Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid behandlingen af detta ärende har Slats-Ulskoltet tagit noggran kännedom af de i förevarande motion åberopade handlingar, hvilkas innehåll Utskottet jemväl funnit vara fullkomligt öfverensstämmande med de uppgifter, motionären meddelat; — och sorn här ofvan anförda förhållanden, enligt Utskottets tanke, tillfyllest ådagalägga behofvet af en tillökning i det lill Hernösands domkyrka utgående tionde-anslag, samt det i sådant afseende föreslagna belopp synes icke vara för högt tilltaget eller kunna blifva för Stals-verket betungande, får Utskottet tillstyrka, det Rikets Ständer mätte medgifva att et! anslag af 40 tunnor eller 252 kubikfot oindeld spanmål från och med nästkommande år anvisas såsom tillökning i det till Hernösands domkyrka utgående tionde-anslag; i följd hvaraf 8:de hufvud-titelns anslag till kyrkors underhåll torde med nämnde belopp förhöjas; och torde, i händelse af bifall till della förslag, Rikets Ständers beslut hos Kongl.
Majit böra anmälas uti den underdåniga skrifvelse, som angående regleringen af utgifterna under Riks-slatens 8:de hufvud-titel kommer att af Rikets Ständer atlåtas.
Pral. 1856—1858.
) A/il. 3 Band. 80 Haft. 2 STOCHHOLM, tryckt hot J. W. Lundberg, 1858.
I Stats-Utskottets Utlåtande M 203.
1 N:o 203.
Ank. till Exp.-Utsk. den 2 Jan. 1858, kl. 12 m.
Majlis Nådiga Proposition, angående anslag för geologiska undersökningar öfver hela
Riket samt utgi/vande af derpå grundade geognosliska kartor. (U. A.) Bland de ämnen, å hvilka Kongl. Majit funnit
Sig böra fästa Rikets nu församlade Ständers uppmärksamhet, för att, genom deras medverkan, uppnå vigtiga ändamål, förekommer jemväl frågan angående sättet att kunna erhålla en fullständig kännedom om fäderneslandet i geologiskt hänseende.
I sådant afseende har Kongl. Majit under den 30 Oktober förlidet år till Rikets Ständer aflåtit en af samtlige Riks-stånden sedermera till Stats-Utskottet remitterad nådig proposition, (intagen under JM 22 i \
\ Afd. af Bihanget till Riks-ståndens Protokoller), deruti anföres, hurusom geologien, utom det rent vetenskapliga intresse, densamma alltid hos sina idkare uppväcker genom upplysningar öfver de mångfalldiga förändringar, hvilka jordens yttre skorpa redan undergått och fortfarande undergår, äfven på det kraftigaste, likasom de öfriga natur-vetenskaperna, ingriper uti det praktiska lifvet, enär bergshandteringen, byggnadskonsten, fierfalldiga andra näringsgrenar, men framför allt landtbruket, på detta fält hade många vigtiga lärdomar, många nyttiga råd och upplysningar att hemta.
Grufegaren önskade exempelvis veta inom hvilka bergformationer han företrädesvis bör söka de malmer, som han ämnar förädla under en eller annan form; han behöfde anvisning, i hvilken riktning han bör utsträcka sina underjordiska försöks-arbeten, för att med den största sannolikhet kunna träffa möjligen förhanden varande nya, fast ännu obekanta malmfyndigheter inom ett redan öppnadt grufvefält, och geologien vore den som i de flesta fall lemnade honom till Bih. till R.
Prot. 1856—1858. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 31 Haft. 2 Stats-UtskotCets Utlåtande M 203. fredsställande svar på dessa frågor.
Bildhuggaren och Arkitekten, som söka vackra marmor-arter eller andra utmärktare stenslag, äfven den vanlige byggmästaren, som behöfver en god och varaktig byggnadssten, ett så väl i luft, som i vatten tjenligt murbruk, en eldfast stenart eller lera, hvilken trotsar jernets och kopparens smälthetta, — hytte-egaren och andra näringsidkare, hvilka önskade att ur jorden kunna framdraga nya tillgångar af torf, brunkol, qvartz, feldspath, 0. s. v. — läkaren, som sökte helsovatten och i medicinskt hänseende nyttiga gyttjor, — alla dessa fingo af geologien anvisning, hvarest de kunde finna det sökta, så vida det vore befintligt inom landets egna gränser.
Landtbrukaren, sysselsatt med många olikartade göromål, hade ingen tid att egna åt en närmare undersökning af de aflagringar, både fasta och lösa, som finnas på hans egor.
Erfarenheten gåfve honom likväl vid handen, att samma vextslag på olika åkrar lemnar mycket olika skördar.
Kemisten meddelade honom upplysning, att den ena åkerjorden innehåller ett amne, som den andra saknar, men hvars närvaro för detta vextslags fortkomst och rätta trefnad är ett oeftergifligt vilkor.
Han önskade då känna om icke på ett större eller mindre djup under jordytan eller också på en annan alldeles ny trakt af hans öfriga egor detta för honom dyrbara jordslag kunde vara af naturen nedlagdt, för att deraf hemta en välkommen uppblandning ét andra i detta hänseende mindre väl lottade tegar, eller för att på stället åt odlingen skänka ett ökadt område.
Stundom vore han ock i förlägenhet, hvarest han skulle kunna uppsöka en ny tillgång af den mergel, genom hvars påförande han brukat gifva sina fält en förut osedd bördighet.
Uti alla dessa och ännu många andra fall skulle han med geologiens till hjelp komma till målet, om detta läge inom möjlighetens gräns, och det inträffade ej sällan att han genom den geologiska undersökningen finge kännedom örn tillvaron inom egendomens område af åtskilliga för industrien i allmänhet användbara materiaher, hvilkas afyttrande betydligt kunde öka egendomens afkastning.
Tillämpningen på det praktiska lifvets mångfalldigt olika utgreningar af de lärdomar och upplysningar, hvilka geologien, stödd på rent vetenskapliga iakttagelser, meddelade, vore således icke af ringa vigt.
En större utbredning af det geologiska studiet, en mera allmän kännedom om ett lands geologiska förhållanden och egenheter i dess minsta detaljer, måste derföre ega det största inflytande på landets ekonomiska och materiela förkofran i så väl den ena, som den andra riktningen.
Också hade man, enligt hvad i den nådiga Propositionen omförmäles, uti de flesta civiliserade länder från längre tid tillbaka insett detta och af sådan anledning gått i författning om utförandet, på Statens bekostnad, af storartade, hela landet omfattande undersökningar af dess berg och jordlager.
Sålunda hade de flesta Europeiska Regeringar, äfvensom större delen af de Stater, hvaraf Nord-amerikanska Unionen består, hvar efter annan, skyndat att i alla delar af sina underlydande landskap utsända geologiska kunskapare, som, med hammaren, kompassen, spaden och jordborren i handen, icke blott tagit en närmare kännedom om de olika fasta berg - Stats-Utsliottets Utlåtande JM 203. 3 lagren, så väl till deras utsträckning, ömsesidiga begränsning och relativa åldersföljd, som till deras allmännyttiga användbarhet för ett eller annat ändamål, utan äfven egnat sina forskningar åt de aldra öfverst i ytan liggande löst sammansvämmade yngsta jordbildningarne och dessas mer eller mindre fördelaktiga egenskaper i agrikultur-kemiskt och tekniskt hänseende.
På detta sätt hade inom dessa länder tid efter annan utkommit och vore ännu under utgifning mer och mindre fullständiga geologiska beskrifningar, åtföljda af en mängd general- och special-kartor samt profiler, hvaraf en, så vidt möjligt, trogen bild af hela landets skaplynne i denna riktning blifvit uppdragen.
Genom de samlingar af berg- och jordarter utaf alla möj liga slag, som blifvit under fortgången af undersökningarne tillvägabragte samt sedermera uti en för allmänheten öppen lokal på ett lämpligt sätt ordnade och upplagde, hade resultaten af dessa forskningar fått ett ännu mera ökadt praktiskt värde, i an seende till de för hvar och en lätt tillgängliga upplysningar, som i nyssnämnda afseenden kunde sökas och erhållas rörande landets mest skiljda trakter.
Af de länder, som med afseende på andlig kultur och materiel utveckling intaga en mera framstående plats, vore Sverige ett bland de få, som ännu icke föranstaltat dylika mera omfattande special-undersökningar af dess jord- och berglager.
Genom ett enskildt samfund, Bruks-societeten, hade visserligen med berömvärd frikostighet åtskilligt i detta hänseende inom landet åstadkommits; men de af Brukssocieteten föranstaltade undersökningar hade, till följd af sakens natur, i anseende till landets vidsträckta areal, de få medhjelpare, som dervid varit att påräkna, och den jemförelsevis korta tid, som på det helas utförande varit använd, icke kunnat vinna den utsträckning eller den special-riktning, som vore nödvändig för framdragandet i ljuset af sanningens minsta delar, utan hufvudsakligen inskränkt sig till framställandet af en mera alimän bild af landets skaplynne, med endast här och der några mera skarpt utkastade detaljdrag.
Det vore derföre också af omständigheterna högeligen påkalladt, att Sverige, som genom Linné, Bergman, Schéele och Berzelius mer än en gång stått i spetsen för naturvetenskaplig utveckling i flera med geologien beslägtade riktningar, och hvars med de flesta andra Europiska länders olika naturliga beskaffenhet och egenheter otvifvelaktig! skulle föranleda många vigtiga företeelser, hvilka på geologiens framsteg komme att utöfva ett ej oväsentligt inflytande, snart vidtoge kraftiga åtgärder, för att hvad geologiska forskningar beträffar, sätta Sverige i jemnbredd med öfriga i vetenskapligt hänseende framskridna länder.
Att öfvertygelsen härom inom landet vore temligen allmänt utbredd hade Kongl. Majit med tillfredsställelse inhemtat derigenom, att dels Upsala läns Hushållnings-sällskap i Underdånighet anhållit om stats-bidrag till de geologiska undersökningar, sorn Hushållnings-sällskapet, för upprättande af en geognostisk karta öfver länet, har för afsigt att derstädes föranstalta, dels ock bestyrelsen för sjunde 4 Stats-Utskottets Utlåtande JM 203. allmänna landtbruksmöte^ enligt den vid mötet uttalade önskan, hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att, genom anslag af allmänna medel, i detalj gående geologiska undersökningar måtte, så fort sig göra låter, öfver hela Riket tillvägabringas, samt geognostiska kartor i följd deraf uppgöras och utgifvas.
Landtbruksoch Vetenskaps-akademierna, hvilkas utlåtanden öfver dessa framställningar blifvit infordrade, hade äfvenledes sammanstämmande yttrat den åsigt, att en noggrann geologisk undersökning öfver hela riket vore högligen att önska, så väl i rent vetenskapligt, som i ekonomiskt afseende, men att Statens mellankomst dervid nödvändigt erfordrades, dels i anseende till de stora kostnaderna, dels ock på det arbetet måtte efter en allmän plan och af dertill skicklige personer kunna med enhet och kraft verkställas och på detta sätt en allmän geologisk karta öfver riket inom en jemförelsevis kort tid erhållas, till ledning och begagnande vid de mera detaljerade undersökningar, hvilka blefve nödiga för särskilda landskap eiler län, som sjelfva borde på sin bekostnad desamma företaga och ej heller torde, i den mån de vunne insigt om den nytta, de deraf kunna hemta, undandraga sig de utgifter, som härtill blefve erforderliga.
Såsom plan för arbetets utförande är af Vetenskaps-akademien föreslaget: att undersökningen af Sveriges allmänna geognostiska beskaffenhet och utgifvandet, till följd deraf, af en geologisk general-karta med beskrifning måtte uppdragas åt en dertill skicklig person, hvilken, såsom Chef för undersökningen, ensam skulle leda densamma på sitt ansvar; att denne geolog, under de första åren, sjelf borde lägga hand vid undersökningen samt undervisa och bilda de elever, hvilka antoges, .för att derefter kunna såsom biträdande geologer användas; att derefter, i mån af tillgång till skicklige personer, 4 biträdande geologer måtte antagas samt att elevernas antal alltid skulle vara fyra; att, när biträdande geologer hunnit anställas, Chefen borde öfvervaka och leda deras arbeten; att dessutom till biträde måtte antagas en paleontolog och att botaniska forskningar, emot särskildt arfvode, skulle uppdragas åt dertill skicklig person, äfvensom att de kemiska undersökningar, hvilka erfordras, medelst efter arbetets beskaffenhet lämpliga arfvoden borde godtgöras; och ändtligen att, då de vid den sålunda bildade geologiska kommission anställde personer förutsättas vara sysselsatte med sina geologiska arbeten året om, en särskild lokal borde anskaffas, der de alla, under Chefens öfverinseende, förrättade sina arbeten å de tider, då rekognosceringar ej egde rum, och hvarest utrymme jemväl borde finnas för samlingar, instrument och laborationer; samt att Chefen måtte berättigas att erhålla erforderliga upplysningar från Topografiska korpsen och Landtmäteri-kontoret.
Och har, för verkställande af en så beskaffad allmän geologisk undersökning af Sverige, Vetenskaps-akademien derjemte framlagt följande kostnadsförslag: Stats-Utskottets Utlåtande JM 203.
Ärliga arfvoden:
Förste Geologen, Chef 4 biträdande Geologer, h 2,000 R.dr hvardera, 4 Elever, å 1,000 R:dr hvardera, . . . 1 Palaeontolog K:dr R:mt 4,000 » » 8,000 » » 4,000 » » 2,000 18,000: — Ilesekostnads-ersättningar och dagtraktamenten: ore, 900: 480: » 1,200: 1,440: 300:
Chefen, 400 mil, å 2 R:dr 25 dagtraktamente för 120 dagar, å 4 R:dr 4 biträdande Geologer, 200 mil för hvardera, eller tillsammans 800 mil, å 1 R:dr 5 0 öre dagtraktamente för 120 dagar, tillsam mans 480 dagar, 5 3 R:dr, ....
4 Elever, 100 mil för hvardera, eller tillsammans 400 mil ö 75 öre dagtraktamente för 120 dagar, eller tillsammans 480 dagar, å 1 R:dr 50 öre Palceontologen, 100 mil, å 1 R:dr 50 öre .
. dagtraktamente för 120 dagar, å 3 R:dr Arfvoden för kemiska undersökningar 2,000 dito dito botaniska dito 250 Hyra för lokal, uppassning, eldning m. m 1,200 Summa årliga utgifter R:dr R:mt 27,000 Diverse utgifter för hela tiden:
För sammandragning af landtmäteri-kartor för län, hvilka icke af Topografiska korpsen hunnit rekognosceras 6,000 » inköp af barometrar, kemiska apparater m. m 5,000 » lådor, papper, transporter, m. m 4,000 720 150 360 5,550 Summa R:dr R:mt 15,000 Vidare är af Vetenskaps-akademien den förmodan yttrad, att hela landets geologiska undersökning, enligt den sålunda uppgjorda planen, skulle kunna medhinnas under loppet af 19 år, om ej förr, och att, då derefter troligen 3 år erfordrades för berättelsens redigerande, jemte den sista handläggningen och arbetenas tryckning, följaktligen efter 22 års förlopp den allmänna geologiska kartan öfver hela riket, 6 Stats-Utskottets Utlåtande M 203. jemte tillhörande beskrifning, kunde vara utgifven; tilläggande slutligen Akademien att, i anseende till brist på tillräckligt antal lämplige personer för undersökningarnes anställande, ett anslag af 15,000 R:dr för första året, 20,000 R:dr för andra och 25.000
R:dr för tredje året syntes tillräckligt; men att för den följande tiden de årliga utgifterna torde uppgå till den i kostnads-förslaget beräknade summan af 27.000 R:dr, allt Riksmynt; och vore dessutom sannolikt, att af första årens anslag tillgång skulle kunna beredas för inköp af större delen af de behöfliga instrumenten.
Med afseende, å hvad sålunda förekommit och förvissad att, genom tillvägabringandet på föreslaget sätt af geologiska undersökningar öfver hela riket, samt utgifvandet af derpå grundade geognostiska kartor, väsentligt gagn skall tillskyndas icke allenast vetenskapernas, utan jemväl jordbrukets och andra näringars idkare, och sådant redan under arbetstiden, allt efter som undersökningarne fortgå, har Kongl. Majit, uti högstberörda nådiga Proposition föreslagit, att Rikets Ständer, till en början, för den tid nästa stats-reglering kommer att omfatta, måtte bevilja ett anslag af 60,000 R:dr, att, stäldt till Kongl. Maj.ts disposition, användas till ofvanomförmälda ändamål, i enlighet med den af Vetenskaps-akademien uppgjorda, af Kongl. Majit jemväl godkända, plan.
Såsom af den nådiga propositionen inhemtas, hafva redan för längre tid tillbaka inom de flesta civiliserade länder geologiska forskningar och undersökningar egt rum, hvilka, efter hvad erfarenheten sedermera ådagalagt, utom sitt vetenskapliga intresse, haft ett särdeles välgörande inflytande på industriens och näringarnas utveckling och förkofran i mångfalldiga riktningar.
Sannt är visserligen, att på många ställen dessa arbeten utförts efter stora och vidtomfattande planer och med betydliga kostnader, men äfven der, hvarest försöken företagits i mindre utsträckning, hafva många och lyckliga resultater deraf vunnits.
Att äfven den svenska jorden inom sig innesluter mångahanda ämnen, som, framdragne i ljuset, kunna blifva af största vigt och lemna rikliga tillgångar för landets framåtskridande i industrielt och ekonomiskt hänseende, lider icke tvifvel.
Om det ock måste antagas såsom säkert, att här icke skola påträffas dessa dyrbara rudimaterier eller ädla metaller, hvilka i så väsentlig mån bidragit till många andra af naturen mera gynnade länders uppblomstring och välstånd, är likväl Utskottet fullt öfvertygadt derom, att
Sverige med sin från andra länder i mångå afseenden skiljaktiga natur och egendomliga förhållanden, genom väl utförda geologiska undersökningar icke blott skall erbjuda vetenskapsmannen intressanta företeelser, utan afven lemna industri-idkaren och framförallt måhända mest jordbrukaren mångfalldiga i praktiskt hänseende vigtiga upplysningar och materialier, hvilka, rätt använda, för dem och således för landet i allmänhet skola medföra stor vinst och oberäkneliga fördelar.
Det förslag till en omfattande special-undersökning af landets jord- och berg-lager, Kongl.
Majit nu täckts för Rikets Ständer framlägga, är derföre, i Utskottets tanke, ‘ förtjent af största uppmärksamhet och synes jemväl böra med lifligt deltagande af Rikets Ständer omfattas, helst med temlig visshet kan förutses, Stats-Utskottets Utlåtande M 203. 7 aöt landets matenela utveckling härigenom i hög grad skall främjas och kostnaden snart nog måhända blifva betäckt af de nyttiga och välgörande frukter, landet deraf bör kunna påräkna.
För egen del föreställer sig likväl Utskottet, att öfvertygelsen om den verkligen stora nytta de flesta näringsgrenar kunna hemta af nu ifrågaställda geologiska undersökningar säkrast och mera allmänt, än hittills varit fallet, skulle kunna bibringas och utbredas, om ifrågavarande undersökningar till en början icke företoges i allt för stort omfång, utan inskränktes till någon eller några delar af landet, så att dessa arbeten hunne afslutas inom nästkommande 3 år och komma att utgöra ett helt för sig. hvars resultater Kongl. Majit då jemväl torde låta meddela Rikets näst sammanträdande Ständer, hvilka således bäst blifva i tillfälle att pröfva och bedöma ändamålsenligheten och nyttan af dylika företag samt i anledning deraf fatta sina beslut för framtiden.
I öfverensstämmelse med dessa i korthet antydda grunder och med stöd af de i den nådiga propositionen i öfrigt anförde skäl, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer, med bifall till Kongl.
Majits nådiga framställning, för nästa statsreglerings-period å Riksgälds-kontoret anvisa till Kongl. Majits disposition ett belopp af tillsammans 60,000 Ridr Rimt, att användas för det i Kongl. Majits nådiga proposition omförmälda ändamål; dock hemställer Utskottet, att vid beviljandet af ofvanberörda anslags-summa Rikets Ständer måtte uttrycka den önskan, att de geologiska undersökningarne till en början icke anställas i större skala, än Utskottet här ofvan antydt, och att resultaten deraf må för Rikets näst sammanträdande Ständer framläggas.
Stockholm den 30 December -1857.
Reservationer: af Herrar A. W. Björck och E Falhem samt Riksdags-fuilmäktigen Paul Hedström från Wester-Norrlands län.
STOCKHOLM, (.ryckt hes line Westrell. 1858. Slals-Utskottets Memorial N:o 204.
1 Y:0 204- Ank. till Exp.-Utsk. den 2 Jan. 18S8, kl, 12 raidd.
Memorial med förslag till samman jemkning eller votermgs-propositioner i an ledn ing af Riks-stén dens skiljaktiga beslut rörande ålskillige till Nionde Hufvud-Titeln hörande frågor. (U. A.) Efter erhållen del af Riks-slåndens beslut i anledning af Stals-Utskottets Utlåtande N:o 167, angående regleringen af utgilterne under Riks-stalens Nionde Hufvudtitel, lår Utskottet härmed afgifva de förslag lill sammanjemkning eller voterings-propositioner, hvilka af skiljaktighelerne i dessa beslut funnits påkallade. 1:0.
Uti 6:te punkten af nämnde Utlåtande hade Utskottet afgifvit förslag till reglering af pensionerne för de civile embels- och tjenstemän jemte vaklbetjente, hvilka under den tid, som nu skeende stats reglering kommer alt omfatta, erhålla afsked.
De särskilta momenten al denna punkt äro genom dels samtlige, dels Irenne Riks-slånds sammanstämmande beslut godkände.
Preste-slåndet beslutat följande tillägg i förevarande punkt, Ridderskapet och Adeln: ”att Kommers-kollegii embels- och tjenstemän tillerkännas enahanda pensionsrätt med deras vederlikar i Rikets öfrige Kollegier, änskönt för ålskillige afbemälde embets- och tjenstemän lönefyllnad utgår i form af arfvodes-anslag från Manufaktur diskontens medel“, samt Preste-slåndet: "att lör Presidenten i Kommers-kollegium och de tvänne Kommers-råd, som, lill fyllnad i sin lön, hafva arfvoden ur Manufaktur-diskont-fonden, bör, vid pensionens bestämmande, totalsumman af deras lön och arfvode läggas till grund, så ali de komma i full jemlikhet med sina vederlikar i de öfrige Ko|legierne“; hvarjemte Ridderskapet och Adeln inbjudit
Med-ståuden att i dess beslutade tillägg instämma.
Varande likväl denna inbjudning af Rorgare- och fionde-stånden afslagen samt al Preste-slåndet, under åberopande deraf, att dess beslut vore med Ridderskapet och Adelns öfverensstämmande, lagd till handlingarne.
Prot. 4856—1858. 4 Sami. 4 Ajd. 3 Band. 32 Höft. 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 204.
Ridderskapet och Adelns samt
BIHANG TILL PROTOKOLL VID lagtima Riksdagen i stockholm Åren 18113 oell !8©2t.
EEFTE SAMMSrCrEM. 3^ Afdelningen: Motioner i Borgare-Ståndet.
7 Motioner i Borgare-Ståndet 1862.
J\f 1. 1 JW t. Af Herr Rooth!
Örn uppköp af gevär för skarpskyttekorpserna i riket.
Bland frågor, som under sednare tider uppstått, finnes väl ingen, 'som vunnit en så hastig, så välförtjent uppmärksamhet som den, om bildandet af frivilliga skarpskyttekorpser i riket, och redan hafva i de flesta städer såväl som mångenstädes äfven å landet fosterländskt sinnade män, skyndat att ställa sig i deras leder.
Under den korta tiden af deras tillvaro hafva de, så som vi mera än en gång haft tillfälle att se, redan förvärfva! en färdighet och en skicklighet, som tillräckligt utvisar att ”Svensken är född till soldat”.
Om nu emellertid denna vackra idé skall fortfarande kunna utveckla sig och ega bestånd, är det, enligt mitt förmenande, alldeles nödvändigt, att densamma finner stöd hos och .omhuldas af Statsmagterna.
Hans Maj:t Konungen har vid flera tillfällen uttryckt
Sitt nådiga välbehag öfver skarpskyttekorpserna, och det återstår således för Rikets Ständer, att ej lemna obemärkt en tanke, sorn dagligen antager allt iner och mer aktningsbjudande dimensioner.
På det således ännu mången med mod i bröstet och ett pär muskulösa armar, men sorn saknar medel att sjelf kumia anskaffa sig gevär, mätte blifva satt i tillfälle att kunna erbjuda sig till fosterlandets tjenst, får jag vördsamt föreslå: att Rikets nu församlade Ständer måtte anslå en summa af Etthundratusen Riksdaler Riksmynt, att i mån efter omständigheterna hållas skarpskyttekorpserna såväl i städerna som å landet tillhanda i och för uppköp af gevär.
Jag anhåller om remiss till Högloft. Stats-Utskottet.
F. Rooth. Bih. till R.
IM2 & 1S63.
Il Sami. 3 Åfd. 1 2 Motioner i Borgare^ Ståndet 1862.
JV$ 2. JW *.
Angående bestämmelse i afseende å tiden för betalning af bokfordringar.
Under en lång följd af år har man hört ständiga, med fog grundade, klagomål öfver oelterrättligheten i kreditförhållandena inom handeln och industrien.
Manga förslag hafva blifvit gjorda till det ondas a (hjelpande, och många laglorändringar hafva härtill egt rum, utan att detta ens än i en högst ringa mån förmått undanrödja olägenheterna.
Man står tvehågsen och nästan rådvill, och vet ej hvad man egentligen bör företaga för att komma synnerligast minuthandlanden, den mindre fabrikanten, handtverkaren till biträde, så att de någorlunda ordentligt och inom en ej allt för lång tid må erhålla liqvid för varor, de nödgas lemna pä kre.dit, utan att af köparen erhålla löpande skuldförbindelse eller annat värdepapper 1'ör beloppet.
Dylika fordringar, upptecknade i säljarens bok, utgöra sedan för honom under en ganska lång tiel endast ett dödt kapitäl, hvaraf han ej kail betjena sig.