Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För jordens ändamålsenliga tillVukning hafva i sednare tider stångjernsvältar med mycken fördel brukats; Och medelst tröskverk och kastrnachiner besparas mycket i tid och arbete.
Boskaps sköt s el.
Om å ena sidan man med tillfredsställelse finner hurusom possessicnater i allmänhet sörja för ängs förbättring, särdeles sålunda, alt aftorka mosslina eller skadade ängar, äfvensom urtappade och uppröjda mossar och kärr Plöjas, besås med hafra intilldess tolfven ruttnat, då jorden tdlräckhgt godés
Och besås med råg och gräsfrön; hvarefter, och sedan rågen blifvit skördad, hö i ymnighet erhålles i 6 till 10 år, allt efter jordens godhet, då plöjning och enahanda behandling åler vidtager; hvarigenom, äfvensom genom bränfinsbräilning, tillfälle gifves alt framföda nödigt antal kreatur; så upptäcker »ian deremot å den andra att allmogen, med få knappt märkbara undantag, oaktadt det goda efterdöme, som förut är nämndt, har särdeles håglöshet för ängs-förbättring.
Dess enda åtgärd häri stannar vid ölverflodiga buskars Wth ligga lide i ängar och hagar.
Någon gång ser man val allmogen plöja eller ^norlunda upptaga en af torka eller mossa skadad mark och afven beså den
Md bafra några år; men i allmänhet igenlägges elen derefter, ej med gräson efter gödning, utan öfverlemnas åt sig sjelf att i sådant skick framstiga gräs, naturligtvis ej mera än förut.
Fodertillgången är således på det Ma knapp hos allmogen, utom i bättre årsväxter då halm ej saknas; men Oied blott halm till foder kail ladugården ej särdeles förbättras.
Då vanligen slMimålsförrådet ej medgifver att deraf användas åt kreaturen, är drank M enda, som utom halm och hö åt dem gifves.
Det återstår för erfarenhe[en att ådagalägga om, såsom nian tror, drank är genom sin skarphet, skadS för kreaturens inälfvor och således ej bör användas annorlunda an åt Södboskapen.
Således kan antagas att hos possessionater fodertillgangen 8 motsvarar dea öppna jorden; men allmogen, örn än numera öfvertygad om nyttan deraf, tyckes ännu icke hafva insett dess nödvändighet.
Nekas bör dock icke alt hos allmogen fodertillgången minskas genom lång transport af skogseffekter och förös-, sa val för egen räkning, som dem, det åligger herregardshönder att at husbonden utgöra, samt genom skiutsningsskvldigheten.
Hos större delen possessionater stallas oxar, som uppköpas från andra orter, i synnerhet Småland, men afven Östergöthland och Nerike samt sällås i Stockholm. betesmark erma äro i allmänhet svaga och otillräckliga.
Såsom bidragande till ^förbättring bör här nämnas, att för flere år sedan början hill vit gjord med ängsvattning, men som ännu icke förmärkts hafva vunnit närmare utveckling.
Kreatursraserne äro små, men ej dåliga.
Boskapsskötseln har ock något förbättrats; men att förbättring häri skall långsamt framskrida är gifvet deraf, att med mindre godt bete om sommaren och knapp foderlillgåno', kreaturen mäste födas inne mera än halfva året.
På större gårdar äro kreatoien bättre.
Emedlertid har dock sedan sisla femärs-berättelsen ökning sketb utom hästar, som fortfara i lika förhållande, af nära 1,000 oxar,S öfver 1,000 kor, joo ungkreatur och öfver 2,000 får; hvaremot svin fortfara lil1 redan uppgifne mängd.
Hästarne hafva urartat.
Hos possessionater finnér mai1 dem större och vackrare, men kanske mindre starka, än hos allmogen.
Öfrige bär brukhge kreatur äro svin och får samt, så' obetydligt antal getter; att de knappt bora nämnas.
Såsom förbättring af nu varande kreatur*^ i°i visserligen namnas, dels hvad hästarne angår, landtbeskällares utsatt' dande från Strömsholms Stuteri åt orterna, hvaraf man äger anledning förvanta goda raser, och dels beträffande fåren, att införskaffandet af electra!' u’’11J1ändamålIsenbga behandling, vissa possessionater nå ett berömvärd1 satt Jatit blifva ett väsendtligt föremål för deras uppmärksamhet, lofvar ellfi11 och god ^afkastning fördem, som häruti rätt tillvägagå.
Den sanna nytt*11 häraf bär ock redan visat sig uti det större qvantum fin ull, som nu ^ ra alyttras, och det högre pris, hvartill ullen nu uppgått.
Det vill sJ»# som införskaffandet af finare får, hvilket genom statens försorg blifvit i så 6 ^ underlättadt, skall egentligen gagna derigenom att de ej ge' nom förblandning komma att. urarta.
De fina'fären äro mindre till storlek 0 mindre användbare såsom föda samt gifva mindre ull.
Deras ull är of» mindre tjenlig för allmogens behof, och icke för gröfre kläden, sorn betyd ', fl h?rST,meraS,- Deren,ot är“ tle P»e fären, son, ock gifva vid» "ier0 ““födda och mera användbare sä son, föda, saint således i alla afse™* den - 9 — den för allmogen mest tjenlige.
Gagneligast synes således vara att hvarje slag hålles afskildt från hvartannat, och att derföre ingen annan begagnar finare får än den, som äger tillfälle och förmåga ätt ändamålsenligt behandla dem, skilde från andra, samt att den som saknar detta, ej nyttjar andre än de ofvannämde grofva fåren, deraf de Engelska torde vara bäst.
Desse, ehuru betydligen minskade, och beklagligen ännu i aftagande, äio dock tillräcklige för bebofvet i orten.
Nu mera äro samtlige Harausallinänningarne, såsom Häradernas énskilta tillhörighet, vid skogsransakningar ställde under en mera ändamålsenlig uppsigt och behandling.
För att bereda bevakarne sådane förmåner att ett riktigt uppfyllande af deras plater med skäl må kunna fordras, är inom hvarje Härad öfverenskommit om en viss afgift för hvad som i utsyning erhålles, lill beredande af en fond, som efter stadgad grund förvaltas.
Och till förekommande af missbruk i afseende på utsyningsbeloppen, skola utsyningssökanderne först i den socknestämma, som för sådant ändamål utlyses, uppgifva sine behof, som der granskas; hvarefter vissa ombud utses, som, på af domhafvande!! utsatt dag, inställa sig för härads-rätten, inlemna protokoll öfver hvad i ämnet uti socknestämman förekommit samt deltaga uti den ytterligare granskningen af utsyningarne för hela häradet.
Utom en stångjernshammare i Nyköping, som är införlifvad med der Varande messingsbruk och mekaniska verkstad, finnas i Länet ett koboltverk, som dock nu ej bedrifves: 2 kopparhammare: 1 koppargrufva: 17 stångjernsverk: 7 ämneshammare:- 7 masugnar: i5 jernmanufakturverk: 6 jerngrufvor: och ett nyligen med betydlig kostnad inrättad t valsverk; hvarförutan blifvit anlagt ett väfveri, hvilket drifvils af vatten, som dock för bristande tillgångar afstanna!.
Om för närvarande bergshandtering^! kan sägas icke vara i tilltagande, torde det härröra af mindre förmånlig konjunktur för afsättning, och sednare arens vintrar som utan slädföre betydligen försvårat transporten af både kol och jern.
Transporter af jern ske ej obetydligt landvågen, men äfven sjöledes- från Örebro, Arboga, Köping och Westerås till Thorshälla.
Emellan bruken här i Länet och bergslagen är anlagen byteshandel af spanna ål från de förra och tackjern från de sednare.
Landth. Femårs-Berättelse för Nyköpings Län. 2 Kollillgången är tillräcklig; och för masugnarne finnas äfven råämnen inom Länet.
Malm afsättes från grufvor i trakten af Östersjön, ej till hink inom Länet, utan till Småland och Östergöthland, af orsak, att den lill bruken inom Länet ej kan transporteras sjöledes.
Hvarken bristande tillgång
Pa skog eller malm hafva således i denna rörelse verkat ofördelaktigt.
Fabriker, bruk och Öfrige näringar, hvilka icke höra till bergsrörelsen.
Hvad landet angår åberopas i afseende på desse tabellen för landet; och beträffande dem i städerna, så förekomma de här längre fram för hvarje stad särskilt.
Då, såsom redan i början af denna berättelse är antydt, jaglen är så obetydlig att den knappt kan räknas till binäring, samt fisket för en del skärgården utgör hufvudnäring, kan ej annat än fiske för återstoden af skäfgårdsboerne samt Öfrige Länets invånare räknas såsom binäring, utön1 livad angår körslor, som verkligen närmar sig lill egenskaperna af binäring» äfvensom väfnader från vissa förut nämde socknar.
Desse äro enlige nied ortens tillgångar och belägenhet för afsättning.
Enligt hvad förra berättelsen utvisar har fråga varit örn öppnandet 31 kanal emellan sjön Långhalsen och Östersjön samt förening af förstnämd6 sjö och sjöarne Yngarn och Båfven; men samma fråga, afstannad vid de för' beredande åtgärderna, tyckes icke vidare fortsättas.
Till befrämjande af handaslöjd^' hos allmogens barn, användes afkasim)1' gen af en af Kommerce-Råd,et Welander anslagen, under Länets Hushållning5' Sällskap stående fond, enligt ett af Kongl. Maj:t nådigt faststäldt reglemeiit6.
Denna sker hufvudsakligast med spanmål och dernäst fiskvaror.
Stockhol'11 och Bergslagen äro de egentliga afsättningsorterna och dernäst Norrköp"1^' Transporten skei- från flere orter beqvämt sjöledes och från andra land va^ gen.
Någon särskilt anläggning för transportens befordrande tyckes lC^ kalen erbjuda.
Marknaderna årligen 2 i Nyköping och Strengnäs, x 1 !V‘" dera de Öfrige /f städerna och Malmköping, samt 2 i Åsens by. 4.
Sedan 1828 hafva tillkommit 2~ mantal oförmedlade, samt blifvit skattlagd 2 mantal, 12 särskilta lägenheter och 2 pär qvarnstenar, hvarjemte i 'mantal frälse blifvit utur jordboken afförda , , Hemmansklyfning har väl något varit i fråga, men folkerna deraf hafva föga visat sig.
Det tyckes emedlertid kunna lagas såsom säkert, att ju mera l.en.m.nsklyfmng sker, dess mera komma skoga, ne att ardnas . afseende 4 tide byggnad, stängsel och vedbrand.
Sjelfägare jordbrukare kunna anses förhålla sig till arrendatorer eller brukare af andras jord, såsom 5 förhåller sig till l\.
Posthemman och gästgifvaregårdar aro, de forre 29 och de sednare§46» af hvilka sistnämde, 6 äro äfven postförare.
Storskiften och laga skiften hafva med båtnad för landet fortgått.
Det encia verk 1 Länet som öfver hvad i allmänhet stadgadt är, äger rätt till uppdämning, ar det bönan tillhörige - Åkers krutbruk; men uppdämningen, som påstår ganska korta tider, är ej af sådan betydenhet att den skadar angränsande eller hindrar odlingar.
I öfrigt har £j mera än en enda uppdämning ofverklagats; och örn sådant skett med eller utan skäl, har ännu icke hunnit visa sig.
Så vida man dervid fäster betydelsen af alla de emera som åtfölja jorden, så kan ej nekas att de äro tryckande, emedan, såsom förut är visad t de oer medium uppgå till ett sammanlagdt penni lige varde af 2, H.dr tor hvarje tunna spanmål, jorden frambringar, utan afdrag af utsäde oellbrukninislnad; niell menar man dermed intet annat än hvad sjelfva uttrycket tyckes närmare antyda: afgifter till Kongl. Majit och kronan, sa stanna de vid ett värde af 1 R:dr 10 sk. såsom äfven förut ar namdt, och blifva således mera än hälften mindre.
Huruvida dessa onera möjligen kunde vara mindre är åte1,- ganska oafgjordt.
De ständige räntornes utgörande m natura, tyckas visserligen å ena sidan belasta jordbrukaren , da längre ransporter kunna dermed vara förenade, meli å den andra sidan betraktade, finnas de vid listande afsättning eller vanpris å produeterna tillskynda landlmannen denTorinen att ej vara i förlägenhet för penningars anskaffande, hvilket mången gång vida öfverväger forselbesväret.
Då emedlertid något lindrigare salt för deras utgörande ej finnes för närvarande, lärer det vara öfverflödigt granska svårigheten deraf.
Likväl synes att räntors utgörande 1 ho torde motverka 12 dea ägoförbättring och den afkastning, som med tillräcklig fodertillgång bör vara förenad.
Skjuts, väghållning och inqvartering äro de mest tryckande onera.
Kronobrefbäringen har väl fordom med skäl äfven dertill räknats, men nu mera sedan den blifvit inrättad att utgöras vissa, högst 2 dagar i veckan på bestämda tider
Ur detta onus betydligen minskadt; skjutsningen är mest tryckande för Jonåkers, Rönö och Mölebo härader, såsom de, genom hvilka den mest begagnade vägen emellan Stockholm och södra orterna löper, och utöfvar således på dessa, mera än på andra orter, sitt alltid skadliga inflytande på landtmannens välstånd.
Skjutsningen lemnar väl en kontant inkomst, men betar landtmannen dragare och folk äfven under den mest brådskande tid — beröfvar hemmanet en del spillning efter det bästa fodret, som vid skjutsning måste medtagas, och linder vistandet vid gästgifvaregårdar, genom sysslolöshet, anledningar och tillfällen, påskyndar sedeförderfvet utan undantag för hvad ålder som helst.
Den nu mera inrättade paket-post och ångbåtarne tyckes hafva förorsakat ej ringa minskning i skjutsningen.
Väghållningen är en börda som ej kan lästås?
Så vida vid de årliga markegångssättningarne för truppers inqvartering bestämmas en ersättning åt inqvarteringsgifvarne som någorlunda motsvara kostnaden, eller ock Kongl. Maj:t och kronan lemnar desse sednare i ersättning detsamma, som betalas för proviantering under möten, så blifver visserligen inqvarteringen mindre tryckande än hvad den varit förr; men i annat fall är detta ett ganska tryckande åliggande.
Kronofjerdingsmansljensterna komma dernäst 1 ordningen bland onera.
På en del ställen belasta de kronoskatteailmoge0 genom tjenstens bestridande i tour, på andra åter genom vissa personers af' lönande.
En korrektions-inrättning, egentligen för qvinnor och barn, finnes 1 Länet.
Under Länets Kongl, hushållnings-sällskaps disposition finnes, såsom förut nämdt är, en fond, för handaslöjders uppmuntrande hos allmoge!1» kallad Wellanderska fonden.
Utom Läns-Lazarettet i Nyköping och ett enskilt Lazarett i Eskilstuna finnes en helsovårdsanstalt i Daga härad, med särskilt lönad läkare och veterinär-läkare; hvarförutan för en del Socknar ri till antalet i Oppunda oC Willåtinge härader, finnes en emedlertid tillförordnad provincial-läkare utpm de 2 ordinarie, nemligen en med station i Eskilstuna och en med station här i Nyköping. »3
De fattiga försörjas genom sammanskott antingen i födoämnen eller kontanta penningar, de mest usla i dertill inrättade så kallade fattighus.
Till rofdjurens utödande äro flere anstalter vidtagne.
Utom det att tre luderplatser, inrättade efter ny metod, hvarigenom en mängd dagsverken, emot förr, besparas, årligen bevakas, äfvensom sex varggårdar, har jagtkassa blifvit inrättad, äfvensom å vissa orter öfverenskommelser äro trafiade, hvarigenom premium erhålles för hvarje utom skall dödad varg eller lo.
I Länet finnas 80 socknemagazmer med sammanräknad tond. at 11,000 tUnn°Af de tre i Länet beslutne Sparbanker har blott en utträdt i verksamhet, nemligen den här i Nyköping.
Dess primitiva fond är 722?
R:dr Banko; och har på ett års tid som den nu varit i gång, genom insättningar Uppgått till 4>9^° B:dr Banko. 5.
Nyköpins.
Belägen vid en vik af Östersjön, med stapelfrihet, har fordom idkat betydlig äfven utrikes handel, men äger nu mera endast inrikes sjöfart och handel; till det mesta bestående af ^minutering af hvad^ från irbelägne hamnar hämtas, äfvensom hvad från landsbygden och skargården införes § I staden finnes: ett Messingsbruk med trådhytta.
Messings]agen, bjusstaksfabrik och Knappnålsfabrik, och hvarmed nu blifvit förenad en mekanisk verkstad ganska betydlig, men så ny och under byggnad att närmare beskrifning icke kan lemnäs.
Der äro likväl fullbordade betydliga lär, särdeles af ångpannor: ett skeppsvarf: «n strumpfabrik.en ^"df-br k W& tobaksfabriken en spegelfabrik: en urfabrik: en mjölqvarn, en såg.
Iva dampar: och ett pappers bruk samt tre källare och femton.krogar.
Af inkomster utgöra tolagen samt grund- väglagning*- bro- och hamn-penmn - *tåndpenningar .... ^ätarepenningar..... ^medlen . • • • * yi'skilling som erlägges vid fastighetsköp lekatt, som utgår af borgerskapet ^mtören.....* * , ' tsPpepeningar eller afgift för jorden utom staketet 172: 16: 28: 24: 109: 9: 3i6: 43: 116: 18: 432: 3o: 3g4 ^ »3: 2. 7- 8. 8. 4- , Fabrikerna och handeln kunna anses för stadens hufvudnärm|ar, ehuru Wdtverkerierna utgöra ej så liten del deraf.
Tillförseln af laudets o — i4 — loppsprodukter, och hvad skärgården afla ter, är tern ligen betydlig.
Deraf ske uppköp ej mindre af konsumenterne sjelfve än de handlande sorn sedermera dels försälja i orten och dels afyttra å andra ställen.
Fabrikstillverkningarne afsättas på olika till och med de mest aflägsna inrikes orter.
Stadens jord, med undantag af den öppna, som finns inom staketet» å hvilken i synnerhet trädgårdsväxter, samt tobak frambringas, användes för lika säden som landets.
Barnaundervisningen sker dels i en Trivial-skola med för närvarande fem lärare, bland hvilka rector af staden förses med boningsrum uti dertill inköpt gård, och dels i en på enskild bekostnad inrättad vexelundervisning^' anstalt, der undervisning lemnäs utan betalning, likasom uti en, jemväl ge' nom enskilta sammanskott, tillvägabragt flickskola.
Sjukvården besörjes af en läkare som staden antager och lönar sand vanligen är läkare vid lazarettet och hospitalet; hvarförutan tillgång finne5 på andre i staden boende läkare.
Fattigförsörjningen sker efter ett af Kongl. Maj:t fastsläldt reglemente» medelst en af stadens invånare vald direktion, hvilken månadtligen utdö' lar allmoserna samt dessutom ved under den kalla årstiden och derjemte genom spånad bereder tillfälle till arbetsförtjenst.
Staden äger ej ringa inflytande på landets näringar, och kommer irol1' gen att göra det ännu mera, då den här inrättade mekaniska verkstad betyd' ligen ökat både folkmängd ooh konsumtion.
Nyköping är sätet för Länets höfding och har i sitt granskap det ford' lia Nyköpings Slott, i hvars ruiner länshäktet finnes.
Belägen vid Östersjön, har denna stad till hufvudnäring ströö1' mingsfisket, som rätt betydligt idkas på fem särskilta uti hafvet beläglie skär, der fiskesidkarne uppehålla sig från vårens början till sent på bostel1» och för hvilken rättighet en viss afgift erlägges till skärens ägare.
Den ll1' saltade strömmingen afsättes vid midsommarstiden i städerna omkring laren och om hösten i Nyköping och Norrköping, allt med fiskesidkaro®s egna båtar, med hvilka desse personers spanmålsbehof i återfarten henill' res.
Stadens handel, i en enda persons hand, består uti att förse skärgås den med lin, hampa, salt, viktualier och något specerier.
Tillförseln af land1 niannavaror är högst obetydlig.
Konslfliten hos fiskesidkarne, medelst färdigande af ali elen redskap de behöfva, är ej obetydlig; och stadens jor användes endast till vanliga sädesslag.
Barnaundervisningen sker medelst en i staden varande psedagogie, der den gf stadens komminister besörjes.
Skolhuset underhålles på stadens bekostna .> — i5 — Fattigförsörjningen sker genom sammanskott och de mest uslas intagande i fattighus.
Fattiga barn klädas på fattig-kassans bekostnad och födas dorvis i husen. * ‘.
Belägen vid Mälaren, har der föga rörelse för både handel °ch handtverkerier, hvaremot jordbruket der är hufvudnäringen.
En i staden varande kemisk fabrik utvidgar sig med hvarje år.
Stadens jord amandes till säd, potates, lin och något jordfrukter.
För barnaundervisningen är inrättad en skola, hvars lärare, komministern i staden, äger särskilt lön
Slg af kronobonden anslagen.
Fattigförsörjningen sker medelst sammanskott.
Någre inkomster till staden af tolags- bro- hamn- och ståndpenningar %a icke rum; och förmedelst grundt vatten kan icke något fartyg der ananda eller lasta.
Belägen vid Mälaren.
Handel och handtverkerier äro i aflande, hvartill orsaken anses vara en nära och lätt kommunication med ^töckholm jemte handel och handtverksfrihet å landet.
Jordbruk och inkomster af gymnasii- och skolungdomen är hufvudnäringen.
Uti staden är Jätet för biskopen i Strengnäs stift samt finnes gymnasium, trivial-skola och %kaster-skola.
Staden äger en läkare som staden antager och lönar.
Fattigförsörjningen ässtrides af en comité, som förser de arbetsföra fattighjonen nied arbete s5nit tilldelar de orklösa underhäll.
, Stadens inkomster äro nedannämde, som sistlidet år uppgingo till: äfo och hamnpenningar . . . . * . . 135; 32: — stånd- och luckpenningar ....... 245: 4: — .
Ligger vid den så kallade Hyndevads-ån, som utflyter från ^jelmaren, | mil från denne sednare.
Den i Eskilstuna på stadens bekostV inrättade och underhållna manufaktur-inrättning utgör stadens hufvud|järing, förorsakar ymnig tillförsel och, mera än någon annan af Länets ställt, fördelaktig afsättning af landets produkter, som ock ymnigt införas, jharföre ock denna stad, der befolkning och välmåga äro i tilltagande, för ^dsorten har nyttigt inflytande.
Med berörde manufaktur-inrättnings tillökningar drifves den hufvudsakligaste handeln, som dessutom sträcker sig 1 k spanmål, viktualier och kramvaror, och såledas utgöra en viss bytes*landel. j . Manufaktur-rörelsen, gynnad genom de för densamma utfärdade privijjjier, \iarj j afseende på verkens gång, stor förmon af den genom staden pande å; men erfar deremot svårighet deraf att staden <ir belägen så långt från Mälaren, då både rudimaterier och det tillverkade samt andra nödvändighetsvaror, 'sorn landsorten ej alstrar, måste landvågen transporteras, dels från Thorshälla belägen |, och dels från Sundbyholm, belägen i mil derifrån* I staden är stationerad provincial-medikus för ena hälften af Länet» samt en läkare som staden lönar, samt finnes ett genom sammanskott bil" dadt lazarett, som betjenar jemväl kringliggande landsort samt utgör kurbo* för en del af Länet.
Skolan föreslås af én lärare som undervisar efter lankaster-metod» men icke skall medhinna undervisning för halfva barn-antalet.
De fattiga underhållas genom'sammanskott. v ' \ ' . ji Thorshälla.
Vid Mälaren.
Handeln, bestående mest i viktualier, är, b' kasom handtverkerierna i yttersta förfall.
Invånarne, hvilkas hufvudsakliga näring är åkerbruk af vanlig sädes' produktion samt potatesodling jemte boskapsskötsel och ännu mera fårafvel» sysselsätta sig ock med befraktning af varor till och från Stockholm sam1 omkring
Mälaren belägne städer, hvartill begagnas 6 k 8 stycken Jakter.
, Barna-undervisningen sker i en paedagogie, tillräcklig för behofvet, me<* en lärare, som i lön njuter 26 tunnor kronotionde årligen; och de fattig3 underhållas genom sammanskott.
Tillförseln af landtmannavaror är ringa, och måste vara det, då stads' boernes fattigdom, samt den omständigheten att de af jorden hämta sina för' nödenheler, hindra afsättning af landtmannavaror i staden.
I Länet finnes en köping, Malmköping kallad, anlagd på det Kongl. Sv' dermanlands regemente tillhörige rusthåll Malma i lilla Malma Socken ocl Willåtinge härad, 7 mil från Nyköping och 3 mil från Eskilstuna.
Der"10 köping, hvarest drifves något litet handel och handtverkeri, lyder ur»de* lands-rält och till polisen under landshöfdingen, kronobeljeningen, peli 611. _____ a - - ____ I a .— I _ I 1 _____— __ . • , > _ - . a ■ /v n ■——• n n '—• m • n .t n n ■ ■ • i i—1 • I 1 >—> ■ -1 n ^» sednare tider tillkommen ordningsman, som invånarne sjelfva löna.
Der^j ock samma regementes mötesplats.
De, som der äga tomter, erlägga regementet tomtören.
För öfrigt äger köpingen föga inflytelse på landsort6'1’ ty både handel och afsättning är der ringa.
Nyköping i Lands-Cancelliet den 16 December 1333.
GUSTAF PEYRON. 4 I G. ENGESTRÖ3I.
A. WEINERS TRÖ3I Tabell för Städerna inom Nyköpings Län upprättad Ar 1833. 3 <’ n Jord.
Utsäde af Medel-afkastning sedan utsädet draget. är af- Underhållne kreatur. 53 o I c
Vt h* ET
B 0TQ erst o rt cd o S"
B C 3 5 p c B 3 P Hemmantal.
Ä <! n n so 630 cp t* c X $ p g p B O. p: -! fTT p o p n Vt X < n
F fö tea fira t* ‘ O tu v p S p 3 3- C/3 ps p- ►* a *w O P O tu p: vt P C* O * p n P* O p Ungboskap. po CD < B* o o « O O 63 n F* Q» * s. . . 547 57 438 74 182 694 18 85 50 10 40 7 350 162 595 275 60 280 42 3,150 94 22 126 8 25 83 — W . . . 230 1 671 374 1,617 2,662 14§ 10 1121 461 10 25 2 1,236 80 675 372 50 150 12 9,820 67 14 116 20 30 164 3 /i,siana 223 100 59 340 59 599| 13 i 14 95 0 4 10 22 i 10 100 Q 98 705 10 84 20 80 120 5 90 700 65 48 9 211 145 2 138 180 r^lla . . • • • 224? 35 12? 14 12 2 124 12 27 17 246 46 771 4 109? 340A 2,110/A 2,560,“ 41 .8 40 30 8 4 4 50 72 240 210 32 28 28 400 22 12 50 9 87 44 — •sa 142 1 118 142 373 633 5i 6 28 5 2 3 2 30 36 168 35 14 21 10 240 26 9 98 9 69 64 — Summa 1.3194 66 1,735| 1.154/, 4 317 49 7 20773- lss 46? 57 37*| | 1451 34 104 18 1,776 48312,48319861176f 679 109 14,400 322186 746165 595 581 3 Uppskattadt Värde.
K s H O 3 314,458 95,600 158,270 37,368 42,531 9,667 16 24 35 37 10 53,031 76,764 5,782 52,323 33,473 23,300 657,896 16 11 244,673 12 25 37 E 3 *- p - * s ° B g-C njr p 2* o r* rO — 56,485 11 600 2,000 11 59,085 Stats - Bidrag.