Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I stället för den förut befintliga enda Pedagogien med stadens Komminister till Lärare, har år 1836 öppnats dels en Lärdomsskola, hvars två första klasser, som intagit vid deras öppnande omkring 40 lärjungar, till en början blifvit försedde med Lärare, dels ock en folkskola, deri 80 å 90 barn efter växelundervisnings-method handledas.
Lärdomsskolan underhålles genom statsanslag med vanligt biträde af staden, och folkskolan hufvudsakligen genom afkastning af donationer.
För sjukvården lönar staden, gemensamt med egarne af närliggande bruk, en specimerad Läkare.
Fattigvården handhafves af Magistraten och utsedde
Komilerade samt är för stadens invånare ganska kännbar, intilldess uppkommen tvist om en till förbättrade fattigvårds-anstalter donerad fond kan hinna slutligen afgöras.
Drätselverk, som förvaltas af en särskild Komité, njuter i årlig inkomst af sjöfarten, såsom hamn- och vågpenningar, per medium 4(X) Kalr om året.
Om man, öfvervägande resullaterne af föregående underdåniga berättelses särskilda delar, skulle derifrån leda sig till ett allmänt omdöme öfver Länets ekonomiska ställning vid qvinqvenniels slut, torde detta blifva: att, oaktadt den jemförelsevis mot förra qvinqvennium förminskade folkökningen, dertill måhända 1837 års missväxt och 1838 års svaga skörd samt liktidigt inträffade stränga vintrar varit en bidragande orsak, och oberoende af det lidande, de medellösa folkklasserne af samma orsak fått vidkännas, har jordbruksnäringen likväl mera med jemna än snab - 51 ba steg fortgått på förkofringens väg och flere andre näringsgrenar å landsbygden bedrifvits med synbar framgång.
— Att äfven under detta qvinqvennium den hemmansbrukande besutne Allmogens välstånd tilltagit, kan med visshet antagas och förklaras helt naturligt genom de för producenten fördelaktiga pris, hvartill spannemål och andra jordbrukets alster kunnat afvtlras, samt är dessutom faktiskt bevisadt af flere omständigheter, deribland lagsökningsmålens förminskning under de sednare åren relatift till allmogen, äfvensom af Bonde-Ståndets emellertid genom inköpt säteri- och frälsesa nit annan jord utvidgade egande-rätt.
— Dessa förhållanden, i hänseende till Länets landsbygd, hafva ej gerna kunnat blifva utan inflytande på släderne, hvilkas handel och rörelse fördenskull varit i tilltagande, snarare än aflagande, kanske med undantag för en eller annan bland dem, inom hvilka särskilda, tilltagandet motverkande hinder tilläfventyrs förefunnits.
Wenersborg å Lands-Kansliet den 26 Maj 1843.
SANDELHIELM. X. P. SANDBERG. F. H.
GASSLANDER.
A. Sammandrag öfver
M an t als-Långder n e för åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842» Sammandrag öfver Mantals-Längderile uti Elfsborgs
Län för åren 183 39, 1840, 1841 och 184*2, utvisande folkmängden vid slutet af hvarje nästföregåen, eller:
Elfsborgs Läns Lands-Koii År 1837.
Ar 1838.
• g r-1 O < 7-1 E3 & 5?» 3 s u: S uq a jrJ ?
Qvin kihl.
1 s [ summa j folkmängd.
Mankön. O c Summa folkmängd. gS Er Qvinkön.
Summa folkmängd.
Qvinkön. S>
Kollinius.
Lil. C.
Sammandrag öfver Elfsborgs Läns Markegångs-Taxor för nedanskrifna ar.
1837. 1888. 18 39. 1840. 1841 Tunna Hvete 12 — — 12 32 — 12! 32 _ 14 _ — 15 — — dito Arter 11 5 4 9 16 - 9 16 — 8 — — 10 — — dito Bohvete 10 — — 10 — — 10 — - 10 — — 10 — — dito Vicker . 7 16 6 32 — 6 32 — 6 — — 6 — — dito Råg . . 10 _ _ 9 32 - 8 32 — 10 — — 10 24 dito Korn 7 7 — - 6 32 - 5 24 - 5 16 dito Afrads- och Kronotionde spanmål 8 — — 7 42 8 7 16 — 7 — — / o 8 dito Malt . . 7 — — 7 — — 6 32 — 5 24 — 5 16 — dito Hafra 4 32 — 4 — - 4 - - 3 — — 2 32 — dito Blandsäd, ^ Råg J Hafra . . 6 21 4 5 42 8 5 26 8 5 16 — 5 13 4 dito Blandsäd, | Korn | Hafra . 5 21 4 5 — — 4 42 8 3 40 — 3 26 8 Lispund Smör . 5 26 8 5 — — 5 — — 5 — 5 — — dito torr Ost 2 37 4 2 24 — 2 24 — 2 24 2 24 — dito färsk d:o 1 18 8 1 12 - 1 12 — 1 12 — 1 12 — dito Fläsk 2 37 4 3 — - 3 — - 2 32 - 2 32 — dito Talg . . 5 26 8 5 16 - 5 16 — 6 32 — 6 32 — dito Humble 6 32 — 5 — — 4 — — 5 — 5 — — lao-ijild Oxe 30 — — 33 16 — 36 — — 42 — — 45 - — städje d:o 15 — — 16 32 — 18 — - 21 -- 22 24 — foder d:o 11 24 — 10 — — 10 — — 9 32 — 9 32 — Ko 15 — - 16 32 — 18 — — 22 — — 24 — — foder Ko . . 7 16 — 7 — — 7 — — 7 16 - 7 16 — foder Svin .
3 16 — 3 — - 3 — — 2 40 — 2 40 — Får 2 — — 2 16 — 2 16 - 2 16 - 2 16 — Fårlår • • • • — 16 — — 17 4 — 17 4 — 17 4 — 17 4 ogödd Gås . — 26 8 — 32 — — 32 — — 40 — — 40 - gödd d:o . . . 1 5 4 1 8 — 1 8 - 1 8 — 1 8 — Höns — 10 8 11 4 — 11 4 — 12 — — 12 — i tjog Ägg 16 16 16 16 16 1 Lispund torra Gäddor 3 8 — 3 16 _ 3 16 — 3 24 3 "4 1 dito Al 2 40 — 2 40 — 2 40 — 2 40 2 40 1 fjerding d:o 8 24 — 8 24 _ 8 24 — 8 24 8 24 11 stycke d:o — 7 7 — 7 7 7
I famn Ved 2 32 — 3 16 — 3 16 — 3 16 3 16 1 Stock . — 20 — — 21 4 — 21 4 21 4 21 1 Tolft å finbladig såg skurna halfboften bräder 6 32 6 32 _ 6 32 — fi 3? _ fi 32 1 Tolft grofskurne samtagna bräder af furu 1 24 1 24 1 24 1 24 1 24 1 dito dito af Gran 1 4 1 4 — 1 4 1 4 _ 1 4 1 mark Ljusgarn — 12 — 12 — 12 _ 1? 12 1 dito Lingarn . ... o • — 32 32 — 32 — _ 32 _ 32 1 aln Lärft — 13 4 12 — 12 — 12 _ 12 1 aln Valmar — 32 ' 32 32 32 32 1 Säck ....
. . — 40 — 40 40 — 40 40 1 Skeppund Näfver 6 32 — 6 32 _ 6 32 fi 32 __ fi 32 1 Klöfva dito om 2 Lispund — 32 — 32 _ i— 32 — 32 .32 1 ask eller åtting Honung 4 — 4 4 4 4 1 Lispund Stångjern .... . 1 12 — 1 12 1 12 1 5 4 t 3 4 1 Jordeboks dagsverke — 17 4 17 4 18 18 18 1 Dagsverke af Örby och Fornaby rättarelag — 17 4 17 4 18 18 _ 18 1 Dränge-dagsverke ....
O O * ' * • — 17 4 17 4 — 18 — 18 18 1 Plog- eller Öke-dagsverke 1 8 — 1 8 1 8 1 8 _ 1 16 1 Dagsverke af Örby och Fornaby rättarelag 1 8 — 1 8 — 1 8 1 8 _ 1 16 1 Lispund talgljus 6 10 8 6 — 6 7 16 7 16 1 Skålpund gula vaxljus 1 — — 1 5 4 1 5 4 1 1 1 kanna Rofolja 1 32 — 1 32 — 1 32 1 40 1 40 1 famn Björkved 4 — — 4 — 4 4 4 1 dito Bokved 3 32 — 3 .32 3 32 3 32 3 32 1 dito Ahlved ....
. . 3 16 — 3 16 _ 3 3 16 _ 3 16 1 dito Tallved .... 3 — — 3 16 Co Ci 3 16 fi! 16 1 Tolft Timmer .... 5 42 8 6 fi _ fi fi! 1 Lass Gärdsle — 32 — 32 32 3? 30 100 Stör — 36 — 36 ■ 16 36 36 1 Lass Ved — 42 S 1 5 4 1 5 4 1 3 4 1 3 4 1 Jacka . 8 — 8' 8' •9 16: 10 1 Hatt med prydnader . 2 8 2 t «! 2] 8 2] 1 12 3 1 Skärp 1 Halsduk 1 par Byxor 1 par Stöfletter 1 Skjorta 1 par Strumpor I pär-Skor 1 par lösa Sulor 1 par Linne byxor I kapprock af blått Valmar 1 kappsäck af segelduk, skinn eller t nockad rya eller ylletäcke . 1 Hängmatta af buldan ....
1 Tröja af blått valmar 1 Väst med ärmar af dito .
1 par långbyxor af dito 1 halsduk af mörkt lärft 1 Hatt 1 par läderskor 1 par ullstrumpor 1 skjorta 1 Tunna Råg ... ....
I dito Korn 1 Lispund Hö 1 dito Halm 1 Lass torf eller ved ....
1 mark mjukt bröd för fångar Em mans dagportion. 14 qvarter Korngryn 4- mark torrt kött ....
T\j mark koksalt |2 marker mjukt bröd En Hästs dygnration : 24 kannor Hafre — 10 — 7 7 — 7 7 6 2 4 5 10 marker
Hö — G 8 —. 6 8 — 6 — — 6 — — 5 — 16 kannor Hackelse 4 5 — 4 — — 4 — — 2 8 — 2 8 Rote vacance-afgift.
För hel Soldatrote efter 25 dalers taxation . 45 45 45 45 38 _
För ett helt hemman tillhörande Båtmans ro- tering 10 — - 10 — - 10 — — 10 — — 10 Elfsborgs Läns Lands-Kontor den 31 December 1842. A. Z.
Ronm* jva^ts BEFALLNINGSHAFV ANDES UTI Skaraborgs Ii än TILL KONGL. BIAj:T i underdånighet afgifne FEMÅRS-BERÄTTELSE för Åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842.
Berättelse om tillståndet i Statistiskt och Ekonomiskt hänseende inom Skaraborgs
Län för åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842, r -T aslän det skulle synas vara öfverflödigt, att här upprepa hvad föregående Femårs-berättelser innehålla, kan likväl sådant icke alldeles undvikas, så vida en någorlunda fullständig öfversigt af det hela skall vinnas.
Enligt hvad uti förra Berättelserna anmärkt blifvit, begränsas Länet i öster tif sjön Wettern, i norr af en bergås, kallad Tiveden, i vester af sjön Wenern och i söder af Elfsborgs
Län samt till en mindre del af Jönköpings Län.
—- Å mellanliggande jordrymden, som innehåller en areal af i,658,44° tunneland, finnas väl åtskillige berg och sandåsar, men större delen af landet kan antagas såsom jemnt och är i serskilde riktningar genomskuret af smärre sjöar, strömdrag och mossar. 1 2 Länets alla hemman utgöra, efter förmedling, 4>6p4| > hvaraf circa ^ anses tillhöra så kallad bergs- eller skogbyggden och slättbyggden.
I afseende på folkmängden inom dessa trakter är proportionen ungefärligen lika; men hvad ägovidden beträffar, upptager skogbyggdens mindre hemmantal nästan lika stor rymd, som slättbyggdens.
Fastän jordmånen i den förra i allmänhet är lös och mager, råder likväl derstädes mera trefnad och välmåga, än å den sednare, hvars jordmån är bättre och mera bördig.
Länge har uppmärksamheten fästat sig vid sistnämnde förhållande, och till befrämjande af slättbyggdens bästa hafva betydliga anslag af Slaten erhållits, nemligen dels, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga bref af den 16
Maj 1827, 3,ooo R:dr
B:ko årlig tillökning i anslaget till utflyttningshjelp i följd af laga skiften, för att, genom fördubbladt understöd, kunna förmå slättbyggdens skifteslag, att antaga ett förbättradt brukningssätt af deras jord, dels ock i särskilde poster, tillsammans 24,476
R:dr i5 sk. nämnde mynt, till vattenafledningar inom Läckö och Skara fögderier samt en mindre del af Wartofta Härad.
De väsendtligaste åtgärder, som för öfrigt blifvit vidtagne till förbättring af landet, nemligen sjöars sänkning och mossars aftappning, hvarigenom dels jordvinning erhållits, dels ock vattensjuka trakter blifvit beredda till bördighet, vågar jag här i underdånighet anmäla: 1:0.
Öfverdirektören E.
Hagström, biträdd af sedermera Förste Landtmätaren C. Jacobsson, verkställde, på Statens bekostnad, åren 1817 —1823 undersökning, huru de, för en mängd socknar inom Wadsbo Härad menliga öfversvämningar från det största strömdraget i Länet, Tidaelfven, äfvensom den deri utfallande Kräfteån, skulle förekommas; hvarvid utreddes, att en areal, utgörande 5,626 tunneland, som ofta står under vatten och lem nar blott en dålig höskörd, för hvars inbergning mycket besvär måste vidkännas, kunde dels blifva odlingsbar och dels vinna betydlig förbättring genom nämude elfs sänkning vid Kottholmen och Kräfteåns upprensning.
Tre alternativa förslag uppgjordes, till utförande hvaraf kostnaden beräknades för det ena till 55,oio R:dr, för det andra till 22,565
R:dr och för det tredje till 38,270 R:dr, allt Banko.
Derjemte upplystes, att, i fall arbetet utsträcktes äfven till upprensning af Tidaelfven vid Skalkarike, Tiavad och Ribbenås, skulle sjön Östen derigenom blifva sänkt och en areal af ytterligare 4*676 tunneland vattensjuk och ofta öfversvämmad mark dels uttorkas till odling och dels såsom äng och betesmark betydligt förbättras, hvilka sednare arbeten, beroende af de förra, skulle öka kostnaden med 3 29,572 R:dr nämnde mynt.
Frågan om verkställighet af dessa arbeten förföll, emedan jordägarne, änskönt de insågo fördelarne deraf, kände sig icke vara i tillfälle att bestrida den dryga kostnad, som erfordrades; men år 1831 läto några enskilde jordägare genom Förste Landtmätaren Jacobsson uppgöra ett nytt förslag till en mindre kanal öfver Koltholmsnäset, hvilken afsåg blott förekommande af långvarige öfversvämningar och upptog kostnaden till 3,533 R:dr 16 sk.
B:ko; dock kom icke heller detta till verkställighet.
Slutligen sedan Rikets Ständer vid förra Riksdagen anslagit medel till låneunderstöd för dylika företag, lyckades det Eders Kongl. Majlis Befallningshafvande, vid utsatt sammanträde med Ullerfvads, Eks, Leksbergs, Lugnås, Ulby, Ekby, Tiavads, Låstads, Boija, Timmersdala, Bergs och Lerdala Socknar, samt en del tomtägare i Mariestad, som hafva ägor omkring Tidan, Kraftån och sjön Lången, från hvilken den sednare löper ner till den förra, att den 8 November 1841 tillvägabringa det beslut af jordägarne, att de skulle, för vattnets afförande, göra en kanal öfver Kottholmsnäset, enligt det sednare, af Jacobsson uppgjorda förslag, med den förändring, att kanalen skulle blifva 4 djupare, än berörde förslag upptog, hvarjemte Kräflåen och den så kallade Sågslrömmen nedanför Kottholmen och Ullerfvad skulle upprensas; hvilka arbetens utförande öfverlemnades åt en utsedd direktion, som ägde uldebitera kostnaden efter särskild klassifikation af jorden och det tunnelandtal, som beskrifningarne till Hagströmska undersökningarne upptagit.
Några få bland jordägarne vägrade alt härpå ingå; men först Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande och derefter Eders Kongl. Maj:ts och RikelsKammarkollegium ålade dem det och fastställde föreningen.
Direktion fann emedlertid, att den föreslagna kanalens fördjupning skulle medföra betydlig förökning i kostnaden och gjorde derföre, efter uppdrag af deras kommittenter, underdånig ansökning om statsbidrag, till lättnad i blifvande utgifterna för arbetet, hvilka interessenterna ansågo sig ur tillfälle att eljest bestrida; och blef denna underdåniga ansökning genom Nådigt Bref af den 9 Mars 1842 på det sätt bifallen, att Direktionen, mot stadgad återbetalningsskyldighet, erhöll ett lån, motsvarande hälften af kostnaden, enligt det förslag, som, jemte ritning på arbetet, kunde blifva af Eders Kongl. Majit i Nåder fastställdt. 1 * 4 Sedermera och då jordägarne kring sjön Lången och Kräftån trodde sig finna, att
Direktionen ej ämnade vidtaga så genomgripande åtgärder, som de sjelfve ansågo nödige, för att få vattnet från nämnde sjö affördt, sökte de i Eders Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammarkollegium upphäfvande af den förut ingångna och af Eders Kongl. Majrts
Befallningshafvande fastställda förening; men när vederbörande skulle, enligt Kollegii föreskrift, öfver besvären höras vid sammanträde inför Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den 20 Juni 1842, afstod klagandernes ombud från besvärens fullföljd, och utfäste sig icke allenast att betala 4«o R:dr B:ko, såsom bidrag till Kottholmskanalen, utan ock att deltaga i den ersättning, som, i följd af Tidaelfvens sänkning, kunde tillerkännas nedanför kanalen belägne qvarnar, mot det vilkor, att öfriga inleressenterne medgåfvo, att hans hufvudman fingo frångå det förra Bolaget och bilda ett eget, hvilket medgafs. Direktionen för Kottholmskanalen lät derefter, genom kanalbyggmästaren A.
Rydeberg, uppgöra kostnadsförslag med ritning och plan för kanalledningen genom Koltholmsnäset och upprensning af Sågströmmen, slutande sig på 8,253 R:dr B:ko; och, enligt Eders Kongl. Majrts Nådiga bref af den 11 Mars i843, blef detta förslag gilladt samt låneunderstöd med 4,126 Rrdr 24 sk.
Brko beviljadt; hvarefter
Direktionen samma år lät verkställa nära hälften af det föreslagna arbetet, och derjemte ombesörjde, att jordägarne i de närmast belägne socknar, med begagnande af den lyckliga tillfällighet, alt vattnet i elfven, i följd af uppdämning vid Skalkarike, var ovanligt lågt, upprensade sjelfva Kotlholmsfallel samt afschacktade en utskjutande udde ofvanför detsamma, hvarigenom vattnet fick synbart friare lopp. 2:0.
Bolaget för sjön Långens sänkning och Kräftåns upprensning har, sedan det, på sätt ofvan är nämndt, blifvit skiljdt från Bolaget för Kottbolmskanalen, för sig uppgjort särskilte bolagsreglor samt beslutat, att vidtaga så kraftiga åtgärder, att 2,882 tunneland mark, som nu i allmänhet dels står under vatten, dels ock är så vattensjuk, aLt den gifver högst obetydlig afkastning, skall blifva till och med odlingsbar, samt, alt båtled erhålles från sjön Långens stränder till Kottholmen.
Förste Landtmätaren Friberger har härtill uppgjort en, af Eders Kongl. Maj:t den 5 Juli 1843 fastställd plan jemte kostnadsförslag, slutande sig på 27,394 R»dr 27 sk. 6 r:st.
B:ko, af hvilket belopp Eders Kongl. Maj:t genom Högslberörde Nådiga Bref beviljat af allmänna medel 7,700 R:dr såsom lån och 6,000 R:dr 5 såsom anslag, utan återbetalningsskyldighet.
Detta arbete är dock ännu ej påbörjadt. 3:o Den 5 April 1842 höll Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sammanträde med dem, som kunde draga fördel af sjön Östens sänkning, hvarvid jordägarne omkring densamma beslöto, att den vid tillfället valda
Direktion skulle ofördröjligen gå i författning med företaget; att kostnaderne, i den mohn de ej kunde betäckas med bidrag eller lån af allmänna medel, skulle utgå för äng till hälften och för betesmark till fjerdedeleu mot åkren; — att för åker, äng eller betesmark, som genom sjöns öfversvämningar skadas, borde betalas dubbelt mer, än för ägor, som, utan att sättas under vatten, dock icke kunna befrias från sin sumpighet och odlas förr än Östen blifvit sänkt; och ändtligen att
Hagströmska uppgifterne på sådan ägorymd skulle läggas till grund för blifvande debiteringar.
Förste Marschreidern von Zveigbergk uppgjorde sedermera plan och kostnadsförslag, enligt hvilket arbetet, hvarigenom 4*676 tunneland mark skulle befrias från de årliga högst förstörande vattenflödena, ansågs kosta 11,106 R:dr B:ko, hvaraf Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 27 Mars i843, jemte fastställande af förslaget, berättigat interessenterne, att, på stadgade vilkor, erhålla halfva beloppet eller 5,553 R:dr såsom lån af allmänna medel.
Stor del af arbetet verkställdes under sistberörde års sommar. 4:o.
Hornborga sjön, fordom kallad Lunden, tillgränsas af Gudhems, Skånings och Walle Härder.
Denna sjö, utgörande reservoir för de vattendrag, som uppkomma vester om Billingen samt norr och vester om dess utgrening, benämnd Mösseberg eller hufvudsakligen Tranums, Hornborga och Bjurums åar, har sitt utlopp genom ån Flian, hvilken, sedan den förenat sig med Lidaån, utfaller i Wenern vid Lidköping.
Berörde sjös långa stränder och de stora mossfält, som hafva aflopp deråt, orsaka årligen mer eller mindre svåra vattenflöden; och då dessa år 1841 voro särdeles stora och långvariga, funno ortens innevånare nödigt, att förena sig om åtgärder till berörde olägenheters förekommande.
Man anmodade i början af år 1842 Kaptenen N. Åstrand, att, efter behörig undersökning, uppgöra ändamålsenligt förslag.
Han aflemnade i Februari månad samma år ett sådant, upplagande kostnaden, inberäknad lösen för Forssens qvarn, som måste borttagas, till 19,896 R:dr 24 sk.
Om företaget kom till verkställighet, skulle 6,6o3 tunneland sank mark vinna väsentligt ökadt värde; hvarförutom tillfälle bereddes till aftappning af omkring i3,oootun - 6 neland mossar, derför dock serskilte vattenledningar och ej obetydliga kostnader erfordrades.
I Skara höll Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande den 7 påföljde
Mars sammanträde i ämnet med Interessenterne, som enhälligt förklarade sig villige att, i den mohn de deraf drogo fördel, bekosta upprensning af mynningen till ån Flian, inlösandet af Forssens qvarn och öppnande af en större afloppsgraf, för att bereda vattnet friare lopp samt förekomma de långvarigare flödena; likväl påyrkade två Interessenter, att man måtte inrätta en flodlucka, der Forssens qvarn är belägen, för att derigenom kunna vårtiden qvarhålla vattnet, enligt deras förmenande, till fördel för gräsväxten; och som de ej ville afstå från detta påslående, beslöts att frågan skulle behandlas i enlighet med Kongl. Förordningen den 20 Januari 1824.
Den är ännu icke afgjord. 5:o. Sydvest örn Hornborga sjön ligga stora, nu ofruktbara mossfält, kallade Sjögerås mossar, å gränsorne af Wilske, Gudhems och Skånings Härader.
Öfver dessa upprättade Förste Landtmätaren Friberger redan år 1818, på Länets Hushållningssällskaps anmodan, kartor jemte beskrifningar, och år 1821 blefvo fälten af nu mera Öfverstelöjtnanten och Riddaren N. Eriksson afvägde och lagde på karta, hvarefter Öfverstelöjtnanten och Riddaren J.
Edström uppgjorde förslag till deras aftappning eller sänkning.
Ytterligare åtgärder följde icke, emedan kostnaderne för arbetet omöjligen kunde bestridas af ortens i allmänhet fattige hemmansägare, samt anslag af Staten saknades.— Sedermera har man dock trott sig finna, att vattnet skulle från dessa mossar kunna med mindre kostnad afföras annan väg, änden, som Edström anvisat; och af sådan anledning gjorde Fältkammereraren O. G.
Roos år 1842 underdånig ansökning om anslag af allmänna medel till så väl ny undersökning, som sjelfva arbetet, efter pröfning hvaraf Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 18 Juni samma år förklarade, alt anslag hvarken till det ena eller andra kunde beviljas; men så vida ostridigt vore, att aftappnmgen af desse mossar medförde väsentligt gagn för en mängd hemmansinnehafvare, som hade ägor i och omkring desamma, och arbetet således vore förtjent af att understödjas, i förenlighet med stadgade grunder för dispositionen af de medel, Rikets Ständer lill dylika ändamål anslagit, ålåg det Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, alt söka förmå hemmansägarne, som af utdikningen komma att draga nytta, till vidtagande af de åtgärder och afgifvande af de förbindelser, hvilka, för erhållande af så beskaffadt understöd erfordras.
7 Till underdånig åtlydnad häraf höll Eders Kongl. Majtts Befallningshafvande den 10 September 1842 sammanträde på Sjögerås med vederbörande, hvarvid Kaptenen N. Åstrand, som blifvit anmodad att, efter närmare undersökning på stället, uppgöra förslag, aflemnnde ett sådant, enligt hvilket kostnaden skulle uppgå Lill 8,o35 R:dr 16 sk.
B:ko för vattnets afledning från ifrågavarande mossfält af 6,4oo tunnelands areal; dock förmodades, att icke hela detta fält skulle förr än i en aflägsnare framtid kunna blifva odlingsbart.
Detta förslag gillades af alla, utom några hemmansägare från Wånga Församling, som påstodo sig icke draga fördel af arbetet.
Det oaktadt beslöt man, att deltaga i kostnaden, så vidt den ej med bidrag af allmänna medel kunde betäckas, uti den mohn hvars och ens andel uti mossarne blef genom arbetet förbättrad, hvilket borde bestämmas i enlighet med Kongl. Förordningen den 20 Januari 1824.
En Direktion utsågs, som skulle i underdånighet söka att vinna Eders Kongl.
Nådiga fastställelse af planen och förslaget; men, när man företog uppsättning af den underdåniga ansökningen, yppade sig om förslagets lämplighet skiljaktiga meningar, hvilka ledde derhän, att
Direktionen gjorde underdånig hemställning om förändringar i samma förslag; men som sådant ej skedde med vederbörandes begifvande eller ens efter deras hörande, så fann Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i Riket, genom hvilken den underdåniga ansökningen, enligt föreskrift, skulle, efter förutgången granskning, till Eders Kongl. Majtt öfverlemnas, nödigt, förut återremittera ärendet till ny undersökning, hvilken ock Förste Landtmätaren Friberger blifvit förordnad att, efter delägarnes tillkallande, verkställa.
Ännu har det ej lyckats honom, att förena eller sammanjemka delägarnes stridiga åsigter och inti essen. 6:0.
Ej långt från nämnde eller Sjögerås mossar ligga söderut Mönnarps mossfält af 6,629 tunne- 18 kappelands areal.
Om dessas aftappning väcktes fråga för andra gången vid början af år 1838, då man, utom andra fördelar, åsyftade, att bereda ortens fattige innevånare nödig arbetsförtjenst och någon ersättning för deras kännbara förluster, i följd af föregående årets missväxt.
Vid en redan år 1821 hållen undersökning hade kostnaden för detta arbete blifvit upptagen till 6,575 R:dr 27 sk.
B:ko, hvilket belopp dock ansetts kunna något nedsättas.
I anledning af underdånig ansökning om understöd till företaget med 4ooo R:dr Banko, behagade Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 25 Maj 1838 föreskrifva, det skulle Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande 8 infordra jordägarnes yttrande huruvida och i hvilken mån de ville i kostnaden deltaga.
Vid det sammanträde, som till underdånig åtlydnad deraf blef hållet, tillkännagåfvo jordägarne alt de i ovisshet om fördelarne icke ville förbinda sig till någon uppoffring; och sedan delta blef i underdånighet anmält, förklarade Eders Kongl. Maj:t i Nådigt Bref af den 9 November samma år att frågan då måste förfalla. 7:0.