Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Notarie, i egenskap af räkenskapsförare, numera Kyrkoherden O. E. Rabe, som, åtminstone hvad verifikations-folierna beträffar, vill bestämdt erinra sig att sådane åtföljt Konsistorii egna räkenskaper, härmed i djupaste underdånighet förklara, att, så vidt i anmärkta hänseende forsum - •- 367 — melse i öfrigt ägt rum, sådant berott på oriktig tydning af gällande förordningar å rä kenskapsförarens sida, samt tillika upplysa, att hans efterträdare, vid uppgörandet af sistlidne ars räkenskaper, sökt att i ofvanomförmälda hänseende efter bästa förstånd ställa sig till underdånig efterrättelse Kongl. Maj:ts nådiga cirkulär af den 17 September 1856.
Med djupaste undersåtlig vördnad, trehet och nit framhärda, Stormäktigste, Allernådigst e Konung!
Eders Kongl. Majits underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, GUST. 1). BJÖRCK. C. PREHN. N. W. LJUNGBERG. A. O. HEURLIN.
Götheborgs Dom-kapitel den 19 December 1860. J. D.
Magnusson. 1. n. Carlstads stifts Konsistorii underdåniga utlåtande, öfver de vid stiftets räkenskaper utaf 1860 års Revisorer framställda anmärkningar.
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Majits befallning uti remiss af den 22 sistlidne November, får Dom-kapitlet, efter vederbörandes hörande, öfver de anmärkningar, sorn Rikets Ständers sednast församlade Revisorer mot räkenskaperna från Carlstads stift för år 1858 gjort, härmed afgifva följande utlåtande: öfver § 1.
Enligt redogörarens försäkran, saknades icke register vid Konsistorii räkenskaper för 1858.
Men skulle likväl så vara fallet, skall Dom-kapitlet noga tillse att så vidare icke sker.
Att sammandrag af alla hufvudredogörelser från stiftet skulle af Notarie-expedition upprättas, har icke blifvit.observeradt, då något formulär derför icke finnes bland — 368 — dem, som åtfölja Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref den 17 September 1856.
Hädanefter skall sådant sammandrag upprättas.
Samma förklaring gäller ock för liufvudredogörelsen öfver Konsistor» räkenskaper.
Räkning öfver allmänna premie- och fattig-kassan finnes bland liandlingarne från härvarande högre Elementar-läroverks Rektor.
För framtiden skall den öfverfiyttas till Konsistor» räkenskaper.
Stipendia collectanea tillhöra ej stiftets läroverk, utan utdelas till studerande af Wermlands nation vid båda Universiteterna.
Carlstads stift är ett bland dem som sakna emeriti-kassa.
Detsamma gäller än mera i afseende på »bibliotheks-kassa för stiftets alla lä roverk»; någon annan redogörelse kunde icke finnas bland Konsistor» räkenskaper; ty veterligen finnes icke inom något stift en sådan kassa.
Särskilda bibliotheks-kassor finnas icke uti de nya skolorna i Christinehamn och Arvika, hvarföre derifrån inga sådana räkningar kunnat inkomma.
Från de öfriga läroverken hafva bibliotheks-räkningar blifvit lemnade.
Att räkning öfver aflöningsmedel, såväl de indragna som de till lärarne utgående, icke bland Konsistor» räkningar förekomma, har sin grund deruti, att, enligt föreskriften uti 1856 års nådiga bref, alla anordningar å sådana medel disponeras på Rektorerna, hvilka således medlen redovisa.
Med Åmåls och Filipstads skolfond är det särskilta förhållande, att anslaget för de skolorna genom nådiga brefvet den 21 September 1833 öfverlemnades till Dom-kapitlets vård och redovisning.
Att låneräkning skall upprättas är endast vilkorligen föreskrifvet, och Dom-ka pitlet har hittills icke ansett någon sådan vara behöflig.
Meningen med yttrandet angående »procenten å de särskilda räkningarnas utlånta kapital» är för Dom-kapitlet ofattlig.
Skulle något fel vara begånget uti ränteberäkning, aflåter nog Eders Kongl. Maj:ts Kammar-rätt bestämd anmärkning och skaffar rättelse.
Då ingen hufvudredogörelse för Konsistor» räkenskaper finnes, kunde den för läroverkens kassor föreskrifna underskrift icke heller finnas, men afgifna räkningar äro af Dom-kapitlet godkända samt säkerhetshandlingarne inventerade.
Hädanefter skall hufvudredogörelsen, enligt formuläret, underskrifvas.
Beskyllningen för oreda är icke åtföljd af uppgift på begånget fel,' hvarföre den saknar egenskapen af anmärkning.
De särskilda räkningarna äro åtföljda af sina verifikationer, till hvilka räkningarne i nummerföljd hänvisa.
Någon ordningsföljd räkningarne emellan är icke föreskrifven, och således i det fället ingen föreskrift öfverträdd.
Bristfällighet uti en eller flera räkningars uppställning är väl antydd, men äfven här saknas egenskapen af anmärkning, då icke någon förseelse är ådagalagd.
Dom-kapitlet kan således icke lemna någon föreskrift till rättelse. öfver § 2.
Som Eders Kongl. Maj:ts Kammar-rätt icke lärer uraktlåta att anmärka och skaffa rättelse, i händelse något fel blifvit begånget i afseende på byggnads-kassans ut - - 369 — gifter, anser sig Dom-kapitlet böra förbigå sifferanmärkningen vid nämnde räkenskap, i den öfvertygelse att Rikets
Ständer icke lära fatta något beslut i sådana ämnen.
Att rekommendationsbevis blifvit, i stället för vederbörligt qvitto å till Riksgälds-kontoret inbetalda 720 R:dr Ruut, räkningen bilagdt, är orätt, och kommer vidare ej att ske.
Att kontanta behållningen uti byggnads-kassans utgående balans var så stor, hade sin grund deruti, att en betydlig reparation, samma år börjad, förestod och ännu icke är fullbordad; dessutom hade den kontanta behållningen ej länge legat uti kassan, då medlen småningom under året och förnämligast vid dess slut influtit, så att de icke kunnat det året utlånas. öfver § 3.
Att 1,5: O R:dr Runt vöre , uti Wähnermanska kassan till utlåning disponibla var uti räkningen tillkännagifvet, på det att ingen skulle tro meningen vara att de skulle blifva liggande.
De kunde icke utlånas förr än erbjudna säkerhetshandlingar blifvit inlemnade och godkände.
Att hvarken nuvarande eller föregående redogörare låtit influtna, utgifterna öfverskjutande, medel länge ligga i kassan, bevisas deraf, att fonden, som år 1800 var 3,715i R:dr, nu 1860 är nära 22,000 R:dr Riksmynt. öfver § 4.
Att studenten i Upsala, August Wallin erhållit sina stipendie-inedel, derom är
Dom-kapitlet fullt öfvertygad, emedan kollekt-stipendierna sändas till Wermlands nations Inspektor såväl i Upsala som Lund; huruvida han sjelf eller en broder qvitterat dem, kan Dom-kapitlet icke upplysa.
Dom-kapitlet, har icke kunnat fordra att fattiga studerande skola lyfta stipendierna här genom ombud och fullmakt, då medlen sent och med betydliga afdrag skulle kommit dem till godo, hvarföre de sändas till Inspektor vid Universitetet. öfver § 5.
Då frågan var om Åmåls och Filipstads skolfond, frågade Herrar Revisorer ej efter huru den uppkommit; men en derutur uppkommen besparad räntefond framkallar frågan om dennes uppkomst.
Dom-kapitlet har icke ansett, att en af statsmedel bildad fond.vore af samma egenskap som stipendier och andra fromma stiftelser, uppkomna genom gåfvobref, testamenten eller andra urkunder.
Stats-anslaget för skolorna i Amål och Filipstad, hvilket år 1833 öfverlemnades till Dom-kapitlets förvaltning, växte genom upplupna räntor under den tid skolorna förbereddes och fullbildades, så att år 1837 dessa, icke använda, räntor utgjorde ett kapital, som, enligt Eders Kongl.
Maj:ts nådiga bref den 1 I Augusti 1837, delades emellan de båda skolorna för att accumuleras.
Att termins-penningarne blifvit särskildt redovisade, grundar sig på såväl.
1856 års nådiga bref som på nådiga skolstadgan.
De enskilda kassorna behöfde visserligen af de medlen förstärkas, men någon rättighet dertill hafva de ännu icke fått.
Filipstads föga gamla Elementar-läroverk har hvarken många eller särdeles olika redogörelser, hvarföre något register deröfver icke synes vara behöfligt; dock försäkrar redogöraren att ett sådant åtföljde handlingarne. 47 — 370 — Att vid så enkla räkningar bifoga en låneräkning, kan Dom-kapitlet icke anse vara behöfligt, då fordringarna äro bådo få och små. öfver § 6.
Dom-kapitlet, som uti 1856 års nådiga bref e.j funnit något stadgande angående original-qvittensers bifogande vid läroverkens räkenskaper, har icke kunnat ogilla Rektorns i Christinehamn" förfarande att bifoga vidimerade afskrifter af qvittenser, då det lätteligen kan blifva ett behof att häfva original-qvittenset att visa, om samma fordran ånyo kräfves af enskild man eller en konkursmassa.
Att Christinehamns skola till 1858 var en paedagogi, borde icke varit obekant för Herrar Revisorer, af hvilka mer än en vid 1856 års riksdag deltog uti beslutet om dess förvandling till lägre elementar-läroverk.
Några aflöningsmedel funnos således icke år 1858 hvarken att emottaga eller redovisa. öfver § 7.
Från Amål är icke någon annan låneräkning lemnad än redovisningen för besparade räntefonden, hvars tillkomst och förhållande äro uti föregående utlåtande öfver § 5 omnämnda.
Af dess medel är endast hvad icke kunnat till enskild person utlånas insatt uti Åmåls stads sparbank.
Dom-kapitlet kan icke annat än beklaga, att några grundade anmärkningar kunnat göras emot dess räkenskaper, hvartill orsaken varit den förändring, som med år 1858 inträdde i afseende på redogörelsen.
Framdeles skall anledning dertill icke gifvas.
M. MALMSTEDT. E. E. ÖSTLING. L. M. GROTH. J. FRYKHOLM.
Dom-kapitel den 22 December 1860. U. II.
Wahlström. - 371 - Hernösands stifts Konsistorii underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid stiftets byggnads-kassas räkenskap för år 1858.
Till åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts befallning att inkomma med underdånigt utlåtande i anledning af de anmärkningar, sorn Rikets Ständers Revisorer, vid granskningen af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1858, gjort vid Konsistorii redovisning för Hernösands stifts byggnads-kassa för nämnde år, får Konsistorium härmed i underdånighet afgifva följande förklaring.
Hvad först beträffar den af Revisorerne gjorda anmärkning, att i byggnads-kassans räkning finnes afförd en post å 6,000 R:dr Runt såsom bidrag till en. skolhusbyggnad i staden Umeå, utan att utdrag af Konsistorii protokoll för den dag, ifrågavarande utbetalning beslöts, blifvit räkenskapen bilagdt, får Konsistorium i underdånighet anföra, att då denna utbetalning grundar sig på Eders Kongl.
Maj:ts föreskrift i nådigt bref den 12 Februari 1858, att till uppförande af ett nytt skolhus i Umeå ett bidrag af 15,000 R:dr Runt, motsvarande af den beräknade kostnaden, skulle utgå från stiftets byggnads-kassa, Konsistorium ansett sig böra i mån af behof under skolbyggnadens fortgång medlen öfversända, utan att för hvarje gång derom fatta särskildt beslut; och får Konsistorium, för att styrka utbetalningens befogenhet, härhos i underdånighet vidfoga utdrag af förenämnda Kongl, bref samt af Konsistorii beslut under den 14 Juli 1858.
Vidkommande åter den andra anmärkningen, att till byggn afls-k.assan redan år 1856 skola hafva influtit, inkoip.ster af Nysätra lediga pastorat för åren 1853 och 1854 samt af Offerdahls pastorat för åren 1854 och 1855, men att dessa medel, först i 1858 års räkenskap blifvit redovisade, får Konsistorium i underdånighet upplysa, att dessa medel blifvit under benämningen vakanta medel i Konsistorii räkenskapsböcker bokförda under samma dagar, som de till Konsistorium blifvit aflemnade; men,dä enligt Eders Kongl. Majits gällande skolstadga endast »efter i underdånighet framstäldt och. af Kongl. Maj:t gilladt förslag
Konsistorium äger att disponera behållna inkomster vid ecklesiastika sysslor till den kassa, som deraf finnes i behof,» och då Konsistorium, under det frågan om uppförande af nytt lärohus i Umeå var under-Eders Kongl. Maj:ts pröfning, oell kupan det ännu hade blifvit afgjordt i hvad mån stiftets byggnads-kassa borde dertill bidraga, ej ansåg sig äga att något förslag angående förenämnda medels användande, afgifva,.har Konsistorium af dessa skäl funnit sig förhjndradt att till byggnadskasspif .öfverföra ifrågavarande vähanta jpedel, .förr, än Eders iKppgl, Mäj:t„ på j^op^istgrii',', kétn - — 372 — »tällan angående medels anvisande för meranämnde läroverks-byggnads uppförande, genom ofvan berörda nådiga bref den 12 Februarii 1858, till detta öfverförande lemnat
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, 1SR. BERGMAN.
ALMQVIST. P.
ENGMAN. C. J. ÖSTLING. A. F. WIMMERCRANZ.
Domkapitel den 19 December 1860.
Sidner.
(Transsumt.) OSCA R etc. etc. Wår ynnest ete.
Uti skrifvelse den 20 Februari 1856 håfven J underdånigst förmält, att som det hittills begagnade skolhuset i Umeå så förfallit, att uppförandet af ett nytt sådant vore oundgängligen nödigt, J, för att bereda lindring i stiftets allmänna byggnads-kassas utgifter, helst densamma för det närvarande nästan alldeles saknade medel till deras bestridande, sökt förmå stadens invånare att till besagde byggnads uppförande bidraga med någon del af den erforderliga kostnaden, hvilket äfven i så måtto lyckats, att de vid allmän sammankomst den 28 September 1855 beslutat, att uti den för ett nytt skolhus, enligt upprättadt förslag, beräknade kostnaden, 10,162 R:dr 36 sk.
B:ko, deltaga med en tredjedel; hvarjemte J, med öfverlemnande till Wår nådiga pröfning af upprättad förslagsritning till nybyggnaden, underdånigst anhållit, det Oss måtte täckas att dels i nåder fastställa, den tillvägabragta fördelningen af byggnadskostnaden mellan byggnads-kassan och Umeå stad, och tillika anbefalla eder att vidtaga åtgärder till byggnadsarbetets företagaude, dels ock att, till beredande af nödiga tillgångar åt byggnadskassan, föreskrifva, att ej mindre redan influtna och framdeles inflytande erhållna inkomster af lediga ecklesiastika lägenheter, som ej redan blifvit af Oss till annat ändamål bestämda, än ock behållningen af indragna 7:de lektorslönen i„
Hernösand efter förloppet af de 5 år, under hvilka den bör för skolhusbyggnaden i Öster - 373 — sund användas, må få af eder anslås till förstärkande af byggnads-kassan, så länge och intilldess densamraas kostnader i och för uppförandet af ifrågavarande skolhus blifvit till fullo betäckta.
Sedan AV i öfver förenämnde förslagsritning infordrat Wårt Öfverintendents-embetes utlåtande, har samma Embete, under den 28 Oktober 1856, tillkännagifvit, hurusom Embetet funnit ritningen böra omarbetas och derföre låtit, med ledning af från läroverkets Rektor infordrade upplysningar, för skolhusbyggnaden uppgöra ny ritning med tillhörande kostnadsförslag, slutade med en summa af 15,424 R:dr 40 sk.
B:ko, hvilken sednare ritning blifvit vederbörande delgifven, dervid ej mindre Umeå stads innevånare än dervarande magistrat anhållit, att skolhuset måtte uppföras i enlighet med sistnämnda ritning, helst v. Konsuln L.
Glas förklarat sig villig att, i sådant fall, för detta ändamål såsom gåfva erlägga 1,754 K:dr 1 sk. 4 rst.
B:ko, utgörande skillnaden mellan den summa, stadens innevånare förut förbundit sig att till byggnadsföretaget utgifva, och tredjedelen af kostiiadsförslaget till byggnadens uppförande i öfverensstämmelse med den hos Embetet utarbetade ritningen; hemställande Embetet, att samma ritning måtte af Oss i nåder fastställas. — — — — — — — — __ — — — — Vid underdånig föredragning af detta ärende, håfve Wi funnit godt i nåder gilla den hos Ofverintendents-embetet för merberörde skolhusbyggnad omarbetade ritning, hvilken genom Embetets försorg kommer att eder tillställas, för att vid byggnadsföretaget lända till efterrättelse; hvarjemte Wi velat tili eder ofvanomförmälda hemställan i afseende på nödiga tillgångars beredande åt stiftets byggnadskassa för bestridande af den andel i byggnadskostnaden, som bemälde kassa kommer att vidkännas, i så måtto lemna nådigt bifall, att såväl redan influtna som framdeles inflytande behållna inkomster af lediga ecklesiastika lägenheter, hvilka ej till annat ändamål redan blifvit af Oss disponerade, ma af bygguadskassan uppbäras tillsvidare och tilldess densammas utgifter i och för ifrågavarande skolhusbyggnad såmedelst blifvit till fullo godtgjorda.
Meddelande eder sådant härigenom till egen och vederbörandes underdåniga efterrättelse, befalle Wi etc.
Stockholms slott den 12 Februari 1858.
Under Hans Maj:ts
Min allernådigste Konungs och Herres sjukdom: CARL. L. A. ANJOU.
Till Konsistorium i Hernösand, angående uppförande af nytt skolhus i Umeå.
Vidimeras. ex. officio And.
Sidner. — 374 — Utdrag af protokollet, hållet i Hernösands Konsistorium den 14 Juli 1858. § 11.
Konsistorium beslät, att iåta genom kassaförvaltaren remittera till skolbyggnadsdirektiohen i Umeå 2,780 R:dr, till fyllnad, med hvad som hittills afsändts, i jemnt 6,000 R:dr R:mt, såsom byggnadskassans bidrag till läroverks-byggnaden derstädes.
Ut supra. in fidem.
Wisby stifts Konsistor» underdåniga utlåtande, angående Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid Konsistoriernas räkenskaper för år 1858.
Under den 22 nästlidne November har Eders Kongl.
Majit i nåder anbefallt
Konsistorium att inkomma med underdånigt utlåtande i anledning af de i Rikets Ständers Revisorers berättelse, om verkställd granskning af stats-verkets jemte andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1858, förekommande anmärkningar vid Wisby Konsistor» räkenskaper; och får Konsistorium i anledning deraf i underdånighet anföra följande; Det af Rikets Ständers Revisorer anmärkta förhållande, att Lärarnes aflöningsmedel icke intagits i hufvudgörelsen, har föranledts af det antagande, att enär, enligt nådiga cirkuläret af den 17 September 1856, mom. 2, »Konsistorium redovisar slutsummorna af de åt samtlige läroverken inom stiftet beviljade löne-anslag,» en sådan redogörelse icke borde eller behöfde i Konsistor» hufvudredogörelse ingå, då stiftet icke har mera än ett elementar-läroverk, och således alldeles samma summa, som i läroverkets räkenskap förekommer, skulle i denna hufvudredogörelse uppföras.
Konsistorium skall dock för framtiden iakttaga, att hufvudredogörelseh uppgöres i noga öfverensstämmelse med det i nåder fastställda formuläret,-äfvensom att räkenskapen åtföljes af särskildt register.
I afseende på de af Revisorerne gjorda anmärkningar vid Wisby Elementar-läroverks räkenskaper, får Konsistorium i underdånighet åberopa hosföljande, af Läroverkets Rektor afgifna, underdåniga förklaring.
Konsistorium anhåller endast att dervid, i anledning af Revisorernes anförande i fråga om ett från egna kassan utbetaldt aktoratsarfvode, hvilket det synes Revisorerne att den person, som förorsakat anmärkningen, hade — 375 — bordt ersätta, för sin del få tillägga, att Konsistorium såväl af Kongl. Kammar-rättens skrifvelse den 24 November 1858, genom hvilken detta aktorats-arfvode infordrades, sorn af den i nyssnämnda skrifvelse åberopade 23 ti i den för Kongl.
Kammar-rätten gällande instruktion saknat ali anledning att annorlunda förfara än .-om skett.
Med djupaste vördnad, trohet och nit framhärda, Sto rm äktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, L A- ANJOU D. SÖDERBERG. O. W. LEMKE. C. J. BERGMAN. Wisby den 29 December 18Ö0. II. P. Gustafson.
Öfver Rikets Högloflige Ständers Revisorers anmärkningar vid Wisby högre Elementar-läroverks räkenskaper för år 1858, får jag afgifva följande underdåniga förklaring.
Revisorerne hafva anmärkt, att räkenskapen saknar register och sammandrag.
Då Eders Kongl. Maj:ts nådiga cirkulär af den 17 September 1856, mom. c, föreskrifver, att register bör räkenskapen åtfölja, då den omfattar många olika redovisningar, har jag ansett för detta Läroverks räkenskaper annat register icke erforderligt, än det summariska, som å hvarje räknings omslag är upptaget; men skall jag för framtiden ställa mig anmärkningen till efterrättelse.
Hvad åter sammandraget angår, så är ett sådant i ofvanåberopade nådiga cirkulär, mom. i, väl föreskrifvet för Konsistorii redogörelser för hela stiftet, men icke för läroverkens räkenskaper, såsom ock af det bifogade formuläret N:o 1 tydligt synes.
I afseende på anmärkningen öfver utbetaldt arfvode till Kongl. Kammar-rättens Advokat-fiskal, får jag endast underdånigst upplysa, att denna utbetalning skett efter mig meddelad anordning af Konsistorium.
Med den anmärkta afskrifningen af 107
R:dr 90 öre är förhållandet följande:
Då jag år 1857, såsom Elementar-läroverkets Rektor, mottog förvaltningen af Wisby skolas kassor, voro i räkenskaperna från längre tid tillbaka balanserade trenne särskildt specifice - — 376 — rade poster, till ett belopp af R:mt 247 R:dr 51 öre, hvilket belopp redogöraren redan år 1853 till afskrifning hos Konsistorium anmält.
Sedan Konsistorii utslag i denna afskrifningsfråga blifvit Kongl.
Kammar-rättens pröfning understäldt, blefvo Konsistorii ledamöter, genom Kongl.
Kammar-rättens utslag af den 22 December 1856, ålagde att betala en af de balanserade posterna å 66 R:dr 56 öre, hvaraf dock fjerdedelen, utgörande den andel en då redan afliden konsistorii-ledamot bordt betala, finge med 16
R:dr 64 öre afskrifvas; hvaremot redogörareu ålades att betala dels en balanserad post å 59 R:dr 44 öre, oafkortad, dels af det återstående beloppet, som utgjorde 121 R:dr 51 öre, så stor del. sorn skolat utan ;förmånsrätt belöpa, om beloppet blifvit i Konsistorie-notarien Gustafsons konkurs bevakadt.
Kammar-rättens utslag, som af skolkassans redogörare hos Eders Kongl. Majit öfverklagades, blef, såsom af bilagda vidimerade afskrift synes, af Eders Kongl.
Majit, genom nådigt utslag af den 30 November 1858, faststäldt.
Enligt hvad hos Kongl. Kammar-rätten blifvit styrkt, utgjorde utdelningen i förenämnde konkurs 24,8032 procent, och till följe häraf aflemnades, såsom räkenskapen utvisar, till Läroverkets kassa genom Lands-kontoret i Wisby såväl förenämnda 59 Ridr 44 öre som ock 30 Rrdr 25 öre, eller 24,8932 procent af 121 Ridr 51 öre; hvilka 89 Ridr 69 öre, tillsamman med de af Konsistorii ledamöter erlagda 49 Ridr 92 öre, utgöra de kassan, för de till afskrifning anmälda posterna 247 Ridr 51 öre, tillgodokomna 139 Ridr 61 öre; hvarefter resten, 107 Ridr 90 öre, för hvilka ingen ersättning kunnat vinnas, blifvit ur räkenskaperna slutligen afförda.
Med djupaste undersåtlig vördnad, nit och trohet framhärdar, Storniäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåte, Wisby den 21 December 1860.
Cari Cramér.
Afskrift af det uti Landtränteri-specialräkningen för ar 1858, pag. 1,144 etc., intagna transsumt af Kongl.
Majits utslag öfver af Rektorn vid Wisby Lärdoms- och Apologist-skola Cramér i underdånighet anförda besvär.
Utslag uppå de besvär, Rektorn vid Wisby Lärdoms- och Apologist-skola, Filosofie Magistern J. N.
Cramér i underdånighet anfört deröfver, att, sedan han hos Konsistorium i Wisby sökt att få i nämnda skolas räkenskaper afskrifva, bland annat, hvarom nu ej är fråga, dels åttioen Riksdaler sex runstycken banko, som skola såsom ränta utgifvas af Hemmansegaren Lars Gustafssons i Gudings sterbhusdelägare, men hvilken summa ej kunnat skolkassan tillvinnas, efter det klagandens företrädare i tjensten, Kyrkoherden S.