Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande åter det förhållande, hvaruti de båda Inrättningarne borde stå till hvarandra, är, enligt ofvanomförmälda af Sundhets-Kollegium afgifna underdåniga utlåtande, deraf Utskottet erhållit del, hemstäldt, att, med afseende dels å det betydliga afstånd, hvarpå de voro från hvarandra belägne, dels ock derå, att Inrättningen i Stockholm i allo af allmänna medel underhölles, då deremot den i Skara lill stor del vore på den enskilda donationen grundad, de hegge Inrättningarne skulle fortfarande utgöra hvar för sig bestående läroanstalter, hvardera försedd med egen Styrelse, bestående, den i Stockholm, af Chefen för Stuleri-Ofverslyrelsen, i egenskap af Ordförande, och af en ledamot i Sundhets-Kollegium, Inrättningens Föreståndare och tvänne i hufvudstaden bosatte, för veterinär-väsendet nitälskande män såsom . ledamöter, samt den i Skara af Landshöfdingen i Skaraborgs län, i egenskap afl Ordförande, och af Biskopen i Skara Stift, Chefen för Westgötha Regemente, en af * Länets Hushällnings-Säiiskap utsedd jordegare och Inrättningens Föreståndare såsom ledamöter, samt att den sednare Inrättningen, som, i anseende till dess belägenhet, erbjöde ett relativt ringa tillfälle lill praktisk öfning i Veterinärläkare-konsten, men, dä den, i följd af tcstators förordnande, måste bibehållas, ock borde af Staten understödjas, så att den icke blott komtne att uppfylla det af Stiftaren dermed afsedda ändamål, utan ock sattes i tillfälle att, så vidt omständigheterna medgåfve, i vidsträcktare mån gagna det allmänna, icke måtte organiseras till en fullständig läroanstalt för bildande af Djurläkare, helst en sådan i Stockholm kunde anses fullt tillräcklig för riket, utan att ifrågavarande Inrättnings verksamhet inskränktes till danande af kunnige Hofslagare för iandsorternes behof, med den insigt för öfrigt i veterinärkunskapen, som skolans organisation medgåfve, utan annat samband med Inrättningen i Stockholm, än att undervisningen och pröfningarne ställdes i öfverensstämmelse med hvad vid den sednare läroanstalten iakttoges, hvilket ansågs kunna vinnas dels genom Sundhets-Kollegii deltagande i regleringen af undervisningen vid båda läroanstalterna, dels derigenom att Föreståndaren vid Veterinär-Inrättningen i Stockholm tillerkändes det inflytande på ordnandet af undervisningen äfven vid den i Skara, att, då han vid Direktionens sammanträden vore närvarande, han egde att i öfverläggningarne om undervisningen och sjukvården deltaga; varande af SundhetsKollegium tillika i underdånighet föreslaget, att de uppgjorda reglementena för ifrågavarande läroanstalter till en början måtte fastställas endast för 3:ne år,
inom utgången hvaraf vederbörande
Direktioner borde till Kongl. Maj:t inkomma med förslag till de ändringar eller tillägg i reglementena, hvartill den under tiden vunna erfarenhet kunde föranleda.
Med anmälan om hvad sålunda förekommit, får Utskottet, enär ifrågavarande läroanstalter obestridligen äro alltför inskränkta, lör att motsvara hvad med dem afses, samt deras utvidgning och förseende med förökade lärarekrafter alltså måste anses vara oundgängligen behöfligt, tillstyrka, Stats-Utskotlels Utlåtande, Nio 73. 27 att, i enlighet med hvad Kongl. Majit äskat, anslaget för Veterinärinrättningen i Stockholm må ökas med 2,750 Ridr, samt ett nytt anslag för Skara Veterinär-Inrättning med 1,400 Ridr å Stat uppföras.
Vaccinationens befrämjande. 50:o. Kongl.
Maj:t, som vid pröfning, i sammanhang med uppgjordt förslag till förnyadt reglemente för Skyddskoppympningen. i riket, af Sundhets-Kollogii anmälan om behofvet af bkade anslag för vaccinationens befrämjande, funnit ett årligt belopp af 1,200 R:dr vara för ändamålet erforderligt, har derföre föreslagit, att detta belopp måtte varda å Stat uppfördt.
Af ett vid den Nådiga Propositionen fogadt Statsråds-Protokoll af den 29 September nästlidet år inhemtas, att, sedan Rikets sednast församlade
Ständer uti underdånig skrifvelse den 26 April 1851 i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t täcktes i nåder anbefalla Sundliels-Kollegium att afgifva underdånigt förslag lill de tillägg och förändringar i gällande författningar' rörande vaccinationen, sorn funnes behöflige, samt att i öfrigt angifva de åtgärder, hvilka, enligt vunnen erfarenhet, så inom som utom riket, ansåges ändamålsenliga till vaccinationens befrämjande, Sundhets-Kollegium, i följd af härå erhållen remiss, den 15 April sistlidet år till Kongl. Maj:t öfverlemnat ett underdånigt förslag till förnyadt reglemente för Skyddskoppympningen i riket och i sammanhang dermed hemställt, att, utöfver disponible tillgångar, bestående af årligt statsanslag, 1,200 R:dr, samt räntan å den under bemälde Kollegii förvaltning ställda, till belopp af 2,500 R:dr uppgående s. k.
Vaccinations-fonden, utgörande 125 R:dr, eller tillsammans 1,525
R:dr, en summa af 1,825 R:dr årligen måtte få för vaccinationens befrämjande ytterligare användas; varande derefter ett förnyadt nådigt reglemente för Skyddskoppympningen af Kongl. Maj:t meddeladt.
Enligt Sundhets-Kollegii underdåniga utlåtande i ämnet, deraf Utskottet haft del, vöre nyssnämnde tillgångar och anslags-tillökning, tillhopa 5,150 R:dr, afsedde att på följande sätt användas, nemligen: till den person, som hade tillsyn öfver Kollegii Yaccinations-kontor, 100 R:dr, till en Amanuens derstädes 150 R:dr, till 4 Vaccindepot-Föreståndare i Stockholm 150
R:dr hvardera, til! enahanda tjenstemän i Götheborg 166 R:dr 52 sk., i Norrköping, Malmö och Gefle 155 R:dr 16 sk., samt i Carlskrona, Wisby, Hernösand och Luleå 100
R:dr hvardera, till belöningar åt nitiske vaccinatörcr 1000 R:dr, samt till bestridande af utgifter för materiela behof, såsom vaccin-ämnes upptagande, förvarande och försändning, tryckningskostnad för blanketter m. m. 535 R:dr 16 sk.
Maj:t ansett behofvet af ökadt anslag för ändamålet kunna inskränkas till ett belopp af 1,200 R:dr, att, jemte nuvarande tillgångar, fördelas på det sätt, Kongl.
Majit-komme att framdeles bestämma, får Utskottet, i betraktande af 28 Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 75. nödvändigheten, att behöflige medel finnas för befrämjande af ifrågavarande, för hälsovården vigtiga, angelägenhet, tillstyrka, att anslaget för vaccinationens befrämjande må med det äskade beloppet till 2,400 R:dr förhöjas.
Farsoters och smittosamma sjukdomars botande. 31:o.
Med föranledande af 1851 års Stats-revisorers anmälan om otillräckligheten af det för nämnda föremål i Riksstaten med 9000 R:dr uppförda förslagsanslag, har Utskottet af Kongl. Stats-Kontorcts räkenskaper förskaffat sig kännedom om utgiftsbeloppen å samma anslag under åren 1849, 1850 och 1851, hvarvid inhemlats, alt brist derunder uppstått, år 1849 af 12,480 R:dr, år 1850 af 9,760 R:dr och ar 1851 af 8,180 R.dr; men dä, såsom Utskottet tillika erfarit, dessa brister hufvudsakligen uppkommit derigenom, att anslaget blifvit, i enlighet med •Rikets Ständers beslut, anlitadt för utgifter i följd af den berörde år gängse smittosamma lungsjukan hos nötkreaturen, samt dessa utgifter måste anses hafva varit af tillfällig beskaffenhet, har Utskottet å bilagde tabell uppfört ifrågavarande anslag till oförändradt belopp.
Svenska Läkare-Sällskapet. 32:o.
Uti en från Ridderskapet och Adeln remitterad motion har Herr Bråkenhjelm^ P. R, efter en redogörelse för det Svenska Läkare-Sällskapets ändamål 'och verksamhet, framställt de svårigheter, som detta Sällskap i ekonomiskt hänseende hade att bekämpa, emedan dess tillgångar icke förslogo till utgifterna, af hvilka de för utgifvande af Tidskriften Hygiaea m.
(I. arbeten måste genom ledamöternas enskilda sammanskott betäckas, samt i anledning deraf föreslagit, att Rikets Ständer, till befrämjande af Sällskapets för det allmänna nyttiga verksamhet, måtte, utöfver de 500
R:dr, som förut voro anvisade, bevilja detsamma ett anslag af 1000 R:dr ärligen.
! betraktande af, att det Svenska Läkare-Sällskapet är en helt och hållet enskild stiftelse, finner Utskottet betänkligt, att detsamma med ytterligare anslag af allmänna medel understödjas, helst sådant sannolikt skall från andra likartade stiftelser framkalla dylika anspråk; och då Utskottet för öfrigt redan tillstyrkt så betydliga anslag för medicinalverket, hemställer Utskottet, alt Herr Bråkenhjelms motion icke må till någön Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Musikaliska Akademien. 33:o. Från Ridderskapet och Adeln har Utskottet erhållit remiss å en af Friherre v. Rosén, E. G, väckt motion, hvaruti är anfördt, hurusom Musikaliska Aka - Stats Utskottets Utlåtande, N:o 73. 29 demien, hvilken för närvarande hade ett årligt Statsanslag af 3000 R:dr, genom skicklige och nitiske
Lärare under de sednare åren vunnit ett så ökadt förtroende, att tilloppet af inträdessökande nu mera vore större, än nämnda anslag och Akademiens inskränkta lokal modgåfve att emottaga; att Akademiens verksamhet visat sig i åstadkommande af en förbättrad kyrkomusik inom landel, så väl i orgelspelning som i- sång, äfvensom i bildandet af elever, sorn funnits skicklige att befordras till Directores Musices vid Rikets allmänna Läroverk; att Akademiens läroanstalt för närvarande bestode af en klass för undervisning i harmonilära, en för elementaroeh flerstämmig sång, en för orgelspelning, en för fortepiano-spelning och en för violinspelning, men deremot saknade frenne väsendtliga klasser, nemligen en för figural- och solosång, en för violoncell-spelning och en för handterande af bläs— instrumenter, äfvensom utväg för meddelandet,af undervisning i komposition, instrumentering samt musikens historia och eslhctik; och att för öfrigt den åt Akademien i Palatset vid Gustaf Adolfs torg upplåtna, af endast ett rum bestående, dokal vore, äfven för Akademiens nuvarande inskränkta verksamhet, alldeles olämplig, enär inom samma ruin Akademiens sammankomster måste hållas och undervisning i alla läroklasserna meddelas.
På- grund häraf har motionären begärt, att Rikets Ständer måtte, såsom tillökning å Akademiens anslag, bevilja en summa af 7000
R:dr, hvarigenom detsamma komme att utgöra 10,000 R.dr årligen.
Som det måste erkännas, alt ifrågavarande institution,'hvilken har sig ombetrodt vården, utvecklingen och spridandet af tonkonsten inom fäderneslandet, ej kan, sådan den för närvarande finnes organiserad, uppfylla sin bestämmelse, samt angeläget är, att om densamma skal! kunna lyftas till den ståndpunkt, hvarpå den bör befinna sig, läroverket utvidgas genom anställande af ett tillräckligt antal lärare och tillfälle derigenom beredes eleverna till inheintande af grundligare och mångsidigare insigter i tonkonstens så theoretiska som praktiska delar, än som närvarande förhållanden medgifva, anser Utskottet i sådant afseende ett ökadt anslag för den Musikaliska Akademien vara af behofvet påkalladt.
Då emedlertid Utskottet, i saknad af en fullständig och antaglig plan för läroverkets utvidgade verksamhet, icke är i tillfälle att pröfva hvad för ändamålet verkligen erfordras, har Utskottet, helst
Statsverkets tillgångar tagas i anspråk för så många andra vigtiga behof, funnit- sig böra endast i så måtto. tillstyrka Rikets Ständers bifall tili motionärens begäran, att en summa af 3000 R:dr årligen ställes till Kongl. Maj:ts disposition, för att användas till undervisningens befrämjande vid Musikaliska Akademiens läroverk.
Och anser sig Utskottet härigenom jemväl hafva besvarat tvenne från Ridderskapét och Adeln och Preste-Ståndet remitterade, af Herr Westerstrand, P., Och Lektor Söderberg väckta enahanda motioner. 30 Slals-Utskoltets Utlåtande, N:o 73.
Hospitalers och Lasaretters underhåll. 34:o.
Uti en inom Preste-Ståndet väckt, till Utskottet remitterad, motion har Prosten Gahne anfört, att redan flere gänger framställningar blifvit gjorde så väl hos Kongl. Maj:t, som hos Rikets Ständer, om Wisby Hospitals-medels ingående till samma Hospital, i stället att, såsom nu skedde, ingå till Allmänna Hospitals-fonden, men utan framgång.
För att förringa de historiska bevisen för Wisby Hospitals rätt till alla dess intrader, hade man åberopat Öfver-Styrelsens för Hospitalerne i riket till Kongl. Maj:t afgifne underdåniga utlåtande af den 29 September 1777, grundadt på 1756 års förklaring af Rikets Ständer, uti hvilket Wisby Hospital frånkändes alla de rättigheter och inkomster, hvilka det under framfarna Svenska och Danska Konungar åtnjutit, samt förvandlades till ett Krono-IIospital.
Denna, i bestående rättsförhållande djupt ingripande, åtgärd grundades på den omständigheten, att klöster-egendomarne vid reformationen kommit under Kongl. Maj:ts och Kronans disposition och sedermera blifvit till Hospital anslagne, ehuru Gottland vid den tiden, eller året 1527, då Westerås recess utfärdades, tillhörde Danska Kronan och nästan vid samma tid, eiler 5 år sednare, erhöll Konung Fredrik den lis stadfästelse på egandcrätten till icke allenast Gråbrödra-klostret i Wisby, att användas till Hospital, utan ock till alia de jordar och egendomar, som tillhört Helgeandshuset och andra öde Kyrkor, för att med alla deraf utgående ' räntor till evig tid tillfalla Hospitalet.
Denna Hospitalets rätt hade dessutom sedermera blifvit genom Kongl. Resolutioner -bekräftad och stadfästades jemväl genom fredstraktaten i Rrömsebro år 16-45, då Gottland till Sverige afträddes.
Som den Svenska Kronan vid fredsslutet icke fick bättre rätt till detta Hospital, än den
Danska förut hade, syntes det icke allenast billigt, utan ock rättvist, alt ön finge behålla hvad den sålunda af ålder egt.
Af Hospitalets räntor och medel, uppgående till omkring 2000 R:dr årligen, utginge tills' vidare, jemlikt ett Kongl. Maj:ts Nådiga beslut af den 29 Oktober 1828, ett belopp af 400 R:dr till Hospitalets behof, men detta understöd var så ringa, att Hospitals-och Lasaretts-Direktionen måst årligen hos Länets Pröfnings-Kommitté göra framställning om ett bidrag af minst 400
R:dr, utan hvilket inrättningen nödgades antingen alldeles upphöra, eller ock mycket inskränka sin verksamhet.
För att bereda tillgång till detta understöd hade en förhöjning i Kurhus-afgiften å ön måst ske, ehuru Hospitalet egde egna tillgångar till belopp af 1400 å 1600 R:dr årligen, som blifvit detsamma afhända, under det att öns arma sjuklingar måste blifva utan vård och hjelp, i anseende dertill, att dagkoslnaden på Lasarettet vore så hög, att L rsamlingarne, heldre än att bekosta skjuts och ett dyrt underhåll, läte mångå sjuke blifva utan hjelp.
Under sådane förhållanden förmådde icke Hospitalet uppfylla sin bestämmelse, helst de ringa tillgångarne gjorde det till en nödvändighet att höja intagnings-afgiften, hvarigenom åter de mindro bemedlade sjuklingarne hindrades att å Hospitalet söka hjelp i sin belägenhet.
Skulle derjemte inträffa, att Kurhus-kassan Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 75. 31 icke kunde lemna vidare understöd, egde ej Gottland mera något Hospital, utan endast ett litet sjukhus för några få persöner.
På grund häraf har motionären begärt, att af Wisby Hospitals öfverskottsmedel ytterligare 400 R:dr årligen måtte till samma Hospitals disposition öfverlemnas, eller ock ett lika stort årligt Statsanslag bestämmas, hvarigenom Hospitalet, med tillhjelp af Kurhus-medlen, kunde komma i tillfälle att fastställa en lindrig afgift för ett större antal af församlingarnes fattige sjuke medlemmar.
Vid sistlidne Riksdag, då motion väcktes oin Wisby Hospitals öfverskottsinedels ingående till samma Hospital, förklarade Stats-Utskottet uti dess deröfver under JV2 242 afgifna, af Rikets Ständer sedermera bifallna, utlåtande, att, som frågan om Hospitalets rätt till dessa öfverskottsmedel vid flere tillfällen, efter förutgångne utredningar, utgjort föremål för Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och beslut, och dertill komme, att under de sednare åren betydliga belopp af för Hospitalsvården tillgängliga medel kommit Lasarettet till godo för bekostande af ny Lasaretts-byggnad, Utskottet, vid sådant förhållande, ansage sig icke ega skäl att tillstyrka någon förändring uti hvad sålunda, blifvit i nåder förordnadt; och då anledning icke förefinnes, att Gottlands Läns Lasarett må komma i åtnjutande af en förmån, af hvilken andre län i riket, som, i likhet med Gottlands, deraf tillfälligtvis varit i besittning, sedermera, i anseende till Hospitalernes behof af deras egne medel, gått i mistning, samt ett medgifvande deraf sannolikt skulle från desse län framkalla enahanda anspråk, får Utskottet jemväl å förevarande motion afstyrka Rikets Ständers bifall. 3S:o.
Tili Utskottet har Ridderfekapet och Adeln remitterat en af Grefve vört Rosen, A. E., väckt motion, hvaruti, under åberopande af de vackra resultaler, som Homöopathien i en mängd sjukdomsfall och äfven under nasti idet års Chölera-epidemi frambragt, samt af den förde! densamma framför den nu i allmänhet begagnade så kallade allopathiska behandlingen af sjukdomarne egde uti den stora besparing i utgifter för medikamenter, som uppkomme genom användandet af de enkla medel, den homöopathiska läkemethoden erfordrade, föreslagits, att, tifl beredande af tillfälle att å sjukhus ådagalägga hvad den sednare methoden förmådde uträtta jemförelsevis med den nu begagnade, Rikets Ständer malte bevilja ett årligt anslag af 20,000 R:dr för inrättande af ett homöopathiskt sjukhus med klinik i hufvudstaden.
Utskottet, som icke kan vara i tillfälle att bedöma, hvilka företräden den ena eller andra af ifrågavarande kurmethoder må ega, finner deremot
Statsverkets för så många andra maktpåliggande behof i anspråk tagne tillgångar icke medgifva anställandet af försök i det af motionären uppgifne ändamål; hvarföre Utskottet, med afseende för öfrigt å det outredda skick, hvaruti förevarande fråga sig befinner, hemställer, att den väckta motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 32 Stats-Utskottets Utlåtande, Sto 7$. 36:o.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet i 32 punkten af dess betänkande JSs 71, i afseende å 6:te Hufvudtitelns anslag för jordförluster genom kanal- och våg-anläggningar, tillstyrkt, har Utskottet å närlagde tabell på ,8:de Hufvudtitelns anslag till Hospitalers och Lasaretters underhåll uppfört ett emot de af Söderköpings och Norrköpings indragne
Hospitaler å förstnämnde litel nu innehafvande indelda räntor svarande ersättnings-anslag af 1,203 R:dr 6 sk. 37:o. Efter hvad Utskottet inhemtaf, finnes å anslaget till Hospitalets och Lasaretters underhåll ett odisponeradt belopp af 1 R:dr 57 sk. 8 r:st.; och hemställer Utskottet, att denna post må få, på sätt å bilagde tabell egt rum, från Riks— Staten uteslutas.
Hyr kors underhäll. 38:o.
Då till de fleste kyrkor i riket ett visst årligt anslag af Krono-tionden utginge, under namn af vih- och byggnadssäd, men Hjulsjö och Jernboås kyrkor i Westerås Stift vore i saknad af en dylik förmån, har Kongl. Majit, i anledning af härom gjord underdånig ansökning, föreslagit, att 3 tunnor spanmål åt dem hvardera måtte för nämnda ändamål anvisas att efter örebro läns markegångspris på Kronotionden årligen utbetalas med tillsammans 6 tunnor; och som, enligt det vid den nådiga propositionen fogade protokoll öfver Ecklesiastik-ärender af den 9 November nästiidet år, vederbörande embetsverk och myndigheter, öfver ansökningen hörde, till densamma tillstyrkt bifall, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer må bevilja Hjulsjö och Jernboås församlingar ett anslag af 3 tunnor spanmål för hvardera, att såsom vin- och byggnadssäd för kyrkorna utgå, på sätt Kongl. Majit i nåder föreslagit. 39.o.
Genom remiss från Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden har Utskottet jemväl fått till behandling emottaga åtskillige motioner, angående anslag till vin- och byggnadssäd, nemligen: a) af Prosten Lagergren och Herr Sundblad, G. O.t att då Trosa stad, hvars befolkning, i följd af strömmingsfiskets uftagande, minskats lill ungefär '/4 af hvad den fordom var, icke förmådde att, såsom i förflutna dagar, sjelf bekosta alla nödiga reparationer å dess kyrka, samt staden saknade förmånen af årligt anslag till vinoch byggnadssäd, Rikets Ständer måtte, i likhet med hvad vid nästlidne Riksdag i afseende å Askersunds Stads församling egde rum, bevilja Trosa Stads församlings kyrka ett årligt kronotionde-anslag af 5 tunnor spanmål, såsom vin- och byggnadssäd; — och har denna motion blifvit af flere Preste-Ståndets ledamöter biträdd; b) af Doktor Sandberg, med hvilken Prosten Melén sig förenat: att Oscars församling i Kalmar Stift, i anseende till behofvet af dess kyrkas ombyggnad, hvartill församlingens innevånare jemväl börjat sammanskjuta medel, finge, såsom vin och - Stats-Ulskottets Ullätande, Jt? 73. 33 och byggnadssäd, af hvilken förmån församlingen hittills varit i saknad, ett årligt anslag af 3 tunnor kronotionde-spanmål; c) af Prosten Lagergren, med hvilken Kontrakts-Prosten Wåhlander instämt: att, då Qvarsebo församling i Strengnäs Stift, hvilken sedan år 1727 haft ett årligt anslag till kommunionvin af endast 4 daler silfvermynt, utgående, efter nuvarande värde, med 1 R:dr 16 sk. af ordinarie räntan i Linköpings län, iråkat en betydlig skuld genom uppförande af nytt orgelverk och omgjutande af kyrkans klockor, församlingen måtte få sig beviljadt ett anslag af 2 tunnor vin- och byggnadssäd årligen; d) af Riksdags-fullmäktigen Eri/c Ersson från Kopparbergs län: att Sofia Magdalena församling derstädes, hvilken hittills varit i saknad af vin- och byggnadssäd och ensam, utan allmänt understöd, fått vidkännas alla utgifter till Pastors aflöning, måtte, i anseende till den fattigdom, hvaruti denna församling sig befunne, erhålla ett årligt anslag af 10 tunnor vin- och byggnadssäd utaf den i orten behållna kronotionde: samt e) af Riksdags-fullmäktigen Nils Larsson från Jemtlands län: att då Hotagens, till Föllinge Lappmarks pastorat af Hernosands Stift hörande, nyligen bildade församling, bestående, utom 123 lappar,
af 348 personer, dels åboer, dels torpare och inhyseshjon samt blott 28 s. k.
Lappmarks-krono-nybyggare, gått i författning om uppförande af kyrkobyggnad, men denna, i brist af kyrkokassa, icke kunde fullbordas, utan att innevånarne, hvilka i allmänhet voro medellösa, måste sätta sig i betydlig skuld, Rikets Ständer måtte af Kronans behållne Kronotionde-spanmål inom Föllinge socken bevilja Hotagens Kapell-församling
5 T:r Korn, såsom vin- och byggnadssäd.
Så vidt af tillgänglige handlingar kunnat inhemtas, synes det väl Utskottet, som, med afseende å den fattigdom, hvaruti Qvarsebo och Hotagens församlingar lära befinna sig, anslag af ifrågavarande beskaffenhet borde dessa församlingar företrädesvis beviljas, den förra likväl emot vilkor, att dess nu innehafvande årliga anslag af 4 Daler Silfvermynt indrages; men då Utskottet, innan vederbörlig undersökning försiggått i afseende å de till stöd för motionerne åberopade förhållanden, icke är i tillfälle att fullt bedöma behofvet af de begärda anslagen, samt dylika frågor, enligt Utskottets tanke, böra, såsom, enligt föregående § skett i fråga om anslag till vin- och byggnadssäd för Hjulsjö och Jernboås församlingar, hos Kongl. Maj:t anmälas, har Utskottet, som, hvad särskildt beträffar Hotagens församling, förmodar, att, derest, innan frågan hinner behörigen utredas, behof deraf förefinnes, Kongl.
Maj:t i nåder lemnar något bidrag af Lappmarks Ecklesiastik-fond eller andra tillgängliga medel, funnit sig böra hemställa, att de väckta motionerne icke för närvarande må tili någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 40:o.
Under titeln Kyrkors underhåll förekomma i Riks-Staten tvänne span Dih. lill R.
Erot. 1S53 <Sc 1854. 4 Sami. 1 Afd. 27 Uäfl. 5 34 Shils-Ulskotlets Utlåtande, M 75. målsposter, den ena å 20 kappar indeld spanmål, anslag till Lena Sockens fattige och den andra å 11 T:r, utgörande Bibeltrycks-spanmål; Och hemställer Utskottet, att den förra posten måtte få öfverflyttas till anslaget för Fattigvården, och den sednare 11 T:r Bibeltrycks-spanmål, hvilka för längre tid tillhaka blifvit till Stats-Verket indragne, från Riks-Staten uteslutas.
Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus. •il-o.
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit och till följd af Rikets Ständers bifall till Utskottets Utlåtande M 28, har Utskottet af den vid sednaste riksdag till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente anvisade summa till vederbörande Stater öfverfört de nedannämnde under Ecklesiastik-Departementet hörande embetsverk tillagda belopp, nemligen: