Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Finngrunden, dels inrättande af en fyr på Agön och dels en föreslagen fyr-inrättning på Brämön, men i alla öfriga delar bifallet; af Borgare-ståndet återremitteradt, med undantag af Utskottets tillstyrkande, att till sjö-märkens anbringande, företrädesvis i farvattnen norr om Stockholm, måtte beviljas och till Kongl. Maj.ts disposition ställas ett anslag af '16,000 R:dr R:mt att med 8,000
R:dr årligen under åren 1858 och 1859 från Riksgälds-kontoret utgå, äfvensom af Utskottets hemställan, att Rikets Ständer ville uti underdånig skrifvelse hos Kongl.
Majit anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta vidtaga sådana åtgärder, som till lots-inrättningens förbättrande verksammast kunde leda; i hvilka tvänne delar Utlåtandet blifvit af sistnämnde Riksstånd bifallet.
Bonde-ståndet har deremot godkänt Utlåtandet i sin helhet.
De hufvudsakliga anmärkningar, hvilka föranledt omförmälte återremisser, äro följande, nemligen, hvad först angår Utskottets afstyrkande om medels beviljande för utläggande af fyrskepp på de så kallade Finngrunden, att dessa begge grund, på en sjömils afstånd från hvarandra och belägna uti Bottenhafvet, voro för seglaren högst farliga; att en sorglig erfarenhet, hvarje år förnyad, bekräftade att många fartyg i Sammans.
Besv. o. Ekon.-Utskottets Memorial M 32. 27 Bottenviken alldeles försvunnit, utan att man kunnat erhålla någon kännedom om deras öde; att de flesta bland dessa fartyg, enligt allmänna föreställningen hos sjöfarande, förolyckats på dessa grund och bland bränningarne derstädes funnff sin graf, emedan någon räddning, i anseende till grundens belägenhet uti öppna sjön, icke vore möjlig; att alla norrifrån kommande seglare måste, under nuvarande förhållanden, följa kusten utefter till dess de komme i sigte af Storjungfrun, för att derefter på en betydlig krokväg undvika Finngrunden; att den tidsförlust, som härigenom uppkomme, skulle kunna, genom utläggning af ett fyrskepp vid nämnde grund, undvikas, hvarför kostnaden kunde ur ren stats-ekonomisk synpunkt, i följd af tidsbesparingen, anses till fullo ersatt; att frågan i sjelfva verket numera icke vore huruvida ett fyrskepp skall vid Finngrunden utläggas, ty en sådan åtgärd hade vederbörande myndigheter icke satt sig emot, utan inskränkte sig frågan till endast en tids-affär eiler när fyrskeppets utläggning skulle ske och huru länge man skulle låta fartyg år från år förolyckas och menniskolif spillas; att om sådana olyckor och förluster kunde förekommas. finge man icke se så noga på kostnaderne; att de andra skäl, som blifvit anförda emot fyrskepps utläggande på dessa grund, eller svårigheten för fyrskeppen att der kunna rida upp emot den svåra sjön och blifva qvarliggande, icke vore grundade i verkliga förhållandet, emedan kändt vore att i farvattnen vid rikets vestra kust fyrskepp sedan längre tid tillbaka finnas utan synnerlig olägenhet utlagda på bankar, som ligga öppna för JNordsjön, hvarest sjögången obestridligen vore svårare än i Bottniska viken.
Med afseende på hvad sålunda blifvit anfördt och med hänsigt dertill att Lotsdirektören uti sitt underdåniga betänkande om ett utvidgadt fyr-system ansett Finngrunden kunna endast bestämdt och tjenligt utmärkas för sjöfarande genom utläg gande derstädes af fyrskepp, äfvensom att förvaltningen af sjö-ärenderne uti sitt i ämnet afgifna underdåniga utlåtande, jemte yttrande att nyttan och behofvet deraf icke kunde 'ifrågasättas, hemställt, att, i händelse Kongl. Maj:t, oaktadt förvaltningens tvekan, grundad hufvudsakligen på de stora kostnaderna, att i underdånighet tillstyrka fyrskepps utläggande på oftanämnde grund, likväl i Nåder skulle finna att sådant borde ske, till en början endast ett fyrskepp måtte få anskaffas, finner Utskottet sig ega skäl, att, med frånträdande af sitt förra i ämnet gifna yttrande, nu tillstyrka att ett fyrskepp måtte varda på Finngrunden utlagdt.
Utskottet icke är i tillfälle att uppgöra något tillförlitligt förslag öfver kostnaden härför, tror likväl Utskottet, med ledning af ej mindre Lots-direktörens än äfven af en utaf motionärernes beräkningar i frågan, en summa af omkring 70,000 R:dr R:mt erfordras och tillstyrker fördenskull, att Rikets Ständer måtte för anskaffande och utläggande af ett fyrskepp på Finngrunden anvisa och till Kongl.
Majlis disposition ställa ett förslags-anslag af 70,000 R:dr Riksmynt, att under 28 Sammans.
Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottets Memorial M 32. den tid nu skeende stats-reglering omfattar från Riksgälds-kontoret utgå.
I afseende på Utskottets afstyrkande angående uppförande af en fyr på Agön, är af de talare, som yrkat återremiss af denna punkt, anmärkt, att om man kastade en blick på sjökortet, skulle man genast finna, att Agön och Brårnön, hvilka ifrån landet skjuta långt ut i hafvet, vore liksom af naturen sjelf anvisade till fyrars anläggning; att en fyr på Agön skulle vara af särdeles nytta för seglationen i all mänhet på Bottniska viken, men synnerligast för alla som måste anlöpa Hudiksvall, och att, om en större fyr uppfördes på Brämön, man kunde åtnöjas med en mindre på Agön. 1 anseende till den stora nytta, som af en fyr-anläggning på Agön är att påräkna, föranlåtes Utskottet att, med frånträdande af sitt förut gjorda afstyrkande utlåtande, sig nu böra hemställa, att Rikets Ständer måtte bifalla uppförandet af en fyr på Agön, hvilken, derest den skall komma att motsvara det åsyftade ändamålet, måste vara af annan beskaffenhet än en sådan som Lots-direktören föreslagit och ansett kunna derstädes anbringas för en kostnad af 6,500 R:dr.
Med ledning af de utaf bemälde embetsman gjorda beräkningar öfver kostnaderna för inrättande af mindre fyrar af trä, har Utskottet antagit att en ändamålsenlig fyr på ifrågavarande ställe kommer att kosta omkring 15,000 R:dr, och tillstyrker derföre Rikets Ständer att, för uppförandet af en Fyr på Agön, bevilja och ställa till Kongl Maj:ts disposition ett förslagsanslag af 15,000 R:dr Riksmynt, att under den tid den nu skeende stats-regleringen omfattar från Riksgälds-kontoret utgå.
Emot Utskottets framställning, innefattande afstyrkande af en fvrs anläggning på Brämön har blifvit anmärkt, att i Sverige funnes för närvarande knappast någon hamn med en relativt så liflig handelsrörelse som Sundsvall; att omkring 300 fartyg inlöpte dit under loppet af året; att då de norra sjöstädernas hamnar ofta måste anlitas sent på året i och för fyllandet af de nordliga orternas spanmåls-behof, vore det af stor vigt, att inloppet till hamnarne försåges med fyr-inrättningar; att en sådan inrättning torde i främsta rummet böra vidtagas på Brämön, såsom varande det enda inseglings-märket till Sundsvall; att en fyr på denna ö dessutom skulle gifva en ganska betydlig ledning åt seglationen i Bottniska viken; att om en fyr på Brämön, hvilken lätt kunde förblandas med ön Gran, funnits, hade den olycka, som drabbade ångfartyget Umeå, säkerligen icke inträffat, samt att den hushållning, som röjde sig uti njugghet emot sådana anstalter, hvarigenom menniskolifs spillande kunde förekommas, icke vore riktig.
Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottets Memorial M 32. 29 De yttranden, som sålunda inom 3:ne Riks-stånd blifvit afgifna till förmån för en fyr-anläggning på Brämön, tyckas antyda att en dylik anläggning är bland de nödvändigaste, hvarmed icke tillsvidare kan anstå, men då en led-fyr, försedd med omgående lentille-apparat af 4:de ordningen, samt med rödt sken, hvilken af Lotsdirektören blifvit föreslagen och i kostnads-förslaget upptagen till 1 5,500
R:dr, icke, enligt de upplysningar som kommit Utskottet tillhanda, motsvarar behofvet, utan att ett fyrtorn af sten eller af jern och trä, sådant som blifvit af Utskottet föreslaget att uppföras på Hernö klubb och hvarför kostnaden beräknats till 40,000 R:df, erfordras, får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, för uppförande af en fyr på Brämön, bevilja ett anslag af 40,000 R:dr Riksmynt, att under de år den nu skeende stats-regleringen omfattar från Riksgälds-kontoret utgå.
Hemställande Utskottet att, på sätt i afseende på fyr-anläggningar å Bjurö klubb, Hernö klubb och å Björn blifvit tillstyrkt och af 3:ne Riks-stånd bifallet, det vilkor må fästas vid beviljandet af nu tillstyrkta anslag för anskaffande och utläggande af ett fyrskepp på Finngrunden, äfvensom för fyrars uppförande på Agön och Brämön, att för dessa fyr-inrättningars framtida underhåll Stats-verket icke varder med några särskilda utgifter utöfver tillgångarne från fyr- och båk-medlen betungadt.
Beträffande slutligen öfriga af Borgare-ståndet återremitterade punkter, så enär desamma blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-stånden bifallna har Utskottet, i stöd af Riksdags-ordningens 75 8, O o O funnit återremissen ej kunna till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den IG Oktober 1857. 30 Sammans.
Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottets Memorial JU 32.
Af Herr Montgomery, R: »De skäl, Utskottet anfört för sitt nu gjorda tillstyrkande af anvisandet af ett förslags-anslag af 15,000 R:dr R:mt för en fyr-anläggning på Agön, anser jag icke vara giltiga.
Utom det att nödvändigheten af en fyr-anläggning på detta ställe icke blifvit ådagalagd, som bort föranleda Utskottet att frånträda sitt förra af 2:ne Riks-stånd bifallna afstyrkande yttrande härom, har
Utskottet föreslagit en summa vida större än den, som af vederbörande myndighet blifvit ens ifrågasatt.
Utskottets beslut om inrättandet af en fyr på Brämön har jag val biträdt, men emot det af Utskottet tillstyrkta belopp af 40,000 R:dr R:mt eller M,500 R:dr mer än hvad Lots-direktören uti sitt kostnads-fÖrslag upptagit för en fyrinrättning derstädes, måste jag reservera mig, och anser att en större summa än den bemälde embetsman funnit för detta ändamål erfordras, eller 15,500 R:dr Riksmynt, icke böra beviljas.» Häruti instämde Herr Gripensvärd.
Af Herr Falhem: »Jag reserverar mig emot anslaget till fyrskepp på Finn grunden, samt fyr på Agön, åberopande Utskottets förra beslut:» Af Riksdagsfullmäktigen David Andersson: »Emot Sammansatta Utskottets här ofvan afgifne Betänkande, får jag mig reservera.
Utom det ovanliga i behandlingen, nemligen att då 2:ne Riks-stånd godkänt det af Sammansatta Utskottet under Jts 15 afgifna Betänkande, Utskottet icke vidblifvit sitt i ämnet fattade beslut, rörande fyrskepps anläggning på Finngrunden. förefaller det mig bra mycket besynnerligt att Utskottet ej behagat antaga ett i Utskottet väckt förslag, att, innan beslut i denna fråga fattades, först ingå till Förvaltningen af sjö-ärenderne med begäran om dess yttrande i ämnet.
Det af sjö-förvaltningen afgifne utlåtande öfver Lots-direktörens förslag för fyr-anläggningarne i Riket medgifver visserligen nyttan och behofvet af att fyrskepp å ifrågavarande plats anlägges, men Förvaltningen har deremot förutsett så många i yttrandet uppräknade hinder och svårigheter för ifrågaställde fyrskepps anskaffande och ändamålsenliga vidmakthållande å nämnde ställe, att man väl haft skäl ytterligare draga fördel af i ämnet sakkunnige personers meddelade upplysningar innan beslut af Utskottet fattades, helst Statens utgift, efter Utskottets förslag, icke gäller mindre än Sammans.
Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Uiskottets Memorial AA 32.
Si 70,000 R:dr.
Det är ej min mening att bestrida nödvändigheten af någon anstalt för fyr-anläggning å besagde för sjöfarten farliga grund, utan är det min öfvertygelse att det är Statens skyldighet att, i allt hvad på den kan ankomma, bidraga dertill att sjöskador må kunna i möjligaste måtto undvikas; — men då en sådan auktoritet dragit i tvifvelsmål ändamålsenligheten af den föreslagna fyr-anstalten, nemligen fyrskepps anläggning, och således densamma afstyrkt, har jag trott att Staten, hellre än att experimentera bort den nu af Utskottet tillstyrkta summa, bordt föreslå medel för uppförande af ett fyrtorn å meranämnde ställe, äfven om detta blefve betydligt kostsammare, ty en sanning är det, att menniskolif ej kunna med penningar mätas eller uppvägas.
Och är det i sådant afseende jag önskat och ännu önskar att, innan Utskottets förslag vinner Ständernes bifall, sakkunnige personers yttrande i ämnet måtte infordras innan medlen varda för det tillstyrkta ändamålet använde, samt i följd deraf deras användande må bero på ett närmare bepröfvande.
Vidkommande lyshållningen å Agön, har Lots-direktörens förslag af den 26 Januari detta år för ifrågavarande ändamål, eller fyrs anläggande å boningshusets vägg, upptagit ett kostnads-belopp derför af endast 6,500
R:dr, hvilket belopp jag anser böra för ändamålet anslås; och då ifrågavarande förslag endast upptager kostnaderne för fyr-anläggningen å Brämön till 15,500 R:dr, har jag trott att Utskottets tillstyrkande dertill bort nedsättas — allt likväl under förutsättning deraf, att sakkunnige personer med säkerhet styrka behofvet och nödvändigheten af de ifrågavarande fyr-anläggningarne.»
Häruti instämde Riksdagsfullmäktige Petter Jönsson och Efraim Larsson.
Riksdagsfullmäktigen Anders Medin anmälde, att han i Utskettets beslut icke deltagit.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1857.
Sammansatta Stats-, Bevilln.- samt Allm. Besv.- och Ekon.-litsle.
Meni. M 55. i JW 33.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Nov. 1857, kl. 8 e. ra.
Sammansätta Stats-, Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut i frågor dels om ordnandet af folks/coleväsendet, dels ock om anvisande af derför erforderliga medel.
Vid pröfning af de förslag till folkskole-väsendets ordnande, hvilka Sammansatta Stats-, Bevillnings-, samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet framställt uti sitt Betänkande JVé 19, i anledning af väckta motioner, dels om den personliga skydds-afgiftens användande til! folkundervisningens befrämjande, dels ock om ordnandet af folkskole-väsendet samt om löneförhöjning för folkskole—lärare och seminarii-föreståndare m. m., hafva Riks-Stånden i (lere afseenden stannat i skiljakliga beslut.
Jemte redogörelse härför får Utskottet nu, enligt stadgandet i 73 § Riksdags-ordningen, jemväl afgifva förslag till berörde skiljaktigheters sammanjemkande.
A. gjorda tillstyrkande det Rikets Ständer måtte medgifva att, emot det alt de å Riks-statens åttonde Hufvud-litcl för närvarande uppförda anslag till folkundervisningens befrämjande, tillsammans 61,630 R:dr R:mt, komma att indragas, den personliga skydds-afgiftens halfva belopp, uppgående till omkring 230,000 R:dr R.-mt, måtte för berörde ändamål anvisas, att utgå och användas pä sätt och under de vilkor, Utskottet föreslagit, har af Ridderskapet och Adeln blifvit bifallet, med den förändring, att orden: »emot det att de å Riks-statens åttonde Hufvud-litel för närvarande uppförda anslag, tillsammans 61,650 R:dr R:mt, komma att indragas», uteslutits.
Preste-ståndet, som först till pröfning förehaft hvad Utskottet under punkterna Litt. B. och C. hemställt, och dervid, med ogillande af det i 2 mom. framställda förslag, för sin del beslutat att hälften af den Bih. till R.
Brot. 4856 & 1837.
A Sami. 2 Afd. 15 Helft. 1 2 Sammansatta Stats-, Bcvilln.- samt Allm. Be.w.- och Ekon.-Ulsk.
Jfå 33. personliga skydds—afgiften, som för närvarande ingår till Stats-verket, må under vissa vilkor öfverlemnas åt kommunerna, på sätt nu sker med folkskole—afgiften, bar, beträffande Utskottets ofvanberörde framställning under Litt. A., ansett frågan om indragning af de å åttonde Hufvud-titeln till folkundervisningens befrämjande uppförda 61,650 R:dr R:mt böra lemnäs oafgjord, att i sammanhang med regleringen af öfrige utgifter under nämnde Hufvud—t itel förekomma, samt, med afseende på Utskottets hemställan rörande användandet af den personliga skydds-afgiftens halfva belopp, åberopat sitt nyssnämnde vid punkterne Litt.
B. och C. mom. 2 fattade beslut.
Borgare-ståndet bar i anledning af Utskottets ifrågavarande tillstyrkande beslutit, att högst 250,000 B:dr R:ml, motsvarande ungefärligen den personliga skydds-afgiftens halfva belopp, må till folkundervisningens befrämjande användas.
Med afslag å Utskottets hemställan har slutligen Bonde-ståndet för sin del beslutat, att hälften af den återstående, lill Riksgälds-kontoret nu ingående personliga skydds—afgiften må ytterligare, på sätt Kongl. Förordningen den 13 Mars 1846 innehåller, till församlingarnes Skol—styrelser aflemnas, till de vid folk-skolorna anställde lärares och lärarinnors aflönande eller för förbättrande af dessas löner, der sådant anses nödigt, samt för anskaffande af böcker och undervisnings-materiel vid skolorna.
Af denna framställning visar sig således, alt såväl Ridderskapet och Adeln som Preste- och Bonde-ståndens beslut, ehuru sins emellan skiljaktige i fråga om sättet för medlens utgående och vilkoren för deras användande, likväl sammanstämma derutinnan, att halfva beloppet af den personliga skydtis—afgiften må till folkundervisningens befrämjande användas, samt att endast Borgare-ståndet fattat ett i så måtto från de andra Ståndens afvikande beslut, att sistnämnde Ständ ansett ett bestämdt anslag af högst 250,000 R:dr R:mt böra för berörde ändamål anvisas.
Då emellertid 3 Stånds sammanstämmande mening uti ifrågavarande hänseende utgör Rikets Ständers, är sålunda beslutadt, att den personliga skydds-afgiftens halfva belopp, uppgående till omkring 250,000 R:dr R:mt, må till folkundervisningens befrämjande användas.
Beträffande frågan om indragning af de å Riks-statens åttonde Hufvud-titel för närvarande uppförda anslag till folkundervisningens befrämjande, tillsammans 61,650 R:dr Runt, så torde väl af Borgare-ståndets här förut omförmälda mening, jemförd med de tro öfriga Ståndens ofvannämde beslut, kunna anses följa, att Borgareståndet anser det särskilta anslaget å 8:de Hufvud-titeln böra upphöra; men då Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet synas hafva afsett, hvad Preste-ståndet uttryckligen beslutat, att i sammanhang med pröfningen af utgifterna under nämnde
Hufvud-litel taga ifrågavarande anslag under öfverläggning, torde något vidare yttrande af Sammansatta Utskottet icke i denna fråga erfordras.
Sammansatta Stats-, ficvilln.- samt Allm. Besv.- och Elcon.-Ulsk. Mern.
M 55. 3 Hvad Utskottet under Litt. B. och C. mom.
1 föreslagit i fråsta om allmän o n rättighet för socknarne å landet att inrätta s. k.
Små-skolor, har af Presle-ståndet blifvit afslaget; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ständet, i enlighet med Utskottets hemställan, beslutat, att Rikets Ständer skola till Kongl. Maj:t aflåta underdånig skrifvelse, hvari, jemte framställning af de åsigter om folkskoleväsendets ordnande, hvilka af Utskottet blifvit uttalade, Rikets Ständer i underdånighet anhålla, alt, med bibehållande af stadgandet i 1 mom. af i § af Kongl. Stadgan den 18 Juni 1842, angående folkundervisningen i Riket, 3 mom. i samma j§, sådant det lyder i Kongl.
Kungörelsen den 29 September 1855, må vinna den utsträckning, att dylika mindre skolor, som der omförmäias, få inom socknarne på landet allmänt inrättas lill det antal, som för lättad tillgång på undervisning för hvarje af socknens barn pröfvas behöfligt.
Bonde-ståndet åter, som i hufvudsaken godkänt U1 skottets framställning, har likväl gifvit sitt beslut en i så måtto derifrån afvikande lydelse, att mellanmeningen: »jemte framställning af de åsigter om folkskole-väscndets ordnande, hvilka af Utskottet nu blifvit uttalade», uteslutits, samt slutorden: »som för lättad tillgång på undervisning för hvarje af socknens barn pröfvas behöfligt», sålunda förändrats: »som för lättad tillgång pä undervisning för hvarje sockens harn pröfvas af för samling en behöflig
Då emellertid dessa Bonde-ståndets jemkningar icke inverka på det hufvudsakliga af Utskottets förslag, hvilket sålunda är genom 5 Stånds sammanstämmande beslut af Rikets Ständer godkändt, har Utskottet ansett sig endast böra sådant anmäla.
Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet hafva godkänt Utskottets uti mom. 2 under Litt.
B. och C. gjorda hemställan, att af den personliga skyddsafgiften %:delar, beräknade att uppgå till omkring 100,000 R:dr R:mt, må afsättas dels lill uppmuntran för Små-skolors ändamålsenliga inrättande, dels ock till understöd för de examinerade folkskole-lärarne, äfvensom hvad Utskottet i afseende å sättet för dessa medels fördelning föreslagit.
Stånd har dock i sednare hänseendet och beträffande församlingarnes rättighet att under vissa vilkor, efter hos Kongl. Maj:t gjord underdånig anhållan, komma i åtnjutande af Vjjtdel af det belopp, som till skolundervisningens ändamålsenliga ordnande erfordrades, vidtagit den jemkning, att understödets erhållande förklarats böra bero på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning.
Preste-ståndet, som, på sätt redan är omförmäldt, med ogillande af Utskottets förslag, beslutat att hälften af den personliga skydds-afgiften, som för närvarande ingår till Stats-verket, må öfverlemnas åt kommunerna, på sätt nu sker med folskole-afgiften, har dervid fästat följande vilkor: a) Skol-lärarnes löner höjas, så att hvarje, inberäknade alla emolumenter, uppgår till minst 400 R:dr R:mt.
4 Sammansatta Stals-, Bevilln.- samt Allm. Best.- och Ekon.-Ulsk.
Jtf 33. b) Äro de allmänna medlen härtill icke tillräck lige, skall församlingen fylla bristen. c) Är nägon skol-lärare, såsom innehafvare af både klockare- och läraretjenst, eller på annat sätt redan så aflönad, att någon förhöjning icke behöfves, då skola de här beviljade medlen användas till andra för folkundervisningen gagneliga ändamål, helst (lere lärares antagande. d) De af Staten anslagna medel få icke, utan Dom-kapitlets tillstånd, användas till annat än skol-materiel och lärares aflöning; och har Preste-slåndet inbjudit de öfriga Stånden alt förena sig i berörde beslut, men hvilken inbjudning likväl icke blifvit antagen af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet, hvaremot Bonde-ståndet, som anmärkt sitt beslut i förevarande ämne vid punkten Litt. A. i Utskottets Betänkande och vidhållit sina i öfriga delar af detta Betänkande förut fattade beslut, helt och hållet antagit Preste-slåndets inbjudning, i afseende å bestämmelserna rörande sättet och vilkoren för användande af de medel, som genom öfverlåtelse till kommunerna af en del utaf den personliga skydds-afgiften blifva att tillgå.
Yid det förhållande, att 2:ne Riks-stånd hufvudsakligen godkänt Utskottets förslag, anser Utskottet sig böra vidblifva detsamma, med hemställan likväl, att den af Ridderskapet och Adeln vidtagna jemkning måtte af Borgare-ståndet godkännas; och får Utskottet, i händelse icke något af de öfriga 2:ne Stånden skulle frånträda sitt skiljaktiga beslut och förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Borgareståndet, föreslå följande omröstning i förstärkt Stats-Utskott: l:o.
Den som bifaller det. af Sammansatta Stats-, Bevillnings— samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet uti mom. 2. under Litt. B. och C. af dess Betänkande JV2 19 framställda, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet gillade, förslag, att af den halfva personliga skydds-afgiften 2/5:delar, beräknade att uppgå till omkring 100,000 R:dr R:mt, må afsältas dels till uppmuntran för ändamålsenligt upprättande af sådana Små-skolor, som i moni. 1. omförrnälas, dels ock till understöd för de examinerade folkskole-Iärarne, och sålunda fördelas: att hvarje församling, som erbjuder sig att tillskjuta Adelar af den summa, som, utöfver församlingens nuvarande tillskott, erfordras till folkundervisningens ändamålsenliga ordnande, må, efter Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, af berörde medel erhålla den återstående tredjedelen; men att, i händelse så talrika ansökningar om dylikt understöd inkomma, att medlen icke blifva tillräckliga, det må på Kongl. Maj:t bero att efter sig företeende omständigheter ordna fördelningen, röstar Ja; den del ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, Sammansatta Stats-, Bevilln.- samt Allm. liesv.- och Ekon.-Utsk. Mern. JM 53.