Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sådant afseende förekomme, att, såvida Rikets Ständer, sedan bankens grundfond numera blifvit förstärkt till det belopp af tio millioner, som derför blifvit fastställdt, anse bankens behållna vinst, på sätt vid de sednaste riksdagarne antagits, böra användas för statens utgifter, vara i sådant afseende att påräkna ej mindre den vid sistlidne års slut behållna och odisponerade vinsten, hvilken, enligt offentliggjorde räkenskaper, uppgår till 1,981,602: 25. 11, än ock den vinst, som för innevarande år kan uppkomma, hvadan och ehuru någon tillförlitlig beräkning öfver sistnämnde vinstbelopp icke kan uppgöras, berörde tillgång synes kunna beräknas till omkring 3,000,000 R:dr.
Vidkommande sedermera Riksgälds-kontorets tillgångar, så vore genom dess räkenskaper ådagalagdt, att detta verk numera befinnes uti en fördelaktig ställning.
För att närmare utreda, huruvida några medel der kunde blifva tillgänglige för anvisningar af ofvannämnda beskaffenhet, hade
Departements-chefen uppgjort beräkningar, hvaruti upptagits ej mindre de vid innevarande års början, enligt räkenskaperne, befintlige tillgångar, dels uti kontant behållning och dels uti obligationer eller emot hvpothek af sådane utlemnade lån, än ock sådane inkomster, som intill slutet af nästkommande år, enligt kände förhållanden, äro att af verket påräkna, hvaremot å andra sidan afräknats de utbetalningar, som enligt redan meddelade föreskrifter kunna intill nämnde tid ifrågakomma, derunder jemväl inbegripet hvad till Kongl. Maj:ts disposition uti Riksgälds-kontoret innestår af de till undsättning i missvextår afsedda medel, och hade dervid det resultat uppkommit, att det bör kunna antagas, att kontoret vid nästa års slut, eller den tidpunkt, då den statsreglering, som vid nästa riksdag fastställes, sannolikt kommer att vidtaga, kan ega en disponibel behållning af omkring 700,000 R:dr, utan att ändock taga i beräkning den för samma år belöpande och påföljande året ingående behållning.
Med Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk. 1830. 25
Med anledning af allt detta, hemställde
Departements-chefen underdånigst, att Kongl. Maj:t uti den afiåtande propositionen måtte täckas meddela Rikets Ständer upplysning jemväl om de beräkningar öfver omförmälde tillgångar, som sålunda ansetts kunna komma i betraktande vid behandlingen af frågorna om anvisningar för tillfälliga behof; äfvensom Departements-chefen underdånigst tillstyrkte, det Kongl. Maj:t ville till Rikets Ständer öfverlemna, om icke de, vid det lyckliga förhållande som med Riksgälds-kontorets ställning sig företer, skulle finna lämpligt förklara att, ifrån och med nästkommande år, debitering af den serskilda bevillning, som vid sista Riksdagen fastställdes till godtgörande af krigsrustningskostnader, icke vidare skall ega rum och således denna afgift, efter uppbärandet af hvad för innevarande år belöper, komma att upphöra.
Slutligen utbad sig Departements-chefen att serskildt, i sammanhang med frågan om de till
Departementet hörande utgifts-staters reglerande, få i underdånighet anmäla hvad Stats-kontorets ofvanomförmälde berättelse innehåller i de delar, som icke afse inkomstberäkningen.
Departements-chefen sålunda i underdånighet hemställt och hvaruti Stals-rådets öfrige ledamöter instämde, blef af Kongl. Maj:t i Nåder godkändt och bifallet.
Utdrag af protokollet öfver Finans-är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 13 November 1850.
Justitie-Statsministern Herr Grefve Sparre. H. E. Statsministern för Utrikes ärenderne Herr Friherre Stjerneld.
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Bil. M 6 till Kongl. MajU Prop. 1830. 1 Sami., 1 Afd., 1 Häft. 4 26 Kongl. Maj:ls Prog. om Statsverk. 1860.
Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Chefen för Finans-Departementet, Stats—rådet Sandströmer anhöll i underdånighet, att få underställa Kongl.
Maj:ts Nådiga ompröfvande de Finans-Departementets underdåniga föredragning tillhörande frågor, som anginge regleringen af utgifterna å riksstatens Förslå, Sjunde och Nionde Hufvudtitlar; i hvilket afseende sålunda först förekom beräkningen af anslagen å Forsta Hufvudtiteln, omfattande Kongl. Hof- och Slotts-staterne.
Departements-chefen hemställde härvid i underdånighet, att då, vid scdnaste statsreglering, anslaget till Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens hofhållning blifvit af Rikets Ständer fastställdt till 25,000 r:dr, men Rikets Ständer dervid tillika förklarat, att från och med början af det år, då Hans Kongl. Höghets förmälning komme att ega rum, nämnde hofhållningssumma skulle förhöjas till 100,000 r:dr och förhöjningen intill nästföljande statsreglering af Riksgälds-kontoret utbetalas, Kongl. Maj:t nu ville i Nåder föreslå Rikets Ständer, att ifrågavarande anslag måtte varda i riksstaten upptaget till sistnämnde belopp.
Jemte bifall till denna, af Stats-rådets öfrige ledamöter biträdda, underdåniga hemställan, behagade Kongl. Maj:t i sammanhang dermed, Nådigst förklara, att, i anledning af det emellan Hans Kongl. Höghet Kronprinsen och Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan afslutade giftermålskontrakt, ville Kongl. Maj:t äfven i Nåder föreslå Rikets Ständer att, i enlighet med hvad förut i lika fall iakttagits, såsom handpenningar för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan anvisa Aderton Tusen Riksdaler Banko.
Härefter tillkännagaf Departements-chefen i underdånighet, hurusom, med anledning af Kongl. Maj:ls, under den 21 sistlidne September fattade, beslut, angående Nådig propositions aflåtande till Rikets Ständer derom, att åtskilliga utgifter för inre lys- och renhållningen samt sotning m. m. uti Hans Kongl. Höghet Prins Gustafs palats, hvilka hittills utgått af Sjunde Hufvudtitelns anslag till kronans hus och byggnader i Stockholm, måtte varda från Sjunde lill Första Hufvudtiteln öfverflyttade och sammanslagne med det till enahanda utgifter för Kongl. Slottet å sistnämnde Ilufvudtitel uppförda anslag, Departements-chefen från Öfverståthållare-embetet infordrat närmare upplysning om det belopp, hvartill förstberörde utgifter under de Kongl.
Maj:ls Prop. om Statsverk. 1830. 27 sednasle 5 åren uppgått; ocb då häraf inheintats, att desamma i medeltal under nämnde år utgjort: för inre lyshållningen 229: 46.
10. till aflöning för brandmästaren ocb trapp-soparen 253: 16. — för inre renhållning 54: 39.
2. ocb för sotning 100: — — eller sammaniagdt R:dr B:ko 618: 6. — för året, tillstyrkte
Departements-chefen i underdånighet, det Kongl. Maj:t, jemte framställning om ifrågavarande särskilda kostnaders öfverflyttande tili Första Hufvudtiteln, och deras sammanslående med anslaget till Kongl. Slottets polis-, lys- och renhållning, ville i Nåder föreslå Rikets Ständer, att sistnämnde anslag måtte förhöjas med ett emot förenämnde i medeltal beräknade kostnad svarande belopp, eller för anslagssummans jemnande, med 613 r:dr.
Vidare hemställde
Departements-chefen i underdånighet, att då, enligt hvad en utaf Ståthållare-embetet å Drottningholms och Svartsjö Kougl. lustslott aflemnad promemoria närmare utvisade, lill
Drottningholms slott, utom det kontanta penningeanslaget 16,000 r:dr, enligt äldre stadganden utginge dels 28 tunnor kronotiondespannmål, hvarför lösen, under de sista 10 åren, i medeltal utgjort 231 r:dr 11 sk. 2 r:st., dels ock af åtskiilige hemman å Svartsjölandet 65 öke- och 170 drängedagsverken, för hvilka lösen, efter enahanda beräkning, uppgått till 194 rdr 45 sk. 4 r:st. eller tillsammans 426 r:dr 6 sk. 6 r:st., Kongl.
Maj:t måtte föreslå Rikets Ständer, att, emot det dessa särskilda inkomster, hvilka hittills icke varit å riksstaten beräknade, indroges till statsverket och inginge bland ordinarie räntan och tionden, det kontanta statsanslaget för kungsgården måtte förhöjas med en rund summa af 400 riksdaler.
I öfverensstämmelse härmed och då bland riksstatens anslag å denna Hufvudtilel jemväl vore anvisade: för Gripsholms slott, indelda räntor med kronovärdi af 33 r:dr 16 sk. och förslagsvis kalkuleradt markegångsvärde af 231 r:dr, samt för Strömsholms slott, 67 tunnor oindeld spannmål, hemställde Departements-chefen att, enär, enligt hvad Riksmarskalks-embetet, uti af
Departements-chefen infordradt yttrande, upplyst, något hinder icke mötte för förenämnde räntors förvandlande till motsvarande kontant anslag, samt hvad beträffade den till Strömsholms slott anslagne spannmål, densamma väl vore till en del afsedd att in natura utgå till aflöning för slottets betjening, som ock yttrat den önskan att fortfarande få denna in komst på sådant sätt uppbära, men detta anslags förvandlande i penningar icke behöfde på aflöningsstaterne inverka, enär det ankomme på Ståthållare-embetet att den 28 Kongl. Maj:ts Prog. om Statsverk.
1850. dertill erforderliga spannmål upphandla, Kongl. Maj:t täcktes i Nåder föreslå Rikets Ständer, att omförmälde till Gripsholms slott anvisade räntor måtte utbytas emot en efter det beräknade rnarkegångsvärdet jemkad förhöjning i det kontanta anslaget af 230 r:dr, samt de Strömsholms slott anslagne 67 tunnor oindeld spannmål likaledes indragas, emot tillökning uti det kontanta anslaget, hvilken tillökning, enär samma spannmåls värde, enligt hvad upplyst blifvit, utgjort i medeltal för de sista 10 åren 525 r:dr 12 sk. 1 r:st., kunde, för anslagets jemnande, beräknas till 530 riksdaler.
Departements-chefen sålunda angående regleringen af nu omförmälde anslag under Första Hufvudtiteln underdånigst hemställt, och hvaruti Stats-rådets öfrige ledamöter jemväl instämde, fann Kongl. Maj:t godt i Nåder gilla och bifalla.
Då härefter till pröfning förekommo utgifts-anslagen under riksstatens Sjunde Hufvudtitel, innefattande anslagen för Finans-Departementet, anmälde
Departements-chefen i underdånighet följande serskilda frågor, nemligen: l:o.
Under åberopande af Kongl. Maj:ts den 30 sistlidne Oktober fattade särskilda Nådiga beslut om framställning till Rikets Ständer, angående upphörande af de så kallade ljuspenningarne och anvisande i stället af motsvarande förhöjningar i löneanslagen för vederbörande embetsverk, hemställde
Departements-chefen i underdånighet, att i anslaget för Finans-Departementets expedition, nu utgörande 15,024 r:dr 32 sk. banko, måtte i Nåder föreslås en tillökning af ett emot ljuspenningarne svarande belopp, eller 623 riksdaler 16 sk. 2:o. Uppå af Kongl. Maj:t derom gjord framställning, hade, vid sednaste statsreglering, fyllnadsanslag till de för Kammar-kollegium och Kammarrätten år 1841 fastställde interims-stater fortfarande blifvit af Rikets Ständer anvisade med 7,532 r.dr 31 sk. 11 rst. för det förra och 15,075 Rdr 28 sk. 9 rst. för det sednare embetsverket, hvilka fyllnadsanslag likväl, med hänsigt lill embetsverkens möjligen skeende reorganisation, beviljats endast för så lång tid som nämnde statsreglering blefve gällande, och att utgå såsom arfvoden.
Då emellertid förslag till förändrad reglering med omförmälde embetsverk och deras aflöningsstater ännu icke kunnat uppgöras såsom, bland annat, beroende af de beslut som kunde komma alt fattas vid slutlig pröfning af frågan angående skatteväsendets samt uppbörds- och redogörelseverkets förenkling, hemställde Departements-chefen i underdånighet, det Kongl. Maj:t nu endast måtte täckas föreslå Rikets Ständer, att ofvanomförmälde, till fyll - Kongl. Slaj.is Prop. om Statsverk. 1839.
29 nåd i Kammar-kollegii och Kammarrättens interims-stater erforderlige anslag, måtte till fortsatt utbetalning under förut bestämda vilkor anvisas; äfvensom
Departementschefen underdånigst föreslog, att Stats-anslagen för dessa embetsverk måtte tillökas med hvad som motsvarade ljuspenningarne derstädes, eller för Kammar-kollegium 2,255 r:dr 16 sk. och för Kammar-rätten 2,130 r:dr. 3:o.
Under åberopande af hvad protokollet öfver Finans-ärenden för den 19 sistlidne Oktober innehölle, angående den af Kongl. Majit fastställda nya organisation af Stats-Icontoret, och på det att de hittills under olika titlar utgångna anslag till aflönande af detta verks embels- och tjenstemän måtte blifva å ett ställe sammanförde, hemställde Departements-chefen i underdånighet, att, då för nämnde ändamål erfordrades 46,170 ridr 52 sk., hvartill komme nuvarande kontanta anslag för Krono-magasinen samt Yåg-staterne, 10,336 ridr 52 sk., Kongl.
Majit måtte, jemte framställning af de förändringar i Staten m. m., som af omförmälde organisation blefve en följd, nådigst föreslå Rikets Ständer, att anslaget för Stats-kontoret med Krono-magasiner och Yågstaterne i Fahlun och Avesta, måtte uppföras till 56,507 ridr 16 sk. 4:o. Beträffande Chartce-Sigillatcv-verket, erinrade
Departements-chefen i underdånighet, hurusom, enligt nyssomförmälda reglering af Stats-kontoret, det särskilda löneanslaget för Cbartse—SigillaloD—verket, 3,516 ridr, skulle komma att i Statskontorets löneanslag ingå och således icke vidare särskildt upptagas; äfvensom att utgifterne å anslaget till Chartae Sigillatai-omkostnader, nu beräknadt till 70,000 ridr komme att förminskas med hvad som motsvarade deraf utgången provision till kassören i Chartm-Sigillatm-verket med 475 ridr, hvilken obetydliga minskning
Departements-chefen dock, enär sistnämnde anslag vore ett förslags-anslag, ansåg icke böra föranleda förändring uti beräkningen. 5:o.
I afseende å Mynt- och Kontroll-verken hemställde
Departements-chefen endast i underdånighet, att framställning måtte göras om löningsanslagets förökande med de för verkens tjenstemän och betjening belöpande ljuspenningar, utgörande för året 240 riksdaler.
Då Kongl. Museum, för hvilket ett anslag af 1,670 riksdaler 32 sk. för närvarande funnes å Åttonde Hufvudtiteln uppfördt, hörer under Ofver-Intendentsembetet, ansåg
Departements-chefen lämpligast, att berörde anslag öfverflyttades till Sjunde
Hufvudtiteln och sammansloges med det der upptagna anslaget för bemälda embete; och hemställde
Departements-chefen i underdånighet, att framställning måtte 30 Kongl. Maj:ls Prof. om Statsverk. 1830. tili Rikets Ständer göras så väl härom, som om sistnämnde anslags förhöjande med hvad som motsvarade ljuspenningarne för Öfver-Intendents-embetet eller 430 riksdaler. 7:o.
I öfverensstämmelse med hvad vid beräkningen af Statsverkets inkomster blifvit under den 11 innevarande månad i nåder beslutadt, angående framställning till Rikets Ständer om nedsättning med 15,000 riksdaler uti Postverkets bidrag till Staten, emot beviljande af portofrihet för Tullverkets brefvexling; och då Postverkets inkomster ändock upptagits till enahanda belopp, som vid sednaste Statsreglering, så, och under förutsättning, att för Postverket fortfarande finge användas hela inkomsten af postmedlen, sedan bidraget till Staten deraf utgått, hemställde
Departements-chefen i underdånighet, att, i följd häraf, motsvarande förhöjning i beräkningen af utgiftsanslaget måtte varda iakttagen. 8:o.
Med afseende å hvad här ofvan vid regleringen af utgifterna å Första Hufvudtiteln blifvit i nåder beslutadt, angående öfverflyttning till nämnde llufvudtitel af 613 r:dr, utgörande den beräknade kostnaden för lys- och renhållning m. m. i Prins Gustafs palats, erinrade Departements-chefen i underdånighet, hurusom förslags-anslaget till lyshållning med flere utgifter för Kronans hus i Stockholm tili följd häraf borde minskas, och hemställde, att denna minskning måtte i rundt tal till 600 r:dr beräknas. 9:o.
Anslagen till byggnader och reparationer m. m.
Härvid anmälde
Departements-chefen i underdånighet, att, sedan, med anledning af kommitterades för beskattningsväsendets samt uppbörds- och redogörelse-verkets förenkling uti deras den 30 April 1847 afgifna underdåniga betänkande, bland annat, framställda förslag, att de inom Stora Kopparbergs län utgående anslag, dels af 60 dagsverken för underhållandet af loftsbyggnaden vid Ornäs, och dels af lika många dagsverken, men mot betalning efter kronovärdi, för vidmakthållande af den så kallade Kungsladan vid Rankhyttan, måtte utbytas mot spanmålsanslag, som sedermera skulle efter medelpris årligen med kontant godtgöras, Kongl. Maj:t uti nådigt bref af den 15 December 1848 anbefallt Dess och Rikets Kammar-kollegium att, efter vederbörandes hörande, med underdånigt utlåtande rörande en dylik förändrings tillvägabringande till Kongl. Maj:t inkomma; så hade kollegium under den 31 Augusti sistlidne år sådant utlåtande afgifvit samt dervid tillika i underdånighet öfverlemnat Kongl. Maj:ts Refallningsbafvandes i Stora Kopparbergs län samt egarnes af Ornäs och Rankhyttan infordrade underdåniga yttranden, af hvilka sistnämnde handlingar inhemtades, att egaren af Ornäs, Löjtnanten C. E.
Törnebladh, utan vilkor, och egaren af Rankhyttan, Kapitenen W. Schultzberg, med vilkor att utbytet komme att grundas på medelpriserne under de 20 åren 1824—1843, förklarat sig nöjde att på den föreslagna förändringen ingå; Och då 60 dagsverken, efter nämnde Kongl, ilaj.ls Prog. om Statsverk. 1850. 31 20 års medeimarkegångspris ä 25 sk. stycket, i penningar motsvarande 31 r:dr 12 sk. banko, hvilken summa åter efter samma års medeimarkegångspris å spanmål, hälften Råg och hälften Korn å 8 R:dr 39 sk. 3 rst. banko tunnan, förvandlade sig till 3 tunnor 17% kappar, hade Kollegium ansett spanmålsersättningen för de till loftsbyggnaden vid Ornäs anslagne dagsverken böra lill detta belopp bestämmas, hvaremot af ersättningen för 60 dagsverken till kungsladan vid Rankhyttan, likaledes i penningar motsvarande 51 r:dr 12 sk., borde afdragas kronovärdiet å dagsverkena 3 R:dr 56 sk., då 27 R:dr 24 sk. återstode, som förvandlade sig till 3 tunnor 5Va kappar spanmål; tillstyrkande Kollegium alltså i underdånighet, att dessa spanmålsbelopp, 3 tunnor 17% kappar för Ornäs samt 3 tunnor 3% kappar, allt hälften Råg och hälften Korn, för Rankhyttan, måtte i penningar efter markegångspris till vederbörande från Landtränteriet årligen utanordnas, hvaremot dagsverkena borde till Kronan indragas och i behörig ordning i Kronoräkenskaperna redovisas samt anordningen deraf följaktligen försvinna.
I anledning häraf hemställde
Departements-chefen i underdånighet, det Kongl. Maj:t ville i nåder föreslå Rikets Ständer, att ifrågavarande anslag hädanefter måtte få utgå på det förändrade sätt, Kammar-kollegium sålunda i underdånighet tillstyrkt, samt att den erforderliga kontanta lösen för de ifrågavarande dagsverkena måtte fä utbetalas af anslaget till underhåll af Kronans hus och byggnader i landsorterne; äfvensom Departements-chefen, i sammanhang härmed, underdånigst hemställde, att på lika sätt måtte förhållas med godtgörande af så väl det oindelda spanmålsanslaget af 30 kappar till underhåll af Kungsladan vid Isala, som det uti indelda ränte-anslaget ingående värdet af dagsverken, beviljade till underhåll af Runna qvarndamm; Och borde då för alla dessa ändamål anslaget till Kronans bus och byggnader i landsorterna ökas i kontant med tillsammans 96 riksdaler 32 sk., hvaremot de indelde anslagen, äfvensom den oindelde spanmålen skulle indragas.
Likaledes hemställde
Departements-chefen i underdånighet, att då Fahlu Kungsgårdshjelp numera blifvit indragen, och med de byggcadsunderhålls-kostnader, hvartill en del deraf varit anvisad, skall enligt i allmänhet gällande stadganden förfaras, den del af nämnde utskyld, som ingått uti anslaget till byggnader och reparationer, och utgjort, i kronovärdi 173 r:dr 19 sk. 1 rst. med ett beräknadt markegångsvärde af 514 r:dr 42 sk. 1 rst., måtte uteslutas, äfvensom att så måtte förfaras med en del af indelda räntan under denna titel, eller efter kronovärdi 5 r:dr 30 sk. 5 rst. och markegångsvärde 39 R:dr 20 sk. 11 rst., som funnes i Staten för högt beräknad.
Enligt dessa sålunda föreslagna förändringar skulle alltså hädanefter alla indelda anslag till byggnader och reparationer komma att försvinna. 32 Kongl. Maj:ls Prop. om Statsverk. 1850.
Departements-chefen erinrade nu äfven i underdånighet, hurusom från anslaget för Kronans hus och byggnader i landsorterna borde afdragas de 4,000 r:dr, som hittills deraf utgått till fängelsebyggnaders underhåll, men nu, enligt hvad i sam manhang med förslaget till reglering af utgifterna under Andra Hufvud ti teln blifvit under denna dag beslutadt, skulle till berörde Hufvud titel öfverflyttas.
Departements-chefen att, jemte nådig framställning af de förhållanden, som föranledt ej mindre Kongl. Maj:ts under den 6 Mars sistlidne år fattade beslut, angående öfverflyttningen från Kammar-kollegium lill Ofver-Intendenlsembetet af befattningen med underhållandet af Kronans hus och byggnader i landsorterne, äfvensom dispositionen och redovisandet af de dertill anslagna medel, än ock Kongl.
Maj:ts serskilda nådiga beslut af den 19 sistlidne Oktober, att jemväl befattningen med underhållet af Kronans magasinsbyggnader så i Stockholm som landsorterne, hvilken tillförene ålegat Stats-kontoret, borde på Ofver-Intendents-embetet öfverflyttas, Kongl. Maj:t mätte i nåder föreslå Rikets Ständer, att, då det, efter sistnämnde förändring, vore mindre lämpligt och endast ledande til! större vidlyftighet, att fortfarande hafva anslagen till magasinsbyggnader afskiljde ifrån dem, som å Sjunde Hufvudtiteln vore uppförda för Kronans öfriga hus och byggnader, berörde anslag måtte med dessa sednare sammanföras, serskildt för hufvudstaden och serskildt för landsorterne; i följd hvaraf och med iakttagande af hvad här förut blifvit yttradt, dessa anslag, hvilka borde såsom reservationsanslag upptagas, skulle komma att utgöra: för byggnader och reparationer i hufvudstaden ....
32,000: — och för d:o d:o i landsorterna .... 40,233: 16. i0:o.
Enligt den ofvannämnde regleringen af Stats-kontorets Stat, skulle derå jemväl komma att upptagas ersättning för Kongl.
Räntmästarnes remisslage, och således det allmänna Anslaget till remisslage med motsvarande belopp förminskas; men då, oaktadt nämnde utgift i medeltal utgjort 2,793 r:dr, berörde förslags anslag för detta ändamål blott upptagit 1,300 R:dr, ansåg Departements-chefen endast sistberörde belopp kunna från förstnämnde anslag afdragas. ll:o.
Med afseende å den förutnämnda förändrade regleringen af Ijuspenningemedlen, erinrade
Departements-chefen, hurusom Anslaget till slcrifmaterialer och expenser samt ved och ljus, hvaraf nämnde medel hittills utgått, borde minskas med ett mot desamma svarande belopp, utgörande tillhopa 7,676 r:dr 32 sk. — — Kongl. Maj.ls Prop. om Statsverk, lii .'SO. 33 Beträffande härefter sådana å nu ifrågavarande Hufvudtitel erforderliga anslag, hvilka borde anvisas å de tillgångar, sorn komme att för tillfälliga behof afses, anmälde Departements-chefen i underdånighet: l:o.
Styrelsens för allmänna Väg- och Vattenbyggnader underdåniga memorial af den 24 Maj 1848, deruti, lill åtlydnad af Kongl. Majrts under den 18 förutgångne Oktober meddelade nådiga befallning, Styrelsen, efter behörigt verkställande af den närmare undersökning, rörande de emellan hufvudstaden och Drottningholms lustslott befintlige broars läge och byggnadssätt, som, med hänsigt till väckt fråga om samma broars iståndsättande, ansetts nödig, till Kongl.
Maj:t i underdånighet öfverlemnat de serskilda projektritningar och kostnadsförslag, som, på grund af nämnde undersökning, blifvit utaf Löjtnanten vid Ingeniörkorpsen Leijonancker upprättade; dervid, i enlighet med dessa förslag, styrelsen dels, under antagande, att den nu begagnade kortaste vägsträckningen, med broar vid Traneberg, Nockeby och Drottningholm, komme att bibehållas, för broarnes ombyggnad framställt fyra alternativer, nemligen: l:o.
Att bygga fasta broar öfver alla tre sunden i nuvarande riktningarne, derför kostnaden beräknats till 281,702 r:dr 20 sk. banko; 2:o) samma förslag, endast med förändrad riktning för Nockeby bro 264,252 r:dr 24 sk.; 3:o) fast bro vid Nockeby i samma linie, som gamla bron, men flottbroar vid Traneberg och Drottningholm 188,982 r:dr 14 sk.; eller 4:o) fast bro vid Nockeby i annan riktning och flottbroar vid Traneberg och Drottningholm 171,532 r:dr 18 sk.; dels, för den händelse desse alternativer skulle anses för kostsamma, och beslut på grund deraf fattas, att Tranebergs, Nockeby och Drottningholms broar komme att begagnas i nuvarande skick, blott så länge sådant med säkerhet kunde ske, men att derefter vägen till