Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nämndens ledamöter, hvilka ej i och för denna befattning må uteslutas från deras Riksdagsmanna-rätt i Kamrarna, sammanträda dagen efter den, då valet i Kamrarna förrättadt är, och skiljas ej åt förr, än valförrättningen är fullgjord.
Omröstningen sker per capita och med slutna sedlar.
Den af de håda under omröstning komna personerna, på hvilken då inom Nämnden de Heste rösterne falla, är behörigen vald.
I den händelse, som g4 §•
Regerings-Formen omförmäler, skall Nämnden väljas inom tionde dagen efter den, som i Riksdags-kallelsen till SLändernas sammankomst är utsatt. §. 91. §. 62.
Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för omyn dig Konung, sammanträda de, sist dagen elter den, då Riksdagen blifvit å Rikssalen öppnad, och utse en Nämnd af Sextio personer, utaf hvilka hvart Stånd inom hvardera Kamaren genom sluten omröstnipg bland sina ledamöter väljer Sex.
Denna Nämnd röstar per capita om de af Riksens Ständer till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen En, Tre eller Fem.
Hvarje ledamot af Nämnden upptecknar å en sluten vallista de män, dem han anser förtroendet värdige, och så mångå, att de med en person öfverstiga det af Ständerna bestämda antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes först den, som flesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifver Utslaget.
På samma sätt fortfares med den, som näst honom af de fleste blifvit kallad, och så vidare, till dess det föreskrifna antalet af Förmyndare varder uppfyldt; kunnande
Nämnden ej åtskiljas förr, än valet fulländadt är; och gäller detta val såsom Riksens Ständers beslut.
Om så händer, att Ivamrarne ej inom tre dagar, sedan Riksens Ständer å Rikssalen alhört berättelsen om hvad i Rikets styrelse sig tilldragit, åsämjas om Förmyndarnes antal, förordnas på enahanda sätt och till lika antal, som Constitutions-Utskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. 33 som angående Nämnden här ofvan stadgadt är, ett serskildt Utskott, att medelst votering per capita denna fråga, med samma kraft och verkan som Riksens Ständers beslut, inom två dagar afgöra; skolande sedermera den utsedda Nämnden likaledes inom två dagar hafva valet förrättat, så att, i alla händelser, Förmyndare-valet, inom sju dagars förlopp från Riksdagens öppnande å Rikssalen, må vara verkstäldt. §■ 92- Till följd af Regerings-Formens 96 §. skola Riksens §.
Jfr. R. F. Ständer, å hvarje lagtima Riksdag, förordna en för lagkun- §§. 96— 102. skap och utmärkt redlighet känd man, att, såsom deras Ombud, hafva tillsyn öfver Lagarnas efterlefnad af Domare och Embetsman, samt att inför den Riksrätt, som i bemälde Grundlags 102 §. till dess inrättning och göromål beskrifves, eller vid andra vederbörliga Domstolar, i laga ordning tilltala dem, som, i sina embetens utöfning, anses, af väld, mannamån eller annan orsak, hafva någon olaglighet begått, eller underlåtit att sina embetspligter behörigen fullgöra.
Denne Riksens Ständers Justitiae-Omhudsman, hvars rättigheter och åligganden ytterligare, så väl i RegeringsFormens 99, 100, iot och 102 §§., som genom serskild Instruction, utstakas, väljes genom fyratio för tillfället nämnde Valmän, af hvilka hvarje Stånds medlemmar i hvardera Kamaren inom sig utse Fyra.
Desse valmän, hvilka böra lill valförrättningen sammanträda samma dag, då de blifvit utsedde, och ej må åtskiljas förr än valet är fulländadt, skola först, samfält, medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den man, som de anse böra komma under omröstning.
Falla dervid rösterna till mer än hälften af de röstande Valmännens antal, på en man, är han behörigen vald.
Äro rösterne så delade imellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger rum, anslälles ny votering med slutna sedlar till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, af den, som näst honom utaf Bih. till R.
Prot. iS-få. 3 Sand. 14 Haj t. 5 Constitutions-Utskoltels Forslag till ny Riksdans-Ordning. de fleste valmän blifvit kallad, och så vidare.
Inträffar den händelsen, att två eller flere personer, öfver hvilka serskilt röstas bör, undfått lika röster, löretages först votering om den ordning, hvaruti de till omröstning må framställas.
Skulle, sedan alla omröstningarne sålunda för sig gått, likväl ingen person hafva erhållit den här föreskrifna pluralitet, anställes ny omröstning öfver alla dem, som vid första voteringen blifvit satte i fråga; skolande då den, sora erhåller de flesta rösterna, utan afseende på rösternas antal, anses behörigen vald.
Enär någon af de i denna ordning under omröstning ställde blifvit af Valmännens pluralitet antagen, upphör valförrättningen, och varder han af Riksens Ständer till embetet förordnad.
Den, åt hvilken detta embete blifvit anförtrodt, kan vid följande Riksdagar, i den nu föreskrifna ordningen, dertill åter väljas.
Justitiae-Ombudsmannen eger, så väl undersom mellan Riksdagarna, tillgodonjuta samma säkerhet för sin person och tjenstbefattning, som genom lii §. af RegeringsFormen for Riksdagsmän i allmänhet stadgad är, och anses under sin tjenstetid i alla afseenden lika med Konungens Justitiae-Canzler
Valmännen böi a vid samma tillfälle, då Juslitice-Ombudsmannen nises, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, sorn hos denne Embetsman erfordras, för att honom efterträda, i fall han, innan nästföljande lagtima Riksdag, skulle med döden afgå.
I händelse Justitias-Ombudsmannen, vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i embetet genast insätta den man, som de till hans efterträdare utsett.
Skulle Justitias-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under påstående Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Justiliae-Ombudsmans-embetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe.
Constitutions-Utskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. 35 Inträffar något af dessa fall mellan Riksdagarna, skall Riksens Ständers rätt härutinnan genom deras Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoret utöfvas. §•
9^* Å hvarje lagtima Riksdag skola likaledes Fyratio §. 64 Jfr- F. medlemmar af Riksförsamlingen, eller inom hvardera Ka- §§. io3, io4- maren
Fyra ledamöter af hvart Stånd, utväljas till en Nämnd, söm eger att döma, huruvida Högsta
Domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigliga kall bibehållas, eller om visse af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom Regerings-Formens 102 § handlar, likväl kunde anses böra ifrån utöfningen af Konungens domsrätt skiljas.
I den ordning, 61 §. föreskrifver, rösta samtlige ledamöterne, man för man, med slutna sedlar, öfver den frågan: skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högsta
Besvaras denna fråga enhälligt eller af de flesta rösterna med Nej, blifva Högsta Domstolens ledamöter bibehållne.
Besvaras den å O ter med Ja> så uppgör hvar och en af Nämnden en sluten lista på dem af Högsta Domstolens ledamöter, flere eller färre, som han anser böra endtledigas.
De trenne bland desse, som då fått det största antal af röster emot sig, ställas derpå, hvar efter annan, under ny omröstning, hvarvid två tredjedelar af rösterna fordras emot den eller dem, sorn skola anses vara från Riksens Ständers förtroende uteslutne; och förhålles derefter, på sätt i Regerings-Formens io3 §. vidare föreskrifves. §•
94- Till tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer å §. 65 Jfr. R.
F. hvarje lagtima Riksdag förordna Sextor kunskaper och lär- § 108. dom kände män, jemte Justitite-Ombudsmannen, som bland dem förer ordet.
Desse Committerade, af hvilka två, utom Justitiae-Ombudsmannen, skola vara lagfarne, väljas medelst Constitutions-Utshottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. omröstning, genom tjugu valmän, af hvilka hvarje Stånds medlemmar i hvardera Kamaren bland sig utse två.
Afgår mellan Riksdagarna någon bland de Committerade, välja de öfrige till det lediga rummet en behörig man. §. p5. 66.
Ständer välja å hvarje Lagtima Riksdag, hvart Stånd för sig, sina Fullmägtige i Riksbanken till ett antal af tio, nämligen af hvarje Stånd två, som utses bland Ståndets valbara medlemmar inom eller utom Kamrarna; hörande valet förrättas så tidigt, att desse Fullmägtige må kunna, medan Riksens Ständer ännu äro församlade, sin befattning tillträda.
Dem åligger att, jemlikt å. hvarje Riksdag af Banco-Utskottet utfärdadt Reglemente, förvalta Bankens medel och tillhörigheter, samt inför Riksens Ständer, eller af dem förordnade Revisorer, redovisa.
Yppas vid deras öfverläggningar skiljagtighet i meningarna, böra de till protocollet afgifva sina röster, hvilka per capita beräknas; i de fall, då rösterna äro lika, eger Ordföranden afgörande röst. §• 96. 67.
Efter förenämnde grunder, i afseende så väl på valsätt som på tid, utse Riksens Ständer deras Fullmägtige i Riksgälds-Contoret.
Desse skola likaledes vara två af hvarje Riks-Stå nd, med åliggande att uli allt ovilkorligen rätta sig efter de Instruclioner, Riksens Ständer för dem utfärda; gällande för dem, i händelse af skiljagtighet, hvad i nästföregående §. för Banco-Fullmägtige stadgadt är. §• 97- 68.
Riksens Ständer skola, i den ordning Stånden, hvart för sig, lämpligast finna, å hvarje lagtima Riksdag förordna om Revisorer att, enligt af Riksens Ständer utfärdad Instruction, granska Stats-Verkets, Bankens och Riksgähls-Contorets tillstånd, styrelse och förvaltning, likväl, hvad Statsverket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter, eller Coust it ut iöns- Ut skol tets Förslag till ny Riksdags-Ordning. 3 7 förändringar besluta.
Desse Revisorer, som skola vara Fyra af hvarje Riks-Stånd, eller tillsammans Tjugu, böra sammanträda hvartannat år, antingen Riksdag då inträffar eller icke.
Hvarje revision bör omfatta tvänne års afslutade räkenskaper, och tager derföre alltid revisionsförrättningen sin början den i5 September; skolande så väl Riksens Ständer, som afgående Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden för nästpåföljande revision, till hvilken Revisorerne böra af Konungen kallas.
Och må ingen revision öfverskrida en lid af tre månader.
Med Revisorernes röstberäkning förhålles, såsom i g5 §. är stadgadt.
Å nästföljande lagtima Riksdag skola Revisorernes §. 3o. mom.
2. anmärkningar granskas och behandlas af de Utskott, Lill hvilkas befattning inkomsternas eller utgifternas reglering hörer.
Skulle vederbörande
Utskott vid denna granskning Jfr, R. F. §. 65 finna, att, emot Riksens Ständers beslut, någon af de till Riks-Statens serskilda Ilufvudtitlar anslagna summor dragits till något för Titeln främmande ändamål, eller att något af Riksens Ständer fastsläldt anslag öfverskridits, tillkommer Utskottet att anmärkning härom hos Riksens Ständer anmäla emot den Embetsman, som en sådan anordning contrasignerat, hvarefter härmed förfares, på sätt i 47 §• är stadgadt; kunnandes likväl häraf de följder icke dragas, att, emot föreskrifter i 90 §. Regerings-Formen, Utskottet må i något klander af Konungens gjorda anordningar ingå, eller att de för Slats-utgifterna redovisande tjenstemän skola kunna personligen lör Utskottet eller Riksens Ständer till ansvar ställas, utan må endast, der så nödigt finnes, hos Konungen kunna anmälas de anledningar, som förekommit att emot någon sådan tjensteman i laglig ordning ansvar yrka. §. 9s. Allt hvad Riksens Ständer efter granskning godkänt §. 76- eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny, till ansvarighet förbindande, granskning af nya Ständer i samma mål vara Constitutions-Utskottets Forslag till ny Riks Jags-Ordning. tillåten; dock bör, oaktadt den af Riksens Ständers Revisorer förrättade allmänna öfversigt af Stats-medlens användande, det åligga vederbörande Embetsmän att verkställa den speciella revision, sorn dem i kraft af deras embetsbefatlning tillkommer. §■ 99- De genom dödsfall, eller af andra tillfälligheter, uppkommande ledigbeter af Fullmägtige eller Revisorer må, när så fordras, melian Riksdagarna ersättas genom nya val af vederbörande Stånd, på sätt Stånden, hvart för sig, lämpligast finna. §. ioo. §. i o. Till Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret, samt till Revisorer öfver Statverket, Banken och Riksgälds Contoret, må ej andre väljas, än sådane ledamöter af vederbörande Riksstånd, som kunna för detsamma vara Riksdagsmän och Ledamöter af Utskott.
Ej eller må dertill utses någon person, som vid ett eller flera af dessa Verk är redovisande, njuter lön eller annan inkomst.
Sker vid Revisorsval annorlunda, skola Revisorerne om en annan persons utväljande, i föreskrifven ordning, skyndsamt föranstalta.
Fullmägtige och Revisorer kunna ej, i och förderas befattning, emottaga befallningar utan af Riksens Ständer allena, och enligt de Instructioner, desse stadgat hafva; ej eller till redo och ansvar ställas, utan efter Riksens Ständers beslut och i laga ordning.
De njuta för sina gerningar och yttranden, under samma befattning, den säkerhet, som iio och lii §§ af Regerings-Formen Riksdagsmän tillägga. § 101 Riksens Ständers Nämnder och Valmän utse sjelfve, bland sig, sina ordförande.
Äfvenså välja Riksens Ständers Revisorer Ordförande och Vice Ordförande inom sig, Ordförande och Vice Ordförande bland Fullmägtige Constitutions-Utskottets Förslag till ny Riksdags-Orclning. 39 i Banken och Riksgälds-Contoret väljas, på sätt för UlskottsOrdförantle är stadgadt. §. 102.
För fullgörande af hvad Riksförsamlingens medlemmar, i vissa fall, enligt hvad ofvan är stadgadt, tillkommer att ståndsvis förätta, constituera sig de serskilta RiksStånden, vid Riksdagens början, på sätt i deras af Konungen fastställda Stånds-ordningar finnes utstakadt. §. jo3.
Vid alla tillfällen, då personer komma under om- §. 71. röstning, iagltages, att namnsedlarne, så framt de skola Blifva gällande, böra vara enkla, slutna, hoprullade, omärkta, och fria så väl från all tvätydighet i anseende till personernas namn, som från oriktighet i anseende till deras antal. §. 104.
Secreterare och Betjening i Riksens Ständers Utskott §. 24. mom. 1. och Revisioner antagas af Ordföranden och vice Ordföranden, i samråd med en tredje Ledamot, hvilken de öfrige medlemmarne dertill utsett.
Hemliga Utskottets Secreterare och öfriga Betjening §. 35. förordnas af Konungen. i°5 §•
Å Urtima Riksdag skola endast de allmänna ärenden förekomma, som föranledt Riksens Ständers sammankallande och af Konungen, eller grundlagsenligt af Regeringen,, till dem framställas.
Ej må urtima Riksdag fortfara, sedan tid för lagtima Riksdag inne är. §. 106.
Riksens Ständer må, å lagtima Riksdag, ej, utan de- §. 80. ras samtycke, af Konungen åtskiljas, innan Fyra månader Jfr. R. F. §.
109. förflutit, sedan Han afgifvit Sin Proposition om Stats Verkets tillstånd och behof.
Vid nämnde tids förlopp skola 4o Constitutions- Utskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning.
Ständer åtskiljas, så vida icke Konungen och båda Hamrarne, minst fjorton dagar förut.
Öfverenskomma om Riksdagens förlängning på bestämd tid.
Inträlfar det, att, vid den sålunda förlängda tidens utgång, riksdagsärendena ändå icke blifvit afslutade, förhålles, såsom i Regerings-Formens 109 §. stadgadt är.
Urtima Riksdag kan Konungen när som helst upplösa. §. 10 7. §• 11' K* F< Varder Riksdagsman, under påslående Riksdag, eller §§•
II0> in. under dess resor till och ifrån Riksdagen, med ord eller gerningar ofredad, sedan han tillkännagifvit, alt han i sådant ärende stadd är, eller ock efter Riksdagen, på våldsamt sätt i och för Riksdagsgöromålen antastad, då skall sådant, enligt 11 1 §.
Regerings-Formen, såsom edsöresbrott anses och straffas; börande detta stadgande uti riksdags-kallelsen intagas.
Skulle någon enskild man eller någon corps, militär eller civil, eller ock någon menighet, af hvad namn den vara må, antingen af egen drift, eller med anledning af befallnings försöka att våldföra Riksens Ständer eller deras Utskott eller enskilde Riksdagsmän, eller störa friheten i deras öfverläggningar och beslut, skall sådant, jemlikt Regerings-Formens 110 §., anses som förräderi; ankommande på Riksens Ständer att slika förbrytelser i laga ordning beifra låta. §. 108. 78.
Jfr. R. F.
Ej må Riksdagsman någonsin kunna under tilltal §. 110. ställas, eller sin frihet beröfvas, för dess gerningar och yttranden uti Riksförsamlingens Kamrar, eller något Riksens Ständers Utskott, utan att den Kamare, till hvilken han hörer, sådant tillåtit genom uttryckligt beslut, deruti minst fem sjettedelar af Kamarens vid omröstningen in Pleno tillstädesvarande Ledamöter instämt.
Häraf må dock ingen taga sig anledning till frikallelse från författare-ansvar enligt Tryckfrihels-förordningen.
Men öfverfaller någon inom Constitutions- Utskottets Förslag till ny Riksdagsordning. inom Kamare eller Utskott den andra med hugg och slag, eller nyttjar emot honom vapen, häfver den angripande förverkat lifvet; och må han, utan att vidare njuta Riksdagsmannaskydd, till behörig
Riksdagsman för någon grof missgerning, må han ej kunna i häkte inmanas förr än, efter anställd ransakning, Domaren sådant skäligt pröfvat, så vida han ej å bar gerning funnen varder.
Om han, efter Domstolens kallelse, sig ej inställer, gäller likväl hvad allmänna Lagen i thy fall stadgar.
Ej må Riksdagsman häktas för mindre förbrytelser, eller för skuld insättas; dock skall hans egendom ej vara från laga utmätning frikaUad.
Ingen må vara tillåtet att ifrån dem, som till Riksdagen ifrån landsorterna anländt, utom husbondens lof och minne, till krigstjenst värfva något tjenstehjon. §. 109.
Ingen lagligen vald Riksdagsman må kunna, af hvad §. 79. anledning sorn helst, förmenas att Riksdagen bivista; dock gäller under krigstider undantag härutinnan för militärpersoner, då de i Rikets tjenst af Konungen beordras.
Riksdagsman må ej från riksdagsorten afresa, eller från riksdagsöfverläggningarne sig afhålla, med mindre han dertill undfått, genom Protocolls-utdrag, tillåtelse af den Kamare, hvartill han hörer.
År han Ledamot i Utskott, skall han först derstädes anmäla sig till ledighets erhållande och derefter gifva sådant i Kamarens Plenum tillkänna, hvarefter, om ledigheten beviljas, vederbörande suppleant under tiden intager hans plats i Utskottet.
Utan gällande skäl må ej längre ledighet än af två, högst tre veckors tid, beviljas.
Då Utskotts-ledamot, flera än tre gånger å rad, från UtskoLtets sammanträden, utan laga för Bih. till R.
Prot. 1845 3 Sand. 14 Haft. 6 te Constitutions-1tskottets Forsla" till ny Riksdags-Orilnuig. fall, sig afhållit, anställes, i föreskrifven ordning, nytt Ledamots-val. §.
II o. §. 17. mora. 2.
Af allmänna medel undfå samtlige Riksdagsmän, li kasom Riksens Ständers Revisorer, sina arfvoden, hvilkas belopp, jemte ersättning för resa till och från riksdagsorten, af Konungen och Riksens Ständer gemensamt bestämmas.
Förändring deri må ej gå i verkställighet förr, än efter slutet al den Riksdag, då beslut derom fattas. §. a4- nraim 1.
,Så väl Kamrarnas, som Utskottens Secreterare, jem te den under Riksdagar biträdande nödiga Betjeningen i Kamrarnas Canzlier samt i Utskotten, njuta samma säkerhet med Riksdagsmän, och erhålla en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning af Statsmedlen, hvilken af Drätsel-Utskottet, efter öfverläggning med Talmännen, föreslås, och af Riksens Ständer bestämmas; ankommande Betjenings-personaiens antal jemväl på Kamrarnes beslut §. in. §• 2.
A hvarje lagtima Riksdag bestämma Riksens Ständer, i Riksdagsbeslutet, dagen, då de, till följd af Regerings-Formens 4<) §■, åter skola till lagtima Riksdag sammanträda, samt intaga deruti uttrycklig riksdagskallelse, jemte nödiga föreskrifter i afseende på riksdagsmannavalen. §• 11.
Med dessa föreskrifter förstås bestämmandet afskyl dighelen för vederbörande myndigheter att, utan vidare påminnelse och utan annan anledning, än Riksdagsbeslutet eller sjelfva kallelsen, besörja, det valen till Riksdagsmän i laglig ordning och, vid ansvar, med all skyndsamhet verkställas. §. 112. §•81.
Då Riksdag fulländad är, infinna sig, på Konun gens kallelse, och efter förrättad Gudstjenst, Riksens Ständer på Rikssalen, under Landt marskalkens anförande, och nedlägga inför Konungen sin tacksamhet och sina välönsk - Constitutions-lTtskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning.
43 ningar; livarefter riksdagsbeslutet uppläses.
Konungen förklarar deruppå sjelf, eller genom någon af Stats-Ministrarne, Sitt bifall till Riksdagens afslutande, och hemförlofvar Ständerna.
Innan Riksens Ständer åtskiljas, göra de underdåni- §. 82. ga afskedsuppvaktningar hos Konungen oell det Kongl. Huset.
Innehåll: §. 1.
Svenska Folkets representation å allmänna Riksdagar. §. 2.
Riksförsamlingens sammansättning af 5 Stånd och indelning i a:ne Kamrar. §§. 3—7.
Beståndsdelarne af de 5 Riks-Stånden. §§. 8—11.
Allmänna föreskrifter om Riksdagsmanna-val. 12— 14.
Bestämmandet af valrätt och valbarhet för Ridderskapet och Adeln. §§. 15—17. ^lto Preste-Ståndet. §§. 18 20.
Dito för Borgare-Ståndet. 21, 22.
Dito för Bonde-Ståndet. §§. 23 — 26.
Dito för Femte Ståndet. 27—80.
Undantag från valrätt och valbarhet. §§. 31, 3a. Serskilda föreskrifter i afseende på valen. §. 33.
Riksdagsm.
Fullmagter. §. 34- Besvär öfver val. §. 35.
Ansvar för uraktlåtenhet af val &c. § 36.
Bestämmande af Riksdagsort. §. 37.
Riksdagsmäns legitimation. §. 38.
Utnämning af Talmän. §. 3p. Dito af Kamrarnes Secreterare och Betjening. § 4°.
Riksens Ständers uppvaktning hos Konungen. §. 4i.
Riksdagens öppnande å Rikssalen. §. 42.
Konungens Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof &g. §. 43.
Motionstid. §. 44* Frågors remitterande till Utskott. §§. 43—55.
Utskottens antal och befattningar &e. 56.
Tillsättning af Ulskotts-Ledamöter och Suppleanter. §. 57.
Dito af Utskottens Ordförande. §§. 58—66.
Serskilda föreskrifter för Utskotten. 44 Constitutions-Utskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. 67, 68.
Talmännens rättigheter och åligganden i allmänhet. §§• %—72.
Ordningsföreskrifter för ärendenas behandling i Kamrarna. §. 73.
Förstärkta Utskotts rätt, i vissa lall, att å Riksens Ständers vägnar besluta. §§• 74—81.
Ytterligare föreskrifter, med hänsigt till Representanternes anförande och Riksdagsärendenas afgörande. §. 82.
Underdåniga framställningar i önskningsmål. §. 83.
Ordningen för communication af beslut och remisser inom representationen. 84—87.
Protocollens förande, justering och tryckning. §§. 88, 89.
Underskrift för Riksens Ständers expeditioner och utfärdande af förordnanden, hvarom Konungen och Riksens Ständer gemensamt beslutit. §§• 9°—92, Utväljande af vissa Val-Nämnder. §. 93.
Dito af Opinions-Nämnden. §. 94.
Dito af Tryckfrihets-Comiteen. §§. 95—100.
[Dito af Banco- och Riksgälds-Fullmägtige samt Reviso rer jemte Suppleanter. §. 101.
Val af Ordförande för Nämnder och Revisioner &c. §. 102.
Ståndens serskildta conslituerande för vissa functioner. §. io3.
Allmänna iakttagelser vid omröstningar. §. 104.
Tillsättning af Secreterare och Betjening i Utskott och Revisioner. §. io5.
Föremål för Urtima Riksdagar. § 106.
Tid för Riksdagars afslutande. 107, 108.
Riksdagsmäns personliga privilegier. §. 109.
Ordningen för Riksdagsmäns permuterande.' 110.
Arfvoden för Riksdagsmän, Secreterare och Betjening. §. iii.
Kallelse i Riksdagsbeslutet till nästa Lagtima Riksdag. §. 112.
Sammankomst å Rikssalen.
Afskedsuppvaktning hos Konungen.
Jemförelse-Tabell.
Nuvarande Riksdagsordning.
Nya Förslaget. §. 1. per. 1 motsvaras af. . . . . . §.
1. per. 2 d:o ...... 33. §. 2. per. 1 d:o ...... 1. Constitutions-Utskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. 45 §• §• §• & §• 1 1: §• I: §■ §• §• §• i i 4 §• §•
2. per. 2 motsvaras af per. 3 d:o 3. ....
4—7. utgå såsom upptagne 8 motsvaras af .9, 10. utgå, såsom u] 1 motsvaras af . d:o . d:o . d:o . d:o . mom. mom. 2. 3. 4- 5. 6. 7- 8. 9- 20. 21. 22. 23 mom. moro. 24 morn. mom. 25. per. per 26. 27. 28. 29. 30. 3r. 32. 33. 34. 35. 36. morn. mom. 1, 2 3 1 2 1 1. 91—94 §§•
R* F « • ptagne i 5i och 95 §§.
I d:o . d:o . d:o d:o . d:o . d:o . d:o d:o . d:o • utgår. motsvaras af utgår. motsvaras af utgår. motsvaras af d:o . d:o . d:o . d:o . d:o . d:o . d:o . d:o d:o 1 d:o . > d:o , * • • • • • • • ♦ • • * • • • * • • * • • . • • • „ in. }> „ 36. „ 36. F. „ in. „ 3, 12—14. „ 4, 15—17. 5, 7, l8 30. 6, 21. 22. „ 35. „ 3i. „ 32, 38, 11 o. „ 00. „ 34. „ 86. » 37. „ 33. » 38. „ 39, 104, 110. „ 40.
» 41- „ 42, 60.
,, 4j* » 47* „ 42,46,48—52,97. yy 5 I j 02* „ 53. „ 43. ,»49—5*- „ 55—.104. ,, 54. „ 45. 46 §. 36. Constitutions-Vtskottets Furslag till ny Riksdags-Ordning. morn. §.