Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ånkom den a3 Maj i8a3.
Utlåtande, i anledning af Herr Beckmans Motion om ändring i foreskrifterne för HammarSkattens utgörande.
Hos Vällofl. Borgare-Ståndet har Riksdags-Fullmägtigen för Carlstad, HerrC.
Beckman, med framställning af det onus, Bergshandteringen vidkännes derigenom, att egare af Stångjerns-Verk och ÅmnesSmiden äro pligtiga att antingen utgöra Hammar-Skatten uti visse bestämde Jernsorter, eller ock lösa densamma med Silfver efter ett utaf Kongl. Kammar- och Bergs-Collegierne, samt Kongl.
Stats-Contoiret årligen utsättande pris, yrkat, dels att Bruks-egare måtte tillåtas afbörda Hammar-Skatten med Stångjern, af alla de vanligaste dimensioner, tjockare endast undantagne, eller att åtminstone den utsträckning härvid måtte medgifvas, att alla de sorter jern, hvilka äro af lika försäljnings- värde, som de hittills fastställde, kunde vid HammarSkattens liqviderande, få emottagas, dels ock, att Bruks-egare måtte befrias från skyldigheten, att i Silfver betala Harn - p38 Stats^Utskottets Betänkandeti. mar-Skatten, då den ej in natura utgöres, heldst andra Krono-Utskylder, utan förändring till Silfver, tili-Banco Sedlar till Staten ingå.
Efter härå erhållen remiss, får StatsUtskottet, hvad angår förstnämnde del af Motionen, upplysa, att genom Kongl.
Brefvet till Kgl. Bergs-Collegium af den 5 October 1774» är förordnadt, att då Bruksegare vilja in natura leverera HammarSkatts-jernet, bör sådant ske i 2:ne slag, nemligen antingen 1 i tum Platt-jern, eller ock tum i fyrkant, såsom varande ungerärligen jemngoda Mellansorter, hvilka vid alla Bruk merendels årligen smidas, samt i allmänhet äro mest efterfrågade och säljbara.
Stats-Utskottet inser väl, å ena sidan, att en icke obetydlig fördel skulle beredas Bruks-egarne, om dem medgåfves, att utgöra Hammar-Skatten på det sätt Herr Beckman föreslagit, men ock, å den andra, att en motsvarande oundviklig förlust dervid för Stats-Verket vore att befara, emedan dét icke är troligt, att andre Jernsorter skulle af Bruksegarne erbjudas, än sådane sora, ehuru af St a ts~ Ut sko Hets Betänkanden. g3c) af de vanligare dimensionerne, likväl för tillfället funnit trög afsättning, och följaktligen äro af mindre värde.
Utskottet föreställer sig jemväl, att någon svårighet för Bruks-egarne, att, till Hammar-Skattens afbördande in Natura prestera de uti 1774 års Kongl. Bref föreskrifne Jernsorter , icke bör ega rum, enär desamma nu, likasom tillförene, vid Bruken i allmänhet årligen tillverkas-, ock på desse grunder, finner Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall å H:r Beckmans, i detta hänseende gjorde framställning.
Beträffande åter frågan om Bruks-egarcs befrielse från skyldigheten, att med Silfver lösa Hammar-skatten vid de tillfällen, den ej in Natura utgöres; så har StatsUtskottet uti särskildt Betänkande, af d. 28 sistlidne April, hemställt, att Riksens Högloft.
Ständer måtte hos Kongl. Majrfc i underdånighet yttra den önskan , att lösen för Hammar-Skatten hädanefter alltid kunde få erläggas i det gångbara Myntet; vid hvilket förhållande något vidare yttrande i denna omständighet icke torde erforuras.
4 Sami. 2 il. 6l 'g/jö Stats-Utskottets
B et änkan deri.
Ständers härmare bepröfvande vördsammeligen öfverlemnas.
Stockholm den 20 Maji 1823.
N:0 164.
Antom den a3 Maji i8a3.
Utlåtande, i anledning af Kongl? Maj:ts Nådiga Remiss uppå Lieutenanten Berghmarks underdåniga ansökning om prolongation å Arrendet af Klafböhle Laxfiske. XTnder d. 27 sistl.
Marni* har Kongl. Maj:t täckts till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemna Lieutenanten B.
Berghmarks underdåniga ansökan, om förlängning på i5 års tid, räknadt från 1826 års början, af det utaf honom inne hafvande Arrende å Klafböhle Krono-Laxfiske i Vesterbotten; Till stöd för hvilken anhållan Sökanden i underdånighet åberopat, att han, som af Committerade öfver Strömrensningarne i Riket, haft sig uppdragen tillsynen öfver Strömrensningsarbetet i Vesterbotten , så skadat sitt knä, att han derigenom blifvit oförmögen, ej Stats-Utskottets Betänkanden. allenast, till vidare Krigstjenst, utan äfven att fortsätta Landtinäteriet, som varit bans andra yrke, och sålunda, för närvarande saknar alla utvägar att försörja sig med Hustru och Barn.
Utaf de Handlingar, som den Nådiga Remissen åtfölgt, har Stats-Utskottet inhemtat, det ofvanbemäldte Committerade, med intygande af rigtigheten utaf Lieutenant Berghmarks omförmälde, uppgifter vitsordat hans oförtrutna omtanka och nit att, med all möjlig både skyndsamhet oell hushållning bedrifva de under hans speciella ledning ställde arbeten i Umeå- och Vendel Elfverne, samt, med afseende derå, i undernighet understödt hans anhållan, om prolongation af ifrågavarande Arrende; Hvarjemte Committerade förmält, att i fall denna anhållan ej beviljades, Committerade icke kunde underlåta i underdånighet föreslå, att en lämplig Summa, hvars Interesse svarade mot den pension, som kunde Lieutenanten Berghmark i Nåder beviljas, måtte honom af Strömrensningsfonden anslås, i likhet med hvad redan vid dylike tillfällen, då olyckshändelser träffat någre af Arbets-Manskapet, blifvit iagttaget.
Och liar enligt de upp - g/p
Sta ts- Ut sko itets Betänkanäen. lysningar Utskottet för öfrigt varit i tillfälle att sig förskaffa, Lieutenanten Berghmark, vid en anställd Arrende-Anction d. 16 November 1816, stadnat för bogsta Arrende-anbudet för detta Laxfiske med 16 Tunnor 2 saltad Lax årligen, på 6 års tid, räknad från och med år 1817, hvilket Arrende sedermera, jemlikt Kongl. Brefvet d. 22 December 1820, blifvit förlängd på 3:ne år, med dervid fästadt vilkor, att Lieutenanten Berghmark, till förekommande deraf, att Byggnaderne vid Laxfisket ej måga lida skada genom Vedflottningarne i Umeå Eif, får vara försedd med tillräckligt arbetsfolk, för att hindra vedens stockning.
Med författningarne är det visserligen instämmande, att Klafböhle Laxfiske, efter den sålunda i Nåder prolongerade Arrendetidens förlopp, till nytt Arrende utbjudes; Men, som den afgift Lieutenanten Berghmark derföre nu erlägger, blifvit vid allmän Auction bestämd, och någon anledning alltså icke förekommer, att högre Arrende framdeles kan erhållas, samt härtill kommer, att, då Lieutenanten Berghmark, under utöfningen af Statens tjenst, blifvit till den grad skadad, att han är oförmögen Siats-Utskottets Betänk anden. §43 fortsätta de yrken, som utgjort egontliga föremålen för hans verkningsförmåga , och derigenom utur ständ att försörja sig med Hustru och en talrik famille, Staten skäligen icke lärer kunna undandraga sig att, för Berghmarks öfriga lifstid, anslå en mot hans af förmän vitsordade nit och välförhållande lämpad pension, som, derest densamma komme att utgå, på sätt Committerade öfver Strömrensningarne i underdånighet föreslagit, samt tillförene, i dylike fall varit vanligt, till betydligt belopp skall medtaga Cominitterades, till andra behof påräknade tillgångar, men hvilken utgift kunde undvikas, såvida Lieutenanten Berghmark vunne sin önskan, att, på ytterligare i5 år, varda vid Arrendet af detta Laxfiske bibehållen; hemställer Stats - UtskoLtet, om icke Riksens Högloft.
Ständer, i betraktande af desse särskildte omständigheter, skulle finna lämpeligt, att en sådan förlängning af ifrågavarande Arrende beviljas, emot det att Lieutenanten Berghmark afsäger sig allt anspråk å bidrag af Staten i förenämnde afseende, samt med vilkor, att han för öfrigt fullgör hvad honom, enligt Kongl.
Brefvet d. 22 December 1822 åligger, att nemligen vara försedd med 944 Stats-Utskottets Betänkanden. tillräckligt arbetsfolk , som förhindra det byggnaderne vid Fisket ej måga taga skada af Yedflottningarne i Elfven; Och torde Riksens Högloft.
Ständer, uti den underdåniga skrifvelse, som, i händelse af bifall härtill, kommer att till Kongl.
Maj:t aflåtas, i underdånighet tillägga den önskan, att, sedan denna förlängda Arrendetid tilländalupit, Kongl. Maj:t täcktes i Nåder låta besörja, att Klaf böhle Laxfiske på ny Arrende-Auction till den mestbjudande ovilkorligen upplåtes.
Ständers närmare bepröfvande vördsammeligen öfverlemnadt.
Ankom den 23 Maji 1823, Utlåtande, i anledning af Riksdags-Fullmågtigen Pehr Knutssons, från Skåne, Motion, om utgörandet af de så kalDjekne-Penningarne.
XJ"ti ett, till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet, och derefter till Stats - Stats-Utskottets Betänkanden. p45 Utskottet remitteradt Memorial, liarRiksdags-Fullmägtigen för Oxie Härad af Malmöhus Län, Pehr Knutsson anfort» huruledes den osed nyligen skolat inrotat sig i Skåne, att tillträdande Aboer å Krono-Skatte Hemman, till hvilka vissa Jordstycken från längre tider tillbaka blifva begagnade, mot en stadgad årlig afgift, som under namn af Djeknepenningar, till Scholte-statens aflöning utgått, mast öka denna afgift efter Löntagarnes godtycke; Och som detta förmenta missbruk fordrade hastig motverkan, på det att detsamma icke framdeles, såsom Landsed, matte kunna åberopas, Skatte-Hemmans-egaren tillförfång, har Pehr Knutsson härutinnan yrkat nödig ändring och rättelse, Dermed Riksdags-Fullmägtigen för Rönnebergs och Onsjö Härader Jons Persson sig jemväl förenat, Men som Motionen i detta skick framstäld, afser ett närmare bestämmande af Scholse-Statens och Skatte-Hemmans-Aboers ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, hvilket ämne på administrativa Magtens handling allena ankommer och sålunda icke kan blifva föremål för Riksens Ständers pröfning, ()46 Stats-Utskottets Betänkande/n har Stats-Utskottet ansett någon hufvudsaklig åtgärd härvid sig icke tillkomma* hvilket Utskottet till Remissens besvarande skolat vördsamligen anmäla* Stockholm d. 20 Maji 1823* N:0 166* Antom den 23 Maji iS23.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, rörande föreslagen försäljning till Skatte af Rongsgårdar och Officers-Bostållen.
J^rån samtlige Respective Riks-Stånden har Stats-Utskottet erhållit Remiss, uppå följande':
(Se i:a Sami. i58-i68).
Hvad Kongl. CoIIegierne sålunda i underdånighet utredt, och upplyst, är fullkomligt öfverensstämmande med StatsUtskottets åsigter af förevarande ämne; och då Kongl. Maj:t på grund af detta Kongl. Collegiernes yttrande, redan i Nåder förklarat sig anse någre förändrade omständigheter icke hafva inträffat, som kunnat föranleda till ändring i det, enligt Kongl. Brefvet d. 21 Maji 181Q Stats-Utskottets Betänkanden. g/[7 fattade Beslut, att icke för alltid Kongsoeh Kongs-Ladugårdar från Kronan afsöndra, hvilket jemväl, efter Stats-Utskottets tanka, vore nästan overkställbar i en tid, dä allmänna Penningeförlägenheten nog kraftigt motverkar all liflighet i mindre betydlige transactioner, enskilde personer emellan; Äfvensom Kongl. Maj:t icke pröfvat skäligt i Nåder medgifva den i sammanhang härmed ifrågaställde upplåtelsen till Skatte af Officers-Boställen; Så lära Riksens Högloft.
Ständer, med jemväl liemtadt stöd af 80 $. i Regerings-Formen finna någon ytterligare åtgärd härvid å deras sida, för närvarande, icke ega ruin; Hvilket till Riksens Högloft.
Ständers eget närmare bepröfvande vördsammeligen öfverlemnas.
N:0 167.
Ankom <lcu 23 Maji i8a3.
Yttrande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, i frågan om Statens Ordinarie-Råntors utgörande i Skåne, Blekinge samt Bohus Lån.
Sedan Riksens Ständer, i anledning af den till deras åtgärd sista Riksdag at j)48 Stats-Utskottets Betänkcinden, Kongl. Maj:t i Nåder öfverlemnade un-* derdåniga ansökan, utaf Chefen för Skån-, ska Carabinier-Regemenlet, Herr Öfversten m. m. D. Stjerncrona, att de till befälets aflöning anslagne Fördels- och Hästhemmans-Räntorne i Skåne måtte få uppbäras efter förvandling, eller särskildte medel beviljas till en nödig förbättring å Lönerne, i underdånig Skrifvelse d. 16 Maji 1818 yttrat, det Riksens Ständer, vid ärendets handläggning, funnit detsamma icke vara så utredt, att något heslut deri kunde fattas, heldst Kongl. Krigs- och Kammar-Collegiernes afgifne utlåtanden i frågan vore rakt stridande mot hvarandra, samt derföre i underdånighet anhållit, att Kongl. Majrt i Nåder täcktes anbefalla och vid nästa Riksdag meddela närmare utredande af skiljaktigheterne, som syntes böra och kunna af Räkenskaper och Handlingar åstadkommas, för att grundlägga ett beslut af Riksens Ständer härutinnan \ så och enär Kongl. Kammar-Collegium hade i dess utlåtande sträckt frågan derhän, att, på sätt redan vid 1766 års Riksdag var föreslaget, Kronans alla indelade och bebållne Ordinarie-Räntor, i Skåne och Blekinge, samt Bohus
Län måtte lika som i Rikets öfrige Provincer, Stats~Utskottets Betänkanden. utgå i Persedlar eller efter Markegångspris, har Kongl. Maj:t i Nåder, i afseende derå, infordrat Dess Befallningsliafvandes i berörde orter underdåniga yttranden; hvarefter Kongl.
Krigs- och Kammar-Collegierne d. 20 nästlidne Januarii sig ånyo utlåtit, samt Kongl. Maj:t, genom Nådig Remiss, d. 11 derpåföljande Februarii, öfverleinnat alla Handlingarne till Rikets Ständers Stats-Utskott, Uti omförmäldte yttranden hafva Kongl. Maj:t Befallningshafvande uppgifvit och utredt huruledes grund-räntorne från äldre tid utgått, samt för öfrigt hufvudsakligen anfört:
Landshöfdingen i Malmöhus Län, att desse Räntors afbördande i Penningar vore grundad å särskildte Kongl. Bref och Författningar, rörande de, efter Provincernas återläggning till Sverige, verkstälde Jord-refningar och den Skattläggning, som i Skåne åren 1670 och 1671. föregått Indelnings-Verkets upprättande; hvarföre ock åtskillige betänkligheter förekomma, mot den ifrågastälde rubbningen i det sålunda stadgade sättet till Räntornas utgörande i Penningar, i synnerhet som egande rättens helgd kräfde dess bibehållande, samt de Hem - (j5o Stats-Ut skottets Betäi/handen. man, hvilka egentligen njuta förmåner deraf, såsom anslagne att erlägga de så kallade Fördels- och Häst-hemmans-Räntorne, nu mera, genom den tillkomne Roteringen, skola vara lika betungade, som, derest de skulle efter förvandling utgöra sina Ränte-persedlar, och hvilka begge tyngder icke möjligen skulle kunna förenas med Hemmanens bestånd och innehafvarnes bärgning, eller få på billighet och »rättvisa något anspråk; och har Landshöfdingen i Christianstads
Län åter ansett den betydliga skilnaden, som förefunnes vid desse Räntors utgörande i Penningar af Häste- och FördeIs-Heminans Innehafvare, mot Rusthålls egares skyldighet, skäligen fordra rättelse till närmare likhet i begges åligganden, äfvensom billigheten påkallade att Regements-Befälet finge uppbära sine indelade Löner såsom begärdt är; men hvarvid dock afseende borde fästas å den Rotering, som, nu åtföljer förenämnde Hemman:
Deremot Landshöfdingen i Götheborgs och Bohus Län, sökt ådagalägga att, enligt de om Lönings-Räntorne och Indelnings-Verket der i orten utfärdade äldre Författningar, något hinder af rättigheter kunde uppstå, för återförandet af frågan om Allmänna Stats-Ut skot tets Betänkanden. fp \ Utskyldernas erläggande, i det skick hvaruti den varit vid Provinsens återläggning till Sverige, samt enär, desse räntors utgörande i penningar, grundar sig a. Konung Carl XI:tes Bref d. 23 Julii 1686, hvarigenom uppå Civile- och Militaire - Staternes underdåniga ansökning, dem af Nåder tilläts, att i stället för Persedlar uppbära värdet deraf i Contant, ansett desse Stater komma i åtnjutande af deras fordna rätt, heldst Clereciet, som icke hade deltagit i berörde ansökning,oqvahlt bibehåller dess inkomster af Tionde- och Jordboks - Räntor, sådane de af ålder utoått och bördorne Q alltså skulle på sådant sätt jernnäs Hemmanen emellan; Hvarförutan Landshöfdingen i Blekinge, jemte upplysning huruledes, på grund af 1671 års Jordrefning och l685 års Indelnings-Contract 0111 Båtsmanshållet der i orten, JordeBoks- och Hemmanstals-Räntan sedermera utgått i penningar, äfven anfört, att de Hemmans-eeare hvilka till under O stöd för Båtsmans-underhåll få af andra uppbära de dertill anslagne Räntorne i Contant, skola vara synbarligen lidande mot de sednare, som sålunda betala sin andel i detta underhåll uti penningar efter Indelnings-priset. p5a Stats- Utskottets B et änkan elen.
Krigs- och Kammar-Colle» gierne liafva vidare uti deras derefter angifne underdåniga Utlåtande, utredt ej mindre huru grundräntorne i Skåne, Blekinge och Bohus
Län, af ålder varit beräknade och bestämde i visse persedlar, än ock orsaken till deras förändrade utgörande i penningar, samt vilkorligheten af den rättighet, att de samina i penningevärde erlägga; på grund hvaraf och under åberopande för öfrigt, af hvad i ämnet förut blifvit anfördt, Kongl.
Kammar-Collegium hufvudsakligen sig yttrat, att fråga här icke vöre, om någon ny Landets beskattning, utan blott och endast om en återställelse af de Jordräntors natur och rätta värde, hvartill Hemmanen redan äro skattlagde, och hvarpå äfven Indelnings-Verkets bestånd livilar; att då i följd häraf Hemmanens grundräntor äro gifne, det icke kunde blifva svårt, att, enligt äldre årens Jordeböcker, samt orternes undervisning, bestämma uti hvilka persedlar de böra utgå, och att, enär Krono- och Skatte-Hemmari i andre Län, och jemväl uti Halland, kunna sina persedle-räntor efter förvandling och årlig Markegång erlägga, samt ändå svara för Knekte- eller Båtsmanshåll, jemte alla Stats-Utskottets Betänkanden.
p53 ändra allmänna utskylder, det icke eller syntes vara något tvifvelsmål underkastadt, att Krono- och Skatte-Hemman i Skåne, Blekinge och Bohus Län, skulle kunna på lika sätt sine Räntor till Kronan och Indelningshafvärne utgöra; Afven som Kongl.
Krigs-Collegitim sig utlåtit, att då af handlingarxie vöre bestyrkt j det Hemmanen
Uti ifrågvaralide 3:ne Provinser utgjort sine Räntor i Persedlar, då de blefvo underlagde Svenska Kronan, syntes väl som billigheten fordrade* att desse Hemman i likhet med andre uti Rikets öfrige Pro O vinser, åsattes Persedlar efter ortens beskaffenhet, såsom den enda rätta måttstock för en beståndande och tiden åtföljande beskattning; Men som Rikets Ständer vid 1766 års Riksdag, då frågan Var om Krotxans Räntors utgörande i Skåne> Blekinge och Bohus Län,beslutit, att desse Provinsers allmoge skulle få betala sine Räntor i Contante penningar, ehuru emot Secrete-Utskottets betänkande ochRidderskapets och Adelns bifall dertill, att Räntorne borde utgå i Persedlar, funne Krigs-Collegium för egande Rättens helgd betänkligt, att deruti tillstyrka ändring; hvaremot KrigsCollegium i underdånighet ansåge, det en lika hög rättvisa påkallade, att desse (pi\ ■ Stat s- Vt skot tets Bettini; anderi.
Räntor böra utgå, om icke i den Valeur myntet egde, då contante pen-- ilinge-Räntorne åsattes och Två Daler utgjorde En Riksdaler, åtminstone efter 1715 års Mynt-valvation, och Kongl.
Kungörelsen d. 6 December 1776, om Kronans Contante-Räntors utgörande med 3 Daler på R:dr, såsom icke stridande mot Ständernes förenämnde beslut af år 1776, eller Kongl.
Majus Nådiga Bref d. 6 Junii 1774, då det endast för tillfället ansågs betänkligt att, sådan beräkning bestämma:
Och syntes alltså billigt att, sedan myntet de sednare åren undergått en för Riket oell hvarje Räntetagare betydlig och kännbar försämring, väl Kronan som alla de, hvilka fått sig sådane Contante Penninge-Räntor anslagne, må ega rättighet uppbära 'deni i det värde de egde från och med 1777 till och med 180g; då Banken upphörde att inlösa sina afgifne Sedlar, och hvarigenom uppkom det agio som nu eger rum emellan Silfvermynt och Banco-Sedlarne.
Skulle åter detta ej vinna bifall, ankomine det på Kongl. Majrts Nådiga bepröfvande, huruvida Indelningshafvarne vid Skånska Carabinier-Regementet, enligt Chefens derom gjode anhållan, må afStats-med len - Stats-Utskottets Betänkanden.
g55 len erhålla ersättning för det lidande de fått vidkännas, i anseende till Myntets försämring, då, efter Kongl. Krigs-Colleqii underdåniga tanka , en sådan ersät O C ’ liing borde meddelas, endast af de dem på Lön anslagne Hemmanen.
Hvad sålunda förekommit och handlingarne för öfrigt innehålla, har StatsUtskottet ansett fordra ett så mycket noggrannare skärskådande, som fråga alltså nu uppstått, att icke blott det till Skånska Carabinier-Regementet anslagne Häst- och Fördels -HemmansRäntorne, utan äfven Kronans öfrige Indeldte och behållne Räntor i Skåne, Blekinge och Bohus
Län, borde utgå in natura eller efter förvandling, och Markegångspris, hvilken tillökning på det hela, skulle enligt förslagsvis uppgjord beräkning bestiga: å Kronans behållne Räntor, hvilka nu efter Krono-värdiet utgöra 13,3 61 R:dr 28 sk. 3 rst. till .■••••'«•• 3g,64*3. o 9® och å de tili Regementer med flere Indeldte Stater eller för andra behof disponerade 07,o43 R:dr ig sk. 7 rst. till .... 268,653:
Siiri Tillsammans 388,297:18. to. Ii Sami. s B. ^2 g56 Stats-Utskottets Betänkanden.
Genom de verkställde utredningar i Åmnet, är väl upplyst, att uti Kronooch Skatte - Hemmans - Räntorne i desse 3:ne Provinser, liksom i öfrige delar af Riket, ifrån ålder varit bestämde uti visse Persedlar och deruti jemväl
Utgått sedan nämnde orter återkommo under Sveriges Krona, att egentlige orsaken, till deras sedermera stadgade utgörande i Penningar varit, att Myntvärdet den tiden icke blott motsvarade, utan till och med Öfversteg Persedlarnes eller Krono-värdiet, och att följaktligen den lindring i Skatten, som vid myntvärdets fall tillgodokommit de Hemmans-egare, hvilka sålunda få i Penningar erlägga Persedlarnes Krono-värdie, icke må kunna grunda sig på någon eftergift utaf den, Jorden af ålder åtföljande, lika Skattskyldighet, som å andre orter, utan härflutit ifrån en tilläfventyrs icke förutsedd myntförsämring; hvarförutan., och då förmånen häraf icke sträcker sig till alla, utan de Hemman åter hvilka åligga fullgörandet af Rustningseller Roterings-Prsestationer i och för den dem åsatte Räntan, i verkligheten vidkännas
Skatternes utgörande in natura och det så mycket drygare, som de dem till understöd anslagne Räntor af Stats-Utskottets Betänkande!!. qSj andre Heraman, endast i det försämrade Myntet få uppbäras, ett så skiljaktigt förhållande med Grund-skatternes afbördandé inom samma Provinser, jemväl synes innefatta bevisning deraf, att deras erläggande i penningar icke kommit i beräkning vid Indelnings-Verkets upprättande, såsom en framtida ovilkorlig rättighet; i följd hvaraf både billighet och rättvisa påkalla en sådan rättelse härutinnan, att likhet i RäntomeS utgörande ej mindre inom desse Provinser, än mot hvad som eger rum i andre orter i blefve återstäld.
Men som i afseende härpå likväl förekommer, att Ränte-Persedlarnes utgörande i Skåne, Blekinge och Bohus Län, på sätt nu sker, tillkommit i behörig ordning och blifvit faststäldt vid de nya Ref- och Skatte-läggningar, som, efter desse orters återläggande till Sverige, föregingo de derstädes upprättade Indelnings-Verken, samt att, enär den säkerhet i Hemmans-förmånerne, som med egande rättens helgd är så nära förenad, härigenom ifrågaställes, det alltså må anses utgöra en deruppå grundad rättighet för de Hemmans-egare, hvilka nu i penningar erlägga Räntorne, att blifva i åmnet hörde, och lemnäs tillfälle, att g&8 Stats-Utskottets Betänkandeti. utveckla och framställa de skäl, Hemmans-egarne kunna hafva att anföra, mot en förändring af så stort inflytande på deras beskattningsskyldighet, oell den i längre tid njutne lindring deruti, hvarvid de sig tryggat; så och då, för öfrigt en närmare undersökning synes nödig till utrönande deraf, i hvad män den ständige Rotering, som i sednare tid skedt i Skåne, finnes medföra ett ökadt åliggande för denne
Provins särskildt och utöfver hvad andre orter af den allmänt åtagne extra Roteringens utgörande under Krigstid vidkännes, samt huruvida i det fall, Räntorne borde, såsom nu yrkadt blifvit, utgå efter deras värde in natura, sådant må föranleda till lindring i detta Roterings besvär; finner vid sådant förhållande, Statsutskottet sig böra tillstyrka, det Riksens Högloft.
Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att desse förberedande åtgärder, till ärendets ytterligare utredning i hela sin vidd, måtte blifva vidtagne, samt att Kongl.
Majit i anledning deraf, samt frågans öfriga beskaffenhet, täcktes vid nästa Riksdag meddela Dess Nådiga Proposition och förslag, i afseende på ämnets vidare öfvervägande af Riksens Ständer. Stats-Utskottets Betänkanden. f f)5g Hvilket dock vördsamt öfverlemnas till Riksens Högloft.
Stockholm d. 20 Maji i8a3.
N:0 168- Ankom den a3 Maji i8a3.
Stånders Statsoch Bevillnings-Utskotts Utlåtande, i anledning afRiksdags-Fullmågtiden J. J.
Ruthbergs Memorial, angående särskild anslag till Taxeringskostnadens bestridande inom Norrbottens Lån.