Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beredningen med vidare företagande af detta ämne behagade uppskjuta, intill dess Herr Kammarh. kunde blifva till hälsan så vida återstäld att Herr Kammarh. vore i stånd att taga del i Beredningens öfverläggningar.
Beredningen instämde enhälligt i denna tanka, och beslöt, att till Herr Kammarh.
Silfverstolpe uppdraga att, så snart hälsan det tillät, författa en ny redaction af Utskottets återremitterade Betänkande af den 16 October 1810 — och skulle Herr Kammarh. i sådant afseende erhålla del af den nu förefallne discussion.
Fördelningen upplöstes kl. 1.
200 Den 17 .Juni 1812 49.
Den 17 Juni 1812 e. m. Justerat d. 18 Junii 1812. A. G.
Onsdagen den 17 Junii, Kl. 1 2 5 eftermiddagen sammanträdde R. H. S.
Constitutions-ITtskotts nedsatte Beredning öfver Tryckfrihets mål, då alla dess Ledamöter voro närvarande.
Justerades Protocollen för den 16 dennes.1 Herr Öfver Intendenten Edelcrantz erinrade att sedan Beredningen' genomgått 4 §§ af Tryckfrihets-lagen, ingressen dertill nu sluteligen måtte komma under öfverläggning och upläste följande skrifteliga anförande :2 Efter noga öfvervägande af de anmärkningar som blifvit gjorde, samt de ändringar och förbättringar, som blifvit föreslagne af Riks Ståndens ledamöter Aud Tryckfrihets förordningen, får jag med anledning af förra Const.
Utskottets Betänkande pag. 41 angående ingressen till Tryckfrihets förordningen och med afseende på denna Förordnings och Regeringsformens serskilda ändamål, föreslå följande förändrade redaction af första punkten uti 86. §. af Regerings formen: Med Tryckfrihet förstås hvarje Svensk mans rättighet att utan några af den offenteliga magten i förväg lagda, af lagen ej föreskrifna, hinder, utgifva skrifter: att sedermera endast inför laglig domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och att icke i annat fall kunna derföre straffas, än om detta innehåll strider emot föreskriften af Tryckfrihets förordningen, gifven i ändamål att bevara allmänt lugn, utan att återhålla allmän uplysning.
Alla handlingar etc.
Herr Grefven och Ordföranden anmärkte, att den sednare förändringen har ej tillförene blifvit satt i fråga, och trodde att begreppet om Lag såsom allmännare vore bättre att utan specification bibehålla, i synnerhet när de alla kunna sägas gifna att bevara allmänt lugn, utan att återhålla allmän uplysning 3 1 Stycket fr. o. m. orden Justerades Protocollen etc. t. o. m. orden sammanträde förekomme återfinnes i C U. M. 1810—1815, sid. 374.
2 Anförandet ingår ej i protokollstexten utan utgöres av ett av Edelcrantz skrivet och undertecknat yttrande, vilket såsom bilaga n:o 1 fogats till protokollet.
3 Texten har här ursprungligen haft följande utseende: Herr Grefven och Ordföranden.
Det vill säga, att, genom den första förändringen, kan 86 § i RegeringsFormen stå qvar oagtadt alla möjliga inskränkningar
Den 17 Juni 1812 201 I anledning häraf beslöt Beredningen, att med förkastande) bigående af den sednare förändringen, antaga den förra, så att det tillägg sista Constitutions-Utskottet föreslagit utginge, och orden af Lagen ej föreskrifna infördes efter lagde i 86 § af RegeringsFormen.
Justerades nya redactionen af Tryckfrihets lagen, i enlighet med ofvanstående anmärkningar, då 1, 2, 3 och 4 §.§. blefvo genomgångna.
Utskottets Secreterare anmälte att 5 § ej kunnat i redactionen införas, förr än den föreslagna allmänna förändringen deraf blifvit närmare utarbetad och granskad.
Herr Öfver Intendenten Edelcrantz anförde skrifteligen till Protocollet1 I anledning af den öfverläggning som i Beredningen förevarit om förra Constit.
Utskottets redaction af 5. §. i Tryckfrihets förordningen, der fråga om en Jury eller Nämnd förekommer, och hvaröfver jag förbehållit mig att serskildt yttra min tanka, får jag nu till Protocollet afgifva följande utlåtande:
Denna nya redaction af 5:te §. består af 2 delar.
Den första innehåller förslaget och sättet till nämndens inrättning och användande, som förut i denna förordning aldeles icke finnes vidrört ; den sednare utgör endast en ny förbättrad redaction af denna 5. §. och är så oberoende af Nämndens inrättning, att densamma förblifver oförändrad, antingen Nämnden sluteligen antages eller ej.
I anseende till det förra eller Nämnden, hvars föreslagna införande, enligt skedd proposition, kommit under Beredningens pröfning, får jag äran anföra att jag, i anseende till den vidlyftighet och den svårighet i verkställigheten hvaraf en sådan inrättning vore åtfölgd, anser en Nämnd endast i det fall kunna eller böra användas, då åtal på en förbrytelse emot 12. mom. 3. §. — rörande lögnaktige upgifter och vrängda framställningar till allmänhetens förvillande och förledande, efter skedd laglig pröfning vid underdomstolarne, till Högsta
Domstolen inkommit, och der, icke större pluralitet än 5 ledamöter, förenat sig att anse den åklagade skriften, i anseende till antingen sin syftning, eller sin verkan, brottslig emot ofvannämnde 12 mom. i 3. §.
I detta fall och emedan ett säkert bestämmande af den åklagade skriftens brottslighet i afseende på allmänhetens förvillande, synes genom flera uplysta mäns yttrande böra i större grad kunna vinnas, torde gjorde i Tryckfrihets lagen.
Detta har dock sammanhang med hvad sista Constitutions-Utskottet föreslagit, men den sednare förändringen har ej tillförene blifvit satt i fråga, och är dessutom öfverflödig, emedan ingen lag bör strida emot en annan ock de allasammans kunna sägas gifna att etc., etc.
Se texten ovan! 1 Edelcrantz av honom skrivna och undertecknade anförande är såsom bilaga n:o 2 fogat till protokollet.
202 Den 17 Juni 1812 Kongl. Maj :t täckas i Nåder (förordna om en Nämnds sammankallande, hvilken i min tanka borde bestå, utom den af Constitut.
Utskottet föreslagne Tryckfrihets Comitén, af Justitia?
Kansleren jemte Sex af Kongl.
Maj :t förordnade ledamöter.
Af Denna Nämnd skulle i likhet med en Jury, hvardera parten äga rätt att, genom omotiveradt jäf, afskilja 2 personer, hvarefter de återstående 10, ej skulle åtskiljas förr, än de genom bestämd pluralitet med Ja eller
Nej afgjordt den anklagade skriftens brottslighet, serskildt i afseende på dess syftning och dess verkan till allmänhetens förvillande.
Dernäst, och i afseende på 2dra delen af Utsk:s nya redaetion af 5 §, hvilken innehåller endast en omarbetning af samma §, och som är oberoende af det beslut som om Nämnden kan tagas, får jag för min del förklara att jag dervid funnit mig befogad blott till en anmärkning, men som synes mig vara af mycken vigt.
Sista punkten, pag. 62 uti C.
U. betänkande är af följande lydelse:
I frågor om . . . besväras.
Häraf följer tydeligen att om en Boktryckare på trycknings orten ej utgifver oell ej heller tillställer HofKansl :s ombud en brottslig skrift, eller om Tryckningsorten ej är upgifven, eller är falsk, i hvilka alla fall quarstad på tryckningsorten är omöjelig, kan samma skrift, endast den på rätta tryckn. orten hemlig hålles, obehindrat i hela riket kringspridas och försäljas, utan att på något ställe quarstad enligt denna lag vore tillåten.
Sjelfva brottet af skriftens uragtlåtna inlemnande skulle på detta sätt tjena till skydd för dess utspridande och till ett värn emot Hofkanslerens lagliga, nödvändiga åtgärd att med quarstad belägga densamma hvar den finnes, hvilket är en uppenbar orimlighet.
Till följe häraf får jag föreslå, att efter orden: med quarstad belagd, må tilläggas: eller i det fall, att skriften ej blifvit enligt 4 § 2 mom. till HofKansleren eller dess Ombud inlemnad.
Skulle till öfverläggning upptagas då 5 § till pröfning i nästa sammanträde förekomme.
Beredningen uplöstes Kl. 1/2 7.
Den 17 Juni 1812 208 50.
Den 17 Juni 1812.
Onsdagen den 17 Junii kl. 6 e. m. sammanträdde Constitutions Utskottet in Pleno då af Utskottets Ledamöter Kammarherren Silverstolpe, Biskoppen Doctor Faxe, Professoren Doctor Wijkman, och Borgmästaren Egge voro frånvarande.
Uppå af Herr Grefven och Ordföranden framstäld fråga om vid de nu till slut läste Protocoll öfver Justitia ärender någon anmärkning blifvit gjord? svarades dertill Nej.1 Hvarefter Herr Grefven och Ordföranden gjorde proposition: att sedan Utskottet fullgjort den pligt, detsamma af Regeringslagarne i afseende på de i Stats
Rådet förde protocoll varit ålagd, Utskottet uti skrifvelse till Riksens Ständer, under öfverlemnande af sin vördsamma förklaring, att det ej finnes någon anledning till anmärkning emot Stats Rådets Ledamöter, Föredragande eller Konungens Rådgifvare i Commandomål, anmäler att det sålunda förrättat den granskning,' som enligt 76 § Riksdags Ordningen och 11 §n i den af Riksens Ständer stadfäste ansvarighets lag för StatsRådets Ledamöter, Föredragande och Konungens Rådgifvare i Commandomål frikallar bemälte Höga Embetsmän från all ansvarighet för deras Embets utöfning intill den dag då närvarande
Riksdag tagit sin början hvilken enhälligt bifölls och skulle expeditionen i enlighet dermed upsättas.
Uplästes Första Afdelningens förslag till ändringar i Tryckfrihets Lagen, hvilket efter begäran blef hvilande på bordet, Herr Öfverste Schönström anmälte det Herr Öfversten ämnade bortresa, hvarföre han nu finge förklara att han för sin del tillstyrker ovillkorligt bifall till Kongl. Majts Nådiga Proposition rörande Tryckfriheten.
Utskottets Ledamöter åtskiljdes kl. 1 , 8 e. m.
Kock. 1 Stycket fr. o. m. orden Uppå af Herr Grefven etc. t. o. m. orden dermed upsättas återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 266. 204 Den 18 Juni 1812 51.
Den 18 Juni 1812.
Justerat d. 19 Junii 1812. A. G. Mörner.
Thorsdagen den 18 Junii, Kl. 1 „ 10 föremiddagen, sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskotts nedsatte Beredning öfver Tryckfrihets mål, då dess samtelige Ledamöter voro närvarande.
Justerades Protocollet för den 17 dennes.1 Beredningen företog till granskning det förslag till redaction af 5 § i Tryckfrihets lagen, hvilket sista Constitutions Utskott afgifvit, då ifrån början, till och med orden insättande i häkte pag. 58, skulle införas en ny redaction af följande innehåll: 5 §. 1 :o. »Lagligheten af Böckers och skrifters innehåll skall hädanefter altid pröfvas af en Jury eller Nämnd, bestående af nio personer, hvilka utan arfvode eller kostnadsersättning för denna befattning, sammanträda vid den
Domstol der brott emot denna lag åtalas, och der genom förhör med Parterna åklagarens afgifvande slutpåstående och den åtalades infordrade förklaring, ransakningen fullbordas bör.» 2 :o. »Derefter äga Parterna välja hvar sina fyra och Domstolen fem, tillsammans tretton i Staden eller orten derintill nära boende för medborgerlig dygd väl kände personer, af hvilka, sedan de efter lag blifvit af
Domstolen ojäfvige förklarade, en af vederparten och en af Domstolen nämnd person, bör af hvardera parten, utan anförde skäl, jäfvas.» 3 :o. »Sedan Nämndens antal sålunda blifvit nedsatt till nio Ledamöter, skola de af Domstolen, så snart sig göra låter, till utsättande dag sammankallas, då de inför Domstolen skola aflägga en så lydande ed:» »Allsvåldige
För Ditt allseende öga är intet upsåt fördoldt.
Jag N. N. svär derföre vid Gud och hans heliga Evangelium, att efter mitt bästa förstånd och samvete utlåtande i denna sak afgifva, och att det, som under öfverläggningen yttras, skall af mig i obrottslig tystnad hållas.» 1 Stycket fr. o. m. orden Justerades Protocollet etc. t. o. m. orden Sandberg nu anfört återfinnes i C. V. M. 1810—1815, sid. 377 ff. Den 18 Juni 1812 205 4:0. »Jemte en kort och noga bestämd skriftelig sammanfattning af målets beskaffenhet och skick, bör Domaren då för Nämnden framställa denna fråga.:
Och må Nämnden, sedan Domstolens Ordförande och Ledamöter afträdt, icke åtskiljas innan minst två tredjedelar igenom med slutna sedlar anställd omröstning förenat sig att med
Nej eller Ja besvara den af Domaren framställte fråga huruvida den anklagade är brottslig eller ej.» »I anledning deraf skall, efter inhemtad underrättelse om Nämndens åtgärd, Domstolen ofördröjeligen för Parterna afkunna Utslag med tillägg, antingen af den bestraffning, hvartill den brottslige sig skyldig gjort, eller af den uprättelse, hvartill den oskyldigt anklagade kan berättigad anses.» »Förbrytelser emot denna Lag &c. så som i Utskottets Betänkande.
Finner HofCanzleren eller dess &c., lika som föreslaget varit, med undantag att Swea HofRätt förändras till HofRätten. »Under-Rätt eige ej &c. till och med får förändras till: Sedan Nämndens utlåtande således blifvit inhemtadt, pröfve och afgöre Domaren saken, och underställe sitt Utslag HofRättens pröfning, på sätt 25 Capl. 5 § RättegångsBalken bjuder.
Svea HofRätt förändras till HofRätten.
Hela Stycket, som börjas med:
Uti de mål &c., utbytes emot: »Är åklagad skrift efter åklagarens påstående af så brottslig beskaffenhet att urbota bestraffning derå följa bör, och skriftens författare hörer till det Stånd, att, efter lag’ och Författningar, han endast i HofRätt för dylikt brott dömas kan, förvise då UnderRätt, der namnsedeln blifvit öpnad, saken till HofRättens handläggning, hvarefter med densamma vidare förf ares såsom denna Tryckfrihets lag föreskrifver.» Kommer han ej &c. till styckets slut, utgår.
Angripes uti af Trycket &e. bibehålles hela momentet, med uteslutande af orden der tillmälet är af högre och hårdare beskaffenhet.
I frågor om quar stad &c. bibehålles den föreslagna redactionen hela stycket igenom; men efter orden med quarstad belagd tillägges eller i det fall att skriften ej blifvit enligt 4 § 2 Morn. till HofCanzleren eller dess Ombud inlemnad.
Stycket, som börjas:
Varder någon af Trycket &c. bibehålles intill orden
I de fall då, hvilka, med den öfriga meningen, utgå.
De 3 derefter följande stycken bibehållas, men de 2 sista af den föreslagne redactionen skulle gå ut.
Som jag, hvad inrättningen af en Jury beträffar redan yttrat mina tankar i Borgare Ståndets Pleno, och ej kan gå derifrån, så har jag ej heller kunnat ingå i pröfning af de modificationer och 206 Den 18 Juni 1812 stadganden, som af denna inrättning blifvit en följd; hvilket jag för min del önskar få i Protocollet antecknadt.
Beredningens öfrige Ledamöter, hvilka ej förenat sig med pluraliteten om inrättningen af en Jury hade redan vid början af detta sammanträde yttrat lika tanka med hvad Herr Lagman Sandberg nu anfört.
Beredningen åtskildes Kl. 1.
Den 19 Juni 1812 207 52.
Den 19 Juni 1812 f. m.
Justerat d. 28 Julii 1812. A. 6.
Fredagen den 19 Junii Kl. 10 före middagen sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskotts nedsatte Beredning öfver Tryckfrihets mål, då dess samtelige Ledamöter voro närvarande.
Justerades Protocollet för den 18 dennes och 5 § af Tryckfrihets-lagen, som der blifvit i förändrad lydelse införd.1 Herr Biskoppen Tingstadius uppläste följande :2 Med det vilkoret, att appell eger rum, ifrån Nämndens utslag i brottmål emot Tryckfriheten till Hofrätterna, finner jag den uti Högh Utskotts Afdelningens redaction af 1810 års förslag nu organiserade Nämnd antaglig.
Grunden för vilkoret stödjer sig derpå, att Nämnden skulle, i annat fall, ega större magt än Högsta Domstolen.
Endast återstår för mig det tvifllet; om, förutan de redan tillförordnade Domstolarna, en Nämnd i ofvannämnda mål mer, än i andra brottmål, är behöflig.
Enär Domare med kunskap och moralisk känsla utrustade förutsättas, tillika med den dem åliggande ansvarighetspligt för deras göromål; är, efter min tanka, den rättegångs ordning både kortast och säkrast, att alla till målet, i brott emot Tryckfriheten, hörande Handlingar, ehvad Underrätt deruti dömer, eller icke dömer, af denna Rätt underställnings vis insändas till Kongl. Hof-Rätten; att Hof-Rätten, der så godt synes, inhemtar den inrättade Tryckfrihets Committeens utlåtande öfver målet, inan dom deruti fälles; och att detsamma till Högsta
Domstolens slutliga pröfning hänskjutes, der så äskas.
Herr Biskoppen Doctor Faxe anförde skrifteligen :3
För min del kan jag ej tilstyrcka antagande af den föreslagne
Nämnd til afgörande af tryckfrihets frågor.
Den är i min öfvertygelse ej förenlig med grunderne för Svenska Rättegångs ordningen, och betager Konungen den Domsrätt, som både grundlag och allmän lag Konungen tillerkäna.
På flera orter i Riket torde 1 Stycket fr. o. m. orden Justerades Protokollet etc. t. o. m. orden komma under överläggning återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 379 ff. 2 Tingstadius anförande ingår icke i den löpande protokollstexten utan är fogat till protokollet såsom bilaga n:o 1, egenhändigt skriven och undertecknad av författaren.
Faxes anförande utgör bilaga n:o 2; det är icke undertecknat av sin författare.
208 Den 19 Juni 1812 den ickeheller vara värkställbar och dessutom nu mera mindre nödig sedan de brott sorn 3 § upräknar blifvit mera bestämda genom uteslutande af de förr tillagde epitheter, hvilka för Domare mera inveklade, än utredde begreppen om brottens beskaffenhet.
Då Domare äro i början af 3 § ålagde at fästa upmärksamheten mera på åsyftningen af en Skrift än på framställningssättet, anser jag det icke för Domare vara svårare än för en nämnd, at äfven i tvetydiga fall kunna tillämpa Lagen.
Herr Lagmannen Sandberg upläste:1 Jag förenar mig til alla delar uti Högloft.
Beredningens förslag til ändring och tillägg uti Tryckfrihetslagen, utom hvad angår 5te §, och den delen deraf som angår: at prof ningen af brott emot denne lag, måtte ankomma icke på Allmänna Domstolarne utan af en Jury eller Nämnd.
Jag åberopar mig i denne omständighet, mitt till Vällofl. Borgare Ståndets Protocoll, d. 9 i denna månad 2 afgifne yttrande, och får därvid endast tillägga, at jag, lika med Herr Biskop Faxe, anser föreskriften om en Nämnds utseende, i en del af landsorterne icke altid vara värkställbar, i de fleste fall onödig och öfverflödig, och, hvad det föreslagne omröstnings sättet angår, at nemi. intet beslut kan fattas med mindre 2/3 delar af ledamöterne sig derom förena, så afvikande ifrån vår Svänska Rättegångs ordning, och den säkerhet som deri ligger parter förvarad, at beslutet afgöres genom fleste rösterne, så at jag derutinnan måtte förblifva vid min förut yttrade särskilde mening.
Jag får härvid blott åberopa, hvad jag tillförene haft äran nämna, det min enskildta mening är, att då Brott emot
Tryckfrihets lagen äro af den obestämda och mångtydiga beskaffenhet, att Domarens vid Lagens bokstaf bundna åtgärd sällan kan upfylla sitt ändamål vid deras pröfning, så borde de af en Jury behandlas, hvilken med mera skyndsamhet, säkerhet och fullkomlighet kan bedömma dem, än det står i en vanlig
Domares magt, ehuru uplyst han må vara.
Herr Öfver-Intendenten Edelcrantz erinrade om det af Herr Grefve Löwenhjelm, i dess från Högloft.
Ridderskapet och Adeln remitterade Memorial om Tryckfriheten, gjorde förslag att då den åklagade skriften innehåller sådan beskyllning, sorn hör under Lagens åtgärd, anses Författaren altid såsom smädare, antingen han styrker sin beskyllning eller ej, så framt han ej, före Skriftens publicerande, gjort målet vid vederbörlig
Domstol anhängigt, såsom Lagen är i England; och hemställde Herr Öfver Intendenten om 1 Även Sandbergs anförande ar såsom bilaga (n:o 3) fogat till protokollet.
Det är icke undertecknat.
2 Orden 9 i denna månad äro skrivna med Hartmandorffs handstil på plats i raden, som Sandberg lämnat öppen.
Den 19 Juni 1812 209 icke denna fråga kunde förtjena att komma under öfverläggning, innan Beredningens arbete öfverlemnades till Utskottets Plenum.
Det kan väl vara möjligt att Engelska Lagen stadgar sådant för särskildta händelser, men ej kan det vara gällande i allmänhet.
Vi se ju der i alla Oppositions blad huru Ministrarne dagligen tadlas, och det helt visst utan iagttagande af ofvannämnde villkor.
Jag tror äfven att dess förutsättande i vårt land skulle föranleda dertill att skälig klagan alltför ofta återhölles.
Herr Biskopp Faxe förenade sig med Öfver Intendenten Edelcrantz och önskade att de återstående anmärkningar, så väl ifrån Preste-Ståndet samfält, som särskildte Riksdagsmän, hvilka ännu icke af Utskottet blifvit uptagne, måtte framdeles komma under öfverläggning.
Beredningen uplöstes Kl. 11.
In fidem Aug. von Hartmansdorff. 14 210 Den 19 Juni 1812 53.
Den 19 Juni 1812.
Justerat 1 A. G. Mörner.
Fredagen den 19 Junii kl. 11 f. m. sammanträdde Constitutions Utskottet in Pleno, då utom Herr Kammar Herren Silverstolpe, som anmältes vara af sjukdom hindrad, samt Herr Öfverste Schönström, och Kiksdagsmännen Bengt Andersson och Lars Israélsson, alla Utskottets Ledamöter voro närvarande.
Hvarjemte Herr L and tM ars kalken behagade sammankomsten öfvervara.
Sedan Herr Grefven och Ordföranden2 tillkännagifvit att Utskottet sammanträdt i ändamål att granska de förändringar i Tryckfrihets Lagen som, med anledning af Kongl. Maj :ts vid denna Riksdag aflåtne Nådiga Proposition rörande Tryckfriheten, samt de uti de respect.
Riks Stånden gjorde anmärkningar af Utskottets första afdelning blifvit sammanfattade, blef nu den föreslagne nya redactionen af Tryckfrihets Lagen upläst.3 Beträffande Ingressen anmälte Herr Grefven och Ordföranden att
Beredningen väl tillstyrkt tillägg efter lagda af orden af Lagen, men att äfven Ledamöter i Beredningen ansett orden af TryckfrihetsLagen, böra för mera tydlighet i stället införas.4 Herr Assessoren Arosenius ansåg tillägget af Tryckfrihetsicke behöfvas. hvaremot Herr Borgmästaren Egge och flere af Ledamöterne yttrade att ett sådant tillägg borde äga rum.
1 Justeringsdatum är ej angivet i protokollet; justeringen skedde 23 juni.
2 Stycket fr. o. m. orden Sedan Herr Grefven etc. t. o. m. orden Vid Under Rätt prof ve och af gore Domaren saken, men underställe sitt Utslag etc. (nedan sid. 222) återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 382 ff. 3 Såsom grundval för utskottets behandling af tryckfrihetsfrågan förelågo dels det af konstitutionsutskottet vid 1810 års Örebroriksdag uppgjorda, den 10 oktober 1810 dagtecknade och nu hvilande förslaget till ändringar i 1810 års tryckfrihetsförordning (tryckt i C. U. M. 1810— 1815, sid. 60 ff.) dels den kungl, propositionen af den 26 maj 1812 rörande tryckfriheten.
Vid behandlingen af frågan inom utskottets första afdelning eller den s. k. beredningen öfver tryckfrihetsmål uppgjordes af denna ett nytt förslag, det här ofvan i texten omnämnda.
Detta är tryckt nedan såsom bil. efter plenarprotokollet för den 19 juni (sid. 223).
4 Flertalet av de uttryck, vilkas ändrande föreslås under utskottsdebatten, äro i originalet understrukna liksom även motförslagen; för följdriktighetens skull kursiveras här alla debatterade ställen jämte ändringsförslagen.
Den 19 Juni 1812 211 Uppå derom framstäld proposition blef det föreslagne tillägget af TryckfrihetsLagen etc., gilladt och skulle vidare den förändring iagttagas uti Ingressen, att i stället för den tilltalades sättes den oskyldiges. 1, 2 och 3 mom. i 1 § blefvo på sätt Beredningen tillstyrkt gillade.
Rörande 4 morn., hvilket af Beredningen blifvit föreslagit komma att inflyttas emellan 3 och 4 mom. i Tryckfrihets Lagen, yttrade Herr Biskoppen Doctor Tingstadius att ordalydelsen uti Konungens Nådiga Proposition enligt Herr Biskopens mening borde i detta ämne följas.
Herr Lagmannen Sandberg ansåg ordet förut böra tilläggas emellan orden anmäle sig och femte.
Utskottet godkände uppå framstäld proposition den föreslagne redaktionen. 5 mom. blef till alla delar gilladt. 6 mom:
Herr Doctor Falck ansåg det vara emot all
Lag esprit stridande att de personer som enligt detta mom. böra bestyrka rigtigheten af författarens upgifter, kunna blifva Borgesmän och stånda författare ansvar, då de endast böra anses såsom vittnen, hvarmed Herr Professoren Doctor Wijkman sig förenade.
Herr Öfver Intendenten Edelcrantz ansåg för sin del ändamålet med detta af förra Constitutions Utskottet föreslagna tillägg hafva varit att erhålla en slags moralisk borgen för den okände författarens caracter och medborgliga frägd och en större trygghet för allmänheten emot anonymitetens möjeliga missbruk.
Herr Lagmannen Sandberg och Herr Borgmästaren Norström förenade sig med Herr Öfverlntendenten.
Redactionen blef uppå af Herr Ordföranden framstäld proposition gillad, äfvensom 7de morn.
AVid 8 mom. yttrade Herr Professoren Doctor Wijkman att han ansåg namnsedeln ej annorlunda än efter Domarens föregångne Utslag böra öpnas, att sådant Utslag genast vid Målets första företagande kunde lemnäs och derefter verkställas, hvarigenom samma ändamål, utan tidsutdrägt vunnes, men Lag esprit mera vore bibehållen.