Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos E. K. M:t har Dess Befallningshafvande i Gefleborgs län i underdånighet anmält att, ehuru under de sistförflutna åren en större liflighet än någonsin tillförene ägt runi i trädvaruhandeln inom provinsen Helsingland, denna för orten så naturliga näring likväl för närvarande icke kunde, i saknad af tjenliga transportmedel, vinna nödig utveckling; att till underlättande af nämnde handel erfordrades att de i provinsen befintliga vattendrag, och företrädesvis det förnämsta deribland eller Ljusne eif, blefve för flottning af trädvarorna upprensade; att emedlertid för upprensning af hela denna stora eif, kostnaden skulle blifva alltför betydlig för att kunna på en gång åstadkommas, hvadan endast upprensning af den del deraf, som vore belägen emellan sjön Or eller Kyrksjön i Arbrå socken och sjön Warpen i Bollnäs socken ansetts nu böra ifrågakomma, och att plan jemte kostnadsförslag öfver sistnämnda arbete blifvit, på enskildas föranstaltande, uppgjorda, hvarvid kostnaden för upprensningen af ifrågavarande del af Ljusne eif beräknats till 16,181 R:dr 28 sk. b:ko; och hade Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tillika underdånigst anhållit att då detta belopp vore alltför betydligt för att kunna af bolag eller enskilda personer uppoffras, helst någon uteslutande rättighet till flottning på elfven icke kunde dem såsom ersättning tillerkännas, och då någon annan utväg icke återstode än den, som genom bidrag af allmänna medel kunde beredas, Eders Kongl. Maj:t måtte täckas till Ilikets Ständer aflåta nå - Expeditions- UIskotte Is Förslag till tind.
179 dig proposition om anslag af statsmedel till nyssnämnda belopp, för upprensning af Ljusne eif emellan sjöarne Or och Warpen.
Med föranledande häraf och sedan styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, hvars underdåniga utlåtande häröfver blifvit i nåder infordradt, efter verkställd granskning af berörda plan och kostnadsförslag, derå tillstyrkt nådig fastställelse, samt, hvad det begärda statsanslaget beträffar, under yttrande af den åsigt att de, hvilka kunna påräkna enskild vinst genom utförandet af ett så beskaffad! förelag sjelfve böra till någon del bidraga till ändamålets vinnande, i underdånighet hemställt att, derest E. K.
M:t funne skäl att lill Rikets Ständer nådig framställning i ämnet, beloppet af statsanslaget för ifrågavarande elfrensning måtte föreslås lill högst två tredjedelar af den beräknade kostnaden eller 10,700 ll:dr; så har E. K. M:t, som, enär frågan om statsanslag för det omförmälda strömrensnings-arbetet utgjorde föremål för rikets nu församlade Ständers pröfning, funnit ej mindre Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande? ofvanherörda underdåniga skrifvelse, jemte den uppgjorda arbetsplanen, än ock väg- och vattenbyggnads-styrelsens utlåtande höra, i sammanhang dermed, komma under öfvervägande hos Rikets Ständer, lili nådig skrifvelse af den G sistlidne Maj till Rikets Ständers Slats-utskott öfverlemna! förenämnda, lill detta ärende hörande handlingar, med förklarande, att E. K. M:t, så vida medel för ändamålet blefve att tillgå, ansåge bemälda styrelses yttrande i afseende på sätlet och vilkoren för statsbidragets meddelande antagligt.
Vid öfvervägande af hvad i detta ärende förekommit, och enär Rikets Ständer af de föreledda handlingarne vunnit Öfvertygelse derom, att, genom den föreslagna upprensningen af Ljusne eif samt flottledens öppnande i de angränsande vattendragen, icke allenast flera utvägar skulle kunna beredas invånarne i dessa trakter att tillgodogöra der befintliga rika och betydliga, nu till en del utan gagn förmultnande skogstillgångar, utan äfven en. förbättring i den för värt land så vigliga skogshushållningen härigenom utan tvifvel åstadkommas, hafva Rikets
Ständer funnit detta företag vara af den allmänna vigt alt detsamma hör med understöd från statens sida underlättas, i följd hvaraf och med biföll till E. K.
M:ts högstberörda nådiga framställning, Rikets Ständer beviljat, för upprensning af Ljusne eif emellan sjöarne Or och Warpen, ett anslag af Tio Tusen sjuhundra (10,700) R:dr, alt från Riksgälds-kontoret utgå, med vilkor att, innan summan får lyftas, behörig säkerhet ställes för arbetets fullbordande i öfverensstämmelse med den plan, som derför af E. K.
M:t kan blifva i nåder fastställd. 180 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelil den 9 Juli 1851.
Preste-Ståndet den 9 — — Borgare-Ständet den 9 — — Bonde-Ståndet den 15 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående inrättande af så. kalladt transit-upplag.
(Bevill.-Utsk:s Bet.
N:o 12.) S. A. K.
Då hos Rikets Ständer förekommit fråga om inrättande af så kalladt transitupplag för handelsvaror, som från en till annan utlänsk ort skeppas, med ombyte af sjö-lägenhet under vägen, utan att dervid å mellanliggande omlastningsort underkastas tullbehandling, hafva Rikets Ständer ansett en dylik inrättning å de platser inom landet, hvilkas belägenhet är i sådant afseende gynnande och hvarest nödiga kontroller mot missbruk af denna upplagsrättighet med säkerhet kunna åstadkommas, böra icke allenast medföra väsendtliga fördelar för de handlande, genom den vinst som utaf kommissionsbestyret härvid kan hemtas, utan äfven komma hela landet till godo genom ökad liflighet i sjöfarten på Sverige och deraf beroende afsättning af landets produkter.
För ett fullständigt vinnande af dessa fördelar synes det dock vara nödigt, att begagnandet i vidsträcktaste mån af denna upplagsrättighet, så vidt med iakttagande af nödvändiga kontroller ske kan, underlättas, hvartill i främsta rummet erfordras att upplagsrätten icke betraktas såsom Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 08.
181 inkomstkälla för statsverket, utan befrias från hvarje afgift, utöfver hvad som kan anses oundgängligen nödigt för betäckande af de kostnader, som i ock för sjelfva inrättningen och uppsigten derå äro erforderliga5 hemtande Rikets Ständers led ning för denna åsigt jemväl från förhållandet härutinnan i andra länder, såsom England och Holland, der en vidsträckt och vinstgifvande transit-fart bedrifves, och hvarest ansetts fördelaktigt alt i allmänhet frigöra densamma från det hämmande inflytande, som hvarje derpå lagd beskattning nödvändigt måste utöfva.
Med anledning häraf få Rikets Ständer hos E. K.
M:t i underdånighet anhålla, att, sedan vederbörande blifvit i ämnet hörda och fullständig utredning af dermed samband ägande omständigheter vunnits, E. K. Maj:t måtte, så vida sådant finnes med bandhafvande af vederbörliga kontroller och ulan våda för missbruk kunna till handlas förmån och för beredande af öfrige dermed åsyftade fördelar medgjfvas, i nåder förordna om inrättandet af transit-upplag, i enlighet med följande gjunder derför: att transit-upplaget inskränkes till de platser, som ega eller framdeles erhålla allmän nederlagsrätt; att den stad eller ort, som önskar få begagna transit-upplagsrätten, tillförbindes anskaffa ett brandfritt, och vid skeende besigtning i öfrigt godkändt, samt i närheten af tullkammaren beläget magasin; att transit-varor förvaras ensamt under tullkammarens lås och vård; att, för betäckandet af de derigenom förorsakade kostnader, erlägges den afgift, beräknad för kubikfot af collyns innehåll, som K.
M:t för detta ändamål kan finna lämpligt bestämma; och bör denna afgift förnyas för hvarje 3:dje månad sorn en colly blifvcr på transit-upplaget qvarliggande; alt, om godsegare eller dess ombud vill efterse collyns innehåll, densamma genast öfverflyttas på nederlag eller kredit-upplag, samt från transitupplags-magasinct bortföras; dock alt öfverflyIlning från transit-upplag till nederlag eller kredit-upplag ej må ega rum af sådana varor, hvilka icke i allmänhet få på kreditupplag eller på nederlag annorlunda än lill återutförsel uppläggas; alt, om transit-varor anmälas till förtullning, de böra beläggas, utom med stadgad tull, jemväl med inkommande'rekognition; samt alt transit-upplagstiden må bestämmas till högst eli år; hvarefter varorna ovilkorligen böra införtullas eller reexporteras.
Stockholm den 15 Juli 1851. 152 Expeditions-U Isko Hets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 99 N:o 99.
Preste-Ståndet den 9 — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 12 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående jäf mot domare.
(Lag-Utsk:s Bet. N:o 27.) S. A. K. Rikets Ständer hafva fästat uppmärksamhet dervid att, då uti 1 §:n af Rättegångs-balkens 13 Gap. upplages, bland jäf emot domaren, om han är endera partens vederdeloman, utan att någon inskränkning blifvit gjord i afseende på tiden för vederdelomanskapets uppkomst, det alltså för part, som vill uppehålla sin vederparts rätt, äfven är möjligt att genom angifvelse eller stämning göra domaren till sin vederdeloman och såmedelst äfven jäfvig; och skola, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, ej eller saknas exempel deruppå att detta medel blifvit begagnadt.
Det tillhörer emedlertid lagstiftaren att, så vidt möjligt är, förekomma dylika missbruk; och sådant har synts Rikets Ständer jemväl kunna ske, om i afseende på domare tillämpades den uti 17 kap. 15 §:n Rättegångs-balken uttalade grundsatts att, om part söker sak med den som till vittne kallad är, för alt dermed honom jäfaktig göra, denne likväl är vitlnesgild.
På grund häraf och som genom en dylik tillämpning det alltid komme alt på pröfning bero, huruvida afsigten blott varit att jäfva, eller ej, samt någon våda af ett stadgande i denna syftning följaktligen ej är att befara, hafva Rikets Ständer, för sin del, beslutat följande tillägg till t § i 13 kapitlet Rättegångs-balken: söker endera parten, sedan rättegång anhängig är, sak med domaren, eller tillfogar honom något med ord eller gerning, i uppsåt alt honom dermed jäfvig göra: det skall ej för jäf räknas.
Hvilket Rikets Ständer, fä härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Slockholm den 12 Juli 1851. Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 100. 183 N:o 100.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 15 Juli 1851.
Presle-Ståndet den 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående en agronoms anställande i Norr- och Wester bottens län. (Stats-Ulsk:s Utl:de, N:o 180.) S. A. K.
Hos Rikets Ständer har i betraktande förekommit, huruledes den i sednare tider fäderneslandet införda ängsodling, medelst vattning eller vatten-öfversilning, skulle för jordbrukets förkofran i allmänhet och företrädesvis för de Norrländska länen kunna blifva af mycken nytta och förtjena att af allmänt understöd befrämjas, såmedelst att vederbörande beredde tillfälle till inhemtande af undervisning och råd uti berörde odlingssätt.
Med anledning häraf och som de för ett sådant understöd erforderliga medel synas lämpligen kunna utgå af derför befintlig tillgång i uppkomna besparingar å anslaget, under riksstatens 6:te hufvudtitel, för jordbruket, handeln och näringarne, få Rikets Ständer i underdånighet hemställa, att E. K.
M:t täcktes fästa
Sin nådiga uppmärksamhet på behofvet af en agronoms anställande i de norra länen, för att lemna undervisning, för allmogen kostnadsfritt, uti ängsvattning, och att E. K.
M:t behagade dertill anvisa nödiga medel af omförmälde besparingar.
Stockholm den 17 Juli 1851. 184 Expeditions- U/sko t tets Förslag till und.
Preste-Ståndet den 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående inköp af tids-skrijten ”Läsning för Folkel”. (Stats-Utsk:s Uti., N:o 185.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har fråga uppstått derom, att de från trycket redan utkomna 15 årgångar utaf tidsskriften ”Läsning Por Folket” matte, för kostnadsfri utdelning till rikets samtlige församlingars folkskolor, af allmänna medel inköpas, i hvilket fall vederbörande förläggare skriftligen förbundit sig att lemna ett tillräckligt antal exemplar af besagde tidsskrift till ett pris af 5 R:dr b:ko för hvarje exemplar af dessa 15 årgångar; och som denna utaf sällskapet för nyttiga kunskapers spridande utgifna tidsskrift genom ett klart och okonstladt framställningssätt samt rikedomen och omvexlingen af de afhandlade ämnena är synnerligen tjenlig att utveckla begreppen, förädla tänkesättet, samt befrämja sedlighet och laglydnad, hafva Rikets Ständer funnit skäligt anvisa ett anslag af Tolf Tusen (12,000) R:dr att från Riksgäldskontoret utgå och ställas till E. K. M:ts nådiga disposition, Por att användas till inköp af utkomna femton årgångar af tidsskriften Läsning för Folket, för att sedermera kostnadsfritt utdelas till rikets samtlige Pörsamlingars folkskolor.
N:o 102. Expedilions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse, N:o 102. 185 N:o 102.
Prcste-Ståndet den 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående öfver lemnande till Riksgälds-kontoret af den i Stats-kontorel befintliga behållning utaf inlevererade deposilions-medel.
(Stals-Utsk:s Uti., N:o 190). S. A. K. Enligt Eders Kongl. Maj:ts vid innevarande riksdag aflåtna nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, samt Eders Kongl. Maj:ts och rikets Stats-kontors afgifna och i högstberörda proposition åberopade berättelse, utgjorde behållningen af de från landtränterierna inlevererade depositions-medel, sedan jemlikt rikets sednast församlade Ständers beslut, utaf dessa medel ett belopp af 10,000 r:dr till Riksgälds-kontoret öfverlemnats, .... 795: 31. 11. och då härtill lades dels derefter, eller fran den 1 Juli 1847 till samma dag 1850, ytterligare influtna medel 2,603: — 9. dels de räntor, som å de utlånta depositions-medien blifvit erlagda 715: 33.
4. så uppgick det sammanräknade beloppet häraf till . . R:dr 4,114: 18. — men från hvilket belopp måste afdragas en år 1847 lyftad depositions-summa 104: 35. 8. hvadan den vid nämnda berättelses afgifvande befintliga behållning utaf ifrågavarande medel besteg sig till 4,009: 30.
4. deraf ett belopp af 3,000 r:dr var räntebärande efter 4-1 procent och återstoden i Rikets Ständers Bank innestående; jemte meddelande hvaraf Eders Kongl. Maj:t Bih. till B.
Sl:s Prot. 1850 & 1851. 10 Samt. 1 Afd. 24 180 Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse, j\;o 103. behagal i den nådiga propositionen föreslå Rikets Ständer, att icke allenast nyssberörda behållning måtte till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, ulan ock på enahanda sätt förfaras med den vid hvarje års slut i Stats-kontoret befintliga behållning af ytterligare inflytande depositions-medel, under vilkor likväl, att Stats-kontoret skulle ega att, efter skeende reqvisitioner, återbekomma från Riksgälds-kontoret, hvad tilläfventyrs kunde erfordras för sådana återbetalningar utaf samma medel, som i behörig ordning blifvit beviljade.
Med bifall till hvad Eders Kongl. Maj:t sålunda i nåder föreslagit, hafva Rikets Ständer beslutat, alt nuvarande, äfvensom blifvande behållning utaf meranämnda medel skall under det af Eders Kongl. Majit föreslagna vilkor, från Statskontoret till Riksgälds-kontoret öfverlemnas.
Hvilket, till svar i ämnet, Rikels Ständer få hos Eders Kongl. Majit i underdånighet anmäla.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 15 Juli 1851.
Presle-Ståndet den 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikels Ständers underdåniga skrifvelse, angående eli räntcfritt lån för uppförandet af en Lasaretts- och Kurhus-byggnad i IVarbcrg.
(Stals-Utsk:s Uti., N:o 195.) S. A. K.
Efter det Eders Kongl. Majit, under den 23 Januari 1849, i nåder förordna!, att en inom Warbergs f. d. rastning belägen byggnad, hvilken alltsedan år Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:0 103 187 1831 varit upplåten till lokal för norra Hallands lasarett och kurhus, inen, enligt hvad Styrelsen öfver fängelser och arbets-inrättningar i riket anmält, vöre för det i nämnda fästning inrättade stralf-fängelse behöflig, endast under ytterligare fyra år finge för lasaretts- och kurhus-inrättningen användas, samt att densamma derefter, jemte öfriga byggnader inom fästningen, borde till bemälda styrelse öfverlemnas, sa har, uppå lasaretts- och kurhus-direktionens alternativt gjorda underdåniga anhållan att, i och för en ny lasaretts- och kurhus-byggnads uppförande, ett räntefritt lån å 8,000 r:dr under tolf års tid malte utaf allmänna medel varda beviljadt, Eders Kongl. Maj:t, med afseende å dervid anförda förhållanden och enär Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet vitsordat behofvet af det sökta låneunderstödet, genom nådig proposition af den 28 December nästlidet år föreslagit, att detta lån måtte för det uppgifna ändamålet af Rikets Ständer anvisas.
Rikets Ständer hafva i anledning häraf tagit kännedom af tillgängliga handlingar rörande ej mindre förevarande låne-fråga, än äfven framtida begagnandet af den till lasarett och kurhus för norra Halland, från flera år tillbaka, upplåtna byggnad, hvarvid förekommit, bland annat, dels hurusom uppbyggandet af ett nytt lasarett och kurhus för nämnda orts behof beräknats vara förenadt med en kostnad af 13,164 R:dr 24 sk., hvartill nödiga medel skulle genom successiva bidrag från lasaretts- och kurhus-distriktets samtliga mantalsskrifne invånare anskaffas, dels ock att fångvårdsstyrelsen uppgifvit, att den nuvarande lasarettsbyggnaden behöfde begagnas till boställsrum för det nya straff-fängelsets predikant och läkare, hvaremot, enligt en anteckning å den Rikets Ständer meddelade plankarta öfver Warbergs fästning, samma byggnad skulle vara afsedd till ransaknings-bäkte för länets norra del.
Beträffande förstnämnda ändamålet med byggnadens framlida användande för fångvården, har bos Rikets Ständer blifvit erinradl, att då det vid andra, i sednare tider inrättade större fängelser icke funnits ovilkorligen nödvändigt att inom eller invid sjelfva fängelserna bereda boningsrum för der anställda predikanter och läkare, och då under den tid, som möjligen erfordras innan ny lokal hinner anskaffas för lasaretts- och kurhus-inrättningen i Warberg, lämpliga bostäder för predikanten och läkaren vid dervarande straff-fängelse säkerligen kunde erhållas inom nämnda stad, syntes någon egentlig olägenhet i afseende pä religions- och läkarevården vid detta fängelse ej böra uppkomma derigenom, att den, jemlikt 1831 års Kongl. Bref, åt norra Hallands invånare, till lasarett och kurhus upplåtna fordna kasern-byggnad finge under sagde tid fortfarande för det med upplå - 188 Expeditions-Utskotlets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 103. teisen åsyftade föremål begagnas.
För den händelse åter, att denna byggnad numera skulle vara bestämd till ransakningshäkte eller ett serskildt fängelse för Warbergs stad och kringliggande landsort, har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad deruppå, att uti den större straff-anstalt, som under sednaste tiden blifvit i Warberg inrättad och hvilken skall kunna inrymma 400 lifstids-fangar, tillfälle icke torde saknas att, åtminstone intill dess lasaretts- och kurhus-inrättningen kunnat erhålla annan lokal, bereda lämpliga förvaringsrum jemväl för ortens ransaknings fångar.
Vid nu anförda förhållanden, och då, enligt hvad af handlingarne tillika inhemtas, lasaretts- och kurhus-direktionen, efter erhållen underrättelse om yrkandet att den under dess förvaltning stående sjukvårds-inrätlning skulle förflyttas från sin nuvarande lokal, endast framställde den underdåniga anhållan, att inrättningen måtte fortfarande få begagna densamma under ytterligare sex års tid, vid hvilken tids förlopp ej allenast fond för en ny lasaretts- och kurhus-byggnad borde vara samlad, utan äfven denna byggnad uppförd, hafva Rikets Ständer icke ansett det af bemälda direktion sökta lån utaf allmänna medel vara, på sätt direktionen framställt, oundgängligen erforderligt för att förekomma lasaretts- och kurhus-inrättningens upphörande; till följd hvaraf och som härtill kommer, att ett dylikt låneunderstöds beviljande för invånarne inom norra Halland skulle komma att utgöra ett betänkligt prejudikat och sannolikt framkalla anspråk från andra delar af riket på enahanda understöd för dervarande sjukvårds-anstalters vidmakthållande vid de tillfällen, då inträffade oförutsedda förhållanden kunna fordra serskilda bidrag eller uppoffringar frän menigheternes sida, Rikets Ständer icke funnit skäl att det, för uppförandet af lasaretts- och kurhusbyggnad i Warberg, i nåder föreslagna räntefria lån bevilja.
Hvilket, till svar å den derom gjorda nådiga framställning, Rikets Ständer få hos Eders Kongl. Maj: t i underdånighet anmäla.
Skrifvelse, N:o 104 189 N:o 104.
Preste-Ståndet den 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående regleringen af de under Riksstatens ‘lidra Hufvudlitel till Rikets Hofrälter upptagna utgifter.
(Stats- och Lag.Utsk:ns Uti., N:o 13). S. A. K.
Efter hvad Eders Kongl. Maj:t, lili dess om statsverkets tillstånd och behof vid innevarande riksmöte aflåtna nådiga proposition erinrat, hade behofvet af förbättring i Hofrätternas, så väl ledamöters, som tjenstemäns och vaktbetjentes löner redan länge varit insedt.
För lagskipningen vore det ock af stor vigt, att domares löner så bestämmas, att de kunna påräkna en för deras ställning i samhället behöflig utkomst, ulan att, för ernående deraf, behöfva söka en för embetsmannaverksamheten hinderlig sysselsättning utom tjensten; och då, hvad Hofrättcrne anginge, dertill komme, att den verkställda indragningen af den andra instansen i civila mål, om än dess verkan icke kunde med någon tillförlitlighet beräknas, likväl redan vållat betydlig tillökning i göromål, som påkallade mer ansträngdt arbete och äfven ett, åtminstone för någon tid, ökadt biträde, har Eders Kongl. Maj:t ansett Sig, i enlighet med ett nådigst gilladt förslag till lönereglering för Hofrätterne, böra äska, det anslagen för samma domstolar måtte i den blifvande riksstatcn uppföras till följande förhöjda belopp, nemligen: för Svea Hofrätt R:dr 75,927: 32. « Götha Hofrätt a 75,177: 32. « Hofrätten öfver Skane och Blekinge « 30,286: eller tillhopa R:dr 181,391: 16. 190 Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse, N.-o 104. följd hvaraf, då härifrån afdragas Hofrätternes nuvarande anslag, utgörande: för Svea Hofrätt, oberäknad t underlydande Justi tie-stat R:dr 61,498: 24. eller, med tillägg af ljuspenningar 2,866: 32. o 04jo0t)l o. -62,719: 40. -25,176: 8. för Götha Hofrätt ....
R:dr 60,386: 24. hvartill komma ljuspenningarne « 2,333: 16. samt för Hofrätten öfver Skåne och Rlekinge R:dr 24,289: 24. ljuspenningar « 886: 32. 152,261: 8. tillökningen uti Hofrätternes anslag skulle blifva tillsammans R:dr 29,130: 8. dock komme derigenom att besparas den af allmänna indragnings-staten lill vissa tjenstemän utgående tillökning för spanmål under lönerna, utgörande enligt staten för år 1850: för Svea (Iofrätt R:dr 949: — « Götha Hofrätt » 1,264: — « Hofrätten öfver Skåne och Rlekinge » 306 tillsammans R:dr 2,519: —- Uti det af Eders Kongl Maj:t i nåder åberopade, af Juslilie-stats-ministern uppgjorda lönereglerings-förslag, som jemte den nådiga propositionen blifvit till Rikets Ständer öfverlemnadt, är vordet hemställdt: att, hvad Hofrätternes ledamöter angår, lönerne måtte förhöjas, för vice presidenten till 2,800 R:dr för Hofrätts-råden till 2,600 — och för halfva Assessorsgraden, i mån af ålder i tjensten, till . 2,000 — men att för öfrige yngre Assessorer lönen bestämmes till . . . 1,600 — att i löner tilläggas:
Advokat-fiskal 1,200 — Sekreterare 1,000 — vice Advokat-fiskal 800 — samt Fiskaler, Proto-notarierne eller första Notarierne, Notarierne, Aktuarierne och Regislratorerne, hvardera 600 — att då för Hofrätterne syntes vara fördelaktigare, om kanslist-tjensterne indragas, emot det att lönerne af Hofrätterne fa användas till bekostande af nödig renskrif - Expeditions- Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 104.
191 ning för arfvoden, någon tillökning i lönevilkoren för kanslisterne icke måtte ifrågakomma, utan att kanslist-lönerne må, efter som de blifva lediga, på nämnde sätt af Hofrätten# få användas ; alt, tili förbättrande af vaktbetjeningens serdeles ringa löner, desamma varda uppförda, för vaktmästaren till 250