Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning häraf hade väl syn och besigtning blifvit under 6g derpåföljde November månad af Domaren i orten verkställd; men för skattevärderingens förrättande hade hinder mött af den orsak, bland annat, att nödiga kartor å de begge egendomarne saknats, hvadan skattevärderingen måst uppskjutas till följande året, hvaremedlertid egorna på begge ställena Blifvit affattade och på karta lagde.
Efter det härmed under Augusti månad 1838 hunnit till slut, inkom Förste Landtmätaren i Länet till Konungens Befallningshafvande med protest emot förrättningens fortgång, hemställande, att det föreslagna hylet mätte förfalla, på det anförda skäl, att genom egendomarnes då fulländade affallning skulle blifvit ådagalagdt, att Bennebäcks boställe förmedelst dess vidsträckta ägovidd, serdeles i skogsmark, hade ett större värde än WestTerna, hvilken protest blef af Konungens Befallningshafvande anmäld hos Kongl. Maj:t, som i anledning deraf, under den 28 September 1838, behagade till svar meddela, att då det hinder för verkställigheten af de genom Kongl. Brefvet den 3 Oktober 1837 anbefallde skattevärderingar, som genom felande kartor och beskrifningar uppstått, redan i Augusti månad 1838 blifvit undanröjdt, hade desamma genast derefter med begagnande af den då gynsamma årstiden bordt företagas, och Konungens Befallningshafvande således varit obefogad att Kongl. Majit med nyssberörcle framställning besvära, helst anledning dertill jemväl saknats, enär den omständighet, att Bennebäck hade en mångfaldigt större areal än WestTerna, vid beslutets fattande om skattevärderingarne.redan var kändt; tillföljd hvaraf Kongl. Majit anbefallde värderingarnes skyndsamma företagande, så vidt frost och snöfall deremot icke lade- hinder i vägen.
Skattevärderingarne hade sedermera under nästderpåföljde Oktober månad blifvit verkställda, men ogillades af Krigs- och KammarKollegierna, i anseende till åtskilliga begångna felaktigheter, hvarefter och sedan, enligt dessa Embetsverks meddelade föreskrifter, förnyade skattläggnings- och värderingsåtgärder försiggått i Juni månad 1839, samt. skattläggnings-och värderingsinstrumenterna blifvit behörigen upprättade, Konungens Befallningshafvande och ChefsEmbetet, m.ed handlingarnes insändande till bernälde Kollegier, i underdånighet tillstyrkte lii fall till det föreslagna bytet.
Vid målets slutliga öfverlemnande till Kongl. Majit hade Krigs- och KammarKollegierna i afseende å värdet af hvardera af de begge egendomarne. anfört: örn WestTerna: att till denna egendom om 2:ne mantal skatte, det ena Nio 1, stam till Nio 124 vid f. d. Östra Westmanlands Kompani af Lif Regementet, och det 2:dra eller Nio 2, incleladt till knektehåll och vid den tiden Stamhemman å Roten Nio 136 vid AV äsby Kompani och Westmanlands Regemente för ^giclels roteandel, innehades: Åkerjord 121 tunnland 31,9 kappland, reducerad till 99 tunnland 26,267 kappland af första gra - 70 elen, ansedde att tillhopa afkasta 842 tunnor 30 kappar spannemål, eller, fördelade på hvarje årgång, 421 tunnor 15 kappar, samt lil tunnland 12,4 kappland Ängsmark, reducerad till första graden 91 tunnland 0,4 kappland, gifvande i årlig afkastning af första gradens hö 329,688 sommarlass, samt 224 tunnland 6,7 kappland skogs och betesmark, efter afdrag af de 2 tunnland 2 kappland åker och 21 kappland ängsmark, som ägaren af WestTerna förbehållit sig att från egendomen afsöndra till erforderligt utmål och utrymme för dess vid egendomen anlagda mjöl- och sågqvarn jemte tegelbruk, hvilka verk, i sednare tider tillkomna och ej uti gårdens skattläggning inbegripna, han från bytet undantagit och som således icke vid skatte värderingen tagits i beräkning, men hvarå serskild afgäld blifvit af Kongl.
Maj:t fastställd; att för ofvannämnda efter bytet bibehållna ägorymd skulle uppkomma en grundränta af 225 Daler 23 Öre 14|- penningar, evalverade till 75 R:dr, lisk. 9^1 r:st., hvarförutan kronotionde skulle påföras med 28 tunnor 3 kappar, hälften råg och hälften korn; att egendomen i bevillningsvärde var taxerad till 17,567
R:dr och den till 9,700 R:dr brandförsäkrade åbyggnaden derå, enligt serskildt instrument, värderad till 13,159 R:dr 21 sk. 6 r:st.; samt att, vid den serskildt skedda komparativa värderingen, behållna af kastningen, före bytet, blifvit uppskattad tili 910 R:dr 29 sk. 5 r:st. eller i kapitalvärde å 6 procent, utan beräkning af åbyggnaden, till 15,176 R:dr 43 sk. 2 r:st, men, efter bytet, af kastningen beräknad till 999 R:dr 33 sk. och kapitalvärdet till 16,661 R:dr 22 sk.; samt om Östra Bennebäcks boställe: att det af ålder bestått af 3 mantal, som sedermera blifvit förmedlade till 1| mantal oell innehade åker med en areal vidd af 110 tunnland 31,6 kappland, reducerad till 65 tunnland 9,533 kappland första gradens jord, ansedde att afkasta 412 tunnor 22,2 kappar spannemål, eller å hvardera årgången 206 tunnor llyL kappar, äng till en vidd af 355 tunnland 6,8 kappland, som, reducerade till 224 tunnland 0,800 kappland i första graden, antagits afkasta 307,091 lass hö eller reducerade 211,891 lass hö af första graden, samt i skogsmark tunnland. kappland.
Utskog till - 3088. —•
13,-. och hemskog med betesmark - -- -- -- -- 680. — 0,3. eller tillhopa 3768.
— 13,3. hvaraf afräknats till betesmark - - - - 407: 22,i. samt till gårdsbehofven ------ 702: — 1109 221 hvarefter till skattläggning återstode 2658. — 23,2. eller med tillägg af oduglige mossar, reducerade till - - 41. — 8,8.
Summa öfverloppsskog 2700 tunnland; 71 att sedan denna skogsmark blifvit uppskattad till mantal, grundräntan för alla till Bennebäck hörande ägor uppgick till 219 Daler 20 Öre 22|| penningar eller 73 R:dr 10 sk. 6*1 r:st. med samma hemmantal, Skattläggningsmännen åsatt, samt dessutom kronotionde 13 tunnor 24| kappar spannemål; att egendomen vore taxerad till ett bevillningsvärde af 10,600 l\:dr, liela åbyggnaden, enligt serskildt deröfver upprättadt instrument, värderad till 7,260
R:dr 28 sk., men icke brandförsäkrad, samt egendomens afkastning uppskattad till 817
R:dr 28 sk. 5 r:st. före bytet och efter bytet, då en friare disposition af skogen inträffade, men skattebidragen ökades, till 953 R:dr 21 sk. 9 r:st, och kapitalvärdet, i förhållande derefter uträknadt å 6 procent, i förra fallet till 13,626 R:dr 25 sk. 7 r:st. och i det sednare till 15,890
R:dr 42 sk. 6 r:st.; Och hade Kollegierna vidare på anförda skäl i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall till det ifrågakomma bytet, så att WestTerna skattehemman 2 mantal, sådana de blifvit till ägoomfång skattevärderade, dädanefter måtte blifva boställe åt Förste Majoren vid Westmanlands Regemente, med öfvertagande af den ränta och kronotionde, Bennebäck dragit; men sistnämnda boställe, förmedladt till mantal, deremot öfvergå till skattenatur samt på detsamma ofverflyttas den grundränta och kronotionde, som var WestTerna hemman åsatt, med skyldighet tillika att utgöra de WestTerna förut åliggande rust- och roteringsbesvär, jemte öfriga skyldigheter och besvär, som i följd af skattenaturen lagligen borde Bennebäcks hemman efter bytet drabba; Dock skulle, innan bytet till verkställighet befordrades, ägaren af WestTerna styrka, att de inteckningar, hvarmed denna egendom kunde vara besvärad, blifvit infriade och dödade, så att samma egendom, fri från alla gravationer, måtte öfvergå till Kongl.
Majrts och Kronans ägo samt Förste Majorens bruk och nyttjande såsom boställe, utan efterräkning för den öfverbyggnad, som vid WestTerna då förefanns eller någon mellangift för hvad WestTerna eljest i värde kunde öfverstiga Bennebäck, hvilket allt borde Kongl. Maj:t och Kronan, såsom blifvande jordägare, tillfalla, med skyldighet för dåvarande ägaren af WestTerna, såsom tillika boställshafvare, att underhålla de hus, han emottoge, och för den vid WestTerna tilläfventyrs varande husröta ansvara, såsom hade han enligt laga syn bostället i fullt stånd tillträdt; men hvaremot Bennebäcks blifvande ägare äfven skulle vidkännas den husröta, som, vid boställets afträdande till honom, möjligen kunde förefinnas, utan vidare laga syn i följd af bytesförhandlingen å någotdera stället.
Vid detta ärendes föredragning inför Kongl. Maj:t uti StatsRådet ofvanförstnämnda dag, den 1 Februari 1840, anförde Föredraganden, Herr StatsSekreteraren Grip, att, då han funue det vara fullständigt utredt, att Kongl.
Majit och Kronan uti WestTerna egen - 72 dom, sådan den blifvit uppgifven och skattevårderad, skulle erhålla fullt vederlag för Bennebäcks boställe; att utbytet af Bennebäck emot WestTerna sknlle lända till påtaglig fördel så väl för dåvarande som för blifvande indelningshafvare, äfvensom att WestTerna hemmans belägenhet gåfve detsamma, såsom Förste Majorsboställe, ett för tjenstgöringens inom Regementet jemna och säkra gång obestridligt företräde framför dåvarande Förste Majorsbostället Bennebäck; så ansåge sig StatsSekreteraren, lika med Krigs- och KammarKollegierna, äga full anledning i underdånighet tillstyrka nådigt bifall till ifrågakomma byte, på sätt oeh i den ordning samt med alla de vilkor och förbehåll, Kollegierna föreslagit; uti hvilket underdåniga tillstyrkande instämde D. E. Herr JustitieStatsMinistern Grefve Rosenblad och Herr StatsMinistern för Utrikes ärendena Friherre Stjerneld samt Herrar StatsRåden, Friherre Åkerhjelm, Grefve Hård och Ihre, af hvilka Herr Grefve
Hård tillika erinrade, att, ehuru med sannolikhet kunde antagas, att Bennebäcke boställe, i anseende till den dertill hörande betydliga skogsrymd och den större fördel, som enskild ägare kunde deraf draga, skulle vid försäljning uppgå till högre värde, än hvartill detsamma, efter den anställda komparativa värderingen, ansetts uppgå och möjligen äfven högre än det, hvartill WestTerna skulle kunna inköpas., denna omständighet likväl, på anförda skäl, ej kunde vid frågans afgörande förtjena särdeles uppmärksamhet; och Herr Friherre Åkerhjelm för sin del tilläde, att, enligt tillförlitlig utredning, Kronans, Regementets osh Boställshafvarens fördelar vid det föreslagna bytet voro öfvervägande, om än Bennebäcks betydliga skog och nära belägenhet intill stora koibehöfvande jernbruk toges i beräkning.
Hvaremot tvänne äfven närvarande Herrar StatsRåd, hufvudsakligen med afseende å den till Bennebäck hörande förträffliga skog af icke mindre än 3,435 tunnland, som kunde skattas tiil minst tio R:dr tunnlandet och således vida öfverstego WestTernas antagna värde, funno sig, för det dåvarande, icke kunna tillstyrka det föreslagna bytet, utan ansågo, att, innan detsamma af Kongl. Majit beviljades, en förnyad noggran besigtning och värdering af skogen på Bennebäck borde ägarinn; Och behagade Kongl. Majit i nåder gilla StatsSekreterarens, af StatsRådets pluralitet biträdda, yttrande.
Efter denna framställning angående sakens beskaffenhet och utgång, återstår för mig nu att, till fullgörande af KonstitutionsUtskottets föreskrift, emot de Konungens Rådgifvare, som tillstyrkt det föreslagna egendomsbytet, anmärka, att, hvilka skäl dertill än må föreiinnas, så vida det aldrig lärer kunna ifrågasättas, att ju icke Majorsboställe!
Bennebäck varit Kronan tillhörigt, ett sådant, utan Rikets Stunders samtycke, beslutad t afhändande af Kronans fasta egendom strider emot uttryckliga stadgandet i 77 §.
Regeringsformen, jemförd med privilegierna för Ridderskapet och Adeln den 10 Oktober 1723 §. 28, dertill kommer, hvad Militieboställen serskildt angår, att utbyte deraf, emot Kongl. Stadgan och Förordningen den 9 December 1682, 4 §. 10 moni., upplifvad genom Kongl. Förordningen den 4 Februari 1771, icke kan äga rum; såsom följd hvaraf jag äfven måste antaga, att ofvannämnde Herrar StatsRådsLedamöter, medelst deras anmärkta rådgifvandeåtgärd, handlat både emot Grundlag och andra gällande Stadgar; förbehållande mig att, sedan denna anmärkning blifvit med svar å vederdelosidan mött, få ytterligare i saken anföra hvad nödigt finnes.
Stockholm den 1] Januari 1841. C. L. LANDIN. 73 PROTOKOLL, hållet i RiksRätten i Stockholm den 11 Januari 1841.
JVärvar ande:
Ordföranden, Herr Presidenten Friherre Gederström. samt Ledamöterne: Herrar Presidenterne. Westerstrand. och af Billbergh.
Chefen för Förvaltningen af Sjöärendena, Herr Vice Ami Nordenskjöld.
Leyonmark.
Tribler. ralén Herrar JustitieRåden Herr Vice Amiralen Herr GeneralLöjtnanten 1 lerr HofRättsRådet Herr KammarRådet Herr KommersRådet Herr KrigsRådet Herr StatsKommissarien Herr A mirali tetsKammarRådet Herr BergsRådet Herr AmiralitetsKammarRådet Widin, som af sjukdom varit hindrad att vid förra sammanträdet den 30 November sistlidna år tillstädeskomma, hade nu sig infunnit och intog, efter meddelad upplysning, att han redan aflagt Domareed, sitt säte i RiksRätten; men Herr KammarRättsRådet Uggla, hvilken å den af Sekreteraren utfärdade skriftliga underrättelse om RiksRättens sammanträde tecknat, att Herr KammarRättsRådet deraf haft del, kom, sådant oaktadt, icke tillstädes och hade ej heller något förfall anmält.
Sedan undertecknad, på tillsägelse, för Herr Justitieombudsmannen Landin i förmaket justerat det vid RiksRättens sammanträde den 30 November nästlidna år förda protokoll, i hvad det rörde hans dervid gjorde andragande!!, blef nu samma protokoll inför RiksRätten uppläst och justeradt.
Riks Reit ts Handlingar, i;a Häftet. 10 74 Till följd af RiksRättens förrnämnde den 30 November fattade beslut och sedan klockan slagit Tolf samt anmälan skett, att flere af parterna voro i förmaket tillstädes, uppropades nu parterna, och företrädde dervid ej mindre Herr Justitieombudsmannen, än äfven, bland svaranderne, f. d. StatsRådet, H. E. Herr Grefve Löwenhjelm, f. d. StatsRådet Herr Friherre Åkerhjelm, Herr f. d. StatsRådet Poppius, StatsRådet Herr Friherre Lagerbjelke, f. d. StatsRådet Herr Friherre von Schulzenheim, f. d. StatsRådet Herr Grefve Hård, f. d. StatsRådet Herr Friherre Gyllenhaal, Herr StatsRådet Ihre, f. d.
StatsSekreterarne, Herr Presidenten Skogman, Herr von Hartmansdorff och Herr Grip, samt f. d. tillförordnade StatsSekreterarne, Herr KansliRådet Ulfsparre, Herr KansliRådet Rohm, Herr ExpeditionsSekreteraren Munthe och Herr ExpeditionsSekreteraren Riben personligen.
För IL E. f. d. JustitieStatsMinistern Herr Grefve Rosenblad åter inställde sig KommersRådet, Kammarherren och R. af K. N. 0., Herr Bernhard Emanuel Rosenblad, hvilken ingaf dels en af H. E. undertecknad skrift, deruti H. E. anmält, att han, i anseende till sin höga ålder af nära 83 år och dermed åtföljande krämpor, vöre förhindrad att inför RiksRätten personligen sig inställa, dels ock H. E:s den 7 i denna månad utgifna fullmakt för Herr KommersRådet att, å H. E:s vägnar, inför RiksRätten sig infinna, emottaga Herr JustitieOmbudsmannens anmärkningsmemorial och aflemna H.
Ers förklaring samt sedermera emottaga Herr JustitieOmbudsmannens ytterligare anförande och ingifva H.
Ers svaromål derå.
Från H. E. StatsMinistern för Utrikes ärendena Herr Friherre Stjerneld och Herr f. d.
StatsSekreteraren Danckwardt voro bevis inkomne, att å dem utfärdade kallelserna blifvit dem tillställda; och hade Herr f. d.
StatsSekreteraren Danckwardt den 2 i denna månad uthändigat en af Herr KansliRådet
Ulfsparre nu företedd fullmakt för inneliafvaren att, å Herr f. d.
StatsSekreterarens vägnar, inför RiksRätten denna dag sig inställa och dervid aflemna en af Herr f. d. StatsSekreteraren författad förklaring i den fråga, deruti Herr f. d. StatsSekreteraren vore under tilltal ställd.
Deremot var H. E. Herr Friherre Stjerneld hvarken sjelf eller genom ombud tillstädes; dock hade H. E., efter hvad Herr Friherren och Ordföranden tillkännagaf, i skrifvelse till Herr Friherren oda Ordföranden den 5 i denna månad anmält, att II.
E. vore af sjukdom hindrad från inställelse.
Herr Justitieombudsmannen yttrade, att, med afseende å de af H. E. Herr Grefve Rosenblad i dess skrift till RiksRätten åberopade omständigheter, Herr Justitieombudsmannen för närvarande icke yrkade fl.
Ers personliga inställelse, utan medgåfve, det H. E. finge sin svarandetalan genom det förordnade ombudet iakttaga.
Då åter H. E. Herr Friherre Stjerneld hvarken styrkt 75 det af honom anmälda sjukdomsförfall eller åt någon uppdragit att hans talan vid detta tillfälle bevaka, hemställde Herr Justitieombudsmannen till RiksRätten att i anledning deraf vidtaga den åtgärd, som lagligen borde äga rum.
Emedlertid och enär H. E. Herr Friherre Stjernelds uteblifvande och Herr f. d.
StatsSekreteraren Danckwardts frånvaro ej syntes böra hindra att, då öfrige svaranderne nu voro tillstädes, de särskilda hos RiksRätten af Herr Justitieombudsmannen, å embetes vägnar, anmälda åtal blefvo till vidare handläggning upptagna, anhöll Herr Justitieombudsmannen, det RiksRätten måtte låta upprop i dessa mål för sig gå, hvarvid Herr Justitieombudsmannen komme i tillfälle att, efter upprop af det mål, deri Herr f. d. StatsSekreteraren Danckwardt vore svarande, angående hans af Herr KansliRådet Ulfsparre företedda fullmakt sig yttra.
Nu lät RiksRätten uppläsas l:o.
Herr JustitieOmbudsmannens ansökning Lit. A.; hvarefter Herr Justitieombudsmannen uppläste sitt till samma ansökning hörande anmärkningsmemorial, som sedermera i två exemplar inlemnades, jemte deruti åberopade StatsRådsProtokoller, nemligen: vid första punkten öfver Justitieärenden den 9 Maj 1835. ■vid andra punkten öfver Handels och finansärenden den 4 November 1835. vid tredje punkten öfver Handels och finansärenden den 23 Juni och 21 September 1838. vid fjerde punkten öfver Handels och finansärenden den 23 Januari 1836. 2:o.
Ansökningen Lit. B.; och uppläste Herr Justitieombudsmannen jemväl härvid sitt till utveckling af det i denna ansökning anmälda åtal författade anmärkningsmemorial samt inlemnade detsamma tvefaldt, tillika med StatsRådsProtokollet öfver Handels och finansärenden den 25 Maj 1835. 3:o.
C. Efter uppläsning af Herr JustitieOmbudsmannens till åtalet i denna del hörande anmärkningsmemorial, som, jemte deruti åberopade StatsRådsProtokoll öfver Kammarärenden den 11 April, 30 Juni och 13 Augusti 1835 samt den 16 December 1836, ingafs, erinrade Herr Justitieombudsmannen, att Herr f. d.
StatsSekreteraren Danckwardts af Herr Kansli - 76 Rådet Ulfsparre företedda fullmakt icke innefattade uppdrag att, å hans rägnar, föra talan, hvarföre Herr Justitieombudsmannen, som ansåg Herr f. d.
StatsSekreteraren icke hafva i någon måtto efterkommit den å honom utfärdade kallelse, anhöll, att RiksRätten måtte förordna om den ytterligare åtgärd, som för Herr StatsSekreterarens inkallande pröfvades lämplig. 4:o. Ansökningen Lit.D. Äfven i afseende å de här förekommande åtal hade Herr Justitieombudsmannen författat anmärkningsmemorial, som upplästes och ingafs, jemte dessa protokoll i StatsRudet eller den Kongl. Regeringen, nemligen : vid första punkten öfver Handels och finansärenden den 12 Mars 1836. roid andra punkten öfver Handels och finansärenden den 16 Februari 1838. rvid tredje punkten öfver Kammarärenden den 15 Februari 1839. 'vid fjerde punkten öfver Handels och finansärenden den 1 Februari 1840. 5:o.
Ansökningen Lit. E. Herr Justitieombudsmannen uppläste skriftligt anmärkningsmemorial och inlemnade ej mindre detta än följande protokoll i StatsRådet eller den Kongl. Regeringen: vid första punkten öfver Handels och finansärenden den 18 Oktober och 6 December 1834, den 6 Maj, 14 Juli, 11 September, 4 och 28 November samt 5, 12 och 19 December 1835, den 27 Februari, 19 Mars, 4 Juni, 13 Juli, 10 Augusti, 7 September, 9 November och 9 December 1836, den 10 Mars, 5 och 26 Maj, 30 Juni och 28 Juli 1837, den 9 Mars, 23 Juni och 11 September 1838, den 6 Februari, 3 April och 8 Maj 1839 samt den ll Januari 1840. vid andra och tredje punkterna öfver Handels och finansärenden den 1 Februari, 5 Mars och 7 Maj 1836, den 6 Maj 1835, den 23 Januari 1836, den 13 Januari 1837, den 2 Februari 1838, den 25 Januari 1839 och den 1 Februari 1840.
•vid fjerde punkten öfver Krigsärenden den 24 Januari 1835, den 27 Februari 1836, den 1 September 1837 och den 26 Oktober 1838. vid femte och sjette punkterna öfver Krigsärenden den 24 Januari 1835. vid sjunde och åttonde punkterna öfver Krigsärenden den 13 December 1834, den 24 Januari 1835 och den 9 December 1836.
•vid nionde punkten öfver Krigsärenden den 15 December 1837. 77 vid tionde punkten öfver Handels och finansärenden den 29 November 1834, den 16
Maj 1835 och den 5
Maj 1837. vid dessa tio punkter gemensamt öfver Handels och finansärenden den 28 Oktober 1834. vid elfte punkten öfver Kammarärenden den 23 Januari 1836. vid tolfte punkten öfver Handels och finansärenden den 1 September 1837. vid trettonde punkten öfver Krigsärenden den 16
Maj, 30 Juni och 21 November 1835 samt den 18 Maj 1838. vid f jortonde punkten öfver Kammarärenden den 5 Augusti och 19 December 1835, den 13 Juli 1836 och den 14 Maj 1839 samt öfver Handels och finansärenden den 13 Augusti 1835. vid femtonde punkten öfver Handels och finansärenden den 15 Maj 1839. vid sextonde punkten öfver Krigsärenden den 29 November 1839.
Och anförde Herr Justitieombudsmannen härvid muntligen, att som, efter hvad det uppläste anmärkningsmemorialet upplyste, första punkten deraf innefattade, ibland annat, anmärkning emot Konungens Rådgifvares den 9
December 1836 yttrade tillstyrkande, i enlighet hvarmed Kongl. Maj:t samma dag behagade nämna President i Kongl.
KammarRätten, med rättighet för honom att tillgodonjuta lön, jemte taffelpenningar, efter den af Kongl. Maj:t år 1831 för KammarRätten antagna nya stat, och denna anmärkning, hvilken så ledes konrme att utgöra föremål för RiksRättens bedömande, anginge en af RiksRättens Ledamöter, nemligen Herr Presidenten af Billbergh, som till berörde embete i nåder förordnades, ansåg Herr Justitieombudsmannen sig af Lagens stadgande i 13 Kap. 1 §.
Rättegångsbalken om jäf för Domaren äga giltigt stöd för den hemställan, om icke Herr Presidenten af Billbergh vore jäfvig att. såsom Domare uti pröfningen af detta mål deltaga. 6: o. Ansökningen Lii. F.; hvarvid Herr Justitieombudsmannen likaledes uppläste och ingaf anmärkningsmemorial, åtföljdt af dessa handlingar, nemligen: vid första punkten StatsRådsProtokoll öfver Handels och finansärenden den 9 December 1836, den 25 Augusti 1837 samt den 2 Februari, 23 Mars, 6 April och 23 Juni 1838. vid andra punkten StatsRådsProtokoll öfver Handels och fmansärendeu den 4 Oktober 1834, den 13 Augusti 1835, den 20 J uni och 13 December 1837, den 10 Augusti 1838 och den 28 September 1839.
78 vid tredje punkten a) IIofKanslersEmbetets skrifvelse den 28 April 1840 till Ordföranden i R.
S:s Konstitutionsutskott. b) och c) HofKanslersEmbetets serskilda under den 13 Maj 1840 till samma Ordförande aflåtiia skrifvelser. d) Utdrag af StatsUtskottets protokoll den 24 Mars 1840. e) Afskrift af en utaf framlidne H. E.
StatsMinistern för Utrikes ärendena Herr Grefve Wetterstedt, å BarthelemyKassans vägnar, den 31 December 1826 utgifven, på fransyska språket författad förskrifning N:o 14 å 2,500 Riksdaler Hamburger Banko, med derå befintliga borgensförbindelse och öfriga påskrifter. f) Afskrift af ett inför Hans Majit Konungen den 17 Mars 1839 i Christiania på fransyska språket fördt protokoll angående förnyande af åtskilliga lika beskaffade förskrifningar. g) Ett i nämnde protokoll åberopadt underdåningt memorial afH. E. Herr Friherre Stjerneld och Herr StatsRådet Ihre. h) Afskrift af Kongl. Majits den 7 November 1826 gifne antorisation för upptagande af ett lån för BarthelemyKassans räkning. i) Afskrift af ett den 11 Juli 1827 af H. E. Herr Grefve Wetterstedt utfärdadt bevis, att lian emottagit lånesumman. k) Transumt af Bouppteckningen den 24 Mars 1830 efter KommersRådet Paul Eduard Filéen. /) Kongl.
Majits den 27 Februari 1836 aflåtna nådiga skrifvelse angående Filéenska Testamentsmedlen. ni) Kongl. Majits nådiga skrifvelse den 19 Mars 1840 till StatsUtskottet angående ön S:t Barthelemy.
Yttrande Herr Justitieombudsmannen för öfrigt i denna del muntligen:
Af första punkten i hithörande anmärkningsmemorialet inhemtades, att åtal vore anstäldt emot Konungens Rådgifvare för deras tillstyrkande åtgärder dels i afseende å anslag från Handels och sjöfartsfonden till understöd för ombyggnad af Trollhätte Kanal och Slussverk dels ock om bemyndigande för Konvoj Kommissariatet att acceptera de anvisningar å ett sådant anslag, som af
Direktionen vid det emedlertid bildade nya Trollhätte KanalBolag blefve utgifna, i hvilket sednare hänseende
Direktionen vid flera tillfällen till Kongl. Majit med underdåniga framställningar inkommit.