Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs ånyo Bevillnings• samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 5, i anledning af gjorda anmärkningar vid sammansatta Utskottens Betänkande N:o 2, angående grunderna för förändrade föreskrifter 0111 bränvinsbränningens utöfning samt afgifterne derföre, jemte ett serskildt meddeladt blad, innehållande rättelser vid nämnde Utlåtande.
Ståndet, som ansåg de af Utskottet i Utlåtandet N:o 5, framställda allmänna grunder icke påkalla någon serskild åtgärd, såsom tillämpade i det af Utskottet framställda förslag till föreskrifter angående grunderna och vilkoret! för bränvinsbränningens utöfning samt afgifterna derför, och som derjemte icke kunde yttra sig öfver det i Utlåtandet N:o 5, å pag. 9, gjorda tillstyrkande förr än förslaget till förordning blifvit genomgånget, företog ock derföre genast till afgörande sagde förslag.
Om Bränvins-brännings-rätligheten. §. 1.
Med ogillande af 1 mom. aLdenna”§., beslöt Ståndet, för dess del, atC det borde erhålla följande förändrade lydelse: ”Brån vinsbi ämling, af hvad tjenligt ämne elfer vext som helst, skall med den pannerymd, samt emot de afgifler och öfriga vilkor, l är nedan föreskrifvas, vara tillåten under tre månader af året, nemligen Mars, April och ^36 Prot. Utdr. d. 2 Nov. i84°•
November, så framt icke högst vigtiga omständigheter föranleda inställande af denna tillverkning.” 2 Mom. gillades. §. §. 2, 3, 4 och 5 godkändes. §. 6.
Ståndet, som ogillade 1 mom. antog för detsamma följande förändrade lydelse: ”På landet vare tvänne eller flera åboer å samma hemman eller å serskilda hemmansdelar eller lägenheter, då dessa äro inom samma socken och högst på en fjerdedels mils afstånd ifrån hvarandra belägna, obetaget alt, emot samfälldt erläggande af den på gemensamma bränvinsredskapcn belöpande bran vinsbi anni ngs-a fg i fte n och behörig anmälan vid mantals- och skattskrifningen, deras bränvins-brännings-rättighet utöfva med en gemensam panna, på den af dessa lägenheter, som dertill uppgifves, hvilken panna dock aldrig må öfverstiga högsta tillåtna pannerymdcn.” 2:dra och 3:dje mom. godkändes.
_ §• 7- Godkändes med den förändring, att bränvinsbränning i stad ej må utöfvas med panna af mindre rymd än trettio kannor, i stället för ’’tjugu/’ som Utskottet föreslår. §• 8. 1 mom. gillades, med följande förändring, att nemligen den å rad. 6 förekommande period: "och vare det en och hvar — i förhållande derefter, beräknas” helt och hållet uteslutas och i dess ställe följande mening införes: ”och vare det den till bränvinsbränning berättigade, om han sig deraf begagna vill, icke medgifvet att anmäla sig för kortare tid, än den för biänvinsbränningens utöfning tillåtna.” 2:dra mom. godkändes. §. 9 gillades. §.
10 godkändes, med uteslutande likväl af de å 4:de och 5:te raderna förekommande orden ”hvilka månader bränvinsbränning af hvar och en utöfvas, äfvensom” §• 11- Trot. Utdr. d. 2 Nov. 1840. 73 7 §• 11- Ståndet, som fann, att så väl den å 4:de och 5 raderne förekommande mening: ”antingen under liela den tillåtna tiden, eller under någon af de i §. 8 omförmälda Terminer”, bör utgå, som ock den i slutet: ”beräknad i förhållande efter ofvannämnde tid” —• godkände i öfrigt denna §. hindra Artikeln.
Om Bränvinsbrännings‘redskapen. §.§. 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21 och 22 biföllos. §. 23.
I sammanhang med de af Ståndet här ofvan fattade beslut, skulle denna §. erhålla följande lydelse: ”Ifrån och med den 1 Maj till och med den 31 October samt från och med den 1 December till och med sista dagen af nästföljande Februari månad, samt under den tid, då tilläfventyrs Kongl.
Maj:t i Nåder skulle finna för godt att bränvinsbränning inställa eller förbjuda, skall all bränvinsredskap antingen inlemnas i allmänna förvaringsrum, hvilket bör ske sist å andra söcknedag efter den, då rättigheten att densamma begagna uppliörer, eller, om den befinnes i enskildt förvar, förseglas, genom deras försorg, som försegling skola verkställa, utan att i senare fallet panne-egaren sig derom hehöfver anmäla. §. §. 24, 25, 26 och 27 biföllos.
Om Bevillnings-afgifterna.
Beträffande beskattningen å bränvinsbränningen, fattade Ståndet följande beslut: a) att beskattningen skulle bestämmas efter apparaternes afverkningsförmåga, och att denna afverkningsförmåga skulle för de serskilda classerne beräknas efter den grund, som i Utskottens Betänkande N:o 2 pag. 4 finnes upptagen, äfvensom att afverkningsförmågan i hvardera af de fem classerne anses ökad med 50 procent, då ångapparater till dem begagnas; Bih. till. R.
Prot. 1840. 9 Sami. 1 Band. g3 738 Prot. Vtdr. d. 2 IVov. 1840. b) att för de enkla pannorna skatten skulle beräknas till och med 15 kannors-pannan efter 3 runst. för hvarje kanna bränvin, som med dem kan tillverkas; samt att denna skatt för hvarje kanna bränvin, som kan tillverkas, skulle
Ökas från 15 kannors-pannan till och med 30 kannors dito, med | runst. och ifrån 30 kannors-pannan tili och med 90 kannors dito med runst. för hvarje enhet i pannerymden; c) att för de sammansatta eller konstapparaterna skatten skulle beräkräknas efter 2 sk. för hvarje kanna bränvin, som med dem kan tillverkas, så vida deras afverkningsförmåga ej understiger den enkla 90 kannors-pannans, i hvilken händelse de sammansatta apparaterne skulle skatta lika med den enkla pannan, till hvars afverkningsförmåga det sammansatta apparatets uppgår; äfvensom att skatten för sådan bränvinsbrännings-redskap, hvartill ångapparater begagnas, skulle beräknas efter enahanda grunder.
I enlighet med hvilka beslut den Tariff för pannerymds-afgiften är beräknad, som här nedan finnes bifogad: Prot. TJtdr. d. 2 Nov. 1840. 739 Tariff för Fannerymds-af giften. B 5W 3 V> lista Classen. 2:dra Klassen. 3:dje Klassen. 4:de Klassen. 5:te Klassen. rt -t med med med eld. med med med eld. med med eld. med ånga. eld. ang a. anga. anga. 10 1 12 1 42 1 42 4 11 3 16 7 24 15 37 24 70 120 — 15 1 42 4 11 4 11 10 1 7 24 19 33 37 24 90 — 120 — 180 — 20 3 16 7 24 7 24 19 33 15 37 24 70 — 120 — 160 — 240 — 25 5 10 12 43 12 43 32 25 25 65 45 100 — 150 — 200 — 300 — 30 7 24 19 33 19 33 48 25 37 24 90 120 — 180 — 240 — 360 — 35 10 45 27 43 27 43 67 32 52 24 105 140 — 210 — 280 — 420 — 40 15 37 24 37 24 90 —— 70 120 160 — 240 — 320 — 480 — 45 19 33 48 25 48 25 101 12 90 135 _ 180 -— 270 — 360 * 540 — 50 25 65 45 65 45 112 24 100 150 200 — 300 — 400 — 600 — 55 30 45 74 37 74 37 123 36 110 165 220 — 330 — 440 — 660 — 60 37 24 90 90 135 120 180 240 — 360 — 480 — 720 — 65 44 33 97 24 97 24 146 12 130 195 260 — 390 — 520 — 780 — 70 52 24 105 105 157 24 140 210 280 ■— 420 — 560 — 840 — 75 65 45 112 24 112 24 168 36 150 ___ 225 . 300 .— 450 — 600 — 900 — 80 70 120 120 180 160 240 320 — 480 — 640 — 960 — 85 79 33 127 24 127 24 191 12 170 255 340 — 510 — 680 — 1020 •— 90 90 — 135 — 135 — 202 24 180 * 270 — 360 — 540 — 720 — 1080 — Anmärkning:
I ofvanstående Tariff är skatten utförd endast för hvar 5:te enhet, hor de mellanliggande enheterna hör den completteras enligt de grunder, sona här ofvan äro vid 3:dje Artikeln uppgilne. §. 28. 1.
Morn. godkändes, ehuru med åberopande af den tariff, som Ståndet antagit, och iagttagande att orden: ”sex månader hränningstid’ utbytas mot orden: ”tre månaders brännings-tid.” 2:dra Mom. gillades med den förändring att i stället för nio skillingar sättes sex. 3:dje Mom. utgår. §. 29, 30 och 31 hiföllos. 7^o Prot.
Utdr. d. 2 Nov. 1840- §. 32. gotikändes med den förändring att ordet ”en sjettedel" pä 3:dje raden utbytes emot ”en tredjedel.” §. 33 och 34 godkändes. §. 35, gillades; likväl ansåg Ståndet alt till den samma följande tillägg borde göras:
'Skulle dock Kongl.
Maj:t i Nåder finna nödigt alt bränvin-bränningen inställa för hela den derföre bestämda tiden, eller någon del deraf; så må en derefter lämpad restitution af bränvinsbrännings-afgiften tillkomma dem, som en sådan erlagt.
O _ Godkände Ståndet den af Utskotten i Utlåtandet N:o 5 pag. 9 föreslagna underdåniga hemställan till Kongl. Maj:t. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings- och Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 6, i anledning af återremiss utaf förevarande Utskottens Betänkande N:o 3, angående ersättning till Krono-Länsmännen för resor, som af dem anställas till försegling af bränvins-redskap.
Lades till handlingarne. S. D. Då nu ånyo föredrogs Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 44, angående dispositions- och jordeganderätten till de så kallade kyrkohemman i Halland, blef samma Betänkande af Ståndet af slaget. S. D.
Af det hos Electorerne denna dag hållna protocoll inhemtades, att sedan Prosten Osterman afsagt sig att vidare fortfara med ledamotskapet inom Banco-Utskottet, der han, i Biskopen Doctor af Kullbergs ställe, tjenstgjort, de till ledamot af Banco-Utskottet utsett Biskopen m. m.
Agardh, dertill han ock, genom Protocolls-utdrag, förordnas skulle. S. D.
Ståndets Herrar Electorer, som till ledamot af Banco-Ustkottet insatt Biskopen m. m.
Agardh, hafva ock, i hans ställe, forordnat Kyrkoherden Källström, att som ledamot af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet inträda, dertill han ock genom Protocolls-utdrag legitimeras skulle.
S, D. Efter ånyo skedd föredragning af Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 6, i anledning af återremiss ut - Trot.
Uldr. d. 2 No v. 1840. af samma Utskotts Betänkanden N:o 3, angående ersättning till Krono-Länsmännen för resor, som af dem anställas till försegling af bränvins-redskap, blef nämnde Memorial till handlingarne lagdt.
S. D. Föredrogos å nyo Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 2, angående grunderna för förändrade föreskrifter om bränvins-bränningens utöfning i Städerna och på Landet, och bemäldte Utskotts Utlåtande, N:o 5, i anledning af gjorda anmärkningar vid ofvannämnde Betänkande, N:o 2.
Härvid fattades följande beslut: l:o Utskottens yttrande, pag. 2 i Utlåtandet N:o 5, öfver väckt fråga, att bränvins-bränningen måtte helt och hållet förbjudas, eller ock nu gällande Författning på det sätt bibehållas, att tillverknings-tiden årligen minskas med en månad, så att handteringen inom tre eller högst fem år alldeles upphörer, gillades, hvaremot förslaget, att Bränvins-brännings-rättigheten hädanefter, såsom hitintills, må åtfölja jord på Landet och i Städerne, blef icke bifallet; 2:o
Det till föreskrifter, angående grunderne och vilkoren för bränvinsbränningens utöfning samt afgifterna derför, af Utskotten uppgjorda förslag, i sm helhet, biet icke godkändt; 3:o Följande föreskrifter, angående grunderna och vilkoren för bränvinsbränningens utöfning samt afgifterna derföre, antogos.
Om Bränvins-brännings-rättigheten. §• 1- Bränvins-tillverkning och destillering förklaras hädanefter vara en för hvarje Svensk man fri näring, att bedrifvas, vare sig å land eller i stad, på huru lång tid af året, med hvad slags redskap, och med huru stor eller liten pannerymd, som hvar och en tinner för sig förmonligast. §■ 2.
Egare af Ättike-fabrik, hvilken, lill åstadkommande af så kallad förbränna, vill begagna bränvins-redskap, skattar lika, som för bränvins-tillverkning. §. 3:
De brännerier, som hädanefter anläggas i stad, böra uppföras utom dess Trot. Utdr. d. 2 Nov. 1840. staket, på lämpligt afstånd från andra byggnader, och i enlighet med stadens brand-ordning. §• 4- Vid de årliga mantals-skrifningarne, uppgjfves stället, hvarest man vill bränvins-bränning idka, äfvensom pannans rymd, efter hela det af Justeraren åsatte kannetal, och den class, hvartill hon, efter hans bevis, bör hänföras, samt huruvida hon är inrättad att drifvas omedelbart med eld eller med ånga.
En hvar till bränvins-bränning berättigad vare obetaget att anmäla sig till dess utöfvande under en eller flera månader, med skyldighet likväl att bestämdt uppgifva, hvilken eller hvilka månader hail vill dertill begagna, i förhållande hvarefter Bränvins-brännings-afgiften beräknas.
Skattskyldig är ej pligtig att vid mantals-skrifningen uppvisa stämplingsattest eller mätnings-betyg, utom å ostämplade tackjerns-pannor; men vare berättigad att hänvisa till den förra året uppgifna panaerymden, med åliggande, att för uppgiftens rigtighet ansvara. §. 5.
Mantals-skrifvaren bör, jemte utsättande af redskapens pannerymd, class och inrättning, för eld eller ånga, samt efter afdrag, enligt 24 §., af kokrummet, påföra afgiften, med uteslutande af bråk i beräkningen.
Skriftlig uträkning deröfver skall Mantals-skrifvaren, emot lösen efter de för Kronodebetsedlarne gällande grunder, den skattskyldige meddela.
Enligt denna uträkning, erlägges bränvins-brännings-afgiften förskottsvis, på det sätt och den tid, Kongl. Majit närmare bestämmer, utom i det fall, 7 §. omförmäler.
Ingen må bränvins-bränning utöfva, med mindre han de derföre belöpande afgifterne på förhand erlagt. §. 6.
Mantals-skrifvaren åligger att, inom den tid, Kongl. Majit utsätter, enligt skattskrifnings-handlingarne, socknevis upprätta förteckningar på alla dem, som sig till bränvins-bränning anmält.
Dessa förteckningar, hvari utsättas pannans rymd och den class, hvartill redskapen hänföres, samt huruvida den är inrättad lör eld eller ånga, skola insändas till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som deraf lemnar vederbörande del för controll och eftersyn, samt föranstaltar, att ett exemplar varder inom hvarje församling i sockenstugan elier på annat lämpligt ställe anslaget.
Prot, TJtdr. d 2 Nov. 18^.0. 745 §* 7- Den, som, berättigad till bränvins-bränning, antingen sig dertill vid mantalskrifningen icke, på sätt 4 §. stadgar, angifvit, eller ock anmält sig till mindre pannerymd, än hvarmed han sedermera vill bränvin tillverka, kan, om han åstundar sin rätt begagna, anmäla sig dertill hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, som senast inom 8 dagar derefter skall det sökta tillståndet meddela, så vida sökanden styrker sig hafva till vederbörande erlagt den mot anmäld bränningstid och pannerymd svarande afgiften.
Det erhållna tiilstånds-beslutet uppvise sökanden för vederbörande kronobetjent och besörje, att det varder upptaget på den i 6 §. omnämnda förteckning öfver dem, som inom socknen sig till bränvins-bränning anmält Andra Artikeln.
Om bränvins-brännings-r edskapen. §• 8.
Bränvinspanna med bröst och hatt må göras endast af metall, och öfrig redskap af hvad tjenligt ämne som helst.
I afseende på beskaffenheten och sammansättningen, galle föjande bestämmelser:
Med enkel bränvins-redskap förstås en panna till mäskens kokning, med dertill hörande så kallad hatt och redskap för den uppkommande bränvinsimmans afkylning.
Hatten, med fastsittande ångrör hvaraf 6 tum, närmast densamma, ingå i uppmätningen deraf, får icke innehålla mer, än -| delar af pannans rymd.
Åfkylnings-redskap må bestå af pipor, rör eller annorlunda bildade ytor.
Mäskvärmare är den inrättning, hvaruti mäsken, genom den från bränvinspannan gående ångan, förberedande, uppvärmes, så att, då den derefter slås eller tappas i pannan, uppkokning och afverkning ske fortare än eljest.
Mäskvärmare vare tillåten af hvad form eller ämne som helst, men får ej innehålla mer, än |:del utöfver pannans rymd, ej eller så inrättas, att den åstadkommer någon rectification, med mindre sådan inrättning uppgifves, såsom rectifications-apparat.
Med rectificator förstås den del af ett bränvins-redskap, hvarigenom större eller mindre del af immans vattenhalt afskiljes under mäskens kokning i 7^4 Prot. Utdr. d, 2 Nov. 1840. pannan, så att afrinningen utkommer starkare eller sprithaltigare, än då sådan inrättning icke begagnas.
Rectificator må bestå i klarkula, talriks-anstalt, eller hvilken annan inrättning, som helst, utgöra serskild redskap, eller inneslutas i någon del af den öfrige. §• 9.
Genom begagnande af förenämnde trenne redskaps-delar, hvar för sig eller gemensamt, uppkomma följande fem classer:
Redskap i denna class må ej innehålla ej eller får till dem fogas någon inrättning, tjenande såsom mäsk värmare till mäskens förberedande uppvärmniug, eller såsom rectificator till klarning, utan måste afrinningen, för att blifva bränvin, omklaras i samma eller dylik panna.
Består af en enkel redskap med mäskvärmarc.
Består af en enkel redskap med rectificator.
Fjerde Classen, Består af en enkel redskap med mäskvärmare och rectificator gemensamt Femte Classen.
Innefattar all sådan redskap, vare sig deri sd kallade dubbla pistoriska apparaten, eller af annan ännu ej känd uppfinning, som icke kan hänföras till någon af de föregående fyra clas seme.
Bränvinstillverkning, med redskap af hvilkendera classen som helst, må drif vas, antingen genom eldens omedelbara verkan på pannan eller genom - Prot. Uldr. d. 2 Nov. 1840•
745 nora valtenånga fran serskild panna, som antingen omgifver den förra, eller är ställd på större eller mindre afstånd från densamma.
Lösa halsar må icke till någon redskap begagnas. §. 10.
Hvarje tillverkare af bränvins-brännings-redskap vare, innan lian den ifrån sig lemnar, skyldig att, vid bot af 33 R:dr 16 sk.
Banco, ej mindre förse panna och hatt, äfvensom löst bröst, mäskvärmare och reclificator, när de tillhöra redskapen, med stämpel af sitt namn och hemvist, samt årtalet, då den förfärdigades, än ock besörja, det de varda uppmätte och stämplade af dertill förordnad Justerare, för hvilken tillverkaren bör noggrann t uppgifva redskapens beskaffenhet till alla dess delar.
Missleder han Justeraren med origtiga uppgifter, vare till samma böter förfallen.
Öfver mätning och stämpling utförde Justeraren betyg på sätt 14 §. föreskrifver.
Då bränvins-redskap förändras eller iståndsättes, skall den ånyo af Justeraren mätas, och om rymden undergått förändring, ånyo stämplas, den förra stämpeln utplånas, samt nytt mätnings- och stämplings-betyg uttagas.
Den, som ändringen verkställt, vare skyldig att, på sätt och vid ansvar, som 1 mom. af denna §. stadgar, om uppmätningen och stämplingen föranstalta. §. 11.
Till uppmätning och stämpling af nya, eller förändrade, eller tillförene icke uppmätte och stämplade bränvins-redskap, förordnar Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ett erforderligt antal justerare i Länen och Städerna, med vissa dem tilldelade district, lämpade efter deras hemvist.
Justerare vare lika ansvarig för bränvins-redskaps, som för roålkärils justering. §• 12.
Bränvinspanna skall vid mätningen vara försedd med löst bröst, då sådant finnes, hatt eller stängselskifva och rör, samt ej mindre med de tillbehör, hvilka, enligt §.
13, äro stämpling underkastade, än med det elier de till redskapen hörande rör och afkylnings-redskap.
Pannans hela cubik-inneliåll mätes med vatten till öfversta kant eller läckande brädd.
Om hatten är försedd med en eller flera luckor, eller någon annan öppning, än ångröret, skall den vid mätningen påsättas, och redskapen uppmätas till öfversta Bih. till R.
Prot. 1840. 9 Sami. 1 Band, 9^ 746 Prot. Utdr.
d 2 Nov. 1840. luckans eller öppningens nedre kant, till så stor höjd, som mäsk deri kan inrymmas.
Halten skall äfven uppmätas till hela sitt cubik-innehåll, och, om han innehåller mer, än -|:delar af pannans rymd, öfverskoltet ingå i pannerymdsberäkningen.
Den del af hatten, som är ämnad alt nedskjutas i pannans eller bröstets öppning, ingår ej i mätningen till större del,, än hvarmed den öfverstiger lj- tums höjd.
Mäsk\ärmare uppmäles till hela sin rymd, med afdrag för derigenom gående rör.
Yid uppmätning af panna, försedd med aftappningsrör, skall intet afdrag för det senares innehåll ega rum.
Lösa rör och afkylnings-redskap undersökas af Jusleraren, som å slämplings-beviset antecknar deras dimensioner och beskaffenhet. §. 13.
På hvarje panna, utom af tackjern, och på hvarje lill den ena eller andra hörande hatt, stängsel-skifva, löst pannbröst, mäsk värmare eller rectificator, som utgör serskild redskap, skall Justerare med stämpel utmärka begynnelse-bokstäfverne af sitt namn och årtalet, då uppmätningen skett, samt derjemte å pannan redskapens uträknade rymd.
Stämpeln å pannan sättes på halsen eller hennes öfversta del, och på den öfriga redskapen, der han, ulan att skada den, blifver bäst synlig. §. 14.
Enskild man, som kallar Justerare från dess hemvist, för att mäta eller stämpla bran vins-redskap, skall godtgöra honom resekostnad och arfvode såsom för andra embets-förrättningar.
Kallas Justerare till uppmätning eller stämpling af flera redskap på en gång och på samma ställe, i en hy eller socken, tillkomma honom resekostnad och arfvode, endast såsom för en resa, jemte den serskilda betalning, han bör erhålla, då mätning och stämpling ske i hans hemvist, eller 6 r:st för hvarje kanna, som den mättia och stämplade redskapen innehåller.
Af panne-egaren må Jusleraren undfå nödigt handtlangare-biträde, men med behörigen justerade och krönta målkäril bör han sig sjelf förse.
Så väl öfver mätning, som stämpling, skall Justeraren, utan serskild betalning, meddela, enligt bifogadl formulär, ett skriftligt betyg, innefattande noggrann beskrifning på redskapens beståndsdelar och deras dimensioner, samt uppgift på den dass, hvartill den hörer, och huruvida den är inrättad for Prot. TJtdr. cl. 2 No v. 1840 • yty tillverkning med ånga.
För hvarje månad skall Justeraren fullständigt delgifva Kongl. Majrts
Befallningshafvande sådane under tiden utfärdade betyg. §. 15.
Ej må, under något vilkor, annan del af bran vins-redskapen, än pannan, inmuras, hvarvid iagttages, att stärnplingen alltid förblifver synlig eller lätt åtkomlig; ej eller må panna och halt med hvarannan sammanfogas genom nägling eller lödning. §. 16.
Innehafvare af bränvins-redskap vare fri från allt ansvar för dess beskaff nliet, när den befinnes öfverensstämmande med Justerarens betyg, och, i sådant skick, ej öfverstigande den pannerymd, till hvars begagnande innehafvaren tillstånd eger.
Skulle dock bränvins-redskap vara, genom origtigt betyg af Justeraren, hänförd till lägre dass, än vederbör, skall redskapens innehafvare, för den uppgifna tiden, erlägga en mot den högre classen svarande afgift.
Enär kannerymden i bränvins-redskap befinnes vara större, änden uppgifvits, men öfverskotta ej stiger Öfver en femtondedel af den rymd, hvartill pannan är stämplad och anmäld, samt detta med skäl kan anses hafva tillkommit genom pannans nyttjande eller eldens verkan, vare redskapen ej fördenskull underkastad beslag, utan betale blott innehafvare!! för den uppgifna liden den högre skatt, hvartill pannans större rymd föranleder.
R -dskapen skall, innan påföljande bränningstid, genom innehafvarens försorg, ånyo mätas och stämplas, på sätt och vid det ansvar, som 10 §:n utstakar. §. 17. Justerare, som beträdes med origtig stämpling eller ali hafva i stämplings-betyget hänfört bran vins-redskapen till lägre dass, än vederbör, skall böta 33 R:dr 16 sk.
Banco och mista tjensten, eller på längre eller kortare tid från utöfningen deraf skiljas, allt efter
Domarens pröfning, huruvida förseelsen varit uppsåtlig eller vållad af större eller mindre vårdslöshet. §• 18.
Distillerings-pannor, som Apothekare begagna för pharmaeeuliska behof, böra angifvas och upptecknas vid mantalsskrifningen, samt mätas och stämplas, på sätt om bran vins-pannor §.
19 stadgar, och vid enahanda påföljd. 7^8 Prol. Vtdr. cl. 2 Nov. 1840. §. 19.
Åstundar någon att, i stället för elen redskap han anmält, begagna annan, sorn han sig förskaffat, vare sådant tillåtet, så snart han erlagt motsvarande afgift, och antingen vid mantalsskrifningen eller hos Kongl. Maj:ls Befallningshafvande dertill erhållit tillstånd; åliggande honom likväl, innan han får nyttja den senare redskapen, att obrukbar göra, eller, på egen bekostnad, låta under allmänt förvar ställa eller försegla den, han förut användt.
Endera af dessa tvänne sistnämda åtgärder skall äfven vidtagas, då någon förskaffat sig flera, större eller annorlunda beskaffade bränvins-redskap, än dem, till hvilkas begagnande han erhållit tillstånd, utan att vilja deni för tillfället använda, och vare han derjemte skyldig att, inom åtta dagar efter det han blef innehafvare deraf, sådant hos Magistraten i stad, eller hos närmaste Kronobetjent på landet anmäla.
Från stadgandet i detta sista moment undantages dock ny redskap, som annu är i tillverkarens vård, och gammal redskap, sorn är under lagning på kopparslagarens verkstad. §. 20.
Försegling skall af välkända personer, dem Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förordnar, verkställas allenast å pannor med fasta bröst, hattar, lösa pannbröst och afkylnings-redskap, så alt egaren må kunna till annat bruk i hushållet begagna pannor med lösa bröst.