Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o \ slutligen föreslrgne underd. framställning till Kongl. Maj:t med afseende på den händelse, att Kongl. M.ajrt skulle vägra Nådigt bifall lill Rikets Ständers hemställan, om antagande af Riksdaler Curant såsom mynt-enhet, har numera upphört, sedan Kongl. Maj:ts Nådiga Svar i berörde ämne till Rikets Ständer ankommit, och de i Rikets Ständers blifvande förslag till Privatbank-Lag förekommande penningebelopp följaktligen höra i annan myntsort uttryckas.
Stockholm den 18 April i835.
STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Boktryckeriet t835.
Bil. till Banco- och Lag-lTtsk•
N:o G. Sammandragen jemförelse emellan Riks-Ståndens beslut i anledning af Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande N:o 4- Utlåtandet W:o 4 Ridderskapet och Adelil.
Prest e-Ståndet. Borgare-Ståndet.
Rubriken. ”Lag för Enskilde Sedel- Banker.” Gillad. ”Lag för Enskilde Banker.” Åberopat 1824 års Förord- ning, der det heter: ”Enskilde Banker eller Disconter."
I 1,2 Oell 3 Morn.
Äro godkände till principer- ne, men med iakttagande af annan ordning stadgarne emel- lan: Jfr.
i,3 och 4 afRid- derskapets och Adelns förslag.
Gillade.
Bonde-Ståndet har endast upptagit stadgandet om octroy- tiden, i afseende hvarå försla- get är till principen gilladt. 2 §. 1 Moni. ”Sådan Bank-inrättning skall vara grundad antingen på ike.” Gilladt.
Gilladt.
Uteslutet. 2 §. 2 Moni.
I stället för’'densamma”skul- le heta: ”Bolaget dock;” och i stället för ”Actiedelegare”: ”så kallade Commandit-delägare.”
Gilladt med tillägg af: ”el- ler så kallade Commandit-del- egare.” Gilladt.
Uteslutet. 3 J.
Principen igenfinnes uti Rid- derskapets och Adelns 1 §. ”deni” lörändradt till ”sig.” Tillagt: ”Hvilken Instruction börgenom tryck offentliggöras.” Utesluten. 4 §• 1 Morn.
”Enskild Sedel-Bank får en- dast i stad inrättas; oell skall Bolaget, inför dervarande Råd- hus-Rätt, före Bankens öpp- nande, förevisa så väl det af Kongl. Maj:t utfärdade privi- legium , som oek bolagscon- tractet, för alt i inteeknings- protocollet ordagrant intagas.” — Se Ridderskapet och Adelns 5 S. ”eller Härads-Rätt” och ”el- ler landsort” uteslutes. ”eller Härads-Rätt” och ”el- ler landsort” uteslutes.
”Bolags- reglorna” förändras till ”Bo- lagsconlractet.” Uteslutet. 4 §■ 2 Moni.
— Se Ridderskapets och Adelns 5 §.
Uteslutet.
En ny §., kallad den Öde, så lydande: ”Såsom grundfond för Sedelbank må begagnas ej allenast reda penningar, samt eontröleradt guld och silfver, än äfven sådane fastighets-in- teckningar, adier eller allmän- na Verks och Inrättningars rän- tebärande obligationer, som för sådant ändamål äro i Bolags- reglorna godkända.
Bankens eg- ne oell andra Bankers actiebref få aldrig såsom grundfond an- vändas.” ”Ej må insatt grundfond ge- nom utdelning minskas, så län- ge Bankens rörelse fortfar.” ”Bankens grundfond må ej, utan Kongl. Maj:ts tillstånd, ökas utöfver den i privilegium utsatte teckningssumma.” En ny §., kallad den 5:le, så lydande: ”Såsom grundfond för Sedelbank må begagnas ej allenast reda penningar saint controleradt guld och silfver, utan äfven fastighets-inteeknin- gar, goda actier och lotthref, Bankens egne och andra Sedel- Bankers undantagne, eller all- männa Verks och Inrättningars räntebärande obligationer; dock skola alla dylika hypothek, med thy åtföljande handlingar, vara till säkerheten pröfvade af Konungens Befallningshaf- vande i Länet, gemensamt med Bolaget, oell af bägge god- kände.” ”Ej må insatt grundfond ge- nom utdelning minskas, så län- ge Bankens rörelse fortfar.” 5 §. 1, 2 och 3 Mom.
Se Ridderskapets och Adelns 7 §., hufvudsakligen efter Gref- ve Frölichs reservation, med den förändring, att ej heller skrifna, förbindelser lill inne- hafvaren skulle få utges af an- nat slag, än Creditsedlar och Invisningar, samt alt Credil- Sedel-valeureu skulle blifva minst 1 R:dr silfver specie uti både Actie- och Solidariske Banker.
Gillade med uteslutande från 2 Mom. af orden: ”utaf 3:ne Directeurer eller.” 1 - Gillade.
Gillade i det luifvudsakliga, med fastställande af 4
R:dr courant såsom minsta sedelva- leuren, utan åtskillnad för den ena eller andra Banken.
Se 2:dra Punkten. % 6 §.
Se Ridderskapets och Adelns 8 §.
(Enligt Grefve Frölichs Reservation.)
Gilladt, men med tillägg af Grefve Frölichs förslag, såsom alternativ.
Grefve Frölichs, med någon olikhet till redactionen.
Se /jtde punkten. 6 §.
\ ”Derest, genom vexling eller annan orsak, det sålunda be- stämda förhållandet emellan en Banks tillgångar samt be- loppet af dess Creditsedlar och Invisningar skulle komma att rubbas, åligger det Banken att inskränka sin utlåningsrö- relse och, inom en månad, haf- va återställt det rubbade för- hållandet.” Gilladt.
3:ne nya stadganden, (upp- tagne såsom 1, 2 och 3 Mom. i 9 §.) så lydande: ”upplåning, vare sig i form af försträck- ning, deposition eller creditiv, må ej heller af Sedelbank ske till ett belopp, som öfversli- ger hälften af hvad å tecknad grundfond blifvit i Banken insatt" 3:ne nya stadganden, sorn borde upptagas under serskild N:r: ”Upplåning, vare sig i form af förstäckning, deposi- tion eller creditiv, må ej af Sedelbank ske till ett belopp, som öfverstiger hälften af hvad å tecknad och inbetald grund- fond finnes i Banken och för dess räkning i allmänt förvar inncstående.” i Bilt. lill R.
Prot. i834 & l835, 6:le Sami. 2 /l/d.
; ''Alla för dylik upplåning] lifgifvande fordrings-bcvis, äf- vensom depositions-bevis, sko- la ställas lill viss person eller Verk, samt uttryckligen inne- bålla att öfverlåtelse deraf ej må ske ulan till viss man, och efter föregången anmälan i Banken." ”1 händelse af Concurs, ega innehafvare af dylika fordrings- bevis, äfvensom depositions- bevis, derföre pant icke blifvit ställd, ej rätt till betalning förr, än sedan, under Bankens ut- redning, alla, inom nedan stad- gad proescriptionstid, anmälde Creditsedlar och Invisningar å Rikets Ständers Bank blifvit inlöste, men lyftning, emot ställd säkerhet, kan af Rätten, efter omständighetcrne, beviljas.” (aldra och 3:dje Mom. lika med Ridderskapets och Adelns.) 7 '§•
U tesfiiten.
Gillad, med någon förändring af början, som skulle blifva så lydande: "Pröfvar Kongl. Majit, för myntvärdets orub- bade bibehållande, nödigt, att utgifvandet af Creditsedlar un- der det i denna lag stadgade maximum nedsättes, må före- skrift derom &c.” Gillad.
Utesluten. -8 §. i Mom.
Gilladt till principen, dock med den förändring, alt räntan blifvit nedsatta till 6 procent, och med det tillägg: ”Kan Bo- laget ej tillåtas att Bankrörel- sen fortsätta; hvarom Konun- gens Befallningshafvande ålig- ger att genast utfärda Kun- görelse.” (Jfr.
Ridderskapets och Adelns io §. t och 2 Mom.)
Gilladt med den förändring att räntan blifvit nedsatt till Ö procent.
Principen godkänd; dock med nedsättning af räntan till 6 procent.
— Se 5Ue punkten. 8 §.
Prot.-Uldrag den 18 September 1863.
Med afslag å ifrågavarande inbjudning, förklarade Preste-Ståndet sig vidhålla sitt i frågan fattade beslut och lade protokolls-utdraget till handlingarne.
S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande, M 35, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande, M 35, innefattande yttrande öfver dels Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition med förslag till ny Strafflag, dels ock enskilda motioner rörande brottmålslagstiftningen.
Yttrandet vid slutet af sidan
I och början af sidan 2.
Ståndet biföll för sin del Utskottets hemställan. § 2.
Utskottets till Preste-Ståndet ställda inbjudning antogs.
2 Kap. § 2.
Lades till handlingarne. § 9.
Med afslag å inbjudningen förklarade Preste-Ståndet sig vidhålla sitt angående denna § redan fattade beslut. 5 Kap. § 3.
Ståndet afslog inbjudningen och vidblef sitt i frågan fattade beslut. § 14.
Inbjudningen, så vidt den rörer Preste-Ståndet, afslogs, och förklarade
Ståndet sig ej finna skäl frånträda sitt i afseende på denna § redan lättade beslut. § 18.
Med bifall till Utskottets hemställan antog Ståndet det af Utskottet här framställda förslag till lydelse för ifrågavarande §, med den ändring, att dels i stället för de å raden 3 förekommande orden, »fem år», insattes »tio dr», dels ordet »deras» å sista raden utbyttes mot ordet »doms».
7 Kap. § 3.
Med afslag å Utskottets hemställan, förklarade Preste-Ståndet sig vid hålla sitt rörande denna § redan fattade beslut. 8 Kap. <§§ 1, 4, 5, 6, 11 och 27.
Utskottets inbjudning afslogs, i hvad den angår §§ 1, 4, 5, 6 och 11, med afseende på hvilka Ståndet icke fann skäl från - träda sina redan fattade beslut, hvaremot samma inbjudning, så vidt den afser § 27, antoqs. 9 Kap. §§ 1, 4 och 7.
Beträffande § 1, vidhöll Preste-Ståndet sitt beslut, hvaremot Utskottets inbjudning, i hvad den rörer §§ 4 och 7, antogs. § 8.
Preste-Ståndet biföll för sin del Utskottets hemställan. 10 Kap. <§ 1 mom.
Preste-Ståndet biföll för sin del Utskottets hemställan. 600 Prot.-Utdrag den 18 September 1863. § 10.
Med afslag å inbjudningen förklarade Ståndet sig vidhålla sitt rörande denna § förut fattade beslut. 12 Kap. § 3.
Preste-Ståndet biföll för sin del Utskottets hemställan. § 8.
Preste-Ståndet antog för sin del den gjorda inbjudningen. § 21.
Med afslag å Utskottets hemställan, förklarade Ståndet sig sakna skäl frångå sitt rörande denna § redan fattade beslut. 13 Kap. § 6.
Lades till handlingarne. 14 Kap. <§§ 1, 6 och 28.
Utskottets inbjudning, så vidt den angår §§ 1 och 28, afslogs af Ståndet, som förklarade sig vidblifva sina beträffande dessa §§ redan fattade beslut, men deremot blef samma inbjudning, i hvad den rörer § 6, af Ståndet antagen. § 3 mom. 2.
Ståndet afslog för sin del Utskottets inbjudning och vidhöll sitt beträffande ifrågavarande moment redan fattade beslut. §§ 4, 5, 10, 11 och 38.
Med afslag å Utskottets hemställan, förklarade Preste-Ståndet sig sakna skäl frångå de beslut, Ståndet med afseende på dessa §§ redan fattat. § 48.
Utskottets hemställan afslogs af Ståndet, som vidhöll sitt rörande § 48 förut fattade beslut. § 46.
Med bifall till den gjorda hemställan, antog Ståndet Utskottets här framställda förslag till lydelse af § 46, likväl med den ändring, att de å raden 2 förekommande orden »eller på viss tid» uteslötos. 18 Kap. § 12.
Preste-Ståndet afslog för sin del Utskottets inbjudning och vidhöll sitt rörande denna § fattade beslut. § 28.
Lades till handlingarne. 16 Kap. § 3.
Inbjudningen blef endast så tillvida antagen, att Utskottets i Betänkandet 38 framställda ändringsförslag uti denna §:s förra del förkastades, men godkändes deremot i hvad den rörer tillägg af orden: »eller mistning af embete på viss tid» å §:s 9:de rad. § 8.
Lades till handlingarne. §§ 10 och 11.
Lades till handlingarne. §§ 13.
Lades till handlingarne. 18 Kap. § H. L ades lill handlingarne. % 1* ProL-Uldrag den 18 September 1S63. 601 § 14.
Preste-Ståndet biföll för sin del Utskottets hemställan. 19 Kap. § 11.
Inbjudningen, sä vidt den rörer Preste-Ståndet, antogs. § 22.
Preste-Ståndet antog för sin del Utskottets inbjudning. 20 Kap. § 10.
Med afslag å inbjudningen, förklarade Preste-Ståndet sig vidblifva sitt redan fattade beslut rörande denna §. 21 Kap. § 8.
Preste-Ståndet afslog för sin del Utskottets inbjudning, förklarande sig vidhålla sitt rörande ifrågavarande § redan fattade beslut. § 10.
Med afslag å inbjudningen, vidblef Preste-Ståndet det beslut, Ståndet med afseende på denna § redan fattat. 23 Kap. g 1.
Ståndet afslog för sin del Utskottets hemställan, med förklarande, att det saknar skäl frångå sitt rörande denna <§ redan fattade beslut. <& b. Preste-Ståndet biföll för sin del Utskottets hemställan. 24 Kap. § 3.
Preste-Ståndet biföll för sin del Utskottets hemställan. § 4.
Till den hemställan, Utskottet härefter å sidan 23 gjort rörande uteslutande af 24 Kapitlets 17 § i Kongl.
Maj:ts Proposition, lemnade Ståndet sitt bifall. 2b Kap. § 12.
S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande, JVS b6, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande, M 36, öfver dels Kongl. Majlis nådiga Proposition, angående antagande af en författning om nya Strafflagens införande och hvad i afseende derå iakttagas skall, dels ock enskilda motioner i dermed snmmanhang egande ämnen.
Härvid förekommo: § 6.
Lades till handlingarne. § 17 Utskottets yttrande lades till handlingarne. § 19 mom.
Med afslag å Utskottets hemställan förklarade Preste-Ståndet sig vidhålla sitt rörande ifrågavarande moment redan fattade beslut. Mom. 9, 11 och 12.
Utskottets till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet ställda inbjod Bih. till H.
Prat. 1862 & 1863. 9 Sami. 76 602 Prot.-Utdrag den 18 och 19, September 1863. ning lades till handlingarne, och godkände Ståudet för sin de!, med bifall till Ut skottets gjorda hemställan, den här föreslagna lydelsen af momentet 12. § 20.
Lades till handlinqarne. § 21.
Utskottets yttranden lades till handlingarne.
Vid ånyo skedd föredragning af Expeditions-Utskottets Utlåtande, M 12, i anledning af väckta motioner om tryckning af åtskilliga hos Förstärkta StatsUtskottet förda protokoller, beslöt Preste-Ståndet för sin del, att ifrågavarande protokollers befordrande till trycket icke skall ega rum. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskoltets Memorial, 152, an gående aQöningen för Rikets Ständers Justitie-ombudsman samt den hos honom anställda kansli- och vaktbetjening.
Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 150, i anledning af väckt motion om upphörande af skyldigheten att låta stämpla inom riket tillverkade varor.
Föredrogs utdrag, M 427, af Hedervärda Bonde-Ståndets protokoll den 15 dennes, innehållande dels bemälda Riks-Stånds beslut vid pröfning al Sammansatta Banko- och Lag-Utskottets Betänkande, JV2 5, i anledning af motioner angående förändring af Lagens stadgande om ränta, dels inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att i samma beslut sig förena.
Inbjudningen afslogs och lades protokolls-utdraget till handlingarne.
Den 18 och 10 September.
S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande, M 55, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande JVe 55, innefattande yttrande öfver dels Kongl.
De i detta utlåtande förekommande framställningar, hvilka icke röra BorgareStåndet, lades till handlingarne; hvaremot Ståndet biföll Utskottets i öfrigt gjorda hemställanden utom hvad angår nedannämnda delar af Utskottets förslag till Strafflag, hvarutinnan beslöts på sätt sorn följer: Prot.-Utdrag den 19 September 1863. 603 5 Kapitlet 18 §■ Godkändes enligt Utlåtandet
M 55 med utbyte af ordet »deras» på sista raden mot ordets doms; och blefvo de öfriga Riks-Stånden vänligen inbjudna att i detta beslut sig förena. 10 Kapitlet 1 §, 1 mom. och 3 §.
Godkändes med slutmeningarnas förändring till denna lydelse, i 1 § 1 morn.: »dock må, der omständigheterna äro synnerligen mildrande, straffet till fängelse i sex månader nedsättas», och i 3 §: »dock må, der omständigheterna i dessa fall äro synnerligen mildrande, straffet till två månaders fängelse nedsättas». 16 Kapitlet 13 §.
Med afslag å Utskotteis inbjudning antog Ståndet det förslag, som innefattas i Herr Carléns vid utlåtandet fogade reservation. 18 Kapitlet 14 §■ Utskottets hemställan afslogs och Ståndet vidblef sitt förut fattade beslut i ämnet. 21 Kapitlet 10 §.
Med afslag ä Utskottets inbjudning antog Ståndet för denna § följande lydelse: »Den som gjort sig förfallen till straff efter 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 eller 8 § skall ock dömas medborgerligt förtroende för alltid eller på viss tid förlustig». 13 Kapitlet 6 §, 15 Kapitlet 25 §, 16 Kapitlet 16 §, 18 Kapitlet 11 §, 19 Kapitlet 22 § och 25 Kapitlet 12 §.
Utskottets inbjudningar afslogos och ilrågavarande §§ godkändes med den förändring, att i en hvar af dem näst efter orden: »för alltid», införas orden: eller på viss tid.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande M 151, i an ledning af väckt motion orri indragning af Ulldiskonten samt af det för denna inrättning å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 129, i anledning af väckt motion med förslag till åtgärder emot skolgångs försummande.
Föredrogs utdrag, JVs 426, af Hedervärda Bonde-Ståndets protokoll den 12 dennes, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden 604 Prot.-Utdrag den 19 September 1863. att förena sig i Bonde-Ståndets vid pröfning af Sammansatta Banko- och LagUtskottets Betänkande JVs 2, med förslag till lag om enskilda banker utan rätt att utgifva egna banksedlar, lättade beslut rörande förslagets 7 §, som blifvit godkänd med den ändring att, i stället för slutorden »tvä millioner riksdaler riksmynt», borde insättas orden: »fern hundra tusen riksdaler riksmynt» Som Preste-Ståndet i frågan fattat enahanda beslut, ansågs inbjudningen ej föranleda annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
S. D. Föredrogs ånyo utdrag, JVs 411, af Vällofliga Borgare-Ståndets protokoll den 14 dennes, innefattande dels bemälda Riks-Stånds beslut vid pröfning af Sammansatta Banko- och Lag-Utskottets Betänkande, JVs 3, i anledning af väckta motioner angående förändring af lagens stadgande om ränta, dels inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda samma beslut, så vidt det rörer första punkten, som blifvit godkänd med den förändring, att det komma, som finnes näst efter ordet »egendom» framfivttas näst efter ordet »förskrifning».
Borgare-Ståndel.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets Utlåtande, JVs 56, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande JVs 36 öfver dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående antagande af en författning om nya Strafflagens införande och hvad i af seende derå iakttagas skall, dels ock enskilda motioner i dermed sammanhang egande ämnen.
S. D. Föredrogs ånyo utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets protokoll den 15 dennes, JVs 427, innefattande dels nämnda Riks-Stånds beslut i anledning af Sammansatta Banko- och Lag-Utskottets Betänkande JVs 3 öfver motioner angående förändring af lagens stadgande om ränta, dels ock inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att i samma beslut sig förena.
Inbjudningen af slogs och Protokolls-utdraget lades till handlingarne.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stals-Utskotlets:
Utlåtande JVs 151, i anledning al väckt motion om indragning af Ulldiskonten samt af det för denna inrättning å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv; och Memorial JVs 152, angående aflöningen för Rikets Ständers Justitie-ombudsman samt den hos honom anstälda kansli- och vaktbetjening.
Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskoltets
JVs 129, i anledning af väckt motion med förslag lill åtgärder emot skolgångs försummande; och Prol.-Utdrag den 19 September 1863.
605 J\s 130, i anledning af väckt motion om upphörande af skyldigheten att låta stämpla inom riket tillverkade varor.
S. D. I enlighet med Ståndets, vid behandlingen af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, JVs 127, i anledning af dels Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande JYi 118, rörande undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhang egande ämnen, dels återremiss al vissa delar utaf samma Betänkande, den 15 i denna månad fattade beslut, företogs ånyo den del af förstnämnda Memorial, deruti Utskottet å pag. 5 inbjudit Ridd erska pet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden, att oförändrad godkänna Utskottets i Betänkandet M 118 gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att Kongl. Majit täcktes taga i öfvervägande lämpligaste sättet att för elementarläroverken åstadkomma en närmare gemensam tillsyn och vård, samt i detta ämne till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådigt förslag; och blef samma inbjudning af Ståndet antagen.
S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande, JVs 55, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande Utskottets Betänkande JVs 35, innefattande yttrande öfver dels Kongl.
Bonde-Ståndet, som lade till handlingarne Utskottets anmälan å pag. 1 att, då vissa uppräknade delar af strafflagsförslaget, deri återremiss egt rum eller skiljaktiga beslut blifvit lättade, voro af tre Riks-Stånd godkände, anmärkningarne eller de skiljaktiga besluten derutinnan icke kunde föranleda till vidare åtgärd al Utskottet, såvidt sådan icke erfordrades i anledning af den Utskottet lemnade rätt till jemkningars verkställande, biföll hvad Utskottet i öfrigt hemställt, med följande undantag:
Utskottets framställningar i fråga om 2 Kap. 9 ;§, 5 Kap. 14 §, 10 Kap. 1 g 1 mom. och 3 §, 14 Kap. 3 § 2 mom. 4, 5, 10, 11 och 38 §§ samt 45 §, 20 Kap. 10 § samt Utskottets hemställan å pag. 23, rörande uteslutande från 24 Kap. utaf den i Kongl. Maj:ts Proposition föreslagna 17 §.
Utskottets angående 16 Kap. 8 och 13 §§ gjorda inbjudningar äfvensom sjelfva strafflagsförslaget i dessa delar afslogos af Bonde-Ståndet, sorn förklarade att, till följd af samma beslut, öfrige paragrafernas i detta kapitel nummerordning borde ändras 606 Prot.-Utdrag den 19 September 1863.
Den af Utskottet beträffande 18 Kap. 14 g gjorda hemställan af slogs af Bonde-Ståndet, sorn vidblef sitt beslut i denna del.
Med bifall till Utskottets framställning angående 18 § i 5 Kapitlet, förklarades derjemte, att ett å sista raden förekommande tryckfel, eller ordet »deras» i stället för ordet »doms», borde rattas. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Lag-Utskottets Utlåtande, JVs $6, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande, JVs 36, öfver dels Kongl. Majrts nådiga Proposition angående antagande af en författning om nya Strafflagens införande och hvad i afseende derå iakttagas skall, dels ock enskilda motioner i dermed sammanhang egande ämnen, lades till handlingarne hvad Utskottet anmäit rörande 6, 17 och 21 <§§, hvaremot öfriga delar af Utlåtandet biföllos. S. D. Föredrogs och bifölls Banko-Utskottets Utlåtande, JVs 52, i anledning af Kamereraren C. P.
Dahlgrens ansökning om eftergift, af öfverräntor å åtskilliga af honom, i egenskap af inlernnare, till Banko-diskontverket inbetalda lån. S. D.
Vid ånyo skedd föredragning af Banko-Utskottets Memorial JVs 53 med förslag till voteringsproposition i anledning af framställningen i 28 punkten 2 mom. af Betänkandet JVs blef samma Memorial, med förklarande det Ståndet vidhöll sin i ämnet redan uttalade åsigt afslaget.
Föredrogs och lades till handlingarne Banko-Utskottets Memorial, JVs 54. i anledning af erhållen återremiss af Memorialet JVs 46. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets Utlåtande, JVs 151, i anledning af motion om indragning af Ulldiskonten samt af det för denna inrättning å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv; och Memorial JVs 152, angående aflöningen för Rikets Ständers Herr Justitie-ombudsmari samt den hos honom anställda kansli- och vaktbetjening.
Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets
Be tänkande, JVs 129, i anledning af motion med förslag til! åtgärder mot skolgångs försummande.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi Utskottets Betänkande JVs 130, i anledning af motion om upphörande af skyldigheten att låta stämpla inom riket tillverkade varor, beslöt Bonde-Ståndet, med afslag ä Utskottets i Betänkandet gjorda tillstyrkan, att, i enlighet med motionärens förslag, »Rikets Ständer må i underdånig skrifvelse hos Kongl. Majtt anhålla, att den genom särskilda författningar föreskrifna stämpling å inom riket tillverkade varor måtte varda afskaffad». S. D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets under JVs 121 af gifna förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående fortsatt utförande af jernvägsarbete!! för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel, blef samma skrifvelseförslag tili Utskottet ålerremitteradt.
Prot.-Uldrag den 26 September 1863. 607 Deii 26 September.
Från Höglo fl. Ridder skåpet och Adeln. S. D.
Föredrogs och bifölls Bevillnings—Utskottets Utlåtande, 24, angående införsel-tullen å artikeln Attika.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Stats- och Lag-Utskottets Betänkande, M 43, i anledning af väckta motioner om förändrade föreskrifter i afseende på böters fördelning och om bötesmedlens användande. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnirigs-Utskottets Utlåtande, M 24, angående införseltullen å artikeln Ättika.