Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
2öi efterstrifne Swea Rikrs Ständer, Grefwar, Friherrar, Bistoppar, Ridderstav och Abel, Prestenka», Borgerstap och Menige Allmoge, som för vs' sjeifwe eller af hemmawarande Medbroder lagligen walde och befullmägtigade ä allmänt nu tillända stridit Urtima Riksmöte i Orebro församlade marit, gore »veterlig!; Att sedan war Allernadigste Konung, Hans Kongl. Mant Konung esri den Xlii behagat genom öppna Nådiga Kallelse, Bref unter den sz Januari! och 4 Matti! innewarande ar ost bjuda och befalla, att till Allmän Urtima Riksdag sammankomma, halma w! till underdånig åtlydnad af högstberörde Nådiga Påbud, den iz ststlcdne April i O ebro ost infunnit, och elter föregångne öfwerlöggningar om de wigtige ämnen, hwilka blifwit dels genom Nådiga Propositioner ost meddelade, dels inom Riks-Standen i Laglig ordning »väckte, siadnat i följande Beslut: i §.
Efter akallande af den Högstes bestydd och wälsignelsö öfwer wara företag, hafwe wi d. 20 April sistledne emottagit Hans Kongl. Majus Nådiga Berättelse om hwad i Rikets Styrelse sig tilldragit sedan sista Riksdag, hwarefker Konungens Nådiga Proposition angående Stats, WerkekS tillstånd och behof blifwit till wart Stats-Utstött under den 25 April öfwerlemnad- När »vi af Höobemälte Berättelse erkore det af Hans Kongl- Maj:t den 17 MarS förledne ar widtagne Besiul, att under Hans Kongl. Map.tS sjukdom till Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen öfwerlemna wärdén af Fäderneslan - Den 18 Augusti. 2981 dets angelägenheter, och »vi funnit, att allmänna tankesättet stödjande sig delS pa Rikets dawarande crirista ställning, dels pa den Furstes owanliga och adla egenskaper, som af Hans Kongl- Maju utfags till Thronens och Fäderneslandets gemensamma stöd, med bifall haswa mött och uppburit fördelarne af ett steg, som befästa:
Statens trygghet och sjelfständighet, hafwe wi Laglige Tolkare af Swensta Folkets tänkesätt, begagnat detta tillfälle alt dem hsgtidligen yttra inför Thronen och att at ett Beslut, hos Hans Kongl.
Maju pakalladt af den enskilda böjelsen för en »värdig
Son och af Rikets omistkänneliga behof, lana National-Representationens erforderliga bifall; Men da en sorglig erfarenhet öfwerrygat ost, att »vi icke alltid hos war Mördade Konung kunna påräkna en fortfarande hälsa och eu deraf beroende fortsatt utöfning af Konungamaktens mödosamma pligter, hafwe wi i förwäg i underdånighet hos Hans Majestät anmält den enhälliga önskan, att om ett sadant fall skulle inträffa och Swensta Folkets förenade böner ej kunna det aswanda, Hanö Kongl. Höghet Kron,Prinsen Larl soksn wid alla de tillfällen, da Hans Kongl. Maju af sjukdom hindras, att med RegeringS, arenderne sig befatta, ma inträda i utöfningen af Konungamakten med ali den rätt närwarande Grundlagar densamma tillägga, samt i Hans Kongl. Majus namn Rikets styrelse söra, jemte det Hans Kongl. Höghet deremellan fortfar, akt med dcst råd ga Kongl. Maju tillhanda; Och har till denna war yttrade underdåniga önskan Hans Kongl. Maj:t täcks läm, na Sitt Nådiga bifall och stadfästeife. S K. 2982 Den ,8 Augusti. 2 §- Enär erfarenheten öfwertygat otz bade om möjligheten och mädan af de misdruk af tryckfriheten, hwartill åtskilliga mindre bestämde Scadganden i Tryckfrihets-Lagen qf den 9 Martil l8>o föran, ledr, hasme mi, sa mai med anledning of Kongl. Majus Nådiga Provositiyn af den 26 sistledne
Maj, s m till följe af de'Förstag till ändringar deri, svin af Riksens Stander mid Riksdagen i Orebro Hlilwit lill algörande mid nästpsföljande
Riksdag pä bordet lagda, samt de inom Riks-Ständen gjorde anmärkningar, enhälligt ötwerenskommit om en för, änorad Redaction at bemälre Grundlag, sadan wi ten genom särskilt strifwelse under den z Julii till Kongl.
Maju i underdånighet öfmerlemnat.
Hans Kongl. Majit har sedermera unter den sistledne
Julii täckts meddela Sin fastställelse pä denna Tryckfrihets-Lag, hwilken således kommer att med upp, hörande af den förra såsom Grundlag gälla. 3 §.
I anledning af Kongl. Majus Nådiga Pro, position, och dä wi listigt inom wara hjerton kände, att ingen uppoffring äx för stor, när frägan är att förswera Fäderneslandet, hasme wi enhälligt och högtidligen bestutit uppsättandet af Bewaringsman, stäp pä följande allmänna grunder: r:o.
Mc ssylld-gheten cili deltagande i Bewäringsmanstapets utgörande stall begynna med fyllda 2a och owillkorligen upphöra med fyllda Tjugufem ar
Att för hwar och en inom denna alder det stall hero af fritt mai, antingen han will personligen el, ler genom legd fullgod Karl l silk ställe uppfylla denna skyldighet. s:v.
Den i8 Augusti. 298Z 2:0.
Att Kongl. Mant i mohn af behofwet till Rikets körswar, mä ketta Manskap lias' efter klas uppbaka och till krigstjenst inöfma.
;:o. Att Bcwäringsmanstapet antingen stall förstärka den indelta Armeen eller BälömanShället, eller ock utgöra särskilta Corpser under särskildt Befäl. 4:0.^ Att Bcwäringsmanstapet stall wara bcfriadt frän alla ArbttScommenderingar, undantagande säd me, som unter lienstgsring i fällt förefalla, afwen som ifrän erläggande af arliga Mantalspenningar. ew.
Att Vewäringsmanstapet ager lika ratt till Pension och Underhäll som Ordinarie Soldater och Slöman i lika belägenhet. 6.0.
Att inga andra undantag ifrån styldighetrn art i Bewäringsmanstapet deltaga stola äga rum, an för dem, sein redan äro i krigstjenst, dem som genom sjukiigsec eiler lyten äro till krigstjenst oför, mögne, dem som redan tjcnt wid förra Landtwärnet och e) friwilliat wilia aker inga i tjenst, Lotsar, Lolsdränaar och Lotslärlingar pa Stat, Posisörare med Beställningsbref och Postilloner, samt stutiigen Kronans, Städers och af Kongl.
Mant erkända allmänna inrättningars nuwaranke Ordinarie Embetsvch Tjensteman. 7:0.
För hwar och en, som wid denna För, fattnings antagande ej ännu fvllt 20 är, eller ar emellan 20 och 25 ärö alder, galle, att han ej till något Statens elter af Kongl. Maju erkände all, männa inrättningars Ordinarie Embete eller Tjenst bewrdras, eller erhålla Bmstap eder Borgarerätt, eller i något Handrwcrkeri till M'stare ancagcs.
Utan att wara lill fyllda 2; ars alder instufwen i Na - ?984 Den 18 Augusti. National-Bewäringcn, och-pa ettdera sättet hofwa fullgiordt alla dermed förenade skyldigheter, elier ock, enligt denna Stadga, behörigen blifwit derifrån undamagne, 8:0.
Att sedan Riksens Stander som allmän Regel antagit, att hwar och en lil! utskrifning förbunden Person inom de fastställde Fen» arén ager> rättighet, att i sitt ställe sätta tjenstbar och behörigen approberad ersatlningskarl, som i detta fall ikläder stg den förres rättigheter och skyldigheter; desse er, sättningskarlar likwal ej fa sökaS inom de för Nationa!-Bewäringen bestämda aldrar, utan deremot endast tagas bland de Medborgare, som äro mellan fyllda 2; och A? ars alder. 9:0.
Att Bewäringsmanstapet af Kongl. Maj:t och Kronan förses med beklädnad, bewäring och nödige utrednings-persedlar: warandee till Kongl. Majit i underdånighet öfwerlemnadt, att till undwikande af betungande ForSlingar genom Landet, särskilde färwgringsställen för desse effectcr, ware stg Härads- eller S"knewis^ i Orterne lata upprätta. rörs.
Att den mdelia Armeen wid utbrottet of ett krig, bör, enligt för densamma nu gällande Författningar, kompletteras; hvarefter Rust, och Rotehallarcs Necruteringsstyldighet förswinner endast under sä lang tid kriget warar och widtager efter återställd fred, tre mannder sedan Troupperne återkommit lill hemorten. n:o.
Att den i kraft af Kongl. Förordningen af den 2z April i8n redan uppbadade delen af Förstärkningvmanssapet, enligt derom afstutade Contracker eller ingangne Förbindelser, i tjenstgöring fortfar.
I händelse af fred och detta ManffaO deraf följande upplösning, inträda de personer, Den »8 Augusti. 2935 ner, sorn möjligen kunna wara inom Bewäringsaldern, i alla de skyldigheter, som i denna Lag kommer akt stadgas. 12:0.
Akt den pa Gottland antagne allmänna Bewäring i dess uärwarande stick förblilwer. iz:v.
Att vin någon, som ar skyldig att förstärka Armeen, i afsigt att sig derifrån undandraga, antingen rymmer eller afstympar sig någon lein, han med wanära ma anses och dessutom straffas efter Krigslagarne.
Äger han förmögenhet, an, wändes deraf sa stor del, som erfordras att anskaffa duglig Ersättningskarl i hans ställe. 14:0., Och sluteligen, att alla Reglementarista Författningar och Stadgande», som wid desse allmänna grunders werkställighet och tillämpning pröfwas nödige, blifwit till Kongl. Majus
Eget bestämmande öfwerlemnade.
Utom desse allmänna grunder för Sweriges allmänna Bewäring, hafwe wi äfwen genom särskild ffrifwelse under den z Julii sistledue till Kongl. Mast öfwerlemnat ware i afseende derpå förenade underdåniga önskningar och förklaringar, ei i tanka att de ställe äga någon bindande kraft i afseende pa det bestut öfwer huswudsaken, som redan är faltadt, men i afsigt, att det Allmänna Tankesättet i wissa fall, som röra Neglrmentariste Stadgande», snarast och säkrast pa detta sätt snille framtränga lill Theone». 4 §.
I grund af den oss förbehallne rätt att gemensamt med Kongl.
Majit stifta allmän Civil- och Criminal- samt Kyrko-Lag, och alt sadan förut stiftad
Lag förändra, upphäfwa eller förklara, hafwe wi, i den ordning Regeringsformen söreskrifwer, ef, ter 2936 ?Den »8 Augusti. ler Kongl. Majus till de af osi i underdånighet ingisne Försina pä Rikssalen aflemnade Nådiga samtycke, besiutit följande, med afseende pa förändring eller tolkning af Allmänna Lagens rum. no. R wande fragan om instränkning af Naborätt till lösen af försald Fastighet i Staden, hafira wi stadgat, atl rättigheten för Nado att genom Börd åtkomma en still annan Person förfall) Eacndom elier Tomt i Staden sa wida ma instränkas, att han icke ma aga art den inlösa, derest icke densamma bllfwit fran honom styckad, honom tili mehn och trängsel, elier han icke äger hallwa muren jemte säljaren, eller nyttjar hans mur elier wagg, elier pa sin grundmur har hanö mur, eller nyttjar hans grundmur; men att deremot ej mindre Wederbörande, an de, som as Grannar lida de märkeliga beswär 5 §. i ?
Jorda,Balken uppräknar, ma warda wid deras stadgade LösninaSrält bibehallne; dock stall detta Stadgande icke lägga rägot hinder i wägen för Naoo aic lösa till sig sadan Egendoin, hwara Lagfart före Förordningens urgifwande blifwlt päbörstd. -:o. Såsom förklaring af r Cap. i §. samt 7 Cap. i tz.
Jorda-Balken, hafwe wi stadgat, att den Bördeman, Nado eller Widerbo i Sta, den, som wiil hafwa förwarad sin Börde och Lösningsrätt, stall i likhet med Vwad för Bördemän a Landet stadgadt ar, icke allenast Bördestiiling i Rutten nedsätta, utan jemwal Lagligen instämma Köpare inom den tid, räknad ifrån tredje Uppbudet, nytznamnde Lagens rum i beha särstilka omständig, heter utstaka. z:o. Hafwe wi öfwerenskommit em en sadan Förklaring öfwer r Moni- 2» §. ro Cap. Rättegångs - Den r8 Augusti. 2987 göngS-Balken jämförd med Kongl. Brefwe! den 2 Mars »748, acr da en häcktad och för stöld tillta, jad Person inkör Domstolen uppgifwet sig hafwa ett elier siere dylika drorr a annan Ort birätt, elier RanscCningen dertill giswer anledning, drk cha Domarens pröfning ma bero, huruwida hast rinnan den tilltalade förwises till Ransaknings undergående wid annan Domstol, ma genom striftwexiing med wederbörande söka inhämta upplysning om det föregifna brottets »verklighet och tillwarelse 4:0.
Majus Nådiga Proposition, hafwe wi stadnat i ett sa lydande Tillägg och Förklaring till 4 Cap. 6 §.
Mitzgernings, Balken. i:o.
"Täger någon Gafwo eller Förläning af Främmande Herrstap att främja desi fördel mot KonungenS och Rikets bästa, hafwe förwerkat lifwet och det han niutit.
Täger eljest Konungens Embetsman Gafwo eiler Förläning af Främmande Herrstap , och haswer ej förut elier strax derefter gilwit det tillkänna och fatt Konungens lof dertiil, make ara ach embete och hafwe förbnuir det han fatt hafwer- —^
Säker elier täger någon Swenst Undersåte tjenst hos Främmande Herrstap, utan förut erhållit Kongl. Majus i behörig ordning utfärdade tillstånd dertill, hafwe han för alltid förwerkat den rätt och förmohn, som Swenst U.dersäre tillhörer , samt warde ansedd och behandlad såsom Uriandst Man.
Med Krigs- och Sjöfolk, Arbetare wid Bruken och Bergwerren, samt Handtwerksfolk och Tjenstehjon, som olosiigen ur Riker sig begifwa och tjenst Utrikes antaga, sörhalles efter hwad Förfatlningaxne i hwarje händelse sarstildk stadga." s:o. 2988 Den !8 Augusts. 2'v. "Om någon, innan Kongl. Masts Fökordning härom kung'ord blifwer, redan sökt ellck ankao, 't Främmande Tienst, bär sadant af honom, om han ar i Riket stadd, inom en manad frandén dag Förordningen kungöres i den Församling, der han wistaS, och om han a Utrikes Ort sig uppehåller/ inom Sex manader fran Förordningens kungörande i Swensta Post-Tidningen, anmälas hos Justitie - Canceileren. wid enahanda answar som drabbar den, hwilken utan Konungens tillstånd sökt eller antagit t/enst under Främmande Herrskap." 5 §.
Gemensamt med Kongl. Majit hafwa wk bestulit sichande, upphäfwande eller förändring af följande Stadgar och Författningar: r.o. I afseende pa Besvärs anförande HoS Kongl. Maju öfwee Consistvriernes Utstag, hafwa w, stadgat, att den som will söka ändring i Consisioriernes Ucstag i de Mål, som omedelbarligen böra dragas under Kongl.
Majus pröfning, bör icke allenast inem samma tid, som han äger sina underdåniga B svär till Konungen ingiswa, Consistorium om denna sin föresats underrätta, utan ock, inom utgången af en lika lang tid derefter, med Bewis inför Consistorium styrka, atc han sina Besvär i Laga tid och ordning ingifwit; kill »vinnande af likhet härmed i de Mål, som draggs fran Consisto, riernas till Hof, Rätternas och widare till Kongl.
Mains pröfning, stall Beswäranden enahanda skyldighet åligga, såsom öfverensstämmande med Grundförfattningen för Rättegången i Dom-Capitken den 11 Februarii i68/.
Detta allt stall åligga Consistorierne, att i deras hänwisnmM til!
Besvärs an föran - Den 18 Alugust k. 2989 förande i Utstaget tydeligen utsätta, till efterrättelse för Parterne, att wid förlust af deras talan owillkorligen iakttaga.
Äfwen stall det åligga Hof-Rät, ren, akt jemte meddelande af hänwisning, i hwilken ordning deh Utslag får dragas under Kongl. Majus pröfning, Klaganden förestrifwa, att inom den tid, som han stna Besvär till Kongl- Mast bör inlemna, hos Consistorium tillkännagifwa, att han Hof, Rättens Dom öfwerklaga will, hwaremot Klaganden äfwen mä wara skyldig att inom Trettionde dagen, som för de underdåniga BeswärenS anförande hos Kongl.
Mast blifwit förestrifwen, HoS Cnnsistorium med Bewis styrka, att hans Besvär blifwit til!
Mast riktigt inlemnade, sa kärt honom är, att sin talan i saken icke förlora. 2:0.
Äfvenledes hafwa wi upphäfwit 5 Mom. i Kongl. Brefwet den 22 Mars i ko z samt Kongl. Breswet den 4 April 1807, enligt hwilka Författningar wisa gröfre Brottmål, äfwensom alltid brott mot Majestätet skulle af Hof- och Öfwer-Ratter underställas Konungens pröfning innan Utstaget utfärdades; i följe hwaraf Hof- och Öfwer, Rätter hädanefter ma äga, efter fulländad Ransakning genast utfärda deras Utstag, och i öfrigt Vermed förfara pa sätt 29 Puncten i Kongl. Förklaringen den 2; Mars 1307 om Lifssaker förestrifwer.
Denna 29 Punct af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 stall derjemte sa förstas, att den Konungen förbehallne pröfningsrätt af Hof- och Öfwer-Nätternes Utstng, hwarigenom någon blifwit till dödsstraff skyldig ansedd, sträcker sig icke blott till den hufwudsakligen brottslige och till döden dömde, utan äfwen till alla dem, som för mer elier mindre delaktighet i hans brott arv tilltalade. 3:0. 2990 Den i8 Augusti. Z.-o. Den Förklaring Kongl. Mant under den V7 Junit l8il i Nadtt täcktö Utgifwa, öfwer Kong!.
Förordningen den 27 April 1810, om wär, "bering och försäljning af Fast Egendom pa Landet, som för Gäld i Mat kagos, haswa wi stadgat, i tgenstap af gällande
Lag böra till efterlefnad an, tagas. 4:0.
Till förtydligande och närmare bestäm, mande af en fordringsägares rättigheter och stylvig, heter, da han will hos Domaren göra sin talan mot LöfteSmannen anhängig, haswe wi ansett nödigt, att till 4 §. af Kongl. Förordningen den 29 Junit 1798, a gående Lagsökning mot Löftesmän, göra det tillägg, att den fordringsägare, som i öfrigt jakt, tagit hwad honom till sin rätts bewakande jemlikt
Lag alegat, ma anses hafwa fullgiordt innehållet af nysinämnde Förordning och §., när han inom 12 mannder ester förfallodagen eller efter den utsätta tidens förlopp, hwarje manad, enligt 42 Puncten i Förklaringen af den sz
Mars 1807, räknad till zo bagar hes wederbörande Besallninghafwande eller Domare i Orten, sökt Laglig handräkning till sin fordrans urbekommande, ehuru
Löstcsmannen icke inom samma lid erhållit del af Lagsökningen; tvärande likwäl, i händelse Malek hos Domaren an, hängigt göres, fordringsägaren derjemte förpligtad art ber samma a Landet wid nästa Ting, och i Sta, den a ben dag, som i Stämningen Utfätt är, full^ följa wid förlust af widare talan. 6 §.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141.
23 innan brobyggnadsarbetet påbörjas, vederbörande häradsboer i laga ordning höras, huruvida de medgifva, att Staten, sedan den nya bron och väganläggningen blifvit, i enlighet med i nåder fastställd plan, fullbordade, afsynade och godkände, för all framtid frikännes ej mindre från skyldigheten att underhålla eller, i händelse af behof, ombygga den nya bron samt underhålla vägen, hvilken skyldighet i sådant fall bör af häradsboerne, utan rättighet att uppbära bropenningar, fullgöras, än ock från åliggandet att för allmänt begagnande vidmagthålla den gamla bron vid Nyqvarn; och skall, i händelse häradsboerne icke härtill lemna samtycke, talan i laga ordning mot dem anhängiggöras för deras förpligtande ej mindre att deltaga i kostnaden för nu ifrågasatta brobyggnads- och vägarbetets utförande, hvilket dock icke af en sådan rättegång må uppehållas, än ock att ansvara för framtida underhåll och nybyggnad.
Yid sistlidne riksdag beviljade Rikets Ständer, för utförande af en brobyggnad öfver Umeå eif invid staden Umeå, ett statsbidrag af 82,500 R:dr, hvaraf 55.000
R:dr såsom lån och 27,500
Med användande af dessa medel jemte ett af Umeå stad lemnadt bidrag af 3.000
R:dr har arbetet, som, enligt uppgjordt kostnadsförslag, beräknats erfordra 86.000
R:dr, blifvit bedrifvet.
Som likväl det visat sig, att den beräknade kostnadssumman vore alltför låg, så att kostnaden för ifrågavarande arbete komme att uppgå till 118,288 R:dr och således med 32,288 R:dr öfverstiga kostnadsförslaget, hafva uti särskilda mern Riks-Stånden väckta motioner, nemligen inom Ridderskapet och Adeln Herr von Hedenberg, L.
A. (Mot.
N:o 80), inom PresteStåndet Doktor Nordlander (Mot.
N:o 71), inom Borgare-Ståndet Herr O. W. Cygnaeus (Mot.
N:o 105) samt inom Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigen Olof Nilsson från Westerbottens län (Motion N:o 185) föreslagit, att Rikets Ständer täcktes bevilja ett räntefritt lån af 32,288 R:dr, att genom årlig afbetalning amorteras eller, i händelse ej bifall dertill kunde lemnäs, på de vilkor, som för anslag af dylik beskaffenhet kunde komma att i allmänhet bestämmas, på det att detta, såväl för orten, som för det allmänna särdeles nyttiga företag ej, till följd af bristande medel, må afstadna.
Ehuru, enligt hvad bekant är, brobyggnaden öfver Umeå eif numera är fullbordad och upplåten till allmänt begagnande, samt sålunda den af motionärerne hysta farhåga, att arbetet icke skulle komma till fullbordan, numera upphört, har dock Utskottet, i betraktande af företagets omfattning och stora kostnad samt då Umeå häradsboer icke frivilligt åtagit sig brons uppförande, utan blifvit, mot sitt bestridande, dertill förpligtade, ansett sig böra hemställa, 17:o. att Rikets Ständer, i och för den numera fullbordade brobyggnaden ofver
Umeå eif måtte bevilja ett ytterligare lån, stort 24 Sta,ts-TJtslcottets Utlåtande N:o 141.
Tjugotuscn Riksdaler Riksmynt, med förbindelse för vederbörande låntagare att årligen, efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommits, erlägga åtta procent af hela den lyftade lånesumman, hvaraf ränta godtgöres efter fem procent utaf obetalda kapitalbeloppet och det öfriga utgör afbetalning derå, samt att i öfrigt de föreskrifter, som för tillgodonjutande af andra dylika statsbidrag vid innevarande riksdag varda stadgade, äfven i afseende på detta lån böra, i tillämpliga delar, lända till efterrättelse.
I ändamål att tillvägabringa en kommunikation emellan den uti södra delen af sjön Asnen inom Kronobergs län belägna Sirkön och fasta landet, hvarigenom jemväl sydöstra delen af nämnda län samt en del af Blekinge skulle erhålla en mil kortare väg till närmaste jernvägsstation, Wieslanda, har plan och kostnadsförslag för en brobyggnad öfver det s. k.
Rörvikssundet, som är 1,000 fot bredt, blifvit uppgjordt af Distrikt-chefen, Majoren Remmer, enligt hvilket förslag kostnaden för detta arbete beräknats till 36,000 R:dr; och som åboerne icke mägtade att ensamme bekosta arbetets utförande, hafva, uti särskilda motioner, Kontraktsprosten Palmlund inom Preste-Ståndct (Motion N:o 123) och Riksdagsfullmägtigen A. Medin från Kronobergs län inom Bonde-Ståndet (Motion N:o 487) föreslagit, att Rikets Ständer till uppförande af en brobyggnad öfver det s. k.
Rörvikssund i sjön Åsncn måtte bevilja ett anslag, motsvarande tvåtredjedelar af den för brobyggnaden beräknade anläggningskostnad, eller 24,000
R:dr, hvaremot åboerne på Sirköu förbunde sig att med den återstående tredjedelen, 12,000 R:dr, bidraga tili arbetets utförande.
Enär hvarken de angående ifrågavarande brobyggnad upprättade och till Utskottet aflemnade kostnadsförslag blifvit af Styrelsen för allmänna Yäg-och Vattenbyggnader granskade, eller vederbörande myndigheter afgifvit yttrande i fråga om arbetets vigt och det gagn detsammas utförande kan beräknas för det allmänna medföra, anser sig Utskottet 18:o. nu icke kunna tillstyrka något särskildt anslag för ifrågavarande brobyggnads utförande.
Riksdagsfullmägtigen Sven Ersson från Stora Kopparbergs län har uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 395) hemställt, att till byggande af en flottbro öfver Östra Dalelfven vid det i närheten af Mora kyrka belägna s. k.
Badstufvubäcks färjeställe måtte beviljas ett mot den beräknade kostnaden svarande belopp af 12,312 R:dr att utgå dels såsom anslag, dels såsom lån, samt att till förbyggnad å norra stranden mot elfvens utskärning måtte såsom anslag anvisas Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 141.
25 anvisas trefjerdedelar af det, enligt uppgjordt kostnadsförslag, derför beräknade belopp.
Som icke heller det för ifrågavarande broanläggning upprättade kostnadsförslag blifvit af Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader granskadt, eller annan offentlig myndighet yttrat sig i fråga om bekofvet och lämpligheten af en broanläggning på det föreslagna stället, anser sig Utskottet böra hemställa, 19:o. att den väckta motionen må lemnäs utan afseende. o
För åstadkommande af en brobyggnad i Sollefteå öfver Angermanelfven hafva inom Preste-Ståndet Doktor Runsten (uti Motion N:o 151) och inom Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigen Henrik Hansson från Wester-Norrlands län (uti Motion N:o 283) föreslagit, den förre: att, dels såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, dels såsom lån på möjligast billiga vilkor, beviljas ett statsbidrag till det belopp, som, efter af vederbörande
Distriktchef uppgjordt och inkommande kostnadsförslag, må pröfvas för ändamålet behöfligt; och den sednare: att dertill måtte anvisas ett anslag utan återbetalningsskyldighet stort 100,000 R:dr, hvarjemte motionären anhållit att, innan ärendet till behandling förekonnne, få till Utskottet inlemna syne-instrument och kostnadsförslag jemte öfriga handlingar i målet.
Enär några sådana handlingar sedermera icke till Utskottet inkommit, hemställer Utskottet, 20:o. att ifrågavarande motioner må lemnäs utan afseende.