Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj 1860 innehåller, saint planeras till samma vågräta höjd 4 Slals-Utikollels Utlåtande N.-o 16. sorn marken vid sliphusets nuvarande vestra hörn, förflyttar och i fullgodt skiefe försätter faktoriets nu varande slipverk, med hvad dertill hörer, och ordnar detta så, att faktoriets arbete i sliphuset ej förhindras under längre tid än högst sex månader; att, genom kanalbolaget, faktoriets andra ränna, som skall leda vattnet til t sliphuset på den föreslagna nya platsen, göres efter hela sin längd af huggen hopsinkad sten samt byggnaden deraf utföres så, att lika tillräckligt driftvatten erhålles för slipverket på dess nya plats, som vid nu varande vattenrännan; att till fullbordande häraf väl må, efter behof, kostnadsfritt användas huggen sten från nuvarande sliphusrännan, men det öfriga af den huggna stenen,, som icke erfordras för den nya rännans anläggning, till faktoriet återlemnas; att kanalbolaget, till kommunikationens bibehållande, emellan begge sidorna om slussen anbringar en rörlig körbro; att alla dessa arbeten fullbordas inom fem år, räknadt från den dag, Kongl. Maj:ts beslut om den ifrågavarande platsens upplåtelse åt kanalbolaget varder expedieradt, vid äfventyr, att, i annat fall, upplåtelsen skall anses hafva förfallit och bolaget vara förbundet att återställa allt i sitt förra skick; att, sedan företaget möjligen blifvit fulländad!, kanalbolaget eger, tili förekommande af vattnets användande vid slussningar utöfver behof, dervid ställa sig till efterrättelse de föreskrifter, som i sådant hänseende kunna af faktoristyresmannen finnas nödiga; att, för den händelse faktoriets vid den tillämnade slussen nu befintliga kolbod skulle finnas blifva utsatt för eldfara från förbigående ångfartyg, kanalbolaget i sådant fall åligger att bekosta förflyttning af donna kolbod till lämplig plats.
Att kanalbolaget förbindes att från och med det år, då platsens upplåtelse åt bolaget beviljas och så länge platsen af bolaget disponeras, öfvertaga och ansvara för den utgift till kleresistaten, som för qvarnfallet nu af faktoriet erlägges; och slutligen att, derest icke, efter kanalanläggningens fullbordan, kanalfarten behörigen upprätthålles, den åt kanalbolaget upplåtna platsen skall, utan ersättning för nedlagda kostnader, till Kronan återfalla.
Efter erhållen remiss å högstberörda nådiga Proposition, har Stats-Utskottet förehaft detta ärende och dervid jemväl tagit kännedom af de till frågan hörande kartor och handlingar; Och får Utskottet, med afseende å de i den Kongl. Propositionen anförda förhållanden, och på de vilkor, som deruti blifvit föreslagna, till förevarande nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Stals-Utskottets Utlåtande N:o 17. 5 A o 17.
Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Dec. 1862, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:1s Nådiga Proposition, angå ende åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår. (R. A.)
Uti ifrågavarande nådiga Proposition af den 31 Oktober innevarande år, (införd under n:o 30 i 1 Sarai. 1 Afd. af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll), hvilken genom remisser från samtlige Riks-Stånden kommit Stats-Utskottet tillhanda, har Kongl. Majit, under åberopande af innehållet utaf såväl Kongl. Maj:ts vid de två sednaste riksdagarna i detta ämne aflåtna nådiga Propositioner och Rikets Ständers derpå grundade beslut, som ock Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontors den 24 sistlidne Juli afgifne underdåniga berättelse, rörande, bland annat, undsättningsfonden, föreslagit, att Rikets Ständer måtte i detta ämne för nästinstundande statsregleringsperiod meddela enahanda bestämmelser, som för närvarande äro gällande.
Vid förevarande frågas behandling har Utskottet funnit sig böra meddela följande upplysningar, som dels äro hemtade från nämnde berättelse, dels grunda sig på infordrade uppgifter i ämnet.
Den 31 December 1860 utgjorde undsättningsfondens hos Riksgäldskontoret innestående medel R:dr 1,293,731: 66. saint dess kontanta behållning i Kongl.
Räntekammaren och Landtränterierna . „ 33,122: 12. 1,326 853: 78. hvarförutan i länen utestodo fordringar för lemnade undsättningar ....
R:dr 693,436: 35. samt för proprie-balanser och anmärkte medel 7,029: 24. 700.465: 59.
Summa Runt R:dr 2,027,319: 37. 6 Stalt Utskottets Utlåtande N:o 17.
Från och med sistlidet års början till Juni månads slut innevarande år hafva nedanstående summor blifvit af undsättningsmedlen utbetalde, nemligen:
Med åtcrbetolningsskyldighet.
Utan återbetala ningsskyldighet. inom Elfsborgs län, under år 1861 R:dr 1,500: - 1.650:
— „ Göteborgs och Bohus län, under åren 1861 och 1862 , , 41.900: - 9.300: — » Hallands län, år 1861 . • * 16,800: - 2,400: — ” Jönköpings län, år 1861 . . . • . 1,500: - 300: — » Kopparbergs län, år 1861 . 8,050: - 10.000: — ” Kronobergs län, år 1862 , • . — — _ 400: — » Stockholms län, år 1862 .... 62,520: - 6,600: — » Wermlands län, år 1861 7,000: - 1,000: — Summa R:mt R:dr 139,270: - 31,650: — 170,920 R:dr.
Utaf de i Riksgäld s-konto-ret för ifrågavarande ändamål innestaende medel hafva blifvit lyftade: år 1861 .
R:dr 40,000: —• år 1862 under första halfåret.
. 65,000: samt under innevarande månad 125.000: - 190,000: — 225.000: — hvaremot till nämnde Kontor blifvit levererade: år 1861 100,000: — ar 1862 till denna dag ....... 5? 65,000: — 165,000:
— Enligt en vid Stats-kontorets berättelse fogad förteckning uppgingo de vid sistlidne
Juni månads utgång utestående fordringarne för lån, beviljade åt nöd - ställde innebyggare inom länen, 11 följande belopp, nemligen: inom Kalmar län 13,369: 11. n Elfsborgs län 5? 46,403: 49.
» Göteborgs och Bohus län n 100.260: 59.
n Hallands län » 14,203: 61. » Jönköpings län T) 3,333: 34. y, Kopparbergs län ......
» 8,223: 2.
B Kronobergs län ...*.. 5) 1,666: 67. » Malmöhus län . r> 6,666: 67. B Norrbottens län » 194,902: 98. 33 Stockholms län 62,520: — 33 Skaraborgs län v 1,500: — Transport R:mt R:dr 453,049: 48.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 17. 7 Transport R:mt R:dr 453,049: 48. inom Wermlands län » 7,000: — » Vesterbottens län » 155,873: — » Vester-Norrlands län * 5,125: 64.
» Östergöthlands län » 2,100: — Summa R:mt R:dr 623,148: 12.
Härvid an märkes dock, att vid den tid, då ifrågavarande berättelse afgafs, åtskillige af undsättnings-redogörelserna för år 1861 ännu icke till Stats-kontoret. inkommit, hvadan någon olikhet mot räkenskaperne möjligen kan komma att uppstå.
Dessutom bör erinras, att större delen af de i Vester- och Norrbottens län utestående undsättnings-fordringar, utgörande tillhopa 350,775 R:dr 98 öre, härröra från äldre undsättningar, hvilka till större delen redan äro eller torde blifva afskrifna.
Beträffande de tillgångar, som nu förefinnas till undsättningar, så utgöras desamma af: i Riksgälds-kontoret innestående R:dr 1,233,731: 66. samt hos Kongl. Stats-kontoret » 26,967: 59. eller tillhopa R.mt R:dr 1,260,699: 25. förutom de medel af ifrågavarande beskaffenhet, som tilläfventyrs kunna finnas i landtränterierna.
Utskottet, som för sin del anser de stadganden, hvilka för närvarande äro gällande, i fråga om sättet och vilkoren för meddelandet af undsättningar vid missvexter och felslagna skördar, vara ändamålsenliga, får alltså hemställa: l:o att till Kongl. Maj:ts fortfarande disposition må, för behöfvandes undsättning vid inträffande missvext eller felslagen skörd, öfverlemnas såväl den hos Rikets Ständers Riksgäldskontor och på Kongl. Räntekammarens räkning i Rikets Ständers Bank innestående behållning af undsättnings-medel, som hvad genom återbetalningar å meddelade undsättningslån kan inflyta; 2:o att af de sålunda till Kongl. Maj:ts förfogande ställda medel en summa af högst Etthundrafemtiotusen (150,000) Riksdaler Riksmynt må under tiden för nästa statsreglering få be gagnas till undsättningar, utan återbetalningsskyldighet, åt sådane behöfvande, sorn icke äro i tillfälle att sjelfva förskaffa sig arbete eller i stånd att af egna tillgångar återgälda de undsättnings-anslag, hvilka dem tilldelas; börande dylika understöd företrädesvis tillgodokomma de kommuner, 8 Stats-Ut.ikotlels Utlåtande N:o 18. sorn tillförbinda sig att så airvända desamma, att för dithörande fattige och arbetslöse personer beredes sysselsättning och möjlighet att genom eget arbete förtjena sitt uppehälle; 3:o att ofvan omförmälde tillgångar för öfrigt må användas endast till räntefria låneunderstöd med bestämda återbetalningsterminer och mot vederbörande större eller mindre menigheters gemensamma ansvarighet eller annan af Kongl. Majit godkänd säkerhet; 4:o att, så vidt omständigheterna medgifva, tillfällen skola för de behöfvande beredas att erhålla sysselsättning och förtjenst vid allmänna arbetsföretag; samt 5:o att de för undsättningar vid inissvexter af felslagna skördar afsedda medel böra, till den del de icke äro för anvisade utbetalningar erforderlige, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas emot skyldighet för detta verk, att det sålunda emottagna beloppet, vid skeende reqvisition, för dermed åsyftade ändamål Kongl. Majit tillhandahålla.
JM:o 18.
Utlåtande, i anledning af förre Bokhållaren i Riksgälds-kontoret J. E.
Lindbergs ansökan om förhöjd pension. (R. A.) Från Fullinägtige i Riksgälds-kontoret har Stats-Utskottet emottagit en den 20 sistlidne November aflåten skrifvelse, deri Fullmägtige öfverlemnat en utaf förre Bokhållaren uti detta verks Boksluts-kontor J. E. Lindberg dit ingifven, till Utskottet ställd ansökan om förhöjning till 1,215 Ridr Rimt af den årliga pension å 660
Ridr 66 öre, som Lindberg enligt gällande pensionsstat från Riksgälds - Stals-Utskottets 'Utlåtande N:o 18.
9 Riksgälds-kontoret åtnjuter, saint om denna förhöjda pensions retroaktiva beräknande och utgående från den tid, då Lindberg fyllde 65 år; och hafva Fullmägtige derjemte upplyst, att fråga om sådan förhöjning af den pension Lindberg innehar redan under 1853 och 1854 års riksdag, efter derom då väckt motion, varit Rikets Ständers pröfning underställd, men att Rikets Ständer, genom bifallandet af dåvarande Stats-Utskotts under N:o 37 öfver denna motion afgifna utlåtande, förklarat sig icke finna skäl att derå fästa afseende.
Uti den till Stats-Utskottet nu inkomna ansökningen har Lindberg, sorn, enligt bilagdt prestbetyg, är född den 14 Januari 1796, samt, efter 28 års tjenstgöring dels i General-assistans-kontoret, dels i Riksgälds-kontoret, år 1842 erhöll afsked från sin i sistnämnda Kontor då innehafda Bokhållaretjenst, anfört, att han, efter nära fem års förlust af synförmågan, väl blifvit, i följd af undergången operation, så återställd, att han, dock med iakttagande af största varsamhet, kunnat verkställa renskrifning, för att till någon del bidraga till sin familjs uppehälle, men att härigenom hans ögon blifvit för mycket ansträngde och, i följd deraf, angripne af likartad svaghet som tillförene, hvadan han, i saknad af någon extra inkomst, nu vid 67 års ålder befunne sig i de mest tryckande bekymmer för sin och sin familjs utkomst; på grund af hvilka ömmande omständigheter han anhölle, att såsom pension undfå ett belopp, motsvarande den lön af 810 R:dr B:ko, som han vid afskedstagandet innehade, samt att detta pensionsbelopp måtte beräknas från den tid han fyllde 65 är; och har Lindberg, till ytterligare stöd härför, åberopat den omständigheten, att åtskilliga tjenstemän i Rikets Ständers Bank, hvilka innehaft samma tjenstegrad som Lindberg inom Riksgälds-kontoret, samt till både ålder och tjenstetid varit honom betydligt underlägsna, i följd af likartade sjukdomsfall skola erhållit hela deras innehafda lön i pension.
Då, enligt hvad Stats-Utskottet vid 1853 och 1854 års riksdag uti ofvan omförmälda utlåtande upplyst, Lindberg redan vid sitt afskedstagande kommit i åtnjutande af den pensionsförmån som, i öfverensstämmelse med de för pensionerandet af betjeningen vid Riksgälds-kontoret gällande stadganden, kunnat honom tillerkännas, samt Stats-Utskottet nu icke heller finner anledning att för Lindberg personligen tillstyrka förhöjning i pensions-beloppet, hemställer Utskottet, att den härom gjorda framställning må lemnäs utan afseende.
Stockholm den 15 December 1862. lith. lill !t. St. Urat. 186S & 1863. 4 Sami. i Afd. 6 Häft.
STOCKHOLM, typogra mska föreningens boktryckeri, 1802. Stals-Utskottets Utlåtande M 19. 1 ]\:0 19.
Ank. till Exp.-Utsk. den 18 Dec. 1862, kl. 2 e. m. ! c u - i*- >• (t : i ?<H Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers åren 1860, 1861 och 1862 församlade Revisorers berättelse om granskningen af de under Kongl. Kommers-kollegii förvaltning stullda fonder och medel. (R. A.) Stats-Utskottet, som från samtlige Riks-Stånden emotlagit remisser å nämnde från trycket utgifna oell bland Ståndens medlemmar Utdelade berättelser, får härmed afgifva sitt yttrande, angående de af Revisorerne afgifna framställningar, hvilka antingen påkalla Rikets Ständers beslut eller äro af den beskaffenhet, att Utskottet ansett desamma böra hos Rikets Ständer särskildt anmälas. l:o.
Angående Manufaktur-diskont-fonden.
(18fi0 års Rev.-ber. sid. 3, 1861 års ber. sid. 3, 1862 års ber. sid. 3.)
För att åskådliggöra denna fonds ställning under hela den tidrymd förenämnda revisionsberättelser omfatta, får Utskottet här återgifva ett sammandrag al livad samma berättelser derom innehålla.
Fondens behållning uppgick: vid 1857 års slut till R:dr 1,598,515: 54.
» 1858 » » » » 1,617,775: 2.
» 1859 » » » 1,646,612: 5.
» 1860 » » » » 1,676,511: 77. deruti likväl inbegripas fondens osäkra fordringar, hvilka utgjorde: Bilt. till B.
Prol. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 7 Höft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande M 19. vid 1857 års slut R:dr 253,693: 79.
» 1858 » » » 254,394: 50.
» 1859 » » » 253,291: 3.
» 1860 » » » 219,308: 22.
Fondens inkomster och utgifter hafva förhållit sig sålunda:
Förnämligast bestående af räntor å ut- lånta medel År i 858.
År 1589.
144,104 83 144,682 87 143,902 26 Utgifter:
Ränta till Rikets Ständers Bank för begagnadt kreditiv Förvaltningskostnader, inberäknadt pen- sion, begrafningshjelp, extra utgifter somt omkostnader lör lundens fasta egendom Riksgälds-kontorets andel i vinst- medlen Afskrifning af osäkra fordringar 70,362 33,415 21,000 67 27 13 75 64,127 30,715 21,000 98 88 63,906 29,296 21,000 19,763 14 38 10 S:r 124,845 15 115,843 86 133,965 62 Fondens tillvext under hvartdera året 19,259 68 28,839 1 9,936 64 Summa Runt R:dr 144,104 83 j 144,682)87 143,902)26 Sedan det för Manufaktur-diskonten å Rikets Stilnders Bank anvisade kreditiv af 2,700,000 R:dr, jemlikt Rikets Sländers vid 1856 —1858 års riksdag fattade beslut, under hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860 blifvit minskadt med 150,000 R:dr, så att detsamma år 1858 utgjort R:dr 2,550,000.
» 1859 » » 2,400,000.
» 1860 » » 2,250,000. har Kommers-kollegium vid början af hvartdera året fördelat fondens lånetillgångar sålunda, alt deraf afsetts: Stats-Utskottets Utlåtande JM 19. 3 För s. k. förlagslån till anläggning
År 1860. och drifvande af större fabriks-in- rättningar af ny eller väsendtligen förbättrad beskaffenhet ....
750,000 750,000 750,000
För manufakturister i Eskilstuna fri- stad och deras förläggare . 374,202 69 346,217 37 368,926 53 samt för öfriga lill lån i diskontväg berättigade fabriksidkare ....
2,745,962 70 2,639,161 61 2,506,019 56 eller tillhopa 3,870,16513913,735,378 j 98 j 3,624,946 9 Beträffande förenämnda till Eskilstuna fristads manufakturister och deras förläggare afsedda lånefonder, upplyser icke Revisorernes berättelse huru mycket, som för år 1838 varit afsedt särskildt för manufakturisterna och särskildt för förläggarne; men under år 1839 tillerkändes lånerätt åt 103 manufakturister för 331 procent af deras tillverkningsvärde 747,203 R:dr, eller R:dr 249,068: 33. och åt 3 förläggare för en förlagssumma af 248,253 R:dr, 391 procent deraf, eller 97,149: 4. gjy.
Under år 1860 utgjorde lånerätten för 109 manufakturister likaledes 33l procent af tillverkningsvärdet, 770,267 R:dr, eller R:dr 256,755: 67. samt för 4 förläggare nära 39l procent af förlags— summan, 284,124 R:dr, eller 112,170: 86. ggg 926' 53
För öfriga fabriksidkare, hvilka ega rätt till lån ur den allmänna fonden och hvilka indelas i tre klasser, uppgick deremot lånerätten: för första klassens fabriksidkare till » andra d:o d:o » » tredje d:o d:o » år 1858. 9l proc. 7b » A\ » år 1859. 11 proc. 81 öl år 1860. 9l proc. 71 » A\ » allt beräknadt å föregående års tillverkningsvärde.
Då likväl härförutan sex af första klassens fabriksidkare, för vid klädestillverkningen använd Svensk ull, fått sig tillerkänd tillökning i lånerätten, nemligen: år 1858 med 4f procent af ullens värde, 259,859 R:dr, » 1859 w 5l » af d:o 205,072 » samt » 1860 » 4f » af d:o 316,854 » förhöll sig tillverkningsvärdet till lånerätten sålunda: 4 Siats-Utskottets Ullålande JV? 19.
Tillverkningsvärde.
Lunerätt.
| För första klassens fabriksidkare: år 1858 —- 1,907,874 — » 1859 16,072,358 — 1,736,680 — »1860 16,651,453 — !,566,834 — För andra klassens fabriksidkare: år 1858 3,719,141 — 264,988 » 1859 4,096,189 — 337,935 »1860 5,704,757 — 406,462 — För tredje klassens fabriksidkare: år 1858 12,337,157 — 586,015 _ »1859 9,756,001 556,580 » 1860 11,358,651 — 539,533
Utaf de till förlagslån för anläggning och di ifvande af större fa brik sin rätt nin- gar af antingen ny eller väsendtligen förbättrad beskaffenhet afsedda medel hafva följande län blifvit under ären 1838, 1839 och 1860 utlemnade, nemligen: till intressenterne i Malmö boinullsväfnads-fabrik, återstoden af det enligt Kongl. Brefvet den 50 Januari 1857 beviljade län å 45,000 R:dr U:dr 53,000: — » Smedjeholmens aktiebolag, för dess yllevlifnnds-fabrik i Norrköping 85,000: — » Carlsviks här i hufvudstaden anlagda hel- och halfylleväfnads fabrik 80,000: — » Motala mekaniska verkstads bolag, det för Lindholmens, af bolaget inköpta, mekaniska verkstad och gjuteri beviljade lån . . 50,000: — » fabriksidkarne A. Nyqvist och C. /loirn, för Trollhätte mekaniska verkstad 20,000: — » fabriksidkare!) C. F.
Lundström för dess i Jönköping anlagda hel och halfylle-fabrik 60,000: — » Bruksegaren J. P. Jönsson, för tillverkningen vid Liljedahls glasbruk i Wermland 30,000: — » Egarne af Stensholms pappersbruk i Jönköpings län, i afräkning å beviljade 40,000 R:dr 9,000:
— Summa, för alla 3 åren utgifna lån, K:dr 367,000: — Stais-Utsfiöttels Utlåtande M 19. s
Efter salunda tagen kännedom om ifrågavarande fonds förvaltning, torde man svårligen kunna undgå fästa uppmärksamhet dervid, att en låne-inrättning, som är berättigad utlemna penningar mot den här i landet särdeles bil iga räntan af fyra procent och som i följd deraf borde kunna påräkna att erhålla betryggande säker heter, icke desto mindre, oberäknadt de under dessa 3 år afskrifna 19,830 R:dr 83 öre, eger osäkra fordringar till belopp af 219,308 R:dr 22 öre eller närmare 13 procent af fondens hela behållna tillgång.
Vidare torde icke böra förbises att, då sammanräknade tillverkningsvärdet, i följd af industriens utveckling, under sednare tider öfver hufvud laget uppgått till det betydliga beloppet af mer än 30 millioner R:dr årligen, lånerättén utgör ett så ringa belopp af tillverkningsvärdet, att tvifvelaktigt är, huruvida denna lårie—inrättning numera kan anses uppfylla det dermed afsedda ändamål, eller kan vara vidare behöflig för näringarues understöd och förkofran.
Emot sjelfva grunden för lånerättens bestämmande skulle ock kunna erinras att, sedan den fordna stämplingen af inhemska fabriks- och manufakturvaror upphört, all lånerält i Manufaktur-diskonten numera grundas på låntagarens edgång öfver beloppet af hans egna tillverkningars värde.
Hvad särskildt beträffar den förläggarne för Eskilstuna manufakturister tillförsäkrade lånerätt, så förefaller det måhända mindre vanligt, att de, som gifva lån åt industri-idkare och derföre ega att utöfver värdig ränta sig tillgodoräkna en ofta dryg förlagsprovisiori, skola vara berättigade att mot låg fänta låna penningar i en inrättning, som är afsedd att bispringa industri-idkare.
Att desse sednare af allmänna medel understödjas med lån mot låg ränta, låter tilläfventyrs förklara sig; men att fortfarande bevilja sådana lån åt förläggare, torde få anses mindre lämpligt.
Ehuru Utskottet funnit sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nu anmälda förhållanden, har dock Utskottet, i anledning af desamma, icke ansett sig nu böra föreslå Rikets Ständer att omedelbart vidtaga några åtgärder. 6 Stats-Ulskottels Utlåtande JV1 19. 2:o. Angående Ull-diskonl-fonden ock Schäferierna i riket.
(1860, 1861 och 1862 års Rev.-ber. sidd. 6. 7.) Revisions-berättelserna utvisa, att denna År 1858.
År 1860. fonds behållning utgjorde vid slutet af hvartdera året deruti inberäknade osäkra fordringar 11,900 3,049 49 12,875 3,049 15 13,862 1,678 . 7 94 85 Fondens inkomster hafva bestått af:
Ullsorterings-, värderings- och maga- si ns-afgifter H yresmedel Bidrag af manufaktur-medlen .
Räntor 2,262 828 1,800 2.714 10 4 2,705 703 1,800 2,244 49 95 2,966 878 1,800 3,719 39 19 Summa Runt R:dr 7,604 14 7,4 53 44 9,363 58 Utgifterna hafva deremot varit:
Aflöningar, omkostnader m. m. till- hopa 5,105 41 4,999 72 5,105 60 Ränta till Riksgälds-kontoret för be- gagnadt kreditiv 2,136 67 1,479 6 1,900 2 hvarjemte afskrifvits — — 1,370 17 R:mt R:dr 7,242 8 6,478 78 8,375 79 så att fonden ökats med .... 362 6 974 66 987 79 Summa R:mt R.dr 7,604114 7,453 44 9,363|58
Af fondens å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv af 225,000 R:dr hafva lyftats: under år 1858 R:dr 83,290.
» 1859 » 59,110. » 1860 » 113,530.
I anledning af den vid 1860 års revision gjorda erinran derom, att för 80 st. vid schäferierna försålda fårkreatur år 1858 influtit endast 953 R:dr 98 öre, eller ej fullt 12 R:dr stycket, men att deremot för under nämnda år från England Stals-Utskotlels Vllåtande
M 19. 7 inköpta 7 baggar och 10 tackor, eiler tillsammans 17 fårkreatur, kostnaden uppgått till 5,269 R:dr 35 öre, eller omkring 300 R:dr för hvartdera, har Kongl.
Förvaltnings-kommitté, uti dess i anledning af denna Revisorernes framställning af Kongl. Maj:t infordrade och revisionsberättelsen vidfogado underdåniga förklaring, på ett tillfredsställande sätt ådagalagt anledningarne till anmärkta förhållandet, hvadan Revisorernes framställning i denna del icke torde påkalla vidare åtgärd. 3:o
Angående anslaget till hyres-ersättning för den så kallade glob-verkstaden.
(1861 års Rev.-ber. sid. 7.)
Vid 1861 års revision hafva Revisorerne fästat uppmärksamhet dervid, att ibland de af manufakturmedlen utgående anslag förekomme ett belopp af 300 R;dr R:mt, som, jemlikt Kongl. Brefven den 12 Februari 1805 och den 10 September 1828, skola utgå till General-löjtnanten m. m. C.
Akrell såsom hushyres-ersättning för den såkallade glob-verkstaden, och hvilket belopp årligen af Kongl. Kommerskollegium utbetalts, sedan styrkt blifvit, att nämnde verkstad fortfarande behörigen underhålles; och hafva Revisorerne, enär värdet af de årliga tillverkningarne vid ifrågavarande verkstad under loppet af flere år föga öfverstigit omförmälda årliga anslag, ansett sig böra hemställa, att samma anslag må upphöra.
Sedan Kongl. Kommers-kollegium, i anledning af erhållen nådig befallning att häröfver afgifva underdånigt utlåtande, anmodat Vetenskaps-akademien, under hvars inseende glob-tillverkningen och öfriga mathematiska instrumentmakerierna i riket äro ställda, att uti ifrågavarande ämne sig yttra, har bemälde Akademi till Kollegium öfverlemnat ett af tvänne bland Akademiens ledamöter, Generalmajoren m. m.