Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit har om detta, för ett ostördt fortsättande af våra fredliga yrken, samt för vår handels- och sjöfarts oafbrutna gång så tillfredsställande måls uppnående, velat lemna Rikets församlade Ständer kännedom, så mycket hellre, som derigenom Sveriges och Norriges politiska förhållanden till alla främmande magter för närvarande kunna anses fullt tryggade.
Majit erkänner med tacksamhet, att den fosterlands känsla och det förtroende till Kongl. Majits landsfaderliga afsigter, hvilka Rikets Ständer, vid detta tillfälle så enhälligt ådagalagt, böra anses hafva till det åsyftade ändamålets vinnande, i väsendtlig mån bidragit.
Majit, som lill Rikets Ständer hembär uttrycket af Sin uppriktiga tillfredsställelse, skall fortfarande egna Sina oaflålliga omsorger åt alla de åtgärder, som blifva erforderliga till Neutralitetens upprätthållande, i enlighet med de af Kongl.
Kongl Majit förblifver Rikets Ständer med all Konungslig
Skrifvelse, N:o 6i. 5 Afskrift af Protokollet öfver Utrikes-Departementets Ärende, hållet inför Hans Majit Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slott den 15 Mars 1S54. o i • härvarande: 'a u i Hans Exc.
Herr Justitise-Stats-Ministern, urefve Sparre, Hans Exc. Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fähraeus, /Vallensteen, Grefve Mörner, Finer, Il euterdalil, Grefve Gyldenstolpe. Siats-Ministern för Utrikes Ärendena anmälde i underdånighet, alt sedan nu svar från alla främmande magter, hvilka erhållit meddelande af den å Kongl. Majlis höga vägnar allåtna neutralitets-förklaring ingått, med undanlag af det från Kejserliga Brasilianska Regeringen förväntade, hvilket, i anseende till det långa afslåndel, ej ännu hil hunnit ankomma, Kongl. Majit i Nåder tiickls anbefalla honom att uppsätta förslag lill en Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer, med underrättelse om det erkännande, som de Förenade Rikenas neulralitets-förklaring vunnit, hvilket underdåniga förslag nu af StatsMinistern upplästes; Och behagade Kongl. Majit, jemlikt Siats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag i Nåder gilla, och befallde att, i enlighet dermed, Nådig Skrifvelse, sådan den finnes närvarande Protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer afgå.
In fidem profocolli C.
Albert Ehrensvärd.
Ull R. SI.
Vrot. 1853 & 1854. 1 Sami. i Afd. 16 Haft. 2 STOCKHOLM, tryckt hos J. W. Lundberg, 1854.
Skrifvelse, N:o 61. 1 i\:o 61.
Änk. till Exp.-Utsk. den 20 Mars 1854, kl, 6 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående den å de Förenade Rikenas vägnar afgifna Neutralitets-förklaring samt de, med anledning deraf, från främmande magter ingångne svar; Gifven Stockholms Slott den 15 Mars 1855.
Då vid utgången af nästförflutne år de politiska förhållandena i Europa begynt antaga en för den allmänna fredens bibehållande allt mera hotande ställning, och en spänning emellan de stora Sjö-Magterne uppstått, hvars följder kunde för norden blifva af oberäknelig vigt, faltade Kongl. Majit, i samråd med sin höge granne, Hans Majit Konungen af Damnark, det beslut, att för alla sjömagter i Europa och för de förnämsta stater i Amerika, med hvilka Kongl. Majit underhåller diplomatiska förbindelser, kungöra den politik, som Kongl. Majit, vid det möjligen inträffande utbrottet af ett sjökrig, hade för afsigt att följa, i ändamål att bibehålla det goda förstånd och de vän skapliga förbindelser, hvilka mellan de förenade Rikena och alla Regeringar voro rådande.
Danska Regeringens sida, afgick, under den 15 December sistlidet år, Kongl. Majits Nådiga befallning till Dess diplomatiska sändebud, att till Regeringarne i Athen, Berlin, Bremen, Briissel, Constantinopel,.
Florens, Haag, Hamburg, Hannover, Lissabon, London, Liibeck, Madrid, Neapel, Oldenburg, Paris, Petersburg, Rio Janeiro, Schwerin, Strelitz, Turin, Washington och Wien aflåta en förklaring af följande lydelse: “De politiska förvecklingar, som yppat sig till följd af den från Ottomanniska Porten utgångna krigsförklaring, äfvensom deri förestående möjligheten af ett sjökrig, hafva gjort till en pligt för Hans Majits Konungens af Sverige och Norrige Regering att egna en allvarlig uppmärk samhet åt de tilldragelser, hvilka deraf kunna blifva en följd.
Dess Bilt. lill R.
Prot. 1853 &. 1854. 1 Sami. 1 Åfd. 16 Haft. 1 2 Kongl.
Skrifvelse, N:o 61. uppriktiga önskan är att bibehålla oförkränkta de vänskapliga förbindelser och det goda förstånd, hvilka så lyckligt råda mellan de Förenade Rikena och alla Europas Regeringar.
Hans Majit Konungen af Sverige och Norrige, som ingenting lifligare önskar än att vidmakthålla och gifva ökad styrka åt dessa förbindelser, ahser derföre såsom en pligt att ej lemna de sålunda vänskapligt sinnade och allierade magterna i okunnighet om den politik, som Hans Maj:t har för afsigt att i ofvan antydda händelse följa, till vinnande af detta mål.
Uppmanad ej mindre af den uppriktiga vänskap, som förbinder de förenade Rikenas och Danmarks Konungar och folk, än ock af de gemensamma intressen och politiska grundsatser, som ömsesidigt stödja och styrka hvarandra, är det som Hans Maj:t Konungen af Sverige och Norrige har funnit sig befogad att i främsta rummet träffa aftal med
(Chargé d’affaires) hos N. N., i kraft af de mellan de båda monarkerna träfrade öfverenskommelse^ erhållit sin Konungs befallning att bringa till N. N. Ministéres kännedom de allmänna grunder, hvilka Hans Majit Konungen af Sverige och Norrige ansett sig böra fastställa till bestämmande af de förenade Rikenas ställning för den beklagansvärda händelse, att fiendtligheter skulle utbryta mellan med Kongl. Majit allierade och i vänskapligt förhållande befintliga magter.
Det system, som hans Majit Konungen af Sverige och Norrige har för afsigt att oförändradt följa och tillämpa, är det af en sträng neutralitet, grundad på öppenhet, opartiskhet och en fullkomligt lika aktning för alla magters rätt.
Att tillåta de krigförande makternas krigs- och handelsfartygs inlöpande uti svenska och norrska hamnar, under förbehåll likväl Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, X:o öl. 3 fur Kongl. Maj:ts regering att utesluta förstnämnde fartyg från tillträde till följande krigshamnar, nemligen:
Stockholms innanför Waxholms fästning; Christiania hamn, innanför befästningarne vid Råholmen; inredden af norrska militär-stationen vid Horten; Carlstens och Carls krona hamnar innanför befästningarne, och Slitö hamn vid ön Gottland, innanför batterierna vid Eneholmen.
De Sundhets- och Polis-stadganden, som omständigheterne kunde hafva gjort eller göra af nöden, skola naturligtvis iakttagas och hållas i helgd.
Maja gör Sig förvissad, att de skola erkännas såsom öfverensstämmande med folkrätten, samt att deras noggranna och opartiska tillämpning skall göra det för Kongl. Maja möjligt att fortfarande med de vänskapligt siunade och förbundne magterne underhålla de förbindelser, som Kongl. Maj:t, för Dess folks väl, så högeligen önskar värna från hvarje afbrott.
Undertecknad anhåller, att N. N. måtte delgifva N. N:s Regering innehållet häraf, och har äran försäkra etc.“ k detta meddelande hafva tillfredsställande svar, innefattande godkännande af det utaf Kongl. Maja lillkännaglfua beslut, från de särskilda Regeringar blifvit uti följande ordning afgifne, nemligen: från Senaten i Ilansestaden Hamburg, af den 5 sistlidne Januari; från Kongl. Relgiska Regeringen, af den 7 Januari; från Kejserliga Österrikiska Regeringen, af den 10 Januari; 7 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 61. från Senalen i Hansestaden Lubeck, af den 10 Januari; från Kejserliga Franska Regeringen, af den 12 Januari; från Kongl.
Nederländska Regeringen, af den 14 Januari; från Kongl. Slor-Britanniska Regeringen, af den 20 Januari; från Stor-Hertigliga Mecklenburg-Strelitzska Regeringen, af den 22 Januari; från Kongl. Preussiska Regeringen, af den 23 Januari; från Kongl.
Sardinska Regeringen, af den 24 Januari; från Senalen i Hansestaden Bremen, af den 24 Januari; från Kongl. Hannoveranska Regeringen, af den 25 Januari; från Kongl.
Neapolitanska Regeringen, af den 26 Januari; från Stor-Herligliga Mecklenburg-Schwerinska Regeringen, af den 30 Januari; från Kongl. Portugisiska Regeringen, af den 31 Januari; från Kongl.
Spanska Regeringen, af den 9 Februari; från Stor-Hertigliga Oldenburgska Regeringen, af den 10 Februari; från Förenta Staterna i Norra Amerika, af den 14 Februari; från Ottomanniska Porten, af den 17 Februari; samt från Kejserliga Ryska Regeringen, af den 7 dennes.
Alla dessa svar äro affattade uti fullkomlig likstämmighet med dem, som till Kongl. Danska Regeringen blifvit från de särskilda magterne afgifne.
Grekiska och Stor-Hertigliga Toskanska Regeringarne hafva inskränkt sig lill att erkänna emottagandet af den till dessa hof aflätna förklaring.
Majit har om detta, för ett ostördt fortsättande af våra fredliga yrken, samt för vår handels- och sjöfarts oafbrutna gång så tillfredsställande måls uppnående, velat lemna Rikets församlade Ständer kännedom, så mycket hellre, som derigenom Sveriges och Norriges politiska förhållanden lill alla främmande magter för närvarande kunna anses fullt tryggade.
Majit erkänner med tacksamhet, att den fosterlandskänsla och det förtroende till Kongl. Majrts landsfaderliga afsigter, hvilka Rikets Ständer, vid detta tillfälle så enhälligt ådagalagt, böra auses hafva till det åsyftade äudamålets vinnande, i väsendtlig mån bidragit.
Majit, som till Rikets Ständer hembär uttrycket af Sin uppriktiga tillfredsställelse, skall fortfarande egna Sina oaflålliga omsorger åt alla de åtgärder, som blifva erforderliga till Neutralitetens upprätthållande, i enlighet med de af Kongl.
Majit stadgade och tillkäunagifna grundsatser.
SkrifvelseN:o 6i. 5 Afskrift af Protokollet öfver Utrikes-Departemenlets Ärende, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 15 Mars 1854.
Herr Justilise-Stats-Ministern, Grefve Sparre, Hans Exc. Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, l'Vallensteen, Grefve Mörner, Finer, R euterdahl, Grefve Gyldenstolpe. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena anmälde i underdånighet, att sedan nu svar från alla främmande magter, hvilka erhållit meddelande af den å Kongl. Majlis höga vägnar aflåtna neutralilets-förklaring ingått, med undantag af det från Kejserliga Brasilianska Regeringen förväntade, hvilket, i anseende till det långa afståndet, ej ännu hit hunnit ankomma, Kongl. Majit i
Nåder täckts anbefalla honom att uppsätta förslag till en Nådig Skrifvelse lill Rikets Ständer, med underrättelse om det erkännande, som de Förenade Rikenas neutralitets-förklaring vunnit, hvilket underdåniga förslag nu af StatsJliuistern upplästes; Och behagade Kongl. Majit, jemlikt Stals-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag i Nåder gilla, och befallde att, i enlighet dermed, Nådig Skrifvelse, sådan den finnes närvarande Protokoll bilagd, skulle tili Rikets Ständer afgå.
Prof. 1853 cfc 1854. 1 Sami. 1 Afd. 16 Haft. O STOCKHOLM, tryckt hos J. W. Lundberg, 1854.
Proposition, A’:o G2. 1 N:o 62.
Ank. till Exp. Utsi;, den 3 April 1834, kl. 5 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om antagande af decimalsystem för mått och vigt; Gifven Stockholms Slott den 11 Mars 1854.
Uti underdånig skrifvelse den £8 Augusti 1851, angående decimalsystemets tillämpning på indelningen af Rikets mynt, äfvensom på mått, mål och vigt, hafva Rikets Ständer anfört, att, i deras tanke, de genom nämndasystem uppkommande fördelar äro af den mest betydande vigt, ej blott för lättnad i alla räkenskaper, utan hufvudsakligen derföre att, då de theoretiska kunskaper som kunna bibringas den större allmänheten, alltid måste blifva af obetydlig omfattning, böra, för att dessa ej skola blifva utan gagn, alla medel vidtagas att äfven för de mindre kunnige underlätta tillämpningen af de praktiska vetenskapernas resultater, hvilken fördel i hög grad befordras genom den enkelhet, decimal-systemets användande tillåter vid ali sådan praktisk tillämpning, deri räkning förekommer; och hafva Rikets Ständer fördenskull, med uttryckande af sin öfvertygelse om nyttan att i afseende på ej mindre rikets mynt, än mått, mål och vigt, införa ett enklare system, grundadt på decimalindelningens konseqventa och vetenskapliga tillämpning, i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit måtte låta utarbeta och förelägga Rikets Ständer ett fullständigt förslag i berörde afseende.
Innan Kongl. Majit går att, i anledning af denna underdåniga framställning, hvad mått, mål och vigt vidkommer, meddela sina tankar, är af nöden att i minnet återkalla det väsendtliga, som hittills i saken föregått.
Dä de flere olika slag af mått, mål och vigt, hvilka här i Riket tili bruk förekomma, funnits medföra osäkerhet i näringar, handel och rörelse, samt en vidlyftighet i förvandling och bokföring, som föranledt ofta förnyade erinringar om nödvändigheten af en ny reglering, blef redan vid 1823 ars riksdag, ett ■efter vetenskapliga grunder uppfattad t förslag till införande af decimal-system Bih. till B.
Prat. 1853 A 1854. 1 Sami. 1 Afd. 17 Haft. 1 2 Kongl. Muj.ts Nåd.
Proposition, N:o 62. för Rikets mått, mål och vigt, af Kongl. Maj:t till Rikets Ständers pröfning öfverlemnadt, hvilket af samtlige Riks-Ständen bifölls.
Utfärdandet af de författningar, hvartill i öfverensstämmelse härmed förslag utarbetats, nemligen dels allmän Stadga om Rikets mätt, mål och vigt, dels särskild Förordning om hvad vid verkställigheten af nämnde Stadga borde iakttagas, fann dock Kongl. Maj:t godt att uppskjuta; men på det allmänheten emellertid måtte komma i tillfälle att erhålla fullständig kännedom af det nya systemet i alla dess delar, förordnade Kongl. Majit, att Författnings-förslagen skulle af trycket utgifvas och på lämpligt sätt kringdelas, hvilket skedde genom deras utdelande såsom bihang till N:o 46 af Svensk Författningssamling för år 1826.
Uti skrifvelse till Rikets Ständer den 10
December 1828 förklarade Kongl. Majit, att en förändring, så ingripande uti alla medborgareklassers vanor och inbördes förhållanden, borde med yttersta varsamhet tillvägabringas, och Författningarnes utfärdande följaktligen anstå till dess en allmännare kännedom blifvit spridd om det nya systemet, hvilket äfven efter detsammas slutliga fastställande i alla fall borde, innan tillämpningen toge sin början, under en tiel af minst 10 år hafva utgjort föremål för folkundervisningen.
Majit öfverlemnade alltså den magtpåliggande frågan till Rikets Ständers förnyade granskning, hvarvid särskildt äskades Rikets Ständers yttrande, huruvida det funnes lämpligt och ledande till lättare införande af antagna förbättringar, att bibehålla de gamla benämningarne och vid dem fästa rigtigare begrepp, i stället för att införa till större delen nya benämningar.
I anledning häraf utläto sig Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 1 Februari 1830, att, ehuru sålunda deras pröfning nu kunnat utsträckas till frågans återupptagande i hela dess vidd, Rikets Ständer likväl i afseende på det hufvudsakliga deraf, eller de olägenhet», som tillskyndades handel och allmän rörelse, medelst mångfalden af de inom Riket brukliga mått, mål och vigt, samt behofvet och fördelarne af en på vetenskapliga grunder utarbetad och till enhet reducerad Författning i detta hänseende, funnit sig böra till alla delar instämma i de åsigter, som länge och mera allmänt gjort sig gällande samt vid förra Riksdagen blifvit godkände, hvadan Rikets Ständer nu ansett sig böra endast ingå i pröfning af förslagets detaljer, emot hvilka i underdånighet framställdes åtskilliga anmärkningar.
För öfrigt och med antagande af den i Kongl. Majits skrifvelse omnämnda tidrymd af 10 år, såsom den bestämda gräns, inom hvilken nödiga förberedelser kunde vara fullbordade, och tillräcklig kännedom om systemets inrättning bibringad den uppväxande generationen, tillstyrkte Rikets Ständer i underdånighet den nya Stadgans utfärdande år 1839 till allmän efterlefnad.
Hvad särskildt anginge frågan, att antingen bibehålla de gamla benämningarne med dervid fästade rigtigare begrepp, eller ock införa till större delen nya benämningar, instämde Rikets Ständer äfven i detta hänseende i de grundsatser, Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition, N:o 02. 3 sorn redan vid Stadgans författande blifvit följda.
De deri antagna enheter vore oförändrade såsom de af alder varit, och det borde icke för någon medföra särdeles svårighet, att lära de få nya namnen för enheternas öfver- och underafdelningar.
Skulle deremot de förut nyttjade benämningarne bibehållas med nya åsätta värden, blefve det att befara, att de gamla begreppen likväl försvarade sin uråldriga företrädesrätt och icke utan svårighet kunde utträngas, samt att således, genom sammanblandningen af nytt och gammalt, skulle uppstå en förvillelse och oreda, helt och hållet motverkande det ändamål, som med den nya författningen åsyftades.
Maj:ts den 6 Mars 1830 meddelade befallning, Vetenskaps-Akademien inkommit med underdånigt utlåtande öfver omförmälda af Rikets Ständer framställda anmärkningar vid förslagen till Stadga och Kungörelse angående Rikets mått, mål och vigt, samt
Akademien jemväl i underdånighet öfverlemnat de genom dess försorg, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet den 9 Februari 1833, förfärdigade nya rikslikare, hvilka komma att dels i Kammar-Collegium, dels i Landtmäteri-Contoret förvaras, fann Kongl. Maj:t den 14 Juni 1834 godt uppdraga åt Professoren m. m. Berzelius och Kammar-Rådet Cassel, att, på grund af Vetenskaps-Akademiens underdåniga utlåtande, utarbeta och till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemna en förnyad redaktion af de föreslagna Författningarne, innefattande tillika lämpliga föreskrifter angående de nya rikslikarnes vård och begagnande.
Detta uppdrag fullgjordes af bemälde kommitterade år 1838.
Den 5 Juni 1841 anhöllo Rikets Ständer, »för att i möjligaste måtto påskynda ett snart införande af decimal-systemet för Rikets mått, mål och vigt», att Kongl. Maj:t täcktes låta genom Dess Vetenskaps-Akademi utarbeta en kort handledning i ämnet, med komparativa tabeller, och anbefalla vederbörande undervisnings meddelande i folkskolorna, ifrån år 1842, om det nya på decimalräkning fotade systemet, samt att så snart någon allmännare kännedom derom kunde anses vara spridd, Kongl. Maj:t måtte, dock sednast inom 10 är, låta utfärda nådig Författning om det nya systemets antagande till efterlefnad; och efter det Kongl. Maj:t, under den 15 Juli 1841, åt Vetenskaps-Akademien uppdragit att utarbeta en för allmänheten lättfattlig och med komparativa tabeller försedd afhandling i berörde ämne, hvilken sedermera borde Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning underställas, begärde Rikets Ständer ytterligare uti underdånig skrifvelse den 22 Februari 1845, att sedan den handbok, hvilken bemälde Akademi fått sig uppdraget att utarbeta, blifvit färdig, Kongl. Maj:t mätte anbefalla vederbörande, att undervisning i folkskolorna blefve meddelad uti det nya systemet, och att så snart en allmännare kännedom derom vore spridd, Kongl. Maj:t täcktes låta utfärda Nådig Författning om dess antagande till efterlefnad, frän den tid Kongl. Maj:t kunde finna lämpligt bestämma.
Proposition, A?.'o 6'2.
Kort derefter, eller den 8 Juni 1845, öfverlemnade Vetenskaps-Akademien till Kongl. Maj:t en af sin ledamot Friherre Fabian Wrede författad afhandling om decimal-b er åkning, jemte åtföljande jemförelsetabeller emellan Svenska mått-, måloch vigt-systemets vanliga delning och dess delning i tio- och hundra-delar, med underdånigt yttrande dervid, att visse bland Akademien utsedde Ledamöter, vid granskning af detta arbete, funnit det icke allenast fullt motsvara det dermed åsyftade ändamål, utan äfven, i hänseende, till framställningssättets lättfattlighet, öfverträffa allt hvad i detta ämne genom tryck utkommit.
Maj:t lorordnade då, under den 1 Augusti samma år, att berörde afhandling och dertill hörande tabeller skulle genom Vetenskaps-Akademiens försorg och under dess tillsyn till trycket befordras, — hvarefter 10,000 exemplar deraf borde till Chefen för Ecclesiastik-departementet, för folkskolornas behof aflemnas, — och efter det Akademien fullgjort nämnde Nådiga befallning, blefvo de tryckta exemplaren i Juli 1849 från Ecclesiastik-departementet till Konsistorierna afsända. för att i uppgifvet ändamål folkskolorna meddelas.
Rikets Ständers underdåniga framställning i skrifvelsen den 28 August 1851, har, i hvad den angår mått, mål och vigt, gifvit Kongl.
Maj:t anledning att medelst Nådig remiss ånyo påkalla Vetenskaps-Akademiens granskning' af ärendet; hvarefter och sedan Akademien uppdragit en sådan ytterligare bearbetning åt sina i saken kunnige ledamöter, General-majoren Friherre Wrede, Professoren Selander och Öfver-Direktören Wallmark, deras omständliga yttrande i ämnet, hvilket Akademien antagit såsom sitt eget, numera till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifvits.
Då Kongl. Maj:t sålunda kommit i tillfälle, att åter taga hufvudfrågan i öfvervägande, har det icke kunnat undfalla Kongl. Maj:ts uppmärksamhet, hvilka svårigheter vid införandet af ett nytt system för längd-, yt-, rymd- och vigtberäkning, skola möta, eller de olägenheter som af förändringen måste blifva en följd, innan det nya räknesättet öfvergått till vana.
Men enär uppenbart är, att de länge och med skäl öfverklagade obeqvämligheter och oredor, som de hittills brukliga räknesätten, genom deras mångfald och inbördes oregelbundenheter, förorsaka, säkrast skola afhjelpas genom antagande af ett nytt lör hela riket gemensamt och till alla delar följdrigtigt genomfördt system, —- då, såsom redan tillförene blifvit ådagalagdt och nu ytterligare af Vetenskaps-Akademien utveckladt, räknesättens decimal-indelning genom sin enkelhet och lättfattlighet erbjuder högst väsendtliga fördelar, icke blott för vetenskapsmannen utan jemväl i all praktisk användning, — och dä, i betraktande häraf, äfven Rikets Ständer förnyat sin önskan om ett sådant räknesystems tillvägabringande, linner Kongl. Maj.-t, som i sin Proposition till Rikets Ständer, af den 6 sistlidne December, Föreslagit decimal-systemets tillämpning på Rikets mynt, sig nu - Kongl.
Proposition, N:o 62. 5 mera utan tvekan kunna uttala den åsigt, att för framtiden bör blifva tjenligt och gagneligt, att enahanda system antages jemväl för beräkning af längdmått, ytor, rymder och vigt.
När man, i fråga om bestämmandet af de särskilda räkneslagens enheter, jemte dessas decimala öfver- oell underafdelningar, jeni förer V e t e n s k a p s-A k a d e - lidens sednaste yttrande med samma Akadetnies föregående, af 1838 års kommiterade i detta hänseende vidhållna förslag, befinnes, att de äldre förslagen upptaga såsom enhet för längdmåttet den nu gällande foten, för rymdmålet den nu gällande kannan och för vigten den nu gällande marken (viktualie-vigt), — och skulle längdmåttet fördelas i fot, tum och linier, — rymdmålet fohl elas i foting, kanna, mått och tumming, deraf foting och mätt borde användas för torra, men kanna och tumming för våta varor, — samt vigten fördelas i centner, mark, ort och korn.
Uti sitt sednaste utlåtande har Vetenskaps-Akademien upptagit, jemte längd- och rymdmått, äfven ytmått, samt, med markens bibehållande under benämning af skålpund såsom enhet för vigten, föreslagit, att foten skulle antagas till enhet icke blott för länginåttet, utan oek för ytoch rymdmåtten; äfvensom Akademien, med tillägg af tvänne multipler för denna enhet, nu föreslagit, att längmättet måtte fördelas i ref, stång, fot, tum och linier, — yl- eller qvadratmättet i qvadratref, qvadratstång, qvadratfot, qvadrattum och qvadratlinier, — samt rymd- eller kubikmättet i kubikstång, kubikfot, kubiktum och kubiklinier; hvarjemte vigten skulle fördelas i centner, skålpund, ort och korn, — allt på sätt fullständigare är att inhemta genom Friherre Wredes, Professor Selanders och Öfver-Direktör Wallmarks ofvanomförmälda, af Vetenskaps-Akademien biträdda betänkande, hvilket till erforderlig närmare upplysning i ämnet härhos till Rikets Ständer öfverlemnas.
Hvad nu särskildt angår bestämmelserna för vigten, kan, i afseende på tillämpningen, någon betänklighet icke möta antagandet af Vetenskaps-Akademiens förslag, hvilket såsom enhet begagnar det redan gällande viktualie-skälpundet och såsom dettas multipel den jemväl nu kända centnern.