Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Malda kryddor (garanteras oblan- dade) pä bleckdosor med genomborrade lock.
Tillhandahållas hos hrr 122281 ÄKTA K£ sär [2582] förordad af professorerna C.
Berg- strand och Olof Hammarsten; specerihandlare.
n 9 Stockholm tillverkningar af L A R S OLDE, R C SPARSAMMA FRUAR!
YLLE ULL Dagmar Thomas; af Daniel Fallström HAND- porträtt).
— Vi fråge och vi b ä f v e.
Till fru Emilie Flygare-Carlén; poem af Johan MASKINVÄFDA TYGER, Nordling.
— Förtroende; af G. N — n.
— GARDINER.
SCHALAR, FIL- Strödda drag ur Ida Welhavens föredrag den TAR, DOFFEL, KLÄDEN 16 dennes; af J. N — g.
— Hemlif; af Lisscg.
HERRKOSTYMER m. m. V. — En mystére; af Xyx.
— Ostsoppan; ett matrecept på vers och i musik.
— Från OBS.!
Hvar och en får SITT ylle damvärlden i Paris; studier för Idun af Alvar Gammalt och emottages (Med till spanad, väfning af såväl som äfven pas -- sande till utmärkta till tillbaka i form af garn eller väf- Arfwidsson.
IV: » La bourgeoise ».
— Ett gen- nader.
Spånadsafgiften den mäle.
— Räddad; berättelse för Idun af billigaste här på platsen.
— Redovis- Telefon 2 6 5 3.
[2266] ning.
Förslag till matordning för veckan 27 sept.
— 4 o t t.
- Frågor.
UT 0)) på en representant för det folk, Ni föreslår, l:a Hvetemjöl för bakverk m. m., men ha på förslag ett namn, som vi anse Grahams-d:o, för dietiska be- ganska mycket mera representativt.
Tack för anbudet, men vi ha till- hof m. m., räckligt förråd af dylika poem på lager.
Gryn och Hafremjöl från Petri, Öfversättningar användas i Idun allt af yppersta beskaffenhet mycket sällan; någon gäng dock.
Vi kunna billigast hos _ _ emellertid ej gifva något bestämdt svar, förr än vi fått se dem.
Edra manuskript hamnade i WU Klaraberersgatan papperskorgen.
° ° [2004] Vore tacksamma om Ni personligen behagade gifva Eder tillkänna i och för närmare meddelande.
INNEHÅLLSFÖRTECKNING: o f t A7 d e n » UERRY.
a f V Som till vår kännedom kommit, att ilere firmor utfört i marknaden ett pre- parat, kalladt » Jästpulver », och till och med efterapat vår etikett, så fästes allmänhetens uppmärksamhet vid, att endast hos oss tillverkas H.
E. Ek- ströms patenterade och vidtberörada äkta Jästmjöl, och att å etiketten på burkarne är anbringadt fabrikens in- registrerade ofvanstående skyddsmärke.
Alla andra tillverkningar äro efterap- ningar eller förfalskningar samt straff- bara på grund af Patentlagens 22 §.
[2539] » Den, som, utom i de fall, hvilka omförmälas i 16 och 17 § §, utan pa- tenthafvares lof inom riket till afsalu tillverkar vara eller vid tillverkning till afsalu använder tillverkningssätt, därå honom veterligen patent här åt- njutes, eller till salu här i riket håller eller till försäljning till riket inför här patenterad eller efter här patenterade tillverkningssätt frambragt vara, som honom veterligen utan patenthafvarens tillstånd åstadkommits, straffas med bö- ter.
från och med tjugu till och med tvåtusen kronor; ersatte ock all skada. » Claestorpsboden Stcno Graf.
26 Fredsgatan.
26 STOCKHOLM Botanist.
Arbeten för träsnideri, Träsniderijärn oeh Mönster, Salongsbord och Stolar för BREILÅDA.
montering, Af delningsskärmar och Blom- » Elev ».
V i antaga med nöje eder uppsats, och motse tacksamt med allra första utlofvade ställ samt lager af Svenska leksaker porträttet.
från Claestorp, Gemla m. fl.
A~r V. Vi h af ra nog redan förut tänkt Alexander.
Amandus Rivlan.
,, - he sosamt och be- alldeles fntt fran f r forekommande ti » satserna e d ra e malt och oöfverträffligt till I enda foradjare i östra och sitt pris.
» 3.20 C " * ™ W * f * ^nommerade mörk gol- |§ " ?f " ScMumberger E T T A RO DVLN &gt; y S och F a P P?
» » g™ f„n; „f Q ^n)) dagar förlora sm arom.
i Old Brown Sherry, Laurentia.
Börje.
:,, „•, Tit ' ^ ™ u ™ £ 2.90 £ H?
* - ^ ^ sl " uer °; &gt; ^ H- East India Sherry, ljust gol- V°?
(ScMumberger) ......
1.75 F den, fylligt, mycket gam- JL^ÖOWAR, BOUeck_ * — -- " „ » P Augusta J.
N:r 711.
Ingnid hufvudet väl minst två gånger i veckan med J.
P. Kindboms hår- tinktur Eyptikos.
Om mjäll eller sår finnas, läkas de, och hårväxten återkommer, så vidt hårrötterna finnas kvar.
Då Ryptikos bör- jar användas, aflaller håret mer än förut, men det är endast de sjuka hårstråua, som måste lemna rum för det nya håret, som då tätt sticker upp å den uppfriskade hufvudsvålen.
Finnes å alla Kalmar boklådor.
Louis Adolphe Thiers, franska republikens f. d. president, dog den 3 sep- tember 1S77 i Saint-Germain-en-Lave i Frank- rike.
Ett säkert och alldeles oskadligt medel att borttaga bläckfläckar pä linne är följande.
Ur en citron pressas all saften, fläcken vätes däri, gnuggas, hålles för elden, tills den torkar, vätes åter i citronsaften, gnuggas och torkas.
Så fortfares, tills fläcken är borta.
É. V. A.
N:r 723.
Versen lyder: » Min Tankes Tanke ene Du er vorden, Du er mit Hjertes förste Kjarlighed, jeg elsker Dig som Ingen hor paa Jorden, jeg elsker Dig i Tid og Evighed! » Orden äro författade af H.
C. Andersen, och Grieg har därtill komponerat särdeles anslående musik.
Mispelträdet (Mespilus germa- n i ca L.)
förekommer ej vild i Sverige, men odlad i parker i Skåne.
a a torrt, gammalt och utsökt vin med charmant arom ..., Dinner Sherry, ett godt bords- vin Kr.
1.00 Gamla Hanna.
,) någon bland Iduns SVAR.
, AmonWado, torrt, very fine v *!
old superior » 2.50 dagligt latt vin, I Fino secco Sherry, ett mycket I?
Prisen äro beräknade emot kontant | betalning med fria buteljer.
Vin leverera vi fraktfritt och em-1 ballagefritt vid alla järnvägsstationer och hamnar i Sverige, då beställnin- gen uppgår till minst 50 kronors värde.
N:r 746.
Finnes det talrika läsarinnor, som följt doktorinnan Stock- hams råd, livilka hon ger i sin nyligen ut- komna bok &gt;Tokologb haft.
I pag.
41 — 44 angående grahammjölet, mangladt eller kros- sad!
hvete, och med det snaraste ville i Idun gifva upplysning, h vari från denna mjölsort fås, och på hvilket sätt det användes mot en- vis förstoppning hos fullvuxna och trög mat- smältning hos barn, vore en behöfvande sär- deles tacksam.
Finnes det s. k. Bates lifstycke i handeln i Stockholm?
N:r 747.
I en tidning står att läsa, att te pE lingonris, brukadt en längre tid 2 eller 3 glas om dagen skulle vara ett verksamt medel mot reumatism.
Allmogen i Ryssland lär an- vända detta såsom läkemedel.
Undertecknad, som lider af svår ledreumatism och värk i venstra sidan och gärna ville försöka detta medel, ber att fä veta, om teet på något sätt kan vara giftigt eller skadligt.
I 14««ioso.
halfton^ HILDUR ANDERSSON.
12 KLARA NORRA KYRTOPTA 12.
Säljes hos alla välförsedda speceri- handlande i Sverige, Norge, Finland och Danmark.
E n kristligt sinnad dam mellan 20 o. 30 år m. ett dispon.
OTOS-I I * " 0 " BS.I fa ca oj JO bc fa ~ i2 a - a - a s 5 s fa •3 fa o o £ a 2 .ä-S-ä S o ' 3S OD J O (Nord.
4070x6) lig i sång och musik.
[2566] &gt; [2-127] G.S Svea Damlifvet.
[2209] A. Williamson, Stockholm.
PAPPERSHANDEL 100 ARK ODT PAPPER samt 100 ST. KUVERTER 6 0 ÖRE.
[2581] s ä l j a s för Profver sändas franko.
i ett trefl., säkert o. vinslgifv.
i parti och Svar t.
Den eger företr., som är skick- ä &lt; » B &gt; fa «-3 fl &amp; 0 &lt;° a B^ fa fa, (S ri ffl g «) §CJ oc3 &lt; — * ÖD &lt;V minut.
Clara Fabriks Stearinljus - ä G l a s ö g o n * * - Moderna Pelskragar, MAGGÖRDLÅR för fruntimmer.
Jakobsgatan [2527] 22 A, 2 Fru Bosalie Ericsson.
passande för både höst oeh vin- ter, i stort urval från 7 kr.
till högre priser hos D. Forssells Söner &amp; C:o, lO 3Drottn.ingga.ta. ».
Ett rikhaltigt lager af Goss- o. Flick- kläder för alla åldrar, bättre och enk- lare.
Vesterlånggatan Äkta billigast och [2457] Naney Cederberg, 24 Pincenez, Teater- och Reskikare m. m. af bästa kvalitéer hos Fabrikör C.
[2358] [2130] tr. bäst SVENSONS Fröhande.
l 24. psii] ^ Pianomagasin.
F l y g l a r, P i a n i n o s, T a f f l a r och O r g l a r från la och utländska utmärkta Fabriker till d e billigaste priser.
Äldre Pi°nos tagas i utbyte.
Ständigt lager af F l y g l a r från Btiithnei och P i a n i n o s från G Schwechtens berömda fabriker.
D:r Otto U l m g r e n s TANDPDLVEB.
C 17 ta nygatan 17 Priskurant ut- kommer i da- garne och sän- des på begäran gratis.
jo » * ro GUST.
PETTEKSSQN &amp; Komp., a. DS °_, g c. g £ 38 Regeringsgatan 38.
' $gtF Bort Flyglar.
och Pianinos med Tafflar liktornarne!
&amp; från J.
M a D e l l m e s t j o ö r.
T1367] Ett nytt, osvikligt, smärtfritt lik- g tornsraedel (bättre än Collodin och alla g; andra liktorn smedel) borttager full &lt;&gt; komligt liktornar med roten inom kor- g tid.
Inlagdt i eleganta karton- ^ ger har Deletor den stora fördelen fram- för alla dylika medel, att man stän- digt bär det på sig.
Hvar och en, som har liktornar, skall skatta sig lycklig efter att hafva anvåndt Deletor.
Post- o. telegrafadress » De- letor », Upsala, Vaksalatorg 27 och Gö- teborg, Magasinskvarteret 1 &lt;b 2.
[2424] E X C E L S I O E - T JEfl p w e ' far * gfc H B pj C ' ' I » g g.
» ° f O S I / J 5 ' a
En gen.
gros Hrr lager hos T OJ ¥ Otto Dahlström &amp; Co. Skyddsmärket C.
Smitt &amp; C:os OBS.
grannländerna [2356| Skyddsmärket.
välkända AktaSäther-Olja, för botandet af gikt, reumatisk värk, sensträckning, magkramp, tandvärk o. d., där stark och hastig upphettning af sjuk kroppsdel på några minuter åstad- kommes.
Ä r försedd med intyg så väl från Handelskemisten i Stockholm som ock från många personer, som med fordel användt Försäljes hos apot.
C. F. Dufva, Drottninggatan 41, och Smitt &amp; densamma.
C:o, Stockholm.
[1969] de flesta Speceri- o. Parfymhandlare i riket samt i parti, med rabatt, hos C.
G. Johanson Kosta Glasmagasin 2 4 R e g e r i n g s g a t a n 2 4.
[2373] Adolf Bonniers förlag: HERM.
MEETHS C I B I L S världsberömda Specialaffär för Flytande buljong.
Dam-Artiklar Regeringsgatan 26, Drottninggatan 73 A., Vesterlånggatan 34, Götgatan 24.
Handelsrnärke.
C I B I L S är, hvad smak och godhet beträffar, oöfverträfFad, emedan den buljong man däraf bereder ej kan frånskiljas den, kokt på färskt kött.
Oibils linnes att tillgå hos de flesta specerihandlare i riket.
07 96.
Enda importörer för Sverige: J. LAGERVALL &amp; C:i, [2583] Göteborg.
ilXCELSI.OB.-T4_ gtfp ä?
g. c » g^S-E S ?Ä ' S.5 ^ H P - P &lt;t f OBS.
Säljes i StoclcJioltii hos C. JF.
JDnfva, Drottninggatan 41, Louise Blomberg, Ve- sterlånggatan 39, Elin Edlund, Drottning- gatan 03, Allmänna Tidningslzontoret, Gustaf Ad.
Torg, Södra Tidningslcontoret m.
fl., i landsorten å en del Apotek samt i välförsedda l * arfymeri-, EUipei-ings- och Cigarraffärer ä 1 krona pr st. jQ4F Sändes franko mot kr.
[1720] A.xel Litstvöm, Falun.
[2316] Rådgifvare för husmödrar.
Fredagen den 24 maj 1889.
Tidningen kostar Redaktör o c h postarvodet inberäknadt.
Helene lår man i Höijers musiklexikon upp namnet Munktell, finner man, att det är nedärfda anlag, som göra sig gällande hos den tonsättarinna, hvars bild vi just för tillfället trott skulle intressera Iduns älskvärda läsarinnor.
Fröken H. Munktell är nämligen den första svenska qvinna, som komponerat för teatern, och hennes förstlings- arbete, opera-comiquen » / Firense », skall just i dagarne gå öfver Stora operans tiljor.
Hennes far, bruks- patron Henrik Munk- tell, var utan gensägelse ett musikaliskt geni.
Jenny Lind yttrade en gång, då hon hörde ho- nom spela: » Ett sådant anslag på pianot har jag aldrig förr hört. » Hans musikaliska minne var någonting alldeles ovan- ligt: han kunde utan noter på pianot på ett glänsande sätt återgifva många af Mozarts och Haydns violqvartetter.
Och hans improvisatio- ner väckte stort uppse- ende i Tysklands för- nämsta konstnärskret- sar, der han kom i in- tim beröring med de utmärktaste tyska mu- sici, bland andra Spohr, med hvilken han slöt ett varmt vänskapsför- bund.
Det är från fadern Helene Munktell ärft sin utgifvare: endast 1 krona för qvartalet.
TJtfrifning-stid: hvarje helgfri fredag.
I Stockholm: hos redaktionen, å Stads- postens hufvudkontor, i boklådorna samt å tidningskontoren Munktell.
musikaliska begåfning, en begåfning, som sedermera vuxit ut under lyckliga förhål- landen och erhållit stöd af skickliga lärare.
Fadern dog redan 1861 i Falun, men fröken Munktells mor, ett i hög grad be- gåfvadt fruntimmer, uppehöll — om vi så få uttrycka oss — familjens musikaliska traditioner.
I sitt hem — om vintrarne i hufvudsta- den, om somrarne på sin egendom Grycksbo, en bland Dalarnes vackraste egendomar, och hvarifrån det bekanta Grycksbopapperet stam- mar — samlade hon om- kring sig en liten utvald stab af musici, komposi- törer och lyriska artister.
Norman var en ofta och naturligtvis gerna sedd gäst i huset, och på de magnifika soaréer, fru Munktell om vintrarne gaf för gräddan af so- cieteten, kunde man all- tid vara viss på, att till programmet också hörde en liten konsertafdelning, utförd af några af ope- rans mest firade arti- ster.
Men fru Munktell åtnöjde sig icke med att endast njuta af sången och låta konstnärerna ge glans och lif åt fe- sterna; hon understödde äfven frikostigt många af tonkonstens unga adepter, och mer än ett bekant och nu lysande namn har nog att tacka fru Augusta Munktell för att de första stegen på den törnströdda ba- nan icke blefvo så tungai.
I denna finbildade och konstnärliga omgifning växte nu Helene Munk- tell upp; hennes sinne för musiken utbildades ytterligare genom um- gänget med verkliga ar-
— tister, och hon var lycklig nog att kunna underställa sina första försök erfarna och vänligt stämda konstdomares pröfning.
Hennes förste lärare voro Ludvig Nor- man och Josef Dente.
I Paris, der hon sammanlagdt vistats flere år, studerade hon under den berömde Benjamin Godards led- ning, och denne har om hennes komposi- tioner lemnat de mest smickrande omdömen.
Fröken Munktells kompositioner — bland hvilka främst står en suite för orkester — utmärka sig äfven för mycken melodirike- dom, fin känsla och en lätt och flytande form.
Bland hennes sånger nämna vi i främsta rummet » Sof » och » Sorrento », med framgång sjungna både här hemma och i utlandet.
Om en annan sång, » Melodie », utförd i Paris på en af Amalia Riégos kon- serter, gifven i den kände bataljmålaren Berne-Bellecours kolossala atelier, skref Post- och Inrikestidningars pariskorrespon- dent i numret af den 23 maj 1885: » Ett särskildt nöje var att höra fröken Öhrström sjunga en högst intagande komposition » Melodie » af fröken H. Munktell. » Som sagdt, både här hemma och utom- lands har hennes begåfning som tonsätta- rinna vunnit stort erkännande, framkallat mycken sympati, och vi instämma gerna i Théodore Lacks en gång om henne fälda yttrande: » Ce n ' est pas une femme qui compose, c ' est un eompositéur! » — » det är inte en qvinna.
som skrifver musik, det är en kompositör! » Och detta var antag- ligen det högsta beröm, den spirituelle fransmannen trodde sig kunna ge.
Fröken H. Munktell är född den 24 no- vember 1852 — således ännu med hela framtiden för sig, och en vacker framtid, det tro vi oss kunna spå.
Hennes anlag äro så utpräglade, hennes uppfattning så fm, att om hennes energi går hand i hand med talangen, vi helt säkert någon teater- afton i kommande år skola få helsa henne som en operakomponist af rang.
Den Munktellska slägten har då med trenne namn skrifvit in sig i vår konsthistoria: Henrik Munktell, fadern, Emma Sparre (den bekanta målarinnan) och Helene Munktell, döttrarna.
Och det är minsann vackert så!
I dagens nummer hafva vi tillika nöjet få meddela en originalkomposition af den begåfvade tonsättarinnan.
Vi äro öfverty- gade om, att detta skall bereda många af våra läsarinnor ett nöje, på samma gång det bidrager till omvexling i tidningens innehåll.
Viola Trieolor.
är fjärdarnes is har flyktat och träden ha gått i knopp och vindarne oärligt spela kring sippor, som vaknat opp, då mins jag den gröna gatan med kantning af dikesren och vänliga, låga trähus, begjutna af solens sken.
Dit stämde vi lustigt möte i frihet från skolbänkstvång, här brydde oss inga lexor, här gjordes ej tiden lång.
i i- \ I LJ i | (J K t IN Tidningen innehåller nästan uteslutande originalbidrag.
— Uppglf å närmaste postanstalt namn och adress samt erlägg e n krona, s å er- Kom bonden från handelstorget, lian vänligt emot oss log och gerna i halmströdd skrinda den sorlande hopen tog.
Han flitigt med piskan smälde, och stolta vi åkte fram Ull målet, den hvälfda porten, som ledde till Zinkensdum.
Här spridde sig nu vår skara kring backarne under skratt.
Hvart grönskande strå, som spirat i våren, oss blef en skatt.
tens tidehvarf — ty det finnes sådana — äro mest rika på öfverdrifter inom alla om- råden.
Och det är ju också naturligt, att den, som blott ser till ytan, blott, så att säga, skummar gräddan af all ting, snart tröttnar, önskar ombyte, förkastar utan att pröfva och icke är nöjd, förrän han nått gränsen för nöjet och njutningen, och — öfverskridit den.
Den ytlige ropar nemligen icke blott som den njutningslystne: » mer, mer! », utan också: » nytt, nytt! » Historien visar oss också, att ytlighet och veklighet hos folk och samhällen medfört de vildaste excesser, den omåttligaste öfverdrift, och att sedermera ingenting annat än det grymmaste blodsdop förmått borttvätta den smitta, som från ytan och ytligheten trängt Hvad fröjd, att på fria stigar ända in i nationens eller samhällets hjerta.
Jå taga ur jordens famn Det bland Europas folk, som anses mest yt- de nyjödda, späda, växibarn ligt, är ju också det, som snarast går till med enkla och kända namn!
ytterligheter.
Ytligheten går i civilisationens spår.
Det Men plötsligt ett rop af jubel vill säga, när denna blir till öfverförfining.
den skingrade hopen når; Det är då ytligheten för spiran och regerar, man funnit i bergens skrefvor så att det hela faller samman och förstöres en viola trieolor.
i den grad, att endast af spillrorna kan något godt komma fram.
Vi märka det ej; Som lärjungar nu vi sitta vi veta ej af, huru dag för dag ytligheten i vaken och stillsam rad tilltager.
Mången gång få vi aldrig veta det, och lyss till den gamla sagan, men dock torde det hända, att vi ibland som täljes af blommans blad.
vakna upp med förfäran och finna, att det vi dyrkat, det vi utan knot underordnat oss, det var blott ett tomt skal, ett lysande so- På sty / modern djupt vi harmas, domsäpple, inuti fyldt af aska och orenlig- som tronar på stolar två het.
och låter de egna barnen Och lika litet veta vi af, huru mycket vi förtränga de styfbarn små.
bidraga till ytlighetens herravälde, eller huru starkt vår medfödda böjelse derför är.
Jag Till staden vi vända åter vill icke säga, att ytligheten är störst hos med gamman och muntra språng.
qvinnorna — himlen må veta, att det finnes Men hjertat en vårbrodd döljer nog af ytliga män också — men jag fruktar, af harm mot förtryck och tvång.
— att den hos dem fostras som mest, och det är icke omöjligt, att den ofta från dem öfver- går till männen.
Åtminstone påstår man Från lexor och lek vi vuxit detta — om med skäl vilja vi lemna oaf- och kommit i verlden ut, gjordt.
Visserligen var det ju så, att redan der stundom i lifvets skola i paradiset qvinnan frestades af att kunska- vi mötas en kort minut.
pens träd var » lustigt » att se på och fruk- ten » ljuflig »; men det att frukten berömdes Ej mer vi kamratlikt blicka; för att gifva förstånd synes hafva lika myc- vi le mot hvarann, men stelt, ket frestat henne.
Men i stället att tvista och ej som i barndomsåren om den saken, borde vi må hända hellre söka förstå vi hvar andra helt.
utreda, i hvad mån och på hvad sätt vi fostra ytligheten, och hvad vi kunna göra för att omvända och bättra oss.
Hvad är det, som vållar kylan?
Månn ' olika tankar blott Det första missgreppet torde vara, att vi om värdet af prakt och höghet, låta vårt omdöme allt för mycket påverkas om menniskors skilda lott?
af ytan.
Detta är tillika, så att säga, kärn- punkten i det hela.
Visserligen säga vi ofta: » ytan bedrager », » det kan bo mycket fult i Ack, violan i sin knoppning, fagert skinn » o. s. v. Men huru ofta handla den blott som ett minne står vi i konseqvens härmed?
af känslor, som oss förenat Skulle vi, till en början, väl låta i så hög en gång kring en trieolor.
grad regera oss af modets och fåfängans nyc- Amalia Fahlstedt.
ker, om vi icke satte ytan högre äD inne- hållet?
Skulle männen fjäska kring en tank- lös modedocka — ty det gören I, mina her- Ytligheter och ytterligheter.
rar — och skulle qvinnorna leende och tack- samma låta sig omfamnas — ty det gören I, torde i allmänhet icke hafva gjort mina damer — af den elegantaste dansören sig reda för, huru nära slägt dessa och på samma gång ovärdigaste mannen — 67 T båda äro — ytterligheterna och ytlig- skulle sådant ske, om vi ej högre värderade heten; man skulle till och med kanske vara en lysande yta än ett inre värde?
böjd att alldeles förneka all slägtskap emel- Skulle en man, som har andras penningar lan dem och påstå, att just djupare anlagda på sitt ansvar, tillgripa dem, om han icke, naturer skulle vara mest böjda för att gå till bedragen af ytan, trodde, att ett lysande lef- ytterlighet uti all ting.
Det synes stundom nadssätt skulle gifva honom det värde, den så, men månne det också verkligen är så?
samhällsställning, hvarefter han fikar?
Det torde ej kunna förnekas, att ytlighe- Och månne icke det siden och sammet,
h illes ott lumrner 1 / eckan under hela qvartalet.
För hvarje 6-tal abon- nenter, som samlas, och för hvllka afglften Insändes till Redaktionen af hvari så många qvinnor prunka, förtjusta öfver sin glänsande yta, månne det icke ofta köpes med familjefaderns vanheder eller olycka?
Det är denna uppfattning — att ytan är det förnämata — • som vi skulle motarbeta hos oss sjelfva och förnämligast hos våra barn.
Men göra vi det?
Jag fruktar, att vi alla svårligen försynda oss i detta stycket.
Eller hvem bland oss är det, som icke då och då förlöjligar eller till och med klandrar en gammalmodig drägt, en tarflig måltid, ett fult ansigte?
Jag säger icke, att vi framför allt klandra eller af illvilja förlöjliga — jag säger blott, att vi göra så ibland, och att vi aldrig borde göra det.
» Åh, så hon såg ut!
Sådan hatt hon hade!
En sådan vagn hon åker i!
Så ful hon är!
Så fult hår!
Så stora händer!
Så grofva skor! » Detta är temat med oändliga variationer.
Eller omvändt: » Hvilken förtjusande hatt!
Hvilken charmant möbel!
Ett så elegant ekipage! » m. m., m. m.
Vi kunna ju icke binda för våra ögon — vi måste se, att den ena är vacker och den andra ful, att den ena är smakfullt och den andra illa klädd, och vi kunna ej heller hin- dra oss från att finna det ena behagligt och det senare obehagligt.
Men hvarför skola vi tala om det så, som om vi satte ett så stort värde på den vackra ytan och ansåge den mindre vackra så förringande?
Barnets sinne är så öppet för intryck, och det är så obe- räkneligt, hvilka intryck som stanna qvar, och hvilka som förflyktigas, att ett ord, som vi obetänkt fälla i deras närvaro, oss ove- tande kan blifva ett utsäde för lifvet.
Här beror så mycket på den rätta såningstiden, och det är ej godt att veta, när den är inne.
Derför borde föräldrar sorgfälligt vaka öfver sina ord, när barnen äro närvarande och icke yttra något, som skulle kunna förvända deras begrepp om rätt och sanning.
i rvi i k t I Vj \ J IN Idun, erhållet « i t gratlsexemplar för hela den tid, under hvllken abonne mentet räcker.
Aro de samlade abonnenterna färre än 6, torde prenumera Sjelfpröfning är således det andra nödvän- diga, om vi skola med framgång bekämpa den öfverhandtagande ytligheten — ty det kan ej förnekas, att ytligheten mer och mer utbreder sig.
Men det är så många af oss, som icke tro sig vara ytliga.
Vi skrifva och tala och hålla föredrag om det bittra och djupa lidande, den förfärliga verklighet, som lifvet eger, och som döljes under en fager eller förvillande yta.
Men när man så får se en sådan moralpredikant, blir man oftast helt häpen, ty der man väntade sig en anakoret, får man stundom se en sprätt eller en god- dagspilt, och der man väntade sig en barm- hertighetssyster, möter man en verldsdam i sammet och perlor.
Det är ursäktligt, om man då får den föreställning, att alla dekla- mationer om mensklighetens lidanden äro nå- got ytliga, och om den djupa realiteten i del- tagandet deri förekommer något misstänkt.
Att det finnes mycket lidande, mycken sorg här i verlden, ja, mera sorg än glädje, hvem är icke benägen att tro detta?