Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län för åren 1851—1855. 3 Ii Wexiö stads sunda läge har befriat samhället under de förflutne fem åren från härjande farsoter.
Sjukvården inom staden bestrides af de der bosatte läkare.
Denna stads bestånd grundar sig till stor del på handtverkerier och jordbruk, men såsom varande den enda i Länet skall den stiga i oberoende och välmåga, då genom en jernväg eller kanal kommunikationen med andre orter underlättas.
Wexiö, å Landskansliet, den 30 Juni 1856.
CARL MÖRNER. E. J. Hagman.
TABELL för Landet inom Kronobergs Län.
Hemmantal. 3 —i 3 Kongs-Fiske . \ , Frälse-Säterier Säteri-Rusthåll Rå- och Rörs-Hemman Frälse-Hemman Frälse-Skatte-Hemman w Krono-Hemman Krono-Rusthåll Krono-Skalte-Hemman Krono-Skatte-Rusthåll Dito Augments-Hemman Militie-bostäilen Civila boställen Ecklesiastika boställen Gymnasii- och Skole-Hemman:
Skatte Dito dito Krono Hospitals- och Barnhus-Hemman:
Dito dito Krono Skalllagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar m. fl. Lägenheter utan mantal, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne:
Skatte Dito dito dito Krono Obebyggde dito . . .
Oskattlagdc, bebyggde dito, deraf Ryttare-, Soldat- och Bålsmans-torp 1,554 st Krono-Torp med frihetsår Betesmarker, Krono Backstugor Bebyggde Lägenheter, afsöndrade hemman på viss lid eller lifstid _ Skattlagde Fisken och Lägenheter, som ej under något hemmans räntor äro inbegripne:
Udo dito dito Skatte Udo dito dito Krono Tull-mjölqvarnar med 617 par stenar . Tull-sågqvarnar, grofbladige ....
Kopparhammare . Stångjernsverk . .
Ämneshammare Masugnar . . . Kupolugnar . . . Jernmanufaktur-verk Kopparnickel-verk med frihetsår.
Glasbruk ....
Pappersbruk . .
Tegelbruk . . . Garfvcrier . .
Oljeslagericr . . Färgerier . . .
Pottaskebruk Tobaksfabrik .
Terpentinsfabrik Kakelugnsfabrik Harzfabrik . . , Kimröksfabrik .
Biverse personer, som ej höra till viss näring Sterbhus, Gåfvor, Testamenten, Fideikommiss (o års medium) Mantal 1654 174 474 4974 86;?
24» 1,217| 313* 1134 134 964 Summa Mantal 1864 22| 73 754VI 124 A 3| 64 1,6661\ 327| 4834 181J 214 1334 2,8094”| 3,98744 O lis
Utsäde af >■ Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
T:r 3 19 6 122 7,468 1 5 2,881 179 1 62 U!T 37 437 206 913 86 26 1 9 1 10 2 28 1 1 12 11 36 9 13 6 1 1 2 2 2 12,512 374 44 14 464 7A 164 T:r 949 114g 263} 2,7994 590J 1944 7,316» 1,3374 1,811g 6794 754 558}4 1 16 5 6 4 64 1,248 454 T:r 1524 3794 3,697» 9,536g 1,729» 2,3654 893 103 J 750 11 / a-Tf 1 18 5 8 1| 124 84 9 1,850 1 1 59?
T:r 568 50J4 208,4, 1,763A 208 A 5 2117 3,857t98 763 g 1,0094 3594 534 306| 1 4 1 6 3 6 105 T:r 5054 39,V 175 A 1,61244 166 A 6 A 2:144 3.447A 6574 865 3184 43g 263»J 2 1 54 T:r 04 1 6»4 7144 1244 5 580 30 514 74J l*i lii 17 3 1 ' T(! t ir 1 3 1 c 1 3 T:r 1,426 1515 416 4,204 758 25; 34 10,540 1,918 2,64 2: 982 lil 819, 2 16 8 12 17 7; 10» 3,474 I 370 133 T:r 117 132 16 t 1 31 236,4 49 175 254 6 764 A T:r 233S4 22,649»41 9,3361|| 8,796»}! 420TWl 27,991» 3,582 475» 1,186» 10,674» 2,374» 7344 68» 4 27,571» 5,101» 6,814» 2,567» 316} 2.138A 3 64 20 24 3 16 5,034 2 1934 T:r 4,619» 630} 1,591} 13,795» 2.96IA 35,086» 5,286» 6,579» 2,941» 360» 2,438»» 3 72 20 32 40 32» 22 5,595 2 221» T:r 2,402 233A 962A 7,566}» 947A 19» 87}t 16,2264» 3,145» 4,312» 1,523} 240} 1,319» 4 20 5 30 8 14 15 28 525 130 T:r 1,666 149}» 625j» 5.477A 11,412,} 2,173» 2,847 151, 884 6 5 3 6 17 20 1 19 2 2,021 5 2 214} T:r 78} 11 k 24} 250 52» 1| 2} 615 * 121} 278» 54} 8 72} 3 B 2 1 2 T:r 8,416} 832 2,295 24,650 4,282 149 228} 62,696 11,350 15,469» 5,798 623 4,821 14 96 48 72 24 94 44» 60 10,179 5 2,120 794 883A! 68,353}} 82,508}}! 59,766»}! 29,444»}| 1,590,1,1 164,101 Underhållna Kreatur.
St. 495 58 131 1,508 307 10 9 3,745 715 990 345 32 294 1 6 2 3 3 140 24 St. 1,033 117 287 3,103 592 19 30 7,858 1,469 1,970 770 83 610 1 14 6 80 10 c 3 dg cr en < 5’ Uppskattadt värde.
St. 2,822 28 808 8,592 1,432 49 84 20,695 4,055 5,324 1,941 224 1,638 5 33 12 18 7 38 20 10 8,250 2 262 St. 1,663 187 ' 456 4,908 968 33 35 12,691 2,309 3,152 1,221 132 -1,051 2 24 2,182 107 St. 3,290 350 950 9,930 1,767 57 92 24,349 3,631 6,250 2,260 264 1,924 5 40 15 20 13 57 19 20 10,640 2 459 St. 1,042 112 260 3,053 603 24 30 8,662 1,441 1,951 823 80 686 1 14 3 20 8 2 4,382 1 150 204 423 St. 93 2 24 402 30 6 930 168 216 5 18 46 1 2 4 2 70 60 R:dr 400 591,380 76,300 122,605 1,567,142 330,330 7,795 12,989 3,515,937 833,919 933,437 330,140 46,185 226,980 190 6,500 1,650 2,000 1,950 5,780 6,000 19,079 76,616 100 1,100 100 420,735 59,044 13.000 3,000 292,875 9,028 34,700 7,987 131,892 60.000 69,180 11,600 15,300 5,800 8,600 8,818! 18,066! 56,6051 31,1761 66,4041 23,9871 2,130 8,833,3351— — 'Wexiö, å Landskontoret, den 15 Juli 1856.
Varl Mörner. a s « tl r a ff - Bevillning efter 1855 års Förordning.
Efter 2 R:dr 208 31 54 1,229 227 7 11 3,426 615 871 173 27 166 3 36 — | 42 2; 12 1,877 252 71 24 R:dr 32 2 16 9 2 242 122 432 31 Efter 19 och följande §§.
Efter 37 Bränvins brännings afgift.
R:dr 631 98 165 2,625 462 7 12 3,716 874 1,048 1 78 5 55 22 27 2 17 1,099 36 30 139 2 50 624 130 18 3 367 16 50 210 124 128 15 71 10 30 21 6 o 952 R:dr 5 76 24 524 R:dr 20,912 5,993 121 16,670 133 51,222 4,437 1,386 108 238 2,458 10 R:dr 21,781 6,123 341 20,528 689 148 24 58,374 5,929 3,306 525 164 677 3 2 4 3 14 48 19 1,894 254 122 941 136 19 5 422 18 59 266 146 155 17 89 10 35 21 6 0 4,654 524 10,6601 42 — 1,017 I sj 5 ! 12,565 | 38 I — | 620)34! — I 103,682142 I to| 128,547)16 Ständiga Räntor.
Jordcboks- och Hem- mantals- Räntor.
Tionde och Räntor af Rruk, Berg- verk samt andra Verk och Inrätt- ningar.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. — — — — — — — — — — — — — — — — — — 275 30 — — — 275 36 — 798 — — — — 290 47 11 43 12 — — — 1,132 1 1 11 — — 37 35 — — 73 24 — — — lil 11 479 19 -1 7,235 43 5 — — 1,663 36 — — — 9,379 2 9 83 9 to 1,200 14 11 — — 328 — — — — 1,611 24 9 124 30 — 44 9 11 45 8 8 10 12 — — — 224 12 7 192 21 4 50 14 8 83 29 — 15 24 — — - 341 41 — 54,728 10 — 17,182 29 6 18,738 28 10 4,826 — — — - 95,475 26 4 10,411 16 2 3,403 — 1 1 3,844 6 1 905 — — — — 18,563 23 2 14,172 36 — 4,601 2 7 9 5,099 23 3 1,214 36 — — — 25,088 27 — 5,107 — — 1,652 23 7 1,952 43 3 267 24 — — — 8,979 42 10 605 24 — 138 — 8 243 10 5 37 — — — — 1,023 35 1 4,588 33 — 928 38 1 1,746 34 10 244 24 — — — 7,508 33 11 11 24 — 4 18 — 3 40 — — — — — 19 34 86 12 — 26 12 — 30 l 1 l l 3 12 — — — 145 47 11 28 36 — 8 30 — 10 5 — 1 12 — — — 48 41 - 34 24 — - — 12 4 9 3 24 - — — 50 4 9 — — 5 5 — — — 2 12 — — — 7 17 — 54 26 7 12 32 2 _ — 10 36 — — - 77 46 9 18 12 — 6 43 8 — - 7 12 — — — 32 19 8 150 27 8 15 9 1 — — — — — — 165 36 9 — — — — — - 2,692 24 — — — 2,692 24 — — — — — — — 24 — — — 24 — 11 47 5 — — — — 24 — — — 12 23 5 - — — — — — 235 24 — — — 235 24 - 19 20 9 96 24 96 19 24 20 9 22 18 9 — _ 22 18 0 1,758 25 4 19 18 3 744 — — 98 12 —
— — 2,620 7 7 176 8 6 18 — — — 5 12 — — — 181 38 6 17 25 _ 1 _ 18 25 —_ — _ — — — — 3 — — — — 3 — — — — — — — — 47 24 — 1,029 10 1 1,076 34 1 — — — _ — — 0 — — 45 — — 47 — — — — — — — — 12 36 - 542 21 10 555 9 10 — — - — — — 57 12 — 439 12 8 496 24 8 — — — _ 30 24 — 30 24 — - — — — — — 31 36 — — — — 31 36 - — — — — — - 2 24 — — — 2 24 — — — — - — 29 24 — — — — 29 24 - — — — — — — 12 — — — 12 — — — — — — 7 24 — — — 7 24 — - - — — • — — 12 — — - — 12 - - - — - - — 1 12 — — - — 1 12 - . . —: — — — — — — — — — — — 1,358 36 — — — — 1,358 36 — 93,681 3 3 s 36,573 46 7 32,845 5 11 14,647 136 i 2,055 44 7 179,804 22 .1 Arrende medel.
R:dr 107 83 227 24 Kostnad för Rustning och Rotering.
R:dr 101 20 2,051 19 1,214 16 26,180 4 1 4,643 30 144 8 574 7 63,566 47 31,849 38 16,422 7 212 32 604 14 13 16 60 — 32 24 147,757 Klereci-Statens underhåll.
R:dr 30 2,734 275 760 8,092 1,428 47 67 20,055 3,699 5,117 1,865 210 279 4 28 9 11 1 17 3 17 1,727 387 68 309 4 R:dr 1,061 93 218 3,207 557 18 30 7,911 1,499 2,088 734 72 61 1 13 1 3 377 — 109 I 2 30 9 151 16 90 32 196 47,810 36 24 — 17 24 1 24 11 12 1 — 4 36 22 R:dr 434 51 130 1,307 255 7 9 3,233 607 834 302 36 117 5 1 2 2 58 47 1 2 32 Summa.
R:dr 30 4,230 420 1,109 12,606 2,241 73 106 31,200 5,806 8,040 2,902 319 458 6 46 15 18 1 27 5 23 2,163 396 75 466 7 12 15 7 2 83 18 — 13 — | 244 -I 16 — I 143 1 22 16 16 10 12 12 64 42 40 2 21 1 8 292 36 R:dr 2,939 354 899 8,791 1,749 56 69 22,668 4,178 5,558 2,082 250 1,508 4 43 14 17 15 2 5 1,468 166 52 79 i 24 12 40 12 36 3| 18,3371 is 111 7,547)23 73,695129 2 1 1 135 1 57 28 24 18 1 12 24 723 54,000 32 R:dr 79 3 1,439 182 7 15 3,723 729 1,058 1 12 — I 10 7,242! 30 R:dr 1,123 137 363 3,486 661 19 31 8,428 1,651 2,172 784 99 685 1 16 5 6
R:dr 1,010 145 530 5,735 1,137 33 51 14,758 2,721 3,597 864 141 710 o 14 5 7 17 10 14 3,627 337 109 127 7 19,678 1 3 77 2 14 1 ej — 80 34 39 3 29 1.653 R:dr 137 31,549 10,367 4,568 88,148 12,917 791 1,215 298,196 71,430 65,245 16,366 2,211 12,153 48 331 126 104 15 188 98 281 11,845 2 13 1,391 457 20 22 4,234 346 39 — 37 23 3 42 21 26 10 1 38' 11 3 j 11 j 4 i I 2 ! 3 29 j 9 42 25 1,955 85' 830 9 936 -I - 276 286 27 182 13 63 21 7 13 2 8,682 524 27)—] 37,673 141101 648,817 10 I 1 I t 2 35 to Till Berättelsen öfver Kronobergs
Län, för åren 1851—1855. E. J. Ilagman.
Sr O n ET - St. 182 Jord.
Tid s era ET SS Tid 242 Tid 3055 694 10 Utsäde af T:r » T:r 56 T;r 42 T:r 30 T.r T:r TABELL till Fcmårs-Berättelsen för Wexio itad, afgifven år 1856.
T:r 64 Nedelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
T:r T:r 224 T:r 210 T:r 150 » 5T 3 Q - T:r 36 T:r T:r 512 Underhållne Kreatur.
St. 66 St. 32 St. 144 St. 12 St.
St. 200 St.
Bruk, Manufakturier, Fabriker m. m.
R:dr 718,839 R:dr 40,439 R:dr 36,650 Kronobergs Län, Wexiö Stad Anmärkning: Som
Presterskap* icke af stadens invånare njuta ordinarie lön, äro deras här upptagne inkomster extra ordinarie, såsom Yste, Påsk- och Julören.
- Upptagne tionde och räntor, 150 R-.dr 28 sk., utgå till pastor i Wexiö, R:dr 795,929 16 sr r I n i a r a a. WM' w •
Enligt Usta Art.
Enligt 3:dje Ari.
- Summa.
Tionde och Räntor af Bruk, Verk och Inrätt- Summa.
Diverse Onera, Rän- tor och Be- svär.
Summa Statsbidrag. ningar.
R:dr s. r. !
R:dr | s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr S. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R;dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. 258 30 — 2,312|n 10 3 — — 2,288 24 — 4,862 20 10 50 6 8 385 12 — 1,50 28 — 585 40 8 — 168 25 4 1,991 10 — 266 32 — 250 — — 200 — — 716 32 — 2,194 15 - 1,813 2 9 350 — — 2,479 20 3 15,161 34 10 Wexiö, i Landskontoret, den 15 Juli 1856.
Carl Mörner. E. J. Hagman.
Till Berättelsen öfver Kronobergs
KONGL. MAJ:TS BEFALLNINGSM AF VANDES UTI CHRISTIANSTADS LÄN TILL i underdånighet afgifna FEMÅRS-BERÄTTELSE för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855. §T0CUH01j11 , 185:. P. A. KÖPSTEDT <1\
SÖNER, KONGL.^ BOKTRYCK ÅKE. i ndenlånig berättelse 0111 tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Cliristiunstads
Län för åren 1851, 1852, 18511, 1854 och 1855.
.§ i Mj ii nets allmänna beskaffenhet. (christianstads
Län består af 10 härader med 3 städer och ISO socknar, deribland likväl inberäknade socken-andelar, tillhörande socknar i angränsande
Län, och är i n delad t i 4 fögderier med tili länsmansdistrikter, deraf likväl det ena, omfattande hela Bjäre härad, kommer att tili två fördelas.
Länet var tillförene vidare indeladt i fyra domsagor, nemligen l:o Norra och Södra Åsbo samt Bjäre häraders; 2:o Östra och Vestra Göinge häraders, 3:o Willands, Gerds och Albo samt 4:o Ingelstads och Jerrestads, hvartill hörde Ljunits och Herrestads härader i Malmöhus län ; men, enligt sednaste regleringen, äro Länets härader nu indelade i fem domsagor, deraf Norra och Södra Åsbo samt Bjäre härader utgöra en, Vestra Göinge härad en, Östra Göinge och Willands härader en, Gerds och Albo härader en samt Ingelstads och Jerrestads härader en; dock kommer Östra Göinge härad icke att förenas med Willands, hvilket sednare för närvarande förestås af särskild tillförordnad domhafvande, förr än nuvarande ordinarie domhafvanden i Vestra och Östra Göinge härader afgår.
För öfrigt har Länet till yttre eller inre beskaffenhet icke undergått annan förändring än deu, som åstadkommits genom nya odlingar, väganläggningar och andra allmänna arbeten, för hvilka här nedan under särskilde titlar redogöres. 4 § 2.
1850 års folkmängd i Länet uppgick till 183,183.
År 1833 funnos:
Skattskrifne 98,766. » Skaltfrie, inberäknad gemenskapen af indelta arméen . . . 86,321.
Skattskrifne ' 3,264. » Skatlfrie, värfvade arméen inberäknad ........ 3,362.
Summa personer 193,713. och liar således under senaste fem åren folkmängden ökats med 8,328 personer.
Tillökningen har dock i verkligheten varit större, enär ett icke obetydligt antal personer utflyttat dels lill Amerika och dels under de senaste två åren till Danmark.
Hågen för utflyttningen till Amerika synes hafva varit störst under året 1854.
Antalet af personer, för hvilka pass till Amerika utfärdats och som antagits der ämna qvarstanna, utgjorde: år 1851 110.
» 1852 • 218.
» 1853 229.
» 1854 653. » 1855 *• 132.
Summa 1,342.
Största delen har bestått af arbets- och tjenstefolk, men tillfällena hafva icke varit få, då bönder, hvilka här befunnit sig i god ekonomisk ställning, realiserat sin så fasta som lösa egendom och med hustrur och barn dragit åstad okände öden till mötes.
Grunden för denna ulflyttningshåg torde i allmänhet mindre böra sökas i de utflyttades missbelåtenhet med deras ställning här i landet, än i deras inbillade förhoppning, att utan särdeles ansträngning i den nya verlden hastigare komma till ett större välstånd; en förhoppning, som oftast blifvit gäckad.
Orsaken till de två senaste årens tjenstehjonsulflyltningar till Danmark skönjes hufvudsakligast uti derifrån utskickades tilltag att i länet anställa en slags tjenstehjons-värfning, hvarom de i Länets tidningar införde annonser, smyckade med fördelaktiga anbud, kungjort och såmedelst, särdeles å lider näst före flyttningsterminerne, ingifvit en mängd tjenare af båda könen håg att, med försakande af icke ofördelaktiga tjensler bär i landet, hos nämnde utskickade antaga städja till tjerister å obestämda orter i Danmark.
Detta förhållande kan väcka farhåga icke allenast i del afseende alt friska arbetskrafter, för hvilkas användande här i Länet tillfällen icke saknas, blifva undandragne, utan äfven med hänseende dertill, att, äfven om man bör hoppas att en del af de utflyttade genom ordentlighet, flit och sparsamhet kunna bereda sig en tryggad bergning för framtiden, det dock med sannolikhet kan antagas att dc öfrige efter flere ars förlopp med försvagad helsa eller uttömda krafter återkomma till fäderneslandet och öka antalet af församiingarnes fattigpersonal.
Välståndet hos allmogen har under de senast förflutna två åren ökats, en följd af goda årsväxter i förening med högt stegrade priser på alla slag af landtmannaprodukler.
Detta förhållande ådagalägges äfven genom minskningen i onhängiggjorda lagsökningsmål, hvilkas antal sistlidet år var omkring hälften mindre än under åren 1851 och 1852 samt ännu mycket mindre än för år 1853, då de uppgingo till högsta antalet.
Ett ungefärligt lika förhållande företer sig i afseende på antalet af de under desse år genom utslag afgjorde lagsökningsmäien, äfvensom beträffande de skuldebelopp, som lill betalning blifvit ådömde.
De egentligen arbetande klasserna kunna anses befinna sig på enahanda ståndpunkt som tillförene, enär i samma mån arbetslönen stigit, lefnädskoslnaderna blifvit större!
Folkets moralitet står, om än ej på någon särdeles hög, dock på sådan ståndpunkt, alt anledning till bekymmer i detta afseende icke är för handen, och den sig allt mer utvidgande folkundervisningen skall utan tvifvel med tiden afhjelpa hvad man ännu i vissa delar kan beklaga.
Fyllerilasten har aftagit och i följd deraf äfven brotten. § 3 Klä ringar.
Ilufvndnäringen; jordbruket, har föikofrat sig ej mindre genom nyodlingar, än äfven och isynnerhet genom ett förbättradt brukningssätt.
Väl är detta senare ännu långt ifrån allmänt, i thy att bonden med en slags förkärlek vidhåller det gamla och icke rätt fattar fördelarne af vexelbrukets användande och begagnande af trädesjord och artificiella foderväxter, men den lid torde icke vara aflägsen, då han nödgas följa deras exempel, som af jorden dr.'ga den högsta möjliga fördel, emedan, i anseende til! det allijenint stigande jordvärdet, en större produktion måste frambringas, så vida jordägaren skall hafva sitt bestånd.
Till åtskillige odiingsföretag har allmogen blifvit uppmuntrad genom råd och undervisning af de agronomer, som, på statens bekostnad, å särskilde tider besökt Länet.
L nordli - 6 gaste delen af Länet inom Östra Göinge härad, hvarest spanmåls produktionen hittills icke varit tillräcklig för invånarnes behof, har under senare åren utdikning af flere myror och mossar blifvit företagen med bidrag af allmänna medel, och detta kommer utan tvifvel att lända orten till icke ringa fördel, helst det verkar till efterföljd af dem, som icke kunnat inse nyttan, och i det hela bidrager till fyllande, af ortens behof.
Hufvudsädena äro råg och korn samt potates, äfvensom hafre, ehuru i mindre mån.
Der jorden derför finnes tjenlig tilltager hvete-odlingen.
I skogstrakterna begagnas vår-råg.
Ärter, vicker och blandsäd utsår iandtmannen hufvudsakligast för eget behof.
Under de år, denna berättelse afser, har potatessjukan väl på en del ställen uppträ<11, men dock i betydligt lindrigare grad, än tillförene.
Potates-odlingen rättar sig efter bränvinstillverkningen samt ökas och minskas i samma män som denna, allmogens på många ställen i Länet våsendtliga binäring.
Väl syntes under sistlidet år, d£ den nya bränvinstillverknings-förfatlningen trädde i tillämpning, som skulle denria näring til! en del öfvergifvas af allmogen med mindre jordbruk, enär den ansåg sig deri icke kunna konkurrera med de större brännerierna, men denna åsigt torde komma att få gifva vika, enär sistlidet års erfarenhet berättigar till antagande alt, i anseende* till beskattnings-beräkningen, de mindre brännerierna kunna drifva handteringen proportionsvis billigare än de större.
Brån vinstill verkningen i Länet bedrefs sistlidet år vid trettioåtta större brännerier, deraf endast sex voro i gång hela den tillåtna bränningstiden, samt under första bränningsmänaden vid 505 och under den andra vid 992 mindre brännerier.
Vid de större tillverkades 428,541% kannor och för de mindre har skatt blifvit erlagd för en beräknad tillverkning af 565,790% kannor.
Ladugårdsskötsel!! har ännu hos allmogen icke vunnit den förkofran, som man borde vänta till följd af de å kreatur högt uppdrifna prisen.
Å större egendomar bedrifves den deremot med fördel och väl; och äro kreatur af goda racer på llere ställen anskaffade.
Stallfodring i dess rätta och vidsträckta bemärkelse har icke hittills vunnit insteg hos allmogen, men i den män odling af foderväxter och rotfrukter hinner tilltaga samt de nu pä många ställen vidsträckta svaga betesmarkerna blifva upptagne, kommer säkerligen ladugårdsskötsel att vinna framsteg äfven hos allmogen.
Den elakartade lungsjukan, som under åren 1847, 1848, 1850 och 1851 hemsökte flere delar af Länet, har sedermera lyckligtvis icke förmärkts, och i allmänhet har icke heller någon annan sjukdom bland Uoskapen under senaste fem åren lågt hinder för omtankan om ladugårdsskötsel.
Fårafveln befinner sig i allmänhet på lag ståndpunkt, men på några större egendomar finnas schäferier af ädlare racer, hvilka vjil vidmakthållas.
7 Miistaf\eln kan icke anses försummad oell den inhemska racen är god.
Äfven på hästkreatur äro priserne på sednare åren högt uppdrifne.
På elt och annat ställe i Länet har tidtals uppkommit rots-sjukdom, meli den har lyckligtvis icke blifvit särdeles spridd, emedan de af sjukdomen angripne kreaturen genast blifvit dödade.
Beträffande krealurssjukdomar i allmänhet, skulle de dels icke få den framfart, sorn under närvarande förhållanden kan vara ali befara, dels icke afskräcka kreatursägaren från alf, i samma stund något af dess kreatur insjuknar, derom göra vederbörlig anmälan, om inrättningar och föreskrifter funnos, hvarigenom icke allenast Länsstyrelsen berättigades att, efter sig företeende omständigheter, förordna om dödande af alla å ett ställe, der smittosam sjukdom yppas, befintlige kreatur af det slag, som af sjukdomen kunna angripas, lör att såmedelst qväfva smittan i dess början, ulan äfven kreatursägaren betryggades med ersättning för förlusten af de icke angripne kreaturen.
För närvarande får, emot ägarens vilja, kreatur dödas först sedan Vederbörande djurläkare förklarat alt det är med fullt utbildad smittosam sjukdom behäftadt.
Linder tiden fortplantar sig smittan från det ena kreaturet till det andra, oansedt de föreskrifter om försigtighetsmått och förbud mot sjuke kreaturs sammanvaro med friska, som städse meddelas.
Förbuden’ öfverträdas och den felande blifver fälld till ansvar; men emedlertid sprides smittan och ändamålet med föreskrifter na för felas.
Till följd af Eders Kongl. Majtts nådiga bref deri 1 Oktober 1851 uppgjordes för Länet förslag till reglemente för ett försök rings—bolag mot förluster genom den bland fäkreatur då gängse elakartade lungsjukan, och sedan detta blifvit af Eders Kongl. Majit den 6 Oktober 1852 sladfästadt, skedde innan årets utgång anteckningar till delaktighet i bolaget till minimi-beloppet af ansvarighetssumman 500,000 R:dr rgs, hvadan bolaget inom föreskrifne liden blef bildadt, men dess verksamhet är inskränkt till nyssnämnde sjukdom.
Bergsrörelse bedrifves endast vid Andrarums alunbruk, hvarest tillverkningen i medeltal uppgått årligen lill 1,400 tunnor, afyttrade efter 12 Ridr banko tunnan.
Vid detta bruk sysselsättas omkring 100 personer, som jemte deras familjer der baba deras utkomst.
Binäring i Länets nordostliga del består hufvudsakligast af handel med byggnadstimmer och bräder samt tjära och beck.
Från en del socknar afsättas äfven smiden af egen tillverkning, laggkärl, kistor och mattväfnader af nöthår.
Å kuslerne idkas fiske och mindre sjöfart.
1 Åsbo härader tillverkas icke obetydligt linne och blångarnsväfnader, deraf stora partier afytlras vid de årliga marknaderne der å orten.
Landthandel!! i öppna salubodar har å de trakter af Länet, der sådan författningsenligt får äga rum, tilltagit, och om medgifvas mäste, att å orter, belägne af - 8 lägse från stad, det är fördelaktigt för invånarne alt erhålla sina förnödenheter på stället, bör äfven antydas, det lättheten att erhålla varor, mera hänförliga till lyxens, än nödvändighetens fordringar, på samma gång den medtager arbetarens ringa tillgångar, verkar till mindre begärlighet efter ortens egna tillverkningar.
Med undantag af pappersbruket Klippan? hvars verksamhet i senare åren blifvit betydligt utsträckt, äro fabrikerne samt särskilda verk och inrättningar i Länet icke af särdeles^ betydenhet, men de som finnäs aro af nytta för ortens invånare.
Handtverkerierne bedrifvas å landet till största delen af personer, som icke vunnit särdeles fullkomlighet i , yrkena, hvadan framstående förbättringar i denna näringsgren icke skönjas.
De så kallade gerningsmännens antal är ej obetydligt.
Den näringsgren, som bedrifvits medelst kroghållning å landet, har blifvit betydligt inskränkt i följd af senaste författningen angående försäljning af spirituösa drycker.
Under sistlidet år blefvo i Länet tillåtne endast femton utminuteringsoch tjugutre utskänkniirgsställen.
Till en början -förorsakar väl delta tillökning i lönnkrögeriet, hvilket dock torde blifva qväfdt genom tillämpningen af de strängare straffbestämmelser ne.
Skog finnes hufvudsakligast å hemman af frälsenatur, särdeles å de större säterierne.
En ordnad skogshushållning har blifvit införd på flere af desse senare, hvilken för framtiden torde lemna välgörande resullater.
I allmänhet torde kunna antagas att Länets behof af så väl ved som byggnadstimmer eihålles från frälseegendomarne.
Bokskogarne äro de hufvudsakligaste, men äfven ekeskogen, som finnes på åtskilliga ställen, är vårdad.
Plantering af tallskog har i senare tider tilltagit.
Å mindre hemman, der den vidt utsträckta bränvinsbränningen medtagit mycket bränsle, kan skogen anses hafva i senare tider mycket aftagit, men lika menligt inflytande på skogarne har skiftessladgarnes tillämpning haft, dels emedan skogsrödjning måst ske för vinnande af utrymme till odling och dels hufvudsakligast derigenom att skogslotterne oftast kommit i andra ägares händer, men afbrukningen förbehållits förre ägaren under vissa är.