Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Något lel i siffran eller redovisningen har likväl ej derigenom inträffat, och annan rättelse i denna formella oriktighet torde ej heller erfordras, än att, till upplysning derom, anteckning skett i hufvudboken om förhållandet.
Summan uttogs i Riksgälds-Kontoret den 8:de September 1845 och insattes dagen derpå i Rikets Ständers Bank, men som arbetet vid Örsunds å icke hann sättas i full gång, innan 1845 års slut, uttogs summan ur Banken och deponerades i Upsala LandtRänteri först den 14 Januari 1846.
Uti §. 2 berätta Revisorerne, att det till boställe åt en vid Vindel-elfven stationerad Fors-styrman, med Eders Kongl.
Maj:ts nådiga tillstånd, år 1822, af dåvarande Slrömrensnings-Kommittéen för 629 R:dr 30 sk. inköpta hemmanet N:o 6 i Hjukens by blifvit, enligt Eders Kongl.
Maj:ts nådiga Bref al den 5 November 1842, å offentlig auktion försåldt för 966 R:dr 32 sk.
Banko, och att Eders Kongl. Maj:t i nåder tillåtit, alt köpeskillingen finge användas till förbättring af kommunikationerna i orten och vägars uppbrytande föi'bi de svåraste Ijoissarne i Umeå- och Vindel-elfvarne. — 388
Då detta tillkännagivande förmodligen blott afser att ådagalägga den vinst, som Eders Kongl. Maj:t och Kronan tillskyndats genom skillnaden emellan inköps- och försäljnings-summan, lärer Styrelsen allenast behöfva tillägga, att af köpesumman 81 R:dr 30 sk. blifvit, enligt Eders Kongl. Maj:ts Bref den 19 September 1844, utbetalda till kostnaderna för undersökning rörande erforderliga arbeten till befordrande af kommunikationerna inom Vesterbottens
Län och företrädesvis förbi de svåraste forssarne vid Umeå- och Vindel-elfvarne, och återstoden, till följd af Eders Kongl. Maj:ts Bref den 21 April 1846, öfversändt till Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Umeå, för att tillhandahållas Handlanden Lars Glas, som genom kontrakt åtagit sig rensningar i Vindelelfven.
Slutligen omförmäla Revisorerne, i 3 §., hvad Styrelsen i den underdåniga Berättelse, som blifvit till dem öfverlemnad, summariskt anfört, rörande de vattenaftappnings- och vägomiäggnings-arbeten, för hvilka stats-bidrag i anslag och lån under revisions-åren varit beviljade, äfvensom andra arbeten, hvilka under tiden fortgått eller blifvit fullbordade; och som någon anmärkning härvid ej blifvit gjord, torde något vidare yttrande härom af Styrelsen ej erfordras.
A E. von SIDOW M. F. Åberg. i — 389 — Kongl.
Kommers-Kollegii underdåniga Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers år 1847 församlade Revisorers, vid granskningen af Navigationsskolornas räkenskaper, gjorda anmärkningar.
Stormäktigste Aller nådigste
Med öfverlemnande af ett transumt af Rikets Ständers Revisorers år 1847 afgifna Berättelse om samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, har Eders Kongl.
Maj:t behagat anbefalla Dess och Rikets Kommers-Kollegium att inkomma med underdånigt
Utlåtande öfver deruti framställda anmärkningar vid Navigations-skolornas räkenskaper för åren 1844 och 1845.
Till åtlydnad af högstberörde nådiga befallning, får Kollegium först, för egen del, i underdånighet anföra: att genom 37 §. i Reglementet för Navigations-skolorna af den 7 April 1841 är stadgadt, att räkenskaperna för dessa skolor årligen, i början af Juli månad, skola insändas till Kollegium, som, efter deraf tagen kännedom, hör öfverlemna desamma till Kammar-Rättens granskning; att, i följd häraf, Kollegium ansett sig icke tillhöra någon annan befattning med nämnde räkenskaper, än att låta Kollegii Statistiska Kontor, på grund deraf, uppgöra och tili Kollegium ingifva en kort utredning af skolornas ekonomiska ställning; men att Kollegium, till kontroll mot förskingring af skolornas samlingar af höcker och instrumenter samt öfriga inventarier, under den 2 April 1845, häröfver infordrat fullständiga förteckningar från Navigationsskolornas
Direktioner, med föreskrift derjemte, att sedermera, vid de årliga redogörelserna för skolornas medel, uppgifva den tillökning eller minskning af skolornas tillhörigheter, hvilken under året ägt rum; hvarförutan Kollegium, på Kammar-Rättens begäran, under den 29 April 1847, förständigat bemälte
Direktioner att vid nästafgifvande redogörelser och allt framgent jemväl till Kammar-Rätten insända dylika uppgifter.
Beträffande åter den af Rikets Ständers Revisorer vid räkenskaperna för Stockholms och Carlshamns Navigations-skolor särskilt gjorda anmärkning, att en del utgifter icke voro verificerade, så har Kollegium från
Direktionerna för bemälda skolor häröfver infordrat hilagda, yttranden, hvaruti hufvudsakligen blifvit anfördt 390 — af Direktionen för Navigationsskolan i Stockholm: att, då de utgifter, för hvilka verifikationer saknas, icke blifvit specificerade, det för Direktionen vore omöjligt alt deröfver afgifva förklaring; men att Direktionen, vid granskning af skolans handlingar för den tid anmärkningen omfattar, erfarit, att Kammar-Rätten, under den 8 Oktober 1845, förklarat sig nöjd med den af redogöraren afgifna förklaring öfver då gjorda anmärkningar; samt af Direktionen för Navigationsskolan i Carlshamn, i skrifvelse, som denna dag kommit Kollegium tillhanda: att Direktionen icke kunde erkänna sig skyldig till den anmärkta försumligheten, så framt icke Revisorerne ansett räkenskaperna böra åtföljas af qvittenser af städerskan för renhållningen, af de bönder, som till skolan försålt ved, eller af personer, som levererat sand och ris m. m.; men att äfven dessa obetydliga utgifts-poster hade, efter hvad Direktionen kunde erinra sig, i så måtto blifvit bestyrkta, att räkning bilagts af Navigationslärare!!, som desamma utbetalt.
Den nådiga Remissen återställes i underdånighet, och Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, Stormäktigste, Aller nådigste Konung!
Eders Kongl. M a j: t s underdånigste, tropligtigste undersåter och tjenare, C. I». SKOGMAN. A. P. v. Sydow.
Engelke. \ — 391 — Till Kongl. Maj:ts och Rikets Kommers-Kollegium.
Jemte skrifvelse af den 17 dennes, har Kongl. Kollegium till Stockholms Navigations-skolas
Direktion öfverlemnat ett så lydande dokument: ”Transumt af transumt af Rikets Ständers Revisorers år 1847 ”afgifna Berättelse, angående samma år verkställd granskning ”af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående ”fonders tillstånd, styrelse och förvaltning.
Navigationsskolorna. åren 1844 och 1845.
”Jemväl anmärkes, att en del utgifter vid Stockholms och ”Carlshamns Navigationsskolor icke äro verificerade.” Till skyldigt svar härå, får Direktionen äran meddela, att SkolDirektionens samtlige nuvarande Ledamöter blifvit af Borgerskapet invalde under förflutna året, och äga derföre ingen kännedom af Skolstyrelsens förvaltning under åren 1844 och 1845; och att, hvad Stockholms skola beträffar, de utgifter, för hvilka verifikationer saknas, icke äro specificerade, hvarföre det är fcr
Direktionen omöjligt att häröfver förklaring afgifva.
Likväl, vid granskning af skolans handlingar för den tid anmärkningen omfattar, har emedlertid Direktionen erfarit, att Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Rätt, under den 8 Oktober 1845, förklarat sig nöjd med den förklaring, redogöraren afgifvit öfver då gjorda anmärkningar, samt att Kongl. Kommers-Kollegii Statistiska Kontor tvifvelsutan jemväl godkännt den förklaring af den 24 November, samme redogörare afgifvit på af bemälte Kontor, den 17 i samma månad, gjord anmärkning för felande verifikationer; hvilket Direktionen slutar deraf, att anmärkningarne förblifvit utan påföljd, Vidare upplysningar i detta ämne är Direktionen ej i tillfälle att meddela.
Stockholm den 19 Januari 1848. P. Gf.
Hjelin. R. kV. Bieckborg.
P- M. Lowén. A. M. Brinck. S. Huldt. — 392 Till Kongl.
Såsom svar å Rikets Ständers Revisorers år 1847 gjorda anmärkning vid Carlshamns Navigations-skolas räkenskaper för åren 1844 och 1845, bestående deri, att en del utgifter icke skulle vara verificerade, får
Direktionen ödmjukligen anföra, att
Direktionen icke kan erkänna sig skyldig till en sådan försummelse, så framt icke Herrar
Revisorer ansett räkenskaperna böra åtföljas af qvittenser af städerskan för renhållningen, af de bönder, som till skolan försålt ved, eller af personer, som levererat sand och ris m. m..
— Men äfven dessa obetydliga utgiftsposter hafva,! som
Direktionen vill minnas, i så måtto blifvit bestyrkta, att deröfver bilagts Navigationslärare^ räkning, som desamma utbetalt.
Carlshamn den 12 Februari 1848.
Direktionen för Na vigatio ns-skolan i Carlshamn: E. F- Meijer.
Foenander. jy. J. Nordström. G. J. Krceft. — 393 Direktionens öfver Stockholms Allmänna Barnhus underdåniga Utlåtande, i anledning af 1847 års Revisorers anmärkningar vid nämnde Inrättnings räkenskaper.
Genom nådig Remiss af den 3o December 1847, har Eders Kongl. Maj:t låtit Direktionen öfver Stockholms Allmänna Barnhus-inrättning undfå del af Rikets Ständers Revisorers berörde år afgifna Berättelse^ i hvad densamma innefattade yttrande, angående nämnde Inrättning; hvilken Revisions-berättelse föranleder å Direktionens sida detta Utlåtande, som till Eders Kbngl.
Maj:t i underdånighet afgifves. Rikets Ständers Revisorer hafva erinrat, att uti hufvudböckerna balanseras åtskilliga Barnhusets fordringar hos redogörare och andre, hvilka fordringar, tillkomna för flera år tillbaka, synas böra utredas och indrifvas, eller afskrifvas; och i detta afseende uppräknas: hos UnderStåthållaren Skyttes arfvingar, för oliqviderade landtbo-räntor, vid i845 års slut uppgående till 1,570: 4°- — hos Generalen Grefve Löwens arfvingar, för dito, hvilka 2:ne poster årligen ökas, 187: x. g hos förre Sterbhus-Notarien, numera Assistenten, Häradshöfdingen Carl Gustaf Jancke, för sterbhusmedel, . . 38: 10. 2 samt hos Sterbhus-Notarierne Wahlberg och Bergman, för dito, 370: 10. 3 med flera, som dock uti Revisions-herätlelsen icke äro specificerade, och i afseende hvarå
Direktionen alltså ej ser sig i tillfälle att underdånigt yttrande afgifva.
Hvad åter de ofvanuppräknade fordringarne angår, förekommer först Under-Såthållaren Skyttes arfvingars skuld till Barnhuset för odisponerade landthoräntor af Sätra gård, uppgående till 1,570 R:dr 40 sk.
Till upplysning om grunden för denna fordran och om fortgången af nämnde debiterade inkomst, bifogas underdånigst: 1:0 i styrkt afskrift, ett, den 24 Seplember 1782, af dåvarande Bokhållaren i Stockholms Stads Politie Kollegium, sedermera Rådmannen Johan Albert Schmidt, till bemälte Kollegium stäldt Memorial, och 2:0 utdrag af Barnhus-Direktionens Pro 50 - — 394 - tokoll elen io Juli 1788, hvaraf upplyses: att Skytteska testamentet tillkommit år 1622; att, i följd af förändring i det primitiva sättet för dess utgående, det blifvit liänfördt till landtbo-räntor af Sätra gård med derunder lydande lägenheter; att dessa landtbo-räntor, såsom tillhörande den år 1785 till Allmänna Barnhuset öfverflyttade husfattig-kassan, blifvit ifrån denna tid såsom Barnhusets tillgång beräknade, ehuru ingenting deraf ifrån år 1751 eller sedermera, efter husfattig-kassans öfverflyttning, Barnhuset under denna titel tillflutit: att den fortsatta debiteringen och tillökningen af 16 R:dr 32 sk.
Banko årligen skett och ännu sker uti Barnhus-inrättningens räkenskaper, i följd af Direktionens beslut den 10 Juli 1788; och att så mycket mindre någon inkomst af landtbo-räntor från Sätra gårdar att påräkna, som, efter hvad antagas bör, ett utbyte skett af dem emot de ifrån Trogsta hemman i Upland tillflytande frälseränte-medel, som vid husfattig-kassans öfverlemnande jemväl kommit Barnhuset till godo, hvilka derefter ordentligen ingått, och på grund hvaraf Barnhus-inrättningen, genom dess Direktion, tillöst sig äganderätt till försålda andelar uti Trogsta; vid hvilka utredda omständigheter
Direktionen underdånigst hemställer, att ifrågavarande Under-Ståthållaren Skyttes arfvingars skuld för landlboräntor af Sätra gård, vid 1845 års slut utgörande 1,570 R:dr 4° sk- Banko, må afskrifvas.
Enahanda förhållande visar sig med Barnhusets fordran hos Generalen Grefve Löwens arfvingar för ränta af Kongshatt, enär dels samma fordran grundar sig på Skytteska testamentet, då lägenheten Kongshatt ursprungligen hört under Sätra gård, dels blifvit flyttad till Barnhuset ifrån husfattig-kassan år 1785.
Härvid förekommer dock den olikhet, att Generalen Grefve Löwens arfvingar i äldre tider, såsom ränta af Kongshatt, finnas hafva inbetalt årligen 5 R:dr 26 sk. 8 rst.
Banko, hvilken fordran, under en lång följd af år, blifvit under titel af bemälte arfvingars skuld, med en lika stor, efter denna grund tillökad, summa för hvarje år uti Barnhusets räkenskaper upptagen och vid i845 års bokslut utgjorde 187 R:dr 1 sk. g rst.
Banko, ehuru ingen del deraf under hela denna tid influtit, och fastän all anledning saknas, att något belopp under denna titel skall någonsin komma Barnhuset tillgodo; hvadan Direktionen, för dess del, i underdånighet jemväl anmäler denna balanserade skuld af Generalen Grefve Löwens arfvingar till afskrifning.
Vidkommande de balanserade fordringarne för sterbhusmedel, gif— ves allenast i underdånighet tillkänna, att Direktionen beslutat att, i — 395 — skrifvelse till stadens Justitie-Kollegium och Förmyndare-kammare, dels begära underrättelse i hvad skick frågorna om berörde oredovista sterbhus-medel befinnas, dels anhålla, att åtgärder må vidtagas, som afse slutlig utredning af förhållanderna.
För det andra hafva Revisorerne ansel t det vara instämmande med Barnhusets fördel och god ordning, att afskrifning eller indrifning vidtages i fråga om Barnhusets utestående andel i ådömda böter, utgörande, enligt ÖfverStåthållare-Embetets i Polis-ärender, räkenskaperna hilagda, special, för år i838 och föregående år 210
R:dr 2 sk. 8 rst., för år i83y—1843 4,019 R:dr 36 sk. 8 rst. samt för år 1844 1,122 R:dr 4 sk. 4 rst, eller tillsammans 5,352 R:dr 3a sk. 8 rst.
Efter ifrån ÖfverStåthållare-Embetet i Polis-ärender erhållna upplysningar, äro de, enligt 1844 ^rs botes-special, för år i838 och föregående år balanserade 210 R:dr 2 sk. 8 rst. redo vista uti r 845 års bötes-special.
Enahanda förhållande har ägt rum med 1839, 1840 och 1841 års balanserade bötesmedel, hvadan ock det balanserade bötesbeloppet, 4>OI9 36 sk. 8 rst. för åren 1839—1843, finnes vara minskadt uti 1845 års bötes-specials utgående balans med den summa, som motsvarar de ifrån sagde år 1839, 1840 och 1841 balanserade restantier.
Jemväl är af ÖfverStåthållare-Embetet meddeladt, att åtgärder till indrifning eller förvandling af de för åren 1842, 1843 och i844 balanserade böter äro vidtagna; samt att allmänna efterlysningar skett för de under år 1842 bötesfällde, men restskyldige personer.
För det tredje hafva Revisorerne anmält, att, vid jemförelse emellan Barnhusets inkomster och utgifter för revisions-åren samt den uti 1845 års Revisions-berättelse öfver ställningen uppgjorda tabell, visar sig, att Inrättningens utgifter, alltsedan 1842 års början och intill 1844 ärs slut, betydligt öfverstiga dess inkomster, sedan dock ifrån dessa sednare afdragits hvad under titel: gåfvor och testamenten, influtit; men att deremot år 1845 ett motsatt förhållande ägt rum.
Till upplysning och åskådliggörande af skillnaden emellan Barnhusinrättningens inkomster och utgifter under åren 1841, 1842, 1843 och 1844, är af Inrättningens Kammar-kontor upprättadt ett sammandrag, hvilket underdånigst bifogas, och hvaraf inhemtas: att år 1041 utgjorde inkomsterna 106,095
R:dr 3o sk. 4 rst och utgifterna 96,477 R:dr 11 sk. 4 rst> hvadan öfverskottet var 9,618 R:dr 19 sk.; att år 1842 voro inkomsterna 94,298 R:dr 26 sk. 5 rst. och utgifterna 107,699 R:dr 1 sk. 4 rsR> hvilka sednare således öfverstego de förra med 13,400 R:dr — 396 — 22 sk. 11 rst; till hvilket missförhållande anledningen var, att Barnhusets inkomster af spanmålsmedel och stadens Justitie-Kollegii öfverskottsmedel minskats, emot det föregående året, med icke mindre än sammanlagda 7,816 R:dr, hvaremot utgifterna ansenligen förökats, i följd af en större upphandling af beklädnads-materialier, hvilken kostnad uppgick år 1841 till 9,824 R:dr 24 sk. 5 rst, men 1842 till 18,968 R:dr 5 sk. 1 rst; att i843 utgjorde inkomsterna 95,571 R:dr 42 sk- 10 rst och utgifterna io5,333 R/dr 11 sk. 3 rst, hvilka sednare således öfverstego de förra med 9,761 R:dr 16 sk. 5 rst; och att 1844 voro inkomsterna 97,771 R-^1' 5 sk. 11 rst, men utgifterna 105,189 R:dr 41 sk- 4 rst, i följd hvaraf samma års brist blef 7,418 R:dr 35 sk. 5 rst; förhållanden, som uppstått genom beständigt ökade kostnader till ett större antal af på Barnhuset intagna barn och anställda ammor samt meddeladt underhåll, i hvilket afseende titeln: aflöning, underhåll och fosterhjelp, enligt det åberopade sammandraget, utvisar år 184c 52,i53 R:dr 20 sk. 8 rst; år 1842: 54,026 R:dr 16 sk; år 1843: 56,395 R:dr 16 sk. 6 rst; och år i844;63,i6o R:dr 6 sk, 8 rst, eller 11,006 R:dr 34 sk. allt Banko utöfver beloppet för år 184*•
Slutligen hafva Revisorerne anfört, att då det i föregående moment beskrifna förhållande, till en betydlig del, kunde härflyta ifrån byggnaders och inventariers förökande och förbättrande, eller deraf, att effekter och proviant-artiklar för flera års behof tilläfventyrs blifvit på en gång upphandlade, och årets utgifter sålunda satta i ett ojemnt förhållande till dess inkomster, utan att inrättningens ekonomiska ställning derigenom försämrats, enär kapitalerna endast förändrat natur från penningar till effekter, men en sådan förändring icke af hufvudboken, i dess nuvarande skick, kunde skönjas, af den orsak, att der saknas fastighets-, inventarie-, beklädnads- och proviant-conti, samt, till följd deraf, icke balanseras värdet af Inrättningens till dessa conti hänförliga egendom, voro Revisorerne föranlåtne yrka, det sådana conti må uti framdeles uppgörande hufvudböcker inrättas.
Efter erhållen del af hvad sålunda blifvit yttradt, har Direktionen redan anbefallt dess Kammar-kontor att omförmälda, nödvändiga ansedda och obestridligen upplysande, conti uti Barnhus-inrättningens hufvudböcker hädanefter iakttaga; dock som 1846 års räkenskaper, till en del, redan äro på förut vanligt sätt uppgjorda, anmäler Direktionen underdånigst, att berörde förändring icke kan bringas till verkställighet förr, än med 1847 års redogörelse. — 397 — Med djupaste vördnad, trohet och nit, framhärdar Direktionen öfver Stockholms Allmänna Barnhus.
Stormäktigste, Aller nådigs te Konung!
Eders Kongl. Majrts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, J. W SPRENGTPORTEN. E. G. Runeberg. A. F. Schultz.
Joh. Wedberg. A. J. Lychou.
Jacob Westin. C. G. Blom C:son. Z.
Hassell. Ax.
Gust. Wertmuller.
Stockolm den 8 Februari 1848.
Oiof Hindbeck. 398 Sammandrag öfver Inkomster och Utgifter vid Stockholms Allmänna Barnhus under nedanskrifna år.
Enligt kapitalräkningarne upptagas: ?\,:dels spanmålsmedel .
Lösen för inköpta barn .
Justitie-Kollegii öfverskotts medel Intressen å utlånta kapitaler Tolags fattigmedel ....
Bötesmedel
Diverse inkomst-poster .
Enligt kapitalräkningarne upptagas:
Aflöning, underhåll och fosterhjelp samt ammlöner Upphandling af beklädnads materialier Proviant-kostnad
Diskretioner och arfvoden till Presterskapet i landsorterna för tillsyn öfver barnhnsbarns vårdm. m.
Diverse utgiftsposter . . Summa 1§41 1842 1§43 1844 23,891 11 7 21,886 14 4 20,270 35 6 17,066 20 11 17,147 16 —■ 15,656 32 — 16,013 40 — 16,203 40 — 13,807 47 7,496 17 11 13,385 4 1 15,506 1 10 24,894 11 9 25,391 13 4 23,187 20 11 23,282 40 .—. 4,856 34 6 4,587 43 6 3,344 22 6 3,228 24 6 3,590 27 — 3,684 5 8 3,619 — 8 3,179 23 9 -18,407 26 6 18,595 43 8 15,751 15 2 19,303 46 11 106,095 30 4 94,298 26 5 95,571 42 10 97,771 5 11 52,153 20 8 54,026 16 56,395 16 6 63,160 6 8 9,824 24 5 18,968 5 1 12,101 19 11 10,708 29 3 15,551 10 2 17,523 8 7 16,963 47 7 16,627 15 6 3,343 19 2 3,921 18 6 3,458 42 8 3,212 7 10 1,614 13 — 1,878 44 4 5,875 9 — 2,332 38 2 13,990 19 11 11,381 4 10 10,538 19 7 9,148 39 11 96,4771111 41107,6991 lj 4| 105,3331111 31105,1891411 4 Stockholms Allmänna Barnhus Kammar-kontor den 5 Februari 1848.
Joli. E. Blom. - 399 Ödmjukt Memorial!
År 1622 den 12 Februari häfver framlidne Ståthållaren Välborne Herr L.
Skytte genom testamente förärat de husarme här i staden ett stenhus vid Vesterlånggatan uti Didrik Ficks gränd, 300 D:r k:mt i det Svenska Handlings-kompaniet, med hvad samma kapital af sig kasta kunde, samt en gård i Rasbo Härad och socken, Kräby benämnd, med vidlyftigt förordnande, så väl huru förhållas skulle med sjelfva förvaltningen inom dess efterkommande i familjen, och de fattigas föreståndare, som och huru och på hvad sätt denna gåfva användas borde.
Igenom tvenne, i akten befintliga, ytterligare testamenten, begge af år 1630 den 2 Oktober, bar välbemälte
Herre i så måtto behagat ändra detta testamente, genom det förra, att de fattige, i stället för Kräby gård och de i Kompaniet stående 300 D:r, som då voro förkofrade till 1,000 D:r, skulle åtnjuta räntorna af Trynninge gård i Hammarby socken, Wallentuna Härad och Berg i Wallby socken och Trögds härad; genom det sednare åter uppdrages åt de fattige, såsom vederlag för berörde återkallade gåfvor, all afkomst af sätesgården Sätra i Brännkyrka socken, med derunder liggande torp Kongshatt, Smedstorpet, Rostock, Ulfgryta, Håkanstorp, Bengtstorp och Bredängen, med vilkor, att den äldste sonen skulle kännas vid gården och skrifva sig dertill, men hvad gården och torpen kunde af sig kasta, dermed skulle han sig ej det ringaste befatta, utan alltsammans användas till de fattigas uppehälle
Vidare öfverensstämma begge dessa testamenten så väl deruti, att den i så måtto samlade inkomst, i stället för årlig utdelning om Larsmässodag, som 1622 års testamente stadgar, dädanefter skulle användas på det sältet, att ett visst antal fattige, hvilket utsättes på ett ställe till etthundra och på ett annat till tvåhundra hvarje Söndag skulle bespisas uti det gifna huset med bröd, dricka och mat, hvarom en tillförordnad skaffare och deja skulle bestyra,' som äfven, i händelse att någon af den Skytteska slägten skulle råka i så stor fattigdom, att lian intet kunde värja sig, utan dö af hunger, så skulle han, enligt förra testamentet, med de andres samtycke, dermed måtte förstås öfrige slägtingar, intagas i huset och hafva sitt uppehälle vid skaffarens bord, hvarom likväl Borgmästaren och Kyrkoherden skulle tili - — 400 sägas, och, likmätigt det sednare, födas hos skaffaren och dejan på gården vid deras bord.
Örn och huru länge dessa författningar, efter deras bokstafliga innehåll, blifvit efterlefvade, derom saknas numera alla möjliga upplysningar, emedan hvarken räkenskaper för de tider äro att tillgå, eller den samlade akten innehåller något dertill bidragande dokument, intilldess ett extrakt af Reduktions-Kollegii protokoll, dateradt den 22 December 1675, vittnar derom, att
Sätra gård blifvit från Skytteska arfvingarne reducerad, men af dem till allodialité inlöst, som det förmenas, för att dymedelst fullfölja testators mening, de fattige till säkerhet om gårdens everldeliga possession.
Härefter hafva Skytteska arfvingarne år 1683 gjort en ytterligare testamentarisk författning, af innehåll; att såsom de hafva förnummit, att ingen viss förordning eller skriftligt instrument vöre af deras föräldrar upprättadt sedan det testamente, som framlidne Herr Ståthållaren Schytte år 1731 den 2 Oktober (NB. härmed måtte förstås förberörde testamenten, kanhända det sista, ehuru årtalen äro olika) till de husarme göra låtit, alldeles expirerat förmedelst godsens reducerande till Kongl. Majit och Kronan, och deras föräldrar åren 1648 och 1653 och de sjelfva år 1677 den 15
Maj dem igenlöst, i den akt och mening, att, så mycket möjligt vore och tidernas förändring kunde medgifva, till vördnad för testators yttersta vilja att bibehålla de fattiga vid det berömliga verk, som stiftadt var; thy hafva de sins emellan, efter innerligt och moget öfvervägande, funnit nödigt, såsom deras yttersta vilja att stadga och förordna: l;o Att alla dem tillhöriga utskylder och räntor af gården