Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet medgifver att, för beredande af möjligheten af ett Nationalförsvar, är tillgången på vapen och i första rummet på Gevär ett oeftergifligt vilkor, samt tror, att vid denna frågas behandling jemväl bör tagas i betraktande, att, om Gevärsfabricationen i brist på medel afstannar, Kronan utan all slags nytta skall få vidkännas betydliga utgifter till de enskilde Factori-egarne, genom de fördelar, sora medelst contract äro de» försäkrade.
Och sora, efter hvad upplyst blifvit, det närvarande Gevärsförrådet, i händelse af krig, är otillräckligt, tror Utskottet sig, med frångående af dess förut yttrade åsigt, böra tillstyrka, att anslag för Gevärslill verkningen må ega rum.
Dock som det vid sista Riksdag beviljade anslaget är uppgifvet vara tillräckligt till och med för år i836, anser Utskottet nu tillfyllestgörande att anvisa medel för 3:ne års tillverkning; och om denna, genom på förhand vidtagande åtgärder, förminskas från 5ooo st. till 3ooo årligen, och hvilket Utskottet har anledning förmoda skall utan Factori-egarnes .missbelåtenhet låta sig göra, blifver ett anslag för gooo gevär erforderligt, hvilket Utskottet tillstyrker må utföras efter 20 R:dr för hvarje Gevär med R:dr 180,000.
Riksdags-fullmägtigen Anders Danielsson har väl begärt upplysning ©m; 1 o huru många Gevär, som i förråden funnos vid början af år 1815; »:o huru många, som då voro lill Armeen utdelade; 3:o huru många sedermera till följd af Contracten med Factori-egarne blifvit till Förråden aflemnade; 4:o huru många som äro oasserade, samt 5:o huru stor Gevärsbe - 6 Srats-Uiskottet Ut’.
No 91. hållningen i Förråden nu är.
— Och får Utskottet i anledning af dessa förfrågningar yttra, att, om äfven lämpligt skulle anses att allmängöra dessa förhållanden, Utskottets tid icke ruedgifvit de efterforskningar, som Liefve nödvändiga för att med säkerhet kunna besvara alla de framställda frågorna. 4:o.
Med anledning af Utskottets afstyrkande utaf de i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition för Utrednings-Förråden äskade i3rj,ooo R:dr, har hos Ridderskapet och Adeln Hans Excellence Herr Grefvfi Brahe samt Friherre Franc Sparre upplyst, att denna summa är beräknad hufvudsakligen till anskaffande af persedlar fördel Beväringsmanskap, sorn öfversliger antalet för hvilket munderingar redan finnas; att 36,793 R:dr deraf erfordras för anskaffning af Tält åt Beväringsmanskapet, hvarigenom ej mindre gamla stammens Tält, som af Beväringen nu begagnas, komme att slitas mindre, än ock möjlighet bereddes för Beväringens vapenöfvande tillsammans eller på samma gång med gamla stammen,,'samt att en Trossbod för norra Skånska lnfanlerie-Regementet vid dess mötesplats Ljungby
Hed vore i flera hänseenden af behofvet påkallad och skulle medföra den icke obetydliga fordel, att transporten af Regementets effecter emellan Christianstad och mötesplatsen samt åter, utgörande en väglängd af omkring i5 mil, och hvilken förorsakar både kostnad och besvär för orten samt persedlarnes slitning, derigenom undvekes.
Utskottet hade i det återremitterade Betänkandet yttrat, att de behof, som föranledt framställningen om anvisandet af ett extra anslag till Utrednings-förråden, i Utskottets tanka vöre af sådan beskaffenhet, att de med ordinarie anslagen och genom dessas kloka och hushål
Isa k tiga användande småningom kunna fyllas och afhjelpas; och finner Utskottet sig, af hvad ofvan deremot blifvit an förd t, icke ega anledning frångå dess åsigt, att de uppgifne behofven höra till dem, för hvilka ordinarie anslag äro anvisade. 5:o.
For Carlsborgs fästningsbyggnad hade Utskottet tillstyrk t ett anslag af 5o,ooo R;dr årligen, elier ungefärligen den summa, som erfordras för underhåll och beklädnad af den der förlagde Pionnier-Corpsen samt för densammas hållande i oafbrutet arbete för Kronans räkning.
Hos Ridderskapet och Adeln hafva åiskillige Ledamöter påyrkat beviljandet jemväl äf de ytterligare äskade 10,000 R;dr om året, enär fästningsarbete! nu mera vöre så långt framskridet, att man borde wira betänkt på uppförandet af de byggnader, i hvilka förråden skola inrymmas och förvaras.
Hos Bor - gare-Ståndet åter hafva åtskilige Ledamöter béstridt allt anslag för Carlsborg, under yttrande, att Landets försvar ingalunda beror på Fäktningar, Kanoner och Gevär, utan på Samhällets medlemmars belåtenhet och derpå Stns-XJiskottets Ur/. /?:o agi. 7 grundade gemensamma önskan och vilja alt försvara Landet; alt anslaget för Carlsborgs fästning' borde förminskas lill 3o,ooo R;dr, hvartill PionnierCorpsens underhåll kunde nedbringas, m. m. — Och hafva hos Bonde-Ståndet upplysningar blifvit begärde om totalbeloppet af de kostnader, som på Carlsborg redan blifvit nedlagde, hvad densamma ytterligare påräknas komma att kosta samt i hvad förhållande det återstående arbetet står till det redan verkställda.
' På satt i det återremitterade Betänkandet finnes uttryckt, har Utskottet grundat sitt tillstyrkande af 5o,ooo R:dr årligen till Carlsborgs fästningsbyggnad på verkställd beräkning af hvad som åtgår till dervarande arbuts-personals underhåll och fullkomliga sysslosällande; och som dertill, enligt afslutade och verificerade Räkenskaper, erfordras nära den af Utskottet uppgifna summa, kan Utskottet icke frångå dess i berörde hänseende afgifne förslag; äfvensom Utskottet, af hvad som blifvit anfördt, icke linner skäl'förändra dess yttrade åsigt, att med föri ädsbyggnadernes uppförande kan tills vidare anstå, utan att sådant för Rikets försvar medför någon våda.
I anledning af de i Bonde-Ståndet gjorda förfrågningar får Utskottet meddela de upplysningar
Utskottet af tillgänglige handlingar och räkenskaper kunnat erhålla, nemligen: att till Carlsborgs fästningsbyggnad till och med för år 1833 utgått Sammanräknade Rtdr 908,1 (ir: nemligen: af extra anslagen .... 796,267: och af andre disponible tillgångar . . . 111,894; g ^ hvarförutan förrådsbehållningen, efter i räkning egande värden, vid samma tid utgjorde . . 82,498 — — Summa R;dr 990,689 — — och att med det nu ifrågaställde anslaget fästningen blifver sluten, så att, sedan bestyckning tillkommit, de förråd, hvilka der blifva upplagde, kunna mot öfv.errumpling skyddas.
Beträffande åter frågan om det belopp, som för fästningsarbetets fullbordande ännu kan erfordras, så är, enligt Utskottet tillhandakommen uppgift, förslagskostiiaden för fäslningsbyggnaden på det hela beräknad till omkring 3,460,000 R;dr. 6:0.
Under åberopande af de skäl, som vid frågan om anslaget för Carlsborgs fästningsbyggnad blifvit anförde, hade Utskottet i förra Betänkandet tillstyrkt att, af de för Carlskrona befästning äskade 200,000 R:dr, 170,000
R;dr måtte beviljas alt utgå med 34>ooo R:dr årligen.
Häremot har blifvit anmärkt inom Ridderskapet och Adehij att, då Carskronas befäst - 8 Stats-ttt skot tets U tl, N:o agr. ning icke är fulländad ensamt genom Kungsholmen, man icke borde göra afdrag å ett anslag, afsedt och beräknadt för arbetet på det hela; och hvarigenom förlust både i tid och pengar förorsakades; samt inom BorgareStåndet, alt intet anslag borde göras, då de erforderliga medlen skola sammaubringas genom en folket ålagd högre bevillning.
I anledning häraf får Utskottet till svar meddela, i första hänseendet, att, då Statens tillgångar icke medgifva ett o vilkorligt bifall tillhvad Kongl. Magt äskat, Utskottet, ansett för en pligt att skilja emellan oundgängliga utgifter och dem, som kunna tåla uppskof, samt att
Utskottet bland dessa senare trott sig kunna räkna dem, hvilka erfordras för befästningsarbeten vid Carlskrona åt landsidan; och i andra hänseendet, alt afstvrkandet af allt anslag vore utan väl beräknadt ändamål, enär Kronan i allt fall men på annan väg då måste bekosta arbetsfångarnes underhåll och beklädnad, utan att något gagn derjemte kunde dragas af deras arbetskraft, och att någon nedsättning af den utaf Utskottet föreslagne summa icke heller kan ega rum, enär den är beräknad efter fångpersonalens styrka och till beredande af dess verksamhet på ett för det allmänna gagneligt sätt.
Utskottet vidblifver således sitt tillstyrkande af ett årligt anslag med 34>ooo R:dr till Carlskronas befästning.
Beträffande de i Bonde-Ståndet framställde förfrågningar om den för Carlskronas befästning beräknade totalkostnad, hvad dertill redan åtgått ock i hvad mon arbetet fortskridit o. s. v.,får Utskottet meddela följande upplysningar: att sammanlagde kostnaden för denna fästningsbyggnad till i83a års slut, det sista årets utgift förslagsvis beräknad, utgjort i rundt tal 5a8,ooo: alt det återstående fästnings-byggnadsarbetet då förmodades kunna fullbordas med ett sammanräknadt anslag af . . 216,000: och hvarigenom Kungsholms fästningsbyggnad skulle blifva slutad till år i838 för en sammanräknad kostnadssumma af omkring R:dr 744,000> hvilket belopp dock endast 44i>3oo
R:dr åtgått till materialier, verktyg och macliiner, samt för byggnadsarbetets ledning m. m., men de återstående 302,700
R:dr utgöra sådane kostnader, dem Kongl. Maj:t och Kronan i allt fall fått vidkännas, i och för de så kallade Arbels-Compagniernes underhåll, beklädnad, bevakning m. m. 7:0.
För Kungsholms Fästnings bestyckning hade Stats-Utskotte£ tillstyrkt hälften af det äskade anslaget med 5o,ooo R:dr, under yttrande af den förmodan, alt en del af beslyckningen kunde till väga bringas med i Flottans förråd förut varande kanoner.
I anledning häraf har hos Riddttr skapet - Statt-Utfkmtets Vt'åt an de A':o a9i - S> skåpet och Adeln blifvit anmärkt, huru litet planmässigt det vore att göra ny lavetage till gamla kanoner af mångfalldiga olika modeller, i synnerhet då bombkanoner till en betydlig del böra ingå i bestyckningen och för hvilkas begagnande sjelfva befästningen är inrättad.
Utskottet, som endast vilkorligt tillstyrkt användandet af förut befintliga kanoner och hemtat grund för anslagets nedsättande, dels från Statens knappa tillgångar, dels från den förmodan, att bestyckningen med nya piecer lämpligen kunde inskränkas till hvad Ulskotlet föreslagit, har af ofv.mnämnde anmärkning, hvars vigtighet i militairiskt hänseende Utskottet icke vill bestrida, dock icke funnit skäl att sin förut i denna punkt gjorde hemställan' frångå, utan tillstyrker äfven nu, att anslaget vid denna Riksdag för Kungsholms
Fästnings bestyckning må inskränkas lili 5o,ooo R:dr. 8:0.
I afseende på de för befästandet af Stockholms avenuer till lands och sjös äskade 3oo,ooo R:dr, hade Ulsko tet afstyrkt allt anslag för befästningarne till lands, men deremot för försänkningsarbetets fullbordande samt lill anskaffning af den för försvaret vid detta ställe erforderliga bestyckning, fillslyikl en summa af 5o,ooo R:dr i ett för allt.
Detta Utskottets tillstyrkande har blifvit grundadt på den öfvertygelse Utskottet, efter tagen kännedom af de Utskottet tillställde handlingar i ämnet, hos sig stadgat, nemligen att det påbörjade sjöförsänkningsarbetet vid inloppet till Slockholm skulle för den uppgifna summan kunna fullbordas och försättas i försvarbart skick, och Utskottet tror sig ur samma synpunkt böra sitt tillstyrkande i denna del än ytterligare vidhålla.
För afstyrkandet af anslag till befästningen af Stockholms avenuer till lands hade Utskottet hemtat,. skäl åf den omständighet, att Utskottet saknade kännedom om den kostnad, som för detta företags fullbordande kunde erfordras; och som, vid föredragning af denna punkt hos Ridderskapet och Adeln, så väl Hans Exeellence Herr Grefve Brahe sora Friherre Franc Sparre_, hvilka påyikat det begärda anslagets beviljande för att kunna fullfölja den efter en gifven plan redan började befästningen till lands, medgifvit, alt Stockholms befästande ingalunda kan utföras med de nu uppgifne 3oo,ooo R:dr, äfvensom ali dertill erfordras vida betydligare bidrag, dock utan att uppgifva någon ledning för bedömandet af hvad som på det liela kan komma i fråga för detta ändamål, hem tar Utskottet häraf stöd att, under Stats-Verkets nu varande tillstånd, fortfarande afstyrka anslag till ett Bih, till R.
Prof. i834- 4 Sami. « Afd.
3 Bandet, 2 usta Häftet.
St at s-\Jt stornis T! tidt ande A’rJ 2<)t, så vidt omfattande foretag, för hvilket kostnaden icke ens förslagsvis blifvit Utskottet meddelad. 9:0.
Hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndét och RorgareStundet hafva anmärknigar blifvit gjorda emot Utskottets afstyrkande af det för Carlstens fästnings islån (isättande och bestyckning äskade anslag med tillsammans 70,000 R:dr, och är hufvudinnéhållet af än märkninga ine: att, då Utskaltct irfedgifvit Carlstens nytta för Rikets försvar och Svenska handelns skydd, Utskottet äfven ho. t bevilja nödiga medel för denna fästnings förbättrande i öfverensstämmelse med Lidéns förändrade fordringar i Lefästningsväg, hvarigenom Carlsten skulle i betydlig moa kunna förstärkas* och har Friherre Franc Sparre derjemte upplyst, att de för sjelfva fästningsverkens förbättrande erfordérlige 4°>ooo
Rrdr icke afse starre arbeten, än att de till utförande af Arrestanterne äro påräknade.
Utskottet har i det föregående, vid flera tillfällen, omnämnt den nödvändighet, hvari Utskottet är försatt, att, under närvarande förhållanden, då hvarje ökad utgift äfven föranleder tillökning i de skattdragandes redan tunga skattebördor, tillvägågå med största sparsamhet; och då i förevarande fråga förekommer, att för fästningarnes underhåll finnes ett 'ärligt anslag bland de för Kongl. Krigs-Collégii behof anvisade 696,000 R:dr, och vid hvars användande Carlsten, såsom en af Sveriges vigligastc fästningar, tvifvelsutan tages i bufvudsakligt betraktande, samt de u densamma nu i frågaställd» förbättringar icke äro af större omfattning, än att de ' kunna af fångpersonal till vägabringas ecb sålunda på en längre tid fördelas, hyser Utskottet fortfarande den öfvertygelse, alt det för Carlstens fästning äskade, extra anslag utan våda kan ännu uppskjutas.
Likväl och då omständigheter kunna inträffa, sorn göra ett skyndsammare islåndsultandö af denna fästning oundgängligt, tillstyrker Utskottet: att, derest Kongl. Maj:t skulle finna Carlstens fästnings försättande i fullständigt skick icke kunna fördröjas.
Majit då må ega att af anslaget för Carlsborgs eller af det för Kungsholms fästningsbyggnad använda hvad som till nämnde behofs afhjelpande kan erfordras. 1-0:0.
Elfsborgs fästnings ombyggnad.
Hvad TJisko
Itel i föregående punkt anfort rörande Carlstens fästning, tror Utskottat med än mena skäl kunna tillämpas på Elfsborgs, helst Friherre Franc Sparre upplyst, att äfven här arbetena komma alt verkställas af den på stället varande fångpersonalen och sålunda kunna på en längre tid fördelas..
Svts-V-skattets X5'lutande N:o 291, ti Utskottet afstyrker således allt extra anslag till Elfsborgs fästnings ombyggnad. u:o.
Utskottets uppmärksamhet liar ytterligare, genom gjorda anmärkningar, blifvit fästad å viglen deraf, alt lor Svenska Armeen beredes något anslag lill bildandet under fredstid af en Ingenieur- och PontonnierCorps; och har Utskottet af sådan anledning tagit noggrann kännedom af det detailerade förslag i ämnet, som af Majoren vid Kongl. Ingenieur-Gorpsen, Öfvorste-Lieutenanten m. m.
Meijer blifvit upprättadt och, bland öfrige försvarsverket rörande handlingar, till Utskottet atlemnadt.
På grund af hvad samma förslag innehåller, får väl Utskoltet medgifva, att, vid ki igstillfälien, det för Armc'ens rörlighet och ändamålsenlig» verksamhet är a( stor vigt, att tillgång finnes å en vid Ingenieur- och Pontonarbeten tillvand personal och att ensidigt vore, cl et tillgängarne medgåfve anskaffningen af en fullständig Pontontrain; men då dessas inskränkthet nödgat
Utskottet följa den grundsats, att endast för de mest oundgänglige utgifter tillstyrka anslag och dessa ofta till nedsatt belopp, finner Utskottet sig föranlåtet yttra deli åsigt, att anskaffningen af materiel för Ingenieur- oell Pontonai beten, helst någon bestämdt tillFyllestgörande theori för Ponlon-lillverkningen icke ännu lärer blifvit antagen och godkänd, i Utskottets tanka tillhör de utgifter, hvilka till en annan lid kunna uppskjutas.
Utskottet förblifver således vid sitt afslyrkande utaf det anslag Kongl. Maj:t i denna del äskat.
Utskottet bar noga öfvervägat hvad de bos Ridderskapet och Adelrf. framställde anmärkningarne emot Utskottets afstyrkande af allt anslag för; 12:0.
Kirke till Carlsborgs Lavetage; i3:o.
Uthusbyggnader vid a:dra Gardets Casern; D:o vid Garnisons-Sjukhuset; och i5:o. för en Tyghusbyggnad i Christianstad j innehålla rörande beViöflighelen af de för dessä ändamål och byggnader äskade medel; men Utskottet har deraf icke funnit skäl alt frångå sin om dem förut yttrade mening; och får Utskoltet, med åberopande således
,af dess förra yttrande i afseende på sislberörde punkt, tillägga, det vidmagthållandet eller nybygga nåd af erforderliga förrådshus bör, efter Utskottets tanka, hädanefter som hittills, räknas bland de årliga förvalL11 i 11 gSomsorgerna, och att således de till Kongl. Krigs-Collegii disposition ställde ordinarie anslag böra derlill användas.
Rörande oftanämnde nybyggnad i Christianstad har Utskottet trott sig böra meddela de upplysningar Utskottet nu mera inhemlat nemligen, It St't -Vtikoiteti Dhatande Aw agi. att densamma icke, på sätt af Kongl. Majlis Nådiga Proposition kan slutas, är ämnad till Tyghus, utan alt, utom Högvakt, äfven innehålla Rustkammare, Undervisningssalar och Boställsrum för Arlillerie-Verket samt Tygstats tjenstemän; att den förut lill Högvakt begagnade byggnad redan år 1774 undergått en svår reparation, samt sedermera, oaktadt förnyade reparationer, alltmer och mer förfallit, så att uppförandet af en ny byggnad måst beslutas, hvartill planen blifvit uppgjord i förenämnde större scala. för alt i framtiden bespara de dryga hyror, som nu af ordinarie Staten utgå, men hvars verkställighet i brist af medel måst uppskjutas; samt att fråga jemväl är väckt, alt, vid utförandet af byggnaden, Kongl.
Skånska ITof-Rätlen skulle i kostnaden deltaga, på det ali, genom en tillbyggnad för Ilof-Rätlens räkning, man skulle kunna undanröja den svårighet och bespara den kostnad, som nu är förenad med Embelsrums anskaffande.
Dock anser Utskottet dessa förhållanden icke föranleda till ändring i dess ofvan gifne afstyrkande.
Försvaret till Sjös.
På grund af de inom serskikle Riks-Stånd gjorde anmärkningar vid Utskottets sätt att behandla frågorne om Sjöförsvaret, nemligen att afslå allt, utan att derföre uppgifva ole skäl, som i hvarje serskild punkt dertill föranledt, får Utskottet nu, äfven rörande denna del af försvaret, redovisa för Utskottets åsigt i hvarje af de i den Kongl. Propositionen uppräknade detail-föi hållanden. 1:0. 180 st. 3o-pundiga Kanoner ...... 80,000 2:0. 4° st- s4~pundiga d:o ....... 15,000 3:o.
Diverse Kulor ........
60,000 och *4:o.. 1500 Kanonlås . . . • . • • 9,000 Rörande dessa utgiftsposter, hvilka i Utskottets tanka kunna och böra betraktas i ett sammanhang, har Utskottet af de detsamma lillhandakomne handlingar inhemtat: att anskaffningen af ofvanuppräknade bestyckningspiecer äro en följd ej mindre af de utaf de fleste andie Nationer redan vidtagne förändringar i afseende på Fartygs bestyckning, än äfven af behofvet alt ett icke obetydligt antal nybyggda — serdeles skärgårdsfartyg ännu sakna ali bestyckning, och alt, hvad låsen angå, desamma bereda möjlighet att skjuta både hastigare, men i synnerhet säkrare, än genom påtändning med lunta eller rör.
Och som Utskottet icke kan undgå erkänna beh«fvet af berörde auskaffningzyv åtminstone till. någon del, och då, af hvad Srais-Utskortets U lärande
Nio 291. i3 vid den ordinarie Ståts-Regleringen blifvit nlredt, lillgångarne för Flottan, sifvén 0111 Sjöfors varel uteslutande konime sill tillvägabringa» genom Skärgårds-flotla, intill nästa Riksdag icke kunna lenina lillliille till några be tydliga te extra beliofs fyllande, tillstyrker Ulskoltet: att Rikets Ständer må till Kongl Majrt öfverlemna en summa af 100,000 R:dr, för att, efter som Kongl. Majrt finnér nödigt oell nyttigast, användas till de bär ofvan uppräknade behof. 5:o.
För sune Ångfartyg har Kongl. MajrL äskat en sammanräknad summa af 200,000 R:dr; men då Fiol (an redan eger arne sådane fartyg och, i häi delse af behof, enskildes Ångfartyg kunna för transporter och boxering, ge.10111 för tillfället träffad öfveienskommelse, erhållas och begagnas, finner Utskottet icke skäl att, i Stats-Vei kels närvarande ställning, tillstyrka något anslag för ytterligare anskaffning af Ångfartyg för Flottans räkning. 6:0. Jern-Gisterner, att vid Sjö-Expeditioner begagnas i stället för vattenfat, erfordrande ett anslag af ..... . 10,000 7:0.
Förbättring af Carlskrona Varf .... 3o,ooo samt 8:0.
Hängmattor och beklädnads-förråd ....
3i.ooo äro allt sådane utgifter, hvilka dels, såsom den sistnämnda, skäligen höra lagas i betraktande vid dispositionen af de årliga anslagen, dels ock afse förbättringar, hvilkas fördröjande ännu någon tid icke kan vara af någon vådlig inverkan på Rikets Sjöförsvar.
Och afslyrker
Utskottet alltså serskildt anslag till nyss uppräknade föremål; uien hemställer r att derest Kongl.
Majrt skulle finna något af dessa behof vara af en företrädesvis angelägen beskaffenhet, utan alt af för händer varande tillgångar kunna fyllas, Kongl.
Majrt må ega att, af bär ofvan för kanoner och kulor tillstyrkte 100,000 Rrdr, för sagde behof använd » en mindre summa. oro.
För 4 Skjul till Kanonslupar och Jollar bar Kongl. Majrt äskat en summa af ao,000 Rrdr.
Och då Utskottet inhemtat,, alt Skärgårds-Fartygens antal på senare tid blifvit betydligen liliökt och Statens fördel fordrar, ali dessa laityg behörigen vårdas, tillstyrker Utskottet beviljandet af de i sådant ändamål äskade 20,000 Rrdr.
Fyrar och B åkar.
I detta ämne har Utskottet yttrat, det Utskottet på anförde grunder icke kunde tiilstyika något serskildt extra anslag för Fyr- och Båkinrättningen, , men föreslog deremot, alt Rikets Ständer må till Kongl. Majrt
S lits- Vt skottets U tlLanåc A':o sgr. i underdånighet Öfverlemna alt, genom Förvaltningen af Sjöärendena, för nämnde Inrättnings upphjelpande, på billigaste vilkor upplaga ett lån, samt att till ränta och amortissements-fond för detsamma skulle anvisas de g,333 : i6, som under ^:de Hufvud-Titeln blifvit uppförde såsom ökad tillgång för Lots- och Båkväsendet.
De häremot inom serskilde Riks-Stånd framställde anmärkningar innehålla hufvudsakligen: att något direct extra anslag borde göras, enär den summa, som i låneväg kunde upptagas, blefve alltför otillräcklig; att låne-operalionen icke borde anförtros åt ett förvaltande Verk, utan i detta fall, lika så väl som i flera andra, öfverlemna? åt Fullmägtige i Riksgälds-Contoret; samt att Utskottet borde närmare uppgifva vilkoren och terminen för lånets återbetalning.
I anledning häraf får Utskottet yttra: att, på samma skäl, sorn i det återremitterade Betänkandet är anfördt, eller nödvändigheten att i möjT ligaste mon inskränka dessa extra Stats-utgiflers belopp, till följd hvaraf äfven anslag till vigtiga delar af Försvars-Verket måst förvägras, kan Utskottet icke heller nu tillstyrka beviljandet af något extra anslag för Fyr- oeh Båk-inrätlningen; att, då Fonden för ränta och amortissement å det blifvande lånet är anvisad i ett å Riks-Stat uppfördt anslag, Utskottet anser det vara lämpligare, att det Embets-Verk, till hvars disposition delta Statsanslag är ställdt, ombesörjer lånets upptagande och amortering, än att Riksgälds-Contoret, genom öfvertagandet af bestyret dermed, skulle blifva en permanent fordringsägare hos Siats-Verket, och ett bestämdt årligt Stats-anslag således komma att till Riksgälds-Contoret utgå, under det att nämnde Contor till Stats-Verket skall aflemna hela Statsbrist-summan; samt att Utskottet anser Rikets Ständer icke böra bestämma några föreskrifter i afseende på vilkoren för lånets upptagande, såsom möjligen menligt inverkande på verkställigheten; dock hemställer Utskottet, på grund af derom gjorda framställningar, att tiden, inom hvilken lånet bör vara till fullo liqvideradt, må af Rikets Ständer fastställas, och föreslår i sådant hänseende, att denna termin må bestämmas till högst 20 år efter lånets upptagande.
AIImännm Undervisningen.
Inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Stcindet hafva anmärkningar blifvit gjorda vid Utskottets afstyrkande af det för Normal-Vexel - St At<-Utskottets Utlåtande Ar;o ag». undervisnings Skolan i Slockholm äskade extra anslag af i5oo R:dr, innehållande: att dessa medel voro ämnade lill understöd för sådane personer, lirilka hildas lill