Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dagsverken, utan med anledning af en äldre öfverlåtelse af Kungs Ladugårdens bruk på Öfversten af Klint och dess arfvingar, samt härtill kommör, att med den, uti 8. §. af Kongl, förordningen den *0 September Itats-Uts kottet* Betänkanden. 1815 ,Räntegifvare förunnade frihet att liisa dagsverken, anslagne Räntetagare som äro boende på mera än en mils afstånd från Räntegifvarnes hemvist, blifvit förenadt det uttryckliga villkor, att stadgandet härom icke skall gora någon ändring uti sSdane ännu gällande Arrende Gontracter om Kungsgårdar och andra Krono lägenheter, som kunna innebära rätt till Krono Dagsverkens utfordrande in natura äfven utöfver en mil från de utarrenderade Egendommarne, i hvilket fall Innehafvarne af sådane arrende Contracter, för sin Arrende tid, bora utan inskränkning vid samma rättighet bibehållas; Anse förenade Utskotten Innehafvaren af Wisborgs Kungs Ladugård lika litet kunna förmenas, att in natura uttaga och begagna alla dertill anslagne KronoRänte
Dagsverken, utan afseende på det större eller mindre afståndet emellan Kungs Ladugården och Räntegifvarnes hemvist, sorn desse sistnämnde ej ega någon i Författningarne grundad rätt, att under den tid nu gällande Arrende Corr tract om Kungs Ladugården fortfar, med penningar betala de Dagsverken för hvilkas utgörande mera än en mils resa erfordras; Hvadan ock Utskotten icke kunna tillstyrka bifall å Eric Dettloffsons i förevarande hänseende gjorde hemställan.
Ständer* närmare bepröfvande vördsamt öfveilemnas* Stockholm den ig Augusti 1S23.
S lats-U (sio t te ts Betsnkanden. 171 N:o 427 Ankom den 25 Augusti 1823.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärs och Ekonomi - Utskotts Utlåtande, i anledning af Riksdags Fullmägtigen Eric Janssons motion, om nya grunders bestämmande för Roteringen i Uppland.
Utl ett till Hederverda Bonde Ståndet ingifvet och derefter till Stats samt- Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten remitteradt Memorial, har Riksdags Fullmägtigen för Båsbo, Bälings Och Waksala Härader i Uppland Eric Jansson anfört, huruledes Landshöfdinge Ämbetet i Upsala, till stöd för sine Beslut i förefallne Boterings tvister, ofta åberopat ett utaf Kongl.
Kammar-Collegium utfärdadt Circulaire Bref af år 1803, hvaruti skall ^stadgas, att Boterings skyldigheten af de under Uplands Infanterie Regemente Indeldte Soldat Botar bör, för hvarje Rote, utgöras efter mantal, ehuru den samma allt ifrån Indelning»' verkets upprättande åtgått efter öhretal, i anseeu* 17* St a ts - U ts kot t e t s B et an ka n d e li - de hvartill, och då, enligt 80. §■ i Regerings* torinen, de afslutade Kneckte Contracterne till sine hufvud grunder borde förblifva oförändrade, Eric Jansson anhållit om rättelse af ofvannämnde Stadgande, samt att till vinnande deraf under’ dånig skrifvelse i ämnet måtte till Kongl. Maj;t varda expedierad, Enligt den upplysning, Utskotten från Kongl, Kaminar-Collegium erhållit, är icke, pä sätt Eric Jansson uppgifvit, något Circulaire Bref eller annat allmänt stadginde från berörde Ämbets-Verk, under loppet af år 1803 emanerat, ifråga om rätta Roterings grunden vid Uplands Regemente, men deremot har Kongl. Majit, i anledning af yppad tvist emellan Interessenterne uti Soldat Roten N:o 101, vid usta Majorens Compagnie af berörde Regemente, rörande grunderne för deltagandet i de samma Rote åtföljande utgifter, genom Nådig Resolution den 27.
Januarii 1803 och samma dag tili Kongl.
Krigs- och Kammar.
Collegierne aflåtet Bref, i Nåder förklarat, att desse utgifter borde på sätt Konungens Befallningshafvande i Upasla Eän och bemlädte Kongl. Collegier, uti sammanstämmande Utslag den 24 Januarii och den 4 Februarii 1802 stadgat, utgöras efter de i Roten inroterade Hemmans godhet och storlek, och icke, på sätt dittills varit van« iigt efter dera* innehafvande Öhretak S t a t s •
Ut sk o 11 e t s
Be län ka rulén. 173
Vid detta förhållande och enar, emot 90 §.
Regerings formen, Regeringens Beslut, Resolu. •ioner och Utslag icke få komma under Riksens Stånders och deras Revisorers granskning samt Riksdags Fullmägtigen Eric Jansson icke eller visat att hvad Kongl. Maj:t genom ofvan högst berörde Nådiga Resolution och Bref för ett enskildt föreskrifvit, sedermera genom Allmän författning blifvit méddeldt till efterrättelse för samteli ge Rotehållare vid Uplands Regemente anse
Utskotten sig icke kunna lemna någon hufvudsaklig åtgärd i anledning af ifrågavarande motion.
Ständers eget härmare beptöfvande vördsamt öfverlemnas.
Stockholm den 19 Augusti 1823.
No 42(5< Ankom den 25 Aug. 1823.
Memorial angående Riks-Ståndens särskildta beslut, i fråga om ökadt anslag å Stat för Kongl. Bibliotheket.
Enligt meddeldte Protocolls Utdrag af den 52 och sgtde i nästlidne månad hafva respectiy* 174 S t a t * •
U t s k o 11 e t» Bétiinkahdeii Bits Stånden sålunda afgjort den till Stats Utskottet remitterade och med dess utlåtande till Biles Stånden ingångna om fråga ökadt anslag § Stat för Kongl. Bibliotheker, att Högvördige Prästeståndet, och Hedervärda Bonde Ståndet bifallit livad
Utskottet i denna del yttrat och anset något ytterligare Stats anslag utöfver det hittills af looo
B;dr årligen bestådda icke bora härtill beviljas' hvaremot Hbgloil.
Biddcrsknpet och Adeln samt Valof!. Borgare
Ståndet med förkastande af Utskottets Utlåtande beslutit, att utom de tedan å Stat för Kongl. Biblioteket anviste t,ioo B:dr, ytterligare tjOooBtdr måga anslås, Då sålunda arne
Stånd stadnat emot arne här utinnan och frågan efter Stats Utskottets tanka, såsom rörande anslag af Statens medel och ingående under den allmänna regleringen derom, likmätigt 69. §■ i Begerings formen, alltså bör vid detta förhållande öfverlemna® till afgörande utaf förstärkte Stats Utskottet, medelst omröstning så framt ej något Biks Stånd frånträder dess beslut och förenar sig med 2:tie af de andre; så har Stats Utskottet skolat sådant vördsamligen anmäla och får tillika föreslå följande voterings proposition.
Den som bifaller, att, utom de för Kongl. Bibliotheket redan å Stat anviste 1000 B:dr yt - terli - Slats-Utskottct* Betänkande». gj§ {edigar» öooo R:dr må dertill anslås, b3 att hela ärliga AnsIagsSumman för Kongl.
Bibliotheket kommer att blifva 3000 R-dr Banco» voterar Ja, den det ej vill Nej; Winner Nej* Så kommer någon tillökning uti den för Kongl. Bibliotheket hittills bestådda anslags-sum» tna, af 1000 Ridr, icke att ega rum, Stockholm dep jg Augut ti s.8sj* Ntö 4*3* Ankom den 45 AUgusti^iSa.j» Utlåtande rörande granskningen af Vadstena Krigsmanshus Cassäs Räkenskaper.
Med underdånig anledning af Kongl. Mtajrtät den 98 sistlidne Februarii till Riksens Ständer äflåtne Nådiga Skrifvelse» hvarigenom Kongl, Maj;t tillåtit, Riksens Stander och deras Revisorer att granska Wadstena Krigsmanhu* Gassas 4 Sttmh 4 Btnii i* i/6 Stats -Utsiotters Betänkande rl. Räkenskaper* har Stats-Uttkottet, i föreskrifvéti ordning, genom Hof- Cancelers-Ämbetet, begärt och derefter fran Kongl. Krigs-Collegium erhållit del af Cassans, fdr åred iSljf* 1819* och 1820 afslutade Hufvud-Böcker med dertill hörande' verificationer, hvilka sedermera blifvit af Utskottet granskade; Och får Utskottet häraf nn för Biktens Höglofl.
Ifrågavarande Cassa, som tillkommit deisi genom fordna Regenters och Enskilda Personers Donationer, dels och genom de afgifterV sorn uti Kongl.-Placatet den 31 December 16891 samt Kongl, förordningarne den 4 Maij 1778 och den 53 Januuarii 18111 omförmäles, egde vid 1820 års början en balancerad behållning af 8411036, 4» 7' Inkomsterne under detta års lopp utgjorde sammanräknade. 14519521 lii ii»
Men då härifrån dragés utgifterne och afkortriittgårne för året 134,6621 321 4- blir återstoden 1112891 27. 7- Hvadan Cassans tillgångar i Contanter och fordringar vid 1820 års »lut bestegö sig till 85813251 321 2- De föreskrifter, sorn ligga till grund för Krigrnanhus-Cassans förvaltning, innefattas hufvudsakligen uti Kongl. Reglementerne af den 23 Maji 1*05, och den 5 December 1815 -hvaraf St as - Ut s k o 11 e ts B e tän kand e ri. 177 det förra stadgas, huru Rån pä fastigheter skola utur Cassan meddelas, och det sednare åter i hvad ordning och tijl hvad belopp underhåll bör Krigmanhus - gratialister^ tilldelas, hvarförutan, genom Kongl.
Brefvet den 34 April 1820» blifvit förordnat, att den Summa af 3,000 D:r S:rnt eller 500 R:dr Banco, som, enligt Råds-ProtocolJet, den 21 December 1763, fått, af Krigsmanhusmedlen användas till nödlidande Officerares understöd, skulle ökas till 700 R:dr samt att till Nådegåfvor till Kongl. Maj:ts egen höga disposi. tion skulle ytterligare afsättas 500 R:dr om året utöfver de 1000 R:dr årligen, sorn, enligt Kongl. Brefvet den 22 October 1816, blifvit till sådant ändamål anslagne.
Till följe af högst berörde Nådiga förord panden, får val Krigsnianhus-Cassan årligen vidkännas betydliga utgifter, hvilka, enär Cassans egentliga föremål är att med underhåll förse Gemenskapen af Arméen synas icke hafva bordt deruppå anvisas; Men, enär medlen alltid komma sådane personer till godo som för krigsmanshusInrättningen icke kunna anses fremmande, lärer härvid icke vara något vidare att ecitldra, dock» hemställer Utskottet, om icke Riksens Högloft' Ständer skulle finna lämpligt, hos Kongl. Maj: i underdånighet anhålla, att utom de redan gjor. de, någre andre dispositioner å Krigsmanhus-Fonden hädanefter icke måga egä rum, utan dea *78 Stati-Uukottets Betänkanden. »amma oförryckt användas för de behof» till hvilkas afhjelpande den från början varit ämnad»
Vid granskningen äf 1818 års Cassa-Bok, har befunnits, att Cassans fordran hos Militie-Boitälls- och Passevolance-Cassorne, utgörande tillsammans 26,000 R:dr, blifvit uppförd bland behålningen till följande året 1819; äfven som det förekommit, att Krigsmanshus-Cassan, uti det vid 1820 års Hufvud-Bok fog ide sammandrag öfver Brigmanshusets skulder, är antecknad såsom fordringsegare för en Summa af 11,829 R;dr 25 sk. S rst., hvilka åter, uti sistnämnde års Cassa-Räkning, balanceras till år 1821, på följande sätt, nemi.
Skuld till Militia BoställsCassan 11,800, Utelöpande Atestec 29, 25 ?.
Summa 11,829, 25, 2.
Och som berörde 26,000 Rtdr icke bordt bland Cassans Contanta behållning ingå, utan, jemte Cassans öfriga utlånte medel, under sådan tittell upptagas, samt, hvad beträffar de under ofvan omförmäldte 11,829.
85» 2* innebegripne 11,800 R:dr desamma likasom i Cassa-Bäkningen, bordt uti Hufvud-Boken utlöras, såsom en iuld till Militiae-Boställs-Cassan, anser Utskottet »ådjjnt till framdeles iagttagande vid Bokföringen böra föreskrifvas» S t a t s-U t s ko tt«t s B«tänkanden. 179 Likaledes har Utskottet inhemtat, att, vid flere tillfällen, Lån på bestämd korrt tid blifvit utur Krigsmanshus-Cassan beviljade andre under Longi.
Krigs-Collegii förvaltning stiilde Cassör, inen att desse
Lån, någon gang, först flere månader efter förfallotiden, blifvit återbetalde, vid hvilket förhållande Utskottet skolat hemställa, att Kongl. Krigs-Collegium kunde undfå Nådig Befallning tillse, att, i fall krigmanshus-Cassan hädanefter för så beskaffade Låne-biträden skulle behöfva ålitas, och Cassans tillgångar dem medgifva, utan att dess egna utgifter derigenom uppehållas, medlen alltid innan det löpande årets utgång blifva liqviderade, på detj Cassans Räkningar med;/ någre Balancer i detta hänseende icke vidare måga graveras.
I öfrigt och då enligt, Balance - utredningen vid 1820 års Hufvud-Bok, Krigsmanhus-Cassan, dels hos Kongl. Maj:t och Kronan, dels och efter åtskillige aflidne Uppbördsman med flere eger icke obetydliga, utestående fordringar, tillstyrker Utskottet, det Riksens Höglofl. Ständeqhos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, om sådane åtgärders vidtagande, att desse till en del öfver 100 år gamla Balancer måtte så fort ske kan varda lill liqvid eller afskrifning befordrade.
Slutligen har Utskottet icke bordt lemna obemaldt, att Utskottet, genom [någre dess Ledamöter, tagit kännedom af de uti Wadstena Krigs - i3o Stats-Ucskottets Betänkanden. manshus-Contoir fövarade Jjåne-Handlingar; ;och dervid funnit den i fullkomlig ordning.
Till Riksens Höglofl, Ständers närmare be' pryfvande öfverlemnas detta yördsamligen.
Stockholm den 19 Augusti 1833 N;o 43Q> Ankom den 35 Augusti, 1823, Utlåtande i anledning af ytterligare fråga, om Städernes Inqvarterings-besvär, Enligt ankommet Protocolls-Utdrag af den 2:dra i denna månad har Välofl.
Borgare-Ståndet, som, nu fattat sitt beslut uti de frågor, angående Städerdernes Inq var terings - besvär, hvarom Stats-Utskottet i sina Betänkanden N:o 149 och 343. sig utlåtit, uppå Herr Ståhles hemställan, och enär Utskottot uti dessa Betänkanden skall förbigått 8 ta t s-Ut sko t te t s Betänkanden. i8i de i sammanhang med öfrige den 26 sisth Februarii från Ståndet remitterade Motioner af Herr Ståhle väckta frågor, orri lindring uti Inqvartering»; besväret för Helsingborg och Engelholm, samt om understöd af Stats-medlen till inqvartering åt dem, Sorn beordras till tjenste-reSot
Utom sin station, funnit godt anmoda S tat-Ufskottét att med särskildt yttrande häröfver till Riks-Stånden inkomma; Och är jemväl till Utskottet öfverlemnadt, ett ytterligare anförande, hvilket Herr Ståhle förbehållit sig att få ingifva; varande af följande innehåll.» ’’Då Höglofl. Stats-Utskottef Uti sitt Betan-* leande N:o 343, ej behagat omnämna eller besvara min den 26 sisth Februarii på en gång med Herrar Falkman och Möller gjorde Motion, om Stats bidrag till understöd för Städérne Helsingborgs och Engelholms tryckande Inqvartering; så befarar jag att dessa Små Städers lidande undfallit Höglofl.
Utskottets uppmärksamhet, och derföre taget jag mig den friheten anhålla om Högtärade Ståndets erindran till Höglofl, Statsutskottet, att inkomma till Biks-Stånden med Betänkande öfver berörde min Motion; den jag Smickrar mig varder bifallen, emedan dessa Städer i förhållande till deras storlek och medellöshet äro mera än någon annan Stad i Riket belastade med Inqvartering.
Såsom bevis dera torde tillåtasj mig få’upplysa, att Helsingborgs i8a Stas• Utskottet» Bétnkandefl* Stad, som består af något ofver 200 hils, haf £ ständig Inqvartering, en gift öfverste som Corn* medant, en Esqvadron af Kronprinsens Husarregemente om 100 man med en Öfverste-Liute. nant, en gift ryttmästare, 2:ne Xiieutnanter och 1 Cornett samt 8 gifta och ogifte Under-Officefare.
En Commendering af 25 man af Konungens eget vätfvade Regemente med ofver- och Un. der-Befäl, samt dessutom, såsom gräns-ort måse vidkännas en odräglig börda af Extra InqVarte. ring, för alla i Ämbets ärender dit kommanda högre och lägre Militair- och Civil-Ämbets- och Tjenstemän, hvars kostnad årligen uppgår till fle, re Tusen R:dr, så att Stadens Ordinarie och Extra Inqvarterings kostnader öfvetstiga vida deö årliga Bevillningen, oaktadt Staden i Rikets-Bank upptagit ett Lån af 6000 R:dr, hvaraf ett Hu» till Stall för Husar-Hästarne blifvit inköpt.
Engelholms Stad, en af de minsta*och fattigaste i Riket, som består af 100 Hus med 564 personer, och blifvit för några af sedan förstörd af vådeld, har i Ståndqvarter en Esqvadron af bemäldte Husar-Regemente om 100 Man, med I gift Major, 1 gift och 1 ogift Lieutnant, 1 C or. net samt 8j.Uudér-Öffiicerare,”hvars Inqvarterings. kostnad öfverstiger Stadens förmåga, ehuru Stalf och Magazins bygnader blifvit för Kronans räkning uppbygde.
Intill
Sta ts - tjts kp 11 et» B etä n ka nden. 183 Intill dess Statens tillgångar medgifva, att 1816 års Riksdags Beslut, rörande Städernes Befrielse från Incjvarterings skyldighet varder satt i verkställighet, anhalles på förut anförde bevekande skaij att Stats-Verket matte ikläda sig Helsingborgs
Stats betalnings skyldighet af dess återstående skuld till Banken medelst 4 procents ränta och 2 procent af Kapitalets årliga erläggande, som utgör om året den obetydliga sunn man af 360 fbdr, hvaremot Staden afttäder till Kronan, egande rätten af dess, tillhörande StallS. b.ygnad, som är branförsäkrad och alla årens af gift erlagd, samt att Staderi efter räkning Valder if. ligen tillagd ersättning förden Extra Inqvartering
Staden får vidkännas, eller och från all Extra Inkvartering béfriaSi Och att Ehgelholms Stad matte till understöd för dess Inqvartering tilldelas af Stats medlen 500 Etdr Banco om året-, hvilket utgör en obetydlig del af det belopp som Inqvarteringen kostar Staden-.
Då så stora anslag blifvit gjorde för Hufvudstadens inqvartering, Och andra Städer fått bidrag, vågar jag hoppas, att ett bade billigt och rättvist afseende görés å hvad jag till fördel för dessa både små Städer framstält, heldst grundsatsen är:
Att de mäst tryckta böra främst uhderj Stödjas. 4 Samt, 4 Band, i 3 * lg.j.
Stats-Uts kottets B et änk a n d eiJ.
I anledning häraf får Stats Utskottet upplysa att uti Borgare Ståndets Protocolls Utdrag den 26 sist].
FehrUarii, sorn innefattar åtskilliga anföranden om lindring uti Inqvarterings besväret för ;Städerne i allmänhet och särskildt för någre Städer, är jemväl upptagit, att Herr Ståhle» som orden lyda, för Hellsingborg och Engelholm förenade sig i motionen om verkställighet å den 180g beslutne lindring uti Inqvarterings besväret, så mycket mer, som den extra Inqvarteringen derstädes ofta uppgår till lika kostnad med den ordinarie, samt önskade jemnVäl, att något understöd af Stats medlen anslås till Inqvartering åt dem, som beordras till tjensteresor utom sin station.
Uti det Utlåtande Stats Utskottet Under defl 3 sist.
Maji afgaf öfver de särskildte Motioneme orri lindring i Inqvarterings besväret for Städ erne, upptog Utskottet först särskildt de
Motioner hvarigenom för någon Stad yrkades särdeles upmärksatnhet pa ovanligt fryckände Inqvarterings tunga, och tilläde sedan det för öfrigt åtskillige af Borgare Ståndets Ledamöter yrkat dels befrielse från Inqvarterings besväret för Städerne i allmänhet dels särskildt i de Städer för hvilka de äro Riksdags Fullmägrige.
'Utskottets yttrande, sorn i samma Betänkande innefattades, om Inqvarterings besvär et för Städerne i allmänhet Stats Utskottets Betänkanden.
185 kunde ej annat än anses äfven besvara Herr Ståhles i allmänna ordalag för Hellsingborgs och Engelholm yrkade verkstellighet af dea år 1809 beslutna lindring uti detta besvär, och påkallade icke annat eller olika bebandlings-sätt än det Utskottet lémnade åt denna fråga för de öfrige Städerne i Riket, hvarmed icke utom ordentliga förhållanden vore uppgifne.
Då Borgare Ståndet derefter den 91 Maji återremitterade frågan om Inqvarterings besväret i allmänhet, i anseende till de åtskilliga anmärkningar, som vid Utskottets utlåtande blifvit gjorde, fanns någon anmärkning eller erindrän icke vara af Herr Ståhle gjord, hvaraf skulle synas, sorn han då ansett sin motion besvarad; Och först sedan Borgare-Ståndet fattat sitt beslut uti de frågor om Inqyäterings besväret sorn blifvet upptagne uti Utsskottets förstomförmälte Betänkande samt Utlåtandet N:o 343 öfver anmärkn;ngarne deremot, har Herr Ståhle gjort den nu i frågastalde erindrän och yrkat uppgifne bestämda ersättnings Sammor för Hellsingborgs och Engelholms Stader, VVid sådant förhållande anser Stats-Utskottet dess utlåtande vara begränsad! af den första motionen; och sorn den deruti påyrkade verkställighet å den år 1808 beslutna lindring uti In. qvarterings besväret för Städerne i allmänhet draf Utskottet behandlad och samteligen Riks-Stånden jemväl deröfver fattat beslut, lärer dervid ingen särskildt åtgärd kunna lemnäs, till förmån 1,36 Statsutskottets Betänkanden fdr Helsingborgs och Engelholms Städer, hvars Inqvarterlngs-besyärjiidessutorri icke synes Jeunna jpmföras med den tunga Malmo Stad deraf ma, ste draga ock derföre ansets. bora understödjas» samt Helsinborg; af dess läge såsom gränse
Stat troligen njuter förmåner som fullt ersätta dermed förenade öfyerklagade olägenheter.
Utskottet får endast tillägga i anledning af Hett Ståhles, önskan att något understöd af Stats medlen måtte anslås till Inqvartering, åt dem, sorn beordras till tjensteresor utom sin station, att Militair och Civile Ämbets- och Tjenstemän icke äro enligt Författningarne berättigade till Inqvartering utom vanlig Station eller
Ämbetsresor vid andra tillfällen än då de äro Trouppe följagtligen anledning, att tillstyrka något anslag af Stats medlen till understöd för ett sådant Inqvarterings onus* enär det ensamt beror af Städernes välvilja och ej är någon Laglig skyldighet:
Hvilket dock vördsamligen hemställes till Riksens Höglufl.
Stockholm den 19 Augusti 1823, N;o 43AAnhom den 25 Augusti 18.23, Betänkande, i anledning af Riksdagsmannen från (Stockholms St ats-Uts kottets Bätänkandeu. 187 Län, Gustaf Pehrssons hos Hedervärda Bonde-Ståndet den 17 sisth Februarii ingifne Memorial, i hvad samma Memorial rörer anstånd med betalningens erläggande för erhål' len undsättnings-Såd från Allmänna Magazins-Inrättningens förråd.
Ofvannämnda Memorial, uti hvars syftning äf - ven Riksdagsmannen från Stockholms Rån Gustaf Larsson och Eric Mattsson instämt, och sorn af Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit till Stats-Utkottets
Utlåtande remitteradt, innefattas först och främst dea hemställan, att Allmänna Magazins Inrättningen, hvilken endast och allenast verkat motsatsen af dess bestämmelse, att bespringa behöfvande i nödens stund, matte upphäfvas samt derjemte, att ali executiv åtgärd med indrifvandet af den i Landet utestående skuld, för låntagen undsättnings-spannmål, måtte inställas, och en längre betalningstid medgifvas de restskyldige, på det att desse småningom må komma i tillfälle att kunna godtgöra sina skuldförbindelser. i38 Stats- Ut skott ets Betania nden.
Hvad första frågan, eller upphäfvandet af Allmänna Magazins-Inräftnlngen betiäffir, så sysselsattes nu, i följd af flere emattagne Remisser, StatsUtskottet, gemensamt med Banco-samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, att i detta ämne öfverlägga, om ett generelt Betänkande, hvilhet oförtöfvadt skall till Riksens Högloft, Ständer varda inlemnadt, Vidkommande åter det af Riksdagsmannen Gnstaf Earsson föjreslagne anstånd, med utkräfvandet af oliqviderade Spannmålsskulder, har Stats-Utskottet trott sig böra till tidens vinnande häröfver särskildt yttra sina tankar, och får alltså till bifall af Riksens Höglofl.
Ständer hemställa, det ytterligare betalningsanstånd för afla restskyldlge, som ännu icke förmått godtgöra den Uudsättnings-Säd, de från Allmänna Magazins-Inrättningens Förråd utbekommit, må beviljas till första Upbördsstämman för innevarande års Kronoutskylder , hvilken vanligtvis pågår i November eller December månader, genom hvilket rådrum de nödstälde under tiden torde finna utväg för betalningens erläggande, och hvartill före skörden all möjlighet på många ställen lärer saknas, så vida man önskar, att undvika påskyndandet af de fleste Skuldenärers obestånd, och har Stats-Utskottet för detta tillstyrkande äfven hemtat skäl derifrån, att Kongl.
Maj:t uppå gjord un - Stas-Utskottets
Betan leanden.
185 derdånig ansökan, redan före detta tillerkändl åtskillige nödlidande orter en dylik förmån.
I den händelse Riksens Högloft.
Ständer godkänna hvad Stats-Utskottet nu anfört, torde underdånig anmälan härom, Uti afgående skrifvelse till Kongl. Majit blifva expedierad; hvilket allt vördsamt underställes Riksens Höglofl.
Och varder någre Ledamöters särskilda farb ka härhos bifogad.
Stockholm den 13 Augusti 1823 Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Höglofl.
Ständers Statsutskott den 12 Augusti 1823.
S- D- Da Utskottet nu till afgörande företog den af RiksdagsFullmäktigen.
Gustaf Pehrsson från Stockholms Län väckte fråga', om anstånd med betalningens erläggande för erhållen undsättnings-säd från Allmänna Magazins-Inrättnin - igo Stats-Utskothets Öetänkändeii. gens Förråder, upläste Herr Langenberg följande skrifteliga anförande: ”man synes vara ensé om anstånd till nästkommande usta November med inbetalningen af ännu återstående skulder för Spannmåls-undsättningar, ur Kronans Förråd, men icke så med betalningssättet då.
- Mig vill det synas som återbetalningen bör få ske med säd, likväl ieke tuönä mot tunna $ utan efter pris-beräkning till i å ]f
R:dr tunnan öfyer dö gångbara priserna.
Tillåtes icke detta, blir följ. den att de gäldskyldige, för att anskaffa penningar, nödsakas, vid en motsedd göd skörd, sälja sin spannmål till nedtvingade låga pris, förorsakade genom nödvändighet af en större försäljning på en mindre tjenlig tid, hvaraf ytterligare förluster för den vanlottade jordbrukaren upp-t komma.