Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lag om sockenstämmor och sockennämnder; och N:o 164, om anställd votering, i anledning af Riks-Ståndens skil jagtiga beslut, angående föreslagen stadga om fattigvården i Riket; och blefvo dessa Memorial till handlins.arne lagda. S. D. Föredrogs ånyo Expeditions-Utskottets Memorial N:o 51, angående ändringar uti åtskilliga Riksdags-beslutets §§.
Sedan Ståndet godkänt den förändrade redactionen af §§. 5, 11, 12 och i3, i Riksdags-beslutet, påkallade detta Memorial ingen annan åtgärd, än att till handliugarne läggas.
Föredrogs ånyo och bifölls Stals-Utskotlets, sistlidne gårdag å bordet lagde Memorial N:o 682, angående arfvoden för Riksdags-kostnadernas utbetalning.
S. D. Då nu ånyo föredrogs Constitutions-Utskottets, den 8 dennes å bordet lagde Memorial N;o laS, angående en rättelse af en i Memorialet
N;o 92 origtigt uppgifven paragraf-numer, blef Memorialet till handlingarne lagdt.
S. D. Föredrogos ånyo Constitutions-Utskottets nedannämnde Memorial: N:o i'20, angående en af Herr Grefve Frölich, Dav. anmäld anledning till anmärkning emot Siats-Rådet, samt emot Chefen och Föredragande Siats-Rådet för Finans-Departementet, eller den, hans tjenst förrättat. 53a Prjt. Uidr. den g Juni i 3i.
Med godkännande af Conslh utions-Utskottets jtLi ande, lades Memorialet tid liaridlingarne; IS :o roi, i anledning af t vänne af Herr Munck af Rosenschöld anmälde anledningar till anmärkning, den ena emot Ståts-Ministern för Utrikes Ärendena, den andra emot Stats-Rådet och Föredraganden för Ci vi !-Dcp t n emen tet; Ståndet beslöt att, med godkännande af Conslitutions-Utskottets yttrande, lägga Memorialet lill handlingarne; och N:o 122, i anledning af en af Herr Schartau anmäld anledning till anmärkning emot Konungens Rådgifvare.
Yttrandet godkändes, och Memorialet lades i öfrigt till handlingarne.
S. D. Föredrogos ånyo och godkändes Stats-Utskottets Memorial och Ulåtanden: N:o 5b5, med förslag till den Afdelning af Riksgälds-Contorets Reglemente, som angår delta Verks utgifter, i följd af ordinarie Stats-Regleringen; N:o 566, med förslag till reglementariska föreskrifter, i anledning af de Riksgälds-Contoret ålagda serskilda utbetalningar; N:o 567, med förslag till reglementariska föreskrifter, angående Riksgälds-Contorets inkomster; N:o 577, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Christinehamns stads Äldstes underdåniga ansökning om eftergift af Kronans rätt till ett i nämnde stad fallet Dana-arf; och J\T:o 578, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å afgifna yttranden, med tillhörande kostnadsförslag, rörande ifrågasatt anskaffande och inredning af annan tjenlig local för Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Stall-Stat, i stället för de nu dertill upplåtna, å Kongl. Majrts och Rikets Commerce-Collrgii egendoms-tomt befintlige, trädbyggnader.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banco-Utskoltets Utlåtanden och Memorial:
N:o igi, öfver en af Herr Rosenblad, Bernh., väckt motion om rätt till delagtighet i Banco-Statens Enke-Cassa för Banco-Discontens och Låne-Contorens samt Tumba Bruks tjenstemän och betjente; N:o ic)2, med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 4 Artikelu i nu gällande Banco-Reglemente; Prot.
Utdr. den Q Juni > 84 ■ • 533 N:o 193, öfver en väckt fråga om förändrad regiel ing af BancoFullmägliges Dispositions-räkning N;o 2; och JN;o 195, olver vackt fråga om knngöiande, att någon praescriptionslid för emottagandet i Kronans uppbörd,, och inlösen i Banken, af dess på 14 och 10 skill i ngn r kopparmynt utlärdade sedlar, icke är föreskrifven.
S. D. Föredrogs ånyo Stals-Utskottets MemorialNm 581, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljagt ga beslut, i fråga om skyldighet för Bruks-idkartn Gyzanders Sterbhusdelegare att erlägga ränta å deras skuld till Stats-Verket, i följd af ingången uppbörds-borgen.
Fot ering s-pr opositionen godkändes. S. D. Föredrogos ånyo och ladts till handlingarne Förstärkta StatsUtskottets nedannämnde Memorial; N;o 570, angående verkställd omröstning öfver åtskilliga uti StatsUtskot ets Utlåtande N:o 522, omförmälda voterings-propositioner, i afseende å Riks-Ståndens beslut, rörande Fxlia Stats-Regleringen; Å;o 571, angående verkställd omiöstning, i anledning af Riks-Ståndens sk i 1 jag Liga beslut, rörande anslag till aflöning för adjungerade Ledamöter i Kongl. Svea och Gotha llof-Rätter; JN;o £>72, angående verkställd omröstning, i följd af Riks-Ståndens olika beslut, rörande det så kallade mindre Creditivet; JN;o 5773, angående verkställd omröstning öfver den uti Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Memorial JN;o 200, upptagne voterings-proposition; och JS7;o 574, angående verkställd omröstning öfver den uti Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 201, upptagna voterings-proposition. S. D.
Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memoiial 1N:o582, angående arfvoden för Riksdags-kostnademes utbetalning; och biel san ma Memorial återremitterad!. S. D. Ånyo föredrogs och bifölls Stats-Ulskoitefs Utlåtande K;o 583, i anledning af väckt fråga om aflöning för Notaiierne hos Riks-Stånden under en månad efter Riksdagens slut. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Conslilutions-Utskottets Memorial K;o 123, angående lättelse af en i Memorialet N:o 92, origtigt uppgifven paragraf-numer.
S. D. Föredrogs Expedilions-Utskottets Memorial K;o 5o, till Preste- och Borgare-Stånden, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, 534 Prot.
Ut dr. d. g Juni j84*. rörande Skrifvelse-förslaget N:o 349; och fann Ståndet för godt att antaga den uti Memorialet N:o 5o, tillstyrkta redactions-förändring af berörde Skrifvelse-förslag.
S. D. F örsdrogos ånyo och lades till hnndlingarce Förslärkta Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memoria!; N;o 16r, i anledning af Riks-Slåndens olika beslut, i fråga om förslag till allmänna stadganden för folkundervisningens befremjande; N:o 162, angående verkställd votering, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om förslag till förnyad Förordning, angående grunderna och vilkoren för hemmans-ktyfning samt afsöndring af jord eller annan lägenhet från hemman; N:o i63, angående anställd votering, i anledning af Riks-Slåndens skil jagliga beslut, angående förslug till Lag om Socknesläinmor och Socknenämnder; och N:o 164, om anställd votering, i anledning af Riks-Ståndens skil jagtiga beslut, angående föreslagen stadga om fattigvården i Riket.
Vid förnyad föredragning bifölls Banco-Ulskottets (Memorial
N;o 192, med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 4 Art. i nu gällande Banco-Reglemente.
Föredrogs ånyo och godkändes Constilutions-Utskottets Memorial N:o 123, angående ett skriffel i samma Utskotts Memorial N:o 92. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Ulskottets följande Memorial och Ut låtanden : N:o 570, angående verkställd omröstning öfver åtskillige uti Statsutskottets Utlåtande N;o 522, omförmälde voterings-propositioner, i afseende å Riks-Ståndens beslut, rörande Extra Stats-regleringen.
N;o 571, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande anslag till aflöning för adjungerade ledamöter i Kongl. Svea och Götha Hof-Rälter; N:o 572, angående verkställd omröstning, i följd af Riks-Ståndens olika beslut, rörande det så kallade mindre Creditivet; N:o 573, angående verkställd omröstning öfver den uti Stats- samt Prat.
Utdr. den Q Juni 18/[.1. 535 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Memorial
N;o 200, upptagne voterings-proposition; N:o 574, angående veikställd omröstning öfver den uti Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 20 r, upptagne voterings-proposition.
Dessa 5 Memorial lades till handlingarne.
Föredrogos ånyo Siats-Utskottets följande Memorial och Utlåtande: N:o 581, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i fråga om skyldighet för Bruksidkaren Gyzanders sterbhusdelegare att erlägga ränta å deras skuld till Stats-Verket, i följd af en ingången uppbördsborgen.
Rotering s-propositionerna godkändes.
N:o 58a, angående arfvoden för Riksdags-kostnadernas utbetalning.
N:o 483, i anledning af väckt fråga om aflöning för Notarierne hos Riks-Stånden under en månad efter Riksdagens slut.
Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets följande fem Memorial och Utlåtanden:
N;o 161, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om förslag till allmänna sladganden för folkundervisningens befremjande; N:o 162, angående verkställd votering, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om förslag till förnyad Förordning, angående grunderna och vilkoren för hemmans-klyfning samt afsöndring af jord eller annan lägenhet från hemman; N:o i63, angående anställd votering, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, angående förslag till
Lag om sockenstämmor och sockennämnder; N:o 164, om anställd votering, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, angående föreslagen stadga om Fattigvården i Riket; samt ]N:o 165, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o i58, angående väckt motion om tillsättande af en Comitée för att utarbeta förslag till en förändrad National-representation. 536 Prot.
Ut dr. den 10 Juni i Q 41 •
Den io Juni i8{i.
Vid förnyad föredragning af Expeditio ns-Utskottets Memorial N:o 5a, angående vissa iagttagelser vid upprättande af förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser, rörande Extra Statsregleringen, blef samma Memorial af Ståndet bifallet. S. D. Då nu föredrogos Stats- och Banco-Utskottens
N;o 208, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 133; och N;o 209, i anledning af erhållen återremiss å Memorialet N:o 143, blefvo samma Memorial till handlingarne lagde.
Vid nu skedd förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 8 och g dennes å bordet lagda Utlåtande N:o 583, i anledning af väckt fråga om aflöning för Notarierne hos Riks-Stånden under en månad efter Riksdagens slut, blef samma Utlåtande af Ståndet återremitteradt.
Föredrogos ånyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkoromiUtskottens Utlåtande N:o 160, i anledning af dels Kongl. Majps Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående den nya Ordinarie Soldat-roteringen i Riket, och dels en i ämnet väckt motion, och bemäldte Utskotts Utlåtande N:o 204, i anledning af erhållna ålerremisser af Utlåtandet N:o 160.
Utskottens hemställan, pig. 20, i Utlåtandet Njo 160, att Rikets Ständer måtte, för deras del, gilla och fastställa den, i öfverensstämmelse med åberopade Längder, verkställde nya rote-indelning uti Stockholms, Westmanlands, Nyköpings, Upsala, Jönköpings och Östergöthlands
Län, blef icke af Ståndet antagen; hvaremot Ståndet, vid betragtande af den olägenhet, som synes drabba de hemman, hvilka, efter den uppgjorda rote-indelningen,'] måste betala 1 olefrihets-afgiften, efter Maikegångspris, då Prot. Utdr. den 10 Juni 1841 • rlå man med delta åliggande jemförer den omständighet, att nämnde hemman är betagen rättighet att praeslera votering in natura, ansågo Rikets Ständer böra uppskjuta med pröfning och utlåtande öfver omförmälda upprättade nya rote-indelning, intilldess nämnde rote-indelning öfver hela Riket hinner att för sig gå; hvarefter Rikets
Ständer förvänta att i delta ämne i helt vid instundande Riksdag emottaga Kongl. Maj:(s Nådiga Proposition; äfvensom Ståndet godkände Utskottens tillstyrkanden, pag. ad, af Utlåtandet N:o 160; och inbjödos Med-Stånden vänligen att instämma i dessa af Ståndet, i anledning af Utlåtandet N:o i6o, fattade beslut; hvarjemte Ståndet, vidkommande den i Utlåtandet N:o 204 upptagna anmärkning, a!t en del landskap, såsom Dalarne, Gestrikland, Helsingland, rn. fl., skola vara lagligen berättigade att undslippa all ytterligare rot<- ring, m. in., godkände Utskottens Utlåtande N;o 204, i hvad det angår berörde anmärkning, men i öfriga delar lades sistnämnde Utlåtande lill handlingarne.
Från Hedervärda Ronde - Ståndet.
S. D. Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens följande på bordet hvilande Betänkanlen blefvo nu åter föredragna:
N:o 204, i anledning af återremiss af Utlåtandet N:o 160.
N;o 2o5, i anledning af återremiss af Utlåtandet N:o 161 j angående den tillökade ordinarie Båtsmans-roteringen inom en del Län.
N:o 206, i anledning af väckt motion om den nya ordinarie 10- teringens återgående till extra rotering.
Bifölls. S. D. Föredrogs åter och bifölls Expedilions-Utskottets Memorial N:o 52, angående vissa iagltagelser vid upprättande af förslag till Rikels Ständers underdåniga skrifvelse!', rörande Extra Stats-Begleringen.
Den 11 Juni 1831.
Från II ö g 1 0 f 1 i g a Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvär- och Ekonomi-Utskottets den 8 och 9 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o, iC5‘ Bih. till B.
Piot. 1841> 9 Sami. 2 Bani. 68 538 Prot. Utdr. den ii Juni 184 !• i anledning af återremiss af Betänkandet N;o i58, angående väckt motion om tillsättande afen Comité för att utarbeta förslag till en förändrad Nutional-representation, beslöt Ridderskapet och Adeln, att Rikets Ständer böra hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj;t, med afseende på det erkända behofvet af en ändamålsenlig förändring i nuvarande National-representation, i Nåder taga detta ämne i öfvervägande och vid Rikets Ständers nästa sammankomst framställa Nådig Proposition i ämnet, i den händelse det nu hvilande Grundlags-förslaget, om en förändrad representation ej af Rikets Ständer antages, elier om detsamma, af Siänderna godkändt, icke kan af Kongl.
Majit sanctioneras.
S. D, Då nu föredrogs Kongl. Majits förlidne gårdag på Riks-Salen hållna Ta! till Rikets Ständer med svar å åtskilliga Rikets Ständers underdåniga skrifvelser, angående deras beslut i Lagfrågor, fann Ridderskapet och Adeln nämnde Tal å Ridderskapels och Adelns sida för det närvarande icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Stats-TJt skottets Utlåtande, V.-o 3)2. 25 afl.vingas jorden, nedsättas.
Det fordras måhända mansåldrar,innan det märkes, men sorn staters lefnad icke är inskränkt till någon tid, måste man, när man skall bevaka statens rätt, ej lemna äfven en aflägsen framtid ur sigte.
Såsom ett exempel å den bär antydda förändring, må erinras, atti England, der sedan Drottning Elisabeths tid det gångbara myntets metalliska värde icke undergått någon förändring, likväl kronans i penningar bestämda döma ni ala fg i flor, (motsvarande vår ordinarie ränta), hvilka den tiden utgjorde etr betydande del af dess inkomster, nu nedsjunkit till en obetydlighet.
Derjemte förekommer hos oss farhågan för en annan slags nedsättning i penningevärdet, som kan verka både hastigare och starkare, nemligen en rubbning i det gångbara myntets metalliska värde.
Jag för egen del eger visserligen det hopp, alt med närvarande tids allt mer och mer stigande insigt, i hvilken grad orubbadt bibehållande af en gång faststäldt myntvärde utgör vilkoret för tryggande af all rätt, af industriens utveckling samt för statens sanna intresse och huru ett noggrant bemödande å denna sida att bokstafligen uppfylla gamla förbindelser skall gifva den en kredit, som i behofvets stund bereder tillgångar på i verkligheten vida lindrigare vilkor, än genom sedelemissioner, att, säger jag, med denna insigt man ej mera bör befara de myntförsämringar, sorn kunde förlåtas våra mindre insigtsfulia fäder.
Men jag kan icke förundra mig öfver att i vårt land, med så många och färska exempel å dessa myntförsämringar, och af ännu svidande minnen af deras verkan till enskildt lidande, farhågor för en ny myntförsämring ännu finnas; jag tror, att de fordra undseende och jag skulle anse det högst betänkligt att, vid förnyandet af en dylik myntförsämring, fästa premier för mäktiga intressen.
Utskottet har visserligen sökt ett botemedel mot dessa farhågor i de nya penningeräntornas bestämmande i silfver, men ehuru välment detta förslag än varit, tror jag icke, att det kan uppfylla ändamålet, men tvärtom sjelf medföra uya betänkligheter.
Om i en framtid än en gång inom vårt land ett sedelmynt skulle utgifvas, som icke blefve inlöst med bestämd metallisk valuta, så komme troligen, liksom alla förutgående gånger, samma magt, som framkallat detta beslut, att befalla detta mynts emottagande i uppbörden af kronans räntor, lika med silfver.
Man erinre sig, att vid de fordna myntförsämringarne har man aldrig erkänt, troligen ej ens afsett en nedsättning af det gångbara myntets värde.
Man har endast för någon tid medgifvit inställande af sedelmyntets inlösen med de metalliska mynt, hvarpå det lydde, men denna tid har vanligen blifvit så lång, att uppkomne nya rigtiga in Bih. till R.
Prot. i84l 1^4^j 4 Sami. 1 Afd i Band. $8 Haft. 4 26 Stats-Utskollets Utlåtande, N;o 3/2. tressen tvungit statsmagterne att slutligen de jure erkänna den myntförsämring, som redan de facto länge förefunnits.
Ända ifrån Konung Carl IX:s tid uppfördes våra kronoräntor och de Liand dem innefattade penningeräntor i daler silf ver mynt.
Detta hindrade icke, att de först fmgo lösas med daler kopparmynt, efter ett förhållande, som icke alltid var detsamma, som hegge mynten i verkligt värde egde till hvarandra, och sedan med Sedlar, utställda i sistnämnda mynt, hvilka förlorat 50, någon gång 66 \ procent af dera# värde.
1776 bestämde Konung Gustaf III räntornas förvandling i r:dr specie, hvilket är liktydigt med r:dr silfver.
Hindrade detta, att de sedermera lingö, r:dr för r:dr betalas], först på 1790-talet med riksgäldssedlar, och sedermera med försämrade bankosedlar?
Deremot har detta Utskottets förslag den stora olägenheten att sjelf antyda ett misstroende hos rikets lagstiftande magt till myntvärdets bestånd, hvilket icke kunde undgå att öka förut befintliga farhågor.
Men om sålunda, i afseende på statens intresse, stora betänkligheter för hela kronoräntans bestämmande i penningar möta, när man afser en a flagenare framtid, möta andra å väntegifvarens sida, då man betraktar den närmare.
D,e sistförflutna åren hafva visserligen framvisat högt stigne span må Ispris, men de hafva varit föranledda af så utomordentliga händelser, att dessas återkomst högst sällan kan vara att återförvänta.
Samtidigt med stor brist på födoämnen i vestra Europas begge folkrikaste länder, inträffade en oförutsedd brist just i de Östersjöhamnar, hvarifrån vestra Europa vanligen hemtar sina mesta spanmålsbehof.
Dylika sammanträffande händelser måste alltid blifva sälsynta.
Deremot då Sverige under de sista 20 å 30 åren, ifrån att vara ett spanmålsköpande land, blifvit ett spanmålsutförande, med undantag endast för svårare missväxtår, och, på sätt våra in- och utförselstabeller utvisa, öfverskottet till utförsel med hvarje årtionde starkt tilltager, så måste väva spanmålspriser komma att rätta sig efter dem å den stora vcrldsmarknaden, der vi mäste uthärda täflan af andra spanmålsutförande nationer, samt sålunda troligen i medeltal af goda och dåliga skördar komma att understiga medeltalet under de tider, då våra priser voro mera oberoende af den utländska marknaden och efter hvilka kommitterade verkställt sin ränteförvandling.
Det andra, af Kongl. Maj:t förordade, alternativet, införandet af den så kallade skatteriksdalern, som skulle bestämmas till ungefär ? i spanmål och J i smör, har visserligen den stora förtjensten, att de begge valda artiklarne utgöra de begge hufvudprodukterne af Svenska jorden, och sålunda äro den iiaturligaste mätaren af dess räntor.
Men deremot möter den betänklighet, att de nu bestående förhållandena komme att högst betydligt rubbas genom al - Stats-Utskotlets Utlåtande, No 3n. 27 ia andra räntepersedlars förvandling i dessa efter ett för hela riket nära lika förhållande.
En vid kommitterades utlåtande bifogad reservation, som sökt visa, huru på detta sätt, örn systemet tillämpats för de sistförflutna åren, för 2me namngifna hemman en verklig ränteförhöjning skulle uppkommit, har troligen uppskrämt räntegif värne, ehuru reservanten förgätit, att det af honom uppgifna exempel var ett tillfälligt förhållande, som lika lätt en annan gång kunde blifva alldeles motsatt, och sorn lika lätt kunde blifva följden af den utål’ honom uteslutande förordade förvandlingen till penningar.
Dock kan det icke nekas vara ett vigtigt och önskvärdt föremål vid den förestående ränteförvandlingen, förekommande ömsesidiga farhågor för förluster, att så litet som möjligt behöfva rubba närvarande förhållanden, och att för förvandlingen af de räntepersedlar, som skola indragas, söka upp en räntepersedel, som erfarenheten visat vara minst underkastad förändringar i pris.
En sådan finnes i så kallade dränge-dags verken, (hvilka redan i värde utgöra 10 procent af rikets hela ränta och, om man tillägger Ökedagsverkena, öfver 19 5).
På sätt de af komrnitterade lemnade sammandrag utvisa, hafva under de 20 åren 1824—184.3, markegångsprisen å dränge-dagsverken i allmänhet föga omvexlat.
I stora Kopparbergs län voro de alla åren oförändrade.
Samma förhållande inträffade under 18 år efter hvarandra i Yester-xrorrland, under 17 år i Kalmar läns Småländska andel o. s. v. Efter sannolikhet finnes mera utseende, att de i framtiden skola falla, än stiga, då en i större förhållande stigande tillökning i den delen af folkmängden, som måste söka arbete (bakstugusittare o. s. v.), än af efterfrågan å detta i tidernas längd låter befara en ned tryckning af arbetspriset.
Således visar sig vid valet af denna räntepersedel en sannolik framtida fördel för räntegif varén, motsvarad å statens sida genom fördelen att vinna trygghet mot den större osäkerhet, en förvandling i penningar kunde medföra.
Äfven med bibehållande af skatteriksdalers-systemet, kunde en mindre rubbning af varande förhållanden vinnas, om man för hvarje län, eller, der betydligt olika förhållanden inom dessa förekomma, hvarje sådant distrikt serskildt, efter de lokala förhållandena valde de räntepersedlar, hvaraf nya räntan skulle sammansättas.
Dock skulle äfven härvid i de orter, der persedlarnes förhållanden till hvarandra, serdeles inom jordeboksräntan, betydligt omvexla emellan olika hemman, stundom inom samma by, en icke obetydlig rubbning i beståndande förhållanden uppkomma, ehuru vida mindre än efter kommitterades förslag.
Detta afhjelptes, om man bibehöll hufvudpersedlarne, span mål, smör och dagsverken oförändrade, (dock så att ökedagsverken forvttudlades till dränge-), medgifvande, att i de orter, der någon af dessa föga 28 Slals-Uiskollets Utlåtandet N.o 3/2.. förekom, i stället någon annan ortens hufvudränta finge väljas, samt förvandlade alla öfriga persedlar till dagsverken.
Härvid vanns äfven, att i gamla Vesterbotten, der redan för 100 år tillbaka genom frivillig öfverenskommelse en ränteförvandling egt ruin, någon förändring icke belxöfdes..
Och om än på detta sätt förenklingen i kronans räkenskaper icke blefve alldeles så stor, som genom antagandet af skatteriksdalers-systemet, blefve den dock tillräcklig,, för alt i högst betydlig mån både nedsätta arbetet och underlätta öfversigtenroch den skulle ytterligare ökas, om man förvandlade inom hvarje län eller distrikt de olika spanmålsslagen till tunnor spanmål, sammansatta efter ett bestämdt förhållande till hvarandra, hvilket borde kunna finna så mycket mindre betänkligheter, sorn priserna å de olika spanmålsslagen vanligen stå i någorlunda förhållande till hvarandra.
Jag bifogar här nedanföre 2:ne alternativa förslager till 3:dje §, uppgjorda, det ena med bibehållande af skatteriksdalern, det andra med bibehållande af liufvudräntorna hufvudsakligen oförändrade, dock utan någou förkärlek för mina redaktioner, hvilka endast afse att framkalla möjligen bättre.
— En allmän grundsats, jag härvid ansett böra iakttagas, är, att Ständerne i sådana frågor endast böra stadga allmänna grunder, lemnande rätltigheten till nödiga jemkningar åt Kongl. Maj:t.
Beträffande sättet att bereda de ränte- och tionde-gifvare, hvilkas räntor och tionde hittills varit tilldelda arméen, offentliga verk och inrättningar samt fromma stiftelser m. fl., befrielse från den levererings-skyldighet in, natura, de nu äro underkastade, godkänner jag i allmänhet, hvad Utskottet i 20:de, 23:dje och 26:te §§ föreslagit, dock med uttryckligt vilkor af det förbehåll om framtida billig ersättning för den förlust i påräknad inkomst, som, härigenom kan uppkomma, för hvilket nedanföre närmare skall redogöras.