Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt är inbjudning af Presle-ståndet gjord till Borgare- och Bonde-stånden att instämma i Preste-ståndets beslut, men inbjudningen bar af båda Stånden blifvit afslagen.
Dä således i frågan om anslagets beviljande två Stånd stannat emot två, men det ena al de Stånd, som anvisat summan, dermed förenat ett vilkor, torde först, för bestämmande af kontra-proposition i hulvudvoteringen, omröstning få anställas, enligt följande proposition: “Den, som vill, alt lill kontra-proposition i hufvudvoleringen antages Ridderskapet och Adelns beslut, att ett anslag af 30,000 R:dr R:mt beviljas att, slälldt till Kongl.
Maj:ts disposition, användas till byggnader vid Botaniska Institutionen i Lund, dock med vilkor alt, om det framdeles skulle visa sig all berörde summa icke varder tillräcklig för ifrågavarande byggnadsföretags utförande, Universitetet dä må af egna tillgångar vidkännas de utgifter, som derutöfver kunna erfordras, röstar ja ; den det ej vill, röstar neJ; vinner nej, antages till kontra-proposition Preste-ståndets beslut, att nämnde anslagssumma, utan sagde vilkor, anvisas till Kongl. Maj:ts disposition för ifrågavarande ändamål.
För hufvudvoteringen föreslås följande proposition: ”Den, som vill, att del af Kongl. Majit äskade anslag af 30,000 R:dr R:mt till förbättrande af den, Botaniska Institutionen vid Lunds Universitet tillhörande, byggnad icke för närvarande skall beviljas, röstar Ja ’ den det ej vill, röstar nej : vinner nej, antages (l:a allern.)
Bidderskapet och Adelns beslut.
(2:a altern.)
Preste-ståndets beslut. 28:o.
Utskottets tillstyrkande i 2:a momentet af 104 punkten, att, såsom bidrag till uppförande, efter behörigen granskad och godkänd ritning, af en nv, rymlig och ändamålsenlig skolhusbyggnad af sten i Uddevalla stad, en summa af 20,000 R:dr måtte af Rikets Ständer oeviljas all, i mån af behof, utgå, dock med förbehåll, att några kostnader för byggnadens underhållande icke komma alt drabba statsverket, är i sin helhet bifallet af Borgare- och Bonde-stånden, hvaremot
Preste-ståndet godkänt detsamma med uteslutande af deri föreslagna förbehåll samt Bidderskapet och Adeln åter afslagit Utskottets hemställan.
Ifrågavarande anslag har alltså blifvit genom tre Stånds sammanstämmande beslut beviljadt, men som al dessa
Stånd två gillat och det tredje ogillat det af Utskottet föreslagna förbehåll, lärer, för denna frågas afgörande, omröstning böra anställas, enligt följande proposition:
' Den, som vill, ali vid beviljadt anslag (ill uppförande af en skolhusbyggnad i Uddevalla det förbehåll skall fästas, alt några kostnader för byggnadens underhållande icke komma att drabba Statsverket, röstar j»; 14 Slats-LJts/rollets Memorial IS:o 197. den del ej vill, röstar »pj; vinner nej, anses frågan om ett sådant förbehåll hafva förfallit.” 29:o.
Det 3:dje momentet af samma punkt, eller Ulskollels förslag, att, så?om bidrag för uppförande af tiva skolhus- och gymnaslikbyggnader i Götheborg, en summa af 150,000 Hulr skulle beviljas all. i mån al behof, utgå med löibeläll, all några kostnader för byggnadernas underhållande icke komma alt drabba Statsverket, halva Preste-, Borgare- och Bnude-slånden bilallil, de förstnämnda lvå Stånden likväl med den ändring, all, enligt Presle-slåndels beslut, del föreslagna (öi behållet skulle uteslutas, samt atl. jemlikt Borgare-ståndets beslul, näst eller de i Ulskollels jlliande förekommande orden ’’i mån af behof utgå'’ skulle inlöias orden ”med förbehåll att lill bristens betackande utväg må ulan Statsverkets vidare anlitande beredas, äfvensom alt nå"ia kostnader lör bvggnndernes undirhållande icke komma ali tlral ba Statsverket.”
Al Hillder?kapel och Adela åt äler l iskollels fiamslflllnirg i allo alslagen.
Varande al Boitai e-siätdi I inbjudning gjord lil Med-siånden all i dess beslul instämma, hvilken inbjudning bhlvit af Biddeiskåpet och Adeln samt Preste-slåndel alslagen men al Bondeståndet antagen.
Som ifrågakomma anslag sålunda är genom lie Stånds sammanstämmande beslut beviljadt, men olika meningar dessa Stånd emellan uppslått i drande Irågan, om och hvilka förbehåll vid anslagets beviljande böra fästas, får Utskottet, lör denna Irågas afgörande genom omröstning, föreslå följande voleiiugs-pioposilion: ”Den, som vill, alt vid beviljadt anslag lill uppförande af nya skolhus- och gymnastikbvggnader i Götheborg de förbehåll skola fästas, all tdl bristens betackande utväg må ulan Stats-verkels vidare anlitande beredas, äfvensom atl några kostnader för byggnadernas underhållande icke komma alt drabba Stats-verkel, röstar ja; den det ej vill, röstar n‘*.i; vinner nej, anses frågan om dessa förbehåll hafva förfallit.” 30:o.
Utskottet hade i 108 punkten, andra yttrandet, föreslagit, alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit läcktes låta undersöka om någon annan af de
Slaten tillhörande byggnader och deribland det nu af Kommers-kollegium begagnade hus å Riddarholmen, må vara till Riks-aikivets inrymmande tjenlig samt alt, för den händelse all en förändiad lokal för Riks-arkivel af Kongl. Majit godkännes, en summa af 10,000 Ridr, för flyttning och behöflig inredning, nu anvisas alt, i män af behof, utgå.
Delta förslag är bilället af Preste- och Bonde-slånden, men afslaget af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet.
Vid sådant förhållande får Utskottet föreslå omröstning enligt följande proposition! ”Den, som vill, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta undersöka, om någon annan af de Staten tillhörande byggnader och deribland del nu af Kommers-kollegium begagnade hus å Riddarholmen, må vara till Riks-arkivels inrymmande tjenlig, samt att, för den händelse ali en förändrad lokal för Riks-arkivet af Kongl. Majit godkännes, en summa al 10,000 Ridr Runi, för flyttning och behöflig inredning, nu anvisas att, i mån af behof, utgå, röstar p; den det ej vill, röstar npj; vinner nej, anses frågan härom hafva förfallit.” Stn/s-Ulskoftets Memorial iV.-o 197. 15 31 :o. Af Utskottet tillstyrktes uti I17:de punkten, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts disposition stalia en summa af högst 15,000
R:dr för att, i mån af behof, användas till inköp för Statens räkning af ett utaf Målaren Marcus Larsson ut lördt större arbete.
Detta tillstyrkande är godkändt af Bonde-ståndet, men a Isläget af Ridderskapel och Adeln samt Preste-ståndet., hvaremot Borgare-ståndet för ifrågavarande ändamål anslagit en summa af 10.000
R:dr, Dä Utskottets framställning är i dess helhet af Ivänne Riks-slånd afslagen, samt af de öfriga häda Stånden, eller Borgare- och Bonde-stånden, det förra beviljat en lägre anslagssumma, än det sednare Ståndet, i enlighet med Utskottets förslag, anvisat, mäste, enligt förut följda grunder, frågan om skillnaden emellan dessa anslagsbélopp, derom Bonde-ståndet är ensamt, anses hafva förfallit, sä att högre summa, än den Borgare-ståndet anslagit, icke kan blifva föremål för omröstning.
För öfrigt är Borgareståndets beslut frän Bonde-ståndets i så måtto alvikande, alt del förra Ståndet icke, såsom del sednare, ställt anslaget till Kongl. Majlis disposition för att, i mån af behof, användas; hvarföre försl, genom särskild votering torde böra bestämmas, hvilkendera af dessa båda meningar skall blifva kontraproposition i hufvudvoteringen.
1 sådant afseende får Utskottet föreslå följande voterings-proposition: ”Den, som vill, att tdl konlra-proposilion i hufvud-voteringen antages den mening, alt en stimma af 10,000 R:dr R.mt anslås för att användas till inköp för Statens räkning af ett ifrågakomrnet, utaf Mälaren Marcus Larsson utfördt, större arbete, röstar ia '> den det ej vill, röstar nei; vinner nej. antages till kontra-proposilion den mening, att enahanda summa ställes till Kongl.
M.»j:ts disposition för att, i mån af behof, till nämnda ändamål användas.”
För hufvud-voteringen föreslås denna proposition: “Den, som vill, att gjord framställning om beviljande af ett anslag för att, stäldt lill Kongl Maj:ts disposition, användas lill inköp för Statens räkning af ett ifrågakomma, utaf Mälaren Marcus Larsson utfördt, större arbete icke bi (alles, röstar ja; den del ej vill, röstar nej; vinner nej, antages (l:a Alternativet ) (2:a Alternativet.) Stockholm den 29 December 1857. 16 Stats-Ulshollels Memorial IS:o 497.
Reservation: af Ola Måmson från Christianstads Län, hvilken ansåg, att, der votering måst ega rum, alla Ståndens mening bordt komma under omröstning.
Häruti instämde Per Andersson från Gefleborgs, Paul Hedström från WesterNorrlands, David Andersson frän Hallands, Anders Magnus Andersson Irån Kalmare, Jöns Pehrsson från Blekinge, Johannes Lundahl från Skaraborgs, Olo/ Olsson från Wermlands och Anders Ersson frän Kopparbergs
Län. STOCKHOLM, tryckt hos laac Marcus, 1858.
I Slaf*-Utsko/lefs Memorial N:o 198. 1 N:ö 108, Ask. lill Exp.-Utsk. ilen 29 Dec. 1857. kl. 2 e. m.
Memorial, t anledning af erhållen ålerremtss å de i.
Memorialet IS:olSS föreslagna, voterings-propo sitioner. (U. A.) De af Stats-Ulskottet uti dess Memorial N:o 182 afgifna förslag till voteringspropositioner i anledning af Riks-sländens skiljaktiga beslut i fråga om löneförbättriug för Krigs-Hof-rättens civile embets- och tjenstemän, äro af Bonde-ståndet till Utskottet återremitterade, med anmodan, att Utskottet ville uppsätta nya voterings-propositioner i enlighet med 69 § Regerings-formen; men som, enligt ankomne protokolls-utdrag, de öfrige tre Riks-stånden gillat ifrågavarande voterings-propositioner, och dessas lydelse följaktligen blifvit af Rikets Ständer bestämd genom tre Stånds sammanstämmande beslul, har Utskottet funnit någon ålgärd, till följd af återremissen, icke vara att vidtaga.
B/A. till R.
St. Prof. 1856—1858. 4 Samt, l Afd. 3 Rand, 30 Hafi. 1 Stal* - lil* kottets Maner ial Sm 199. i\:« 199.
Alik. till Kxp.-Utsk. deri 29 Dec. 1857, kl. 2 e. ro. Memorial, med förslag till voterings-proposition uti frågan om förbättrade aflöning svilkor m. m för Armé ens och Flottans Läkare samt Provincial-läkarne. (U. A.) Lii sid under A:o 18 1 afgifna Utlåtande i anledning af gjorda framställningar om förbättrade aflöniugs-vilkor in. m. för Arméens och Flottans Läkare samt Provincial läkarne, hade Stats-Utskottef, bland annat, tillstyrkt, att aflöningen för såväl Arméeus sorn Flottans
Läkare i allmänhet skulle bestämmas till 800 R:dr för Andre Bataljonsläkare, till 1,200 H:dr för Förste Bataljonsläkare, till 2,000 B:dr för Regements-läkare och till 3,000 R:dr för Fält-läkaren vid Flottan, äfvensom att särskilta arfvoden ä 300 K;dr hvardera måtte fastställas för Bataljons-läkare vid de utom Stockholm garnisonerande Kegementen af Arméen m. fl. Vid föredragning hos Riks-stånden af berörde Utlåtande, är Utskottets framställning bifallen af Ridd. och Adeln samt Preste- och Borgare-stånden, af hvilka Stånd likväl de två förstnämnde, i anseende dertill, att bland de Bataljons-läkare, hvilka, tillhörande garnisons-orterne utom hufvudstaden, borde uppbära särskilda arfvoden utöfver de egentliga lönebeloppen, den Bataljons-läkare, som är å Waxholms fästning stationerad, icke blifvit upplagen, beslutat, att nämnde Läkare, som för denna tjenstgöring förut åtnjuter ett arfvode af 75 Rnlr, skulle derutöfver erhålla ett särskildt arfvodes-belopp af 225 R:dr årligen.
Bonde-ståndet har åter, med godkännande af Utskottets yttrande i Stals-Utskoltels Memorial \:o 2(10. 3 öfrigt, bestämt aflöningen för Förste Bataljonläkare (ill 1,000 R:dr, för Regementsläkare till 1,500 R:dr och för Fäll-läkareii vid Flottan till 2,500 K:dr.
Enligt det ofvanstående hafva alltså tre Riks-stånd bifallit hvad Utskottet i sitt ifrågavarande utlåtande hemställt, men som tränne af dem derjemte fattat ofvan omförmälta beslut om beviljande af ett särskilt arfvode för Bataljons-läkaren å Waxholms fästning, får Utskottet, vid sådant förhållande, för denna frågas afgörande medelst omröstning i förstärkt Siats-Utskott, föreslå följande proposition: “flen, som vill, att den Bataljons-Iäkare, hvilken å Waxholms fästning iir stationerad, skall, utöfver honom tillagd lön och förut beviljade arfvode, uppbära ett särskildt arfvodesbelopp af 225 R:dr Riksmynt årligen, röstar Ja; den det ej vill. röstar
Nej; vinner Nej, anses frågan härom hafva förfallit/ Stockholm deu 29 December 1857.
Amk. lill Kxp.-Utsk. den 29 l)ec. 1857, kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af' erhållen återremiss å åtskilliga i Memorialet JY:o 17 5 föreslagna votering s-propositioner. (U. A.) Af Stals-ltskotlets till Riks-stånden afgifna Memorial N;o 173, innefattande förslag lill sammanjemkning eller vote rings-propositioner i anledning af Ståndens skiljaktiga 4 Ståts-Utskottets Memorial Aho 201. beslut rörande ätskillige (ill Kiks-stateus 6:te och 7:de Hufvud-litlar hörande frågor, hafva 3:e, 4:e, 9:e, 10.e, lL:e, 12:e och I3:e punklerne med deruti föreslagne voteringspropositioner blifvit af Bonde-ståndet till Utskottet återremitterade, med anmodan, att Utskottet ville uppställa nya voteriugs-propositioner i enlighet med 69:de § Regeringsformen.
Då emellertid, enligt hvad Utskottet af ankomne protokolls-utdrag från de öfrige tre Riks-stånden inhemtat, dessa Stånd godkiint samtlige ofvan uppräknade voteringspropositioner, är följaktligen propositionernes lydelse af Rikets Ständer bestämd genom tre Stånds sammanstämmande beslut, hvadan Bonde-ståndets återremiss å ifrågavarande voterings-propositioner icke kan till någon vidare åtgärd föranleda.
Ank. till E\p'-Utsk. d. 29 Dec. 1857, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss ä en punkt i Betänkandet N:o 167, angående regleringen af utgifter ne under Riks-statens 9: de Hufvud-titel. (U. A.) Uti 7S punkten af nämnda Betänkande hade Siats-Utskottet, på anförde skäl, hemställt, att väckt motion om beviljande af en årlig pension utaf 400 R:dr B:ko åt f. d.
Tull-inspektoren vid Klintehamn på Gottland, H. J. Tham, icke måtte till någon åt - Stats-Utskottets Memorial S:o 201. 5 gärd af Mikels Ständer föranleda.
Vid föredragning hos Riks-stånden af denna punkt är Utskottets hemställan endast af Bonde-ståndet bifallen, hvaremot Preste- och Borgarestånden, med densammas ogillande, beviljat Tham pension å Allmänna Indragnings-staten till belopp af 400 R:dr R:mt årligen, samt Ridd. och Adeln återremitterat punkten till "förnyad behandling af Utskottet.
Hos sistnämnda Riks-ståud har under den diskussion, som föregått återremissen, hufvudsakligen blifvit aufördt, att Rikets Ständer visserligen blott i utomordentliga fall borde, utan att förslag derom blifvit af Kongl. Maj:t afgifvet, bevilja embets- och tjenstemän pensioner, men att ett sådant fall bär vore för handen, enär styrkt blifvit, att Tham under utöfningen af sin mödosamma och ansträngande befattning ådragit sig den svåra sjukdom, som gjort honom oförmögen att vidare bestrida sin tjenst och att sjelf försörja sig och sin familj, hvarföre det syntes billigt, att
Staten sträckte honom en hjelpsam hand medelst beviljande af en årlig pension, hvilken ansetts skäligen kunna bestämmas till 400 R:dr Riksmynt; varande återremissen yrkad i ändamål att få utredt, huruvida Tham, med afseende derå, att han under tjenstens utöfning förlorat sin helsa, kunde af Tullverkets medel undfå någon förhöjning af den pension, han derifrån nu uppbär.
Med upplysning att, efter hvad Utskottet numera inhemtat, förre Tull-inspektoren Tham icke kan från Tullverket påräkna högre pensions-belopp, än det han derifrån nu åtnjuter, utgörande 250 R:dr Ruut årligen, har Utskottet, vid det förhållande, att tvenne Riks-stånd, nemligen Preste-och Borgare-stånden, beslutat att uppföra Tham å Allmänna Indragnings-stateu till eu årlig pension af 400 R:dr sagde mynt, samt de yttranden, hvarpå återremissen från Ridderskapet och Adeln sig grundar, äro till sin syftning dermed öfverensstämmande, trott sig böra, med frånträdande af sin förra framställning, föreslå, alt f. d. Tull-inspektoren
Thum måtte uppföras å Allmänna Indragnings-staten till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension utaf 400 R.dr Riksmynt.
Stockholm den 29 December 1857. 4 State-UhtJcoftef.r Uttalande Su> 202- N:o 202.
I Ank. 5ill JE.vp. Utlåtande, i anledning af väckt fråga ont UUökadt Tiondeanslag till Domkyrkan i Hernösand. (!. A.)
Uii en hos Borgare-ståndet vack!, till Stats-Utskottel remitterad, motion har Herr G. P.
Rönblad erinra!, hurusom, då de Norrländska länen skiljdes från Erke-stiftet och af dem bildades ett nytt stift, hvars Slyrelse förlädes i Hernösand, domkyrko-tunnorna från det nya stiftet bibehöllos åt
Domkyrkan i Upsala, och ehuru ändring deruti sedermera blifvit sökt och hos Rikets Ständer vunnit det afseende, att de vid tvenne Riksdagar hos Kongl. Majit gjort underdånig framställning, alt' ifrågavarande
Domkyrkospanmål af 124 tunnor korn måtte tillerkännas Stifts-kyrkan i Hernösand, dessa framställningar likväl icke lyckats vinna Nådigt bifall, Genom Kongl. Brefvet af den 5 Mars 1648 hade emellertid ett särskildt anslag af 70 tunnor korn blifvit beviljadt till, som orden lyda, “Hernösands kyrkas förfärdigande och vidmakthållande, äfvensom ett särdeles hus' upprättande i Hernösand, hvarest Presterskapet sina synoder och andra publika sammankomster hafva och hålla kunna®, hvilket anslag numera, efter 34 kappar på tunnan, utgörande 66 tunnor 3% kappar, undertiden från 172 -talet blifvit lika fördelad! mellan kyrkan och synodal-huset, oaktadt kyrkans ojemförligt större behof af an - Stats-Utskoltets Utldlande S:o 202. 7 slaget oell oaktadt något gällande förordnande lill stud för ifrågavarande, för kyrkan menliga, delnings-grund veterligen icke funnits.
1 anledning häraf auköllo, uti till Kongl.
Majit i Januari 1852 ingifven underdånig ansökning.
Hernösands stads-och landsförsamlingar, att hela tionde-anslaget dädanefter måtte få för kyrkans räkning indrifvas oell redovisas, emot förbindelse för kyrkokassa!) att bekosta synodal-lokalens underhåll.
Elter det vederbörande häröfver blifvit hörde, dervid Consistorium förordade den lika fördelningen mellan kyrkan och synodal-huset och derjemte yrkade att kyrkan, derest den, i grund af siu egenskap af Domkyrka, ansåges berättigad till hela anslaget, borde, jemlikt stadgandet i 3 § af Kongl. Förordningen om rättegång i Dom-kapitlen den 11 Februari 1684, vara skyldig att bekosta, utom synodal-huset, äfven nybyggnad och underhåll af Consistorii cessions-rum, med hvad dertill hörde, meddelade Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den 2 Mars 1854, det beslut, att tionde-anslaget skulle användas till förmån såväl för kyrkan sorn för synodal-huset allt efter sorn hvardera deraf kunde vara i behof; att hela anslaget skulle särskildt redovisas samt af Konungens Befallningshafvande och Stiftets Biskop till de dermed afsedda ändamål disponeras i mån af tillgångarne; att det skulle åligga kyrkan genom dess Syssloman och Consistorium för synodal-huset att redovisa hvad lill hvardera disponerades samt att under nanm af synodal-huset skulle räknas de i skol-husets öfra våning, med undantag af bibliolhekssalen, belägna rum, såsom vid Presterskapets allmänna sammankomster behöfliga.
Härigenom var denna angelägenhet pä ett för kyrkan någorlunda tillfredsställande sätt ordnad, hels! Kongl.
Majit iemnat utan afseende Consistorii åberopade anspråk på underhåll af tionde-anslaget äfven för Consistorii cessions-rum, med hvad dertill hörer; men efter det, i fråga om tionde-anslagets fördelning för 1854, Consistorium gjort anspråk på ett belopp af 229 P»:dr B:ko, icke för synodai-husets underhåll, utan för Consistorii-expedition, hvarför beräknats 9 famnar björkved, vaktmästare-lön, kalender, tidningar och ljus m. m., samt Konungens Befallningshafvande och Biskops-embetet, genom Utslag den 29 September samma år, angående tionde-anslagets fördelning sig utlåtit, ingingo nyssbemälde embets-myndigheter kort derefter till Kongl.
Majit med underdånig anhållan, bland annat, derom, att de uppgifna utgifterna för Consistorii Expedition, hvartill andra tillgångar saknades, måtte få utgå af tionde-anslaget, och denna ansökning, hvaröfver hvarken församlingen eller annan vederbörande lemnades tillfälle att sig yttra, afgjordes redau den 17 påföljande Oktober, då Kongl. Majit, genom Nådigt Bref, förordnade, att Consistorii expenser till ett belopp af högst 200 Bidr Biko årligen skulle af tionde-anslaget ersättas, i följd hvaraf de underdåniga besvär, som, å församlingens vägnar, anfördes öfver utslaget, rörande fördelningen af »oftanämnde tionde mellan kyrkan och synodal-huset, icke föranledde lill annat
Nådigt yttrande, än alt klaganderne egde ad nyssnämnde
Nådiga beslut ställa sig lill efterrättelse.
Sålunda upphäfdes de facto donalioneu af tionde-anslaget till kyrkan, jemte det beslut, som innefattades i Nådiga Brefvet den 2 Mars 1854, i det. nära hälften af anslaget lemnades till ett för donationen fremmande ändamål.
Kyrkan nybyggdes i början af 1840-talet och fullbordades år g Stols-Ut skol tets Utlåtande X:o 202.
18 16 samt bade sedermera undergått en kostsam reparation, i följd hvaraf dess skuld för närvarande utgjorde omkring 40,000 R:dr B:ko.
Till ränta och afbetalning häraf samt lili dess framtida underhåll hade kyrkan numera nästan inga andra inkomster än de bidrag, som tungt hvilade på församlingens medlemmar, deraf flertalet befunne sig i knappa omständigheter, ty då värdet af hela tioude-auslaget, efter eli medelpris af 11 R:dr tunnan, utgjorde 666
R:dr och derifrån afdroges dels 300 R:dr till Consistorii expedition, dels i medeltal 100 R:dr lill underhåll af synodal-huset och dels
Domkyrkosysslomannens arfvode 100 R:dr, eller tillhopa 500 R:dr, äterstode såsom kyrkans behållning endast 166 R:dr Riksmynt, hvilken tillgång, motsvarande värdet af omkring 15‘/2 tunnor korn efter ofvan uppgifna pris, vore så ringa, i förhållande till hehofvet, att den knappt märkbart bidroge till lindring i församlingens utgifter i och för kyrkan.
Detta förhållande, då det jemfördes med de betydliga inkomster öfriga domkyrkorna i riket, äfven de yngre, af allmänna medel åtnjöfe, ådagalade att Hernösands domkyrkas rätt och fördel blifvit förbisedd och illa vårdad.
Af domkyrkornas i Kongl.
Kammarrätten befintliga räkenskaper hade motionären sökt skaffa sig kännedom om dessa kyrkors anslag och inkomster, hvarvid inhemtats att:
Upsala domkyrka åtnjuter 548 tunnor krono-lionde-spanraål.
Linköpings 33 33 19? 35 33 Skara 35 yt 286 33 35 Strengnäs r> 33 2S2 » 33 Westerås » 3) 174 V 35 Wexiö v 35' 190 33 35 Lunds 33 33 315 35 39 Götheborgs » 33 100 55 Calmar 33 35 63 33 33 Carlstads 3) 35 ISS 3.9 33 Wisby 33 33 50 33 33 Flera af dessa kyrkor hade dessutom andra betydliga inkomster.
Den i Calmar, som näst domkyrkan i Wisby hade minsta tionde-anslaget, uppbure deremot af Calmar stads jord 623 R:dr och af s. k.
Fortifikations-lägenheter 500 R:dr.
Att domkyrkorne i de nyare stiften, med undantag af Hernösands, vore skyldiga att underhålla synodalhus och Consistorii-expeditioner, hade icke heller af räkenskaperna kunnat inhemtas.
Då det genom Kongl. Brefvet den 5 Mars 164S kyrkan och synodal-huset i Hernösand beviljade tionde-anslag ännu i räkenskaperna påföres endast kyrkan, kunde man lätteligen missledas till den föreställningen, att kyrkan icke vore så illa lottad, då den egde ett årligt anslag af 66 tunnor korn; men ofvan anförda utredning ådagalade att kyrkan i sjelfva verket häraf icke hade i behåll mera än 24 tunnor, inberäknadf
Domkyrko-sysslomannens arfvode och, efter afdrag af detta, endast 15 V* tunnor.
Om nu Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 202. 9 Om nu Hernösands domkyrka, såsom man med skäl kunnat vänta, kommit i åtnjutande af de 124 tunnor domkyrko-säd, som från stiftet utgå, hade lion derigenom befunnit sig i den ställning, att de betydliga afdragen för underhållet af synodai-huset och till bestridande afConsistorii expenser varit mindre kännbara och kunnat bäras; men då dessa afdrag medtoge största delen af det anslag, som dock hufvudsakligen varit aamadt till kyrkans byggnad och framtida underhåll, syntes billigheten fordra att en skälig tillökning medgåfves anslaget till domkyrkan, på grund hvaraf motionären hemställt, att ett förökadt anslag af 40 tunnor korn mätte lill domkyrkan i Hernösand anvisas, att utgå af Kronans behållna tionde-spanmål i Ångermanland.