Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr; till aflöning för Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader samt dess tjenstebiträden, såväl i hufvudstaden som i landsorterue 32,800 R:dr; till arfvode för Civil-ing enior ers undervisande vid Mariebergs Artilleri-läroverk eller den läroanstalt, som i följd af väckt fråga om denna undervisnings förflyttande kan framdeles i Nåder bestämmas 3,000 R:dr; samt till stipendier för elever, som genomgå den för Civil-ingeniörer bestämda kurs 3,000 R:dr.
Hvad Departements-Chefen sålunda föreslagit och tillstyrkt biträddes af Stats-Rådets öfrige ledamöter och blef af Kongl. Maj:t till alla delar i nåder gilladt, hvarjemte Kongl. Maj:t förordnade att utdrag af protokollet skulle Einans-Departementets Expedition meddelas till behörigt iakttagande vid upprättande af Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof, uti hvilken proposition borde gifvas Rikets Ständer tillkänna att Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader generalförslag rörande understöd för ifrågasatta allmänna arbetsföretag komme att meddela Rikets Ständers Stats-TJtskott, äfvensom att de kartor, kostnadsförslag och öfriga handlingar, hvilka för vidare upplysning i dessa ämnen kunde varda för Rikets Ständer erforderliga, blefve hos bemälde Styrelse att tillgå.
Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865.
1 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 13 Oktober 1865.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geee, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes ärendena, Grefve Manderström, samt Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Chefen för Finans-departementet, Herr Statsrådet Friherre Gripenstedt anhöll i underdånighet att få underställa Kongl.
Maj:ts nådiga ompröfvande de delar af Statsregleringen vid nu instundande Riksdag, hvilka tillhöra nämnda Departements föredragning; hvarvid först förekom beräkningen af Statsverkets tillgångar för de behof, som borde fyllas vid ifrågavarande statsreglering.
I sådant afseende anmälde Herr Departements-chefen underdånigst, hurusom i den af Statskontoret under den 26 nästlidne Juli afgifna berättelse om Statsverkets förvaltning, tillstånd och behof, hvilken berättelse i hvad densamma rörde beräknandet af anslagen å Riksstatens 2:dra, i:de, 5:te, 6:te och 8:de hufvudtitlar blifvit vederbörande Statsdepartements-chefer särskildt delgifven, Statsverkets tillgångar voro, dels med ledning af räkenskaper och handlingar för åren 1861 —1863, dels på grund af särskilda förhållanden, uppgifna på följande sätt, nemligen:
1:o) Ordinarie räntan, hvaraf den indelta anparten, sorn vid 1863 års Statsreglering upptogs till 2,709,400 R:dr, nu — efter afräkning derifrån af numera till Statsverket inflytande räntor, hvilka förut varit i Stat uppförda, till belopp dels af 1,304 R:dr 99 öre för Förste Landtmätaren i Westmanlands län, dels af 3,197 R:dr 81 öre för Landshöfdingebeställningen i Wester-Norrlands län, dels af 10 R:dr 50 öre Bih. till R.
Prot. 1865—-1866. 1 Sami. 1 Afd. I 2 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. utgörande s. k. limstenspenningar för Asp-, Brattforss-, Bohl-, Bjurbäcks-, Kohl-, Stenbro- och Hadenskogs-hyttorna i Filipstads Bergslag under anslaget till bergsbrukets befrämjande samt dels af 4,119 R:dr under anslaget till Jägeri-staten — funnits utgöra 2,703,767
R:dr 70 öre och i jemnadt tal utförts med R:dr 2,703,700: — och den till Statsverket inflytande eller Kronan behållna delen, som 1863 beräknats till 1,957,000 R:dr och under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 2,152,432 R:dr, nu upptagits till 2,150,000: — 2:o) Tiondespanmålen, hvaraf den indelta, som 1863 antogs till 656,650 kubikfot, värde 1,313,300 R:dr, nu, — med uteslutande derifrån dels af 2,672 kub.fot 6 kannor, som varit uppförda i Stat för Landshöfdingen i Wester-Norrlands län, men numera till Statsverket O ' ingå, dels af 322 kubikfot 7 kannor indragen behagligtids förlänings spanmål under anslaget till Kleresi-staten samt dels af 412 kubikfot 3 kannor, som förut in natura utgått till Luleå och Piteå läroverk, men numera ersättas lärarne kontant efter statspris, — beräknats till 653,242 kubikfot 4 kannor och med bibehållande af nuvarande statspris, 2 R:dr kubikfoten, uppskattats till 1,306,485; — och den Kronan behållna andelen, som 1863 upptogs till 143,000 kubikfot, värde 286,000 R:dr, men nu ansetts kunna beräknas till 147,000 kubikfot med värde efter 2 R:dr kubikfoten af 294,000: — 3:o) Tiondespanmålslösen efter bestämda pris, som 1863 beräknades till 6,700 och nu uppförts till 6,800: — 4:o)
Arrendemedel af kungsgårdar och andra kronolägenheter, hvilka, 1863 beräknade till: i penningar R:dr 67,000: — och i spanmål 132,000 kubikfot 264,000: — 331,000: — under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort: penningar ... 62,207: — spanmål 140,005 kubikfot 318,157: 3.3. 3 8 0,3 6 4: 33. och nu, med tillägg bland spanmålen af det belopp, som antagits komma att inflyta genom utarrenderande för kronans räkning af en del från och med midfastan innevarande år indragna landstatsboställen, ansetts kunna upptagas till: penningar R:dr 62,000: — spanmål 154,000 kubikfot 308,000: — 370 000- 5:o) Silfvertionde, Myntarélön och Slagskatt, som 1863 upptagits till 15,000
R:dr, men nu med afseende å det belopp, hvartill denna inkomst under åren 1861 —1863 verkligen uppgått, beräknats lika som vid 1860 års Statsreglering eller till 16,000: — Transport 6,846,985: — Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. 3 Transport 6,846,985: 6:o) Kopparräntan, 1863 beräknad till 1,100 centner med ett försäljningsvärde, efter 67
R:dr per centner, af 73,700 R:dr och nu uppförd likaledes till 1,100 centner, men efter 69 R:dr per centner ••• 75,900: 7:o) Tionde Tackjernet, som vid de båda sednaste
Statsregleringarne beräknats till 17,000 centner k 2 R:dr eller 34,000 R:dr, och nu med afseende å det belopp, denna afgift under åren 1861 —1863 verkligen utgjort, ansetts böra för nästa Statsregleringsperiod upptagas till endast 16,000 centner, men med värde efter 2 R:dr 50 öre per centner af 40,000: 8:o) Svafvelbrukstionden, 1863 upptagen till 4,000 R:dr men nu, i anseende till denna inkomsts föränderlighet, nedsatt till R:dr 3,000: 9:o) Mantalsp enning arne, som, 1863 beräknade till 525,000 R:dr och utgörande 1861 R:dr 600,621 1862 630,865 1863 639,873 eller i medeltal 623,786: 33. nu i anseende till folkmängdens årliga tillväxt ansetts kunna uppföras till 640,000: 10:o) Bötesmedel, som vid de båda sednaste Statsregleringarne beräknats till 90,000
R:dr, men nu i anledning af nya Strafflagens bestämmelser, hvarigenom denna kronans inkomst kommer att betydligt förökas, ansetts böra upptagas till 11:o) Kavalleri-regementenas hästvakansspanmål, uppförd såsom vid de sednaste statsregleringarne till 140,175 kubikfot ä 2 R:dr 12:o) Ständiga rotevakansajgifter vid Skånska Infanteri-regementena, beräknade såsom vid föregående statsregleringar till 14,500 kubikfot å 2 R:dr 13:o) Tillfälliga rotevakansafgifter, 1863 beräknade till 8,000 R:dr men nu nedsatte till samma belopp, som antogs 1860 eller 14:o) Vakansafgifter af nyroterad jord, hvilka, 1863 upptagne till 56,000
R:dr, under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 64,587 och derföre nu ansetts kunna beräknas åtminstone till 15:o) Rotevakansafgift af utsockne frälsehemman i Halland, som 1863 antogs till 17,000 R:dr, men, då afgiften under åren 1861 — 1863 i medeltal utgjort 19,137 R:dr 33 öre, nu uppförts med 16:o) Trosspassevolansafgiften, beräknad lika som 1863 till 17:o) Båtsmansvakansafgiften, vid 1860 och 1863 års statsregleringar uppskattad till 65,000
R:dr men nu med afseende å denna in - 340,000: — 280,350: — 29,000: — 7,000: — 63,000: — 18,000: 26,500:
Transport 8,369,735: — i Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Transport 8,369,735: — komsts till en del mera ovissa beskaffenhet icke beräknad högre än vid ■1858 års statsreglering eller till 60,000: — 18:o) Kontrollstämpelmedel, som väl 1863 antogos till 22,000 R:dr och under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 21,854 R:dr 67 öre, men, på grund deraf att denna inkomst år efter år minskats, nu beräknats allenast till -t 20,000: — 19:o)
Båk- och lotsmedlen, 1863 upptagna till 350,000 R:dr, men nu, i anseende dertill att de under åren 1861 —1863 i medeltal uppgått till 509,507 R:dr och visat sig vara i jemnt stigande, beräknade till 500,000: — 20:o) Observationsmedel, uppskattade 1863 till 6,000 R:dr men nu, såsom beroende af mera tillfälliga omständigheter, icke beräknade högre än till 3,000: — 21:o) Extra medel och uppbörder, som 1863 beräknats till 100,000
R:dr, men under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 169,406
R:dr 33 öre och derföre nu ansetts kunna uppskattas till 120,000: — 22:o) Intressemedel, upptagna till enahanda belopp som 1863 eller till 5,000: — Summa Ruut R:dr 9,077,735:
A) Tullmedel, hvilka 1863 beräknats till brutto 13,500,000 R:dr och utgjort 1861 R:dr 15,354,076: — 1862 14,309,786: — 1863 15,364,713: _ 1864 13,861,860: — samt nu ansetts kunna upptagas till 14,000,000: — B) Postmedel, som 1863 antagits till 1,500,000 R:dr, men då de utgjort 1861 R:dr 1,675,446: — 1862 1,953,949: — 1863 2,128,820: — nu beräknats komma att lemna 1,900,000: — C) Stämpelpappersmedel, som uppskattats 1863 till 1,200,000 R:dr men åren 1861 — 1863 i medeltal uppgått till 1,699,713 R:dr och derföre nu beräknats till 1,600,000: — D) Bränvinsafgiften, 1863 upptagen till brutto 8,400,000 R:dr men nu beräknad till åtminstone 8,700,000: — Summa R:mt R:dr 26,200,000: — Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
5 Enligt den af Statskontoret sålunda uppgjorda beräkning skulle alltså under nästa Statsregleringsperiod Statsverkets årliga ordinarie och extra ordinarie inkomster tillsammans komma att utgöra R:dr Rimt 35,277,735.
Efter anmälan häraf yttrade Herr Departements-chefen: »Vid denna Statskontorets beräkning anser jag mig böra i underdånighet göra följande anmärkningar: a) Derest Eders Kongl. Maj:t skulle finna för godt i nåder förordna, att de till Chefslönen vid f. d.
Adelsfane-Regementet hörande indelta räntor skola till Stats verket indragas, hvarom framställning lärer komma att ske på Landtförsvars-departementets föredragning, så torde den beräknade inkomsten af Kronans behållna ordinarie ränta böra höjas med det belopp, hvartill ofvanberörda räntor på de sednare åren i medeltal utgått eller i rundt tal 10,500 R:dr och den indelta ordinarie räntan deremot minskas med samma belopp. b) Mantalsp enning arne, som af Statskontoret upptagits till 640,000 R:dr, hafva väl under det sista år, för hvilket deras belopp nu är kändt, eller 1863, uppgått till i det närmaste berörda summa, men torde dock icke kunna för nästa statsregleringsperiod så högt beräknas.
1863 hade nemligen ännu ej någon verkan inträdt af de vid sednaste Riksdagen rörande denna afgift beslutade förändringar, hvilka jemlikt Kongl. Kungörelsen den 24 April 1863 först från och med derpå följande år börjat tillämpas och dessa förändringar hafva i anseende till derigenom skedda nedsättning i afgiften för qvinnor till hälften, hvilken nedsättning icke lärer uppvägas af den förhöjning, som i andra afseenden egt rum, otvifvelaktigt medfört minskning i inkomsten af denna titel.
Huru stor denna minskning varit, kan ej för närvarande med säkerhet uppgifvas, men, då vid sistlidne Riksdag Ständerna, i sammanhang med sitt beslut angående omförmälda förändringar, ansett den af Eders Kongl. Majit då förslagsvis beräknade inkomsten af mantalspenningarne böra nedsättas med 35,000 R:dr, hemtar jag deraf anledning hemställa, att den minskning i Stats-kontorets ofvanberörda furslagsbelopp, som i anseende till nämnda förändringar bör ega rum, måtte antagas till den af Rikets Ständer sålunda angifna summa och inkomsten af mantalspenningarne följaktligen beräknas till 605,000 R:dr. c) I)e ständiga rotevakans-afgifterna vid Skånska Infanteri-Regementena, af Statskontoret upptagna till 29,000 R:dr, lära, sedan Eders Kongl. Majit den 24 Maj nästlidna år täckts i nåder förordna om återuppsättande från och med år 1866 af de rotenummer, hvarifrån dessa afgifter hittills utgått, böra från de beräknade inkomsterna helt och hållet uteslutas. d)
Då de bland Extra medel och uppbörder ingående s. k.
Stubböres-afgifterna för utsyning af virke från de Norrländska kronoskogarne rätteligen torde, enligt hvad jemväl Rikets Ständer i deras underdåniga skrifvelse den 25 November 1863 yttrat, böra, i likhet med hvad som redan nu eger rum roed skadeersättning för åverkan inom nämnde skogar, inflyta i Skogsplanteringskassan för att till befrämjande af skogshushållningen användas och således icke upptagas bland de för allmänna statsändamål disponibla tillgångarne, hemställer jag, att vid ifrågavarande inkomsttitels beräknande 6 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. stubböresmedlen derifrån utelemnas; och då, om berörda medel afdragas, öfriga extra medel och uppbörder under 3-årsperioden 1864—1863 utan synnerligen stor vexling hållit sig vid ett medeltal af nära 70,000 Ridr, tillstyrker jag, att denna inkomst måtte till nämnda belopp uppföras. e) Tullmedlen, som af Statskontoret beräknats till 14 millioner Ridr, hafva visserligen under åren 1861 —1863 utgjort fullt detta belopp, men torde, med afseende å den nedsättning i åtskilliga tullsatser, som under innevarande år egt rum, icke böra beräknas högre än vid senaste Riksdag skett eller till 13,500,000 R:dr. f) Då inkomsten af Postmedlen de senare åren varit i oafbrutet stigande och under de två siatförflutna åren uppgått till mer än två millioner R:dr om året samt den betydliga utveckling, postväsendet på den senaste tiden hos oss vunnit, icke kan undgå att äfven på inkomsten deraf öfva ett fördelaktigt inflytande, anser jag denna inkomst kunna med full trygghet uppskattas till två millioner R:dr. g) Bränvinsaf'giften eller -— såsom denna inkomsttitel enligt
Statskontorets förslag rätteligen torde böra benämnas — Bränvinstillverknings-afgiften har åren 1861—63 efter 60 öre per kanna i medeltal lemnat 9,1 15,000 R:dr; och då, enligt från Bränvinskontrollbyrån meddelad upplysning, tillverkningen utgjort i runda tal för år 1863, 15,670,000 kannor och för 1864, 14,467,000 kannor samt för innevarande år, på grund af redan kända förhållanden, kan med sannolikhet anses komma att uppgå till 15,000,000 kannor, får jag, med afseende härå och under förutsättning, att Eders Kongl. Maj:t finner lämpligt att till Rikets Ständer aflåta särskild nådig framställning om ifrågavarande afgifts höjande till det belopp, hvartill Eders Kongl. Majit vid Riksdagen 1859 —60 ansåg, att den borde bestämmas, och som vid sistlidne Riksdag föreslaget af enskild Riksdagsman var nära att blifva af Rikets Ständer fastställdt, nemligen 75 öre per kanna, hvarigenom, äfven om man kunde hoppas, att tillverkningen af denna förderfliga vara i följd deraf komme att inskränkas till 14,000,000 kannor, inkomsten af denna titel likväl skulle uppgå till 10,500,000 Ridr, underdånigst hemställa att samma inkomst må till sistnämnda summa uppföras.
Med iakttagande af dessa ändringar i Statskontorets beräkning, emot hvilken jag för öfrigt icke har något att påminna, skulle de Ordinarie inkomsterna komma att utgöra 8,963,735. och de Extra Ordinarie 27,600,000. eller tillsammans 36,563,735. hvilken summa, då Riksstaten för åren 1864—66 upptog i Ordinarie inkomster 8,309,950. och i Extra Ordinarie 24,600,000. 32,909,950. utvisar en tillökning i inkomster af Rimt Ridr 3,653,785.
De af föredragande Herr Departements-chefen sålunda i afseende på beräkningen af Statsverkets inkomster gjorda underdåniga hemställanden och förslag, i hvilka Statsrådets öfriga ledamöter instämde, behagade Hans Maj:t Konungen i nåder gilla och bifalla.
Innan Herr Departements-chefen härefter öfvergick till underdånig anmälan af de särskilda, till Departementet hörande, Hufvudtitlarne samt der förekommande så väl ordinarie som extra anslag, yttrade Herr Departements-chefen i underdånighet: »Sedan längre tid tillbaka, har det vid alla föregående Riksdagar varit brukligt, att de anslag, som afsett behof af mera tillfällig beskaffenhet, icke blifvit sammanförda med de ordinarie utgifterna, utan såsom extra anslag upptagits i den s. k. extra statsregleringen.
Med anledning af en utaf 1860 års Revisorer gjord framställning i ämnet, föreslog likväl Eders Kongl. Majit vid sistlidne Riksdag, att åtskilliga af dessa, till den extra statsregleringen hörande utgifter, hvilka voro af mera permanent egenskap, måtte bland de ordinarie utgifterna upptagas för 3 år i sender, hvarigenom den omgång och oegentlighet skulle undvikas, att medel, hvilka, under namn af bidrag till bestridande af de på Riksgäldskontoret anvisade utgifter, förut blifvit från Statskontoret till Riksgäldskontoret öfverlemnade, sedermera måste derifrån åter af Statskontoret reqvireras till utbetalning.
Då emellertid en dylik öfverflyttning från den s. k. extra till den ordinarie statsregleringen af Rikets Ständer ej ansågs böra i allmänhet ega rum, torde ej heller nu någon sådan åtgärd böra ifrågasättas, utan liksom hittills de för tillfälliga behof nödiga medlen särskildt äskas och under hvarje Hufvudtitel såsom extra anslag upptagas.
Vid föregående Riksdagar, då Rikets Ständers nästa sammankomst ej med sannolikhet kunnat motses förr än efter en tidrymd af tre år, har häraf varit en naturlig följd, att alla de tillfälliga behof, som under denna period bort uppfyllas, äfven måst vid hvarje Riksdag framställas, och att den s. k. extra statsregleringen sålunda kommit att omfatta en tid af tre år i sender.
Vid nu förevarande tillfälle torde likväl förhållandet i detta afseende vara annorlunda.
I det förslag till ny liiksdags-ordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen, hvilket Eders Kongl. Majit i nåder framställde till Rikets sednast församlade Ständer, och som då hänsköts till afgörande vid nu instundande Riksdag, ingår nemligen, att den tid af tre år, hvilken för närvarande är i grundlag bestämd att förflyta mellan Rikets Ständers lagtima sammankomster, skall utbytas mot en mellantid af endast ett år; och lagtima Riksdags begynnelse är i samma förslag utsatt till den 15 Januari.
I händelse af bifall till det hvilande grundlagsförslaget, kommer således nytt riksmöte att ega rum den 15 Januari 1867; och Svenska folkets vid den tiden sammanträdande ombud tillkommer att för 1868 pröfva statsverkets tillstånd och behof.
Under sådana omständigheter, och då det synes vara i alla afseenden riktigast, att nu s Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. sammanträdande Ständers öfverläggningar och beslut rörande anslagsfrågor, som tillhöra den s. k. extra statsregleringen, icke sträckas in på den tid, som antagligen kommer att omfatta nya ordinarie statsregleringsperioder, så anser jag för min del i underdånighet, att de framställningar, som i omförmälda hänseende nu komma att göras till den sammanträdande Riksdagen, endast böra afse de tillfälliga behofven för år 1867.
Och äfven för den händelse, som väl icke lärer böra af Kongl.
Maj:t förutsättas, att det i nåder framlagda, hvilande grundlagsförslaget, vid dess slutliga behandling, ej skulle vinna Rikets Ständers samtycke, kan en sådan anordning icke medföra någon egentlig svårighet, enär det, i sådant fall, alltid ankommer på Kongl. Maj:t att göra vidare framställning till Rikets nu sammanträdande
Ständer angående behof af extra anslag för tiden efter 1867 eller att vid lämplig tid sammankalla urtima Riksdag, som eger att dessa ärenden handlägga.
På grund af hvad nu blifvit anfördt, får jag i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj:ts nu skeende nådiga framställningar till instundande Riksdag, rörande extra anslag, måtte omfatta endast de tillfälliga behof, som för år'1867 böra fyllas.» Hvad Herr Departements-chefeD sålunda hemställt, deruti Statsrådets öfriga ledamöter instämde, täcktes Hans Majit Konungen i nåder gilla och bifalla.
Derefter anhöll Herr Departements-chefen i underdånighet att få underställa Kongl. Majits nådiga pröfning de Finans-departementets föredragning tillhörande frågor, som anginge regleringen af utgifterna å Riksstatens Första, Sjunde och Nionde Hufvudtitlar; och då härvid först förekom beräkningen af anslagen å Första Hufvudtiteln, anförde Herr Departements-chefen: 1:o)
Uti underdånigt memorial af den 26 nästlidne September har Riksmarskalksembetet anmält behofvet af förhöjning i anslaget till Eders Kongl.
Maj:ts Hofhållning.
Till ådagaläggande af detta behof har Riksmarskalks-embetet åberopat en från Chefen för Eders Kongl.
Maj:ts Hofförvaitning meddelad summarisk tablå öfver inkomster och utgifter för Eders Kongl. Maj:ts Hofhållning under de senast förflutna fem åren, hvilken tahlå, upptagande såsom inkomster anslagen dels från Rikets Ständers Riksgäldskontor 300,000 R:dr, dels å Riksstatens första hufvudtitel: till Eders Kongl. Majits Hofhållning 630,000 R:dr och till Kongl.
Hofstallets utfodring 45,000 Ridr, tillsammans 975,000 R:dr, men deremot utgifter till ett sammanlagdt belopp af'l,T45,000 R:dr, följaktligen utvisar ett ytterligare behof af årligen 170,000 R:dr.
Riksmarskalks-embetet har vidare i ämnet anfört, att enahanda förhållande ehuru i mindre grad skall hafva inträffat redan med framlidne Hans Majit Konung Oscars Hofhållningsanslag, hvilken brist då måst af Konungens enskilda tillgångar fyllas; att Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. 9 orsakerna till detta menliga förhållande syntes ligga i öppen dag, då bland annat i betraktande toges dels den särdeles betydliga stegring i priset på nästan alla förnödenheter, som inträffat på de närmast förflutna 40 åren, eller sedan år 1823, då anslaget till Konungens Hofhållning senast fastställdes, och hvilket förhållande föranledt Rikets Ständer att bevilja en allmän förhöjning af alla personella anslag, dels besök af Kongl, och Furstliga personer från Europas öfriga Regenthus, som förut mera sällan ifrågakomma, men under de senare åren oftare inträffat och sannolikt äfven hädanefter komme att ega rum, medförande alltid ganska betydliga kostnader; och har i anledning häraf samt då det icke kunde vara med Statens värdighet öfverensstämmande, liksom det icke heller i längden torde blifva möjligt, att Konungen af enskilda tillgångar fyller den brist i anslaget till Dess Hofhållning, som af ofvan uppgifna anledningar numera årligen uppstode, Riksmarskalks-embetet ansett sig böra hemställa om aflåtande af nådig Proposition till Rikets Ständer, att
Hofhållningsanslaget måtte för framtiden höjas med 170,000 R:dr.
På grund af hvad sålunda blifvit i denna fråga upplyst och af Riksmarskalksembetet anfördt, finner äfven jag en förhöjning i berörde anslag vara af behofvet påkallad, hvarföre jag i underdånighet hemställer, att Eders Kongl.
Majit, som till Storthinget aflåtit nådig Proposition om tillökning i Norska Hofhållningssumman, jemväl måtte hos Rikets Ständer föreslå, att det i Rikestaten under titel: Kongl. Maj:ts Hofhållning uppförda anslag, 630,000 R:dr, må med det af Riksmarskalks-embetet äskade belopp 170,000
R:dr förhöjas till 800,000 R:dr. 2:o)
I anledning af Eders Kongl. Majits vid senaste Riksdagen aflåtna nådiga Proposition, att det för underhåll af möbler å de Kongl, slotten i Riksstaten uppförda anslag af 12,000 R:dr måtte förökas med 44,400 R:dr, beslutade Rikets Ständer, att, med bibehållande å definitiv stat af omförmälda anslag å 12,000 R:dr, en årlig förhöjning i samma anslag finge under åren 1864, 1865 och 1866 utgå med 44,400
R:dr under rubrik: för underhåll och vård af möhler och andra Staten tillhöriga inventarier.
Då likväl, enligt hvad Riksmarskalks-embetet uti Memorial af den 30 nästlidne Augusti i underdånighet erinrat, sistberörda förhöjning uti det årliga anslaget äfven framgent oundgängligen erfordras för underhåll i behörigt skick och komplettering i mån af behof utaf Statens ifrågavarande dyrbara inventarier, får jag, under åberopande af hvad i detta ämne underdånigst anfördes till stöd för den vid nästlidne Riksdag aflåtna nådiga Proposition, hemställa, att Eders Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets snart sammanträdande Ständer, att omförmälda förhöjda anslag må anvisas att fortfarande utgå och således för framtiden uppföras bland Första Hufvudtitelns ordinarie anslag.