Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
43 berörde grundlags-§§ stadga, Wår Juslitie-Oinbudsman efterträda; sä vilje Wi, i kraft häraf, hafva förordna! honom, Gerhard Lagerstråle, att i sådant fall inträda i utöfningen af Juslilie-Ombudsmans-Einbetet; och har han under tiden att ställa sig till elIerr:i11else hvad den för Jus'ilie-Ombudsinannen den 1 Mars 1830 utfärdade Instruktion i 25 § stadgar och förmår.
Till yttermera visso håfve Wi detta undesrskrifvit och med Wära insegel bekräftat, sorn skedde i Stockholm den 28 Februari 1857. i\:0 25.
Uppläst oell godliändt hos Ridd. och Adeln den 26 Febr. 18S7.
Preste-Siåndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående val af Rikets Ständers Justilie-Ombudsmans Suppleant. S. A. Iv.
Vid anställd! val lill Rikets Ständers Justilie-Ombudsmans Suppleant efter Revisions-Sekreleraren och Riddaren af E. K. M:ls Nordstjerneorden J. A. Södergren, som i Juslitie-Ombudsniaiis-Embetet blifvit insatt, har Häradshöfdingen i Luggude Domsaga, Assessoren Gerhard Lagerstråle, blifvit härtill utsedd, hvilket Rikets Ständer få härmedelst i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 28 Februari 1857. 44 Expeditions-Utskottets Förslag till linderö.
Skrifvelse N:o 26. lif:O SO.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 26 Fehr. 1837.
Presle-Slåndct Borgare-Slå ndet Bonde-Slåndet den 26 den 28 den 28 den 28 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, ang ii en de förhöjning uti del i vissa klasser af nu gällande liese-reglcn,ienle bestämda dagtraktamente.
Besvis o. Ekon.-Utsk:s Otilde N:o 2). S. A. K.
Enär det dagtraktamente, sorn, enligt E. K. Mils förnyade Nådiga Rese-Rrglemente af den 31 Oktober 1851, beslås, i 7:de klassen med 1 R:dr 40 sk., i Side med 1 R:dr 16 sk., i vhde med 1 R:dr, jemte skjuts-ersättning lör 2 hästar, samt i 10:de klassen med 40 sk., i 11: t e med 32 sk. oell i 12:le med 24 sk., jemte godtgörelse förskjuts efter en häst, är, i förhållande till de efter berörda Reglementes utfärdande betvdligt stegrade pris pä de oundgängligaste lefnadsförnödenheler, alltför ringa, hafva Rikets Ständer ansett en förhöjning i dagtraktamentet tor nämnde klasser vara af billighet påkallad; vid bestämmande hvaraf Rikets Ständer, sorn tillika funnit tillökningen bora jemförelsevis höjas i den man traktamentena nu äro ringare, för sin del bevilja! en förhöjning med 16 skillingar banko eller 50 öre riksmynt, i dagtraktamentet för en hvar af de uti 7, 8, 9, 10, 11 och 12 klasserna af nu gällande Rese-Rcgleincnle omförmälda embets- och tjenstemän samt öfrige personer.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, med anhållan, att E. K.
M:t läcktes låta detta Rikets Ständers sålunda fattade beslut, lill vederbörandes efterrättelse, allmängöra.
Slockholm den 28 Februari 1857.
Expeditions- Utuko lids Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o 27. 45 IV:o 27.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 26 Fehr. 1857. » Preste-Slåndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående åtgärder för hejl ordnande af grunddikning å boställs)urd.
Besv:s o. Ekon.-Ulsk:s Bel:de N:o 32). S. A. Iv. Hos Rikets Ständer har i betraktande kommit att, dä grund-diknings allmänna införande skulle tillskynda Svenska landtbruket stor nylla, denna uppfinnings tillämpning på derlill tjenlig mark ä de öfver hela riket kringspridda mångfaldiga boställen skulle, jemte del dessa boställens värde derigenom förhöjdes och innehafvarncs utkomst förbättrades, sannolikt tillika medföra den stora fördel, att den vigliga förändringen i jordens brukningssätt blefve hastigare och allmännare öfver hela riket känd och tillämpad, än under andra förhållanden, då allmänheten sålunda egde tillfälle att, genom jemförelse!’ mellan den grunddikade boställsjorden och sadan jord. som häfdades med öppna diken, utröna det nya dikningssättets företräde framför det gamla.
Med anledning häraf, och sorn det icke undfallit Rikets Ständer att allmänna lagen, i 6 Kap. 2 och 3 §§ Bvggninga-Balken, för närvarande torde hindra öppna dikens å ett boställe utbytande mot täckta, få Rikets Ständer bos E. K.
M:f i underdånighet anhålla, del E. K.
M:t läcktes i Nåder vidtaga sådana, åtgärder, hvarigenom de binder, som i följd af nyssberörda lagstadganden mola för täckla dikens anläggande å boställsjord i stället för öppna, må varda undanröjda, samt grunddikningens skyndsamma och allmänna införande å boställsjorden på lämpligaste sätt befordras.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 28 Februari 1857. 46 Expeditions-Utskottets Förslog till underd.
Skrifvelse N:o 28.
Iso 28.
Uppläs! och godkändi hos Ridd. och Addri den 26 Fehr. 1857.
Preste-Slåndel den 28 — — liorgarc-Slåndct den 28 — — Bonde-Siandet den 28 — — Fikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående utarbetande aj sammandrag af administrativa m. fl. författningar.
Besvrs o. Ekon.-Ulsk:s Bet:de N:o 34). S. A. K.
Rikets Strinder-, sorn ansett en ändamålsenlig samling af de intill denna lid utkoinna, ännu gällande adminislraliva, kamerala och ekonomiska författningar och stadgar vara af beholvet högeligen påkallad, få i underdånighet anhålla, del E. K.
M:t ville, genom någon eller någre dertill utsedde skicklige personer, låta utarbeta och till allmän kännedom sprida ett i möjligaste måtto fullständigt, sammandrag af sådana gällande författningar, hvilka afse berörda delar af slaCs-förvaltningen.
Rikets Ständer framhärda <5ic.
Expodilions-Ulskottels Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 29. 47 \:u 20.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Addri den 7 Mars 18S7.
Prest e-Sl andel den 7 — — Borgare-Ståndet den 7 —■. — Bonde-Ståndet den 11 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående tillägg vid 28 § Regerlngs-Furmen.
(Konst.-l'lsk:s Mein. N:o 3). S. A. K.
Efter alt hafva lill pröfning före haft eli, viri sistlidne Riksdag väckt och lill afgörande vid nu pågående Riksmöte lagligen beredt förslag, rörande lilla gg lill 28 § Regerings-Forrnen, i fråga örn naturalisation af utländsk man, hafva Rikets Ständer samfäldt godkiindl berörde förslag, enligt hvilket nämnde grundiags-§ skulle erhålla följande lidelse : Regerings-Funnen, § 28. l:o.
Konungen eger alt i Stals-Rådet utnämna och befordra infödde Svenske män till alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af deri egenskap, ali Konungen fullmakter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills egt rum.
Konungen vare likväl obetaget, att, efter vederbörandes hörande, eller uppå deras framställning, till lärare-befattningar vid Universileterna, de theologiska liirare-ljenslerna likväl undantagna, såsom ock lill lärare och andra beställningar vid andra Inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom till Läkare-befallningar, kalla och befordra äfven utländske män af utmärkt förtjenst, de der ilen rena Evangeliska läran bekänna.
Likaledes må Konungen kunna uli militära embeten nyttja utländske män af sällsynt skicklighet, men icke lill Kommendanter i fästtiingarnc.
Konungen fäste, vid alla befordringar, afseende endast å de sökandes förtjenst * 48 Expeditions-Ulskötlets Förslag till underd.
Skrifvelse X:o 30. och skicklighet, men icke på deras börd.
Till civile Embetsman inom Riket och till Domare må sådane man endast namnas, som äro af den rena Evangeliska lärlin.
Hvarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och Tjenstår, vid de Verk och Stater, som under Departementet höra. 2:o.
Konungen eger att genom naturalisation till Svensk medborgare upptaga utländsk man i den ordning och under de vilkor, som uti särskild derom af Konung och Ständer gemensamt stiftad lag bestämmas.
Sålunda naturaliserad utländning njule samma rättigheter och förmåner, som infödd Svensk man, dock utan alt kunna till Ledamot af Slals-Rådet utnämnas.
Hvilket Rikets Ständer lä i underdånighet anmäla, med anhållan, alt ifrågavarande grundlags-förändring måtte vinna E. Ii.
M:ls Nådiga bifall och sedermera varda i vanlig ordning kungjord.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 11 Mars 1857. jfto m IJppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Mars 18S7.
Preste-Slåndel den 11 — — Borgare Ståndet den 11 — — Bonde-Ståndet deri lt — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Propositioner om ändring i 39, 40 m. fl. §§ i Regerings-formen ock 4, 6 m. fl. §§ i Riksdags-Ordningen, sami om f örändring i och tillägg till Riks-akten.
(Konst.-Utsk.s Meni.
N:is 3 och 5). S. A. K.
Eli Nådig Proposition af den I 1 Augusti 1854 har E. K. M:t fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att, vid antagandet af Regerings-Formen den G Juni 1809, då här icke fanns någon annan medlem af Konungahuset på manslinie)!, än den regerande Konungen, i nämnde grundlag blifvit stadgadt, alt vid de tillfällen, då Konungen af resa utrikes Happe ditio ns- Uts k otte ts Förslag till anderd.
Skri/velse N:o 30.
49 utrikes eller af sjukdom vore hindrad sjelf värda regerings-ärendena, skulle Riks-styrelsen under liden uiöfvas af Stals-Rådet, som jemväl borde föra regeringen intill dess Rikets Ständer derom vidare förordnat, i fall, vid Konungens frånfälle, Hans efterträdare vore omyndig, samt derest Konungahuset skulle på manliga sidan utslockna; och sedan föreningen emellan Sverige och Norrige år 1814 försiggått, hade i Riks-akleu den 6 Augusti 1815, med anledning af stadgandeno i Svenska Regerings-Formen och de dermed sammanstämmande eller dit hänvisande föreskrifterne i Norriges Grundlag, blifvit bestämdt, bland annat, huru Stats-Rådet borde vara sammansatt vid de tillfällen, då gemensam styrelse för de förenade rikena i berörde fall erfordrades; men emellertid hade, sedan Sverige erhållit thronföljare, hvars ålder öfversteg den, sorn i 41 § RegeringsFormen är för Konungs myndigblifvande fastställd, Rikets Ständer vid 1812 års Riksdag, äfvensom sedermera vid 1818 års Riksmöte, öfverlemnat och uppdragit åt bemälde thronföljare personligen, att, vid tillfälle af Konungens sjukdom, förestå Riks-styrelsen, och hade lika beslut blifvit lut lade al Norriges Stort hing i hvad samma rike angick.
Efter E. K.
M:ts thronbestigning hade likväl all verkan af dessa särskilda beslut upphört.
Ett annat förhållande, än som vid Grundlagens stiftande egt rum, hade dock nu lyckli gen inträdt, då inom Konungahuset en längre tid funnits Prinsar, som hunnit ofvannämnda ålder, och den glädjande förhoppning kunde hysas, att detta förhållande äfven för framtiden skulle fortfara.
Med Grundlagens anda syntes då vara mest. öfverensstämmande, att, vid ofvan omförmälda fall, Thronföljare», derest han uppnått sagde ålder, eller eljest annan till denna ålder hunnen Prins af Konungahuset, emotloge rikenas styrelse i Konungens ställe.
Försl om sådan Prins ej funnes, borde Riks-styrelsen öfverlemnas ät en af flere personer sammansatt regering; men dervid syntes det åter kunna leda till flere olägenheter, om den koinme ali bestå af så stort antal medlemmar, som hittills, eller tjugu. E. K.
M;t hade derföre varit betänkt derpå, att i Sveriges Grundlagar och i Riks-aktcn föreslå förändring i öfverensstämmelse härmed; men då fråga om ändring i Riks-akten behandlades olika i båda rikena, så alt i Sverige, enligt 3 § i 1815 års Riksdags-beslut, en sådan fråga kunde vid samma Riksdag, då den väcktes, till afgörande förekomma, hvaremot i Norrige, der Riks-akten vore Grundlag, dylik fråga, väckt å ett lagtima Storlhing, först å det nästföljande afgöres, hade E. K. M:t, som lill Norriges lagtima Storlhing framställt
Nådigt förslag i detta ämne, velat i Nåder meddela della förslag till Rikets Ständers kännedom, med lillkännagifvande, att E. K. M:t ville till Rikets Ständer vid nästa, nu pågående, Riksdag afgifva enahanda Proposition för behandling efter den i lag stadgade ordning’; och under förutsättning, att detta förslag till förändringar i Riks-akten blefve af båda rikenas National-representationer antaget, hvaraf blefve en följd, att Sveriges Grundlagar i de delar, som rörde delta ämne, måste undergå förändring, har E. K. M:l föreslagit, alt Rikets Ständer mätte, för sådant fall, godkänna den i Högst berörda Nådiga Proposition omförmälda förändrade lydelse af åtskilliga §§ i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen.
I öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit vid sistlidne Riksdag i Nåder tillkänna gifvet, har E. K.
M:t ock, medelst Nådig Proposition af den 9 December nästlidne år, löreslagit Rikets nu församlade Ständer att antaga den Förordning, angående förändring i och tillägg till Riks-akten, som i samma Nådiga Proposition innefattas.
Enligt delta Nådiga förslag skulle antalet af Interims-regeringens Ledamöter, för närvarande bestämdt till tjugu, blifva inskränkt lill åtta, nemligen från Sverige de båda Stats-Ministrarne jemte två Stals-Råd, samt från Norrige dess Stats-Miuister och de liih. till 11.
Pro t. 1856 & i 851. 10 Sami. 1 A jd. 7 50 Exped i tio ns-U/.v kolt e ts Förslag till under d. Skrifvelse No 30. (vänne Stals-Råd, som äro i Slockholm, samt ytterligare eli ordinarie eller särskildt tillförordnad! Stals-Råd; de Slals-Rad, som salunda borde blifva medlemmar af fnlerimsregering, skulle dertill kallas af Konungen eller i annat fall utväljas, i Sverige af SlatsRadet neli i Norrige af den dervarande Regering; föreskri fl en, det
Inlerims-regeringen skulle hafva sitt säte i Slockholm, komme. all gälla, der ej sådana hinder mola, som göra det antingen omöjligt eller vådligt; i händelse af förfall för den Slals-Minisler, hvilken det lillkomme alt i Inlerims-regeringen föra ordel, skulle sådant tillhöra den främsle närvarande Regerings-ledamoten från del rike, hvartill den hindrade hörer; då ärenden förekomma, sorn angå del ena riket särskildt, skulle ordet föras af den främste bland dess närvarande Regerings-ledamöler, och beslut skulle ej få fattas, der icke minst två ledamöter från hvarldera riket vore tillstädes.
Vid pröfning af detta ärende hafva Rikets Ständer funnit hvad i det Nådiga förslaget förekommer, angående inskränkning i antalet af Inlerims-regeringens ledamöter, angående sältet för dessas utväljande, samt angående Inlerims-regeringens samlingsort, Ordförande-befattningens utöfning och det för ärenders afgörande erforderliga antal ledamöter, vara beliöfligl och lämpligt; men då samma Nådiga förslag i öfriga delar icke synts Rikets Ständer ega all den fullständighet och tydlighet, hvilka Rikets Ständer ansett erforderliga, på det någon tvekan om föreskrifternas rälla förstånd måtte i möjligaste mån undvikas, särdeles i ett ärende af den ovanliga vigt som della, der frågan rörer ändring i sjelfva förbunds-förfaltningen emellan tvänne riken, en handling, som bör vara beräknad alt ega bestånd äfven i en aflägsnare framtid, då nya slagteri höra, icke blott i den häldvunna tillämpningen, utan ock i sjelfva lagbudens egna klarhet och säkerhet, finna i alla delar den visshet örn ursprungliga meningen af vilkoren lör de båda folkens politiska förening, som äfven i sin mån mäste bidraga att aflägsna hvarje på styrkan af de inre och yttre föreningsbanden menligt inverkande meningsstrid; si hafva Rikets Ständer, vid sådana förhållanden, funnit sig icke böra lemna bifall till E. K.
Mits ifrågavarande Nådiga framställning, och liar, i följd häraf, den genom E. K. Mils Nådiga Proposition af den 1,1 Augusti 1854 väckta fråga om ändring i åtskilliga Grundlags-§§ förfallit.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, framhärdande &c.
Slockholm den 11 Mars 1857.
Exp edilions- Uts kölle ts Förslug till underd.
Skrifreise N:o 31. 51 Äf:0 31.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 7 Mars 1857.
Presle-Ståndet den 7 -— — Borgare
Ståndet den 7 — — Bonde-Ståndet den il — — Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, angående eftergift af Kronans rätt till da na-arf efter enkan Ulrika Sofa Ekedal, Jodd Nordenberg. (Slals-Ulskts Ulltde K*o 28). S. A. K. Hos Rikets Ständer har Skenninge stads Borgerskap anhållit, alt det dana-arf, som fallit efter en uti nämnde stad afliden enka, Ulrika Sofia Ekedal, fodd Nordenberg, mätte lå tillfalla stadens fattigvård; i hvilket afseende blifvit ådagalagd!, dels alt, sedan enkan Ekedal, sorn, enligt vederbörligt intyg, under de sednare åren af sin lefnad erhållit understöd från omförmälda fattigvård, den 27 November 1851 allidit, någon arfvinge eller henne och hennes man, Stadsläkaren Johan Fredrik Ekedal, icke inom natt och år efter del kungörelse om begge makarnes död blifvit i allmänna tidningarne införd, eller sedermera, hos Rådslufvu-Rälten sig anmält, dels ock att den behållen qvarlålenskapen efter enkan Ekedal, vid skedd utredning af hoel, utgjorde 399 R:dr 21 sk. 3 rst.
B:ko, hvilket belopp ännu hos den för henne i lifstiden tillförordnade gode man inneslode.
1 betraktande af hvad härom sålunda förekommit, och då Rikets Ständer tillförene vid särskilda
I ill lallen medgifvit att Kronans anspråk å sådana mindre belopp, som hafva egenskapen af dana-arf, finge eftergilvas lill förmån för välgörenhets- eller andra allmänt nvltiga inrättningar inom de orter, hvarest arlsmedlen fallit, hafva Rikets Ständer funnit skäligt för sin del medgifva, alt den Kronan tillkommande rätt till ifrågavarande qvarlåtenskap efter enkan Ekedal må till Skenninge stads fattigvård öfverlåtas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 11 Mars 1857. 52 Expeditions- U/skottets Förslag lill underd.
Skrifvelse N:0 52.
Uppläst och godkändt hus Ridd. oell Adeln deri 7 Mars 1857.
Preste-Slåndet den 7 — — Borgare-Ståndet deri 7 — — llonde-Slåndet den 11 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående utbetalning aj det för ombyggande af Långebro vid Christianstad under sednasle Riksdag beviljade stats-bidrag.
(Stats-Utsk:s Ellide Nio 32). S. A. K. Sedan Rikets sednast församlade Ständer, nied bifall lill E. K.
Mits derom gjorda Nådiga framställning, anvisat för ombyggandet, enligt uppgjord plan och koslnads-förslag, af den öfver Helgeä invid Christianstad anlagda s. k.
Långebro elt statsbidrag af 100,000 R:dr B:ko, alt, med 00,660 R:dr 32 sk. såsom lån och med 33.333 R:dr 10 sk. såsom anslag ulan återbelalnings-skyldighet, utgå från Rikets Ständers Riksgälds-kontor, under de i afseende på dylika stats-bidrag då stadgade allmänna vilkor och förbehåll, och således, bland annat, med iakttagande att detta arbetsförelag sednast under loppet af år 18o6 påbörjades, vid äfventyr att hvad som blifvit anvisadt kömme alt till Rikets Ständers disposition reserveras, så har E. K. M:t, genom Nådig Proposition af den 9 Decem1- ber nämnde år täckts gifva Rikets Ständer tillkänna, hurusom tvist uppstått rörande skyldigheten att bygga och underhålla omförmälda bro, och de bvggnads-skyldige socknarnes fullmäktige icke kunnat förena sig om statsbidragets emottagande, med ovilkorlig skyldighet att, utan afseende å denna tvist, sednast under nästlidna års lopp påbörja brobyggnaden; att E. K. M:t. som icke lemnnt
Nådigt bifall till sökt anstånd med byggnads-arbetets företagande, derefter under den 18 April 1856, Nådigst förklarat innebal-' värne af de jemförelsevis färre hemmanen, eller 536T7/ff mantal, hvilka velat på de bestämda vilkoren brobyggnaden utföra, berättigade att, i fall de sig derom förenade, emot tillgodonjutande af ej mindre siats-bidraget än de brobyggnads-skyldiges tillskott, öfvertaga bvggnads-arbetets utförande, under vilkor, bland annat, alt delta förelag sagde år påbörjades; alt, med anledning häraf, vid ett i medlet af derpåföljde November månad inför E. K. Mits Befallningshafvande i Christianstads län hållet sammanträde, innehafvare Expedit iöns- Uts leo Hets Förslag lill under d. Skrifvelse N:o 32.
53 af omkring 560 hemman med brobvggnads-åliggande beslutat att öfvertaga utförandet af brons ombyggnad, emot åtnjutande af ej mindre det beviljade stals-bidraget, än hvad öfrige bygguads-skyldige kunde förpligtas tillskjuta, så vida E. K.
A'l:t i Nåder bifölle en genom då utsedde Kommitterade gjord underdånig ansökning, dels om tillåtelse till bropenningars uppbärande med det belopp, hvilket, sedan sig visat huru högt byggnädskostnaderne komme att stiga, blefve af E. K. M:t bestämdt, och dels om Nådig framställning till Rikets Ständer, för att erhålla Rikets Ständers medgifvande alt, fastän brobyggnads-arbelet icke före 1856 års slut hunnit påbörjas, stals-bidraget ändock finge bibehållas; att E. K. M:ts Befallningshafvande denna ansökning i underdånighet öfverlemna!, med yttrande: att, i anseende till den uppstådda vidlyftiga tvisten om skyldigheten att bygga och underhålla Långebro, hvarken de byggnads-skvidiges slutliga antal eller beloppet af de tillskott, hvilkas utgörande komme ali dem åligga, kunde för närvarande beräknas: all, vid sådant förhållande, brobvggnads-arbetets verkställande medförde icke obetydligt äfventyr för dem, som detsamma öfvertagit; att omförmäida tvist varit egentliga osaken dertill, att dessa icke kunnat bringa brobyggnaden till utförande inom den, s.4- som vilkor för stats-bidragets utbekommande, bestämda tidpunkt: och alt derjemte härvid borde tagas i betraktande ej allenast den stora fördelen för allmänheten af detta byggnads-arbetes snara verkställande, utan äfven den oreda, som säkerligen skulle uppkomma, derest den nuvarande gamla och förfallna bron rasade, innan frågan om byggnads-skvldigheten blifvit afgjord; hvadan E. K. M:ts Befallningshafvande ansåge sig böra i underdånighet tillstyrka Nådigt bifall till sökandernes underdåniga framställningar; samt slutligen alt E. K.
M:l i Nåder tillförsäkrat vederbörande att, på siitt jemväl Styrelsen för Allmänna Väg- och Vatten-byggnader förordat, komma i åtnjutande af den sökta rättigheten till bropenningar, sedan förslag till taxa för den tillämnade nya brons begagnande inkommit och, efter vederbörandes hörande, blifvit af E. K.
Och har E. K. M:t täckts, jemte meddelande häraf, i Nåder föreslå Rikets Ständer, att del under sistförfluten Riksdag för nybyggandet af Långebro beviljade statsbidrag måtte, för dermed afsedt ändamål, få blifva i Riksgälds-kontoret inneslående samt på terminer, hvilka E. K.
M:t kunde finna för godt Nadigsl fastställa, utbetalas, så vida konlraktshandlingarne angående detta byggnadsföretag inkommc och detsamma påbörjades före den 1 September innevarande Ar.
Rikets Ständer, som tagit detta ärende i behörigt, öfvervägande och dervid funnit, dels alt E. R.
M:t nu endast ifrågaställt medgifvande! lör ett särskildt fall af någon jemkning i den meddelade allmänna tidsbestämmelsen för påbörjandet af arbetsföretag, till hvilkas utförande statsbidrag under sednaste Riksdag anvisades, dels ock att emot denna tidsbestämmelses iakttagande vid ofvannämnda hrobyggnads-arbele sådana, af behörigen vitsordade förhållanden förorsakade hinder förekommit, som vid nu förevarande frågas afgörande icke bordt lemnäs ulan afseende, hafva, i betraktande häraf och på i öfrigt enahanda skäl, som föranledde Rikets sednast församlade Ständer att, för byggandet af en ny bro öfver Helgeå vid Christianstad, bevilja det dertill då anvisade slats-bidrag af Etthundralusen R:dr B:ko, pröfva! skäligt bifalla, alt detta slats-bidrag, under oförändrad tillämpning af de vid delsammas beviljande i allt öfrigt stadgade vilkor och förbehåll, må, oaktadt arbetet icke före sistlidet års slut företagits, från Riksgälds-kontoret ulbekommas, så vida kontraktet, jemte dertill hörande handlingar, angående ifrågavarande brobyggnad, vederbörligen aflemnas och arbetet påbörjas före den l nästkommande September.
Hvilket, såsom svar i anledning af E. K.
M:ls högstberörda Nådiga Proposition, Rikets Ständer (å hos E. K.
M:l i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda Nc. Stockholm den 11 Mars 1857. 54 Expeditions-Utskottets Färsing till underd.
Skrifvelse N:o 33. i\Ts« »i3.
Uppläst och godkandt hos Ridd. och Adeln den 7 Mars 18S7.
Presie-Slåridet den 7 — — Borgare-?!andel den 7 — — Bonde-Ståndet den 11 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående anvisandet af medel, för ar 1857, lill Na/ionul-Musei-kyggnaden. (Slals-Ulsk:s Ellide N:o 34.) S. A. K.
Sedan Chefen för National-musei-bvggnaden den 30 Augusti förlidet år hos E. K.