Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N å g r a frodiga b l a d v ä x t e r, b ö c k e r, f a d e r n s p o r t r ä t t p å e t t s t o r t staffli, e t t p a r g o d a s t å l s t i c k o c h e n a f d e l n i n g s s k ä r m h o n själf m å l a t gåfvo e t t v a r m t hemlrefligt t y c k e.
Hon satte sig vid det ö p p n a fönstret.
Några äppelträd i en trädgård bredvid höllo p å a t t knop- p a s, o c h h o n t r ö t t n a d e ej a t t b e t r a k t a d e m.
— G u d vet, h u r h o n k u n n a t lefva u t a n d e d ä r t r ä d e n!
Lilly k o m i n s t ö r t a n d e i s t å l g r å kofta, ö f v e r l a s t a d med broderier, o c h hatt med oäkta plymer.
» Vill d u i n t e följa m e d ä n d å? » f r å g a d e h o n brådskande.
Agnes skakade p å hufvndet.
Hade h o n talat, s k u l l e h o n b r u s t i t i g r å t — h o n g r ä t öfver a l l t i n g n u o c h s k ä m d e s däröfver.
» Jag ö n s k a r d u v o r e m e d, » å t e r t o g Lilly r o d - nande.
A g n e s s ä g u p p f ö r v å n a d.
» Jag s t ö r e n d a s t e d e r t n ö j e.
Fredrika- Bremer- Förbundets medlemmar an- modas att med snaraste till byrån, 54 Drott- ninggatan;.
l fr., insända års-n f g2 f t e r och p r e n u m e r n t i o n s a f g i f t e r.
2: a haft.
TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN.
Ca.milla ' ~ o l l e k i: HuZda Luadtn, En efterskörd ' fran Chieagoutst~llningeo.
8-d,-Tre-nya diktsamlingar.
$2: C., Från 1895. á n riksdag.
.. @ er&amp; Meyerson, Ett blad U!
m m dagbok.
Litteratur, F .. Cbg.J: ?Siifve, Yyrt- &amp;.
C:, g, +f;. %ci~t: Ro&amp;st; L. D-N, ?Spillrorr a f Cecilia ~ å i t h - ~ o l.
r n.
b e .. r g L,; N., isju martyrers.
af René.
Meddelanden ' från ~redrika~~ferner-Förbbndet;.
Fran skilda håll.
1. "
H '.
s ' F O Förbundets ~ medlemmar kr.
2: M).
For icke.
medlemmar ' s 4: 00..
_ _. '
P - --.
- - Fredrika-Bremer-Förbundets adr.
: Drottninggatan 54,.
for tlio,rorighly- !eipi-li~- the - English language.
Fof - - ' p ~ t i c u l: ?p&amp; g ~ ~ t o Miss Pidcock Easton 33ecbry - Winchester - Epg@iXi - o r t o R ö k e n Elisabeth Garlsog, Wdb-.
servatoiregatan, Stock&amp;olm.
F o r kapitalister, sarskildt fruntimmer, liar det länge varit ett önskningsinil a t t kunna öfverläinnn varden af sina värdepapper och skötseln af si&lt; % atRrer å t nggon person eller institiition, som med absoliit sakerllet förenade punktlighet och noggrannhet i utförandet af det anförtrodda uppdraget afvensoni prisbilligliet.
E n sådan institution är.
Stockholms Enskilda Banks Notariatafdelning (Lii !Za N y g n t a m RY, expeditionstid 10-4), soin iiiider garanti af Stockl~iolins Eiislcildn Haii k åtager sig vkrd och förvaltning af enskilda personers och kassors värdepapper.
" Exeinliel 1.
O m en person Iios Notariatafdeliiingen deponerar obligationer, inkasserar Notariatafdelningen vid förfallotiderna kupon- ger och tilll.iaiidaIi %lle~ deponenteii influtna inedel.
Vidare efterser Notariatafdelliiiigeri iitl.ottoingar af obligationer och underrattar depo- iieiiten i god tid, i f d l en deiiiie tillhörig obligation blifvit utlottad, samt Iiimnar förslag ti.1 ' 1 ny placering af det ledigblifna kapitalet.
Om intec1tning: w deponeras hos Notariatafdelniiigeii iiiiderrättar Notariatafdelniiige11 gäldeiiareii daroni att ' r#ntoriia A in- teckiiiiigariia skola till afdelniiigeii inbetalas,, livai.efter de inedol, soni iiiflyt; \, till depoiienteii radovisas.
Vidare tillser Notariatafdeliiiiigeii:) tt.
inteckningarne blifva i vederbörlig tid förnyade.
Oni en Iios afdel- niiigeii deponerad iiiteckning geliorn iinclerlåteii föimyelse skulle förfalla, ersätter Stocklioliris Eiiskildri, Buirlr därigenom iippkoinirien skada.
E ' öi * vnriiigsczfgift: 50 öre fiir Hr p r 1,000 kronor af cleposi- tionens v#rde, dock ej iiiider två kronor.
Kruses Pensionat &amp; Hotel Klarabergsgatan 52, Stockholm, minuters vag frin Ceiitralstotioiieii, erbjiider shviil enkla soin elegaiitn.
r i m ii.
b. eller 2 och 3 tr. Pris: frihol: 26 per dygn.
Doktor E.
M Wretlind, Stockliolm, Doktor * H. Akersfröm, Upsala iii.
* Voktiii5stn.se möter vid sta.tioiiei1.
tv&amp;
Magnusaon (etablerad 1860) Försaljniugslol~aler: ne&amp;a óotten, en, tv&amp; och t r e tr. npp STOCKHOLM. '
Största lager i Norden Kulörta o, Svarta Y llekladningstyger Kulörta och Svarta Sidentyger Bomulls-Tvattkladningstyger Schalar och Kapptyger m, m.
0 bser~ eril!
Genpi direkta förbindelser med in- och utlandets förnämsta fabrikanter kan jag erbjuda ofvannäinda artiklar bättre och billigare än någon an- nan och torde en hvar genom besök i mina lokaler eller genom reqvisition af profver och varor lätt blifva iifver- tygad om fördelen att hos mig fylla sina beliof af dessa artiklar.
Camilla Collett.
För n&amp;gra dagar sedan ingick fkAn Kristiania un- derrättelsen, att den fraj dade norska författarinnan Candlcc Collett natten till den 7 mars sliitat sitt långa, ' gagnerika lif.
Denna underrättelse har inom vida kretsar afven i v k t land framkallat det lifligaste deltagande.
Men med den vemodiga tanken, att en med sällsynta gkfvor utrustad personlighet upphört a t t vara till, blan * dar sig här den sköna, försonande känslan, a t t detta rika människolif ej skördats af döden förrän det för- unnats detsamma a t t dela med sig å t sam.tid och efter- värld ix€ sitt hjärtas och snilles basta skatter.
Nar för tvenne &amp; r sedan Camilla Colletts 80: de födelsedag firades med en högtidlighet och en anslut- ning, som tillförene ej kommit någon skandinavislr för- fattarinna till del, ägnade vi i en längre biogra- fisk uppsats vår hyllning &amp; t den adla kvinnan, den oförfärade banbï terskan och den frainsthende skrift- ställarinnan.
Til hvad vi då om hennes personlighet och lifsgärning meddelade, Iiafva vi nu föga a t t till- lägga, Vi vil ' s endast under utt&amp;lande af den djupt ' kända tacksam l!
letssbiil d hvari afven den svenska h i n - nan känner sig stå till en Camilla Collett, instämma i de vackra ord, som fr&amp;n ett annat svenskt hå,ll om henne yttrats.
De lyda: 1, Ingen enslcil-ld person i hela norden, med undantag a£ Fredrika, Bremer, har gjort så mycket som fru Collett för att höja aktningen för kvinnans personlighet och för hennes intelligens och för att utvidga hennes wbetslwaft till om- råden utanför hemmets bestyr.
Då konst, litteratur och ve- tenskap, det offentliga och privata dEiirslifvets h e t s a r nu beredvilligt och med glädje mottaga kvinnans samarbete, dii kvinnorna sj&amp;l£va, väclrts till insikt on1 sin stallning, då lagstiftningen mer.
och mer börjat taga hänsyn till hennes kraf och då hela det bildade 1pg8ngeslifvet mellan man o ~ h lrvinna reformerats, så hade ingen här i norden .fog att med mera, beriittigad stplthet tänka på sitt arbete i denna utveclrlingsstrid än Camilla Collett.
P En efterskörd från Chicagoutstall- ningen.
Det ar oss en sann tillfredsställelse a t t Iia blifvit satta i till.
Fälle a t t liar nedan meddela ett utdrag iir den berättelse, som svenska statens enda kvinliga stipendiat, fröken Hulda Landin, afgifvit till koiiinierskollegiiini om sin resa till Chicago det märkliga iitstëllnings- gret 1893.
~ ~ s o statens m stipendiat och en af representanterna för Svenska Danikomitén vid den i saminanliang ined världsexpositionen anordnade kviniiokongressen, tog fröken Lundin en verksam del.
i lcongressförliandlingarn~~.
Hon beklëdde dessiitoin, som bekant, den viktiga posten af medlem i utställningsjuryn.
Dessa befattningar, som livar för sig öppnade för innehafsarinnan de rikaste tillfallen a t t.
studera vërlds~~tst %ll~iingen i dess olika faser, gifva fröken Lun- dins iittalanden i liithörande ämnen t~etydelse, särskildt gäller detta oin ' kvinnoarbetet, å t hvai ' s så val teoretiska soni praktiska sida hon agnat ett djupgående studium.
Den efterskörd från den.
sen aste vai.ldsexpositionen, som liar lainiias, skall darfisre, hoppas vi, mottagas med intresse.
, \ Om kvinnoarbetet på v~rldsutstallningen: i Chicago.
Oni sättet för Itvinnornas deltagande i varldsutställningeii i Clii- cago hade damerna i Amerika haft svårt a t t enas.
E t t parti ville, a t t maii skiille samla allt kvinnoarbete sarskildt, ett annat förläktade däremot den åsikten, a t t kvinnoarbetet borde stå sida vid sida iiied det manliga arbetet, i öppen taflan med detta.
Efter inånga och tämligen lieta strider segrade det sistiilmnda partiet.
Också visade det sig, a t t kvinnoarbetet kom a t t utgöra en kasentlig insats i alla de olika ~ t s t ä l l n i n ~ s s f d e l n i 1 ~ ~ iitoni ~ r n a i, de &amp; t kommunikation, elek- tricitet och piifdrift anslagna byggnaderna.
E t t af de märkligaste kvinnoarbetena i Jackson P a r k var sa- keïligen själfva kvinnobyggnaden, The Wo~nan ' s Building, som var
iitförd i italiensk renässans efter en ritning af miss Soptiie Hayden, en af Amerikas mest framstående kvinliga arkitekter.
Kvinnobyggnaden, som var tv&amp; våningar hög, hade ett förträff- ligt läge nära själfva huf vudingången till ntsti-illningen.
K.ostnaderna för densamma uppgingo till omkring 188,000 dollars.
taket af nämnda byggnad var en restaurationslokal anordnad, dit nian kom medels såväl hissar som belcväma trappor.
Hela inidtel- partiet af byggnaden utgjordes af en stor sal, Rotundasalen kallad,.
som sträckte sig från grunden af byggnaden auda upp till taket &amp; f- densamnia.
Rundtorn nys~nämnda sal lopp i öfre delen af byggna- den ett bredt galleri, livarest.
funiios en niängd rymliga salar för olika aiidamhl, väl belysta och delvis försedda med balkonger.
F r å n Rotundasalen.
utgick p&amp; nedra bottnen en mängd gångar och vinkel-.
gkngar.
Och här var den största massan föremål iitställd % livar sitt iiationaloinråde.
Hvad plananläggningen af denna del af byggnaden angår, så voro belysningsförl~illandeiia dåligt beraknade; i det a t t en mängd sektioner dvaldes i skymning dagen om.
t a För a t t nu öfvergå till utstallningsföre~nålen, så var ingen ind.ustri bättre representerad i kvinnobyggnaderi %u spetstillve ' ~Ic~ziIzgen, .soni af Alder varit kvinnors göra2.
Bakoni ett par gallerportar af järn Ilade den italienska kvinnan.
samlat ett .helt litet iniiseiiin af denna utsökta lyxartikel.
Denna afdelning var så systeniatiskt ordnad, a t t den utgjorde en fullstäiidig a spetsar vor0 Iiistoria öfver spetstillverkningens utvecklingc - ~ l i slags här representerade, och alla tiders, från de Iialfinultnade resterna sedan 3,300 före Kristus, fiiliiia i etriiriska grafvar och i pålbyggna- derna i Scliweie, ända till de nioderna franska och venetianska spet- sarna med sina härliga teckningar.
Hiir fonnos ' knyppelpinnar ända från sten- och bronsåldern intill nuvarande tid.
I ett särsltildt sk %p Iiangde italienska drottningens praktfulla spetsdräkter.
Också Blon- der och trådspetsar förekommo liar i rikt urval.
Äfven Frankrike bjöd på en rikedoin af utomordentligt vackra spetsar.
Främst miirktes liar en svart chnntilly-silkesspets, gjord ined 2,000 knyppelpinnar, ined ett underbart vackert mönster af blad och grenar; vidare fanns liar en näsduk af valencienne, den finaste knypp- lade trhdspets inan känner.
Belgiens sp&amp;sutstiillning var icke s i stor soin Italiens eller L
r Frankrikes, men afven den var synnerligen vacker.
Alla de val- kända belgiska sorterna funnos där i olika nyanser.
England utställde mycket vackert i horistonspetsar, point d ' Angle- terre och Iioriston-guipure.
D e från Irland exponerade spetsarna roro af en iniirkrardig finhet och företedde utsökt vackra mönster.
Ryssland bjöd på grofva bastanta knypplade trådspetsar, allt äkta nationelt, för det mesta utgånget f r i n en skola, hrars stiftarinna a r kejsarinnan själf.
.I fraga varande skolas andamkl ar att uppviicka nationel dekorativ handarbetskoiist.
Här faiiiis vidare en egendomlig spets af get-uli med dimmiga mönster.
Get-ullen spinnes först till en fin trHd p&amp; en kam, hvarefter den lindas omkring knyppelpirinen.
$ ' W öfrigt representerades här &amp; £ren andra slags spetsar af kanda slag, men ej till betydenhet.
Förenta staterna utställde spridda prof IJ&amp; ratt vackra knypp- lingar och point-lace, och Spanien exponerade naturligtris en iiiassa svarta mantillor ocli fina nationalspetsar, allt utsökt vackert.
Sverige mötte på taflingsplatsen med sina radsteriaspetsar, soni på grund af siu egendomlighet väckte ganska iiiyclieii l~eiiiid~an.
Hvad broderierna angick, så öfrertraEade Frankrike p i detta område alla andra nationer genom den utsökta fina smak, som behar- skade alla dess arbeten.
J a, inan rent af lilpnade, d i mmi liar siig hvad nklen, konstnärligt behandlad, kunnat istadkoiiiiila.
Särskildt vill jag namna ett silkesbroderi, föreställande en Kristusbild, kopia efter en gammal mästare.
Det a r madame Lerouudier soiu har, med specialistens exakta kunskap ocli med stor originell nppfattiiing, &amp; stad- kommit ett verkligt konstverk.
Som bekant liar madame Lemindier i Frankrike lyckats vllcka till lif sextonl~andratal&amp;s broderikmst.
Det utmärkande för de franska arbetena i allmiinhet r a r: fin kansel för färgers och liniers harmoni.
Det amerikanska broderiet upptog en mycken stor plats i kvinnobyggriadcn.
Med husfliten är det som bekant ganska klent be- stalldt i Amerika, men sedan sömnad blifrit en industri och en konst har densamma, tack vare amerikanarnes kiinda energi, iiatt en högst respektabel utveckling.
Sålunda funnos t. ex. utsökt vackra guld- broderier på hvit botten och artistiskt utförd scliattersöu y&amp; liritt linne och ylle.
Amerikanarne hafva siikerligen p i detta, som p3 s % många andra omraden, en vacker framtid för sig.
.33 P å den ryska - afdelningen vor0 såväl broderier soni vafnader af niycket stort intresse.
Intet var här lånadt, intet påminde om något annat lands; allt var akta ryskt, och stor omväxling rådde.
Har hade man de starka motsatserna, det Iialfbarbariska bredvid det mest konstn.ärliga.
Har var liofdaineii representerad, inen i lika ' liög grad bondkvinnan.
Alla möjliga vafnader, från den enklaste lieinslöjd till den mest axtistiska konstindiistri, fiinnos liar till beskidande.
Spanien, broderiernas land, exponerade praktfulla sidenapplika- tioiier på saiiiniet, vidare guld på piiipur med kronor ocli riksvapen o. s. v. P å dessa artiklar var mycket arbete nedlagdt, men som konstverk kunde de icke inata sig ined livad Frankrike i samma vag liade åstadltommit.
Spanieiis livitbroderier däremot voro säkerligen da vackraste på hela ' utställiiingen.
Den svenska iitsti-illningen af broderier och väfnader beundrades ' af alla konstförståndiga besökare.
Såväl från tekniska skolor som från högre och lägre läroverk för flickor iitstallde nästan alla nationer alster af kvinlig slöjd.
P % detta område mötte Sverige i kviiinobyggnaden med en rnodellserie från Stockliolilis folkskolor.
Denna blef som bekant prisbelönad.
På p o ~ ~ s ~ i ~ ~ s f a b ~ - i k ~ t omrhde i o ~ ~ e r ~ iiafva s de amerikanska kvin- norna .gjort betydande insatser.
Ja, den for niiivaraiide yppersta inlieniska porslinsfabrikationen i Amerika tillskrifves kvinnor, ~ R o o k - wood Pottery,, soin på utstiillningen viickte så inyckeii beundran, är iianiligen resultatet af eii mangd experiment, utförda af.
En fabrik för tillverkiiingeii af näinnda industri grundades 1888 af in: rs Bellasny Storer.
Utvecklingen af Rookwood Pottery, ända frkn 1876 till näivaraiide tid, kiiiide studeras i stlie Cincinnati Room », där en serie af typiska föreniil voro iitstallda.
Det i fråga varande porslinet ar en slags fajans, forinad af ett iimne, som, finnes i narhet.en af Ciiiciiiiiati.
Dekorationerna ligga iiiider glasyren, och fargen, som är det underbaraste af alltsammans, omfattar en skala af rika och sköna toner anda från en vacker opalfarg till en djup.
brun färg, som på- minner oni japanesernas praktfullaste lack.
I afdeliiiiigen » Applied Arts of Amerika, väckte det s. k. giildporslinet gauska stor iippmarksamhet.
Detta porslin är helt f ör- gyldt och utgör äfven det resultatet af en mängd experiment, utförda af en kvinna., livars naniii jag beklagligtvis icke lyckades f &amp; reaa p&amp;.
Man sade mig, a t t ifragavarande dam blifrit erbjiiden stosa penninge- summor för sin uppfinning, men a t t Iion hittills föredragit a t t sjalf producera sina alster och därför fortftirande Iienilighåller sin upptäckt.
Glasm6hivzgens vackra konst star som bekant ganska högt i Amerika.
D e vackra inalade glasfönstren i » Assembly H a l l ~, syn- nerligast de två största, hvilka hängde öfrer platforrneii, utförda af Elisabeth Parsoii och Edith Brown, båda frkn Roston, bni ' o vittne oiii stor konstskicklighet pk detta oinråde.
Innan jag g %r vidare vill jag namna att Lea dlilboriis utställ- ning af mynt och niedaljer tilldrog sig iiiycken uppinarksainhet vid Chicago-expositionen.
E t t högst iinponermde intryck gjorde biblioteket, beliiget i öfre delen af kvinnobyggnaden.
Detta var sainladt och ordnadt af Ivin.
nor från staten New-York.
Biblioteket onifattade 7 i 8,000 volyiner.
Nästan alla nationer i viklden voro här representerade.
Sverige ilade bidragit nied 130 volymer.
Afdelningen för sjttkt.&amp;rd var af mycket stort iiitresse.
Rar var det isylinerhet en af engelska kvinnor iitstiilld modell af ett lios- pital, som väckte kannares varinn beundraii.
En liikare försiikracle mig, a t t denna utställning säkerligen i franitideii mangenstiides kommer a t t verka reformerande pk sjukvården.
Åt kokkovuten hade man anslagit mycken tid.
I norra delen af kvinnobyggnaden en trappa npp fanns nämligen ett modellkök, dar, omgifven af lyssnanda &amp; hörare af begge könen, mrs S.
T. Rorer hvarje förmiddag hö11 föredrag om och praktiskt utförde konsten a t t af majs tillreda nyttiga och laclzra inntsättes.
Majsen betraktas i Amerika som franitideiis riiaiiiia.
Men d % majsen till och med vid bakning fordrar en riss skicklighet, oclh dk erfarenlieten i dess användande ännu icke ar synnerligen stolD, ansigo amerikanskorna sig - böra vid själfva väi.ldsi~tst~lliiingen söka sprida kunskap o111 detta näringsämnes användning ut öfrer liela vërldeii.
Afdelningen för uppjinni~lgar var på sätt och vis der.
iiitressm- taste i hela kvinnobyggnaden, vederliiggande som den gjorde det ofta hörda påstaendet, a t t kvinnan ej kan utföra arbeten, livars frambriii- g m d e krafver en större grad af tankeansträngning.
Gppfiiiiiingariie voro visserligen icke af sainina betydelse soni t. ex. i " inguiaskinsii, telegrafen och det elektriska ljuset, men de vittnade.
det oaktadt oiii stor skarpsinnighet.
Dar sågs t. ex. en apparat, afsedd a t t f r i n
åkdonet lösgöra skenande Iiiistar.
Genom tr,yck på en fjader kan hasten nar som helst bli helt ocli hållet fri och en olycka shlulida undvikas.
a r åkdonet därjämte försedt med en: säker broinsinratt- ning, bör icke ens den ringaste fara kuiiiia uppstå.
Flere af upp- finningarna bestodo i förbättringar af olika köksutensilier, men afven mera invecklade uppfinningar förekommo.
Diii.
sågos.
ugnar för brän- ning af mCtladt porslin, flyttbara vafstolar, niodell till ' fraktvagn för boskap, modell till elevator o. s. v.,.
I södra flygeln en trappa upp Iiade direktionen, som bestod af 110 damer, två från Iivarje stat och territorium samt distriktet Columbia, 8 för Förenta staterna gemensamt sanit 9 från staden Chicago jämte deras siippleanter, sina sammanträden.
Som president för denna direktion, Board of Lady Managers kallad, fungerade mrs Pbtter Palmer från Chicago, ocli som sekreterare i nämnda styrelse tjiinstgjorde inrs Stisan Gale Cooke.
A t t en direktion af danzer skulle deltaga i förvaltningen af varidsutstallningeii i Chicago Iiade beslntits af själfva kongressen- I saniband härmed vill jag namna, a t t omkring 100 kvinnor, representerande nästan alla nationer i världen, voro medleminar af den jury, som nedsattes för bedömandet af Chicagoexpositionen.
Som bekant hade undertecknad lyckan a t t i namnda jury representera Sverige- 1 Chicago väcktes iiiider v#rlds~itställ~iingen ett förslag att, iitoni de f r h början bestämda belöningsniedaljerna, afsedda för utstallarne, afven bereda någon utmärkelse $t dem som, ehiiru icke sjalfva utstal- lare, i en inera anmarkningsvard grad medverkat vid utförandet af de prisbelönta.
föremalen.
Initiativet till denna vackra tankes för- verkligande togs och f ullfölj des af den vid ntstiillningen f ungerande anierikaiiska damkoniitén.
Sedan Förenta staternas kongress beyiljat de för planens realiserande beliöfliga medlen, beslots a t t den hyftade ut~närlcelsen skulle.
f å sitt uttryck i ett hederscliploin a t t efter frain- ställning af vederbörande utstiill: ?re tilldelas dem af hans arbetare.
eller biträden, soni af honom vitsordades Iiafva gjort sig förtjänte af ett sidant veder~näle.
Omkring 200 dylika diploin.liafva, som bekant, kommit på Svet riges del. '
The Childrens Building.
Man gör Amerika och ainerikanarne oriitt, om man anser dem tänka endast pk sina dollars.
A uppfostrans område framstai.
detta kanske allra tydligast liksom i allt livad som kan rara till hjiilp och gagn för barmn.
Det är de amerikanska kvinnorna som gk i spetsen i detta hanseehde, E t t vackert exempel harpk var r barnhenlinet The Childrens Building, p&amp; Chicagontstallningen.
Denna byggnad, som låg strax söder om kvinnobyggnaden, var icke beräknad i planen för vWdsutst2illningen.
utan det var damkoniitén, som koinmit på den goda id6n.
Damerna insamlade p&amp; enskild vag nigra tusen dollars, fingo en liten tomt af utställningskomit6~i ocli lato sil uppföra det ifrhgavarande barnhemmet.
Ändamålet med nämnda barnliein var att praktiskt visa, liuru undervisningen i htskilliga iimnen borde bedrifras, samt hnru srnå barn böra skötas, och därjämte ville man bereda mödrarna en lättnad genom att taga hand om deras barn, medan de sjiilfoa studerade utställningen.
För att nu börja med det sista, så var det ganska egendomligt att åse, hurusom inödrarne kommo in och deponerade siila sini barn i det s. k. clieck-rwtmet.
Modern erhöll ett med nuinmer försedt me- tallmärke, achecka, och ett dylikt fastes på barnets kläder.
D a mo- dern på aftonen kom för a t t afliemta sitt barn, presenterade hon sin check, nnniret utropades, och barnet fördes till henne.
Under hela utställningstiden skola 10,000 barn siilnnda iiafva passerat check-rummet.
De wcheckades sniåttingarna fingo tillbringa sin dag i en mycket stor ocli förträffligt inredd barnkammare, dar de sköttes af en hel kar a.f för sitt kall särskildt utbildade barnsköterskor.
Ltom barn- kanimaren fanns det afren ett matrum för barnen och deras varda- rinnor, samt ett kök jämte tvättstuga, hyarest barnens kläder ren- gjordes, då så behöfdes.
Allt glänste af renlighet.
Hemmet var dagligen i verksainhet fraii kl. 8 pk niorgonen till 6 på aftonen.
I spetsen för denna afdelning stod miss Love frin Buffalo, hvarest nämnda dam inrättat en ~ttönstet.bar.
) zh.ztbbn och i för- bindelse med denna en undervisningsanstalt för ntbildaride af barn- sköterskor.
Båda dessa anstalter hade miss Love utan vidare för sommaren flyttat öfver till barnheininet på Cliicagoiitst~llnisgcn.
De något större barnen placerades dels i The Iiindergnrteii dels i Tke,, -.
Kitchengarden.
The Kindergarten var anordnad af &gt;) International Kindergarten.
Detta slags skolor, inrättade efter tyskt mönster, äro mycket populära i Amerika.
För min del anser jag, att de ameri- kanska D barntradgårdarna s vida öfvertraff ar sina tyska förebilder.
The Kitchengarden förestods af iniss Einely Huntington, som grundat detta system och som daråt agnar b %de sin tid oeh sin för- mögenhet.
Undervisningen var har förlagd till eftermiddagarna.
Kl. half 3 inträdde under tonerna f r h ett piano 24 SIII % flickor, iklädda livita mössor och langa hvita f örliladen.
Sedan eii sång sjungits, började arbetet, som i hög grad.
syntes roa flickorna, livilka har fingo lära sig att laga mat, di~ka bord, diska och sopa.
Möbler och kokkärl m. m. voro nied afseende p&amp; storleken lämpade efter barnens ålder.
E t t stort ruin i barnlieminet var uppliitet ' å t den i Amerika mycket populära svenska träslöjden.
Har sköttes undervisningen på ett förträffligt satt af svensken G-ustaf Larson, som på ett synnerligen förtjänstfullt sätt arbetar på den svenska träslöjdens utbredning i Amerika.
I saiiiband ined träslöjden undervisades afven i inodellering.
I bariilieininet fanns afveii en klass för undervisning af döf- stumma.
Det system, soiii följdes, syntes vara synnerligen utmärkt.
liirde småiiingoin förstå hvad inrtn sade, och att själfva tala samt darjamte läsa, skrifva och rakna o. s. v., alldeles soni andra barn.