Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter den förändring §§. a(> och 34, enligt ofvanstående förslag, skulle komma att undergå, har Utskottet trott det blifva nödvändigt, att de stadganden, som skola motsvara §. 3y, äfven innehålla, hvilka frågor tillhöra Under-Styrelsens praeliminaira behandling och hvilka omedelbart af Öfver-Styrelsen till pröfning upptagas; hvarförutan Utskottet ansett, dels att besvär öfver Fullmägtiges beslut i de mål ifrågavarande 4 Afdelning omförmäler icke må ega rum, derest icke fråga är om tjenstens förlust och sålunda målet af den synnerliga vigt, att någon Tjenstemans hela framlida välfärd på utgången deraf kan bero; i hvilket fall åter Utskottet ej allenast velat åt den tilltalade bereda tillfälle att draga Fullmägtiges beslut under Baneo-Revisorers eller Utskotts pröfning, utan ock funnit det vara med rättvisa och laga förmer öfverensstämmande, att Ijensten förblifver otillsatt, intills det
Fullmägtiges beslut vunnit laga kraft eller stadfästelse erhållit.
Till följd häraf, och med’ iakttagande af enahanda besvärs-tid, som i Betänkandet N:o g6' är föreslagen, i afseende på befordrings-mål , får Utskottet hemställa, det mätte följande: stadganden i. nya Banco-Regiementet, der sä lämpligt är, införas:: Banco-Utskottets Memorial N'.0 locr. i5:o. Beträde.? någon Bankens Commissarie eller Tjensteman vid Fuflmägtiges Expedition med sådan förseelse, att lian, enligt ofvan utstakade grunder, anses böra varnings-grad undergå, sker anmälan derom bos Fullmägtige; men begås slik förseelse af annan i Banken anställd Tjensteman, eller någon Verkets Vaktbetjent, tillkom me det Under-Styrelsen att frågan upptaga.
Uti alla så beskaffade mål ege den tilltalade, om han det äskar, att inkomma med skriftlig förklaring öfver de emot honom gjorde anmärkningar och påståenden; börande Fiseals-Embetet skrif— telrgen afgifva dess slutpåstående i de fall , då strängare ansvar än första varnings-graden är i fråga.
Vid sådant måls pröfning i Under-Styrelsen, skall af dess Le damöter minst 2jf3 tillstädesvara. 16:0.
Uti alla de i denna Afdelning uppräknade, Under - Styrelsens behandling tillhörande mål, ege den, sorn med Under-Styrelsens beslut ej åtnöjes, att deröfver hos Fullmägtige anföra besvär, hvilka skola vara till Fullmägliges Expedition inlemnade innan klockan 12 å fjortonde dagen efter af beslutet bevisligen erhållen del, den oräknad, hvarom underrättelse bör meddelas å de exemplar af beslutet, som i dylika mål utskrifvas.
Under-Styrelsens beslut, hvarigenom någon anses skyldig att varningsgrad undergå, eller sorn är af beskaffenhet, att, i händelse af dess fullgörande, besvären onyltige blefve, må ej sättas i verkställighet, förr än det vunnit laga kraft, eller är vordet af Fullmägtige gilIadt; och skall Under-Styrelsens beslut, hvarigenom någon förklaras tjensten förlustig, Fullmägliges pröfning underställas.. 17:0.
Öfver Fullm äg tiges beslut i dessa mål ega besvär endast rum i det fall, att någon blifver från tjensten dömd..
Den, sorn med sådant Fullmägtiges beslut, ej åtnöjes, bör, vid förlust af talan,sitt missnöje emot beslutet hos Fullmägtige anmäla inom efter deraf bevisligen erhållen del, den oräknad; hvarefter harn vare berättigad att hos nästblifvande Banco-Utskott eller Revisorer öfver Banco-Verket sin klagan fullfölja , derest besvären till Fullmägtiges Expedition inlem nas, i förra fallet sist å den dag Rikets Ständers sammankomst inträffar, och i senare fallet, eller vid Banco-Revision, sist i4 dagar före Rikets Ständers Revisorers sammanträde; men är slikt beslut af Fullmägtige raeddeladt senare ani Buttra-Utskottets Memorial N:o tot.
14 dagar före utgången af den sålunda bestämda liden, bora besvären till Banco-Utskott eller Revisorer omedelbart ingifvas , innan klockan 12 å i4:de dagen efter det klaganden af beslutet erhållit del, den oräknad.
Och anser sig Utskottet slutligen böra upplysa, att §§. 22, 38 och 35, efter Utskottets tanka, ej skulle komma att andergå annat än redactionsförändringar af sådan obetydlighet, att Utskottet icke trott sig böra desamma Rikets Ständer underställa.
Stockholm den i3 Febr. 1835.
Ankom till Exp.-Utsk. den 15 Febr.
Memorial_, med öfverlemnande af uppgift på de ärendenj hvilka ännu. återstå till Banco-Utskottets behandling.
Ifrån Hedervärda Bonde-Ståndet har Utskottet under den 1 i denna månad fått emottaga Protocolls-Utdrag af näst föregångne dag, derigenom samtlige Utskotten anmodas att innan den 1 nästkommande Mars till RiksStånden inkomma med Utlåtanden i alla på deras handläggning beroende mål eller, i fall det icke skulle låta sig göra, till
Stånden insända uppgifter på de mål, som då ännu kunna vara oafgjorde; och är den 4 i s^tnämnde månad från Vällollige Borgare-Ståndet ankommet Protocolls-Utdrag af den 2 dennes, med anmodan till Rikets Ständers samtlige Utskott alt skyndsamt inkomma med uppgift å de ärenden, som ännu äro under deras handläggning eller återstå obehandlade.
Utskottet får lill svar härå vördsamt meddela, att några andra ärenden, tillhörande Banco-Utskottets enskilda behandling, icke för närvarande återstå än: 1:0.
Förslag till de reglementariska stadganden, hvilka skola motsvara 4, 5 och 6 Art. i nuvarande Banco-Reglemente. 3:0.
Motioner: af Éaaco-Xiv kottets Mwntrral W;o j o':1» <j) af Herrar Leffler,- Santesson och Wijk, af den *8 A a g- nasti, år, angående förändrade reglementarisk* föreskrifter i afseende på StångjernsJhelåningen för Götheborgs stad; by af Herr Rosenblad, Bernhard, af den 3i sisth Januarii, méd förslag till åtskilliga reglementariske stadganden i gemenskap med utgifiiingen af nya Sedel-Myntet från Banken ; c) af Herr Rosenblad,. af samma dag, dels onr reservfond förLån-Contoren i Götheborg och Malmö, dels ock om ränte-foten samt öfrige regle^ mentariske stadganden så väl för Banco-Diseon-tens som för Lån-Contorens reserv-fonder; dy af Riksdags-Fullmägligeu Peter Andersson fråir Hallands Län , af den 4 December sist], år, angående användande till en del af Odlings-Låne-fonden i Discont-rörelsen; ey af Herr Falhem, inom Utskottet väckt, om Bestämmandet i Blifvande Banco-Reglemente, huru oell på hvad sätt de, som förut innehaft assigneringr-rätt på Banken, och nu ej: vilja sig deraf begagna, må kunna5 Befrias från den fastställde folii-afgiften; öfver hvilken motion afvaklasBanco-Fullmägtiges infordrade Utlåtande. 3:o. arne Riks-Stånds Aterremisser å Utskottets under N:ö yr afgif-- na Betänkande, i anledning af Herr Kallings motion, angående utfärdande af allmän Kungörelse till underrättelse om det gamla Silfver-myntets gångbarhet i rörelsen, samt orne Riks-Stånds Aterremisser å Utskottets under Nrris 84 och 88 afgifne Memoria], med förslag, det förra till Instruction' för Rikets Ständers Revisorer öfver Banco-Verket, och det senare till åt-- skillige förändringar i i Art. af i83o års Reglemente. 4:o. Banco-Fullmägtiges hemställan, af den ro sisth Januarii, oiij förhöjning i missräknings-penningarne för Bankens Casseurer. 5:o.
Förslag till Instruction för nästblifvande Banco-Utskotf. 6:0.
Några administrativa, oeconomiska och besvärsmål af deri Be-’ skaffenhet, att de, enligt §§. 6 och y i 11U gällande Instruction för Banco-- Utskottet, af detsamma afgöras med Rikets'
Ständers rätt.
Utskottet anser sig böra tillika upplysa, atty Utön! de nedah* afeifne förslagen till förändrade stadganden i 4 Art.,- äro åtskillige andre* till denna Art. hörande reglementariske föreskrifter äf Utskottet Beslutade,, hvilka skyndsamligen skola5 lör Rikets Ständer anmälas, samt1 att, för Si t,, till R.
St . ?m»: »834 r’ih 18^5. ö Sttr.i. r Ajikl, 5 Bntteltt,, Baneo-Vt skott éts Memorial Nto MW» appgöFande af fullständigt förslag till nämnde Art., Utskottet ännu af■vaktar Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, i anledning* af Rikets Hög lo fl» Ständers hemställan, oro förändrad mynt-enhet för landet; att 5 Art. är af Utskottets Caneellie-Afdelning granskad, oeb sålunda Utskottet jemväl snart i tillfälle Rikets
Ständer underställa förslag tilt de förändrade föreskrifter, hvilka Utskottet anser böra i denna Art. ega r-um; och att förslag till nödige ansedde föi ändringar i 6 Art., redan i början af sisth.
November månad, från vederbörande Afdelning inkommit till Baneo-UtskoUets Plenum, men sedermera måst hvila, i anseende till då
Nio- 71 för närvarande hvilar å Utskottets bord, men de i; samma punkt omnämnde återremisser å Utskottets Memorial N:ris 84' och 8fk: hittills ej kunnat vinna handläggning af Utskottet, enär alla dertill hörande anmärkningar ännu icke från Högloflige Ridderskapet och Adelil: samt.
Vallöf]. Borgare-Ståndet ankommit.
Baneo-Ulskoltet eger dessutom gemensamt med Rikets Höglo fl. Ständers Lag-Utskott följande ännu oexpedierade mål, nemligen:: 1:0.
Samtlige Riks-Ståndens återremisser å Utskottets under N:o 2 afgifnp förslag till
Lag för offentliga Bolags-Banker; uti hvilket mål Utskottens Utlåtande för närvarande är under uppsättning; 2:0.
Åtskilligt© motioner, angående förändringar i nu gällande stadganden för så- väl inrikes som utrikes vexel-rörelse; öfver hvilka motioner vederbörande Afdelning dess yttrande till Utskottens Plenum afgifvit ; och 3:o Riksdags-Fullmägtigen Peter Pehrssons motion, om upphörande. af Bänkens forum privilegialum.
Stockholm den 13 Febr. 1835"» SlX O C LUB L M t835 hos J, A. Wwtuém Banco-Vtskottets Memorial N.-o ioz. i'
' N:o ioa. !"■ ' ' • • Ankom till Exp.-Utsk. den 18 Februarii.
Metporial, med anmälan om det uppehåll i Utskottets göromål, sorn kan förorsakas genom längre fördröj dt afgörande af frågan om blifvande mynt-enheten för landet.
Ständer, genom deras beslut, i anledning af Utskottets, under N:o 16, afgifue förslag till hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning, fastställt de garantier, hvilka funnits nödige, till betryggande af sedelinnehafvarnes rätt, att af Banken, om och när så påfordras, erhålla silfver för densammas sedlar, enligt den genom Myntbestämnings-lagen af d. 1 Mars i83o fastställde grund för inlösen af dessa sedlar, och den Banco-Utskottet, i §. 9 af nu gällande lnstruclion, ålagde skyldighet att uppgöra och sammanfatta det Reglemente, sorn intill nästa Riksdag bör tjena Banco-Styrelsen till efterrättelse, nu mera, enligt Utskottets, i Memorial N:o ror, meddelade uppgift, hunnit så till vida uppfyllas, att Utskottet ser sig i tillfälle, inom kort tidj till Rikets Ständer ingå med de speciel» förordnanden, för tillämpningen af Rikets Ständers allmänna beslut, eller de nya föreskrifter för Banco-St3nelsen, som, efter Utskottets tanka, böra i Reglementet erhålla rum, med undantag allenast af föreskri herne rörande Bankens nya Sedelmynt, för uppgörandet af hvilka Ulskottet ännu afvaktar Kongl.
Majrts Nådiga beslut, i anledning af den, uti anderd, skrifvelse den 27 nasti.
October, till Kongl. Majrts pröfning och sanction af Rikets Ständer i underdånighet öfverlemnade frågan, om en förändrad mynt-enhet för landet, anser Utskottet sig desto mindre kunna underlåta fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på det uppehåll i Utskottets göromål, hvartill denna för hela nationen vigliga frågas ytterligare fötblifvande i dess närvarande oafgjorda skick kunde föranleda, som ett af Svenska Folket lika allmänt önskadt, sorö af dess Representanter eftersträfvadt slut på nuvarande, långvariga Riksdag möjligen* genom en sådan underlåtenhet å Utskottets sida, kunde fördröjas.
Öfverlemnande Utskottet vördsamt till Rikets Höglofl.
Ständer, huruvida ej lämpligt vore, att Rikets Ständer, jemte anmälan om ofvan upplyste förhållande, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit, med afseende å angelägenheten deraf, att den vigtiga frågan om en förändrad mynt-enhet för landet oförtalt. till R.
Prot. 1834 och i835. 6 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 2g.de 1. Banco-Utskottets Memorial N.-o tos\ dröjligen afgöres, täcktes, så snart Kongl. Maj:ts dyrbara tid det medgifver, låta hos Sig till Nådig pröfning förekomma det af Rikets Ständer, uti deras underd. skrifvelse af den 27 October näst!, år, framställde förslag till system för Rikets Silfvermynt, samt Dess Nådiga Svar härå Rikets Ständer derefter meddela.
Några Ledamöters reservationer bifogas» Stockholm den 17 Februarii 1835.
Reservationer : af Herr Grefve Frölich: ”Uti den syftning, sorn Hr Stuarts motion och Utskottets derpå, af 3o voterande, med 16 röster fattade beslut, efter anförda motiv, synes hafva, att nemi. påskynda Riksdagens slut, har jag, naturligtvis helt och hållet instämt, men deremot hvarken kunnat erkänna lämpligheten af medlet, ej heller förbise, att detsamma till en viss; grad bestämdt och ii vissa falt obegränsad! kunde bidraga lili raka motsatsen.
” ”Olämpligt måste det i allmänhet vara, att, vid samma Riksdag, Sländerne ingå roed underdånig skrifvelse till Kongl. Majrt uti ingen annan afsigt, än att utbedja sig Nådigt Svar på en redan afläten.
I hvad form och ordalag den än må ställas, kan och mäste den anses såsom en erinran, hvilken, i det ringaste fagdt, är obehöflig, så vida man icke mot ali rimlighet vill förmoda, att den förra skrifvelsen icke kommit till Konungens kunskap.
Härom vill jag ej utbreda mig, men i afseende pä tidsutdrägten synes det klart, att den måste blifva icke så obetydlig, innan, efter föregången extradering, tryckning, bordläggning en eller flere gånger uti Riks-Stånden och sammanjemkning af de möjligen olika besluten och derefter af skrifvelsens ordalag, densamma hinner till Kongl Maj:t expedieras •ch derefter föredragas.” ”Sedan man likväl hunnit så långt, men, efter hvad jag vill förmoda, icke ens bjudit till förelägga Konungen viss tid, inom hvilken det Nådiga svaret skulle afgifvas— huru långt har man då framskridit?- Hvilken ny väntnings-period, hvilket nytt bemödande att gissa afsigter och tolka uttryck?
Vore det välbetänkt, att sålunda obegränsadt uppskjuta perioden för definitiva åtgärder — i synnerhet om det kan visas, alt tiden dertill redan är inne?”
"Det har länge varit ett allmänt samtals-ämne, att Riksdagens längd berodde på Banco-Utskottets ofulländade göromål, och att dessa åter be - 'Baneo-Ulskoltets Memorial N.o ioi. 3 Todde på mvntenliefsfrågan.
Likväl bär det nu inom Utskottet blifvit vitsordadt, att den Afdelning, som med Banco-Regleroentets upprättande haft befattning, hittills icke saknat full sysselsättning, och något dröjsmål bär sålunda ännu icke deraf uppstått.
För någon tid sedan fick Utskottet från Yållofl. Borgare-Ståndet en formlig motion, om att ingå i tydning af meningen roed ordalagen i en från Kongl.
Maj:t utfärdad Nådig Skrifvelse.
Sådant fann Utskottet enhälligt icke vara sig tillständigt; och sorn Motionairen icke begärt få veta Utskottets tanka om något annat, eller om några flere garantier för realisationens betryggande af Utskottet ansågos nödige, så hade jag, efter den regel för all officiel yttring sora jag blifvit
Hilard, men nu för tiden måhända blifvit ändrad, nemi. att icke gifva svar om mera än som blifvit frågadt — icke tillfälle att för egen del tillkännagifva, det omskrifning af Riksgälds-Contorets Obligationer till Banken vore, i min tanka, en ännu återstående och på Rikets Ständers beslut då beroende garantie.
Jag inskränkte mig alltså till den yttring jag ansåg af nliet påkallad, och jag skulle nu gerna vilja undvika att offentligen framkomma med gissningar.
Men äfven detta blir en pligt — att uppföras på de öfriga argumenternes conto, som Ordförandeplatsen i Utskott medföra, S5 vjda man tror sig kunna visa en bättre väg åt ett nit, sorn ej allena äfventyrar sitt eget syftemål, Riksdagens slut, utan äfven förbiser, att en förnyad underd. skrifvelse från Rikets Ständer, med uppgift att de vöre förhindrade besluta om Bankens sedelfabrication, vöre en mconstitutinnel bon, sorn roan tillstyrkte Rikets Ständer att sjelfve pålägga sina bänder Ja- nödgas derföre uttala hvad jag en tid bortåt gissat möjligen vara anledningen till uteblilvandet af Nådigt Svar å Rikets Ständers und. skrifvelse om ett nytt system för silfvermyntet.
Och jag måste tillika ge tillkänna, i hvilken tankegång gissningen tillkommit.
”Till en början framtog jag Regeringsformen tor att uppfriska mina äldre reflexioner, att dess Stiftare väl uti 79 §. tillerkänt Konungen rätt it med Rikets Ständers bifall, bestämma silfvermyntet till skrot och korn, roen deremot ingenstädes inskränkt R.
St i den sedelfabrication, som är en naturlig följd af dess enligt 73 §.
t,1 erkända förvaltningsrätt -f Ranken Fråga uppstod sedermera, om en sådan inskränkning tillkommit -enom Myntbestämnings-lagen af dea , Mars i83o eller Bank-lagen samina datum, men då desse Lagar endast finnas bestämma silfvervärde »f de redan i omlopp varande Bankens sedlar, men icke formen eller benämningen och underafdelningarne på de nya, så blef jag naturligen inledd till en ny undersökning om hvad en mynt-enhet 1 allmänhet är och huruvida dess bestämmande, i och för myntning och prägling bade ett aröd vändi-t inflytande på sedelmyntets beskaffenhet.
Jag trodde mig då Banco-Utskottfts Memorial N.o loa. finna, att mynt-enhet i verkligheten är ingen ling annat, än en blott abstraction, ett räknesätt, hvaraf vi Svenskar, utom dalersräkningen, hafva Jange haft icke mindre än 3:ne, dermed vi äro rätt väl bekanta, nemi. Specie-Riksdaler i Silfver, Baneo-Riksdaler och nu Courant, alias RiksgäldsRiksdaler.
Alt på samma sätt som man räknar Hamburger Banco, fastän något sådant mynt aldrig funnits, och Pund Sterling, fastän först nyligen såkallade Sovereigns af samma värde blifvit präglade, så skulle äfven vi, utan någon våda eller olägenhet, sedan siifvei värdet blifvit bestämdt, kunna fortfara med aila tre räknesätten, eller med ettdera; och att slutligen, när Riksgälds- eller Courant-Riksdalers-räkningen vore den allmännaste, Bankens Creditsedlur derefter förnämligast borde rättas, så vida ej .den nu så mycket ventilerade mynt-enhetsfrågan till något förändradt skick föranledt.” .
"Huru denna fråga tillkommit, derom upplyste mig först R.
St:s und. skrifvelse år i83o, hvaruti säges; ——"R. St. derjemte hos E. K. M. ''föreslå- och anhålla, att en lägre enhet, än den närvarande, måtte för ”myntförhållandena och penningeberäkningen i landel bestämmas, och att ”denna enhet måttes blifva ett Silfvermyntj motsvarande i RiksdalerBanco”sedlar. ” -7- — — . "R.
St. hade alltså, i. önsknings-väg, begärt en silfvermynt-enhet, mot svarande 18 sk. i silfver, men da Hans Majrt icke dertill i Nådér samtyckt, utan emellan Riksdagarna låtit slå vårt nuvarande silfvermynt likt det ganda i värde; så upptog denna Riksdags Banco-Utskott frågan å nyo i Betänkandet N:p 7, och resultatet deraf, efter mångfaldiga jemkningar, bl ef, d,en und. skrifvelsen N:o 167, i Expedilions-Utskoltels Samlingar daterad den 27 Oclober i834 — denna skrifvelse, på hvars besvarande map med sådan otålighet väntat!!” ,”Huru ofta jag än läst detta document till titlar eller conlext, har jag icke varit i stånd att upptäcka, att detsamma i ringaste mon sammanblandar frågan om ett nytt system Jör Rikets Silf vermyntj sorn utgör liufvudtiteln, med frågan om Bankens Creditsedlars form.
Ej heller har jegi kunnat .undgå göra den reflexion, att, sedan R.
St. i sine, under Maji jnånad sistlidne år, hällne öfverläggningar i detta ämne, hvaruti jag icke deltagit, måste hafva lönt betydlig, inverkan lill sitt såkallade beslut, genom den omständighet, att Kongl. Maj;t redan factiskt tagit
Sitt, det vill säga, genom anbefalld utmyntning,låtit verkställa det, så förefaller mig den(und. skrifvelsen snarare sorn ett omklädt lillkännagifvande, att R.
St. lerpnat, enligt. 79 §., sitt ”bifall” till det mynt-system Konungen redan besil) la t; och verkställt, än sorn något deras förelöpande beslut.” ”Bet är mycket möjligt, att jag misstager mig i gissningar, att H. Banco-Utskoltcts Memorial N:o 167.
S Majit Konungen så ansett den underd. skrifvelscn, men en annan gissning återstår, nemligen: alt Ilis Majit, af den bestämda önskningsformen. i förra Riksdags-skrifvelsen och de obestämda ordalagen i den af den 27 October 1834» baft anledning anse saken vara af Rikets
Ständer sjelfve betraktad såsom ett önskningsmål, hvarå något immediat svar under Riksdagen icke var nödvändigt.
I hvilketdera fallet som helst, och utan att tro mig träda Konungens prerogativ för nära alt anbefalla hvilketdera räknesätt som helst i uppbörden af skatteme, var jag beredd, när tiden att fullborda Banco-Reglementet inträdde och frågan orri credit-sedlarnes beskaffenhet skulle afgöras, destohellre instämma i elen åsigt, sorn Fi na nce-A fd el ningen redan i Maji månad och sedermera Banco-Fullmägtige yttrat, att ställa sediarne på courrant räkning, sorn jag icke kunnat upptäcka det ringaste spår till någon motsatt yttring, och hvarföre jag såsom tillägg blott velat föreslå, att å ledige rum på credit-sedel-papperet skulle inom parentheser med siffror utmärkas valeuren ej allena efter Silfver-Specie utan äfven den gamla Buncosedel-Räkningen.
” ”Att jag härutinnan haft orätt är en sak, som
Utskottets majoritet möjligen kunnat lyckas ådagalägga, derest man icke varit så angelägen att ovillkorligen afgöra Herr
Stua ris motton samma dag som den blif-, vit väckt.
Orsaken till detta hastande är ej svår att tinna, mern från den plats jag i Utskottet innehar är det mig ej tillåtet mera vidröra den.
Har jag åter i saken rätt, hvilket jag nu vördsamt underställer de respective Stånden, så hoppas jag man tillika skall göra mig den rättvisa att erkänna, det min plan, att i rak grundlagsenlig väg framgå med. förslag om Bankens Creditsedel-fabrication till Rikets Ständer, såsom.
Bankens Öfverförvaltare, innebär den genaste möjliga väg till slut ej allena på frågan —■ ulan på Riksdagen;” af Herr af Rolén: ”Herr Stuarts motion är så oförenlig med tilina under öfverläggningen derom yttrade åsigler, alt jag ej kan undgå anmäla reservation emot det bifall motionen vunnit genom pluralitet af tre röster vid voteringen.
Af aktning för Utskottets beslut skall jag härvid icke inskränka mig till erinran, det behofvet att vederlägga stundom finnes undanröjdt genom brist på grundade skäl att bifalla.
Om jag råkar i det fel, alf icke rätt hålla mig vid saken, kommer sådant deraf, att jag ej vågar afgöra hvad som i den bifallne motionen ar hufvudsak eller bisak.
’ "Förslaget, sådant det under öfverläggningen varit uppfaltadt och utvecklad t, går derpå ut, att hos Kongl.
Majit måtte göras underdånig påminnelse om Svar å Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 27 6 Banco-Utskoltets Memorial IV.o to2.
October sistlidet är, rörande mynt-enheten.
Anledningen till en sådan framställning skulle liemtas deraf, att ärendet icke blifvit bos Kongl. Maj:t afgj röt med den skyndsamhet, som svarat emot Utskottets väntan och vore af behof påkallad: fördelen och Riksgagneligheten af den underdåniga påminnelsen ville man finna deri, att den skulle afhjelpa ett hinder i Utskottets göromål och att, ju förr Rikets Ständer fingo emottaga Kongl. Maj;ts Nådiga Svar, desto snarare kunde den långvariga Riksdagen bringas till efterlängladt slut.
Utskottets nu justerade Memorial har gifvit åt förslaget en mera putsad omklädnad, men icke förändrat dess hallt.” ”Då jag tält emot motionen, har jag hland annat anfört min öfvertygelse, alt ordning och skick uti Riksdagsärendenas behandling borde i bredd med Motionairens syftemål ega något anspråk på uppmärksamhet.
Detta nämner jag nu blott i förbigående, för att ej uppehålla mig vid skäl, hvilkas mer eller mindre värde beror af den gräns, godtycket bestämmer för sina undantag från den vid vissa tillfällen så ifrigt förfäktade ömtåligheten om former.” ■”Derföre alt förevarande fall lärer höra till dem, i hvilka formen skall betyda intet, har det ock varit förgäfves, att vidröra det ovanliga i exemplet, att Utskott eller Ständer tillegna sig en fortgående omedelbar uppsigt öfver föredragningen och handläggningen af mål, sorn på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning bero.
Lika lätt man inser, huru detta (exempel, en gång stadgadt, kunde framdeles åberopas till stöd för mera vidsträckt tillämpning, lika litet kan det förbises, att åtgärden utgör ett steg på sidan eller framom den granskning, under hvilken Grundlagen ställt Regel ingsärendenas handhafvande.
Jag har för ingen del ansett mig tillständigt, alt lemna min röst härtill och jag förblifver vid min erinran, alt icke en gång de myndigheter, sorn ega rättighet aflåta påminnelser till underordnade inom området för deras verkningskrets, pläga använda dem annorlunda, än såsom en molkraft mot försumlighet.