Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rik sdagen utfärdades förbud enrot utgifvande af löpande Assigr.ationer, ställde på enskildte till ringare belopp än ioo:de R:dr; Alt det nemligen hade handt, att flere
Men niskor på dessa Coursserande papper blifvit lidande; Att det icke en gång var möjligt för en innehafvare af en 20 R:drs Assignation, alt genom Lagsökning elter bevakning i Concouvs utsöka 436 Stat«-Ut skottets Betänkan den.
Betalning derför, emedan besväret dermed, Rättegångs- och Bevaknings-kostnader, uppgingo till vida mera, än bela Assignalionen var värd.
Är det nu icke elt visst bedrägeri, att utfärda,Lagar, med stränga ansvars- och betalnings-skyldigheler, och stadgar utan ända, när man vet, att en som behöfver anställa Lagsökning, för att utfå betalning för en Assignation, ej kan göra det; utan alt vara Lagkunnig, ej mägtar gö-ra det, om lian är fattig, ecb, om han har både Lagkunskap oell förmogenhet, likväl underlåter det, emedan det ej lönar sig?
—- Hvad tjenar nu darina val utstyrda Assignalions-Stadga tili, med alla sina Cöntroller och Lag-paragraoher, om icke att förleda Allmänheten, att tro på en fond af Stadganden oell Credit-Lagar, liksom vore det en fond af Penningar, en säkerhet som Staten låtsar gifva, men som i verkligheten icke finnes.
Ivan det dessutom'vara en handling af oss, såsom upplysta Lagstiftare, att gifva ett förslag om skuldsedlars utgifvandé, sorn skola vara löpande i hela io år, eller, sorn är detsamma, att Staten garanterar Sedeihafvareri, att samma stund han icke får betalning skall Sedeln tgl fvären vimla i häkte inmanad; På detta sätt ikläder sig Staten en förbindelse, att häkta den *som för .Q 8 tö är sedan kan vara både död och Stals-Uts kottets Betänka liden.
4*7 hegrnfven.
Förordningen af den 31 Julii i8(5 förordnar, ali sedlar icke få vara löpande öfver i ur, högst 18 månader; oo!) slaget till llandels-Baiken inskränkt litlen för Assignationer, att vara löpande till 3 rnånader.
Och du man mot förfalskning af allt annat slags mynt vidtagit det strängaste försigtighels-mått, att efterapare» skali varda hängd m. m., så har man i della afseende gjort intet för Assignationerlie.
— Ändamålet med dessa Astsignationer skall vara en utvidgad rörelse; men jag frågar om det är nödvändigt, att utvidga Assignations-rätligheten, då hvar och en lärer hafva' sig -bekant, att en nu mera afliden man, Tit.
Litlström, och flere med honom, kunnat drifva den mest vidsträckta Assignations-rörelse, endast under skygd af nu gällande AssignationsLagar, och den fria Assignations-rätten på Banken?
Örn vårt Credit-väsende ännu är nog stadgadt, för att införa slike inrättningar, och om man icke, med allt skäl, kan vänta sig att få se: hvad, sora man sisla Riksdag erfor, men nu glömt, att en mängd enskildte af den ringare Classen, tvungne kanske att i betalning heldre emottaga Assignationer, än alt få intet, < blifva bedragne af Creditvinglare i stort?" 438 Ståts-Utskottets Betänkande», ,Och begärde Herr Häradshöfdingen, efter det alt Utlåtande!, sådant det var föreslagit, blifvit af Utskottens pluralitet vid anställd Votering gilladt, att berörde yttrande mätte detsamma tili Rikets Stän~ der åtfölja,.
Ut Supra, Ex Protoeollo, J, M, SPENS, t N:o 548.
Äjikom den i Nov. 18sp Rikets Högloflige Ständers Förstärkta Stats- och Banco* i/tskotts Memorial, angå* Stats-Utsktotsts Betänkanden. 43,9 ende Beläning i Banken af exportable effecter.
Sedan genom de Beslut Respeclive RiksStånden hvar för sig- fattat, i anledning af Stats- och Banco-Ulskoltens Betänkande N:o och 61, i allt öfrigt blifvit undanröjde de skiljaktiglieter emelian särskilda
Stånds yttranden uti frågorne rörande Rikets Benninge väsende och de med detsamma gemenskap egande ämnen; I afseende hvarpå LJtskollen, uti deras under N;o 5o afgifne Utlåtande, pundvis framställt deras förslag liil Rikets Ständers beslut; Förutan hvad som angår de uti fQrde puncten af Utskotten uppgifna Alternativer, hvaraf det första blifvit gilladt af Iiöglofl.
Ridderskapet oell Adeln och Hedervärda Bonde-Ståndet, saint det andra af Högvördiga Presle-Slåndct och Vällodige Borgare-Ståndet, och samtelig» Riks-Stånden, enligt PrococolIs - Utdrag, från Högloll.
Ridderskapel och Adelil af den 3o:de September, från Högvördiga PresteStåndet af den ayrde i samma Månad, samt från Vä Hofi. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet af den 3:djo Oclober, under förblifva!! de vidderas föret yttrade meningar, godkänt, dea Vet* 4^0 Stut s-TJ ta kottets Jjeiäiikandea. terings-Proposilion, sora för omröstning inom de tili en nämnd af 120 personer Förstärkta Stals- och Banco-Utskotten, tili afgörande enligt j3 §.
Riksdagsordningen af denna fråga, med Rikets Ständers räll, blifvit föreslagen; Så hafva de Förstärkta Utskotten vid sammanträde denna dag en sådan omröstning, på sätt Grundlr.garne utstaka, förrättat, i anledning af berörde, af Rikets Ständer gillade Proposition; så lydande:
Den som bifaller, att åt Banco-Fullmägtige må uppdragas, att, med fästadt särdeles afseende å Bankens säkerhet, samt i Öfverensstämmelse med de föreskrifter, som derföre särskildt meddelas, bevilja Lån efter samma grunder, som för lånen å exportabla metaller varit gällande, uppå alla inom Riket producerade, ej förskämning underkastade egenteiige exportvaror, under vilkor , att dessa skola vara i Stapelstäderna, antingen i Magazin af Sten, eller på Slädernes vanlige upplagsplatser, enligt intygande af vederbörande A utbo riter, förvarade, samt, med undantag af Metali-e*Tecter, brand försäkrade; Voterar Ja.
Den det ej vill voterar Nej; S t a t s-U t s k o 1t e t s Betänkan den, 44* Vinner Nej, kommer lån att utgifvas endast å Exportable éffecter af de slag, sorn liitlills fått behihas; efter samma grunder, som derföre förut Varit gällande, eller med iakttagande af de deruti vid denna Riksdag fastställande förändringar.
Deli sorn efter Voterings-sedlarnes öppnande befunnits, det rösterne utfallit med 27 Ja oell 92 Nej; samt Nej således vunnit, alltså kommer lån alt utgifvas endast ä exportable effecler af de slag, sorn biltills fått beläna^ efter samina grunder som derföre förut varit gä 11 a lule; eller med iakttagalidé af de deruti vid delina Riksdag fastställande förändringar, Ilvilkat Förstärkta Stats- och Ban'eö-Utskötten skolat härigenom vördsamligeti anmäla.
Stockholm den 16 Öctober x8a3; 4Sele Sami. 5 Band. 28 * 44» Stats-Utskottets Betänkande* K:o 54p.
Ankom den *5 Öct. 18*3.
Ständers Stats* samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Betänkande, rörande DykeriVerket.
Häglof!.
Rid eler.skåpet ecb Adeln Irar till Ekonomi-Utskottet enskildt oell Vä I loflige J3org:rre-Stån lét. lill Sia Is- beli Ekonomi* Utskotten gemensamt remitterat de Motioner och anföranden sorn vid innevarande Riksdag blifvit väckté, dels ont ripp* torfvan le af Dykeri- oell Bargnings-Coiu• pngniel, dels olli förändring i det för sanlin 1 Compagnie gällande Reglemente.
Af desse motioner bofva förenade Utskotten iiihemtat linnde des den lankan 110 g all* maut blifvit yttrad, att närvarande Dykeri-lm ättniugij Jåugt i frän att uppfylla sin bestämmelse säsoro en hjelp och undsätt* mugÄ-anslult för Skeppsbro Ine, vors cm Stat*-Utskottets Relä okänden.
443 blott riktande Inrättning för det Bolag åt hvilken den blifvit öfverlAten, och lnir ruledes på sådan grond den önskan lika allmänt blifvit frams ta IcJ, ti 11 se ett annat förhållande dermed inträffa, Såsom en följd af de olika synpuncler, hvarifrån timnet blifvit belraktadt af de Stånds Ledamöter som deruti sig yttrat, hafva jemnväi olika meningar uppstått, om sältet alt vinna ändamålet, i det somlige ansett Dykeri-Inrällningen, såsom stridande emot Folkrätten och Medborgerliga friheten, böra fullkomligen afsk a flas; Andie funnit dess bibehållande, under stadgande af nya och mera liim] elige föreskrifter, affle^ re skäl nödvändigt och somlige, nied instämmande i samma lanke, trott Inrättningen, för hvars upplåtande åt en enskild Association (io §. llegferiilgsformeu förin en ts utgöra ett hinder, böra af Staten öfverlygas; Och i öfverensstämmelse med de sålunda yppade oiika åsigterne- har derföre blifvit företagit oell anfördb Inom 1'Iög’ofl.
Piiddarr,kapel och Adela af Herr Montgomery G: Att Dvkeri-Inrältningen, och den dermed fören ide Strandrätten måtte genast antingen alldeles upplösas eller åtminstone till Lagar och Reglementen helt och hillet än* dra*. 444 Stats-Utskottets Bctä likander..
Af Friherre Lagerbjelke och Herr Nordenankar G:
Ali Dykeri-och Bärgnings-Verket äfven efter nuvarande Octfdys slut inåtle bibehållas', men Reglementet då undergå den jeni 11 klling och förbättring sorn kunde erfordras» Af Herr v0n Hartma 11 sdorff: att denna Inrättning efter nuvarande Octroys slut må af Slaten öfverlagas till ett belopp, jemnt svarande mot kostnaderne deruti, samt om ändock något af de förre skulle blifva öfver, detsamma användes till understöd för Skeppsbrulne och andre förolyckade Landsmän, som på Utrikes ort sakna tillgångar att förskaffa sig herm Af Friherre N a u c k h 0 IF, Otto, och Herr Mannerhjerta U. E: att Dvkevioch Bärgnings-Inrättningen måtte bibehållas i det skick den nu befi unés, samt Riksens Ständer underdånigast anhålla att den snart till ändalöpande Octroyen yaåtte prolöngeras; samt Inom Välloflig© B 0 r g a r e - S t å n d e t: Af Herr Bagge; alt Dykeri-Bola"gets befattning malte upphöra vid Octroyeus slut samt kvar och en i Sjönöd S La Ls-U l s k o 11 e ts Beta n ka n den. 445 räkande Jernnäs öppet, att, .bäsHiaivgitter, med egpt eller legd t biträde bärga sin Egendom.
A f lier r a r
E c k h o IT oell 13 j u li r: alt denna Inrällning ' ej malle vidare åt énskildte upplåles såsom stridande mot Regeringsformens 6ö §. utan alt Staten mätte densamma öfvertaga samt Reglementet ändras till (le Sjönödiidaudes fördel.
Af II err Hult: alt nämnde Regie •
O pnente genast mätte i visso delar rättas, samt tiden för; Skeppare, alf genom egen omtanka och bemödande rädda sig, förlangas; samt al Herr Vinberg: ALI Dvkeri-Cömpaguiets uteslutande rätt lill Bärgnings verkställande måtto vid nu gällande Octrovs slut upphöra och ett nytt Reglemente till dess utarbetas, sorn a ena sidan lemnäs livar och ep sjönöd lidande -.rättig-» het att sjelf besörja bärgningen, så länge liaif kan och vili, men å andra sidan gifvet’ honom, någon utväg alt kunna påräkna allmän hjelp, om han deraf finner sig i behof.
Och hafva de fleste af Väliofl. Borgare-Ståndets
Ledamöter instämt uti denna tanke. 446 Stat s-U t skottets Betänkande n.
Uland de vigfignre ämnen, som nneler della 1»iksrnöte utgjort lorensa! för Riks ens ilögioJL Ständers öfverlaggniugar, anse Utskotten det förevarande älven lörtjena ett utmärkt i nni, i anseende lill dess inflytande på Rikets Handel och Sjöh.11. Då Utskotten, jå sådan grund, finna sig förbundne, att deråt egna en särdeles uppnui rk,sam hel, tro Utskotten sig icke höla under.åta, att före meddelandet af deras utlåtande, framlägga en korrt teckning
Dykeri-] nrätlningens i Sverige nj>j>- komsl och närvarande beskaffenhet.
Denna inrättning, okänd i de flesta äf Europas himler, räknar inom Fäderneslandet sin upprinnelse från Konung Carl XI:s Regeringstid, och liar under hela liden af dess lillvarehe alltjemnt varit uppdragen åt enskilde personer eiler Bolag, ulan någon annan direet vinst för Slaten än den deraf utgående Bevillning, hvilken genom 1818 års Bevillning,s-stadga är fastsläid lii! 4°°° R:dr Banco årligen.
I dess första hörjm var Inrättningen likväl inskränkt inom räitigheten, ali genom
Dykande neli uppfiskande unptaga och bärga föro.lyckade fartyg och gods; men för omkring ett århundrade tillhaka hlef första grunden lagd till den vidsträcktare bärguingsrätt sorn för närvarande ejer rum» 3 ta t »-Utskottets Bctitnlanden. 44?
Det vnr vid denna lid, rom arne or~ ■denlcSige Bolag, under naimi af IN orra oell SödfJt Dykeri- och.
Bärgiii.ngs-Compåeniernc, inrättades ock af Regeringen nied Privilegier på visse år lorsägos, (ill hedvil va lide af Dykeri- och Bergii inys-Verket.
Sedan desse Privilegier tid efter annan blifvit förnyade, och sednast linder den (irla Pebruarii »770 förlängde på 00 års tid, från 1770 års början, fann Kongl' Maj:t elen 10 Junii iSot för godt besluta, att efter sistnämnde Octroys upphörande, begge Compagnierre skulle sammanslås till eli enda, bestående af Nio Lotlegare dem Kongl. Majrt förbehöll sig alt särskildt utse, och för hvilket Compagnie ny Qclrqy beviljades på af) år från i8o3 års början.
För detta Compagnie lät Kongl. Majrt derefter den 22 December 1802 utfärda dess Nådiga Reglemente, hvilket med de få ändringar och tillägg, som sedermera tillkommit innefattar de itu gälhinna fireskrilterne om Dykeri- och BärgningsCompagniets rättigheter och skyldigheter.
Ulan att ingå i en fullständig detail af de Särskildt» stadgande!), som delta Reglemente och öfrige i ämnet utkomue Författningar innehålla, må här endast nämnas:
Att Dykeri-Iurällninge», som förvaltas utaf eu af Lollegarue utsedd Direcliou 443 Stat s-U t s k o t -t e t s Bcliinkanden. neli i orlcrne ombesörjes af en eller flere Dvkeri-Comiliissarier itiota hvarje SjoTulls -Kammates.
Distr jet* ii 1’ ställd under cjeilere! t inseende af Förvaltningen af Sjöärenderna saint Specifel tillsyn af Konungens General-Adjutant för Fjotlorne; Att Dykeri-Compagniyt har sig ålagdt* att vid aila timade Slrandningslilifällen, utan uppehåll lenina verksam handräckning och för sådant ändamål å alla vederbörlige ställen vara försedt med tiliräcklige duglige Dykeri-Ilisti umenter och redskap samt i konsten in öfva de och skicklige betjente.
Ätt Skeppare val äi’ tillåtit att så länge hail förmår, med eget skeppsfolk bärga skepp och gods och äfvenväl dertill gagna fremmande hjelp tinder Go timmars lid, räknadt från dön då en sådan hjelp ankommit; men ytt; derest inom -en sådan tids förlopp, skeppet icke hunnit befrias från . gr ii tid eller isgång* eller något af lasten med fremmande biträde blifvit lossadt, honom åligger att genast begifva sig under Bykeriet, hvars befattning med bärgningeil då vidtager och sorn eger rätt att beräkna sig bärgarelön af så väl det lossade sorn olossade godset, hvilket ock gäller om det gods, som af. eget Skeppsfolk före Dvkeriels ankomst blifvit bärgadt, sedan Dyke - Stats-U tskottc ts Betänkanden. 44$ kenet vid bergningens fortsättning läg4 ger halld; ali frän förbindelsen'’ att vid timmade s t ra n d u i ngs* h ä rvd el ser höra under Dykeriet ii ro befriade, såväl de fartyg hvilka i sludernes hamnar och lossningsörter råka på grund, och Malmö
Stads innevånare för deras Skepp; som Noridänske och Vesterbottniske
Städ erbe lör deras på inrikes orter Seglande Fattyg:-
Att från rättigheten ätt med legd hjelp besörja bergningar, då ej något åf läSieii beliöfver lossas, äro uteslutne älla.
. utländske fartyg, hvilka enär de icke med eget Skeppsfolk kunna befria sig frän grund eller ingång,- ovilkorligen böra anlita Dykeriels biträde:
Alt dykeriet i bergarelön, hvilken alltid utgår af Skeppets Oell Laddningens värde, eger rätt beräkna (i procent då ej något af lasten lossas, 8 pro# cent då antingen någon del eller liela laddningen ur Fartyget uttages, (.5 procent då ett strandat fartyg innehar last af ringare värde, i hvilket fall ock särskild ersättning för bergUihgsköstnåden: bestås; och 20 procent, då godset ur vatten bergås, eller med kostbara machin er från botten Uppfiskas, hvilken berga relou, med undantag af den händelse dåden till <5 procent utgår, af Utländska i Sverig* 4:de Sami. 5 Baud» *<j *5o Stat s-U t s & ö t t 116 JR e i Ji n k ;iöfi d £ fi. ej asseenrerntle Fartyg utgöres med ett i hvarje fall förhöjd t belopp: salut. att deremot vid bergning af Kronans skepp och laddningar endast
,en billig ersättning för förefallne bevisliga omkostnader eger rum; nied mera.
. Alft ifrån det tfykeri- och Tlergil ings-Yerk et erhöll sin första leii inliga inrättning intill närvarande lid, hafva, vid Ständer nes Heste sam lim n börti sier, förnyade klagomål blifvit anförde emot sa väl sjelfva grundenne för Inrättningen, sorn det sätt hvarpå Gonspngniet uppfyllt sine åligganden.
Att bedomina halten af de gjorde anmärkningarne eller ingå i granskning af de anledningar suni verkat derhän att desse anmärkningar ständigt blifvit Jeninade utan afseende, anse Utskotten då det angår en förfluten lid, icke ligga inom gränsen för deras befattning; men Utskotten tro sig dock böra omnämna, dels att Allmänna Besvärs- och El 0110- mi-Utskottet vid 1809 och 1810 årens Riksdag, uti afgifvet Betänkande fraihslält behofvet äf flere förändringar i 1802 års Reglemente, hvaröfver likväl sedan arén•det till Utskottet blifvit återremitterad!, me» afUl.vkottet hunn ad t utan nv handläggning* tve uno Raks-Sund icke koiumo att fatta Stats-Utskottets
Be 15 n k a odon. 45» något beslut; Och dels att Riksens Ständer genom underdånig skrifvelse den 12 Mars 1818 lius Kongl. Maj:t anliöllo om den förklaring öfver berörde Reglemente, alt då Svenskt Fartyg i lotsmanna farvatten af Krono-Lots sättes på . grund, Dykeriet icke mätte ega rätt att med ett sådant fartyg taga befattning, lill hvilken anhållan Kongl. Majit likväl, efter hvad Utskotten inkurnlat icke funnit skäl i alt i Kader bifalla.
Efter desse i förväg meddelde upplysningar, gå Utskotten lin att yttra sine 'tankar i anledning af de i ämnet väckte motioner och finna dervid följande frågor framställa sig tdl besvarande; nemi.- 1:0
Om npphäfvande eller ändring af de rättigheter, sorn genom nu gällande Privilegier ii ro Dykeri- och BergningsCompaguiet förundle, hör före Octroyens slut kunna komma i fråga.’ 2:0
Om efter upphörande af nuvarande Octroy, Dykeri-IuräUningen bör alldeles försvinna eller fortfarande lemna undsättning åt sjönödlidande? 3:o Om i sistnämnde fall, Inrätlnin* gen l>Ör af Staten Öfvertugas eller ytter* 45a Stat s-U ts kottets B e t ä n k a n d e n. iigare upplåtas ut Enskild Association; samt 4?0
Om ändamålet med Inrättningen anses blifva uppfyldt geom de för deusamma nu gällande föreskrifter eller örn iiti-t dringen och förbättringar deruti kunna fordras?
Vid angifvande af Utlåtande öfver första frågan, tro Utskotten sig icke Lebofva vara vidiyffige.
Såsom hvarje annat Contract bör, i Utskottens lanke, det af Dykeri-Delegarne med Staten ingångna, cm rättighet att, emot visse ötagne skyldigheter, besörja bergning af slrandadt skepp och gods, utaf Lagen skyddas, till dess det genom å Dele'garnes sida bristande fullgörande af ingångna förbindelser blifvit förverkadb
Och så länge ett sådant Uontractsbrolt icke blifvit visadt hafva egt rum, anse Utskotten hvarje inskränkning'i Jdykeri-Compagniets .lagligen förvarade rättigheter och än mer desses föll-komliga tillintetgörande vara obehörige •emot medborgerliga säkerheten stridande emot och sålunda icke kunua af en rättvis Styrelse bifallas, Man har kallat ■ Dykeri-Inrättningen «a barbarisk anstalli och bland andr* S ta ts-TJts k o 11 e t s B e t ä u
Jj a n d en, /j53 skäl '.iil dess upphörande anfört, alt den vore stridande ernot medborgerliga linhe vj O ten peil folkrätten.
I förra fallet har man för
Inrättningens förmenta brister förbisett dess goda ändamål och i det sednare synes man hafva dels glömt de grunder, hvarpå fjaiiihålls-Contractet är bygdi, dels nog mycket vidga dt området för de förbindelser som Staten till hvarannan ega.
Naturen af Sainbäl!s-In rälln ingen förutsätter inskränkning af mångå så väi personella; som reela rättigheter hos individerne, och då denna inskränkning icke är utan anledning påbuden elier utöfver behofvet sträckt, kan något förnärmande af medborgerliga friheten icke derigenom ega rinn.
Att intetdera af dessa fall kan anses inträda genom Dykeri-Iurättningeii^ enär denna är sluten inom behöriga gransel', torde vara lätt att inse, om man öfverväger, att det iir liåde Statens pligt och rättighet, alt genom vidtagande anstalter att vaka deröfver, att vid Skeppsbrott, de sjönödlidande icke må plundras eller misshandlas, fs än varande godsegares och Assuradörers obevakade rätt icke genom förskingring oller försnillning förnärmas samt otillåtet eller oförluliadfc gods icke i landet inpractiseras, hvilket allt
Dykerilurättningeu har lill föremal aU förekom - 4^4 S ta cs-TJ t.s ko 11 c ts Betänkande*». ina.
;if andra lii lider, der Kär skilde jmista;Ler lili bergning af si ramhult skepp oell gods icke finnas, kail ej eller i UIskof tens tanke med framgång gagnas få t r* o o sorn bevis emot nödvändighelen af Dyk eri-Inrätlnlngen inom Fäderneslandet; ty Sverige, få olikt, dessa Länder i flere andre alVeenden, är tiel äfven i a
Feen de jå dess vidsträckta celi glest bebodda koster, hvilka göra en verksam undsättning lor den skeppsbi otile mera svår, hans öde, om han utan omvårdnad af någon publik myndighet lemnäs åt knslboernes behandling, mera betänkligt och tillfället lill iöröfvande af Lurendrägeri mera lätt.
Från dessa betraktelser hemtur Utskotten grunden för deras omdöme i frågan, huruvida oller nuvarande Dykcii Oclruys utgång, Inrättningen bär uj | höt a eller icke; Och du Ut,-kollen för sig erkänna viglen id de skäl som för dess fortfarande löielcn.ma, tveka Utskotten icke alt förklara sig alise Dykeri-Inrätlningen böra såsom både Hylli" och nödvändig älven lramgcnl bibehållas.
Vid prjÖFningen af 3:dje flugan, elter 010 Dvkeri-Inrällningen bör vid Octroyens slut af Slaten öfvertagas eller ytterligare åt enskildt Bolag öfverlemnas.
Sta ts-U
Is kottets Be t fl nk a nde n. 455 hafva Utskotten • forst, med anledning af åtskjllige Molionairers v
It ra uden, so.m skulle Verkets ånyo upplåtelse At Enskilde vara stridande emot ilegeringsfor'mens Co §. till 11 ii i mare granskning föicliaft denna §., Ii vi i ken, i den del sorn den till förevarande ämne blifvit lämpad» inne!
Alier *'Ej heller må Konungen Statens i n k o m stei fö r pa k t a , eller, till vinning för sig och Kronan eller enskilde Personer och C o r p o r a l i on e r n A g r e M o n o p o 1 i e r fa s t s t ;i 11 a” Men dä uti nästföregående Statens Or* dinaire samt de rinder namn af Bevillningar inflytande Inknmster omtalas och desse sednare uti Co uppräknas, såsom Tull-Post, Chai tfe-Sigillatar-medel m. fl. samt den förstnämnde, S.taIs-Verkets betydligaste inträd, efter hvad nogsamt är kändt, förut varit på Arrende öfveriåten till ett enskildt Bolags förvaltning; Så liar det förekommit Utskotten, sorn skulle man genom det vid slutet af Co § införde, här ofvan citerade stadgande, egentligen sökt förebygga sådane för S'ats-Verkets behof till visst bestämdt belopp påräknade -»Inkomst-källors vidare skiljande från Stals-Föi valliiingen på det hebo Alt nämnde §. lili förevarande fall icke ijr tillämplig, derom hafva Utskotten än iner Stafdal «in öfvertygelse af den anledning. 45 6 Stats - U t sk o 11 e t s ■Betänka n ci en. tilt flere mcil Dykeri-Inrättttitigen likartade på vin.sl ucli förlust ingångna Associationer, f;l.soin Assurans - Compaguicrne , längre lid funnits etablerade saint med Kongl.
Majlis Rådiga Reglementen försédde, tilan alt desse Inrättningar, sorn äfvert lara boredt
Delegarne en icke ringa vinst, ansetts böra af Staten öfveiiagäs eller vara lillkomne i sirid med Regeringsformens öftanäinnde 60 §., hvilken allisa, efter Utskottens öfvertygelse, icke lägger binder i Vtigen för Dykerl-V erkels ånyo upplåtall . de lii! eli enskildt Bolag.
Emot det nog Allmänt yttrade för-' slaget, att Stalén bör Öfvertaga DvkeriInrältningen, hafva hos Utskotten, vid fifl— gans öfvervägande manga och vig!ige betänkligheter deremot framställt sig.
Dea förslå Åtgärd A Statens sida, med förutsättning af bifall lill nämnde förslag, biefve att af nuvarande Bolaget inköpa ders förråd oell i risin; mert ! eiR redskap m. m, hvartill, efter hvad Utskotten af Verkets nuvarande goda skick, tro sig med säkerhet kunna sluta, skulle erfordras ert ganska betydlig uppoffring.
Mali kan väl häremot invända att Dykeri-Bolaget sannolikt Skulle linnas hugadt att emot lag belaf «ij>£ - Siats-D tskottets