Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ribbor, alla slag.
Stäfver, Lagg- och Botten-, alla slag.
Tunnband. Wed, alla slag.
Årträd. o Vagnar och Åkdon, resandes, synbart brukade, af dem sjelfve begagnade, eller som blifvit ur Riket bevisligen utförda. 1 38 Förslag till Tull-Taxa. II.
- Qvantitet Utförsels- Tullvärde. flir Tull- Tull. beräkningen.
Banko. R:dr. « sk. r. R:dr sk. r. 10 — — Blodiglar Jern: 1 skålp. 4 — — 6 gjutet: — * Tack- och Barlast- 1 skepp. stäp. v. 1 — 8 — * Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade 1 skepp. stäp. v. 1 — — ' 8 — * Hällar öfver 1| tums tjocklek samt Lod och 8 Lödjör öfver 1 Skeppunds vigt stycket . 1 skepp. stäp. v. 1 — — * Hällar af 1|- tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, Lod och Lödjor till vigter af 1 skeppunds vigt och derunder 6 till £ skeppund 1 skepp. stäp. v. 1 — — — * Söndersågade Kanoner och Mörsare, samt kasserade Kulör och Bomber .... 1 skepp.stäp. v. — 24 — smidt eller valsadt: IG —"
Stång-, platt-, | tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver | tums , 14 fyrkant 1 skepp.stäp. v. — 4 — — — Smältstycken: omvällde 1 skepp. stäp. v. — 6 — 13 — * andra slag 1 skeppa stäp. v. — 12 — 8 — — Jernskrol, gjutet, smidt eller valsadt . . 1 skepp. stäp. v. — 24 — 75 Koppar: — rå t skepp.stäp. v. 10 — — 125 — — gårad , ... . 1 skepp, stäp, v. — 32 — 100 — Kopparskrot, eller gammal och brukad Koppar, samt Kopparaska 1 skepp. stäp. v. 1 32 — 4 * Malm, rå och osmält, i Införsels-tarifen eller den dervid fogade särskilda Varuförteckning, ej specificerad Metaller, sammansatta:
F ör b. 166 32 — oarbetade, alla slag I skepp. stäp. v. — 32 100 — Skrot samt gammal och brukad metall, sam- mansatt, alla slag 1 32 Förslag till Tull-Taxa. 39 Tallvärde. ll:dr sk. 20 4 1 3 32 32 7 10 5 24 30 Trädvaror: Virke, oarbeladt, sågadt eller tillhugget:
Alm, Ask, Bok, Björk, Ek och andra ej specificerade sådane trädslag, s som vexa inom landet . . . 1' .
Furu- och Grantimmer: otillhugget eller sågblockar tillhugget, ej specificeradt Master, Bögspröt och Spiror: af 40 tums omkrets och deröfver, 10 fot från slorändan af 20 till 40 tums omkrets, 10 fot från storändan derunder .
Pumpträd, oborrade; se Master och Spiror.
Ribbor, längre eller kortare Anni.
Vid export af Ribbor bör behörigen styrkas, ätt de äro fyrkantige och förfärdigade genom söndersågning af större timmer, i hvilket afseende betyg öfver nämnde förhållande skola vid Tull-Journalerne bifogas.
Sparrar af Furu och Gran af mindre tjocklek än 8 tum midtpå Anm.
Sparrar af furu och gran kunna ulföras både liksidiga och platta.
Dimensionen af deras tjocklek bestämmes efter fjerdedelen af deras totalomfång midtpå, så att t. ex. en sparre, sorn på två motsatta sidor innehåller lo tums tjocklek och på de öfriga endast 6 tums, kommer att vid tullklareringen behandlas lika med en, hvars alla fyra sidor tvärtöfver innehålla hvardera 8 tum.
Ved:
Björk- Bok- och Ek- . alla andra slag .........
Famnen beräknas till i alnars längd, 3 alnars höjd och G qvartcrs bredd.
Årträd eller ämnen till åror Qvantitet för Tullberakn. 100 R:dr v. 100 R:dr v. 100 R:dr v. 1 stycke 1 stycke 1 stycke 1 tolft 1 stycke 1. famn 1 famn 1 famn 1 par Utf. Tull.
R:dr sk. r 15 25 10 Alla andra varor, än de i denna Tarif upptagne, äro yid utförsel tullfria. 40 Förslag till Tull-Taxa. III.
Tarif för Kredit-upplaget och Transito-af giften.
Minimi-qvanti- Qvantitet för Transito- tet för Kredit- upplaget.
Transita-afgif- tens beräkning. afgifU Banko. 1500 skålp.
Anis 1 skålp.
R:dr sk. r. t •i 200 lisp.
Aska, Pott-: raffinerad och kalcinerad 1 lisp. 8 10 skepp:d Bly, oarbetadt 1 skepp :d — 20 150 kannor Bränvin:
Geniever 1 kanna 10 150 kannor Conjac 1 kanna — 10 150 kannor Rumm 1 kanna — 10 150 kannor Arra c 1 kanna — — 10 700 skålp.
Cacao 1 skålp. — — 2 1000 skålp.
Caffe 1 skålp.
— — H 400 skålp.
Canel och Cassia Lignea 1 skålp. — — 3 1000 skålp.
Corinter 1 skålp. — — 1 1400 skålp.
Fenkol 1 skålp. — -— 1 40 tunnor Fisk: saltad, Sill 1 tunna 4 300 lisp. torr, Gråsidor eller Sey 1 lisp. — — 6 1400 skålp. Färger: lllvhvitt 1 skålp. 1 50 skålp.
0 4 100 skålp.
Indigo 1 skålp. \ _ 1 4 400 skålp.
Garn, bomulls-: o färga dt 1 skålp. 3 150 skålp. färgadt, Turkiskt rödt 1 skålp. — 1 — 2000 skålp.
Gryn, utom af Spanmål 1 skålp. — i •i 10 skepp:d Hampa, häcklad 1 skepprd 10 100 lisp.
Humle 1 lisp. — 2 4 1500 skålp.
Ingefära, torr 1 skålp. — — 1 Förslag till Tull-Taxa. 41 Minimi-qvanti- Qvantitet för Transito- tet för kredit- Transito-afgif- afgift. upplaget. tens beräkning.
R:dr sk. r. 20 lunnor Kummin 1 tunna 8 100 lisp.
Lin, ohäcklad! ? 1 lisp. 1 6 100 lisp. häckladt 1 lisp. — 3 6 50 lisp.
Ljus: talg- 1 lisp. — 2 4 300 skålp. vax-, gula 1 skålp. — r 4 300 skålp. hvita och spermaceti ....
1 skålp. — 6 900 skålp.
Mandel 1 skålp.
—- — 1 1000 skålp.
Olja, Bom- eller af Oliver 1 skålp. — — 1 2000 skålp.
Hamp- 1 skålp. — — i 800 skålp.
Peppar, alla slag 1 skålp. — — 1 2000 skålp. Plommon, Cathrin- och Sviskon 1 skålp. — — 1 Y 2000 skålp.
Pomerans-knoppar och Skal 1 skålp. — — i 2000 skålp.
Russin 1 skålp. — — X 2 100 tunnor Salt, Kok- 1 tunna — 1 4 1800 skålp.
Sirap, Socker- 1 skålp. — — i Socker: 1800 skålp.
Mascovad, eller brunt och gult, ordinärt Terres- och Tetes samt hvitt pudersocker 1 skålp.
— — x 1200 skålp. Krossadt Lump- och Havanna-Terres . . 1 skålp. — — 1 1200 skålp.
Topp-, Candi- och Kak- 1 skålp. — — 1 Spanmål, omalen.: 100 tunnor Korn 1 tunna — 2 4 150 skålp.
The , . . . . 1 skålp. — — 8 100 tunnor Tjära . 1 tunna — 2 6 Tobak: 1200 skålp.
Blad* 1 skålp. — — i 2400 skålp.
Stjelkar ' 1 skålp. — — 4 200 skålp.
Knaster 1 skålp. — — 8 500 skålp.
Ull: 1 skålp. — — 2 200 kannor
Vin: på fastager 1 kanna — 8 100 kannor på buteljer 1 kanna — 1 8 Bil. lill Bev.-Vtsk.
N:o 3. 6 Fårslag till Tull-Taxa.
Un iler rät t elser i om hvad vid Taxans verkställighet iakttagas bör. §• i Hvad vid tullklarering af brutet skillingtal ej hinner till half skilling uteslutes, och räknas deremot för en skilling hvad af sådant brutet tal stiger till eller öfver en half. , §. 2.
Med de i Taxan förekommande vigtbeslämmelser förstås viktualievigt, der annaa vigt icke särskildt är utsatt. §• 3.
För alla varar, som inkomma med främmande fartyg, förhöjes den belöpande lul- 1 len med fyratio procent, och för alla varor, som med dylika fartyg utföras, med femtio procent, utom i de fall, då genom särskilda afhandlingar med främmande makter undantag härutinnan blifvit öfverenskomna.
Till allmänhetens underrättelse utfärdar Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-Kollegium
Fartyg bär i Riket byggda, som för utländsk räkning köpas och Utföras, njuta i allmänhet lika rätt, sorn inhemska, i hänseende till tullens beräknande för de varor, som med dem första gången utskeppas. §. 4.
Lastpenningar till Kongl. Majit och Kronan utgöras af Svenska fartyg med tolf och af främmande fartyg, då annorlunda icke är öfverenskommet, med trettiosex skillingar
Ranko för hvarje läst, beräknad efter Svenskt Mätarebref, samt betalas hvarje gång både vid inkommande och utgående; dock om ett inhemskt, eller med inhemska lika berättigadt, främmande fartyg, under loppet af ett kalender-år, gör flera resor mellan Sverige och utrikes ort, erläggas dessa umgälder för utgåendet allenast lörsta resan och vid förmjadl inkommande, endast när fartyget innehar last, samt större eller mindre del deraf lossar; och må i detta hänseende jemväl såsom barlastade anses:
Fartyg af 8 lästers drägtighet och derunder, som innehafver gods icke uppgående till mer än "hälften af dess drägtighet; Fartyg öfver 8 till och med 50 lästers dräglighet, som innehafver gods icke öfver 4 läster; Fartyg af öfver 50 till och med 100 lästers drägtighet, som innehafver gods icke öfver 6 läster, sanjt fartyg åf öfver 100 lästers drägtighet,, sorn innehafver gods icke öfver 8 läster; hvaremot, då fartyg innehafver gods till större lästetal i förhållande (ill drägtigheten, än hvad sålunda nu bestämdt är, detsamma bör anses såsom lastadt, samt hel afgift erlägga.
I Förslag till Tull-Taxa. 43 §• 5. l:o. Å inkommande varor, som, enligt Taxan, lortullas etter vissa procent af värde!, eller för hvilka olika tull efter olika värde eger rum, bör godsegaren uppgifva inköpspriset, med tillägg af assurans, frakt och all annan derå använd kostnad, intill dess de till lossnings-orten anländt, och å utgående varor deras partipris i lastningsorten.
Godsegarens angifnings-inlaga å inkommande sådana varor bör styrkas af Faktura och Konnoissement, äfvensom Assurans-räkning, då försäkring tagen är.
Kan varuvärdet icke på sådant sätt styrkas, skatt det, om Tullkammare eller Packhus-Inspektions föreståndare pröfvar det af godsegaren uppgifna vurdet vara för lågt,, bestämmas aj trerme på samma sätt, som för beslagsgods värderande, utsedde Besigtnings- och Kärderings-rnän; och bör, då plakatstämpel å sådana varor begagnas, å denna stämpel antecknas, efter hvilket värde varan blifvit förtullad. 2:o.
När en vara blifvit sålunda till förlullning angifven eller viird.crad, skall, genast efter besigtningen, anslag å Packhusdörren ovilkorligen ske, då hvar, som inom tre söcknedagar, anslagsdagen inberäknad, är högstbjudande, ege att varan inlösa, så vidt anbudet uppgår tili minst det angifna värdebeloppet, med tillägg af tio procent, samt under vilkor, att summan ofördröjligen i Tull-kassan kontant nedsältes.
Anbud af sådan person, hvars vederhäftighet ej är tillförlitligen känd, skall, på vederbörande Tulltjenstemans anfordran, beledsagas at antaglig borgen för anbudets behöriga uppfyllande.
Ilar inom anslagstiden, som räknas att fortfara intill slutet af den för Packhus-förvaltningen bestämda arbetstid å tredje söcknedagen från och med det anslaget skedde, någon till varans inlösande, på sätt föreskrifvet är, sig icke anmält, må vid tullberäkningen efter angifningen komma alt bero, och varan, efter skedd klarering, af egaren disponeras; men eger inlösning på förenämnde sätt rum, skola tullafgillerna efter det derigenom uppkomna högre varuvärdet beräknas; och skall af inlösnings-summan, hvilken den, som sladnar för högsta anbudet, åligger att, sist innan kl.
Tolf nästföljande söeknedag efter anslagstidens förlopp, i Tull-kassan nedsätta, varu-angifvaren genast derefter utbekomma angifnings-beloppet, tillökadt med 10 procent, mén öfverskottet, om sådant eger rum, tillfalla Kronan, och hälften ingå till det särskilda anslaget för Manufakturernas befrämjande, under iakttagande af hvad i Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor i sådant hänseende stadgas. §. 6.
Föreskrifterna i sednare momentet af nästföregående §. tillämpas icke å brukade flyttsaker och resande tillhöriga effekter, som icke utgöra handclsgods, och hvarmed förfares enligt hvad derom särskildt är eller varder stadgadt. §. 7. På vederbörande Fabriks- och Handtverks-föreningar ankommer att utse en eller flera personer i hvarje Stapelstad, som ega att tillse, det de till hvarje förenings yrke hörande varor blifva efter riktiga värden och benämningar förtullade, och öfvervara alla slämpiingar i packhusen; dock må dessa ombuds frånvaro icke hindra tullbebandlingens företagande och fortgång. §. 8.
Inkomna och till inrikes förbrukning disponerade utländska varor kunna till utrikes ort tullfritt åter utföras. 44 Förslag till Tull-Taxa. §. 9.
Vid uppkommande tvist om en varas rätta art och benämning, må General-Tullstyrelsen, dess instruktion likmätigt, ega att, sedan, der så erfordras, sakkunniga handlande eller fabrikanter hörde blifvit, afgöra frågan; kunnande besvär öfver General-TullStyrelsens i dylika frågor fattade beslut hos Kongl. Maj:t i underdånighet anföras endast af godsegaren. §. 10.
Alla, både inkommande och utgående, varor, ehvad de förtullas efter bestämd afgift eller efter vissa procent af värdet, eller äro tullfria, skola angifvas till namn, art och beskaffenhet, antal, Svenskt mått, mål eller vigt, och, då godset efter värde förtullas eller är tullfritt, äfven värdet, samt på lika sätt i Tull-journalerna och Persedelsextrakteu upptagas.
Om hvad i öfrigt vid varors angifning och förtullning iakttagas bör, tjenar Seglations-Orduingen till efterrättelse. §. 11.
De varor, som ej om skeppsbord kunna genom Svenskt mått, mål eller vigt till qvantiteten bestämmas, föras, efter deras beskaffenhet och värde, till Tull-Packhuset eller Stadens vågar, för att der vägas eller mätas.
Uppå ingifven inlaga till Tullkammaren, erhåller godsegaren räkning å den för varorna belöpande tull, efter 'hvars erläggande han eger desamma fritt använda, på sätt och med vilkor i öfrigt, som Seglatious-Ordningen och Nederlags-Förordningen bestämma. §. 12.
Till handelns underlättande kommer så kalladt Kredit-Upplag eller anstånd med tullafgifternas betalning för alla i Tarifen i sådant afseende utmärkta varor, till der bestämda minimi-qvantiteter, att tills vidare ega runi uti Städerna: Stockholm, Götheborg, Norrköping, Gefle, Carlskrona, Malmö, Calmar, Wisby, Westervik, Uddevalla, Landskrona, Christianstad, Carlshamn, Ystad, Halmstad och Helsingborg, under iakttagande af följande vilkor : att varorna uppläggas under Tullkammarens, jemte egarens, lås och vård; att egare af dessa varor få, emot utgörande af hela tullen, om de inom landet försäljas, men endast mot transito-tull, då de bevisligen åter utföras, från Kredit-upplaget uttaga större eller mindre partier, dock icke under hälften af det minsta, sorn får uppläggas att Kredit-upplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den dag, godset till uppläggande angifvits; börande detsamma inom nämnde tid antingen åter utföras, eller tillfullo förtullas efter den tullberäkning, som var gällande, då upplaget skedde, vid påföljd att godset i annat fall för egarens räkning å auktion försäljes, då belöpande införsels-tull och omkostnader å auktions-summan först afdragas och återstoden tillställes godsegaren; att gods må kunna transporteras från en Stads kredit-upplag till en annans, dock med kredit-tidens beräkning ifrån den dag, godset först till uppläggning angafs; att varor må kunna afgiftsfritl öfverflyttas till kredit-upplag från nederlag, med beräkning af kredit-tiden från angifniugen till kredit-upplaget; att varor må, efter anmälan hos General-Tull-Styrelsen, öfverflyttas från kreditupplaget på nederlag, emot erläggande af så väl transito-afgift, som inkommande rekognition; samt Förslag till Tull-Taxa.
45 att genom kredit-upplaget någon förändring icke sker i den nederlagsfrihet, som Kongl. Majit redan i Nåder förunnat vissa Städer eller framdeles i Nåder förunnar andra. §. 13.
Egare af fartyg om minst 40 lästers drägtighet, som vid Svenskt skeppsvarf nybyggas, äro berättigade att, sedan fartyget kommit i fullfärdigt skick och sådant inför General-Tull-Styrelsen styrkt blifvit, få, uppå tillika der skeende anmälan, tillgodonjuta restitution med två tredjedelar af er lag de införsels-a/gifter för de skepps-förnödenheter, dem egaren genom behöriga intyg visat hafva varit till fartygets tackling och utredning använda och lör sådant ändamål från utrikes ort införda.
De skepps-förnödenheter, hvarmed ett Svenskt, från utrikes ort återvändande fartyg under resan blifvit försedt, äro icke underkastade tull, så länge de förblifva i samma fartygs bruk.
Kommerse-Kollegium eger att, efter pröfning af behofvel och på derom i hvarje särskildt fall af vederbörande gjord ansökning, lemna tillåtelse till tullfri införsel af varuprof i så ringa qvantitet, att det ej kan lill verklig förbrukning användas, samt af modell, införskrifven af inhemsk slöjdidkare, som åstadkommer likartad tillverkning, dock ej för honom mera än en af hvarje slag, klädespersedlar, gnldnipper och silfverprydnader dock undantagne. §• 14.
Allt hvitt socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet såsom Topp-, Candi- och Kaksocker, krossadt Lump- eller Havanna-Terres eller annat under samma tullbestämning hänförligt slag, skall underkastas besigtning af sakkunnige och ojäfvige personer, i Tullkammare- eller Packhus-Inspections-Föreståndares närvaro.
Yppas dervid olika meningar om varans rätta beskaffenhet, hänskjutes frågan till General-Tull-Styrelsen, då prof å sockret jemväl bör insändas. §. 15.
Vid utförsel sjöledes från Stapelstad af följande utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor, beviljas restitutionsvis af tullmedlen: för 1 skålpund Topp-, Candi- och Kaksocker 3 sk. — 1 skålpund krossadt Lumpsocker , . . . 2 » 6 rst. — 1 skålpund Kardus eller karfvad Tobak, äfvensom pressad och rullad Tobak 4 » — 1 skålpund Snus 4 •» — 1 skålpund Bomullsväfnad af garn i finhet af N:o 32, eller deröfver, efter Engelsk beräkning 4 » — 1 skålpund af Paddy tillverkade risgryn 6 » hvarvid iakttages: l:o alt hvad Socker- och Tobaks-fabrikaler samt Bomullsväfnader, äfvensom Risgryn, angår, minst 100 skålpund af samma vara skola till export angifvas och på en gång a (sänd as; 2:o att vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas tillverkarens, under edelig förpligtelse afgifna och med två vittnen bestyrkta försäkran, att varan är Svensk tillverkning och af utländskt råämne, äfvensom om Bomullsväfnad, att den är tillverkad af utrikes spunnet garn i finhet af N:o 32 eller deröfver, efter Engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas Tullkammare-Journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 46 Förslag lill Tull-Taxa.
3:o alt varan, då den är stämpling underkastad, bör vara med behörig tillverkniugs-stämpel försedd; och 4:o att utförseln verificeras, antingen genom intyg af Svensk Konsul eller vice Konsul å lossnings-orten, eller, om sådan tjensteman der ej är anställd, af annan vederbörande Embetsmyndighet, att varan derstädes blifvit lossad, eller ock, genom attest af vederbörande Tull-bevaknings-tjensteman, om godsets bevakning till öppen sjö i den mening, som 30 §. af gällande Nederlags-Förordning föreskrifver. §• 16.
Skeppare, inhemsk eller främmande, som, för trängande orsaker eller, lill inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Sjötullkammare linnes, må derstädes, utan skeppsumgälders erläggande, intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer, samt jemväl, under iakttagande af hvad Seglations-Ordningen föreskrifver och efter behörig märkrullas afgifvande, lossa större eller mindre del af sin last och intaga fyllnad deri, utan att erlägga tull eller annan afgift för mera, än som lossas eller lastas; men för fartyget belöpande skepps-umgälder skola, med iakttagande af hvad ofvanstående 4 §. föreskrifver, betalas, då lossning eller lastning eger rum.
Dock må, under fart från en till annan utländsk ort, Svenskt eller dermed lika berättigadt främmande fartyg, utan sådana umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innehafvande laddning, som icke öfverstiger Ijerdedelen af fartygets lastdrägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skeppshandlingar må tjena till grund.
Fartyg, inhemskt eller främmande, som i Svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan Svensk hamn, der, enligt Seglations-Ordningen, lastning får ega rum, inlaga fyllnad deri.
Då lossning eller lastning på flere ställen egt rum, erläggas dock, i öfverensstämmelse med nyssåberopade 4 §, skeppsumgälder endast å första lossnings- eller lastningsstället, derom bevis på passet meddelas. §. 17. Skeppare vare skyldig att, på sätt Seglations-Ordningen stadgar, å märk-rullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhet deraf, som berörda Födordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i utlastningsorten.
Till provision må, under sådana vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvantiteter Vin, Bränvin, Caffe och Risgryn, nemligen:
För fartyg, kommande frän Östersjön, eller till någon hamn i Halland samt Götheborgs och Bohus Lån från Nordsjö-orter samt Holland, England och Franska Wester sjö-hamnar: 3 kannor Vin, 2 kannor Bränvin, 2 skålpund Kaffe och 3 skålpund Risgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerares antal; samt För fartyg, kommande Jrån orter utom.
Östersjön, med undantag af nyssnämnd» fart lill Halland och Bohus Län: 5 kannor Vin, 4 kannor Bränvin, 4 skålpund Caffe och 6 skålpund Risgryn, på enahanda sätt beräknadt.
Härvid bör för öfrigt iakttagas, att Vin och Bränvin icke mot hvartannat utbytes; så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af dessa och öfrige nämnde proviant-artiklar öfverstiger en Skeppares ofvanföre bestämda förråd i utlastningsorten, skall ovilkorligen förtullas.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående Tullpasset, med fartyget bevisligen atförda provisions-varor öfverblifvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras.
Förslag lill Tull-Taxa. 47 Hvad af det öfriga medgifna provisions-förrådel ieke under vistandet i Svensk hamn om bord användes, må, derest det ej till qvarblifvande förtullas, med fartyget åter utföras. §• 18- Nödigt förråd af lifsmedel för skeppsbesättningar, antingen fartyget inlöper i Svensk hamn, eller lifsmedlen derifrån med skeppsbåt hemtas, befrias från utlörsels-tull och andra dermed förenade afgifler.
Svenska fartyg få äfven till skeppsbehof tullfritt intaga öfriga förnödenheter, som till skeppets behof, i mån af dess storlek, kunna anses oundgängliga, hvartill äfven må räknas 1 famn Ved, 1 tunna Tjära, £ tunna Beck, 2 st. år- och 4 st. spak-ämnen för hvarje 20 läster af fartygets drägtighet och derunder.
Främmande fartyg må deremot, ej heller till skeppsbehof, intaga sådana förnödenheter, ulan erläggande af derför belöpande tull-afgifter. §. 19.
På det Skeppare och besättningar å Svenska krafvel-fartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den töring, som uti Kongl. Maj:ls år 1748 utfärdade Reglemente, dem, lill uppmuntran; blifvit tillagd, skola Skeppare och besättning vid den Tullkammare, der lossning sker, af den tull, som för fartygets mcdbragta last indyter, mot behörigt qvitto, erhålla dess töring, utgörande vid lärt från Östersjön för en Skeppare 1 Riksdaler 16 sk., för en Styrman 28 sk., och för de öfrige af besättningen, så väl som gossar, hvardera 21 sk.; från de vid Nordsjön, Kanalen och Atlantiska hafvet belägna Europeiska orter, för en Skeppare 7 Riksdaler 9 sk., för en Styrman 3 Riksdaler 28 sk., och för det öfriga skeppsfolket, hvarje person 2 Riksdaler 42 sk.; samt från Medelhafvet, Levanten och andra aflägsnare orter, Skepparen 9 Riksdaler, Styrmannen 4 Riksdaler 24 sk., och för hvardera af den öfriga besättningen 3 Riksdaler 28 sk., allt Svenskt banko; men då tullbeloppet för medförda varor icke uppgår till minst 50 Riksdaler banko, beslås Skeppare och besättning ej någon loring, från hvilken förmån äfven inhemska på klink byggda samt utländska fartyg äro uteslutna.
Skeppare, som komma från Medelhafvet, men tillika intagit last uti Westersjöhamnar, njule töring, såsom från Medelhafvet, när tullen för de derifrån i Svenskt fartyg medbragta varor stiger till en ijerdedel af tullbeloppet för de varor, som annorstädes blifvit inlastade.
För gods, som under transporten genom tillfällighet tagit skada, må ej någou minskning i tullen tillåtas, så vida godsegaren sjelf vill detsamma disponera.
Anser godsegaren en sålunda förskämd vara icke kunna draga den i Införsels-tarifen utsatta tull, må han äska laga besigtning å godset, hvilken då skall af Magistrats-person, med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män, verkställas, i närvaro af vederbörande Tullkammare-föreståndare, som eger att, under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af Kronans räll, besigtnings-åtgärden kontrollera.
Relinnes godset hafva under transporten undergått förskämning, skola Besigtningsmännen ej allenast härom utfärda intyg, utan jemväl, efter granskning af behöriga lasthandlingar, attestera värdet af enahanda vara i oskadadt skick.
Derest fog till anmärkning emot förrättningen icke förekommer, antecknar Tullkammare-Föreståqdaren sitt godkännande å besigtnings-instrumentel, som ej edsvurne besigtningsman äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa.