Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Ånyo föredrogs och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande N:o 26, angående ett föreslaget låne-understöd af allmänna medel, för anläggningen af elen nya vägen emellan Borås stad och Fläskjums gästgifvaregård.
S. D. Stats-Utskottets, sedan den 21 dennes på bordet, hvilande Utlåtande N:o 19, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Betänkande N:o 10, hlef, vid förnyad föredragning, lagdt till handlingarne.
S. D. Ånyo föredrogs och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande N:o 23, angående väckt fråga om de till boställen å Cheferne för Blekinge och Södra Möre Båtsmans-Compagnier fordom upplåtna Krono-hemmans försäljande till skatte, eller ock 0111 förändring i tillsynen å samma hemman.
Den 28 Mars 1840 f. m.
Från Höglo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 15 sistlidne Februari på hordet lagda memorial N:o 3, med återlemnande af Petter Perssons från Jönköpings
Län motion, rörande upphörande af Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes och Kongl.
Kammar-Rittens rätt alt pröfva BeredniugsComitéers beslut, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med gillande af ofvannämnde memorial, förklara, det Ståndet anser motionen höra till behandling af Bevillnings-Utskottet.
Återremitterades Expeclilions-Utskottets den 12 dennes på bordet lagda memorial N:o 3, med anmälan om vid föregående Riksdagar vidtagne åtgärder, i och för prenumerations öppnande å Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, jemte hemställan i sammanhang dermed.
N:o 37 Herr Stuarts Carl Gustaf: ”Då det af Expeditions-Utskottet nu framställda förslag är alternativt, och således icke lärer kunna af Ridderskapet och Adeln antagas vid dess första föredragning, utan troligen måste återremitteras, så anhåller jag, att återremissen måtte åtföljas af en anmärkning, hvartill jag linner mig föranlåten.
Expeditions-Utskottet har föreslagit, att Troi.
Utdr. d. 28 Alars i8/[o. vid denna, likasom vid den föregående Riksdagen, Utskottet matte få uppdraga åt en dess tjensteman bestyret med tryckningen af de handlingar, sorn böra ingå i Bihanget till nästa Riksdags-protocoll.
Då den tjensteman, som sista Riksdag erhöll detta uppdrag, icke egentligen tillhörde Riksgälds-Contoiret och befann sig i underordnadt förhållande till styrelsen öfver detta Verk; hvilken egde öfverinseende! öfver åtgärderna för Bihangs-exemplarens completterande och tillhandahållande vid Riksdagens början, samt borde föranstalta om härtill erforderligt tryckpappers anskaffande och trycknings-kostnadernes liqviderande, så har sådant förorsakat håde oreda och omvägar under tiden sedan sista Riksdag.
På det förhållandet under mellantiden intill nästa Riksdag icke må blifva enahanda, föreslår jag, att det måtte till Riksgälds-C011- toiret öfverlåtas att utse den person, som bör öfvertaga bestyret med tryckningen af de handlingar, som tillhöra Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll för nästa Riksdag.” N:o 38.
Grefve Cronstedt, Fredrik Johan: ”Då jag har äran vara ledamot al Expeditions-Utskoltet, har jag trott mig härvid böra lemna några upplysningar, men får till en början anhålla att af Herr Riddarhus-Secreteraren blifva underrättad, hvad åtgärd, sorn i de öfriga Stånden blifvit vidtagen, i anledning af detta memorial.
Densamme: ”Då ärendet förevar i Utskottet, yttrades af pluraliteten den åsigt, att Utskottet icke borde anse sig bundet af förra Ständers beslut, så till vida, att
Utskottet nu vore förhindrad t att tillstyrka ändamåls-enligare föreskrifter i detta afseende, än dem, som 1828—.1830 årens Ständer lemnat.
Jag var af denna åsigt, ehuru jag, lika med Utskottets Ordförande, Grefve Frölich, tror, att Utskottet, utan att underställa frågan Rikets Ständers bepiöfvande, kunnat saklöst löija den af 1828—1830 årens Ständer lemnade föreskrift, helst denna föreskrift var tillkommen, till följe af Utskottets hemställan om behofvet af stadganden, att äfven vid blifvande Riksdagar tilllämpas.
Men då Utskottet, samma föreskrift oagtadt, vid sista Riksdag ansett sig (i mern.
N:o 30 af den 19 Maj 1835) böra till Rikets Ständer hemställa, det måtte, i likhet med hvad vid den föregående Riksdagen egde rum, Utskottet tillåtas att bland dess tjenstemän utse en person, åt hvilken detta bestyr kunde uppdragas, så bar jag ansett en förnyad hemställan i ämnet nu vara så mycket mera lämplig, som derigenom den åsigt finge tillfälle att uttala sig, att denna detaille hellre bör anförtros åt Riksgälds-Contoiret, än åt en af Expedilions-Utskottet utsedd person, hvilken Utskottet icke kan, emellan Riksdagarne, controllera.
Jag anhåller örn proposition till bifall å det i Utskottets memorial fram - Trot.
Vtdr. d. 28 Mars 1840. ställda senare alternativet eller att nu ifrågavarande detalj måtte uppdragas åt Riksgälds-Contoiret, helst jag inhemtat, att befattningens anförtroende åt en för Contoiret fremmande person, ofta medfört obehag och omvägar, som icke egt rum, så framt en Riksgälds-Contoirets tjensteman fått detta uppdrag.
Jag förnyar min anhållan om Proposition å det senare alternativet.” N:o 40.
Grefve Fr ö lich j David: ”Då målet förevar i Utskottet, saknade Utskottets ledamöter, äfvensom jag, all upplysning om någon slags olägenhet, som skulle uppkommit deraf, att en serskild person haft uppdraget alt mellan Riksdagarne utlemna de genom prenumeration erforderliga exemplaren af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoil.
Det var då blott fråga om, huruvida man skulle anse för tillräcklig den föreskrift, som vid 1828 års
Riksdag var lemnad att tjena till efterrättelse för Expeditions-Utskottet under denna eller följande Riksdagar, eller om Expeditions-Utskottet, oansedt denna föreskrift, skulle ånyo besvära Ständerne med en förfrågan i ämnet.
Då nu den upplysning blifvit lemnad, att en olägenhet egt rum genom det hittills iagttagna förhållandet, hvilket likväl varit stricte öfverensstämmande med hvad Ständerna föreskrifvit, så har jag så mycket mindre någonting emot, att saken blir återremitterad, sorn det af reservationen synes, att jag varit solus in voto 0111 framställningen.
Delta har jag ansett mig böra upplysa, äfvensom att den sista Talarens tanka äfven måtte hafva varit, att memorialet borde till Expeditions-Utskottet återremitteras, men icke att detta Stånd skulle antaga en del af hvad Utskottet alternativt föreslagit, emedan sådant icke låter sig göra, då saken första gången föredrages i Ståndet.” N:o 41.
Grefve Cronstedt: ”Då jag har anledning att tro, att det senare alternativet blir bifallet af Borgare-Ståndet, har jag tagit mig friheten begära Herr Friherrens och Landtinarskalkens proposition till bifall å detsamma; jag skulle eljest hafva förenat mig med Grefve Frölich i begäran om återremiss, för att förekomma den olägenhet, som måste uppstå, i händelse 2 Stånd antaga det ena, och 2 Stånd det andra alternativet.” N:o 42.
Grefve Frölich: ”Det är ett litet obetydligt missförstånd mellan den värde ledamoten och mig, som lätt är rättadt.
Det består blott deruti, att första gången ett Utskotts memorial eller betänkande förekommer, kan det icke annat än antagas i sin helhet och icke med förändringar.
Det skall antingen i sin helhet antagas eller ock återremitteras.
Som nu Grefve Cronstedt sjelf icke synes vilja, att det skall i sin helhet antagas, och man icke kan få proposition till bifall på ena hälften deraf, så är enda utvägen Aterremiss, på det Utskottet må rätta det fel, som majoriteten begått att fram - Prot. llldr. d. 27., 28 Mars 1840. i85 ställa ett alternativt förslag.
Det är blott i formen som ett litet misstag egt rum, hvilket nog Herr Friherren och Landtmarskalken lärer observera.”
Nro 43 Grefve Cronstedt: ”Till svar å hvad den siste värde Talaren invändt, får jag lemna, att då, efter hvad upplyst är, Bonde-Ståndet antagit det senare alternativet, måtte äfven proposition tili bifall derå blifvit framställd.
(Den 27, 28 Mars 1840.) S. D.
Vid slutlig föredragning af de sedan sista Riksdag hvilande, celi af Constitutions-Ulskottet jemte dess den 7 och 20 dennes på bordet lagde, memorial N:o 5 uppgifne förslag till ändringar i Rikets Grundlagar, äfvensom af Constitutions-Utskottets memorial af den 26 dennes, angående en rättelse i uppgiften om det hvilande förslaget till ändring i Irsta perioden af 60 §.
Regerings-Formen, stannade Ridderskapet och Adida i nedannämnde delar i följande beslut: l:o De nya förslagen, rörande 29 §. Regerings-Formen, 56 och 81 §§. Regerings-Formen, samt 29 §. Riksdags-Ordningen, 60 §.
Regerings-Formen, 61 §.
Regerings-Formen, 72 §. Regerings-Formen, det nya momentet i 14 §.
Riksdags-Ordningen, som angår representations-rätt för manufacturister och fabriksidkare på landet, 15 §. samt förra perioden af 22 §.
Riksdags-Ordningen, 16 §.
Riksdags-Ordningen, 18 §. Riksdags-Ordningen, 43 §.
Riksdagsordningen, 46 §.
Riksdags-Ordningen, 49 §,. 3 momentet Riksdags-Ordningen, tillägget eller blifvande Irsta momentet i 59 §. Riksdags-Ordningen, 73 §. Riksdags-Ordningen, 38 §. Riksdags-Ordningen, 1 §. 6 mom.
TryekfrihetsFörordningen, 1. §.
9. morn. Tryckfrihets-Förordningen, 1 §.
12 mom. samt 4 §. 4 mom.
Tryckfrihets-Förordningen, 2 §. 4 mom. 7 undantags-punkten Tryckfrihets-Förordningen, 3 §. 12 mom.
Tryckfrihets Förordningen, 4 §. 3 mom.
Tryckfrihets-Förordningen, samt borttagande ur 5 §.
Tryckfrihets-Förordningen af föreskrifterne om insäudande till Hof-Rätten af handlingarne i Tryckfrihetsmål, biföllos; 2:o de nya förslagen rörande 22 §.
Regerings-Formen, 49 §.
RegeringsFormen och 2 §. Riksdags-Ordningen, 50 §.
Regerings-Formen och 3 §.
Riksdags-Ordningen, 75 §. Regerings-Formen, 109 §.
Regerings-Formen och 80 §, Riksdags-Ordningen , det inoment i 14 §, Riksdags-Ordningen, som angår B :rgsbrnkens representation, 109 Regerings-Formen samt 27 och 80 §§. Riksdags-Ordningen, 36 och 72 §§. Riksdags-Ordningen, 49 §. 1 mom.
Riksdagsordningen, 51 §.
Riksdags-Ordningen, tillägget i de 2:ne sista perioderna af 59 §.
Riksdags-Ordningen, 1 §. 4 mom. Tryckfrihets-Förordningen, 1 §. 10 mom.
Tryckfrihets-Förordningen, 2 §. 4 mom.
Irsta undantags-punkten Tryck - i84 Prot.
Utdr. d. 28 Mars 1840. fr i lie ts-Föror cliiingen, 3 §. 8 mora.
Tryckfrihets-Förordningen, samt 5 §. 11 moni. Tryckfrihets-Förordningen, afslogos; 3:o
De nya förslagen rörande 33, 19 och senare perioden af 22 §§.
Riksdags-Ordningen, samt 13 och 17 §§.
Riksdags-Ordningen ansågos bora hvila, tills underrättelse erhållits 0111 Preste-Ståndets beslut i dessa ämnen.
Den 28 Mars 1840 e. m. S. D.
Då det förslag till ändringar i 49 §.
Regerings-Formen samt 2 Riksdags-Ordningen, afseende Lagtima Riksdags återkomst på bestämd tid, hvilket finnes upptaget i 5 puncten af den uppgift å sedan sista Riksdag hvilande Grundlags-ändrings-förslag, som är bifogad Constitutions-Utskottets memorial N:o 5, blifvit al Ridderskapet och Adeln afslagct, fann Ridderskapet och Adeln, till följe af 82 §. 6 mom. i 1835 års Riksdags-beslut, att de uti samma moment, äfvensom uti 6:te punkten af ofvannämnde uppgift å livilande Grundlags-ändrings-förslag, omförmäldte förslag till ändrade Grundlagsbestämmelser, angående Urtima Riksdagar och deras föremål, icke numera kunde till någon pröfning företagas, utan kornme att förfalla. S. D.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 20 dennes e. m. på bordet lagda Utlåtande N:o 19, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Betänkande N:o 10, fann Ridderskapet och Adeln Utlåtandet N:o 19 ej erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
S. D. Återremitterades Stats-Utskottets den 20 dennes e. m. på bordet lagda Utlåtande N:o 22, angående yrkad rättighet för åtskillige Härader inom Skaraborgs Län till utsyning på Krono-parkerne Hunne- och Halleberg. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets den 20 dennes e. 111. på bordet lagda memorial N:o 2, om återlemnande af Johan Perssons från Upsala Län inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta motion, angående besvär öfver markegångs-taxorne, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med bifall till Utskottets memorial, förklara motionen tillhöra Stats-Utskottets behandling.
Friherre Cederströms3 Anders} den 15 sistlidne Februari e. m. på bordet lagda motion om förändringar i 1833 års
Lego-stadga för husbönder och tjenstehjon, tillika med de, i anledning deraf,den 19 Februarif. m. och denna dag afgifna yttranden.
Expedi - Prot.
Utdr. d a8 Mars 184.0. 185 Expeditions- Utskottet:
Herr von Troils, Emil, den 26 dennes f. m. på bordet lagde motion om bestämmande af dagen för nästa Lagtima Riksdags början.
Herr von Troila Emil: "Sedan Ridderskapet och Adeln nu afslagit den föreslagna förändringen af 49 §.
Regerings-Formen, och det således är gifvet, att Grundlagen ej kommer alt bestämma dagen för början af nästa Lagtima Riksdag, så får jag föreslå, att Rikets Ständer måtte besluta, att nästa Lagtima Riksdag skall taga sin början den 14 Januari 1845.’’
Henna motion torde böra remitteras till Expeditions-Utskoltet.
S. D. Föredrogös ånyo och biföllos Stats-Utskoltets den 20 och 26 dennes på bordet lagda Utlåtanden N:o 20, angående
Kållands härads invånares rättighet att erhålla utsyning på Kronoparken Råda-As; N:o 23, angående väckt fråga, antingen om de till boställen åt cheferne för Blekinge och Södra Möre Båtsmans-Compagnicr fordom upplåtna Kronoliemmans försäljande till skatte, eller ock om förändring i tillsynen å samma hemman; N:o 24, i anledning af sökt eftergift af det staden Öregrund beviljade låne-understöd, eller förlängning af de derföre stadgade betalningsterminer; N:o 25, angående väckt förslag, att till minne af Carl von Linné i lians födelseoit anlägga en inrättning för trädgårds-odlingens befrämjande; N:o 26, angående ett föreslaget låne-understöd af allmänna medel för anläggningen af den nya vägen mellan Borås och Fläskjums gästgifvaregård.
Bifölls Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den 26 dennes e. m. på bordet lagda memorial N:o 10 om beräkning af Notarie-arfvode för de, såsom Notarier, hos Utskottet anställde Canzlister.
Från H ög v ö r d. Preste-Ståndet.
Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande N:o 2, i anledning af verkställd granskning utaf Rikets Ständers Justitiae-Ombudsmans afgifna Embets-berättelse och allmänna redogörelse, äfvensom af hans Embets-Diarium och registratur för den tid, som sedan sista Riksdags början förflutit.
Ståndet, som godkände och till handlingarne lade samma Utlåtande, så vidt det angick fullgörandet af den Lag-Utskottet i 33 2 mom.
Riksdags ordningen ålagda granskningen af Justitiae-Ombudsmannens förvaltning, fann Bilt. till R.
Prot. 1840. 9 Sami. 1 Band. 24 i86 Prot. Uldr. <1. 28 Mars 1840. dock nödigt, med hänsigt till det af Utskottet gjorda tillägget och framställningen, som å pag. 7 förekomma, att Juslitiae-Ombudmannen, i afseende på den honom i 100 §.
Regerings-formen lemnade föreskrift att ”anmärka lagars och författningars brister och uppgifva förslag till deras förbättring” skulle hafva kommit detta ändamål närmare, om han, ehuru sådant förut icke 'varit öfligt, upptagit en kort redovisning för sådane i Högste Domstolen afgjorda mål, der olika begrepp om lagens mening bland ledamöterne yppats samt angifvit de skiljagtiga åsigterna och tillika meddelat yttrande, huruvida han ansett desamma påkalla ändring af 1111 gällande Lag-stadganden, att samma Utlåtande, i sagde del, återremittera.
S. D. Föredrogs Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets memorial N:o 10, om beräkning af Notarie-arlvode för de, såsom Notarier, hos Utskottet anställde Canzlister.
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Banco-UtskottetSj den 18 och 21 dennes å bordet lagda Utlåtande N:o 5, i anledning af Rikets senast församlade Revisorers hemställan, det Lands-Kamcreraren i Wermlands Län, Kammar-Rätls-Rådet Lindberg må erhålla eftergift af ett honom till betalning ådömdt belopp Odlings-låne-medel, hvilket af f. d. Lands-Secreteraren Kleman blifvit förskingradt.
Till Slats-Ulskottet remitterades ett af Herr Hjort denna dag ingifvet skriftligt anförande, i anledning af en förut af honom väckt och af Ståndet till nämnde Utskott den 14 dennes remitterad motion, angående Stats-anslag till organiserande af en Apologist-skola i Sölfvesborg. S. D. Till Banco-Utskottet remitterades ett denna dag af Herr Worm ingifvet skriftligt anförande, till ytterligare utveckling af en den 7 dennes af honom väckt och den 14 derpå följde, tili nämnde Utskott remitterad motion, med förslag, att Rikets Ständer må besluta, att af Banco-vinsten skall afsättas tillräcklig fond, för att, nied utvidgande af den redan inrättade Handels- och Närings-Disconten, och under samma förvaltning, bilda en för Skeppsbyggerier till Handelsflottans förökande serskild låne-tillgång.
S. D. Till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterades ett af Herr Hegardt denne dag ingifvet skriftligt anförande, i anledning af Herr Christiersons den 1 sistlidne Februari väckta och den 8 i samma månad till nämnde Utskott remitterade motion, angående Helfrihetsbrefs upphörande, i Prot.
Vtdr. d. *8 Mars 1840.
187 hvilket ämne serskildta yttranden i öfrigt äro jemväl denne dag inom Ståndet afgifna.
Remitterades till Stats-Utskottet ett denna dag af Herr Petré ingifvet skriftligt yttrande, i anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer den 2 dennes aflåtna Nådiga Proposition, angående tillökning i det för beläning af Svensk Ull anvista Creditiv, samt om nedsättning af räntan derå; uti hvilket yttrande Herr Ekholm sig förenat. S. D. Till Banco-Utskottet remitterades ett af Herr Petre’ denne dag ingifvet skriftligt yttrande, med hemtad anledning af Kongl. Majrts den 2 dennes till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition, angående ökade tillgångar för Manufactur-Discont-fondens utlåningar.
S. D. Föredrogos ånyo följande UtskoLts-utlåtanden oell memorial: i:o Stats-Utskotlets: N:o 16, i anledning af väckt motion om ersättning till Rusthållarne vid två Esqvadroner af Lif-Regementets Dragon-Corps för munderingars slitning under Garnisons-tjenst i Stockholm år 1838.
N:o 17, angående tillökad Canzli-betjening.
Bifölls. 2:o Banco-Utskottets:
N:o 5, i anledning af Rikets Ständers senast församlade Revisorers hemställan, det Lands-Kamereraren i Wermlands Län, Kammar-Rätts-Rådet Lindber" må erhålla eftergift af ett honom till betalning ådömdt belopp odlingslåne-medel, hvilket af f. d. Lands-Secreteraren Kleman blifvit förskingradt.
N:o C, i anledning af på Bankens Pensions-stat förflyttade Bokhållaren G. JV.
Sundbergs ansökning att erhålla pension, motsvarande den lön, han, enligt Conslitutorial, inom Banco-Verket innehaft.
Bifölls. 3:o Lag-Utskottets:
N:o 1, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen Magnus Perssons från Wermlands
Län memorial om ändring i föreskrifterne, angående Nämndemäns befrielse från skjuts-skyldighet.
Borgare-Ståndet fann, för sin del, omförmälda motion tillhöra Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets upptagande.
N:o 2, i anledning af verkställd granskning af Rikets Ständers JustitiaeOmbudsmans Embets-berättelser och Allmänna Redogörelse, äfvensom af han* i88 Trot. Uldr. d. 2S Mars :8.fo. Embets-Diarier och Registratur för den tid, som sedan sista Riksdags början förflutit.
Ståndet beslöt att, med godkännande af Lag-Utskottets Utlåtande öfver Justitice-Ombusmannens Embets-förvaltning, lägga samma Utlåtande till handlingarne.
N:o 3, i anledning af väckt motion om föreskrifters meddelande, i afseende på kohlmåttens beskaffenhet.
Ståndet ansåg, för sin del, motionen böra till Allmänna Besvärs- oell Ekonomi-Utskottet remitteras; och N:o 4, om arfvoden för ökad Canzli-personal.
Bifölls. och 4:o Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets:
N:o 7, i anledning af väckt motion, alt halfva indeldta Armeen må hållas vacant under fredstid, emot en årlig afgift, som vissa år användes till fond för en, i förening med Folkskolor, inrättad Arbets-anstalt för fattiga och öbemedlade barn inom hvarje församling.
Ståndet ansåg denna fråga tillhöra Stats-Utskottets behandling.
N:o 8, i anledning af väckt motion om förändring i Kongl. Förordningen den 27 October 1812, om ulskrifningssättet och inrättningen af Allmänna Bevärings-manskapet.
Ståndet fann denna fråga böra af Lag-Utskottet upptagas; och N:o 9, i anledning af vackt motion om inskränkning af roleringsbesväret, till öfverensstämmelse med hvad de derom afslutade contract innehålla.
Ståndet ansåg denna motion böra till Stats-Utskoltet remitteras.
S. D. Efter ånyo skedd föredragning af Expeditions-Utskottels memorial N:o 3, med anmälan om vid föregående Riksdagar vid tagne åtgärder i och lör prenumerations öppnande å Bihanget till Rikets Ständers Protocoll, jemte hemställan, i sammanhang dermed, beslöt Slåndit: l:o att prenumeration å meranämnde Bihang äfven under innevarande Riksdag skall öppnas, enligt samma grunder, som under den nästföregående, och 2:o, att bestyret härmed må öfverlemnas till Rikets Ständers Riksgälds-Contoir. S. D. e. m.
Föredrogos ånyo Stats-Utskottets afgifna och bordlagde Utlåtanden: N:o 19, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Betänkande, N:o 10.
Prol- Utdr. d. 2 8 Mars 1840. 189 N:o 20, angående Kållands härads invånares rättighet att erhålla utsyning på Kronoparken Råda-Ås.
N:o 22, angående yrkad rättighet för åtskilliga härader inom Skaraborgs Län till utsyning på Krono-parkérne Halle- och Hunneberg.
N:o 23, angående väckt fråga antingen om de till boställen åt Cheferne för Blekinge och Södra Möre Båtsmans-Compagnier fordom upplåtna Krono heinmans försäljande till skatte, eller ock om förändring i tillsynen å samma hemman.
N:o 24, i anledning af sökt eftergift af det staden Öregrund beviljade låne-understöd, eller förlängning af de derföre stadgade bqtalnings-terminer.
N:o 23, angående väckt förslag att, till minne af Carl von Linné, i hans födelseort anlägga en inrättning för trägårds-odlingens befrämjande.
Bifölls. och N:o 2(i, angående ett föreslaget låne-understöd af allmänna medel, för anläggningen af den nya vägen emellan Borås stad och Fläskjums gästgifvaregård.
Bifölls. S. D. Föi ■edrogs ånyo Bjvillnings-Utskottets afgifna och den 21 dennes på bordet lagda memorial N:o 2, 0111 återlemnande af Johan Pehrssons från Upsala Län, inom Hedervärda Bonde-Ståndet, väckta motion, angående besvär öfver markegångs-taxorne.
Borgare-Ståndet ansåg ondörmälda motion tillhöra Stats-Utskottels behandling.
F rån Hederv. Bonde-Ståxdet.
S. D. Remitterades till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten: l:o Bengt Gudmundssons från Halland anförande, i anledning af hans förut allemnade och till nämnde Utskott remitterade motion om Kyrko-hemmanens i Halland förvandlande tili Krono-hemman; och 2:o Christen Anderssons från Skåne anförande, i anledning af hans förut Prof. Ut dr. d. 1 April 18^.0. aflemnade och till närande Utskott remitterade motion om rättighet för innehafvare af Mensal-hemman i Skåne att lösa dem till skatte.
S. D. Remitterades till Constitutions-Utskottet 1 Hans Janssons från Elfsborgs
Län sedan den 26 dennes på hordet hvilande framställning om bestämmande af dag för nästa Lagtima Riksdags början, jemte de, i anledning deraf, denna dag afgifne yttranden.
Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den 26 dennes på bordet lagde memorial N:o 10, om beräkning af arfvoden för de såsom Notarier hos Utskottet anställde Canzlister.
Den 1 April 1840.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet Herr Sandelhjelms, Paul, denne dag afgifne yttrande, i frågan om utarbetande och antagande af en Communal-lag. S. D. Företogs till pröfning nedannämnde sedan den 26 nästlidne Mars e. m. hvilande 2:ne punkter af den uppgift å sedan sista Riksdag hvilanda förslag till ändringar i Rikets Grundlagar, hvilken innevarande Riksdags Constitutions-Utskott med sitt memorial N:o 5, till Rikets Ständer öfverlemna!, hvarvid Ridderskapet och Adeln stannade i följande beslut, nemligen: l:o att förslaget till förändring af 13 §. 2 mom.
Riksdags-Ordningen, 19 §. sista perioden Riksdags-Ordningen samt 22 §. senare perioden Riksdagsordningen, angående representations-rätt för Lärare vid elementar-läro verken, afslogs; 2:o att förslaget till förändring och tillägg i 13 §. 2 mom.
Usta perioden Riksdags-Ordningen samt 17 §. 2 mom.
Riksdags-Ordningen bifölls.
S. D. Föredrogs Constitutions-Utskottets memorial, N:o 6, af den 20 Februari sisth, med anhållan, att, utöfver den i 24 §. 1 mom.