Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är lätt att inse, hurusom ett samtidigt upphörande af PrivatBanks-rörelsen, om det inträffade, utan att någon annan inrättning sattes i 4 Banco-Utskottets TJtlalandej iV:o 36. stället, som uppfyllde samma ändamål, skulle medföra en ganska menlig inflytelse, så väl på penninge-rörelsen, sorn andra, efter densamma, under en följd af år, ordnade förhållanden i afseende på näringarne, i främsta rummet inom de kretsar, som Privat-Bankernes lånerörelse omfattat, och vidare i större eller mindre nion, äfven inom andra delar af landet.
Då frågan om Privat-Banks-rörelsen, serdeles under nuvarande penninge-förhållanden, är ett ämne, som icke bör betraktas utan hänsigt till grunderne för Rikets Ständers Banks penninge- och låne-rörelse, uti lagstiftningen hvarom Kongl. Majit, enligt 72 §.
Regerings-Formen, icke deltager, så innefattas härutinnan skälet, hvarföre Kongl. Majit, som icke varit i tillfälle att på förhand beräkna de beslut och åtgärder, hvilka Rikets Ständer kunde finna för godt att, i afseende på Riks-Banken, under Riksdagens lopp, vidtaga, icke eller ansett sig hitintills kunna göra någon serkild och af ett sådant sammanhang oberoende framställning till Rikets Ständer, i afseende på ordnandet af Privat-Banks-rörelsen.
Men efter den tid, som nu förflutit sedan Riksdagens början, utan att något förslag i berörde hänseende till Kongl. Majit inkommit, finnér Kongl.
Sig icke böra längre dröja att serskildt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten deraf, att, i afseende på dessa, för Riket magtpåliggande ämnen, beslut å Rikets Ständers sida, så snart möjligen ske kan, må vidtagas; hvarvid Kongl. Majit gör
Sig förvissad, att den vigtiga frågan om penninge-väsendet ordnas på ett sätt, som tillfredsställer Nationens anspråk, icke mindre på myntvärdets upprätthållande, än ock å näringarnes och den allmänna rörelsens behof.
Majit förblifver &c. OMAK. S. A. Munthe."
Enär Utskottet numera uti dess, under Nio 2y, till Rikets Ständer afgifna Betänkande, angående regleringen af Riks-Bankens låne- och creditiv-rörelse m. m., föreslagit de åtgärder, som Utskottet för myntvärdets upprätthållande samt näringarnes och. den allmänna rörelsens behof funnit vara af nöden, anser Utskottet något annat yttrande, från dess sida, i anledning af Kongl.
Majits ofvanberörde Nådiga Skrifvelse, icke erfordras, Banco-Ulskottets Memorial, N'.o 3y. 5 än att Rikets Ständer mätte hos Kongl. Muj:t i underdånighet anmäla de beslut, som af Rikets Ständer kunna under Riksdagens lopp vidtagas, i afseende på Riks-Bankens Låneoch Creditiv-rörelse.
Aok. till Exp.-Utsk. <t. io
Dec , kl. a e. m Memorial, med förslag till sammanjemnkning af Riks-ständens beslut, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 15 och Utlåtande N:o 23.
Enligt Utskottet tillhandakomne protocolls-utdrag af den 20, 23 och 27 nästl.
November, hafva Riks-stånden, i anledning af Utskottets Ut låtande N:o 23, öfver de inom samtlige Riks-stånden framställda anmärkningar vid Utskottets under N:o 15 afgifna Betänkande, med förslag till ett förändradt myntsystem, stannat uti följande beslut, nemligen: A) Ridderskapet och Adeln. l:o.
Den af Utskottet förnyade framställning om införande af ett ordnadt och bestämdt myntsystem ansågs icke erfordra någon åtgärd. 2:o.
Utskottets gjorda hemställan, att frågan om decimal-systemets antagande i Rikets mynt och penningar och penninge-förhållanden måtte få förfalla, blef af Ridderskapet och Adeln afslagen. 3.o. Det af Utskottet, rörande benämningen af nuvarande Riksdaler Silfver-specie, gjorde tillstyrkande blef icke bifallet, utan beslöts, att nu varande Riksdaler Silfver-specie må under denna benämning fortfarande bibehållas. 4:o.
I fråga om Utskottets förnyade förslag, angående räkne-enhetens värde, beslöts, att räkne-enheten må bestämmas till ett värde, sorn motsvarar 'fs Riksdaler Silfver-specie, eller 24 skillingar Riksgälds. 6 Banco-Utskoltets Memorial, N\o 3y. 5:o.
Utskottets förnyade hemställan, rörande den nya räkne-enhetens benämning, blef af Ridderskapet och Adeln afslagen; hvaremot beslöts, att denna räkne-enhet må kallas krona. 6:0.
Afslogs jemväl hvad Utskottet, i afseende på räkne-enhetens indelning, tillstyrkt, och beslöts deremot, att den nya räkne-enheten skulle indelas i 100 lika delar och hvarje sådan del kallas styfver. 7:o.
Beträffande Utskottets, i afseende på allmänna räkningssätt i handel och vandel samt vid bokföring, afgifne förslag, fann Ridderskapet och Adeln, att, i följd af dess ofvanstående förut fattade beslut, momenten Litt. a, b och c, såsom redan afgjorda, icke erfordra vidare pröfning, samt momentet Litt. d hade förfallit. 8:0.
I fråga om utmyntningen af silfver, afslogs Utskottets förslag och beslöts, att de serskildta silfvermynten må blifva följande: a) Ett om 1 Riksdaler Silfver-specie eller 8 kronor — 4 R:dr Rgs. b) Ett om |/ä Riksdaler Silfver-specie eller 4 kronor — 2 R:dr Rgs. c) Ett om y/4 Riksdaler Silfver-specie eller 2 kronor — 1 R:dr Rgs. d) Ett om i/8 Riksdaler Silfver-specie eller 1 krona — 24 sk. Rgs. e) Ett om >/<6 Riksdaler Silfver-specie eller 50 styfver — 12 sk. Rgs. f) Ett om Riksdaler Silfver-specie eller 25 styfver — 6 sk.
Rgs. 9:o.
Utskottets förslag rörande silfvermjmtets skrot och korn afslogs; hvaremot Ridderskapet och Adeln fattade följande beslut:
Alla förestående silfvermynt, med undantag af det minsta, eller 25 styfverstycket, skola, på sätt i nu gällande mynt-ordning finnes stadgadt, innehålla 3 delar fint silfver emot en del koppar, och sålunda vara tolflödiga, under förbehåll likväl af de, jemlikt samma förordning, tillåtne re media, nemligen: på 1 R:dr silfverstycket, deraf 25 " 2 3/iooo öfver eller under, på lJi R:dr silfverstycket, deraf 50 — 2 %, kfi000 öfver eller under, på 1/4 R:dr silfverstycket, deraf 100 — 2 W, lfl0oo öfver eller under, på lfs R:dr silfverstycket, deraf 200 — 2 W, lfl0oo öfver eller under, på '/jo R:dr silfverstycket, deraf 400 — 2 W, I0/I000 öfver eller under.
Det minsta silfvermyntet, eller 25 styfverstycket, skall innehålla 2 delar fint silfver mot 2 delar koppar, och således vara åttalödigt; såsom remedium på dessa myntstycken deraf 800
'Banco-Utskotlets Memorial, N\o 3j. 7 10:o.
Med afslag å Utskottets förslag om kopparmyntsorterne, beslöts, att dessa myntsorter borde blifva a) Ett om 10 styfver, b) Ett om 5 styfver, c) Ett om 2 styfver, d) Ett om 1 styfver. liro.
Utskottets förslag i fråga om utmyntningen af koppar blef jemväl afslaget, hvaremot beslöts, att Ett Skeppund koppar victualievigt borde utmyntas: i 10 styfverstycken till 900 kronor, i 5 styfverstycken till 750 dito. i 2 styfverstycken till 600 dito. i 1 styfverstycken till 600 dito. 12:o. Den af Utskottet slutligen, i afseende derpå, att Kronans och öfriga Publika Verks, äfvensom Bankens och Riksgälds-Contorets, räkenskaper må komma att, så fort sig göra låter, föras efter den räkne-enhet, som nu af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antages, gjorde hemställan blef af Ridderskapet och Adeln bifallen.
B) P reste-ståndet, som gillat Utskottets Utlåtande N:o 23, utom i den del, som angår räkneenhetens benämning, i hvilket hänseende Ståndet beslutat, att berörde enhet skulle kallas ”Riksdaler Riksgäld C) Borgare-ståndet har bifallit Utskottets framställningar: l:o om införande af ett ordnadt och bestämdt myntsystem; 2:o att frågan om decirnal-systemets antagande i Rikets mynt och penninge-förhållanden måtte få förfalla; 3:o att nuvarande Riksdaler Silfver-specie må, under den i Myntbestämnings-lagen förekommande benämning af Riksdaler Silfver, fortfarande bibehållas; 4:o att räkne-enheten må bestämmas till ett värde, som motsvarar en Riksdaler Riksgäld; hvaremot Ståndet för den nya räkne-enheten antagit 8 Banco-Utskottets Memorial, N\o 3"}, benämningen Riksdaler Curant, med den indelning i 48 skil lingar och hvarje skilling i 4 styfver, som Utskottet föreslagit.
I afseende på det af Utskottet uppgjorda förslag till förändradt myntsystem, har Borgare-ståndet, jemte godkännande af de angående allmänna räkningssätt i handel och vandel samt vid bokföring under mom.
Litt. a, b, c och d föreslagne stadganden, med tillägg uti mom.
Litt. b af ordet Curant efter ordet Riksdaler, hvarjemte ett tryckfel uti mom.
Litt. a rättades, der det läses:
Mynt-ordningen af den 9 Maj 1830, men bör vara:
Mynt-ordningen af den g
Maj i835.
Angående Silfvermyntet (A. utmyntningen och B. skrot och korn), har Ståndet godkänt mom. A., med tillägg af ordet Curant efter orden Riksdaler och Skillingar, der de, utan serskild bestämmelse, förekomma, äfvensom gillat mom.
B, med rättelse af ett tryckfel, i så måtto, att der läses: på fe, R:dr siljverstycket, deraf /pjo — 2 skålpund &c., men bör vara: på ‘/Ig R:dr silf verstycket, deraf & c. Punkten 3:dje angående Kopparmyntet, har Ståndet bifallit, med tillägg af ordet Curant efter ordet Skillingar, der denna benämning, utan serskild bestämmelse, förekommer.
Utskottets hemställan, angående tiden för införandet af det förändrade räknesättet, har blifvit gillad med de förändringar: l:o att, i stället lör orden: ”så fort sig göra låter”, borde införas dessa: ”vid början af år 1846, och 2:o att uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i ämnet jemväl måtte intagas anhållan hos Kongl. Maj:t, att Bankens och RiksgäldsGontorets Styrelser må så tidigt om den af Kongl. Maj:t bestämda terminen för det nya räkenskapssättet underrättas, att erforderliga åtgärder för verkställigheten kunna beredas; samt D) Bonde-ståndet, hvilket bifallit Utskottets Utlåtande N:o 23 i sin helhet.
På sätt berörde från Riks-stånden ankomne protocolls-uldrag vid handen gifva, har Utskottets framställning om införande af ett ordnadt och bestämdt mynt-system blifvit bifallen af tvenne Stånd, hvarjemte Presteståndet dervid låtit bero; Och torde vid sådant förhållande någon åtgärd, i anledning deraf, icke erfordras.
Utskot - B anco-Uls kottets Memorial, N.o 3j. 9 Utskottets dernäst förekommande hemställan, att frågan om decimalsystemets antagande i Rikets mynt och penninge-förhållanden måtte få förfalla, är godkänd af 3:ne Riks-stånd; hvadan något åtgärdande icke påkallas, till följd af Ridderskapet och Adelns afslag å berörde hemställan.
Som 3:ne Stånd gillat Utskottets tillstyrkanden, dels att nuvarande Riksdaler Silf v er-specie må under den i Myntbestämnings-lagen förekommande benämning af Riksdaler Silfver fortfarande bibehållas, dels att räkne-enheten må bestämmas till ett värde, som motsvarar en Riksdaler Riksgäld, samt dels att denna räkne-enhet må indelas i 48 skillingar och hvarje skilling i 4 styfver; utgör detta ett Rikets Ständers beslut; och frågan om nämnde enhets benämning måste på grund häraf afgöras.
Utskottets tillstyrkan, att den nya räkne-enheten må benämnas endast ”Riksdaler”, har blott af Bonde-ståndet blifvit bifallen, hvaremot Ridderskapet och Adeln antagit benämningen "Krona'’, Preste-ståndet "Riksdaler Riksgäld" samt Borgare-ståndet ”Riksdaler Curant.”
Då sålunda tvenne af de Riks-stånd, som bibehållit namnet Riksdaler, dervid gjort ett tillägg, för att derigenom skilja den nya räkne-enheten från andra Riksdaler-sorter; så ock enär samtlige Riks-stånden vid sednaste Riksdag förenade sig om den benämning på räkne-enheten, Borgare-ståndet nu deråt gifvit; har Utskottet, hvilket det, jemlikt ^3 §.
Riksdags-Ordningen, tillkommer att meningarne, så nära möjligt är, sammanjemka och med förslag öfver denna jemkning ingå, till en början skolat inbjuda Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-stånden, att instämma uti Borgare-ståndets beslut; men folden händelse berörde inbjudning icke skulle af någotdera Riks-ståndet antagas, eller minst trenne
Stånd sig förena om någon af de öfrige nu ifrågavarande benämningarne, lärer Rikets Ständers beslut härutinnan böra genom votering i Förstärkt Banco-Utskott utrönas.
I sådant afseende och då Ridderskapet och Adelns antagne benämning af "Krona” synes stå i oskiljaktigt samband med den åsigt, att räkne-enheten skulle bestämmas till ett belopp, motsvarande 24 sk.
Rgs, torde, för erhållande af contra-proposition, omröstning allenast erfordras emellan Preste- och Bonde-ståndens beslut, efter följande Proposition:
Den, som anser, att contra-propositionen bör innefatta att räkne-enheten må benämnas ”Riksdaler Riksgäld’’, voterar Ja; den det ej vill, Nej. Bih. till R, St. Prot, 1844' b Sami. 1 A/d. 16 Haft. 2 10 Banco-Utskottets Memorial, N\o 3j.
Nej; så kommer contra-propositionen att innehålla, det räkne-enheten må kallas endast ”Riksdaler
Efter det contra-propositionen blifvit utrönt, voteras i hufvudsaken enligt en så lydande Proposition:
Den, som anser, att räkne-enheten må erhålla namn af ”Riksdaler Garantj voterar Ja; den det ej vill, Nej.
Nej; första alternativet: så kommer räkne-enheten att benämnas ”Riksdaler Riksgäld” ; andra alternativet: så kommer räkne-enheten att kallas endast "Riksdaler.’
Då, med undantag blott af hvad, som angår räkne-enhetens benämning, tvenne Riks-stånd bifallit hvad Utskottet för öfrigt uti Utlåtandet N:o 23 föreslagit, rörande: 1:0.
Allmänna räknings-sättet i handel och vandel samt vid bokföring; 2:0.
Silfvermyntets utmyntning samt skrot och korn; 3:o.
Kopparmyntets indelning och utmyntning; samt 4:o.
Utskottets slutliga hemställan, i fråga om liden för införande af det nya räkne-sättet; så torde några andra förändringar uti berörde förslag icke erfordras, än de, som kunna blifva en följd deraf, att Rikets Ständer besluta ett tillägg till benämningen Riksdaler af ”Curant” eller "Riksgäld”, i hvilket fall de uti punkten 1:0_, mom.
Litt. b, samt uti punkterne 2:0 och 3:o förekommande benämningar af räkne-enheten böra derefter rättas.
Börande derjemte, vid uppsättning af den underdåniga skrifvelse, som i förevarande fråga kommer att aflåtas till Kongl. Maj:t, de i Utskottets Utlåtande N:o a3 förelupne och af Borgare-ståndet vederbörligen anmärkte tryckfel vid sid. 7 rad. 8 uppifrån och vid sid. 8 rad.
12 likaledes uppifrån, vederbörligen observeras.
Stockholm den 5 December 1844- Banco-Utskottets Memorial, N\o 3y. 11 Reservationer: Som Bonde-ståndet gillat den af Utskottet föreslagna benämning af räkne-enheten, hafva Herrar von Hohenhausen, M. S-, Skogman, C. D., Doctor Lyth, E. E.
Falhem och A. F. Ericsson samt Riksdags-fullmägtige Pehr Sahlström från Stockholms Län, J. F. Dahllöf från Götheborgs och Bohus Län, Per Pålsson från Skåne, Johannes Andersson från Westergöthland, Per Mårtensson från Jönköpings Län, Anders Jonsson från Östergöthland, Henrik Andersson från Nerikes Län, Jan Olsson från Gefleborgs
Län samt Johan Andersson Lundberg från Norrbotten ansett, att Ulskotlet bordL inbjuda de öfrige Riks-stånden att instämma uti Bonde-ståndets beslut; samt, på sådan grund, reserverat sig emot Utskottets förestående memorial.
STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Berg, 1844. Banco-Utskottets Memorial, N.o 38.
Ank. till Exp.-Utsk. d. io Jan. kl. 5 e. tn.
Memorial, angående Revisionen af Låne-Contorens i Götheborg och Malmö samt Banco-Discont-Verkets räkenskaper och förvaltning för näst/idet Ar, m. m.
Som Rikets Ständer, enligt de Banco-Utskottet vid nästlidne
Riksdag meddelade beslut, utsett Revisorer och Suppleanter för granskning af Låne-Contorens i Götheborg och Malmö räkenskaper och förvaltning endast till och med för år i843, har Utskottet ansett sig böra härigenom erinra Rikets Ständer om angelägenheten deraf, att till de revisioner af nämnde Verks räkenskaper och förvaltning, hvilka, jemlikt g5 §. uti Banco-Reglementet under den i5 Juni iS/ji, skola taga deras början den i Mars detta år, samt för de revisioner, som komma att ega rum under tidrymden intill nästa Riksdag, hvarje Riks-Stånd inom sig utser en Revisor och en Suppleant för granskning af hvartdera Låne-Contorets räkenskaper och förvaltning.
Jemlikt 96 §. i nyssåberopade Banco-Reglemente, skola Banco-Fullmägtige hvarje år hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan om förrättande af den nästpåföljande revisionen af Rikets Ständers Banco-Discont-Verk, och i sammanhang dermed af f. d. Riks-Discontens utredning, på det att tvänne Revisorer för hvartdera Riks-Ståndet må blifva till denna förrättning, som, likmätigt g5 §. i samma Reglemente, tager sin början den 1 Mars hvarje år, utsedde och kallade enligt de grunder, Rikets Ständer, hvar för sig, i sådant afseende utstakat och till Kongl.
Maj:t i underdånighet uppgifvit; men någon anmälan till Kongl. Maj:t om Revisorers utväljande eger ej rum, så vida Banco-Fullmägtige, innan December månads början föregående året, fått säker kunskap, att Riksdag åter derefter under loppet af de första 3:ne månaderne inträffar.
Af sådan anledning och då det är sannolikt, att innevarande Riksdag kommer att fortfara utöfver tiden för revisionsförrättningens början, i hvilket fall Utskottet anser sig pligtigt att företaga granskningen afBancoIIäi. tilt R.
Prot. 184Ö. 6 Sami., 1 Afd., 17 Haft. 1 2 Banco-Utskottets Utlåtande, N:o 3g.
Discont-Verkets förvaltning och räkenskaper samt f. d. Riks-Discontens utredning för nästlidet år, torde Utskottet, endast för den händelse, att Riksdagen skulle upphöra före den, för fulländandet af berörde revisionsförrättning bestämda tid af sex veckor, böra hemställa, det Utskottet måtte berättigas, att bland sina Ledamöter utse tvänne af livartdera Riks-Ståndet, för att, i egenskap af Revisorer, afsluta omförmälde gransknings-förrättning.
Hvad åter beträffar ifrågavarande Revisioner under de följande åren intill nästa Riksdag, har väl Borgare-Ståndet, uti Protocolls-utdrag af den 12 Maj i835, (N:o 268), uppgjort ett Schema, enligt hvilket valen skola förrättas, samt deruti, genom Protocolls-utdrag af den 6 Februari 1841, vidtagit några jemkningar; dock, enär den granskning, som innevarande år skall ega rum, kommer att besörjas af Utskottet, torde de Städer och Bruks-district, som, enligt berörde 2:ne Protocolls-utdrag, böra välja Revisorer år 1848, berättigas att för år 1846 utöfva denna valrätt; men då deremot de öfriga trenne Riks-Stånden icke synas hafva beslutat, huru valet till Revisorer och Suppleanter för merabesagde Revisioner bör för sig gå, tillstyrker Utskottet, att Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-Stånden må bestämma sättet och ordningen för utseendet af Revisorer och Suppleanter för granskning af Banco-Discont-Verkets förvaltning och räkenskaper samt f. d. Riks-Discontens utredning för 1846 och följande åren intill nästa Riksdag.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Jan. kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets memorial N:o 22, med hemställan, det Banco-Ful/mägtige måtte berättigas att uppköpa och försälja vexlar.
Jemte tillstyrkan, det Banco-Fidlmägtige må berättigas att uppköpa och försälja vexlar, har Utskottet, uti berörde memorial, till Rikets Stän - Banco-T]iskottets Utlåtande, N.-ris 3g. 3 ders bepröfvade liänskjutit ett af Utskottet uppgjordt och i io serskildta punkter sammanfattadt förslag till de reglementariska bestämmelser, som i och för nämnde vexelhandel ansetts erforderlige.
Detta memorial har, enligt Utskottet tillhandakomne Protocolls-Utdrag af den i3 och i6:de sistlidne November, blifvit af samtlige Riks-Stånden till Utskottet återremitteradt, med förklarande a( Preste- och BorgareStånden, att de godkände det af Utskottet föreslagna berättigande för Banco-fullmägtige att uppköpa och försälja vexlar; vid hvilket förhållande och enär, med undantag allenast af en ledamot inom Ridderskapet och Adeln samt någre Ledamöter inom Bonde-Ståndet, alla öfrige, som uti bemälde Riks-Stånd yttrat sig öfver förevarande fråga, gillat den princip, hvilken ligger till grund för Utskottets i ofvanom förmälde memorial framlagde förslag, Utskottet förnyar den hemställan, det Banco-fullmägtige må berättigas att uppköpa och försälja vexlar.
De vid reglementariska bestämmelserne gjorda anmärkningar får Utskottet punktvis till besvarande upptaga.
Första punkten i Utskottets ofvannämnde memorial lydde, som följer: ”För bibehållande och förstärkning af Bankens metalliska cassa, bemyndigas Banco-Fullmägtige att af välkända och solida trassenter eller endossenter, efter en kurs af 19.8 sk. och derunder, på Stockholms och Götheborgs Börser uppköpa vexlav, dragna pä Hamburg eller derstädes betalbara.
Vexlar å annat myntslag, än Hamburger-Banco, kunna äfven köpas efter deras egande värde efter uträkning.
Häremot är vordet hufvudsakligen erinradt:
Att Utskottet, i stället att lemna disconten på vexlar å sido, bordt föreslå, att för vexlar, dragna å vista eller förfallna inom 8 dagar från den dag, de köpas, betalades 1 28 sk., samt för sådane, utställde på tid, så mycket mindre, som disconten eller räntan för denna tid utgjorde; att vexelköp på andra orter inom Riket, än Stockholm, vöre vådligt och obehöfligt; det förra i följd deraf, att nog säkra controller svårligen kunde utfinnas; det sednare, emedan en vexel-tillgång på annan ort otvifvelaktigt ginge dit, der den kunde afsättas; att det likväl borde vara deputerade obetaget att uppköpa vexlar, sorn i sådant afseende till dem insändas från andra städer 1 Riket, hvilka idka utrikes handel; ^ Banco-Utskottets Utlåtande, N.-o 3g. att vexlar, dragne på London, desto heldre äfven kunna upphandlas, sorn en större del affairer göras på nämnde stad; att då vexlar, betalbara å en ort, icke ega enahanda värde, som de, hvilka äro dragne på samma ort, de förekommande orden, "derstädes betalbara, ” borde utgå, men att deremot vexlar, dragna på Allona, jemväl kunde uppköpas; samt att Banco-Slyrelsen icke bör ega alt köpa vexlar, ställde å annat myntslag, än Hamburger-Banco.
Vid öfvervägande af de till stöd för nu gjorda anmärkningar anförda skäl, har Utskottet funnit sig ega grundad anledning i så måtto förändra dess förra förslag, som af det här nedan förekommande närmare inhemtas.
I afseende på punkten 2:0, innehållande: ”Banco-fullmäktige bemyndigas likaledes alt på tjenligaste vis disponera den fond, som genom föregånget vexel-köp eller annat aftal finnes hos Bankens hus i Hamburg för Bankens räkning stående, antingen me delst af gifvande af vexlar eller indragning af silfver in natura.
Vexlar af gifvas dock icke förr, än vexel-brist gifver sig tillkänna genom kursens stigande su högt, att remittenter hafva mera fördel af uttagande och användande af silfver för sina utländska licjvider, än af vexlar, och då sålunda silfver-export kan, i följd af en sådan åtgärd, förekommas.
Så väl beloppet af de vexlar, hvilka få af gifvas, sorn kursen å desamma, bestämmes af Banco-fullmägtige.
Silfver in natura indrages till Banken, när Banco-fullmägtige så nödigt prof har blifvit att uttrycken i början af förevarande punkt borde närmare bestämmas sålunda, att Banco-fullmägtige berättigades att draga vexlar på all egande eller betingad tillgång i Hamburg; att den uti andra perioden förekommande föreskrift om tiden, då Vexlar skola afgifvas, mera innefattade ett raisonnement, än ett stadgande och borde utbytas emot en bestämd föreskrift om den minimi-kurs, hvartill vexlar få afgifvas; att bestämmandet af beloppet å de afgifvande vexlarne, jemte kursen å desamma, voro göromål, hvilka både borde och kunde utöfvas af deputerade; att, i fråga om indragning af silfver in natura, det stadgande vore nödigt, att sådan indragning icke skall, utom när Bankens säkerhet sådant fordrar, verkställas förr än Bankens egande tillgång på specie-mynt blifvit, genom utvexling emot sedlar, så medtagen, ait myntning anses ound - va; och skall alltid inf örskrif vet silfver mot sjöfara assureras anmärkt: Banco-Utskotlets Utlåtande, N.o 3g. 5 gänglig för uppfyllandet af Bankens förbindelser till allmänheten; samt att offentlighet bör lemnäs åt Bankens vexel-operationer.
Till undanrödjande af dessa anmärkningar, har Utskottet uppgjort förslag till en förändrad föreskrift, rörande tiden och sättet för vexlars angifvande från Banken.
Uti nämnde punkt är bibehållet det stadgande om indragning af silfver in natura, hvilket förekommer uti punkt a:o> af memorialet N:o 22, emedan Utskottet fortfarande hyser den öfvertygelse, att, i dylika fall, Banco-fullmägtige hora ega fria händer att handla efter sig företeende förhållanden.
Då några anmärkningar icke blifvit framställde emot punkterne 3:o och 4:o, äro desamma af Utskottet bibehållna; dock, hvad den förra punkten angår, med en mindre redactions-förändring.
I följd af de flere erinringar, som äro gjorda dervid, att Utskottet uti punkten 5:o föreslagit, att utöfningen af de med vexelköp och försäljning förenade göromål och bestyr måtte uppdragas åt