Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Samma skäl, som legat till grund för Gottlands fritagande från allmänna sjöbeväringen, nemligen: nödvändigheten att i en aflägsen provins bibehålla den styrka, som åtminstone kan förhindra en fiendtlig ströf-corps att intränga, anser jag äfven böra tillämpas för Umeå och Piteå läns kustsocknar, hvilkas beväringsmanskap, utgörande 1,500 å 1,600 man, således borde undantagas från allmänna sjöbeväringen.» »Under åberopande af hvad jag nu haft nåden anföra, får jag således i underdånighet hemställa, det Eders Kongl. Maj:t täcktes i nåder föreslå rikets nästsammanlrädande ständer följande förändrade grunder för sjöbeväringeus utgörande i krigstid, nemligen: l:o »Skyldigheten att till rikets försvar ingå i sjöbeväringen skall hädanefter åligga: a) sjökaptener och styrmän af handelsflottan samt machinister å privates ångfartyg, äfvensom allt det sjöfolk, som å sjömanshusen eller uti magistraternas rullor är inskrifvet; b) invånare af mankön uti de socknar, till hvilka antingen hafvet omedelbart gränsar eller som äro belägne i skärgårdarne, äfvensom hela Blekinges och Vester-Norrlands län samt Södermöre fögderi af Calmar Län, likaledes alla uti mom. a icke nämnde invånare uti de sjöstäder, hvilka i närlagde förteckning äro upptagne»; 2:o »Sjökaptener användas under krig till tjenstgöring å Kongl, flottans fartyg, dels såsom kaptenlöjtnanter, dels såsom premier- och sekundlöjtnanter, samt styrmän, dels i lägsta officersgraden, dels såsom officerare; äfvensom machinister såsom öfver- och undermachinister, allt efter hvars och ens skicklighet och egande praktiska erfarenhet samt med åtnjutande af aflöning med liera förmåner för den grad, som utöfvas»; 3:o »Skyldigheten att under krig deltaga i fäderneslandets försvar till sjös, fortfar från fyllda 20 års ålder för de i Usta punkten mom. a nämnda personer, till fyllda 30 års ålder, samt för dem, som upptagas uti mom. b under de år, som beväringsskyldigheten åligger landt-beväringen, enligt de för densamma gällande författningar;» »4:o
Den, som till sjökrigstjenst är förbunden, må i sitt ställe sätta annan duglig och välfrejdad karl, hvars beväringspligt upphört och icke är öfver 40 år 22 Kongl. MajUs Nåd.
Proposition, N:o 20. gammal; samt i fall han i stället för någon af de i mom. a nämnde personer leges, är välbefaren och skicklig sjöman.» 5:o »De under mom. a nämnde personer äro frikallade från all vapenöfning i fredstid; men de under mom. b upptagne undergå sådan antingen till lands eller sjös, på sätt Kongl. Maj:t derom förordnar.» »Om Eders Kongl. Maj:t i nåder behagar gilla dessa hufvudgrunder för sjöbeväringens utgörande och Rikets Ständer, för deras del, dem antaga, lärer en allmän författning, innefattande äfven de till ämnet hörande reglementariska stadganden, som erfordras, af Eders Kongl. Maj:t i nåder utfärdas.» Uppå Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. Majit i nåder gilla hvad af
Departements-chefen på här ofvan omförmälde sätt blifvit föreslaget och hemstäldt, samt i nåder förordna, att nådig proposition i ämnet skulle, i sammanhang med propositionen om landtheväringen, till rikets nästsammanträdande Ständer aflåtas, hvarom utdrag af protokollet skulle landtförsvarsdepartementet meddelas.
Ex protocollo. C. O. Vougt.
Proposition, N:o 20. 23 Uppgift å de Län, Fögderier, Socknar samt Sjöstäder, hvilkas Beväringsskyldige höra till Flottan.
Götheborgs och Bohus Fögderi.
Norrvikens Sunnervikens Oroust och Tjörn Socken.
Lommelanda Hogdal Näsinge Skee Kärnö Lur Tanum Qville Svenneby Bottna Tossene Askum Grafvarne och Kongshamn Bro Brasta Lyse Lysekihl Häby Forss Skredsvik Bäfve Herresta Högås Bokenäs Dragsmark Fiskebäckskil Grundsund Torp Myckleby Röra Morlanda Gullholmen 24 Kongl. Maj:ts Nåd.
Götheborgs och Bohus Hallands Fögderi.
Oroust och Tjörn Inlands Götheborgs Fjäre Socken.
Tegneby Långeland Stala Käringön Mollösund Walla Klöfvedal Stenkyrka Tjörns hufvud eller Rönnängen Klädesholm Forshälla Restered Ljung Ödsmål Norum Jorlanda Solberga Holta Lycke Häresta Thorsby Alla socknarne i Vestra Hisings härad Alla socknarne i Östra Risings härad Carl Johan Frölunda Askim Styrsjö Släp Walda Tölö Hanhals Onsala Ölnevalla Landa Fril - Kongl. Maj:ts A åd.
Proposition, A:o 20.
Hallands Christianstads Fögderi.
Fjäre Warbergs Halmstads Laholms o Norra och Södra Asbo samt Bjäre Socken.
Frillesås Wäsö Stråvalla Åhs Torpa Lindberg Träslöf Tvååker Morup Stafsinge Skrea Estra Steninge Harplinge Söndram Wapnö Snöstorp Trönninge Edsberga Laholms Landtförsaml» Skummeslöf Östra Karup Tjärby Båstad Vestra Karup Houf Torekow Grefvie Förslöf Barkåkra Höja Ströfvelstorp Köpinge Ingelstorp Walleberga Bill. lill K. St.
Vrot. 1817 och 1848■ 1 Sami. 1 Afd. 4 Baft. Ingelsta och Järresta 2(5 Län.
Christianstads Malmöhus Willands och Gärds samt Albo Kongl. Mcij:ts Nåd.
Ingelsta och Järresta Löderup Borreby Hoby Nöbbelöf Cimbritz Gladsax Rörrum Melby Hvitaby Raflunda Maglehem Åhus Ljungby Gualöf Ivetofta Malinge Farhult Jonstorp Brunby Wäsby Wiken Allerum Helsingborgs Landtförsaml» Råhus Qvistofta Glumslöf Herslöf Öija Tofta St.
Ibbs på Hven Luggude, Rönnebergs och Onsjö Torna, Bara och Harjager Saxtorp Vestra Carleby Hollerup Län.
Blekinge Kongl. Maj:ts Nåd.
Torna, Bara och Harjager Oxie, Skytts och Wemmenhög Ljunits och Herresta Bräkne och Listers Socken.
Barsebäck Löddeköpinge Borreby Fledje Flellje Lomma Burslöf Fosie Hyllie Bunkeflod Klagstorp Tygelsiö Gessie Eskilstorp Hvellinge Stora Hammar Ring Maglerup Trelleborg Dalköpinge Gislöf Limlinge Lilla Isie Ostra Torp Hemmesdynge Lilla Beddinge Tullstorp Östra Wemmenhög Skifvarp Nöbbelöf Snorresta Backåkra Bjerresjö Stora Herresta Alla socknarne •28 Kongl. Län.
Blekinge Kalmar Mäj:ts Nåd.
Proposition, Östergöthlands Fögderi.
Östra och Medelstad Södra Möre Norra Möre Stranda &
Handbörds Tunaläns, Sevedes och Aspelands Norra och Södra Tjust Ölands Norra Ölands Södra Hammarkinds och Skärkinds Lösings, Björkekinds och Östkinds Socken.
Alla socknarne Alla socknarne Dörby Kalmar landsförsamlin Kläckeberga Torlösa Åby Ryssby Åhlhem Mönsterås Döderhult Misterhult Hjorthed Westrum Gladhammar Törnsvalla Gamleby Lofta Loftahammar Ed Eds Kapell Tryserum Alla socknarne Alla socknarne Gryt Börrum St.
Anne Kapell Skällvik Mogata Tåby Ås Östra Ny Rönö Lön.
Östergöthlands Södermanlands Stockholms Kongl. Maj:ts Nåd.
Lösings, Björkekinds och Östkinds Finspänga, Bråbo och Memmings Jönåker, Rönö och Hölebo Svartlösa och Öknebo Sotholms Jonsberg Häradshammar Östra Husby Östra Stenby Kungsund Dagsberg Styrsta Norrköpings iandtförsamlin Krokek Qvarsebo (Östra) Enby Qvillinge Tunaberg Bergshammar Nyköpings landtförsamling Allhelgona Svartuna Tystberga Bälinge Vester Ljung Trosa Wagnhärad Hölö Mörkö Ytterjerna Tveta Södertelje landtförsamling Grödinge Nacka och Erstavik Sorunda Thorö Nynäs Östmo Westerhanninge Muskö landtförsamling 0 Län.
Stockholms Kongl.
Proposition, N:o SO. Fögderi.
Sotholms Åker, Frötuna och Wermdö Danderyds, Sollentuna och Wallentuna Lyhundra, Sjuhundra, Bro och Wäddö Frösåker och Närdinghundra - Socken.
Österhanninge Ornö Utö Nämndö Tyresö Dalarö Bo Pilhamn eller Djurhamn Wermdö Möja Norra Ljusterö Österåker Kulla Länna Blidö Frötuna Rådmansö Ulriksdal Danderyd Lidingö Täby Östra Ryd Sollentuna Bro Wätö Wäddö Häfverö Singö Edebo Harg Börstil Ingarö Län.
Stockholms Upsala Gefleborgs Vester-Norrlands Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:v 20.
Frösåker och När- Gräsö dinghundra Forsmark Olands Hållnäs Öster Leufsta Örbyhus Wessland Elfkarleby Gestriklands Wahlbo (med Sättra och Hem- lingsby) Hille Ilamrånga Södra Helsinglands Skog Söderala Norrala Norra Helsinglands Enånger Njutånger Idenor Tuna Rogsta Hamrånger Jättedal Gaarp Medelpads Alla socknarne Södra Ångermanland Alla socknarne Norra Dito Alla socknarne 32 Kongl. Maj:ts Nåd.
Götheborg och Bohus Strömstad Uddevalla Marstrand Hallands Kongsbacka Warberg Halmstad 1 Christianstads Cimbritshamn Malmöhus Helsingborg Landskrona Malmö Skanör Falsterbo Ystad Blekinge Sölvesborg Carlshamn Carlskrona Kalmar.
Kalmar Westervik Borgholm Östergöthlands Norrköping Södermanlands Trosa Nyköping Stockholms Södertelje Norrtelje Osthammar Oregrund Waxholm Gefleborgs Söderhamn Gefle .
Hudiksvall Vester-Norrland Hernösand Sundsvall Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o *„!0.
Utdrag af protokollet öfver blandadt Landtförsvars- och Sjöförsvarsärende, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Statsrådet på Stockholms slott den 18 November 1847.
Hans Excellens, Justitie—Stalsininistcrn, Herr Grefve Posse, Hans Excellens, Statsministern för utrikes ärendena, Herr friherre Ihre, Statsråden : Friherre Stael von Holstein.
Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Wcern, Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhraeus.
Chefen för Landtförsvars-Departemenlet, Statsrådet Friherre Peyron uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts den 9 i denna månad, uppå serskilda föredragningar genom Landtförsvars- och Sjöförsvars-Departementena, fattade nådiga beslut, uppsatt förlag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående förändrade grunder för Beväringsmanskapets uttagande till vapenöfning och annan tjenstgöring, m. m.
Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, i nåder gilla samt förordna att nådig proposition i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex Protocolio F. L.
Bfh till II St.
Prat. 1847 och 1848■ t Sand. 1 Afd. 4 Bd/t.
STOCKHOLM, tryckt hos l. j. hjerta, 4847.
Proposition N:o 21.
1 Ank, till Exp.-Utsk. den 10 Dec. 1847, kl. 9 f. m. Kongl.
Majus nådiga Proposition till Rikets Ständer, dels i anledning af vid sista riksdagen gjord begäran om utredning af skogsplanteringskassans inkomster och utgifter, dels angående särskilda framställningar i fråga om vården och tillsynen å samt hushållningen med de i riket varande häradsallmänningar; Gifven Stockholms Slott den 12 November 1847.
Hos Kongl. Majit hafva Rikets åren 1840 ooh 1841 församlade Ständer, med anledning af hos dem gjorda framställningar, uti underdånig skrifvelse den 12
Maj sistberörde år, föreslagit: att, då af menigheternas rättighet till afkastningen af de i riket varande häradsallmänningar syntes följa, att dessa menigheter äfven borde vara berättigade till delaktighet i allmänningarnes förvaltning, äfven då desamma icke upplätos till inlressenternes disposition eller till delning dem emellan, helst genom Kongl. Brefvet den 16
Mars 1824 blifvit förklaradt, att lands- och häradsallmänningarne voro att anse såsom landets och häradets egendom, samt enär, under förutsättning, att en sådan delaktighet i allmännings-förvaltningen icke finge leda till inskränkning af den uppsigt öfver skogshushållningen, Kongl.
Majits befallningshafvande, jemte skogs- och jägeri-tjenstemännen, utöfvat, dervid, efter Rikets Ständers förmenande, icke kunde uppstå någon betänklighet i afseende till möjlig farhåga, att vården om skogens bestånd i framtiden skulle förbises, hvaremot, om menigheterna riktigt insågo och uppskattade sin egen fördel af denna vård, deras befattning dermed måste blifva ett verksamt medel, om icke den enda utvägen, att uppnå det åsyftade ändamålet, särdeles som menigheternas emot skogshushållningen visade ovilja, hvilken under den tid, tillsynen å nämnde hushållning uteslutande tillhört statens embets- och tjenstemän, måhända utgjort det största hindret för dess befrämjande, sannolikt komme att upphöra i den mån, menigheterne sjelfvilligt åtogo sig omsorgen om densamma, såsom en dom sjelfva närmast rörande angelägenhet, det måtte i nåder varda stadgadt, att delegare i häradsallmänning må, der de det önska och sådant hos Kongl. Majits befallningshafvande anmäla, ega att, genom utsedde deputerade, deltaga uti uppsigten och vården af allmänningen och att för bemälde deputerade utfärda instruktion, som af Kongl. Majits befallningshafvande borde granskas och godkännas, dock att sådant icke skulle leda till upphörande eller inskränkning af den uppsigt, staten genom Bi/i. till R.
Prot. 1847 § 1848. 1 Sami. 1 Afd. 5 Haft. 1 2 Kongl■ Maj:ts Nåd.
Maj:ts befallningshafvande samt skogs- och jägeri-tjenstemännen hittills utöfva!; att, enär uti 3 §. af Kongl. Maj:ts elen 16 Mars 1838 för skogs- och jägeri-staten utfärdade nådiga instruktion, som innehåller, att vederbörande distrikts-förvaltare skola, efter verkställd uppmätning, författa behöriga skogschartor samt den växande skogen dervid uppskatta och till trakthuggning förslagsvis indela, icke tillika funnes bestämdt, af hvilka kostnaden för dessa chartors upprättande skulle bestridas, men, efter hvad llikets Ständer inhemtat, jägeri-betjeningen i Upsala län, i anledning af derom gjord underdånig framställning, genom Kongl.
Maj:ts nådiga bref till
Dess befallningshafvande derstädes af den 21 September 1838, fått sig ålagdt att utan arfvode verkställa indelningar å allmänningarne, med begagnande dervid af det biträde, som intressenterne till bestämdt antal dagsverken skulle bestå, äfvensom att derefter författa behöriga skogschartor, ett allmänt stadgande måtte utfärdas i enlighet med den särskilda föreskrift, som på förrberörde sätt blifvit Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Upsala län meddelad; att, som det uti 5 §. af ofvannämnde instruktion förekommande ovilkorliga stadgande, att, innan mätning, uppskattning och indelning af kronopark eller allmänning hunnit verkställas, en provisionel! huggningsplan derå skall för hushållningen under tiden af distrikt-förvaltaren uppgöras sålunda, att af arealvidden årligen afverkades l/150:del af barrskogen, efter Rikets Ständers öfvertygelse kunde betydligt jemkas, utan äfventyr, att ändamålet dermed förfelades, enär det vore kändt, att högst 150 år erfordrades för skogens växt och mognad till timmer, men sådan skog på vida kortare tid upphunne den för dess användande till ved och gärdsle erforderliga växt, hvarefter huggningsplanen, hvad häradsallmänningarna beträffar, så mycket heldre borde lämpas, som skogen derå vore för de sistnämnda behofven påräknad och nödvändig till vida större del än för timmer, förenämnde 5 §. måtte på det sätt förändras, att af hvarje häradsallmänning, i mån af dess storlek och i förhållande till ortens behof af timmerskog, borde afsättas en lämplig andel af den för skogsväxten mest tjenliga marken, som skulle indelas i årliga hyggen, i förhållande till den för skogens växt och mognad till timmer erforderliga tid, men för den öfriga marken deremot iakttagas en indelning, lämpad efter den kortare tid för återväxten, som för skogens användande till ved och gärdsel erfordrades, allt med beräkning af den, till följd af olika jordmån och klimat, olika växtligheten; samt att, enär de uti 27 §. af meranämnde instruktion meddelade föreskrifter i afseende på kreaturs betande å häradsallmänningarne voro alltför obestämda, hvarförutan en inskränkning i tiden för så beskaffadt betande syntes vara af behofvet påkallad, äfvensom lämpliga vitén borde vara med allmänningarnes fridlysning förenade, det måtte, såsom tillägg till omförmälde 27 §., icke allenast bestämmas, att, i likhet med hvad för kronoparker redan är stadgadt och äfven inom vissa län med häradsallmänningarne eger rum, intet betande å dessa sednare allmänningar må vara tillåtet före Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 21. 3 den 1 Juni, vid hvilken tid gräset kunde antagas vara tillräckligen rotfastadt och uppväxt, utan äfven utsättas ett vite af Tre Riksdaler 16 sk., hvartill den gjorde sig förfallen, som före nämnde tid eller ock å fridlyst allmänning till betande insläpper kreatur; och har, i fråga om skogens uppmätning m. m., ett särskildt förslag blifvit till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning öfverlemnadt af Chefen för Kongl, Maj:ts Skogsinstitut, som jemte framställning af de svårigheter och hinder, hvilka ännu inom de liesta län i riket, der häradsallmänningar finnas skola, uppstått vid en förbättrad skogshushållnings införande, i underdånighet hemställt, att staten måtte hädanefter från skogsplanteringskassan bestå kostnaden för dessa allmänningars uppmätning, jemte dertill erforderliga handt]angare-dagsverken, samt tillika aflöna de vid dessa skogar anställda bevakare; anförande, i sådant afseende, bcmälde t. f. Chef i underdånighet: att nämnde kassa redan aflönade den förvaltande personalen af jägeri-staten, tillika med bevakarne å kronoparkerna, med en årlig utgift af omkring 18,000 r:dr banko, hvarifrån likväl borde afräknas hvad deras innehafvande boställen afkastadc; att vidare af samma kassa utginge till Skogs-institutets underhåll 3,500 r:dr årligen; samt att, om ifrågavarande allmänningars uppmätning verkställdes af Skogsinstitutets elever, densamma kunde medhinnas på fem eller sex år, under hvilken tid skulle erfordras till elevernas rese- och traktamentskostnad, äfvensom till dagsverkares aflönande efter markegångspris, en årlig utgift af omkring 3,000 r:dr banko, hvaremot det belopp, som åtginge till bevakarnes aflöning å dessa allmänningar, endast vöre att anse såsom ett förskott, för hvilket kassan erhölle ersättning genom de afgifter, som dit borde ingå för skogseffekter, hvilka från allmänningarne till skogsbcliöfvande alyttrades.
Sedan vederbörande läns-styrelser, äfvensom t. f. Chefen får Skogsinstitutet, blifvit öfver de af Rikets Ständer gjorda framställningar hörde, har, så väl uti dessa frågor, som rörande det af förrbemälde
Chef särskildt framställda förslag, Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium, enligt erhållen nådig befallning, sig i underdånighet utlåtit, hvarvid, efter tillkännagifvande att sådana allmänningar, å hvilka ofvanberörde hemställanden hade afseende, numera endast funnes i Stora Kopparbergs, Wermlands, Gottlands, Gefleborgs, Westernorrlands, Westerbottens, Norrbottens, Jemtlands, Götheborgs och Bohus, Hallands, Christianstads, Malmöhus och Blekinge län, Kollegium, lika med de flesta läns-styrelser, tillstyrkt nådigt bifall till hvad af Rikets Ständer blifvit i underdånighet föreslaget, angående rättighet för delegare i häradsallmänning att, der de det önska och sådant hos Kongl.
Maj:ts befallningshafvande anmäla, genom utsedde deputerade, uti uppsigten och vården af allmänningen deltaga, äfvensom Kollegium förordat t. f. Chefens för Skogsinstitutet hemställan, i fråga om sådana allmänningars uppmätning genom Skogs-institutets elever, på skogsplanteringskassans bekostnad m. m., hvaremot Kollegium, af anförda skäl, förklarat sig icke 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 21. kunna biträda det utaf Rikets Ständer framställda förslag, angående ändring i viss mån af stadgandet i 5 §. af 1838 års iustruktion för skogs- och jägeri-staten, samt om bestämmande af den 1 Juni såsom den dag, hvarförinnan betning å häradsallmänning ej skulle la ega rum, samt om icke för den, som före nämnde tid eller ock å fridlyst allmänning kreatur till bete insläpper.
Vidare hafva, uti skrifvelse den 8 Januari 1845, angående reglering af utgifterna å riksstatens sjunde hufvudtitel, Rikets då församlade Ständer i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t ville till påföljande riksdag låta fullständigt utreda förhållandet med skogsplanteringskassans tillgångar och inkomster, samt hvad derutaf som tagits i beräkning för jägeri-statens aflöning med flere erforderliga omkostnader, och derefter till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om dessa statens inkomsters och utgifters uppförande å deras behöriga titlar 5 och har, i anledning häraf, Kongl.
Majit i detta ämne hört Dess och Rikets Statskontor, som, uti afgifvet underdånigt utlåtande, upplyst: att den så kallade skogsplanterings-kassan tillkommit på grund af skogsordningen den 1 Augusti 1805, hvarigenom är vordet stadgadt, att hvad som kunde inflyta vid skogsförsäljning från kronans parker och allmänningar, äfvensom för mulbeten derå och uti böter för åverkan deruppå, med flera olika inkomster, borde särskildt samlas och redovisas, för att användas till utgifter för dessa skogars vårdande och skötsel medelst planterhagars inrättande för skogsväxters befrämjande m. m., hvilka medel skulle likasom statsinkomsterna af Statskontoret förvaltas; att sedermera genom Kongl, brefvet den 25 April 1826 vissa föreskrifter blifvit meddelade om ordningen för skogsplanteringsmedlens disponerande samt vidare åtskilliga speciella förordnanden gifna härutinnan, intilldess en närmare undersökning och åtgärd i afseende på kronoskogarnes bevakande och skogshushållningen ansåges nödig : att under den 15 Oktober 1828 Kongl. Maj:t i nåder anbefallt inrättande af ett Skogsinstitut för jägeri-betjenings bildande, äfvensom en kommitté blifvit tillsatt för ärendets vidare behandling, hvarefter genom Kongl. Rrefvet den 19 Mars 1836 förordnats om en general-reglering af jägeri-staten sålunda, att de densamma dittils bestådda indelda löner skulle vid innehafvarens afgång till statsverket indragas, samt för vården, skötseln och bevakningen af de parker och allmänningar, som bibehöllos, anställas en i skogshushållningen vid nämnde institut undervisad och examinerad tjenstemannapersonal, försedd med kontanta löner och boställen af de förut dertill anslagna hemman och lägenheter till den del sådana erfordrades, och hvilken personal efter antal och beskaffenhet af parker och allmänningar bestämdes, jemte de för de särskilte beställningarne blifvande löner, hvilka dock endast i mån af skogsplanteringskassans tillgång och allt efter som den förre jägeri-betjeningen afginge, skulle fö tillträdas, hvarförinnan Kongl. Maj:t ville, efter från Dess befallningshafvande infordrade förslag, låta upprätta interimsstater länsvis, som upptogo anslagen för de nya till an - Kongl. Maj:ts Nåd.
•5 talet minskade, men bättre aflönade tjenstemän och betjente, äfvensom huru med verkställigheten af denna reglering komme att förhållas under öfvergången från gamla till nya staten, att sådana interimsstater äfven blifvit under loppet af de påföljda åren 1837 och 1838 uppgjorda och genom särskilda Kongl, bref utfärdade, deruti sedermera åtskilliga mindre väsendtliga ändringar eller tillägg egt rum, hvarjemte de nya beställningarne, efter inträffad afgång från de gamla och kassans derigenom ökade inkomster, tillika med andra stigande intrader, till större delen kunnat tillsättas och aflönas; samt att kassans utgifter icke obetydligt understigit de till densamma influtna inkomster, hvilka sednare uti en vid Statskontorets utlåtande fogad tabell uppgifvits hafva utgjort för år 183G
R:dr 31,063: 21. 4, för år 1837 R:dr 31,100: 16, för år 1838 R:dr 39,099: 6, för år 1839 R:dr 39,247: 2. 3, för år 1840 R:dr 41,648: 3. 7, för år 1841 R:dr 36,352: 28. 2, för år 1842 R:dr 40,344: 40. 7, för år 1843 R:dr 28,696: 9. 2, för år 1844 R:dr 21,707: 25. 9, och för år 1845 R:dr 24,225: 8. 10. banko.
Detta allt har Kongl. Maj:t behörigen öfverväga t} och enär, hvad först beträffar frågan om skogsplanterings-kassan, den utaf Statskontoret, rörande nämnde kassa, åstadkomna utredning utvisar, att kassans inkomster under åren 1836—1845 i betydlig mån till beloppet omvexlat, samt berörde utredning följaktligen icke lemnar tillförlitlig grund för inkomsternas beräknande i framtiden till någon viss summa årligen, hvarförutan det förekommer, att åtskilliga ärenden för närvarande bero af Kongl. Maj:ts pröfning, hvilkas afgörande kommer att på förhållandet med kassans utgifter hafva inflytande, anser Kongl. Maj:t den tidpunkt ännu icke vara inne, då hela skogsplanteringskassan med dess inkomster kan till staten öfverlåtas; dock som under den sednast förflutna tiden kassans tillgångar icke blott varit tillräckliga för de derå anordnade utgifter, utan ock derutöfver lemnat öfverskott, samt anledning ej är, att uti detta förhållande ändring hädanefter kommer att ega rum, har Kongl. Maj:t pröfvat skäligt i nåder bifalla, att af ifrågavarande kassa en summa stor Sextiosex Tusende Sex Hundrade Sextiosex Riksdaler 32 sk. (66,666: 32.) banko, nu må till Rikets Ständers disposition öfverlemnas, för att, efter deras pröfning, till förefallande behof användas.
Vidkommande derefter Rikets