Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skri/v. N.o 457, mantal än Rotehållet sig anslaget, med femtio procents tillökning i det för hvarje Soldatrote bestämda hemmantal ; att, sedan dessa refningar och skattläggningar, jemte de besvär, som deröfver tilläfventyrs kunna af Städerna anföras, hunnit vederbörligen pröfvas, samt derigenom tillförlitligen utredt och bestämdt blifvit, huru många Båtsmän af Städernas jord böra underhållas, det återstående antalet i den fastställda styrkan, 886 man, må, af Kammar- och Gommerce-Gölllegierna gemensamt, uppå Städernas Borgerskap fördelas, i förhållande till den Beviilnings-afgift i medeltal, som, under åren 1828—1882, blifvit i sammantaget belopp erlagd för borgerlig näring och rörelse, samt förde inom Städerna belägna hus och tomter; att Kammar- och Commerce-Collegierna derefter, i enlighet med underdånigst bilagda Formulairer, £A.ochB*} må upprätta fullständiga sammandrag, så väl öfver beskaffenheten, dispositions-sättet och indelningen af all Städernas jord, sorn af Båtsmans-styrkans, efter ofvan föreslagna grunder, belöpande fördelning Städerna emellan; och anhålla K, St, 1 underdånighet, att dessa uppgifter och sammandrag måtte, vid nästblifvande Riksmöte, varda Rikets *) Si Smts- pcb Osc.^Utsk. Uti. N;q uq, Exp.-Vtak.
Skrif v. N.o 25 7. 2>5 Ständer i Nåder förelagda, till den åtgärd, hvartill 80 §.
Regerings-Formen föranleder, samt att, sedan en ny, och på rättvisa grunder stödd fördelning af Båtsmanshållet, Städerna emellan, sålunda blifvit, vid nästa Riksdag, af E. K. M:t och R.
St. gemensamt gillad och fastställd, samma fördelning må, så framt Städerna derom sjelfve anhålla, hvarje a5:te år undergå ny jemkning, i förhållande till Städernas stigande eller sjunkande välstånd.
Till undanrödjande af den farhåga för Stadsjordarnes större deltagande, än hittills, i Båtsmanshållet, som af några Ledamöter inom Riks-Stånden yttrad blifvit, hafva R.
St., för deras del, beslutit och till E. K. M:s Nådigste bifall skolat underdånigst öfverlemna, att, ehuru det Förslag till Båtsmans-styrkans framgena fördelning, Städerna emelian, som, i öfverensstämmelse med föreslagna grunder och Formulairet Litt. A, före nästa Riksdag, kommer att af Kammar- och Commerce-Collegierna upprättas, skall i serskilda columner utvisa den del af Båtsmans-styrkan, som belöper på jorden, och den del deraf, som svarar emot Bevillningen af borgerlig näring, hus och tomter, detta Förslag likväl blott kommer att tjena till grund för bestämmandet på det hela af det antal Båtsmän, som af hvarje Stad bör utgöras; hvaremot fördelnin - 316 Exp.-TJtsk.
IV:o 457. gen af detta antal emellan jord, borgerlig näring samt hus och tomter inom hvarje Stad, må uppå Stadens Autoriteter och Invånare ankomma, till beredande af den högsta billighet och rättvisa i praestationens. utgörande, Stadens Invånare emellan, och med iakttagande af de öfverenskommelser, sam, i detta afseende, redan kunna inom hvarje Stad vara frivilligt träffade.
I afseende å verkställigheten äf de förberedande åtgärderna för Båtsmanshåll lets framgena indelning å Städernas jord,, tillstyrka R.
St. i underdånighet, att, uppå vederbörande E. K. M:s Befallningshafvandes pröfning må ankomma, huruvida ny uppmätning, gradering och skattlägga, ning i hemmantal må kunna undvikas å de orter, der sådant, sedan år 1810, i vederbörlig ordning, blifvit förrättad t; men att, å de ställen, der dessa förrättningar blifva oundvikliga, den dermed förenade kostnad kommer att af hvarje Stad enskildt vidkännas.
Med anledning af det för Borås Stad bär ofvan underdånigst omförmälda förhållande , och då af för R.
St. tillgängliga handlingar icke utredas kunnat, när och på hvad sätt de Staden af ålder tillagda trettiotvå och ett halft mantal blifvit densamma frånskiljde, anhålla R.
St. i underdånighet, att en undersökning härom måU Exp.-Utsh Förslag till und.
Skriyv.
IV:o i\rj te varda anställd, samt att E. K. M:t, efter sig dervid företeende förhållanden, täckes i Nåder pröfva och afgöra, huruvida Staden Borås framdeles bör, för beloppet af dessa hemman, eller blott för dess ännu behållna sex; och ett åttondels mantal Stadsjord, i ordinarie Båtsmanshållet deltaga, då, i senare händelsen, de frånskiljda hemmanen torde, efter deras befintliga natur, böra till ordinarie eller extra Knecklehåll roteras.
Likaledes, och då orsakerna till Städerne Östersunds, Waxholms och Marstrands hittills åtnjutna befrielse från allt deltagande i ordinarie Båtsmanshåliet icke kunnat tillförlitligen utredas., hafva R.
St. underdånigst skolat hemställa, att undersökning i dessa afseenden mätte, efter E* K.
M:ts derom meddelande Nådiga befallning, få af vederbörande Embets-Verk anställas, samt att af E. K. Maj:ts Nådigstej pröfning derefter må ankomma, till hvad del dessa Städer skola, i det af Kammar- och Commerce-Collegierna uppgörande förslag till ny reglering, upptagas.
Af de inom Riket befintliga Köpingar, har endast Trelleborg, hittills, med Städerna i Båtsmanshåliet deltagit*- men enär flera af dessa Köpingar, i prydliga byggnader och-deras Invånares välmåga, kunna jemföras med, om icke öfverträffa, åt - 3i8 Exp-Utsk.
N.-o 4^7' skilliga af Rikets mindre Städer, samt för närvarande drifva en icke obetydlig inrikes handel, hafva R.
Ständer till E. K. M:s Nådigste bifall underdånigst skolat anmäla deras, för egen del, fattade Beslut: att Köpingarna, i förhålande till egande jord och erläggande Bevillnings-afgift, skola, från nästa Riksdag, i Städernas Båtsmanshåll deltaga; samt att Köpingarna, utan att derigenom öka Båtsmans-styrkan på det hela, alltså böra intagas i det Förslag till ny fördelning af Städernas Båtsmanshåll, som af de Kongl. Collegierna kommer att uppgöras.
I anledning af den under detta ärendes behandling hos R.
St. framställda förmodan, att den för Städernas Styrelser föreslagna rättighet att fördela hvarje Stads Båtsmanshåll, ej allenast på jorden och borgerliga rörelsen, utan äfven på de inom Städerna belägna hus och tomter, skulle kunna föranleda till rubbning i de privilegier, som ecclesiastisque personer för sina gårdar i Städerna böra tillgodonjuta, hafva R.
St. ansett sig böra inför E. K.
M. nedlägga den underdåniga förklaring, att då, genom g §. i Mom. af Riksdags-Beslutet den 2 Maji 1810, Borgare-Ståndet serskildt iklädt sig ansvaret för alla de onera, sorn belöpa sig ”på så”dane Stad s-egendomar, hvilka ecclesiastique Exp.-Utsk.
Förslag till tind. Skri/v, N'.q föy.
219 ''personer sjelfve eller deras enkor och barn "bebo, så vida derom ej är för någon viss "ort, genom gällande Författningar annor* "lunda förordnadt," den för Städernas Båtsmanshåll nu ifrågavarande nya fördelning icke i något fall bör leda till rubbning i hvad genom berörde Riksdags-Besiut blifvit ecclesinsticjue personer försäkradt.
1 sammanhang härmed och då , på sätt R.
St, redan egt tillfälle i underdånighet tillstyrka, den del af Städernas jord som, före 1827 års utgång, är anslagen till Kyrkor, fromma Stiftelser samt Städernas Ecclesiastique och Civile Tjenstemäns aflöning, bör från ordinarie rotering undantagas och till extra Båtsmanshåll indelas, hvilket jemväl med R, St:s vid 1810 års
Riksdag fattade beslut öfverensstämmer, hafva R.
St., af förekomna anledningar, skolat underdånigst anhålla om E. K. M:s Nådigste föreskrift för samtlige Dess Befallningshafvande, att, å de orter, der extra rotering kan vara annan del af Städernas jord, än den här ofvan omförmälda af så kallad privilegierad natur, ålagd, en sådan extra roterings-skyldighet, såsom emot gällande Författningar tillkommen, må anses med innevarande års början hafva upphört.
Slutligen och då, enligt hvad R.
St. redan egt tillfälle inför E. K. M. i underdånighet ådagalägga, den för närvarande 220 Exp-~Utsk.
Förslag till uncL Skrijv.
N.o 4Ö7, gällande fördelning af Båtsmans-styrkan är ytterst ojemn och obillig, samt forén del mindre Släder medför ett så betungande onus, att lindring deri genast meddelas bör, hafva R.
St. upprättat och till EV K. M:s ISådigste bifall och fastställelse barbos underdånigst skolat öfverlemna närlagde förslag till provisorisk jemkning oéb fördelning af Städernas Båtsmanshåll,, att från och med innevarande års början, och intill nästa Riksdag blifva gällande...
De grunder, hvilka vid uppgörandet af denna pro visoriska reglering blifvit'föl jda, äro: ; att Städernas jord, å ena , samt Städernas borgerliga näring, hus oeh tomter, å den andra sidan, hvar för sig blifvit bibehållna vid samma antal Båtsmän, sorn förr närvarande finnes å dem fördeladt, utgörande för jorden 218, samt för borgerlig näring, hus och tomter 668, eller tillsammans 886 man; att den nya fördelningen af förstnämnde 21S man, Städernas jord emellan, är rättad i förhållande till de uppgifter öfver Stadsjordarnas hemmantal, som för närvarande finnas att tillgå, och enligt hvilken fördelningsgrund 3||| hemman skulle komma att utgöra en.
Båtsman ; att den nya fördelningen af sistberörde. i(ij68 man blifvit lämpad i förhållan *) 8c Stats- och Oeeoa.-Utskottcns Betänk.
N:o *32., Exp.^Utsk.
Förslag till ultd.
N.o 437.
22 [ de till den bevillning af borgerlig näring, bus och tomter, sorn, jemlikt de Kongl. Collegiernas uppgift, är i medeltal erlagd för åren i824> t825 och 1826; och motsvarar, efter denna fördelnings-grund, 5i5 R:dr i| rst.
Banco Bevillnings-afgift, utgörandet af hvarje Båtsman; att, sedan det antal Båtsmän på det liela, sorn , efter dessa grunder, borde af hvarje Stad utgöras, blifvit uträknadt, samt den deraf utvisade minskning eller tillökning i den Båtsmans-styrka, sorn för närvarande utgöres, blifvit i serskilda Golummer utförd, hafva R.
St., hvad först det för vissa mindre Städer sig företeende behof af lind ring beträffar, för deras del ansett, att, då fråga icke kan blifva derom att, före nästa Riksdag , bevilja hela den af närlagde Calcul utvisade nedsättning, de
Släder, för hvilka lindring nu i underdånighet tillstyrkes, bora, intilldess en uppå fullt tillförlitliga grunder hvilande ny fördelning kan af de Kongl.
Goileg ierna varda uppgjord, samt af E. K. M. och R.
St. profvad och fastställd, åtnöja sig med hälften af den nedsättning, som, efter verkställd beräkning, sig nu i ziffran framställer; att de >j6 Båtsmän, från hvilkas utgörande, intill nästa Riksdag/vissa mindre Städer komma, efter én sådan beräkning, 222 Exp.-Utsk.
N.-o 4^8 att frikallas, blifvit fördelade emellan dö Städer, för hvilka tillökning hädanefter måste uppkomma i Öfverensstämmelse med de af R.
St. föreslagna allmäuria grunder } samt att den provisoriska lindringen intill nästa Riksdag icke blifvit utsträckt lill andra, än Rikets minsta och svagaste Städer, och således icke till någon Stad af irsta och ardra Classerna;af 3.‘dje Glassens Städer endast tili Borås, med afseende å de stora brandskador, som icke längesedan öfvergått denna Stad; samt, af 4-‘de Classens Städer, endast till Hedemora, Köping, Arboga, Soderhamn och Mariestad, hvilka alla befunnits, af nu gällande fördelning , alltför mycket tryckta och förorättade.
Nro 458.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln cl. 15 Mars i83o, Preste-Ståndet d. i5 •— —* Borgare-Ståndet d. 13 —•
— Bonde-Ståndet d. iiS —* Rikets Ständers underdåniga Skrift 'velse j angående väckt fråga om ändring i Kongl. Stadgan Exp.-TJtsk.
Förslag till und. Skri/v. N.o 458. 2a3 om Inrikes Tullförpassning och Bevakning. S. A. K.
Sedan ej mindre Chefen för Tull-Styrelsen, än äfven flere Ledamöter inom RiksStånden, framställt åtskilliga anmärkningar vid 5 §. af Kongl. Stadgan om inrikes Tullförpassning och bevakning, af den io Augusti iSaö, i afseende på de i denna §. stadgade stränga böter för Skeppares och formans försummelse att uttaga Tull-pass, och R.
St. funnit dessa anmärkningar väl grundade, få R.
St. i underdånighet anhålla , att, enär, enligt hvad E. K. M. i Nådig
Ku ngörelse af den 21 Mars sistlidet är förklarat , förnyad Författning i detta ämne varder utfärdad, E. K.
M. täcktes i Nåder vidtaga de förändringar häruti, som behofvet påkallar; och få R.
St. derjemte i underdånighet hemställa följande förslag , såsom innehållande de, efter deras tanka, lämpligaste grunder till förändring af of. vannämnde 5:te §., att nemligen densamma, näst efter det moment deruti, som slutas med orden : ■"böter erläggas/’ må erhålla följande ordalydelse: ”Afgår Skeppare, utan att, der sådant ”fordras, hafva uttagit Tull-pass å fartyget ”eller godset, bote, för hvarje gång han så*’dan förbrytelse föröfvar, Tio Riksdaler:” 224 Exp.-Utsk.
FÖrSlåg till und.
”Afgår forman, utan att, der sådant i ”Förpassnings-stadga ar föreskrifvet, haf”va uttagit Tull-pa~ss å foran, och innehål”ler icke någon honom meddelad forsedel ”anmaning att taga sådant pass, höte första ”gången Tre R:dr 16 sk., och sedan, hvar”je gång han med sådan förbrytelse beträ”des, Tio R:dr.
Har forman uti forsedel ”-blifvit erinrad derom, att han bör taga ”Tull-pass, och likväl icke rättat sig derefter, bote Tio R:dr:” ”Uraktlåter Gods-egare, som med fo”ra alsander gods till det belopp och af ”den beskaffenhet., att förpassning derå ”bör- uttagas, ätt i forsedeln påminna ”formannen att uttaga Tull-pass, eller ock ”att sjelf derom besörja, bote Tio R:dr.” För Öfrigt och då R.
St. med visshet tillförse sig, att, vid utfärdandet af den nya Förpassnings-stadgan, Nådigt afseende fästes-å de uppå erfarenhet och sak-kännedom grundade upplysningar och förslag, som från vederbörande Embets-verk kunna afgifvas, hafva R.
St. endast ansett sig ega att till iakttagande härvid i Underdånighet föreslå: 3:o att, der Tull-domstolarfinnasnämnde, i stället må utsättas 'vederbörlig
Domstol j såsom mera lämpligt i afseende på de för - Exp.-Utsk.
Förslag till iincl.
IV-0 aa§ förändringar, som möjligen Jeunna vidtagas i fråga om Tull-domstolarne, såsom fora privilegiata; sam t att i deli nya Förpassnings-stadgan må införas alla de lagbud, som detta ämne angå, på det de, hvilka skola handhafva och efterlefva den Nådiga Stadgan, icke måtte utsättas för de misstag, sorn åberopandet af eller hänvisandet till andra Författningar* Serdeles för de sistnämnde, kan medföra, och att, derest uti Förpassningsstadgan någon annan Författning måste åberopas, citationen då tydligen må utsättas med Författningens dag, årtal och de åbe* iopade paragraferna.
Rikets Ständer framhärda etCs N:o 45c)- tJppl. ö. godt. liös Ridd. och Adeln d. Mars i§3öi Preste-Ståndet d. 16 -— — Borgare-Ståndet d. 16 — — Bonde-Ståndet d. 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif* veise, angående medels tillhan* M. till R.
Prot. i848-*-i8‘3ö, iö.de SamU 3 Band 226 Epcp.-Utsk.
N.o 45g* dahållancle af Riksgälds-Contoiret till uppsättande af Ottenby Stuteri m. m. S. A. K fjös R.
St* liar, vid innevarande Riks* dag, framställning blifvit gjord, att, till häst-afvelns förbättrande, medel, under vis* sa vilkor, måtte få lånas ur den i Riks* gälds-Gontoiret befintliga så kallade Hingstmedels-cassan; och ehuru, vid pröfning häraf, R> St. ansett anticipationer på år* liga Stats*anslag icke böra, såsom i sjelf* va principen origtiga, medgifvas, hafva R, St. likväl, erkännande vigten och angelä* genheten deraf, att, inom den kortaste möj* liga tid, en förbättrad inhemsk häst-afvel må kunna erhållas, samt, enär Riksgälds* Contoirets inkomster innevarande år i83o höra betydligt öfverstiga de utgifter, som Contöiret åligger att, under loppet af året, bestrida, och det sålunda uppkommande öfverskottet bor, enligt R.
St:s föreskrift, uti Banken förräntas emot tre procent; men en del af detsamma kan, med full säkerhet för medlens återbekommande, och med större fördel för Riksgälds-Contoiret, användas till ifrågavarande allmänt nyttiga ändamål, heslutit, att, till uppsättande af Ottenby Stuteri, samt till anskaffande af Exp.-Utsk.
Skrif v. 2V.-0 4^9- 227 Landt-beskällare, Riksgälds-Contoiret må tillhandahålla Styrelsen öfver Stuteri-inrättningen ett penningeförskott af högst Trettiofem Tusen R:dr, att, efter behöriga reqvisitioner, i män af behofvet, lyftas, dock alltid i jemna Tusen Riksdalertal, under vilkor, att de lyftade summorna,, med löpande fem procents årlig ränta, utaf Statsanslaget återgäldas, i sådant förhållande, att hvad som till ex. lyftes år i83o, återbetalas till eu fjerdedel, jemte upplupna räntan, hvarje af de nästpåföljande fyra åren, hvad som lyftes år i83i, likaledes till en tredjedel hvarje af de nästpåföljande åren o. s. v., så att alla de lyftade summorna äro med ränta återguldna senast år 1834; hvadan utaf Stats-anslaget bör innehållas och lill Riksgälds-Contoiret aflemnas hvad sorn hvarje år i capitalandel och ränta erläggas bör, enligt den uppgift derå, som från Riksgälds-Contoiret varder Stats-Contoiret meddelad; varande tillika vid ifrågavarande förskotts meddelande det vilkor fästadt, att E, K. M. i Nåder bifaller ofvanomförmälda vilkor, samt derom låter underrätta Fullmägtige, livarförinnan något förskott icke får af Riksgälds-Contoiret utbetalas.
St. härigenom få hos E. K. M. i underdånighet tillkännagifva.
Rikets Ständer framhärda etc. 228 Exp.-lJlsk.
Förslag till und, Skrif v. N.o 4'j'o - N:o /|6q.
"s^Jppl. o. godk, hos, Ridd. oell Adelö d. 15 Mars l83o, Preste-Ståndet d. 16 — —- Borgare-Ståndet d, 16 — Bonde-Ståndet d. 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående Creditiven enligt 63; ,§\ Regerings-Formen. S, A. K, Jemlikt stadgandet i 63 §.
Regerings-For-. men, att tvänne serskilda tillräckliga summor, vid hvarje Riksdag, skola, för oförutsedda händelser, afsättas och anslås till E. K.
M:s höga disposition, hafva R.
St, fastställt den större summan, eller det stora creditivet, till lika belopp, hvartill berörda creditiv, allt sedan år 1812, varit be-, stämdt, eller Två millioner R:dr, att, på sätt nämnda Grundlags stadgande föreskrihver, ur R.
St:s Bank, vid infallande krig, af E, K. M, lyftas, sedan E, K, M, StatsRådet in pleno hört och R, St. samman-, kallat; hvarvid R.
St, tillika beslutit, att lör beloppet af den summa, sorn kan kom-. ma att i Banken å stora creditivet lyftas, Riksgälds - Contoiret skall berättigas att, Stamma dag lyftningen, sker, utfärda förbin^ Exp.-Utsk.
N.-o 460. delse till Banken, löpande med 5 procents årlig ränta, och berättigande Banken, att för capital och ränta undfå betalning af först inflytande tullmedel, på sätt, att dessa medel då genast skola i Låue-Banken insättas och å skulden afföras.
Beträffande åter det mindre creditivet, så, enär, dels genom inskränkning i Riksgälds-Contoirels hittills tillåtna creditivl/ätt på Banken, dess tillgångar hädanefter komma att minskas, dels ock för islåndSättandet af Rikets försvarsanstalter, ett serskildt betydligt anslag blifvit be vi I j ad t, hvarigenom anledning är att förmoda, att behofvet af detta creditivs begagnande för llikets försvar, mindre skall ifrågakomma, hafva, i betraktande tillika af den omständighet, alt ett creditiv, för uppköp af spannmål, i den olyckliga händelse, att missväxt något år, innan R.
Sl:s nästa sammankomt, inträffar, blifvit, såsom E, K. M. i Dess Pvådiga Proposition till R, St. an-* gående f, d. allmänna Magazins-Inrättningens slutliga utredning, framtställt, serskildt anvist, R.
St, ansett en nedsättning i det belopp, hvartill ifrågavarande creditiv, sedan år 1815, varit beviljadt, kunna ega rum, och derföre bestämt detsamma intill nästa Riksdag lill En million R:dr B:o, hvaraf hälften bör vara att tillgå för oundvikligen nödiga anstalter till Rikets för - a3o Expcditions-Utskoltcts Memorial IV:0 46f. svar, och hälften för andra högst vigtiga ©eh angelägna ändamål, sedan, i öfverensstämmelse med innehållet af RegeringsFormens ofvanberö.rde 63 §., hela StatsRådets tankar blifvit öfver lyftningen inhemtade; att öfverskotten på Stats-Verkets ordinarie och extra-ordinarie inkomster måga användas till de utbetalningar, som å detta creditiv kunna äskas; ochattRiksgälds-Contoiret, i saknad af sådana eller andra tillgångar dertill, bör anskaffa er-», forderliga medel genom upplåning.
N:o 46 f. Memorial , med hemtällan om förändring i redactionen af en redan justerad $. af Riksdagsbeslutet.
Vid Riksdagsbeslutets formerande, har Expeditions-Utskottets uppmärksamhet blifvit fästad dervid, att inledningen till härhos bilagda, och inför de respective RiksStånden redan justerade 4 §• erhållit följande till ordalydelsen nog obestämda period: ”Skolande nedanstående af K.
M:t i ■”Nåder bifallna och stadfästade bestämmel - Expeditions-Utskottets Memorial N;o f6i. a3i ”ser, i följd hvaraf jemväl åtskilliga andra i vissa delar lill ali kraft och vergan upphört, hädanefter gälla sorn Grundlag;” och då, serdeles i förevarande fall, den största tydlighet och bestämdhet synas Expeditions-Utskottet angelägne, har Utskottet, jemte anmälan derom, skolat de respective Riks-Ståndens pröfning vördsamt underställa, huruvida det må tillåtas Utskottet, att, då minsta förändring i sak derigenom icke uppkommer, i Riksdagsbeslutet få införa den ifrågavarande perioden, med följande förändrade redaction: ”Skolan de alltså, med upphäf vande till ali kraft och verkan, af hvad, i dessa delar, hittills stadgadt varit, nedanstående af K.
M:t i Nåder bifallna och stadf ästaide bestämmelser3 hädanefter gälla som Grundlag STOCKHOLM, tryckt i ÉcKstfetftsKA Tryckeriet» i83ö. Exp.-Utsk.
N/O 462.
1 N:o 462* Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 16 Mars i8lo. Preste-Ståndet d. 16 — — Borgare-Ståndet d. 16 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ttpphäfvande af den nu medgifna moderation i Porto för Bref, som väga öfver 8 Lod. S. A. K.’ Genom en till R.
St, under den to April sistlidet år, aflåten Nådig Proposition, har E. K. M. till R.
St.‘s pröfning och bifall öfverletniiat en af Öfver-Post-Directeuren, i sammanhang med afgifvet underdånigt Utlåtande och Förslag i afseende på en förnyad fullständig reglering af Postgången i Riket, gjord framställning , att, till vinnande af en säkrare eontroll öfver uppbörden, den genom gällande Författningar tillåtna moderationen i Postporto måtte hädanefter upphöra; och har E. K. M. ansett, att,enär, genom en sådan lindring i Porto-afgiften, det blifver en vinst att, under ett couvert, sammanslå flere till samma ort addresserade Bih. till R.
Prot. 1828 —i83o. to/de Sami. 3 B. t s:dra Häftet. 2 Exp.-Utsk.
N-o 462. enkla bref, betydlig förlust för Post-Cassan på detta sätt kunde uppkomma, samt att moderationens bibehållande, icke vöre' af omständigheterna påkalladt, utom måhända i de fall, då penningar eller rättegångs* handlingar till större vigt med Posten af* sändas, för hvilka serskilda controller, till förebyggande af Postportos försnillning, lätteligen kunde föreskri Ivas. R.
St. hafva väl, å ena sidan, ansett, att fortfarandet af nu varande föreskrift om modera tion i Brefporto icke allenast stundom, kunde föranleda till missbruk och ådraga Post-Verket förlust af inkomster, utan äfven med större Bref och Paketer så belasta allmänna Posterna, att Postföringen blefve alltför betungande och hinder på sådant sätt jemväl möta för Postens skyndsamma förtskaffande; men R.
St. hafva äfven, å andra sidan, funnit, att, om ifrågavarande moderation alldeles upphäfdes, utan alt andra utvägar på samma gång bereddes, hvarigenom, utan öfverdrifven kostnad , kunna fort» skaffas tyngre Bref, för hvilka nu lindring åtnjutes , så skulle åtskilliga olägenheter uppkomma, hvilka för allmänna rörelsen och en liflig communication olika orter emellan vore ganska menliga; ‘och under sådana förhållarfden få R.
St., lill svar å E. K.
M:s i ämnet afgifna Nådiga Proposition, härmed i underdånighet anmäla, att R.
St. finna den Exp.-Utsk.
N.-o 462, 3 nu varande moderationén å Bref, som väga öfver 8 Lod, böra upphöra; men att R.
St., i sammanhang härmed, anse lämpligt, dels att, på sätt R.
St. i serskild underdånig Skrifvelse föreslå, en Paket- eller ForvagnsPost må inrättas (hvilken, om den framdeles erhåller en fullkomligt ändamålsenlig och mera omfattande organisation än den R.
St. uti det derom nu afgifvande förslag till en början kunnat tillstyrka, otvifvelaktigt torde göra all moderation i Postporto öfverflödig), och dels att för bref med penningar och Rättegångshandlingar 1 allmänhet, samt för de ofliciela Documenter, som afsändas från Embets- och Tjenstemän, hvilka icke hafva fribrefs-rätt, tills vidare må få tillgodonjutas enahanda moderation såsom hittills; hvarjemte R.
St., i fråga om de, till förekommande af underslef, nödiga controller, underdånigst anhålla, att E. IC. M., efter vederbörandes hörande, må täckas utfärda de reglementariska föreskrifter, hvilka É. K.
M. i nåder linner erforderliga.