Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers RiksgäldsContoir, hvilka förut ifrån Tull-Verket directe dit levererats , men, enligt Kgl. 4;cle Sami. 4*-* 6a6 Stats-Utskottets Betänkan den.
Brefvet den 24 November 1819, i senare åren ingått uti Stats-Verkets behållne Tull-uppbörd, och sedan med RiksgäldsContoiret blifvit liqviderade, utgörande: Ordinarie Licenten » * * 45,ooo: Bevillning för Socker och Alun, omkring 3o,ooo:7g>000<
Enligt den antagna principen, att aila af Stats-Verkets Intrader utgående Utgifter böra, så vidt ske kan, i Riks-Staten synas, upptagas här vidare: Stockholms Stads Källare-friheter omkring * g)00o: — Anslag för Spinnhuset i Stockholm 20,61 i:3ä» Tull - Verkets Stat, jemte Kustbevaknings- och öfrige kostnader på för» dag . . . 383,388: .6.^ |g,nno - • - * ) / 2 Oj Stats- Utskottets Betänkatiden. 2:0.
Salu- Accis af StdHerne.
Denna afgift, som, enligt Kgl.
Förordningen den 3o No v. 181 o, bör utgå af Stockholm med y,5oo R:dr, och af de öfrige Städerne med 4,425 R:dr, liar förut, tillika med Mantalspenningarne af Städerne.
Stockholm, Götheborg och Carlskrona (se i4:dePuncten) varit i Riks-Staten upptagen under Titteln: Landt-TuUs-ersdttning, och beräknad till 15,000 R:dr ■—•
Den har, efter 1815 års Riksdag, då allmänna Landt-Tulls-crsättningen, såsom afgift till Stats-Verket, Upphörde, och i stället, först under Allmän na Bevillningens 3:dje,oeli Sedermera under dess 4:de Artikel upptogs, af flere Städer icke blifvit erlagd; hvadan den för år 1821 Utgjort endast io,84o R:d.
Då likväl vid sådan bristande betalning Anmärkningar af Kongl. Kammar - 628 Stats-ZJtskottets Betänkanden.
Rätten äro utfärdade, hvarigenom den ännu gällande Författningen om SaluAccisens erläggande kommer att åter befordras till sin fulla kraft och verkan, utföres här för Stockholm ....
7,5 00: och för öfrige Städerne . . . 4,42 5:
Ständer, i anledning af derom väckt fråga, anse sig böra hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om utvidgning i Handels- och Närings-fr iheten; torde böra i öfvervägande , huruvida denna SaiuAccis bör vederbörande vidare påföras, eller utur Riks-Staten försvinna. >—. 3:o.
Post-medlen, uti 1819 års
Stat påräknade till 160,000
R:dr hafva uppgått för år 1817, — ig6,i63:42.i. 1818, '—1 i75>338:32.6. 11,925.
Stuts-Utskottets Betänkanden• 629 1819, — 195,444- 33. — 1820, — 185,783: u.1. jemte för detta år är afskrifne . 32,218:20.5.. Q , c I J 190,001:40.
O. för 1821 — 160,036:42.3. förutan till Posthusets i Stockholm ombyggnad medtaene 23,333: 16. - , , 0 ! 191,370:10.3. hvadan de här utföras med 180,000.
Utom de Post-Verkets Utgifter, som, vid föregångne Stats-regleringar, blifvit i RiksStaten uppförde, äro före detta, utaf PostMedlen utom Stat,bestridde flere Utgifter, hvilka äfven böra uti Riks-Staten upptagas , utgörande omkring .
Uo,ooo.3a0i000t 4_:o.
Charta-Sigillal<8-mcdlcn:
Uti 1819 års Riks-Stat beräknades desse medel till 2 00,000 R:dr; och som deraf influtit för år 1817, ‘—’ 255,5o4:4i-6. 1818, — 208,154:10.g. 63o Stats-Utskottels Betänkanden. 1819, — 26i,984:i9-5, 1820, •—’ 257,993: 6.9. 1821, — 231,701:16,8, synas de, såsom beroende af de utaf Riksens Högloft, Ständer framdeles bestämmande grunder för utgörandet, böra, tili beräkningen, blifva oförändrade och upptagas alltså med 260,000. hvartill äfven böra läggas de förut af ChartseSigillatse-medlen, utom Stat, utgående kostnader för papper, hvitstämpling m. m, samt Provisioner, utgörande omkring , . . , . 20,000.
Under särskild Tittel har förut varit upptagen Charle- Sigillate- Recognitions-Afgiften, hvilken är först påbjuden uti 1687 års Förordning för Kgl, Canzliet, och erlägges nu, enligt Kgl. CanzliCollegii Taxa af den 26 Februarii 1778, med 2 proCent af Höner vid Stats-Utskottets Betänkanden.
631 befordringar till Publike Embeten och Tjenster, för Transporter och Characterer med 3 proCent för Donationer och Pensioner i Gods och Penningar af Publike medel, med 4 proCent, för Gafyor i reda Penningar på en gång, med 2 proCent, för eftergifter af Gravationer eller Skulder och Utskylder till Kronan, med 16 sk. för Confirmationer pa Rusthåll, samt Bref på Skatterättigheter, och med i R:dr för Bytes-Bref, Afsked m. m.; men då denna afgift eger lika egenskap med Chartte - SigillatteInkomsten, har Utskottet, på sätt Kgl. StatsContoiret jemväl föreslagit, ansett densamma lämpligen böra under sistnämnde Inkomst - Tittel upptagas; och som Chartte - Sigillatte - » 632 Stats-Utskottets Betänkanden.
Recognitions - afgiften utgjort för år 18 17, ■—■ 9,715: 10. 6. 1818, —' x 1,617: 5. 10. 18x9, —• 11,765:21. 7. 1820, •—■ 7,806: 6. 6. 1821, —’ 7,3o3: 26.
3. torde deraf, för den kommande tiden kunna påräknas 7000 Rd. hvilken suixuna under förmodan attRiksens Högloft.
Ständer bifalla den föreslagne omflyttningen, i fall hvaraf Riksens Högloft.
Ständer torde behaga uppdraga sitt Bevillnings-Utskott, att inkomma med förslag till Summans fördelande i Charhe-Sigillatse - Bevillningen här nu utföres med . . 7,0©r 5:o. Brånvins - Afgiften, i 1819 års Riks-Stat upptagen till 4-2 5,ooo, har utgjort för år ^277,000.
Stats-Utskottets Betänkanden, 633 I8I7» — 393,306: 42. 11. 1818, — 403,213: 29. 10. 1819, — 395,937-' 36. 5- 1820, — 410,187: i* 7- 1821,-437,068:34. 8- Då Kongl.
Stats-Contoiret yttrat den förmodan, att ifrågavarande afgift, ehuru den influtit med brist de förra åren, likväl, med afseende å 1821 års lemnade öfverskott, kan vid beräkningen förblifva, upptagas hår ytterligare 425,000 Den Uppbords-proCent, som, enligt Forfattningarne, bor, af desse medel utgå, för att emellan Landt-Staternes Uppbordsmån fordelas, och hvilken förut blifvit anordnad utom Stat, tillägges förslagsvis med . . 4000.
429,000.
Utom de förändringar och omflyttningar, som, i afseende på Inkomst-Titlarne, hår ofvan blifvit foreslagne, har 634 Stats-Utskottets Betänkanden.
Utskottet funnit följande Titlar helt och hållet bora utur Riks-Staten försvinna, nemligen; 1:0, Djekne-penningarne, som hittills med 75
R:dr årligen påråknats från Vester-Norrlands, samt Vesterbottns och Norrbottns Lån, och hvilka Utskottet, i anledning af Prosten Haggblads derom gjorde Motion, samt med afseende å hvad Kongl, Stats-Contoiret anfört, åmnar tillstyrka bora, lika med Djekne-penningarne i andre
Lån, af vederbörande Consistorium disponeras, 2:0, Bekladnads-medlen af hvilka BeJilådnads Hemmans-Rdntorne vid Nerikes Regemente ingått under Titteln:
Indragne och besparde Militiae-, Lönings- och BostållsRåntor, och återstoden, eller Stojferingspenningarne vid visse Regementen ansetts bora upphora, enligt Utskottets utlåtande ofver 1822 års Revisions-Beråttelse rörande Stats-Verket, 3:0, Hyran för Skeppsholms Casernen, hvilken Kongl. Majit, jemlikt Dess Nådiga proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, funnit nödvändig för Stockholms Escadres Sjö-Artilleri Regemente, Stats-Utskottets Betänkanden.
635 och i sådant afseende, bår till Regementet upplåtas, emot indragning af så stort belopp, utaf de hittills bestådde Inqvarterings-penningar, som motsvarar HyresSumman eller 400 R:dr årligen, 4:0, Till UpphSpare-afgiften, som de senare åren, icke influtit, men hvilken Tittel bor på Riks-Staten åter inflyttas, då, vid inträffande ymnigare Sillfiske, någon Inkomst härunder vidare blir att påräkna. 5:0.
Fond till Kammar-Rättens aflåning hvartill de utgående bidragen, enligt hvad i 32 puncten år tillstyrkt, icke vidare komma att ega rum, och 6:0.
De a Kongl.
Krigs- och Bergs-Collegiernes f. d. Cassör, samt ä eli efter Riksens Stcinders Beslut vid 1 S>S ärs Riksdag, Stats-Verket tillfallet Capital utgående Räntor, som af Riksgålds-Contoiret årligen godtgoras Stats-Verket, men om hvilka, enligt hvad Kongl. Stats-Contoiret jemväl anfort, liqvid desse
Verk emellan lämpligare skulle kunna uppgöras, derest Statsbrist-Summan erhåller en motsvarande förhöjning. 636 Stuts-Utskottets Betänkanden.
Vid 1818 års Statsreglering, beråknades Stats-Verkets Ordinarie Intrader till 1,941,379; 1 2. 2. samt de, i egenskap af Bevillning, inflytande till 1,867,015; 46. 5.
Tillsammans 3,808,395:10.7.
Men uppå de grunder detta Förslag innehåller, hafva Stats-Verkets Ordinarie Inkomster ansetts kunna upptagas till ....... 3,588,419:14.3. samt de, såsom Bevillning ingående, till . . . 2,757,925; — - Tillsammans 6,346,344: 14.
3. hvarigenom Stats-Intradernes beräkning på det hela blifvit okad med 2,537,949: 3. 8. bestämde af 1:0.
Skillnaden emellan de, vid sista Statsregleringen, efter Kronovärdi, upptagne Indelningar i Hemmansråntor och Krono-Tionde, och de nu, efter forslags Markegång, utförde . 1,538.497:27.7. 2:0.
Skillnaden emellan det, vid sista Stats-Reglering, utförde pris å Stats-Verkets behållne Spannemål 77,695 T:r 7 k:pr å 4£Rd.349*628:23.3. ‘2,488 — 2-§- — å 8£— 21,148:29.9. ' ~z ' ' och a samma 80,180 iirgikjpr nu upptaget pris a 54- Il.dr 4‘2 7,644:3[o«§- Stats-Utskottets Betänkanden. 637 3:0.
Tillgång till Contante utgifter afStats-medlen, som förut enligt anordningar utom Stat utgått . . . 620,989: 3-8. 4:0.
Cours-förhöjning å de under Sjo-Tulls-medlen beräknade 150,000 R:dr Hamburger Banco . . 225,000: 5:o.AfSjo-T ulls-medlen till Riksgålds-Contoiret ingående ersättning får Ordinarie Licenten, och Bevillningen för Socker och Alun . 75,000: 6:0.
Verkligen okad tillgång för Riks-Staten . 21,595:14.9. till hvilken sistnämnde Summa ytterligare bor läggas Inkomsten af Nummer-Lot- , teriets,så vida Riksens Högh Ständer besluta att denna Inrättning vidare skall fortfara Summa R:dr 2,537,949: 3.8.
Bårandes härvid jemväl anmärkas, att uti de Summor, hvartill Stats-Verkets Intrader, under loppet af åren 1S17, 1818, 1819, 1820 och 1821, uppgifvits 638 Stats-Utskottets Betänkanden. hafva uppgått, endast år innebegripet hvad, under Uppbårdsåret, influtit, men icke utestående Restantier, sorn, enar de åro underkastade afkortningar, ansetts icke kunna påråknas, och hvilka emedlertid, i den män, de inflyta, komma Riks-Staten tillgodo under Ofverskottsmedlen.
För öfrigt och jemte det Stats-Utskottet anser sig bora härvid erinra, att likmätigt de vid 1809 och 1810 årens Riksdag, enligt 10 §. i Riksdags-Beslutet den 2 Maj sistnämnde år, fastställde grunder för Stats-Verkets Förvaltning, det öfverskott, som å Stats-Verkets Intrader, efter deras sammanräknande får äret, kan uppkomma, och ej nu varder af Riksens Håglofl.
Ständer för Stats-Utgif» ter disponeradt, bor till Riksgålds-Contoiret levereras; har Utskottet deremot pä det af Stats-Verket, i följd af denna foreslagne tillökning i beräkning af Inkomsterne, icke må kunna råka i den förlägenhet, sorn skulle uppstå, i fall desse Intrader af oforutsedde händelser icke på det hela ingå till det påräknade beloppet, och sålunda icke motsvara de utgifter, som derutaf anslås, skolat hemställa, att Riksens Hoglofl.
Ständer, till förekommande deraf att, Kongl. Maj:t skulle, får Stats-Utskottets Betänkanden.
63g sadan orsak nodgas sammankalla Riksens Stander till Urtima Riksdag, nu förklara, det, i händelse någon brist uti Inkomst- Tittlarnas sammanslagne belopp skulle inträffa, nödige medel till dess betäckande utaf Riksgålds-Contoiret Statsverket tillhandahålles.
Ständer närmare bepröfvande vördsamligen ofverlemnadt.
Antom den aa April 1823.
Rikets Hoglofl. Stånders Statsoch Banco-Utskotts Betänkande och Förslag, i afseende på de föreskrifter, hvilka för verkställigheten af Rikets Hoglofl.
Ständers Beslut, i fråga om tiden och sättet för indrifningen af Götha Canal Bolags, Götheborgs och Malmö f. d- Discont-Versks utestående fordringar, skola Herrar Fullmågtige i Riksgålds-Contoiret meddelas.
Sedan Stats- och Banco-Utskotten, under d. 24 sistl.
Martii, besvarat de hos 64o Stats-Utskottet,i Betänkanden•
Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottens d. 25 iorutgångne Febr. afgifne, Betänkande rörande ändring i tiden och sättet för indrifningen af Gotha Canals Bolags, Götheborgs samt Malmo f. d.
Disconts-Verks ännu utestående fordringar, hvilket Betänkande då blifvit af Hogv.
Preste-Ståndet, samt Vållofl.
Borgare-Ståndet till alla delar gilladt, så hafva Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln d. 1 i denna månad, samt Hederv. Bonde-Ståndet d. 4, och under d. 11 jemväl Vållofl.
Borgare-Ståndet, sistnämnde Stånd med jämkning af dess förra yttrande, meddelat Stats- och Banco-Utskotten följande i ämnet fattade sammanstämmande Beslut, hvarigenom 1:0.
De i Utskottens forsta Betänkande 1,2, 5, 6, 8, 9 och 11 puncterne blifvit gillade. 2:0.
Sjunde puncten bifallen med den förändring, att de 2:ne så kallade respitmånaderne icke borde afdragas på Låntagarnes ytterligare rått till omsättning uppå 6 månader.
3:0 Stats-Utskotlets Betänkanden. 641 3:0.
Fjerde puncten anses böra förfalla, och 4:0.
Tionde puncten bifallits med det förbehåll, att de Beslut Rikets Höglofi.
Stånder, i afseende på öfverråntans beräkning, framdeles vid denna Riksdag komma att fatta, afven borde för Låntagare i Filial-Disconterne lånda till efterrättelse; hvaremot Högv.
Preste-Ståndet, uti Protocolls-Utdrag af d. 7 April, tillkännagifva sig ej finna skål att frångå dess, under d. 5 nåstl.
Martii, lemnade bifall till Stats- och Banco-Utskottens afgifne forsta Betänkande.
Enligt 6g §.
i Regeringsformen år alltså målet, genom g:ne Riks-Stånds sammanståmmandeBeslut, afgjordt; och hafva Utskotten, vid tillämpning af detta Beslut, i afseende på de föreskrifter för verkställigheten deraf, hvilka genom Utskotten komma, att Herrar Fullmågtige i Riksgålds-Contoiret meddelas, ansett Att 1, 2, 3, 6, 8, 9 och il puncterne i Betänkandet komma att förblifva alldeles oförändrade; hvaremot i stället för 4 puncten, som bestämde Utredningstidens slut, ovilkorligen till den 1 Julii 4tde Sami• 4 * 642 Stats-Utskottets Betcinkanden.
1825 och hvilken punct pröfvats bora förfalla, föreslås följande:
„Det derefter återstående skuldbeloppet inbetalas Uppå 4 Terminer, nemi. 3:ne omsåttnings-Terminer och en slutlig liqvidation.
Att 5;te puncten skulle komma att föråndras sålunda: »Vid hvarje af desse omsåttningar hvilka alltid skola ske på 6 månader, skall äfvenledes ovågerligen albetalas minst en femtedel o. s. v.”
Att 7:de puncten skulle erhålla följande lydelse:
„Men för den öfriga tiden gäller äfven hädanefter Reglementets Stadgande, att 2:ne månader efter hvarje
Låns förfallotid afvaktas, innan det samma till Lagsökning utlemnas.”
Att vid slutet af io:de puncten skulle komma att tilläggas det förbehåll, att de beslut Rikets Höglofl.
Ständer, i afseende på öfverråntans beräkning framdeles vid denna Riksdag komma att fatta, äfven böra för Låntagare i Filial-Disconterne lånda till efterrättelse.
Stat $-Ut skot tets JBetänkanden.
643 Slutligen få Utskotten jemväl vördsamt hemställa, om icke Rikets Högloft Ständers Beslut i denna fråga må få anses såsom expedieradt under den't April, då Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln fattade
Dess beslut, samt den Gåldenårerne genom ():de puncten beviljade lindring i ofverråntan, från berörde dag taga sin början.
Stockholm d. 18 April 1823.
N:0 114.
Ankom den 21 April 1823.
Riksens Höglo!!.
Ständers StatsBanco- och Lag-Utskotts Utlåtande , i anledning af våckt fråga, om R ikets Stånders medverkan till inställelse af publike fordringsegares Lagsöknings åtgärder, intill dess Finance-Regleringen hunnit att uppgöras Uti Memorial af den I Martii detta år, som till Stats-Banco- och Lag-Utskottens gemensamma
Utlåtande blifvit remitteradt, har Herr Friherre Henning Wrangel förmält sig icke anse det utur sin ordning, att, i närvarande stund, då hela Na - 644 Stats- Utskottets Betänkanden. tionens uppmärksamhet skulle vara fästad på den blifvande realisationen, fåsta Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att alla publike fordringsegare, hvaröfver Rikets Ständer ega Disposition , borde inställa sina Lagsöknings åtgärder, intill dess Finance-Regleringen hunnit att uppgöras.
Vid öfvervägande af hvad den sålunda gjorde Motionen innefattar, hafva Utskotten icke funnit skål, att tillstyrka bifallande deraf; hålst som, i afseende på en del af de publika fonder, hvilkas förvaltning ytterst af Rikets Stånders förordnande beror, eller utredningen af f. d. Filial-Disconterne, Rikets Ständer redan särskildt fattat sine beslut; och, i afseende åter på de öfriga, Utskotten anse det högst betänkligt, att, genom meddelande af föreskrifter om ett särskildt handlingssätt, hvilka, lika med den nu föreslagne, enligt sinnatur ej kunna blifva annorlunda ån i högst allmänna ordalag affattade, dels på visst sått frikalla vederbörande, hvilka fått sig den närmare vården om fonderna, i enlighet med Instructionens bokstaf, ombetrodd, från en betydlig del af det dem eljest åliggande ansvar för underlåtenhet, att, med skyldig upp - Stats-Utskottets Betänkanden.
645 mårksamhet å Låntagarens förändrade omständigheter och mindskade förmåga att uppfylla sina förbindelser, vidtaga de åtgärder, som i följe deraf kunna erfordras, dels äfven gifva anledning till en myckenhet tvister om ersättnings- eller andre anspråk, hvilka icke utan skål skulle kunna väckas af dem , hvilkas rått, såsom löftesmän eller eljest, vore af fondernas forhållanden till sine Gåldenårer beroende; hvilket dock till Rikets Hoglofl.
Ständers eget omprofvande vördsammeligen hemstålles.
N:0 115.
Ankom den 22 April 1823.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående Allmogens arbetsskyldigheter vid särskilda Kongsgårdar och Boställen.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Stats-Utskottets den 2g sistlidne Martii afgifne Utlåtande, ofver åtskillige inom Hederv.
Bonde-Ståndet väckte Motioner, 646 Stats-Utskottets Betänkanden. angående Allmogens arbetsskyldigheter vid särskilda Kongsgårdar och Boställen, har Ståndet, genom Protocolls-Utdrag, af den 7 i denna månad, återremitterat ärendet till Utskottets handläggning.
Desse anmärkningar åsyfta hufvudsakligen, att Stats-Utskottet bordt upptaga Motionairens namn samt bestämma innehållet af Motionerne, och icke så summariskt, som skett, sammanblanda Dagsverksskyldigheterne, samt grundeligen, klart och tillfyllestgörande utreda och upplysa förhållandet i de delar, hvarom fråga uppstått, hvarjemte Kongl.
Kammar-Collegii Circulaire-Bref af den 2 Februarii 1813 till samtlige Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, angående Bonde-Ståndets vid i8°9 års
Riksdag gjorda underdåniga anhållan om befrielse från Dagsverkens utgörande in natura, m. m. blifvit åberopadt.
I anledning häraf får Stats-Utskottet vördsamt gifva det Hederv.
Bonde-Ståndet tillkänna, att Utskottet sökt undvika alla öfverflödiga citationer och tröttande upprepanden af hvad särskilde Ledamöter inom Ståndet anfört, ochsom alla finnas upptagne, utredde och besvarade Stals-Utskottets Betänkanden. 647 uti det af Utskottet åberopade och till liela dess hufvudsakliga innehåll i Utskottets Betänkande intagna Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 3 December 1812, med hvilket det inom Hederv. Bonde-Ståndet, till stod för Motionerne, anförda Kongl.
Kammar-Collegii Circulair-Bref af den 2 Februarii 1813» år till ordalydelsen alldeles enligt, och hvaraf Ståndet kunnat inhemta tillräcklig upplysning uti alla de frågor, som blifvit till Riksens Ständers behjertande framstålde.
Utskottets slutliga yttrande antyder likaledes utan tvåtydighet dess åsigter i åmnet och lärer således, vid närmare skärskådande, finnas icke erfordra någon förklaring, utan innefatta en anvisning för dem som önska , att från dagsverksskyldigheten befrias, i hvad ordning sådan befrielse må sokas.
För öfrigt får Utskottet tillkännagifva, att dess berörde Betänkande år bifallet afHågl.
Ridderskapet och Adeln den 7:de, af Hogv.
Preste-Ståndet den n:te och af Vålloll.
Borgare-Ståndet den 3‘.dje i denna månad.
Hvarigenom ärendet således, likmätigt 69 §. i Regeringsformen, år afgjordt.
Stockholm den 19 April 1823. 648 Stats-Utskottets Betänkanden.
N:0 116.
Ankom ilen 22 April 1823.
Yttrande, ofver gjord anmärkning hos Vållofl.
BorgareStåndet vid Utskottets Betänkande, i frågan om Aflöning för Uppbörds-Skrifvare eller Löntillökring för Länsmän i Norra ortecne.
Vid Stats-Utskottets den 29 nåstlidne Martii afgifne Utlåtande öfver Herr Prosten Grapes Memorial, åsyftande anslag af Staten till aflöning för Uppbörds-Skrifvare i Norra orterne eller Löntillökning för Lånsmånnen till Kronofogdarnes biträdande i Executionsmål, har anmärkning blifvit gjord inom Vällofl.
BorgareStåndet, hvaruti visas velat, att Länsmännen i Wester- och Norrbottens
Lån åro i större behof af Löntillökning ån deras vederlikar, emedan de icke innehafva Boställen och måste göra långa resor inom deras vidsträckta districter, hvaraf StatsUtskottet bordt hemta anledning, att tillstyrka förbättring i deras Löne vilkor; och är ärendet, med denna anmärkning, till Stats-Utskottets förnyade handläggning återremitteradt; men som berörde Utlå - Stats-Utskottets Betänkanden. tande är bifallet af de 3:ne öfrige Stånden, nemi. af Högloft.
Ridderskapet och Adeln den 7:de, af Högvörd.
PresteStåndet den urte och af Hederv.
Bonde-Ståndet den 4:de i denna månad, samt frågan alltså likmätigt 69 Regerings-Formen är afgjord; så kan densamma till någon ytterligare åtgärd icke upptagas; hvilket Utskottet skolat vördsamligen anmäla.
Ankom den aa April i8a3.
Utlåtande,! anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående an slag å Stattin Yed för Lands Cancellierne och Landt-Rånterierne.
I anledning af gjorde Anmärkningar vid Stats-Utskotlet den 3:dje i denna månad afgifne yttrande, öfver den af Herr Casper Ehrenborg väckte Motion, om ansia"
å Stat till ved för Lands O Cancellierne och Landt-Ränterierne, har 65o Stats-Utskottets Betänkanden.
Ridderskapet och Adeln återremitterat detta ämne till Utskottets åtgärd.
Men som berörde Utlåtande är bifallet af de öfrige 3:ne Stånden, nemligen af Högv.
Preste-Ståndet den ii:te, af Vällofl, Borgare-Ståndet den i4:de och af Hederv.
Bonde-Ståndet den ii:te innevarande månad, samt frågan alltså likmätigt 69 §.
Regerings-Formen är afgjord; så kan den samma till någon ytterligare handläggning nu icke upptagas ; hvilket Utskottet skolat vördsamligen anmäla.
Ankom d. 22 April 1823, Utlåtande, öfver gjorde anmårkningar vid Utskottets Betänkande, angående Indragning af den så kallade Proste - T unnan.
Genom Protocolls Utdrag af den n:te i denna månad har Hederv.
BondeStåndet till Stats-Utskottet återremitterat den hos Ståndet väckte frågan, om indragning af den så kallade Proste-Tun - Stats- Utskottets Betänkatiden. 65 x nan, hvarom Utskottet den 3:dje dennes sig yttrat.
Borgare - Ståndet förstberörde dag eller den ii:te af innevarande månad, bifallit Utlåtandet; så får Staxs-Utskottet, till svar på återremissen sådant vördsamligen anmälasedan frågan alltså likmätigt 69 f.
Regerings Formen är afgjord.
Stockholm den 19 April t823.
N:0 119.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om lösen till Skatte af 2:ne i och vid Gefle varande Krono Lax-Fisken.
Sedan Kongl. Majit, enligt Nådigt Bref den 12 Sept. sistlidet år, förklarat sig, emot 77 $. af Regerings-Formen, och Kongl. Brefvet den 21 Maji 181 o, icke kunna bifalla Gefle Stads äldstes underdåniga ansökning, om lösen till Skatte af 2:ne Krono Lax-Fisken, det ena beläget uti den genom Staden flytande Ström, Gafvelån kallad, och det andra 652 Stats-Utskottets Betänkanden. pä £:dels mils afstånd, derifrån, benärnndt Sätra Stigs och Testebo Fiske, hafva Stadens Fullmägtige vid denna Riksdag, Herrar Eckhoff och Goransson, uti ett till Vällofl. Borgare-Ståndet ingifvet Memorial, som till Stats-Utskottet blifvit remitteradt, hos Riksens Högloft.
Ständer anmält denna Skatteköps fråga; hvarvid hufvudsakligen blifvit anfördt, att förstnämnde Fiske, som af Staden nu under arrende innehafves, emot en.årlig afgift af 33 R:dr 16 sk.
B:co, har 2:ne Notvarp, hvaraf ett finnes emellan Stadens 2:ne Strand-Gator och Torg-Bryggor, der under Laxiangsten, i Maji och Junii månader, inga Båtar eller Farkoster få lägga till, såsom hinderlige för Notdrägten, hvilken intager Aens hela bredd.
Belägenheten o • o af Stadens Skeppshvarf nära det ställe, der Noten tages i land, skall jemväl kunna gifva anledning till hvarjehanda tvister emellan Hvarfs-Interessenterne och en annan Arrendator af nämnde Fiske, befäst det blifvit ifrågasatt, om icke det Ständige bullret å Hvarfvet skadar Laxfångsten; hvartill kommer , att den förnämsta af Hvarfvets Kölhalnings-bänkar kan göras alldeles obrukbar, om A rendatorn så för godt finner.
Det andra Stuts-Utskottets Betänkanden.