Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse till Kongl. Maj:t måtte tillkännagifva, att hos Rikets Ständer förekommit ett förslag till reglerande af Spannmåls-tullen , hvilket befunnits så förmonligt, att detsamma, när verkställighet derå kan medgifvas , skulle medföra spannmåls-handelns stadga och framgång samt Jordbrukarens verkliga, deraf uti icke ringa mon beroende, fördel, och att, ehuru Rikets Ständer icke ansett sig kunna tillstyrka dess antagande liu genast, i hela Bevillnings-Utskottels Utlåtande' N.-o 45. i3 sin vidd, emedan, till följd af Handels-Conventionen med Ryssland, spannmål från Finland får emot half tull i Riket införas , hafva Rikets Ständer likväl bordt till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna samma förslag med hemställning: att, då Hvete är ett sädes-slag, som nu produceras i landet mera allmänt än förr och utöfver behofvet, men deremot i ringare nion skall odlas i Finland, så att någon betydligare import derifrån af detta sädes-slag icke borde befaras, Kongl. Maj:t täcktes i Nåder bestämma de i Förslaget angifna grunder för tull å Hvete; att K:gl.
Maj:t, då förändrade omständigheter sådant medgifva, behagade åt förslaget i sin helhet lemna den Nådiga uppmärksamhet och den tillämpning, sorn Rikets Ständer anse samma förslag förtjena, samt slutligen att, med afseende på den verkliga fördel för landet, som torde inträffa , derest tullen å Öfriga sädes-slag, utom Hvete, vore liv •för någon längre tid, eller åtminstone intill nästa Riksdag, Kongl. Maj:t målte i Nåder bestämma in - i4 Bil. till Bevillnings-Utskottets Uti.
N-o 45. och utförsels-tull efter nedanstående Tariff:
Tullvärde!
Införsels- Utförsels . tull: tull: R:dr. R:dr. st. rist. 8:
En tunna Råg 4: 3: 6:
En dito Korn och Malt 3: 2: 8. 4:
En dito Hafra .... 2: 1: 4. 6:
En dito Wicker ... 3: 2: 8.
De mot detta Utlåtande aflemnade Reservationer vidfoga^ vördsamt.
Stockholm den ii September 1829.
Af Herr Friherre Leijonhufvudj A.: ”Jag har hvarken förra gången, detta ämne af Utskottet afgjordes, eller nu delat den öfvertygelse, att den fixa tullen å åtskilliga slag af Spannmål borde bestämmas till 5o procent af ett i alla fall högt beräknadt tullvärde; derföre reserverar jag mig mot Beslutet i detta fall, och tillstyrker i stället att, Bil. till Bevillnings-Utskottets Uti.
N.o 45. i5 en dylik tull må med 33| procent af värdet erläggas.” Af Herr af Wingård, Joli.: ”1 frågan om det af mig föreslagna Tull-systems införande på vestra kusten, är jag fran Höglofl.
Utskottets beslut skiljaktig, och får i detta afseende åberopa min reservation vid förra Betänkandet, med tillägg, att, om en partiel tillämpning skulle ega rum, denna äfven borde utsträckas till Hafra, såsom en på England lätt afsättlig artikel.”
Härmed förenade sig Herrar Rothlieb, A. F., Uggla, G. G., samt af Geijerstam , O., äfvensom Herr Prosten P. G. Swedelius, hvilken yrkade systemets antagande i sin helhet.
Af Herr af Billbergh , J.P.: ”Då Utskottet vidhållit icke allenast samma tullbestäminelse å Spannmål, som i Betänkandet N:o 26 blifvit föreslagen, utan äfven det förklarande, att denna tullbestämmelse skulle intill nästa Riksdag fastställas , och jag för min del fortfar att anse en sådan tullbestämmelse å Spannmål utöfver beliofvet hög, äfvensom att det är oförenligt, ej mindre med det ändamål man söker, än med begreppet om en fix Tull, att icke garantera tullens bestånd längre, än till nästa Riksdag. så i6 Bil. till Bevillnings-Utskottels Uti.
N.-o 4^'. får jag, i dessa hänseenden, åberopa mill Reservation vid ofvanomförmälte Betänkande N:o 26, såsom redovisande grunden för denna min skiljaktighet.” ”Discussionerne inom respective Stånden vid första Betänkandets förevarande, hafva ytterligare stadgat hos mig den öfvertygelsen, att en stadigvarande införsels-tull å Spannmål, hvars belopp icke öfverstiger Spannmåls-producentens behof af beskydd emot införsel af utländsk Spannmål i goda år, men deremot skäligen kan ega bestånd i missväxt-år, är det enda säkra medlet att i vårt land tillvägabringa en allmännare spann måls-handel , hvarigenom spannmålsprisen icke allenast må kunna uppehållas, utan äfven bibehållas vid ett jemnare pris.” ”Då likväl detta förslag icke skulle kunna vinna Rikets Höglofl.
Ständers bifall, eller Konungens Nådiga sanctiou, utan Kongl. Maj:t finna lämpligare att på obestämda tider, efter omständigheternas föranledande, stadga Spannmåls-tullen, tror jag mig af det skäl företrädesvis böra egna mitt förtroende till det af Herr Winberg uti Vällofl.
Borgare-Ståndet afgifna och uti detta Utlåtande intagna förslag, att detsamma i ett, som mig synes, rättvist förhållande till införsels behofvet - Bil. till Bevillning-Utskottets Uti.
.Vo sy behofvet af Spannmål bestämmer utförselstullen å densamma, hvilken senare tullbestämmelse hittills varit mindre bemärkt, af orsak, att landet först i senare åren börjat få öfverskott af Spannmål att exportera, men hvilken tullbestämmelse likväl hädanefter blifver af större betydenhet, då införsels-tullen skulle komma alt innefatta ett införselsförbud, och upplag af egna tillgångar i goda är skall fylla bristen af Spannmål i missVäxt-år.
Öfvergängen ifrån en tullfri utförs*el af Spannmål till ett rakt förbud emot utförsel är lika skadlig för Speculanten, sorn det alltid skall blifva svårt för Styrelsen, att ifrån omdömet öfver tillgång och behof af Spannmål bestämma den för hvarje tillfälle rätta utförsels-tullen.
Enligt Hr Winbergs förslag skulle denna utförsels-tull vid alla tillfällen bestämma sig sjelf, i förhållande till införsels-tullen, med iakttagande af den enkla grundsattsen, att en maximiinförsels-tull, innefattande detsamma sorn lorbuds-tull, stadgas, vid hvilken maximitullbestämmelse, såsom utmärkande ett öfverflöd af Spannmål inom landet, Spannmålen är till utförsel fri, men att, isamma mon denna införsels-tull minskas, i följd af större eller mindre import-behof af Spann - Bih. till R.
Brot. 1828 och 1829, SS., 1 J/d. a B. io:de Häftet. 2 i8 Bil. till Eevillnings-Utskottets Uti.
N.o 45. mål, i samma mon, eller till lika numeraire, ökas utförsels-tullen, för att icke gynna eiler till viss grad försvåra utförseln af Spannmål , så att införsels- och utförsels-tullen, sammanlagd, alltid utgör lika numeraire med den en gång stadgade maximi-tullen.
Skulle derföre Rikets Höglofl.
Ständer finna lämpligt, att, i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, fästa Dess Nådiga uppmärksam* Iiet på Herr af FVingårds Motion i detta ämne; så hemställer jag vördsammast, om icke Herr FVinbergs förslag för tjenar lika afseende, helst Herr af FVingår ds Motion icke vidrör frågan om utförsels-tullen å Spannmål.’* Herr Petersson förenade sig härmed.
Herr Donner: ”Då jag anser, att billiga och jemna Spannmåls-pris säkrast skulle åstadkommas genom en måttlig bestämd tuli, får jag reservera mig så väl emot Utskottets tillstyrkan, att hos Kongl.
Maj:t anmäla Hr Landshöfdingsn af FVingårds förslag till Spannmåls-tull, som ock emot den af Utskottet nu föreslagna höga fixa tull på Spannmål.” Herr Ålund: ”Emot Utskottets Betänkande, i hvad det angår afslag å Herr Winbergs Förslag, att antaga en så kallad regulator, eller jemnare, för tullen, reserverar Bil. till Eevillnings-Uiskottets Uti.
IV.-o 45- 19 jag mig, under åberopande af de skäl, som Herr Presidenten af Billbergh i sin reservation anfört, med tillägg, att, då Utskottet fästat så ringa uppmärksamhet vid Spannmåls-exporten från Riket, att det ansett några försigtighetsmått dervid icke behöfva vidtagas, härigenom lärer förefinnas så mycket mera skäl för antagandet af hvad Herr Winberg föreslagit.” Herr Hydström samt Riksdagsmännen Eric Pehrsson från Gefleborgs, Anders Olsson från Stora Kopparbergs och Anders Andersson från Skaraborgs
Län reserverade sig i fråga om den föreslagna fixa tullen, såsom, i deras tanka, alltför hög att kunna bestå i missväxt-år.
, STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Tryckeriet, 1829. Btvillnings-Utskotiets Memorial N:o 46.
Antom till Exped.-Utsk. den 8 Ocf ISag.
Memorial, i anledning af gjorda anmärkningar vid B et ankan' det Nio 41, om befrielse eller lindring i Bevillningen för Krono-Lotsar eller Lotsdrängar.
"Vid föredragning lios Högloft.
Rid der.skåpet och Adeln af Utskottets Betänkande N:o 4i, i anledning af Hr JV.
Bruncronas
Motion 0111 befrielse eller lindring i bevillningen för Krono-Lotsa^ och Lotsdrängar, har nämnde Betänkande, till följd af Åtskilliga dervid gjorda anmärkningar, blifvit åter-remitteradt; men som detsamma, enligt ankomna P10- tocolls-utdrag, är af Högvördige Presle-Ståndet, Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet bifallet under dén iyrde, ig och 14 sisth Augusti; sa, och då förevarande fråga derigenom, i Utskottets tanka* Bih. lill Ii.
Fröt. 1828 och 182g j SS., 1 Afd. 2 B, urte Iläftet. 1 2 Bil. till fevillnings-Utsk.
Memorial N.o 46- är afgjord, A terslor endast för Utskottet att ett sådant förhållande för Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vördsamt tillkännagifva, under bifogande af en häremot afgifven reservation.
Stockholm den i October 1829.
Reservation af Herr Uggla, G. G.: ”Då det icke lärer kunna bestridas, hvad Utskottet uti dess första Betänkande, N:o 4[> jemväl öppet medgifvit, att- frågan om Bevillnings utgörande af Krono-Lotsar och Lotsdrängar, samt följaktligen äfven om deras befrielse ifrån eller lindring i densamma, innefattar ett föremål för Be viUningens fördelning, vid yppande sk il jak tigbeter, hvarom 71 §.
RegeringsFormen uttryckligen bestämmer den ordning, som dervid följas skall; kan jag för min del ej annat än reservera mig emot den af Utskottet, i rak strid dermed, proclamerade grundsatts, att förevarande fråga genom tre Stånds beslut blifvit afgjord, utan tror deremot, att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln är, enligt klara ordalydelsen i nämnde Grund - Bevillnings-Vtskottets Betänkande N.-o /J.J, 3 lags §., fullkomligen berättigadt, att, oberoende af förenämnde beslut, hvilket, efter mitt begrepp, i en bevillnings-fråga, icke är Rikets Ständers , fatta sitt eget verkande beslut i saken, och, der det skulle blifva skiljaktigt emot de öfriga Riks-Ståndens, gifva behörig kraft deråt, genom frågans öfverlemnande till förstärkta Stats-Utskottet, i stadgad och hittills alltid följd ordning.
Antom till Exp.-Utslc. den 8 Oct. 1829.
Betänkande, angående Porto-afgiften för Inrikes Brefvex— lingen.
Skrifvelse af den 12 December i8a3 hafva Piikets då församlade Ständer bos Kongl. Majit anhållit, att ÖfverPost-Directeuren måtte i Nåder anbefallas att innan nästpåföljande
Riksdag uppgöra och inkomma med förslag till nya Post-Taxor för inrikes brefvexlingen, på det sätt uppgjorda , att vägens längd eller afståndet emellan orterne antoges till hufvudgrund för 4 Bcvillnings-UtskoUels Betänkande N-o 47'
Porto-afgiftens beräknande, och icke, såsom förut, antalet af de Post-Contoir, hvilka brefven skulle passera; dock så, att Taxorna vid denna reglering hvarken hufvudsakligen förhöjdes elier nedsattes; och sedan, i följd häraf, dylika Taxor blifvit af Öfver-PostDirecteureÅ upprättade, har Kongl. Maj:t, jemte Nådig Skrifvelse af den 26 sisliidne November, öfverlemna t desamma till Rikets Höglofl.
Ständer, som behagat remittera dem lill Bevillnings-TJtskottet.
Innan Utskottet afgifver sitt yttrande i ämnet, anser Utskottet sig böra lemna några upplysningar om Postmedlens belopp Jn. m.
Enligt Post-Verkets Räkenskaper uppgår netto-behållningen af Post-intraderna för nedannämnde år till följande belopp, nemligen:
För år 1830 R:dr iii,o3?.: 22: 10. —. 1824 ” ti2,858: 4^: 5. — 1820 ” 129,428: 2: 6. — 1826 . . . , . ” 128,900: i3: 5. — 1827 ” 84,399: 10.
Härvid bör dock anmärkas, dels att behållningarna för de tvänne förstnämnda åren blifvit minskade genom njbjggnads.- kostnader , uppgående år 1820 till 15,555 R:dr 26 sk. 8 r:st och 1824 lill x.5,643 Ibdr Bevillnings-DUkoHels Betänkande N-0 4-7- 5 26 sk. 8 r:st., så alt, derest dessa serskilda utgifter icke egt ram, behållningen för dessa år stigit till nära samma summa, som under de a:ne påföljande åren; — och dels att, enligt vederbörandes derom lemnade och af räkenskaperna styrkta uppgift, den betydliga nedsättningen för år 1827 tillkommit derigenom, att 1826 års kostnad för paket-farten mellan Götheborg och Harwich, utgörande 20,400 R:dr, blifvit år 1827 ersatt, samt att utgifterna för sjö-postfartens underhållande emellan Ystad och Greifswald blifvit ökade genom extra-ordinarie reparations-kostnad till nära 12,000 R:dr på Äng - postfartyget Constitutions machineri.
Hi irigenom har behållningen blifvit minskad med tillhopa 3a,400 R:dr, samt skulle, om denna summa tillägges förutnämnde 1827 års behållning (84,399: 37: 10), uppgå till ett sammanräknadt belopp af R:dr 116,799: 37 sk. 10 r:st.
Banco. —-
Örn af de sålunda uppkommande summor beräknas ett medium, finnes detta för ifrågavarande 5 år hafva uppgått till omkring 20,000 R:dr utöfver det belopp, som Höglofl.
Stats-Utskottet i Inkomst-Betänkandet beräknat, och Rikets Högh Ständer antagit, eller x00,000 R:dr Banco.
Unrl er förutsättning, att nctto-behållningen af Post-Yerkets inkomster sålunda hädanefter kommer alt minst utgöra sistuämn* 6 Bevillning- Utskottets Betänkande IV. o 47- da summa, har Utskottet, med skyldig noggrannhet, granskat och öfvervägat ej mindre det, genom Öfver-Post-Directionens försorg, upprättade förslag lill Porto-afgift, med tillhörande Taxor och Calculer, än öfriga härvid förekommande förhållanden.
— Nämnde förslag är väl i allmänhet upprättadt efter den i Rikets Höglofl.
Ständers ofvanåberopade Skrifvelse framlagda grundsatts, att vägens längd och icke Post-Contoirens antal må bestämma afgiften, men stödjer sig tillika på den af Öfver-Post-Directionen antagna, och, i Utskottets tanka, rigtiga princip, att en högre afgift bör fästas vid de första miltalen, och sedermera i visst förhållande nedsättas.
Bilagde Tabell N:o i utvisar, huru denna princip blifvit i förslaget tillämpad, nemi. att för ett bref på en väglängd al 3 mil och derunder skulle betalas 2 sk. lodet, från 3| till och med 5 mil . . sk. — — 5J till och med 7 mil . . 3 sk. — — 7I till och med 10 mil . . 3i sk. —
Derefter skulle afgiften ökas för hvar 5:te mil med 6 r:st. ända till 3o mil, sedermera för hvar io:de mil äfven med 6 r:st. ända till 120 mil, och slutligen för hvar i5:de mil likaledes med 6 r:st., intill i65 mil, då den uppginge till 11 ~ sk., samt derutöfver i ett för allt erläggas 12 sk.
För öfrigt inhemtas äfven af den under N:o 2 här bilagda Tabell, som är upprättad med led - Bevillnings-UIskottets Betänkande N.o 47■ 7 ning af ett utaf Öfver-Post-Direetionen meddeladt Utdrag af Stockholms Post-Contoirs Bref-Protocoll för år 1826 öfver vigten af de under nämnde år till inrikes orter afgångna bref, samt den deruti gjorda beräkning öfver intraderne så väl efter nu gällande Taxa, som ifrågavarande nya förslag, att skillnadan i total-inkomst är af föga betydenhet, och att således den af Rikets Ständer. i detta hänseende, gifna föreskrift blifvit, efter möjligheten, fullgjord.
Ehuru Öfver-Post-Direetionen, i Utskottets tanka, efter rigtiga grunder upprättat och låtit utarbeta ifrågavarande Taxor, har Utskottet likväl dels fästat uppmärksamheten dervid, att den nog ofta förekommande beräkningen af runstycken icke allenast torde förorsaka tidsutdrägt och olägenhet vid de i och för liqviden af Porto å Post-Contoiren förefallande vexlingar, utan äfven medföra onödig vidlyftighet vid Räkenskapernas uppgörande och reviderande, samt dels ansett, att Porto-afgiften borde i någon ringa nion höjas för att hära den högre skjuts-lega samt andra ersättningar, som i vissa fall blifvit uti gemensamt Betänkande af Bevillningsocli Oeconomie-Utskotten föreslagne.
På sådana grunder har det ansetts lämpligt, att Porto-afgiften, med uteslutande af runstyeksberäkningen, erlades endast i skillingtalj 8 Bevillnings-UtskoUets Betänkande N:o /[p. och Utskottet liar, med afseende å alla härvid förekommande omständigheter, och så noggrann efterföljd af grunderna för ÖfverPost-Directionens Taxor, sorn med Utskottets afsigter varit förenlig, sökt. bestämma den Porto-afgift, sorn här nedan föreslås; hvarvid Utskottet förmodar, att, då uteslutandet af runstycken stundom ökar och stundom minskar kostnaden för de corresponderande, den i öfrigt, af förut angifven orsak, skedda tillökning i Porto, dels, å ena sidan, lärer anses så obetydlig, att den icke kan kallas synnerligen kännbar, och dels, å den andra, finnas billig och oundviklig, då blcaid Stats-Verkets inkomster till visst belopp beräknas behållningen frän PostVerket, hvilket bör bära de i och för dess bestånd nödiga utgifter.
— Utskottet föreslår alltså vördsam t, att för bref på en väg-längd af till och med 3 mil betalas ask. period, ifrån 3| till och med 5 mil 3 d:o ifrån 5 J till och med iomil 4 ck;o ifrån io?- till och med 20 mil 5 eko ifrån sol till och med 4° 6 d:o ifrån 4°| till och med 60 mil 7 eko ifrån 60J till och med 80 mil 8 d:o ifrån 8oi till och med 100 mil q d:o ifrån ioo| till och med i.?.5 mil 10 eko ifrån i25£ till och med i5o mil 11 eko 4. samt derutöfver , ■ . , , 12 d;o Bevillnings-Utskottets Betänkande AT.-o 4rJ
- I öfverensstämmelse härmed har den i Tabellen N:o 2 intagna Calcul, med ledning af lodtalet å de till inrikes orter år 1826 från Stockholm afgångna bref blifvit upprättad, hvilken upptager intraden af Porto-afgiften så väl efter 1111 gällande Taxa, som både Öfver-Post-Directionens och Utskottets nu afgifna förslag.
För att undvika vidlyftighet, har Utskottet endast gjort tillämpning af detta senare för Stockholms Post-Contoir; men då erfarenheten visat, att inkomsten derstädes utgör något mindre än tredjedelen af hela Rikets, och förstnämnda inkomst, efter nya förslaget, är calculerad till R:dr 65,154- ^4 sk. eller 7,'638 R:dr 19 sk. 6 r:st. mera’, än det belopp, hvartill den, efter nu gällande Taxa, år 1826 uppgått, eller 57,616 R:dr \ sk. 6 r:st., så kan deraf den slutsatts hemtas, alt, om correspondancen blifver ungefärligen densamma, det uppkommande öfverskottet torde i det närmaste motsvara den ökade Postskjuts-legan af omkring 11,000 R:dr, samt de ersättningar, hvilka Utskotten, i sammanhang dermed, äfven tillstyrkt.
Härvid bör Utskottet likväl upplysa, att, ehuru Wisby endast är beläget omkring 70 mil från Stockholm, Porto-afgiften likväl blifvit bestämd lika med den högsta, eller 12 sk., af den anledning, att Postens träns - lo B evillnings-Ut,skottets Betänkande N.o 47- porterande öfver hafvet tilt och ifrån Wisby fordrar en serskild, icke obetydlig kostnad.
Åfgiften är äfven i nu gällande Taxa fastställd efter samina grund, och sådant bör behörigen iakttagas vid upprättandet af de speciela Taxorna i fråga om Porto-afgiften från och till Wisby.
Med tillämpning af hvad sålunda blifvit anfördt och föreslaget, får Utskottet således vördsamt tillstyrka: att Rikets Höglofl.
Ständer, uti underdånig Skrifvelse till K:gl. Maj:t, måtte dels anmäla, att Rikets Ständer , uppå här ofvan angifna skäl, icke kunnat ovilkorligen antaga de af Öfver-Post-Directeuren upprättade Post-Taxor för inrikes brefvexlingen, utan, af sådana anledningar, bestämt den Porto-afgift, som förslaget utvisar, samt, till undvikande af vidlyftighet, tillämpat densamma endast i Taxa för Stockholms Post-Contoir, dels ock anhålla, att Kongl.
Maj:t täcktes lemna Öfver-Post-Directeuren del af detta Rikets Ständers Beslut , till behörig efterrättelse, med Nådig föreskrift derjemte att, efter N:o i. i TABELL öfver P o stporto-afgiften i förhållande till vägens längd, upj>~ rättad i öfverensstämmelse med den princip, att den hufvudsakliga af giften vidlåder
Bref transporten de första tio milen, uträknad till 3i sk. lodet, hvarefter den ökas med 6 rist. för hvar 5:te mil ända till |3o mil, men derefter med lika belopp endast för hvar i olde mil ända till 120 mil, och derutöfver på enahanda sätt för hvar i5:de mil till och med 16 51 mil, då tillökning för det öfver skjutande miltalet upphör, nemi För 3 mil och derunder betalas . . . * 2 sk. lodet. — 3-§ mil till och med 5 mil • • H sk. dito.
•— 5i mil till och med 7 mil . , 3 sk. dito. 7! mil till och med 10 mil . . 3* sk. dito.
•— 10*- mil till och med i5 mil • • 4 sk. dito. — 15 5. mil till och med 20 mil • • 4\ sk. dito. ■— aoi mil till och med 25 mil . . 5 sk. dito. — 251- mil till och med 3o mil . . 5x sk. dito. — 3o| mil till och med 4o mil . . 6 sk. dito. — 40^ mil lill och med 5o mil . . 6| sk. dito. — 5oJ mil till och med 60 mil • • 7 sk. dito. -— 6oi mil till och med 70 mil • • 71 sk. dito. —1 70! mil till och med 80 mil . . 8 sk. di to. — 8o| mil till och med 90 mil . . 8x sk. dito. — 90 £ mil till och med 100 mil • • 9 sk. dito. — 100J mil till och med 110 mil •
• 9f sk. dito. — iio|- mil till och med 120 mil .
.10 sk. dito. — I20|- mil till och med 135 mil • •
I0i sk. dito. — i35| mil till och med i5o mil . . 11 sk. dito. — i5o|; mil till och med 165 mil . . u| sk. dito.
V 165 i och deröfver . sk. dito.
(Tillhör Bevillnings-Utsk.
N:o 47)* N:o 2, TABELL, sorn utvisar heltalet å de år 1826 från Stockholm af gångna Bref, samt den derförcinflaine Portotefgift ? jemförd med sä
Directeurens som Utskottets Förslag till ny Taxa. 'il Öfve?-Pöst - lin. 44! 54! i8| 2 1 58f 461 34!
Gamla Taxan.
Öfver- -Post-Directeu Utskottets Förslasr. 1826 års Gamla Taxan.
Öfver-Post-Direcleu- Utskottets Forsla er 1826 års rens Förslag.
Mil. rens Forsla V lodtal.
Post- lod tal.
Post- Post- Porto.
Porio. Summa-.
Alingsås . . . » Arbo°a .... l4o I 7 2o4 i5 6 6 189 34 6 7 204 15 3o| Mariestad ... 4356 6 544 24 6 —— ■544 2 4 6 544 24 8351 4 — 695 44 4 6 782 43 6 5 — 869 43 49!
Marstrand ... 832 7 6 13o — — 6 6 X 12 3 2 — 7 —- 121 16 —- Askersund . . . 3317 5 — 345 25 5 — 345 25 — 6 — 414 3o 27!
Medevi ..... 49 5 5 — 5 r 27 — 5 6 56 34 b 6 — 6, 42 —- Avestad ....
4113 4 — 342 36 4 6 385 28 6 5 — 428 21 Nora ......
32i6 5 — 335 — 5 — 335 — — 6 — 4o2 —- Bjästad Bollnäs ..... 677 7 6 9° 7 6 7 6 — 84 7 7 — 84 7 621 Nordmaling . » 375 7 6 58 28 6 7 6 58 28 b 8 — 62 2 4 — 824 6 — io3 — — io3 6 — 103 J7f Norrköping . . 26,791 4 — 2232 28 — 4 6 a5x 1 31 b 5 —. 2 7.9° 35 — Borgholm . . .
Borås 13oo 7 — 202 34 ■ . 6 6 188 ro 7 7 — 2°2 34 11 Nyköping . . . 17,953 3 — 1122 3 — 4 — i496 4 — 5 — 1870 5 2813 7 — 4io 11 6 6 38o 44 6 — 4*0 r 1 7!
Norrtelje .... 8783 3 — 548 45 r — 3 6 640 20 b 4 -— 73, 44 — Boxholm ....
1046 5 — 108 46 5 6 i*9 \ 1 6 — 13o 36 2 7-!
Philipstad . . . 2957 5 — 3o8 — 5 6 338 39 b 6 — 369 3o —- Båstad 8q3 7 6 129 2b 6 7 i3o 1 T 7 —- i3o 1 r 92!
Piteå 2447 8 6 433 15 6 9 — 458 3.9 9 ■— 458 3.9 —- Calmar 91 q3 7 — l34o 3i 6 6 1244 42 25 6 n j — i34o 3 1 4'f
Qvarsebo . » » 412 >1 å 60 4 6 6 55 38 — 7 6 — 60 4 Carlshamn . . . 4735 7 6 7 39 4° 7 — 690 7 — 690 2 5 ii. 25 Ramundeboda. 14.62 5 — 15a »4 — 5 — 15a •4 — — 182 36 —.
Carlskrona . . . 9108 i 3,898 7 6 i4a3 b 7 — 1328 r 2 7 — 1328 r 2 - - . 5i Runeby ....
11456 7 6 227 24 — 7 — 212 ib — 7 >— 212 ,6 Carlstad .... 6 !737 12 6 r737 t 2 6 *737 t 2 12^ 5256 4 438 4 438 . r, 547 24 Sigtuna . . •» . . * 6 Christianstad » 7*4* 6 1115 3” 6 io4i • 9 1 7 1041 r 9 41 1826 2 f 4 95 b 3 ix4 6 7 / 7 65f 6 3.9 ^ **■ Christinehamn 4631 5 482 *9 5 6 53o 3 o 6 6 — 578 4 2 Skanör ..... 338 7 6 5a 3q — 7 82 8 — 56 16 —.
Cimbritshamn 968 7 6 151 12 7 6 151 t 2 8 — 161 16 36 Skara ....
. . 3483 b 435 18 — 6 — 435 18 6 — 435 18 Dalarön » . . . i 253 2 — 52 10 2 6 65 1 2 6 3 — 78 r 5 — 84| Skellefteå . . . 1317 8 6 233 10 6 8 6 233 xo b 9 ‘—. 246 45 Belsbo ..... 293 6 — 36 3o 6 36 3n 6 — 36 3o . 24| Skenninge . . . 3371 b — 351 7 — 5 351 n . 1 — 6 — 421 18 Ekolsund . . . 2932 3/ib n 3 6 — i83 433 12 3o 3 0 183 t 2 "Sn — 4 — 2q4 433 55 16 3o 20 — 34 '2 2 \
Skölde .....
Smedjebacken Strengnäs . . . 2 r 19 4 8 06 6245 b 5 264 5oo 4a 3o — 6 9 264 5oo 42 3o 6 b — 264 42 36 — Elfkarleby . . . 532 4 — 44 16 - - , 4 6 433 49 OO 42 O 5 — 84 3 390 15 — 3 6 455 *7 6 / d 520 20 Engelholm . . 156q 7 6 245 7 6 7 228 3 9 7 4 — 2 28 3 Q 134 Strömsholm . . 313o 4 — 260 4° ■— 4 — 260 4o — 5 — 3 26 2 —- Enköping . . . 7988 3 — 499 12 3 6 58a r 2 — 665 32 544 Strömstad . . . 90 5 7 6 14r 19 6 7 — 13 x 47 — 7 — 131 47 —.
Eskilstuna . . . 8 r 44 4 — 678 32 4 678 32 5 — 848 .6 4>!
Sundsvall . . . 6586 b 8a3 12 — 6 6 891 41 — 7 — 960 22 Falköping . . . 58q 6 — 73 3o 6 -— 73 3o 6 — 7 3 3o J9l Säther ..... 4 092 b 426 12 — 4 6 •383 3o — 5 — 426 12 —- Fahlun ..... 1 i,54o b — 1202 4 _ 5 — r 202 4 1 6 — 1442 24 27 !