Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Har Thronföljaren ej denna alder uppnatt, förordne Riksens Stander förmyndare för den minderårige Konungen intill dess denne myndig warder pä sätt i 9? §. stadgas. §.
92- Uteflutcs. §. 93.
Dä Konung dök/ utan att, pa sätt 4i §. stadgar, hafwa den eller de Personer utsett, som i66r Den 14 Julik. som stola Rikets styrelse föra, Utförde Stats-Rådet kallelse a Riksens Stander, hwilken kallelse inom Femton dagar efter Konungens död stal! i Hus, wudstadens Kyrkor och widare i Riket kungöra-.
Stander åge att förordna en eller flere Förmyndare som, intill dest Konungen myndig blifwer, Regeringen i Dcfl namn efter denna Grundlag mä utöfwa.
Lag samma ware t händelse Konungs urinderärighet fortfar da den nasta Riksdag infaller efter den förre Konungens död, och PrinS af det regerande Konungahuset icke finnes, ät hwilken NiketS styrelse under Konungens minderårighet uppdragen hliswit, pä sätt qi §. innehåller. §- -o;. Wid hwarje Riksdag stola Riksens Ständer wäija Tolf Ledamöter af hwardera Stander till en Nämd, som åge att dömma, huruwida Högste DomstolenS Ledamöter gjort sig förkjente att uti sitt wigtiga kall bibehällas, eller om wista af deni, utan bewisligen begärgne fel och brott, hwarom föregående §. handlar, likwäl kunde anses böra ifrån utöfningen af Konungens Domsrätt stiljas.
Denna Nämd träde samina dag, den blifwit wald, tillsamman, och röste, man för man, men icke StändSwis, med flutna Sedlar öfwer den frägan:
Skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högste Domstolens Ledamöter?
Härwid iakttages bwad Riksdags, Ordningen förestriwer till undwikande af pari» Vora.
Beswaras derefter denna staga enhälligt eller af de fleste röstande med Nej — blifwe da Högsta Domstolens samtelige Ledamöter bibehällne?
Beswaras den ater med Za, sa uppgiöre hwar och en af Nämden en fluten Lista pa L.m as Högsta Domstolens Ledamöter, flera eller ,lärre, som kan anses böra endtledi-as.
De wenne iblank
Den »4 Julik. »66z ibland deke som da fatt det största anta! af röster emot sig, ställes hwar efter annan under ny omröstning; hwarwid twa tredjedelar af röstcrne jordras emot den eller dem, som stola anses wara frän Riksens Ständers förtroende uteslutne- Blifwe dan eller de derefter af Konungen, hos hwilken Riksens Ständer härom anmälan stola göra, isron Embete! genom Nådigt afsked ssiljde- Dock tillägge Konungen honom eller dem hwardera en ärlig Pension till Lönens halfwa belopp. §. i O6.
Finner Utskottet af deke Protokoll att någon af Stats-Rådets Ledamöter eller Föredra, gande uppenbarligen handlat emot denna Regeringsforms tydeliga föreskrift eller tillstorkt nägon öfwer, trädelse deraf, och af andra Rikets gällande Lagar, eller underlåtit att göra föreställningar emot sädana öfwerlrädelser, eller dem wallat och befrämjat, genom uppsåtlig! fördöljande af nägon upplysning, dä öge Constitutions, Utskottet att ställa en sadan under tilltal af Justitie-Ombudsmannen inför RiksRätten, hwaruti, i stället för Stats, Räd, Fyra de äldste Justitie-Nåd, twänne af Frälse och twänne af Ofrälse Ständ, i defia fall komme att säte taga, och gänge härmed som i roi och 102 §.§. om tilltal emot Högsta Domstolen sörestrifwes.
Dä Stats,Rådets Ledamöter finnas hafwa, pä sätt vfwanberördt är, gjort sig till answar skyldige, domme dem Riks, Rätten efter Allmän Lag vä) den serskildta Författning, som till bestämmande af sä, dant answar af Konung och Riksens Ständer fastställd warder. §. 107.
Skulle Constitutkons - Utskottet anmärka, att Stats, NädetS Ledamöter samfällt, eller en eller flere af dem, mi deras radflag om allmänna - r664 Den 14 Julli na mätt och steg icke iakttagit
Rikets sannskyldiga mitta, eller att någon Stats, Minister eller StatsSecreterarc icke med owälld nit, skicklighet och drift fikt Förtroende-Embete utöfwat, äoe dä Utskottet att sadant tillkännagifwa för Riksens Stander, hwilka, om de finna Rikets wäl det lrälwa, kunna hos Konungen skrifleligen anmäla deras önskan, all Han wille ur Stats,Rådet och frän Embctet skilja den eller dem, emot hwilka anmärkning blifwit gjord.
Frågor uti delta ämne kunna i Riksens Stan, ders Plena wäckas och af andre Riksens Ständers Utskott än Cvnstitutions.
Utskottet hos Stånden an, dragas, men icke af Riksens Ständer afgöras förr, än sistnämde Utskott deröswer blifwit hördt.
Under Riksens Ständers öfwerlaggningar derom, stola icke Konungens beslut uti mål, som röra enskilde Personers eller Corporationers rättigheter och angelä, genbeter kunna ens nämnas, ännu mindre någon Riksens Ständers pröfning underställas.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den. !4 Juli',. - - Prest - Ständer den 14 - - - - Borgare-Ständet den 14 - - - - Bonde - Ständet den 14 - , wördsamt Memorial! ^2ä wäl i anledning af hwad wid denm Riksdag förefallit, enär fräga hos Riksens Ständer upp, stätt, rörande granskning af Riksens Ständers Justitie-Ombudsmans Diarier, som i sammanhang med hos ConstitutionS -Utskottet wäckt fräga, rörande Justitie - Ombudsmans - Embetets nytta och ändamål, har Cvnstitutions-Utskottet funnit sig för, anlätit, att till Riksens Högloft.
Sränders pröfning
Den 14 Julli. r66; vch afgörande, genast wid denna Riksdag föreslä ett tillägg i 14 §- af berörde Embetsmans Instruktion.
Wid pröfning af den frägan, huruwida någon inrättning borde finnas, till bedömmande af Riksens Ständers Justitie - OmbudSmans åtgärder, i afseende pä Lagstipningen i Landet, har Cvnstitutions, Utskottet ej kunna annat än medgifwa att, da Rik, sens Ständer, wid hwarje Riksdag, genom nytt wal äga att bortskänka sitt förtroende, del för dem äfwen bör finnas en anledning alt weta huruwida den, pa hwilken dec en gäng fallit, i alla afseende» gjort fig deraf förtjent.
Utstottcl har äfwen bordt erkänna de skäls rigtighet, hwilka Lag-Utskottet an, fört att ej kunna gransta Justitie-Ombudsmannens
Diarier, sä mycket mer, som den granskning, berörde Utstött kunde anställa, blott inginge i Juridi, sta undersökningar, och förde till sa individuella Utslag, att de för Riksens Ständers omdöme ej kunde gifwa nägon fullständig ledning.
Cvnstitutions, Utskottet, hwarS skyldighet del är, att gransta StatsRädets Prvtocoller,^ och deribland äfwen de Prolo, coll som i Justitie-Ärender inför Kongl. Majit blifwit hällne, anser Utskottet i ständ att läktare winna upplysningar för att kunna fatta en öswerlygelse och fälla ett allmänt omdöme öfwer JustitieOmbudsmannens åtgärder i afseende pä Lagstipnin, gen.
Det är pä sädane grunder, Utskottet funnit fig befogadt, att till den 14 §. i Riksens Ständers Justikie-Ombudsmans Instruktion, efter ordet kungöra, och framför det wid sista Riksdag i farn, ma §. gjorde tillägg, till införande förestå följande mening: Äfwen bär Justitie-Ombudsmannen wid hwarje Riksdags början till Riksens Ständers Canstirutions-Utstött inlemna de Bihang.
N;o »vs. df - l666
Den »4.Julli. öfwer dest Embets-förrättningar, ftdan sista Riksdag hällne Diarier, för att af detsamma granskas.
Ständer skulle täckas bifalla detta förstag, lärer det deraf blifwa en naturlig följd, att Constitulivns-Utskottet bör med sitt pa en sadan granskning grundade yttrande, wid hwarie Riksdag till Riksens Ständer inkomma, innan nott wal till Justitie- Ombudsman af Riksens Ständer anställes.
Orebro den iz Augusti Pa Cvnstilutions-Utffottets wägnar. 6. körner. ^s. linZstaäius. ?.
Landberg. k estr Kilsson. E. Lilverstolge. wördfamt Memsrial! ^)err Commerce - Rådet Santesson har till Constilutions-Utskottet inkommit med förslag till ändringar i «4§- Riksdags-Ordningen, rörande walsätter af Riksdagsman för Städerne.
Enar ibland de anförde anmärkningar förekommit, att berörde Z, i nagsn Stad bli hvit la förstadd, att »valsedlar antagits patecknade, med den wäljandes röstetal och namn, har wal Utskottet trott sig böra förklara, att det ej kunnat förmoda, det en sadan mening, mot ändamalet med slutna sedlar alldeles stridande, kunnat dragas af de i 14 §. befintelige stadganden, men likwäl, till förebyggande af ytterligare mitztag, trott sig böra färesta följande tillägg till berörde 14 §- såsom en ny mening ester orden icke kallas: ware sig till wal af Elektor eller Riksdagsman j Den 14 Julik» 166? skola besia sedlar wara sä inrättade att derr röstande derigenom icke ntmärkcs, hwarföre hwarje sedel icke mä innehälla mer än en hel röst efter den L Staden antagne beräknings, grund Likaledes får CsnstiMtions-Utskottet tillstyrka, att orden i Stadt.n mot slutet af samma §. mätte förändras till i nägsn Stad.
Cluteligm har Utskottet ansett sig böra foresta, att i den 21 §.
Riksdags-Ordningen den t 4 §. matte aberopas salunda: till följe af »4 och 18 §.§. förmodandes sadant Utskottet till förestrifternaS förtydligande och bestämmande, mycket siola bidraga.
Orebro den iz AUgUsti 1812.
Pa Constitutions<-Utskottets wägnar. A. 6. ^lörnsr. f. linZstsiZins. ?. Lsnäberg. ksbr Krlsson. 6.
Lilverstolge. Wördfamt Memsrial! ^ill följe af Riksens Ständers af Kongl.
Majst
Under den n sistledne i Noder sanctionerade bestnt, att alla sedan de twänne föregående Rrksdagarne hwilande GrundlatzSfrägor, som icke redan wid denna Riksdag blifwit upptagne och afgivrde- siola till den nästkommande blifwa hwilande, för att da kunna till pröfning förekomma, får ConstiMkions-Utskottet nu till Riksens Ständer wördsamc öswerleikna en förteckning pä de förestagne förändringar i Grundlagarne, hwilka pa delta sätt ät tillkommande Ständer böra öfwerleMnas» * * A a - 1668 Den 14 Julik. Anmärkningar wid Regeringsformen. Wid 5 §.
Fragan om Eonstituering af Extra Stats-Råd, eller förökandet af Stats-Radel med en eller lwänne werkeiiga Ledamöter. 2O §.
Förändring af 2 Mom. rörande de måls afdömande som frän Krigs-Domstolarne dragas under Konungens pröfning. 28 §.
Om Konungens rätt, att bortgifwa Embeten at Ucländffe Män, samt om aldrens bestämmande för dem som träda i Embete. 29 §.
Om Upsala Stifts röst wid Erke-Bistops wal.
Bonde-Ståndets anmärkning om Biflops - Embetets indragning. zo §.
Angående tillägg as sus prsesentsnst,'. Z s §.
Angående tillägg af Agenter för Han.
Hein. 37 §.
Om inrättningen af Adelstam. 4y §.
Om Riksens StänderS sammankommande hwart Femte ar. 52 §.
Om tillsättandet af Bonde-Ståndets Secreterare. ;z §.
Om Lag. samt Allmänna Beswärsvch Economie-Utstottens befattningar. 56 §.
Det wid »809 och i8 ro arens Riksdag gjorde förslag till förändring, genom tillagg af Ståndet prZfwar sa wal besia som öfriga anmärkningar och — dä stola de. 6i §.
Om beräkningen af tiden för Bewillningens utgörande. 69 §.
Om det förökade Stats-UtstottetS röst«ingösätt. 70 §.
Om BewillningS - Utstotteks arbets, ordning. 7> §»
Om förändring af medlet att undwi kq kari» vot». 74 §.
Den 14 Julli. 1669 74 §.
Om tillägg af orden äfwensom all slags förplägning. 7? §.
Om intagande i denna §. af Recognitions-Skogar. 82 §.
Om uteslutande af siutmeninoen deraf. 8i §.
Om bestämmande af
Fem ars tid för afgörande af alla Grundlagsfrågor. 87 §.
Förslag till förändring i sättet att stifta Civil, Criminal och Korkolag. 9S §.
Om afstaffande af Justitie-Ombudsmans, Embetet. 97 §.
Om röstningssättet wid Justitie-Ombudsmannens wal. ros §.
Om Riks, Rättens Organisation. roz §.
Förstag till ändring i röstningssättet; Förslag att den afskedade Ledamoren skulle sa Pension, efter Konungens pröfning af hwad hans willtor och omständigheter oundwikelioen tarfwade. 108 §.
Anmärkning att Tryckfrihets-Committsen kunde wara öfwerflödig. i, i Z.
Om answar för den som förolämpar en Riksdagsman efter Riksdagen. i>4 H. Angående Standens Privilegier.
Rättelser häruti anfördes under 1809 och 1810 arens Riksdag af Bonde, Ständer såsom ett willtor, hwarunder Regeringsformen af Stander blifwit antagen. Wiö NikKdago-cvrdningen. i.i.
H Om walsätt/r och Fullmägtigstap af Riksdagsman innom Borgare-Ståndet. 17 §.
Om bestraffning för den som sbeträdeS att harma stört '.valfriheten. 19 tz.
Om klagomal öfwer INiksdagsmanna wal. 2Z 8- 167?
Den 14 Julik. 2Z §.
Om Takemännens tillsättande.
Z4 §- Om reinisser af inkomne mål. z6 §.
Hm de meningar särstilda Stand ön« stat bos Konungen fa anmäla, ehuru de af Rik« sens Ständers Pluralitet blifwit gillade. 38 §.
Om omröstningarne i.
Utskotten per 46 §, Om Dalemans ratt i afseende pä upps losandtt af Ständers Plena. 57 Om Cxpeditionssattet as Miks, Stans dens. bestuk. 63 K
Förslag till förändring i öfwerensstämmelse med den förestagna förändringen i 97:de §> af NeoeringSformen. 7; §.
Förstag till tillägg af följande uttryck; samt 73 och 80 § § i hwad dessa twänne §.§. röra Beskattnings^ och Bensillnings- frågor, hwilka efter nyssnämnde 69 och 7l §.§. handteras böra. 78 §.
Om den Författares answar som ulan Ståndets begäran, pa egen kostnad trycker ett i näs got.
Ständ ingifwit Memorial. 8 t §.
Om tiv ägg af orden innom rätt tid,, framför orden fulländad är.
De förslag till en ny represtntatisn som wid 1809 och >810 arens Riksdag gjordes och särskildt finnas utgisr.e, fa wäl som det dä upprättade körs slaget om inrättande af en Riksens StänderS Lags och Hushållnings, Beredning.
Det allmänna förgaget, att derest någon §. k GruMaoarne ,sulle förändras, de dermed omedelbart t sammanhang stående §.§. mäste undergå enahanda förändring.
Slukeligen får ConstitutionS, Utskottet anmäla, 4tt enär en närmare, kännedom af de förstag som i ast Den 14 Julik. l67l afseende pä olwananförde Grundlagarnes' rum till förändring blifwit gjorde, skulle behöfwas, kunna de igenfinnas.« ConstitutionS-UtlkottetS wid Urtima Riksdagen i Orebro ar i8ro afgifne Betänkande, öfwer förestagna förändringar i Grundlagarne.
Orebro den iz Augusti 1812.
Pä ConstitutionS-Utskottets magnar. 6. körner. lingstsäius. k. Landberg. ?edr l>U1s80n. 6.
Liljestolpe. wär-samt Mcmorkak.
Ä)ed hämtad anledning af, inom Utskottet gjorde anmärkningar, och dä twenne Riksdagars erfarenhet öfwertvgat ConstitutionS-Utskottet, att en allt för wida utsträckt tid för utöfningen af motionsräkten, icke annat kan, än öfwer det ändamål som äsyftar utdraga Riksdagarnes längd, har Utskottet trott sig böra tillstyrka, att 56 §.
Riksdags-Ordningen, mätte i sa matto förändras, att i stället för twenne mänader ifrän Riksdagens början, blott En mänad skulle insättas ConstitutionS-Lltskotttt har ansett', att nar längden för Riksdagen'rätteligen bör antagas till allenast tre mänader, ganska wäl twä mänader kunna behöfwas till' beredande hos Utskotten och afgörande hos Riks-Ständen af de frågor, som, innom en mänads förlopp, hos Riksens Ständer kunna markas, i full öfwertygelse att ingen Riksdagsman bör kunna anse fin motionsrätt inskränkt derigenom, att en kortare tid för dess utöfning föreskrifwes.
Kitutions-Utskottet har äfwen trott sig kunna taga för ?6?2 Den!Z Julik. för afgjordt, att hwgr och en Riksdagsman sedan han anda fran Ncksdagsmannawalet kunnat bereda sig, redan wid sin ankomst til!
Riksdagen, bör hofwa sia bekant hwilka mai kunna wara af sadan wigt, att staga derom böx af honom wäckaS, i hwilket fall, en månads tid utan twiswel ar tillräcklig för honom att stadga stna tankar och sammansätta sina motioner, hollst denna tid alltid beräknas enligt 27 § Riksdags, Ordningen ifrån den dag Konungen aflemnar Desi Nådiga Proposition om Stats,Wertets tillstånd och behof.
Orebro d. i z 2lug. >8 >2.
Pa* Constitutions-Utskottets magnar. 6. lVlörner.
). lingstastius.' Z. ?.
SsnstlaerZ. kskr I>li1s8on. 6.
Lilverstol^e. WSrdsamt Memorial! ^?är Constitutions-Utskottets Memorial, rörande ben, sidan sista Riksdag, hwilande staga, huru, m.d afsiende pa 56, 8r, 82 och 8Z Regeringsformen , färstag till förändringar i Grundlagarne hos Riksens Stander wid afgörande böra behandlas, ben 9 sistledne Junii hos Riksens Ständer föredrogs, blef detsamma af Högwördige PrestStandet och det Hederwarda Bonde-Ståndet alldeles ogilladt, m a af Högloftige Ridderssapet sch §ldUn och det Wälloflige Borgare.
Standtt, till Constitutions - Utskottet med anmärkningar, aterförwisadt.
Ehuru Utskottets afgifna förstag således alldeles är förfallit och stagan för denna Riksdag afgjord, har dock Utskottet af de, alerremisierne åtfölja n - Den rg Ju!ii. ,673 sande, anmärkningar, funnit anledning, att med ett nytt förstag till Riksens Ständer inkomma, sa mycket hellre som de i detta afseende saknade föreskrifter utgöra en brist af gansta wadlig egenskap för wara Grundlagars bestånd.
Det förstag som i följe häraf nu afiemnas, kommer s,stunda, att såsom wid benna Riksdag utardecadt, endast läggas pa bordet, för att wid nästkommande Riksdag till afgörande upptagas: och lära Riksens Ständer sielfwe lydeligen inse, art derest bland de gjorda, eller ännu under loppet tillgörande Project till förbättringar i Grundlagarne, något stuile besinnas af den wigt, att det förtjenar antagas, denna staga gerna dcsiförtnnan af Konung och Ständer borde wara afgjord, till ett rättesnöre för de öfrigas behandlingssätt, och att den således bär wara en af de första, som wid nästa Riksdag komma under Riksens Ständers pröfning.
Da alla Standens enhälliga röst ar nödig till Grundlags stadgande, har Ulssottet warit sorgfälligt, att sa ställa formerna, att det yttersta beslutet genom Proposition ställd pa
Ja eller Mej, mätte kunna fattas.
Dertill fordrades att all sammanjemkning af meningar, i fall de, wid plöjningen af bet första förstaget, skulle hos Riks-Standen blifwa fkiljaktige, borde föregå det definitiva bcsiutet, hwilket ej kunde innehalla annat än ett fullkomligt gillande eller ett rent afstag.
Utskottet har derföre trott, att denna jemkning borde ike wid samma Riksdag, da fragan wäckes och lägges pa bordet, sa att ben till afgörande med Ja och Nej, wid den nästföljande, matte wara fullkomligen beredd.
Den för. stärkning af Constitutions-Utskottet, som till jemk
NtNgs - »674 Den 14 Julik. nings förrättande blifwit föreslagen, ar således af en helt annan bcssaffenhet an de Nämder, sein för de andra Utssvtten i Rcgeringsforrnen finnas förcffrifna. §n lika afgörande ratt, som de aga, kunde ej denna tillegnaS, enär ottenia afgörande ratten i desta frågor mäste tillhöra Standen ftelfwa, ho§ hwilka allenast ett
Stånds voto gör tillfyllest att hindra ett försiags antagande.
Deremot, om, efter Utskottetförsök att förena- Riks, Ständen kill ett enahanda Utlåtande, sädant ej lyckades, borde ett medel firmas stt genom omröstning
xer ca pit» uppgöra ett sädant bestämdt förslag, fom utan förändring kunde antagas eller förkastas.
Pä detta satt har Utskottet trott sig bereda aga möjliga tillfallen till frägornas gransk» ning, meningarftes jemförande, stnnenas förening och frägans siuteliga rediga framställning» sa att ett bestämdt beslut matte kunna fattas.
Denna förstärkning af Cvnstitutkons-Utssottet» har blifwit förcstagen endast till 20 personer af hwarr Ständ, dels med afseende pä wista Riks, Ständs ringa personal, dels efter den analogie, som, wid de i Grundlagarna förut bestämda Namder, är emellan det primitiva antalet af Utskottets kedamöter och dest förstärkning; sä, attnär Stats,Utskottet, som bestär af 9 Ledamöter af hwart Ständ der förstärkes till zo personer, skulle har CsnstitutivnsUtskottet i samma sörhällande förstärkas till ett sammankagdt antal af 20 personer af hwarje Ständ.
Efter Vesta förklaringar får ändteligen Utskottet nu till Riksens Ständer öfwerlemna följande förstad till nytt Moment i 56 §.
"Frägor om förändringar afstadganden i GnmdLagarne warda pä följande sätt behandlade-
Till styr - Den r4 Julik. 167? styrker Constitutivns-Utskottet hwad en Riksdagsman hos detsamma i sädant afseende foresiagit: eller utlåter fig Utskottet med till- eller asstyrkande ä en af Konungen i lika ändamål gjord Proposition, warda Utjkottets yttrande wid samina Riksdag öfwerlcm-, nadt till Riksens Ständer, hwilka wid densamma ma derom kunna öfwerlägga; men icke wid densamma besiuta.
Göras i Riks, Ständens Plena icke nägra anmärkningar emot Constitutions, Utskottets yttrande, hwile detsamma såsom ett Riksens Stän, ders Utlätande, hwaröfwer först wid näster Riksdag, och dä endast med Ja eller l7?ej, skall kunna beslutas, och gällö da föreskriften i 75 §.
Göras äter i Rik§,Stävdens Plena, emot Utskottets yttrande anmärkningar, blift we de hwilka hwarje Riks-Ständ serskildt förklarar utgöra dest gemensamma tankar, till ConstitutionsUtskottet hänwisade- Utskottet äligge dä, att samtelige Riks, Ständens tankar till ett helt Utlätande i möjeligaste mätto sammanjemka, och, om vförenlige skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samiel ige Riks-- Ständens behandlande antnäla.
Förena sig derefter samtelige Riks-Ständen om ert enahanda Utlätande, hwile det till siuteligt antagande eller förkastande pä rid och sätt, som ofwan föreskrifne äro» Bliswa äter nägol Ständs tankar i nägon eller nägra delar skiljaktige frän de öfriges, och samma Ständ fig icke efter de öfr^e fogar, warde ConstitutionsUtssottet, genom «al af Riks-Sländens Plena, till siukelig jemkning förstärkt till ett antal af tjugu personer af hwarje Ständ, hwilka genom samfäld, icke efter Ständ anställd, omröstning, skiljaktighe Krnp sörene, och det dymedelst fullständigt beredda tts» r6?
Den 14 Julik.
Utlåtande hwile sedan til!
Riksens Öländers afgörande, säsom efwan sagdt är.
Orebro den r Augusti 18 >2.
Pä Constitukions,Utskottets wägnar, 6. biörnen. 1 i nZst aäi us. ?.
Lancloer^. kekr Niisson. b. 811kvsrstolpe.
Utdrag nf Protokollet, häUlt hos Rrkfeng Hsylofl.
Ständers Eonskitutisns«Utskott wii» Urtima Riksdagen i Orebro den »z Juiri r8»2.
S- D-^8id öfwerläganlngen om sättet för Grundlags-ftägors behandling, uppläste Biskopen vchEommendcuren as Kongs Nordstierne-Orden, Herr Doctor I.
Tingstadius, följande skrifteliga^anförande till Protokollet: "frågor, om ämnen, som höra till Rikets Ständers öswerlaaqmnaar, böra utan twifwel, efter deras olika art behandlas.
En del, såsom till erempel de, hwilka fordra Stats- och Bewillnings-Utffottens beredande, arv af den beskaffenhet, att de hwarken tala uppskof till en eftersättande Riksdag, ekler pä något närmare sätt röra Riks - Constitutionens grundpelare.
För att derföre sspndsamt kunna om dem besluta, ar den utwäg, i sall af Ständens skiljaktiga tankar, widtaaen, som sörelkriswes l!ti 69 och 7i §. §.
Regeringsformen, att de fleste rastandes mening af hwardera förstärkta Utskottet, kommer art gälla säsom Rikets Ständers besiul."
"Af Den »4 Julli. 1677 "Af annan art aro de ämnen som närmast röra Niks-Constitutionens grund, och derföre icke täia ett skyndsamt afgörande.
Sadana äro Grundlags-frågor, hwarom, l enlighet med Regeringsformens Lr §., wiSligen stadgas, uti 75 8» af Riksdags.
Ordningen, alt till Grundlags stiftande, uppbäfrvande, förändring eller förklaring, fordras alla Riks - Strindens sammanstämmande beslut."
"Har kan, efter min tanka, ingen förstärkning af det Utskott, till hwars beredande mälet härer, äga rum, ej eller wara behöftigt; emedan i alla händelser ett
Stånds ogillande af den wäckta frägan ar tillräckligt för dest nedläggande.
Skulle wid frågor af denna art skiljaktighcter i Ständens meningar stg förete, afsa ringa betydenhet, att de lala jemkning, mä en sadan werkställas, igenom Deputerade af hwart Ständ, under namn af Jcmknings, Utskott.
Men skulle ett Ständ likafullt fördlifwa wid stn serskildta tanka, mäste frägan förfalla.
Enar jag derföre a ena sidan icke kan göra mig begreppet om ett Utskotts förstärkning, utan någon rätt till afgörande beslut i förekommande ämnen; bär jag, ä den andra, hwarken förmoda eller tillstyrka att Rikets Ständer en sädan räll i anseende till frågor om Grundlagen, ät nägot stags Utskott eftergifwa."
"Att detta mitt yttrande tlll Protokollet mä warda Högloft.
Constitutions, UtskottetS Betänkande i närwarande amne till Riksens Högloft.
Ständer Makligt, anhäller jag wördsammast."
Herr Prosten Doctor Falk anförde:
"Med Herr Biskop T ingsta di i yttrade tankar, förenar jag mig 1678 Den 14 Julik. mig sa mycket mera, sam jag icke kan fin nä hukv den princip för Grundlags, frågors behandlande, hwilken i Regeringsformens r6, samt < 81, 82, 8Z 'K, §. finnes lagd,, och serdeles i den sistnämnde K. bliswit till oförändradt iakttagande tydeligen uttryckt, ma kunna bewaras orubbad genom någon anstallt, ware sig med Nämnd, förstärkt Utstött eller Jemknings, Committee, med det uppdrags akt desi beslut eller utlakande skulle binda Riksens Ständer endast till bejakande eller afstag af samma Utlåtande, Utan all widare yttrande ratt.
Sjrlfwa detta yttersthwarje Riks,Stånds sä kallade llberum fär vck, efter min tanka, ett serdeles Utseende, dä tet exerceras öfwer ett förut, såsom samteliga Ständens instämmiga tanka, genom NämndenS eller Jeink, Rings - Committeens behandling, erkändt förslag.