Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Antalet nedgick derefter småningom till år 1835, då pensionärernas antal endast utgjorde 718 personer, men har sedermera varit i jemt stigande och uppgick 1846 till 849 personer, samt kommer, enligt ofvan åberopade approximativa kalkyler, att årligen ytterligare tilltaga i ännu fem år.
Nyss anförda skrifvelse från arméens fullmäktige utvisar, att inom arméen finnes ett antal af icke mindre än 590 st. ännu tjenande delegare i kassan, hvilka före 1848 års utgång uppnått den ålder, som berättigar till pension.
Att af dessa inom en icke aflägsen framtid en ganska betydlig del kommer att tynga på pensionsstaten, lärer kunna tagas för alldeles afgjordt; och är det af sådan anledning arméens fullmäktige ej kunnat utfinna något annat medel alt upprätthålla kassans förmåga att göra rätt för sig, än att inför Rikets Ständer framlägga en trogen teckning af dess tillstånd.
Den andra hufvudsakliga anledningen till pensions-kassans betryckta ställning måste sökas i räntefotens fall.
Kassans kapitaler voro före 1840 allmänt utlånade till sex procent, men genom den mängd privatbanker, hypotheks-föreningar och öfriga penninge-anstalter, som sedan den tiden uppstått, har icke allenast räntefoten sedermera måst i ej ringa mån nedsättas, utan en betydlig del af kassans kapitaler har derjemte tidtals legat ofruktbar i banken.
Då således Rikets Ständer, genom sin för landet visserligen i många afseenden fördelaktiga finans-lagstiftning, likväl på visst sätt derigenom bidragit till arméens pensions-kassas iråkade obestånd, synes äfven derutaf ett skäl kunna hemtas, att ej nu undandraga kassan den hjelp, hvaraf hon är i behof.
Uteblifver denna hjelp, måste en af tvenne olägenheter inträffa: kassan sättes ur stånd att uppfylla sina förbindelser och till fullo utbetala de redan nog knappa pensionerna — eller ock måste kassans delegare öka sina årliga bidrag för att fylla bristen.
Att det sednare svårligen låter sig göra, synes deraf, att, enligt den tabell, som åtföljer fullmäktiges lill Kongl. Maj:t aflåtna skrifvelse, uppgå samtliga afdrag till pensions-kassa, ackords-amorterings-fond och statsverket vid ett indelt infanteri-regemente till det betydliga beloppet af 24,22 procent af lönc-belop pet - Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 193.
13 pet och detta, utan att beräkna de tillfälliga afdrag, som äro en följd af fullmaktslösen, vakans- och liggetids- samt begrafningshjelps-besparing, musikens underhåll, m. m.
Man åberopar såsom skäl emot ytterligare anslag från statens sida till pensionskassan, det redan förut till omkring 94,000 r:dr banko uppgående statsbidrag, hvaraf kassan är i åtnjutande.
Med anledning häraf anhåller jag att få fästa uppmärksamheten deruppå, att af nämnde summa ungefärligen en tredjedel utgöres af vakansoch liggetids- samt begrafningshjelps-besparingar, hvilka i sig sjelfva äro ingenting annat, än afdrag å arméens löne-inkomster.
Återstoden, något mer än 50,000 r:dr, utgöres af:3/5:delar utaf afkastningen af de s. k. krigsmanshus-hemmanen, hvilka redan af Konung Gustaf Adolf och Drottning Christina, jemte det fordna Wadstena kloster donerades till en pensionerings-anslalt för ålderstigna krigsmän och hvartill i början af 1700:talet lades de af Konung Carl XI åt regementerna skänkta beneficiehemman.
Genom enskildt välgörenhet hafva likväl en ej ringa del af de nuvarande krigsmanshus-hemmanen kommit inrättningen till godo, hvarå såsom exempel kan åberopas, att fältmarskalken Helmfeldts enka till denna inrättning testamenterade åtskilliga gods.
Man har således orätt, om man påslår, att hela afkastningen af krigsmanshus-hemmanen kan betraktas såsom statsbidrag 5 men, om äfven detta vore förhållandet, så härleda sig dessa donationer från framfarna Konungars i en aflägsen forntid visade omvårdnad om arméen.
Då arméens pensionskassa år 1757 inrättades, åtog sig arméens krigsbefäl att, emot öfverlåtelse från krigsmanshusets sida af 3/5:delar utaf dess inkomster ombesörja pensioneringen af arméens öfver- och underbefäl.
Denna pensionering har sedermera fortgått, hufvudsakligen genom de bidrag, som kassans tjenande delegare sjelfva inbetalt, hvilka bidrag uppgå till ett så betydligt belopp, att desamma, jemte räntan å kassans kapitalfond, utgöra 61 procent af kassans samtliga utgifter, då det så kallade statsbidraget endast uppgår till 39 procent af desamma.
Några kontanta anslag har arméens pensionskassa icke fått af statsverket emottaga, då deremot civilstatens pensions-inrättning under de sednare åren fått hugna sig med icke ringa bevis på Rikets Ständers välvilja.
Så t. ex. erhöll civilstatens pensions-kassa år 1828 ett ökadt anslag af 5,000 r:dr och år 1844 ett ytterligare dito af 8,800 r:dr, för att i densamma bereda inträde för borgmästare utom Stockholm och kommissions-landtmätare.
Vid samma riksdag ökades anslaget till civila tjenstemäns enkor och barn med 8,500 r:dr, hvaraf 5,000 r:dr beräknades såsom ersättning till pensions-fonden för derifrån utgående enahanda belopp.
Vid denna riksdag äro ytterligare 1,500 r:dr beviljade till civil-statens enkor och harn, och 1,000 r:dr tillstyrkta såsom bidrag till riksgälds-kontorets enke- och pupillkassa.
Prof. 1847 # 1848.
4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 11 Haft. 3 Ii Stats-UtskotteU Utlåtande, N:o 193.
Jag omnämner dessa förhållanden endast för att ådagalägga, att då sådant verkligen varit behölligt, Rikets Ständer ej tvekat att bidraga till upprätthållande af de inrättningar, som hafva till föremål att sörja för pensionering af statens tjenstemän eller deras enkor och barn.
Och det är, i förtröstan härpå, som jag vädjar till Rikets Ständer för bifall af hvad Kongl. Majit i afseende på arméens pensionskassa föreslagit.
Serskildt torde uppmärksamheten böra fästas derå, att ehuru arméens fullmäktige hos Kongl. Majit gjort framställning om ett bestämdt årligt anslag af 22,000 ridr, har Kongl. Majit likväl i så måtto afvikit från fullmäktiges anhållan, att Kongl. Majit af Rikets Ständer endast äskat, att, på det kassan må vara i tillfälle att fortfarande utgöra pensionerna efter nu gällande stat, Rikets Ständer måtte anvisa dertill nödiga medel, så att deraf, intill näst vidtagande statsreglering, ett belopp af högst 22,000 ridr årligen må kunna, i mån af behof, användas till betäckande af den brist, som under tiden möjligen kan uppkomma derigenom, att kassans årliga inkomster icke blifva tillräckliga till utgifternas bestridande.
Lydelsen af Kongl. Majits nådiga proposition visar alltså tydligt, att här icke är fråga om beviljande af medel till kassans kapital-förkofran, utan endast af så mycket, som tili ett belopp af högst 22,000 ridr kan erfordras för att fylla den årliga bristen i pensioneriugen.
Staten har understundom förbindelser, hvilka, ehuru ej bokförda, likväl äro af beskaffenhet, att böra anses såsom hedersskulder.
Bland sådana anser jag den ifrågavarande.
Skulle denna åsigt delas af Rikets Ständer, så måste medel utfinnas till dess gäldande.
Af friherre von Kramer samt herrar Bildt, D. G., Montgomery, R.
A7. G., och von Rosen, G. STOCKHOLM 1848, hos J. A. Walldén. Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 194. 1 N:o 194.
Ank. till Esp. Utsk. d. SI Maj, kl. 10 f. m.
Utlåtandeangående ifrågaställde extra statsanslag till föremål, tillhörande Civil-departementets handläggning. (U. A.)
I sammanhang med afgifvet förslag till reglering af utgifteme under riksstatens Sjette hufvudtitel, har Kongl. Maj:t uti
Dess nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, med anledning af serskilda hos Kongl. Majit i underdånighet anmälde frågor om anslag dels för vissa år, dels för en gång, till föremål, som tillhöra Civil-departementets handläggning, och under åberopande, hvad allmänna arbeten anginge, af styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader under den 19:de Oktober sistlidet år afgifne underdåniga förslag, hos Rikets Ständer gjort framställning angående dem bland ifrågavarande anslag, hvilka Kongl. Majit funnit företrädesvis böra beviljas; hvarförutan Stats-utskottet genom remisser från riksstånden till behandling emottagit ett betydligt antal motioner, rörande anvisandet af statsbidrag till likartade föremål; och får Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad uti 25 punkten af betänkandet
Nio 90 blifvit yttradt, nu angående förenämnde frågor sig utlåta.
Uti inledningen till högstberörde nådiga proposition har Kongl. Majit, efter meddelad förslagsberäkning öfver de vid innevarande riksdag för tillfällige statsbehof i allmänhet disponibla tillgångar, och under förklarande, det Kongl. Majit, som för allmänna arbeten, egentligen sådana, hvarigenom jordbruk, bergsbruk, handel, sjöfart och andra näringar befrämjas, äskat anslag, så långt befintlige tillgångar medgåfve, fullkomligt insåge behofvet af yttersta ansträngningar för landets förkofran i industrielt hänseende och vore fullt förvissad, att de omkostnader, hvilka i sådan riktning med klok beräkning användas, komme landet till motsvarande nytta, — till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemnat, huruvida icke genom serskilda anvisningar, vare sig å medel, som utom de af Kongl. Majit beräknade tillgångar kunde vara att disponera, eller å sådana, som kunde beredas medelst lån, hvartill Rikets
Ständer ansloge erforderligt belopp för ränta och amortissement, Kongl.
Majit kunde sättas i tillfälle att med låneförsträckningar elier anslag, utan återbetalningsskyldighet, befrämja föremålen för sådana bland öfriga tillfälliga utgifter, som ur allmän synpunkt funnes vara af större vigt.
Brot. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 2 B.d. 12 Baft. 4 o Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 194.
Utskottet, som, äfven i händelse politiska tilldragelser icke mellankommit, hvarigenom uppoffringar å statens sida tagits i anspråk utöfver beloppet af befintliga tillgångar, skulle funnit det mer än betänkligt att, såsom utväg, vare sig till understödjande och befrämjande af allmänt gagneliga arbetsföretag, eller till bestridande af andra, icke alldeles oafvislige, statsutgifter, tillstyrka låns upptagande för statens räkning, tror sig icke behöfva här vidare utveckla de skäl, som legat till grund för denna Utskottets åsigt, helst samma åsigt vunnit stöd af de vid den Kongl, propositionens föredragning till remiss, inom riksstånden förefallne diskussioner, hvarvid, serdeles hos Borgare- och Bondestånden, en stor del ledamöter förklarat sig anse statsverkets skuldsättning böra undvikas och endast af de mest tvingande anledningar kunna rättvisas.
Då Utskottet således ansett de statsbidrag, hvilka, vare sig i anslags- eller låneväg, nu kunna af Rikets Ständer varda anvisade för tillfälliga, till sjette hufvudtiteln hänförliga, statsbehof, böra uteslutande grundas på dels för handeln varande, dels påräkneliga tillgångar, har Utskottet, till ledning för bedömandet af dessa tillgångars ungefärliga belopp, efter inhemtande af fullmäktiges i Riksgäldskontoret utlåtande, uppgjort följande öfversigt af nämnde kontors ställning vid slutet af förlidet år, äfvensom förslagsberäkning öfver dess inkomster och utgifter under åren 1848, 1849 och 1850 eller den tidrymd, hvarunder de ifrågaställde extra statsbidragen skulle komma att af Riksgäldskontoret utbetalas.
— Riksgäldskontorets bokförda tillgångar utgjorde vid 1847 års slut 5,134,644:25.
7. hvaruti ingå räntebärande fordringar af . 1,653,309: 15. 5. och fordringar, som efter vissa års förlopp jemväl komma att bära ränta till belopp af 618,918: 42. 1.
Riksgäldskontorets bokförda skulder vid samma tid bestego sig till 4,832,036: 57 10. hvaraf den räntebärande skulden till 3,993,031: 44.
7. skulle följaktligen, enligt räkenskaperne, tillgångarne öfverstiga skulderne med r:dr 302,607: 55. 9.
Men enär, vid uppgifvandet af Riksgäldskontorets verkliga ställning vid berörde tidpunkt, omförmälde tillgångar af 5,134,644: 25.
7. böra minskas med vissa poster, hvilka komma alt uti innevarande års hufvudbok afskrifvas, och hvaribland må nämnas: det ännu obetalda beloppet af kolera-kreditivet, 60,363 r:dr 41 sk. 3 r:st.; förskott till betäckande af bristerne i riksstatens förslagsanslag för år 1845, r:dr 416,000; den vid preskriptionstidens Transport 5,134,644: 25. 7. Stals-Utskoltets Utlåtande, N:o 19i. 3 Transport 3,134,644: 23.
7. slut återstående andel af fonden för kreditsedlarnes infriande, 275,219 r:dr 14 sk. m. m., alltsammans utgörande .... 819,834: 5.10. och således rätteligen beräknas till 4,514,810: 21. 9. samt å andra sidan kontorets skulder . . 4,852,056: 57. 10. ökas med beloppet af de å detta verk, i egenskap af anslag utan återbetalningsskyl dighet, vid de tvenne sednaste riksdagarne anvisade, vid 1847 års slut ännu icke ut betalde, summor 844,486: 36. 8. och således upptagas till 5,676,525: 26. 6. visar sig, att Riksgäldskontorets verkliga tillgångar understego detta verks skulder med icke mindre än r:dr 1,361,715: 4. 8.
Dock som Riksgäldskontorets betydligaste skuld utgöres af de till Rikets Ständers Bank utfärdade fyra-procents-obligationer för sistbemälde verks återstående fordran af statsverket för försträckningar under 1808 och 1809 års krig, å hvilka obligationers nuvarande belopp, 3,256,000 r:dr, endast 88,000 r:dr årligen behöfva afbetalas, sfi bestämmer förhållandet emellan Riksgäldskontorets skulder och tillgångar icke den summa, som erfordras för bestridande af kontorets utbetalningar under en viss kortare tidrymd; utan måste beräkningen af denna summas belopp ensamt grunda sig på de inkomster, kontoret under samma tid har att förvänta och deras förhållande till kontorets derunder förestående utgifter.
Enligt den af Utskottet uppgjorda beräkning, skulle Riksgäldskontorets inkomster under åren 1848, 1849 och 1850 kunna antagas till följande belopp:
Allmän bevillning, efter afdrag af taxeringskostnader, å 1,800,000 r:dr årligen 5,400,000:
Tillökad bevillning af privatbankerna, å 20.000 r:dr, för åren 1849 och 1850 . 40,000: g qqq.
Anmärkningsmedel, efter afdrag af observations-arfvoden, å 6.000 r:dr årligen 18,000:
Kort- och tidningsstämpel-afgifter, efter afdrag af stämplingskostnader samt fromma stiftelsers andelar af kortstämpelafgiften, å 56,000 r:dr årligen 108,000:
Skatteköpeskillingar och ekeskogslösen, å 6,800 r:dr årligen . 20,400: i Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 194.
Kapital- oell ränte-inbetalningar å utlånta medel, a 73,000 r:dr årligen 223,000:
Dito dito å tills vidare förräntade medel, å 223,000 r:dr årligen 673,000:
Återbetalning af de till undsättningslån utaf mindre kreditivet lyftade medel 230,000:
Af manufaktur-diskontens vinstmedel, å 14,000 r:dr årligen . 42,000:
Återstoden af Riksgäldskontorets andel utaf Bankens kapital-öf verskott vid 1844 års slut 419,422: 4. 8.
Bankovinsten för åren 1843—1847 2,862,000:
Bidrag af salpeterfonden 200,000:
Äldre depositionsmedel 10,000:
Behållning af de till krigsskulders liqviderande anvisade medel 859: 2.
2 Smärre tillfälliga inkomster 318:41.
2 Summa r:dr 10,271,000:
Riksgäldskontorets utgifter under åren 1848—1850 skulle deremot utgöras af:
Årliga räntan till II.
M. Konungen å 200,000 r:dr årligen . 600,000:
Statsfyllnadssumman, upptagen till enahanda belopp, som den vid sistlidne riksdag fastställda, eller 1,525,560 r:dr årligen 5,976,080:
Ytterligare brist i förslagsanslagen för år 1845 70:391: 4. 9.
Brist enligt uppgjord provisionel öfverskottsliqvid för år 1846 63,845:
Kapital—afbetalning å statsverkets skuld till Banken, å 88,000 r:dr årligen .
. 264,000:
Ränta å samma skuld 380,160:
Kreditivskulden till Banken vid 1847 års slut 681,917: — 5.
Utbetalningar af fonden för Strömsholms kanal- och slussverks ombyggnad 150,000:
Dito af ekeskogsmedlen 9,000:
Räntor å Riksgäldskontorets öfriga skulder 57,000:
Brudgåfvevinster 1,500:
Återstoden af de vid 1840—1841 årens riksdag utan återbetalningsskyldighet beviljade extra statsanslag, utom anslagen till folkundervisningen och skeppsbyggeri-instituterne . . . 502,161:59. 9. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 194.
Återstoden af de vid 1844—1845 ärs riksdag beviljade dylika extra statsanslag, med enahanda undantag . 260,645: 7.
Dito af anslagen till loner och stipendier vid folkskole-lärare seminarierne för åren 1842—1848 52,848:16.
Anslagen till dito dito för åren 1849 och 1850, å 21,100 r:dr årligen 42,200: — Anslaget till folkskolelärares aflönande, å 20,000 r:dr årligen 60,000:
— Dito till skeppsbyggeri-instituter, å 3,333 r:dr 16 sk. . . . 10,000:
— Dito till ersättning för postskjutslegans förhöjning under åren 1847 och 1848 17,000:
— Dito till dito för förskjutne kostnader till kolonien S:t Barthe lemys förvaltning år 1847 8,698: 5.
Riksdagskostnader 210,000: — Revisionskostnader 9,000: — Aflöning åt Justitie-ombudsmannen och dess expedition, m. m., å 7,000 r:dr årligen ............. 21,000: — Förvaltningskostnader och pensioner vid riksgäldskontoret, å 39,000 r:dr årligen 117,000: — Expektans-löner åt betjeningen vid f. d. general-assistanskontoret, å 2,590 r:dr årligen 7,770: — Tillökning i H. K. H.
Kronprinsens hofhållningssumma, å 75,000 r:dr årligen för 1849 och 1850 150,000: — Anslag till Lagberedningen 36,000: — » » cellfängelsers uppförande 600,000: — » » redskaps-, rid-, anspanns- och stallpersedlar för fältartilleriet 20,000: — » » bestyckning af Waxholms och Carlstens fästningar 74,530: — » » nya gevärs anskaffande 100,000: — » » äldre infanterigevärs förändring till slagkruts antändning 20,000: — » » Carlsborgs fästningsbyggnad 90,000: — » » fästningsbyggnaderne vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona 315,000: — » » Topografiska korpsens arbeten 36,000: — » » ångfartygs nybyggnad 300,000: — 6 Stats-Ulskotlels Utlåtande, N:o 194.
Anslag till bombkanoner 33,700: » » dockbyggnaden i Carlskrona 88,360: » » gevärs anskaffande och förändring 30,000: » » anskaffande af stenkolslager 10,000: » » liqviderande af krigs-kollegii fortifikations-afdelnings skuld i anledning af köpet om en stallbyggnad i Ystad 2,223:15. 6. » » liqviderande af bristen i löue-anslaget för biskopen på Gottland 1,373: 40.11. » » liqviderande af kostnader för 1841 års riksrätt . . 2,371: 32. — » » reparation af Wadstena slott 8,000: » b restitution af ministerstatens erlagde bevillning för af norska statsverket uppburen aflöning .... 24,000: » » dito af utmarksskatten på Öland 36,000: » » kostnadernes bestridande för garnisonsförstärkningen i Stockholm 130,000: » » komplettering af registraturet inom Konungens kansli 6,000: » » ytterligare inrednings-kostnader för riksarkivet . . 2,666: 52. — » » dito dito för Vitterhets- Historie- och Antiqvitetsakademien 4,000: » » inköp och bebyggande af prestboställen i Wermlands finnmark .... 6,600: » » Serafimer-lasarettets vidmakthållande 9,000: » » ombyggnad af veterinär-inrättningens i Stockholm smedja 1,241:16. — » » inlösandet af ingeniören Wahlbergs samlingar . . 7,000: » » national- musei-byggnaden, å 30,000 r:dr årligen 130,000: » » nordiska fornskriftssällskapets samlingar, å 700 r:dr årligen 2,100: » » garnisonsskolan i Christianstad, å 240 r:dr för åren 1849 och 1830 480: » » fattigvården för år 1848 10,000: » » förvaltningskostnader för ön S:t Barthelmy, å 6,000 ndr årligen 18,000:
It:dr 9,897,063:18. 3 S/ats-Utskottets Utlåtande, N.o 194. 7 Transport 9,897,063: 18. 5.
Låne-understöd, beviljade vid sistförflutne tvänne riksdagar . 119,473: 24.
— Dito vid innevarande riksdag: till Navigationsskolan i Stockholm . . . 5,600: » näringsidkare i Christianstad . . . 10,000: » staden Christianstad, bygnads-lån . . 100,000: 235,073:24.— Summa R.dr 10,132,136: 42. 3.
Härvid torde upplysningsvis böra erinras: att förestående utbetalningar å kreditiverne för ulldiskontens förstärkande och arméens ackords-reglering icke blifvit uti förestående beräkning upptagne emedan desamma ansetts komma att ungefärligen motsvaras of de å dessa kreditiver under ifrågavarande tid skeende inbetalningar; att några på Riksgälds-kontoret anvisade utgifter, t. ex. kostnaderne för knektekontrakternes tryckning, icke kunnat upptagas i anseende till saknad ledning för uppgifvande af deras belopp, samt att, af enahanda orsak, de förestående utbetalningarne för godtgörande af bristerne å statsverkets förslagsanslag för åren 1847 och 1848 ej heller kunnat tagas i beräkning.
Enligt hvad ofvan berördt är, utgjorde vid 1847 års slut Riksgäldskonto rets tillgångar tillsammans 4,314,810: 21. 10. genom förestående liqvider under åren 1848, 1849 och 1850 kommer detta belopp att minskas med 1,082,779: 58. 6. eller till 3^32,050: 51. 4.
Deremot komma tillgångarne att ökas genom de fordringar, som under samma tid uppstå för derunder utgående lånesummor, r:dr 235,073: 24. — äfvensom genom återstående beloppet af det nu inom linien upptagna lånet för Malmö kasernbyggnad 15,000: 250,073: 24.
Så att tillgångarne vid 1850 års slut skulle uppgå till 3,482,104: 7. 4.
Riksgäldskontorets skulder vid 1847 års slut äro ofvanföre uppgifna till en summa af 5,676,523: 26. 6.
Genom de liqvider, som under åren 1848, Transport 5,676,523: 26 6 8 Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 194.
Transport 5,676,523: 26. 6. 1849 och 1850 verkställts eller skola verkställas, kommer nämnde skuldbelopp att minskas med 1,903,903: 41. 8. och således att vid 1850 års slut utgöra 3.776,619: 52. 10.
Efter denna beräkning skulle följaktligen, vid 1850 års utgång, Riksgäldskontorets tillgångar komma att understiga skulderna med allenast 288,515: 25. 6.
Efter framställning af denna förslags-beräkning, öfvergår Utskottet till behandling af de uti Kongl. Maj:ts nådiga proposition och enskilda motioner förekommande serskilda anslags- och låne frågor.
Kanaler, slussar, hamnbyggnader, brobyggnader och elfrensningar. l:o.
Till fortsättande af hamnbyggnaden vid Lidköping, har Kongl.
Maj:t äskat 21,187 r:dr 24 sk., utgörande sista fjerdedelen af det anslag härtill, motsvarande trefjerdelar af kostnadssumman, hvarom staden af Rikets Ständer vid sistlidne riksdag försäkrades; och får Utsottet till verkställighet af Rikets
Ständers sålunda redan fattade beslut tillstyrka, att, i berörde ändamål och på förut stadgade vilkor, Rikets Ständer måtte anvisa den äskade summan 21,187 r:dr 24 sk. 2:o.
Till iståndsättande af den genom storm skadade öfverbyggnaden å i arbete varande hamnarmarne vid Cimbritshamn, hafva blifvit äskade 14,930 r:dr hvartill kostnaderna, enligt uppgjordt förslag, beräknats; men då, enligt Utskottet tillhandakomna upplysningar, återställandet af nämnde öfverbyggnad icke är af den väsendtliga vigt, att underlåtenheten deraf kan komma att medföra den öfriga hamnbyggnadens förstöring, har Utskottet, då de allmänna bidragen måste för angelägnare föremål afses, funnit sig böra hemställa, att ifrågavarande anslag icke för närvarande må af Rikets Ständer beviljas. 3:o Vidare har Kongl. Maj:t föreslagit, att till den förstärkning af vågbrytaren vid Wisby hamn samt grundläggning af tvenne landtarmar derstädes, som, efter det öfverbyggnaden å vågbrytaren år 1845 blifvit genom häftig storm förstörd, befunnits vara af nöden, för att hamnbyggnaden må kunna motstå verkningarne af den vid stormar ovanligt starka sjögången, måtte anvisas det belopp, som, utöfver hamnkassans tillgångar, för dessa arbeten erfordras eller 84,625 r:dr.
Genom Stats-Utskottets Utlåtande, IS:o 194.
Genom chefen för väg oell vattenbyggnads-styrelsen liar blifvit upplyst, att grundläggningen af de 2:ne landtarmarna skulle kunna, utan väsendtlig olägenhet, ännu för någon tid uppskjutas, och en minskning i den föreslagna kostnaden derigenom beredas af omkring 27,000 r:dr, hvaremot en underlåten förstärkning af vågbrytaren skulle, i händelse af häftiga stormar, komma att medföra hamnens fullkomliga förstöring; och ehuru vigten af detta arbete, såsom utgörande en fortsättning af hvad redan blifvit verkstäldt och åsyftande att förekomma denna hamnbyggnads ytterligare förstöring, icke kunnat af Utskottet förbises, har Utskottet likväl, i betraktande af statsverkets knappa tillgångar, funnit sig föranlåtet, att för närvarande afstyrka beviljandet af ifrågavarande anslag. 4:o