Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om målens allmänna, för alla styrelsegrenar gemensamt gällande behandlingssätt, och controllerna derå, förekomma i en af de särskilda meningarne ö) åtskiilige förslag, hvilka innefatta, dels allmänna grunder för en ny reglering af Rikets ämbeten och tjenster, och dels sådane detailler , som vid Special-instructionernes utfärdande böra närmare granskas; af hvilka förslag blott de förra kunnat till pröfning upptagas; Och har Utskottet särskildt yttrat sig om hvad i dessa förslag förekommer, rörande ej mindre Regeringen och Stats-Rådet samt Collegial-styrelsen, än äfven förvaltningen af Kronans gods och medel, samt får, hvad det öfriga angår, såsom allmänna grunder till antagande föreslå, i afseende på Malens emottagning och beredning till före* dragning hos Kongl. Maj.t.
Hvarje, officiel skrifvelse till Kongl. Majit inlemnas i den förvaltnings - expedition , hvartill målet, efter sin natur, rätteligen hörer.
Särskc Utsi.
Betuni, 3 Cancelli Råd. v.
Hartmansdorff^ förslag, lia afdelningen, sid- 207, o. f. 114 Rikets allmänna Är enders Beredning, sorn enligt iO §. i Regeringsformen, skall bereda en del år ender till föredragning hos Kongl. Maj: t, sunes, såsom öfverflödig, hunna indragas °).
Stats-Råds- Beredningen bör i stället fortfara; och lärer Kongl. Maj.t om dess ändamålsenliga inrättning
Sjelf i Nåder förordna.
Expeditions - Secreterare skola biträda Förvaltnings-cheferne i målens beredning till föredragning inför Kongl. Maj.t.
De böra anses innehafva förtroende-poster, och således kunna , titan ransakning och dom, från sina ämbeten skiljas.
Föredragningen inför Kongl. Maj.t.
Föredragning inför Konungen i Stats-Rådet må icke bestridas af andra personer, dn sådane, på hvilka Ansvarighets-lagens stadganden kunna tillämpas.
Icke heller må något mål inför Konungen i Stats-Rådet föredragas af någon annan dn den, sorn contrasignerar de expeditioner, sorn deraf följa.
Föredraganden bör alltid vara forpligtad, att till Protocollet anföra ett bestämdt förslag till beslut i hvarje af de drender, han inför Kongl. Maj:t i Stats-Rådet anmäler.
Hvarje Fårvaltnings-chef frambär sjelf till Riksens Ständer de propositioner, han contrasignerat. *) Jemför Committerades Betänkande, sid. 51. **5 Om Förvaltnings - mjndigheterne af nedra Instantien eller Collegierne.
Colleqiertte må icke hädanefter ega, att med åberopande af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelser och under namn af Circulair eller Kungörelser utjdrda nya författningar eller förklaringar och tillägg vid de gamla; utan höra sådane för fattningarf förklaringar eller tillägg från KongL.
Majit utgå.
Till beredande af skyndsammare behandling utaf sådane ärender, uti hvilka i'.ne eller flere Colle giers utlåtande eller pröfning erfordras, kunna 2-ne Ledamöter af hvardera verket, dem vederbörande Presidenter utse, sammanträda under Ordförande af den President , som påkallat di andras biträde.
Stadigvarande Committeer, såsom Saltpetter* Committéen, eller de der synas blifva af samma egenskap, såsom Strömrensnings- och Våganlåggnings-Committéerne, torde böra upphöra • emedan de drender , som tillhöra desse Committéer , kunna handläggas af dt Ordinarie Ämbetsverken, och emedan desse
Committéers tillvaro äfven gifver anledning till ofullständig redovisning af Statens medel, både inför Piksens Ständers Revisorer och inför Kammar-Rätten.
Om Befordringar och Afsked, Befordringar och förordnanden böra , utan afseende på hvem som eger afgifva förslag dertill, ske pä föredragning of den Förvaltnings-chef, 116 hvarunder ämbetsmannen, efter utnämningen , skall lyda.
Upphöjelter till adelida värdigheter, förflyttningar linder samma förvaltning, tjenstledighets och afskeds beviljande , böra ske på föredragning af deli Förvaltnings-chef, hvarunder vederbörande tjena.
Ingen Förvaltnings-chef må ega att föreslå eller contrasignera fullmagter å andra ämbeten, ån de der höra under hans förvaltning.
Pensioner böra beviljas med detsamma som afsked, hvarefter Pensionairerne hafva att, för deras utbekommande of statsmedlen, hålla sig till
Drätsel-förvaltningen: börandes, genom allmänna reglementen , bestämmas, hvilka sorn åro pensions. berättigade, till förekommande af ojemn utdelning af pensioner.
På Drätsel-förvaltningens föredragning utnämnas de Pensionairer, som ej i och för deras innehafde tjenst, utan för fattigdom eller andra skäl s erhålla pensioner.
Om Fullmagts- och Pappers-lösen.
För uppbärandet af så beskaffade inkomster äro sådana skäl anförda, att Utskottet icke kunnat undpå framställa den önskan , det lösen för Fullmagter och Expeditioner må, så snart sådant pröfvas verkställbar, upphöra att särskildt betalas tili vederbörande Stats-rxpeditioner och förvaltningsverk , utan i stället i ehart an, eller på annat lämpeligt sätt , ingå till ersättning, genom ”7 Statsverket, ät de ämbets män, hvilkas löner dr o på sådane sportler beräknade.
Om ämbetsmanna- myndighet controll ooh ansvarighet.
Öfver hvad under denna titel, i afseende på Riks - Rättens sammansättning , blifvit anfördt, har väl Utskottet, sorn med Domstolars organisation icke har befattning, ej ansett sig tillhöra, att meddela yttrande; men då, genom en ny organisation af Stats-förvaltningen, vissa Collegiala ämbetsverk möjeligen komma att förändras eller indragas, hvarigenom rubbning sker i antalet af Riks-Rättens ledamöter * så har Utskottet trott sig böra på denna omständighet fästa Riksens Höglofl.
Om Förvaltnings-chef ens myndighet
Öfver underordnade.
Till det under denna titel gjorde förslag, att Förvaltnings-chefer, af egen myndighet, skulle ega rättighet, att låta extra judicielt med arrest bestraffa den i tjensten försumlige , har Utskottet icke kunnat tillstyrka bifall , emedan begagnandet af detta correctiv icke synes i civil tjenstemanna-väg vara lämpeligt, hvaremot Utskottet, under erkännande af nödvändigheten , att vederbörande Förvaltnings-chefer ega tillräcklig magt, att tillhålla sine underordaade, att med ordning och skynd - n8 samhet uppfylla sine tjenste-åligganden, velat föreslå bibehållandet of det i detta ämne redan stadgade correctiv, medelst tilltal och varning af chefen , men med tillägg, att Förvaltnings-chef erne md ega, att, efter 2’.ne gånger gifne. varningar, of egen myndighet på viss kort tid från tjenst och lån suspendera den i tjensten försumlige, på sätt, genom särskildt reglementarisk stadgande , framdeles kati blifva förordnadt.
Vidare har Utskottet ansett nödigt, det Forvahnings-cheferne bora ega att, titan erhållen befallning, af egen myndighet låta får tjenstefel och andra oordningar inför domstol tilltala vederbörande bland deras underordnade, samt att för utförandet af detta tilltal begagna Advocat-Fiscahrne uti underordnade ämbetsverk inom deras förvaltningsgrenj i sammanhang hvarmed Utskottet likaledes trott sig böra föreslå , att vid de förvaltningsgrenar , hvarest Advocat- Fiscaler icke dr o anställde, sådane ämbetsmän måtte, med undantag af Utrikes förvaltningen , antagas; hvarjemte Utskottet anser det vara af stor vigt , att Advocat-Fiscalernes befattning återföres till det med deras första iirättning åsyftade bufvudsakliga ändamål , att nemligen åtala de ämbetsfel, som af vederbörande inom det verk , hvarvid de äro anställde, kunna begås.
Räkenskapsförare och redogörare bora tilltalas vid Kammar-Rätt och Collegii - Ledamöter i öfrigt vid Högsta Domstolen, Recapitulations-listor öfver inkomna mål och deras behandling, samt, derest de dro oafgjorde, öfver tiden ndr de inkommit, skola hvar 6:te må - ”9 nåd från hvarje Förvaltningsgren ingifva': och i Stats-Rådets Proiocoll intagar. 1 andra Instantien , höra Qollegii-Presidenterne vaka (öfver sammanhållningen och driften eller det exeentiva i drendernes behandling.
De böra följaktligen ega, att , utan collegiala beslut, handhafva disciplinen öfver Colltgicrnes underordnade och betjente, samt att, i anseende till extra jttdiciel bestraffning , utöfva samma myndighet inom sin ämbets krets, som förvaltnings-chef erne inom deras y äfvensom Collegierne böra bibehållas vid rättigheten, att fästa vitén vid underlåtandet af infordrade för. hlaringars afgifvande.
1 lägsta eller %:dje Instantien , böra Landshöfdingarne ega att , vid skäl till missnöje med Lands-Secreterare eller Lands-Kammererare , om deras suspension från inneha/vande befattningar på kortare tid, hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan.
Samma rättighet må ock tillkomma cheferne vid de verk, för hvilka Utskottet föreslagit en likartad organisation, som vid Landshöfdinge-dtn. betena eger rum.
På det vederbörande chefer må känna, ej mindre sina underordnades fel , än deras förtjenster, böra Cullcgii-Presidenter , Landshöfditigar
, Consistorier och andra motsvarande myndigheter, vid deras öfrige ämbetsberätlelser, bifoga uppgift å de tjenstemän, som under tiden blifvit för dmbetsförseelser inför domstol tilltalade, sakfdllde eller frikånde. 120 Vid förslaget om slut eli ga controller har Utskottet trott sig böra tillstyrka :
Att ämbets-myndigheterne af i:sta instantien böra till dem af den andra eller Collegierne, årligen, pä vissa tider , beräknade efter de olika be~ fattningarnes särskilda beskaffenhet, inberätta hvad sig inom deras district, i afseende på vederbörande styrelse-gren , tilldragit; äfvensom Colle gier ne skulle, för hela Riket, afgifva dylika berättelser till deras Förvaltnings-chefer, tillika med uppgift på af gjorde eller återstående mål, verkställda arbeten och använda medel.
Förvaltnings-chefernes årliga redogörelser böra, såsom hittills skett med arbetsförteckningarne , genom trycket meddelas allmänheten; samt Att vidsträcktare berättelser, hvilka omfatta Rikets tillstånd för hvarje särskild styrelse-gren och upptaga både personal och material, sorn dertill håra, samt de medel, sorn dertill blifvit använda , böra af FörValtnings-cheferne af gifvas , näst före hvarje Lagtima Riksdag eller åtminstone lika ofta, som den borde inträffa; och skulle sådana berättelser till trycket befordras, för att tjena till upplysning och ledning vid Riksens Ständers öf~.
V er läggningar} beräkningar och beslut.
Sedan Utskottet sålunda framställt sina allmänna åsigter i afseende på det hufvudsakliga af Riks-Styrelsens organisation , återstår det, att framlägga de resultat, i af - 121 seende på ämbetsverkens anta! och sammansättning, hvartill de af Utskottet antagne allmänna grunder kunna föranleda j men härvid kan icke Utskottet bestämdt föreslå antalet, hvarken af ämbets- och tjenstemän eller af underordnade Contoir, emedan sådant beror, dels på de oeconomiske författningarnes sammandragande och förenklande , hvarigenom göromålen betydligt komma att minskas, dels på en sådan granskning af detaillerne, deruti Utskottet icke kunnat ingå3 samt dels, och i synnerhet på beskaffenheten af blifvande in structioner för de förvaltande verken.
Dock kan med visshet lörutses, att antagandet af förslaget har en betydlig inskränkning af ämbets- och tjenstemäns antal i följe med sig.
I öfrigt har Utskottet förbigått åtskillige i de afgifne förslagen förekommande derailler, eftersom, i fall hufvud-momenterne bifallas, detaillerne komma att såsom följder deraf härledas, och, vid Instructiooernes utfärdande, undergå närmare pröfning. 122 5:0 Förslag till Styrelseverkens organisationupprött eidt' i öfverensstämmelse med de antagne allmänna grunderne, och ej ter granskning af de till Utskottet ojvsrlemnade förslag. I.
Justities - Förvaltningen för allmänna Lagskipningen.
Uppställningen af denna förvaltningsgren beror hufvudsakligen derpå, huruvida Justitias-Stats-Mimstern skall fortfara, att vara ledamot af Högsta Domstolen eller icke.
Vid frågans afgörande, hafva, såsom förut är omnämndt, två Stånd, i detta lall, stadnat emot två.
Och således blifver förslaget till denna förvaltning alternatift , nemligen: a) Efter första alternativet:
Att jfustitia;- Stats-Mhiistern skall upphöra , att vara Ledamot i Högsta Domstolen.
Justitiae Ministern skall vara föredragande af Justitiae- och General-Auditeurs ärender i Stats-Rådet, samt upphöra, att vara Ledamot i Högsta Domstolen.
Nedra JustitiaeRevision, såsom Högsta Domstolens betjening, bör ställas under dess lydnad, pä sätt för
Domstols - betjening i allmänhet kan blifva stadgadt.
Justitiae-Cancellers-ämbetet bör indragas» och dess uppsynings- och åklagare befattning ölverflyttas till Justitiae-Ministern, hvilken, såsom Riks-Drotsen i förra och sednare tider , skulle den utöfva. 123 Till Justitiae-förvaltningens föredragning och ämbets-åtgärd höra:
Alla Justitia;. ärender , som komma tili Kongl. Maj:ts afgörande i Stats-Rådet, såsom ansökningar om nåd, lejd, dispensationer för .lider och slägtskap till giftermåls ingående, myndighets vinnande, m. m.
Förslag till och ifrån Riksens Ständer , om upphäfvande eller förändring af gällande, eller stiftande af nya, allmänna, civila, criminala och grundlagar:
Kyrko- och Tryckfrihetslagar härifrån undantagne 3 dock börJuStitias-Ministeros utlåtande i dessa sednare ämnen vara vederbörande Förvaltnings-chefs föredragning bifogade.
Frågor om collisioner emellan Domstolsoch Förvaltnings-myndigbeter, och om urskiljning af befäls- och civil-mål; dock att Högsta Domstolen och vederbörande Förvaltnings-chef deröfver förut höras.
Frågor om vinnande af Svensk medborgare-rätt eller naturalisation.
Uppsigt öfver Lagarnes handhafvande genom
Domstolarne, granskning af deras arbetsförteckningar, och åtal af deras ämbetsfel eller försummelser.
Åtal , genom dertill anställde fiscaler och åklagare, af förbrytelser mot det allmänna i alla sådane afseenden, som ej af da öfrige förvaltningarne böra beifras, eller, då de underlåta det; och af sådane Domstolarnes elier Ämbetsverkens tilltag mot enskild man, 124 hvilka det ej är honom tillåtet, att sjelf åklaga.
Vederbörandes tilltalande inför Riks-Rätt, när det icke sker på Riksens Ständers vägnar.
Inseende öfver vården och behandlingen af alla personer, som befinna sig under rättvisans händer, i fängelser, förbättrings- eller tvångs-arbetshus, militaira så väl som civila.
Lands- och Stads-Fiscaler böra förnämligast höra under Justitiae-Ministerrtj såsom hittills under Justitiae-Cancelleren, roen vara gemensamma åtalare för alla förbrytelser inom sina district, utom hvad tjenstgöring beträffar, så framt de ej, i sådana fall, finge särskildta uppdrag.
Vid tillsättandet af Auditeurer, KrigsJustitiarier, samt Krigs- och Advocat-Fiscaler under de öfrige förvaitningarne, bör, utan afseende på förslags-rätten, Justitiae-Ministerns yttrande öfver förslaget inhemtas och åtfölja detsamma till Kongl. Maj:t.
Sådane Justitiens hus och byggnader, som det ej åligger vissa menigheter att underhålla, böra bekostas på Justiriae-Förvaltningens anslagssumma , men verkställigheten besörjes , enligt hvad derom är sagdt , i fråga om förvaltningen af Kronans gods och medel, Justitiae-Ministern bör, liksom andra Förvaltnings-chefer, hafva sin egen, fran Högsta 125 Domstolens betjening, eller Nedre JustitisRevision, skilida expedition. *) b) 2:dra alternativet , under förutsättning, att Justities-Ministern, såsom Ledamot i Högsta Domstolen , skulle komma att bibehållas.
Justiti^-Ministern skulle tillhöra:
Att förvara Konungens Secret.
Att vara Chef för Nedre Revisionen eller Justitiaeförvaltningen af Konungens Cancelli, och att tillse det arbetet derstädes, efter instruetionen, af detta verk med ordning och drift besörjes.
Att ega allmänt inseende öfver Lagskipningen vid alla Rikets domstolar och executiva ämbetsverk.
Att hafva högsta inseendet å fängelser, arbetshus, corrections- och spinnhus i Riket.
Atti de till dess befattning hörande ämnen brefvexla med Rikets domstolar och executorer, samt att infordra den redovisning för deras ämbets-förvaltning och de upplysningar eller utlåtanden, som han i detta afseende nödiga anser; dock att Justitiae-Ministern, sorn i följd af ofvannämnde befattningar, är pligtig , aft för vården af allmän rätt och säkerhet, vaka öfver Lagarnes verkställighet, likväl icke må anbefalla åtal emot do - *) Jemför Cancelli-Rädet v.
Hartmansdorff.'s Betänkande sid. 20 och följande, 2;dra afd.
136 mare eller andre ämbetsmän, utan, när anledning dertill förekommer, öfverlemna handlingarne till JustitiaeCancelleren.
Befordringar till domare-ämbeten och andre tjenstår inom Justitiae-Staten, som af Konungen tillsättas, böra anmälas af JustitiaeMinistern, i Justiti$Cancellerns närvaro, inför Konungen i StatsRådetj men fullmagterne contrasigneras af en Revisionssecreterare.
Med ansökningar om afsked eiler om tjenstebyten för domare eller andre ämbetsmän af JusutiaeStaten bör på enahanda sätt förfaras.
JustitiaeMinistern tillsätter de tjenstemän i Nedre Revisionen, som icke af Konungen utnämnas, äfvensom de, hvilka vid hans enskilda expedition kunna anställas.
Rörande Nedre Revisionen har Utskottet ej trott sig böra meddela utlåtande, emedan denna myndighet, såsom en beredning för Högsta
Domstolen är att anse, och följagteligen bör på samma gång, som Rikets domstolar, regleras.
Under Justitiae - förvaltningen upptages JustitiaeCancelleren, som äfven bör ega sin enskilda expedition.
I följd häraf skulle blott högsta inseendet öfver Lagskipningen komma att tillhöra JustitiaeMinistern, med rättighet och skyldighet, att i förvaltningsväg föreslå allt hvad som kan leda till Lagskipningens fullkomnande, utan att kunna anställa några åtal, 127 hvilket ensamt borde åligga JustititeCancelleren *). II.
Utrikes förvaltningen för Rikets förhållanden till fremmande Magter.
De till denna förvaltning afgifne 2:ne mera utförliga förslag e#) äro i hufvudsaken med hvarannan instämmande; och Utskottet anser äfven för dess del, att till densamma, för hvilken Utrikes Stats-Ministern är chef, med föredragning af ministeriella ärenden särskildt inför Konungen, följande befattningar skulle höra, nemligen:
Brefvexlings förande med fremmande Regenter eller Regeringar, och deras Ministrar, utfärdandet af creditiver eller diplomer, för Kongl, Maj.*ts till dem afgående ministeriella eller commerciella beskickningar, samt mottagande af dylika, som hitkomma.
Communication med Kongl, Majds utrikes varande, och fremmande Magters här vistande Sändebud.
Uppgörandet af alla afhandlingar med andre Regeringar; handelsförhållanden med ut - *) Jemför sid 56 och följande i Committerades betänkande. #*) Committerades Pluralitet, sid. 60.
Cancelli-Rådet v. Hartmans dorffs, sid, 27, aldra afdelningen.
128 rikes magter må likväl icke bestämmas eller förändras, utan i samråd med Inrikes förvaltningen, och efter dess förslag.
Besörjandet af enskilda personers angelägenheter i fremmande land, då deras sak kan anses röra det allmänna, eller då Kongl. Maj:t ett sådant biträde beviljar.
Meddelandet af pass för diplomatiska personer, som komma hit, eller resa härifrån, och af så kallade Kongl, pass för Svenskar, till resor utrikes.
Enligt den för införandet af en ordentlig
Statsförvaltning antagne grundsats, att hvarje förvaltnings gren skail fullständigt ställas under styrelse af en egen Chef, bör Utrikes Stats-Ministern icke directe befatta sig med någre Inrikes angelägenheter, såsom dem han förut i egenskap af Chef för Kongl. Cancelliet, eller dessutom handlagt; ej heller Utrikes-Ministerns rätta befattning inskränkas, på sätt hittills skett, genom vissa förrättningar, som hört till Hof-Cancellers-ämbetet, hvilket således ej med Utrikes - Ministern bör dela Utrikes-förvaltningen: kunnande, på sätt ii §. i Regeringsformen tillåter, en annan StatsRåds-Ledamot tillkallas, att i Utrikes-Ministerns frånvaro besörja de ministeriella målens föredragning, Då, såsom förut är föreslaget, hvarje
Förvaltnings-chef skulle hafva uppsigt öfver sina underordnade *), så kommer den Hof Can Sid. 68, detta betänkande. 129 Cancelleren nu tillhörande disciplinaira mynJighet öfver Konungens Cancelli, att försvinna: och emedan inseendet öfver Boktryckerierna, bokhandeln och tryckfrihetens begagnande, bör öfvergå till vederbörande Förvaltningschsfer^ sa lärer den under Hof-Cancellers-ämbetet hörande expedition kunna indragas.
Utrikes Stats-Ministerns gemensamma förmanskap för de särskilda Stats expeditionerna, bor, på samma grund, som för HofCancelleren är anfördt, upphöra.
För hemliga och tillfälliga utgifter, bör den Cabinetts-tjensteman, som Utrikes Ministern till deras besörjande förordnar, ega erforderliga medel om händer.
Redogörelsen derföre lärer ej, utan Kongl. Maj:ts särskilda tillåtelse, kunna vara Stats-Revisorernes eller Kammar-Rättens granskning underkastad.
I Utrikes - förvaltningens årliga ämbetsberättelser, innehållande endast sådana underrättelser, som kunna allmängöras, upptages den accrediterade personalen och de anslagaa medlen.
Utgifterna specificeras, så vidt,, enligt det föregående, kan ske.
Då befattningarce af Introducteur och Ceremoni-mästare synas, om icke alldeles kunna indragas, åtminstone kunna sammanslås till en enda, med åtnjutande af den för Intröducteuren på Stat bestådde lön: så anmä'- Jes Ceremonimästare-lönen till indragning.
När Konungens Cancelli ej mera kommer ■att utföra rigot collegiaL ämbets-verk, utan Särsk, L/tsk, Betänk, 9 i.5o hvarje Stats-expedition erhåller sin egen chef, som bör ega fullständig befattning med alla dithörande ärender ; så blifver Cancelli-styrelsen öfverflödig, och bör följakteligen indragas.
Den i 2 §. 9 mom. af Cancelli Ordningen omnämnde hand-cassa, sorn står under Cancellistyrelsens vård, bör, vid denna styrelses uppliäfvande, till Stats verket ingå.
Rörande Convoj-Commissariatet kommer Utskottet, att under förvaltningen af allmänna hushållningen och ordningen, sig yttra *), III.
Kr igs-Förvaltningen för Rikets försvar till lands.
På grunder, som i 2:ne af de afgifna förslagen finnas anförde **), har Utskottet, efter hvsd redan är närnndt, antagit, att Landtoch Sjö-krigs-ärenderne böra erhålla hvar sin särskilda chef.
Då Committerade vid ett sådant förslag förutsatt Constitutions-förändring , sorn, i fall den bifölls, ansåges kunna, utan sammanhang med den öfriga regleringen Jemfor härmed sid. 6o, Committerades betänkande.
Sid. y4 och följande, Cancelli-Rådet v. Hartmansdörffs, 2:dra afdelningen. **) Committerades Betänkande sid, 142, Cancelli.
Rådet v.
Hartmansdorff! sid. 74,2ta afd. af Rikets styrelseverk, när som heldst införas; hafva Committerade , för deras del, uppställt Krigs-Departementet i enlighet med Constitutionens nuvarande föreskrift, så att blott en Stats-Secreteiare för Krigsärenderne skulle finnas, samt hemställt , om icke, intill dess det hinder, som emot förslagets antagande i constituticnel väg nu möter, kunde blifva undanröjdt , den nödiga enheten , åtminstone i beredandet af hvardera grenens ärender, provisionelt borde sökas i den anstalt, att ett af Stats-Rådeo finge sig uppdraget, att följa Landtförsvarets ärender, och ett annat dem , som hörde till Flottorna , då Stats-Secreteraren och vederbörande hade en föreningspunct, der de i consultativ väg kunde sammanlänka deras åtgärder , till befordrande af nödig öfverensstämmelse i ärendernas gång *).
Deremot har Utskottet, sorn i organisations-planen funnit sig oförhindradt af grundlagens reglementariska föreskrifter **), ansett ordningen och sammanhanget af det hela fordra, att uppställningen sker i enlighet med det gjorda förslaget till nämnde ärenders åtskiljande:
Och förekommer således först krigsförvaltniugen för Rikets försvar till lands, som bör ega till Chef en Generals-person, hvilken hos sig förenar befattningarne båda af tjenstgörande General Adjutant för Arméen Comrr.itterades Betänkande sid, 145". **) Sid, 61 detta Betänkande. 132 och af StatsSecreterare för dess ärender; dock att hvad Grundlagen stadgar, rörande commando- och civil-ärenders föredragning, härigenom icke ändras.
Till denna förvaltning hörer:
Landtförsvarets plan och inrättning, till personal och material.
Arméens öfning, tjenstgöring och discipline.
Arméens beväring , beklädnad , förplägning och aflöning.
Armeens hälso- och själavård, samt under visnings-anstalter.
Till biträde för målens beredning till föredragning hos Kongl. Maj:t samt för expeditionen deraf erhåller Förvaltningschefen; a) En Arméens Civil-Expedition, som förestås af en ExpeditionsSecreterare, och omfattar de ärender, rörande Armeen, hvilka böra gå genom StatsRådet, och nu handläggas af KrigsExpeditionen. b) En Arméens Befdh-Expedition för de så kallade Commando-målen, eller sådane, hvilka, enligt Rikets Lagar, ej böra gå genom StatsRådet.