Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Besvaras den åter med ja, så uppgöre hvar och en af Nämnden en sluten lista på dem af Högsta
Domstolens ledamöter, flere eller färre, som han anser böra entledigas.
De tre ibland dessa, som då fått det största antal af röster emot sig, ställas hvar efter annan under ny omröstning, hvarvid två tredjedelar af rösterna fordras emot den eller dem, som skola anses vara ifrån Riksförsamlingens förtroende uteslutne.
Blifve han eller de derefter af Konungen, på Riksförsamlingens härom skeende anmälan, från embetet genom nådigt afsked skiljde.
Dock tillägge Konungen honom, eller dem hvardera, en årlig pension till lönens halfva belopp, Ej må Riksförsamlingen ingå i någon serskild pröfning af Högsta Domstolens R.
F. § 104 beslut, eller någon allmän öfverläggning derom uti Nämnden förefalla. § 85.
Å hvarje lagtima riksdag förordnar Riksförsamlingen, på sätt i Riksdags-Ord- R. 0. § 68 G8 Kongl. Maj:Is Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. ningen är stadgadt, levisorer, att, enligt serskild instruktion, granska Statsverkets, Riksbankens och Riksgäldskontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, likväl, hvad Statsverket angår, utan rättighet alt meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
Revisionsförrättningen, till hvilken revisorerne böra af Konungen kallas, tager årligen sin början den 15 September eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter, och skall inom två månaders tid vara fullbordad. R. O. § 50 Vid granskning af Statsverkets räkenskaper böra revisorerne efterse, huruvida mom.
2. gjorda eller förordnade utbetalningar af statsmedlen icke öfverstigit beloppet af de hufvudlitlar, hvilka uti nästförflutna riksdags statsreglering blifvit fastställda, samt om de äro grundade på behörigen upprättade stater, eller å Konungens med vederbörlig kontrasignation utfärdade anordningar och styrkta med behöriga qviltenser af dem, som medlen emottagit.
Skulle, emot Riksförsamlingens beslut, någon af de till en hufvudtitel anslagna summor befinnas dragen till annat ändamål, än som under hufvudtiteln hörer, eller något af Riksförsamlingen faststäldt anslag vara öfverskridet, skola revisorerne, i sin berättelse till Riksförsamlingen, härom göra anmärkning mot den embetsman, som anordningen kontrasignerat.
De anmärkningar, som revisorerne finna sig befogade att framställa, skola, sedan förklaringar deröfver inkommit, å nästföljande lagtima riksdag öfverlemnas till vederbörande Utskotts granskning och vidare behandling. § 86. R. F. § 103.
Hvarje lagtima riksdags Gransknings-utskott eger att äska de i Konungens R. O. § 29.
Statsråd förda protokoll, med undantag af dem, som angå ininisterieila ärenden och mom.
2. kommandomål, hvilka endast i det, som rörer kända och af utskottet uppgifna hän delser, må kunna fordras.
R O. § 29.
Efter tagen kännedom af förenämnde protokoll, tillkommer utskottet att afgifva mom.
2. utlåtande, ej mindre öfver anmärkningar, som inom någondera af Riksförsamlingens Kamrar tilläfventyrs blifvit emot ledamöter af Statsrådet i och för utöfningen af deras rådgifvarekall väckta, än ock öfver de anmärkningar, som Riksförsamlingens revisorer af Statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning, kunna i deras berättelse hafva emot Konungens rådgifvare framställt. R. F. § 106.
Finner utskottet härvid, att någon Statsrådets ledamot, eller någon för tillit.
O. § 29. fället förordnad föredragande, elier den embetsman, som i kommandomål Konun q raom' ‘ gen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot rikets grundlag eller allmän lag eller till styrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar inot sådana öfverträdelser, eller dem vållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. 69 upplysning, eller häfver den föredragande underlåtit att, i de fall, som 58 § af denna Regeringsform förutsätter, sin kontrasignation å ett Konungens beslut vägra, då skall utskottet ställa den Konungens rådgifvare, mot hvilken anmärkning skett, under tilltal af Justitiaeoinbudsmannen inför riksrätt, hvaruti, för sådan händelse, i stället för Statsråd, lyra de äldste Justitieråd komma att säte taga; och förfares härvid i öfrigt, på sätt i 83 § om tilltal emot Högsta Domstolen föreskrifves.
Då Konungens rådgifvare finnas hafva, på sätt ofvanberördt är, gjort sig till ansvar skyldige, döme dem riksrätten efter allmän lag och den ansvarighetslag, som för detta ändamål blifvit af Konungen och svenska folkets representanter antagen. § 87.
Skulle Granskningsutskottet anmärka, att Statsrådets ledamöter samfäldt, eller It.
F. § 107. en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit r. o. § 29 rikets sannskyldiga nytta, eller alt någon föredragande icke med oväld, nit, skick- mom.
2. lighet och drift sitt förtroende-embete utöfvat, äger Utskottet sådant tillkännagifva för Riksförsamlingen, som, i fall den finner rikets väl det kräfva, kan hos Konungen skriftligen anmäla sin önskan, att Han ville ur Statsrådet och från embetet skilja den eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord. § 88.
Allt, hvad Riksförsamlingen efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, R. o. § 76. skall anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny till ansvarighet förbindande granskning af senare Riksförsamling i samma mai vara tillåten.
Dock bör, oaktadt den af Riksförsamlingens revisorer förrättade allmänna öfversigt af statsmedlens användande, del åligga vederbörande tjenstemän att verkställa den serskilda revision, som dem i kraft af deras tjenstebefattning tillkommer. § 89.
Till tryckfrihetens vård skall Riksförsamlingen, å hvarje lagtima riksdag, på A- F- § lött. sätt Riksdagsordningen stadgar, förordna sex för kunskaper och lärdom kände män, R. O. § 65. jemte Justitieombudsmannen, som tillkommer att bland dem föra ordet.
Desse kommitterade, af hvilka två utom Justitieombudsmannen skola vara lagfarne, ega sådan befattning alt, i händelse någon författare eller boktryckare, innan tryckningen, sjelf öfverlemnar till dem en skrift och begär deras yttrande, huruvida åtal derå, efter Tryckfrihetsförordningen, kan ega rum, skola Justitieombudsmannen och minst trenne kommitterade, hvaraf en lagfaren, ett slikt yttrande skriftligen afgifva.
För - 70 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 85. klara de deruti, att skriften må tryckas, vare då både författare och boktryckare från allt ansvar frie och ligge det på kommitterade. § 90. K.F. § 109.
Ej må lagtima riksdag, ulan Konungs och Riksförsamlings sammanstämmande R.
O. § 80. beslut, upplösas, innan fyra månader förflutit från den dag, då Konungen låtit till Kamrarne öfverlemna
Efter denna tid eger Konungen makt att riksdagen upplösa, när Han så för godt finner.
Derest, när riksdagen upplöses, Riksförsamlingen icke staten reglerat, eller ny bevillning till bestämdt belopp sig åtagit, skola förutvarande riksstat och bevillning fortfara, till dess hvad Riksförsamlingen härutinnan å ny riksdag beslutar går i verkställighet.
Är åter bevillningens hela belopp bestämdt, men Riksförsamlingen icke om fördelningen deraf ense, då skola, efter den fastställda bevillningssummans förhållande till den, som vid föregående riksdag blifvit fördelad, de i den sista bevili— ningsförordningen stadgade artiklar jemlikt ökas eller minskas; tillkommande, i slikt fall, Riksförsamlingens fullmäktige i banken och riksgäldskontoret att en ny bevillningsförordning, på sådan grund, uppgöra och utfärda.
Urtima riksdag kan af Konungen när som helst upplösas. § 91. R. F. § 113, Taxeringsmän, som
Riksförsamlingens bevillningsföreskrifter å dess vägnar till lämpa, skola ej för debitering eller taxering kunna till något ansvar ställas. § 92. R. F. § lil.
De bland de fordna riksståndens privilegier, förmåner, rättigheter, och friheter, hvilka varit oberoende af den stånden förut tillkommande representationsrätt och således icke med denna upphört, kunna ej utan genom Konungens och båda Kamrarnes sammanstämmande beslut förändras eller upphäfvas, — icke heller nya ståndsprivilegier på annat sätt meddelas.
Nw 83.
Jemförelse-Tabell. 71 Nuvarande Regeringsform.
I 1—43 § 44 § 45 § 46 § 47 § 48 § 49 § SO § SI § SSä i 53—56 § S7 § S8 § 59 § 60 § 61 § 62 § 63 § 64, 65 i 66—68 i 69—71 § 72 § 73 § 74 § 75 § 76 § 77 § 78 § 79 äro vid sin numer-ordning bibehållne. tillhörer Successions-Ordningen. motsvaras af Förslaget till ny Regeringsform. » tillhöra Riksdags-Ordningen. — § 56 motsvaras äfven af motsvaras af » » . » . » » )), » , » » tillhöra Riksdags-Ordningen. motsvaras af » » » » » » » » » » )) § 44. § 45. § 46. § 47. § 48. § 49. § SS. § 88. .§ 77. § 89. § 61. § 60. § 64. § 65. § 62. § 63. § 66. § 67. § 68. % 69. § 70. § 71. § 72. § 73. § 74. <S 75. 72 Kongl. Maj:ts Nåd.
Nuvarande Regeringsform. § 80 §§ 81—83 § 84 § 83 § 86, per. 1 » » 2 §§ 87, 88 § 89 § 90 § 91 § 92 § 93 § 94 § 93 § 96 § 97 § 98, mom.
1 » » 2 §§ 99, 100 §§ 101, 102 §§ 103, 104 §§ 103, 106 § 107, mom. 1 » » 2 § 108, per.
1—3 » » 4 § 109, per. 1, 2 » » 3, 4 §§ 110—112 § 113 S U4 motsvaras af » » utgår. motsvaras af » » tillhör Tryckfrihets-Förorduingen. motsvaras af » » tillhör Riksdags-Ordningen. motsvaras af » » » » » » » » » tillhör Riksdags-Ordningen. motsvaras af tillhör Riksdags-Ordningen. motsvaras af tillhör Riksdags-Ordningen. motsvaras af tillhör Riksdags-Ordningen. motsvaras af tillhöra Riksdags-Ordningen. tillhöra Riksdags-Ordningen. motsvaras af Förslaget till ny Regeringsform. §> 76. § 77. § 78. § 79. § 80. § 81. § 50. % 51- § 52. § 53. § 54. § 82. § 82. § 82. § 83. § 84. § 86. § 87. § 89. § 90.
S 91. § 92.
STOCKHOLM, tryckt hos Jon. Beckman, 1848.
Skrifvelse, N:o St. 1 N:o 84.
Aok. till Exp.-Utsk. den 8 Maj, kl. 10 f. m.
May.ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskotta örn anvisandet af ett serskildt kreditiv till betäckande aj kostnaderne för de rustningar} som af närvarande politiska förhållanden kunna påkallas', Gifven Stockholms Slott den 4 Maj 1848.
Då Kongl. Majit nogsamt inser oell högt rrppskaltar det välgörande inflytande på samhällets inre utveckling och förkofran, som fredens lugn utöfvar, har det varit och är Kongl. Majlis lifliga önskan, ätt den närvarande 'politiska ställningen i Europa icke mätte för de förenade rikena medföra :någon rubbning af dessa fördelar.
E11 nödig försigtighet fordrar dock, att ej vara oberedd på de händelser, som tilläfventyrs deraf föranledas; och synnerligast kunna de sednaste tilldragelserne inom ett grannrike, hvilket utgör föremål för Svenska nationens varma deltagande, påkalla att Sverige, för skyddandet jemväl af egna, dyrbara intressen, icke underlåter ätt lemna det understöd, som derifrån blifvit hegardt.
Sig likväl icke uti en så magtpåliggande fråga böra falla beslut, förr än Rikets nu församlade Ständer, såsom Svenska folkets ombud, lemnats tillfälle att, efter noggrann pröfning, uttrycka sina åsigter, drum vida nationen må vara villig att underkasta sig de uppoffringar, sorn dermed mäste blifva förenade.
Det är af sådan anledning, som Kongl. Majit, efter att hafva inhemtat Hemliga Utskottets underdåniga yttrande, med fullt förtroende till Rikets Ständers bedömande af hvad Sveriges ära och sanna intresse fordrar, härmed framställer den begäran att, ej mindre för nödige förberedande rustningar, än på det Kongl.
Majit måtle blifva i tillfälle att vidtaga de åtgärder, som omständigheterne kunna påkalla, Rikets Ständer, oberoende af ^de uti 63 § Regeringsformen omförmälde kreditiv, vid hvilkas bestämmande Kongl.
Majit gör
Sig förvissad alt de nuvarande politiska förhållandena talM. till II St.
Prot. IStT och I8tS.
H Sami. '1 Afd.34 Höft. 2 Kongl. Majlis Nåd.
Skrifoelse, KU> S ?. gas i behörigt öfvervägande, målte lill Kongl. M.ij:!s disposition sialia elt serskildt kreditiv af Två millioner r:dr b:ko.
Och förväntar Kongl. Maj:t att med möjligaste skyndsamhet erhålla del af det beslut, som härom varder af Rikets Ständer faltadt.
Maj:t förblifver Rikets Sländers Stals-utskott med all Kongl, nåd och ynnest väl bevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Flans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 4 Maj 1848.
Hans Excellens Juslitie-Stalsmhiistern, herr Grefve Sparre, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, herr Friherre Stjerneld, Statsråden:
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, TVallenstéen, Ehrenstam, Gunther, Genberg och Gripenstedt.
Chefen fir Finanse-departementet, Stats-rådet Sandströmer anförde i underdånighet att, då, uppå föredragning af Hans Excellens herr Slats-ministern för utrikes ärendena och sedan Rikets nu församlade Ständers Hemliga utskott blifvit bordt, Kongl. Maj:t, med afseende å nu inträffade politiska förhållanden och synnerligast de händelser, som limat i Danmark, hvarifrån af sådan anledning begäran om Sveriges understöd blifvit framställd, fun - A. P. Sandströmer.
Kongl. MnjUs Nåd.
Slcrifoelse, N:o 85. 3 nit
Sig föranlåten vara betänkt på sådana åtgärder, att någon del af arméen och flottan, derest behofvet det fordrar, måtte skyndsamt kunna användas, så vore, till betäckande af kostnaderne, ej mindre för nödige förberedande rustningar, äu de ytterligare åtgärder, sorn omständigheterna tilläfventyrs komma att påkalla, serskilda tillgångar af nöden; hvadan och då de beslut, sorni sådant hänseende kunna af Kongl. Majlis vidtagas, i väsendtlig mån syntes böra blifva beroende deraf, huruvida Rikets Ständer äro villige att anvisa dertill erforderlige medel, deparlemenls-chefen, med ledning af de utaf vederbörande miltäre
Departementschefer vid ofvannämda serskilda föredragning afgifna beräkningar, i underdånighet tillstyrkte, det Kongl. Majit, i enlighet med förslag, som nu tillika upplästes, måtte uti skrifvelse till Rikets Ständers Stats-ulskott begära ett serskildt kreditiv af Två millioner r:dr b:ko, oberoende af de anvisningar, som, enligt 63 § i Regeringsformen, för oförutsedda händelser böra, på vanligt sätt, meddelas.
Denna af föredragande departemenls-chefen gjorda underdåniga hemställan, hvaruti jemväl Stats-rådels öfrige ledamöter instärnde, täcktes Kongl. Majit i nåder bifalla; och skulle, i enlighet med Kongl. Majlis sålunda fattade beslut, nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, sådan densamma finnes protokollet bilagd, under denna dag aflåtas.
Ex prokollo L. L.
Nio 85.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Maj, kt. 1 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse ti/I Rikets Ständers Stuts-utskott, angående Öfverste-löjlnanten m. m.
Grej ve A. E. von Rosens underdåniga ansökning om understöd från Startens sida till anläggning af en jernväg emellan Örebro och Hults lastageplats vid IVenern ; Gifven Stockholms Slott den 9 Maj 18.48.
Sedan, i anledning af Öfverste-löjtnanten vid Kongl.
Majits Flottas mekaniska korps, Grefve A.
E. von Rosens underdåniga ansökning om till - A Kongl. Majlis
Skrif veine, Nio 85. stånd att i förening med in- och utländska män, genom aktiebolags bildande, anlägga jernvägar uti serskilda riktningar inom fäderneslandet, Kongl. Majit, medelst nådig resolution den 27 November iBjfi, förklarat, aU, derest; för ofvanuppgifna ändamål ett eller flera bolag bildades och genom aktie— tekning erforderlig kapitalstyrka blefve alt påräkna, samma bolag skulle undfå rättighet att, under loppet af tjugu år, från och med år 1846 räknadt, anlägga jernvägar här i riket, under vilkor, bland annat, att, innan vederbörlig oktroy derför eller erforderliga förordnanden om jords afträdande meddelades, till Kongl. Majit skulle, jemte anmälan om hvad i afseende på bolags bildande och försättande i verksamhet blifvit tillgjordt samt om beloppet af aktieteckningen, i underdånighet nflemnas fullständiga- planer och kostnadsförslag för hvarje hufvud- och sidobana, jemte beskrifning å den mark, hvarå jernvägarne skola framgå, m. m„ bär Grefve von Rosen, uti en sistlidne April månad lill Kongl. Majit i underdånighet ingifven skrift, redogjort för den utveckling, berörde fråga lii tiris-. vunnit, samt härvid hufvudsakligen anfört: att, hvad angick bestämmandet af den jernviigslinié,.sorn. först borde till undersökande företagas, grefven utgått från den synpunkt, att den bana, hvaraf landet i det hela måste hemta största nytta, borde först anläggas; alt följaktligen, då en jernvägslinie till sammanbindande af rikets två största städer, Stockholm och Götheborg, skulle icke blott underlätta; den inrikes rörelsen, söm har sin hufvudsak liga rigtning till de betyd-, ligasle handelsplatserne, utan äfven bilda en nära föreningslänk emellan rikets medlersta och södra delar och, genom åstadkommandet af en hastig och lätt gemenskap mellan nordsjön och östersjön, sålunda bereda fäderneslandet stpra, fördelar i så väl commercielt som militäriskt hänseende,, samt äfven möjligtvis i framliden leda derhän, alt en del af vestra Europas handel på Ryssland komme att taga denna väg, grefven af dessa skäl föranstaltat derom, att utstakning och afvägning af hela jernvägslinien emellan Stockholm, och Götheborg, med riktning öfver Upsala, Sala, Westerås, Köping, Örebro och vidare öfver Gullspångs-elfven inuti Westergöthland, öfver Skölde, Falköping och Alingsås, blifvit, under inseende af en bland Englands utmärktaste ingenieurer Sir John Rennie,
, fullbordad; alt likväl gref— vens afsigt alt med biträde af engelska kapitaler kunna sälta bela denna, linie på en gång i verket blifvit hindrad genom den redan år 184G i England inträffade kris i penningemarknaden, hvadan han ansett råd ligast alt tills vidare inskränka sig lill utförande af allenast den del af förenämnde linie, hvilken företrädesvis bort komma i fråga, nemligen den, som förenar, landels stora insjöar, emedan fullbordandet deraf måste rycka de båda stä-- Kongl Majlis l\’å<l.
Skrifvelse, Nio 85. 5 derna Slockholm och Götheborg, äfvensom alla mellanliggande oller,, mv@*- ket närmare hvarandra genom jernvägens sammanhang med redan befintliga; åwgbålskommunikationer; att då visserligen en jernväg mellan Wenern och Mälaren häst skulle uppfylla detta ändamål, men längden af en dylik väg måste göra ett större kapital för anläggningen erforderligt, än om jernvägen inskränktes till ett sammanbindande af Wenern och Hjelmared, grefven ansett det första jern vägsföretaget böra omfatta endast linien mellan staden Örebro; och den närmast derintill, belägna hamn vid Wenern, nemligen vid Hults lastageplats,, hvilken hamn erbjöde flera väsentliga fördelar åt sjöfarten; ali rörelsen vore beräknad ali på hela linien underhållas medelst ångv.agnar eller så kallade lokomoliver; att, ehuru sjelfva banan anlades för dubbla spår, likväl endast afsetts utläggning af en enkel bana, intilldess rörelsens tillväxt påkallade användandet af en dubbel; att, i afseende på linien mellan Örebro och Hult, väl inga öfverenskommelse!’ med jordegarne om marks afträdande blifvit träffade i den form, som kunde innefatta en laglig öfverlåtelse, men deremot flere af de mest betydande egendoms-egare, öfver hvilkas jord linien är utstakad, erbjudit sig alt afstå den för jernvägen erforderliga mark på de billigaste vilkor; att, sedan en priliminär aktietekning egt rum vid 1847 års fästingsmarknad i Christinehamn, grefven under sistlidne
Frebruari månad utfärdat en offentlig inbjudning till aktieteckning ,. hvars resultat dock ännu icke hunnit visa. sigt samt alt grefivens afsigt vore, att arbetet vid ifrågavarande jernväg mellan Örebro och Hult skulle börja instundande sommar och fullbordas år i85o.
Då emedlertid ett kraftigt understöd fiån Statens sida skulle utgöra den säkraste borgen för en lycklig utgång af detta vigtiga företag, samt något verksammare medel till national välmågans höjande icke gåfves, än jernvägar;, har grefve von Rosen, med hemtadt stöd deraf, att flere andra större arbetsförelag, såsom ombyggnaden af Trollhätte och Strömsholms kanalverk, blifvit understödda med betydliga, statsbidrag* i underdånighet anhållitdet Kongl. Maj:t matte hos Rikets
Ständer göra framställning om beviljande af något understöd från Statens sida för anläggningen af jernvägen emellan Örebro och Hult, i hvilket afseende han alternativt föreslagit, antingen alt Stulen måtte blifva a k Heegare i jernvägen för den summa, som af allmänna medel lill densamma anslås, och deraf, lika med de enskilde deltagarne, njuta. en framtida inkomst, i hvilket fäll, om Rikets Ständer ville anslå ett lämpligt belopp att årligen utgå, detsamma kunde användas lill ränfa och amortissement å ett motsvarande kapital, som för Statens räkning uti jernvägen insattes, eller ock alt slaten måtte försäkra; aklie-egar.ne om. en viss 6 Kongl. Maj\ls Ndd Skrifvelse, K:o 85. ränta å dems kapital under vfäsa år, på det sätt att i:ö
Statens ansvarighet för runia icke gällde någon högre summa, än den, som i kostnadsförsiaget upplages, eller 3,240,000 riksdaler banko, hvadan aktie-egurne, i händelse denna summa skulle vid arbetets utförande öfverskrida*, icke egde något anspråk på staten i hänseende lill ränta på öfverskoltet, och ett maximum af statens ansvarighet derigenom blefve bestämdt; 2:0
Staten godtgjorde ingen ränta förr än jernvägen blifvit fullbordad, och endast fyllde hvad i den bestämda räntan möjligen icke af den blifvande inkomsten beläckles, hvarigenom staten egde en borgen för arbetets skyndsamma verkställande ecb rörelsens ändamålsenliga bedrifvande; 3:o statens ansvarighet för räntan fort före i tjugu
Ar, räknadt från den dag, då banan för allmän trafik definitivt öppnades; och 4:o den ränta, som af staten garanterades, bestämdes till 4 procent, hvilken ränta vore hvarken så hög, alt deruti läge en frestelse att draga knpitalerna från andra vigtiga näringar, eller så låg, att ju icke kapitalister skulle, med afseende å säkerheten för räntans punktliga utfallande, äfvensom å befrielsen frun omsorgen med bevakningar, uppsägningar och omsättningar af kapitalet, finnas benägne att insätta sina penningar i jernvägsföretaget, hvilket i synnerhet skulle gälla örn utländska kapitalister, sorn i sina egna länder under vanliga förhållanden hafva en lägre räntefot, än den i Sverige i allmänhet gängse.
På sådant sätt skulle det högsta belopp, som kunde komma i fråga att något år af StaLen lill jern vägsbolaget utbetalas, uppgå till 1 29,600 riksdaler banko, hvilken utgift likväl komme att i samma mån, som rörelsen på jernvägen och deraf härflytande inkomst Lilltoge, successivt förminskas samt sålunda kunde efter få år helt och hållet upphöra.
Öfvertygad att Rikets Ständer, lika som Kongl. Maj:t, inse hvilka väsentliga fördelar skulle tillskyndas fäderneslandet genom ett väl ordnadt jernvägssystem, vill Kongl. Majit, med kännedom deraf, att under innevarande riksdag väckta enskilda motioner, angående åtgärder till befrämjande af jernvägsföretag i Sverige, ännu äro beroende på Rikets Ständers handläggning, barbos lill Slals-Utskoltet i nåder öfverlemna grefve von Rosens ifrågavarande underdåniga framställning,jemte de densamma åtföljande plan-kartor, profiler, kostnadsförslag, tn. rn, på det Rikets Ständer må komma i tillfälle att närmare öfverväga, hvad åtgärd å det allmännas sida i afseende på detta för den inhemska handeln och industrien serdeles vigliga ärender må yara att vidtaga.
Skrifvelse, N;o 85. 7 Kongl: Maj:t förbi ifver Rikets Ständers Stats-ulskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den g
Maj tSfS.
Hans Exellens Juslitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Exellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Statsråden:
Fåhreeus, Sandströmer , von Hohenhausen, TVållenstéen, Ehrenstam, Gunther, Genberg och Gripenstedt.
Departementschefen, Statsrådet Fåhreeus, föredrog i underdånighet cn af Öfverste-löjtnanlen vid Kongl. Maj:ls flottas mekaniska korps, grefve J. E. von Rosen ingifven underdånig ansökning om nådig framställning till Rikets Ständer rörande åtgärder från statens sida till underlätlande af en tillämnad jernvägsanläggning mellan Örebro och Hults lastageplats vid Wenern.
Med afseende å de väsentliga fördelar, som genom ett väl ordnadt jernvägssystem skulle tillskyndas fäderneslandet, och med kännedom deraf, alt under innevarande riksdag väckta enskilda motioner, angående åtgärder till J. F.
Närvarande: 8 Kongl. Maj:ts Nåd.