Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen kan här icke använ das , utan såvida någon Constitutions-Utskottets I.edamot skulle emot Utskottets beslut vilja göra en blott reservation , hvilken reservation dock ej kunde innebära någon anmärkning eller något hänskjutande till Riksens Ständer i mål , hvaröfver afgörande rätten är, enligt 29 §.
Riksdags-Ordningen , ingen annan än ConstitutionsUtskottet tillerkänd: och då en anmärkning i afseende på de ansvar&-pligtiga personer icke kan, såsom godkänd anmärkning, lagligen framkomma annorlunda , än genom Constitutions-Utskottets beslut , är ock detta Utskotts vägrande åt en Ledamot att till Riksens Ständer aflemna ett särskildt yttrande, som innefattar en anmärkning , icke annat än Lagens eget vägrande genom Constitutions Utskottet med Riksens Ständers rätt uttryckt , efter Lagstiftaren så behagat förordna.
Utskot - 3028 Den i 0 Juli.
Utskottet tror sig vidare böra vördsamt erinra, att pär klar urskillning göres mellan sak och person, ligger det i flera af de Svenska Grundlagarnas stadganden, att för Riksens Ständer öppna alla möjligheter att om sak vinna upplysning, hvaremot Lagarne sökt förekomma alia utvägar att göra person till föremål för deras granskning.
Flera Grundlags rum berättiga Riksens Ständer att granska, antaga, förkasta, förändra framställningen af mål: icke något att pröfva ett Utskotts personliga Handlingssätt; oell aldramindst anser Constitutions-Utskottet kunna med Grundlagarnas helgd förenas en sadan pröfning i mål , der Utskottet utöfvar Riksens Ständers rätt.
Detta befinnes i ett sa klart sammanhang med den redan citerade 29 §.
Riksdags ordningen och med den grundsatts som i 90 §.
Regeringsformen är nedlagd till hägn för enskiltes eller corporationers förhållanden, att det aldrig kunnat behöfva att med något särskildt stadgande i Grundlagen tydligare uttryckas.
De personer som af Riksens Ständer undfått det hedrande förtroende, att vara Dedamöter i ett Utskott, äro derjemte i afseende på yttrande rätten hvar för sig under ovilkorligt skydd af den Riksdagsmanna-rätt, hvarom 1X0 §.
Regeringsformen och 78 §.
Riksdags-ordningen försäkra, och det kan aldramindst sättas i fråga, att Riksens
Ständer sjelfve skulle vilja på något sätt yttra detta skydd mindre vidsträckt.
När detta gäller för hvar enskild individu, anser Constitutions Utskottet otvifvelaktigt, att det äfven måste gälla för Utskott och främst i de fall, då Utskott åtnjuta - Den 20 Juli.
.2029 njuta den oskattbara äran, att föreställa Riksens Ständer.
Men äfven utan all tillämpning af dessa sednare erinringar, tror Constitutions-Utskottet, som denna gång, ganska obehagligen för sig sjelf, yttrar sig i egen sak, men möjligen kunde en dag komma att yttra sig uti andra med Riksens Ständers rätt handlande Utskotts, att å ena sidan ett Utskotts medgifvande i sådant fall af ett åliggande om förklaring, skulle innebära ett medgifvande af ett Stånds omdöme å den andra, hvilket ej skulle vara annat än ett Riksens Ständers Domslut öfver Riksens Ständer.
Ett Stånds-beslut till infordrande af en sådan förklaring som nu varit i fråga, anser Utskottet således stridande emot Grundlagens tydliga lydelse i 106 och 107 §. §.
Regeringsformen och 29 §•
Riksdags-Ordningen, der Constitutionsi Utskottet, och således ingen annan, är bokstafligen förordnadt till profvare af Stats-Rådets för» hållande; och får Constitutions-Utskottet i följe häraf och i stöd af den rättighet 55 §.
Riksdagsordningen detsamma tillägger, vördsamt förklara den yrkade Propositionen stridig emot Grundlagarna och Herr Eandtmarskalkens vägran dermed öfverensstämmande.
Stockholm den 19 Juli 18I5.
På Högh Riddersk. och A.d. Ledamöters vägnar Rudolf Cederström, På På Högv. Prest-Stån* dets Ledamöters vägnar C. v.
Rosenstein. 2030 Den 20 Juli.
BondeStåndets Ledamöters • vägnar A. J.son Hy eliert.
Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin. G. A.
Uppläst hos Samtliga Riks StSnden den lo Juli.
Till Constitutions-Utskottet liar genom Piotocolls-Utdrag ifrån det Högvördiga Prest-Ståndet af den 17 sistl.
Juli un errättelse inkom* mit, att Ståndet , sedan åtskilliga anmärkningar blifvit gjorda vid Constitutions Utskottets Memorial angående förrättad granskning af Stats-Rådets Protocoll sedan sista Riksdag , deraf beslutit en af dessa anmärkningar åtföljd återremiss till Utskottet.
Dessa anmärkningar innehålla i korthet: Herr Professor Forsell har anmärkt att det af Utskottet nyttjade ordet decharge ej vore lämpligt, enär han, såsom han sig yttrar, ingenstädes i grundlagarna funnit att Rikets Ständer äga hvarken skyldighet eller rättighet att gifva denna decharge.
Han har derföre yrkat att vid detta tillfälle lika ordalag måtte nyttjas sorn vid 18x2 års Riksdag, hvilka han ansett lämpligare.
Herr Prosten Lector Fröberg har anställt jemnförelse imellan det Särskildta Utskottets i dess Betänkande företedda uppgifter om skälen till Dm 20 Juli. 2031 lill elen allmänna nöden , och den af Constitulions- Utskottet meddelade frikallelse för StatsRådets
Ledamöter ifrån ali ansvarighet, och trott sig finna denria frikallelse innebära anledning lill den förmodan att det Särskildta Utskottet helt grundlöst skulle hafva framkastat det som synes mörkast i dess framställningar.
Herr Prosten besvärar sig deröfver, att Särskildta Utskottet ej erhållit de ifrån Constitutions-Utskottet begärda, upplysningar, hvarigenom det Särskildta Utskottets Utlåtande blifvit underkastadt endast sannolika gissningar; och då han förundrar sig att Constitutions-Utskottet ej funnit de af Särskildta Utskottet angifna åtgärder hinderliga för StatsjRådets frikallelse ifrån ansvar, hade han önskat återremiss, för att erhålla upplysning om rätta förhållandet, på. det att Särskildta Utskottet måtte få full anledning, att antingen upplysa Allmänheten om dess och sitt eget misstag, eller i hän« delse factum skulle vara sant, att skiljaktiga öfvertygelser om skadligheten deraf ägt rum hos tvänne af Riksens Ständers Utskott.
I anledning af denna till Constitutions
Ut^ skottet ankomna återremiss, får Utskottet vördsamt aflemna följande svar:
Först i afseende pa den af Herr Prosten.
Fröberg gjorda anmärkning, anser sig Constitutions-Utskottet böra erinra, att det Utlåtande Utskottet till Riksens Ständer aflemnat , rörande förrättande af granskningen af Stats-Rådets Protocoll, ej är af egenskap att blifva ett föremål för Riksens Ständers pröfning, i följe hvaraf, rörande dess innehåll, ingen återremiss kan äga rum; s 032 Den 20 Juli. rum: skulle en sadan anmärkning inom etl EiksStånd göras i afsigt att hindra den gifna fri kallelsen ifrån ansvar, linnes i 2g §.
Qrdningen den form föreskrifven, hvarunder den bör framställas: men ingalunda kan sådant ske' ge« nom återremiss lill Utskottet.
Skulle åter dermed åsyftas vinnande af upplysning örn de sakers förhållande söm någon kunnat anse anmärkningsvärda, är Constitutions-Ulskottet icke berättigad! att sådana upplysningar meddela, utan är det yttrande Utskottet afgifvit, efter granskningen af officiella handlingar, det omdöme Utskottet efter den i grundlagen detsamma tillägnade rättighet, enligt dess öfvertygelse, oföränderligt, och utan ytterligare förklaring kraftigt till frikallelse ifrån allt ansvar.
A hvad under en af grundlagen ej utstakad form till ConstitutionsUtskottet inkommit, finner Utskottet sig således i belägenhet att ej kunna göra afseende; och har Utskottet ansett öfverflödigt att besvara hvad Herr Prosten anfört i afseende på ConstitutionsUtskottets vägran, att meddela det Särskildta Utskottet begärda upplysningar, enär Herr Prosten sjelf medgifvit , att denna vägran varit med grundlagen enlig.
Hvad vidare angår Herr Professor Forsells anmärkning, så, då den ej rörer saken, utan blott ett förslag till ändring i Eedactionen , har Utskottet trott sig kunna densamma upptaga; och ehuru Utskottet ansett sig af 76 §.
Riksdagsordningen äga full anledning att nyttja ordet decharge, tror likväl Utskottet sig böra tillstyrka den af Herr Professor Forsell uppgifna formel, och Dm a o Julu och får derföre hos Riksens Ständer föreslå , att de måtte åt deras Expeditions-Utskott uppdraga, att i den andra skrifvelsen till Kongl. Majit, sa väl som i Riksdags-Beslutet följande vid de sjrne sist förflutna Riksdagar nyttjade ordalag matie införaä: ”att då Constiturions-Utskottet vid granskningen af Stats * Rådets Protocoll funnit ingers anmärkning böra äga rum, hafva de ansett, i stöd af den 76 §. i Riksdags-Ordningen, all ansvarighet för Stats-Rådets Ledamöter, Föredragande och.
Konungens Rådgifvare i Commando mål för utöfningen af deras Embeten intill den dag, detta nu till ändalupne Riksmöte börjades hafva upphört. ” Stockholm den 19 Juli 1813.
På Högv. Prest*Stån« och Ad.
Ledamöters dets Ledamöters Vägnar vägnar Rudolf Cederström. C. v. Rosenstein.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J, Wegelin, And.
J.son Hychert. G. A.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Höglofl.
Ridderskapets och Adeina Ple* ninn, e. in. den 21 Juli 1815* S. D. Föredrogs
R nyo och öfverlemnades till Banco-Utskottet, för att deröfver med Utlåtandä“ <pfe Bandet, S55-. 356, *n - *0 34 Den 21 Juli.
xnkommaj Stats-Utskotlets den 18 dennes afgifna Betänkande och Förslag till reglering af åtskilliga omständigheter, hvilka äga gemenskap med Rikets Penningeväsende m< m.
Ex Protocollo At G. Silverstolpe, S. D. F öredrogos å nyo och biföl lös Stats Utskottets förlidna gårdag på hordet lagda Betänkanden, af den ig dennes:, i:o Angående Riddarhus*Cassans ersättning för förskjutna Expense-medel till RiddarhusCantzliets behof. 2:0 Rörande Stånds - Canzliemas aflöning.
Utdrag af Frotocollet, hållet hos Högv, Fre stStåndet den 21 Juli 1815- S. D. Ffter ytterligare föredragning af Bevilliiings-Utskottets yttrande öfver de inom RiksStånden gjorda anmärkningar vid Utskottets Project till Bevillnings-Stadga, blef berörde Project, med de af Utskottet nu föreslagna rättelser, af Prest-Ståndet gilladt och godkändt, endast med den af Prest-Ståndet enhälligt såsom nödig ansedda ändring, att Fonder till fromma Stiftelser må varda befriade ifrån Bevillnings-afdrag för deras utlänta Capitaler. uå lien 21 Juli. 5035 Da dessa Fonder uppkommit genom välgörande rnenniskors sammanskott eller Testamen. tariska dispositioner, hvilka innehålla att årliga rentan skall oafkortad användas till fattiges underhåll eller andra fromma och allmänt nyttiga Inrättningar, samt enär Eevillnings - Utskottet tillstyrkt icke allenast att Riksgälds-Contoirets utlåningar skola från Bevillnings-äfdrag af rentan vara frikallade, utan ock att Författare af Dagblad och Månadsskrifter , sOm sprida allmänt nyttiga kunskaper eller hvaraf inkomsten är ad pios usus anslagen , må vara ifrån Bevillning frikallade , hvilken befrielse äfven för Artnéens och Amiralitets Pensions-Cassorna, såsom genom enskilta Personers sammanskott tillkomna , blifvit medgifven, så tillförsel" sig PrestStåndet af sina Resp. Med-Ständers upplysta och Välgörande tänkesätt att de om berörde ändring benäget 'täcktes sig med Prest-Ståndet förena.
För öfrigt och som 2'-ne inom Ståndet gjorda anmärkningar, nemligen vid 4 Art. 3 §. 24 Mora., att Häradsskrifvare och Kronofogde, som utan laga förfall ifrån Taxerings-Cömité uteblifVer eller genom dröjsmål hindrar Gomitéen , att vid utsatt tid förrättningen företaga, borde böta 40 R:dr, och vid samma Artikels 5 §. 2 Mom. örn rättighet för Taxerings-Comitéerna, att Välja Ledamöter uti Pröfnings Comitéerna, icke finnas upptagna, och ännu mindre besvarade, skulle BeVillnings-Utskottet änmodas inkomma med Utlåtande öfver berörda anmärkningar; förbehållan dss - 4036
Den 21 Ju/i. des sig
Staldet öppen talan att derefter rörande dessa ämnen *ig yttra.
Ex Protocollo J. U. älmqvist.
Utdrag af Vållofl.
Borgare - Ståndets Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den <21 Juli 1815- S.
D, Remitterades till .Lag-Utskottet att inkomma med förslag till förändring i BorgenärsEden till Concourser, i anledning af hvad uti 2:dra Art. 6 §. i Mom. af den nu antagna Bevillnings-Stadgan blifvit om Bevillningen för utlånta medel föreskrifvet.
Robsahm. S. "D. Upplästes Lag-samt Allmänna Eesvärsoch Oeconomie-Utskottens ankomna 2:ne Protocolls-Utdrag af den 19 Juli, innehållande svar på Ståndets å'erremisser uti frågorna angående: 1:0 Vatten-uppdämningar; och 2:o Handels- och Seglations-friheten imellan Skåne och Blekinge:
Och lät Borgare-Ståndet bero vid hvad Utskotten uti dessa Protocolls - Utdrag sig utlåtit.
Den 21 Juli. 2037 Utdrag af Vrotocollet, hållet hos Heder v. Bonde-Ståndet, vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 21 Juli 1^15. S. D. Efter föredragning af Constitutions-Ut“ skottets sedan den 20 i denna månad på bordet hvilande Utlåtande, af den Ig förutgående, i anledning af Kongl. Majus den 14 i samma månad å Rikssalen meddeldta Nådiga svar, rörande befunnen stridighet i 42 och 94 §. §. af Regerings-Formen; fann Bonde-Ståndet för godt, att samma Utlåtande till alla delar bifalla.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. I förmodan, att htfad Bevillnings •
Utskottet i dess afgifna Project till Bevillnings* Stadga föreslagit i 2 Art. 6 §.
1 Mom. rörande skyldighet för Borgenär i Concoursmål, att under den i öfrigt stadgade Edgång jemväl innebegripi, att de qvitterade Bevillnings afdragen å den för lånet utfästa renta, fått af Gäldenären fulleligen åtnjutas, varder af Höglofl.
Riksens Ständer gilladt; hade bemälte Utskott i Memorial af gårdagen hemställt om icke.
I.ag Utskottet borde anmodas inkomma med Project till den förändring i Borgenäis-Eden vid Concourser, hvartill berörde föreskrift kunde föranleda; och som Bonde-Ståndet i dag bifallit, hvad Bevillnings-Utskottet i föienäiude målto uti dess Project till Be - Den 21 Juli, Bevillnings-Stadga föreslagit; så beslöts, det skulle Uag-Utskottet anmodas , att i anledning häraf med^Utlåtande inkomma.
Ex Protocollo Olof Werlin S. D.
Ejfter slutad granskning af Bevillningsutskottets afgifna Förslag till ny BevillningsStadga, jemte dess den 16 Juli meddelta Utlåtande öfver de af samtliga Riks-Stånden dervid gjorda anmärkningar , fann Bonde - Ståndet för godt att, med de rättelser förenämnde Utlåtande innehåller, gilla och antaga det af Bevillningsutskottet uppgjorda och med Betänkande af den I Juli afgifna Förslag till Bevillningens utgörande; dock med förklarande, att den i 5 Art, 3 §.
5 Mom. omnämnda Grufvehjelpen till Stora Kopparberget bör kallas en extra afgift och icke Krono-Renta, samt att, i stället för orden; ''under ännu bibehållen titel af Grafvehjelp och Man* talskol” bör sättas: under titel af Grufvehjelp till Stora Kopparberget eller ock annu med Mantalskols utgörande besväras ; äfvensom meningen efter orden; ”varde från Bevillning efter 1 och ?
Art, frikallade” borde sålunda förändras: hvarjemte de, hvilka ej i förenämnde Onera deltaga , men antingen till Löfås Silfver-Verk etc. eller ock den så kallade Kungsgärdshjelpen bestrida, måga, så länge etc., till alla delar i enlighet med Bonde-Ståndets härom förut afgifna anmärkning; och beträffande de vid 4 Art, 5 §.
II Mom, framställda alter - Den 51 Juli. 5039 alternativa meningar om beloppet af MantalsCommissariernas i Stockholm arfvode, blef det samma bestämdt till högst trefjerdedels proCent af Hufvudstadens hela taxerade BevillningsSumma.
Och skulle Bevillnings-Utskottet anmodas, att ofördröjligen vidtaga redaction af BevillningsEörordningen, och tillse i hvad Riks - Ståndens möjligen olika beslut kunna jämkas eller fordra det förstärkta Stats-Utskottets afgörande, samt med Berättelse derom till Riksens Ständer inkomma» Ut supra.
Ex Protocollo Olof Werlin. 5.
D. Stats-Utskottets den 18 och 19 i denna månad afgifna, och sedan sista Plenum på bordet livilande Betänkanden angående: 1:0 Den Summa som för Stats- och Riksgälds-Verkens behof erfordras, att genom allmän Bevillning utgöras. a;o Uiqviderandet af Skulderna efter sista Krig. 3:0 I anledning af Kongl. Maj:ts till Utskottet, under den 6 sisth Juli, aflåtne Nådiga Skrifvelse, angående den Utländska Gäldens indragande och inlösen. 4:0
I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om Rikets Utländska Gäld; och 5:0 Öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss af Skånska Stenkolsgrufvans Interessenters underdåniga ansökning om Exportations-prsemier och | publikt #. a«4* Den si Juli, publikt Lån ra. rn.; föredrogos nu åter och blefvo till alla delar af Bonde-Ståndet bifallne.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. t).
När Bevillnings-Utskottets den 18 Juli afgifna, och den 20 derpåföljande upplästa Ut* låtande, öfver de hos Högv. Prest-Ståndet och Vallöf! Borgare - Ståndet gjorda Anmärkningar vid bemälte Utskotts Förslag till förändringar i 1812 års Chavtas-Sigillatse-Förordning, nu å nyo föredrogs, ansåg Bonde - Ståndet sig endast böra förklara, det Ståndet förblifver vid sitt redan lemnade bifall till berörde Förslag.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. De af Constitutions-Utskottét den 19 Juli, Uti aine särskildta Memorial, afgifna förslag till förändring i 41 §. och till ny Kedaction af 2 9 §.
Begerings-Formen, blefvo nu, efter det de, sedan sista Plenum, hvilat på bordet, åter föredragne, och hvarvid ingen anmärkning deremot var att göra; hvadan berörda förslag blefvo godkände till den behandling vid nästa Riksdag, som 56 §.
Begerings-Formen föreskrifver.
Den 21 Juli. 3041 S.
D. lifter föredragning af Constitutions -jUtskottefs sedan den 20 i denna månad på bordet livilande Utlåtande af den ig förutgående, i anledning af Kongl. Maj:ts den 14 i samma månad å Riks-Salen meddeldta Nådiga Svar, rörande befunnen stridighet i 42 och 94 §. §. af Regerings formen; fann Bonde-Ståndet för godt, att samma Utlåtande till alla delar bifalla.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Bonde-Ståndet instämde uti Högv.
PrestStåndets , genom nu uppläst Protocolls-Utdrag af den 20 Juli , sina Medständer gjorda inbjudande , att deltaga i Dess Beslut, att, åt tvänne af hvart Riks-Stånd utsedde Ledamöter, uppdraga , att, under Riksens Högloft.
Ständers Justin®-Ombudsmans Ordförande, hålla noggran tillsyn och ansvara derföre, att Riksdags-Eeslutet och Bevillnings - Förordningen , hvilka icke under Riksdagens lopp hinna renskrifvas, collationeras , expedieras och till Trycket befordras, blifva riktigt, och i enlighet med de af Riksens Ständer justerade Expeditioner utfärdade.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Vid föredragning af Expeditions-Utskot* tets sedan sista Plenum på bordet hvilande Me »no - *04?
* Den 2 x Juli, jnorial, angående bestämmande af dagen för Riksens Ständers nästa Sammankomst, beslöt BondeStåndet för sin del, att utsätta densamma till den 15 Januari 1820; hvarom alltså vederbörande skulle erhålla underrättelse.
Ut supra, Ex Proiocollo Olof Werlin, S, D. O vad Bevillnings - Utskottet hemställt uti Dess den 18 Juli afgifna och den 20 i samma månad på bordet lagda Memorial, rörande förslag till sådana grunder, hvarefter Kongl. Maj:t, till förekommande af öfverflödiga utländska varors införsel, ina, vid sig företeende omständigheter, hafva rätt att Tull-afgifterna i läinpelig mån förhöja; fann Bonde-Ståndet, vid nu skedd föredragning deraf, för godt gilla och antaga.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Föredrogs Allmänna Besvärs-och Oecorsomie-Utskottets den 15 Juli afgifne Betänkande, i anledning af Riksdagsmannens för Fahlu Bergslag Herr Jungmannen Jean Noréi från Vällofl. Borgare-Ståndet remitterade Memorial, angående en ny och allmän reglering af de uti Riket nu antagna särskilta vigt-sorter; och blef före - Den 21 Juli. 2°43 förenämnde Betänkande af Bonde-Ståndet afsla» get.
Ex Protocollo Olof Werlin, Uppläst hos Samteliga Riks-Ständen den 21 Juli» Stormägtigste AHernådigste
Som, under Riksdagens lopp, ett särskildt Utskott blifvit tillsatt, och någon vedergällning för iDess Cancelli och Vaktbetjening icke blef anslagen vid det tillfälle, då belciningarne för de öfriga Utskottens, jemte Ståndens Cancelli-Betjening bestämdes; så hafva Riksens Ständer prof vat skäligt bevilja det Särskildta Utskottets Cancelli- och Vaktbetjening följande belöningar» nemligen; ’«5 At Secreteraren såsom måriadtligt arfvode 166 R:dr 32 sk.
En Notarie, Dagtractaroente 3 R:dr 24 sk. om dagen, Trenne Cancellister dito hvardera 2 R:dr 24 sk. En Vaktmästare dito i R:dr 16 sk.
Kommandes berörde arfvode och tractamenten att beräknas från hvarje persons antagningsdag, eller för Secreteraren från och med den 8 Maj, för Notarien och den ena af Cancellisterna ifrån och med den 9 i samma månad, och för de sedermera med Riksens Ständers bifall antagna 2:ne Cancellisterna ifrån och med den 31 Maj och % Juni, samt för Utskottets Vaktmästare ifrån och med den 5 Maj, och derefter fortfara till och med åttonde dagen efter Riksdagens sjut.
Hvil7 Den 21 Juli.
Hvilket beslut Riksens Ständer få för Eders Kongl.
Maj:t i underdånighet anmäla, jemte underdånig anhållan, det täcktes Eders Kongl. Maj:t låta till Dess och Rikets Stats-Contoir afgå Nådig befallning, att om utbetalningen föranstalta, af de till Riksdagskostnadernas bestridande anslagna medel.
Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormagtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majus underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns På Prest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner, J. A. Lindblom, h. t. Landtmarskalk. n. v.
På Bonde Ståndets vägnar vägnar H. Schwan, Lars Olsson. fa. t. Talman. n. v. Talman.
Uppläst hoS Samtelig! Riks-St3nden den 31 Juli.
Ständer hafva erhållit del af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till deras Statsutskott af den 29 sistlidne Juni, innefattande en framställning af anslagen å öfverskotts inkomster - Den si Juli. sterna för åren 1813, 1813 och 1814 af Ön St.
Barthelemy, hvilken, enligt Riksens Ständers beslut 1812, blifvit undantagen ifrån Sveriges Stats - Författning, Administration och Drätsel, skolandes, enligt Eders Kongl. Majus Nådiga löfte, vid hvarje Riksdag till Riksens Ständer komma hvad i denna del af Styrelsen sig tilldragit, hvad fördel för Moderlandet deraf kunnat vinnas, och att, enär något öfverskott af de influtna medlen skulle sig yppa, deraf skulle hållas tillhanda hvad som till fyllande af bristerna, derest sådana skulle uppkomma, kunde er-J fordras.
Då Riksens Ständer häraf erfarit hvilka betydande summor af dessa inkomster, under ofvanberörde tid, blifvit af Eders Kongl.
Maj:t använde till Sveriges omedelbara nytta, samt i följe deraf till lättnad för Svenska Statsverket och lisa i Nationens bördor, få Riksens Ständer, intagne af detta Eders Kgl. Majus ädla handlingssätt, härmedelst i underdånighet till Eders Kongl.
Majit frambära gärden af deras uppriktiga vördnadsfulla tacksamhet.
Eders Kongl. Majrts underdånigste, tropligtigite tjenare och undersåter 2 04&
På Ridd. och Adelns vägnar Carl Märner, h. t. Landtmarskalk.
På Prest-Ståndets vägnar J. A. Lindblom, n. v.
På Bonde-Ståndets vägnar Lars Olsson , n. v. Talman. tfppläst hos Samteliga Riks-Stånderi den 21 juli.
Stormagtigste Allernådigste Konung! * Uti Nådig Skrifvelse till Riksens Ständer af den 24 sistlidne Maj, har Eders Kongl* Majit täckts förklara huruledes, sedan Eders Kongl. Majit, i anledning af Bonde-Ståndets vid 3809 och 1810 årens Riksdagar genom dess Talmän anmält underdånig anhållan, att, till vinnande af gemensamma fördelar både för Kronan och Rentegifvare, hö och halm, när de utgöra Rente-persedlar, måtte efter en viss vigt få levereras, nu inhämtat de uppgifter från Landsorterna och de Utlåtanden från vederbörande Embetsverk* hvilka för ämnets Utredning voro oumgängliga, Eders Kongl.
Majit Ville inhämta Riksens Ständers Utlåtande 1 detta ämne, innan Eders Kongl.
Majit stadgade sitt definitiva Nådiga beslut t önskandes Eders Kongl. Majit 1 Nåder att veta, huruvida Riksens Ständer
Voro tillfredsställde med det förslag till nu vidtagande författning i detta ämne , sorn Kongl.
4 <) wanDe of 2 § t 17 fap. ^ättegång^jöalfen och §örflartngen (jdtöfroer Den 15 Dctober 1810 famt 2 § i $örorDningen, ungåenDe wijja omflänDig^ctcr t £ag» föfntngö» och Utmätningsmål, Den 28 Suni 1798, fåDan författning t fråga om Den bemiötting, ^roilfen tilifommer hanDlanDeä od> waruföräDlareö böcfer, flrall ntfarDaé, forn mor till ^ongt.
SDiaj:t i Detta ämne
Den 15 Sftarö inne» waranDe år afiåtno unDerDåniga jfrtfmelfe innehåller; och har.^ongl. 3JJaj:t, unDer Den 6 Dctober Detta år, å l>maD 3Bi fålunba bejlittat, meDDelat ©in nå»