Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
År 1850. af 33ng$ mantal af 3Aj{g§ mantal af 35-jVg mantal och 62 lägenheter och 62 lägenheter och 63 lägenheter med 937 R:dr 46 sk. 3 rst. med 949 R:dr 33 sk. 6 rst. med 965 R:dr 12 sk. 5 rst.
Enligt labellerne äro såsom årliga statsbidrag beräknade:
I Städerna.
Ständige räntor 272,734: 23. 1. 1,701: 20. 6. 274,435: 43. 7. Arrende-medel 12,485: 25. 10. — — 12,485: 25. 10.
Bevillningen 106,527: 9. 11. 12,144: 25. 3. 118,671: 35. 2.
Krigsrustningsmedel 12,132: 7. 3. 1,683: 34. 7. 13,815: 4i. 10.
Rustning och rotering . . . 172,850: 36. 10. 436: 39. 6. 173,287: 28. 4.
Kleresiels underhåll 134,400: 27. 7. 3,157: 31. 8. 137,558: 11. 3.
Folkskole-afgift 21,834: 13. — 905: 22. — 22,739: 35.
— Fattigförsörjning 28,737: 24. 1. 5,112: 6. 1. 33,849: 30. 2.
Skjutsning 24,155: 1. 8. 633: 16. — 24,788: 17. 8.
Väghållning 43,702: 8. — 5,430: — — 49,132: 8.
— Diverse onera 41,091: 41. 3. 7,231: 33. 4. 48,323: 26. 7. Kostnaden för städernes styrelse — — 6,762: 2. — 6,762: 2.
— Summa 870,651: 26. 6. 45,198: 38. 11. 915,850: 17. 5. 30 Sammanlagde kronouppbörden har, enligt magistraternes och kronofogdarnes afgifne redogörelser, uppgått lill följande belopp:
År 1848: 521,685 R:dr 3 sk. 2 rst.
År 1849: 540,892 R:dr 30 sk. och år 1850: 568,682 R:dr 31 sk. 7 rst.
Hvaraf, såsom beroende på pantförsäljning, handräckning m. m. måst bala nceras:
Är 1848: 4,807 R.dr 23 sk. 11 rst.
År 1849: 2,945 R:dr 27 sk. 8 rst. och år 1850: 4,91 4 R:dr 47 sk. 7 rst.
I afseende å allmänna onera anser jag mig särskildt böra i underdånighet afgifva följande upplysningar: l:o Väghållningen är inom detta Län särdeles betungande, i anseende till den betydliga mängd vägar, som der förefinnas, hvartill inom vissa delar af Länet, eller den egentliga slättbygden, kommer bristen på godt väggrus.
Uti åtskilliga trakter äro derföre vägarne icke alltid i fullgodt skick, hvartill ock mycket bidragit, dels att dikning icke blifvit efter behof verkställd och vidmakthållen, dels ock att väglagningen i allmänhet försiggått vid mindre lämplig årstid.
Åtgerder för att söka få sistnämnde förhållande ändradt skola blifva O O vidtagne och för öfrigt är det att förvänta att, genom väghållarnes omsorger och kronobetjeningens behöriga tillsyn, förbättring, der sådan fordras, skall i möjligaste måtto varda tillvägabragt. 2:o
Krono-brefbäringen:
Maj:ls nådiga cirkulärbref af den 30 November 1849 äro nödige åtgerder vid tagne för åstadkommande af dermed öfverensstämmande förändrad reglering.
För detta ärende, som icke kunnat bringas till slut inom den period, som förevarande berättelse omfattar, kommer att uti näst afgifvande berättelse vidare redovisas. 3:o Skjutsniugsbestyret har, sedan de, i följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga cirkulär af den 2 Augusti 1844, först uppgjorde entreprenader den 1 Juni 1850 tilländagått, blifvit på ny entreprenad ifrån sistnämnde
Lid upplåtet uti städerne Mariestad, Skara, Sköfde, Hjo och Fahlköping samt vid 57 landtgästgifverier.
Således vid 12 flera af de sednare, än vid föregående entreprenaden.
Vid några landtgästgifverier hafva entreprenader sedermera ytterligare tillkommit och sådane äro nu gällande vid de fleste gästgifvaregårdarne inom Länet.
Vid några gästgifverier har skjutsningsbestyret blifvit af entreprenör öfvertaget endast emot den högre skjutslega!! och utan något bidrag af de skjutsningsskyldige.
Vid de öfrige har bidraget varit högst olika och omvexlat ifrån 30 sk. 8 rst. ända till 36 R:dr Banko per mantal.
Denna jemförelse visar, huru ytterst ojemnt tyngden af skjutsningsbesväret hvilar på särskilda hemman så 31 länge detsamma mäste vara beroende af deras indelning uti olika skjutslag, samt således af skjutslagets storlek och den mer eller mindre starka skjutsningen vid de gästgifvaregårdar, till hvilka de äro anslagne.
Sådant har dock icke kunnat undvikas, så länge skjutsningsbestyret skolat af jordägarne sjelfve bestridas; men om entreprenader allmänt införas och nämnde onus kommer att genom kontanta afgifter afbördas, möter intet binder, att dessa lika fördelas å alla skjutsnings-skyldige heraman inom Länet.
På sådant sätt vunnes den rällvisa, som det, efter min tanka, är vigtigt att, i möjligaste målto, åstadkomma i afseende å alla skattebördors utgörande, att enahanda onus icke må betunga den ena mera än den andra.
Genom en jemnare fördelning blifva de ock mindre tryckande och utgöras utan det missnöje, som ett motsatt förhållande vanligen framkallar.
I afseende å ett dylikt onus, som det förevarande, synes ock en så beskaffad åtgerd så mycket mindre böra mola någon betänklighet, som fråga icke är om ändring uti af ålder bestämda skatter, som till visst belopp äro vid hvarje hemman fästade, utan om nödig jemnkning uti ett besvär, som under den förflutna liden betydligen förändrats och äfven, om det skulle utgöras, såsom hittills, vore underkastadt väsendtliga omvexlingar, allt efter skiftningarne uti kommunikationerne och rörelsens riktning.
Det bör ej heller förbises, att då, i följd af entreprenader, skjulsningsskyldigheten fullgöres genom kontant afgift, giltigt skäl icke förefinnes, att sådane hemman, hvilka, ehuru skjutsningsskyldighet underkastade, likväl, i anseende till sitt läge, icke kunnat till utgörande af sådan vid något gästgifveri indelas, skola vara ifrån dylik afgift befriade.
Hvad särskildt beträffar fångskjulsen, så hafva, till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 27 A pi il 1849, entreprenadauktioner blifvit hällne, utan att syftemålet dermed vunnits, utom i Skara, der anbud erhölls på forslingen af en arrestant efter en häst emot 24 sk. per mil och i förhållande dertill för flera hästar.
Sedermera hafva dock samtlige länsmännen, på Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes uppmaning, åtagit sig att för forsling till länshäktet af en försvarslös eller bötesdömd person endast beräkna skjuts efter en häst å 24 sk.
Banko milen för fram- och återresan, hvarigenom ej obetydlig besparing vinnes: och har derjemte entreprenad för 5 år blifvit afslutad om forsling af arrestanter ifrån länshäktet till alla inom 3 mil belägna gästgifvaregårdar samt ransaknings- och afstraflnings-slällen, äfvensom åter till länshäktet, emot 14 sk. 6 rst.
Banko milen per häst.
Polisen inom Länet handhafves i städerne af deras magistrater och stadsfiskare samt på landet af 5 kronofogdar, af k vilka 1 är af expeditions-krono - 32 fogde biträdd, 26 länsmän och 1 landsfiskal, biträdde af fjerdingsman, socknenämnder, tillsyningsman å försvarslöse och inom byelagen valde ordningsmän.
Uti Länet finnas 4 provincial-läkare, stationerade en i hvardera af släderne Mariestad, Lidköping, Hjo och Fahlköping.
Flere af de uti Länet förlagde regementens läkare deltaga äfven uti helsovården.
Examinerade barnmorskor voro år 1850: 18 bosatte i släderne och 7 på landet.
Af de förra äro åtskillige antagne äfven för socknar på landel.
I delta afseende råder således en märklig brist på landsbyggden.
Sedan Sundhets-Kollegii uppmärksamhet blifvit derpå fästad, blifva, enligt Kollega begäran, menigheterne uppmanade att, der barnmorskor saknas, vidtaga erforderiige åtgerder för sådanas erhållande.
Lazarett och kurhus för Länet finnes uti Mariestad och har denna sjukvårdsanstalt en både rymlig och vacker lokal, säkerligen en af de bättre i riket.
Den är beräknad för 78 sängar; men i händelse af behof kunna dock flera inrymmas.
Der vårdade patienters antal har utgjort år 1848: 310, år 1849: 308 och år 1850: 387.
Den tillökning, som sistnämnde år visat sig, har sannolikt varit en följd deraf, att legosängs-afgiften då blifvit nedsatt lill det låga beloppet af 5 sk. 4 rst.
Den var föregående året minskad, ifrån 10 sk. 8 rst. till 6 sk. 8 rst.
Kurhusafgiften, som år 1849 utgjorde 3 sk., höjdes deremot samma år till 4 sk., hvarvid den sedermera bibehållits.
Då nämnde lazarett, som är det enda inom Länet, svårligen kan begagnas af sjuka ifrån de aflägsna re tråk terne, har jag ansett behofvet påkalla till vägabringandet af ett särskildt, mindre lazarett uti södra delen af Länet.
Sedan detta års pröfnings-komite, hvars tankar jag, med afseende å den åt kom i ten öfverlemnade befattning att bestämma kurhus-afgiften, härom inhemtat, enhälligt yttrat den åsigt att den af mig ifrågaställde åtgerden vore af verkligt behof påkallad, komma Länets invånare att i behörig ordning häröfver höras.
Förhållandet med de uti Länet befintlige sockne-magasiner var vid 1850 års slut följande:
R:dr j s. r. T:r kp. 1 Wadsbo fögderi 27 st. med 3,236 41 0 3,109 22 I Höjentorps dito 32 » » 1,651 23 3 2,810 / 4 I Skara dito 30 » » 564 32 11 2,085 »UN I Wartofta dito 20 » a 2,2-47 — — 3,477 16 I Leckö dito 21 » » 1.0121 27 4 2,261 311 iSumma 130 st, med 8,7321 28 — 13,7-44 Alt Att uti ett så stort Län, som Skaraborgs, med cn folkmängd af nära 200,000 personer, dessa tillgångar äro alltför otillräckliga hjelpmedel, i händelse af någon större missväxt, är påtagligt.
Dertill kommer den omständigheten, att de vanligen utlånas vårtiden, för att återbetalas efter skörden och att således, om denna slår felt, då låntagarne hafva svårighet att fullgöra sina förbindelser, tillfälle saknas att lemna ens de mindre understöd, som, vid nämnde händelser, annars kunde ifrån magasinerne påräknas.
Länets brandstods-bolag åtnjuter fortfarande ett välförtjent förtroende och de fleste hemmans-åbyggnader äro jemte gröda och lösören der försäkrade.
Då år 1847 försäkringssumman utgjorde 20,022,370 R:dr och ansvarighetsbeloppet 20,924,070 R:dr, uppgingo år 1850 den förra till 22,708,840 och det sednare till 23,409,620 R:dr.
Brandskade-ersättningarne och omkostnaderne, de sednare uppgående lill omkring 3,300
R:dr årligen, hafva utgjort:
År 1848: 14,488 R:dr 46 sk. 8 rst. som uttaxerats med 3 sk. 2 rst.\för hvarje 100 » 1849: 26,303 » 40 » — » » » » 5 » 8 » ( R:dr ansva » 1850: 24,124 » 29 » 2 » » » » 4 » ii » ) righetsbelopp.
Städernes invånare hafva i allmänhet sina lösören försäkrade uti det, för sådant ändamål, för rikets samtlige städer inrättade bolag.
Enligt vunnen upplysning var förhållandet år 1850 följande:
Försäkrings Afgiften år 1850.
Årsafgift.
Tillskott för år 1849.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. Mariestad . 273,990 — — 1,037 31 7 1,268 3 10 Skara 162,180 — — 609 40 — 723 32 4 Lidköping 499,050 — — 1,388 7 — 3,062 9 2 Sköfde 76,600 — — 268 26 — 362 14 10 Hjo 65,650 — — 256 22 — 310 22 5 Fahlköping 66,600 — — 225 — — 314 40 4 Summa 1,144,070 — — 3,785 30 7 6,041 32 1 1 Enligt sednaste berättelsen utgjorde försäkringssumman 1,059,960 R:dr och den har således intill 1850 års slut blifvit ökad med 84,110 R:dr.
Län för åren 1848—1850. 6 34 Penningerörelsen inom Länet har haft betydlig lättnad deraf, att Örebro privatbank håller afdelningskontor i Mariestad och kommissionärs-expedition i Lidköping.
Linder innevarande år har ett bolag bildat sig för en Filialbank inom Länet, hvarå oktroj jemväl blifvit af Eders Kongl. Maj:t i nåder utfärdad.
För denna inrättning kommer således vidare att redogöras uti näst afgifvande berättelse.
Med de lagsökningar för fordringar, som hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande blifvit anställda, har förhållandet varit följande:
Anhängiggjorda mål 3,173 3,722 5,655 Antal afgjorda d:o 1,264 1,627 3,297 Fastställde belopp 108,389 R:dr. 157,313 R:dr. 195,250 R:dr.
Enligt hvad sednaste berättelsen utvisade, hade lagsökningsärendena hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande under de 2:ne åren näst före ofvannärrmde period betydligt aftagit, så att, år 1847, de anhängiggjorda målen endast uppgingo till 2,597 och de afgjorda till 955, uti hvilka 124,990 R:dr blifvit till betalning fastställda.
Sedan den tiden hafva de således visat en tillväxt, som år 1850 varit högst betydlig.
Förlidet år visade sig väl äfven någon tillökning utöfver föregående året och i år har sådan förekommit i ännu större mån.
Detta förhållande har påtagligen varit en följd af den penningeförlägenhet, som under de sednare åren uppenbarat sig.
Då skördarne icke varit ogynsamma och liflig afsättning ägt rum, är svårl att rätt förklara orsaken till delta förhållande, men till någon del torde det härröra af de många och betydliga egendomsköp, hvilka, ofta med nog långt utsträckt beräkning på krediten, inträffade under de nästföregående åren, då penninge-tillgången var ymnig.
Det bör emedlertid anmärkas, att högst få exekutiva försäljningar af fast egendom och endast af mindre betydenhet under den sednare tiden förekommit. § 2.
Städer. l:o.
Mariestad med vacker belägenhet vid Tidaelfvens utlopp i en vik af Wenern.
Denna vik bildar framför staden en större redd, som på norra sidan skyddas af den en half mil från staden belägna ön Thorsö.
Närmast staden är nämnde vik så grund att, om ej vattenhöjden är ovanligt stor, endast 35 mindre fartyg kunna inlöpa, hvadan ock, i saknad af hamn, staden, oaktadt sitt särdeles gynsamma läge och med de tillfällen till betydlig tillförsel, som det omgifva nde, bördiga Wadsbo härad kunde bereda, hittills varit urståndsatt att bedrifva någon betydligare handel.
Delta förhållande skall dock sannolikt väsendtligen förändras, sedan, genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga välvilja att för hamnbyggnad bevilja ett betydligt anslag af allmänna medel, denna anläggning snart blifver fullbordad.
Staden innehåller 118 tomter med tillhörande 605 tunnland åker och äng samt 1,069 tunnland skog.
Invånarnes antal utgjorde år 1850, på sätt i det föregående är uppgifvet, 1,976 personer, eller 185 mera än år 1847.
Uti staden funtios förstnämnde år 24 handlande med 17 biträden samt 50 handtverkare med 54 gesäller och 52 lärlingar eller andre biträden, hvarjemte 6 personer idkade bandtverk såsom personligt försörjningsmedel.
Stadens fartyg voro endast 6 af tillhopa 163 lästers drägtighet.
Stadens drätsel besörjes numera af en särskild drätselkammare, för hvilken reglemente den 23 Mars 1849 blifvit af Eders Kongl. Maj:t i nåder faststäldt.
Stadens fattigvård fortfar att vara lika väl ordnad och handhafd, som uti sednast afgifne berättelsen finnes omförmäld, och stadens invånare vidkännas villigt för densamma ej obetydliga uppoffringar, och utgjorde utgifterne derför år 1850: 2,426 R:dr 19 sk. 1 rst.
För den uti staden befintliga välgörenhetsanstalt, som af numera aflidne rådmannen Flyberg blifvit stiftad, är i det föregående underdånigst redogjordt.
Uti staden finnes en flickskola, som grundades genom gåfva af Mamsell Beata Bruhn till ett belopp af 1,000 R:dr r:gs, och öppnades år 1845.
Fonden har sedermera, genom välvilliga bidrag, blifvit förökad, så att vid 1850 års slut utgjorde den 2,051 R:dr 27 sk. 9 rst.
Banko. 2:o Lidköping, hvars folkmängd vid 1850 års slut utgjorde 2,378 personer, deraf voro 39 handlande med 58 biträden, 91 handtverkare med 51 gesäller och 85 lärlingar, 3 fabriksidkare och 4 månglerskor.
Uti staden funnos nämnde år en klädes- och ylleväfnads-fabrik, en snusfabrik och en vagnfabrik.
De 2:ne förstnämndes tillverkningsvärde utgjorde samma år 37,947 R:dr 4 sk.
Staden utgöres af 2:ne genom Lida-ån åtskiljde delar, af hvilka den ena kallas gamla och den andra nya staden.
Den förra är anlagd redan på 1400- talet och den sednare år 1672.
Gamla staden afbrann till största delen år 1849, men är nu under bebyggande, efter en af Eders Kongl. Maj:t i nåder 36 fastställd ny plan.
Till staden höra 874 tunnland odlad jord och omkring 1,200 tunnland utmark, till större delen skogbeväxt.
Uti staden drifves en särdeles betydlig spanmålshandel och dess höstmarknad är af sådan anledning talrikt besökt af personer ifrån olika delar af riket, hvilka der verkställa uppköp.
Staden hade år 1850: 13 fartyg af 332| lästers drägtighet.
I staden linnes en barnhusinrättning, som åtnjuter 103 tunnor 18 kappar kronotionde jemte kollekter i Läckö fögderi.
Af denna stiftelse underhållas fattiga barn till dess de uppnått 16 års ålder. 3:o Skara med 1,845 invånare.
Stadens bestånd är till stor del beroende af dervarande läroverk.
Någon annan handel bedrifves egentligen icke, än som afser stadens och närmast omgifvande ortens behof.
År 1850 funnos der 16 handlande med 13 biträden samt 44 handtverkare med 9 gesäller och 11 lärlingar.
Staden innehåller 110* tomter, af hvilka år 1850 11 voro obebyggde, samt har 1,226 tunnland åker och äng jemte 1,683 tunnland utmark.
Häraf äger borgerskapet endast en ringare del.
Fattigvården är mycket betungande, enär fattigpersonalen beräknas lill omkring 60 personer eller ungefärligen is-del af antalet mantalsskrifne personer.
Domkyrkan kan, af till densamma anslagen kronotionde, efter afdrag af hvad kyrkobeljeningen åtnjuter, påräkna en årlig inkomst af cirka 1,800 R:dr.
Denna kyrkas iståndsättande, hvarom i sednasle berättelsen omförmäles, har äfven fortgått under och efter den tiden, som förevarande berättelse omfattar, och är nu till större delen fullbordad. 4:o Sköfde, som år 1850 bade 843 invånare.
Den är indelad uti 66 tomter och har för öfrigt 871 tunnland åker och äng samt 549 tunnland utmark.
• • i Staden har i sednare tider, genom torgs och gators stensättning samt verkställde husbyggnader och reparationer, blifvit till det yttre mycket förbättrad och rörelsen derstädes synes äfven vara i tilltagande.
Nyssnämnde år funnos i staden 12 handlande med 11 biträden samt 20 handtverkare med 14 gesäller och 17 lärlingar. 5:o
Hjo, hvars folkmängd år 1850 utgjorde 874.
Staden har 79 tomter jemte 910 tunnland åker och äng samt 624 tunnland utmark.
Vid nämnde tid funnos i staden 16 handlande med 9 biträden samt 32 handtverkare med 21 gesäller och 44 lärlingar.
I följd af den lättnad i kommunikationen, sorn uppkommit genom de ångfartyg, som under resor på Welteru anlöpa staden, har rörelsen derstädes visat sig vara i tillväxt och skall säkert betydligt tilltaga när den nu pågående hamnbyggnaden blifver fullbordad. 37 Gro Fahlköping, med en folkmängd af 688 personer, hade år 1850: 9 handlande med 22 biträden samt 7 handtverkare med 7 arbetare.
Staden har betydliga jordägor, bestående af 1,274 tunnland åker och äng, hvilken sistnämnde till större delen är odlad samt 262 tunnland skogs- och betesmark.
Till staden införas stora spanmålsqvantiteter ifrån den angränsande, bördiga slättbygden, af hvilka en stor del afytlras till Elfsborgs Län.
Städernas bevillning af handel och annan borgerlig rörelse utgjorde år 1850:
I afseende härå gäller samina anmärkning, som är framställd uti sednaste berättelsen, eller att berörde afgifter icke synas stå i rättvist förhållande till städernas olika rörelse, hvilket är särdeles märkbart vid jemförelse emellan Lidköping och de öfrige.
Sednast församlade pröfnings-komité bemödade sig likväl att häruti bereda någon jemnkning.
Marieholm, i Skaraborgs Läns landskansli den 30 December 1852.
Uti Mariestad . » Lidköping » Skara. . . 1,283 Rrdr 15 sk. 1,654 » 43 » 694 » 24 » 404 » 32 » 303 » 24 » 576 » — » » Sköfde . . » H jo ....
» Fahlköping A. P.
SANDSTRÖMER. J. O. Hedenstierna.
Berättelse öfver Skaraborgs hän för åren 1848—1850. 6 TABELL för Städernc Mariestads Stad.
Hus och Tomter under äganderätt .......
Dito som innehafvas såsom Ecklesiastika boställen.
Dito till Fattighus och Lazaretts-Inrättningar . . .
Jord under äganderätt Tull-mjölqvarn ....
Pappersbruk Boktryckerier . . . .
Nybyggen Lidköping Stad.
Hus och Tomter under äganderätt
Dito som innehafvas såsom Ecklesiastika boställen Dito till Fattig- och Barnhus-Inrättningen . . Jord under äganderätt
Dito till Ecklesiastika personer . .
Dito till Civila Embetsman ....
Husbehofs-vädermjölqvarnar . . . Stampverk Personer, som ej höra till viss näring Skara Stad.
Dito som innehafves af Civil Embetsman ....
Dito som innehafvas af Domkyrkan och Skolverken Dito som innehafvas af Veterinär-Inrättningen . .
Dito till boställen
Dito som innehafves af Domkyrkan och Skolverken Dito till Veterinär-Inrättningen Boktryckeri Sköfde Stad. E © 3:2 e-t* CD 2.
JT* 2"* CJ3 Zi P s pr o Jord. pr >■ Summa Summa Summa Hus och Tomter, som under äganderätt innehafvas
Dito såsom Ecklesiastika boställen Dito till Fattighus- och Barnhus-Inrättning . . .
Dito till Rådhus, f. d. Tullhus och Staden dessutom tillhörige Jord, som innehafves under äganderätt Tull-mjölqvarn Jord, som innehafves af Civile Tjenstemän, med qvarn .
Dito dito af Ecklesiastika personer . .
Kyrkans jord Stadens gemensamma jord Iljo §tad.
Hus och Tomter under äganderätt .
Dito till Ecklesiastika boställe . . .
Jord under äganderätt'.
Dito till Ecklesiastika bostället . . En Vatten-tull-mjölqvarn ....
En Hammar-smedja Två Vadmals-Stampverk mantal Summa S u m m a Falköpings Stad.
Hus och Tomter med jord under äganderätt.
Hus utan jord med äganderätt Borgmästarebostället Klockarebohlet Summa Summa för alla Städcrne i Länet St. 113 4 2 1 1 2 9 Tid 245 132 182^ 34 1991 90* 24 1 11 lin 67 78 1 245 412 10 7 429 1,0I1| 12 5 3 Tf 197-w 1,226 248, 28g 5, 13 j 50, lif 12, 29 Tid 360 360 427 12 6 44» 335, 5 12, — 127. 2h\
J’ 10tu 72, 28 317, 18§g 554, 2A 560 11 83 38 19 1 571 622 58 650$ 652 3,440,18j& 336 3 339 613
76 2 1 79 345 340 T:r 40 40 26 1 27 50 340 50 105* 141 ■— — 4 — TU 14 6 l 1 i 20 — T 1444 330 334 320 10 5 335 1,5984 T:r 10 10 10 T:r 100 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
T:r 75 T:r 510 T:r 50 T:r 400 T:r 200 i»-:
T:r 100 75 510 50 400 591 40 30 3 33 140 10 40 140 800 162! 3i 266 6 24 25 16 5 S 6 44 12 104 löftg 233| 3| 30 304 76 5 1 82 240. 15 151 10 10 627 350 8 358 76 79 870.’ 40 40 575 124 6 5931 800 328 1,140 10 1,150 114 12 3 291 j 129 3,510, 150 150 100 1,352 40 18 1,410 1,700 100 1,700 12 12 42 3 60 4334 990 12 12 1,002 302 12 5 960 30 15 319 63
Us 1,005 5,9504 200 78 5 83 300 300 21! 30 24 90 1 50 T:r 800 50 800 50 440 36 Underhållna Kreatur.
B St. 62 62 476 79 240 50 1584 St. 60 60 12 67 240 1,1394 42 168 175 112 91 304 15 5 324 1,051} 45} 40 40 371* 1,6364 2,450 56 67 28 2,506 456 12 6 474 6,132! 28 40 320 48 40 30 St. 152 St. 152 6 199 9 6 214 75 50 40 75 103 2 15 10 130 220 220 80 270 80 871 St. 41 41 40 40 B St. 170 170 97 101 50 120 Uppskattadt Värde.
R:dr / 265,178 30,100 —I 295,278 400,694 40 18 45 50 99 20 20 40 199 83 333 120 87 84 84 19 19 581 400,694 ,231,710 3,475 400 53,620 906 Jord. 290,112 - 119,205 1 119,205 108,802 300 109,102 56.537 12,575 69,112 1,283,503 R:dr 43,080 43,080 6,000 43,920 991 400 51,312 — 90,610 442 400 15,024 106,477 33,428 200 6,446 900 40,975 35,350 120 35,470 Bruk, Manufakturier, Qvarnar, Fabriker m. m.
R:dr 11,110 32 11,110 1,000 200 1,200 100 100 1,500 333 1,833 14,243] t B Summa.
R:dr 265,178 43,080 11,110 30,100 349,468 406,694 43,920 991 400 1,000 200 453,206 231,710 58,401 90,610 15,866 396,589 119,205 33,428 100 200 6,446 900 160,280 108,802 300 35,350 120 1,500 333 146,405 56,537 12,575 69,112 — 1,575,060 to 32 38 24 16 10 277,314 Skaraborgs Läns Landskontor den 31 December 1852.
C\ ./.
Till Berättelsen öfver Skaraborgs I.än för åren 1848—1850.
Inom Skaraborgs lian B Ständiga Räntor.
Diverse onera, afgifter och allmänna besvär.
Bevillning till gäldande
Efter 3:dje af 1848 års Artikeln. krigsrustningskostnader.
Tionde af Bruk, Verk och Inrättningar.
Folkskole afgift.
R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr 530 312 129 2,771 200 278 564 209 310 666 3,688 350 701 450 616 9,392 1,156 126 32 32 418 30 47 36 312 129 278 3,688 310 564 209 350 616 701 450 ,392 698 32 28 214 418 32 30 25 36 200 150 259 1,824 3,538 261 136 486 245 2,000 870 40 168 1,580 11,345 472 36 300 940 247 821 35 1,122 23 40 47 38 40 38 38 102 102 532 635 532 24 24 24 24 1,824 200 136 168 150 486 245 364 4,164 2,000 300 870 362 1,580 940 472 12,073 532 247 1,122 35 914 40 24 24 463 463 133 560 228 335 854 921 267 605 181 1,000 1,150 3,705 16 32 36 11,075 42 2,137 352 132 258 527 417 177 269 24 30 22 24 40 228 605 133 921 181 1,000 854 560 132 2,600 .267 335 258 352 1,150 3,705 11,075 417 177 733 32 527 26 39 36 2 2 24 42 40 147 240 845 1,289 312 43 148 146 411 46 1,150 108 32 344 ,660 320 474 137 28 22 40 42 240 147 312 845 108 1,289 146 411 474 37 148 1,150 4,660 46 344 137 40 28 42 288 101 200 150 300 156 146 133 266 152 1,000 175 550 100 300 104 32 4,008 336 33 32 133 200 550 300 156 266 152 150 1,268 146 1,000 104 100 4,008 101 300 330 175 360 32 42 36 119 233 700 lil 300 323 200 1,241 102 126 817 24 147 200 3,987 138 25 297 25 30 233 323 300 lil 119 700 200 3,987 297 102 126 200 1,241 817 138 24 25 25 36 1,566 436 1,958 1,343 6,762 679 27 3,157 5,112 1,683 13,828 1,701 911 20 905122 5,430 340 979 3,466 633 45,198] 38 979 1,573 34 25 7,231 39 20 33 TABELL för Landet Hemmantal.