Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit äskat till beredande af utväg för armeens pensions-kassa, att fortfarande utgöra pensionerna efter nu gällandestat.
Likaledes bar Presle-ständet, med afslag å utlåtan - Stats-Vtskottets Memorial, N:o 257. 7 det, bifallit Kongl. Majrts i dess aflåtne nådiga proposition framställda förslag, att, till beredande af utväg för ärméens pensions-kassa, att fortfarande utgöra pension,erne efter nu gällande stat, ett belopp af högst 22,000 r:dr årligen måtte få, intill näst vidtagande slats-reglering, i mån, af behof, användas'^till betäckande af den brist, sorn under tiden möjligen kunde uppkomma derigenom, att kassans årliga inkomster icke blefve tillräckliga lill utgifternas bestridande.
I följd af denna skiljaktighet emellan Riks-ståndens beslut hemställer Utskottet, alt votering i förstärkt Statsutskott må få ega rum öfver följande proposition:
Den, som anser Kongl Maj:ts nådiga proposition, angående i frågastäldt stats-anslag till upprätthållande af den arméens pensions-kassa åliggande pensionering, icke böra bifallas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej-, Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga framställning, bifallit, att, till beredande af utväg för arméens pensions-kassa att fortfarande utgöra pensionerne efter nu gällande stat, ett belopp af högst 22,000 r:dr årligen må få, intill näst vidtagande statsreglering, i måll af behof, användas till betäckande af deu brist, som under tiden möjligen kan uppkomma derigenom, att kassans årliga inkomster icke blifva tillräckliga till utgifternes bestridande.
Ank. till Exp.-utsk. den 13 Juli, kl. halt 6 e. m.
Memorial med förslag till voteringsproposition, i anledning af Riksståndens skiljaktiga beslut angående ifrågastäldt låne-understöd till reparation af Linköpings domkyrka.
Stats-ulskoltets i utlåtandet N:o 198 gjorde och i utlåtandet N:o 221 förnyade hemställan, att en af herr domprosten Laurenius väckt mo - 8 Stais-Utskottets Memorial, iV.-o 268. tion om låne-understöd af allmänna medel till reparation af Linköpings domkyrka, icke måtte till någon åtgärd föranleda, är, enligt ankomne protokolls-utdrag, bifallen af Borgare- och Bonde-stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet beslutat, att af allmänna medel ett låne-understöd, stort 20,000 r:dr, må anvisas till reparation af Linköpings domkyrka, under iakttagande af de vilkor i afseende på kapital-afbetalning och ränta, som af Rikets Ständer vid innevarande riksdag blifva i allmänhet bestämda för lån af statens medel.
Då således i denna fråga tvänne Riks-stånd stadnat emot två, får Utskottet, för densammas afgörande genom omröstning i förstärkt Statsutskott, föreslå följande voterings-proposition
Den, som anser den af domprosten Laurenius väckte motion om låne-understöd af allmänna medel för reparation af Linköpings domkyrka icke höra tili någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit, att af allmänna medel ett låne-understöd, stort 20,000 r:dr, anvisas till reparation af Linköpings domkyrka under iakttagande af de vilkor, i afseende på kapital-afbetalning och ränta, som af Rikets Ständer vid innevarande riksdag blifva i allmänhet bestämda för lån af statens medel.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS MARCUS & CoMP. 1848.
'Slats-V ishot tets Memorial, N:o 259.
Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Joli, kl. 8 f. m.
Memorial med öfverlemnande af förslag till r.sta afdelningen utaf det nja reglementet för Riksgälds-kontoret.
Ehuru åtskilliga frågor, hvarom stadganden i Riksgälds-kontorets nya reglemente böra meddelas, ännu icke blifvit af Rikets Ständer slutligen af* gjorda, har Stats-utskottet likväl, för att äfven i afseende på delta ärende söka bereda möjligheten af de ännu återstående riksdagsgöromålens skyndsamma afslutande, ansett sig böra underställa Rikets Ständers granskning och fastställelse de delar af Utskottets förslag lill nämnde reglemente, som, på grund af redan fattade beslut, hittills kunnat uppgöras; och får Utskottet derföre, till en början, härmedelst öfverlemna förslag till de §§, hvilka handla om Riksgälds-kontorets skulder.
Då Utskottet ansett att den uppställning af ifrågavarande reglementariska stadganden, sorn vid uppgörandet af de för Riksgälds-kontoret vid iS/jo och 1841 samt iS44 oc^ '845 års riksdagar utfärdade reglementen iakttogs, jemväl vid denna riksdag bör bibehållas, och då Utskottet i afseende på hittills gällande föreskrifter trott sig i allmänhet endast böra föreslå sådane förändringar, som af Rikets Ständers vid denna riksdag fattade beslut eller andra förhållanden föranledas, så torde Utskottet, i fråga om ordalydelsen af de i Utskottets förslag bibehållna stadganden, endast behöfva hänvisa till motsvarande §§ i 1845 års reglemente, af hvilket ett visst antal exemplar nu kommer att till hvarje riksstånds kansli aflemnas, lör att, lill jemförelse och upplysning vid det nya reglementets granskning, riksståndens ledamöter tillhandahållas.
Beträffande de af Utskottet föreslagne nya stadganden, så vill Utskottet ej allenast serskildt uppgifva de af delta eller andraUtskottvid innevarande Hilt. tilt Ii.
St. !’rot. (8 47 och 184-8. 4 Samt. i Afd. 2 Band. 36 häftet> 1 Stals-U/ikottr.lt Memorial, tf a 2.59. riksdag afgifna oell af Rikets Ständer si 1 Inde BetJinkimden, hvarpå samm» stadgande» si» grunda, utan älven anföra de omständigheter, som för öfrigt» enligt Slals-ulskoltets Åsigt, påkalla de nya eller förändrade föreskrifter ocb bestämmelser, del at Utskottet uppgjorda förslag till ineraQämnde ieglemente innehåller.
Vidare får Utskottet upplysningsvis erinra, att då alla af Rikets Ständer på Riksgälds-kontoret anvisade utbetalningar samt de lill detta verk anslagna inkomster blifvit beräknade i bankomynt, Utskottet jemväl uti deln va reglementet bibehållit samma myntberäkniug; dock har Utskottet, för den händelse» att Kongl. Majris och Rikets Ständers beslut rörande den antagna liva mvntenbeten innan nästa riksdag skulle komma ali. lill verkställighet befordras, ansett lämpligt, att ett serskildt stadgande om den^nya mynlsoit, hvaruti alla uppgifna summor äro bestämda, i slutet af regh mentet införes. r § af bifogade förslag, uti hvilken Riksgälds-kontorets föremål uppgifvas, är lika lydande med irsta § i nuvarande reglemente. 2 §, angående
Riksgälds-kontorets för upptagna lån utfärdade obligationer, innehåller samma stadgande, som 2 § i 18/{5 års Reglemente, med iakttagande likväl af Rikets nu församlade Ständers beslut, i anledning af Stats-utskoltets, uti i6:de punkten af utlåtandet N:o 78 gjorda hemställan om best åmma ridt t af en ny preskriptionstid för deruti omförmälda skuldposter. 3 §, angående utbetalningen af det årliga 1 änleansluget. till Hans Majrt Konungen och 4 §, angående räntan för det s. k. hemgiftskapitalet, äro lika lydande med nuvarande reglementes 3 ocb 4 §§* 5 §, angående till Rikets Ständers bank ulgjfna obligationer, motsvarar samma § i nyssnämnde reglemente och innehåller enahanda stadganden. 6 §, angående Rikets Ständers banks fordran för
Riksgäldskontoret tillförene meddelade förskotter, bar, utom någon förändring i ordslällningen, samma lydelse, som 6 § i 1845 års reglemente. 7 §, angående Kopparskiljemvnlspolelterne, grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifallandet af 3:dje punkten i Bankoutskottets utlåtande N:o 42- $ §, angående reparationsfonden för Götha kanal, Sltilå-Uhiotteta Memorial, N:o 235. X g §, angående de för återstående hamnbyggnadsarbeten vid samma kanal innehållna medel, 10 §, angående londén för Södertelje kanals underhållande, äro lika lydande med io:de, ii:te och 12 §§ i mi gällande reglemente.
1 1 §, angående fonden för Hjelmare kanals och slussverks underhållande, saint 12 §, angående den för ombyggnaden af Strömsholms ka al afsalia fond, innefatta enahanda bestämmelser, sorn i3:de och lijtde Sä i iS45 års reglemente.
13 § motsvarar oflanämnde reglementes i5 §, hvars sladganden hufvudsakIigen blifvit bibehållne. 14 S> angående Lappmarks Ecklesiastikfonden, och 1 5 8. angående hrudgåfvofoiiden, hafva samma lydelse, sorn i6:de och 17 §8 i i845 års reglemente.
16 § innehåller det för dejxrsitionsmedlens öfverlemnande lill Riksgälds-kontoret stadgade vilkor, enligt 120 § i i845 års reglemente samt Stats-utskottets utlåtande N:o i56.
17 § innehåller enahanda vilkor i afseende på de, enligt.
121 S i samma reglemente, från postverket lill Riksgäld s-kontoret af'emnade medel, 18 §, angående den i Riksarkivets hus befintliga inteckning, öfverensstämmer med 24:de punkten i Stats-utskottets af Rikets Ständer gillade Utlåtande N:o 78. 19 §. angående preskriptionstiden för Riksgälds-konlorels skulder, och 20 8, angående liqviderandet af äldre kronofoidt ingar, äro lika lydande med i8:de och 19 88 i i845 års reglemente.
Slutligen får Utskottet anmäla, alt hvad 7tde, 8:de oell g:de 88 i det för Riksgälds-kontoret nu gällande reglemente innehålla, angående riksgäldssedlarnes inlösning och granskning 111. m., icke behöfver i det nya reglementet intagas, när den för dessa sedlars inlösen stadgade preskriptionstid numera tilländagålt.
Stockholm den i4 Joli 1848, 4 Statt-Utskottets Memorial, N:o 259L Förslag i i - ' ; till Reglemente för [Rikets Ständers Riksgäldskontor., § '•
Riksgälds-kontoretj som är ett Rikets Ständers verk, har till föremål: a) att ombesörja liqviden af den Svenska statens skuld, för hvilken Rikets Ständer åtagit sig att ansvara; b) att verkställa alla de utbetalningar, som af Rikets Ständer blifvit å detta verk anvisade; c) att emottaga, förvalta och redovisa alla härtill af Rikets Ständer anslagna tillgångar och inkomster, samt hålla Rikets
Ständer uppkommande öfverskotter och behållningar tillhanda; d) alt, i saknad af annan tillgång för bestridandet af beviljade och å Riksgälds-kontoret anvisade utgifter, upplåna dertill oundgängligen erforderliga medel; och é) att utföra alla uppdrag och åligganden, som kontoret för öfrigt af Rikets Ständer erhållit.
Stats-XJtskollets Memorial, JV.o 259.
5 Angående Riksgälds-kontorets skulder. § 2« De af Riksgälds-kontoret för upptagna lån, roed undantag af den fordna utländska statsskulden, utfärdade och förut icke inlösta, eller eljest, jemlikt Rikets Ständers beslut, ur räkenskaperna afförda obligationer, äfvensom de obligationer, hvilka hädanefter varda af detta verk ulgifna, böra, så till kapital, som upplupna räntor, enligt desammas ordalydelse, infrias; hvarvid dock den af Rikets nu församlade Ständer för några längesedan förfallna obligationers inlösande bestämda preskriptionstid till 1849 års slut iakttages, så vida allmän kungörelse om denna preskriptionstid under innevarande års lopp varder af Kongl. Maj:t i nåder utfärdad. § 3.
Jemlikt Rikets Ständers, vid 1815 års Riksdag, fattade Beslut och Riksgälds-kontorets, till följd deraf, under den 9 November samma år, utfärdade förbindelse, utbetalas en summa af tvåhundratusen r:dr årligen till Hans Majit Konungen eller Dess arfvingar efter successionsordningen af den 26 September 1810. § 4.
För det, enligt 177q års riksdagsbeslut, såsom hemgift åt dåvarande Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland, anslagna kapital af etthundratusen r:dr, erlägges af Riksgälds-kontoret fem procents årlig ränta, hvilken, efter Hans Maj:t Konungens anvisning, qvartalsvis utbetalas. § 5.
Utaf de, jemlikt Rikets Ständers beslut, af Riksgälds-kontoret, under den 3o September iS/ji, utfärdade <768 st. fyra procents obligationer, å 4,000 r:dr hvardera, för Svenska statsverkets då återstående skuld lill Rikets Ständers bank, i anledning af Bankens förskotter för 1808 och 1809 års krigskostnader, infrias årligen tjugotvå stycken å ett sammanräknadt kapitalbelopp af åttatioåltalusen r:dr; hvarförutan Riksgälds-kontoret vid hvarje års slut skall inlösa samma års ränlekuponer för dessförinnan icke infriade obligationer.
Så länge Rikets Ständers bank är innehafvare af alla de icke inlöst® ©bligationerna, hvilka för närvarande utgöra ett antal af 814, st- öch lyd® Striix-Vtskntltls Wcmrrinl, A:o 239. å ett belopp af 3,256,ooo r:<lr, bör, vid obligationernas infriande, följas deras nummerordning; men derest ett annat förhållande inträffar skall genom lottning, sorn inför fullmägtige i Riksgälds-kontoret, vid öppna dörrar, förrättas, bestämmas, hvilka obligationer för året komma att inlösas; och skola dessas nummer sedermera kungöras Irenne gånger i allmänna tidningarne, irsla gången inom tre månader före inlösniugsliden» s 6.
Den i Piiksgälds-kontorels räkenskaper under rubrik-:
Rikets Standert, hlnebanks fordran upptagna skuld, härrörande ftån de derstädes af Riksgältls-kontoret mot diskontvilkur och två procents ränta, begagnade försko! ter, och hvilken skuld, enligt upprättad liqvid, utgjorde vid tSaB års slut fyra millioner fjortontusen åttabundrnfemlintvå r:dr sexton skilbngar lie runstycken, kommer alt, utan någon afbetalning ■eller räntas beräknande, fortfarande inom linien i iäkenskaperne upplagas. § 7* Sedan återstående behållningen af den vid slutet af i8a3 för Riksgäldskontorets då utelöpande kreditsedlars och kopparskiljemvnts-polettfi s inlösning å serskild räkning i Rikets Ständers bank upptagna summa, /j,o?.5,o<)5 v:dr 3p sk. blifvit minskad nöd del belopp af 275,21c) r:dr 14 sk., som de före preskriptionstidens utgång, deli 3t December 18/^5, icke infriade Riksgäldssedlarne utgjorde; så ock efter det de medel, som för verkställigheten al den under innevarande riksdag serskildt inedgifna inlösen al dv O O lika sedlar erlordrats, blifvit från samma räkning utassignerade, lå in visningar på besagde räkning icke af 'Riksgälds-kontoret utställas för annat ändamål, än ko pparsk il je mynts-polett ers invexlande.
Dessa poletter skola, i den män de af Riksgälds-kontoret invexlas, till banken afl em nas.
S '8.
Den reparationsfond, utgörande nilliotrelusen niohundratjugesex r:dr, sorn innehållits utaf de medel, (iétka kanal-bolag, enligt Rikets Ständers beslut vid 1828—1830 års Riksdag, i Riksgälds-kontoret insatt, skall, till följd af samma beslut, emot erläggande -af 5 procents årlig ränta, hvilken kanal-bolaget, vid hvarje års slut, godtgöres, i kontoret fortfarande innestå, till säkerhet för nämnde kanals framtida trud et håll anele.
Sttts-Unkottelx Memorial,, 1V.o 159.. 7 § 9- Ulaf Återstoden af den, till säkerhet för Åtskilliga,, vid Götha kanals öppnande, icke fullbordade arbeten i hamnbvggnadsväg, likaledes innehållna summa,, är kanal-direktionen berättigad' att,, så* snart styrkt blifvit, att något af dessa ännu återstående arbeten är till fullo verkstäldt, lyfta de för detsamma, i Riksgälds-kontoret innehållna medel,, motsvarande dubbla beloppet al arbetets kostnad, enligt defc deröfver under den 2S Juli; 1833 upprättade förslag;; och kommer emelio lid. fern procents- årlig ränta att till kanal-bolaget af Riksgälds-kontoret erläggas för den sålunda innestående summan, hvilken för närvarande utgör ett tusen niohundia fyraliotvå r:dr. §' to. Dell af Rikets Ständer vid 1828—i83o års riksdag för Södertelje kanals oudei hållande beviljade lund af tiel tiotusen r:dr skall, emot utgörandet af ränta Lill kand-bolaget med fern lör hundrade årligen, i Riksgäldskontoret innestå,, intill dess- fonden beliöfver för det dermed afsédda* ändamål användas.. § »«*- I afseende på förvaltningen och användandet af den för Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande i Riksgälds-kontoret afsatta fond, bestående ursprungligen af en utaf kanal-direktionen, å bolagets vägnar* under den 23- Januari i83f) uLgifven och i samma bolags fastigheter, stora Wallby och Oppeby, intecknade skuldförbindelse å femtöntusen> riksdaler med fem procents årlig ränta, komma nedanstående, af Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års riksdag stadgade bestämmelser och föreskrifter alt foitfarande iakttagas:: 1:0
Räntan för omförmälda förskrifning, äfvensom dé, genom utlåning af denna röntas årliga belopp,, ytterligare uppkommande 1 änlemedel, förblifva under direktionens vård och förvaltning, intilldess en viss betydligare summa såmedelst blifvit bildad, och hvilken summa tills vidare bestämmes till ett belopp af högst 6,000 r:dr; hvarefter direktionen skall för densamma till Riksgälds-kontoret aflemna sådana lane- och säkei hets-handlingar, sorn öfverensstämma med det reglemente för dessa medels utlåning, hvilket Kongl. Maj:t, eller dertill af Direktionen afgifvet underdånigt förslags lärer täckas i nåder fastställa och utfärda. 8- Slalts-VUkollets Memorial, Pho 259. 2:0
De för dessa lånehandlingar inflytande ränte-medel må äfvenledes af direktionen uppbäras och förvaltas, intilldess, genom desamma och de i förestående moment omförraälda räntor, den deruti bestämda summa uppkommit. 3:o
Dessutom må de smärre kontanta tillskotter, som direktionen- enligt den till
Riksgälds-kontoret ingifna plan för reparationsfondens bildande, å bolagets vägnar, erbjudit, genom direktionen förvaltas och göras fruktbärande, likasom de öfverskotter, hvilka komma att återstå, efter det lånehandiingar till de i planen beräknade belopp blifvit, vid deruti bestämda tider, till Riksgälds-kontoret aflemnade. 4:r Direktionen skall deremot vara Riksgälds-kontoret ansvarig, att den för hvarje år upplupna räntan å ej mindre ofvannämnde förskrifning, än då samlade ränte- och tillskottsmedel, varder vid årets slut, för reparations-fondens räkning, fruktbärande, efter en tillsvidare till 5 procent bestämd räntefot; så att fonden, under loppet af hvarje år, tillvexer med en summa, motsvarande fem procent å fondens ursprungliga belopp och den vid samma års början befintliga räntebehållning 5:o
Innan den, genom influtna räntemedel, bildade behållning uppgår till en summa, motsvarande det ursprungligen afsatta samt i stora Wallby och Oppeby intecknade kapital-belopp af i5,ooo r:dr, får någon delafden11a behållning till utgifter för kanal- och sluss-verkets underhållande icke användas. 6:0
Nyssnämnde kapital-belopp får icke under någon händelse, utan Rikets Ständers dertill serskildt lemnade samtycke, från Riksgälds-kontoret lill större eller mindre del uttagas och af kanalbolaget disponeras. 7:0
Den genom räntemedlen uppkomna behållning må endast användas lill företagande af sådane större oundvikliga reparationer och arbeten, sorn icke, utan albrytande af segelfarten å kanalen, kunna verkställas och hvilkas kostnader öfverstiga bolagets då samlade, härtill disponibla besparingsmedel jemte de förräntade öfverskotterna å kanalinkomsterna för de 3:ne nästföljande åren. 8:0
Vid dylikt tillfälle, skall af den embetsmyndighet, som har sig uppdraget öfverinseendet öfver vattenkommunikations-anstalterna i riket, undersökas och pröfvas, huruvida och till hvilket belopp bidrag till det af bolaget föreslagna och af bemälde embetsmyndighet tillstyrkta arbetes utförande bör af ifrågavarande reparationsfond utgå; och 9:0 Stats-Utskolets Memorial, N:ö 259. 9 f}:o
Sedan beloppet af elt sådant bidrag på delta sätt blifvit bestämdt, böra reparalions-fonden tillhöriga lånehandlingar å en deremot svarande summa af Riksgäldskontoret till kanal-direktionens disposition utlemnas.
Om och när, i följd af de till Riksgälds-konloret, för utlånade räntemedel, aflemnade säkerhetshnmllingnr, någon intecknings-förnyelse, bevakning eller utsökning erfordras, skall Direktionen foga anstalt härom, utan att Riksgälds-konloret dermed beliöfver taga någon befattning; och böra således de lane- och säkerhets- samt öfriga handlingar, sorn Direktionen, för fullgörandet af detta åliggande, måste begagna, uppå skeende anmälan, hållas densamma tillhanda, emot dess afgifvande förbindelse alt handlingarne till Riksgälds-kontoret återställa, så snart de blifvit för ändamålet begagnade. §. 12.
Utaf den för ombyggnaden af Strömsholms hanal och slussverk, enligt Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständers beslut utaf Riksgälds-konloret af satta och förräntade fond å sexhundra tusen riksdaler, jemte härå upplöpande ränta, skall, vid början af Januari månad nästkommande år i84q och derpå följande sju år, till Strömsholms nya kanalbolag utbetalas ett årligt belopp af femtio tusen riksdaler; och bör, så vidt sådant för beredandet af tillgång till dessa utbetalningar erfordras, återstoden af berörde fond, genom Riksgälds-kontorels försorg, äfven framgent göras räntebärande.
Intilldess kanal- och slussverket blifvit färdigbygdt, skall en af fullmäktige i Riksgälds-kontoret, genom årligen anställande val, utsedd person, såsom ledamot, deltaga i bolagets direktion.
Äfvenledes skall under samma tid, ett på enahanda sätt utsedt ombud i den årliga revisionen af kanal- och slussverkets räkenskaper deltaga.
Sedan kanal- och slussverkets ombyggnad blifvit fullbordad, böra de i Riksgälds-kontoret deponerade aktierna i Strömsholms gamla slussverks-bolag till det nya bolaget återställas eller förstöras; hvarförutan den, såsom lösen för de felande aktierna samt derå outtagna utdelningar, till Riksgäldskontoret inbetalda och derstädes innestående summa då bör till det nya bolaget ulanordnas.
På sätt i 5 § af det för kanal-bolaget utfärdade privilegium föreskrifves, kommer, efter byggnads-arbetets utförande, en viss årlig summa att af kaBih. till R.
Fröt. iU7 och 1843. 4 Sami. i Afd. 2 Band. 36 Höft. 2 10 Stats-Utskottels Memorial, N:o 259. ral-inkomsterna afsättas och utlånas till bildande af en fond för framtida större reparationer, och skola låne- och säkei hetshandlingarne för dessa medel till
Riksgälds-kontoret ingifvas samt under dess vård förblifva; dock kommer bevakningen af samma handlingar, likasom sjelfva utlåningen, alt af bolaget på eget ansvar besöi jas.
Efter byggnadstidens förlopp samt från och med det år, då kanalen är fullt färdig och farbar, skall, sedan af kanal-verkets inkomster utgått de kostnader, afdrag och utdelningar, som i 6 § af åberopade privilegium omförmälas, all öfrig inkomst tillfalla staten, såsom godtgörelse för hvad af allmänna medel blifvit till kanal-byggnaden förskjutet. § i3.
De medel, som, i följd af vederbörande jordegare, vid 1828 — i83o års riksdag, medgifven lösningsrätt af de å kronoskattejorden växande ekar, till Riksgäldskontoret redan influtit eller framdeles inflyta, skola, i den mån dessa medel till kostnader för ekeplanteringars anläggning och underhållande varda af Kongl. Majit anordnande, efter vederbörliga reqvisilioner utbetalas; börande
Riksgäldskontoret för omförmälde derstädes innestående medel, jemte ekeplanteringskassans öfriga till
Rigsgäldskonloret aflemnade och för detta verk disponibla tillgångar, godtgöra nämde kassa fyra procents årlig ränta, Ii vilken ränta likaledes, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, för de med ekeplanteringskassans bildande afsedda ändamål af Riksgäldskontoret ti lilia ndahålles. § i4- För Lappmarks-Ecklesiastik-fondens till Riksgäldskontoret öfverlemnade behållning, utgörande sextiosju tusen ett hundra åttiofyra riksdaler 3y sk. 2 runst. skall
Riksgäldskontoret erlägga fem procents årlig ränta, som, vid hvarje års slut, med tre tusen trehundra femtionio riksdaler 11 sk. 6 rst. lill Kongl. Stats-kontoret inbetalas. § i5.
Nummerlotteriets upphörande, lill Riksgäldskontoret aflemnade s. k. brudgäfvofond utbetalas, uuder derför stadgade vilkor och efter vederbörliga rekvisitioner, de, jemlikt planen för nämde lot - Stats -Utskottets Memoria!, JV.o 242.
11 leri samt derstädes förda matriklar, utfallna, men ännu innestående brud grifvo- vinster. § 16.
I öfverenstämmelse med det vilkor, hvarunder de från landtränterierna och ÖVer-slåthållare-embelets kansli lili Kongl.
Statskontoret inleverera le äldre drp os it ronsin edel, enligt Rikets Ständers heslut, med ett sammanräkuadt belopp af sjulio tusen riksdaler, dels redan blifvit, dels nu varda till Riksgäldskontoret öfverlemnade, åligger det sist nämde verk att, i vederbörlig ordning, tillhandahålla Kongl. Statskontoret hvad som, utöfver den härtill derstädes afsalia summa, erfordras för verkställigheten af de restitutioner nial besagda medel, som kunna anses framdeles böra ega rum. § 17. Likaså hör Riksgäldskontoret af de, jemlikt Rikets sednast församlade Sländeis beslut, från postverket mottagna medel, utgörande tretusen ett bundi» lemliolvia riksdaler 10 sk. 4 lf,R» hvilka vaiit inneslutna uti öfverhlilua bref, tillhandahålla postveikets styrelse det eller de belopp, hvartill Vederbörande inför samma styrelse kunna styrka sin eganderätt. § 18.