Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af Bonde-Ståndet godkändt till Grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, har Conslitutions-Utskottets memorial N:o 24, med förslag lill ett nytt moment af 28 § Regerings-Formen, angående utlännings naturalisation, blifvit från de 3:ne öfrige Stånden lill Utskottet återremitteradt, med följande, såsom hvarje Stånds serskilda och gemensamma tankar, förklarade anmärkningar: af Ridder skåpet och Adeln : ilo att ordet under framför ordet tio> på första raden i förslaget, måtte uteslutas; 2:0 att på ett ställe uti §:n och i ett sammanhang bör sammanföras allt hvad, som rör undantagen för utländsk man från §:ns allmänna stadgande»; 3.-o att efter orden: utländsk man, och framför orden: sorn varit, böra införas orden: af Christen trosbekännelse; och 4:o att efter ordet njute och framför ordet enahanda böra införas orden: i Jräga om tjensters tillsättande', af Preste-Ståndet: att efter orden: utländsk man må tilläggas: af Protestantiska bekännelsen; af Borgare-Ståndet: i:o att orden: af den rena Evangeliska Läran bordt intagas näst efter orden: utländsk marij och 2:0 att utländske män bordt uteslutas ifrån rättigheten att kunna nämnas till andra civila och ecclesiastika embeten och tjenster, än vetenskapliga.
Constitutions-Utskoltet, som, vid dessa återremissers besvarande, följer ordningen af de ställen uti det föreslagna nya momentet af 28 § Regerings-Formen, mot hvilka anmärkning blifvit gjord, får, hvad således först beträffar det af Tre Stånd yrkade vilkor för utlännings naturalisation, Bih. till R, St.
S Sami. 24 Häftet.
2 Constitutioris - Utskottets Memorial, N:o 3g. att han sha!I tillhöra elen trosbekännelse, hvartdera Ståndet för sin del härutinnan bestämt, samt i betragtande , så väl af föreskrifterna i nu gällande 28 §, rörande befordringar till embeten, sorn deraf, att 22 § Riksdags-Ordningen tillerkänner Christna trosförvandter den vigtiga medborgerliga rättigheten att deltaga uti Riksdagsmannaval, framställa det förslag till jemkning emellan den i memorialet N:o 24 uppgifna redaction, som icke innefattar någon begränsning i berörde afseende, samt Preste- och Borgare-Ståndens deremot, i Utskottets tanka, alltför mycket inskränkande meningar, att för naturalisation af utländsk man icke må fordras, utom öfrige i del nya momentet stadgade vilkor, annat, än att han bekänner sig till Christna Läran..
För den händelse, att detta jemknings-förslag icke skulle antagas, öfverlemnar Utskottet följande propositioner till votering i Förstärkt. Constilutious-Utskott..
Ä. ”Den, som gillar nedanstående redaction uti det af Constitulions-Utskottet föreslagna nya momentet af 28 § Regerings-Formen: ””Utländsk man af Christna Lciran, som varit etc.”” röste Ja; den, det ej vill, röste Nej;, vinner Nej, kommer ny votering att anställas öfver en: så lydande proposition: B.
Den, sorn godkänner följande redaction uti det föreslagna nya momentet af 28 § Regerings-Formen: ””Utländsk man af Protestantiska bekännelsen, sorn varit etc.”” röste Ja; den y det ej vill ^ röste Nej; vinner Nej, kommer ytterligare att voteras öfver följande proposition, C.
Den, sorn godkänner nedanstående redaction i del föreslagna nya momentet af 28 § Regerings-Formen:
Conslitutions- Utskottets Memorial, JY:o 3$. 3 ””Utländsk man af den rena Evangeliska Läran, sorn varit etc”” rosie Ja; den, det ej vill, röste Nej; vinner Nej, kommer, i enlighet med Constilutions-Utskottets första förslag, icke något stadgande i afseende på trosbekännelsen alt i det nja momentet inflyta.’’ I anledning af Ridderskapets och Adelns anmärkning, att ordet under framför tio på första raden af förslaget må utgå, hemställer Utskottet, enär större bestämdhet i uttrycket derigenom skulle vinnas, utan att meningen förändras, att de 3:ne öfrige Stånden ville härutinnan förena sig med Piidderskapet och Adeln; och får Utskottet, i sammanhang härmed, jemväl föreslå, att, till förekommande af eljest icke omöjlig misstydning, ordet under på ett annat ställe i momentet, eller emellan orden: Sveriges Konung och orden: de senaste feni åren_, må utbytas mot det meningen mera egentligt uttryckande ordet före; förmodande Utskottet, att voteringspropositioner i dessa båda hänseenden finnas icke vara af nöden.
Hvad dernäst angår Ridderskapets och Adelns anmärkning, alt utlänning, under de uppgifne vilkoren, må njuta Svensk-manna-rätt, endast i fråga om tjensters tillsättande, samt Borgare-Ståndets, att utländske män bordt uteslutas från rätt att nämnas lill andra civile och ecclesiastike embeten och Ijenster, än vetenskapliga; så, enär Utskottet ansett sig icke ega skäl att till Rdisens Ständers bifall anmäla dessa inskränkningar i Utskottets förslag, samt livartdera af beinälde a:ne Stånd är ensamt om sin mening, får Utskottet inbjuda dem att, till förening med de arne öfriga Stånden, låta deras ifrågavarande sins emellan olika anmärkningar förfalla, men bör emedlertid öfverlemna nedanstående voterings-proposition:
D. ’’Den, sorn bifaller följande redaction i det af Constitutions-Utskotlet föreslagna nya momentet af 28 §.
Regerings-Formen: — — de senaste feni åren upphört, njute enahanda rättigheter med infödd Svensk man, dock utan att kunna till Konungens Rådgifvare eller till Commendant ä Fästning utnämnas,”” röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; 4 Constitutions-Ut slottets Memorial, JV:0 5 g. vinner Nej, kommer ny omröstning att ske öfver följande proposition: E.
Den, som gillar en så lydande redaction i det föreslagna nya momentet af 28 § Regerings-Formen : ””— — de senaste fem åren upphört, njute , i fråga om tjenrst ers tillsättande , enahanda rättigheter med infödd Svensk man, dock utan att kunna till Konungens Rådgifvare eller Commendant å fästning utnämnas,”” röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; vinner Nej, godkännes denna redaction: ””— — de senaste fem åren upphört, n/ute enahanda rättigheter med infödd Svensk man, dock utan att kunna lill Konungens Rådgifvare eller till andra civile eller ecclesiastike embeten eller fenster, än vetenskaplige, eller till Commendant ä fästning utnämnas.”” Vidkommande slutligen Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, att på ett ställe i §:n bör sammanföras allt, hvad som rörer undantagen för utländsk man från §:ns allmänna stadganden, så har Utskottet, som, vid öfverläggningen om ett Grundlags-stadgande, angående utlännings naturalisation, trodde sig böra återupptaga det vid nästlidne Riksdag afgifna redactions-förslaget, emedan detta då vänn Tre Stånds bifall, insett och erkänt anmärkningens giltighet, och får, med stöd af densamma, alltså nu hos Riksens Ständer hemställa, att det i 22 § Regerings-Formen förekommande stadgande: ”Vare likväl Konungen obetaget att uti militära embeten nyttja utländske män af sällsynt skicklighet, men icke till Commendanter i fästningarne,” må från den plats, detsamma nu innehar, nedflyttas till slutet af det nya momentet, med följande derigenom nödiga förändring och tillägg: —• — eller till Commendant å fästning utnämnas.
Uti öfriga militära embeten vare det Konungen likväl obetaget att nyttja utländske män af sällsynt skicklighet, äfven om de icke förvärfvat
Svensk medborgare rätt, pä sätt nyss säges.
För möjligen uppstående skiljagtig mening öfver en sådan omflyttning, bifogas följande voterings-proposition:
ConstiLutions-Utslcottets Memorial, N:o 4o. 5 F. ”Den, som bifaller, alt det i 28 § Regerings-Formen förekommande stadgandet: ””Vare likväl
Konungen obelaget att uti militära embeten nyttja utländske män af sällsynt skicklighet, men icke till Commendanter i fäslningarue”’’ nedllyttas till slutet af det i samma § föreslagna nya moment, med förändring till denna redaction: ””Uti öfrige militaire embeten vare det
Konungen likväl obelaget att nyttja utländske man af sällsynt skicklighet, äfven om de icke förvärf vät Svensk medborgare-rätt, på sätt nyss säges,” ” röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; vinner Nej, förfaller frågan om berörde nedflyttning och redactionsförändring. ’’ Stockholm den 4 September 1840.
N:o' 40.
Ani;, till Exp. Utsi;, den 7 September', ltl. ra mield.
Memorial till Riksens Ständer, angående två Stånds återremisser pä Memorialet N:o 25.
Vid föredragningen af Conslitutions-Utskottets memorial N:o a5, med förslag till ändring i y5 § Regerings-Formen, i fråga om de årliga markegångssättningarne, hafva, jemlikt aflåtna Protocolls-utdrag, Borgare- och Bonde-Stånden godkänt samma memorial till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, men de båda öfriga Stånden till Utskottet hänvisat dea gemensamma tanka, att förslaget vore onyttigt, med tillägg derjemte af Presle-Ståndet, att förslaget ogillades.
Sorn två Stånd sålunda stannat emot två uti förevarande fråga, och någon jemkning emellan de olika meningarne icke är möjlig, återstår för Utskottet endast att hemställa, det Ridderskapet och Adela samt PresteStåndet ville, i likhet med hvad de båda andra Stånden för deras del beslutat, tillåta, att förslaget må hvila till afgörande vid nästa Riksdag; och öfverlämnäs, för motsatt fall, nedanstående proposition till omröstning
I Förstärkt Constitutions-Utskott: 6 ConstiLutioas-Utshottets Memorial, ]S[\o 4 t. ”Den, som bifaller, att Constitutions-Utskoltets i memorialet N:o a5 afgifna förslag lill ändring i ^5 § Regerings-Formen må hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; vinner Nej, kommer ifrågavarande förslag icke att hvila till nästa Riksdag.” Utskottet bör vid detta tillfälle derjemte anmäla, det slutorden af 75 §:n blifvit, uti redactions-förslaget i memorialet N:o 20, såtillvida fe 1— agtigt citerade, att der står: ’’sökes eller vinnes”, i stället för rätteligen: ”sökes och vinnes.” Stockholm den 7 September 1840.
Reserv a tio n af Conlracts-Prosten Hallström: ”Grundlagens stadgande i 56 och 81 §§.
Regerings-Formen är visserligen icke klart, så atl en säker ledning kunnat derifrån hemtas vid Utskottets förehafda jemkning.
Likväl har min på slutmeningen af 56 § Regerings-Formen och 75 §.
Riksdags-Ordningen slödda opinion varit, att, då två Stånd, bifallande förslaget, stannat emot två, som detsamma ogillat, hade frågan rätteligen bordt förfalla,—hvilket jag härmed velat reservationsvis anmäla.” N:o 41.
Ani. till Exp. Utsi. den 7 September, kl. 12 mildd.
Memorial till Riksens Ständer, angående en af Herr Roos, C. U., anmäld anledning till anmärkning emot Slals-Rädet och f. d. Stats-Secreteraren Grip, Medelst Protocolls-utdrag för den 1 nästlidne Augusti månad, har Ridderskapet och Adeln till Constitutions-Ulskottet förvisat en, i den ordning, 2g § Riksdags-Ordningen föreskrifver, af Herr Roos, Carl Ulric, anma Id anledning till anmärkning emot Stats-Rådet och f. d. Stats-Secreteraren Grip.
För anledningens uppgifvande, har till Utskottet blifvit öfverlemnad bestyrkt afskrift af ett från Kongl. Maj:t under den 2 sistförlidne Mars Con&titutions-UIskottels Memorial, JV:o 4i* 7 lill Kongl. Krigs-Col legium aflätet Kådigt
Bref, hvaraf hufvudsakligen inhem Las, att, uppå eu af bemälde Collegium i underdånighet gjord framställning, föranledd deraf, att motionären, hvilken hos Collegium innehar en Kammarskrifvare-beslällning, jemte arne andre tjenstemän derstädes anmält sig till tjenstledighet, för alt, såsom Ledamöter af Riddarhuset, bevista Riksdagen, Kongl.
Majrt, med tillämpning af Kongl. Brefvet den a3 September 1766, förklarat, alt de af Krigs-Colfegii embets- och tjenstemän, som ega säte och stämma på Riddarhuset, och af sådan anledning vilja njuta tjenstledighet, skola, ehvad de äro Ledamöter af Utskott eller icke, vara pliglige att, i och för bestridandet af deras tjenstegöromål, af egande löne-inkomster afstå så mycket, som motsvarar lön i sisla (jenstegraden, så framt icke med Collegii samtycke annan öfverenskommelse kan träffas.
Och har motionären tillika, uti ingifvet anmärknings-memorial, anfört: att delta Kongl. Beslut, afseende vilkor för representalions-rättens utöfvande, innefattade en ändring eller förklaring af Grundlag, tillkommen i annan ordning, än Grundlagarne föreskrifva; att'det åberopade Kongl. Brefvet af den a3 September 1766 icke var på ifrågakomne fall tillämpligt, emedan detsamma endast afsåg de tjenstemän, hvilka vid Riks-Ståndens eller Utskottens Canzlier er höllö befattning; att det Kongl.
Beslutet i så målto lade hinder för Riksdagsmanna-rätlens utöfvande, som, då tjensteman tillförne kunnat påräkna undseende, om han någort gång, t. ex. för Ståndens plenidagar, anmält sig hindrad att oafbrutet vara tillstädes å embetsi limmet, skulle han numera finna sig tvungen, antingen att med en kännbar uppoffring söka full tjenstledighet, eller ock att alldeles afhålla sig från Riksdags-ärendena ; att det skall vara vederbörande embetsverk öppet lemnadt, att i serskilda fall tillämpa beslutet, i mon af den t jenstlediges politiska tänkesätt; samt att merberörde beslut icke blifvit utsträckt alt gälla för alla, och alt Regeringen skall hafva, i och för Riksdagen, beviljat icke blott verklige Riksdagsmän, utan jemväl aflönad Riksdags-betjening ledighet frän deras i Statens tjenst innehafvande befattningar, utan dervid fästadt vilkor alt afträda större eller mindre del af löne-inkomsterna, Constitulions-Utskottet, som anser hvarken mot Grundlag eller andra Författningar stridande, men deremot både rätt och billigt, att den Statens embets- eller tjensteman, hvilken i och för
Riksdagsmanna-rätlens döfvande njuter tjenstledighet, skall af sina löne-inkomster afstå hvad för bestridandet af hans tjenstegöromål under tiden erfordras, så alt Staten icke med någon serskild kostnad härför betungas, har alltså funnit Kongl. Majrts 8 Constitutions-Utsloltets Memorial} N:o 41. ifrågavarande Nådiga beslut ej i annat fall lemna runi för anmärkning, än • tn den grundsats, hvarpå detsamma är stödt, icke blifvit i allmänhet utan blott för vissa enskilda fall tillämpad.
Men då motionären icke uppgifvit, ännu mindre styrkt, något fall, der sådant inträffat, samt Utskottet icke skulle blifva i tillfälle att bedöma verkliga förhållandet härutinnan, utan att ingå i granskning af Stats-Rådets samtliga Protocoll för hela tiden, alltifrån Riksdagens början, hvilken granskning egentligen tillkommer nästa Riksdags Constitutions-Utskott, har Utskottet ej kunnat å förevarande anmärkningsanledning fästa något afseende; hvilket Utskottet, till följd af den derå meddelade remissen, får härmed gifva tillkänna.
STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckerieti i84o. Constitutions-Utskottets Memorial, N’.o 42- i N:o 42.
Ank. till Exp, UtsL den 11 Sept., kl. 11 f. m.
Memorial till Riksens Ständer, rörande Stats-Utskottets anledning till anmärkning , i fråga om den, Jemtland åren i83ä och' i^33 meddelade, undsättning af spanmåL X^en af Stals-Utskoltet, genom dess Memorial N:o 258, anmälda, och från samtlige Riks-Slånden under den 2q sisllidne
Juli remitterade anledning lill anmärkning emot Stals-Rådet samt Föredraganden för Handels- och Finans-Ärendena, har blifvit uppgifven i ett Constitutions-Utskottet ti 11- stäldt ProJocolls-Utdrag för den 2.8 i berörde månad, hvaraf inhemtas, alt sedan Riksens Ständers år 1835 församlade Revisorer fästat uppmärksamhet dervid, alt af den spanmål i,25o tunnor råg, 1,000 tunnor korn och 35o tunnor ärter, hvilka, i anledning af Landshöfdinge-Embelets i Jemtlands Län underdåniga anmälan om behof af undsättning för Länet efter i832 års missväxt, redan under hösten samma år blifvit afsände till Sundsvall, icke det ringaste kunnat för det påräknade ändamålet, hvarken emot borgen, på credit eller till District-Magasins-Intressenterne användas, äfvensom att dels genom spanmålens uppköp, dels genom dess magasinering och öfrige omkostnader, en sammanräknad förlust af 8,240 R:dr 41 ra r:st. blifvit Slals-Verket tillskyndad, hvarjemte förekommit, alt 471 tunnor frökorn, sorn uppå Landshöfdingen i nämnde Län M. von Törnes anmälan, om brist på dugligt sådant korn inom Länet, blifvit på Statens bekostnad år 1833 uppköpte, fått utan redovisning qvarligga hos försal jarne, tilldess en del deraf blifvit för ändamålet otjenligt och slutligen, efter det Kronan fått vidkännas flyttnings- och magasinerings-kostnader, år i835 försålts med en förlust för Stats-verket af 1,763 R:dr 2 sk. 1 r:st.
Banco; så hade, vid öfvervägande så väl häraf, sorn af Kongl.
Stats-Contorets i ämnet afgifna underdåniga utlåtande, Slals-Utskottet, lika med Bih. till R•
Proh 1840- 3 SamL s3
Häjh 1 3 Comtitutions- Utskottets Memorial3 lY;o 4#« i83qårs Revisorer, ansett vara tillförlitligen utredt, att, ehuru för Landshöfdingen von Törne redan hösten i833 bordt vara kändt, att, i anseende till det understöd, Länets invånare genom enskild välgörenhet undfått, den reqvirerade samt åren i83a och i833 erhållne undsättnings-spanmålen icke varit för Länet behöflig, Kongl. Stats-Contoret likväl härom lemnats i okunnighet intill år i835, då räkenskaperne dit inkommit, hvarigenom delta Embetsverk sålunda beröfvats tillfälle att under tiden disponera berörde spanmål, som under den långvariga magasineringen tagit sådan skada, alt den uppkomna förlusten till betydlig del äfven derifrån härflutit, enär, i händelse så beskaffad anmälan af Landshöfdingen i tid gjorts, för- : lusten, om sådan inträffat, bordt blifva vida mindre, än nu varit förhållandet; och hade lill följd häraf samt då Stats-TJtskottet tillika inhemtat, att sedan ersättnings-anspråk, i och för ofyanberörde Statsverket tillskyndade förlust, blifvit emot Lanshöfdingen von Törne af Kongl. Stals-Coiltoret vackt, Kongl. Maj:t, med afseende derå, att Justilice-Canzlers-Embetet ansett sig sakna skäl till målets fullföljd, genom Nådigt
Bref af den 26
Maj 1837, förklarat samma påståenden icke böra till någon åtgärd föranleda, bemälde Utskott, i dess Utlåtande N:o 76, hemställt, att Riksens Ständer mätte åt deras Justitiae-Ombudsman uppdraga att, i och för den på ofvan anförda sätt Statsverket förorsakade förlust af tillsammans io,oo3 R:dr 44 sk"
Banco, emot Landshöfdingen von Törne fullfölja de ersättningsanspråk, hvartill befogenhet kunde förefinnas.
Men emedan denna framställning blifvit af 3:ne
Stånd återremitterad med, bland andra, den anmärkning, att, sedan Kongl. Majit, efter Justitiae-Canzlers-Embelets hörande, i
Nåder förklarat all vidare talan i detta mål emot Landshöfdingen von Törne böra förfalla, och bemälde Landshöfding således icke vidare kunde tili ansvar härutinnan ställas, Stats-Utskottet, i händelse
Landshöfdingens förfarande uti omförmälde undsättnings-ärenden funnes förtjent af klander och åtal, icke egde annan Grundlagsenlig åtgärd att vidtaga, äa att hemställa, det Justitiae-Ombudsmannen måtte erhålla uppdrag att tilltala de Konungens Rådgifvare, hvilka deltagit i beslutet om sakens nedläggande, hade Stats-Utskottet, med frångående af dess förut i ämnet gjorda tillstyrkan, beslutat att, med stöd af 3o §. Riksdags-Ordningen, genom anmärkning emot Stats-Rådet och Föredraganden för Handels- och FinansÄrenden, hvilken contrasignerat Kongl. Majits ofvanberörde Nådiga Bref af den 26
Maj 1837, öfverlemna ärendet till Constitutioas-Utskottet fös den åtgärd, som kunde finnas lämplig.
Constitulions-Utskotiets Memorial, N:o 3 1 anledning liäraf får Conslitutions-Utskottet anföra, att Utskottet/ under granskningen af Siats-Rådets Protocoll öfver Handels- och Finans-Ärenden, äfven fästat uppmärksamhet vid den regerings-åtgärd, hvaremot anmärkning nu blifvit gjord, och att Utskottet dervid inhemtat följande ytterligare omständigheter.
Efter det Allmänna Magasins-Contoret väckt fråga om
Landshöfdingen von 71örnes åläggande att ersätta Staten meromförmälde förlust och.
Stals-Conloret förhållandet hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anmält, hade Landshöfdingen, hvars förklaring blifvit genom Justitiae-Canzlers-Embetet infordrad, i sådant hänseende andragit, ett de af honom gjorda underdåniga hemställanden om undsättningar för Jemtland efter 1831 och i83a årens missväxter varit grundade, ej allenast på Kronobetjeningens raportec och infordrade uppgifter från Sockne-Sällskaperne, utan ock på samtal med enskilde trovärdige personer från Länets alla socknar, samt beräkningen af verkliga behofvet, uppgjord med all den noggranhet, som skall varit möjlig att åstadkomma; alt det varit helt och hållet till följd af oförutsedda gynnande förhållanden, som den reqvirerade och erhållna undsättningen af tillsammans 3,071 tunnor icke kommit att användas lill det afsedda ändamålet, hvilket Landshöfdingen sökte ådagalägga genom uppräknande; dels af de frivilliga sammanskott af både spanmål och penningar till Jemtlands invånare, som efter de ifrågavarande missväxterne egt rum uti Rikets öfriga provinser, dels ock af andra vid samma tider, på grund, af Kongl. Maj:ts serskilda Nådiga beslut, till Jemtlands invånare utbetalde medel, sammanlagdt motsvarande minst 3,200 tunnor spanmål; och alt, då det icke vore möjligt att efter allmän missväxt för ett Län, så beskaffadt som Jemtland, der invånarnes antal utgjorde 42>ooo personer, spridde på en jordyta af 42$ qvadratmil, kunna bösteliden, straxt efter missväxten, på förhand beräkna det af många tillfälligheter beroende behofvet af undsättnings-spanmål, borde det icke anses klandervärd!, om, vid sådant förhållande, Landshöfdingen, för att icke möjligen blottställa Länets invånare för vådan af hungersnöd, heldre beräknat några hundrade tunnor utöfver än under behofvet, hvilket först efteråt kunnat med fullkomlig säkerhet bestämmas.
Justitiae-Canzlers-Embetet hade härvid, under instämmande i hvad Landshöfdingen i sislberörde måtto anfört, i underdånighet yttrat, det Justitiae-Canzlers-Embetet, vid granskning af Kronofogdarnes i Jemtland åren i83i och 1832 afgifna berättelser om årsväxten i Länet samt 4 ConstitutionUtskottets Memorials N:o 42< Landshöfdinge-Embelels på grund deraf till Stals-Conloret och Kammar» Collegium aflåtna skrifvelser, funnit, att sädesskördarne i Jemtland hegge dessa åren varit ansedde otillräcklige till föla och utsäde för länets invånare samt att det quantum spanrnål, om hvars anskaffande från andra orter fråga derföre blifvit väckt, sarnmanlagdt uppgått till 4,25o tunnor.
Deraf visade sig alltså, icke allenast att Landshöfdingen von Törne haft en lika giltig anledning som oeftergiflig pligt att göra hemställan om spanroåls-undsättning för Länet, utan ock att beloppet af hvad han dervid föreslagit, varit betydligt mindre, än det, som, enligt LandshöfdingeEmbetels efteråt gjorda uppgifter, skulle erfordras; och som det vore en allmänt känd sak, att Jemtlands invånare, efter missväxterne åren 183r och i832 erhöllo från andra provinser högst betydande gåfvor af både spanrnål och penningar, hvadan för otvifvelaktigt måste antagas, hvad Landshöfdingen uppgifvit, eller alt de gjorda sammanskotten, jemte tillfälliga penningeinkomster, undanröjt behofvet af den emedlertid genom anslag af Statsverkets medel till spanmåls-uppköp beredda und~ä Ilning-, alltså ansåg Juslitias-Cauzlers-Embetet, för dess del, några skäl ej företilinas till fullföljd af det emot Landshöfdingen von Törne utaf allmänna Magasins-Conloret väckta ersällnings-anspråk.
I betraktande af hvad sålunda blifvit upplyst och utredt samt enär Justiliae-Canzlers-Embelet ansett sig ej ega skäl att, i och för Statens förlust på ifrågavarande spanmåis-undsätlningar, emot Landshöfdingen von Törne anställa ansvars-laian, har Utskottet, vid pröfning af frågan, den i5 sistlidne April, funnit Stals-Rådets
Ledamöter icke hafva saknat stöd för deras tillstyrkan, att de af Magasins-Contoret väckta ersältnings-anspråien måtte förfalla; och som Stals-Rådets Protocoll öfver Handels- och Finans-Ärenden för den \i Maj 1837, hvilket innehåller så väl den Regerings-åtgärd, hvarifrån Stals-Utskol tet hemlat anledning till den gjorda anmärkningen, som hvad i målet förekommit, icke gifver vid handen, att framställning blifvit gjord i det afseende, hvarpå Stats-Utskottet fästat hufvudsaklig vigt, eller att Landshöfdingen von Törne egentligen derigenom, att Stats-Conloret ända till år 1835 varit lemnadt i okunnighet om förhållandet med den för Jemtlands Läns räkning afskickade spanmålen, förorsakat Stats-Verkets derpå lidna förlust, hvadan denna omständighet mäste förutsättas hafva varit för Stats-Rådets Ledamöter obekant, har Utskottet af hvad i förevarande anmärknings-anledning blifvit anfördt Constitutions-Ut skottets Memorial, N:o 43- 5 auförrlt icke kunnat cirena skäl alt, med frångående af Utskottets förut i saken fattade heslut, samma anmärknings anledning till påföljd, vare sig efter 106 eller 107 §.
Regerings-Formen, godkänna.