Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hit höra åtskilliga i Samlingarne förvarade kostbar» kyrk-kärl, reliquiarier, crucifix, smycken rn. m. af ädla metaller med infattade ädelstenar och pärlor, fordom tillhöriga Svenska kyrkor eller tagna under krig i främmande länder eller i vår jord upphittade.
Några bland dessa äro, äfven i materielt hänseende, al utomordentligt värde och man ser sällan några dyrbarare i de förnämsta utländsk* Samlingar.
Åtskilliga bildverk från Catholska tillen hafva under de sistföi flutna åren blifvit anskaffade från Kyrkor på landet, men sakna ännu annat förvaringsrum, än den förut omnämnda arresten i Hög vaktsflygeln.
Samlingen af dylika både för Kyrkans och konstens historia vigtiga arbeten skulle med lätihet inom få år kunna mångdubblas, om man till deras förvarande egde en lämplig local, och derigenom skulle mången vacker konstproduct från medeltiden räddas undan förödelsen i Kyrkornas fuktig» skräpvråar.
Af vapen och rustningar från Riddaretiden skulle kunna bildas en vacker Samling, om man på ett ställe förenade hvad, som nu förvaras i Acudemiens rum samt på Lustslotten Ulricsdal, Gripsholm och flera ställen.
Stais-U [slottets Utlåtande, S:o 202.
Äfven andra lemningar frän medeltiden finnas samlade, men sakna plats fér uppläggning, t. ex. en stor mängd af sigillstampar i silfver ock koppar (deribland Riksklämman i Sturarnes tid), hvilka, ordnade i kronologisk följd, skulle ega stort värde icke blott i sphragistiskt och diplomatariskt, utan äfven i konst-historiskt hänseende. 5:o Njarge Historiska märkvärdigheter.
Dessa skulle ensamt behöfva en rymlig loeal, om man förenade hvad, som på olika ställen förvaras.
I Academiens rum äro ett stort skäp ock långt bord uppfylda endast af pretiosa, smycken, porträtter i miniatur, små bohags-ting, toilett-saker m. m. af guld , silfver, ädelstenar, perlor, emalj, etc., som tillhört Kungliga eller märkvärdiga enskilda personer.
Denna vackra Samling skulle genast kunna fördubblas, om dermed förenades de likartade pretiosa, som nu i Klädkammaren förvaras, för alt ej tala om andra sollectioner.
Ville man härmed förena de många och till en del märkvärdiga och kostbara drägter rn. m., som nu tillhöra Klädkammaren, äfvensom der förvarade konstsaker, hvaribland flere lära vara arbetade af Svenske Generalen Stenbock under dess fångenskap i Köpenhamn, så behöfdes flera rum, för att ändamålsenligt ordna dessa Samlingar.
Till denna afdelning sluter sig Vapensamlingen på Ulricsdals Slott.
När Svenskar bese de vackra och omsorgsfullt ordnade vapensamlingarne i Köpenhamns elier Berlins Tyghus eiler i Dresdens ”Historisehe
Museum”, ana de fleste sannolikt icke, att fäderneslandet eger materialier till en långt vackrare och, genom de minnen, som dermed äro förknippade, vida mera ärorik rustkammare, än någon af de nyss anförda.
Men dessa materialier ligga staplade i högar kring golfven på Ulricsdals Slott, samt spridda i Klädkammaren på Gripsholm och flera ställen.
Den ringa del af dessa dyrbarheter, som nu pryder Riddarholms-Kyrkan , borde dock väcka uppmärksamheten på det öfriga och mana Svenska folket att omsorgsfullare vårda hvad, som skulle värna fadrens ära och derigen®m åt dea närvarande generationen bereda efterverldens tacksamhet. 6:0 Kongl.
Mynt Cabineltet.
Detta Isar delat lika öde med de fleste andra Svenska Samlingar, att vara foga kändt och ringa uppskattadt, medan man prisat likartade eol - Slats-TJlikottett Utlåtande, fl:o 202. 7 lcctioner i andra länder.
Här galler delsamma, som nyss blifvit anfördt ©m Vapensamlingen.
Svenska Statens Mynt-Cabinett eger materialier, sorn, »är de en gång kunna ordnas, skola sätta vår Samling i bredd med de flesta utländska och, i enskilda delar, gifva vår ett obestridligt företräde framför de förnämsta.
Exempelvis må jag nämna den Anglo-Saxiska Myntsamlingen, så mycket heldre , som denna nu blifvit ordnad och catalogen deröfver är nära färdigtryckt.
Denna catalog upptager Engelska mynt, preglade i slutet af io:de och början af i i:te seclerna, alla funna i Svensk jord och i Stockholmska Mynt-Cabinettet förvarade.
Om den utomordentliga rikedomen af denna Samling kan man bäst döma genom jemförelsen med British Museum, den förnämsta Samlingen i det land, der dessa mynt äro preglade.
Denna jemförelse lemnar följande resultat *):
Af jEthelred d. II:s mynt har British Museum i44> Stockholms Mynt Cabinett 2,254- „ Cnut d. Stores d:o — 38o, — i,3g5.
Harald Harefots d:o — 47’ — 2^7* „
Harthacnuts d:o — 9, — 34- Härvid torde alla commentarier vara öfverflödiga.
De Cufiska Mynten, preglade inom Arabernas besittningar i Asien i 8:de, gide och io:de seclerna och förmodligen på handelsvägar införda till norden, utgöra en lika rik, om ej rikare, afdelning af Kongl.
MyntCabinettet.
Dessa mynt, alla hittade i vår jord, äro undersökta och bestämda, men kunna ej uppläggas af brist på rum och måste derföre beklagligtvis ligga oordnade, inslagna i paketer, otillgänglige för vetenskapsmän, samt till skam och skada för Samlingen.
Upprättandet af catalog öfver dessa mynt kan icke företagas, innan Samlingen blifvit upplagd.
Samma öfverlägsenhet framför andra Samlingar eger Svenska MyntCabinettet i Tyska mynt från io:de och utte seclerna.
Dessa ligga ännu orörda i sina convulut.
Det skulle nära nog vara omöjligt att ordna deri. i den nuvarande trånga localen, och skulle dessutom vara fullkomligt ändamålslöst, innan man eger skåp till deras uppläggande. *)
Dupletteroa iro icke upptagne i denna berikning. 8 Stats-ZJtskottet» Utlåtande, N:o 202.
De Grekiska och Romerska Myntens antal torde kunna uppskatlas till omkring 25,ooo.
I Kongl. Mynt-Cabinettet finnas för närvarande i3 myntskåp, alla fulla; af dessa äro likväl arne nästan obrukbara.
För att erhålla en ändamålsenlig modell för våra snickare, har Academien, i hopp att för Mynt-Cabinettet erhålla en rymligare tocal, Jåtit i Köpenhamn förfärdiga en del af elt större myntskåp.
Detta i alla afseenden förträffliga profstycke ankom sistliden sommar, men liar ej kunnat få annan plats i Museum, än midt på golfvet framför en kakelugn.
Att här låta fortsätta arbetet, skulle varit utan ändamål , emedan man i den nuvarande localen knapt kan inrymma en ny stol, låugt mindre en så stor möbel. 7:o Academiens
Bibliothek i historiska , antikvariska och numismatiska vetenskaperne måste äfven inrymmas jemte de öfriga Samlingarnp.
Ett dylikt bibliothek måste alltid med dem vara förenadt, till dagligt bruk för deras vårdare.
Äfven för böcker saknas numera plats i den närvarande localen.
En ansenlig del deraf har måst undanföras lill arrest-rummet i Högvaklsflygein och till andra förvaringsrum.
De sista årens bok-presenter, hvaribland dyrbara verk, skänkta af Fransmännens Konung m. fl., ligga uppstaplade på golf och bord.”
Yid öfvervägande af denna fråga, har Utskottet icke kurmat undgå att fästa en synnerlig uppmärksamhet å det af Kongl. Maj:t i den Nådiga Skrifvelsen äfven vidrörda förhållande, att den nu gjorda framställningen finnes vara föranledd af Rikets Ständers vid nästlidne Riksdag till Kongl. Maj:t framförda önskan, att ett förslag till erhållande af tjenligare local för de i Kongl. Museum förvarade
Samlingars och konst-alsters ändamålsenliga uppställning och ordnande måtte Rikets Ständer meddelas.
Utskottet hyser den mening, att Samlingar af konst-alster och deras ändamålsenliga uppställning till allmänt åskådande icke blott utgöra ett verksamt medel till framkallande af konstsinne och för konstnärers bildande, utan äfven, till följd af det inflytande, de sköna konsterna utöfva på en nations seder, i hög grad bidraga till utvecklande af bildning i allmänhet och afleda smaken från materiella njutningar.
J)et är tillika serskildt en pligt för Svenska na - ‘Slats-Utihotlets Utlåtande, 1V:o 202. ciationen, sorn från förflutna tider eger så många ärorika minnen, alt på ett värdigt sätt från glömskan och förstörelsen bevara de ofvan omförmälda, betydliga Samlingar, hvilka för närvarande finnas inrymda i mindre tjenliga localer.
Utan att emedlertid ingå i någon detaillerad granskning af det förslag lill byggnad af ett National-Museum, hvilket för Öfver-IntendentsEmbetets underdåniga memorial legat till grund, och som ännu icke eller blifvit af Kongl. Maj:t definitivt pröfvadt, anser Utskottet likväl, att någon minskning i den för byggnadens grund calculerade kostnadssumman bör kunna emotses.
Utskottet får, på desea och ofvan anförda skäl, tillstyrka, att nödige medel måtte beviljas för ifrågavarande ändamål, som, i Utskottets tanka, är en national-angelägenhet, samt att beloppet bestämmes till 5oo,ooo R:dr, hvarutaf dock tilläfventyrs uppkommande besparing bör Riksgälds-Contoret tillgodoföras.
Enär emedlertid Kongl. Majrt ansett nämnde byggnadsföretag, i anseende till dess betydliga vidd och egna beskaffenhet, erfordra en till flere år utsträckt arbetstid, och att anslaget icke är beräknadt att utgå annorlunda, än i den mon nybyggnaden fortskrider, följer deraf, att endast ett mindre belopp nu erfordras, för att dermed begynna ifrågavarande bygg. jnad; och tillstyrker Utskottet alltså, att Rikets Ständer måtte, till Kongl. Maj:ts Nådiga dispos;tion, å Riksgälds-Contoret anvisa en summa af i5o,ooo R:dr, hvarmed början till uppförande af byggnad för ett National-Museum bör ske.
Stockholm den 14 Februari 1845- Reservationer.
Af Herr Norin, P.O.:
'”De många vigtiga fördelar, som kunde blifva att påräkna af ett ändamålsenligen inrättadt National-Museum, har jag lika litet som någon annan bland Utskottets Ledamöter kunnat förbise eller misskänna, och med Rikets sednast församlade
Ständer delade äfven jag den i sådant afseende uti deras underdåniga skrifvelse den a3
December i8|o yttrade önskan; men det oagtadt har jag ej kunnat lemna utan afseende de flere högst väsendtliga betänkligheter, hvilka, enligt min åsigt, emot Ut~ Biå. till B.
Fröt. i84S.
I Ajd. 2 Band. 8 Bäft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 202. skottets förslag förekommit.
I mer än ett hänseende har Rikets financiel Inställning nu visat sig vida mindre fördelaktig, än den ansågs vara under förra Riksdagen, då omförmälde framställning af Rikets Ständer gjordes ; och mer än ett för nationalvälmågans upphjelpande obestridligen gagneligt förslag har af sådan anledning måst under innevarande Riksmöte förfalla.
Så t. ex. har helt nyligen, genom 3:ne Riks-Stånds- sammanstämmande beslut, Kongl. Majtts Proposition om ett, jemförelsevis med det nu ifrågavarande vida mindre anslag för en canal-ledning emellan sjöarne Norra Barken och Wessman blifvit afslagen, oagtadt, mig veterligen, ingen enda röst inom hela Riksförsamlidgen höjt sig till vederläggning af uppgiften om de stora fördelar en sådan canal-ledning skulle medföra, ej allenast för orterne deromkring, hvilka äro att räkna bland de mest vigtiga för SverigesBergverks-industri , utan ock, såsom en följd deraf, för hela Riket i allmänhet; och af Utskottets i ämnet afgifna utlåtande , sorn af de 3:ne Riks-Stånden blifvit godkändt, finner man att anledningen till omförmälda beslut måste sökas i öfvertygelsen om tillgångarnes otillräcklighet..
I ett annat, än mera vigtigt och på Ständernes pröfning ännu beroende ämne, angående folkundervisningens befrämjande,.har fråga jemväl uppstått, huruvida Statens tillgångar kunde medgifva att för sådant ändamål anslå hvad man ansett vara af behofvet påkalladt, Desse, med flere andra dylika, förhållanden hafva öfvertygat mig, att närvarande omständigheter icke medgifva ifrågakomne högst betydliga anslag för ett National-Museum, hvaraf, ehuru önskvärdt det än må vara, behofvet likväl måste anses mindre brådskande, än af åtskillige andra företag, som man, i brist af erforderliga medel,, nödgas uppskjuta..
Äfven i förevarande fråga hafva visserligen anspeglingar blifvit gjorda derpå att, då våra efterkommande företrädesvis kunde hemtafördel af inrättningen, man äfven borde taga i beräkning deras skyldighet att i kostnaderne för densamma deltaga; mea i detta, likasom i andra, fallj har det förefallit mig alltför vanskligt och föga öfverensstämmande med' begreppen om en Mok hushållning, att anticipera på en oviss framtid.
Dessutom saknas änDu i närvarande ögonblick hvad, som i första rummet torde erfordras för en säker vägledning af Ständernes omdöme rörande jneranämnde anslag.
I ofvan åberopade skrifvelse hafva nemligen 1840 års Ständer anhållit, det Kongl, Maj:t måtte framlägga ett förslag i ämnet.-
Ett af Öfver-Intendents-Embetet afgifvet underdånigt memorial, angående de calculerade kostnaderne för ett National-Musenum, i händelse det komme att förläggas å den af bemälde
Embete föreslagna plats, finnes väl Kongl. Miijds skrifvelse bifogad; men huruvida Kongl.
Maja funnit detta förslag, Stats-Utskotlets Utlåtande, N:o 202. ii antagligt, kan icke af de Utskottet meddelade handlingar inhemtas.
Tvertem har man temligen allmänt hört omtalas, hurusom frågan örn sjelfva localen ännu icke på långt när skulle vara afgjord.
Deraf beror likväl i högst väsendtlig mori hela calculen af koslnaderne, likasom förslaget om byggnadens construetion.
Frågau torde följaktligen kunna antagas nu vara lika litet utredd, som den befann sig under förra Riksdagen, och det har under sådana förhållanden förefallit mig icke vara rätt väl betänkt att kasta sig in i ett företag, som anses komma att kosta nationen mer, än en half million Riksdaler Banco.
Af dessa skäl har jag funnit mig ej kunna inom Utskottet rösta för pluralitetens beslut, utan böra mig deremot reservera.”
Häruti instämde Herrar Kjellbergs Valley, Lindström och Nordvall, samt Riksdagsfullmägtige Petter Persson, Anders Nilsson, Jonas Johansson, David Andersson, Gezelius, Sandstedt och Jöns Månsson.
Af Måns Månsson från Calmare Län; ”Höglofl.
Stats-Utskottet har lill uppförandet af ett Riks-Museum tillstyrkt 5oo,ooo Riksdaler, ulan att veta hvarest nämnde Museum skall uppföras, eller att någon fullständig ritning eller kostnadsförslag blifvit i Utskottet företedt, och då dertill kommer, att tillgångarne för närvarande icke medgifva ett så kostsamt företag, tror jag det varit rättast att uppskjuta företaget, tills fullständig ritning och kostnadsförslag till Riks-Stånden inkommit.
Det Förslag jag uti Utskottet haft äran bese, att uppföra ett snedt och oformligt hus på Carl den XIILdes Torg, hvarest hela det föreslagna anslaget troligen kommer att gräfvas ner under jorden, vill jag icke lemna en vitten till.
De der döda varelserne, som skola uppställas uti det föreslagna RiksMuseum, taga sig för närvarande bra ut, der de linnas — de klaga icke öfver hvarken hunger eller svält.
Jag afhörde uti Utskottets Afdelning en alldeles förträfflig föreläsning, deruti nitet, för att icke säga det blinda nitet, gick så långt, att den, som vågade neka det föreslagna anslaget, borde förlora sin rätt uti Representa tionen.
Hvilka eller hvem, som först förlora en sådan rätt kan jag icke döma öfver, men att denna Riksdag gifvit Folket ett säkert bevis, alt en 3å sammansatt Representation, som denna, icke länge kan bestå.
Ty de medborgare, som endast representera för sin egen person, betala litet eller snart sagdt intet till Staten, äro de, som yrka och bevilja anslag på anslag, utgift på utgift, af alla möjliga slag. 12 Stals-Ulskottels Utlåtande, N:o 203.
Hvarje Bonde, hvilken representerar för 3, | a 5 hundrade Skatta hemman, får endast vara vittne till huru de medel frikostigt utdelas, soia från den öfverbeskattade skattejorden blifvit utpressade och utprejade.” N:o 203.
Ant. till Exp. Ut sk. d. 18 Fehr., kl. 2 e. cm.
Utlåtande, i anledning af väckt motion , att en Sjö-Officer måtte anställas till biträde vid fortsättningen af framlidne Amiralen af Klints Sjö-Chartie- Verk. (U. A.)
Med antagande deraf, att Preste-Ståndet, genom bifall till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o io, visat, att Ståndet icke ansåg
Staten hafva tillgångar till inköp af den skicklige och allmänt högaktade Amiralen G, af Klints berömda Sjö-Chartae-Verk, har Prosten Gahne, för detta Verks bibehållande åt Staten, uti en inom bemäldte Stånd vackt, till Stats-Utskottet remitterad, motion, föreslagit: att Pikets Ständer måtte hos Kongl. Majit anmäla sin underdåniga önskan, att en Sjö-Officer måtte blifva connuenderad att biträda aflidne Amiralen af Klints son, hvilken för närvarande förestår Chartas-Verket; och skulle genom denna åtgärd Chartas-Verkets egare finna sig tillfredsställde, så att försäljning deraf till utländningen icke behöfde ega rum.
Utskottet anser emedlertid den sålunda väckte motionen, om än dess remitterande till Utskottet icke hindrats af 56 §.
Biksdags-Ordningen, likväl innefatta förslag till en åtgärd, hvars behöflighet Utskottet icke kan bedöma, samt hemställer derföre, att berörde motion måtte få förfalla.
Stockholm den 17 Februari 1845- Siats-Utskottets Uttalande, N:o 204. 13 N:o 204.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 18 Febr., kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om Stals-anslag för Östads Barnhus. (U. A.) I anledning af Stats-Utskottets, uti utlåtandet N:o 39, gifne förslag om understöd för Landtbruks-Skolor, samt Rikets Ständers afslag å Friherre Alströmers motion att östads Barnhus måtte erhålla förhöjd ränta å ett för detsamma i Banken insatt capital af 100,000 daler silfvermynt, har Kerr Sundler, uti en inom Borgare-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad, motion, yrkat: att nämnde Barnhus, sorn hufvudsakligen afsåg att bilda fattiga barn lill nyttiga jordbrukare, måtte komma i åtnjutande af minst 1000 R:dr B:co utaf det för fem lägre Landtbruks-skolor tillstyrkte anslag; men då denna motion, om än dess remitterande till Utskottet icke förhindrats af 56 §.
Riksdags-Ordningen , likväl innefattar fråga om begagnandet af ett anslag, hvilket är till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition i vederbörlig ordning öfverlemnadt, »ä hemställer Utskottet, att motionen måtte förfalla.1 i Stockholm den 17 Februari 1845. lih. till R.
Prol. 1845.
4 Samt. i A/d. 2 Band.
S Haft. i STOCKHOLM, Tryda hos W. F. DALMAN, 1845. Stats-Utskottets Utlåtande, IV.-o 205, 1 205.
Ank. till Exp, Utsk. d. 19 Febr., kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om löneförbättring för Professor er ne vid Lunds Universitet. (U. A.)
Med föranledande af Rikets Ständers leranade bifall till den af Professoren Fries väckte motion om löneförbättring för Professorerne vid Upsala Universitet, bar Professoren Bolmeer inom Preste-Ståndet väckt en till StatsUlskottet remitterad motion, deruti blifvit begärdt, alt Professorerne vid Lunds Universitet äfven måtte hugnas med enahanda fördel.
Såsom stöd för motionen bar blifvit åberopndt: att fordringarne på desse Lärares skicklighet, verksamhet och ansträngning voro lika vid begge Universiteten; att lelnadskostnaden icke vore mindre i Lund, än i Upsala; att skillnaden i den förut bestämda lönen, i Upsala 220, och i Lund 3oo tunnor spanmål årligen, vore endast skenbar, då spanmålsprisen å dessa begge orter voro så olika, att, efter medelberäkning, en tunna spanmål i Lund kunde upptagas till två Riksdaler mindre än i Upsala; att tillfälle till befordran för yngre Academiske Lärare, enligt hvad erfarenheten visat, varit mindre i Lund, än i Upsala; att proebende-pastoraten icke kommo andre till godo, än deras innehafvare, för hvilka ingen löneförbättring blifvit begärd; alt det icke allenast för den ekonomiska ojemnheten i vilkor, utan snarare i andra mera ömtåliga afseenden skulle vara för Lunds Universitets lärare nedslående, att ej säga sårande och förödmjukande, om detta Universitet stjufmoderligt af Rikets Ständer behandlades; och att motionären, för att icke möjligen derigenom motverka det af Professoren Fries framställda förslag, icke förr än nu velat göra den ifrågavarande framställningen, öfvertygad, att det, enligt 56 §.
Riksdags-Ordningen, alltid stöde öppet att begära jemnlikhet uti löneförmoner, för jemnlikhet i pljgter och åligganden.
Prot. 1845, 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 9 Haft. 1 2 Siats-Utskottets Utlåtande, iV-o 205.
Utskottet bar af denna motion tagit kännedom, men finner den af Professoren Bolméer väckta fråga, om än dess remitterande lill Utskottet icke af 56 §.
Riksdags-Ordningen förhindrats, likväl innefatta eit ämne, hvars upptagande till behandling
Utskottet anser numera svårligen kunna ega rum, sedan Rikets Ständer till Kongl. Majit afgifvit underdånig skrifvelse, angående Regleringen af Riks-Statens Åttonde Hufvud-tilel.
Utskottet hemställer således, att den nu af Professoreu Bolmeer väckte motion måtte få förfalla.
Stockholm den 17 Febr. 1845.
Af Professoren Doctor Thomander: ”De stater, som år i83t blifvit af Kongl. Majit i Nåder stadfästade för Upsala och Lunds Universitetet-, utfästa åtminstone för den högsta lärare-graden vid begge Universiteten i närmaste nion lika löneförmoner.
Professors-lönen i Upsala, 225 T:r spanmål, utgör efter der gällande medelpris, å 7 Ridr pr Tia, 1,5-75 Rdr, hvartill kommer för en del löntagare 200
Ridr hushyre-medel, således summa 1775 Ridr.
Professors-lönen i Lund, 3oo T:r spanmål, utgör efter eler gällande medelpris, å 5 Ridr 16 sk. pr Tia, 1,600 Ridr.
Rikets Ständer hafva, med föranledande af Nådiga Propositioner, behandlat begge Universiteten lika vid föregående Riksdagar, anslagit ett lika antal .Professorslöner lill lika belopp åt hvartdera, lika belopp såsom extra anslag till byggnader samt lika belopp såsom extra anslag till materielen och slutligen äfven så ordnat, att hvartdera Universitetet skulle erhålla ett lika antal emeriti-löner, äfvenledes lill lika be!op>p. I den Nådiga Propositionen till Rikets nu församlade Ständer var en ny Professors-lön till Medicinska Faeulteten i Lund föreslagen, hvilken ock blifvit af Ständerne beviljad.
Med föranledande af enskild motion, hafva Ständerne åt Upsala Universitets Professorer anslagit 3,000
R:dr till lönefyllnader.
Äfven af detta slags lönefyllnader hade förra Riksdag beviljat ett lika antal, nemi. 6 åt hvartdera Universitetet.
Det förekommer mig, som om lefnadskostnaden i Upsala vore något högre än i Lund, hvadan det icke synes obilligt, att lönen för de äldre
Professorerne derstädes utgör 2,075 R:dr, under det att de äldre i Lund böra åtnöjas med 1,900 R:dr.
Likaledes bör det icke kun - Slån-Utskottets Utlåtande, N.-o 206. 3 na synas orätlvist, att det finnes ett större antal Professorer i Upsala, sorn innehafva löneförhöjningar, än i Lund.
Dock synes mig obilligt, att denna skillnad, som hittills varit ingen, skulle hädanefter blifva så stor, alt 16 löneförhöjningar tillkomma Upsala, och endast (i Lunds Universitet.
På det af Utskottet emot frågans upptagande anförda skälet, att underdånig skrifvelse törande Åttonde hufvud-titeln redan ingått, lägger jag, och möjligen äfven Utskottet, så mycket mindre vigt, som dels Rikets
Ständer aldrig förr låtit någon dylik omständighet hindra sig från att utöfva rätt och billighet, dels också Utskottet sjelft för få dagar sedan, utan allt afseende på denna omständighet, föreslagit uppförandet af en annan stats-utgift på samma Titel.
Jag vågar alltså vördsamt hemställa, huruvida ej, medelst tilläggande af 1,200 R:dr till de i,6'oo R:dr, hvilka redan blifvit till en Profession i Lund beviljade, någon paritet emellan begge
Universiteten skäligen kunde bibehållas och motionen alltså i så måtto bifallas, att 1,200 R:dr lill lönefyllnad åt fyra Professorer af de verldsliga Faculteterna i Lund att utgå med de vilkor, som blifvit i afseende å dylika redan beviljade arfvodcn för begge Universiteten föreskrifne, å Riks-Slatens Åttonde Hufvud-titel uppföras. 1 denna Reservation instämde Doctor Hallbeck och Prosten Berlin. t/\o Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Febr., kl 11. f. m.
Utlåtande„ i ättledning af väckt motion om anslag till nykterhetsskrifters utgifvande. (U. A.)
Med föranledande af de åtgärder, sorn Rikets Ständer i afseende å Bränvins-lagstiftningen vidtagit, har Comministern Janzon inom Preste-Stånclet väckt en till Stats-Utskottet remitterad motion, deruti blifvit yrkadt, att ett årligt anslag af 2 å 3ooo R:dr måtte beviljas att användas till nykterhets-sakens befrämjande, dels att trycka och gratis bland folket sprida 4 Stals-Utskoltels Utlåtande, N.o 206.
•viii författade skrifter i delta ämne, dels att understödja nitiske och skicklige män, sorn vilja uppoffra någon del af sin tid och sina krafter för detta stora och vigtiga ändamål; men då denna motion, om än dess remitterande till Utskottet icke af 56 §.