Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Irar älven, med lästad nppmäiksamIret ä detta angelägna ärende, tiri elter annan, vidtagit serskilda ätgärder till ernäende al vissa lorlrättringar i denna clel, lrvarilrlancl ina anlöra8, att, till alskallande, 8ä vidt möjligt varit, al den säsom nre8t lörderllig ansedda lrallskjutsen, zenona Xongl. <3ireuIaire-Li elven den r3 Augusti r8ro oelr 3o Deeemlrer 182^, Rongl. iVlaj:ts Lelallningslialvande erlrällit löreskrilter, att Remedla ölverenskommelser de skjutssk^ldige emellan om lrällskjutsens <ilvertagande ak reserv-lagen; att, till lrelrämjande al entreprenader lör lräile Räll- oelr reservskjuts, llere löreskrilter Irlilvit, 8erdele8 genom Utnämnda lVädiga kiel, meddelade, 8amt att, genom Lireulaire-Lrek deri r r Relrruari i<83a, Longi.
IVIajds öelallningslralvande i de Län, der liällslijuts dä ännu utgjor - lV/O 27. 9 utgjordes, liljsvit )ttcn!i»ane eninnade om vidtaAgnde ak de älAänden, rom till assliass,,nde ollon sonminsliande as ramma slijuts linnde vana nödiga. lliliets 8tänden liasva, uti sliiisvelse as den 2 Uanr i835, i undendäniAliot unliällit, att I^oli^I.
Naj:t täolites, mod sönunnande ät nu vanande ollen snamdeies ölilvande Oili^ouco- oell ^anva^ns-In, ättninran as sädana sönmonen, lividia ulan andnas lönnäimande liunna dom tilldelar, den^emte i lVäden tillåta benöndo iniättninFan, att med vedei liönande slijutssli^ldire
S stationenne vid do vä^an, den lönva»nan pä l>estäinda da^an lnamAä, ösvenensliomma om riurvaiiz-lieten sön slijutsninF med ett visst antal liästan, i konliäilande till mänZden as nesande, rom med OiliAeneen liunna kortsliglkas; livanjeinte lliliets 8tänden ansett si^ liona i undendäni^iiet knambäna den dnrlian, att XonZI. !^laj:t, med lastadt lVädi^t asrooude pä det olondelalitira jnll^tande, rom rlijutrninAr-besvälet i ders nänvanande sidoli modsöndo, täolites läta vidtaga rädane, esten livanie mts loenia öeslialkonlnet lämpade, Stranden, till en n^ttiZ lönändninF 1 riipitrvärendet, rom I^vnZl.
Napt linnde anré däst loda till ändamälet.
I nndendäniA rliiisvelre as den c) ^lans >835, lian den^emte I3ondo8tändet lnamrtällt anAelärenlieten (lenas, att snäll jondlinuliet lastades den liönda, rom nu timolen detsamma r^ooi» slijulsninrs-liest^net unden dess nänvanande sonm, men livanvid lili val l)onde-8tändet ^ttnat: att en total nelönm pä en ränr; i afseende liänpä rliulle livanlien vana lämplig ellen onr möjlig, emedan ett fullliomlirt nppliäsvande pä en gän^ »s allt slijutsninrsliervän utan tvifvel rliulle lnamlialla andia oell N)m rväni^iaeten as olrenälinelir lierliallenliet; att rälodnr vidtagandet ak radana Stranden, rom liunna l-litva en tjenlig sönlienedelse oell ingång pä don kaana, livillien rliulle loda till Lndamäletr vinnande i snamtidon, vone unden nänvanande sonliällande livad roni l»oia>e rle, i livilliet asreende llonde-8tsndet ansett, att tillvägsliningandet al sni villiga entnepnonaden sön slijutsnings-liest^nets ölvei tagande, vone den enda lämpliga, nu tillgängliga utvägen, l^ön l>esi ämjandet as sädana entnepnonaden, lian Londe-8tändet ansett tjenligsste oell lämpligaste sättet vana, att
Iditnepreneunen lierättigader as nesande uppbäna 2^ sli.
Lanoo milen i lega son en liäst, samt att pä de ställen, den entnepnenad ensamt emot denna sonman ielie liunde astadliommas, de slijutssli^ldige, son laesnielse snän denar äliggande, sammanslijuta det ^ttenligane tillsliott i penningan ellen vanon, som sön entnepnenadenr lietingande liunde enlondnar, laönsnde docli, esten l8onde-8tändetr tanks, säsom ett oestengisligt villian sön F//nrng (t// /k- öV. /Vet. / öan/i/. 7 /o.de //a/Vtt. 2 10 iV:o 27. körlcöjnin» i skjutslegan ulokver lien nuvarancle, slacigas, alt sällan körlmjning treviljas enclusl pä cle oller eiler vict lie skpils-slalioner, lier enlreprenacier lilikva tillvägabragta, emelian all lcöja skjutslegan i allmänlret oell utan lietta ireslämela korizelräll, skulle vars all irekoilira ciel nu sä mvekel ökverklagalie skjulsnings-Iaesl^rels laiiaelmllanlle, veil all misslecla liemmansiarukarens laegrepp örn veiklig sorsel ak sin arkietskrakl, 8»inl cierjemle all korsvära entreprenaclens tilivägakuinganlle.
Dlxäencis krän lie88a äsi^ler, liar iionäe-Llänciet, nlr samma unciercläniga skrikvelse, Iremstallt oelr koreslagil: i:o all iläii- oell reserv-skjutsen, jemte sk^lcliglmten bertill i fallerna oeii pä ianllet, skulle upplaora, meci vilkor, alt skjulsnings-besl^rel ökverloges ak linlrepreneur, 8oin laerätiigalies all ak lie resainie upplaära 2/^ sil.
Daneo per mit kör en liäst, meli eiler ulan äk6on, samt all pä lie ställen, lier enlreprenacier enclast emot lienna körmon icke kuncle äslaclliommas, lie skjulssk^idige, kor laekrielse krän clella aliggainie, mä sammanskjuta ciel ytterligare lillskoll i ^>enningar eiler varor, som kör entrep>rena<iens ketinganlie kuncle erkorcira8; 2:0 all kor 8äciant änciamäi 8on»l.
Naj:ts ilekallningsliakvsnöe i iiiketz alia k,än, ekler cle skjutssk^l-liges lmrancie, iiorcie uppföra körsla» ä ciel vili ii varje skjuts-station erkorcierliga antal liästar osli Lillion, som at Iknlrepreneuren laör tillkanllaliällas; 3:o alt I^ongl. l>iaj:ts Lekallningskakvancle clerekter eg6e läla anställa auetionsr om skjulsnings-kestprels okverlätanlie al klnlrepreneur, kör all clerigenom kä ulrönl <ie lägsta aukuci, kvartill enlreprsnacien ä skjuts-slalionerne kuncle erli allas; ^:o alt seclan, genom 6essa körkerecian^e älgärcler, vilkoren kor enlrepuenaclers ernäencls blifvit beslämcia oell säluncla uppstallcla, all okver lierås anlagancie kuinie röstas mecl /zr oeb rre/, Xongl. lViapls
Dekallningsliakvancis borcle läla sammankalla alla skjutssk^lcligs slalionsvis, all sjelkve eller genom omkull, munölligen eller skriftligen, sig ^llra, liuruvicla lis ville pä föreslagna vilkor ökverläla skjulsnings-sk^Illigbsten lill Lnlrepreneurer, samt följaktligen älaga sig all, i cle kall, clä enlreprenaller icke knncie äslalikommas, utan tillskott ulökver lien körböjcia logan, säclant erlägga till ciel erkorcierliga belopp, som genom entreprenacl-auelionerna blifvit utrönt, oell skulle ciervicl iagttagas, all cle skjutsnings-sk^lcliges röstningsrätt beräknaäes ekler lien grunä, enligt byilken skjutsen blifvit ul - /§onZ/.
TVio 27.
11 gjord, med skyldighet för minoriteten, att underkasta sig majoritetens, vell tor de f> än varande, att ätnöja sig med de närvarandes beslut; 5:o std, i händelse öfverlåtelse-vilkoi en pä lietta sätt at lie skjutssk^Idige autoges, eontraet rörande skjlitsnings-best^rets verkställande pä entreprenad, i öfverensstämmelse dermed, 8!iul!e upprätta, dervid det skulle tillkomma Kongl. Naj:ts Lefallningsluifvande att till8e, llet ej allenast fördelen af lägsta anbudet, utan äfven den lilla bukvudsakliga omständigbeten, att Kntrep, eneuren lemnar nöjaktig bäds moralisk nela juiidisk säkerhet för uppfyllandet af sina förbindelser, ldifver iagttagen; oeb borde Kongl. lVlaj:ts Lefalluingsbafvande, i de fall, dä skjutssk^Idige ej mäkta tillskjiita liela det belopp, som utöfver 2^ 8li. lega för entreprenaller8 erbällande fordra8, och en högre lega 8älede8, med af8eende ä ser8llilda loeala svärigbeter, an868 oundgängligen nödig, dera8 förslag härom till Kongl. Naj:ts lVädiga pröfning in8ända; 6:0 att i allmänlret laurde stadgas, det vid entreprenaderne ej fä begagnas Iiä8tar, 80m äro längre allägsne frän 8tationen än mil, äfven som att entreprenaderne helst mätte förena med sjelfva Oästgikveri-rörelssn; ^:u att om skjuts-station 8lluIIe gifvas, der pälitlig
Kntrepreneur erbjöde sig att, för mindre lega än 2/j sk. per mil, vela utan tillskott ak de skjuls-sk^ldige, skjuts-bestyret öfvertaga, att sädant aniand ovilkorligen laorde lä antagas vela eontraot om entreprenad derstädes upprättas; vela 8:0 att eontraet om skjuts-entreprenad ieke linge upprättas för längre rid, än högst io är.
Ledan ej mindre Kongl. lVlaj:ts Lefallningsbafvande i Likets samtlige Län, än Kongl. IVlaj:ts oeb Likets Kammar-OoIIegium, blifvit liäiofver liörde oelr med underdäniga utlätanden inkommit, laar Kongl. hlaht tagit denna vigtiga angelägenhet i noga öfvervägande.
I laukvudsaklig öfverensstämmelse med livad lledervärda Londe-Ltändet andragit, laar Kongl. hlaj:t bärvid ieke för 8ig kunnat dölja, det Häll- oela Leservskjuts-ini ättningen i dess närvarande skiok utgör en betydlig tunga för Likets första moder-näring, jordbruket, ak menligen inverkande beskaffenhet, sä väl pä de skjutsskyldiges sedlighet, som pä deras välständ oolr trefnad.
6enom beviljande ak ett ärligt understöd ak 8000 L:dr Lauco, att ak Lost-medlen utgä ät den inom Liket befintliga, af ett enskildt Lolag organiserade Oiligeneel»rättning emellan Idukvudstaden oeb Helsingborg, bade Kongl.
K1aj:t der - 12 f', o7>o^rr/o,r ,-V,'0 27. särs, i enligbet naed Ilikets Ltänders vttrade önskan, sökt uppmuntra tillvägabringandet ak liera sädana inrättningar. brfarenlieten bade likväl ädagalagt det ringa bopp, som vore tor bauden, att pä livina väg nägon Inifvudssklig forbättling i skjuts-väsendet kunde ästadkommas, åtminstone för närvarande.
Vid ett sädant lörbällande bar Kongl. Illaj:t funnit. alt mein ingripande Åtgärder, än ds dittills vidtagne, blifva ak nöilen, för att frän jordbruket bvälfva, om ieke ali kostnad l oell för skjuts-väsendet, ätminstone, sä vidt omständiglisterna ännu kunna medgifva, alt den öfriga lullig, som vidläder skjuts-sk^ldigbsten
I dess närvarande form af prasstation in natura; oell bar Kongl.
Naj:t ansett, att det första oell för närvarande lämpligaste steget till ett 82 önskvardt ändamäls ernående vöre till vägabringandet af frivilliga entreprenader för skjutsnings-best^rets ölvertagands, enär det ieke kunnat undfalla Kongl. lVlaj:t, att en mängd af serskildta» dels tillfälliga, dels loeala binder, äkvensam bristande insigt bos en del skjuts-skyldigs om deras verkliga fördel, ännu pä en längre tid kunna lägga binner i vägen för en allmän oeb likformig reglering af skjutsningsl)68vä>'6t öfver kela Iliket.
Kä grund af dessa äsigter oell clä Kongl.
Uaj:t jemväl funnit, att dylika entreprenader gvärligen, utan en alltför kännbar uppoffring för de skjuts-skyldige, torde kunna ästadkommas med nu gällande skjuts-lega, 00b det ingalunda kunds bunäs obilligt, att landell invänare i allmänlret, dä de resa, i 8in mon jemväl bidraga till ändamälets vinnande, bade Kongl. Uajtt varit sinnad att, pä sätt Londe-8tänclet begärt, med 8 sk. baneo per mi! lörböja den nu varande legan för en bäst, pä alla de ställen, der entreprenader bade kunnat tillvägabringa», med äliggande kör de skjuts-sk^I lige, att pä ds ställen, der beslutade entreprenader, ensamt mot denna förmon, ieke kunnat åstadkomma», till des» befrämjande sammanskjuta ett öfverenskommet ytterligare tillskott i penningar eller varor, samt att för sädant ändamäl, oeb i nära öfverensstämmelse med Londs-Äändets förslag, stadga de nödiga föreskrifterne.
Harvil bär doak förekommit, Z ena sidan, att en stor oeb and am A let troligen motverkande oreda s^nts kunna uppkomma inom ds skjuts-lag, der entreprenad bade ak de liesta blifvit beslutad, derest ieke minoriteten vore korpliglad att underkasta sig pluraliteten» beslut; men ä den andra deremot, att Kongl. lVlaj.t icke ansett 8ig, utan Ilike!» ^tanders medverkan, kunna älägga nägon skjuts-sk^Idig, att, utan sitt eget frivilliga begifvande, nu oeb tor framtiden utbita den Iionom äliggande prsestationen, emot sn i penningar eller valör utgående afgift.
13 7^k clenna anleclning, oell cla llikels 8läncker nu äro körsäwlaile, liar Kongl. klai:l anseli, 8ig llöia mecl Dess liukvuclsakliga laeslul i clella ämne utskjuta, oell vill nu liäi mecl i I^äcler inllemia klikels 8iän6ei s unclercläniga ^llrancie, Iiuruvicla cle, löv elei as clel, vil^a, s>a säll.
Lonc!e-8länclel viel sislkörllulns kliksclag föreslagit, köi klara: all inom cle skjuts-lag, eler pluralilelen ^llral sig villig, all, ^,ä u^^gjorcle vilbur, inga okverenskommelse om entresn enacle, emol ujljaliöi anele sk Illäll- vell kieservskjutssk^Ieligllelen, minoi ilelen ovilkorligen mä vara körjlligtacl all unclerkasla sig majoritetens, oell cle krän varande cle närvarancles tieslul; Iivarekler Kongl. Na^:l kommer i tillkalla all, meck anlecluing ak Iivacl llikels 8länc!er clerom vllra vell vlleiligaie kunna linna nvcligl all i amuel koresia, sami.
Naj:l jarökvar lill änclawälel leciancle, Dess Kacliga kieslut meeiclela.
lVIaj:l körlllikver llikets 8läncler mecl ali Konglig lVäcl oell Vnnesl släclss väiiaevägen.
Dalum ul susira. t/^c//'crg <7/^ /Vo/oco?/c^ o/nen Kcrur/ucr^-^z-e^n/e/r, /lc?//ek c>r/o> //tt/cc Xontt?rg^?r rclr ^>cl c/e/r 2./ l>lärvaranc1e: Hans Dxeellens 8lal8-Nii,isl6rn kör Utrikes Xrenelena, Herr DiiI>erie ^/e/vre/^ 8lals-1laelen:
Herr Diili-rre Drill erie 7107/ ä'e/icc/2cvc/ce/»r, O rekve //önc/, Driilerre 6)//ecr/rcrcr?^ lills.
Ilok-Danrileren, Dal>inells-8eerel6raren //c7^ l^illk. 8lals-8ecreleraren, Lunrili-liäclel ^///v^>cr/'/'e.
Dillk. 8iai8-8eereleraren snmälle i unclerclänigliel
Dikels 8läuclers, saint Loncje-8l2nc1eis serskilcli, vick sislkörllutne
Diksclag akgikne unöercläniga skrik - 14 ^conZ/. /'rolror?'5ro/r lV.-o 27. velser, rörande skjutsväsenclet i lliket, jemte Kongl. ^lajrts samtlige Def:,!lilmgsllgfvuncies vell Kammar-Lollegii, i anleclning clerus, aigifna unclercläniga utlätanclen. lilli. 8tats-8ecreteraren oell 8tats-lläclets Declamoter, inecl nnclantag ak Orekve //l?/l/^ tillstvrkte i unclerclänigliet, att en l^iiclig sliiikvelse i timnet, i enligbet med clet vicl cletta Dcotoeoil kogacle förslag, mätte till lliicets 8täncler akgä.
6refve //c?rc/ ^ttraäe i un^eröänigbet:
"Vicl llere
Diksöagar liar lclagan blifvit torcl öfver clet, jordbruket äliggancle slcjutsnings-besvärets tr^ekancle beskallenbet oell menliga inb^tanöe pä allmogens seclligliet veil busbällning.
Denna klagan mä väl anses till nägon ciel grunclad, men är, ester min tanke, i clet liela öfverdrifven, clä clet ligger i naturen as bvarje skatte-biclrag eller tjenstbarbet, att s^nas mer eller minelle tr^ekancle, oell clet oncla, 8vm ökverklagas, ingaluncla är en nödvändig verkan as sjelfva skjuts-inrättningen, utan egentligen beror as sättet att slcjutsnings-sk^ldigIieten utgöra.
8Ic^lcligbet6n att utgöra lläll- vell reserv-skjuts, Ilar frän älclre tiller slegat vissa liemman, oell Ilar, likasom an6ra sörilällanclen, bvarak bemmansvärcle beror, ingått i berälcning vicl bestämmanöet cleraf.
Kgare as skjutssli^lclige
Ilemman kafva salecles åtkommit elem, ester cle växlen, clesamma, meel ett cl^iikt äliggancle onus , kunnat anses ega, oeb bakva clerkore livurken fog att klaga ofver skvlcligbeten att fullgöra ett äliggancle, som utgjort ett vicl sörvärsvanclet lastaclt villcor, eller rättigiret att sorclra uppollringar ak 6et allmänna, för llerellanclet af cleras befrielse clerifrän, sercleltis som skjulsningen ielce i senare tiller blifvit mera utsträekt, än clen tillförene varit, men skjuts-legau cleremot ofta blifvit ökacl.
De olägenbeter, man för öfrigt velat krän klen nu varanöe skjuts-inrättningen bärlecla, ärv, clels att jorllbruket skall licia derigenom, att ciragar» oeb kvik, som clervicl erfordras, okta mäste i stället använcias till skjutsning, ecb att genom iocirets bortförancle vicl skjutsnings-tillkällen, spillning vill bemmanen minslcas; clels att, clä )mgre personer vanligen ätkölja bästarne i skjuts, cle genom vistanclet vicl Oästgifvaregärciarne, vänjas vill oorclentligliet oeb lillerligbet.
Dessa olägenlreler 810 cloek ielce sä allmänna, som man s^nes föreställa sig, oeb äro clessutom ak clen beslcadenbet, att clet anlcoinmer pä cle sicjutssk^lclige sjelfva, att clesamma ssbjeipa eller Åtminstone lör - Lo/rZ/. ^/a-/:t>5 lV.o 27, 15 minska.
Dastar kekökvas, lon det egentliga iordkruket, klott kolsva liden sk äret oek under denna lid icke alla dagar.
Dä källskiutsen utgöres pä viss», förut kestämd» lider, kunna iordkruks-göromälen lätt derefter lämpas, men med reservs-kjutsen, kvilken när 80m keist kan päkordras, kan det visserligen Ilända, all en vid jordkruket angelägen förrättning mäste, för skjutsningens fullgörande, »skrötås eller uppskjutas.
Della kan likväl ieke alllid inträda oell en 8ä keskallfad tillfällig olägenket, är i alil fall as mindre vigt, dä vid 8törre Ilemman8delar vanligen llere dragare u»derliälla8, än kvarmed skjuls utgöres, oell deremol, vid de mindre, skjutsningen mera 8ällan påkommer.
Olägenketen as minskad spillning kunde lill en del körekommas, om allmogen mera kegagnade 8äd än kö till Kä8larne8 utfodring vid skjutsnings-tilllullen, kvarvid de älven i andra Kän8eenden skulle linna siri räkning. Xkven del menliga inll^tandet i moralidit känseends kunde lättligen undanrödjas, om lieminans-innekakvarne, kvilka, 8äsom äldre oek lörständigare, ieke sä maekel vors kiollslällds för körlorelsen as tillfälle lill utsväfning, sjelkve medköljde sine käslar, ock för de ^ngre motverkas i allt sall del förderflig» inll^tandet al andras exempel oek tillfället till lättsinniga tidsfördrif derigenom, all deras mesta lid tilli), ingas under föräldrars eller kuskönders tillsyn oek användes till Helliga sysselsättningar, ^lt, vid de större larvägarne, der skjutsningen osta anses tor ell lönande ^rke, det oordentlig» iefnadssätsel är mera allmänt, kan icke kestridas, men lorkällandet niäsle der kli detsamma, eli vad anstalt man än mä vidtaga för resander fortkomst, kin fullkomlig förändring ak skjutsvssendet är alitsa, ester min tanka, ieke nödvändig, sä mycket mindre, som den klagan olver skjutsningskesväret, som vid kiksdagarne yttras, ieks i allmänket körspörjes i landsorlerne, der de llsste skjutssk^ddige ieke skulle likgiltigt anse förlusten ak den contant» inkomst, som al skjutsningen kärll^ter, 1 s^nuerket i de orter, der leke forsling erlander tillfälle till en motsvarande eller större förtjenst.
De utvägar, som kommit i träg» för Åstadkommandet ak förändring, äro dels allmännare inrättning ak Diligenser, dels skjutsningens ökverlätande ät Lntrepreneurer.
Det utlätande, Xammar-tlollegium i ämnet algikvit, innekäller, elter nain tanka, fullkomligt grundade anmärkningar emot kvad, som, dels ak llikets Ltänder, dels af Donde-ätändet enskildt, klikvit, till akkjelpaude ak 16 ^0NA/.
H/a/:/» /^äc//»a /b.o 2/. de förmenta olägenbeterne, föreslaget; men eburu jag, lilo med bemäldo Lollegium, anser olämpligt Litt. förböja skjuls-legan partielt, i ändamäl att framtvinga ökverenskommelser om skjutsningens bestridande af blnti epi eneurer, Ion jag icke instäinma i bollegii yttrade mening, att skjuls-legan bords allmänt körböjas med 8 skill.
L:eo. Dppgikten all. resandes kortskaklande i andia länder skall vara kostsammare än bär, bevisar ieke bebokvet sk den föreslagna körböjningen.
Nänga andra, utomlands existerande, lo> bälianden, som bärmed stä i samwanbang, äro olika bos oss, oeb en omständigbet, som leke bör köibises, är, alt körböjningen skulle medlöra en ökad 8tatsutgikt sk kanske lieie ioo,ooo:de ll:dr, till bestridande ak den okade kostnaden kör blmbetsmäns resor i 8tat6ns ärenden, samt kängars forslande, b vartill skven kommer, att bvarken llikets 8tänder, eller b!onde-8tändet enskildt, ^rkat en allmän forbojning ak skjuts-legan, bvilken ak Londe-8tändet blikvit föreslagen, endast säsom ett medel till entreprenaders bekrämjancle.
Oin likväl entreprenader till utgörande akLästgikveri-skjutsen skulle kunna allniänt Åstadkommas, är dock icke dermed akbjelpt den menliga verkan, som anses ak nu varande skjuts-inrättning uppkomma, i afseende pä allmogens sedligbet oell busbällning.
Den blifvande skjuts-inrättningen skulle naturligtvis sä ställas, att intet binder kunde möta kör resandes fortkomst, oeb bästarnes antal skulls bestämmas efter det närvarande bebokvet, sä att antingen blntrepreneuren ensam skulle balla det ei forderliga antalet bästar oeb skjuts-karlar eller skulle närbelägna bemma» dervid bit!ada.
I förra kallet skulle ett bögst betydligt antal bästar underbällas endast kör skjutsnings-ändamäl, men ulan möjligbet att dem pä annat sätt begagna ds tider, dä resande mindre kardas, under det de körut skjutssk)ddige bemmanen mäste, dels kör jordbrukets bedrifvande, dels för den ännu åliggande krono-skjutsen, underbälla nära nog lika antal bästar, som förut, ut-n jemn sysselsättning oeb utan den inkomst, som skjutsningen bittills medfört. boder skulle i orten anskakki-s oeb bemmanens tillgångar kor egna bebokalltsa minskas, llvarakjordbiuket kumle komma att lida lika mycket, som ak den ökverklagade skjulsningen in natura.
I samma mon, soin ett större antal bästar komme att vid 6ästgikvgre-gärdaims underbällas, skulle oek ett större anta! skjutskarlar der antagas, bvartill naturligtvis zmgre personer, såsom mindre kostsamma, oell till andra förrättningar »lindre användbara, bukvudsakligen komme att begagnas.
Dessa skulle uteslutande egna sig ät skjulsnings-best^ret, oeb derigenom ännu mera utsättas lör det ökveiklagade moraliska förderfvet, än de, som, under nu varande körbällanden, blott tidtals lian de skjutssk^Idige bein - /7o/-0.^ä/o?r lV.o 27. 17 liemmanen', inkinna 8,^ vill Lä8d»isvar6-gärdarne, men de88emellan e»na 8iA äd jurdlir.nlied8 8) 88l,-l8äU,iin^ai'. 1 8enare sallat slinlle lie nä.
Ii.danila Iiemnianen osdare än sörud anlida8 om 8lijud8ninA, soder-dillAäiiAaine i 8dör, e mon än sörud använda8 vili Oä8lj;isvai e-Zärdurne, oell de 8lijud8ande mer än sörud liomma al,!. 8>A lier uppeliälla. ?ä erund st lieb nu anio,lia, a,i8er ja» mi» jolie böra dill8l^rlia andra äl^ärde>8 vidda^ande, än cle>8 add, ilen en8>iillle vilja dil!vä»abrin»a Oili^rueeiniäddningar» under8död as allmänna melie! mä (lem diiidela8, i mon as lien n^d.a, lle88ö ini ädlnin>;ar, elder 8er8liilde loeal-sörliällanden liunna ai>8e8 medsöra, oell i mon as cle dillZanAar, 80m tinna8 lIi8ponibla oell jolie löv anZelä^nai e ändamät ei sorderlize; del8 add lied mä dilläda8 de 8lijud88li^ idi^e, add, älven (lev allmänna endreprenader jolie äro eliev blitva inräddade, bvar kör 8's upnora, andin»eii med 6ä8lZit'vare eller med andra, om be^iidande ak den dem äli^^-nnie 8sjul8nin^en, i aseende bvarpä vederbörande IxonAl.
IVIaj:d8 Lesallnin»8kiasvande borde anl)esalla8 std dill8e, ded 6ä8l»isveri-8>ijud8- inräddnin^en8 ändamäl iobe söiselade8; bvarsörutan ded dorde 6nna8 billizd, udd lier, pä edd eller annad 8dälle, 8lijul8iiin^en, i anseende dill 8ei8lijlda omLländi^beder, voie mera bedunrrandl-, le^an, esler 8e,8liild under8ölininZ oell prölninz;. näxod lö>I>öjde8, 8ä8om ded lid ädbliilliZe dilllälleu e^d rnm i »leende pä vi88a 8täder."
!Vled biläll lill livad t. f. 8dal8-8ecre>ei arén oeli 8d:id8-lläl1el8 lle8de I^edamöder i »nderdäni^lied dill8l^rlil, belallte XoiiFl.
IVI,«j:d add lXädi^ 8s>isvel8k dill klilieds 8däii'Ier, i enli^liet med osvannämnde 5ör8la^, 8liulle under denna d:>A expediera8.
Lx pruloeollo, 6. </// /i. /'rod.
,oa/e //-i/.rk - 3 ATGCWMGLM. VKVcLI' »08 X. 18 40.
AottAZ. Zkirc/rA-r Lro^o^ktco/r ^/o 2§. 1 ^s:o 28.
,ä.nkom till Lrp. litsla. cles 5 älars, kl. 2 e. m. /MZV6L. /Vc?c//AL /^eopo^/t/o/r r/// /k/^6Z3' ^Znnc/e/'^ ccn^ttenc/e />6/c>^>/2eZ a/' t/en /-e/cu^Z/Z' t/c/^ /oe/nn/nA^-^anmc?/^ ^om r-Zc/ Zec/ZA-ö/Z/vanc/s ^cr^toenZ ^o> ö/öe^tt/Zcr^, oe/c o/?r c?ZeeLZoc/e?r^ anucknc/unc/e/ 6//- ven ^Zoe/c/ro/nr^ ö/ott c/en /ci /^e^/vcuec /äk/o. 8eclsn Xon^l. l>Ispt, uppä Likets vict 1809 velt 181 o arens Likscls^sr körssmlscle 8täncier8 unclercläni^s snlialisn om en silman unclersöknin^ sk Lresterskspets sä ksllscle vecleiisA, nti lVscliAt Liek till 1)688 oell Likets Lismmsr-Lolle^ium 8smt 8tsts-6ontor, sk elen 2y ^pril 1812, körorclnst, stt clen pä Leics^liA tiel körlsuscle rpsnmslen skulle köresläs tilt inclraZninA vick clet lecli^s Lsstorst, elei' L^rkolierclens inkomster ökverste^e 100 tunnor; oell cls Lon^I. l)Isp't, uti lVäcli^ Lroposition till Likets 8tsncler viii 28, 5 ärs Liksmöte, köreslsAit, stt elen ännu ieke clisponerscle, men till inclrs^ninA stsllcls, t)el,s»Ii» ticl8 körlsnin^s-spsninälen mätte snslss till unclerstöcl lör Likets sllmänns Läno- oell Upplöst, inox-Verk, sä väl till löne-körl>ättiinAsr, sorn skol-msterisliers snsksKsncle, ss beslöto Likets 8tsncler, enligt clerss unclercläniAS skrikvelse clsn , r lVluj samma ar, stt clen Lresterskapet clä ko, länts LelcaAliA ticls ko, läninZS-spsnmäl, 80m vore till inclra^nin^ ställe!, kin^e, i clen mon körläuinxen lörkölle, till cletta änöamäl snvänclas; men som livarken Leloppet sk Lenna tillzän^, eller ti c! en , clä Len LIelve använilöar, kuncle liestämmas, sä önskacle Likets Ltäncler, stt Xon^l. ä1sj:t emecllerticl ville sk 8tstsverkets ökverskott snslä