Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Han inträdde som ordinarius i Statens tjenst 1790, då I770 och 1778 årens Pensions-författningar voro gällande, hvilka vid ■7o lefnads- och 4° tjensteår tilläde afskedstagaren såsom pension hela hans indeldta lön.
Nu är väl sant, att sökanden, då han i836 begärde och erhöll afsked, ej var mera än 66 år gammal, men deremot hade han innehaft den ti'ägna, magtpåliggande Häradsskrifvare-beställningen i 46 år, under hvilken långa, mödosamma, väl och värdigt tillbragta tjenstetid, hans helsa så försvagades, att han ej längre såg sig i stånd att med det kraftfulla bemödande, lian alltid ådagalagt i sin tjenstebefattning, vidare dermed fortfara med egen tillfredsställelse.
Det lärer väl få antagas såsom gifvet, att vid ofvannämnde tidsbestämmelser för pensionsrätten, mesta afseendet bör hafvas på tjenstetiden, och i sådant fall tyckes det hafva varit billigt, att de sex överskjutande tjensteåren fått surrogera de bristande 4 lefnadsåren, och att vil. koren således voro uppfyllda för bemälde Hagelins rätt att, efter de citerade inrfattningarne, vid afskedstagandet på Indragningsstaten få uppbära pension Ståts-Utskottets Utlåtande, N\o 1^2.
15 till lika belopp, som den af honom dittills åtnjutna lön på stat utgjorde, nemligen efter medelmarkegång för 10 år 378 R:dr Banco.
Hoppet om ett sådant belopp grundar sökanden äfven på Kongl. Majrts Nådiga Bref af den 12 November 1823, deri stadgas för ”Civile Embets- och Tjenstemän, hvil’’ka uppnått 65 års ålder och då, efter vid pass l\o års tjenstgöring, genom ”Läkare-Attest bestyrkes deras sjuklighet eller försvagade helsotillstånd, att ”de i sin lifstid oafkortadt skulle få behålla sina vid afskedstagandet varande "årliga löneförmoner’’.
Då sökanden 1836, försedd med behörig ålders- och läkare-attest, begärde sitt afsked och pensionsrätt efter ofvanstående grunder, tillstyrkte Högloft.
Kamraar-Collegium 400
R:dr i pension för honom på Indragnings-Staten; men Kongl.
Stals-Contoret tillämpade här Kongl.
Brefvet den 25 Juni 1818 och nedsatte pensionen ungefär med | af hvad han i indeldt lön egde till 264 R.'dr 8 sk.
Banco, hvilket senare blef af Kongl. Majit i Nåder gillad t.
Det är på delta Kongl. Bref af 1S1S, sorn Höglofl.
Stats-Utskottet grundar sitt afslag på sökandens skäliga begäran om tillökning af något öfver 100 R:dr Banco i sin förut tilldelade pension, hvilken ock grundar sig på så väl äldre Författningar, som senare Konunga-Brefoch nu blifvit beledsagad af Kongl. Majrts Nådiga förord.
Utskottet således tillstyrkt sökandens begäran, hade det åtminstone uppfyllt billighetens fordringar emot en man, som under en ovanligt nitisk, skicklig oell värdig utöfning af sin 46-åriga tjenstebefattning grånat i Statens tjenst, förstört sin helsa och nu befinner sig på ålderdomen i torftiga omständigheter.
Jag hoppas dock, att Rikets Höglofl.
Ständer med välvilja omfatta detta ämne, gifva deråt ett lyckligare resultat för den förtjenstfulle och i orten högaktade och värderade tjenstemannen, och derigenom efterfölja föregående Ständers värdiga exempel, som vid alla föregående Riksdagar från och med 1823, vid förekommande ömande omständigheter, gjort undantag från en sträng tillämpning af de kalla Författningarnes bokstaf, hvilket i synnerhet ådagalades vid sista Riksdagen, då Kronofogden Hollstén, ej fullt så documenterad, som nu ifiågavarande man, likväl erhöll förhöjning i den pension, som efter 1818 års nedsatta belopp honom tilldelades vid afskedstagandet.
Något praejudicat är nu mera ej att befara i denna väg.
— Jag tillstyrker således, att Häradsskrifvaren, Kamereraren Hagelin från och med detta år må på Indragnings-staten få uppbära i pension 378 R:dr Banco, och anhåller, att denna reservation må få åtfölja Utskottets Betänkande till Rikets Högloflige Ständer.” 16 Stals-TJtshottets Utlåtande, N.o 143.
Utsi, den 21 Maj, kl. 9 f. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å LandtRäntmästarens i Malmö, Lagmannen Jöran Wuljfs ansökning, om rättighet att vid af skedstagandet erhålla pension till fulla beloppet af innehafvande lön. (U. A.) Medelst Nådig Remiss af den 24 Mars innevarande år, har Kongl. Maj:t till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnat Landt-Räntmästarens i Malmö, Lagmannen J.
Wuljfs underdåniga ansökning, att, ehuru Kongl. Majit, i anledning af Lagmannen Wuljfs förut framställde underdåniga anhållan, att, vid afskedstagande från sin innehafvande LandtRäntmästare-tjenst, få å Rikets Allmänna Indragnings-Stat öfverflyttas, med åtnjutande af pension till fulla beloppet af innehafvande lön, genom Nådigt Bref till Dess Befallningshafvande i Malmöhus Län den 3 Mars 183^, förklarat, det Wulff, på grund af Kongl. Brefvet den 25 Juni 1818, icke kunde anses berättigad tili högre pension, än 3g5 R;dr 24 sk., med derunder beräknade 3^ tunnor spanmål, Kongl. Maj:t likväl, med afseende å anförde omständigheter, och i likhet med hvad vid sistförflutne Riksmöte egt rum, måtte till Rikets nu församlade Ständer aflåta Nådig Proposition derom, att Wulff, som upplefvat högre ålder, än den i Författningarne för åtnjutande af full lön, såsom pension på Indragnings-Stat, föreskrifne, och då han dessutom af denna sin lefnad tillbragt öfver 5o år i Rikets tjenst, alltså måtte tillåtas att vid sitt framtida afskedstagande från nu innehafvande LandtRäntmästare-tjenst inom Malmöhus
Län, komma i åtnjutande af en pension, till beloppet fullt motsva rande den med ofvannämnde befattning förenade lön, och sådant desto heldre, som Rikets sistförsamlade Ständer, vid till deras pröfning och afgörande öfverlemnade mål af enahanda beskaffenhet, som det nu förevarande, då tillerkänt Lands-Kamereraren, Kammar-Rådet Hertzman, Landt-Räntmästaren Ahlgren och Krono-fogden Hollstén enahanda förmon, som den af sökanden nu begärde.
Vid Slais-C (skottets Utlåtande, N:o 14*4' 17
Vid öfvervägande häraf och då LandlRäntmästaren Lagmannen Wulff ännu icke uppnatt den ålder af 70 år, som, enligt 1770 och 1780 årens fensions-Förfaltningar, var föreskrifven för rättigheten alt vid afskedstagande! behålla hela sin innehafde lön såsom pension, i följd hvaraf Lagmannen torde böra få ålnöjas med den pensions-rätt, som, enligt sedermera utfärdade, nu gällande Författningar, finnes stadgad, eller, i anledning af Utskottets, uti utlåtandet N:o 4°> angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens 2:dra Hufvud-Titel, gjorde tillstyrkan af förhöjde pensions-belopp för LandtSlatens tjenstemän, kan blifva af Rikets Ständer fastställd, har Utskottet ansett sig böra afstyrka bifall lill Lagmannen Wulffs ifrågavarande ansökning.
Ko ,44.
Ani. till E.xp, Utsk. den 21 Maj, kl. 9 f. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion, att tills vidareJörordnadc Enitets- och Tjenstemän ej må berättigas åtnjuta annan lön, än dea deras ordinarie tjenster pä Stat medföra, och att, om någon Embetsman erhåller fullmagt på flere ordinarie tjenster, han må cga. uppbära lön Jör endast en af desamma. (U. A.)
Uti en, inom Yällofl. Borgare-Ståndet väckt, och till Stats-Utskoltets behandling remitterad, motion, har Herr Kjellberg, J. yl., under åberopande af de stora olägenheter, dem motionären ansett vara en följd deraf, att åtskillige embeten inom Riket, äfven de af högsta vigt, understundom blifvit hestridde genom tjenstemän, de der endast tills vidare eller på obestämd tid varit förordnade alt nämnde embeten förvalta och, för att åstadkomma en nödig ansedd rättelse härutinnan, föreslagit: Bih. till R.
Pro t. 78 jo. j Sami. 1 AJd, 4$ Höft, 18 Stats-Utskottctf Utlåtande, N:o tfj - t:o alt, vid nu blifvande Stats-Reglering, tills vidare förordnade embelsoch tjenstemän ej må varda berättigade att åtnjuta annan lön, än den deras ordinarie tjenst på Stat medför, samt 2:0 att, i händelse någon tjensteman erhölle fullmagt å flere ordinarie tjenster, han likväl i sådant fall endast för endera af dessa tjenster malte ega att lön å stat uppbära.
Utskottet, som i allmänhet instämmer i motionärens åsigt, alt tjenslers tillsättande endast tillsvidare genom förordnanden, äfvensom flera sysslors förenande hos samma person bör, så vidt möjligt är, undvikas, har emedlertid ej kunnat förbise, att sådane förhållanden någon gång kunna inträffa, hvarigenom tjensters tillsättande, medelst fullmagt, måste uppskjutas, äfvensom att, innan en ny reglering af embets-verken kan tillvägabringas, det understundom kan blifva af nöden att, serdeles inom de lägre graderne, medgifva tjenstemän att innehafva flere befattningar, och ehuru önskvärdt vore, att sådane undantag endast tillfälligtvis och i följd af serskilde omständigheter måtte komma att ega rum, har Utskottet likväl, då billigheten fordrar, att den, som kan blifva förordnad att en tjenst förrätta, eller, utan alt åsidosätta sine åligganden, kan ock tillåtas innehafva och bestrida flere än en syssla, äfven erhåller de löneförmoner, som dermed äro förenade, icke ansett motionärens förslag kunna för närvarande bringas till verkställighet, hvadan Utskottet hemställer, att motionen lemnäs utan afseende, Stockholn* den 19 Maj 184 o. N:o i45 Ank. till Exp, Utsk. den 21 Maj, kl. 9 f. m.
Utlåtande, i anledning af Hans Excellens Herr Grefve Löwenhielm; G., motion om upphörandet af begrafningslijelps af tjenande. (U. A.) Uti en från Högloft.
Ridderskapiet och Adeln till Utskottet remitterad motion, har Hans Excellens Herr Grefve Löwenhielm, G., väckt det förslag: Stats-Ulskollcts Utlåtande, N:0 1/jA, 19 alt som skyldigheten för dem, hvilka inlitida i Statens tjenst, ali aftjena begrafningshjelp vöre i högsta målto betungande, och icke på långt när uppvägdes utaf det efterlemnade Sterbhusets fördel af ett motsvarande belopps uppbärande efter dödsfallet, samt då statens vinst af begrafningsbjelpens uppbärande en längre lid, innan den till sterbhusen åter utbetalades, vore alldeles ingen, enär Slals-Verket ej kunde på korta och obestämda lider förränta sina behållningar, äfvensom Statens tunga af ersättningen till civile PensionsCassan för den begrafningshjelp, som afskedstagande tjenstemän icke återfå, blef så måtto ingen, att densamma kunde utan känning anvisas å besparingarne, lönerna för alla Statens tjenster mätte, i enlighet med hvad redan, genom Kongl. Brefvet den 14 Maj 1831, blifvit stadgadt för Tullverket, få tillträdas månaden efter den, då utnämning lill tjenslen egt rum; alt Slats-Yerkec skulle öfvertaga uppbärandet, af all uppbörd, som nu ingår till Pensionscassor, under namn af vacance- och liggetids- samt nådårsbesparingar; att redan aftjent begrafningshjelp hädanefter, likasom förut, utbetalas i mon af afgång, och att emedlertid en undersökning mätte företagas till utrönande af hvad verkligen i sådant afseende blifvit aftjenadt; och har, i anledning af denna motion, Herr leijonmark, J. A., hemställt, att den ersättning, som, i fall skyldigheten att aftjena begrafningshjelp skulle komma alt upphöra, borde af Stats-Verket lill Pensions-Cassorne utbetalas, mätte på en gång bestämmas efter eli medium af hvad samma cassör under de senast förflutna i o åren i Kronan besparad begrafningshjelp fått uppbära.
Af 1818 års Biksdagsförhandlingar inhemlas: alt Bikels Ständer, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om lindring uti de afdrag, som å civile etnbels- och tjenstemäns indeldla löner ega rum, under titel af Liggemånads- och Begrafningshjelps-besparing , väl icke funnit sig böra afskaffa all besparing för Nådårsfonden, enär Statens tillgångar ej medgåfvo sådant med annat vilkor, än att sterbhusen efter afgående embels- och tjenstemän då skulle mista det från äldre tider dem tillerkända understöd, uti den så kallade begrafningshjelpen, ett understöd, som för månget fattigt sterbhus utgör enda tillgången att med anständighet befordra den aflidne lill sitt hvilorum, men deremot ansett billigt, alt liggelids-besparingarne måtte upphöra, och ingen tjensteman vara skyldig att, antingen ulan eller med förut innehafd lön, tjena mer än sex månader, räknade ifrån nästa månadens början efter den, i hvilken befordran skett.
Då detta Rikets Ständers beslut emedlertid icke blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder gilladt och fastslälldt, hafva Rikets Ständer, vid i8a3 års Riks - 20 Stats-Ulsholtcls Utlåtande, N'.o i f5. dag, i anledning af Kongl.
Majlis Nådiga Skrifvelse, angående ltidrag af Statsverket för Civil-Statens Pensions-Cassa, förordnat, alt inkomsten af vacanle löner under förslags- och liggetiden, äfvensom begrafningshjelps-besparingar efter de civile embels- och tjenstemän, som taga afsked, må få lill nämnde Pensions-Cassa utgå.
Armeens Pensions-Cassa åter, till hvilken redan förut, enligt dess vid sistnämnde Riksdag gällande Reglemente, ingått 4 vacance-månaders lönbesparing, har vid 1828—i83o årens Riksdag blifvit af Rikets Ständer förklarad berättigad att, under enahanda förhållanden, sorn Civil-Statens PensionsCassa, få uppbära äfven begrafningshjelps-besparingar.
Och har sistnämnde förmon, vid samina Riksdag, jemväl blifvit Amiralitets-Krigsmans-Cassan tillerkänd.
Vid detta förhållande och då, oagtadt motionärens förslag, alt aftjenandet af begrafnings-hjelp för Statens embels- och tjenstemän måtte upphöra, finnes vara grundadt på goda skäl, detsamma ej skulle kunna bringas till verkställighet, med mindre än att PensionsCassorne, till hvilka begrafningshjelps-bcsparingarne i de fall, då icke motsvarande utbetalning till sterbhus eger rum, enligt hvad ofvan utredt är, för närvarande utgå, försäkras 0111 en motsvarande ersättning af Stals-Verket, hvars belopp väl nu ej kan med säkerhet uppgifvas, men visserligen skulle blifva ganska betydligt, har Utskottet, som för öfrigt anser, alt en förändring i detta afseende icke kan beslutas, förrän närmare utredning af ersättnings-beloppet egt rum och Pensions-Cassornes delegare en dylik förändring medgifvit, icke kunnat, i anledning af motionen, tillstyrka någon åtgärd Stockholm den 19 Maj 1840.
STOCKHOLM, Ei.méns och Granbergs Tryckeri. 1840. Stats-Utskollcls Utlåtandej N.o 1^.6.
Nio 146. i' Ank. till Exp. Utsk. den 21 Majj kl. gf mi Utlåtande j i anledning af Herr P etres ^ T., motion , angående pen sioner för Ledamöter af Stats-Rådet och Högste Domstolen3 Stats-Secreterare och andre Föredragande j under vissa förutsatta fall. (U. A.) Uu en från Välloflige Borgare-Ståndet lill Stats-Utskottet remitterad motion, har Herr Petrej T., äskat, att Stats-Utskottet måtte afgifva yttrande öfver följande allmänna frågor, som möjligen skulle kunna inträffa, men icke förut blifvit i betraktande tagne, nemligen: l:o huru förhållas skall med pensioner för ledamöter af Högste Domstolen, hvilka, näst före Opinions-nämndens sammanträde, under påstående Riksdag, bos Kongl. Majit begära och erhålla afsked, men sedermera, vid skeende omröstning bland Rikets Ständers deputerade, fällast och sålunda betraktas skyldige att från ledamotskap i Domstolen afträda; 2:o huru de Regerings-ledamöter skola pensioneras, hvilka, under påstående Riksdag, af Kongl.
Majit hugnas med afsked och derefter, på grund af Constitutions-Utskottets granskning af Stats-Rådets protocoll, af Rikets Ständer anses hafva förvaltat Rådgifvare-kallet på ett sätt, som berättigar Ständerne att hos Kongl. Majit anmäla dem till endtledigande ur Stats-Rådet, i öfverensstämmelse med Regerings-Formens 107:de §., och 3:o huruvida de Stats-Råd, Stats-Secreterare eller andre Föredragande, som, efter att hafva, till följd af grundlags-förändring, blifvit från Conseljen uteslutne, kunna, derest de derefter skulle af Rikets Ständer anses för vunne att hos Konungen anmälas, enligt 107 §.
Regerings-Formen, vara berättigade att bibehållas vid större eller mindre delar af innehafde löner och emolu mentor.
Då motionärens framställning ej innefattar något förslag till förändring uti hvad, genom gällande författningar, i delta afseende redan finnes stadgadt, oell Utskottet ej tillkommer att yttra sig, angående tillämpning af ifrågavarande författningar, anser Utskottet, i likhet nied dess i det redan algi
Ine utlåtandet
Nio 80 uttryckte åsigt, att, der antingen serskildt i Grundlagen ej finnes föreskrifvet, huru med afgående Stats-Råds, Stats-Secreterares eller Justitiae-Råds pensionerande skall förhållas, eller ock de afskedades rätt Bill. till R.
Prot iSjo. 4 Sami. 1 Afd. 44 Haft. l a Ståls-Utskottets Utlåtande, No i4"l lill pension är lagligen bestämd, de serskilda fall, som, i afseende pa bemäl de Embetsmäns pensionsrätt, kunna förekomma, böra efter afskedets erhållande till Rikets Ständers pröfning öfverlemnas, och har Utskotta, i följd häraf, icke funnit motionen föranleda till någon åtgärd; hvilket likväl Rikets Ständers bedömande vördsamt underställes.
Ank. till Exp. Ulsk. den 21 Maj, kl. g f. rn.
Utlåtande, i anledning af Herr Norderi skölds , O. G., motion, om de vid vacancer inom Sjöstaten under vacance- och liggetiden besparade löners anslående till Miniralitets-KrigsmansCassan. (U. A.)
Uti en från Högloflige Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterad motion, har Herr IS ordensköld, O. G., anfört, att den för pensionerande af till Sjö-Staten börande embets- och tjenstemän samt gemenskap, jemte deras enkor och oförsörjda barn, bildade Amiralitets-Krigsmans-Cassa saknade en förmon, som blifvit tilldelad både Armeens och Civil-Statens pensions-cassor, bestående i rättigheten att, vid genom afskedstagande inträffande ledigheter af tjenste!’, hvilkas innehafvare äro berättigade att från Gassa n erhålla pension, uppbära de under vacance- och ligge-tiden besparade löner, hvilka vid Sjö-Staten nu ingå till Fjerde Hufvud-Titelns löne-besparingar, utom vid de numera högst sällan förekommande fall, då vacancen yppats efter en Officer, hvilken tillhört f. d. Armeens Flotta och tillika är delegare i Armeens pensions-cassa, hvarvid denna cassa kommer i åtnjutande af den gjorda löne-bespaiingen; i anledning hvai af och då Amiralitets-KiigsmansCassan, som har att draga omsorg om en betydlig mängd tjenstemän och gemenskap, med deras oförsörjda barn och efterlemnade enkor, nödgats nedsätta räntan å sina capital, hvarigenom dess inkomster förminskats, motionären hemställt, att de löner, som under vacance- och ligge-tiden besparas Stals-Utskotlets Utlåtande , N:0 1^8. 3 vid Sjö-Staten, matte anslås till understöd för bemälde cassa, äfvensom motionären, med afseende derpå, att olika beräknings-sätt för vacance-och liggetiden eger rum vid Flottans serskilda stationer, då nemligen vid Carlskrona station 3:ne, men vid Stockholms och Götheborgs stationer 4 månaders dylik besparing iagttages, föreslagit, att vacance- och liggetiden vid inträffande ledigheter af tjenster å Flottans stat må fastställas till 4 månader vid alla stationerne.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet, som funnit, alt AmiralitelsKrigsmans-Cassan skäligen hör åtnjuta samma förmoner, i afseende på lönebesparingar inom Sjö-Staten, som förut blifvit tillerkände Arméens och CivilStatens pensions-cassor, ansett sig höra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bifalla, att de löne-besparingar, som vid Sjö-Staten under vacance- och ligge-tiden uppkomma, höra ifrån och med nästa år, i likhet med hvad under enahanda förhållanden eger rum, i afseende på Arméens och Civil-Statens pensions-cassor, ingå till Amiralitets-Krigsmans-Cassan.
Hvad serskildt angår motionärens förslag om lika beräkning hädanefter vid Flottans samtlige stationer af vacance- och ligge-tiden; så får Utskottet åberopa, hvad i afseende härpå blifvit yttradt i det afgifne utlåtandet N:o 76, i anledning af Rikets Sländers Revisorers år 1837 (pag.
117) gjorda framställning om det olika beräknings-sältet af vacance-månader vid Flottans sta tioner.
Ank. till Exp. Ut sk. den 2» Maj, kl. g f m.
Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets uti Betänkandet JV:o 45 afgifna yttranden, angående Rikets Ständers Revisorers Berättelser om granskningen af Riksgälds-Verket m. m.
Enligt Stats-Utskottet tillhandakomne protocolls-utdrag, har Vällofl.
Borgare-Ståndet, under den 29 nästlidne April, vid punktvis verkställd föredrag - 4 Stats-Utskottets Utlåtande j iV.o Uf.8. ning af Utskottets utlåtande N:o 45, i anledning af Rikets Ständers sedan sista Riksdag församlade Revisorers Berättelser om granskningen af RiksgäldsVerket samt Götha Canal-bolags och Malmö £ d.
Discont-inrältningars utredning, detta utlåtande dels bifallit och dels lagt till handlingarne; hvaremot Högvördige Préste-Ståndet, under samma dag, åtterremitterat 2:dra punkten i utlåtandet, med förklarande, att Ståndet för det närvarande lät vid de öfriga punkterna bero, äfvensom Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet berörde utlåtande, på grund af dervid förekomne anmärkningar, till Utskottet, återremitterat.
Till följd af dessa återrerpisser, får Utskottet nu äran likaledes punktvis besvara de emot Utskottets framställningar gjorda anmärkningar, nemligen: l:o Vid a.dra punkten, angående Kongl. f. d. Canzli-styrelsens Hand•
Cassas öjverletnnande till Riksgälds-Contoret.
Härvid är vordet anmärkt, alt Utskottet uragtlåtit föreslå, att räntan å berörde Cassas capitalfond måtte i allt fall fortfarande användas till ole föremål, hvarför fonden tillkommit; i hvilket afseende således blifvit yrkadt, dels af Herr B.
Rosenblad> att detta räntebelopp måtte anvisas till understöd åt Gustaf Adolfs-Stiftelsen i Leipzig för nödställda Protestantiska trosförvandter i Calholska länderne, dels af Herrar A von Hartmansdorff och P. Lagerhjelm samt Biskoparne Tegne'r3 Holmström och Heurlin m. il., att ifrågavarande ränta måtte hållas Kongl. Maj:t tillhanda, för att användas till understöd för vetenskapliga och allmänt nyttiga arbetens utgifvande, dels, och slutligen, af Prostarne Nordhammar, Sandberg och Lytht att samma ränta måtte anslås för utgifvandet och spridandet af lämpliga läroböcker för den första undervisningen i christendomen.
Äfven Utskottet erkänner den allmänna nyttan och vigten af det föremål, eller understödjandet af vetenskapliga arbetens utgifvande, dertill ränteafkastningen af omförmälde Cassas capitalbehållning, enligt Kongl. Brefvet den 11 Februari 1832, användes.
Och Utskottet har visserligen ej eller uti sin framställning, angående Cassans öfverlemnande till Riksgälds-Contoret, antydt någon afsigt att för framtiden bespara det hitintills för detta ändamål sålunda använda belopp.
Men då berörde anslag, enligt Utskottets härvid yttrade åsigt, bör ingå i den allmänna stalsregleringen och i vanlig ordning redovisas, får Utskottet, som således anser mindre lämpligt, att något serskildt ränteanslag å Riksgälds-Contoret anviscs, för att disponeras till ett statsregleringen obestridligen tillhörande föremål, vördsamt föreslå, att, under förutsättning af Kongl. Maj:ts Nådiga bifall till Rikets Ständers hemställan om den under Kongl. f. d. Canzli-styrelsens Ståls-Utskottets Utlåtande, N.o 148. 5 vård tillförne ställda Cassas öfverlemnande till Riksgälds-Contoret, ett, räntan A denna cassas uppgifne capitalfond 9,000 R:dr, efter feni procent motsvarande anslag af 450 R:dr, må, med bibehållande af denna rubrik, till understöd vid vetenskapliga arbetens utgifvande, å Riks-statens Femte Hufvud-Titel uppföras. 2:o Vid 6:te punkten, angående de pä Riksgälds-Contoret anvisade creditiv.
Till besvarande af de inom Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln utaf Herr B.
Rosenblad samt Herr Grefve A. U.
Gyldenstolpe och Herr Friherre J.
Cederström framställde anmärkningar emot Utskottets sätt att behandla och hos Rikets