Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då ledighet lill pension vid amiralitets-krigsmanskassan yppade sig, skulle sedermera dit från reserv-staten öfverllyttas de mest orkeslöse med fullkomlig befrielse från alla anspråk på tjenstgöring från statens sida, hvarföre och personalen å reserv-staten borde, i förhållande till dess å densamma egande lön, erlägga af - u Kongl. Maj:ts Nåd.
1850. gift lill amiralitets-krigsmanskassan, med rättighet till pension efter den lön, sorn å ordinarie staten, vid afgången derifrån, åtnjutits.
Ett ämne, som alltför länge varit forbisedt, men hvarpå Eders Kongl.
Majit vid de båda sednaste riksdagarna icke underlåtit att fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, är bchofvet af att tillse, det ett nödigt antal läkare inom försvarsverkets olika delar finnes att tillgå.
Hvad flottan serskildt rörer, tillkommer det här mig att i underdånighet uttala min åsigt, och jag kan icke, oaktadt den mindre benägenhet, som Rikets Ständer vid föregående tillfallen synas hafva visat, att med den värma, ämnet förtjenar, omfatta detsamma, underlåta att i underdånighet tillstyrka, det Eders Kongl.
Majit måtte täckas, att, uti den nådiga propositionen om nödiga anslag till 5:te hufvudtiteln, äfven låta inflyta behofvet af någon ökning uti flottans fasta läkare-korps.
Jag lär, såsom ett stöd för min åsigt, endast hänvisa hvarje upplyst medborgare till vår historias vittnesbörd.
Så långt man ur säkra källor kan studera det, finner man beklagligen, huru vid hvarje krig, deri flottan deltagit, densamma under ofta ganska langa tider af fälttåget varit hållen i overksamhet genom dc mest mördande farsoter.
Hvilken stor förlust för Staten att icke i behofvets stund kunna använda de krafter, som densamma med otroliga kostnader heredt till sitt försvar!
Hvilken skamlig uraktlåtenhet att låta landets söner, utgångna att offra lif och blod för detsamma blifva ett rof för en försummad eller illa ordnad helsovård och sjukskötsel!
Hvilket förlamande intryck i moraliskt afseende på försvaret i det hela skall icke härigenom sprida sig till alla dem, som äro beräknade att fylla luckorna efter de bortgångne, med den nedslående hilden af dessas öde för sin blick!
Och hvilka äro de, som på detta sätt skola utsändas att falla, utan ära, utan strid, för fosterlandets heliga sak?
Det är försvarets must och märg, den kraftige Beväringsynglingen, hvilkens helsa och glada mod på en gång utgör landets hopp och landets styrka!
Må man ej lugna sig med den föreställningen att det onda kan förekommas genom att vid krigets utbrott öka Läkare-korpsens antal.
Denna åsigt är i högsta måtto förvillande.
Dels finnes ej då den tillgång af en sådan personal, sorn är behöflig; dels är icke ensamt läkarens närvaro, vore han än den skickligaste, tillfyllestgörande att häfva det onda i sin rot.
Den hästa och nyttigaste läkarevård är den, sorn gifves uti en riktig behandling af de friska, genom ett efter ett lands och folks olika förhållanden väl uttänkt, på mångårig erfarenhet grundadt, af långvarig praktisk tillämpning fullt utbildadt system för besättningarnas alla dietetiska förhållanden ombord, hvarmed sammanslår en mängd af iakttagelser vid fartygens inredning och utrustning.
Det är i dessa afseenden som en skicklig läkares åsigter, utbildade Kongl. Maj:ts Nåd.
45 under en långvarig praktisk handläggning af yrket ombord, äro alldeles oundgängliga, om icke allt ordnande af den vigtiga angelägenheten skall blifva ett hugskott.
Nyttan af systemet blir alldeles ofullständig, om den ej uppbäres af ett behöfligt antal deruti danade män af samma yrke, som under en lortsalt öfning både förmå att sprida fördelarna af detta system till alla de i tjenstgöring varande krigsfartygen, men äfven genom ytterligare inhemtad erfarenhet kunna alltmer utveckla och förbättra hvad som häruti kan brista.
Endast genom anställandet af en så tillräckligt talrik fast Läkare-korps vid Flottan, alt sjukvården ombord å de till sjöexercis årligen rastade krigsfartygen kan af dess medlemmar hufvudsakligen bestridas, skall så väl det nyssnämnda ändamålet vinnas, som äfven det lika vigtiga att alstra och underhålla ett lifligt och verksamt intresse för denna angelägenhet, samt att den erfarenhet, som succesivt vinnes, kommer vapnet tillgodo, hvilket icke låter tänka sig, då oaflåtliga ombyten af personalen på dessa platser förekomma, såsom nu är fallet, till följd af den fasta Läkarekorpsens inskränkta personal.
I länder, der större delen af krigsfartygens besättningar utgöres af manskap som tillhöra yrket och således mindre är utsatt för det skadliga inflytandet af ett förändradt lefnadssätt, har man dock insett sanningen af hvad jag nu yttrat och dervid lagt den yttersta vigt.
Mycket är från dessa länders erfarenhet i detta afseende att hemta, men på långt när icke allt hvad som erfordras för att utbilda ett i dessa afseenden för oss och våra lokal- och klimatförhållanden fullt afpassadt system.
Vi måste i detta hänseende till en del bygga på egen grund.
Då jag likväl uti detta ämne, som det icke ligger inom kretsen för min erfarenhet att kunna i dess detaljer utveckla och bedöma, icke heller trott mig böra underlåta att inhemta de i läkareyrket edarne mäns råd och upplysningar, har jag anmodat Kongl.
Sundhets-Collegium att afgifva yttrande deruti, hvilket jag härmed får nåden vidfoga.
Så vidt jag deraf kan finna, är den af delta Collegium framställda åsigt om behöflig ökning af Flottans läkarepersonal, ställd på gränsen af det otillräckliga.
Ehuru jag således ansett mig böra grunda mitt underdåniga förslag i detta afseende på denna inom landet i ämnet erkända auktoritets utlåtande, har jag dock icke trott mig höra dervid undertrycka min enskilda öfvertygelse om sannolikheten af en i framtiden behöflig ytterligare ökning i Flottans fasta Läkare-korps.
Efter denna anmärkning får jag då i underdånighet tillstyrka, att nämnde korps, på sätt samt med de vilkor i (ifrigt, som Kongl.
Sundhets-Kollegium föreslagit, måtte blifva så sammansatt och aflöuad, som jag här får nåden angifva:
Prop. om Statsverk. 1850. 1 Fält-Läkare 1,200. — — 3 Regements-Läkare å 800 R:dr 2,400. — — 6 Förste Bataljons-Läkare å 400 R:dr 2,400. — — 3 Andra Bataljons-Läkare å 250 Rd:r 750. — — 10 Stipendiater i Flottan, å 150 R:dr 1,500: — — Efter 8 års berömlig tjenstgöring skulle l:a Bataljonsläkare erhålla en löneförhöjning af 200 R:dr och 2:dra Bataljonsläkare af d:o 125 R:dr.
Förslagsvis antages att denna förmon, efter vissa års förlopp, skulle tillkomma 2 första och 1 andre Läkare 525.
— — Summa erforderlig aflöningskostnad 8,775.
Nuvarande Medicinalstaten upptager 6,400.
— — Således behöflig tillökning af R:dr 2,375. — — hvartill serskildt anslag nu borde äskas.
Härvid får jag dock i underdånighet anmärka, att såväl Ofver-Fältläkaren som Regements-Läkaren i Carlskrona, för hvilka någon löneförhöjning ej skulle förekomma, nu under lönen beräkna, den förre 50, och den sednare 40, Tunnor spanmål.
Då någon minskning uti dessa löner under innehafvarnes tjenstetid icke kunde ega rum, torde detta öfverskott, utgörande 90 R:dr banko, få, under denna tid, af besparingarne på 5: te hufvudtiteln utgå.
Sedan jag nu uti ett sammanhang angifvit såväl beståndsdelarna af Flottans personal och 'grunderna för dess fördelning emellan de håda delarna af sjöförsvaret, som äfven den ökning uti densammas antal samt förändring i dess organisation, som för ett fullständigt ändamålets vinnande är af nöden, går jag att punktvis i underdånighet uppgifva de dertill erforderliga kostnader, under hänvisande till de motiver, som jag i det föregående för hvarje serskild post haft nåden framställa.
Dessa kostnader upptagna i den ordning detta underdåniga förslag föranleder, skulle blifva:
Uppsättning af 150 matroser och jungman, hälften af li värdera, å 3 tunnor spanmål per år och 8 sk. b:ko per medium i aflöning per dag . . . . 450: 4 korporaler arfode ä 25 per år — Beklädnad och sängkläder å R:dr 30: 18 sk. . .
— Dito af 45 skeppsgossar ä 3 t:r spanmål per år och 4 sk. 8 r. aflöning, förhöjdt gage inberäknadt, 135: 2 korporaler, arfode ä 1 sk. per dag ....
— Beklädnad och sängkläder å R:dr 26: 20 sk. . .
— Dito af 450 värf vade arlilleri-båtsmän, å 3 t:r spanmål per år och 8 sk. aflöning per dag . . . 1,350:
Dito af 18 Under-ojficerskorporaler y id korpsen, å 3 t:r spanmål per år och 12 sk. aflöning per dag 54: 18 korporaler, arfode å 25 R:dr — Beklädnad och sängkläder å R:dr 43: 8 sk. . . . — Dito af 200 kanoniere)' å per medium R:dr 62: 44 horujl.
Prop. om Statsverk. 1850, 47 Spanmål in natura Kontant Summa tunnor kpr R:dr sk. r:st R:dr sk. r:st 9,125: — — 100: — — 4,556: 12. — 1,597: 24. — 15: 10. — 1,188: 36. — 27,375: 1,642: 24. — 450: — — 20,202: — — 13,781: 12. — 2,801: 22. 49,669: 24.
Transport 1,989: —- 66,252: 22.
Prop. om Statsvei'k. 1850.
Spanmål in natura Contant tunnor kpr R:dr sk. r:st Transport 1,989: — sk. i aflöning per är samt 3 t:r spanmål . . . 000: — 12,583: 10. — 10 korporaler, arfode ä 25
R:dr — — 400:
Beklädnad och sängkläder å 40 R:dr ....
. — — 9,200:
Förhöjd aflöning till 100 matroser af första klassen, deraf 70 å 8 sk. och 30 å 4 sk. per dag . — — /lrf oden till 1,385 indelade och roterade artilleribåtsmän och vice korporaler å 0
R:dr 32 sk. — — — — Till marin-balaljonernes organiserande erfordras ökadt befäl å Flottans Stal: 4 Kommendörer å 2,080: 10,720: 1 Kapiten 1,250: 20 Kapiten-löjtnanter å 840: 10,800: 12 dito å 030: 7,500: — 10 Premier-löjtnanter å 430: 4,300: 20 dito' å 330: 0,000: 10 Sekund-löjtnanter å 250: 2,500: 75 officerare med en aflöning af Ökadi arfode till nuvarande båtsmans-korporaler, 227 man å 7 R:dr per år Dido dito till 9 målros-korporaler å 9: 38 per år . . .
Dito dito till 8 kanonierer dito, å 5 r:dr per år . . .
Resepenningar lill 04 under-officerare placerade på båtsmanskompanierne å 50 R:dr per år (förslagsvis) • • • • Transport Summa R:dr sk. rist 00,252: 10. — 22,183: 16. — 5,170: 40. — 9,233: 16. — 49,730: 1,589: 88: 6. — 40: 3,200: 157,480: 40.
Maj:ts Nåd. Prog. om Statsverk. 1850. 49 Spanmål in natura Contant Summa tuunor kpr R:dr sk. r:st R:dr sk. rist Transport 2,589: — 157,486: 40.
— Ar/ode lill 128 båtsmans-signalisler å 12 R:dr) Dito 20 dito korporalen ä 25 R:dr j ' * ‘
Dito till 24 konstaplar vid kustförsvaret, som tillika skulle tjenstgöra som styrmän, ä 33: 16 800: — — Dito till 24 konstaplar vid dito, som tillika skulle tjenstgöra som skeppare å 16: 32 400: — Till Instruktörer för signalisleme erfordras:
Uppsättning af 20 stabs signalis ter med en årlig lön af R:dr 62: 44 sk. och 3 t:r spanmål 60: — 1,258: 16. — — — Beklädnad och sängkläder å R:dr 46: — — 920:
Dito af 4 under-officerskorporaler med en årlig lön af R:dr 91: 12 samt 3 t:r spanmål . . . 12; — 365: — Beklädnad och sängkläder å R:dr 48: 4 sk. . . . — — 192: 16 2,178: 16. 557. 16.
Dito af 10 Hautboister med årlig lön af 250 R:dr utom spanmål 3 t:r in natura 30: — 2,500: — 3 Musik-Direktörer arfo de å 333: 16 1,000: — Reservstaten 33,333: 16.
Flottans fasta Läkare-korps 2,375: — Summa T:r Spanmål 2,691: — R:dr b:ko 202,666: 40. o A anslaget till Flottans personal-stat finnes nu odisponerad spanmål in na Bil.
N:o 4 till Kongl. Maj:ts Prog. 1850 . 1 Sami. 1 Afd. 1 Haft. 7 50 Kongl. Maj:Is Nåd.
Prop. om Sia/,sver/:. 1850.
Transport 2,691: 202,666: 40. — tura, som till materielen användes, men hvilken tillgång icke i det förslag jag nu går att för materielen afgifva påräknad, således skulle minska behofvet å personal-staten med sitt hela belopp eller tunnor 1,140: —_
Då således återstår att genom anslag fyllas ....
1,551: tunnor spanmål in natura, hvilka, såsom hittills öfligt varit, utföras till ett värde å 6 R:dr per tunna 9,306: — — Totalsummma af behöfligt ökadt anslag lill personalen r:dr . 211,972: 40.—
Med afseende på befälets och manskapets öfning å krigsfartygen är i det föregående anfördt huru densamma borde erhålla så väl en större utsträckning, som ett mera systematiskt ordnande, än de der anslagna medlen nu medgifva.
Grunderne härför äro i korthet uppgifna, och det kostnadsförslag, hvilket jag i öfverensstämmelse dermed uppgjort, har blifvit understäldt Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning.
Enligt detsamma skulle till öfning å kustflottans krigsfartyg årligen erfordras Banko r:dr 52,503: — — samt å de seglande, på den så kallade Hemstation . . . 86,972: — — Summa till sjöexercis per år Banko r:dr 139,475: — — Den nu dertill å anslaget för ”diverse behof” beviljade summa uppgår till 90,000: — — hvadan således den å denna titel erforderliga ökning i anslaget utgör Banko r:dr 49,475: — — Kongl. Mapts Nåd.
Prof. om Statsv. 1850. 51 Mäter telen.
I det föregående har jag haft nåden anmärka huru, då de enda tillförlitliga grunderna för uppförandet af ett försvarssystem, nämligen landets lokala förhållanden, sammanställda med dess tillgång på folk och penningar, skänkes allvarlig uppmärksamhet och opartisk granskning, man på denna väg lätteligen vinner bestämdhet uti den städse omtvistade frågan, om såväl sjöförsvarets relativa ställning inom systemet, sorn den möjliga omfattningen deraf, samt dess ändamålsenliga beståndsdelar.
Med afseende pä Lillgfingen af befäl och manskap, den deri behöflig» ökningen samt dess ändamålsenliga fördelning och organisation, har redan blifvit anlördt hvad dervid är att anmärka, och skulle, derest mitt underdåniga förslag gillas och sättes i verk, hela summan af de lill Sjöförsvaret disponibla trupper med befäl, då, af anförda skäl, Marin-regementet och Extra Roteringen samt Stads-båtsmännen uteslutas, men fem klassers Sjöbeväring inheräknas, utgöra 31,320 man.
Då deraf, såsom reserv samt sjuka och vakanta, alloras 10,283, så återstå 21,037 man effektive, deraf 15,037 lill kust- och 0,000 till yttre sjöförsvaret.
Hvad den härtill erforderliga materielens beståndsdelar vidkommer, har Eders Kongl. Maj:t, uti Dess lill Rikets sednast församlade
Ständer i detta ämne afgilna nådiga framställning, förklarat, att sådana fartyg, sorn de nuvarande linieskeppen, icke mer borde komma att utgöra någon del af nämnde materiel.
De äro ock i sådant skick, att de, i motsatt fall, snart måste mot nya utbytas.
Emedlertid hade jag ansett, att 4 af dem borde kunna med en måttlig kostnad underhållas, i ändamål att såsom flytande batterier eller blockskepp begagnas till några vigtigare lokalers försvar, samt äfven för all vid krig kunna på desamma organisera och lill tjensten ombord öfva reserven och förnämligast den del af sjöbeväringen, som, dertill med omdöme utvald, borde hällas beredd att ersätta vakanser på yttre sjöförsvarets fartyg.
De seglande krigsfartyg, hvaraf detta försvar skulle sammansättas, har Eders Kongl. Maj:t således förklarat böra vara:
Fregatter, Korvetler, Briggar och Skonerter.
Med afseende på proportionen emellan dessa olika fartygs-certer får jag blott i underdånighet tillstyrka att, af de 3:ne sednare, till försvaret mindre användbara, endast ett inskränktare antal, som med fördel till öfningarne under fred kan begagnas, mätte bestämmas, hvarigenom flera af de för kriget tjenligare fregatterna kunde erhållas, af hvilka endast 2:ne klasser, eller 52 och 44 kanons-, borde antagas.
Ytterligare har Eders Kongl. Maj:t uti meranämnda framställning, såsom för denna del af sjöförsvaret behöfliga 62 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsv. 1850. angifvit och till skyndsam komplettering föreslagit ångkorvetter ar 2:ne klasser, nämligen med ångmachiner af 300 och 200 hästkrafter, samt med bombkanonér armerade.
Alla dessa sålunda af Eders Kongl. Majit anvisade beståndsdelar af yttre sjöförsvaret synas vara så oumbärliga för det närvarande bebofvet och så vist beräknade med blicken fästad på sannolikt förestående förändringar inom krigsflottans materiel, att, huru än dessa utfalla, man med all visshet kan förutse, att dessa nu angifna fartygs-eerter komma alt för en lång framtid bibehållas och att för värt sjöförsvar blifva synnerligen användbara.
Vårt kustförsvars materiel bar, under de olika utvecklingsperioder den un dergått, varit sammansatt af ganska skiljaktiga beståndsdelar.
Den mest fullkomnade och för ändamålet afpassade form och bestyckning, som man hittills uttänkt åt skärgårdskrigsfartyget är dock kanonslupen för den yttre och öppna, samt kanonjollen för den slutna skärgården.
Det är ock i öfverensstämmelse med den vunna erfarenheten om dessa fartygs goda egenskaper på dessa krigsthcatrar, sorn Eders Kongl. Majit bestämt, att de skulle utgöra hufvudbeståndsdelarna af skär gårdsvapnet.
Ett vigtigt vilkor för dessa fartygs tjenstbarhet är dock, alt kanonsluparna så konstrueras och inredas, alt de kunna lora en bombkanon förut jemte den vanliga bestyckningen af en 24:f?Z kanon akter ut.
De äldre kanonsluparna äro ej af denna beskaffenhet, samt dertill af ålder så obrukbara, att jag icke ansett mig böra i det bär nedan angifna antalet af i komplett skick varande kanonslupar upptaga dessa.
Vid den förändring, som vid en del af dem egt rum, och som ännu med andra pågår, bar dessutom visat sig, att, ehuru någon del af skråfvens beståndsdelar kan tillgodogöras, och delta arbete således till förmån för staten bör fortgå, kostnaden derföre dock ej i betydlig män understi ger den för total nybyggnad.
Ändtligen bar Eders Kongl. Majit i nåder lastat Rikets Ständers uppmärksamhet pä den stora vigten af att befordra sjöförsvarets rörlighet förmedelst an skaffande af ångbogserings-fartyg.
Detta utgör i min tanka ett sådant hufvudvilkor för möjligheten af att kunna gifva detta försvar den kraft, som erfordras för att med hopp örn framgång kunna möta och afvisa de fiendtligt anfall, som, med biträde af ångkraft, mot vår kust vid inträffande krig komma att anställas, att jag i underdånighet instämmande uti denna af Eders Kongl. Majit yttrade åsigt, lifligt hoppas, alt Rikets Ständer, inseende sakens vigt, måtte åt Eders Kongl. Majit bereda tillfälle att, så skyndsamt som möjligt, fylla den stora brist på dylika fartyg hvaraf kustförsvaret för närvarande lider.
Dessförutan, och utan den Kongl. Maj:ts Nåd.
53 lätthet som på detta sätt vinnes, att på vår långa kust, med möjligaste hastighet flytta stridskrafterna dit behofvet kräfver, skall det erfordras ansträngningar, vida utöfver landets tillgångar, att försvara det.
Om, såsom sig hör, och äfven är görligt, någon del af dessa ångfartyg kan passera Götha kanal, så hildas derigenom det samband emellan båda kusternas försvar som ytterligare skall förminska de, i motsatt fall, icke obetydligt större kostnader, hvilka dertill skulle erfordras, utan att man till utförandet af detta försvar behöfver att anlita den enskilda ångbåtstrafiken, hvilken vid ett krigstillfälle samt med de förändringar i handelns gång, som våra lokal-förhållanden då ofelbart koinme att framkalla, säkerligen icke ens skall blifva tillräcklig att motsvara de anspråk, som, i det sednare afseendet, då vid denna trafik skola fästas.
Dessutom skulle de enskilda ångfartyg som i öfrigt kunde finnas användbara till skärgårds-krigsfartygens, bogsering, icke vara tjenlige att armeras, hvarigenom en af de vig tiga fördelar, sorn med dessa fartyg äro afsedda, skulle uppgifvas.
För så vidt nemligen icke någon af de hufvudsakliga egenskaper såsom bogserings-fartyg, hvilka dessa borde ega, derigenom förloras, så finnes lätt, att, med Sveriges knappa tillgångar, det vore ganska misshushållande, att icke draga all möjlig fördel af de i försvaret nedlagda penningar, samt således äfven, då sådant låter sig göra, så konstruera och bestycka dessa bogseringsfartyg, att de vid behof, såsom krigsmachiner kunna till fiendens skada användas.
Utom den, såsom jag förmodar allmänt rigtiga grundsatts, hvarpå denna åsigt är byggd, kunna äfven fall inträffa, då, vid behof af synnerligen hastiga operationer der de egentliga skärgåds-krigsfartygen icke nog hastigt kunna frambringas, man med fördel må kunna begagna en afpassad styrka af dessa mindre armerade och lättrörliga ångfartyg till en vigtig positions anfall eller försvar.
Af dessa och fyrfaldiga skäl synes mig vigten af Eders Kongl. Maj:ts yttrade åsigt om behofvet af dessa fartyg vara fullt ådagalaggd, och jag vågar blott i underdånighet tillstyrka, att, såsom princip vid bestämmandet af det erforderliga antalet måtte stadgas, att ett sådant fartyg för hvarje bataljon skärgårds-krigsfartyg bör vara att tillgå.
Sedan sålunda icke allenast antalet af effektivt manskap som flir hvarje af sjöförsvarets båda delar linnes att påräkna, blifvit bestämdt, utan äfven dessa vapens beståndsdelar angifna, återstår att tillse antalet af de krigsfartyg, som inom hvarje klass hör anskaffas, dels med beräkning af den personal, som till deras bemanning är tillgänglig, dels med fästadt afseende på den i förhållande till kostnaden största kraft, som genom en rigtigt vald proportion i detta afseende kan vin - Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850, nas.
Underdånigst åberopande de besättningslistor, hvilka jag i och för detta ändamål understält Eders Kongl.
Majrts nådiga pröfning och sorn blifvit uppgjorda med sträng uppmärksamhet på det sökta målet, alt frambringa den högsta verkan af de medel, som till materielen anvisas, har jag funnit, att denna skulle i effektivt skick utgöras af:
Det yttre sjöförsvaret. 6 fregatter af 52 kanoner hvardera. 3 dito af 44 dito dito 3 korvetter af 20 dito dito 3 briggar af 10 dito dito 3 skonertar af 6 dito dito , 3 ång-korvettcr om 300 hästkrafter hvardera, med bomb-kanoner armerade. 3 ång-korvetter om 200 hästkrafter hvardera dito dito; samt tvänne oarmerade större ångfartyg att företrädesvis användas till transport och bibehållande af komunikation emellan stationerna och krigs-theatern; hvarförutan 4 af de nu - varande linieskeppen skulle användas lill flytande batterier eller blockskepp, sa länge de dertill med måttlig kostnad kunde underhållas.
Kustförsvdret.
14 bataljoner kanonslupar med tillhörande trossfartyg. 8 dito kanon-jollar med dito dito. 22 chefsfartyg, seglande, samt 22 ångbogseringsfarlyg, armerade.
Inom den krigsmateriel, hvaraf Sveriges flotta för närvarande utgöres, finnes, af ofvanstående, lill bildande af den blifvande materielen, föreslagna fartygs-certer, följande tillgång: 2 svåra fregatter. 3 mindre dito. 3 korvetter; den 4:de korvetten, Svalan är beräknad till exercis-fartyg för skeppsgossarne på Carlskrona station. 1 brigg; de öfriga 3:ne användas till skeppsgossarnes exercis på flottans stationer. 3 skonertar; de 3 öfrige alldeles, eller nära nog, otjenstbara.
1 ång-korvett om 300 hästars kraft.
1850. 2 ångkorvetter om 200 hästars kraft, hvaraf flen ena anses kunna anskaffas med dertill anslagne medel. 2 oarmerade större ångfartyg. 4 linieskepp, att till blockskepp begagnas.
Af de återstående äro 2:ne under nybyggnad samt ett lill förbyggnad upptaget, hvarom mer längre ned.
De öfrige 3: ne äro otjcnstbare.
42 bombkanons- j slupar.
Af de återstående 22 gamla och obrukbara äro 12 12 landstignings-) under ändring till bombkanon-slupar.
96 kanon-jollar, återstående 26 gamla och otjenstbara, men som, på sätt längre ned föreslås, kunna användas.
1 ångbogseringsfartyg. 7 seglande chefsfartyg.
De öfriga 4 obrukbara.
Diverse patrullbåtar och trossfartyg, af hvilka sednare endast 5 äro användbare.
Vid denna 1111 befintliga materiel får i öfrigt anmärkas, dels att en del inventariepersedlar fallas och måste kompletteras, dels att 2:ne af de mindre frcgatterne, nemligen ”Josephine” och ”Chapman,” samt en af korvetterne, eller ”Najaden,” sednast inom loppet af 10 år måste med nya ersättas, samt således, dä ilen under byggnad varande fregatten ”Norrköping” kommer att fylla platsen efter fregatten ”Chapman”, en ny fregatt under nyssnämnde lid måste påräknas och byggas i stället för fregatten ”Josephine.”
Det har derföre ansetts tjenligast alt Jijelpligcn underhålla dessa bada äldre fregatter, samt korvetten ”Najaden,” under den tid de ännu uthärda, för att åtminstone lill exercis användas, men deremot till nybyggnad upptaga en fregatt af denna klass samt en korvett.
De under nybyggnad varande linieskeppen ”Slockholm” och ”Skandinavien,” samt det till förbyggnad upptagna linieskeppet ”Försigtigheten,” synas lämpligast kunna förändras till fregatter, hvartill derför kostnaden bör beräknas.