Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Manufaktur smidets tillstånd inom femte bergmästaredistriktet under nu ifrågavarande fem år inhemtas af följande uppgift. år 1851 1852 1853 1854 1855 Verk- städer.
Summa tillverkad Manufaktur.
Lffi. s. 10 63 6,359 18 4 10 65 5,807 7 17 9 57 6,206 2 14 8 47 5,091 17 8 10 51 5,430 13 5 27
Uti sjette distriktet erbjuder manufakturtillverkningen följande tafla:
Knipp-, Band- och Skärjern.
Redskapssmide.
Summa Bergsvigt.
L®. ®.
L® ®. Sk®. L®. ®. Sk®.
L®. ®. år 1851 2,589 4 16 1,558 6 2 1,661 5 _ 908 17 1 6,497 12 19 185a 5,765 — 15 1,122 5 2 5,140 12 9 175 19 12 10,199 17 14 1855 4,650 9 5 1,576 15 9 5,128 15 19 42 1 18 11,198 — 11 1854 4,552 1 4 1,220 7 6 5,515 — 5 187 19 15 9,274 8 8 1855 6,644 — 2 1,260 15 2 1,257 8 2 551 1 16 9,475 5 2 .
En långvarig fred, nu som alltid följd i spåren af ett friskare lif inom handeln och industrien, samt borttagandet af några af de tvångsband, som tillförene fjettrade bergsnäringen i form af skatter och privilegier, hafva fortskyndat näringens förkofran, och, ehuru ännu i detta fall mycket torde återstå att göra, för att skänka näringen den frihet, hvarförutan den, enligt sednare tiders erfarenhet, icke kan bestå i jemnbredd med andra inhemska yrken och i täflan med utlänningen, hvars näringslif, vid vårt alltmera sig utvecklande deltagande i verldsmarknaden, märkbart inverkar på vårt eget, så kan likväl det oafvisliga faktum, att handteringen gått framåt, ej annat än väcka glädje för det närvarande och förhoppningar för framtiden om bergsbruksnäringens utveckling i oupphörligt fortgående gradationer under fortsatt tillämpning af det fosterländska system, som, när den svaga näringsplantan slagit säker rot och tager mandom, så småningom undanrödjer de skrankor, hvilka till en början voro behöfliga för dess skydd, och de hinder för dess utveckling, hvilka, när de under en förfluten tid tillkommo, voro oskadlige och hade sin befogenhet i då varande förhållanden.
Öfrige bergsprodukter beräknas som följer:
Alun vid Latorp.
År 1851, 3,400 tunnor, 4832, 3,400 tunnor, 1833, 5,600 tunnor, 1854, 3,250 tunnor, 1855, 1,770 tunnor.
Ogynnsamma konjunkturer hafva de båda sednare åren föranledt minskning i tillverkningen.
Svafveltillverkningen vid Dylta hvilade, för ombyggnad af verket, år 1851, men har sedermera afkasta t, 1852, 170 Sk®" 8
L® med åtgång af 145 stafrum ved, 1853, 273 Sk® 5 L® med 215 stafrum ved, 1854, 323 Sk® 16
L® med 270 stafrum, och 1855, 218 Sk® 6
L® med 188 stafrum ved.
Vid Ervalla tillverkades, år 1851, 80 Sk® bergsvigt råsvafvel, hvarefter denna tillverkning upphörde.
Utur grufvan vid Dylta äro upptagne följande hopar svafvelkishaltigt berg, hvardera om 144 kubikfot: år 1851, 72 hopar, 1852, 90 hopar, 1853, 120 hopar, 23 1854, 125 hopar, 1855, 130 hopar.
Till brytningen äro frisocknarnes dagsverken använde och till uppfordringen en ångmachin, som konsumerat 165 stafrum ved årligen.
Dylta har dessutom tillverkats följande belopp vitriol: år 1851 SkS" stapelstadsvigt 600. 1852, 600. 1853, 600. 1854, 600. 1855, 510.
Rödfärgstilherkningen, som bedrifves vid Dylta, Risbacka, Ridkärn och Gammelbo, har vid dessa verk uppgått till: år 1851, 4,987 tunnor, 1852, 5,050 tunnor, 1855, 5,791 tunnor, 1854, 4,807 tunnor, 1855, 4,41 IV2 tunnor.
Det i förra femårsberättelserne omförmälde, såsom binäring bedrifna, nubb- och spiksmide inom Lerbäcks socken fortgår och har tilltagit så väl i afseende på produktens förbättring som handteringens utvidgande, så att årliga tillverkningsvärdet nu kan anses uppgå till 90 å 100,000 R:dr Banko.
Kalkugnar och tegelslagerier hafva gifvit icke så obetydlig afkastning.
Papperstillverkningen vid Arneberg bedrifves fortfarande och uppgick värdet af tillverkningen sistlidet år till 5,465 R:dr 18 sk.
Kimrök har tillverkats vid Håkantorp i Askersunds socken samt vid Hyttebacken eller Ärneberg i Hammars socken.
Oljeslageriet vid Westanby har blifvit inköpt af ett bolag med afsigt att drifvas i större skala än tillförene, och har, enligt uppgift, de båda sednaste åren lemnat en behållen inkomst af 3,000 R:dr Banko årligen.
Ett glasbruk är under anläggning på Hammars bys äger.
Såsom binäringar för landtmännen i detta Län kan egentligen endast räknas kolning i skogsbygden och fiske i de trakter af Länet, som omgifva Hjelmaren och genomskäras af dit rinnande vattendrag.
Hjelmaren är en fiskrik sjö och tillfälle till afsättning på den fångst, fisket lemnar, erbjuder den närbelägna staden Orebro.
Genom vanvård och öfverdåd vid fiskets bedrifvande hade dock den ymniga tillgången på sednare tider börjat aftaga.
Till skydd för denna vigtiga binäring har i början af innevarande år E. K. M.
Befallningshafvande, i samråd med Länsstyrelsen i Södermanland, sökt och lyckats att, vid sammanträden med de till fiske i Hjelmaren och angränsande vattendrag berättigade, i enlighet med de grunder, som innehållas i Fiskeristadgan den 26 Juni 1852, vidtaga sådana anordningar med afseende på tiden för fiskets bedrifvande efter de särskilda fiskslagen samt beskaffenheten af tillåten redskap, att ynglet sparas och landtmannen årligen fortfarande kan påräkna en säker inkomst af denna handtering.
I sammanhang härmed torde böra nämnas, att det redan år 1761, genom Rådmannen i Linköping Lunds skrift: »Rön i fiskplantering i insjöar», här i landet kända 29 sättet, att, medelst konstgjord befruktning af fiskromm, öka fiskproduktionen och så* lunda supplera naturen, sedan rnenniskan genom det utrotelsekrig, hon konseqvent under århundraden fört emot fisken i våra sjöar, minskat dess egen reproduktionsstyrka, nu här i Länet vunnit erkännande.
Vid Mörby i Askers socken har försök med fiskodling ägt rum, hvilket lyckats särdeles väl; och Hushållningssällskapet har med vanligt nit för frågor af industriell natur omfattat äfven denna samt af Possesionaten C. G.
Lövenhjelm på Klockhammar utverkat en, afhandling i ämnet, hvilken, intagen i Sällskapets sednaste årsberättelse, kring
Länets skiljda delar sprider kännedomen om denna nya industrigren och bör väcka håg för dess bearbetande.
På detta sätt torde den minskade fisktillgången i våra hardt skattade sjöar så småningom kunna ersättas och detta vigtiga näringsmedel på annat sätt, än som en blott tradition, bibehållas åt kommande generationer.
Hus/litens alster tillväxa, såsom förut är nämridt, och hemslöjden utvecklar sig allt mera, i synnerhet genom den uppmuntran, som egnas densamma af Hushållningssällskapet; men till någon egentlig binäring har den ännu icke hunnit lyfta sig, då den mest afser idkarens eget husbehof.
I Nora bergslag sysselsätter sig allmogen på några ställen med^brytning af takskiffer och tillverkning af qvarnstenar, men såsom någon egentlig binäring kan denna ännu obetydligt utvecklade verksamhet icke betraktas.
Sedan genom jernvägars anläggande tyngre effekter kunna för billigare pris fortskaffas till aflägsna delar af landet och till hamnar, hvarifrån tillfälle till kommunikation med utlandet erbjuder sig, hoppas man, att af de inom Helleforss socken befintliga porfyr- och hällflintslagren, äfvensom af marmorlagren vid Nora, kunna hemta en betydlig inkomst, jemte det nya utsigter till arbetsförtjenst från detta håll framskymta.
I Tomta by tillverkas goda plogar till afsalu och i Kumla, Hallsbergs och Wiby socknar skodon till större belopp; men dessa produkter, ehuru de antyda, att
Länets befolkning icke saknar idoghet och konstskicklighet, förråda dock, i följd af deras jemförelsevis mindre betydlighet, icke tillvaron af egentliga binäringar, ehuru de gifva anledning till den föreställningen, att de förr eller sednare kunna antaga de proportioner, som i sådant afseende erfordras.
Handeln med landtmannaprodulcter och skogseff'eliter, oberäknadt kolhandeln i bergslagerne, idkas hufvudsakligen sålunda, att de införas på torgdagarne till städerne, der de föryttras; och hafva, i synnerhet de båda sednare åren, med sina ovanligt högt uppdrifna pris skänkt landtmannen en riklig behållning på hans varor.
Tillstånd att å landet hålla öppen bod och afyttra köpmannavaror har, med de vilkor E. K. M. nådiga Ilandelsordning bestämmer, blifvit beviljadt tillsammans åt 11 personer. 30 \
Sjöfart idkas af landtman med 1 fartyg om 287Vmo lästers drägtighet på Hjelmaren samt med 1 däckad och 14 odäckade båtar om tillhopa 319 läster på Wenern, äfvensom med 10 båtar om 67 lästers drägtighet på Timselfven och de dermed i sammanhang stående vattendrag, hvilka förbinda Carlskoga bergslag med faktorierna vid Sjöändan och Christinehamn.
Trafiken genom Hjelmare kanal, hvilken till största delen underhålles af trenne emellan Stockholm och Örebro gående ångfartyg, samt åtta segelfartyg, tillhörige rederibolaget i Örebro stad, visar för sistlidne år, i afseende på Länets export och import, följande förhållande: Alun ......
Frän Mäla- ren till Hjelmaren.
Från Hjel- maren till Mälaren. 3,222 Alunslamm ....
— 208 Årrak 13,660 — Aska, Pott- .... 587 162 Bark, Ek- ....
1,540 125 Bly ......
307 578 Blyhartz 255 — Bomull 95 12 » garn .... 1,194 41 Bränvin kannor 44,651 56,843 Caffe 235,138 641 Conjak 829 60 Fisk, Cabeljou 232 — Diverse ....
PS? — 70 Lax 148 — Saltad Strömming 7,084 — Sill, Holländsk 270 — Torrfisk .... 510 10 Fläsk — 435 Frön, diverse .... 839 25 Färgsaker, Blyhvitt . . 532 — Bresilja 22,792 — Diverse sorter 494 — 31 Från Mäla- Från Hjel- ren till tnaren till Hjelmaren.
Mälaren.
Färgsaker, Sumak . lispund 40 725 Vitriol tunnor — 686 Gryh, diverse 493 — Hampa 31 — Hudar, diverse sorter, beredda och oberedda . » 4,645 85 Dito dito lispund 168 1,008 Diverse skinn 6,023 187 Dito 105 — Humle » 22 1,178 Humlerötter . » — 156 Jern.
Gjutgods 87 235 Plåtar » 242 — Rails och diverse jern till jernvägen . » 25,709 150 Railsspik » — 1,243 Stål-, Stång- och Knipp- 80 20,183 Svartsmide » 43 38 Tackjern » 200 4,930 Jernmalm » 797 — Lokomotiver » 7 1 Kakelugnar » 195 — Kol, Cookes 9,605 — Sten- » 5,401 — Koppar 270 115 Kreatur, lefvande 12 262 Kött — 832 Lera, diverse sorter tunnor 242 — Ler- eller Stenkärl 550 — » 357 34 Linfröskakor 3,960 — Lump — 436 Lök — 173 Oljor, diverse slag 9,326 — Ost 518 139 32 från Mäla- Från Hjel- ren till maren till Hjelmaren.
Papper, Makulatur- 108 588 Papp 20 1,872 Skrif- 239 20 Tapeter 107 — Tryck- 1,639 40 Passagerare med ångfartyg .... 4,011 4,101 med seglande, fartyg . » 3 57 Plogar 106 — Porslin 4,131 — Rapskakor 7,240 — Rom 300 — Rödfärg — 2.122 Salt 3,909 — Sirup 2,132 — » 37,348 1,000 Skodon — 901 Skjälspäck ^ . 45 2 Smör — 4,936 Socker 185,965 — Spanmål, Arter 42 lil Hafra — 3,485 Hvete — 3,872 Malen till mjöl — 21,310 Potates 448 694 Råg 1,058 36,349 Specerier 1,606 — Sten, Brännskiffer — 2,600 Sandsten 120 566 Slipsten 1,041 — Takskiffer 105,657 — Täljsten — 144 Syror 21,868 — Såpa 55 Från Mäla- Från Hjel- ren till maren till Hjelmaren.
Såpa 1,705 __ Säckar, tomma 4,866 494 Talg 5,487 55 Tenn 150 — Tegel, diverse sorter 208,500 29,165 Tjära 125 51 Tomma fat, kistor och lårar, m. m. stycken 1,250 1,508 Tobak, Blad ' 6,970 — Cardus 104 — » i lådor 171 — Cigarrer , 588 25 Hull 42 147 Snus 1,909 50 Stjelk 72,610 10,555 Tran 5,595 — Trädvaror, Bokar 50 95 Bjelkar — 108 Bräder och Plank 1,559 296 Mastträd — 5 » spiror — 19 Sleepers — 45 Ved — 2,658 Tvål 284 — Ull — 14 Vax-, Stearin- och Talg-ljus .... 1,758 19 Vin 7,877 106 » 1,156 — » i 42 — Väfnader 75 55 » 556 520 Attika . . . 6,712 — Ägg • • tjog — 197 Berättelse öfver Örebro Län för åren 1851—1855. 54 Från Mäla- ren till Hjelrnaren.
Från Hjel- maren till Mälaren.
Öl, Dricka, Porter och Helsovatten .... kannor 11,859 __ Dito dito '.
. buteljer 16,377 656
Dito dito .... lådor 16 — En stor del af dessa varor hafva troligen passerat kanalen i packkislor, lårar och tillslutna kärl, utan att innehållet blifvit å fraktsedeln speciflceradt, hvadan de utförda varuqvantiteterna med säkerhet kunna antagas representera större sifferbelopp än förteckningen visar.
En landsväg har blifvit fullbordad från Jernboås förbi Öskevik till Lindesbergs stad.
Knappforss slussbolag, som njutit understöd af allmänna medel, har nu fullbordat denna anläggning och sålunda beredt vattenkommunikation ifrån faktorierna vid Björkborn, dit den kringliggande bergslagens jern föres, och Sjöändan, hvarifrån en jernbana för hästkraft leder till Christinehamn, en af jernhandelns hufvudorter för detta Län.
Väganläggning och brobyggnad öfver stora Färjsundet i Hammars socken, hvartill af statsmedel blifvit anslagna 49,000 R:dr Banko utan återbetalningsskyldighet, har sistlidet är blifvit påbörjad oell med kraft fortsatt.
Från Stribergs grufvefält till sjön Wikern är en jernväg för hästkraft under anläggning och nära nog färdig.
Denna väg, som är satt i sammanhang med båtfart öfver sjön Wikern, afser transport af jernmalm dels till Wikersgården vid sydvestra ändan af sjön, för Carlskoga bergslags behof, dels åt öster till Gyttorp, hvarifrån en påtänkt kanalbyggnad till Nora-Ervalla-jernvägen skulle förena dessa båda kommunikationslinier.
Landsvägen från Grythyttan förbi Loka brunn till Carlskoga socken är med ett statsbidrag af 1,666 R:dr 52 sk.
Banko ombyggd, så att vägfarande numera undgå obehaget af svåra backar, och för fortsättning af denna vägomläggning till Källmo gästgifvaregård i sistnämnde socken har ett anslag af 5,900 R:dr Banko allmänna medel blifvit beviljadt.
En inom Philipstads bergslag sistlidne år ifrån Saxå bruk till sjön Yngen anlagd, 5,000 alnar lång, jernväg för hästkraft har beredt invånarne i Helleforss och Grythytte socknar tillfälle att från Saxhyttan i sistnämnde socken transportera sina effekter på båt öfver sjön Saxen till Saxä bruk och vidare på de Wermländska vattendragen och jernvägarne till Christinehamn. 55 PS Helleforss bruks bekostnad är dels en båtled på Svarlelfven emellan Helleforss och Silfvergrufvan samt emellan Wintersjön och Elfsjöhyttan, inalles 2 mil, upprensad, dels en flottled med damm anlagd från sjön Flaxen till Svartelfven, hvarjemte flottleden i Igelelfven och slussar från Tellbergssjön till Svartelfven blifvit utförde, inalles 1 V.2 mil, dels en ny väg anlagd emellan Sälvenforss qvarn och Säfsjön Vs mil, dels en ny väg om V3 mils längd fullbordad genom Silfvergrufvans mark, dels ock slutligen arbete påbörjadt för en båtled med slussar emellan Carlsdahls bruk och Säfvenfors» af % mils längd.
Dessutom har undersökning ägt rum för kanalisering af Svartelfven från sjön Torrvarpen i Grythytte socken till Kortforss bruk, hvarigenom östra delen af Carlskoga bergslag skulle komma att sjöledes stå i omedelbar förbindelse med Philipstad» bergslag och de Wermiändska kommuuikations-anstalterna.
Men den för detta Län ojemförligt vigtigaste entreprise till kommuuikationernes utvidgning och förbättring är anläggandet af en jernbana för lokomotiv emellan Köping och Hult öfver Orebro, vid hvilken bana ett särskildt bolag knutit en jernväg, som från stationen vid Dylta förer till Nora.
Den af E. K. M., för anläggning och bedrifvande af förstnämnde bana, den 15 November 1852, under namn af Kongl. Svenska Aktiebolaget för jernväg emellan Köping och Hult, privilegierade association har, oaktadt åtskilliga missöden och dryga penningeförluster ändtligen bragt jernvägsarbete! derhän, att banan tros kunna inom detta årets slut öppnas för trafik till stationen vid Frövi, hvarförutan mycket arbete är verkstäldt på linien till Köping.
På andra sidan till
Hult har arbetet ännu icke börjat.
Samtidigt med arbetet å Köping-Hult-banan har man nära nog fulländat NoraErvalla-vägen, och trafiken emellan Nora och Orebro skulle redan år 1855 hafva varit öppnad, om icke en öfver Jerleån hvalfd bro af sten, i anseende till den lösa grunden, rasat, och måst ersättas af en provisionel! bro af trä, hvilken nämnde år icke hann fulländas.
Under loppet af innevarande år har banan emellan Nora och Orebro blifvit för trafik begagnad, och, ehuru under den korta tid, som förflutit, sedan banans upplåtande, erfarenheten icke hunnit tillräckligt stadga omdömet, huruvida denna nya kommunikationslinie erbjuder mot anläggningskostnaden svarande fördelar, så torde likväl, att döma efter den rörelse, som hittills ägt rum emellan de båda ändpunkterna, resultaterna hafva fullt motsvarat vederbörändes förväntningar.
Under hvardera af Juni och Juli månader detta år har totalinkomsten af trafiken utgjort, för Juni 5,624 R:dr 44 sk. och för Juli 5,769 B:dr 4 sk., allt Banko, hvilket icke torde vara olämpligt att här omförmäla, om ock denna erfarenhet hemtats från tilldragelser, de der falla utom den för denna underdåniga berättelse satta tidsbestämmelse.
Uti hos - 56 följande bilaga, Litt. A., meddelas detaljerad uppgift å trafiken under nämnde och derpå följande Augusti månader.
Bekymmersam har ställningen tidtals varit för dem, hvilka ingått bolag för åvägabringandet af ofvanberörde 2:ne jernvägsföretag, särdeles pä sistone, då, hvad KöpingHultbolaget särskildt angår, förluster inträffat, hvilka stört dess kredit och bragt det nära branten af sin undergång; men i jemnbredd med svårigheterna har ock ihärdighet och mod tilltagit hos de män, hvilka här i landet haft sig anförtrodd vården om bolagens angelägenheter.
Ofta, med försakelse af egen beqvämlighet och egna fördelar, hafva de fullgjort sitt mödosamma värf att föra arbetet framåt och bereda tillgångar till dess fortsättning; och om det är en sanning, att kommunikations-anstalterna utgöra det industriella lifvets pulsådror, att konstfliten från lättade tillfällen till råämnens anskaffande, produkters afsättning jemväl till aflägsna orter och tillfälle för näringsidkare att personligen sammanträffa för utbyte af erfarenhetsrön och inhemtandet af hvarandras förbättrade methoder och den tekniska utveckling, som än i ett, än i ett annat afseende å särskilda orter kan hos särskilda industriidkare af samma klass hafva ägt rum, hufvudsakligen hemtar sin näring och erhåller den lifskraft, som kommer henne att utveckla sina skönaste blommor, så måste hela landet, och särskildt denna provins, erkänna de personers förtjenst, hvilka oförtrutet och oegennyttigt arbetat på att åt nationen skänka fördelen af de första större jernvägsanlaggningar för lokomotiv här i landet, en inrättning, hvarigenom afståndet i rum nästan upphör att finnas.
Privatbanken i Örebro har årligen ökat sitt rörelsekapital, så att då detta år 1847, enligt då afgifven underdånig femårsberättelse för Länet, uppgick till 14,674,803 R:dr 16 sk.
Banko, så har rörelsekapitalet för sistlidne år utgjort en summa af 30,450,610 R:dr Banko, sålunda fördelade; å upp- och afskrifningsräkning insatte R:dr 5,620,150. uttagne » 5,494,240.
11,114570 å kreditivräkning insatte ....
R:dr 7,152,310. uttagne ....
» 7,271,570. 14423,880. å diskonträkning insatte ....
» 2,343,190. uttagne ....
» 2,569,070. 4 912,260.
Summa Bauko R:dr 50,450,510.
Lagsökningarnc under nämnde år 1855 hafva varit endast 27, och uppgående till det jemförelsevis ringa beloppet af 30,543 R:dr 25 sk. 4 r:st., såväl vid hufvud - 37 som filialkontoren, af hvilket belopp redan inom November månads slut influtit 27,993 R:dr 23 sk. 4 r:st., så att endast 2,330 R:dr Banko berodde på handräckning.
Bankens vinst har sistlidne år varit den största sedan år 1852, och uppgått till 59,517 R:dr 32 sk. 8 r:st.
Banko, deruti icke inberäknade upplupne, men under året icke förfallne, räntor.
Riksmyntskassan ägde år 1855 så rik tillgång, att behållningen deruti förhöll sig till beloppet af de utelöpande kreditsedlarne som 1 til! 175, en proportion som förut icke kunnat uppvisas.
Räntan på upp- och afskrifning är under år 1855 nedsatt till 2 proc.
Ny oktroj för banken har blifvit i nåder beviljad på 10 år från den' 1 De cember 1857.
Detta tillflöde af penningar, i förening med den omständighet, att de utan särdeles svårighet kunnat af Direktionen till bankens fördel användas, häntyder på en tilltagande välmåga bland näringsidkarne och ett rikare industrielt lif på samma gång, som det ringa antalet lagsökningar tyckes förråda en i bredd med välmågan inträdande punktlighet i penningeafFärer, hufvud vilkoret för ali verklig materiell förkofran.
Länets särskilda Hypotheksförening hade vid slutet af sistlidne år utestående amorteringslån hos delägare 2,842,929 R:dr 11 sk. 6 r:st., och har denna inrättning, genom att draga kapitalerne lill jordbruket och bereda möjlighet för jordägaren att till sin egendoms förbättrande på en gång använda en summa, hvilken af egendomens ökade produktion i småningom skeende, och derföre mindre kännbara årliga afgifter efter viss tids förlopp amorteras, tillskyndat
Länet en fördel och befordrat jordbrukets utveckling på ett sätt, hvarom de talrika odlingsföretagen och kommunikations-förbättringarne bära vittne. § 4.
Genom skattläggning af krononybygget Bredmossen på Glanshammars härads allmänning har, sedan sista underdåniga femårsberättelsen, hemmantalet blifvit ökadt med Vi< mantal.
Till skatte äro köpte nära 83 hela mantal.
Å 9 tullmjölqvarnar med 12 par stenar äro skattläggningar fastställde.
Taxeringsvärdet å fastigheter, som för år 1850 uppgick till 9,198,434 R:dr 24 sk., utgjorde, år 1855, 9,186,538 R:dr 11 sk.
Banko, samt hade således minskats med 11,896 R:dr 13 sk., härledande sig från förändrad beräkningsgrund för bruksegendomarnes uppskattning.
38 / För afgälds bestämmande hafva hos E. K. M.
Befallningshafvande under nu ifrågavarande qvinqvennium blifvit anmälda 12 från hemman verkställda jordafsöndringar om 112 tunnland -i’%75 kappland, för hvilka afgälderna blifvit fastställde, hufvudsakligen i persedlar till ett efter sistlidne års markegångspris beräknadt belopp af omkring 92 R:dr 1 sk. 8V,5 r:st. 3827/i6 mantal, eller i medeltal 76'Vso mantal årligen, hafva undergått laga skifte, hvaraf synes, att behofvet för ett väl skött åkerbruk af ägornes sammanläggning fortfarande inses.
Enligt af kronofogden i Öster-Nerikes fögderi meddelad uppskattning, skulle inom fögderiet rusthållsbesväret för hvarje berustadt hemman, med afdrag för rusthålls- och augmentsräntorne, utgöra omkring 56 R:dr Banko, då deremot hvarje inroteradt hemman fullgör roteringstungan för ett ungefärligt belopp af 55 R:dr Banko.
Till en del kan den olika tyngd, hvarmed berörde statsbidrag, vid jemförelse sins emellan, drabba de hemman, hvaraf de utgå, anses uppvägd af rusthåilshemmanens i allmänhet bättre beskaffenhet, äfvensom derutaf, att en del af ruslhållskostnaden, såsom hästens utfodring och skötsel m. m., icke utgår i kontanta bidrag, utan i natura-prestationer vid hemmanet, hvilka, på annat sätt använde, äfven om tillfälle dertill alltid gafs, troligen icke skulle uppgå till det belopp, hvartill de i kalkylen blifvit upptagne och hvilka af hemmansägaren vanligen icke skattas så högt, sorn en motsvarande'utgift i penningar.
Statsbidragen, hvilka för år 1850 voro beräknade till 569,040 R:dr 36 sk.
Banko, hafva sistlidne år uppgått till 688,167 R:dr 5 sk. 6 rist.
De utgå i allmänhet lätt under de lör landtmannen nu särdeles gynnsamma konjunkturerne, då den jordbrukande delen af nationen i allmänhet kan 'antagas vara den i afseende på inkomster bäst lottade.
Jordens produkter stå högt i pris, och de varor, landtmannen i utbyte deremot behöfver tillegna sig, äro i allmänhet fala för samma pris som tillförene.
Kronouppbörden har årligen ordentligen influtit och de vid summariska räkenskapens afgifvande utestående restantiernes belopp har varit ringa.
Politi. 4 Kronofogdar och 17 Länsmän med biträde af Fjerdingsmän, hvilket bestyr pä de flesta orter går i tur på hemmansägare och brukare inom socknarne, upprätthålla ordningen inom Länet, och ordning och sedlighet hafva dessutom sina vårdare i sockennämnderne och kyrkoråden, hvilka dock, med den ännu här föga utbildade kommunal-andan, icke motsvara de anspråk, som författningsenligt vid dem äro fästade.
Sockenmagasinerne börja att upplösas, enär de med sina tvångslån anses snarare medföra olägenhet, än fördel.
Erfarenheten har ock visat att, genom tillgången på 39 spanmål, mången onödigtvis skuldsatt sig, utan att tänka på återbetalningen, som ofta måst utmätningsvis och med användande af gäldenärens oumbärligasle effekter uttagas.
Magasinernes fonder hafva blifvit till andra allmänna behof använde, såsom t. ex. i Norrbyås församling till bildande af en reservfond för fattigkassan.
Ett föreslaget bolag till försäkring af hagelskada har icke kommit till stånd.