Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prog. om Statsverk. 1850. och då, i fall så stora fonder, som Styrelsen föreslagit, konnne att afsättas till vägarbeten och vattenaftappningar, ärendene ej heller med nyssnämnde tillökning i personal och lönebeloppens inskränkning inom sistberörde statssumma, kunde med säkerhet medhinnas utan behof af uppskof vid många tillfällen, det företrädesvis vore önskligt, om aflöningsstaten, med uppförande derå af än ytterligare 5 Officerare, att inom distrikten anställas, samt I extra Vaktmästare blefve ökad till 15,533 r:dr 16 sk.
Beträffande fortgående anslag till aflöning för Lärare i Väg- och Vattenbyggnads-konsten vid Mariebergs Läroverk samt lill stipendier för de vid nämnde läroverk intagne elever, som egna sig åt allmänna arbetens utförande, hade Styrelsen i underdånighet hemställt, att enahanda årliga anslag, som hittills, måtte fortfarande utgå, nemligen, till aflöning åt Lärare r:dr 1,000 och till stipendier åt elever likaledes r:dr 1,000. — — — — — — — Hvad först angick Styrelsens för allmänna Väg- och Vattenbyggnader underdåniga hemställan i afseende å anslag för kanaler, slussar, hamnbyggnader och elfrensningar, ansåg Stats-rådet sig böra i underdånighet tillstyrka Kongl. Maj:t att hos Rikets Ständer föreslå, det följande belopp såsom statsbidrag må företrädesvis anslås: a) till fullbordande af hamnbyggnaden vid Wisby medelst vågbrytarens förstärkning och landt-armarnes grundläggning R:dr 84,625: — — b) till iståndsättande af öfverbyggnaden å ena hamnarmen vid Cimbritshamn 14,930: — — c) till förbättring af hamnen vid Landskrona .... 34,736: 32. — d) till hamnanläggning vid Engelholm samt upprensning af Rönne å . 22,533: 16. — e) för öppnande af kanal genom Kalfvesund i Bohus läns skärgård 14,452: 16. — f) till kanal- och sluss-anläggningar mellan Filipstad och Sjöändans lastageplats 65,000: — — g) till hamnbyggnad vid Calmar, i förening hvarmed en ny inkörsväg till staden borde anläggas 39,486: — — h) till hamnbyggnad vid Grenna 8,000: — — Kongl.
Prop. om Statsverk. 1850. 35 i) den för åren 1851, 1852 och 1853 belöpande summa af 1,080 r:dr årligen, hvarmed Staten, enligt Kongl. Brefvet den 14 April 1837, bör under 19 års tid bidraga till amortering af ett för Linköpings hamnbyggnad och Stångåns upprensning upptaget lån r:dr 3,240: — — k) för muddring och rätning af Stångån, till förbättrande af segelleden mellan Roxen och Linköpings hamn . . . 16,66G: 32. — l) till hamnbyggnad vid Mariestad 34,890: — — m) till hamnyggnad vid Hjo 50,000: — — n) till kanals öppnande genom Tjufholmssundet i farleden till Luleå 8,000: — — o) till rensningen af Rörå-elfvens forssar i Norrbottens län 2,400: — — Vidare tillstyrkte Stats-rådet i underdånighet, att för anläggning af nya samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, Kongl. Ma:jt må hos Rikets Ständer föreslå anvisandet af 166,666 r:dr 32 sk. årligen i tre år eller tillsammans 500,000: — —, dock att häraf högst 30,000 r:dr må kunna för understödjande af mindre ström- och å-rensningsarbeten samt smärre hamn- och brobyggnader användas; samt att för befrämjande, medelst lån eller anslag utan åter betalningsskyldig het, af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlings företag, Kongl.
Maj:t må föreslå Rikets Ständer anvisande af 33,333 r:dr 16 sk. årligen i tre år eller tillsammans .... 100,000: — — I afseende på vilkoren för statsbidrags beviljande till allmänna arbeten af här ofvanomförmälda serskilda slag, äfvensom i afseende på kontrollen å arbetenas utförande i enlighet med fastställde planer, hemställde Stats-rådet, lika med Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, att Kongl. Maj:t må hos Rikets Ständer tillstyrka bibehållandet af enahanda föreskrifter som hittills.
Till rese- och undersökningskostnader samt expenser för allmänna arbeten ansåg Stats-rådet sig böra i underdånighet tillstyrka Kongl. Maj:t att af Rikets Ständer begära 12,000 r:dr årligen eller tillsammans för tre år 36,000 r:dr.
Med afseende å Styrelsens för allmänna Väg- och Vattenhygguader al - 36 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850. ternativa förslag rörande anslag till aflöning för dess embets- och tjensteman, anförde Departements-chefen i underdånighet: ”Under loppet af de sednaste nio åren, eller sedan Rikets Ständer anvisat serskilda statsbidrag till vägförbättringar, vattenaftappningar och andra allmänt gagneliga arbeten, hafva nyttan och behofvet af sådane företag blifvit allt mera insedde inom alla rikets provinser; hvaraf följden varit, att de dertill af Rikets Ständer anvisade summor icke allenast till fullo medtagits, utan äfven varit otillräcklige för beviljandet af understöd till flera nyttiga arbeten.
I samma mån som hågen för dylika företag blifvit väckt, och deras antal tilltagit, har ock bristen på skicklige Ingeniörer, såväl för planers uppgörande till ifrågasatta arbeten, som för ledningen och utförandet deraf, blifvit mera kännbar.
Bland Officerarne vid Eders Kongl. Maj:ts Flottas mekaniska korps, åt hvilka sådana uppdrag lämpligast borde kunna anförtros, äro blott sju tjenstgörande med arfvoden vid Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader; och då af de öfrige, med undantag af de vid Flottans stationer tjenstgörande, en del icke handlagt ingeniörs-yrket, och en del, i anseende till framskriden ålder eller andra personliga omständigheter, saknar användbarhet, återstå blott några få, åt hvilka ingeniörs-befattningar kunna lemnäs, — och äfven dessa äro icke alltid vid förefallande behof att tillgå, enär de, såsom lönlöse, anse sig berättigade att ej utan eget medgifvande kunna kommenderas.
Vid sådant förhållande och då Distriktchefernes biträde, i anseende såväl till deras öfrige göromål, som till mängden af ifrågasatte förrättningar, i de flesta fall icke kunnat påräknas, har Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader sällan varit i tillfälle att efterkomma Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes och Arbetsdirektionernas ofta framställde begäran om förordnande af skicklige personer till verkställande af undersökningar för tillämnade arbetsföretag, samt till ledningen af betydligare med statsanslag understödda arbeten, och derföre varit nödsakad att öfverlemna åt Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och Arbetsdirektionerne att inom orterna bland Landtmätare eller andra personer anskaffa så väl undersökningsförrätlare, sorn arbetschefer.
Inom några län hafva väl Landtmätare och andra personer funnits, som med sakkännedom och pålitlighet upprättat arbetsplaner för tillämnade företag, samt med råd och upplysningar biträdt vid deras utförande; men inom de fleste provinserne hafva sådana saknats, och Väg- och Vattenbyggnadsstyrelsen har ofta måst göra anmärkningar emot insände arbets-planer, synnerligast beträffande kostnadsberäkningarna, hvilka i ganska många fall, vare Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. om Statsverk. 1850. 37 sig till följd af bristande sakkännedom eller af annan orsak, varit för högt upptagne.
Ehuru Styrelsen på detta sätt, så vidt ske kunnat, sökt afhjelpa och rätta felaktigheter och missbruk, har likväl, i saknad af närmare lokal— och detaljkännedom om hvarje serskildt arhetsföretag, och då göromålen till sådan mängd ökats och påkallat skyndsam expedition, att tiden ej medgifvit den utförliga granskning, som i många fall skulle varit behöflig, det icke varit för
Styrelsen möjligt att i detta hänseende fullständigt kontrollera arbetsplanerna, samt förekomma, att ej stundom större anslag, än som egentligen bordt utgå, blifvit för ett arbete föreslaget och beviljadt.
Ständer fortfarande anvisa medel till de inre kommunikationernas förbättring, utdikningar, hamnbyggnader, med flere landets förkofran befrämjande företag, synes enda utvägen till förekommande af ofvannämnde olägenheter bestå uti bildandet af en Civil-ingeniörs- eller Väg- och Vattenbyggnads-korps, hvars tjenstemän, lydande under Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, kunna beordras att, inom vissa dem anvisade provinser eller län, dels uppgöra eller på stället kontrollera uppgörandet af planer för ifrågasatta arbeten, dels hafva närmaste ledningen eller en kontrollerande uppsigt öfver deras utförande, och inför Styrelsen för sina åtgärder ansvara.
Äfven om det bör antagas, att, vid en eller annan riksdag, representationen linner sig ej kunna bevilja serskilda anslag af medel för allmänna arbeten, fortfara dock behofvet och nyttan af en sådan Ingeniör-korps, dels för tillsyn å fortgången af äldre arbeten, äfvensom för kontrollen å vidmakthållandet af förut färdiggjorda, dels ock för teckniska biträden vid utförandet af Väg- och Vattenbyggnads-arbeten, som på kommuners eller enskildes föranstaltande sannolikt i alla fall, ehuru i ringare omfång, komma att ega rum.
Sedan vid Mariebergs Artilleri-läroverk en serskild lärokurs blifvit inrättad, och stipendier anslagna för Civil-ingeniörs-elever, af hvilka de fleste troligen ämna ingå i Statens tjenst och således tillgång på kunnige ingeniörer nu är att påräkna, synes tidpunkten vara inne att i Sverige, såsom det redan för längre tid tillbaka skett i nästan alla Europeiska länder, uppsätta en sådan korps.
Men då hvarken närvarande behof påkallar, eller till— gångarne torde medgifva en så fullständig och vidsträckt organisation för korpsen, som i andra länder t. ex. Frankrike och Tyskland, torde man böra inskränka sig till det nödvändigaste, med bestämmande af sådane grunder för organisationen, att de icke behöfva väsendtligen rubbas, om korpsen i en framtid anses böra få en vidsträcktare verkningskrets.
Enligt dessa åsigter har jag, efter samråd med Chefen för Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen samt Öfverste-mekanikus Ericsson, uppgjort förslag 38 Kongl. Majlis Nåd.
1850. till reglemente för en Väg- och Vattubyggnads-korps, upptagande följande personal: a) I Chef, som tillika är Chef för Väg- och Vattenbyggnads-Styrelsen; b) 1 Byrå-Chef; c) 5 Distrikt-Chefer; d) 5 Officerare, Distrikt-Cheferne underordnade, för att inom bestämda delar af dessas distrikt utöfva kontrollen å pågående arbeten, och derjemte med undersökningar biträda korporationer och menigheter; e) 3 för den techniska detaljen vid Styrelsens byrå anställde Officerare, disponible äfven till förefallande undersökningar och besigtningsförrättningar i hufvudstadens grannskap; alla nu nämnde försedde med årliga löner eller arfvoden; och dessutom f) ett obestämdt antal Officerare utan lön, hvilka kunna af Chefen eller Styrelsen kommenderas till förefallande förrättningar emot de ersättningar eller arfvoden, som för hvarje fall serskildt eller i reglementet bestämmas.
Ehuru korpsens egentliga befattning blefve civil, torde den likväl böra organiseras på militärisk fot; ty erfarenheten har visat, att vid tillfällen, der en skicklig officer haft befälet öfver ett arbete, som erfordrat större arbetsstyrka, har det utförts med ordning och drift, hvilket torde kunna tillskrifvas dels den omständighet, att en officer har flere band på sitt uppförande, och dels att den Svenske arbetaren är van vid hörsamhet mot tjenstemän, som sjelfve stå under militärisk diskiplin.
Vid korpsens första uppsättning torde, på Chefens anmälan, inträde deruti nådigst beviljas dels åt sådane Officerare af Mekaniska korpsen och andre Mililäre-korpser, som med skicklighet handlagt Civil-Ingeniörs-befattningar, och önska blifva på ifrågavarande korps transporterade, dels åt andre i yrket erfaim e och utmärkte personer med erforderlig bildning.
Men sedan korpsen blifvit organiserad, anser jag inga andra böra deruti kunna såsom Underlöjtnanter vinna inträde, än de elever, hvilka, efter fullgod inträdes-examen, blifvit intagne vid Mariebergs läroverk.
Denna korps, hvars organisation, tjenstebefattning, diskiplin, utnämningsoch befordringssätt m. m., i händelse förslaget bifalles, kommer att genom serskildt nådigt reglemente närmare bestämmas, skulle, såsom ofvan är antydt, med den redan befintliga Väg- och Vattenbvggnads-Slyrelsen införlif vas.
Och har jag ansett mig böna för dem gemensamt föreslå följande aflöningsstat: 1 Chef med Öfverste-värdigbet 3,000: — — \
Byrå-Chef för Styrelsens techniska och kommando-afdel ning med Öfverste-Löjtnanls värdighet ....... 2,000: — — Kongl Maj.ts Nåd.
Prop. om Statsverk. lSöO. 39 under vilkor, att han icke såsom förut må tillika innehafva Distrikts-Cbefs-befattning.
I Kamererare, som tillika förestår Kansli-expeditionen . . 1,333: 16. — 1 Registrator och förste Kanslist 600: — — I andre Kanslist 366: 32.
— 3 Officerare för den techniska detaljen vid Styrelsens Byrå, af Kaptens- eller Subalternsgrad: 1 ä 500: — 1 å 450: — 1 å 400: 1,350: — — 1 Vaktmästare 250: — — 5 Distrikt-Chefer med Majors värdighet å 500 2,500: — — 5 Officerare till deras biträde, såsom ofvan nämndt är, af Kaptens- eller Subaltern-grad å 300 ....... 1,500: — — Summa B:ko R:dr 12,900: — — börande dessa, såsom verkställare af undersökningar åt korporationer eller menigheter, vid tillfällen, då icke Statsbidrag blifvit för arbetsplaners upprättande beviljade, ega alt af korporationer eller menigheter åtnjuta rese- och traklaments-ersättning, enligt rese-reglementet.
Detta årliga utgifts-belopp är 3,133 r:dr 16 sk. högre än Väg- och Vattenbyggnads-Styrelsens nuvarande statssumma, men öfyerskjuter med endast 333 r:dr 16 sk. det belopp af 12,566 r:dr 32 sk., hvartill, äfven utan bildandet af ifrågavarande korps, aflöningsstaten för nämnde Styrelse, i anseende till utvidgade göromål, behöfver ökas, på sätt Kongl.
Maj:t i Dess nådiga proposition till nästlidne riksdag jemväl föreslagit.
— Tager man i betraktande, huru oändligen mycket, som, i bredd med industriens progressiva utveckling, ännu återstår till förbättring af kommunikalionerne inom landet, är det under flera mansåldrar icke att förmoda, att Väg- och Vattenbyggnads-arbeten, här mera än i andra länder, kunna undvara biträde af skicklige
Ingeniörer till det föga betydliga antal, här ofvan uppgifvits; och då derjemte för ändamålets vinnande obestridligen är af stor vigt, att de ynglingar, som med mödosamma studier och betydliga kostnader bildat sig för yrket, må kunna se sin framtida utkomst inom korpsen tryggad, vore det synnerligen önskvärd!, att den ofvannämnde erforderliga aflöningssumman, 12,900 r:dr, blefve uppförd på ordinarie stat.
— Under förutsättning likväl, att Rikets Ständer tillsvidare heldre, på sätt för Väg- och Valtenbyggnads-styrelsen förut skett, blott anvisa hvad, som för påföljande Statsreglerings-period erfordras, inskränker jag mig nu till det underdåniga förslag, att Eders Kongl. Maj:t må af Rikets Ständer begära anslag af berörde 12,900 r:dr årligen under 3 påföljande år.
I della Deparlements-Chefens anförande instämde 40 Kongl. Majjs Nåd.
Stats-rådels öfrige Ledamöter, i följd hvaraf Stats-rådet i underdånighet tillstyrkte, del Kongl. Maj.t således nu, måtte föreslå Rikets Ständer alt lill aflöning för Styrelsen öfver allmänna Väg- och Vattenbyggnader, jemte en dermed införlofvad Väg- och Vattenbyggnads-ICorps, anslå 12,900 r:dr årligen eller tillsammans för 3 år hvarjemte Stats-rådet i underdånighet tillstyrkte, att Kongl. Maj.t måtte i nåder äska: till arfvoden för Lärare vid Mariebergs Läroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-lngeniörer, såsom hittills, 1,000 r:dr årligen eller för tre år och lill stipendier för elever, som vid nämnde Läroverk genomgå de för sådane Ingeniörer bestämda kurser, likaledes såsom förut 1,000 r:dr årligen eller för tre år.
Enär, efter det Rikets sednast församlade Ständer, med antagande, att en af Grosshandlanden A.
Rydberg genom testamente år 1834 donerad fond vore disponibel för underhållande af den i Stockholm inrättade Navigationsskola, hos Kongl. Majrt tillkännagifva, att Statens årliga anslag till nämnde skola, 2,800 r:dr, komme att upphöra, när den nya Statsregleringen trädde i verkställighet, men att Rikets Ständer, på det undervisningen i skolan ej måtte behöfva afbrytas, å Riksgälds-Kontoret anvisat 5,600 r:dr för att efter beräkning af 2,800 r:dr för året från 1849 års början, intill dess de
Rydbergska donationsmedlen blefve för ändamålet att tillgå, förskottsvis till skolans underhåll disponeras, Kongl. Maj:t, i betraktande deraf, att berörde donationsmedel på de i protokollet för den 25 Maj 1849 upptagne skäl, icke kunnat emot vederbörandes bestridande tagas i anspråk för underhållandet af nämnde Navigationsskola, och sedan Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret förmält sig af uppgifven anledning icke kunna 1849 och 1850 årens anslag för skolan utanordna, sett sig nödsakad anbefalla Stats-kontoret alt de för samma skola å stat fastställde årsbehofven förskottsvis utbetala, tillstyrkte Stats-rådet i underdånighet, det Kongl. Majrt täcktes i nåder äska, att Rikets Ständer må anvisa medel, dels till godtgörande ål
Stats-kontoret af de för åren 1849 och 1850 förskjulne 5,600 r:dr, dels ock till Kongl. Maj:Is Nåd.
Frop. örn Statsverk. 1850.
41 den fastställda Statssumman för skolans underhåll är 1851 eller tillsammans Slutligen hemställde Stals-rådet i Underdånighet, att Kongl.
Maj:t måtte, likasom vid nästföregående Statsregleriugar, af Rikets Ständer begära följande tillfälliga anslag nämligen: till utdelning vid Landtbruksmöte!] af premier för kreatur af utmärktare slag och till Slöjdexpositioners befrämjande
Med tillägg af det fortfarande anslag, som Kongl. Maj:l under denna dag, vid pröfning af behofven för undervisuings-anstalter för Handel och Sjöfart, beslutat att af Rikets Ständer begära för Skeppsbyggeri-Institutet i Carlskrona, utgörande 3;333 r:dr 16 sk. årligen eller för 3 år skulle sålunda för tillfälliga och extra behof erfordras tillsammans R.dr 1,104,060: — — Hvad Stats-rådet här ofvan i underdånighet yttrat och tillstyrkt, blef till alla delar af Kongl. Maj:t i nåder gilladt, och befailte Kongl. Maj:!, ali utdrag af protokollet härom i de delar, sådant erfordrades, skulle Finance-Departementets Expedition meddelas, till behörigt iakttagande vid uppsättandet af Kongl.
Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof, i hvilken ock borde gifvas Rikets Ständer tillkänna, att Styrelsens för allmänna Väg- och Vattenbyggnader ofvanomförmälda berättelse och förslag, rörande verkställda och ytterligare ifrågasatta allmänna arbetsföretag, komme att meddelas Rikets Ständers Stats-ulskott, äfvensom att de kartor, kostnadsförslag och öfrige handlingar, hvilka för vidare upplysning i dessa ämnen kunde vara tor Rikets Ständer erforderliga, Liefve hos bemälda Styrelse att tillgå.
Ex prolocollo, C. J. Oscar Alströmer. 8,400: — — 3,000: — — 3,000: — — 10,000: — — iil. No 6 till k'.
Maj: is frop. tm Statsverk. 1 Sami. i A fä. 1 Haft. 6 STOCKHOLM.
Berling, 1850.
Kongl. Maj:ls Prop. om Statsverk. 1830.
1 Utdrag af Protokollet ofver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-rådet ä Stockholms Slott den 19 Oktober 1850.
Hans Excellens Justitie—Stats—Ministern, Herr Grefve Sparre.
Hans Excellens Stats-Minjstern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Sandströmer, föredrog i underdånighet:
En från Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor den 21 Juni innevarande år a Haten underdånig Skrifvelse, med förslag till ny afiönings-Stat för bemäldte embetsverk.
Sedan Kongl. Maj:t, genom Departements-chefen, låtit anbefalla Stats-kontoret alt till Kongl. Maj:t i underdånighet inkomma med förslag till en, efter nuvarande förhållanden lämpad, lönereglering för nämnde embetsverk, med iakttagande dervid af de utaf Kongl. Maj:t vid dylika regleringar af andra Verk i nåder fastställda grunder, nemligen: att personalen, så vidt möjligt vore, borde inskränkas, under förutsättning, att
Verkets embets- och tjenstemän icke linge innehafva andra publika befattningar, emot det att lönerna så bestämdes, att de lemnade tjenstinnehafvarne tillgång till skälig bergning; att hittills serskildt utgående så kallade ljuspenningar komtne att inräknas under lönerna; samt att ordinarie tjenstemän icke skulle afses uteslutande för renskrifnings-göromål, utan erlorderlige anslag beräknas Bit. X (> lill Kongl. Maj.ls Prop. 1850- 1 Sami.
I Afd. 1 Höft. 1 Kongl. MajUs Prop. om Statsverk. iiSSO. till arfvoden för sådane extra ordinarie tjenstemän, sorn dermed borde biträda; så hade, vid fullgörande af berörde åliggande, Stats-kontoret, jemte förmälan, hurusom, för det åsyftade ändamålets vinnande, åtskilliga ändringar uti nu gällande föreskrifter, angående sättet för vissa ärendens behandling, syntes vara af behofvet påkallade, i sådant afseende underdånigst hemställt, att Protokolls-föringen hos Stats-kontoret, hvilken hittills varit besörjd af 2:ne Notarier, måtte för framtiden uppdragas åt de hos Stats-kontoret anställde kancellister, att af dem alternerande besörjas emot derför serskildt bestämda lämpliga arfvoden; att, enär Advokat-Fiskalens åligganden numera icke vore af det omfång, att en person deraf hade sysselsättning, men ett juridiskt ombud för Verket likväl oundgängligen erfordrades, ett arfvode af 600 R:dr måtte uti den blifvande staten uppföras, för alt, till besörjande af de göromål, som hittills ålegat Advokat-Fiskalen utaf Stats-kontoret till en Ombudsman disponeras; att, emot det lönen för en Bokhållare och en Kammar-skrifvare från det nuvarande Allmänna Magasins-kontoret öfverflyttades till Expeditions-Kamrerare-kontoret, åt sistnämnde kontor, som ansetts böra erhålla förändrad benämning af Kammar-kontoret, jemväl måtte uppdragas den befattning med Magasins-Ärendena, som hittills ålegat Allmänna Magasins-kontoret; att Memorial-Bokhållare-göromålen, som förut tillhört Riks-Boksluts-kontoret, äfvensom Ghartae-Sigillatar-Ärendena, hvilka hufvudsakligen skulle komma att bestå af kassörens uppbörd af Cbartse-Sigillata! jemte kontrollboks förande deröfver af Memorial-Bokhållaren, likaledes måtte af Kammarkontoret öfvertagas; att, jemte det, till fortskyndande af Rikshufvudbokens afslutning, en Kammarskrifvare i Riksboksluts-kontoret finge, i stället för den derstädes nu anställde Bokhållare, å Staten uppföras, den till nämnde kontor hörande Stats— Bokhållaren, hvilken Stats-kontoret ansett böra hädanefter benämnas Kammarförvandt, måtte förklaras skyldig biträda vid Rikshufvudbokens upprättande och de kontoret i öfrigt tillhörande göromål, emot det att vid det sistbemälde Tjensteman åliggande bestyr med Staters upprättande och expedierande biträde af Kammar-skrifvarne derstädes honom meddelades; samt att antingen uti gällande föreskrifter angående de åligganden, som för närvarande tillhöra Departementet för Allmänna Magasins-ärendena, måtte stadgas den förändring, att redovisning för Magasins-medlen m. m. borde af Läns-Styrelserna afgifvas till Kammar-Rätten, hvarigenom den serskilda Hufvudboken öfver dessa medel, som inom
Departementet afslutas, skulle kunna upphöra, hvaremot, derest Kongl, Maj:t, med afseende å det serskilda förhållandet med Spanmålsundsättningsmedlen, skulle finna nödigt, att kontrollen öfver dessa medel fortfarande af Stats-kontoret utöfvades, den föreskrift kunde varda meddelad, att Hufvudbok deröfver skulle uti Kammar-kontoret upprättas; öfverlemnande Stats-kontoret, hvad lönerne beträffade, till Kongl. Maj:ls Nådiga pröfning, huruvida icke desamma kunde Kongl. 31aj:ls Prop. om Statsverk.
1850. 3 bestämmas tili efter nuvarande prisförhållanden och tidens fordringar lämpade belopp, sålunda, att Stats-kommissarier erhölle 2,600 R:dr, Räntmästare, Sekreterare och Kamererare 1,800 R:dr, Registrator, Kammarförvandter och Kassören för uppbörden af stämpladt papper, äfvensom Bokhållare 1,200 R:dr; Kancellister och Kammarskrifvare 600 R:dr; samt af Yaktbetjeningen:
Vaktmästaren 566 R:dr 52 sk. och Kammardrängarne 500 R:dr; hvarjemte Stats-kontoret ansett följande serskilda arfvoden böra i Nåder beviljas, nemligen: för Räntmästarne 800 R:dr hvardera, såsom godtgörelse för remisslage vid penningars afsändande, hvilket hädanefter ej skulle ega rum; för Kassören vid uppbörden af stämpladt papper 400 R:dr i ersättning .dels för den missräkning, som vid nämnde uppbörd kunde förekomma, dels för tillförene uppburen provision å samma uppbörd; till de extra ordinarie tjenstemän, som biträda med renskrifning i Kancelliet 400 R:dr och i de begge Kontoren till enahanda belopp eller 400 R:dr för hvardera Kontoret, samt en emot de till extra ordinarie Tjenstemän och Betjente hittills utbetalde ljuspenningarne ungefärligen svarande summa af 900 R:dr, att användas lill gratifikationer åt skicklige och flitige extra ordinarier i allmänhet.