Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För bedömande af frågan om behofvet af tillökning i det årliga anslag af 18.000 Riksdaler, som Alnarps landtbruksinstitut fått sig anvisadt »till aflöning åt institutets föreståndare och lärare till underhåll af elever och lärlingar, samt för bibliotbek och samlingar» och hvilket motsvarade hvad för Ultuna institut, inberäknadt afkastningen af Ultuna kungsladugård, varit bestämdt, hade Förvaltnings-Komitén funnit sig böra från sistnämnda institut, som nu i 14 år fortgått, infordra dess årsstat, vid jemförelse med hvilken, af Komitén insända handling, det visade sig att aflöningarne och utgifterna vid Ultuna i det hela, med undantag af vissa för Alnarp beräknade högre poster, uppginge till ungefärligen samma belopp som vid Alnarp, eller omkring 31,000 Riksdaler, hvartill vid Ultuna hufvudsakligen erhållits tillgång genom statsanslaget 12,000 Riksdaler och egendomens afkastning, samt afgifter af betalande elever.
Skiljaktigheterna mellan den årliga utgiftsstalen vid Ultuna och Alnarp funne Förvaltnings-Komitén bero egentligen på följande om ständigheter: l:o.
Föreståndarens löneinkomster, inberäknadt det till honom såsom institutets förste lärare utgående arfvode, hade föreslagits vid Alnarp till 6,000 Riks daler eller 1,000 Riksdaler högre än vid Ultuna, men Komitén ansåge sig böra härvid erinra, att deu för båda instituten till 5,000
Riksdaler bestämda lönen vore fullt jemförlig med professorernes aflöning vid universiteten och sålunda borde kunna anses tillräklig, särdeles som fria boningsrum och ved åtföljde såsom särskilda förmåner för instituts-föreståndarne, samt Komitén föreställde sig, att om, till följd af svårigheten för föreståndarne alt kunna undvika s. k. representation, föreståndarelönen på ena eller andra stället skulle anses tarfva tillökning utöfver 5.000 Riksdaler, denna tillökning då lämpligast borde lemnäs under form af taffelpenningar, hvartill Instituts-Styrelserna väl torde finna tillgång af för banden varande medel, utan att särskildt statsanslag dertill behöfde anvisas, 2:o. Trädgården vid Alnarp vore beräknad att medtaga betydliga kostnader, Bil.
N:o 1, om Statsverket 1862.
39 utan att af densamma upptagits någon inkomst.
En del af utgifterna för trädgårdens underhåll borde i Komiténs tanke föras på Alnarps gårdskonto, alldenstund icke oväsendtliga fördelar af densamma kunde erhållas för institutets hushåll, hvarjemte genom försäljning från trädskolorna väl ock medel borde inflyta, helst då, enligt hvad Komitén erfarit, 5,000 Riksdaler årligen blifvit af Malmöhus läns Hushållningssällskap på ett så berömvärdt och frikostigt sätt anvisade till trädgården och tradskolorna vid institutet. 5:o.
Anatomiskt och zoologiskt museum, med dertill hörande särskild Vaktmästare, m. m. syntes vara beräknadt att åvägabringas i en skala, som mera passade för ett universitet, än för ett landtbruksinstitut.
Skeletter och öfriga för undervisningen vid Alnarp nödiga preparater ansåge Komitén kunna med lätthet och mindre betydliga kostnader erhållas genom aftal med anatomi-vaktmästaren i Lund, som väl, likasom öfligt vore vid andra universitet, åtoge sig att emot särskild vedergällning preparera och uppställa de för institutet erforderliga skeletter af husdjur, m. m. 4:o.
Den för institutet föreslagne betjening, med inberäkning af såväl anatomi- som laboratorii-vaktmästaren, skulle vid Alnarp medtaga en summa af 3,500 Riksdaler årligen, uti hvilken Komitén funne någon inskränkning jemväl i andra afseenden än det redan anförda kunna göras, enär två särskilda personer upptagits för tillsynen och skötseln af värme-apparaten, hvilket syntes vara icke allenast öfverflödigt, utan äfven mindre lämpligt. 5:o.
Institutets kosthållning vore, enligt Komiténs tanke, serdeles dyr.
Af de betalande elevernas afgifter, uppgående till 14,400 Riksdaler, skulle, efter afdrag af beräknade kostnaderne för deras underhåll 10,950 Riksdaler, årligen endast återstå 3,450 Riksdaler.
Emedlertid och då denna summa syntes Komitén kunna betäcka omkostnaderne för städning och uppvärmning af elevernas rum, m. m., torde afdrag böra göras å kostnaderne i allmänhet för ved och betjening m. m. vid institutet.
Lärlingarne åter borde med sitt arbete åtminstone godtgöra födan, vare sig att dagsverkspriset eiler kosthållet beräknades högt eller lågt. 6:o.
För den händelse att anslag till en kemisk försöks-anstalt vid Alnarp komme att beviljas, hade Styrelsen beräknat institutet till godo endast ett belopp af 1,500 Riksdaler, hvilket belopp, enligt Förvaltnings-Komiténs tanke, borde förändras till 3,500 Riksdaler, då nämligen föreslaget vore att denna anstalts föreståndare skulle i aflöning årligen åtnjuta 2,000 Riksdaler. samt för laboratorii-omkostnader afsetts.
. 1,500 » tillsammans 3,500 Riksdaler.
Om i förenämnde och åtskilliga andra poster inskränkningar åvägabragtes, och kosthållningen vid institutet anordnades på ett mindre dyrt sätt, — den uppginge, oaktadt den kända billigheten af lifsförnödenheter i Skåne, enligt förslaget, till 80 öre per dag för hvarje lärling och 1 Riksdaler 25 öre för hvarje elev, eller vida 40 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. utöfver hvad vanligt vore vid likartade allmänna inrättningar, såsom vid Ultuna, der dagportionen beräknades för lärlingarne till 34,7 och lör eleverna till 82,2 öre, samt vid Carlberg, der utspisningeri för kadetterne per dag för närvarande kostade 78,1 öre, — så skulle årsstaten derigenom sannolikt kunna bringas i öfverensstämmelse med institutets årsanslag, 18,000 Riksdaler, i förening med öfverskottet af betalande elevers afgifter samt afkastningen af Alnarps egendom, hvilken sednare, med dess fördelaktiga läge och bördiga jordmån, i institutets hand, under en rationel skötsel, ofelbart borde snarligen lemna en icke obetydlig årlig ren behållning utöfver det för densamma utgående arrende.
Till en sådan förmodan ansåge Komitén sig dessutom så mycket mera berättigad, som jordbruket vid Alnarp, enligt häröfver för åren 1859 och 1860 tillgängliga revisionsberättelser, redan gifvit inkomst utöfver arrendebeloppet, nämligen år 1859 »en vinst af 6,927 Riksdaler 39 öre» ocb år 1860 äfven »en vinst af 4,427 Riksdaler 4 öre.»
I närmaste framtiden borde jordbruket, om ej synnerligen missgynnande år inträffade, lemna en vida högre behållning, då den odlade jorden blifvit fullständigt afdikad och merglad, hvarmed redan gjorts en vacker början, och hvilka arbeten snarligen ersatte kostnaden, såsom ock, enligt nämnde revisionsberättelser, varit händelsen med den vid Alnarp verkställde nyodlingen å 87 tunnland, hvilken odling »redan blifvit betald af de två första grödorna ocb derutöfver, oberäknadt värdet af fodret, lemnat en vinst af 1,912 Riksdaler 88 öre», samt nu vore igenlagd till gräs.
Komitén ansåge äfven, lika med institutets revisorer, att »den vinst, den öfriga åkerjorden redan erhållit genom foder från odlingen och framdeles måste få, då denna ligger till äng, är ganska betydlig» ocb alt Alnarps jordbruk genom förenämnde m. fl. förbättringar »redan gått betydligt framåt» samt borde allt framgent gifva ännu vackrare och mera vinstgifvande resultat.
Vid Alnarp funnes derjemte ett tegelbruk, sorn redan i det närmaste betalt anläggningskostnaden, samt för åren 1858, 1859 och 1860 lemnat en vinst af 10,893 Riksdaler 88 öre ocb, i betraktande af detta tegelbruks synnerligen gynsamma läge invid Statens södra stamjernbana, kunde antagas allt framgent böra, såsom revisorerne yttrat, »komma att lemna en ej obetydlig behållning»; hvadan Komitén ock för sin del, med stöd af alla dessa anförda skäl, hyste den förhoppning att Alnarps landtbruksinstitut skulle med sina förhanden varande tillgånger kunna reda sig väl, allenast några år hunnit framskrida och frukterna finge skördas af de å egendomen redan påbörjade och vidare fortgående förbättringsarbeten.
Emedlertid och för underlättande af institutets gång under de första åren, samt för utförandet af nödiga grundförbättringar vid egendomen, funne Komitén sig dock böra tillstyrka, att åt Alnarps landtbruksinstitut mätte af Statsverket beviljas ett räntefritt lån å 50,000 Riksdaler, att utan afbetalningsskyldighet innehafvas i 5 år, samt att derefter med en tiondedel årligen återgäldas intilldess detsamma blifvit till fullo återbetaldt; hvaremot, derest årsanslaget skulle höjas för Alnarp, Komitén i under - Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862, 41 underdånighet hemställde, alt delta anslag äfven mätte till lika belopp höjas för Ultuna, så att båda landtbruksinstituten fortfarande finge härutinnan förblifva i full likställighet med hvarandra.
Beträffande slutligen det af Styrelsen framställda förslag till ekonomibyggnad vid Alnarp, hade Komitén, vid det förhållande att Styrelsen tillkännagifvit sig vara sinnad att låta efter en inskränktare plan omarbeta byggnadsförslaget, nu endast ansett sig böra yttra, att vid upprättandet af detta förslag den ganska rikliga åsigt gjort sig gällande, att alla de väsendtligaste för landthushållningen erforderliga lägenheter borde förenas inom en sammanhängande större byggnad.
1 sammanhang härmed anmälte föredragande Departements-Chefen ett ytterligare af Styrelsen för Alnarps landtbruksinstitut den 13 sistlidne September till Kongl. Maj:t ingifvet memorial, hvaruti bemälde Styrelse, jemte öfverlemnande af ny planritning och nytt kostnadsförslag till ifrågavarande ekonomibyggnad, i underdånighet anfört, att det lyckats Styrelsen att genom så beskaffade inskränkningar af byggnadsplanen, att densamma numera endast upptoge det utrymme, sorn för garden och institutet vore oundgängligen nödigt- minska den förut till 145,000 Riksdaler beräknade kostnaden lill allenast 100,000 Riksdaler; hvarjemte Styrelsen, till ådagaläggande af behofvet af den nya ekonomibyggnaden, åberopat följande utaf de till granskning af institutets räkenskaper och ekonomi för år 1861 utsedde revisorer under sistlidne Augusti månad afgifna utlåtande i delta ämne: »Det torde tillåtas revisorerne alt få förklara, det de gamla husen, med undantag af ofvannämnde bostäder, och särdeles de till den yttre ekonomien hörande, äro af den beskaffenhet, alt de, oaktadt de dervid gjorda behöfliga och välberäknade reparationer, icke kunna anses motsvara ändamålet, hvarken till nödigt utrymme, lämplig inredning eller erforderlig värme och sundhet.
Det vore derföro ej blott önskvärdt, utan af verkliga behofvet påkaliadt, om erforderliga medel kunde erhållas till nybyggnad af tillräckliga och ändamålsenliga stallar, lador, redskapshus, sjukstallar, m. m. — Institutets ekonomiska ställning skall, äfven för en aflägsen framtid, icke möjliggöra en så stor besparing, att dessa af institutets egna tillgångar skulle kunna utföras.
Väl må man invända, att en privat person heldre torde låta sig nöja med likartade bus, än att minska sitt rörelsekapital medelst en kostbar nybyggs nåd; men i detta fall är jemförelsen med den private, ett mindre rörelsekapital ägando, landtbrukaren ej tillämplig.
Ekonomibusen vid ett landtbruksinstitut böra i alla hänseenden vara mönsterbyggnader.
De böra till konstruktion, ändamålsenlighet och arbetsbesparande inredning m. m. i sig sammanföra allt hvad nyare tiders erfarenhet gifver vid handen.
Sålunda uppförda skola ekonomibyggnaderna vid ett landtbruksinstitut äfven blifva af en generelare landtekonomisk nytta.
Derigenom kan hos eleverne och lärjungarne bågen för en god stall-ordning i dess utsträcktare bemärkelse väckas, en rationel husdjursskötsel vid institutet möjliggöras, komparativa liih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd, 6 Baft. 6 42 Bil, N:o 5 Cili Kungl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 186$. utfodrings- och gödningsförsök tillvägabringas, m. un., och den nytta, som sålunda åstadkomma, ej allenast för den studerande ungdomen, utan afven för den landt— brukande allmänheten, skall i betydlig mån öka de goda frukter, som man af ett högre landtbruksinstitut har anspråk på att emotse.
I sitt nuvarande skick höra institutets ladugårdsbyggnader till de sämsta, som vid någon större landtgård kunna uppvisas.» Anhållande, med stöd af hvad sålunda blifvit utaf revisorerne rörande vigten och nödvändigheten af nya ekonomibyggnaders uppförande vid Alnarp yltradt, Styrelsen i underdånighet, det Kongl. Majit måtte, alternativt med förut insända ritningar och förslag, underställa Rikets Ständers pröfning den planritning och det kostnadsförslag till ekouomibyggnad vid institutet, som nu till Kongl. Majit öfverlemnats. c) Stamholländeri-Styrelsens underdåniga memorial af den 4 sistlidne Juli, i fråga , om erforderliga anslag under nästa statsregleringsperiod för inrättande af nya samt förädling af redan befintliga stamholländerier, m. rn.
Uti detta memorial omförmäles först, hurusom, då Stamholländeri-Styrelsen näst före sistlidne riksdags början, jemte framläggande af en öfversigt af stamholländeriernas dåvarande ställning samt plan för fortgången af åtgärderna till boskapsafvelns förbättring, hos Kongl.
Majit gjorde hemställan om ett årligt statsanslag af 30,000 Riksdaler såsom det minsta belopp, hvilket, i Styrelsens tanke, för berörda ändamål erfordrades, men endast tredjedelen af denna summa, elier 10,000 Riksdaler årligen, på Kongl. Majlis framställning blef af Rikets Ständer för innevarande statsregleringsperiod beviljad, hade, till följd häraf, nyssnämnde plan måst i så måtto inskränkas, att inga inköp af ädla djur från utlandet hitintills kunnat under ifrågavarande period verkställas; att de nya stamholländerier, hvilkas uppställning blifvit påbörjad och nu påginge, således uteslutande måst bildas genom inköp i de äldre, inhemska holländerierna, hvarest de bästa qvigorna alltid sparades för stamhjordarnes eget behof af komplettering vid de årliga utmönstringarne af äldre djur, och hvarigenom det förhållande uppstått, att til! de nya stamhjordarnes uppsättning måst användas djur, hvilka på långt när icke varit så goda eller för ändamålet lämpliga, sorn Styrelsen skulle önskat, samt slutligen, att, af berörda skäl, Styrelsen ej kunnat tillmötesgå från flera båll gjorda framställningar om nya stamholländeriers inrättandeJemte tillkännagifvande derefter, bland annat, att endast elfva fullständiga stamholländerier inom riket hittills kunnat uppställas, nämligen.- ett af Svensk race i Östergöthlands, ett af Pembrokeshire d:o i Hallands, ett af Yoigtländer d:o i Gefleborgs samt åtta af Ayrsbire d:o i Upsaia, Westmanlands, Örebro, Wermlands, Skaraborgs, Elfsborgs, Jönköpings och Calmar län, men att dessutom dock funnes under organisation tre Ayrshire-holläuderier, nämligen ett i Stora Kopparbergs län med 11 djur, Bil.
N:o 5 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prog. N:6 1. om Stativkrket 1863.
45 ett i Södermanlands d:o med 8 djur, och ett i Stockholms d:o ed 5 d:o, hvilka bolland er ier Styrelsen, derest ej brist på lämpliga djur inom landet skulle lägga hinder i vägen derför, hoppades kunna under innevarande och nästa års förlopp komplettera, bade Styrelsen vidare meddelat en approximativ beräkning öfver slamholländerifondens tillgångar och utgifter under nämnde två år, upptagande:
Fondens behållning vid innevarande års början till .... 5,731: 54 Statsanslagen för åren 1862 och 1863 tillsammans .... 20,000: — eller summa tillgång 25,731: 54, samt de för nyssberörde tre holländeriers komplettering, m. in, erforderliga utgifter till 16,500: hvadan för uppsättning af ett holländeri på Alnarp, sorn Styrelsen länge önskat tillvägabringa och hvilket, i anseende lill den utbildning, som boskapsskötseln i Skåne vunnit, borde vara af den ädlaste race, endast återstode ett belopp af . . 9,231: 54, som för det åsyftade ändamålet vore alldeles otillräckligt.
Vid sådant förhållande och då, äfven sedan ofvanberörde komplettering egt rum, tio af rikets län dock ännu vore i saknad af stambolländerier, samt alla de redan bildade befunnes vara i stort behof af såväl tjurar som kor af friskt blod, bade Slamholländeri-Styrelsen funnit sig böra framställa ett mera genomgripande förslag till boskapsskötselns befrämjande, och till ytterligare stöd derför hufvudsakligen anfört: alt, då erfarenheten ådagalagt, att bland alla kända boskapsracer den så kallade Durbam-Shorlhornsracen vore den, sorn förvandlade en viss gifven qvantitet foder i den största mängd produkt, vare sig af kött eller mjölk, och derföre i de flesta länder, sorn på sednare tider bemödat sig om boskapslörädling och der vilkoren för delta slags boskaps framgång och trefnad kunnat uppfyllas, blifvit företrädesvis begagnad till de inhemska racernas förbättrande, men Sverige ännu icke egde något holländeri af denna race, oaktadt i flera af rikets bördigare provinser hvarken saknades lokaler, der dylika djur skulle kunna underhållas, eller så beskaffad inhemsk boskap, att den vore lämplig att genom tjurar af berörde race förädlas, Styrelsen ansåge att i första rummet ej allenast ett Sborthornsholländeri borde i någon passande del af riket uppställas, utan ock, intilldess afvel der hunne uppväxa, minst tre goda Shorthornstjurar årligen i England inköpas, för att i särskilda delar af riket uppställas; att, som likväl Ayrshire-racen, enligt numera under en tid af 15 år vunnen erfarenhet, utan tvifvel vore den, som i allmänhet bäst lämpade sig efter landets klimatiska och lokala förhållanden, så borde, för att verksamt befordra förädlingen och spridningen af denna nyttiga stam, hvilken redan i hög grad vunnit den jord - 4-1 Bil.
N.-o 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. brakande allmänhetens bifall, två dylika holländerier, om 2 tjurar och 20 kor hvart - dera, årligen i Skottland uppköpas, för att uppställas i de län, der sådana ännu saknades, äfvensom, till bibehållande och förädling af de redan befintliga Ayrshireholländerierna, ytterligare fyra tjurar om året af nämnde race; att önskligt visserligen vore, det någon kronan tillhörig egendom kunde, på sätt Styrelsen uti underdånigt memorial af den 31 December 1861 närmare antydt, ställas till Styrelsens disposition, ej mindre för att derstädes förlägga ett holländeri, sammansatt af olika utländska racer, till utrönande af dessas större eller mindre lämplighet för Svenska förhållanden, än ock för de utifrån köpta djurens uppställande tillsvidare för undergående af möjligen nödig karantän; men att då Styrelsen ej hade sig bekant, huruvida någon för ändamålet lämplig egendom skulle kunna härtill anvisas, och alltså för närvarande vore utur tillfälle att afgifva något detaljeradt förslag till organisation af en sådan anstalt, Styrelsen endast ansåge sig nu böra påkalla Kongl.
Maj:ts nådiga uppmärksamket å behöfligheten af densamma; samt att då, bland medel till boskapsskötselns befrämjande, premier intoge ett utmärkt rum genom den gagnande täflan de framkallade, och Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 1 Mars 1843, i sammanhang med beviljandet af första anslaget till stamholländeriers inrättande, bland föremålen för detsamma upptagit »utdelning framdeles af premier», Styrelsen, vid sådant förhållande och enär, till följd af den stigande hågen för boskapens förädling, kreatur, som kunde vid premiers utdelande ifrågakomma, numera i många delar af riket förefunnes, ansåge tiden vara inne för användande af berörda medel genom öfverlemnande till Styrelsens disposition af erforderligt årligt anslag, för att, oberoende af de olika grunder och Osigter, enligt hvilka premier vid allmänna landlbruksmöten och de af Hushållnings - Sällskapen anordnade provinsmöten utdelas, prisbelöna utmärkta djur, med särskildt, fastän icke uteslutande, fäsladt afseende på köttproduktion.
På grund af hvad sålunda anförts hade Styrelsen för instundande statsregleringsperiod beräknat följande kostnader:
För ett Shorthorns-holiänderi, bestående af 2 tjurar å £ sterling 200 400 20 kor ä £ 50 1,000 £ 1,400 utgörande, efter en kurs af 18 Riksdaler Riksmynt, Transportkostnad
För tre st.
Shorthornstjurar om året i 3 år, eller tillsammans 9 tjurar ä £ 200 1,800, efter samma kurs utgörande Transportkostnad Transport Riksdaler 60,700.
Rrdr 23,200.
» 2,200. » 32,400. » 900.
N:o 5 till Kongl. Maj:ts Nåd, Prop, N:o i, om Statsverket 1862. 45 Transport 60,700.
För två Ayrshire-holländerier om året, af 2 tjurar och 20 kor hvartdera, eller för 3 år: 12 tjurar och 120 kor, med en kostnad: för 12 tjurar å £ SO 600 för 120 kor h £ 25 3,000 £ 3,600. förvandlade i Svensktriksmynt å 18 Riksdaler ......
R:dr 64,800.
Transportkostnad » 13,200.
För 4 st.
Ayrshire-tjurar om året, eller 12 tjurar å £ 50.
£ 600 i Svenskt riksmynt lika med » 10,800.
Transportkostnad » 1,200.
För de utifrån inkomne 175 djurens hållande i karantän, efter 150 riksdaler för hvartdera, tillsammans » 26,250.
Premier till prisbelöning af utmärkta djur, med afseende såväl å mjölk-, som å kött-produktion, 5,000 riksdaler årligen, eller för 3 år tillsammans » 15,000.
Summa Riksdaler 191,950; dock att då härifrån borde afgå påräknade inkomster genom försäljning af arrendedjur R:dr 9,900. återstående anslagsbehofvet blefve R:dr 182,050, eller på tre år fördeladt 60,683 R:dr 33 öre årligen; hemställande Styrelsen, att då berörda summa vore hvad som erfordrades derest stamholländerierna skulle, till så väl beskaffenhet som antal, så utbildas, att de kunde utöfva ett verksamt och välgörande inflytande på förädlingen af landets boskap, och då beloppet, om än betydligt, likväl, i förhållande till boskapens antal här i landet, ej vore större än hvad i andra länder blifvit med den lyckligaste påföljd för samma ändamål användt, Kongl. Maj:t måtte täckas i nåder föreslå Rikets Ständer beviljandet i sådant hänseende af ett anslag under åren 1864, 1865 och 1866 af, i rundt tal, 60,000 riksdaler uligen. d) Styrelsens för Svenska Trädgårdsföreningen, genom Landtbruks-Akademien till Kongl. Maj:t insända, och med Akademiens förord beledsagade underdåniga ansökning, det Kongl. Maj:t täcktes bos Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att Föreningen finge, under enahanda vilkor som hittills, tillgodonjuta ej mindre det Föreningen för underhåll af dess elevskola, tillagda och å ordinarie stat uppförda belopp af 4,000 riksdaler, utan ock det årliga anslag af 4,500 riksdaler, som för innevarande statsreglerings-period blifvit beviljadt för att användas till elevskolans utbildning och trädgårdsskötselns befrämjande; varande i denna ansökning, bland annat, 46 Bil.
Prop. N:o i, om Statsverket 1862. anmäldt, alt Föreningen, utan lika stort anslag som det nu utgående, eller 8,800 Riksdaler årligen, icke ansåge sig kunna vidmakthålla skolan vid det höga antal af 50 elever, hvartill detsamma sistlidne vår, sedan Föreningen kommit i besittning af en ny och större lokal för sin verksamhet vid Kongl, lustslottet Rosendal, blifvit ökadt. e) Landtbruks-Akademiens särskilda underdåniga memorial af den 14 sistlidne Juni, hvaruti, — sedan Kongl. Majit, genom nådigt bref till akademien af den 28 förulgångne