Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot Utskottets yttrande i denna punkt har, af ledamöter inom Ridderskapet och Adeln blifvit framställd den anmärkning , att behofvet af den utaf Kongl, Maj:t äskade tillökning i anslaget, lätlligen kunnat inhemtas, om Utskottet infordrat vederbörandes upplysningar, enär det vore kändt, att, i följd af anslagets otillräcklighet, äfven sådana reparations-arbelen, som, af en del Landshöfdingar blifvit föreslagna och af Öfver-IntendentsEmbetet ansetts vara oundgängligen nödiga, ej kunnat företagas, i brist på erforderliga medel; Borgare- och Bonde-Stånden hafva bifallit denna punkt och Preste-Ståndet förbigått densamma utan anmärkning, vid hvilket förhållande och då det af Utskottet åberopade skäl för afslag lill den äskade tillökningen i detta anslag icke blifvit vederlagdt, Utskottet vidblifver sitt förut afgifna yttrande.
4 Sami, 1 Afd. 2 Band, 4 Haft. 3 18 Stals-Vtshottets Utlåtande, N.o 2/6. 3:o Som Utskottets yttrande i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga framställning om uppförande å allmänna Indragnings-staten af tvänne arfvode» för Adjuncten Selander ock Professoren Schlyter, endast innefattar en hänvisning till det afgifna Utlåtandet, angående regleringen af bemälde Stat, så finner Utskottet den af Borgare-Ståndet beslutade ålerremiss af denna punkt, i sammanhang med återremissen af den punkt uti sistberörde Utlåtande, som angår arfvodet åt Adjunkten Selander, icke föranleda serskildt yttrande, utan hänvisar Utskottet, i detta afseende, till det Utlåtande, som Utskottet kommer att afgifva i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 63, angående regleringen af den allmänna Indragnings-staten. 4:o Anslaget till Sal t, peter-näringens upphjelpande.
Vid Utskottets Utlåtande i denna punkt, som, af Borgare-Ståndet bifallits, hafva ,. inom Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-Stånden anmärkningar förekommit, dels att då flera motioner blifvit remitterade till Ekonomi-Utskottet, rörande samma ämne, och detta Utskotts Betänkande i flera delar skiljde sig från det af Stals-Utskottet afgifna, öfverensstämmelse måtte beredas i de skiijagtiga deiarne, dels att lösuings-priset för saltpeter måtte intill nästa Riksdag fastställas till det yrkade minimi-beloppet af 5 R:dr Lispundet, enär eljest provinsen Norrlands invånare, sorn på detta yrkes bedrifvande nedlagt stora kostnader, skulle blifva oskyldigt lidande, dels att anslags-summan måtte nedsättas med 100,000 R:dr, i öfverensstämmelse med Fredrik von Zweigbergks Stats-Reglei ings-Förslag.
I anledning af hvad sålunda blifvit erinradt, får Utskottet upplysa,, att, vid behandlingen af denna fråga, Utskottet icke haft sig bekant, att motioner i samma ämne varit remitterade tili Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, i följd hvaraf och då Utskottet icke anser lämpligt,, att numera-, sedan det först afgifna yttrandet blifvit af ett Riks-Stånd bifallet,, sammanträda med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, för att gemensamt öfvexdägga i ämnet, hvarigenom Stals-regleringen skulle komma att än ytterligare uppehållas, samt det i alla fall beror af Rikets Ständer, att, vid afgörandet af de begge Utskottens förslag, pröfva det enas antaglighet framföre det andra, Utskottet, som, af de i öfrigt förekomne anmärkningar icke funnit vederlagda de skäl, hvarpå Utskottet grundat sitt först afgifna yttrande, icke anser sig böra samma yttrande från träda.. Stals-Utsbottets Utlåtande, JS.o 2t6. 19 G:o Anslaget lill Extra Utgifter.
Denna punkt har blifvit återremitterad af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, på grund af flere ledamöters emot den af Utskottet tillstyrkta nedsättning i anslaget, afgifna yttranden, dels att dispositionerne till Minister-Cassan varit så mycket mer behöriga och rigliga, som detta anslag af Rikets Ständer varit afsedt i främsta rummet lill Ministeriella behof, samt att anvisningarne till Stats-Tidningens och Kongl. Theaterns understöd varit ett oundgängligt villkor för deras bestånd, dels att det förra anslaget varit otillräckligt, så att utgifter, som bordt deraf bestridas, måst i stället anvisas på Tillarnes besparingar, och skulle visa sig vara det i ännu högre grad, då Utskottet kom till den fördelning deraf å Titlarne, hvilken Utskottet förmält sig ämna företaga, dels ock, alt det vore alldeles orimligt alt vilja antaga det en Stat, sådan som Sverige, ej skulle behöfva 100,000 R:dr eller snarare ett dubbelt belopp för uppfyllande af alla tillfälliga behof.
Borgare-Ståndet har bifallit denna punkt och Bonde-Ståndet densamma återremitterat, med yrkande, att hela anslaget måtte alldeles upphöra och hvad deraf ej kunde genast indragas, öfverflyttas på Allmänna Indragnings-staten; och har Utskottet, vid detta förhållande, funnit sig böra det förut afgifna yttrandet vidblifva.
Utskottets slutliga hemställan, att de öfriga anslagen å denna HufvudTitel måtte oförändrade få utgå, enligt senast faststälde Riks-Stat, har dels inom Preste-Ständet föranled t den anmärkning, att Utskottet måtte utreda, huruvida det i tabellen förekommande anslag lill Odlingshjelp för Krono-nybjggare, 3,ooo R:dr, vore ett förslags-anslag, samt att, om så ej vore, Utskottet måtte tillstyrka Rikets Ständer alt uppföra detsamma såsom sådant, dels blifvit återremitterad af Bonde Ståndet, med yrkande, att anslagen för Indelnings-brist i Stora Kopparbergs Län i 15 R:dr 4o sk. och i Jemtlands Län 4oo R:dr, borde, i följd af derom väckta motioner, upphöra, eller om sådant ej kunde ske, varda öfverflyttade till Tredje Hufvud-Titeln, till hvilken dessa anslag rättligen hörde.
1 det förra afseendet är Utskottet i tillfälle meddela, att anslaget lill Odlingshjelp för Krono-nybyggare är bestämdt att vara ett förslags-anslag, och blifvit,, såsom sådant, införd t uti det för Ri-ksgälds-Contoiret af Rikets senast församlade Ständer fastställda Reglemente; och som hvad angår Bulelnings-brist-anslagen, Rikets Ständer vid sisllidne Riksdag beslutat dels att, å denna Hufvud-Titel uppföra, under benämning’ Indelnings-brist i Stora Kopparbergs
Län, för nämndemän och gästgifvare,, hvilka genom den så 20 ■Stats—Utskottets
Ullätaadcj N.-o 216. kallade extra Grufve-hjelpens upphörande, förlorat sina lönings-anslag, en summa stor 115 R:dr 4° som förut af öfverskotta å Stats-Verkets in komster utgått, dels att till ersättning för innehafvare af indeldta löner i Jemtlands Län, hvilka haft sig anslagna räntor af genom afvittringar förmedlade hemman, anvisa ett förslags-anslag å denna Hufvud-Titel, stort 400 R:dr, hvarigenom de förmedlade hemmanen beredts tillfälle alt genast undfå nedsättning såväl i mantal som i räntor, men behofvet af dessa anslag ännu fortfar, och desamma torde böra å denna Hufvud-Titel bibehållas, såsom icke tillhörande någon viss af de öfrige, vidblifver Utskottet sitt förra Utlåtande.
Slutligen får Utskottet upplysa, att de punkter uti Utlåtandet, vid hvilka yttrande här ofvan icke förekommer, blifvit af samtliga Riks-Slånden bifallne eller utan anmärkning lemnade.
Reservation: vid i;sta punkten lit. C. af Herr Doctor Thomander: ”Jag reserverar mig deremot, att Utskottet, i ett af ålerremisser föranledt Betänkande, besvarar nya motioner, genom hvilket förfarande jag anser motionärerne förlora den i 56 §.
Regerings-Formen dem förbehållna rätt att, i fall af återremiss, få fiågorna ånyo pröfvade.” Härmed instämde Herr Prosten Östbeig.
TRYCKT HOS J. A. WALLDEN, 1 8 40. Stats-Utskottets Utlåtande j IV:o 217.
1 N:o 217. Ani., till Exp. Utsi;, dea 11 Juli, kl. 11 t. m Utlåtande, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 61. CU. A.) Till besvarande af de anmärkningar, som inom de serskilda RiksSlånden, dels i sin helhet, dels i vissa punkter, föranledt återremiss af Utskottets Utlåtande Nio 6t , angående regleringen af utgifterna under RiksStatens f)ide Hufvudtitel, får Utskottet, hvad först angar den endast inom Ridderskapet och Jdeln gjorde framställning ej mindre om beviljande af högre anslag för Tabell-Commissionen, vare sig på denna eller den aidra llufvud-Titeln, än äfven derom, att låne-understöd för åkerbruket, handeln och näringarne måtte fortfarande af Kongl. Majit meddelas, endast anföra: att då Tabell-Commissionens aflönings-stat icke tillhör denna Hufvud-Titel och då de af Utskottet anförde skäl, för upphörande af låne-understöds meddelande af detta anslag kunna anses godkände af trenue Riks-Stånd, sorn Utlåtandet i denna del antingen bifallit eller lemnat utan anmärkning, Utskottet vielbiilVer sitt förra yttrande.
Som den af Utskottet föreslagne fördelning af denna Hufvud-Titel uti serskilda under-afdelningar eller anslagstitlar blifvit af samtliga Riks-Stånden dels bifallen, dels lemnad utan anmärkning, anser Utskottet således för sig endast återstå alt afgifva yttrande, i anledning af de anmärkningar, sorn vid Utlåtandets efterföljande punkter förekommit, nemligen: 5:o Undervisningsanstalter jör Jordbruket och Latidtinahna-näringarne. a) Landtbruks-Institutet vid Degeberg.
I anledning af Utskottets yttrande i denna punkt, hafva Ledamöter af Ridderskapet och Jdeln yrkat, att, jemte det tillstyrkte förhöjde anslaget, jemväl bordt beviljas det begärde räntefria lånet till byggnaders uppförande, emedan desse begge villkor hade ett så nära sammanhang med hvarandra, alt genom afslående af det ena, motverkades fördelarna af det andra, äfvensom att Utskottets uttryck: ”om det skulle visa sig, alt Institutet icke vidare uppfyller sin bestämmelse” måtte mildras med tillägg af orden: ”hvad som ej är att förmoda”, hvaremot andre yrkat, alt allt anslag fördetta Institut måtte upphöra, då hvarken dess nytta, på sätt Utskottet trott sig kunna Bih. till R.
Fröt. 184.0, 4 Sami, 1 Afd, 2 Band, 5 Haft, 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N\o 217. antaga, vöre ådagalagd, eller ens någon föreskrift blifvit Föreståndaren meddelad, i afseende på Institutets organisation och undervisningens meddelande.
Inom Preste-Ståndet hafva flere Talare uppträdt, dels med yrkande af bifall lill Utskottets förslag, dels bestridt det förökade anslaget till detta Institut, emedan ej den theoretiska, utan den practiska delen af åkerbruket ansågs böra företrädesvis inom vårt land uppmuntras, i sammanhang hvarmed Prosten Sidner väckt den motion, att berörde anslag 5,ooo R:dr, jemte de 8,ooo R:dr, som, vid i83o års Riksdag beviljades till hästafvelns förbättrande och de förut för jordbrukets uppmuntrande å denna Hufvud-Titel uppförda 9,000 R:dr eller tillsammans 22,000 R:dr måtle anslås till befrämjande af Åkerbruket i allmänhet, genom ett arfvode för en Agronom, och understöd Lill odlingsföretag; dels ock yrkat, att, ifall, förhöjd t anslag för Degebergs Institut skulle komma i fråga, det vid sisla Riksdagen stadgade villkor, att Föreståndaren borde årligen underrätta allmänheten om hvad, som för landtmannanäringarnes förkofran der blifvit åtgjordt, måtte i sammanhang härmed åter upplifvas.
Inom Bonde-Ståndet hafva alla Ledamöter, som sig yttrat i detta ämne, under åberopande af detta StåndsLedamöters i Utskottet afgifne reservationer, bestridt den föreslagna tillökningen i anslaget, hvarjemte blifvit * yrkadt det tillägg vid Utlåtandet, att den redskap och de inslrumenler, sora för Statens medel kunna vid Institutet anskaffas, må blifva Statens tillhörighet, så att, då Institutet upphör, åtminstone denna behållning af anslaget må finnas qvar.
Då sålunda Institutets nytta och ändamålsenlighet blifvit, serdeles inom Bonde-Ståndet, ifrågasatt, har Utskottet, oagtadt icke allenast genom erfarenheten blifvit ådagalagdt, att denna inrättning årligen besökes af allt flere elever från orter både inom och utom landet, utan äfven Herr StatsRådet m. m.
Poppius s som af Kongl. Majit erhållit
Nådigt uppdrag att vaka öfver Institutets förvaltning, lemnat detsamma det fördelagtigaste vitsord, likväl trott sig böra öfverlemna åt
Föreståndaren att genom de betalande elevernas bidrag bereda sig tillgång till den för nämnde Institut ifrågasatte ytterligare utvidgning; hvadan Utskottet, med frånträdande till alla delar af dess förut afgifne yttrande, afstyrker det för Landtbruks-Institutet vid Degeberg äskade ytterligare anslag.
Hvad åter angår anmärkningen, att Institutets Föreståndare ej skulle hafva tillbörligen ställt sig till efterrättelse de föreskrifter, som förmentes Slals-Ulskottets Utlåtandej IV.-o 217. 3 hafva blifvit lemnade af Rikets senast församlade Ständer, angående årligt offentliggörande af hvad, som för landtmanna-näringarnes förkofran vid Institutet blifvit åtgjordt, så enär Rikets Ständer, enligt hvad deras vid sistlidne
Riksdag fattade beslut gifver vid handen, tili Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnat att bestämma grunderne för de
Degeberg beviljade 5,ooo R:drs användande och conlrollen deröfver, och Utskottet icke anser lämpligt att föreslå vidtagandet af andra åtgärder, än Rikets Ständer då funno erforderlige, hemställer Utskottet, att ifrågavarande erinran må lemnäs utan afseende.
Beträffande förslaget, att Stats-Verket måtte förbehållas egande-rätt tili de vid Institutet befintlige redskap och instrumenter, så finnér Utskottet, vid det förhållande, att anslaget för Degebergs Landtbruks-Institut beror af ett emellan Föreståndaren och Staten upprättadt contract, enligt hvilket sjelfva egendomen och dess tillhörigheter fortfarande blifvit ställde lili egarens fria disposition, att det, i afseende på berörde redskap och instrumenter, väckte förslag icke bör till någon åtgärd föranleda.
Vidkommande slutligen den af Prosten Sidner väckte motion, så enär Utskottet ej funnit något antagligt skäl vara anfördt för förhöjning uti det vid senaste Riksdag till Kongl.
Majrts disposition ställde anslag för jordbrukets uppmuntrande i allmänhet samt frågan om de för Häst-afvelns förbättrande beviljade 8,ooo R:dr står i oskil jag tigt sammanhang med de angående Stuterien väckte till Utskottet remitterade motioner, hvilka Utskottet förbehållit sig all serskildt pröfva, hemställer Utskottet, att Prosten Sidners motion ej må för närvarande till någon åtgärd föranleda, b) Hvad Utskottet yttrat* i anledning af väckte förslag till inrättande på Statens bekostnad af Landtbruks-Institut på andra orter inom landet, har inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet framkallat följande anmärkningar: att flere sådane Inrättningar voro erforderlige för nödig täflan med det redan varande Institutet vid Degeberg; att ett Central-Landtbruks-lnstilut ej bör grundas på en enskild persons verksamhet och på en enskild egendom, utan på en offentlig inrättning, på en större Corporation, ett Landtbruks- eller Landthushållnings-Sällskap, enär på den en skilda inrättningen egarens vinsL måste blifva det förnämsta syftemålet och det allmännas nytta detsamma underordnadt; att med den enskilde egarens afgång, eller då han ej längre vill fortfara med Inrättningen, densamma 4 Stats-Utskotlets Utlåtande, JY.O 217. förfaller och Slatens penningar äro bortkastade, hvaremot varagtigheten af elt på en Slatens egendom anlagdt Institut blifver för alla tider försäkradt; att serskildt Ulltunas och Örups närbelägenhet till Rikets begge Universitet, enligt hvad Herr Biskop Hedrén uti sin reservation utvecklat, vore ett ytterligare stöd för den åsigten, att Landtbruks-Institut vid dessa begge ställen borde inrättas, då nemligen icke allenast börtie tagas i betragtande den theoretiska bildning, som från dessa de högsta bildnings-anstalter inom Riket vore att för Instituten påräkna, utan äfven den omständigheten, att Rikets Studerande
Ungdom derigenom kunde beredas håg att egna sig åt landets modernäring jordbruket, i stället att allt talrikare strömma in på tjensteinanna-banan, och att äfven undervisning i landthushållningen vore af högsta vigt för en stor del af dem, som inträda i Statens tjenst, såsom Presten, Domaren och Indelde Officeren, som äro med boställen försedde; men enär Utskottet ej kan frångå de grundsatser, som föranlcdt Utskottets yttrande i denna punkt, helst detsamma blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden godkändt, anser Utskottet sig böra detsamma vidblifva. 6:0
Befrämjaiule i allmänhet af Jordbruk och Landtmanna-näringar.
Inom Ridderskapet och yJdeln samt B or gare-Ståndet har i denna punkt anmärkning blifvit gjord, dels derom, att allmänna Besvärs-och Eco nomi-Utskottet jemväl behandlat motioner, sorn till nämnde Utskott blifvit remitterade, angående öfverflyttande å Agronomen Jonsson af det åt Steffens i lifstiden anslagne arfvode, och alt då detta Utskott stannat i ett annat beslut, än Stats-Utskottet, ärendet borde af begge Utskotten behandlas gemensamt, för alt bringas till likstämmighet, dels att Utskottet föreslagit det belopp, som under denna Tilel förut utgjort 9,900 R:dr, i rundt tal lill 9,000 R:dr, då summan 10,000 R:dr likväl vore den närmaste, och jordbruket ej ansågs böra lida någon minskning i de tillgångar, som för detsamma varit att påräkna.
Utskottet, som i anledning af anmärkningen, rörande de olika åtgärder, som af Stats- och Allmänna Besvärs- och Economi-Utskotlet blifvit tillstyrkte, i afseende på dispositionen af det för Agronomen Steffens i lifstiden beviljade arfvode, får åberoj^a, hvad Utskottet yttrat, angående en dylik anmärkning vid dess Utlåtande, angående det å den 8:de Hufvud-Titeln uppförde anslag för Saltpeter-näringens upphjelpande, anser sig böra till besvarande af den förekomne erinran, att anslaget för befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar blifvit upptaget tiil ett nedsatt belopp, emot hvad detsamma tillförne utgjort, meddela den upplys - Ståts-Utskottets Utlåtandej N.o 217. 5 ning: ali för fördelningen å serskilde anslags-tillar af det å denna Hufvud-Titel enligt förra Riks-Staten, fastställde anslag 153,ooo R:dr, Utskottet, enligt hvad i början af det afgifna Utlåtandet närmare finnes utredt, haft ledning af de dispositioner, Kongl. Maj:t å samma anslag under de senast förflutna fem åren vidtagit; men att, då derigenom, att lån, som från äldre tider tillbaka varit å dessa medel anvisade, åter influtit, Kongl. Maj:t varit i tillfälle att årligen i medeltal disponera ett belopp af 157,000 R:dr, eller 4,000 R:dr mera, än Titeln upptagit, Utskottet måst, vid verkställlandet af ofvanberörde fördelning, jemnka de för hvarje serskildt föremål sålunda disponerade högre summor, så att det hela skulle komma att uppgå till jemt de 153,000
R:dr, som funnos å Stat anslagne, hvaraf visar sig, att den anmärkte minskningen endast är skenbar; och har Utskottet, på desse anförde skäl och då Utlåtandet i denna punkt är af P reste-Ståndet lemnadt utan anmärkning, samt af Bonde-Stånclet bifallet, ansett sig böra sitt afgifne yttrande vidblifva. 7:0 Hästafvelns förbättrande.
Denna punkt har af Bonde-Ståndet blifvit återremitterad, på den grund, att de i afseende på Stuterien i Riket väckte, lill Utskottet remitterade, motioner ansetts böra, i sammanhang med Statsregleringen, tagas i öfvervägande; men enär den af Utskottet följde åsigt för behandlingen af denna fråga kan antagas vara af de öfrige Irenne Riks-Slånden godkänd, då Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet lemnat punkten utan anmärkning och Borgare-Ståndet densamma bifallit, vidblifver Utskottet dess förut afgifne yttrande. 8:0 Undervisnings-Anstalter för Slöjderne.
Denna punkt har, i den delen, som angår det tillstyrkte anslaget till Chalmerska Slöjde-Skolan blifvit af Bonde-Slåndet återremitterad, under yrkande, att det förut till denna Skola beviljade anslag borde anses tillräckligt och tillökning deruti icke erfordras, helst Utskottet ej uppgifvit någon anledning till samma tillökning; men som detta yttrande blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet lemnadt utan anmärkning och af Borgare-Ståndet bifallet, vidblifver Utskottet detsamma.
Utskottets yttrande, angående anslaget till Technologiska Institutet, har föranledt anmärkningar inom Ridderskapet och Adeln, Preste- oe\fBorgare-Stånden, hufvudsakligen innefattande att öfverflyltning af ManufacturDiscontens årliga behållningar, i stället att, såsom hittills skett, desamma komme att användas till betäckande af förluster å lånerörelsen och lill för - 6 Stats-Utskottets Utlåtandej IV. o 217. stärkning af lånefonden, vore att från näringarna draga ett capital, som för desamma varit från längre tid tillbaka afsedt; att Statsverket icke ens kunde disponera öfver hela denna behållning, då en del af Discontens fonder tillkommit genom enskildes bidrag, samt att detta förslag vore i fullkomlig strid emot hvad Rikets Ständers Revisorer åren 1835 och 1837 yttrat, nemligen, att Manufactur-Discont-Fonden måtte befrias från utgörandet af såväl det å densamma anvisade årliga anslag till Technologiska Institutet, som andra för dess ändamål — näringarnes understöjande genom lån — fremmande utbetalningar, och derefter få till sin förstärkning oafkortad! använda sina genom lånerörelsen tillkomna vinstmedel.
Då Utskottet med den föreslagna åtgärden endast åsyftat att införa reda och ordning i Statens räkenskaper derigenom, atl de till allmänna föremål. anslagne medel må blifva, så vidt ske kan, i Riks-Staten synliga och komma att upptagas under sina behöriga Titlar, och, vid det förhållande, att Manufactur-Disconten är ställd under förvaltning af ett Statens Embetsverk, samt dess behållningar, så vidt Utskottet har sig bekant, endast uppkommit genom den årliga räntevinsten å allmänna, under nämnde
Disconts disposition stående medel, enskild rätt så mycket mindre kan genom samma tillstyrkte åtgärd komma att förnärmas, som den eller de, hvilka kunna hafva anspråk på någon större eller mindre del af de behållna till— gångarne, icke dessmindre är oförhindrad att göra desamma i laglig ordning gällande, har Utskottet endast, då dess förra yttrande synes hafva gifvit anledning lill missförstånd, och då det för summans jemnande uppförde belopp af 60 R:dr ej för närvarande
Och innan sig visat, hvad totalanslaget, i följd af Rikets Ständers beslut kan komma att utgöra, blifver erforderligt, ansett sig böra, med förtydligande af sitt förra tillstyrkande, föreslå Rikets Ständer, att för Technologiska Institutet må på Riks-Statens Hufvud-Tilel uppföras l:o 14,000. motsvarande, hvad Institutet hittills har sig anslaget af Manufactur-Discont-Fonden, som hädanefter från denna utgift befrias och 2:o från Mechaniska Skolans Stat på 10:e Hufvud-Titeln öfverflyttade 200. tillsammans
R:dr 14,200. hvarjemte de 240 R:dr, som lill Technologiska Institutet utgått af de förut på Nionde Hufvud-Titeln för Manufacturernes befrämjande ställde medel, 12,000 R:dr, hvilken Stats-Ulskotlets Utlåtande, N',o 217. 7 summa oförändradt uppföres å Slat, komma alt deraf fortfarande anvisas lill nämnde Institut; samt att den under Kongl.
Commerce-Collegii förvaltning ställde Manufacturlåne-fondens behållning i årliga vinslmedel, efter afdrag af alla omkostnader i och för låne-rörelsen samt inträffade förluster, hvarje år må till Riksgälds-Contoiret inlefvereras, ll:o Bergsbrukets understöd.
Denna punkt har af Preste- och Borgare-Stånden blifvit återremitterad, på grund af flere Ledamöters yrkande, att allt bidrag af Statsmedel till Höganäs Stenkolsverk måtte komma att upphöra; i anledning hvaraf Utskottet får anföra, att något anslag för detta Stenkolsverk alldeles icke finnes vara af Utskottet tillstyrkt, utan att yttrandet endast innefattar den af Utskottet meddelade upplysning, att ett belopp i medeltal af 5,450 R:dr varit af Kongl.
Majit under de senaste fem åren till detta föremål disponeradt, och att Utskottet, med anledning deraf, föreslagit, att för Titeln Bergsbrukets understöd måtte vid den allmänna fördelningen af det förut i en enda summa uppförde anslaget 153,000
R:dr, anvisas 5,000 R:dr, i följd hvaraf Utskottet icke finnér skäl att frånträda dess förra yttrande.
Slutligen får Utskottet meddela, att de punkter, vid hvilka något yttrande nu icke är vordet afgifvet, af samtlige Riks-Stånden antingen bifallits eller blifvit lemnade utan anmärkning, äfvensom tillägga, att, i händelse Rikets Ständer bifalla, hvad Stats- samt Allmänna Besvärs- och Economi-Ulskotten tillstyrkt uti deras Utlåtande, i anledning af väckte motioner om inrättandet af Na vigations-Skolor och undervisningsanstalter lör Skeppsbyggeri, kommer att å denna Idufvud-Titel, under de villkor, sorn Rikets Ständer för desse anslags utgående kunna bestämma, uppföras:
Till löner för Lärare vid Navigations-Skolorne samt till böcker, instrumenter m. m 9,200. — — Aflöning för Lärare vid 2:ne Institut för undervisning i Skeppsbyggeri samt till elever, tillhopa 6,666: 32.— Stockholm den 9 Juli 1840.