Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förordningen den 31 Januari 1855, vore anbefalld till allmänt begagnande först år 18G3, hvarförinnan justerade vigter af nya slaget icke kunde antagas vara öfverallt i riket att tillgå, samt att mindre lämpligt vore att föreskrifva ett tidigare användande af Bih. till R.
Prof. 1859 & 1860. 1 Samt. 1 Afd. 10 Haft. 3 Kongl.
M 24. detta vigtsystem ensamt vid Postverket; en åsigt, som Rikets Ständer jemväl, i underdånig skrifvelse den 30 Januari 1858, förklarade sig dela.
Ehuru före ofvannämnda tidpunkt, då nya vigtsystemet ovilkorligen skall i Kronans räkenskaper och förhandlingar användas, ännu ett lagtima riksmöte, utom det nu började, inträffar, blifva Rikets Ständer på den korta tid, som då är öfrig intill 1863 års ingång sannolikt ej i tillfälle att fatta beslut i förevarande fråga; och alla till följd af beslutet nödigblifvande åtgärder med anskaffande af vigter, meddelande af föreskrifter m. m. kunna omöjligen på denna tid medhinnas.
General-Poststyrelsen har derföre ansett sig böra nu afgifva förnyad underdånig framställning i ämnet; och vill Kongl.
Majit, i öfverensstämmelse med hvad General-Poststyrelsen uti sådant hänseende i underdånigt memorial den 30 sisthdne Augusti, hemställt, härmed i nåder föreslå, det Rikets Ständer måtte medgifva: att från och med år 1863 räknadt den enkla brefvigten för inrikes bref må bestämmas till
Tre ort och portomoderation iakttagas för bref öfver 21 orts vigt, sålunda, att bref, vägande till och med 3 ort, underkastas enkelt porto öfver 3 till och rr ed 6 ort » dubbelt » » 6 » » 9 » » 3 » » » 9 » » 12 » » 4 » » » 12 » » 15 » » 5 » » » 15 » » 18 » » 6 » » » 18 » » 21 » » 7 » » » 21 » » 25 » » 8 » » » 25 » » 30 » » 9 » » » 30 » » 40 » » 10 » » » 40 » » 50 » » 11 » » >, 50 » » 60 » » 12 » » » 60 » » 70 » » 13 » » » 70 » » 80 » » 14 » » » 80 » » 90 » » 15 » » » 90 » » 1 « » 16 » » » 1 « » » u » » 17 » » » 1 { » » » 1 i » » 18 » » deröfver ett enkelt porto mer för hvarje 3 ort mer att, beträffande utrikes bref, den enkla brefvigten, der den nu är bestämd till i lod, må förändras till 1^ ort och, der den hittills varit 1 lod, till 3 ort; samt att högsta tillåtna vigten för lösbref, hvilka nu ej få öfverstiga 8 lod, blifver 25 ort och för lokalbref, som nu få uppgå till och med 4 lod, 12 ort.
KongI.
Proposition M 24. 19 General-Poststyrelsens ofvannämnda underdåniga memorial skall tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars åtgärd detta ärende af Rikets Ständer öfverlemnas; och Kongl. _ Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den 21 Oktober 4859.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Statsrådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående förändring i bestämmelserna rörande postvigten.
Maj:t behagade, enligt Statsrådets tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde att nådig proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer aflåtas.
Alik. lill Exp.-Utsk. den 7 Nov. 1859, kl. 2 e. in.
Kongl. Maj:(s Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående upphörande af den s. lc. Kalkugns-afgi/ten på Gottland; Gifven Stockholms Slolt den 27 Oktober 1851).
Vid 1828, 1829 oell 1830 årens riksdag framställdes af Kongl. Maj:t, uti Dess nådiga proposition den 13 November förstnämnda år, angående Statsverkets tillstånd och behof samt gillades derefter af Rikets Ständer det förslag, att den s. k.
Kalkugns-afgiften på Gottland, hvilken vid 1823 års riksdag varit beräknad till 150 Riksdaler Banko, men icke under något af de derpå följda åren uppgått till detta belopp, skulle från inkomstberäkningen uteslutas och den, genom samma afgifts upphörande, de skaitskyldige förunnade skatteminskning i stället afses vid deras taxerande till bevillning.
Härom blef likväl icke någon särskild skrifvelse från Rikets Ständer till Kongl. Majit afgifven och Rikets Ständers beslut om Kalkugns-afgiftens upphörande omförmäldes ej heller uti deras den 18 Mars 1830 aflåtna underdåniga skrifvelse, angående Statsverkets inkomster; af hvilken anledning och då ingen föreskrift kan gälla till efterrättelse förr, än densamma blifvit allmänneligen kungjord, berörda afgift, fastän ur Riks-staten redan vid nämnda riksdag utesluten, fortfarande debiterats och årligen bland »extra medel och uppbörder» ingått, utan att Rikets Ständer, deras Revisorer, Kongl. Majits och Rikets Kammar-rätt eller Riksdagsfullmägtige från Gottland under den från år 1830 förflutna längre tid å detta förhållande fästat uppmärksamhet eller deröfver fört klagan.
Men i November månad 1857 hafva åtskillige kalkbruksegare inom Gottlands Norra härad, genom Rådmannen i Wisby, P. H. Lindström, till Kongl. Majit inkommit med en underdånig ansökning, att Kalkugns-afgiften måtte för framtiden upphöra och det från och med år 1830 erlagda beloppet deraf till vederbörande återställas, äfvensom Kongl.
Majits Befallningshafvande i Gottlands län den 9 Februari innevarande år till Kongl
Majit i underdånighet insändt och förordat en lika beskaffad underdånig aosökning.
Proposition M 25. 2!
Med .'inledning af de vid 1828 —1830 års riksdag inträffade förhållanden, sorn luir ofvan omförmälas och enär härtill kommer, att, på sätt Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor i underdånigt utlåtande upplyst, Statsverkets inkomst af ifrågavarande afgift, jemlikt 1855 års Landsbok, utgjort endast 210 Riksdaler 38 skillingar !) rundstycken Banko, motsvarande 316 Riksdaler 21 öre Riksmynt, och således icke är af någon betydenhet, utan lämpligen kan vid kalkbrukens taxerande till bevillning ersättas, vill Kongl. Majit härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att ånyo fatta ett beslut, öfverensstämmande med det vid 1828—1830 årens riksmöte vidtagna, på det Kcngl.
Majit, efter derom erhållen kännedom, måtte detsamma vederbörande till efterrättelse meddela; men då kalkugnsegarne under den förflutna tiden varit, genom fortsatt erläggande af nämnda afgift, befriade från den vid 1828 och 1830 års beslut afsedda förhöjning i bevillningen, har Kongl. Majit funnit den gjorda framställningen om återbekommande af de under tiden debiterade och erlagda kalkugns-afgifterna icke böra bifallas.
De omförmälda ämne rörande handlingar skola till vederbörligt
Utskott aflemnas.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den 21 Oktober 1859.
Ha ns Excellens, Herr Justitie-Statsminislern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Statsråden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Elmemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten. 22 Kongl. Maj:ts Aud. Proposition M 2C.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts på Statsrådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ts nådiga proposition, angående upphörande af s. k.
Kalkugns-afgiften på Gottland.
Majit behagade, enligt Statsrådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det linnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att nådig proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer aflåtas.
MajUs Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående användandet af de på anslagen för Nockeby- och Drottningholmsbroarnes ombyggnad uppkomna öfverskott; Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober 1850.
Vid verkställighet af den ombyggnad utaf Nockeby och Drottningholms broar i Stockholms län, för hvilken Rikets
Ständer vid sednasle två riksmöten beviljat särskilda anslag, nemligen 124,060
R:dr för den förra och 61,000 R.dr för den sednare brobyggnaden, hafva å dessa statsanslag uppkommit behållningar: för Nockeby bro .......
Runt R:dr 344: 27. samt för Drottningholms bro ... » » 3,555: 68. tillsammans Runt R:dr 3,899: 95.
Och som Kongl. Majit under den 'I Februari innevarande år i nåder förordnat, att de afgifter, som inflyta vid samtlige broarne emellan Stockholm och Drottningholm, skola, i enlighet med Rikets Ständers beslut, meddelade i underdåniga skrif - Kungl.
Proposition J\i 20. 2» velger dea 20 Augusti 1851, den 11 Oktober 1854 och den 16 Februari 1858, vid beviljandet af anslag till de särskilda broarnes ombyggnad, användas till bildande af en fond för bestridande af broarnes framtida vård, underhåll och nybyggnad, hvilken fond] bör genom utlåning göras fruktbärande samt af Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor förvaltas; så har Kongl. Majit härmed velat föreslå Rikets Ständer att medgifva, det ofvanberörda besparade medel, 3,899 R:dr 95 öre Riksmynt, må, såsom en behöflig förstärkning, till nyssnämnda fond ingå.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Siats-Rådet å Stochholms Slolt den 27 Oktober '1859.
Ha ns Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström.
Statsråden : Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Chefen för Finans-departementet Statsrådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-rådets enhälliga tillstyrkande, lattade beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ts nådiga proposition, angående användandet af de på anslagen för Nockeby- och Drottningholms-broarnes ombyggnad uppkomna öfverskott.
Proposition M 27.
Maj:t behagade, enligt Statsrådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att nådig proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, lill Rikets Ständer aflåtas. lix prolocollo Mildhog Lundgran.
Ank. till Exp.-Utsk. tleu 7 Nov. 1859, kl. 2 e. ro. Kongl. Majlis Nådiga Proposition lili Rikets Ständer, angående försäljning af Sex Länsmans-boställs-lägenheter i Malmöhus län; Gifven Stockholms Slolt den 27 Oktober 1859.
Rikets vid nästförflutna riksdag församlade Ständer, uti underdånig skrifvelse den 6 Februari 1858, angående reglering af utgifterne under Riks-statens Sjette Hufvudtitel, bland annat medgifvit, att, derest innehafvarne af följande Sex Länsmansboställs-lägenheter i Malmöhus län, nemligen:
Areal-innehåll:
Uppskattningsvärde R:dr sk. rst.
Korrstorp Nås 9, 14 22,083 kpld. 20: 43. 4.
Stafvie » 6, 22 5,375 » 6: — — Stora Rödde » 5, 6 12,5 » 9: 28. 10.
Filborna » 19, 21, 22 11,9 » 10: 22. — Stora Uppåkra M 14 1,75 » 10:
Getebro 1 Tid. 20 » 8: ville desamma till Kronan afträda, innehafvarne finge komma i åtnjutande af enahanda årliga hyres-ersältning, 150 Riksdaler, sorn blifvit fastställd för de Länsmän, hvilka icke äro med boställen försedde; och Kungl.
Proposition JYi 25. 21 Med anledning af de vid 1828 —1830 års riksdag inträffade förhållanden, som här ofvan omförmälas och enär härtill kommer, att, på sätt Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor i underdånigt utlåtande upplyst, Statsverkets inkomst af ifrågavarande afgift, jemlikt 1855 års Landsbok, utgjort endast 210 Riksdaler 38 skillingar 9 rundstycken Banko, motsvarande 316 Riksdaler 21 öre Riksmynt, och således icke är af någon betydenhet, utan lämpligen kan vid kalkbrukens taxerande till bevillning ersättas, vill Kongl. Majit härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att ånyo fatta ett beslut, öfverensstämmande med det vid 1828—1830 årens riksmöte vidtagna, på det Kcngl. Majit, efter derom erhållen kännedom, mätte detsamma vederbörande till efterrättelse meddela; men då kalkugnsegarne under den förflutna tiden varit, genom fortsatt erläggande af nämnda afgift, befriade från den vid 1828 och 1830 års beslut afsedda förhöjning i bevillningen, har Kongl. Majit funnit den gjorda framställningen om återbekommande af de under tiden debiterade och erlagda kalkugns-afgifterna icke böra bifallas.
De omförmälda ämne rörande handlingar skola till vederbörligt Utskott aflemnas.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Statsrådet å Stockholms Slolt den 27 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stalsminislern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Statsråden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten. 22 Kongl. Maj:ls K åd.
Proposition M 26.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts på Statsrådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående upphörande af s. k, Kalkugns-afgiften på Gottland.
Maj:t behagade, enligt Statsrådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det linnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att nådig proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer aflåtas.
Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Nov. 1859, kl. 2 e. m. Kongl.
MajUs Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående användandet af de på anslagen för Nockeby- och Drottningholmsbroarnes ombyggnad uppkomna öfverskott; Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober 1859.
Vid verkställighet af den ombyggnad utaf Nockeby och Drottningholms broar i Stockholms län, för hvilken Rikets Ständer vid sednaste två riksmöten beviljat särskilda anslag, nemligen 121,500 R:dr för den förra och G1,000 R:dr för den sednare brobyggnaden, hafva å dessa statsanslag uppkommit behållningar: för Nockeby bro Runt R:dr 344: 27. samt för Drottningholms bro ... » » 3,555: 68. tillsammans Runt R:dr 3,899: 95.
Och som Kongl. Maj:t under den 'I Februari innevarande år i nåder förordnat, att de afgifter, som inflyta vid samtlige broarne emellan Stockholm och Drottningholm, skola, i enlighet med Rikets Ständers beslut, meddelade i underdåniga skrif - Kungl. Maj:ts Nåd.
M 27. 25 och sedan, till följd häraf, innehafvarne af de fem förstnämnda lägenheterna förklarat sig villige att dem på nyssberörda vilkor afstå samt fördenskull, enligt 1858 års stat, fått i stället sig anvisad hushyres-ersättning; har Kongl. Majit, med anledning af väckt fråga om åtgärder till lägenheternas utarrenderande eller försäljning för Kronans räkning, i hvilket afseende Kongl Majlis och Rikets Kammar-kollegium gjort alternativ hemställan; velat härigenom till Rikets Ständers bepröfvande i nåder föreslå att, då ifrågavarande boställs-lägenheter äro alltför obetydliga att bibehållas för Statens räkning, Rikets Ständer måtte medgifva, att ej mindre ofvannämnda fem, till Kronan redan afträdda lägenheter, än ock lägenheten Getebro, derest densamma af innehafvaren afstås, må för Statens räkning försäljas.
Emellertid och intilldess frågan härom blifvit af Rikets Ständer afgjord, ombesörjes lägenheternas bruk och skötsel af Kammar-kollegium genom Kongl. Majits Befallningshafvande i Malmöhus län.
Ar och dag, som ofvan. CARL. J. A Gripenstedt.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Stotl den 27 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden: Wallensteen.
Prot. 1859 & 18(10. 1 Sami. 1 Afd. 10 Haft. 4 2(5 Kongl. Maj:ts Nåd.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ts nådiga proposition angående försäljning af sex Länsmans-boställs-lägenheter.
Maj:t behagade, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallde, att nådig proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer aflåtas.
Majlis Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i [råga om utbyte af Häradsskrifvare-bostället Hagobohl, i mantal, emot T\ mantal Kålshult i Ostra härad af Jönköpings län; Gifven Stockholms Slolt den 21 Oktober 18!) 9.
När, i följd af Kongl. Brefvet den 9 September 1785, Östra och Vestra häraders föjderi uti Jönköpings län delades i två Häradsskrifvare-distrikt, blef bostället i Östra härad, £ mantal Kålshult J\s 1 i Carlstorps socken, jemväl sålunda deladt, att hvardera Häradsskrifvaren erhöll TV mantal deraf.
Brefvet den 8 Juni 1804, utbytt mot annat hemman och sedermera försåld till kronoskatte; hvaremot Häradskrifvaren i Östra härad bibehöll återstående TV mantal Kålshult och derjemte, genom Kongl. Brefvet den 21 Juni 1831, fick sig till boställe anslaget frälsehemmanet { mantal 1 Hagebohl, gemenligen Repperda Backegård kalladt, i Alsheda socken inom Östra härad.
Proposition M 28. 27
Med hänsigt till den betydliga olägenheten af dessa boställsdelars läge på 24 mils afstånd från hvarandra, hvarigenom de icke kunde gemensamt brukas, sökte år 1852 Häradsskrifvare!! i Östra härad att, mot den till skatte försålda förra boställsdelen i Kålshult, som då egdes af Bergs-rådet Johan L.
Aschan, få, enligt dennes erbjudande, utbyta Hngebohl, hvars egor till en del äfven ledo skada af roströken från Klefva angränsande nickelverk.
Sedan, i anledning häraf, vederbörande Kommissions-Iandtmätare, till ärendets förberedande, uppmätt och med biträde af gode män värderat de båda hemmanen, hvarvid egorna till ifrågavarande del af Kålshull befunnos utgöra: i areal: efter uppskattning:
Tunni, kappl. Tunni, kappl. åker 9: 1,2. 6:19,492. äng 29: 17,7. 10: 30,770. afrösningsmark 133: 1,9. 24: 5,585. impedimenter — 9,8. — — eller tillsammans 1 TI- 30,6. 41: 23,847. och Hagebohls egor: 1 4,330. åker IS 12. 7: äng 30 8. 11: 4,282. afrösningsmark 239 1,3. 24: 2,615. impedimenter — 10,5. — — eller tillsammans 287 31,8. 42: 21,227. så hafva vederbörande Kronofogde och t. f.
Häradsskrifvare jemte Nämndemän, den 28 September 1854, uppgjort liqvidations- och bytes-förslag samt dervid, med anmärkning, att Bergs-rådet Aschan, efter landtmäteri-förrättningen, vid Kålshult röjt och odlat 4 tunnland 4 kappland till åker, ansett detta hemman vara med Hagebohl jemngodt; dock att, för Kålshults sämre åbyggnader
Och högre onera, dess egare borde utgifva en mellangift af 885 R:dr 40 sk.
Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium, dit Läns-styrelsen. jemte eget utlåtande, insändt handlingarna, har, medelst underdånig skrifvelse den 27 Augusti 1858, til!
Maj:ts nådiga pröfning öfverlemnat detta ärende; vid föredragning hvaraf Kongl. Maj:t inhemtat, att vid granskning af handlingarna några anmärkningar väl blifvit gjorda dels i General-landtmäteri-kontoret, i afseende på den verkstälda landtmäteri-förrättningen, och dels i Kammar-kollegium vid skattevärderings-instrumentet af den 28 September 1854, men ali, då alla dessa anmärkningar icke varit af någon väsendtlig beskaffenhet, Kammar-kollegium tillstyrkt nådigt bifall till ifrågaställa, jemväl af nuvarande Häradsskrifvaren i Östra härads fögderi förordade byte, så att, enligt förrättnings-männens förslag, numera aflidne Bergsrådet, Aschans rättsinnehafvare må på Kongl. Majit och Kronan öfverlåta TV mantal kronoskatte Kålshult, med allt 28 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition M 28. hvad dertill hörer och tillvinnas kan, i utbyte emot Häradsskrifvarc-boslället i mantal frälse Hagebohl, under vilkor, att sistnämnda hemman bibehåller sin frälsenatur, hvaremot
Kålshult från kronoskatte öfvergår till krononatur; att hemmanen bibehålla nuvarande räntor, kronotionde och rotering; att innehafvarne af Kålshult styrka såväl eganderätten dertill, som att hemmanet är från gravationer fritt; samt att bemälde innehafvare tillika, för Kålshults sämre byggnader och högre onera, till indelningshafvaren utgifva ofvanberörde Åtta Hundra Femtiofem Ridr 40 sk.
B:ko, motsvarande Ett tusen Två hundra Åttiotre R:dr 75 öre Riksmynt, hvilka medel skola af indelningshafvaren användas till hemmanets förbättrande, enligt svnerätts föreskrift, Med afseende å hvad sålunda blifvit anfördt och upplyst, föreslår Kongl. Majit nu, det Rikets Ständer, för sin del, måtte medgifva, att ofvanomförmälda, till boställe åt Häradsskrifvaren i Östra härad anslagna i mantal frälse Hagebohl 1 må, under de af Kammar-kollegium uppgifna vilkor, utbytas mot kronoskattehemmanet A mantal Kålshult; och skola de detta ärende rörande handlingar och kartor m. m. tillställas det Rikets Ständers Utskott, åt hvilket frågans behandling varder af Rikets Ständer öfverlemnad.
Är och dag, som ofvan. CARL. ./, A. Gripenstedt.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slolt den 27 Oktober i859. Närvarande.- Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Statsråden Wallensteen, Gripenstedt, Almgvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Proposition M 20. 29 Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste lill justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Statsrådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition, i fråga om utbyte af Häradsskrifvare-bostället Hagebohl, \ mantal, emot Tv mantal Kålshult, i östra härad af Jönköpings län Kongl. Majit behagade, enligt Statsrådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes delta Protokoll bilagdt, och befallde, att nådig proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer aflåtas.
NlO 29.
Auk. till Exp.-Utsk. deu 7 Nov. 1859, kl. 2 e. m. Kongl.
Maj:ls Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående öfverlåtande ut Strömsholms nya Kanal-bolag af eganderällen lill en jordrymd från Strömsholms Kungsladugård och Stuteri; Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober -1859.
Då, vid anläggningen af Strömsholms kanal- och sluss-verk, den emellan slussen vid Strömsholms kungsgård och derinvid belägna landsväg varande plats af 33j famnars bredd blifvit, genom Kongl.
Brefvet den 23 Julii 1779, till slussverkets fria disposition donerad och upplåten, för vinnande af nödigt utrymme under byggandet af slussen och kanalen öfver kungsgårdens egor samt derefter till bostad åt slussvaktaren, har, på grund af denna upplåtelse, Kanal-bolaget, enligt hvad dess Direktion i underdånighet anmält, allt sedermera ansett sig såsom egare icke allenast till del vid kanal-leden nu befintliga slussvaktare-boställes område, utan jemväl till den mark, sorn upptages af sjelfva kanalen och dess vallar till 20 alnars bredd å ömse sidor om kanalen. 30 Kongl. Majus Nåd. Proposition M 2!).
Men eniir, genom det emellan Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium samt Notarien Erik Lundblad den 28 Mars 1844 på trettio års tid afslutade kontrakt, om arrende af Strömsholms kungsladugård med derunder lydande lägenheter, rättigheten att afberga det på kanalbankarne vexande gräs jemväl är åt arrendatorn upplåten; och enär vid ombyggnaden af det gamla kanal- och slussverket, enligt den af Kongl. Majit i nåder fastställda arbetsplan, kanalens dimensioner skola utvidgas och, äfven utan afseende härå, den öfver Strömsholms egor sig sträckande del af kanallinien i allt fall, till följd af vattnets minskning i stärne Ladugårdssjön och Freden, måste i förhållande härtill sänkas, och således det område, Bolaget hittills innehaft från kungsladugårdens egor, icke är tillräckligt för ombyggnaden af kanal-leden derstädes, hvartill skall erfordras ett utrymme af ytterligare 20 alnar eller 40 fot på hvarje sida utanför kanalens nuvarande område, har Kanal-bolagets