Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Propositionen blifvit gjorda, som af de motioner, hvilka vid denna Riksdag blifvit väckta, i ämnen, som med Statsregleringen ega gemenskap, nu afgifna Förslag till reglering af Biks-Staten, under dess 10 Hufvudtitlar jemte Allmänna Indragnings-Staten för år 1835 och följande år, intill dess den vid nästa tfiksdag skeende Statsreglering blifver gällande; och har Utskottet, med anmälan häraf, tillika, i afseende på någre, med Statsregleringen gemenskap egande allmänna frågor, trott sig böra serskildt yttrande meddela: t.o Härvid förekommer först det i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition framställde förslag, alt så länge beräkning af spanmål under penningelönerne anses böra fortfara ett ifrån Riksdag till Riksdag oföränderligt medelpris derå, grundadt på de nästföregående tio årens Riksmarkegång, må bestämmas, hvarigenom Staternes föränderlighet emellan Riksdagarne skulle undvikas.
Utskottet medgifver visserligen, att denna föränderlighet i markegångspriset medför olägenheter och besvär derigenom, att alla Stater, i förhållande till nämnde pris, årligen måste förändras, och att måhända den conlrol, som bör ega rum vid granskningen af Stats-Verkets räkenskaper, derigenom i någon mon försvåras; men, då anledning är att förmoda, på sätt Kongl.
Maj:t i Dess Nådiga Proposition äfven yttrat, att de vid sista Riksdag af Kongl.
Majit och Rikets Ständer, rörande myntvärdets bestämmande, gemensamt fattade Beslut skola vid denna Riksdag bringas till verkställighet och rätta tidpunkten för antagandet af ett 0- liih. lill R.
Fröt■ 1834• 4 Sami. 1 Afd. 1 i8:de Häftet. 2 Stats-Utskotlets Utlåtande N.o j8. föränderligt medelpris å löningsspanmålen således torde vara den, då erfarenheten visat hvad inverkan myntvärdeis bestämmande haft uppå spanmålsprisen, får Utskottet, i betraktande jemväl deraf, att, i händelse ett medelpris nu skulle, efter de förflutna tio årens Riksmarkegångar bestämmas, det samma komme att utgöra 6: 44- 6., och hvarigenom en bestämd, och ifrån början ej afsedd lönförhöjning åt Einbets- och Tjenstemännen samt, i följd deraf, en ökad Statsutgift för Stats-Verket skulle beredas, härigenom tillstyrka, att, ej mindre samma pris 6 R:dr, såsom minimivärde å den under lönerne begripne spanmål, än ock enahanda beräkningssätt af Riksmarkegången, som nu iakttages, lills vidare bör ega rum.
Och anser Utskottet sig härigenom hafva besvarat den af Herr Gripenstedt, Jacob, väckta motion, att minimipriset å den under penningelönerne begripne spanmål må bestämmas lill 7 R:dr per lunna.
Då likväl, i samma moa som penningevärdet vinner stadga, beräkning af spanmål under löner blir öfverflödig, får Utskottet, med tillika hemtad anledning af den åsigt, Rikets Ständer vid senaste Riksdagen yttrade, vid anmälandet af Hof-Rätternes då verkställda lönereglering, ehuru samma åsigt sedermera, vid regleringen af åtskilliga Embetsverk, icke blifvit följd, nu tillstyrka, att, vid anslåendet hädanefter, antingen af nya löner, eller förhöjning i gamla, i förra fallet ingen, och, i det senare, endast det förut varande tunnetalet må under lönerne beräknas.
Hvarom, i händelse Rikets Ständer i öfverensstämmelse härmed fatta beslut, underdånig anmälan lärer böra göras. 2:0 Sedan Kongl. Majrt uti Dess Nådiga Proposition, angående StatsVerkets tillstånd och behof, framställt nödvändigheten af vissa utgifter för Försvarsverkets upprätthållande samt härtill äskat ett årligt anslag af 233,333| R:dr, att utgå af Öfverskotten på Siats-Verkets inkomster, så vidt de dertill lemna tillgång, så har Utskottet tagit i öfvervägande, så väl frågan om sjelfva anslaget, som den o.n lämpligheten af ett dylikt dispositionssätt i allmänhet.
Väl hafva Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag på sådane öfverskott anvisat elt årligt anslag af 233,333§ R:dr och likaledes vid senaste Riksdagen 70,000 R:dr, att utgå till Kongl. KrigsCollegii behof för Armeens materiel, samt 124,000 R:dr i och för Krut - Stats-Utskottets Utlåtande N.o j8. 3 och Salpeter-lillverkningen; men Ulskottet anser dock dylika anvisningar på tillfälliga tillgångar vara af alltför oviss beskaffenhet, för att böra läggas till grund vid en Statsreglering, hvilken bör anslå säkra och bestämda tillgångar för alla Stats-Verkets erkända behof, och derjemte afse besparing af allt hvad, som icke oundgängligen erfordras till fyllande af dessa bebof.
Genom anvisandet af bestämda anslag å öfverskotten af StatsVerkets inkomster, äfventyra Rikets Ständer att öfverskrida Stats-Verkets tillgångar och föranleda en skuldsättning, för hvars betäckande ingen fond är beredd.
Sker åter anvisning på sådane
Öfverskottsmedel endast i den mon de dertill lemna tillgång, så äfventyrar man, att ett angeläget och vigtigt ändamål, genom brist på tillgångar, förfelas och att Kongl. Maj:t blir urståndsatt, att åstadkomma de förbättringar, för hvilka Rikets Ständer förment sig hafva anvist medel.
Och enär Statsinkomsterne till stor del inflyta på det sätt, alt deras verkliga belopp, och huruvida de utfallit med brister eller öfverskott, icke med full visshet är kändt förr, än vid pass i| år efter det årets slut, för hvilket de ingå, så medför ett sådant dispositionssätt äfven den väsendtliga olägenheten, att ännu på andra året efter det, då medlen bort vara använde, ovisshet råder, huruvida de influtit eller uteblifvit, om tillgångar till den gjorda utgiften finnas eller icke finnas.
Ett sådant sätt för utgifternas reglering anser Utskottet icke vara öfverensstämmande med den ordning, som bör vara första grunden för ett väl regleradt Stats-Verk.
Utskottet inser visserligen, att när ett Samhälle är uti stigande välmåga och folkmängd, böra vissa Inkomst-titlar, såsom Tull-inkomsterne, m. fl., årligen öka sig till beloppet och således lemna öfverskott utöfver gjorda inkomstberäkningar, men dels beror detta af conjuncturer, dels medtagas öfverskotten understundom utaf brister i förslagsanslag, dels anser Utskottet, att de behållningar, som kunna Stals-Verket beredas genom inflytande öfverskott, väl erfordras, för att bilda tillgångar för Riksgälds-Contoret till ett hastigare inlösande af dess skuldförbindelser eller till fond för anvisade creditiv.
På dessa anförda skäl, har Utskottet, under sina vissa hufvudtitlar, uppfört bestämda Statsanslag för den del af de till Försvarsverkets upprätthållande af.
Maj:t äskade medel, som Utskottet ansett sig böra föreslå till beviljande; och Utskottet får tillstyrka, att den grundsatts må af Rikets Ständer godkännas, att nå - 4 Siats-Utskottets Utlåtande N-o 78. gra Statsutgifter icke böra anvisas på öfverskotten af StatsVerkets inkomster. 3:o
Vid sistlidne Riksdag väcktes fråga om uppkörande af de afdrag och inneliållningar å Embets- och Tjenstemäns löner, som till förmon för vissa Inrättningar ega rum, och Rikets Ständer yttrade, i anledning deraf, att, ehuru billigheten och ordningen talade derför, att Stats-Veikets utgifter och inkomster så afpassades och beräknades, att, af det underhåll, Staten består sina Embets- och Tjenstemän, någon del icke återtogs eller till Staten åter indrogs, vde ifrågakomne afgifter och innehållningar af lö”nerne, likväl, tills vidare måste fortfara,” men då Rikets Ständer vid samma Riksdag framställde den underdåniga anhållan, att mera enkelhet och bättre system måtte införas i åtskilliga Verks räkenskaper, har Kongl StatsGontoret, uti dess underdåniga Berättelse af den 19 December i833, fästat Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att företrädesvis den så kallade Centonalen varder afskaffad.
Denna afgift utgår, till följd af Kongl. Maj:ts förnyade Ordning och Påbud angående Wadstena Krigsmanshus-Cassas inkomster af den 3i December 168g samt Kongl. Kungörelsen den a3 Januarii 1811, med en procent af löningar och arfvoden.
Innehållningen af centonalrnedlen verkställes vid hvarje lönebelopps utanordnande, äfven qvartaliter, och beräknandet, uppbörden och redovisningen af denna afgift åstadkommer ej allenast betydligt besvär för de fleste redogörare, utan äfven vidlyftighet i räkenskaperne och omgång vid redovisningen, hvarjemte icke obetydliga förvaltningskostnader äro med uppbörden af dessa medel förenade.
I den händelse likväl, att centonalens upphörande icke kunde medgifvas, utan motsvarande minskning i lönerne, till förmon för de Verk och Inrättningar, som hafva centonalrnedlen sig anslagne, har Kongl.
Stats-Contoret, i afseende härå, framställt det förslag, att, i stället för den hittills verkställda centonal-innehållningen, löntagarne skulle påföras, i sammanhang med bevillning å lön, en emot centonalens belopp svarande förhöjd afgift, hvilken skulle till Riksgälds-Contoret ingå, einot det, alt Riksgälds-Conlorets bidrag till Stats-Verkets behof biel ve ökadt med medel till det anslag, sorn å Riks-Staten skulle uppför as, för att, såsom ersättning för centonal-medlen, komma vederbörande Verk och Cassör i behörig ordning till godo; anförande Kongl. Stats-Contoret vidare, att, genom vidtagandet af en så beskaffad förenklingsåtgärd, skulle vederbörande Embets-Verk, Äuctoriteter och redogörare befrias ifrån den, lika så oformliga, som, i förhållande till det ringa belopp centonal-medlen på det hela utgöra, besvärliga omsorg, att å hvarje aflöningsutgift afräkna, inne - Stats-TJtskotttts Utlåtande N.o 78. 5 hålla och serskildt redovisa en hundrade-del, hvilken derefter i sin ordning skall fördelas emellan olika Verk, då deremot uppbörden af den tili ersättning föreslagne afgiften kunde, utan serskildt besvär, verkställas i förening med debitering, indrifning och redovisning för Allmänna Be vi 11- ningen.
Då Utskottet, till följd af verkställd beräkning och undersökning, hos sig stadgat den öfvertygelse, att, genom den föreslagna förändringen, minskning i inkomst icke är alt befara, får Utskottet, under åberopande i öfrigt af de utaf Kongl.
Stats-Contoret andragne skäl, tillstyrka den nu å löner, arfvoden, m. m. utgående centonal-afgiftens öfverflyttande till och uttagande i sammanhang med allmänna Bevillningen.
Och har Utskottet, utgående ur denna synpunkt, & 6:te Hufvudtiteln uppfört etl årligt anslag af 34,ooo R:dr, hvartill centonal-afgiften, efter 10 års medium, ungefärligen uppgått. -— Lärande Rikets Ständer, i händelse förslaget bifalles, åt Bevillnings-Utskottet öfverlemna, att, uti afgifvande förslag till Bevillningsförordning, intaga de föreskrifter, som i detta afseende erfordras. 4:o
Vid pröfningen af Stats-Verkets behof, har det icke undfallit Utskottets uppmärksamhet, hurusom, lid efter annan, besparingarne uppå 2ta och 3:dje Hufvudtitlarile blifvit disponerade till förhöjning utaf vissa Erabets-Verks eller Corpsers ordinarie löningsstater, och hurusom detta förhållande derefter gifvit anledning att begära förhöjda anslag för Hufvudtitlarne.
Bifall härtill bereder möjligheten af nya besparingar, hvilka åter, på ett lika sätt använde, föranleda nya behof utaf förhöjning.
Maj:ts höga rätt är det ostridigt, att. till de med Hufvudtitelns anslag åsyftade ändamål, disponera äfven sådane besparingar, som inom titeln, vid ordinarie anslagen, kunna uppkomma, och denna Kongl. Majrts fria dispositionsrätt är oundgänglig, på det Kongl. Maj:t må vara i tillfälle, att låta bestrida sådane kostnader, som.-vrid staternes reglerande ej föresedde, under tiden emellan Riksdagarne, befinnas liödvändige, och hvaribland så val mindre brister uti dessa titlars förslagsanslag, som ock tillfälliga arfvoden och tractamenten kunna räknas.
Utskottet anser deremot löner och löningsförmoner på ordinarie stat icke vara af denna beskaffenhet; utan böra dessa rätta sig efter den stats-reglering, som en gång blifvit fastställd, och hvilken måste betraktas såsom gällande allt. intilldess densamma i vederbörlig ordning förändras.
— Utskotlet anser iakttagandet af en 6 Stats-TJtskottets Utlåtande N;0 7 8. dylik ordning i afseende på löningsstaterne vara af stor vigt, och får derföre tillstyrka Rikets Ständer, att lios Kongl. Maj:t underdånigst anmäla, det Rikets Ständer beslutat, att de under Riks-Statens Hufvudtitlar uppkommande besparingar icke må anvisas tili några bestämda löneanslag på stat. 5:o Slutligen får Utskottet tillkännagifva, det Utskottet sökt, så vidt det utan betydlig rubbning varit möjligt, att till jemna tiotal förändra de under titlarne förekommande ojemna anslagssummor.
Stockholm den 29 April 1834- Reservationer:
Vid Utskottets tillstyrkande i i:a punkten, rörande priset å den under lönerne begripne spanmål: af Herr Satttesson_, B. H: ”Emot
Utskottets beslut reserverar jag mig desto hellre, som nyttan och lämpligheten deraf, att lönebeloppen utgå till lika summa alla år emellan Riksdagarne är fullkomligt ådagalagd.
A ena sidan kan väl vid inträffande lägre spanmålspris ett för så lång tid oföränderligt Riksmarkegångspris förorsaka en tillök t Statsutgift, men å andra sidan koinme äfven besparing i utgifter alt inträffa under de år, spanmålsprisen äro högre; och jag tvekar således ej, att tillstyrka, det ett medium af de senare, antingen 10 eller 5, årens Riksmarkegångspris måtte fastställas såsom gällande till nästa Riksdag.
Då man icke lemnar utan uppmärksamhet de mångå invecklade samt till omgångar och onödigt arbete ledande förhållanden, hvarmed vårt StatsVerks’redovisning är besväradt, samt med allvar vill, att dessa olägenheter, i möjligaste måtto, undanrödjas, synes mig det missförhållande, sorn uppkommer genom de årligen föränderliga Riksmarkegångarne, vara förtjent af ett serskildt afseende.
Så väl ifrån Regeringens, som Ständernes och Auctoriteternes sida, har blifvit anlydt, att förenklingar i räkenskaperne och förvaltningen är högligen af behofvet påkallad; och jag önskar derföre, att detta tillfälle att förenkla eller afskaffa den föränderliga Riksmarkegången icke måtte lemnäs obegagnadt, ulan fast hellre, att Rikets Ständer ville vidtaga ett sådant beslut, hvarmed ändå mera fullkomligt kunde vinnas det ifrågavarande ändamål, och sorn* utan att förnärma någons rätt, äfvensom utan att äfventyra någon förhöjd Statsutgift, det beslut nemligen, att all span - Stats-Utskottets TJilatande\N.0 j8. 7 målsberäkning under lönerne å Stat afskaffades med innevarande års utgång, hvaremot de Embetsman, Tjenstemän och betjente, hvilka då innehade ordinarie löner på stat, skulle, å Allmänna Indragnings-Staten, få bibehålla denna förmon intill deras afgång eller befordran till andra löner.
Genom en sådan åtgärds vidtagande skulle, efter all förmodan, spanmålsberäkningen under lönerne, efter i o ä 12 års förlopp, om ej helt och hållet, åtminstone till det mesta hafva upphört, och penningelönerne blifva bringade till oberoende af förändrade spanmålspris; och anser jag detta nu så mycket billigare och angelägnare, som upplyst blifvit, att en dylik åtgärd blifvit af Kongl. Maj:t vidtagen vid regleringen af Indelta Arme'ns Befälslöner;" samt af Herr Petré, Th.: "1’Herr Commerce-Rådet Santessons ofvanstående reservation förenar jag mig så mycket hellre, som det, efter min tanka, är ett skadligt och onaturligt förhållande, att Embets- och Tjenstemännens interessen, hvilka med folkets lycka borde vara fullkomligen identifierade, nu tillväxa i samma mon, som folkets välmåga af missväxt och dyr tid nedsättes.” Häruti instämde Herr Prosten Svedelius.
C STOCKHOLM, Ecksteinska.
Tryckeriet, i334* ^Ståls-Utskottets Utlåtande N.-o fö. S Nio 79.
A.elom till Exp.-Utsk. den « Maji II. r e. ta.
Utlåtande„ angående regleringen af ut gifte me under Riks-Statens Forsta IIcofwidtitel (U, A.) 1:0
Vid -denna Hufvud titel, sorn upptager Kongl. Hof- och Slolts■stalerne och vid senaste Stats-regleringen fastställdes lill 719,263 R:dr 45 sk. 3 rist. med 317 tunnor spanmål, liar, enligt Kongl. Majrts Nådiga Proposition om Stals-Verkets tillstånd och behof, endast den förändring blifvit i frågaställd, att anslagen för de Kongl.
Lustslottens under - liåll, utgörande en sana nima 11 räknad summa af 29,796: 10. 8., må, såsom varande af enahanda beskaffenhet med det, för underhållet af Stockholms Slott redan på S:de Hufvudtiteln upptagne anslag, till nämnde Titel öfverflytta* med fortfarande lika summor för hvarje Lustslott; men då, för dispositionen af de å sistnämnde Hufvud titel uppförda byggnads-anslag, är föreskrifvet, alt kostnads-förslag öfver ifrågaställa arbeten skola i stadgad ordning upprättas och af vederbörande Embets-Verk pröfvas, entreprenad-auctioner för verkställigheten derefter hållas, besigtningar å arbetet ega ram, m. fl. contra ler, hvilkas iakttagande i frågor om reparationer å Lustslotten ofta dels icke skulle låta sig göra, dels blefve förenadt med .väsendtliga olägenheter; så får Utskottet, som anser lämpligare vara, att på Kongl. Maj:t i Nåder ankommer att förordna, huru de, för Lustslotten anvisade underhålls-summor, skola, för de afsedda ändamålen, tjenligast användas, härigenom tillstyrka, att anslagen för Kongl- Lustslotten må fortfarande å Första Hufvudtiteln qvarstå. 2:0
I öfrige under denna Titel förekommande utgifts-summor har Utskottet icke funnit anledning föreslå någon förändring, utan varda de till enahanda belopp, som vid förra Riksdagen, uppförde, endast med iakttagande af smärre jemkningar i en och annan summa, till beredande af jemna Riksdalertal Genom dessa vidtagne jemkningar, har en minskning i anslaget på denna Hufvudtitel uppkommit med 12 R:dr i3 sk. 3 r:st, som dock fullt ersättes genom det quantum hö, hvilket till Kongl, Hofstallet levereras
Prot. 1S34• 4 Sami. 1 Afd. t ig:de Häftet, Stals-Utskoltets Utlåtande N.o yg.- in natura, utöfver hvad som, vid bestämmandet af ansläget för utfodringen, blifvit påräknad t; och får Utskottet för öfrigt tillstyrka, att, i likhet med hvad Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag beslutade, och på sätt sedermera egt rum, anslaget lör Hofstallets utfodring må anses såsom ett förslags-anslag, hvarå uppkommande behållningar reserveras till följande år, och den, efter de reserverade medlens användande, ändock möjligen inträffande brist får utaf Riksgälds-Contoret fyllas.
Stockholm,den 29 April i834- St ats-Ut skottets Utlåtande N.o 7g.
Första IJufvucl-Titeln. 3 Penningar, enligt l83o ärs Riks- stat.
Stats - Utskottet föreslår.
Förhöj- ning.
Maj:ts Hofhållning . H. K. II.
Kronprinsens dito H. K. II.
Kronprinsessans handpenningar ......
Möblers underhållande i Kongl.
Slotten Kongl. Hofstallets utfodring Kongl.
Slottets Police, Lys- och Renhållning .....
Ved och Kol för Kongl. Hofven Drottningholms och Svart- sjö Slott Gripsholms dito ......
Ulricsdals dito Haga Lustslott och Park .
Strömsholms och Kungsörs Slolt Rosersbergs dito 420,000 t^O.OOO 20,000 8,000 3o,o36 16,087 25,210 ! 6,000 1.466 5,494 3.000 1.466 2.000 I I 1 | ? 58 1 1. 1 .Si ? 1 9 10 :8 420,000 170,000 20,000 8,000 30.000 l6,I00 25,210 16.000 1,470 5,5oo 3.000 i,4?o 2.000 — — 1 2 3 5 3 11 16 8 29 2 4 36 29 9 _ Säger I Afgå | 718,762 1.3 3 718,750 — — 24 24 16 16 6 36 29 9 0 24 16 6 Summa 718,762 i3- 3 718,750 — — — — — 12 i3 3 Hvartill hommer:
Indelta Räntor, Kronogärde 33 å 5 R:dr i65 Spanmål in natura, 67 Tunnor ä 5 R:dr 335 5oo — — — S:a S:marum , —J-l-J 719,250}— - -H— 4 Stats-Uiskottels Uttalande N.-o 3a.
Nro 80.
Ankom till Exp.-Utsk.. den 1 Maji- kli r e. nui Utlåtande , angående regleringen af utgifterna, under Rilis-Sta* tens Andra ILufivudtiteA. CU. A.) Vid» sisth Riksdag fitel, upptagande Civile- och Lands-Staterne till ett sam man räkna dl belopp al 2,056,417:- 29. 7„ med» 46,108 ty. spaiunåJ. under penningelÖnerxie å 6 R:lr tunnan.
De tillökningar & denna titel,, sorn- ifrågakommjR dels till' följd al Kongl. Majus Nådiga Proposition, och. dels genom enskilde Motionairers framställningar, hafva af Utskottet blifvit behörigen pröfvade och finnas bär nedanföre till. besvarande upptagne;, i den. ordning, anslagen i.RåksStaten föreko mina. ko I afseende p3 Justitiie-Revisbom-Expeditionen^ Stats-Expeditio» uerne oell öfrige till Kongl. Maj:ts Cancellie hörande Aj,delningar, har Kongl. Majit uti Dess. Nådiga Proposition lillkännagifvit, att, vid företagen reglering af Inningsstaterne och tjenstebefaUningarne inom nämnde Expeditioner och Afdelningar, Kongl- Maj:t, med godkännande af de skäl, serskilda Comiternde anfört uti ett i ämnet afg.ilvet underdånigt utlåtanrde, sorn till .Siats-Utskottet blifvit öfverlemnadt, funnit, ieke blott lämpligt, utan äfven nödvändigt för denna.' reglerings- ändamålsenliga fullbordan, att alla så kallade sportler inom Cancelliet,, med undantag: endast af lösen för a (skrifter oell diariibevis, skola upphöra- och i stället utgå till Kronan, såsom Charta Sigillata, hvilken följaktligen skulle å de Expeditioner, derå den. redan eger rum,, med motsvarande belopp förhöjas samt å de öfrige lill sarman belopp fastställa».
Enligt uppgjord medehberäkning, utgöra sportlerne årligea förj Justiliae-Revisions-Expeditionea omkring, . . . . - 'jtjooi ecb för Stats-Exipeditioneime och öfrige afdelningar af Kongl- Cancelliet omkring .. ., .. .... 3g,65o: — — Tillsammans 3j,3jo: — — med (lerf för en ngt i g- lönereglering hinderliga ojemnhet i beloppet för serskilde Afdelningar, alt spörtlerne vid Krigs-Expedi tio n e n uppgå till omkring i4,5qq>
R‘dr om året, men vid» Handels- och Fina-nce-Expedi - ’Stats-VtsicUels Utlåtande IV.o 8b: !y tronen' tili endast omkring; 1,700 Tfcdr, och då, genom sportlernes för-' ▼andling tili en Charla:
Sigilkatae-a.fgift, ingen förlust eller ti 1 lökfe utgift, för Stats-Verket uppkomme, samt för öfrigt sportlernes afskaffande inom Kongl. Maj:t Cancellie- skulle- icke allenast befrämja löningsstaternes regle3’ing, utan oek, i andra hänseenden,, medföra fördelar, så kar Kongl. Majit föreslagit, a
St denna åtgärd må af Rikets* Ständer bifallas, under iakttagande af de vilkor oeh föreskrifter, som Comiterades underdånig» betänkande, rörande verkställigheten deraf, innehåller j hvarjemte Kongl. Majit föreslagit, alt de tillökningar, som-, enligt utaf Gomi-terade uppgjorde beräkningar vid- stalernes reglering, befunnits af nöden utöfver redan disponibla tillgångar, genom anslag och sportler nu- må-på stat uppföras, utgörandet för Justitias-Revisions-Expeditioiren' . , i- , 4,65t: 36. ro med, under lönerne inbegripne 1,407 tunnor spanrnål, samt för Stats-Expeditioncrne och Öfrige Afdelningar af Kongl. Majits Cancellie 1 !,2'3g: 3j. 10, med likaledes derunder begripne 3,848’ tunnor spanmålv a') livad nu först angår sportlernes upphörande och utgående i stället såsom Charta Sigilläta, anser Utskottet frågan härom icke ega oskiljaktigt sammanhang med de i och för regleringens lill väga-bringande inom Kongl.
Cancelliet såsom behöflige u-ppgifne tillökade anslag, utan kunna serskildt algöras.
Och ehuruväl
Utskottet icke karr undgå erkänna rigtigheten af de skäl, sora för förslagen i denna- del- ligga till grund, och medgifva,, att ensidigt vöre om- den i allmänhet olämpliga- sportelinkomsten kunde upphöra, emot det att Kongl. C ancel hels Em heta- och Tjenstemän finge tillräcklige på"