Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Befälhafvaren öfver de i Hufvudstaden tjenstgörande Troupper, Högste närvarande Befälhafvaren förden vid Hufvudstaden för lagde Escadern af Arméens Flotta, tvenne de äldste Råd i Denna Domstol, som Riks-Rätt kallas, skall i sådant fall bestå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea HofRätt, hvilken deruti före ordet, Presidenterne uti Rikets Krigs-, Kammar-, Bergsoch Commerce ColLegicr samt KammarRätt, Fyra de äldste StatsRåd, Högste
Befälhafvaren öfver de i Hufvudstaden tjenstgörande Troupper, Högste närvarande Befälhafvaren för den vid Hufvudsta - Constitutions-ZJtskottets hetankanden. 25 Svea HofRätt och det äldste Råd i hvarje af Rikets Coilegier.
Då antingen Justities Cancelleren eller Justitia; Ombudsmannen finnér sig befogad att Högsta Domstolen samfällt eller särkilde Dess Ledamöter inför Riks» Rätten tilltala, äske han hos Presidenten i Konungens och Rikets Svea Hof-Rätt, såsom Riks-Rättens Ordförande, laglig kallelse å den eller dem, som skola tilltalas.
Presidenten i HofRätten foge derefter anstalt om RiksRättens sammanträde, för att kallelsen utfärda och målet vidare i laga ordning behandla.
Skulle emot förmodan han detta underlåta eller någon af de öfrige förenämn - den förlagda Escadern af Arméens Flotta, tvänne de äldste Råd i Svea HofRätt och det äldsta Råd i hvarje af de Feni här ofvan nämnda Coilegier.
Då antingenJustitiaeCancelleren eller Justitite Ombudsmannen finner sig befogad att högsta
Domstolen samfällt el er särskilde dess ledamöter inför RiksRätten tilltala, äske han hos Presidenten i Konungens och Rikets Svea HofRätt» såsom RiksRättens Ordförande, laglig kallelse å den eller dem, som skola tilltalas.
Presidenten i HofRätten foge derefter anstalt om RiksRättens sammanträde, för att kallelsen utfärda och målet vidare i laglig ord - 24 Constitutions- Utskottets betänkande. de Embetsman undandraga sig att uti RiksRätten deltaga, stånde de, för en sådan uppsåtlig försummelse af deras Ämbetspligt, till lagligt ansvar.
Hafva en eller flere af RiksRättens
Ledamöter laga förfall , eller finnes emot någon af dem Laga jäf, vare ändock Rätten domför, om Tolf deruti sitta.
Är Presidenten i Hof-Rätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde d ess ställe den äldste i tjenst varande Presidenten.
Denne domstol äge, sedan ransakningen fulländad är och
Domen efter Lag fälld, att densamma för öppna dörrar afkunna.
Ingen håfve magt att sådan ning behandla.
Skulle emot förmo an han detta underlåta, eller någon af de öfriga förenämnda Ämbetsmän undandraga sig att uti RiksRätten deltaga stånde derför till lagligt ansvar, såsorn för annan uppsåtlig försummelse af deras ämbetspligt.
Hafva en eller flere af Riks Rättens Ledamöter laga förfall, eller finnes emot någon af dem laga jäf, vare ändå Rätten Domför, om Tolf deruti sitta.
Brister något i detta antal, tillkalle då RiksRätten, af de äldste i ordning varande Stats Rådets Ledamöter samt HofRätts och vederbörande CollegiiRåd, så många att Rätten Constitutions-lJtskottets betänkande.
25 sådan dom ändra , Konungen dock obetaget att göra Nåd , hvilken likväl icke må sträcka sig till den dömdes återinsättande i llikets tjenst.
Rätten blifver domför ; iakttagandes dervid, att kallelsen utfärdas till närmaste Ledamot af det eller de Werk, hvarifrån det bestämda antalet ej utgått: och böra i ofvannämnda händelse, Högste Befälhafvarén öfver Hufvudstadens Garnison ersättas af Krigs-HofRättens äldste Militaire-Ledamot, samt Högste Befälhafvaren för Armeens Flottas Escader vid Hufvudstaden, af den som närmast honom eger Befälet.
Är Presidenten i Svea Hof-Rätt af laga förfall eller jäf hindrad, företrädes dess ställe af den äldste i tjenst varande Presidenten , och efter Bihang till R.
S, Fröt, $:dje Sami. 4. * 26 Constitutions■ Utskottets betänkanclen.
Presidenterne , af den Ledamot som innehafver högsta Ambetsvärdigheten.
Denna Domstol äge, sedan ransakningen är fulländad och Domen efter Dag fälld , att densamma för öppna dörrar afkunna.
Ingen håfve magt att sådan Dom ändra, Konungen obetaget, att göra Nåd, hvilken likväl icke må sträcka sig till den persons återinsättande i Rikets tjenst, som blifvit dömd sitt Ämbete förlustig.
Se Bihanget 3 Bandet, sid. 113 och 137.
Ridderskapets och Adelns Protocoll d. 5 Junii 1818- I- sid. 141; d. 11 och £5 Junii, II. sid. 457; d. 27 Junii, II. sid.
Préste-Ståndets
Dito d. 6 och £7 Juni 1818 • sid. 396, 5 Bandet, och sid. 165, 6 Bandet.
Conslituticns-Utskottets betänkande. 27 Borgare - Ståndet» Dito d, 5, g och 27 Junii, sid 2899, 3r 13, 3387.
Bonde-Ståndets Dito d. 5 Junii, sid. 307, 5 Bandet, samt d. 2(5 Junii, sid. 188, 6 Bandet. §. 107, i- Morn.
Skulle Constitutions-Utskottet anmärka, att Stats-Rådets Ledamöter samfällt eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon StatsSecreterare icke med oväld . . . blifvit gjord.
Skulle Constitutions-Utskottet anmärka , att Stats-Rådets Ledamöter samfällt eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats-Secreterare eller Föredragande af Cornniando-mål icke med oväld . . . blifvit gjord.
Se Bihanget, 3 Bandet, sid 25.
Riddershapets och Adelns Protocoll den 7 April, I. sid. 287; d. iz 38 Canstitutions- Utskottets betänkande.
April, I. sid. 355—358; d. £7 Maji, II. sid. 490—499; d. 5 Junii, l. sid. 142, och d. 11 Junii.
PresteStåndets Dito d. 7 April 18181 sid. 460, 3 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 4 och 8 April, sid. 1.591, 1690.
BondeStåndets Dito d. 4 April, sid. 88, 4 Bandet. 2.
Frågor uti detta amne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions-Utskottet, hos Stånden andragas, men icke af Riksens Ständerafgöras, förr än sistnämnde Utskott deröfver blifvit hördt.
Under Riksens Ständers öfverläggningar derom skola icke Konungens beslut uti mål, som röra enskilde Personers eller Frågor uti detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions-Utskottet, hos Stånden andragas.
Sedan sistnämnda Utskott deröfver blifvit hördt, af gäre Riksens Ständer dessa frågor i de fall, der Utskottet dem till Riksens Ständers i denna §. omförniäldta pröfning och behandling Constitutions-Utskottets betänkanden. 29 Corporationers rättigheter och angelägenheter, kunna ens nämnas, ännu mindre någon Riksens Ständers pröfning underställas. öfverlemncidb.
Under Riksens Ständers öfverläggningar derom, skola icke Konungens Beslut . . . pröfning underställas.
Se Bihanget, 3 Bandet sid. 63.
Ridderskapets och Adelns Protocoll d. 9 Maji lgifl, I. sid. 266; d. 23 Maji, II. sid. 157— 201; d. 5 Junii, I. sid. 140, och d 11 Junii PresteStåndets Dito d. 13 Maji 1618 5 sid379, 4 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 8 och 13 Maj, sid. 2354, 2449-, _ BondeStåndets Dito d. 8 Maji, sid. 53. $ Bandet.
Riksdags-Ordningen. *4- 3 och 4 Morn: eller 6, 7, 8, 9 och 10 puncterne.
Valen skola ske . . .
Valen skola inför Magistraten, på ske inför Magistrasätt & hvarje ort hit- ten, efter det å hvar - 50 Constitutions Utskottets betänknnden. tills öfligt varit, och beräknas rösterne efter hvad hvar och en af de välj ande till Staden skattar, samt för Falu Bergslag, efter FjerdepartsGrufvedelarna.
Annorlunda än genom ordentlig omröstning, med slutna sedlar, af Borgerskapets eller af detsamma utsedde Electorer, må Riksdagsfullmägtig icke kallas.
Götheborg ege rätt att sända Tre; Städerne af Första Classen : Norrköping, Carls krona, Gelle, och af Andra Classen : Upsala, Malmö, Calmar, Westervik, Westerås, Uddevalla och Wisby hvardera Två, samt alla öfrige Städer, jemte Falu-Bergslag, hvardera En Fullmägtig.
Stad je ort hittills ölliga valsätt, deruti likväl ändring knn eget runi, enär antingen någon Stads samtelige valberättigad:
Invånare, eller ock en eller flere Classen bland dem hos Konungen anhålla om fastställande af en ny Val-ordning för Staden, oc h K onungen, efter vederbörandes hörande , faner skäl att härtill samtycka.
Då valen förrättas af Borgerskapet samfält, och icke af Electorer, beräknas rösterna efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar, samt för Falu-Bergslag, efter Fjerdeparts- Grufvedelarna.
Annorlunda än genom ordentlig omröstning, med slutna sedlar, af Constitutions-Tjtskottets betänkanden. 31 till Andra eller Första Classen uppflyttad, njute ock rätt att sända Tvenne Fullmägtige.
Alla Städer af de tvänne högsta Classerna vare förbundne att sända minst En Fullmägtig; men af de öfrige kunna Två, högst Tre, der dem så godt synes, förena sig om en Person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är etc.
Borgerskapet eller af dess utsedda Electorer, må Riksdagsfullmäktig icke kallas.
Götheborg ege rätt att sända Tre, Städerne af Forsta och Andra Classerna hvardera Två , samt alla öfrige Städer, äfvensom FaluBergslag, hvardera En fullmägtig.
Alla Städer af de tvänne högsta Classerna vare förbundne att sända minst En Fullmägtig; men af de öfriga kunna Två, högst Tre, förena sig om en person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är etc.
Se Bihanget, 3 Bandet, sid. 43.
Ridderikapet» ock 52 Constitutions- Utskottets betänkande.
Adelns Protocoll den 27 April lflif), II. sid.
,369; d. 4 Alaji, I. sid. 89 —93; d. 27 Maji, II. sid. 490—499; d. 5 Junii, I. sid. 142, och den 11 Junii Preste-ståndets Pro* tocoll d. 5 Junii 1818» sid. 373. 5 Bandet Borgare - Ståndets Dito d. 25 och 27 April, sid. 2000, 2080.
Bonde-Ståndets Dito d. 25 April, sid. 350. 4 Bandet. §• 29. 1, puncten.
Constitutions-Utskottet, som utgöres af Tjugufyra Ledamöter , tillkommer att, i den ordning Regerings - Formen föreskrifver, granska Rikets Grundlagar, samt upptaga frågor och till Plena afgifva Förslag om än-dringar, förbättringar - Constitutions-Utskottet, som utgöres af Tjugufyra Ledamöter , tillkommer att, i den ordning Regerings - Formen föreskrifver, granska Rikets Grundlagar , samt upptaga frågor och till Plena afgifva Förslag om ändringar , förbättringar - Constitutions■ Utskottets betänkande.
55 gar och förklaringar deraf ; hvaröfver Ståndens Ledamöter vare obetaget, att in Pleno yttra sina tankar, men Riksens Stander ej förr än å den nast* följande Riksdagen må besluta, etc. gar och förklaringar deraf; hvarvid iakttagas bör, att flera Moment, hvilka med hvarandra ej äga den nödvändiga ge• menskap , att de samfält mäste antagas eller förkastas, icke må tillsammanställas förr än vid den slutliga Redaction, som, sedan de blifvit särskildt antagna, kan finnas af nöden.
Ståndens Ledamöter vare obetaget , att öfver Constitutions - Utskottets Förslag in Pleno yttra sina tankar , men Riksens Ständer må derom ej förr än å den nästföljan e Riksdagen besluta, etc.
Se Bihanget, 5 Bandet, sid. 56.
Ridderskapet» och Adeln» Protocoll d. 2 Bihang till R. S.
&dje Sami. 5 34 Constitutions- Utskottets betänkande.
Maji igip- I- »id. 4 och d. 4 Maji, I. »id. 85.
Preste-Ståndets Dito d. 4 Maji lgjg , sid. 276, 4 Bandet.
Borgare - StSndeta Dito d. 30 April och d. 13 Maji lfiifi , «id. 2x49 oell 2449.
Bonde-Ståndets Dito d. 30 April, iQig, tid. 426 4 Bandet, 6, Pnncten.
Skulle Utskottet anmärka, attStatsRådets Ledamöter samfällt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskylldiga nytta, eller att någon Stats-Secreterare icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende-Ämbete utöfvat, skall Utskottet då sådant för Riksens Ständer tillkännagifva, hvilke, Skulle Utskottet anmärka att Stats-Rådets Ledamöter samfällt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats-Secreterare eller Föredragande af Cominandomål icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt FörtroendeÄmbete utöfvat, skall Utskottet då sådant Constitutions-Utskottets betänkanden.
35 om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan , att Han ville utur StatsRådet och ifrån Ämbetet skilja den eller dem , mot hvilka anmärkning blifvit gjord. för Riksens Ständer tillkännagifva, hvilke, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan , att Han ville utur Stats-Rådet och ifrån Ämbetet skilja den eller dem, mot hvilka anmärkning blifvit gjord.
Se här ofvan Förslaget till ändring i 1 Morn. 107. §.
Frågor i amne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions Utskottet, hos Stånden andragas, men icke af Riksens Ständer afgöras förr 7.
Puncten. detta Frågor uti detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions - Utskottet, hos Stånden an dragas.
Sedan sistnämnda Utskott der* 3® Constilutions Utskottets betänkanden. än sistnämnde Utskott deröfver blifvit hördt.
När frågor etc. s. Alla omröstningar i Utskotten ske Ståndsvis.
Äska en eller flere Ledamöter, att votering må med slutna sedlar anställas, bör sådant ei förvägras.
Stadna dervid Två
Stånd emot Två, skola de särskilda meningarne, såsom alternativer, i Förslaget intagas.
Galle äfven detta stadgande för Banko - Utskottat i öfver blifvit hördt, aJg°re Riksens Ständer dessa frågor i de fall, der Utskottet deni till Riksens Ständers pröfning och behandling öfverlemnat.
När frågor etc.
Se här ofvan Förslaget lill ändring i 2 Mom. 107. /.
Regerings Formen. 58.
Alin omröstningar i Utskotten skola ske per Capita, mellan Utskottets samtliga Ledamöter, utan afseende på Stund.
Då votering med slutna sedlar anställes, må alltid en sedel uttagas och förseglas , hvilken öppnas endast i det fall, att rösterne, vid upp summerande t skulle befinnas lika delaclc.
År Flur ali - Constitutions-tltskottets betänkande. 37 underställnings frågor; men i de mål, som böra hemliga hållas , och der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, förhålles med omröstningen på sätt i 53 §. här ne danföre stadgas; börande i sådana fall, uti sistnämnde Utskott, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande. tet redan vunnen, bör den afladda sedeln genast förstöras.
Inom BancoUtskottet skola, i de mål der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande.
Alternativ, Alla omröstningar i Utskotten ske Ståndsvis.
Äska en eller flere Ledamöter, att votering må med slutna sedlar anställas, bör sådant ej förvägras.
Två, skola de särskilda meningarne såsom alternativer i 56 Constitutions•
Utskottets hetänkanden. förslaget intagas.
Gälle och detta stadgande för BancoU ts kottet i underställnings - ft agor ; men i de mål, som böra hemliga hållas, och der detta Utskott med Riksens Ständers rätt besluter , skall, äfvensom uti alla inom Constitutions - Utskottet förekommande mål, förhållas med om . . • o röstningen pu satt i 53 §. här nedanföre stadgas :
Bärandes i ofvanupptagna särskildta fall, uti Banco■ Utskottet Två Tredjedelar af hvarje Stånds Ledamö ter vara tillstädes.
Se Bihanget, 5 Ban-> det, sid. 33 och 120.
Riddershapets oell Addin Protocoll den 21 April 1318, II. lid. 104» d. 27 April, II. »id. 536; d. 30 April, II lidi 556 Constitutions-Utskottets betänkanden. 39 -566; d. 27 Maji, II. *id. 490—499; d. 5 Junii, I. sid. 141, och den 11 Junii Preste-ståndets Pro» tocoll d. 25 April, d. 6 och 22 Junii lQui, sid. 156, 4 Bandet, sid. 398, 5 Bandet och sid. 106 , 6 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 18 och 23 April, sid. 1854 *961 , samt d. 5 och 8 Junii, sid. 2899» 5 “3- Bonde-Ståndets Dito d. 18 April, sid. 278.
4 Bandet, samt d. 5Junii, *id. 307, 5 Bandet. $. 44. 3.
Puncten.
. . Vill Utskottet återlemna något från ett eller flere Riksstånd till detsamma remitteradt mål, såsom till dess befattning ej börande, åligge Utskottet, att sist inom åtta dagar afgifva sitt utlåtande, med deruti an - ..
Vill Utskottet återlemna något från ett eller flera Riks-Stånd remitteradt mål, såsom till dess befattning ej hörande , åligge Utskottet, att sist inom åtta dagar afgifva sitt utlåtande, med deruti anförda skäl, till samtliga 4o Constitutions-Utskottets betänkande. förde skäl, till det eller de Ständ, som remitterat; hvarefter samtlige Ständen, efter erhällen cornmunication , böra skyn dsamt yttra sig, under hvilket Utskott de anse målet höra. §- De allmänna beslut, som ett Stånd fattar, äfvensom hvad ett särskildt Stånd, i egenskap af Riksstånd, beslutit och annats rätt röra kan, meddeles de öfrige Stånden genom Ut - Riks Stånden, hvilka derefter böra skyndsamt yttra sig , under hvilket Utskott de anse målet höra.
Se Bihanget, 3 Bandet sid. 46.
RiddersUapet» ech Adelns Protocoll d. 23 April iö'8, II sid. 149, och d. 2 Maji, 1. sid. 10.
PresteStåndets Dito d. 25 April 1Ö18, sid. 156, 4 Bandet.
Borgare - Ståndet» Dito d. 21 och 23 April, »id. 1908, 1961.
BondeSlåudets Dito d. 21 April sid. 304, 4 Bandet. 57- De allmänna beslut, som ett Stånd fattar, äfvensom hvad ett särskildt Stånd, i egenskap af Riksstånd , beslutit och annats rätt röra kan, meddeles de öfriga Stånden genom Ut - drag drag &on$titutians-lftskottets betänkande.
41 drag af Protocollet.
Vill Ledamot, som ej i Ståndets fattade beslut instämt, sin särskildta tanke hos de öfrige Stånden anmäla, stånde det honom fritt, genom särskildt Memorial eller Dictamen till Protocollet, hvilket må Ståndets beslut åtfölja.
Lag samma vare, då någon Remiss går från Riksstånd till Utskott, eller Utlåtande från Utskott till Riksstånd ; kunnandes dock ej i något fall Utlåtande eller beslut genom enskild Ledamots eller minoritetens protest eller reservation uppehållas.
Af Protocolls-Utdragen etc. drag af Protocollet.
Vill Ledamot, som , ej i Ståndets fattade beslut instämt, sin särskildta tanke hos de öfriga Stånden anmäla , stånde det honom fritt, genom särskildt Memorial eller Dictamen till Protocollet , hvilket må Ståndets beslut åtfölja.
Lag samma vare då någon Remiss går från Riksstånd till Utskott, •lier Utlåtande från Utskott till Riksstånd ; kunnandes dock ej i något fall utlåtande eller beslut genom enskild Ledamots eller minoritetens protest eller reservation uppehållas.
Vti sådana anmcirkningsfrågor, som enligt 29 §. kunna af Vt f 6. ttikmg tid R, S, Prat, fydje Sami.
Constitutions- Utskottets betänkandeti. skott väckas, må Ledamots särskildta tanka åtfölja Remissen tiliConstitutionsXJtskottet, utan att i Stånden upplä as.
Af Piatocoils Utdragen etc.
Se Bibanget, 5 Bandet, sid 2.6.
RiddersUapets och Adelns Protocoll d. 7 April 18:8, I. sid. £87» och den 11 April , I sid. 533 Preste ståndets Protocoll d 7 April i8*0» Sid. 46s, 3 Bandet.
Borgare StSndets
Dito H. 4 o^h 8 April, sid. 1591, 1690 Bondeståndets Dito d 4 April sid. 88- 4 Bandet.
Rörande föreskriften om en VoteiingsSedels afläggande. Regerings-Formen. §•
S7- Denne Riksens Denne Riksens Olinders Justitia?- Ständers Justities - Constitutions Utskottets betänkanAen, 45 Ombudsman väljfs af Riksens Stan er genom Tolf af hvar je Ständ färsk ildt för 1 i JI fal let nämnde Electorer, hvilke till detta vals förrättande sammanträda samma dag, dä de af Ständer) blifvit ut sedde, och skiljas ej ät, förr än valet fulländadt är.
Med iakttagande af hvad 69 §. om lika rösters förekommande stadgar, skola desse Electorer samfält och icke efter Ständ, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den Man, som de linna böra komma under omröstning.
Falla dervid rö-terna till mer än hälften af de röstande Electorernes antal pä En Man, vare han behörigen vald; ärp åtar rö - Ombudsman valjes af Riksens Ständer genom Tolf af hvar» je Ständ särskildt för tillfället nämnda Electorer, hvilke till detta vals förrättande sammanträda samma dag, dä de af Stånden blifvit utsedde, och skiljas ej ät, förr än valet fulländadt är.
Desse Electorer skola samfält och icke efter Ständ, först medelst slutna Sedlar, hval för sjw uppgifva den Man, som de finna böra komma under omröstning.
Falla dervid rösterne till mer än hälften af de röstande Elertoreinss antal pä En Man, vare han behörigen vald.
Äro åter lösterne så delade emellan flera, att en sådan full pluralitet för någon 44 Cvnstitucions-Utshottéts belänkand*. sterna så delade emellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger rum, anställes ny votering med slutna sedlar till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, ,af den, som näst efter honom utaf de fleste Electoäerne blifvit kallad, och så vidare.
InträfFar den händelsen etc, icke eger rum, anställes , med iakttagande af hvad 6g §. om lika rösters förekommande stadgar , ny voteringmed slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages af den, som näst honom blifvit af de fleste Electorerne kallad, och så vidare.
InträfFar den händelsen etc. Riksdags-Ordningen. f. 61, Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, egeRiksens Ständer, att i deras särskilta Plena, genom allmän omröstning välja till en Nämnd . . .
Ledamöter af Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, egeRiksens
Ständer att i deras särskilta Plena, genom allmän omröstning , välja till en Nämnd . . .
Ledamöter af Constitutions-Vtskottets betänkandcn. 45 Nämnden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmanna - rätt i Stånden; men träde tillsamman dagen efter den då valet i Stånden förrättadt är, och slciljes ej åt förr, än de flesta rösterne om En person sig förenat.
Omröstningenibland
Nämnden skall ske per Capita och med slutna sedlar, enligt det voterings-sätt, som uti 53 §. är föreskrifva.
Hvar och en af Nämnden uppgifve ibland dem af Stånden föreslagne, den han anser böra utköras.
Falla dervid rösterna till mer än hälften af de röstandes antal på En Man, vare han behörigen vald.
Äro åter rösterne så dalade, att en sådan Nämnden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmanna - rätt i Stånden; men träde tillsamman dagen efter den, då valet i Stånden förrättadt ar, och skiljes ej åt förr än de fleste rösterne om en person sig förenat.
Hvar och en af Nämnden uppgifve, ibland dem af Stånden föreslagna, den han anser böra utköras.
Falla dervid rösterne, till mer än hälften af de röstandes antal, på En Man, vare han behörigen vald.
Äro åter rösterne så delade, att en sådan full pluralitet icke eger rum, anställes, enligt det i 53 §. 46 Constitutions Utskottets betäkanaen. full pluralitet icke eger mm anstalles ny rotering lill antagande af den, som fleste rösterne erhållit, och, om han ej anfages, af flen om hvilken näst efter honom de fläste af Nämnden sig förenat.
Inträffar din händelsen etc. beskrifva voteringssatt, .ny omröstning till antagande al flen, soln flesta rösterna erhållit, och, otti han ej anta<:e«, af den, om hvilken näst efter honom de fläste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelsen etc. §• 62.
Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en ornyndig Konung, sammanträde de, sist dagen efter den, då Riksdagen å RilcsSalen öppnad blifvit, och utvälje genom allmän omröstningi deras särskildta Plena, till en Nämnd, Sexton Personer , för hvarje Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde de sist dagen efter den, då Riksdagen å Riks* Salen öppnad blifvit, och utval i , genom allmän omröstning, i deras särskildta Plena, till pn Nämnd , Sexton Personer för hvarje Stånd, hvilka Constitutions-Uskotteis betänhanden. 47 Ständ, som, på satt uti 55 Och 61 §. §. stadgas, rosie per Capita , och icke Ståndsvis, om de, af Plena till antalet bestämde Förmyndare, hvilka skola vara antingen En, Tre eller Fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten Wal-lista de Män, som han anser, förtroendet värdige, och så mångå, att de med En Person öfverstiga det af Ständerne ut3atte antalet.
Af dem, som dervid kommit i ätanka, ställes först den sorn Hesta rösterna erhållit under ry omröstning, då Nämndens pluralitet gifve Utslaget
På samma sätt förfares ut. m. röste per capita, och icke Ståndsvis, om de af Plena till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara amingen En , Tre eller Fern.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten Val-lista de
Män, deni han anser förtroendet värdige, och så mångå, att de med en Person öfverstiga det af Ständerna utsatta antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt i 53 §. stadgas, först den sorn 11 sta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve Utslaget.