Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti tvänne af Friherre Hierta, F. P., och Herr Stjernspetz, P. A. II., inom Iiöglofliga Ridderskapet och Adeln väckta motioner har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit väckt derpå, att de i 15 Kap. Byggninga-Balken stadgade böter för vållande till skogseld, och särskildt straffbestämmelserna för underlätet iakttagande af föreskrifna försigtighetsmått vid svedjande samt sä kallad flåhackning och bränning, icke stöde i något lämpligt förhållande till den skada, som genom berörde förseelser kunde åbringas de i sednare tider i allt högre värde komna skogarne, och följaktligen icke uppfyllde sitt ändamål; och har i anledning deraf Herr Stjernspetz föreslagit, dels att samtlige ansvarsbestämmelserna i ofvanberörde Kap. af Byggninga-balkon mätte skärpas, dels att i samma kapitel införda stadgande derom, att jordegare, som ä sin egendom vill svedja, skall sjelf vara ansvarig lör de föreskrifna försigtighetsmåttens behöriga iakttagande samt, om skada följde, pligtig att densamma gälda.
— Friherre Hierta har, under instämmande i Herr Stjernspetz’ förslag och anförande af åtskilliga exempel på svåra skador genom skogseld, timade under loppet af sistlidne års sommar, men med erinran, dels att det af Herr Stjernspetz använda uttryck, att ”jordegare” skall ansvara för skada, vållad af svedjande, icke vore sä riktigt, enär det stundom vore t. ex. en arrendator, som rätteligen borde för svedjandet ansvara, dels ock att under benämningen svedjande tilläfventyrs icke kunde hänföras flåhackning och bränning, hvarigenom också ofta vållades skogseld, hemställt, att Lag-Utskottet mätte ät vederbörande §§ i 15 Kap. Byggninga-Balken föreslå en sådan förändrad lydelse, att derigenom de vådor för eganderätt, som i det ofvan anförda antydas, må, sä vidt derpå ankomma kan, varda,., förebygda, och så kraftiga hinder som möjligt resta mot den oformligheten, att de, som vilja begagna sig af det under namn af flåhackning och bränning kända sätt; att odla jorden, dervid kunna så godt som opåtaldt tillfoga enskilde och samhälle,tiden största skada.
Sedan dessa motioner blifvit remitterade till Lag-Utskottet, hafva desamma, i anseende till ärendets beskaffenhet jemväl af hushållningsmål, på grund af 43 § 4 Sammansätta Lag- samt Allm. Besv.- och JEkon.-Utskottets Betänkande N:o 43.
Riksdags-ordningen, behandlats af Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hvars yttrande i den väckta frågan här följer.
Den 20 Juli. tJppläst hos Samtliga Riks Stånden deri 20 Juli.
Stormägtigste Allerfiådigste Konung!
Majit få Riksens Ständer, i anledning af väckt motion, frambära deri önskan, det täcktes Ederg Kongl. Maj:t i Nåder låta vidtaga den författning, hvarigenom inqvarteringsgifvarne måtte varda fullt ersatte för det underhåll, de lemna, samt betalningen dem tillfalla efter ett visst, vid Markegångsäättningen till bestämmande pris.
I följd häraf föreslå Riksens Ständer i underdånighet, att i Markegångs-Taxorna måtte utsättas, hvad för en mans förplägning med ett eller tvänné mål om dagen, samt dessutom äfven för en ration, måtte komma att betalas, såsom ock att Eders Kongl. Maj:t täcktes låta vederbörande till godo njuta denna ersättning af Stats-medlen i fredstid, och under krig af den fond, som för kostnaderna dertill må vara att tillgå; hvarförutan Eders Kongl. Maj:t torde behaga, vid förekommande tillfällen, efter vederbörandes hörande, förordna, hvad skälig ersättning, som, i det fall troppar ej skulle ankomma, för hvilka inqvartering och underhålls anskaffning blifver påbuden, må böra Hemmans-ägare tilldelas.
Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad , trohet och nit Stormägtigste Allernådigsle Konung!
Eders Kongl. Majus underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På *774 Den % o Juli.
På Eidel, och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t.
På Prest-Ståndets vägnar J. A. Lindblam} n. v. Talman.
Uppläst hos Samtliga Riks-Ständen den 20 Juli.
Vi efterskrifne Svea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridd. och Adel, Presterskap, Borgerskap och Menige Allmoge, som härstädes å allmän Urtima Riksdag församlade äro, gore veterligt; att som vid det i öfverensstämmelse med Regerings-Formens 96 och Riksdags-Ordningens 63 §. §., genom Våra Electorer anställde val, Commerce - Rådet
Olof Zenius blifvit i laglig ordning utsedd att efterträda Var Justitite-Omhudsman, i händelse han inom nästkommande Riksdag skulle genom döden afgå, eller genom något i Lag stadgadt förfall blefve hindrad att sitt Embete sjelf utöfva, alltså vilje VI genom detta Vårt öppna Constitutorial hafva förordnat honom Commerce-Rådet Zenius, att, i ofvansagde fall, Justitise-Ombudsroans-Embetet tillträda; ställandes han emedlertid sig till efterrättelse hvad 25 §. af den för Justitite - Ombudsmannen utfärdade Instruction stadgar.
Till yttermera visso håfve VI detta underskrifva, och med Våra Insegels undersät - tande Den so Jdi. 1775 tande bekräftat, som sltedde i Stockholm den 20 Juli 1815.
Stockholms Slott den 19 Juli 1815, Protocoll hållet inför Kongl. Majit i Stats-Rådet, hvarvid Hans Kongl.
Höghet KronPrinsen var tillstädes.
Hans Excellence, Justitias-Slats - Ministern Herr Grefve Gyllenborg.
Hans Excellence, Stats - Ministern för Utrikes Arenderna Herr Grefve von Engeström.
Hans Excellence, StatsRådet Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence, Stats-Rådet Herr Friherre Fleming.
Undertecknad Hof-Cantzler uppläste tvänné, på Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning författade förslag: im^Till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i anledning af Norriges Rikes Stor-Things svar på den föreslagna Riks - På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t.
Uandtmarskalk.
Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den 20 Juli.
Acten 177G ben s o Juli.
Ac(en till bestämmande af de, genom förenirigen mellan Sverige och Norrige, uppkomne Constitutionella förhållanden ; och 2:0 Till Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående det af Norriges Rikes Stor-Thing gifne enstämmiga bifall åt förslaget örn Konungens Myndighets ålder m. in; j och blefvo dessa förslager, på Stats Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkande, af Kongl. Maj:t i Nåder giliådéj och skulle af undertecknad.
Hof-Cantzler conträsignerade, pä vanligt sätt tili Riksens Ständer öfverlémnås.
In fidem Protocolii G. af Wetterstedt.
Majus Nådiga Proposition till Rikets Stander, i anledning qf Norriges Rikes St or-Tkings svar på den föreslagna Riks-Acten, till bestämmande af de j genom föreningen mellan Sverige och Norrige, uppkomna Constitutionella föv hållanden.
Gif ven Stockholms Slott den 19 Juli i8I5- Kongl.
Maj:t äger nu den tillfredsställelsen, att till Rikets Ständer, sä väl i afskrift, som i Svensk öfversättning, härjemte kunna öfverlemna det Beslut, Norriges Rikes Stor-Thing fattat, Den 2 o Juth 1777 £att'at, i anledning af den föreslagna Riks-Aden, 'till bestämmande affle, genom Föreningen mellan Sverige och Norrige, uppkomna Con st i tu* t i onel l a förhållanden.
Öeii ädla beredvillighet Rikets Ständer visat att, med hvarje erkännande af laglig rätt , med hvarje prof af Nationen® välvilja , gå Norrska folkets, på Grdndlagén byggda fordringar, till mötes, har hos dess Representanter befästat den öfvertygelse, att det Föreningsband, som blifvit knutet mellan Scandinaviens folk, redan i dessa inbördes
Handlingssätt agde en orubbelig borgen för framtiden; Med erkännande af den anda, sorn vägledt Rikets Ständer i anseende till den ifrågavarande* Riks-Acten, har Norriges Rikes Stor-Thing , endast med få skiljaktigheter bifallit det gjorda förslaget, Samt dervid fogat tvänne tillägg, sorni äfven om de ej af Rikets Ständer i liela dess vidd skulle aritagas , alltid innebära ett ytterligare bevis på det öppna förtroende, sorn legat till grund för åtgärderna imellan bägge folkens ombud.
Majit gör sig försäkrad, att Rikets Ständer, vid pröfningen af detta förslag, endast skola ådagalägga motsvariga tänkesätt af nit för detta vigtiga ärendes snara afgörande, och af Sarnmanjerakning i meningar, till vinnande af detta ändamål.
Då de smärre förändringar ■, söm af Norriges Rikes Stor-Thing blifvit gjorda i Redattiohen af Riks-Acten , med' undantag af tillägget 5;te Bandet, 5123. 224. vid 177» T)en 20 Juli. vid 7 §. och den nya , endast för Norrige bindande 12 §., förmodligen ej lär möta någon svårighet, att af Rikets Ständer antagas, och således egentligen frågaglärer uppstå orri förenärnde 2:ne §. §.
, föreslår Kgl. Majit till Rikets Stander.
Att, till förekommande af ett ytterligare dröjsmål med Riksdagens snara afslutande, i händelse Norriges Rikes Stor-Things erforderliga nya yttrande möjligen åter kunde blifva afvikande från det af Rikets Ständer fattade beslut, Rikets Ständer i deras svar på de nu föreslagna 7 och 12 §.'•§. i Riks Aeten, ville förklara: att , om Norriges Rikes Stor-Thing icke ansåge sig kunna bifalla de, å Rikets Ständers sida, i detta afseende framställde förändrade bestämmelser, Stor •
Thinget likväl ville instämma i det alternativa förslag, att Riks-Acten, (utom det Reglementariska i 7 §., hvarom bägge Rikens Representanter ej kunnat öfverenskomma, -men med bibehållande, i denna §., endast af de stadganden , som redan Ömsesidigt äro godkände, och likaledes med undantag af den x 2 § , om någon tillämpning deraf skulle göras på Sverige, ) måtte anses, i allt öfrigt, å båda sidor antagen och bekräftad, samt genast u färdas, underskrifvas och till Kongl. Maj:ts Nådiga Santion öfverlemna*.
Det Reglementariska i 7 §., hvaröfver skiljaktiga meningar hade upp.lått, äfvensom det särskildta stadgandet i 12 §•> vid tillämpning på Sverige , skulle till nästa Riksdag och StorThing hänskjutas, för att då först till slutligt afgörande förekomma.
Den 20 Juli, *779 Kongl.
Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen* CARL* * G. af Wetterstedt.
Öfversättning* Konungariket Norriges nu församlade
Stör*rhing erkänner den fullkomliga likhet i rättigheter och pligter , som så tydligen ligger till grund för Sveriges Rikes Ständers beslut, i afseende på bestämmandet af degenom föreningen mellan Norrige och Sverige uppkomne Constitutionella förhållanden»
Med enhällig beredvillighet har Stor-Thinget derföre bifallit Kongl.
Majits Nådiga Proposition om utfärdandet af en särskild Riks-Act { detta afseende* hvars innehåll, endast skiljaktig der man fann det nödvändigt, för att bibehålla Grundlagens egna ord, i allmänhet skall finnas svarande emot Sveriges Rikes Ständers heslut, med några tillägg, som endast syfta på att aflägsna allt missförstånd, och derigenom äh mera befästa föreningens styrka och Varaktighet.
Således har man ansett sig förbunden, att, i öfverensstämmelse med Grundlagens- 42 §t) nogare Utveckla 7 §. i den föreslagna Riks-Acten, Och Stor-Thingefs nu församlade
Representanter äro färdige att egenhändigt underskrifva och bekräfta denna Act, så snart de blifva underrättade om Sveriges Rikets Ständers bifall der - Den 3 o Julu dertill, så att den derefter Iean blifva till Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction öfverlemnad.
Christiania i Stor-Thinget den 13 Juli 1815.
På samtlige Representanternas vägnar Christie, p. t. President.
Weidemann, Secreterare» Afskriftens rigtighet intygar N. Olsen.
Konge Riget Norges nu forsamlede StorThing erkjender den fuldkomne ligbed i rettigheder og pligter , som saa kjendelig ligger till grund for den Svenske Rigsdags Beslutninger , betrseffende bestemmelsen af de ved Föreningen imellan Norge og Sverrig opkomne Constitutionelle forhold.
Med udeelt beredvilligbed har Stor-Thinget derför vedtaget Hans Kongelige Majestsets Naadigste förslag: om utfaerdigelsen af en saer skilt Rigs Act i denne anledning, hvis indhold, forskjelligt kuns, hvor man fandt det nödvaendigt at beholde Grundlovens egne udtryk, i det vassentlige vil befindes stemmende med den Svenske Rigsdags beslutninger; med nogle tillägg, der ene sigte til at afvaerge misforstaaelser, og derved end mere bestyrke föreningens fasthed og varighed.
Saa-r Dm q o Julii 178S Saaledes har man anseet sig forpligtet till nöiere at udvikle den 7 §. i den naadigst foreslaaede Bigs-Act, i overeenssternmelse med Grundlovens §. 42, og ere Stor-Thingets nu forsamlede BeprEesentanter rede til egenhsendigen at underskrive og bekraefte denne Act, saa snart de vorde underrettede om det Svenske Biges Staenders samtykke , for at den derefter kan vorde Hans Kongelige Majestaet til naadigst sanction förelagt.
Stor-Thinget i Christiania den 13 Juli 1815.
Paa samtlige Bepraesentanters vegne Christie, p. t. President.
Weidemann, p, t.
Seeretair» Öfversättning.
Förslag till en Riks-Act, till bestäm’ mande af de genom Föreningen mellan Norrige och Sverige uppkomna Constitutionella förhållanden.
Vi efter&krifne Norriges Bikes BepresenJ tanter, sorn nu här i Christiania till Lagtima Stor-Thing församlade äro, så ock Svea Bikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskoppar, Bidderskap och Adel, Klerkeri, Borgerskap och Menige Allmoge, som nu här i Stockholm till Urtima - *78* Den a o Juli. tima Riksdag församlade äro, gore vetterlig!
• att sedan genom Försynens mägtiga bistånd , det föreningsband lyckligen blifvit knutet mellan Scandinaviens tvänne Folk, som, ej af vapnen-, men af den fria öfvertygelsen tillvägabragdt, en» dast bör och skall hvila på ett inbördes erkännande af Folkens lagliga rättigheter, till stöd för deras gemensamma Thron; och då Vi, un» derskrifne Sveriges Rikes Ständer, med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af d, 12 sistlidne April, om de nya Constitutionella förhållanden, som genom föreningen mellan Sverige och Norrige uppkommit, erkänt och med Vårt enstämmiga samtycke bekräftat de , med afseende på dessa Constitutionella förhållanden, i Norriges Rikes Grundlag af den 4 November 1814 införde stadganden , hvilka, under förbehåll af vår Constitutionella rätt i de delar, sorn skulle medföra förändring eller jemkning i Sveriges Rikes Regeringsform, af Vår AUernådigste Konung och Herre blifvit, under den 10 derpå följande November, antagne och besvurne; alltså bafve, Vi , Laglige Ombud för Norrige® och Sveriges inbyggare, ej trott oss kunna på ett värdigare och högtidligare sätt , för kommande tider befästa vilkoren för den imellan Norrige och Sverige träffade föreningen under en Konung , men med åtnjutande af särskilta Regerings Lagar, än då \ i öfverenskomma, att i en särskild Riks-Act innefatta och upptaga förena nide vilkor, alldeles såsom de ord för ord härefter följa: i. §.
Den 20 Juli. , 1783 1. §.
Norrige skall vara ett fritt och sjelfständigt
Rike, som ej kan delas eller afhändas, förenadt med Sverige under en Konung, och hvars Regeringsform är inskränkt och ärftligen Monarkisk. 2. §.
Thronföljden skall vara rätt nedstigande och agnatisk , sådan som den finnes ^ bestämd i den af Sveriges Rikes Sländer beslutna och af Konungen antagna Successions-Ordning af den 26 September -1 8 1 o. Bland Thronföljare skall räknas äfven den ofödde , som straxt intager sitt behöriga ruin i arfföljd en , så snart han efter fadrens död födes lill veilden.
När en -Prins med arfsrättighet till Norriges och Sveriges förenade Kronor födes, skall harts namn och födelsestund tillkännagifvas inför nästinstundande StorThing och i dess Protocoll antecknas, 3- §* Ar ingen arfs - berättigad Prins till, och Thronföljare val i bägge Rikena skall anställas, skola Stor-Thing i Norrige och allmän Riksdag i Sverige till samma dag utlysas.
Konungen, eller, derest Thronföljare-Val under Thronledighet inträffar, bägge Rikenas lagligen varande interims-styrelse , skall inom åttonde dagen efter den dag, då Stor-Thing i Norrige blifvit lagligen öppnadt, och Riksdag i Sverige å RiksSalen öppnad, på samma dag å bägge ställen af - Den a o Juli. aflemna Propositionen om Thronfölj Jen.
NorrsijStor - Thingsman , äfvensom Svensk Riksdags.- man, håfve rätt att föreslå Thronföljare.
Vil;l någon af flem denna sin motions-rätt utöfva , skall han vara förhunden att densamma inom flen bestämda tid begagna.
Norrige» Stor Thing pch Sveriges Rikes Ständer skola derefter hvarför sig bestämma Valdagen; men ej sednare än den 13 dagen efter den för Propositionens af» lemnande fastställda termin, skall ovilkorligen Thronföljare-valet förrättas.
Dagen före den , sorn sålunda blifvit fastStäld till Noj-riges Stor-Things och Sveriges Rikes Ständers Thronföljare-val, skall så väl i Norriges StorThing, sorn af Sveriges.
Rikes Stan” fler valjas dien Comité, sorn får sig uppdraget, att, derest det Norrska Stor-Thingets och Svert» ges Rikes Ständers val falla på olika personer, sammanträda , och med bägge Rikens Representanters rätt, genom omröstning, Valet på en person bestämma.
På den till valet utfatta dagen skola Norri-, ges Stor Thing och Sveriges Rikes Ständer, efter det i hvardera Rikets Grundlagar bestämda sätt, välja hvardera blott en person bland de föreslagtae Gandidater.
Hafva bägge Rikenas val; inträffat på samma person, vare han lagligen utkorad till Thronföljare.
Skulle åter hvartflera
Riket hafva valt én olika person, skall denna skiljaktighet afgöras genom omröstning af bägge Rikenas förenade Gomitéer.
Denna Comité skall bestå af 36 personer ifrån hvartdera Riket, jemte 8 Suppleanter, valde.
Den 20 Juli. valde på sätt Norriges Stor-Thing och Sveriges Rikes Ständer särskildt stadgat.
Suppleanterne träde i befattning, efter bestämd ordning, endast i det fall, att någon af de ordinarie
Ledamöterna icke vid val-förrättningen skulle vara tillstädes.
Carlstad vare bägge dessa Rikenas Coinitéers samlingsort.
Innan hvardera Comitéen afreser ifrån den, ort, der Stor Thing i Norrige och Riksdag i Sverige hålles, utvalje hvardera inom sig,en Ordförande.
Konungen eller, ifall af Hans frånfälle, bägge Rikenas varande Lagliga.
Interirns-Styrelse utsatte dagen, då bägge Rikenas Comiterade i Carlstad skola inträffa , inom den kortaste möjliga tid , efter erhållen underrättelse om livart, dera Rikets särskildta val , beräknad efter StorTings oah Riksdagsorternas afstånd ifrån samlingsoxlen, men ej sednare, än den 31 dagen efter den för Norriges Stor-Thing och Sveriges Rikes Ständer till sista Valtermin ofvanföre bestämda i2:te dag.
Hyartdera Rikets Comiterades Ordförande utfärde genast efter ankomsten gemensamt anslag till sammanträde på förmiddagen, dagen efter den, som blifvit utsatt till de Comiterar des inträffande på samlingsorten.
Vid sammanträdet uppläse först hvardera Comitéernas Ordförande sitt och sina med-comiterades Constitutorialer.
Derefter varda lottning förrättad imellan de bägge Ordförande, för att afgöra, hvilkendera af dem vid Valförrättningen - 17*56 Deli 2 0 Juli. ningen skall föra Ordet.
Den salunda under en äfven i omröstningen deltagande Ordförande, förenade bägge Rikenas gemensamma Comité företage då genast, och utan discussion, omröstningen.
De Gotniterade skola ej åtskiljas, ej eller någon af dem ifrån samlingsrummet afgå, Innan Valförrättningen är till alla delar full , o ändad, Vid omröstning en skall hvardera Ordföranden för hvartdera Rikets Comiterade uppläsa och utvexla det
Doucument, sorn innefattar hans comitenters på en person bestämda val.
Derefter skall Voterings-Propositionen upprättas, medelst ifyllning af de bägge Thron-Gandidaternas namn i följande schema: Norriges Stor-Things och Sveriges Rikes Ständers
Deputerade rusta gemensamt att välja Thronföljare till Norriges och Sveriges förenade Thron, Jfr än Noir iges Stor Thing är dertill föreslagen 'N. N. Ifrån Sveriges Rikes Ständer är dertill föreslagen N. N.
Om flesta rösterna falla på N. N., är han till Konungens efterträdare, (Konung) pä Norriges och Sveriges förenade Thron Lagligen utkorad.
Om flesta rösterna falla pä N. N., är han till Konungens efterträdare, (Konung) på Norriges vell Sveriges förenade Thron Lagligen utkorad.
Innan upprop till omröstningen företages, skola alla de stadgar, som röra omröstningssättet, högt och tydligen uppläsas.
Upprop vid denna omröstning skall så förrättas, att, derest den gemensamma Comitéens Ordförande är Morrsk,. de Svenska Comiterade - Den 20 Juli. 1787 terade först upprepas och stna röster afgifva, och dernäst de norrska, samt tvärtom, derest Ordföranden är Svensk.
Omröstningen skall förrättas med till storlek och utseende i alla delar lika sedlar, hvarpå hvardera Thron-Candidatens namn skall finnas tryckt med lika stilar.
Den Ordförande, sorn icke vid Valförrätt» ningen förer Ordet, tecknar sitt namn på Voterings-sedlarna , innan de till de Comiterade utlemnas.
För att kunna gälla, skola dessa sedlar vara enkla, omärkte, slutne och hoprullade.
Enkel Pluralitet gifve Utslaget.
Förr än sedlarne uppräknas, skall Ordföranden en ibland dem uttaga och förseglad aflägga.
Om efter förrättadt upprop, vid sedlarnas öppnande, någon sedel belinnes af egenskap, att enligt ofvanbestämda grunder ej kunna antagas, blifve den på- stället förstörd.
Skulle derigenom omröstningen stadna i paria vota, trppbrytes den förseglade sedeln, och béstämme Utslaget, så framt den befinnes äga ojvanberörde egenskaper; men kan den ej antagas, anses Voteringen för ogild , och skrides genast till ny omröstning.
Ar dess förutan Pluraliteten redan bestämd, skall den aflagde sedeln genast, oöppnad, förstöras.
Protocollet skall vid omröstningen föras af någon bland de Comiterade sjelfva; i Norrska Språket om Ordföranden är Norrman , och i det Svenska om han är Svensk.
Detta Protocoll skall genast efter omröstningens slut justeras, hvar - i?8S Den 4 o Jall. hvarefter tvänne likalydande exemplar skola upprätta?, af liela Val-Comitéen, innan den åtskiljes, underskrifvas, i dess närvaro förseglas, och genom hvartdera Rikets Comiterades
Ordförandes försorg genast samma dag afsändas , det ena till Norriges Stor-Thing, under adress till dess President, det andra till Sveriges Rikes Ständer, under adress till Landtmarskalken och Talexnännen.
Dessa ProtocoII skola underskrifvas så, att det exemplar,som till Norrska Stor-Thinget afsänd. es, framst af Norriges och dernäst af Sveriges:
Comiterade undertecknas, och det som till Sveriges Ständer afgår, främst af Sveriges Comiterade och dernäst af Norriges underskrifves.
Efter inhändigandet af denna Val-Act på båda ställen , varde den genast, eller sist den följande dagen, för Stor-Thinget i Norrige och Riksens Ständer i Sverige föredragen ; och Norriges Stor-Thing samt Sveriges Rikes Ständer skola genast träda i författning , att detta bägge Rikenas Representanters beslut Kongl. Maj:t, eller i fall af Dess frånfälle, dea Eagliga Interims Styrelsen meddela. 4 §•
Konungen skall hafva rätt att sammandraga troppar , begynna krig och sluta fred , ingå och upphäfva förbund , affärda och emottaga sändebud.
När Konungen vill begynna krig,, skall lian meddela Regeringen i Norrige sina tankar , och derom inhämta dess betänkande, jemte en full stäzie - Den lo Juli. 1789 Ständig berättelse om Rikets tillstånd, i anseende till dess financer, försvars - anstalter m, rn.
Sedan detta skeft, samrnankalle Konungen den Norrske Siats-Ministern, och de Norrska StatsRåden, tillika med de Svenska, till ett utomordentligt Siats-Råd , och Förelagge dem ej mindre de grunder och omständigheter, som vid detta tillfälle böra komma i öfvervägande, än Norrska Regeringens förklaring om detta Rikes till» stånd, jemte en dylik om Sveriges.
Öfver dessa föremål infordre
Konungen deras betänkande, hvilket de hvar för sig skola till Protocollet afgifva, vid den ansvarighet Grundlagarne bestämma Derefter äge Konungen rätt att fatta och utföra det beslut, Han anser för Staten gagneligast. 5 §•
Så väl den Norrske Stats Ministern, som de fränne Siats-Råd , hvilka åtfölja Konungen, skola hafva säte och öfverläggnings stämma i det Svenska Stats Rådet, enär ämnen der förehafvas, hvilka angå bägge Rikena.
I dylika mål skall den i Norrige varande Regeringens betänkande inhämtas, så vida de ej fordra ett så hastigt afgörande, att tiden sådant icke medgifver.
Då inför Konungen, i det Norrska Stats» Rådet, enär och ehvar det är samladt, ämnen förehafvas, som angå båda Rikena, skola trenne Ledamöter af det Svenska Stats-Rådet der äfven hafva säte och stämma. 179» Den 20 Juli. 6 §.
Dör Konungen medan Thronföljaren ännu är omyndig, skall Norrska och Svenska Stats* Rådet genast sammanträda, för att gemensamt •utfärda kallelse till Stor * Thirtg i Norrige och Riksdag i Sverige. 7 §•
Intill dess bägge Rikenas Representanter ä’ro församlade och hafva förordnat om Regerin* gen under Konungens minderårighet, skall ett af lika antal Norrska och Svenska Ledamöter Sammansatt Stats-Rld foresta Rikenas Styrelse, nied iakttagande af dessas ömsesidiga Grundlagar.