Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På sådane vilkor anses nuvarande åboer, äfvensom de, hvilka, efter berörde arrendens upphörande, framdeles antagas, lika med innehafvare af kronohemman, och berättigas således att genom skatteköp, på lika sätt, som kronoå boer - Stals-UMottelt Utlålandi, N:o 182.
73 boer, förvärfva jordägande- och dispositions-rätt till sina innehafvande hemman; 5:o
Vid beräknande af skatteköpeskillingen för ifrågavarande kyrkohemman, kommer endast den äldre räntan att läggas till grund, meli icke den förhöjde afgäld, som för de arrenderade hemmanen nu utgår; 6:0
Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj-t i Nåder förklara, alt de från och med år 1819 i afseende på de Halländska kyrkohemmanen i administrativ väg utfärdade Kongl. Författningar och Resolutioner icke må lägga hinder i vägen för afslutandet af den i ofvanberörde hänseende föreslagne öfverenskommelse mellan kronan samt kyrkorna oell presterskapet eller för skatteförsäljning af sådane kyrkohemman och hemmansdelar, hvilka icke äro af den beskaffenhet, sorn uti ofvan intagne l:sta punkt omförmäles.
Slutligen och för den händelse alt ofvanberörde förslag icke skulle af Kongl. Maj:t i Nåder gillas, eller ock vederbörande kyrkoförvaltningar och presterskap icke finnas benägne att uti den ifrågaställde öfverenskommelsen ingå, har Utskottet skolat hemställa, att Rikets Ständer måtte i underdånighet begära, det täcktes Kongl. Maj:t, på sätt i Nåder pröfvas tjenligast, i förstnämnde fäll, låta verkställa en allmän undersökning, hvarigenom må tillförlitligen utrönas, om och hvilka af de så kallade kyrkohemmanen i Halland tillhöra Kongl. Maj:t och kronan samt böra af kronan med åboer förses, eller äro af den be - Bih.till R.
St. Troi. 184*. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 4 Höft. 74 Stats-Utskottets Utlåtande, A’.o 1S2. skaffenhet, att kyskorna och presterskapet till desamma hafva jordegande- och dispositions-rätt, samt i sednare fallet åter, eller derest i afseende på ett eller flere hemman vederbörande kyrkoförvaltning eller presterskap icke skulle vilja ofvannämnde förlikningsförslag antaga, rörande detta eller dessa hemman i Nåder anbefalla enahanda undersökning.” STOCKHOLM, elmén & granbergs tryckeri, 1845. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 183. 1 JU 183.
Ani. till Exp. Utsk. d. 11 Febr. kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om ett serskildt förklarande, i afseende å det f. d. Consulat-Secreteraren Thulstrup beviljade understöd. (U. A.) Sedan Rikets Ständer, med bifall till Stats-Utskoltets Utlåtande, N:o 42 momentet R, tillagt f. d. Consulat-Secreteraren L.
Thulstrup en pension af 4oo R:dr årligen å Allmänna Indragnings-Staten, räknadt från innevarande års början; bar hos Ridderskapet och Adeln, Herr Liljenstolpe, J. F., väckt tnotion, att Rikets Ständer, i afseende å nämnde belopp, måtte såsom dervid fästadt vilkor förklara, alt understödet är Thulstrup helt och hållet personligen gifvet.
I följd af härå erhållen remiss får Utskottet vördsamt anföra: att pensioner af Civil-Statens Pensions-inrättning, m. fl. dylike stiftelser, ej få för gäld med qvarstad beläggas, eller införsel deruti meddelas, men att deremot pensioner af Stats-Werkets medel icke äro fredade från borgenärers anspråk.
Uti 4' §•
:,f Concurs-Lagen den 12 Mars i83o stadgas ock, att, om gäldenär har någon förläning, densamma skall, såsom öfrige tillgångar, användas till gäldens betalning, men att å sådane pensioner, eller benådningar, som äro gifne med vilkor, att icke få för innehafvarens gäld tillgripas, borgenärerne ej ega anspråk.
Af det sålunda anförda finnér Ulskottet, med. tillämpning på förevarande fall, ostridigt följa, att den af Rikets Ständer å Allmänna Indragnings-Staten f. d.
Consulat-Secreteraren Thulstrup tillagde pension ej skulle, mera än andra från Stats-Werket utgående förläningar, kunna vara frilagen från borgenärers kraf, såvida icke några serskildta förbehåll i afseende å understödets utgående stadgas.
Då emedlertid Ulskottet med sitt, af Rikets Ständer bifallna, tillstyrkande haft för afsigt att försäkra Thulstrup om en tarflig utkomst på hans Bih. till R.
Fröt. 1845, 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 5 Haft. 1 o Slats-Utskoticts Utlåtande, N.-o 184.
Iiöga ålderdom, men icke att bereda bans borgenärer någon förmon, samt gifvaren måste ega rätt att vid gåfvan fästa de vilkor och förbehåll, honom godt synes, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, i afseende å nyssnämnde, f. d.
Consulat-Secreteraren Thulstrup tillagde, pension, matte förklara, att densamme blott utgör ett honom personligen tillerkänd t understöd, hvarå borgenärer icke ega något anspråk.
Reservation är häremot anmäld af Herr Nordvall.
M S§4.
Ank. till Exp. Utsk. d. 11 Fehr., kl. 1 e. m.
Utlåtande, dels i anledning af erhållne återremisser å vissa punkter af Betänkandet, N:o 54, angående Stats- IVerkels och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1838, i83g, 1840 och 1841, dels i följd af Riks-Ståndens beslut uti öfriga delar af samma Betänkande. (I. A.) Sedan ofvannämnde betänkande blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden i vissa delar till Stats-Utskottet återremitteradt, samt Riks-Ståndens, i anledning af öfrige delar af betänkandet, vidtagne beslut jemväl Utskottet meddelats, får Utskottet rörande dessa ämnen afgifva det förnyade utlåtande, hvartill omständigheterne funnits föranleda. 1:0
Det uti 12 §. af Betänkandet, N:o 54» framställde förslag ora underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t, rörande sättet för bestridande af de kostnader utaf provision, porto- och stämpel-afgift, som för inköp och remitterande af växlar i utländskt mynt, hädanefter kunna Stats-Werket till - Stats-Utskottets Ullåtande, N:o 184. 3 skyndas, och hvilka kostnader hittills utgått af anslaget för observations- och uppbörds-procenter, är af Borgare- och Bonde-Stånden bifallet, hvaremot Bidderskapet oell Adeln samt Preste-Ståndet detsamma afslagit.
Då denna fråga inverkar på beloppet af serskilde hufvud-titlars utgifter och följaktligen synes, jemlikt 61) §.
Regeringsformen, böra genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott afgöras, får Utskottet, för den händelse, att hvarken Ridderskapet och Adeln eller Preste-Ståndet sknlle finna lämpligt att instämma uti de tvänne öfriga Riks-Ståndens beslut, föreslå följande voterings-proposilion:
Den, som vill, att, på sätt Utskottet föreslagit, Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Nådig befallning till vederbörande, att de kostnader af provision, postporto- och stämpel-afgift, hvilka för inköp och remitterande af växlar i utländskt mynt hädanefter kunna StalsWerket tillskyndas, böra påföras samma anslag, hvaraf den utgift bestrid
Is, i och för hvilken dylika kostnader egt rum, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, kommer berörde underdåniga anhållan icke att ega rum. 2:0 Från Bonde-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å betänkandets 21 §., angående serskilde, på grund af Kongl. Maj:ts år 1842 aflåtne Nådiga Bref, uli 1841 års memorialböcker å sistnämnde års besparingar afförde arfvoden till adjungerade ledamöter i Kongl. Svea och Götha Hof-Rätter, Kaminar-Collegium och Kammar-Rätten samt vicarierande tjenstemän i Kongl. Kammar-Collegium.
Men som denna §. är af de trenne öfrige RiksStånden godkänd och ärendet således, jemlikt ^5 §.
Riksdagsordningen, af Rikets Ständer afgjordt, kan berörde återremiss icke till någon åtgärd föranleda. 3:o Borgare- och Bonde-Stånden hafva bifallit, men Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet deremot afslagit Utskottets i §.
22 gjorda tillstyrkande, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet förnya förra Ständers anhållan, det sådane förändringar i den militära lagskipningen måtte införas, hvarigenom Krigs-Hofrätten kunde upphöra och dess befattning på rikets Hofrätter öfverflyttas. 4 Siats-U ishottets Utlåtande, N.-o 184.
Då således i denna fråga t v a Riks-Stånd stadna! emot två, anser sig Utskottet böra till omröstning i Förstärkt Stats-lJtskott, föreslå följande proposition :
Den, som vill, att Rikets Ständer skola hos Kongl. Maj:t i underdånighet förnya förra Ständers anhållan, det sådane förändringar i den militära lagskipningen måtte inforas, hvarigenom Krigs-Hofrätlen kunde upphöra, och dess befattning på rikets Hofrätter öfverflyttas, voLerar
Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, kommer frågan om en dylik anhållan att förfalla. /po Hvad Utskottet i §. 23 föreslagit, i fråga om framtida skyldighet för de i diplomatiska befattningar anställde Embetsman att under liden frånträda de för deras å stat förut innehafvande embeten anslagne aflöningsfnedel, hvilka borde tillkomma den, som, i egenskap af vicarie, samina embete förrättade, har af Ridderskapet och Adeln blifvit afslaget.
De öfrige 3:ne Riks-Slånden, hvilka äfven ogillat Utskottets berörde förslag, hafva deremot beslutat, Preste-S'rindet: att Rikets Ständer böra hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att vid de tillfällen, då Statens embetsman varda i diplomatiska befattningar anställde och i följd deraf, utan alt från förut innehafvande embeten eller tjenster entledigas, likväl sättas ur stånd alt bestrida dertill hörande åligganden, de för embetet eller tjenslen å Stat anslagne aflöningsmedel, med undantag af hvad skäligen må anses tillkomma den, som embetet eller tjernsten under tiden förestår, måtte Stats-Werket besparas; ordinarien dock öppet lemnadt att, då det diplomatiska uppdraget tilländagå!’, åter inträda i åtnjutande af sin å Stat egande lön; samt Borgare- och Bonde-Stånden: att, på sätt i Herr Schartaus reservation blifvit föreslaget, Rikets Ständer skola uli underdånig skrifvelse till Kongl. Majit begära, att, vid de tillfällen, då Statens embetsman varda i diplomatiska befattningar anställde, i följd hvaraf de, utan att "ifrån förut innehafvande tjenster entledigas, likväl sättas utur tillfälle att bestrida dertill hörande åligganden, de för embetet eller tjensten å Stat anslagne aflöningsmedlen skola, med undantag af hvad skäligen må anses tillkomma den, som embetet eller tjensten under tiden förestår, till Stats-Werket besparas; ordinarie in - Siats-Utskottets
Utlåtandej N.-o 184. 5 neliafvaven dock öppet alt, vid densammas återtilllrädande, ånyo komma i åtnjutande af lönens fidla belopp.
I följd af sistnämnde 3:ne Riks-Stånds sålunda fattade besKit, hvilka endast genom mindre väsendtliga skiljaktigheter från hvarandra afvika, kommer följaktligen underdånig skrifvelse af en härmed öfverensstämmande syftning att tili Kongl. Majit aflåtas; och hemställer Utskottet, att nämnde underdåniga skrifvelse må erhålla den al Preste-Ståndet beslutade redaction. 5:o
Uti 24 hade Utskottet tillstyrkt underdånig anhållan om Comitens för norra Väg-aniäggningarne indragning och dess befattnings öfverllytlande på Styrelsen för allmänna väg- och vatten-byggnader.
Detta tillstyrkande är af Ridderskapet och Adeln afslaget, men af Borgare-Ståndet bifallet.
Preste-Ståndet har förklarat Utskottets hemställan böra förfalla , enär inom Ståndet upplyst blifvit, att den i berörde §. äskade åtgärd redan vore till verkställighet befordrad; och har jemväl Bonde-Ståndet ansett det uti §.
24 afhandlade ämne icke föranleda någon åtgärd till beslut å Ståndets sida.
Då, enligt hvad Utskottet inhemtat, Comiiens för Norra Väganläggningar upplösning numera blifvit under den 5 sistlidne November af Kongl.
Majit i Nåder beslutad, lärer följaktligen den af UlskoLLet härom föreslngnc underdåniga hemställan böra förfalla. 6:0 Preste- och Bonde-Stånden hafva bifallit, men de öfrige tvänne Riks-Stånden, i följd af förekoQine anmärkningar, till Utskottet återremitterat Betänkandets 26 §, deruti blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte å Revisorernes framställning angående saknad enkelhet och tydlighet hos Riksliiifvudboken, samt rörande utfästande! af en belöning för uppgörandet af ett enkelt, lättfattligt, men likväl tillfyllestgörande formulär för nämnde räkenskap, fästa Kongl. Majlis
Nådiga uppmärksamhet, med underdånig begäran, det täcktes Kongl. Majit, på sätt i Nåder pröfvades lämpligt, låta i hänseende till nuvarande formulär för Rikshufvudboken vidtaga de förändringar, hvilka kunde anses ledande lill en fullständigare och lättare öfversigt af Statsmedlens förvaltning.
Inom Ridderskapet och Adeln har nemligen af flere Ledamöter yrkats, att detta ämne måtte af Utskottet behandlas, i samma rhang med de frågor angående Stats-Werkets s. k. reserv-fond, och rörande de s. k. landträntornas beräkning i Riks-Staten, såsom inkomster för (i Siat*-Utskottets Utlåtande, N.-o 184. det år, hvarunder de inflyta, om hvilka frågor Utskottet uti 19 §. af betänkandet, N:o 54, förmält sig komma att afgifva serskildt utlåtande.
Dessutom är uppmärksamhet fästad derå, att det uti Utskottets hemställan förekommande ordet fullständigare borde såsom olämpligt uteslutas.
Hos Borgare-Ståndet hafva flere ledamöter, instämmande i Herr Kjellbergs reservation, ansett ett proemium af högst 4>°o° R:dr böra ulsältas för den person, hvilken inför Rikets Ständers Revisorer framlade ett sådant, i öfverensstämmelse med vanligt Italienskt bokhålleri, författadt formulär för Rikshufvudboken, hvilket af Revisorerne blefve, såsom mest lämpligt, godkändt.
Andre ledamöter hafva derjemte föreslagit, att, 1 sammanhang med nämnde omarbetning af formuläret för Rikshufvudboken, en ändamålsenlig förändring jemväl måtte i afseende på öfriga embetsverks räkenskaper varda vidtagen.
Då likväl Utskoltets yttrande i §. 26 blifvit af 2tne Riks-Stånd godkändt, har Utskottet funnit sig böra samma yttrande vidblifva. 7:0 Utskottets yttrande uti §.
29, enligt hvilket någon åtgärd icke ansetts vara att å Rikets Ständers sida vidtaga, i anledning af Revisorernes erinran angående ett af Öfver-Directeuren vid Kongl. Myntverket, N. fV. Almroth uppburet arfvode, stort 1,000 R:dr, har af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Slåndet blifvit bifallet, men af Borgare- och Bonde-Stånden återremitteradt; varande såsom skäl för återremisserne, inom sistnämnde a:ne Riks-Stånd hufvudsakligen anfördt: att, då ifrågavarande arfvode ursprungligen blifvit Öfver-Directeuren Ahnroth i Nåder tillagdt, såsom ersättning för dess tillsyn vid de för Kongl.
Myntverkets iståndsättande erforderliga byggnads-, reparations- och machineri-arbeten, men dessa arbeten längesedaa fullbordats, hade följaktligen, sedan vilkoret för arfvodets tillgodonjutanda upphört, samma arfvode bordt indragas, samt att det Kongl. Brefvet af den a3 Februari 1842, hvarigenom Ahnroth försäkrats om framgent bibehållande af omförmälde, å Myntverkets besparingar anvisade, arfvode, så länge han fortfore med den serskilda tillsynen å de till Myntverket hörande byggnader och machinerier, jemte ledningen af den å myntet befintlige median i.ska verkstad, derjemte vore stridande mot innehållet af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 12
Maj 184r» enligt hvilken de å Riks-Statens hufvud-tillar uppkommande besparingar icke finge användas till bestridande af arfvoden utaf permanent beskaffenhet.
På grund häraf hafva flere leda - Stats-Utfkottets Utlåtande, N.-o 184. 7 möter yrkat, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Mnj:t i Nåder förklara, alt ifrågavarande arfvode ej vidare finge af Ahnroth upphäras.
Inom BondeStåndet har derjemte yttrats den åsigt, alt Utskottet måtte i öfvervägande taga, huruvida icke anledning förefnnnes till anmärkning emot de Konungens Rådgifvare, hvilka tillstyrkt aflåtandet af 1842 års Högstberörde Kongl. Bref, hvars innehåll förmenats stridande emot 60, 62 och 65 §.§.
Då emedlertid 2:ne Riks-Slånd bifallit yttrandet i denna del, vidblifver Utskottet sitt förra tillstyrkande. 8:0 Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva afslagit, men Borgare- och Bonde-Stånden bifallit, Utskottets i nedannämnde §.§. framställde förslag: a) uti §.
34 angående underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t om Nådig befallning till Styrelsen öfver ekeplanteringarne i Riket alt, till ledning och upplysning vid framtida Stats-revisioner, afgifva berättelse rörande ekeplanteringarnes fortgång och de hinder, hvilka derför kunna möta; It) uti §. 38, att Rikets Ständer ville hos Kongl.
Maj:t i underdånighet begära, att användandet af Postverkets öfverskottsmedel till byggnad och utrustning af ångfartyg, måtte för framtiden endast i de fall ifrågakomma, då sådane fart}»g för postgångars befordrande finnas oundgängligen behöflig»; c> uti §. 40, angående underdånig begäran, att befrielse från eller nedsättning uti de, enligt gällande Tull taxa, belöpande afgifter endast i sådane fall må varda beviljade, då serdeles bevekande omständigheter dertill föranleda; och it) uti §. 44» att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om Nådig befallning lill Öfver-Intendents-Embetet att för framtiden i allmänhet medelst assignalioner å Verkets hos Rikets Ständers Bank innestående tillgångar verkställa belöpande utbetalningar, äfvensom alt tillse, det contanta behållningen i cassan må inskränkas tili hvad, som erfordras för bestridande af smärre snart förestående utgifter.
Då således uti förevarande frågor två Riks-Stånd stadnat emot två, hemställer Utskottet, att de uti ofvannämnde §§. af betänkandet, N:o 54, gjorde tillstyrkanden må förfalla. q:o Uti §« 54 hade Utskottet föreslagit, att Rikets Ständer ville hos Kongl Majit i underdånighet begära, det vederbörande embetsmän och auctoriteter måtte i Nåder erinras att, i de fall, då, jemlikt Kongl. Regie - 8 Stats-Utskotleis Utlåtande, N:o 184. menlet af dea 20
December 1825, allmänna arbetens utförande och anskaffningen af dervid behöfliga malerialier och effecter skola å entreprenad utbjudas, framdeles ställa sig till behörig efterrättelse, hvad högst berörde Kongl, Reglemente i sådant afseende bestämmer.
Detta förslag är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet ogillade, men af de 2:ne öfrige Riks-Stånden bifallet, likväl af Borgare-Ståndet med den förändring, att ordet framdeles borde uteslutas och ordet hädanefter i stället införas.
Vid denna sakens utgång lärer Utskottets ofvanintagne hemställan böra förfalla. 10:0
Utskottets uti följande § §. gjorde hemställanden om underdåniga skrifvelsers aflätande angående åtskilliga ämnen, hafva af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit afslagne, men af Borgare-och Bonde-Stånden deremot bilallne, nemligen: a) uti §.
58 rörande underdånig anhållan, alt gratificationer af lika beskaffenhet med den, hvilken, enligt Kongl. Brefvet d. 18 April i83q, tillagts entrepreneuren af mathållningen vid Krigs-Academien, såsom ersättning för dess genom stegrade pris å matvaror lidne förluster, hädanefter icke måtte varda i Nåder medgifne. b) uti §.
G5, om utverkande af Nådig befallning till Directionen öfver Arméens Pensions-Cassa att till Rikets Ständers hädanefter sammanträdande
Revisorer aflemna fullständiga och med verificationer försedde räkenskaper öfver samtliga under
Directionens förvaltning ställde allmänna och enskilda medel; c) uti §.
73 med underdånig begäran, att de Berättelser, hvilka af Stulet i-Öfver-Styrelsen, .årligen till Kongl.
Majit i underdånighet afgifvas rörande Stuteriens ställning och den verkan, desamma utöfvat på bästafvelns inom Riket förkofran, måtte till Rikets Ständers hädanefter sammanträdande Revisorer aflemnas; och d) uti §. 74, angående Nådig befallning till Stuteri-Öfver-Styrelsen om Bekläd nåd ss ta ters biläggande vid Stuteriens räkenskaper.
Jemväl de uti ofvanberörde fyra § §. intagne förslag anser Utskottet vara af beskaffenhet att, sedan i afseende derå två Stånd stadnat emot två, böra förfalla. 11:0 Slats-Utskottels Utlåtande AT.-o 184. 9 i i :o Bonde-Ståndet lior till Utskottet återremittera! betiinKnn<lets 75 deruti Utskottet förklarat sig sakna anledning alt för närvarande tillstyrka förändring eller indragning af den för Salpeterärendenas förvaltning tillsatte serskild? öfverstyrelse; sorn emedlertid berörde yttrande är af de 3:ne öfrige Riks-Stånden bifallet, kan Utskottet med detta ärende, hvilket sålunda, jemlikt §.
Riksdagsordningen, är af Rikets Ständer afgjordt, icke laga vidare befattning. 12:0 Utskottet bade vidare hemställt: «,) uti §. 78, att Rikets Ständer måtte hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Öfver-Ståthållare-Einbelet dels att låta å räkning i Rikets Ständers Bank insätta de medel, hvilka, efter Stat. och särskilde Författningar, till Embetels disposition anordnas, dels ock att tillse, det de hos vederbörande redogörare innestående conlanta behållningar af nämnde medel icke må öfverstiga hvad, som till bestridande af smärre, snart förestående, utgifter kan erfordras; I>) uti §. 85, att Rikets Ständer ville i underdånighet begära, det RiksMarskalks-Embetet måtte, i afseende på de lill Embetets disposition anordnade byggnadsmedel för Stockholms Slott, undfå enahanda föreskrifter, som uti §.
78 omförmälas; och c) uti §. 91, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det läcktes Kongl. Maj:t i Nåder tillse, huruvida icke vissa i och för upprättandet af Danviks Hospitals Hufvudbok och protocolls-föringen hos Hospilals-Directionen utbetalde extra arfvoden må för framtiden nedsättas eller upphöra.
Som dessa Utskottets förslag, hvilka af Borgare och Bonde-Stånden bifallits, deremot blifvit af de 2:ne öfriga Riks-Stånden afslagne, hemställer Utskottet, att desamma må förfalla. i3:o
Det af Utskottet i §. p3 gjorde tillstyrkande afen underdånig anhållan, det täcktes Kongl. Majit, sedan behörig utredning angående en uti Lunds Universitets räkenskaper balancerad fordran hos Kronan, stor 7,5 18 R:dr 33 sk. 11 rist, blifvit verkställd, och så vida nämnde fordran funnes på gällande skäl grundad, till Rikets Ständer aflåta Nådig
Proposition om beviljande af den ersättning, som i berörde afseende borde Universitetet tillkomma, — är Bih. till R■ St.
Trot. 1845. 4 Sami. 1 Ajd. 2 Band. 5 Haft. 2 io Stats-V/skotte ts Utlåtande, N.-o 184. af Preste- och Borgare-Stånden bifallet, men af Ridilerskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet afslaget; vid hvilket förhållande den tillstyrkte åtgärden lärer förfalla. i4:o Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva afslagit följande, af Utskottet framställde samt af Borgare- och Bonde-Stånden bifallne, förslag: n) uti §. q5, alt Rikets Ständer måtte hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Kammar-Rätten, dels att tillse, det redogörelser tor de till svagt lönte skollärare anvisade löne-anslag, äfvensom för stam boks-och colect-medel, hädanefter årligen varda fran samtlige Dom-Capitlen i Riket till Kammar-Rätten insände, dels ock att, till beredande aföfverensslännnelse i form emellan de serskilde Stiftens räkenskaper, låta upprätta och till Dom-Capitlen öfversända ett lämpligt formulär; b) uti §. 96, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla om meddelande af bestämd föreskrift i afseende på sättet för underskrifvande af Consistoriernes och Läroverkens räkenskaper; r) uti ?. 98, att Rikets Ständer ville i underdånighet begära, att årliga berättelser, angående Bergs-Skolans i Fahlun förvaltning och de resultat, nämnde läro-anstalt kan anses hafva medfört i afseende på Svenska Bergsliandleringens utveckling, måtte till Rikets Ständers hädanefter sammanträdande Revisorer varda aflemnade; d) uti §. 100, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att Jnstruclion för Kongl, och Hvitfeldtska Stipendii-Inrättningens Styrelse och Reglemente för utlåning af Inrättningens medel måtte, så snart sig göra låter, upprättas och till efterlefnad påbjudas; och e) uti §. 102, att Rikets Ständer ville i underdånighet anhålla, det vederbörande måtte undfå nådig befallning att tillse, det de hos Pastorer och Kyrkovärdar inneslående conlanta behållningar af kyrkomedel må inskränkas till ett maximum af 5o R:dr, derest ej, i följd af snart förestående utbetalningar, undantag härutinnan finnes oundgängligen nödigt, äfvensom att kyrkornas disponibla tillgångar varda, så framt sig göra låter, förräntade, dock under iagttagande att, för lånens infriande, ställes fullgod säkerhet.