Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under de fem år, denna Berättelse omfattar, har hemmantalet af i Skatt ingångne lägenheter blifvit förökadt med 2~ mantal af Krono- och 7? mantal af Frälse-natur, eller med tillhopa 10— mantal, fördelle i 34 särskilde lägenheter.
Denna tillökning är ringa och dess obetydlighet en följd af den förlängning i frihetsår, som medgifvits och missvexternes verkningar påkallat.
Under samma tid hafva 112 Nyhemman blifvit till anläggning beviljade, deraf 5o i Lappmarkerne, och 6 Kronotorp, bland dem ett i Lappmarken, samt 643 lägenheter, deraf 536 i Lappmarkerne, särskildt upplåtne för begagnande tills vidare.
Afvittringarne hafva fortgått oafbrutet och nu mera äro Afvittringsberedningarne i tvenne Socknar fullbordade, samt Afvittrings-Utslag för dem meddelade.
Dess belopp återfinnes i den bifogade Tabellen, särskildt för hvarje slags jord och lägenhet.
I afseende på Ordinarie-Räntan utgår den i kustlandet uti Spanmål, Smör och penningar samt bestiger sig å helt hemman af Krono- och Kronoskatte-natur till 2i T:r Korn, 2 -Sft i51 U.
Smör och 3 R:dr a3 sk. rst. penningar, som tillhopa gör 6?
R:dr elter Kronovärde, men beror i öfrigt på markegången, då persedlarne lösas.
Dessutom betalas Kronotionde och Bevillning för dessa hemman, men i Lappmarkerne deremot ega icke desse sednare utskylder rum och ordinarie räntan, som väl bestiger sig till förenämnde belopp, utgår dock endast i penningar utan förvandling.
Frälsehemmanen erlägga allenast Bo 2 - * IO \ - . skaps- och Skjutsfärdspenningar med tillhopa 4° sk. pä mantalet samt Krono-tionden och bevillning, och många af dem äro, till följd af särskildte privilegier, jemväl från Rotering frikallade.
I den allmänna förlägenhet, som missväxterne förorsakat, hafva Krono-utskylderne blott med svårighet kunnat inbringas och betydligare rester förekommit öfver allt, men isynnerhet i Luleå Fögderi, som, man bör likväl märka det, är det mest bebodda.
Utom den ränta, som, enligt hvad berördt är, ligger på hemmanen i Lappmarken och hvilken är ganska lindrig, då deremot den, som vidlåder hemman i kustlandet af Krono- och Kronoskatle-natur, är nog tung, erlägga Lappbyarne en så kallad Lappskatt, som ursprungligen utgått i pelterier, men nu utgöres i penningar och en gång för alla är för hvarje by bestämd och af byns grannar gemensamt ansvaras, men af Fogden deni emellan jemkas, allt efter förmögenhet och i den mån någon granne tillkommer eller afgår.
Förordningen om Socknestämmor och Kyrkoråd med de förändringar och tillägg deri, som år 1828 blifvit påbudne, innefatta åtskilliga föreskrifter om helsovården samt stadganden för ordningens och sedlighetens vidmakthållande och hafva tillämpats i förekommande fall.
I öfrigt hafva ordningen och sedligheten, dessa vilkor för samhällets bestånd, fortfarit att vara tillfredsställande.
Skolor å landet saknas öfverallt, men man bör hoppas, att denna brist inses och i framtiden afhjelpes.
Fattigförsörjningar finnas i hvarje
Församling mer och mindre ändamålsenligt inrättade.
Under andra förhållanden kunde de må hända, hvar i sin ort, vara temligen tillfyllestgörande, men den tillväxt af fattiga, som under de sednare åren uppkommit, påkallar otvifvelaktig! mera vidtomfattande och uttänkta föreskrifter i ämnet, än dem församlingarne härtills för det mesta gifvit sig sjelfva.
Sparbanker finnas ej, men Socknemagaziner äro nu mera inrättade uti alla Svenska Församlingar i Länet.
Gäslgifverierne bestridas af vissa dertill indeldte hemman, som derföre åtnjuta befrielse från knektehåll, och skjutsningsbesväret fullgöres nu, såsom tillförene, genom Håll- och Reservskjuts.
Utom den Gästgifverierne medgifna bränvins-minuterings-rätlighet, finnes i öfrigt å landet icke några tillåtna krogar; dock märker man, att i r krogrörelsen lönligen bedrifves i en tiel Kyrkostäder, oaktadt Kronobetjeningens vaksamhet.
Smittosamma sjukdomar hafva väl visat sig, men, oansedt all den stora brist och nöd, som mångenstädes förefunnits, dock icke fått tillfälle att utbreda sig.
Sjukvården besörjes af Irenne Provincial- och en Regemenls-Läkare.
Vaccinateurer äro uti alla Socknar tillsatte och fullgöra i allmänhet försvarligt deras åligganden.
Några särskilde anstalter till rofdjurs ulödande finnas icke i Länet, utan är vanan i kustlandet den, då någon gång någon varg .eller björn visar sig, att de skickligaste skyttarne, hvarpå god tillgång finnes, uppträda, och vanligen slutas idrotten innan korrt med rofdjurets död.
— I Lappmarken tillgår på samma sätt, dock med den skillnad, alt, oaktadt all Lappens skicklighet och ihärdighet, han likväl, under snöfattiga vintrar, då vargarne liksom af instinkt infinna sig i myckenhet, icke alltid lyckas att freda sina hjordar, såsom förhållandet varit under flere af de ifrågavarande åren.
I Länet finnes egentligen blott tvännc Städer, nemligen Piteå och Luleå.
Stad existerar blott till namnet.
Piteå Stad, sorn är Landshöfdingens Residens och hade år i836 en folkmängd af 1,215 personer, är belägen i södra ändan af Länet på en mils afstånd ifrån kusten med en tämmeligt beqväm hamn, dit nu mera, till följd af anbragte dambyggnader vid utloppet af Piteå eif, hvarest segelleden förut varit mycket grund, 14 å i5 fots djupgående fartyg kunna inlöpa.
Det egna förhållande inträffar, i afseende på Stadens läge, alt, 0- aktadt, om jag mins rätt, Konung Carl N uti en Nådig Resolution, uti stränga ordalag befallte alt Stallen skulle byggas i närheten af Kåge by i Skellefteå Socken af Westerbottens
Län, hvilken plats i alla afseenden varit mera tjenlig, Staden, detta oaktadt blifvit uppförd der den nu befinnes eller på en af Sladsboerne fordomdags inköpt holme i Piteå eif, utan att man känner af hvilken anledning man vågat tillåta sig en sådan afvikelse från den Kongl, föreskriften.
Stadens bestånd grundar sig på Handel, Jordbruk och Fiske.
Exporten bedrifves med ortens producter, såsom Tjä - 12 ra, Skinn- och något Yictualie-varor, hufvudsakligast hämtade från Piteå Socken, Arvidsjaurs och Arjeplougs Lappmarker, samt till någon del äfven från Skellefteå och Burträsks församlingar i Westerbotten, hvarest dock i sednare tider Umeå Stad och Skellefteå Landthandlare tillvällat sig den hufvudsakligaste handeln.
Varu-afsättningen har, med få undantag, varit rigtad på Hufvudstaden, derifrån de hufvudsakligaste förnödenhets-artiklarne jemväl blifvit hämtade.
Stadens egna fartyg hafva utgjort ett antal af endast 3 a 4* oc^ hvad derutöfver erfordrats för ex- och importen, har befraktats.
Fiskareborgare idka sin näring egentligen å tvenne särskildta fiskeläger, båda belägna i Westerbottens Län, nemligen Skälgrundet på åtta och Rönskäret på trenne mils afstånd härifrån, och fångsten består mest af strömming, samt kan under de ifrågavarande åren anses hafva varit medelmåttig.
Dessutom fiskas i Stadens skärgård Aborre, Sik och Gädda m. in. Sistnämnde skär, som tillhört Kinbäcks by, blef för några år tillbaka inköpt för Stadens räkning.
— Stadens handtverkerier äro obetydliga, men dess jordbruk skötes väl och dess åkrar hafva i allmänhet undgått frostskador.
— I Staden finnes en Trivial-Skola, som fortfar att bibehålla sitt goda anseende.
Länets Curhus och Lazarett, som här är beläget, eger visserligen tillräckligt utrymme, men, i anseende till de knappa inkomsterna, som utom en obetydlig summa Collectmedel endast bestått af Curhus-afgiften, hvilken i denna folkfattiga ort efter afdrag af afkortningar endast utgjort, öfver hufvud, i,3oo å 1,/joo R:dr årligen, har någon egentlig utvidgning i sjuksängarnes antal icke kunnat åstadkommas; dock hafva trenne frisängar för fattiga sjuka varit etablerade.
Luleå Stad, belägen sex mil norr om Piteå invid Luleå eif och på en half mils afstånd ifrån kusten, har en ganska god och tillräckligt djup hamn.
Innevånarnes antal utgjorde år 1836 ett sammanräknadt antal af 1069 personer.
Exporthandeln drifves med producter ifrån Öfver- och Neder-Luleå, Råneå, Öfver- och Neder-Calix samt Jockmocks och Gellivare församlingar.
Visserligen delas dess handel i Öfver- och Neder-Calix med Landthandlare, i synnerhet i sistnämnde församling samt med Haparanda Borgerskap, men Staden eger dock ett betydligt större handelsdistrict än Piteå och drifver följaktligen mera rörelse och är förmögnare.
Och fastän Staden hufvudsakligast afsätter sine varor på Stockholm, utskeppas äfven betydligt på utrikes ort.
Invid Stadens hamn är det förut omtalta Liljewalchska skeppsvarfvet beläget och i öfrigt hafva ock Stadens hand - lande i dess grannskap etablerat enahanda inrättningar, hvilket allt tillsammantaget mycket bidrager till Stadens förbindelse med utlänningen.
I anseende till verksamheten å desse inrättningar äro ock ålskillige handtverkerier, som dermed ega gemenskap, såsom Svarfvare och Repslagare, betydligen sysselsatte.
I öfrigt är Luleå dock mindre, än Piteå, grundad på Fiske, som likväl i allmänhet endast idkas i dess egen skärgård.
Staden eger en lägre Apologist-Skola, der undervisningen skötes af tvänne Lärare.
Haparanda Köpinge belägen på vestra sidan af Torneå eif invid gränsen mot Ryssland, har stigit betydligt i välstånd, något som dess flera snygga och pry^dliga lius jemväl förkunna.
Dess nära grannskap med ett främmande rike är bland andra äfven en härtill bidragande omständighet.
Stadens hamn eller redd är deremot högst obeqväm, ty närmare än på en mils afstånd uti utloppet af Torneå eif kunna fartyg ej anlöpa.
Köpingens Handelsdistrict utgöres, såsom nämndt är, till en del af Calix Socknar, samt dessutom af Neder-Torneå, Carl Gustafs och Öfver-Torneå församlingar, alla tillhörande kustlandet, och af Juckasjerfvi och Enontekis Lappmarker, oberäknadt de Ryska eller Finska Socknarne på östra sidan om Torneå och Muonio elfvar.
BIHANG TILL unun »is®*ssåa»8B8 i' li D 'i' 0 £J D i.
Ii VID Urtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1834 och 1835.
NIONDE S&BUiSNGEN. Riks-Ständens Proiocolls-Utdrag, sorn innefatta Beslut och Remisser.
Ht dr. d. $ Wov. 1834. .i Dea 3 Novf 1S34* Från Höglofl.
Ridder-skapet och Ad jelk. S, D.
Återremitterades Stats- samt Almänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 20 sistlidne October e. m. på bordet lagde Betänkande, N:o 29, i fråga om lindring uti den, hemmans-egarne i Jemtland åliggande roterings- och rustningsskyldighet.
Afslog Ridderskapet och Adeln Lag-Utskottets den 20 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtande, Nro i35, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 4o, öfver Herr Prosten L. G, Mittags motion, om meddelande af föreskrift, att äktenskapet bör inom viss tid, efter skedd lysning tredje gången, genom vigsel fullbordas, eller ock fästningen varda upplöst.
Från Högvördige PreSte-Ståndkt.
S. D, Föredrogs och lades till handlingarne Lag-Utskottets Memorial, N:o i5o, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande, N:o 93, öfver väckt motion, om återställande af rättigheten att i ringare mål begagna muntlig stämning.
S. D. Föredrogs å nyo Stats-ZJtskottets Utlåtande, N:o 290, öfver anmärkningar vid Betänkandet, N:o 194, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående fortfarande anslag till Ull-Discontens förstärkning samt Ull-culturens och Ull-productionens befrämjande; Ståndet beslöt att, med förändring af Stats-Utskottets, i dess Utlåtande N:o 194 afgifne förslag, det vid sistlidne Riksdag till UHDiscont-fondens förstärkning beviljade och på Riksgälds-Contoret anvisade creditiv af högst 200,000 Rdr B:co må ökas till 3oo,ooo
Rdr, alt intill nästa Riksdag begagnas.
S, D. Föredrogs å nyo Stats-Utskottets Utlåtande, N‘.o 291, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet, N:o 2o3, i fråga om beviljandet af extra anslag till försvars-verkets iståndsätlaiide, allmänna arbeten, m. m.; Ståndet fattade härvid följande beslut: ilih, tili K, St. Fröt. 1834. 9 Sami. i\dra Bandet. I. 11 sta Häftet, a Pral. Vtdr. d. 3 Nov. iSj4- jT afseende på preliminair-firågan:■ Alt hvad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom extra Statsanslag, må med en femtedel årligen af Riksgälds-Conioret utbetalas; att Riksgälds-Contoret, derest tillgång härtill ej af disponible medel finnes, må i detta afseende upptaga lån lill erforderligt belopp; samt att de sålunda upptagne lånen böra senast inom i5 år vara till fullo- återbetalde., Försvars-verket till landsr usta punkten bifölls, enligt Utskottets yttrande; aldra1 punkten:
Ståndet beviljade 20,000 Rdr till 12 kustpjecer3;dje punkten:
Ståndet biföll det tillstyrkta anslaget, 180,000 Rdr för 9000 gevär; 5, 6, 7 och 8 punkterne af Utskottets förslag bi fö llos; gide punkten:
Ståndet ogillade Utskottets förslag i Utlåtandet N:o 291, och beviljade till Carlstens i-ståndsättande 4°)00° Rdr, och lill dess bestyckning 3'o,ooo Rdr;, 10, 11, 12,. i3, i4; och 15:d'e punkterne af Utskottets förslag biföllos».
Försvaret till sjös r Utlåtandet ftio 29T blef till alla punkter bifallet.- Fyrar och Bakar:
Utskottets yttranden blefvo i denna del bifallna,.
Allmänna Undervisningen:
Ståndet ogillade Utskottets yttrande i denna punkt, och beviljade ett anslag1 af i,5oo Rdr, att ställas under disposition af Vexel-UndervisningsSällskapets JDirection, för att befrämja författandet och utgifyandet af Läro- och Läse-böcker, tjenliga för Folk-undervisningen.
Vattén-communicationer3 m. m r
Ståndet biföll Utskottets Utlåtande, Nio 2pr, i dennfl de], med en förändring, att det ärliga anslaget nedsattes från 70,000 till 5o,ooo Rdr, och beslöt, att, i afseende på dispositionen af desse medel, jemte de af Utskottet föreslagne vilk@r,. älven följande borde tilläggas: 1:0 alt understöd i främsta rummet bör lemnäs de arbets-företag, som, af Kongl.- Majit gillade och anbefallde, redan äro påbörjade, med löfte om bidrag af allmänna medel, utan att likväl ännu hafva sådane erhållit; 2:0 dernäst åt sådane företag, hvilka, af Kongl. Majit gillade och anbefallde,, yäl icke jPro t. Utdr. d. 3 No v, 18$/£. 3 blifvit började, men fått löfte om understöd till deras fullbordan;'3:o sist åt öfrige arbeten i denna väg, hvilka af Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning äro upptagne bland dem, sorn synas förtjente af snar verkställighet; slutligen bifölls Utskottets tillstyrkande, i Utlåtandet INT:o 2o3, att Rikets Ständer må i underdånighet anhålla, att, öfver användandet af de extra anslagen, serskilda redogörelser årligen må afgifvas, till gransknings undergående i Kongl.
Kammar-Rätten samt af Rikets Ständer och deras .Revisorer.
Från V ä 11 o fli g e Bokgare-StI.ndet» S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsutskottets Utlåtande, dfro •ar)3, i anledning af Kongl, Majrls .Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående tillökning i lånebidraget till Manufactur-Discont-fonden. S, D. Till Banco-Utskottet remitterades en af Herr O.
F, Lake väckt motion derom, att B ane o-Vt skott et må till Bänco-Full magt ige till" kännagifva den önskan, att Ranken måtte genast gå i författning, att till stadernes allmänna Brandslods-Bolag utgifva den af Bolaget hos Banken insatte summa, som för brandskade-ersättning till staden Wenersborg blifvit uppsagd. S. D.
Föredrogos å nyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 291, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet, N:o ao3j i fråga om beviljandet af extra anslag Lill Försvars-yerkels iståndsättande, allmänna arbeten, ra. m.
Frincip-frågan } angående sättet, huru medel till extra anslagen skola anskaffas:
Ståndet, sorn bifallit Betänkandet N:o ao3, pag. t\, i denna del, Ride Utlåtandet N:o 291, i berörde punkt, till handlingarne.
För svars verket till lands:
Ståndet, som bifallit 1, 2, 11, 12, i3, 14 och i5:de pnnkterne och afslagit '-j-.de punkten af Betänkandet N:o ao3, lade dessa punkter, i Utlåtandet, N:o 291, såsom innefattande af Ståndet redan afgjorde ämnen, till handlingarne; 3:dje och l\:de punkterne:
Ståndet vidblef dess, vid pröfning af Betänkandet N;o ao3, fattade beslut; 5Ite punkten:
Utlå - ' Fröt.
JJldr. d. 3 N~ov. i83,f.. landet Nio* 291 Bifölls; 6:te -punkten:
Utlåtandet $:o 291 afslogs;; g :de punkten: Stats-Utskottets lillst yrkande af ett anslag, stort 5o,ooo Rdr, i ett för allt, för föisänknings-ai betets fullbordande vid Stockholms ayeniie till sjös, och till anskaffning af den för försvaret vid detta ställe erforderliga bestyckning, afslogs; men hvad Utskottet i öfrigt uti denna punkt af Utlåtandet, N:o 291, anfört, blef af Ståndet bifallet; eyde punkten:
Utlåtandet N:o ao3 bifölls, oell Utlåtandet N:o 291 lades till handlingarnc: 10:de punkte/i:
Utlåtandet N:o 291 bifölls. /, Försvaret till sjös:
Utlåtandet 3Np° 201 Bifölls.
Fyrar och Bakar'.
Ståndet stannade härvid i det beslut, att Rikets Ständer må uppdraga tili Fullmäglige uti Riksgälds-Conioret, att för Fyr- och Båkväsendets upphjelpande, på Billigaste vilkor, upptaga lån, hvarvid till ränte- och amortissements-fond för detsamma anvisas Danska Fyringsmedien, 9,333 Rdr 16 sk.
Banco, hvilka under Fjerde Hufvud-Tileln blifvit uppförde såsom ökad tillgång för Lots- och Bäk-väsendet, ooh med föreskrift, att berörde anvisade medel så förvaltas af Riksgälds-Contorets Fullmägtige, att lånet må vara återbetald! sist inom 20 år efter dess upptagande.
Utlåtandet N;o 291 bifölls.
Vatten-communicationer, m, m,:; Utlåtandet N;o 291 bifölls., Slutpunkten af Utlåtandet N:o 29 r: Ståndet Beslöt, att de till vatten-communicationer, m. m.
Beviljade Sjuttio Tusende
Rdr för år skola utgå ifrån och med det år, då den nya ordinarie Statsregleringen vidtager, till och med det år, då samma ordinarie Statsreglering upphörde; men att de i öfrigt Beviljade extra anslagen skola utgå ifrån och med det år, då den nya ordinarie Statsreglering gen vidtager, under 5 år,, med en femtedel årligen.
Vt dr. d. 3 IVo v. i g3f.
Från Hed e r v. [Bonde-Standet.
S. D. Till slutlig åtgärd föredrogs nu St ats-ZJt skottets på bordet livilande Utlåtande, N:o agi, i anledning af erhållen återremiss på Belänkandet, W-;o ao3, i fråga örn beviljandet af extra anslag till Försvarsverkets iståndsältande, allmänna arbeten m. m., hvarvid Ståndet först beslöt, att de extra anslag, som Rikets Ständer kunna bevilja, böra utgöras af Riksgnlds-Contoret och uppföras på Stat, alt utgå af Bevillningsmedel med i^/5:del årligen intill nästa Riksdag, derefter Ståndet, punkt för punkt, afgjord© de öfriga i Betänkandet förekommande ämnen, och stannade öfver dem i följande beslut:
För svars* verket till lands: 1:0 sju Reserv-Batterier och 2:0 tjugofyra kust-piecer:
Utskottets yttrande bflölls; 3/0 Gevärs-fabricationen:
Utlåtandet, N-'o 2o3, i denna punkt bifölls; 4:0 Utrednings-förrdden: hvad Utskottet härutinnan yttrat bifölls; 5:o Carlsborgs fästning:
Ståndet beslöt, att fBr Carlsborgs fästning må för de följande fern åren anvisas 3o,ooo Rdr årligen eller tillsammans 15o,ooo Rdr; 6:0
Carlskronas befästning och 7:0 Kungsholms fästnings bestyckning:
Utskottets tillstyrkan den i dessa punkter afslogos; b:o I ef äståndet af Stockholms aveniier till lands och sjös:
Utskottets yttrande i frågan om befästningen till lands bifölls; men tillstyrkandet af anslag tili försänknings-arbeten vid inloppet till Stockholm afslogs; 9:° Carlstens isldndsätlande; Ståndet af— slog det ifrågasUillde anslaget, äfvensom'Utskottets i öfrigt uti denna punkt, af Utlåtandet pf:o 291, gjorda lillstvrlandc; 1.0:0 Elfsborgs fästnings ombyggnad, t 1:0 Materiel för.
Ingenieur- oeh Pontonier-Corpsen, 12:0 Virke till Carlsborgs Lavetage, 13:0
Uthusbyggnader vid i:dra Gardets Casern, if.o Uthusbyggnader vid Garnisons sjukhuset, och i5:o Tyghusbyggnad i Christianstad:
Utskottets yttra»- ben i dessa pnnkter biff Hos.
Försvaret till sjös: 1 :o 2:0 3/o och !
\:o om anslag till Canoner, kulör och CanonIds:
De af Utskottet härutinnan tillstyrkte anslag afslogos; 5:o om an slag för ?.:ne Ångfartyg Utskottets yttrande härom bifölls; g/o om anslag t dl Jern-Cisternerx n:o till förbättring af Carlskrona Varf* .6 Wrot.
•TJtär. d, 6 Nov. 1834* &?o till hängmattor och beklädnads förråd:
Siandet afslog så val de Ifrågaställde anslagen, sorn Utskottets härom i öfrigt uli Betänkandet.
N:o af)i gjorde serskilda tillstyrkande; 9:0 Skjul lill Canomlupar och Jo lar:
Utskottets tillstyrkande i Betänkandet N:o 291 bilölls; Fyrar och Bakar:
Ståndet afslog det ifrsgastäjlde extra anslaget samt hvad Utskottet i Öfrigt uli hägge Utlåtandena rörande
Iåns upptagande m. m. härutinnan tillstyrkt; Allmänna undervisning sverket:
Utskottets ytt rande härom bifölls; Vatten Communicationer; Ståndet beviljade ett årligt anslag af 5o,ooo Rdr Banco, med förbehåll likväl, att desse medel användas till sådane ändamål, eller den dass af arbeten, som Stor-Ami rrals-Emhetets Tredje
Afdelning ansett företrädesvis förtjente af snar verkställighet, samt med de vilkor i öfrigt, sorn upptagas, pag. 19, i Betänkandet N:o 2Qi; Utskottets tillstyrkande i Utlåtandet, N:o 300, alt Rikets Ständer må i underdånighet anhålla, att öfver användandet af de sxtra anslag, som beviljas, serskilde redogörelser årligen må afgifvas, till gransknings undergående i Kongl. Kammar-Rätten samt af Rikets Ständer och deras Revisorer, blef af Ståndet bifallet. S. D. Föredrogos å nyo Stats-Utskottets på bordet hvilande följande Utlåtanden:
N:o 290, öfver ‘anmärkningar vid'Betänkandet, pj:o j 94» i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående fortfarande anslag till Ull-Discontens förstärkning samt Ull-cultulens och Uil-produclionens befrämjande:
Lades till handlingarne; N:o 2q3, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående tillökning i lånebidraget till Manufactur- Discont-fonden:
Åter remitterades; och N:o 294, öfver anmärkningar vid Betänkandet, N:o 266, i fråga om beviljandet af ett creditiv för bestridandet af de kostnader, sorn genom farsoten Cholera föranledas: Bifölls.
Den 6 Nov. 1334, Från Hö glo fl. Riddeivskapet och Ådein. S. D.
Då nu i ett sammanhang föredrogos State-Utskottets Utlåtanden, N:o 2,o3, i anledning af Kongl. Mäj:ts Nådiga Proposition om Stats» verkets tillstånd och behof, i hvad densamma afser ett extra Slats-anslag af tre millioner
Rdr till Förs vars-verkets iståndsättande, allmänna arbe - Trot.
Ut dr. d. Jj No v. \83i\y fen nr. ni., samt N:o upi, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 203,- stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: 1:0 alt hvad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom extra Statsanslag må med en femtedel årligen af Riksgälds-Contoret utbetalas, samt att Riksgälds-Contoret, derest tillgång härtill ej af disponibla medel .'finnes, må i detta afseende upplaga- lån till erforderligt belopp; 2:0
Med alslag å livad Utskottet yttrat rörande de hegärde extra anslagen för försvarsverket lill lands och försvaret till sjös, biföllos de af Kongl. Mairt, i Dess Nådiga Proposition för dessa ändamål äskade anslag;' 3:o Utskottets, uti Utlåtandet N:o 203, rörande Fyrar och Bakar, afgifna tillstyrkande bifölls med det uti Utlåtandet, N:0 sfi, i detta afseende föreslagna tillägg; 4:0
För allmänna undervisningen beviljades ett extra anslag af j,5oo Rdr Banco; 5:o Utskottets, uti Utlåtandet JN:o 291, afgifne tillstyrkande i frågan om extra anslag för vattencömmunicationer m. m. bifölls,- med den förändring, att den årliga anslags-surnman förhöjdes lill 100,000 Rdr, samt att det andra af de vid dispositionen af dessa medel föreslagna förbehåll afslogs; 6:0 Bifölls
Utskottets tillstyrkande af en underdånig anhållan lill Kongl, Maj:t, att öfver användartdet af de extra anslag, som beviljas,, serskilda redogörelser årligen må afgifvas, lill gransknings undergående i Kongl. Kammar-Rälteu samt af Rikets Ständer och deras Revisorer; 7:0
Ätt den beviljade extra anslags-sumrrian skall börja att utgå på. sätt Rikets Ständer besluta samma år, som den nya Statsregleringen vidtager.
Di Vid förnyad föredragning af ej mindre Bevillnings-Vtskottets Betänkande, N:o 13, angående stämplade pappers-afgiften, än ock samma Utskotts den 27 sistlidne October e. m. på bordet lagde Utlåtande, N:o 35, i anledning af gjorda anmärkningar vid ofvannämnde Betänkande, biföll Ridderskapet och Adeln Betänkandet N:o 13, med de uti Utlåtandet Nm 35 gjorda förändringar, med undantag af följande punkter, rörande hvilka Ståndet stannade i följande beslut: 1:0
Vid rubriken Borgare•
Bref, skulle redartionen: CoOpvaerdie-Skepparey Skråhandtverkare och.
Manufadur ister.
Andra Borgare} som ej höra Under skrå på alla stal < n, der denna redaction förekommer, förändras lill följande: Goopvaerdie-Skeppare, Handtverkare och Mamifacturister.
Andre1 Borgare, 2:0