Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom detta Bokförings - StatS^XJtskottctg Betankandm'. 1519 Satt, komme utslagen af Verkets serskild? befattningar att visas, till en i mänga fall nyttig och nödvändig kännedom, och genom de pä dessa Hufvudböcker grundade vinst och förlust afräkningar sä inrättade i afseende pä Verkets handelsrörelse, att å eria sidan upptogs till hvad pris den af Landet uppköpte säd Uppgått, fraktkostnader och öfrige i och för Spannmålen hafde utgifter inberäknade, och å den andra till hvad belopp Spannmålen afyttrats, skulle all upplysning erhällas om Magazins-Inrättningens tillstånd och dess förvaltning och Revisionen af Verkets Räkenskaper med mera lättnad kunna verkställas.
Om förluster ä utlemnad
Säd till Stockholms Bagare-Ämbete m. m. och dessa förlusters afskrifning i Räkenskaperna.
&:o Lika med Revisorerne, finnér oek StatsUtskottet, att så beskaffade förluster, sorn dem Magazins-Inrättriingen fått vidkännas dels ä gjorde utlefvereringar till Stockholms Stads BagarejLmbete, Maria Fattighus m. m. dels ock å öfvertagandet af den Spannmål som genom Stats-Rädt t m m.
Herr Grefve Plåtens försorg blifvit upphandlad, skola kunna afböjas och ferekommas, enär sadane föreskrifter för Inrättningens förvaltning Varda meddelade, att Fonderne icke fa användas till andra bidrag, eller ingående af andra förbindelser och åtaganden, än dem som stå uti ett direct sammanhang med föremålen för Inrättningen* organisation.
I afseende 1550 Stuts-Utskottets Betänkandeni pä de förluster som Magazins-Inrättningen re* dan fått, och än vidare torde få vidkännas å försäljningen af Båg till Stockholms Bagare-Am* bete i ändamål att bibehålla det grofva brödet vid ett nedsatt taxe-pris så och då dessa förluster härflyta af orsaker, hvilka icke äro en följd af Inrättningens förvaltning, föreslår Stats.Utskottet att meranämnde förluster må i Raken» skaperne få afskrifvas på det de samina, ej genom intagandet i vinst- och förlust-afräkningarne, måtte oriktigt komma att förblandas med de Resultat som uppkomma af Magasins Inrättning gens öfriga Spannmåls rörelse.
Carlscrona Bränvins-bränningsArrende angående.
Hvad Arrende Af giften för Bränvin sbrännings* rättigheten uti Carlscrona Stad vidkommer, hafva skilljaktige meningar inom Utskottet blifvit yttrade i så måtto, som en del Ledamöter ansett Magazins-Directionens rättighet till begagnande eller utarrendering af branvins-brännin« gen i Carlscrona borde hädanefter helt och hållit upphöra, emedan Inrättningen ej ägde till föremål att genom Bränvins tillverkning, vinna inkomst eller bereda tillgång å denna artikel; hvaremot de öfrige Ledamöterne af Utskottet varit af den tanka, att Magazins-Inrättningen, såsom tillförene vanligt varit, synes böra få tillgodonjuta denna afgift; Och lärer så vida R iksens Höglofl.
Ständer finna skäligt härtill lemna bifall, ytterligare åtgärder böra vidtagas, hvarigenom, för ifrågavarande rättighets utöfvande -inom sjelfva Staden, någon inkomst kats Stats-Utskottens blifva att påräkna; Men att^ som Revisorerne äfven föreslå, öfverlåta denna rättighet åt Uänet, vöre efter desse Uedamöters öfvertygelse, stridande emot nu gällande Författningar för Hnsbehofs - bränvins ‘ bränningen , och skulle i sjelfva verket leda till afsteg frän de grundet som för denna handtering blifvit bestämde, utom det att en enda Province härigenom finge en vida utsträcktare rättighet, än hvaraf hela Fiket i öfrigt ägde att sig begagna.
Och sorn vid anstäld votering Två Stånd förklarat sig för den förre meningen, att nemligen, Magafcins-Direetionens rätt till begagnande eller utarrendering af Bränvins bränningen i Carlserona borde hädanefter helt och hållit upphöra} men deremot de andre Tvänne antagit den senare eller att Magazins-Tnrättningen såsom tillförene må tillgodonjuta denna Arrende-afgift, på sätt och med vilkor ofvanberördt är{ så har Utskottet skolat bägge desse meningar såsom alternativer Riksens HöglofL Ständers bepröf* vande underställa.
Om sättet att upphandla Spannmål vid inträffande behof» lota I afseende på Revisorerrtes yttraricl® om TJpphandlings-sättet af Inhemsk Spannmål, då tillräckligt qvantum
Säd till undsättningar och under behof icke kan erhållas, genom verkställande af sådane uppköp, söm hafva för afsigt att upprätthålla Spannemåls prisen , finnes StatsUtskottet för sin del, att i föreskriften d.eromj Biliavg till■ Riks St. h ot, igij-igig.
N+r rp-/rr?i» 15 2 * Slats- Utskottets Betänkandenl inga andra grunder syne* böra gälla, än dem som för Staten är förmånligast; och di erfaren» heten ofta visat, att intet vist upphandlingssätt är uteslutande fördelagtigt framför ett annat, och att ett bestämt stadgande i denna del hindrar och försvårar sjelfva verkställigheten, synes efter Stats Utskottets tanka med det Allmännas nytta förenligt, att sa beskaffade upp, handlingar som ifrågavarande, må bero på Magazins
Directionens pröfning, då valet på hvad sätt och i hvilken ordning de med största förmån kunna verkställas, lämpas efter omständigheterne, likväl med bibehå lande af alla de Confroller sorn verificera förhalandet, och att Directionen i dess Protocoll ovilkorligen och till undvikande af ansvar, bör ornständeligen intaga alla de skäl och orsaker som föranledt och grundlagt besluten om sättet att med dyliIce upphandlingar tillväga gå.
Vid detta tillfälle och såsom stöd för hvad yttradt blifvit, har Stats-Utskottet ej velat lemna oanmäldt, att upphandlingen af den riade Råg utgörande omkring 18,300 Tunnor som i S:t.
Pettersburg sistlidet år för Allmänna Magazins Inrättningens räkning verkställdes, så förmånligt utslagit, att med aila omkostnader inberäknade, Bå. gen lefvererad i Kronans Magazin här, i Carlscrona och Götheborg, endast Uppgår till Nio Riksdaler* Sjutton Skillingar Banco Tunnan.
Om Forssel Skyldigheten af Kronans Afrad och Tionde. iitoSrats-Utskottet som tagit en noga kännedom om förhållandet med Forssel Skyldigheten Stats-Utskottets
Bet link andenl i 5 af Kronans Afrad och Tionde Spannmål, förenat Sig i Revisorfernes införande och hemställes fördenskull nm icke Riksens Högloft- Ständer Skulle finna för godt att hos Kongl. Majit, göra Underdånig anhållan, det de i ämfiet utkom* lie Författningar måtté förklaras
Ilka gällanda för don Ränte-Säd Som är Kronan behållen, Som för den, hvilken till Indelningshafvare och andré behof blifvit anslagen, och att alltså Magazins-Directionen som äger ätt disponera
Och redovisa förstnämnde del af Sädösslcatten, tnåtte i afseende fia Forsslings-skyldigheteu 1 Kader änbéfällas, ätt ej vidare utsträcka rättig* heten att af Räntegifvare infordra Afräds och *Tionde Spanrhålen, än Kongl. Kungörelsen af den åo September i815 stadgar
Och förmår:
I den händelse Riksens Ftöglöfh Ständer pröfva nödigt att om ifrågavarande ämne göfä underdånig anhållan hos Kongl. Majit, torde afvert 1 sammanhang dermed den underdåniga hega* rån kunna förenas, ätt Magazins-Directionen blef* Ve i Nåder antydd, ätt utan vidare tids utdrägt författa ofch Kongl. Majus
Nådiga skärskadandö underställa, det Rörslag till ständig reglering af Forsslings-Besväret, hvarom Diréctlonen I Kongl. Brefvet dért yrde November 18H, ef* hållit Nådig Befallning.
Om Uppbördsffiäfis rättighet att till* godonjuta Afskrifnings * Procent eller Öfverskottér* i 1 larn Beträffande Revisoretrtes yttrande om Uppburdsrnäris rättighet att tillgodonjuta, sd kalladé JVst Stats-Utskottets Betänk unden] besparde Afskrifnings •
Procent eller Öfverskott, s$ ock enär delta yttrande innefattar sådane principer, hvilka i fråga om Öfverskottens godtgörande synes böra af vederbörande iakttagas, hemställer Siats-Utskottet, om ej Riksens Högloft.
Ständer skulle finna nödigt, att om sammanhanget göra underdånig anmälan hos -Kgl. Maj:t på det Magazins-Directionen, som nu fått sig uppdragit att utarheta förslag till ett nytt Afskrifnings - Reglemente, äfven kunde erhåda Nådig befallning, att vid Författningens projecterande iakttaga, hvad i afseende på Afskrifxiings-Procent eiler Öfverskotts liqviderande lärer i öfverensstämmelse härmed blifva nödigt att stadga och förordna.
Om Magazins - Inrättningens fordringar i Finland. l3:o
Om beskaffenheten af Magazins-Inrutt* ningens jordringar i Finland, anser Sfats-Utskottet sig böra efter Räkenskapernes föranledande inför Riksens Högiofl.
Directionens senast afslutade 1815 års Hufvud •
Bok uppgick desse fordringar till ett sammanräk nadt belopp af - . - - - - 507,494: 7. roj Denna Summa består af: 1:0 Värdet för Inrättningens Behållningar i Contanta medel, Spannmål, Proviant, Ved och Kohl, Byggnads - Materialie?
Stats-ZJts&oitets Betänkanderi!
.152$ gamt Inventarier - - - 86,84g! 6. 10, 2:0 Värdet af Inrättningens Hus, Byggnader och Egendomar - 53,020: 6. 8,' 3:0
Verkets fordrinpar hos O Xandets Inbyggare för lemnade SpannemålsJ undsättningar 50,538: 89. 9. 4:0 Inrättnin. gens fordringar hos diverse Verk och Perso ner 442,580:12.
Här- ** ifrån afgå r verkets skulder 95,693:47.5. 34 6,88 6: i 2. 2 0; 5°;,294: 7- TÖl T afseende på indrifningen gar, hvarföre ersättning möjligen kan vara att förvänta, synes alla nödiga åtgärder vidtagne; Men då de betydligaste beloppen, efter Bäkeuskapernes föranledande, äro af sådan egenskap, 3 5? 5 Stat$-Ut$kQttct$ Betänkanden. att ersättning derföre icke lärer kunna vara att påräkna, dels i anseende dertill, att ingen säker grund för fordringarnes bestämmande gifvits, emedan för alla Magasins - Inrättningens förråder och til hörigheter i Finland, utom för Lovisa och Varkads Magazin, inga Sut-Redqgörelser inkommit» hvadan Magazins - Directionens Hufvud-Böcker mäst i denna del grunda sig, på här uppgjorde sammandrags - räkningar, författade efter de förhållanden sam voro före krigets utbrott, af ordsak att Finska Redogöra!' ries Räkenskaper i allmänhet ej sträcka sig längre än till ?:dra och 3
Majit inkomma ined en utförlig Balance-Relation, på det Kongl, Majit derefter i Nåder täcktes förordna för hvilka af desse fordringar ersättnings-anspråkeq böra fullföljas , och för hvilka åter Kongl. Maj;f icke ansåg någon ersättning kurtny äga num , utan att de fördenskull utur Räkenskapen borde afföras.
Härigenom tyckes att snarare slut i afseende på indrifrtingen bör vara att förvänta, och genom denna utväg, synes ali onödig och vidlyftig Balancéring i Magazins - Rirectionens Räkenskaper kunna till en betydlig lättnad vid Hufvud-Böckernas författande undvika*.
Rådet Björnbergs skuld lill Magazins-Direction.
Angående shueligen Revisorernes anmärkning a Commerce- Rad*?
Björnbergs skuld till Ma~ gazius-Directionen, bestående i obetairlte Arten» den för .Brännvins-brännings-rättjgheten i Staden Götheborg frätt slutet af är 1813, får StatsUiskottet om förhållandet dermed vördsammast anmäla, att orsaken hvarföre uppehåll med denna Skulds indrifvande kommit att äga rum, är den, att Commerce - Rådet Björnberg under äldre
Ari ende - tiden räknad ifrån år 1793 till och med år igOQ, agde hos Kongl. Maj:t och.
Kronan en öfverskjutande fordran för leornad undsättnings spannmål och försålde Byggnader, hvilken fordrans utredande och bestämmande t sammanhang, med de åtskillige ersättningar som af Commerce-Rådet börtie utgöras berndt på en vidlyftig och mödosam undersökning i flere ars Räkenskaper och andre Handlingar. linnan detta Eiqvidations - arbete hunnit fullbördas, skall ej Commerce Rådets skuld för sednare arrendetiden hafva kunnat bestämmas.
Det ena och andra har dock nu långt före detta blifvit verkstäldt; Men under tiden har Magazins-Directionen funnit nödigt att till ytterligare säkerhet för Kronans fordran, som löper med Sex Pro» cents Ränta, låta, utom den vederhäftige proprie borgen sorn Commerce-Rådet Björnberg vid Arrendets ingående ställt för alltsammans ovil» korliga uppfyllande, taga första laga Inteckning i flere Commerce-Rådet tillhörande ograverade Laudt-Egendomar, hvarjemte Magazins - Direc* Stats~TJtskottets Betanlandenl tionenj sedan Commerce - Rådets skuld blifvit till dess belopp , genom utslag bestämd uppdragit Konungens Befallningshafvande i Götheborg att så vida Commerce-Rådet Björnberg ej inom den 12 April detta år uti Ränteriet deponerade dess Domfäste skuld utgörande 58,407: 15. 3. eller företedde Qvittence från Allmänna Magasins - Directionens Gassa, att Summan dit blifvit inbetald, ägde Landshöfdingen i brist af godvillig betalning, låta beloppet hos Gömmerce-REdet Björnberg 1 laga ordning utmäta.
Skulds inbetalning är således ali tiödig åtgärd nu vidtagen, och synes alltså något vidare dervid ej vara att erindra.
Förslag till grunder för Allmänna Magazins - Inrättningen.
Hand Statens flerfalldige Ekonomiske Verk och Förvaltningar, är ofelbart Allmänna Magazins-Inrättningen en af de angelägnaste och mäst magtpåliggande.
Sveriges Sädes-production, som i anseende till climatets ombytlighet oftast varierar emellan behofvens och öfverfiödens ytterligheter, och Landets geographiska läge, som försvåra cammunicationerne, påkalla nödvändigheten af en Allmän Inrättning, som då den i sädesrikare Provincer befordrar
Spannmåls - afsättningea och derigenom underlättar jordbruket och medverkar till dess förkofran, tillika af inhemsk Spannmål bereuer undsättnings-lager för de Landskap, hvars egne sädes-tillgångar merendels äro otillräcklige för Inbyggarnes mäst Stats-XJtskottets Betänkanderil 15jg eumgängliga behof.
Att för denna lika vid* sträckta sorn grannlaga ekonomiska detaiile, på hvars rigtiga utförande, ilandets allmänna väl i så hufvudsaklig måtto beror, bestärhda och efter ändamålen lämpade föreskrifter måtte varda meddelade, anser Stats-Utskottet utgöra, ett a£ de vigtigare ärenden som under närvarande Riksmöte, kunna till pröfning och afgörande förekomma.
Ej mindre med hämtadt stöd af Revisorer* nes ofvanornförmäldte Berättelse som af samtlige Riks-Stånden blifvit "till Stats-Utskottet remitterad, än ock på grund af en noga tagen kännedom om de Författningar och serskildta föreskrifter, hvarefter Allmänna Magasins- Inrättningen nu styrer och förvaltar, har StatsUtskottet, sedan äfven den underrättelse sökts och erhållits, att den Clommitée som Kongl.
Majtt, i anledning af Riksens Höglofl.
Riksdag yttrade underdåniga önskan, i Nåder förordnat till Allmänna Magasins* Inrättningens organisation, ännu ej med sina arbeten så fortskridit, att någon fullständigare upplysning deraf vore att hämta, trott sig skyldigt, att med undanrödjande af alla svårigheter och ett ihärdigt bemödande att uppfylla anförtrodde pligter, ingå i utarbetning uti ett Förslag till Allmänna Magaziris- Inrättningens organisation grundadt på ett noggrant öfvervägande, huru långt Riksens Höglofl.
Ständers, åtgärd 5 detta afseende, med en rätt tillämpning af grundlagarnes stadgande, och en satin åsigt af sjelfva sakens beskaffenhet, synes kunna och, böra utsträckas.
J'5'3® Stats Utskottets Betänkanden.
Ständer försträckt Fonderne till Allmänna Magasins-Inrättningen och foljakteligen böra hafva säker]iet deruppå, att desse Fonder varda förvaltade j öfverensstämmelse med och använda till de ändamål, hvarföre de blifvit beviljade; Fördenskull och då Magazins-Inrättningen ej kan uppfylla dess bestämme'se så vida säkra och gifna gruodc-r för Inrättningens åtgärder och företag
,ej varda Jagde, har Stats - Utskottet ansett det med Riksens Höglofl.
Ständers både rättighet celi skyldighet vara förenadt, att för Allmänna Magazins-Inrättningen såsom National Handels anstalt betracktad stadga och bestämma sadi ne grunder, hvilka då de i allmänhet innefattade Verkets hufvudsakliga åligganden, tillika utgjorde vilkoret! för Fenninge - anslagens dispo i.ion och Magazins-Inrättningens derpå beroende fortfarande; Deremot har Stats-Utskottet funnit, att utarbetningen af en på desse grunder bygd fullständig reglementarisk Instruction, liU’U i Verkets alla Styrelse - grenar och Ekonomiska detailler tillgå hör, icke lärer kunna anses tillhora Riksens Höglofl.
Ständers befattning, och ej eller kan på den korrta tid som Riksdagen fort varar, medhinnas, hvadan allt detta torde komma att i underdånighet öfverlemnas till den åtgärd Kongl. Majit kan i Nåder pröfva nödig: likväl och sorn någon verkställighet icke följt uppå det Nådiga Förordnande i afseende på Magazins - Inrättningens Organisation, sorn Kongl.
Majit behagat vidtaga i anledning af Riksens Höglofl.
Ständers enhälligt yttrade underdåniga önskan vid 1815 Stats-ZJtskottets Betänk anden. 1531 avs Riksdag, och ehuru Kongl. Majit vid en af Riksens Höglofl.
Stander förnyad underdånig anhållan, Nådigst lärer täckas åt detta för Landets Allmänna väl så vigtiga ärende lemna
Dess synnerliga uppmärksamhet, synes dock Riksens Jrföglofl, Ständer rå'sin sida icke böra underlåta att underdånigast tillkännagifva, det de Fontler sorn Riksens Ständer till Magazins - Inrättningen anslagit, blifvit öfverlåtne i den fasta öfvertygelse och underdåqiga tillförsigt , att bestämda föreskrifter för Inrättningens åligganden må varda i Nåder meddelade, hvarförutan denna Inrättning ej kan uppfylla dess vigtiga bestämmelse, så i afseende på åkerbrukets förkofran, sorn Landets betryggande från hungersnöd vid inträffande missväxter, och att i vidare saknad af sådane föreskrifter, Riksens Ständer anse, det denna Riksgagneliga och af nödvändigheten högt påkallade Inrättning måste förfalla, enär det Allmännas bästa häldre fordrar, att Fonderna för
Inrättningens bedrifvande böra upphöra då för förvaltningen deraf sådane Instructioner och föreskrifter ej blifva gifne, hvarigenom de med Magazins-lnrättningens åsyftade ändamål må kunna vinnas.
Om Allmänna Magazms - Inrättningens föremål.
Vid 1815 års Urtima Riksdag ansågo dåvarande Ständer, att Magazins- Inrättningens äliggande vara borde, att under goda dr uppköpa Sdi, 15 3* Förslag till Allmänna Maga zins* till Spannmåls - prisens upprätthållande vid ett skäligt medelvärde och att af inhemske sades-tillgångar bereda tillräckelige undsättning stinger i hvarje Provins för kommande missväxt år. 4 jl Om Spannemåls upphandling af Allmänna Magazins'-* Inrättningen till Sades - prisens styrande.
Ehuru Magazins-Inrättningens egentliga å* liggande innefattas i desse tvenne föremal, sylies likväl i fråga om Inrättningens skyldighet att upphandla Spannmål till sädesprisens styrande, densamma icke vidare böra af Verket utsträckas, än i den mohn, som de behöflige undsättnings - lagren och andre behof det fordra och medgifva, hälst en obegränsad åtgärd å Magazins-Inrättningens sida i denne del, icke i sjelfva verkställigheten är möjelig, dels i anseende dertill, att så betydeliga Fonder icke kunna af Riksens Höglofl.
Ständer anslås som skulle komma att erfordras i den händelse tvenne eller flere goda år följde på hvarandra, dels ock att Magazins-Inrättningen ej, i sa beskaffade fall, med dess åtgärder voro i stånd att fortfara, då hvarken Säden kunde inrymmas i Inrättningens Magaziner, eller lagren hinna omsättas inom de tider Spannemålen vid en försvarlig godhet stod att bibehålla, hvarförutan en så utmärkt skyldighet, sorn snart förvandlade Sädeshandeln till ett monopoliurn för Staten, skulle, qväfva den enskildta industrien och derigenom i stället för åsyftad t allmänt väl, le - Inrättningens organisation', 1533 ida (ill eå vadliga följder som icke eri3 ligga inom möjlighetens gräns alt förutse, än mindre bedömrri 3.
Oagtadt Magazins * Inrättningens åtgärd i afseende på Spannmåls prisens upprätthållande, således efter Stats-Utskottets tanka, hvarken kan eller bör så anses såsom ett Statens åliggande att i obestämd omfattning utföra, synas dock de Inrättningens företag, sorn stå i förhållande til) dess förnämligaste skyldighet nemligen att hafva till rackel i ge Spannmåls - förråd, så till undsättningar som andre behof, böra, enär de af Verkets Öfverstyrelse med klokhet och sakkännedom veikställas, i vhsentelig mohn bidiaga till afböjande af Sädens vanvärde, om sadant i en eller flere Provincer, efter en inträffande särdeles god skörd, kunde blifva att befara, Förslag huru Spannemals- uppköpen böra verkställas.
Emedan Magazins - Inrättningens Spänne» mais-upphandling åf de skäl och orsaker som blifvit anförde, alltså ej kan annorlunda bedrifvas, än så vidt denna anstalt, låter sig göra med afseende på tillgång af medel och möjliga utvägar att Säden magazinera oell den utan förlust till föreskrifne behof afyttra, synes det blifva särdeles nragtpåliggande, att denna In* rättningens medverkande åtgärd icke förr i en [Landsort vidtages, än då verkliga anledningar äro för handen, att Spannemålen härförutani, skulle nedfalla till ett så ringa pris att Xiandtmanntsn dermed ingalunda vöre belåten, äfven» 1544 Förslag till Allmänna Magatina - som att när uppköp således måste verkställas, sådane dispositioner vidtagas, hvarigenom en lika rättighet lemnäs åt alla Jordbrukare, sota af den skeende upphandlingen vilja eller behöfva sig begagna* Ehuru någon föreskrift orri Sättet ätt med dylika Upphandlingar tillvägagå, icke är mojelig att bestämma, och dessutom, om sådaht låté sig göra, tillhör detl reglementariske delen af ämnet, synes likväl ej olämpligt vara att såsom en Allmän grund iagtagés, att, öm exempelvis omständigheterne medgifva Och fordrade det Magazins-Inrättningen i en Province kunde up* handla omkring 10,000 Tunnor Spannmål, uti den örn upphandlingen utgående Kungörelse, deruti uppköpsprisen och Spannmålens vigt voro utsatte, det förordnande tillika inflöt, att Bönder och mindre bemedlade Landt-Brukare, ägde till Magazinen aflemna sin Säd emot Contant betalning, men alt deremot alla Possession nater, Indelningshafvare, men flere, hade att till Landshöfdingen roed försäljnings anbud inkomma.
Dock vöre det högst nödvändigt ätt upphandlings qvantiteten aldeles icke af Landshöfdingen i Kungörelsen intogs, eller i öfrigt tillkännagafs, emedan sådant skulle förringa 0- pinionen om verkets företag, och dymedelst afhålla den euskilta Speculanten, att med sine uppköp fortfara, så länge upphandling för Magazins-Inrättningens räkning Verkställdes, och hvarigenom således ändamålet med MagazinsInrättningens åtgärd skulle blifva af mindre inflytande, om icke helt och hållit förfela, Sedan Landshöfdingen inbekomma försaljnings-an«
Inrättningens organisation. 3 545 :buden och efter det ett vist qvantum af liela upphandlings partiet blifvit afsatt flir den så kallade Bonde handeln, hvilken synes i mindre partier obehindrad böra fortgå, vöre
Landshöfdingen i tillfälle att kunna bestämma til hvad belopp hvar och en af de Landtbrukare, som med anbud inkommit, ägde att Spannmål för» sälja, i förhållande till anbudens innehall och en på grund deraf gjord lika fördelning af hela det återstående upphandlings partiet.
Dessa äro de allmänna principer, sorn di de å ena, sidan ådaga ägga huru långt M gajjinsInrätt. ningens upphandlingar möjeligen kunna Utsträckas, och å deri andra pä hvad sätt de lärnpeligast synes böra verkställas, innefatta efter Stats-Utskottets tanka, grUnderne för Magaziris-lnrättningens åliggande i denna del, af dess befattning såsom Nationel Handels anstallt betracktad.
Om undsättnings Lagers anskaffande och tillhandahållande så till föda som utsäde.
Vidkommande åter Magazins-Inräf tningens förn ämligaste skyldighed, att af inhemsk
Spannmål anskaffa och tillhandahålla erfordelige Lager så lill undsättningar som andre angelägne behof, så utom det att Magazins Inrättningen för att kunna uppfylla dess vigtiga bestämmelse i detta afseende , bör i hvarje Län hafva ett så kalladt stående undsättnings Lager, lämpadt efter hvar och en Orts olika behof och öfrige förhållanden, synes det blifva alldeles oundvikligt a(t Inrättningen isynnerhet i de hiörra Pro - 1536 Förslag till Allmänna Magazins - viucerne äger förråd af riad Spannmål tjenlig till utsäde, och anskaffad af Orternes egen Sä* desproduction, emedan erfarenheten beklageligen visat, att dessa Orter, ofta blottställde för missväxt och andre olyckor såsom en följd af Climutets hårdhet, understundom icke ens producera så mycken Spannmål, att besparing der* af till utsäde är möjlig , och enär ymnigare af* kastning sådant medgifver det ej sällan handt att
Säden af inträffad frost förloradt dess frö* barhet, hvarigenom Inbyggarne se sig nödsakade, att med stor kostnad från aflägse sydligare .Landskap anskaffa frösäd, sorn, växt i ett blidare luftstreck; icke är tjenlig för en ka'lare jordmån, och ibland så oanvändbar, att Säden innan köld påkommer, ej hinner mogna, af hvilka beklagansvärda händelser Lr.ndtmannens obestånd gemenligen är en säker följd.