Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom samma traktater hafva icke allenast defferential-umgälderna för Svenska och Norska fartyg, som sysselsättas med varutransport från Sverige till Frankrike, blifvit nedsatta till ett jemförelsevis ringa belopp, eller till endast en sjettedel af hvad de förut utgjorde, utan ock tullen å alla artiklar, sorn antagits kunna komma att utgöra föremål för export från Sverige till nämnda land, blifvit, dels betydligen minskad och dels alldeles borttagen, på sätt den till handelstraktaten fogade tarif A. närmare utvisar; hvarförutan också för alla öfriga, i denna tarif icke särskildt upptagna artiklar, samma tullbehandling skall gälla, som åt den mest gynnade Nation blifvit af Frankrike medgifven.
För att lätta jemförelsen bilägges härjemte en förteckning å de förnämsta sådana artiklar, med uppgift på den tull, som förut i Frankrike varit gällande för dessa varor, då de infördes med Svenska eller Norska fartyg.
Den vid traktaten fogade tarif B. utvisar de tullsatser, som för införsel i Sverige blifvit antagna, och hvilka, enligt hvad här ofvan är antydt, icke med afseende å någon hufvudsaklig artikel nedgått till da belopp, som uti de af Frankrike med Belgien och Tyskland, samt sednare med Italien och Schweiz afslutade traktater blifvit för införseln till dessa särskilda länder, bestämda.
Emellertid har den Svenska tulltaxan, till följd häraf, i flera väsendtliga delar undergått icke obetydliga förändringar.
En fullständig utredning af de förhållanden, hvilka, i sammanhang med underhandlingarne, derpå invei’kat, är lemnad uti de underdåniga betänkanden, som af en med afseende å tulltaxans omarbetning af Kongl. Majit förordnad särskild Komité blifvit afgifna; hvilka betänkanden blifvit till trycket befordrade, och äro för Rikets Ständer tillgängliga.
Majit anser sig likaledes, i sammanhang med detta ämne, böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att, jemlikt under loppet af sistlidne Maj månad med Kongl. Preussiske härvarande Beskickning utvexlade ministeriela noter, alla de nedsättningar, som af Preussen blifvit åt Frankrike, genom traktat af den 2 Augusti 1862, beviljade, jemväl komma Svenska produkter till godo vid införseln till Preussen och öfriga till Tyska Tullföreningen hörande länder, så länge dessa länders alster och tillverkningar få införas till Sverige mot samma tull, som blifvit bestämd i den af Kongl. Majit med Frankrike afslutade traktat.
Då en betydlig nedsättning härigenom skett i tullen på jern och andra artiklar, i följd hvaraf Sveriges export till Tyskland, som i värde redan öfverstiger 8 millioner R:dr årligen, otvifvelaktigt bör komma att ökas, har sålunda en ytterligare förmån blifvit beredd för flera af Sveriges hufvudsakliga näringar.
Icke heller bör förbises, att tullen å flera artiklar, som utgöra föremål för Svensk fabrikstillverkning, såsom väfnader, band, garn, tråd, metall-arbeten, papper, porslin, glasvaror och ljus, genom handels-traktaten med Frankrike blifvit ansenligen nedsatt i Norge och att sålunda Svenska fabrikstillverkningars afsättning i Norge blifvit 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\s 39. befrämjad.
Denna afsättning torde ock snart komma att, till följd af underlättade kommunikationer emellan de begge Rikena, ökas, då de
Svenska fabrikaterna kunna täfla med dessa länders på den Norska marknaden.
Enligt Art. 16 af Handelstraktataten med Frankrike skall denna Traktat, i sin helhet, underställas National-representationernas i Sverige och Norge godkännande.
Maj:t, i öfverensstämmelse med detta stadgande, härmed till Rikets Ständer öfverlemnar såväl nämnda Traktat, som det samtidigt afslutade Sjöfartsfördraget, hvars bestånd, enligt dess 15 artikel, är beroende af Handelstraktens, vill Kongl.
Majit fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att någon förändring i Handelstraktatens särskilda stadganden, hvilka tillsammans utgöra ett oskiljaktigt helt, icke kan ifrågakomma; hvarjemte Kongl. Majit, som^ genom dessa fördrags afslutande, gått en inom representationen länge och ofta yttrad önskan till mötes, och tillika derigenom närmare befästat de vänskapliga förhållandena med en Magt, med hvilken Sverige sedan århundranden stått i nära förbindelser, — hyser den tillförsigt, att Rikets Ständer skola bekräfta den med Frankrike ingångna Handelstraktaten, och förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Proposition JS 39.
Jemförclsc-tabcll emellan de, enligt Frankrikes allmänna tulltaxa, utgående afgiftcr för nedannänmda artiklar, och den tull, som blifvit bestämd genom Handelstraktaten af den 14 Februari 1865, då varorna fran Sverige införas till Fraukrike med de Förenade Rikenas fartyg.
V Jern: tack- och barlast pr 100 kilogr.
Enl. allmän- na taxan.
Fr. C. 5: 28.
Enl. den vid traktaten fo gade taxa.
Fr. C. 2: — raffineradt 11 ii ii 9: 24. 2 75. tackjernsskrot 11 ii ii 5: 28. 2 — smältstycken 11 ii ii 6: 60. 4 50. smidesjernskrot 11 ii ii 10: 56. 2 75. stångjern 11 ii ii 6: 60. 6 — jernplåt, valsad eller smidd ....
11 ii ii 26: 40. 7 50. tunn jernplåt samt oförtennt jern- bleck 11 ii ii 26: 40.
10 förtennt jernbleck 11 ii ii 52: 80. 13 — jerntråd . .. 11 ii ii 39: 60. 10 — Stål: i stänger, alla slag 11 ii ii 39: 60.
13 — bandstål 11 ii ii 66: — 13 — plåtar, varmvalsade 11 ii ■1 97: 44. 141: 60.
18 25 — „ kallvalsade 11 ii ii 660: — 25 — ståltråd 11 ii ii 91: 20. 25 — Koppar: rå eller garad, och kopparskrot . . 11 ii ii — 30. fr l. valsad 11 ii ii 16: 50.
10 — smidd 11 ii ii 16: 50. 10 — koppartråd • • • 11 ii ■ I 107: 50. 129: — 10 — Zink: i tackor eller stänger, samt skrot . . . 11 ii ii — 30. fri. valsad 11 ii ii 66: — 4:
— Nickel: ren eller legerad med andra metaller, i tackor 11 ii ii — 30. fri. smidd eller valsad 11 ii ii 129: — 10: — Arbeten af gjutet jern: osvarfvade och opo- lerade skenstolar för jernvägar, hällar och andra i öppen form gjutna 11 ii ii förbud. 3 8 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition J\S 39.
Arbeten af gjutet jern:
Rör, bärbjelkar, machinaxlar m. m pr 100 kilogr. kärl och andra arbeten „ „ ,, polerade eller svarfvade „ „ förtenta, emalj erade eller lackerade „ ,, „ Arbeten af smidt jern: gröfre, opolerade „ „ „ låssmedsarbete „ „ spik, tillverkad med machin ....„„ „ „ handsmidd „ skrufvar, bultar och skrufmuttrar „ „ „ ankare „ „ j kettingar „ „ verktyg „ „ „ husgeråd, poleradt eller måladt .
. „ „ „ ,. emalj eradt, förtennt eller lackeradt „ w Stålarbeten: verktyg „ „ » knifsmide , » ,, \
Arbeten af diverse metaller: verktyg af jern, stålade „ v n kopparslagarearbeten „ » „ Maehinerier: fasta ångmachiner „ „ „ ångmachiner för fartyg „ „ „ machiner för jordbruket m. m. . .
„ „ „ Trävaror: virke (ej af ek) i stock eller tillhugget pr stére sågadt af mera än 80 millim. tjocklek 5, „ „ 80 millim. tjocklek eller derunder (om 100 millinr. längd) „ „ läkter och stäfver 1000 stycken årämnen pr metre åror „ Afgift.
Eril. si ra t
II män- xan.
Enl. den vid traktaten fo gode taxa.
Fr. C. Fr.
C. förbud. 3 75. förbud. 4 50. förbud. 6 — förbud. 10 — förbud. 8 — förbud.
12 — förbud. 8 — förbud. 12 — förbud. 8 — 13 20. ( 8 19 80. i 49 44. 8 — 66 — 10 — förbud. 14 — förbud. 16: — 223: 44. 32: — förbud. 15 procent af värdet. 160: 44. 15: — förbud. 20: — 33 — 6 — 46 20.
12 —- 19 80. 6 — — 12. fritt. — 12. i fritt.
Ph i T w-- 1 , 20. fritt.
I1 r so. fria. — 048. fria. — 072. fria.
Tändstickor Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\s 39. 9 Tändstickor: . .
Fartyg: af trä . „ af jern Tjära och Beck:
Papper, omslags - Bih. till R.
Prot. 186b & 1865 1 Sami. 1 Afd. 18 Haft. 2 pr 100 kilogr. „ tonneau 55 55 „ 100 kilogr 55 55 55 Afgift.
Enl. den vid traktaten fo- gade taxa.
Fr. C. Fr. C. 129: — 10 procent af värdet. förbud. 20: — förbud. 60: — 1: — fria. 103: 80. 8: — 10 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\s 39.
Utdrag af Protokollet öfver Utrikes-depor tern enis-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet å Stockholms Slott den 17 November 1865.
Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström hemställde, att på grund af stadgandet i 16:de artikeln af den med Frankrike under den 14 sistlidne Februari afslutade Handelstraktat, såväl denna, som den under samma dag nied ofvanbemälte land afslutade Sjöfartstraktat, hvars bestånd är af den förra Traktatens fortfarande tillämpning betingadt, måtte till Rikets nu församlade Ständers godkännande öfverlemnas; Och behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla det i sådant afseende uppsatta förslag till nådig Proposition till Rikets Ständer, sådant som detsamma vid detta protokoll finnes bilagdt, och befalla, att densamma skulle till Rikets Ständer aflåtas.
UNDERDÅNIGA UTLÅTANDEN, rörande vissa på inledda underhandlingar om en Handels- och Sjöfartstraktat med Frankrike beroende frågor, afgifna af de för uppgörande af förslag till ny Tulltaxa den 6 November 1863 i Nåder tillförordnade KOMITERADE.
STORMÄKTIGSTE ALLERNÅDIGSTE KONUNG! Sedan Eders Kongl. Maj:t behagat under den 6 November 1863 åt undertecknade i Nåder uppdraga att uppgöra förslag till ny tulltaxa för att underställas
Rikets näst sammanträdande Ständers pröfning, har Eders Kongl. Majit, som an 1 - 2 sett detta arbete böra i flere delar ställas i sammanhang med resultaterna af redan öppnade underhandlingar om en Handels- och Sjöfartstraktat med Frankrike, och i afseende å hvilken fråga nödiga upplysningars meddelande borde vara att från komiterade påräkna, låtit till Komitéen öfverlemna åtskilliga det omförmälda traktatsärendet rörande handlingar, med Nådig befallning att i anledning af deras innehåll underdånigt utlåtande afgifva.
Enär vid inledandet af berörda underhandlingar för ett ändamålsenligare ordnande af Sveriges och Norges handels- och sjöfartsförhållanden till Frankrike uttryckligen blifvit å Frankrikes sida förklaradt, att några eftergifter i fråga om de Förenade Rikenas sjöfart på detta land icke kunde beviljas med mindre än att såsom ersättning erbjödes hvarjehanda fördelar för Franrikes handel och industri genom väsentliga ned sättningar af tullafgifterna i Sverige och Norge å Franska exportartiklar, hafva, enligt den instruktion, som Eders Kongl.
Maj:t låtit under den 31 Augusti nyssberörda år i detta afseende utfärda för Dess Minister vid Kejserliga Franska hofvet friherre N. G. Adelsvärd, af hvilken, jemte expedititionssekretaren F. Willerding, för Sverige, och byråchefen H. Bernhoft för Norge, underhandlingarne skulle bedrifvas, dessa bort, såsom antaget är, afse det dubbla ändamålet att afsluta både en sjöfarts- och en handels-tvaktat, hvardera på de grunder, som genom den nyssnämnda instruktionen blifvit bestämda.
Enligt de deruti med hänsigt till ordnandet af sjöfartsförhållandena meddelade föreskrifter borde väl å de Förenade
Rikenas sida yrkas fullkomlig likställighet med Franska fartyg i afseende å alla slags umgälder och afgifter för Svenska och Norska fartyg, men, om sådant icke kunde utverkas, finge underhandlarne ingå på det från Frankrikes sida föreslagna stadgande, att för Svenska och Norska fartyg, som direkte med last från de Förenade Rikena eller i barlast från hvad land som helst anlända till Frankrike, skulle der betalas en afgift, motsvarande det belopp, som i Sverige och Norge utgår för Franska äfvensom för inhemska fartyg, dock så, att denna afgift bestämmes särskilt för Sverige och särskilt för Norge till likhet med de skiljaktiga så beskaffade afgifter, som derstädes erläggas, och med iakttagande, att, då de skeppsafgifter, som i Sverige och Norge svara mot den i Frankrike till 4| francs par tonneau fastställda tonnageafgiften, utgöras blott af de s. k. lastpenningarne, också endast dessa, men icke, såvidt undvikas kunde, några andra skeppsumgälder blefve inberäknade; hvarjemte och enär, oberäknadt fyr- och båkafgifter, hvilka i Frankrike icke uppbäras, de umgälder, som i öfrigt derstädes drabba Svenska och Norska fartyg, såsom lotspenningar, hamnafgifter, skeppsklarerarekurtage, m. m., i allmänhet med 50 procent öfverstiga det belopp, sorn i Svenska och Norska hamnar utgår för de Förenade Rikenas fartyg, yrkas borde, att dessa skulle, ehvad berörda umgälder erläggas till staten, kommunen eller enskilde, blifva i Franska hamnar behandlade fullkomligt lika med Franska fartyg, såväl hvad den direkta som hvad den indirekta farten an - 3 ginge, äfvensom, dels att Svenska och Norska produkter och tillverkningar skulle erhålla samma förmåner och lättnader med dem, som genom sednaste traktater blifvit andra länder för deras exportvaror beviljade, — dels att för de Förenade Rikenas fartyg måtte vid direkt fart på Algér medgifvas nedsättning af 50 procent uti den med 4 francs par tonneau der utgående allmänna tonnageafgift, samt befrielse från all differentialtull å dit med dem skeende import, — och dels att de Förenade
Rikena finge för deras skeppsfart tillgodonjuta samma lättnader, som blifvit Belgiska och Tyska fartyg, hvilka i sjönöd eller utan handelsafsigt inlöpa i Franska hamnar, eller i öfrigt, medgifna.
Utaf särskilta meddelanden af friherre Adelsvärd och expeditionssekreteraren Willerding angående förloppet af förhandlingarna vid det för ärendet den 7 nästlidne December i Paris hållna första sammanträde, inhemtas, att dervid blifvit öfverenskommet, att Svenska och Norska fartyg i Franska hamnar skola vid direkt fart erlägga samma lästafgifter, som af Franska fartyg utgöras i Svenska och Norska hamnar, och borde frågan om beloppet af den nya tonnageafgiften blifva föremål för särskilt behandling, sedan ömsesidiga uträkningar hunnit verkställas; hvarjemte för den indirekta sjöfarten de Förenade Rikena blifvit tillförsäkrade den behandling, hvaraf den mest gynnade nation är i åtnjutande.
För andra af gifter (lots-, kurtage- m. m.) vore nationel behandling medgifven, och för fartyg, som icke verkställa någon handelsoperation, eller som i sjönöd inlöpa i Fransk hamn, skulle de principer tillämpas, som legat till grund för Belgiska fördraget.
Vid fart på Algériets hamnar komme Svensk-Norska fartyg att tå tillgodonjuta en nedsättning af 50 procent å lästafgiften; och hade i öfrigt å Frankrikes sida medgifvits, att den nuvarande surtaxen å flaggan skulle upphöra vid direkt fart från Sverige och Norge icke allenast till Frankrike utan äfven till Algér.
Det vid tillfället förda protokoll, hvilket komiterade jemväl fått emottaga, innehåller, beträffande sjöfartstraktaten, att sedan å de Förenade Rikenas sida Frankrikes anspråk i afseende å sjelfva skeppsafgifterna blifvit medgifna, hade de
Franska fullmäktige ”beviljat alla andra fordringar af kabinettet i Stockholm,” nemligen, afgiftsfrihet för fartyg i barlast eller som söka nödhamn, från hvad land de än må komma, — nedsättning till hälften af den tonnageafgift, som utgöres i Algériet, — och upphäfvande af all surtaxe å flaggan vid direkt fart såväl emellan Frankrike och de Förenade Rikena som mellan dem och Algér.
Och ehuru, enligt hvad sålunda förekommit, någon fullständig likställighet i afseende å de respektive ländernas skeppsfart icke kunnat genom underhandlingarne vinnas, anse komiterade likväl de fördelar, som det lyckats att till förmån för de Förenade Rikena betinga, vara af särdeles vigt icke blott omedelbart för deras sjöfart, utan äfven, synnerligen hvad Sverige angår, för den derigenom medelbart utvidgade marknaden åt dess produkter och tillverkningar, hvarföre komiterade böra i underdånighet tillstyrka, att de träffade preliminära altalen i 4 nu förevarande hänseende må för Sveriges del varda af Eders Kongl. Maj:t i Nåder godkända.
Särskilt hafva komiterade trott angeläget vara, att vid traktatens upprättande fästes synnerlig uppmärksamhet vid de här gällande stadganden (§ 4 i Tulltaxeunderrättelserna) om lindring i eller befrielse från lastpenningar, då fartyg under ett kalenderår göra flera resor emellan Svenska och utländska hamnar.
Derest från Fransk sida hinder skulle möta för inrymmande i dess lagstiftning af ett fullkomligt motsvarande stadgande, synes åtminstone böra, i stället, betingas en på ungefärlig medelberäkning af antalet resor, som samma fartyg kan årligen göra emellan Franska och Svenska hamnar, grundad nedsättning af den emot lastpenningarne svarande tonnageafgiften.
Exempel gifvas, att Franska fartyg gjort till och med 4 sådana resor under samma kalenderår.
Vidare, och då fråga möjligen framdeles kan uppstå, huruvida icke den under namn af lastpenningar utaf fartygen utgående särskilta bevillning, utöfver den som efter de allmänna bevillningsgrunderna måste af deras egare utgöras, bör nedsättas eller alldeles upphöra, torde uttryckligt förbehåll jemväl i traktaten böra inflyta", att tonnageafgiften å Svenska fartyg i Franska hamnar skall blifva på sådana förändringar beroende.
Slutligen, och enär det öfver förhandlingarne den 7
December hållna protokoll väl i allmänhet innehåller, att Sveriges alla öfriga fordringar blifvit godkända, men några af dessa fordringar, såsom om lika behandling vid den indirekta farten med den mest gynnade nation, samt om nationel behandling i afseende på andra umgälder än lästafgifterna i den sedermera förekommande specifikationen icke finnas omförmälda, anse komiterade sig böra underdånigst erinra om angelägenheten deraf, att de gjorda medgifvandena varda i traktaten med all nödig fullständighet upptagna.
Vid öfvergående dernäst till frågan om den internationela handeln, har först ociTsprit. till behandling företagits artikeln bränvin.
Angående tullen härå är genom den Nådiga instruktionen föreskrifvet, att den skulle bestämmas till hvad den inhemska tillverkningsafgiften utgör med tillägg af så stor surtaxe, att den inhemska industrien icke blottställdes för någon obehörig täflan med det importerade bränvinet, och hvilken i sådant afseende ansetts böra för Sverige föreslås till 30 öre pr kanna bränvin af 50 procents styrka, samt om ännu lägre afgift skulle å Fankrikes sida enständigt yrkas, kunna få medgifvas till belopp al 25 öre kannan; men då, innan någon närmare underhandling om sjelfva tullsatsen för denna artikel egt rum, de Franske fullmäktige begärt att erhålla upplysningar angående de inhemska afgifterna i Sverige och Norge, samt sättet för deras utgörande, — om beloppet af de enligt de allmänna tarifferna för denna vara stadgade tullafgifter vid dess införsel från utlandet, — samt rörande den särskilta bestämmelse, som genom den ifrågaställda konventionen 5 vore erbjuden att blifva tillämpad vid Fransk varuexport, hafva komiterade, under afvaktan att dessa upplysningar varda af de Svenske och Norske komissarierne, enligt deras vid tillfället gjorda erbjudande, åstadkomne, och att förhandlingarne om denna artikel vid förnyadt sammanträde blifva bragta till ett mera positivt resultat, bort till dess med vidare yttrande, derest sådant då finnes erforderligt, låta anstå.
Jemte det att, i afseende å
Vin på fat af högst 21 procents alkoholhalt, v>nden å Svensk-Norska sidan i öfverensstämmelse med instruktionens innehåll, erbjudna nedsättning i tull till 7 öre pr skålpund i Sverige samt Ql\ skilling per pund i Norge, närmast motsvarande 23 francs par hectolitre, blifvit af de Franska fullmäktige antagen, hafva desse, som för Vin på buteljer icke velat medgifva den enligt föreskrift derå fordrade tull af en Rdr pr kanna, föreslagit, att den måtte bestämmas till ett belopp, som med 50 procent öfverstege berörda tullsats för vin på fat, eller i rundt tal till 35 francs par hectolitre; hvarförutan, enligt det oftanämnde protokollet, ej mindre expeditonssekreteraren Willerding skall hafva förklarat den Svensk-Norska regeringen vara benägen att, om den Franska så önskade, afstå från förslaget om olika afgiftsbestämmelser efter varans alkoholhalt, och i stället kunde vilja göra uppnåendet af samma mål beroende på varans ursprung, i mån som detta vore Franskt, Spanskt eller Portugisiskt, — än äfven de
Franska underhandlare yrkat att i tullsatserne å vin såväl på fat som på buteljer skulle anses inbegripna alla slag af umgälder, så att derutöfver icke finge ifrågakomma någon annan afgift, vare sig för statens, städers eller korporationers räkning.
Komiterade anse den från Fransk sida yrkade ytterligare nedsättning i tullen för vin på buteljer skola såväl i och för sig, som genom den mindre skilnaden emellan denna tull och den för vin på fat, föranleda till införsel företrädesvis af en bättre och helsosammare vara, hvilken äfven är mindre underkastad förskämning och förfalskning än vin på fat.
Genom en sålunda ökad import af det högre tullbeskattade buteljvinet, hvilket år 1862 i tull inbringat endast omkring 110,000 Rdr, skall den minskning i statsinkomst, som den betydliga nedsättningen af vintullen lill en början antagligen kommer att föranleda, snarare motverkas, än om en större skilnad i tullen för vin å fät och på buteljer fortfarande bibehölles.
Komiterade tveka derför icke att tillstyrka antagande af det framställda förslaget om endast 50 procents förhöjning i tullen för vin på fat, i hvilket fall tullsatsen å buteljeradt vin komme att utgöra omkring 66 öre pr kanna.
I fråga åter huruvida vinets alkoholhalt eller dess produktionsort borde utgöra grunden för dess tullbarhet efter en lägre eller högre införselsafgift, så, enär de för traktatsförhandlingarnes bedrifvande gifna föreskrifter, hvilka komiterade fått emottaga, härom icke innehålla annat, än att Eders Kongl. Maj:t gjort till 6 Sidenväf nader. uttryckligt vilkor för tillämpning af den föreslagna lägre vintullen, att varans styrka icke tick öfverstiga 21 procent, och att, om den holle mera alkohol, tullen skulle bibehållas vid dess nuvarande belopp, samt det förmenta erbjudandet, att denna bestämmelse finge utbytas mot den om varans produktionsort såsom förtullningsgrund, icke heller omförmäles i någonderas af de Svenske underhandlare rapporter, kunna komiterade, som i öfrigt för sin del anse bestyrkandet af vinets ursprung skola leda till vida större osäkerhet och svårigheter i tillämpningen än utrönandet af dess alkoholhalt, destomindre understödja förslaget att göra tullnedsättningen beroende på varans egenskap af Fransk produkt, som vin af en större sprithalt i sådant fall kunde blifva mot den lägre tullen hit infördt, jemte det att alla Franska viner vid deras import till Sverige skulle komma uti ett till viner från andra länder exceptionelt förhållande, och Svenska tull-lagstiftningen sålunda — här utan verkligt behof — blifva inledd på en bana, hvilken, till dess stora förtjenst, i allmänhet hittills varit för henne främmande.
Och då, hvad vidare angår yrkandet om frihet för de Franska vinerna från alla andra umgälder vid införsel hit än sjelfva tullsatserna, Svenska exportvaror icke vid deras införande i Franska hamnar torde kunna undgå att, oberoende af tull- och fartygsafgifter, vidkännas hvarjehanda lokala umgälder, anse komiterade något medgifvande om frihet för de enahanda afgifter, som varor vid deras införsel till Svenska hamnar må i dem vara underkastade, och hvilka, olika i särskilta hamnar, i hvarje fall äro af ringa betydenhet, icke heller kunna göras.
Den nedsättning i tullen å Sidentyger och Band, som för Sveriges del kunde komma i fråga, har Eders Kongl. Maj:t ansett icke böra medgifvas till lägre belopp än hälften af nuvarande tullsatser, nämligen till 3 Rdr för helsiden och 1
Rdr 50 öre för halfsiden pr skålpund, att inträda successivt under 3 år, med respektive 1 Rdr och 50 öre årligen, hvaremot de Franska fullmäktige, som icke velat härmed åtnöjas, utan till en början yrkat för helsiden samma tull, som genom traktaterna med Relgien, m. fl., blifvit bestämd, eller 3 francs pr kilogramme, motsvarande 92 öre pr skålpund, sedermera föreslagit, att tullen för helsidentyger och band måtte successivt under 3 år nedgå, det första till 10, det andra till 8 samt det tredje året till i francs par kilogramme, och till hälften för halfsidenvaror; i följd hvaraf äfven dessa frågor blifvit gjorda beroende på ytterligare Nådig pröfning.