika ostridig rätt, att få uti Ja-propositionen uttryckt sin, i anledning af Constitutions-Ulskoltels Memorial N:o 38 uttryckta, gemensamma tanka, alt Riksförsamlingen fördelas på Tvänne Kamrar, och att, der skiljaktiga tankar mellan de