Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än Tolf månader ur Riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt. § 40.
Konungen så sjuk, att Han icke Regerings-ärenderna vårdar, förhålles med Riksstyrelsen, som i föregående § bestämmes. § 41.
Dör Konung innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres Styrelsen af Regent eller Regering enligt 39 §, i Konungens namn, intilldess Riksens Ständer sammankomma och den FörmyndareStyrelse, Riksens Ständer, jemte Norriges Storthing, i enlighet med Riks-akten, förordna, Riksstyrelsen tillträdt. § 42.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, på manliga sidan utginge, skall, intill dess nytt Konungahus blifvit c Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, JY§ 94. utkoradt och deri valde Konungen Regeringen tillträdt, Styrelsen föras af Regering, ■på sätt i 39 § sägs. § 43.
Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter, eller till Konungariket Norrige reser, förordne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Han, antingen ibland Prinsar af sitt Hus eller ibland Stats-Rådets Ledamöter, särskildt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
Med de mål, Konungen då sjelf afgör, förhålles på det sätt, som 8 § stadgar.
Hvad nu om Konung sagdt är, gälle ock i afseende på Regent, dä Riksstyrelse af Honom utöfvas. § »«•
I de fall, då Konungen eller Regenten eller Regeringen sammankalla Riksens Ständer, fastställes liden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen frän den, då kallelsen blifvit uti Hufvudstadens kyrkor kungjord. § 91- I den händelse 39 § omtalar, att Konungen, efter företagen resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Regent eller Regering, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket kungöra.
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Flan ändock icke till Riket återkommit, tage Riksens Ständer jemte Norriges Storthing, i öfverensstämmelse med Riks-akten, den författning om Riksstyrelsen, hvilken de nyttigast finna. § 93.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utfärde Regenten eller Regeringen kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse inom Femton dagar efter Konungens död skall i Hufvudstadens kyrkor och vidare i Riket, kungöras.
Riksens Ständer åge, gemensamt med Norriges Storthing, i den ordning Riks-akten bestämmer, att, utan afseende på något den aflidne Konungens testamente angående Riksstyrelsen, förordna en eller flera Förmyndare, som, intill dess Konungen myndig blifver, Regeringen i dess namn, efter denna Grundlag, må utöfva. § 94.
Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konunga-ått, hvilken arfsrätten till
Riket uppdragen vore, på manliga sidan utginge, kalle Regeringen inom den i föregående § stadgade tid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer Kongl.
Proposition, JYs 94. 7 till allmän Riksdag.
Ständer skola då gemensamt med Norriges Storthing, pä sätt Riks-akten stadgar, ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regerings-Form. § 95.
Om emot förmodan Regenten eller Regeringen underläte att i de fall, föregående 91, 93 och 94 §§ omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Domkapitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val äga rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Regenten eller Regeringen sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens kyrkor låta kungöra. Riksdags-Ordningen.
§ I händelse
Konungen efter företagen resa, utöfver tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Regenten eller Regeringen, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och late kallelsen, inom Femton dagar efter berörde tids förlopp, uti Hufvudstadens kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra. § 6.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utförde Regenten eller Regeringen, i den omyndige Konungens namn, kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse, inom Femton dagar efter Konungens död, skall i Hufvudstadens kyrkor och sedan vidare i Riket kungöras. % 7.
Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konungaätt, hvilken arfsrätten till
Riket varit uppdragen, på manliga sidan utginge, kalle likaledes Regeringen, inom den här ofvan stadgade tid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag. § 9.
I de fall, då Konungen, eller Regenten eller Regeringen sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit i Hufvudstadens kyrkor kungjord.
8 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, M 94. § 10.
Om, emot förmodan — — — — — att deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnas å Femtionde dagen efter den, då Regenten eller Regeringen sist bort kallelse dertill i Hufvudstadens kyrkor låta kungöra. § 11 i:o. — — — — — — — — — — — — — —. 2:o.
Om tiden för de Riksdagar, till hvilka Konungen Ständerna kallar, lärer Konungen i Nåder Hof-Rätterna förständiga.
Om tiden åter för sådana Riksdagar, till hvilka Regenten eller Regeringen, eller ock, enligt Regerings-Formens 95 §, de i densamma nämnde vederbörande kalla, åligge det dem, att HofRätterna underrätta. § 23. l:o.
Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen — — — — — och i Bondeståndet af den närvarande Ledamot, som de flesta Riksmöten bevistat.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Regenten eller Rege ringen de i 10 § nämnde vederbörande till Riksdag kalla, äge Ridderskapet och Adeln att nämua Landtmarskalk, och Borgare- och Bondeståndet, hvart för sig, sina Talmän. (2 och 3 mom. oförändrade.) § 26.
Konungen, eller, i de fall 4, 5, 6 och 7 §§ omröra, Regenten eller Regeringen, läte genom en Härold — — — — — afträda. § 41- Stats-Rådets och Högste Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom JustitieKansleren och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för Stats-Råds Ledamot det fall undantaget, då honom enligt Regerings-Formen uppdraget är, att vara medlem af Regering.
I Utskott . § 61.
Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, äge Riksens Ständer, att dagen före den, som, enligt Riks-akten blifvit till valdag bestämd, i Ståndens särskilda Plena, genom allmän omröstning välja, till en Nämnd, Sexton personer för hvarje Stånd, med uppdrag att, vid förefallande skiljaktigheter emellan Riksstånden, bestämma valet.
Å den utsatte valdagen, skride hvarje Stånd särskildt till val af Konung eller Thronföljare.
Förena sig alla Stånden om en och samma person, Kongl.
Proposition, JM 94. 9 person, vare Ilan ansedd såsom af Sveriges Rikes Ständer ulkorad.
Äro Ståndens röster delade emellan flera, afgöre Nämnden; dock må ej lios densamma komma under omröstning andre, än de, som flesta rösterna i hvarje Stånd erhållit; och må ej något Stånd flera än en kandidat framställa.
Ledamöter af Nämnden må ej uteslutas från utöfniugen af deras Riksdagsmannarätt i Stånden, men träde tillsammans dagen efter den, då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej at förr än de flesta rösterna om en person sig förenat.
Nämnden skall ske per capita och med slutna sedlar, livar och en af Nämnden uppgifva, ibland de af Stånden föreslagne, den han anser böra utköras.
Falla dervid rösterna till mer än hälften af de röstandes antal på En man, vare han behörigen vald.
Aro åter rösterna så delade, att en sådan full pluralitet, icke äger rum, anställes, enligt det i 53 § beskrifna voteringssätt, ny omröstning, till antagande af den, som Hesta rösterna erhållit, och, om han ej antages, af den, om hvilken näst efter honom, de flesta af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse, alt två eller tre personer undfå de flesta och lika många röster, anställes först särskild votering, enligt sistnämnde g, öfver den ordning, hvarutinnan, om dessa personer, bör röstas; och skall sedan, vid hvarje ny omröstning, på enahanda sätt; en voteringssedel alläggas, intilldess en bestämd pluralitet är gifven.
Hafva Riksens Ständers och Norriges Stort/ungs val inträffat pä samma person, vare Ilan lagligen uthorad till Konung eller Thronfö/jare.
Skulle åter hvartdera Riket hafva valt en olika person, förhålles pä sätt i Riks-akten stadgas. § 62.
Skola Riksens Ständer gemensamt med Norriges Storthing, jemlikt Riks-akten, tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde Riksens Ständer sist dagen efter den, då Riksdagen å Rikssalen öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning, i deras särskilda plena, till en Nämnd, sexton personer för hvarje Stånd, hvilka rösta per capita om de af plena, till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen en, tre eller fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckue å en sluten vallista de män, dem han anser förtroendet värdige, och så många, att de med en person öfverstiga det af Ständerna utsatte antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt i 53 § stadgas, först den, som fle sta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve utslaget.
På samma sätt fortfares med den, som näst honom af de fleste blifvit kallad, och så vidare, tills dess det föreskrifna antalet af Förmyndare Varder uppfylldt; kunnande
Nämnden ej åtskiljas förrän valet gjordt och fulländadt är; och gälle detta val, såsom Riksens Ständers beslut.
Nu händer att Riks-Stånden ej inom tre dagar, sedan de å Rikssalen afhört den i 26 § omförmälda berättelse, åsämjas om Förmyndarnes antal; förordne då genast, genom sina Elektorer, till ett Utskott, sexton af hvarje Stånd, att medelst votering per capita, jemlikt 53 §, denna Bilt. lill 11.
Prot. 1853 A 185-1 1 Sami. 1 Afd. 27 Haft. 2 10 Kongl.
Proposition, M 94. fråga, med samma kraft och verkan, som Riksens Ständers beslut, inom två dagar aTgöra; skolande sedermera den utsedde Nämnden likaledes inom två dagar hafva valet förrättat.
Åro Riksens Ständer och Norriges Storthing ense, vare då förmyndare den eller de, som utsedde blifvit, och tillträde Styrelsen, så fort ske kan.
Skulle åter valet i hvartdera Riket hafva utfallit olika, förhnlles pä sätt i Riks-akten stadgas.
Maj: t förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Utdrag af Protokollet öfver Justitice-Departements-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i sammansatt Svenskt och Norrskt StatsRåd å Stockholms Slott den 11 Augusti 1854.
Hans Excellens, Justitiffi-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Ha ris Excellens Norrske Statsministern, Herr Due, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe, Stang. Hans'Excellens, Herr Justitiee-Statsministern anmälde i underdånighet, att, sedan Kongl. Maj:t anbefallt Herr Justitiae-Statsministern att uppgöra förslag till de ändringar, dels i Riks-akten till bestämmande af de konstitutionel förhållandena emellan Sverige och Norrige, samt dels, i sammanhang dermed, i Sveriges Grundlagar, som kunde anses erforderliga för att stadga huru med Styrelsen i begge Rikena borde förhållas vid de tillfällen, då antingen Konungen vore af sjukdom eller resa utom sina Riken hindrad att Regeringen föra, eller ock vid Konungs minderårighet, eller vid Thronledighet; så hade, med ledning af Unionskommittéens betänkande den 4 November 1844, ett sådant förslag blifvit i JustitiaeDepartementet uppgjordt, samt till Norrska Regeringens yttrande meddeladt; hvaruppå det af nämnde Regering afgifna underdåniga utlåtande blifvit, enligt Kongl. Kongl.
Proposilion, Jt* 94. 11 Maj:ts i Norrskt Stats-Råd den 7 nästlidne Juli fattade beslut, till Svenska Just i— liae-Departementets ytterligare handläggning öfverlemnadt; och föredrogs nu detta ärende, jemte berörde utlåtande, hvarvid Kongl. Maj:t, uppå Svenska och Norrska Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, beslöt, att förslag till förändring i och tillägg till Riks-akten skulle till begge Rikenas National-representationer framställas, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt; äfvensom Kongl. Majit förordnade, i sammanhang dermed, uppå tillstyrkan af Svenska Stats-Rådet, det skulle, enär nämnde förslag om ändring i Riks-akten ej kunde vid denna Riksdag för Rikets Ständer framställas, Nådig proposition om ändring i 39 m. fl. §§ i RegeringsFormen, samt 4 rn. fl. §§ i Riksdags-Ordningen till Sveriges Rikes Ständer nu afgifvas, sådan samma proposition finnes Protokollet bifogad.
Under öfverläggningen härom hade Stats-Rådet Herr Friherre Palmstjerna, i afseende på formen för ärendets framställning till Rikets Ständer, yttrat den särskilda mening, att han ansåg förslaget till förändring uti Riks-akten böra redan till nu församlade Rikets Ständers öfvervägande och beslut, genom Nådig Proposition öfverlemnas.
Ex protocollo G. \V. (Jsterdahl.
Klinga.
Förslag till förändring i och tillägg lill Riks-akten. § * •
Om vid något tillfälle, då det efter bestämmelserna i Sveriges och Norriges Grundlagar samt Riks-akten hitintills tillkommit Sveriges och Norriges InterimsRegering, att förestå Rikenas Styrelse, Thronföljaren uppnått aderton år, skall han såsom Regent Riksstyrelsen under tiden föra.
Har ej Thronföljaren denna ålder uppnått, eller är han hindrad att Rikenas Styrelse öfvertaga, förordne Konungen i sammansatt Stats-Råd till Regent annan till Thronföljden berättigad Prins, den der nämnde ålder hunnit.
Är icke sådant förordnande af Konungen gifvet, eller är den förordnade Regenten hindrad att Styrelsen utöfva, tillträde den till Thronföljden närmast berättigade Prins, som fyllt aderton, Styrelsen såsom Regent, samt om han är derifrån hindrad, den närmast efter honom till Thronföljden berättigade Prins, hvilken nämnde ålder uppnått och så vidare efter arfföljden. 12 Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, JV§ 94.
Finnes ej Prins, som, efter hvad här ofvan är bestämdt, kan Rikenas Styrelse öfvertaga, tillträdes den af Sveriges och Norriges Interims-regering.
Regent, som af Konungen är förordnad, afträde Styrelsen till Thronföljaren, sä snart denne fyllt aderton år, eller det hinder upphört, som vållat att han ej förut kunnat Styrelsen, såsom Regent, emottaga.
Regent, som icke är af Konungen förordnad, afträde Styrelsen, då den af någon till Thronföljden närmare berättigad Prins, såsom Regent kan öfvertagas.
— Interims-regering afträde Styrelsen, då den af någon till Thronföljden berättigad Prins, såsom Regent, kan öfvertagas. § 2.
I stället för de i 7 § Riks-akten, sådan denna § blifvit antagen i Sverige af Konungen och Rikets Ständer den 8 Maj 1841, samt i Norrige genom Riksakts-bestämmelse af den 2 April 1845, befintliga föreskrifter, rörande Sveriges och Norriges Interims-regerings sammansättning och ärendernas behandling af densamma, stgdgas:
Interims-regeringen skall bestå af 8 ledamöter, nemligen: från Sverige: Justitiee-Statsministern, Statsministern för Utrikes ärendena samt två Stats—Råd; ocb från Norrige: Norrske Statsministern, de två Stats-Råd, som äro i Stockholm, samt ytterligare ett, antingen ordinarie eller särskildt tillförordnadt, Stats-Råd.
De Stats-Råd, som sålunda skola blifva medlemmar af Regeringen, kallas dertill af Konungen, eller i annat fall utväljas i Sverige af Stats-Rådet och i Norrige af den dervarande Regering.
Med såväl Svenska, som Norrska sakers föregående beredning och granskning förhålles efter de i hvartdera Riket gällande föreskrifter.
I Interims-regeringen skola de Svenska ärendena af den Svenska Föredragande, till hvars befattning de höra, föredragas, i protokoll fattas och expedieras på Svenska språket, och de Norrska ärendena af den Norrska Statsministern föredragas, i protokoll fattas och på Norrska språket expedieras.
Saker, som angå båda Rikena och ej genom sin natur tillhöra något särskildt
Departements handläggning, föredragas af Statsministern för Utrikes ärendena och expedieras till hvartdera Riket på dess sprak, till Sverige genom bemälde Föredragande och till Norrige genom dess Statsminister.
Diplomatiska ärenden föredragas äfven af Statsministern för
Utrikes ärendena och införas i ett särskildt protokoll.
Ärendena afgöras genom de flesta rösterna, och när rösterna äro lika, bestämme Ordföranden utslaget.
Alla utgående expeditioner (resolutioner) underskrifvas af samtlige ledamöter.
Skrifvelse, J\2 95. 13 Interims-regeringen skall hafva sitt säte i Stockholm, der ej sådane hinder möta, sorn göra det antingen omöjligt eller vådligt.
I Interims-regeringen skall, för iirender, som angå begge Rikena, Sveriges Justitiee-Statsminister eller Norriges Statsminister vara Ordförande, hvar sin vecka.
Genom lottning i första sammanträdet afgöres, hvilkendera först skall föra ordet.
Om den Statsminister, hvilken ordlörandet tillkommer, har förfall, uppträder i hans ställe den främste närvarande Regerings-ledamoten från det Rike, livartill den hindrade hörer.
Då ärenden förekomma, hvilka angå det ena Riket särskildt, föres ordet af den främste bland dess närvarande Regerings-ledamöter.
I Interims-regeringens sammanträden skall alltid antalet af medlemmar från hvartdera Riket vara lika.
Ej må beslut fattas, der icke minst två ledamöter från hvartdera Riket äro tillstädes. § 3- Vid alla de tillfällen, då det efter Sveriges och Norriges Grundlagar, samt Riks-akten, hitintills ålegat begge Rikenas Stats-Råd att sammankalla Riksens Ständer i Sverige och Storthing i Norrige, för att om Regeringen förordna, skall detta åliggande hädanefter tillhöra Regent eller Interims-regering.
Underlåter Regent eller Interims-regering att verkställa sådan kallelse, förfares, som för sådant fall i hvartdera Rikets Grundlag är stadgadt.
M 95.
Maj.ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Standerangående hegardt understöd får fidlhordandet af Norbergs jernvåg; Gifven Stockholms Slott den 15 Augusti 1854.
Sedan det bolag, hvilket, under benämning af Norbergs Jernvägs-bolag, bildat sig för anläggning af en jernväg mellan Norbergs grufvefält i öfre delen af Westmanland och sjön Åmänningen vid Strömsholms kanals segelled, hvilket bolag, mot tillgodonjutande af ett lån å 100,000
R:dr från Handels- och Sjöfarls-fonden, genom ett med Kronan afslutadt kontrakt, förbundit sig att inom viss tid hafva, i enlighet med den af Kongl. Majit i nåder gillade plan, verkställt berörde arbete, 14 Kongl. Majus Nåd.
Skrifvelse, Jfs OS. nödgats afbryta detta företag innan detsamma hunnit fullbordas, samt vid bolagsstämma den 1 sistlidne April uppdragit åt vissa då utsedde delegerade, att å bolagets vägnar, jemte anmälan af bolagets obestånd, hos Kongl. Maj:t i underdånighet göra framställning, angående jernvägsbyggnadens öfvertagande af Staten, äfvensom de åtgärder, hvilka i öfrigt kunde för detta företags fortsättande blifva af nöden, hafva bemälde delegerade, uti en den li nästlid ne Juli till Kongl. Maj:t ingifven skrift, i underdånighet anfört: att anledningen till det missöde, som träffat bolaget, hufvudsakligen vore att söka uti felaktiga beräkningar för anläggningskostnaden, enär denna kostnad i det af Civil-Ingeniören C. Tottie i December 1851 sednast afgifna och vid arbetet följda förslag upptagits till endast 156,491 R:dr, hvaremot, vid jemförelse emellan bolagets räkenskaper samt ett af Löjtnanten C.
Adelsköld nyligen upprättadt kostnads-förslag, sig visade, att, ehuru, enligt berörde räkenskaper, redan vid slutet af år 1853 blifvit för jernvägs-anläggnin gen utbetalde R:dr 132,212: 14.
5. de återstående erforderliga utgifterna för jernvägens fall— bördande och trafikens öppnande uppginge till . . » 111,803: 21.
4. så att hela kostnads-summan blefve R:dr 244,015: 55.
9. till hvars fyllande skulle, oberäknadt det från Ilandels- och Sjöfarts-fonden erhållna länet » 100,000: samt de af aktieegarne tillskjutne » 34,850: — —• och en uppkommen räntevinst af » 1,834: 7. — R.dr 136,684: 7. erfordras ett ytterligare tillskott från aktieegarne af . » 107,331: 28. 9.
Summa R:dr 244,015: 35.
9. att emellertid det till 500 st. bestämda aktie-antalet, hvaraf dock endast tecknats 427, numera, i följd af försummade inbetalningar för 177 st., vore inskränkt till 250 aktier, hvilkas innehafvare icke funnit någon utväg att bära tyngden af nyssberörde för denna jernväg erforderliga, högst betydliga ytterligare tillskott; — samt att, då det nuvarande till halfva aktie-antalet reducerade bolaget sålunda sett sig urståndsatt att kunna fullborda ifrågavarande jernvägsbyggnad, häraf blifvit en följd, att bolaget, för att förekomma att de personer, hvilka försummat inbetalningar på sina aktier, skulle kunna undandraga sig att lika med de öfrige aktieegarne deltaga uti ansvarigheten för bolagets skulder, nödgats offentligen förklara bolagets obestånd och till Kongl.
Maj:ts och Rikets Svea Hof-Rätt ingifva bolagets cessions-ansökning.
Då sålunda det nuvarande inskränkta antalet intressenter i Norbergs jernvägs-bolag saknade utväg eller förhoppning att kunna åstadkomma de betydliga tillskott, som erfordras för fullbordandet af detta företag, hvilket följaktligen, utan en direkt medverkan från Statens sida, skulle komma att helt och hållet afstanna, samt i ofuliändadt skick förblifva, utan att de af bo - Kongl.
Skrifvelse, M 93.
15 laget derå nedlagde kostnader medförde något gagn, men ifrågavarande kommuni-- kations-anstalt, enligt sammanstämmande vitsord af alla de embets-myndigheter, som yttrat sig i fråga om det från Staten sökta lånebidrag, vore af synnerlig vigt och nytta icke allenast för den närmaste orten, jemte den icke obetydliga del af Westmanland, som med samma ort genom forslande eger beröring, utan äfven för åtskilliga af Rikets utefter hafskusten belägna aflägsnare provinser, hvarest, vid der anlagda masugnar, Norbergs välartade malmer skulle, till stor båtnad för jernhandteringen, kunna i större mängd användas, hafva ofvanbemälde delegerade, på grund af dessa förhållanden och då det med skäl kunde förväntas, alt Norbergs jernväg, om den vunne fullbordan, snart skulle komma att utsträckas i första rummet till den på ungefär 1% mils afstånd från Norbergs grufvor i grannskapet af staden Hedemora belägna sjön Hofvan, som uti sig upptager den derstädes på en längre sträckning segelbara
Dalelfven och sålunda utgöra början till en lättad transport för den i afseende på kommunikations-anstalter illa lottade provinsen Dalarne, å bolagets vägnar i underdånighet anhållit, att den påbörjade jernvägs-byggnaden, jemte alla af bolaget för densamma anskaffade materialier, samt hvad dertill i öfrigt hörer, måtte, under vissa uppgifna vilkor, af Staten öfvertagas och på dess bekostnad fullbordas; hemställande delegerade tillika, derest berörde underdåniga anhållan icke vunne Nådigt bifall, huruvida icke Kongl. Majit torde finna skäl att till Rikets Ständer framställa förslag om beviljande för denna jernvägs fullbordande af ett anslag, stort 75,000 R:dr Banko, eller enahanda summa, som för Nora-Ervalla jernväg blifvit anslagen, att för ändamålet disponeras af ett bolag, som, på de vilkor, Kongl. Majit i öfrigt kunde finna nödigt bestämma, förbundo sig att fullända Norbergs jernväg i öfverensstämmelse med ofvannämnde af Löjtnanten Adelsköld uppgjorda förslag; och hafva delegerade slutligen i underdånighet fästat Kongl. Majits uppmärksamhet derpå att, om bolagsmännens ifrågavarande anhållan bifölles, deras förlust ändock blefve ganska betydlig, enär å de 250 aktierna förlorades, så väl de för hvarje aktie redan insatte 100 R:dr, som det tillskott, hvilket å aktierne komme att erläggas till betäckande af det belopp, som återstode å skulden till Handels- och Sjöfartsfonden, sedan den summa blifvit afdragen, hvarmed de aktieegare kunde tillförbindas att bidraga, hvilke icke fullgjort föreskrifne inbetalningar.
Efter inhemtande af Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader underdåniga yttrande i ämnet, har Kongl. Majit tagit denna underdåniga ansökning i behörigt öfvervägande och dervid, beträffande det förra alternativet, eller att Staten skulle inlösa jernvägen, funnit sig sakna skäl att i sådan syftning vidtaga någon åtgärd.