Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkande N:o 46 Lunds slift, i fråga hvarom förekommer, alt i del sistnämnda bör forsing till ledia klockare-beställning valet föregå, hn/vn IVi pröfva t skålig t, med vndanriidjande af öiverklagade valförrättningen stadga, det bör kyrkoherden blund de sökande, föreslå församlingar/te 3:iie de mest ti enlig n och i alta a/seenden skickligaste, hvarefter å desse nytt val kommer att anställas" —; sä har, lill följd af el t uppenbart missförstånd af denna Nådiga resolution, Götheborgs Konsistorium den 6
Maj 1835 utfärdat ett sä lydande Cirkulär: ”Sedan Kongl. Majit, ined anledning af ett enskildt besvärsmål, uti Nådig skrifvelse lill Konsistorium den 24:de sisllidne Januari i Nåder stadgat, alt Kongl, resolutionen den 12 December 1734 rörande klockares tillsättande i Skåne, Halland, Blekinge och Bobus län bör lika tillämpas inom Götheborgs och Lunds stift; i fråga hvarom förekommer, att inom det sistnämnda förslag till ledig klockare-beställning bör valet föregå, har Konsistorium ansett sig böra härom meddela vederbörande kännedom, samt till följd af ofvannämnde Nådiga skrifvelse förordna, alt, vid inträffande ledighet af klockare-beställning i Hallands och Bohus län, pastor bör bland de sökande föreslå församlingen Irenne de mest tjenliga och i alla afseenden skickligaste, hvatefter val å desse kommer tilt anställas med iakttagande deraf, att pastor vid valet eger afgifva blott en embetsröst, hvilken alltså icke, såsom hittills, får beräknas till hälften emot församlingarnes afgiliia röstetal.”
Häraf- visar sig att ofvanomförmälda Kongl. Bref, hvars ändamål endast var att förklara, att, med bibehållande af den presterskapet i Lunds stift från äldre lider lemnade tillåtelse att lå innehafva klockaret jensler och lill bestridande af göromälen hålla skicklige substituter, endast tvä prester skulle få uppföras å förslag, der sådant, i saknad af samrådsval, erfordrades, blifvit, sä tolkadl, som skulle derigenom vara förordnad!, att förslag till klockare-beställningars återbesättande inom
Lunds stift borde ovilkorligen valet föregå, samt alt stadgandet i 1734 års resolution om det sä kallade samrådsvalet vore upphäfvel, hvilken åsigt sedermera, lill följd af Konsistorii berörde cirkulär, gjort sig gällande i Götheborgs stift, likasom redan tillförene i Lunds stift, hvilket åter föranledt ständiga tvister och klagomål.
Inom representationen hafva, vid de två nästföregående riksdagarne, motioner blifvit väckte i syfte alt fä ofvanberörde Kongl. Brefven den 6 Oktober 1820, i fråga om klockareval inom Lunds stilt, samt den 24 Januari 1835, i fråga om dylika val inom Halland och Bohus Län, för så vidt samma bref ar.säges innefatta ovilkorlig! stadgande om förslags upprättande före klockareval, lill kraft och verkan upphälna.
Vid 1850 och 1851 årens Riksdag beslöto Rikets Ständer en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, uti hvilken yttrades, alt församlingarne inom Lunds slift, Bohus län och Halland från äldre tider varit försäkrade om rättigheten all, efter inhemtande af pastors råd och under vilkor alt tjenlig person valdes, sjelfve utse till klockare den bland de sökande, till hvilken de hyste bästa förtroendet, ulan all dervid uttryckligen varit stadgadt, det förslag lill klockaret jensler behöfde upprättas, men alt sedermera genom ofvanberörde två Kongl. Biel sädane föreskrifter blifvit meddelade, som i ena fallet Lag- saint Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utsi'.
Betänkande N:o 46. 5 gifvit anledning lill neli i det andra uttryckligen anbefallt upprättande af förslag lill dessa tjeuslpr; nied anledning hvaraf, och då i dessa lili enskilda tvistemål meddelade Nådiga Bref otvifvelaktig! blott åsyftades tillämpning a( de i afseende å klockare befintlige äldre författningar, och icke alt tillvägabringa ändring deruti, men samma Nådiga Bref syntes vara emot de äldre förfaltningarne stridande, så alt ovisshet om hvad lili ifrågavarande afseende lörande Lunds still, Bohus län och Halland vore gällande skäligen kunde uppslå, Bikels Ständer i underdånighet fästade Kongl.
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på berörde förhållande, med underdånig anhållan alt Kongl. Majit läcktes meddela Nådig förklaring, som bestämde hvilka särskilda rättigheter uli ifrågavarande fall målte tillkomma församlingarna inom Lunds stift ; men under den 2 April 1852 har Kongl. Majit förklarat skäl icke förekomma lill ändring eller upphäfvande af de föreskrifter. hvilka sednast blifvit meddelade i fråga om förslag till klockareljenster inom ifrågavarande provinser; äfvensom, och dä de rättigheter i öfrigt, som, i afseende å val af klockare, särskildt tillkomma allmogen derstädes, voro genom gällande författningar tillräckligen brslämda, Kungl. Majit länn Rikets Ständers om förmälde framställning icke till någon åtgärd föranleda
De vid 1853 och 1854 årens riksdag i ämnet ånyo väckte motioner i hufvudsakligen enahanda sylte vuono icke Rikets Sländers bifall; och vid nu pågående riksmöte har, genom Ivå lill Bondc-slåndet ingi Ine. men lill Lag-Llskollet remitterade memorialer, frågan åter gjorts till föremål lör Rikets Ständers uppmärksamhet; varande sålunda antonii: l.o al Nils Svensson från Christianstads län, med hvilken Nils Andersson från samma och Pehr Nilsson llän Malmöhus län sig förenat samt. vid motionens remitterande, ålskdlige Släiidets ledamöter frän Skåne och Blekinge instämt, alt, ehuru alla Riksstånd inom provinserna Skåne, Halland och Blekinge vid deras förening med Sverige blelvo tillförsäkrade att bibehålla sina privilegier oell rättigheter, hade della endast lyckats för Preste-slåndel, sorn derutöfver jemväl bemödat sig tilt förvandla klockarelägenhelerna till Sacellanier och sålunda förskaffa sig ständiga embetsbiträde!! utan alt behöfva taga af sina stora och öfverdrifna inkomster af pasioralerna till deras aflönande.
Dessa bemödanden, som började kort lid efter provinsernas afträdande, hade dock tillintetgjorts genom Kongl.
Resolutionen på allmogens besvär den 17 December 1754. § 78.
Resolution, som egentligen endast vore en bekräftelse på allmogens förut egande rättigheter och en erinran lill vederbörande alt efterlefva kyrkolagens föreskrift, hade tillkommit i enlighet med gällande grundlag samt, då den icke sedermera blifvit upphälven, mäste, enligt motionärens förmenande, ännu ega laga kraft och ver kan.
Men på presterskapets undeidåniga framställning hade Kongl. Majit i Nådigt Bref den (i Oktober 1820 tillåtit alt tvenne prester måtte uppföras på hvarje förslag lill återbesättande af lediga klockareljenster i Skäne.
Della Kongl. Bref, som förmenades vara tillkommet ' jemte grundlagen”, hade belagil allmogen deras fria klockareval och dess lagliga rätt vore härutinnan hell och hållet tillintetgjord, emedan af berörde föreskrift följde all förslag lill klockare-sysslorna skulle upprättas, hvarmed så (illginge all del upprättades af kyrkoherdarna ulan all lörsamlingnrne ens blelvo deröfver hörde, och blelve en följd häraf, alt å förslaget insattes en klockare eller student, oflasl en person, sorn hvarken pastor eller församlingen kände eller hade förtroende till, hvarigenom försam ingen tvingades all välja på en af de (öreslagne prestmännen.
Olägenheterna häraf skulle ändå ej blifva sä -Inia om desse prester vore älagdt alt sjellve föriälla de klockaren åliggande tjenstegöromål: men kyrkosången bestriddes vanligen al subsiiiuler, sorn, enär de icke hade förbindelse alt aflägga något slags kunskapsprof, ollast voro mindre duglige, och barnaundervisningen underlätes hell och 6 Lag- sami slllw.
Besvärs- och Elion.-Lisk.
S:n 46. hållet af den så kallade kloekarepresten, ehuru det endast varit med afseende derpå, alt klockaren skulle bestrida denna för församlingen vigliga angelägenhet, sorn desse tjenstemän fått behålla sina inkomster oförminskade.
Dä sålunda tvä särskilda tjenstemän funnos, en skollärare och en klockare-substitut, af hvilka den (örre måste af församlingen helt och hållet aflönas. och den sednare, ehuru berättigad till lön al klockarelägenhetens innehafvare, olla i mer eller mindre män underhållas, vore det klart alt allmogen, som dessutom finge vidkännas alla till klockarelönen anslagne ulskvidor, utöfver hvad behörigt vöre, betungades med utgifter tilt Ecklesiaslik-stalen.
Och hafva nintionäteine af sådana anledningar föreslagit: all Rikets Ständer måtte för sin del besluta : ”1:o.
Att församlingarnes urgamla, genom 1734 års Resolution bekräftade rättighet att fritt lä välja sina klockare, ulan alt pä förslaget må uppföras preslmän, mätte komma att bibehållas, ulan-hinder af lööf) års Kongl.
Bref. som härigenom mätte varda till ali kraft och verkan upphälvel.-’ ’ 2.0.
Att de klockare, sorn söka sådan sessia inom de församlingar, der orgelverk finnas, äfven må varda skyldige lorrie betyg öfver deras skicklighet i orgelspelning, pä det klockare- och orgelnisttjensierna på rådane ställen ina kunna förenas." 2:0.
Af samtlige Riksdags-fullmäktige från Halland, nemligen David Andersson.
Anders G udin andsson och Anders A issen, med hvilka Lars Basmasson, Tobias Lind, Erik Ghristensson, Olaus Eliesson och Jahan Nilsson llän Bohus ian instämt, som åberopat hvad förstnämnde motionär lili sina vid de två föregående
Riksdagarne i ämnet afgiliie meinorialer andragil, samt tillagt: ali Götheborgs Konsislorii föreskrift i Cirkuläret den 6
Maj 183:) om klockareval stöde i strid mot del Kongl Brefvet al (ien 24 Januari 1835, hvarpå del likväl grundade sig, ådagalades vid deras jeni förande, enär Kongl. Maj:t U|i Dess nämnde Nådiga Biel väl förordnat huru vid tv istiga klockareval lörliållas borde, men ingalunda lörhjudit kyrkoherden och församlingen att uti samråd och sämja, ulan förslag, tillsätta skicklig person till klockare, hvilken sednare rättighet Konsistorium i sitt förberörde Cirkulär hell och hållet förbisett och uteslutit, af hvilket förbiseende flere oredor och rättegångar vållats, som säkerligen eljest hade utehlifvil.
— Lägjitiflanderällen i ämnet ansågo motiouärerne tillkomma Konung och Ständer, och som *nrten författning hade upphält 78 § uti Kongl. Majlis Nådiga Resolution på allmogens besvär den 12 December 1/34. vöre d"l. eller iiiolionärernes förmenande, tydligt och Mart all Götheborgs Konsislorii är 1835 vidtagna och ännu vidhållna lagförklaring vore olaglig och förhastad.
Motiouärerne halva derjemte ansell, all mangen kv rkoherde skulle hellre önska att i samråd med sin församling ulan hinder al förslag välja sig en sådan person till klockare, sorn innehade deras gemensamma förtroende och derjemte egde vitsordade fullgoda kunskaper samt nit och tillgift enhol i tjensten, än vara tvungen blindvis välja bland sådana okände personer, sorn ilian aflägsna orter sig anmäla och stundom förete dråpliga betyg, sorn berättigade dem lill företräde ä förslag, ehuru de kunde vara mindre herömväida ur moalisk och sann kristlig synpunkt samt blifva alldeles otjenlig» i Ijensleu till förlust såväl för kyrkoherden sorn församlingen.
Vid samrädsvalel egde kyrkoherden all föreslå den han ninne tjenligast, men vid förslagsvalet vore allt förordande strängeligen förbjudet, men skulle vid eli sanilådsval församlingen icke vilja förena sig med kyrkoherden, kumlim förslag all upprättas samt förslagsval att anställas. l'ä grund häraf och till föres ömmande af fram tida missförstånd samt för bevarandet al ömsesidiga fr- och rättigheter, äfvensom med billigt afseende å högre lärdom, skicklighet och ijensleförmäga, hafva motiouärerne framställt ett så lydande Luff- saint /liim.
Besvärs- och Ekon.-UIste.
Betänkande N:o 46.
7 “Förslag lill förklaring öfver 78 § lili Kongl. Majlis nödiga reso Itiiion på allmogens besvär den 12 December 1734 angående all mogens klockare-valfribet i Blekinge, Skäne, Halland och Bobus län.
“Ej må förslag lill ledig klockare-syssla upprällas i Hallands- och Bohus län förr än kyrkoherden förut sökt att. i samråd med församlingen, å dertill minst fjorton dagar förut pälysl sockne- eller gällstämma välja sig före samråds valdagen anmäld, tjenlig och skicklig person lill klockare, hvilken då må anses lagligen snid.
— Kunna kyrkoherden och de fleste af församlingens vid samräds-klockare-valet närvarande rösleanlal sig icke förena om samma person, då skall kyrkoherden den lediga tjänsten kungöra låta i Posl-lidningen. såvida ett sådant kungörande förut ej skelt, och upprätta förslag, hvarå lian upplörer
Irenne de mest ijenlige och i alla alseenden de skickligaste bland de sökande, hvilka föreslagna aflägga prof, och val anställas på sätt om prestval stadgadt är.
Vid valet eger kyrkoherden endast en embets-röst, jemte den, som lör prestgård honom tillkomma kan.
1 Blekinge och Skane, der obelbrdrade presimän inom Stiftet från äldre lider tinder vissa vilkor egt ansökningsrält till lediga kloeknre-svsslor, skall, efter misslvckadt sannäds-val, jemte (vänne prestman alltid ett lika »nial lekmän, eller tillsammans lyra personer, uppföras på ett förslag.
Är blott en prestman sökande, elier ock endast lekmän, dä skall förslag alltid upprällas pä Irenne sökande, om förslag iftägakomrner.
' I öfrigt skall för.urås såsom för Halland och Bohus län ofvan sagd t är.”
Hvad sålunda förekommit, har, jemlikt 43 § Riksdags-ordningen, Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet i öfvervägande tagit; dervid Ulskoliel, af hvad ofvan är vordet anlördl, ansell det vara obestridligt att socknarne inom Skåne, Blekinge, Halland och Bohus län genom 1734 års resolution blifvit berättigade, all, i samråd nied kyrkoherden och under vissa angifna vilkor lill klockare välja den person, lill hvilken de halv» förtroende, ulan all förslags upprättande erfordrats.
Beträffande således Irågan huruvida meranämnde Kongl. Bref den 1 Mars 1820, den 24 Januari 1835 sami 6 Oktober 1820 innehålla sådana föreskrifter, som inskränka denna allmogens i Skåne, Blekinge, Halland och Bohus län medgifna rätlighet lill samråds-val, ulan alt förslag dervid behöfver vara upprailadt: så synes af ordalydelsen i de två förstnämnde Nådiga Brelvrn, hvilka tillkommit i följd af enskilda tvistemål, all de afse sådana klockare-val, dervid kyrkoherde och församling icke kunnat om en och samma person sig lorena; hvadan, och då Kongl.
Brefvet den 6 Oktober 1820 endast innefattar heslämmeiser, dels derom all. der förslag skall upprättas, presimän må derå uppföras, dels angående de så kallade klockare-pieslerncs rättighet alt för sig hafva suhsliluter .
Utskottet anser all dessa Kongl.
Biel icke böra ega ringaste inflytande vid tillämpningen af 78 § i 1734 års Kongl, resolution, hvilken, enär den icke heller annorledes b ilvil i grundlagsenlig ordning uppl äfd eller föiändrad, sålunda fortfarande har gallande kraft; och finner väl Utskottet vid sådana förhållanden, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t tili Dess svar på Rikets Ständers vid 1850—1851 arens Riksdag i ämnet gj ida underdåniga hemställan i Nåder yttrat, alt de rättigheter, som i afseende ä val lill klockare särskildt tillkomma allmogen uli ifrågavarande prov inser, aro genom gällande löi fällningar lil räcklig! bestämda; men då. sedan dess, tiel visat sig, all de åsigter, sorn legal lill grund för Götheborgs Konsislorii år 1835 utfärdade cirkulär om ovilkorlig! upprättande af förslag, och hvilka åsigter slå i uppenbar stud med allmogens rättigheter samt icke kunna anses motiverade af 1835 års i cirkuläret åberopade Kongl. Bref, vunnit och, efter all sannolikhet, fortfarande komma 8 Lag- sami Allm.
Besvärs- och Ekon.-Bish.
Betänkande N:o 46. all vinna tillämpning, enär vederbörande ansell sig förpliglade all ställa sig samma cirkulär lill efterrättelse, anser Utskottet sig böra pä det säll tillstyrka bifall till motionärernas framställningar i denna del, att Utskottet vördsamligen hemställer: ali Rikets Ständer målla, uti underdånig skri frelse, hos [longi.
Maj:! anhålla, dal läcktes Kongl. Maj:!, lill andnnriidjmide af det missförstånd angående. inneha Ilat af dan, (fanom 18 § t Kongl. Maj:ls Kådiga resolution på Allmogens basnär dan 11 Det ernber fl34, församlingarna i Skana, Hallund, Rilkinge och ' Bohus lån medgifna särskilda rättigheter i afseende å klockareval, i Aåder lä <1 utfärda en får klaring, hvarigenom församlingarnas räll. i berörda hänseende rwder soll atom allt /rifva/.
Då hvarken klockare-tjenslernas mindre noggianna skötande eller församlingarnes betungande af substiluter torde, der församlingarne sjellve bevaka och iakttaga sina rättigheter, vara alt befara i de fall, der prestman inom Lunds stift, i följd af deras från äldre tider qvarstående rättighet dertill, innehafva klockare-lägenheter, samt jemväl med afseende å behofvel, att, i detta stift, der sacellanier i allmänhet icke finnas, dessa lägenheter må kunna innehafves af oförsedde prestman, hemslä ler Utskottet, sorn 1 öfrigt åberopar de af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet i dess vid förra Riksdagen afgilna Betänkande N:o 39 i denna del anförda skäl, att Ails Svenssons yi hände örn uppbofrände af Kongl. Brefvet den 6 Oktober 182(1 mal a lemnäs utan afseende.
Vidkommande slutligen del i 2:dra punkten af Nils Svenssons motion föreslagna stadgande om skyldighet för sökande till klockare-beställning i de församlingar, der orgel finnes, all förete betyg öfver skicklighet i orgelspelning, på det all klockare- och organist-befallningarne i sådana församlingar må kunna ovilkorligen förenas ; sä får Ut skottet upplysa, att samme motionärs enahanda yrkande blifvit vid förra Riksdagen, på hemställan af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet i dess ofvanäberopade Betänkande, af Rikets Ständer alslagel; och dä lämpligast torde vara, alt det hädanefter, såsom hittills, må vara ölverlemnadl ål kyrkoherde och församling att bestämma huruvida eli dylikt förenande bör ega runi eller ej, samt i följd deraf att vidtaga erforderliga åtgärder, lärn Rikets Ständer onsa, att Aila Svenssons motion icke heller i denna del bär till någon vidare åtgärd föranleda.
Stockholm den 29 Januari 1858. N.o Lny- samt Allm.
Betänkande N:o 47.
9 Hisö 47.
Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Jan. issa, kl. io f. m.
Betänkande, i anledning af väckta motioner om förändrad lagstiftning rörande val uf Orgel/lister, Blockare och andre kyr ko-betjenle.
De molioner, som tili ifrågavarande ämne blifvit väckta, inom Högvördiga Presle-slåndet af Herr Prosten Mellinder samt lins Hedervärda Bonde-sländel af Håkan Pettersson från Blekinge län, Cort Tholsson från Skaraborgs län samt Anders Andersson från Calmar län, afse förändring uti de nu om val till orgelnist, klockare och andra kyrko-beljente \id lorsanilingarne tili Biket, med undanlag af dem i Lunds och Gö theborgs slilt. gällande författningar.
Herr Prosten Melander har, med åberopande af ett i samma riktning af honom vid nästföregående Riksdag algilvet memorial, framlagt fullständigt förslag “lill stadga om val af orgelnisler, klockare och andra kyrko-beljente’’ samt såsom moliver till detta förslag an lort: alt behofvel af en allmän förordning i ämnet vore lätt insedt af den, som ville eller mäste göra sig besvär att på flera ställen uppsöka de hit hörande författningar, hvilka äl'»en lemna ganska många luckor, som efter egel godtycke finge fvllas.
Vid sisllidne Riksdag hade också Högvördiga Preste-ståndets Enskilda Utskotts Lag-afdelning med synnerlig välvilja och uppmärksamhet omfattat motionärens då gjorda framställning i enahanda syfte samt jemväl utarbetat ett fullständigt förslag till admän förlältning i ämnet.
Della förslag hade blifvit, efter några smärre förändringar, gilladt af II ögvördiga Ståndet, men vann icke bifall af Rikets Ständer; hvarföre enda ulvägen för dess allmängörande varit att införa detsamma i deri comitialis cirkulär, der det ock vid förekommande fall ijenal mången till en ganska välkommen och behöflig hjelpreda.
Emellertid egde det ej allmänt gällande kraft, hvarföre motionären anhöll, att del af honom afgifna förslag måtte, elier att hafva hos vederbörligt Utskolt undergått B/h. till B.
Pral. 1850—1858.
7 Sami.
V AJd. 11 Hä/t. 2 10 Lag- sami Allm.
Besvärs- och Ekon.-litsle.
N;o 47. möjligen behöflig omarbetning, underställas Kongl. Majlis nådiga pröfning och stadfästelse; och halva, vid motionens remitterande till sammansatta Utskottet, Herr Prosten Schram och Herr Kyrkoherden Nordlund deruti instämt.
Del memorialet åtföljande lagförslag är af della innehåll:
Stadga örn. val af Orgelnisten, Klockare och andra kyrko-betjenle.
§ I När klockare- och orgelnist-tjenst eller endera blifvit ledig, åligger det pastor i församlingen, eller den, hans ställe företräder, att ledigheten i Stifls-tidningen en gäng och i allmänna olficiela Tidningen ,‘bne gånger ulan uppehåll kungöra, och 60 dagars tid från den dag, då kungörelsen i den sednare finnes första gången införd, förelägga, inom hvilken behörige sökande böra sig hos pastor anmäla samt sin skicklighet med vederbörliga betyg styrka. § 2.
Sökande till orgelnist- eller klockare-tjenst ingifve egenhändigt skrifven, till Paslors-embelet ställd ansökan, åtföljd af bilagor, i original eller lagligen bevittnad afskrift, hvilka äro: l:o.
Försökande till AVoc/iwe-syssla: a) bevis om ålder, kristendoms kunskap, frejd och seder, ulfärdadt af vederbörande pastor i den församling, der den sökande bor; b') betyg om bokliga kunskaper, färdighet i skrif- och räken-konst samt kännedom af vexel-undervisnings-melhoden, ulgifvet af föreståndare vid allmänt Folkskole-lärare-seminarium, på sätt 6 § 1 mom. i Kongl.
Stadgan den 18 Juni 1842 angående folkundervisningen i Riket föreskrifver; c) betyg om kunskap och skicklighet i sång, ulfärdadt af Kongl.
Musikaliska Akademien eller Director Cantus vid allmänna läroverket i stifts-staden, eller ock af någon annan, af Dom-kapitlet till examens anställande och betygs utfärdande förordnad person; d~) betyg om skicklighet i åderlåtning och vaccination, ulfärdadt af Provincial-läkaren; e~) borgcns-förbindelse, så lydande: “I händelse N. N. blifver lagli gen utnämnd till klockare i N. N. församling, gå vi undertecknade, en för begge (alla) och begge (alla) för en, uti full borgen, såsom för egen skuld, för all den skada och förlust, som, genom hans missvårdande af de honom anförtrodde kyrkans tillhörigheter, församlingen tillskyndas kan.* 2:o.
För sökande till Orge/nist-syss\a: a) Prestbetyg i likhet med hvad för sökande till klockare-svssla är föreskri 1‘vet; Lag- samt Allm.
II E) betyg om musikalisk kunskap, skicklighet i orgelspelning samt nödig kännedom om orgelverks vård, utfärdadt al' Kongl.
Musikaliska Akademien eller Director Musices vid allmänna läroverket i stilts-sladen eller Domkyrko-orgelnislen ; c) borgensförbindelse, så lydande: “I händelse N. N. blifver lagli gen utnämnd lill Orgelnist i N. N. församling, gå vi undeitecknade, en för begge (alla) oell begge (alla) för en, uli full borgen, såsom lör egen skuld, lör all ilen skada och förlust, som, genom lia ns missvårdande af orgelverket, församlingen tillskyndas kan;’’ </) betvg om kunskap och skicklighet i vaccination och åderlåtning, utlardadt af vederbörande läkare, erforderligt endast då tjenst sökcs i landsförsamlingar. §. 3. 1 inom.
Endast i Kongl. Musikaliska Akademiens betyg gifver sökande från andra stift lill klockare-eller uigelnist-syssla ansöknings-iält utom det stift, sökande genom födseln tillhör. 2 morn.
De i § 2 föreskrifna borgensförbindelser böra vara gifne af vederhäftige personer och egenhändigt skrifne af endera af deni, borgensmännens underskrifter lagligen bevittnade samt vederhäftigheten styrkt af pastor i den församling, der den sökande och borgensmännen sitt rätta hemvist hafva. 3 mom.
Till förenade orgelnist- och klockare-tjensler erfordras alla de i § 2 föreskrilna betyg. § 4.
Sökande, som befinnes samtidigt innehafva förslag till (lera än en klockare- eller orgelnisl-beställning, skall till hvarje af dessa anses obehörig och hans rum å förslaget n.ed annan sökande fyllas, antingen han redan på någoldera stället undfått de väljandes kallelse, eller icke.