Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle, mot förmodan, Rikets Ständer ej finna skäligt bifalla denna min gjorda framställning, tager jag mig friheten som alternativ framställa, att som Hässjö socken redan förbundit sig att ombygga vägen efter do planer och ritningar, som blifvit uppgjorda, tre fjerdedelar af vägomläggningskostnaden inom denna socken måtte beviljas, utgörande enligt förslaget R:dr 39,284: 44. samt expropriationskostnaden af jord till den nya vägen med oafkortade . 7,820: 75. eller tillsammans anslag Runt R:dr 47,105: 11.
Om remiss till Höglofliga Stats-Utskottet af denna min motion anhålles vördsamt, äfvensom att framdeles dit få inlemna erforderliga handlingar.
Pehr Tjernlund, från Wester-Norrlands län. 524 Motioner i Bonde-Ståndet 1865.
N:o 353. i\:o 353 Af Anders Medin från Kronobergs län, att
Staten måtte öfvertaga den förre lokomotivföraren Iliex genom domstolsbeslut ålagda skyldighet att till ätskillige personer utgifva ersättning, i följd af den vid Sandsjö jernvägsstation den 23 December 1864 inträffade olyckshändelse.
Annu lefver i friskt minne hos en hvar inom detta Stånd den fasansfulla olycka, som den 23 December sistlidne år timade vid Sandsjö station, då mellan tvänne jernvägståg sammanstötning egde rum med den olyckliga påföljd, att dels lif spilldes på stallet, dels flere personer efteråt till följd af erhållna kroppsskador afledo, efterlemnande sina familjer i fattigdom och elände och utan någon utsigt till framtida bergning.
Andra, flertalet, åter undsluppo visserligen med lifvet faran, men med krossade och sedermera amputerade armar eller ben äro de bragte ur stånd att medelst arbete förskaffa sig sitt uppehälle eller ens det nödvändigaste för framtiden.
Afven bland desse finnas många, som hafva talrika familjer, hvilkas enda stöd de varit; afven dessa familjer drabbades således af nämnda olycka och se för sina kommande dagar endast fattigdom och elände.
Vestra Häradsrätt har genom utslag den 6 sistlidne
Maj förklarat, att f. d. lokomotivföraren Iiiex ensam vore ansvarig för ifrågavarande olyckshändelse, och att det ålåge honom ensam att utbetala alla ifrågakommande skadeersättningar, hvilket utslag, af Riex öfverklagadt, blifvit af Göta Hofrätt faststäldt.
Enligt hvad bifogade afskrift af protokollsutdraget af Vestra Häradsrätts särskilda Dombok lör den 6
Maj 1865 visar, utgöres denna skadeersättning äf dels ett en gång för alla bestämdt belopp af 4,010 R:dr R:mt, dels af ett de aflidnes enkor och barn tillerkändt underhåll, åt de förre 150 R:dr R:mt att årligen under deras återstående lifstid utgå, och åt de sednare 30 R:dr Runt årligen, tills de uppnått 15 år, — samt dels af en på särskild rättegång beroende ersättning till vissa uppgifne målsegande.
Att f. d. lokomotivföraren Riex är utan alla tillgångar och ur stånd att af ofvannämnda betydliga skadeersättningar gälda det ringaste, är en allmänt käijd sak, hvadan och då olyckan skedde å Statens jernvägar, Staten måste anses åtminstone moraliskt förpligtad att till de af nämnda olycka lidande utbetala den ersättning, som den egentligen vållande ej förmår gälda.
På grund af hvad jag nu haft äran anföra och under uppmaning till en hvar att behjerta det olyckliga i ofvannämnda familjers belägenhet, isynnerhet som de, till följd af Riex’s fattigdom, skulle beröfvas allt understöd, vågar jag hos Rikets Ständer vördsamligen hemställa, Motioner i Bonde-Ståndet 1865.
N:o 354. 525 att Rikets Ständer täcktes bevilja, l:o) att den en gång för alla bestämda ersättningssumman
Fyra tusen tio Riksdaler Riksmynt utbetalas antingen af jernvägarnes trafikmedel eller af andra statsmedel; samt att till betäckande af 2:o) de ersättningsbelopp, som äro till sin årliga storlek fastställda, men på obestämd tid utgå, och af 3:o) dem, hvilkas belopp äro på särskild rättegång beroende, beviljades ett förslagsanslag af minst två tusen Riksdaler Riksmynt årligen.
Medin, från Kronobergs län. o 354.
Af Anders Medin från Kronobergs län, om nedsättning af beloppen i vissa delar af den för trafiken ä Statens jernvägar gällande taxa, m. m.
Det är hvar och en nogsamt bekant att jernvägsstyrelsen ännu ej hunnit å Statens stambanor anskaffa tillräcklig materiel för godstrafiken, hvilket visat sig under sistförflutna månader; således kan man ej fordra att en tillförlitlig taxa har kunnat blifva utarbetad i den mån sig borde, men hoppas att sådant sker så fort sig göra låter; men tills vidare torde likväl några mindre förändringar kunna tillvägabringas, intill dess en revision å nuvarande taxa kan företagas.
Bland de förändringar, som äro önskvärda, torde erkännas vara snälltågens turer och gång, som efter nu varande förhållande ovilkorligen gå med stor förlust, i anseende till de få passagerarue, som åtfölja; således kan posten ej så nära ensam bekosta alla de för tågets drift oundvikliga utgifter.
Jag vågar alltså föreslå, det Rikets Ständer behagade ingå till Kongl. Maj:t med underdånig skrifvelse: 526 Motioner i B onde-Ståndet. 1865.
Niis 355 och 356. l:o det Kongl. Maj:t efter inhemtande af jernvägsstyrelsens utlåtande täcktes i nåder bifalla, att en tredje klassvagn, ellen flera, om så erfordras, fingo åtfölja snälltåget mot en afgift af 40 öre per person för mil räknadt; 2:o att snälltåget gjorde ett kort uppehåll vid hvarje station, endast så, att passagerare kunde hinna gå utaf, samt gå på tåget — då posten kunde aflemnas på formligt sätt; 3:o att nedsättning för vissa trafikerade varor måtte ega rum på godstågen, t. ox. spanmål, kreatur, alla sotters trävaror, tackjern, m. fl. tyngre varor, hvilken nedsättning jag endast föreslår tills vidare borde blifva femton procent af nu varande; 4:o om ej vore skäl att persontrafik åtskiljdes från godstrafik?
Stockholm don 15 November 1865.
A. Medin, från Kronobergs län.
\:o »55.
Motionen ingifven den 15 November, men af motionären återkallad den 18 samma månad.
No 350.
I Motioner i Bonde-Ståndet 1865.
527 i\:o 35V.
Af Cai'!
Johan HjcEIinan från Jönköpings län, om framställning hos Kongl.
Maj:t i ändamål att styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader måtte anbefallas, att när arbetet för jernvägs förbindelse emellan.
Calmar och Warberg öfver Lamhult och Wernamo närmar sig jernstambanan, åt ifrågasatta enskilda företag lemna erforderlig hjelp i afseende å materiel, m. m.
Härmed får undertecknad väcka vördsam motion, att Rikets Ständer kos Kongd.
Majit ville anhålla om åläggande för jernvägsstyrelsen, att, när arbetena för jernvägsförbindelsen Calmar — Warberg öfver Lamhult och Wernamo närma sig stambanan, åt detta enskilda företag, som tillförer hufvudfloden (stambanan) tvänne svällande rännilar, lemna all den hjelp i materiel, m. m., som kan finnas behöflig för företaget och som är förenlig med styrelsens tillgångar, uppå af styrelsen bestämda vilkor.
Statistik för denna jernväg äfvensom ritningar och kostnadsförslag heder jag att framdeles få aflemna till det Utskott, till hvilket denna motion remitteras.
C. ./.
Kjellman, från Jönköpings län.. 528 Motioner i Bonde-Ståndet 1865.
I*:o 358.
Af Georg Ayqvist från Wermlands län, om ny undersökning för utrönande af lämpligaste sträckningen för en del af nordvestra jernsta,mbanan, rn. m. A! nu upplasta Kongl. Maj:ts nådiga Proposition inhemtas, att, ehuru Wermlands läns landsting, Konungens Befallningshafvande i detta län och Kongl.
Styrelsen för Statens jernvägsbyggnader anfört skäl, som hufvudsakligen tala för nordvestra stambanans framdragande från Christinehamn öfver Norum och Nilsby till Arvika, Kongl.
Majit likvisst icke ansett det med säkerhet kunna antagas, att denna nordligare sträckning skulle i jemförelse med den södra lemna så öfvervägande inkomst aft denna fullt uppvägde den högre anläggningskostnad, som för denna bana erfordras.
Detta förhållande, synes hafva sin grund deruti att Kongl. Majit ej haft tillgänglig cn på sakförhållanden grundad utredning af den ena eller andra liniens företräde i ekonomiskt hänseende, utan bidrag till denna utredning hufvudsakligen lemnats af personer, som af enskilda intressen med förkärlek omfattat endera sträckningen och då sålunda den af Rikets
Ständer vid förra riksdagen gjorda underdåniga framställning om en noggrann undersökning rörande nordvestra stambanans framdragande i en nordligare rigtniug än öfver Carlstad väl ledt till utredning af de tekniska förhållandena, men ej af de ekonomiska fördelarna för provinsen Wermland och för riket af de olika linierna, får jag, under åberopande af 56 § Riksdags-ordningen, väcka den motion, att en fullständig och opartisk undersökning af den trafik, som efter båda linierna kan uppstå, må af Rikets Ständer beslutas, och att, intilldess denna undersökning blifvit verkställd, anslag ej måtte beviljas för någon annan del af nordvestra stambanan mellan Christinehamn och Arvika än den, som är för båda sträckningarna gemensam.
N:o 359. 529 HT:o 359.
Af Jöns Rundbäck från Göteborgs och förande af ett representanthus samt till erforderliga medel.
Bohus län, om uppom anvisande af der - Sedan nu vår älskade Konungs högsinta förslag till ny Riksdagsordning blifvit på ett så upphöjdt och vackert sätt af samtliga de fyra Stånden antaget, så torde det vara vår sista stora skyldighet att på samma gång detta ovärderliga testamente af oss öfverlemnas, vi tillse, det den nya ständerförsamlingen får en passande och ändamålsenlig öfverläggningslokal.
Att detta, så fort ske kan, måste anordnas är desto mera af nöden, som, hvad kändt är, den lokal vi ännu begagna, i flera hänseenden är lika bristfällig, som den gamla representationen sjelf varit.
Då emellertid det nu torde vara omöjligt att på förhand beräkna kostnaden för den nya representantbyggnaden, torde man lämpligen kunna öfverlemna bestyret om och utförandet af densamma till Rikets Ständers Herrar Fullmägtige i Banken och Riksgälds-kontoret, hvilka i förening med andra sakkunnige män måtte ombestyra utförandet häraf, på samma gång nödiga medel dem härtill lemnäs, likasom någon summa torde böra anslås till premier för den eller dem, som inkomma med det bästa förslag till en dylik nationalbyggnad.
Som vidare motiver till detta mitt förslag torde vara öfverflödiga, får jag, på grund af hvad anfördt blifvit, äran hemställa: att Rikets Höglofliga Ständer måtte, ju förr desto heldre, gå i författning derom, att ett nytt, ändamålsenligt, nationen värdigt representanthus måtte uppföras, antingen på den plats Rikets Ständers hus nu innehar eller på något annat lämpligt ställe inom hufvudstaden, och att för detta ändamål nödiga medel måtte anvisas.
J. Rundbäck, från Göteborgs och Bohus län.
St, Prot. 1865 år 1866. 11 Sami, 4 Afd. 67 STOCKHOLM, TKYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1866 i r Motioner i Bonde-Ståndet 1806.
531 Mso 360.
Af Carl Dahlgren från Elfsborgs län, om eftergift af Statens rätt, till förmän för Gerdhems församling, till ett, efter aflidne Klockaren derstädes C. P. Bergstedt och hans jemväl aflidna hustru Anna, Maria Reis, fallet dana-arf.
Efter aflidne, nära 84-årige Klockaren i Gerdhems socken 0. P. Bergstedt och hans lika åldriga aflidna hustru Anna Maria Reis finnes ett litet arf af 410 R:dr 8 öre Runt, hvartill, oaktadt allmänna och laga tillkännagifvanden, ingen arfvinge sig anmält, och hvilket belopp sålunda är dana-arf.
Socknemännen, som under många år ofta måst anslå understöd åt dessa gamla makar, hafva sålunda betydligt bidragit till den lilla qvarlåtenskapen efter dem, hvilken oförmodadt uppgick till förenämnda summa; och då ifrågavarande 410 R:dr 8 öre skulle vara ett ganska beböfligt understöd för socknens folkskolor, på hvilka socknemännen, som icke haft annan tillgång än den årliga folkskoleafgiften och ett litet anslag å 61 R:dr af Staten, mäst. påkosta betydliga summor, såsom till ett nytt skolhus för den fasta skolan samt hyror till tre stycken småskolor, för hvilka utgifter socknen ännu häftar i skuld af iner än 500 R:dr; och enär aflöningen till lärarne i skolorna uppgår till mycket högre belopp, än nu ifrågavarande af makarne Bergstedt efterlemnade medel; och då, på sätt jag redan an ty dt, af medföljande utdrag af kyrkostämmans protokoll för den 4 Februari 1866 synes, att icke någon arfvinge till berörda qvarlåtenskap sig anmält, samt således den händelse inträffat, att meranämnde 410 R:dr 8 öre blifvit ett dana-arf; vågar jag, på grund af hvad jag sålunda anfört och under åberopande af 56 § Riksdags-ordningen, vördsamt föreslå och anhålla, det Rikets Ständer för sin del medgåfve, att den rätt, Staten kan ega till ifrågavarande 410 R:dr 8 öre, må på Gerdhems socken öfverlåtas, för att användas till understöd för dess folkskolor.
Handlingar, som styrka de i denna motion omförmälda förhållanden, bifogas.
Stockholm den 21 Februari 1866. G. Dahlgren, från Elfsborgs län.
Pont. 1865 dr 1866. 11 Samt.
4 Afd. 68 STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1860. öfver Motioner hos Bondeståndet vid 1865 och 1866 års Riksdag.
A. Afvittringen, om anslag för dess afslutande inom Lappmarkerna, m. m.
N:o 60. linqvist, Josef Oscar, från Norrbottens län.
Motion N:o 145, om användning af en del utaf de inom
Norrbottens län inflytande stubböresmedel till myraftappningar och odlingar. Stats-Utsk.
N:o 78. — — Motion N:o 146, om anslag för afslutande af allmänna afvittringen inom Lappmarkerna m. m. Stats-Utsk.
N:o 60. — — Motion N:o 308, om anslag för inrättande af en general-inspektion för gymnastiska undervisningen i riket.
N:o 66. — — Motion N:o 309, om ändring af reglementet för elektriska telegrafver ket, i den syftning att tjensteman ej må utan eget begifvande kunna från en till annan station förflyttas, m. m.
Altuna äng, utjord i Altuna socken af Westmanlands län, om undersökning till bestämmande af den ersättning, som må kunna vederbörande tillkomma för utgörande af augmentsräntan derifrån.
Motion N.-o 285. Stats-Utsk.
Andersson, Anders, från Göteborgs och Bohus län.
Motion N:o 100, om anställande af en extra provincial-läkare för Inlands Södre och Nordre härader. Stats-Utsk.
N:o 66. 2 Andersson, Anders, från Göteborgs och Bohus.
Motion N:o 101, om anslag för omläggning af allmänna vägen mellan Kongelf och Kyrkeby gästgifvaregård.
Andersson, Anders, från Skaraborgs län.
Motion N:o 88, om lån af allmänna medel för sänkning af de s. k.
Kottholmsfallen i Ullervads socken. Stats-Utsk.
N:o 78. — — Motion N:o 290, om anslag för att befordra export af ladugårdspro dukter. Stats-Utsk.
Andersson, Anders, från Stora Kopparbergs län.
Motion N:o 59, om förändrad grund för skyldigheten att uppföra folkskolebyggnad m. m, Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.
N:o 68. — — Motion N:o 176, om eftergift af dana-arf efter Charlotta Christina We din. Stats-Utsk.
N:o 31. — — Motion N;o 177, om anslag för aflöning af brovaktare inom Thorsångs församling af Stora Kopparbergs län. Stats-Utsk.
Andersson, Anders August, från Östergötlands län.
Motion N:o 17, om rättighet för tillverkare af svenskt bränvin att återbekomma tillverkningsafgiften, då sådant bränvin till utrikes ort utföres.
N:o 115. — — Motion N:o 71, angående vissa ändringar i Kongl.
Förordningen den 18 December 1863, om vilkoren för bränvinstillverkning.
N:o 1 och 3, Utlåt.
N:o 16 och 22. R.
N:o 118. — — Motion N:o 295, om uppgörande af en tillförlitlig jemförelsetabell emel lan embets och tjenstemännens proportionerliga förhållande till öfriga samhällsklasser i Sverige och grannländerna, samt om det s. k. dyrtidstilläggets upphörande i vissa fall, m. m.
N:o 20. — — Motion N:o 296, om utsträckning af den uti 30 Kap. 6 § Rättegångs Balken medgifna befrielse från skyldighet att nedsätta s. k. revisionsskilling, samt om upphäfvande af alla i samma Balk förekommande stadganden, i fråga om borgen för kostnad och skada. Lag-Utsk.
N:o 24~och Mern.
Andersson, Jan, från Stora Kopparbergs län.
Motion N:o 263, om föreskrift för styrelsen öfver statens jernvägsbyggnader, att företrädesvis inom 3 riket anskaffa de för dessa byggnader erforderliga effekter, m. m, StatsUtsk.
Motion N:o 264, om anslag för att börja byggandet af en jernstambana genom Upland, Westmanland och Dalarne i rigtning mot sjön Siljan. Stats-Utsk.
N:o 119 och 131. — — Motion N:o 265, att Statens eganderätt till Loka brunns- och bad-inrättning måtte på vissa vilkor åt enskildt bolag öfverlåtas.
Andersson, Johannes, från Elfsborgs län.
Motion N:o 125, om förbud att i riket införa bränvin och andra spirituösa drycker.
N:o 17. — — Motion N:o 126, om viss ändring af det för hypotheksföreningarne gäl lande reglemente, m. m. Banko-Utsk.
N:o 4. Konstit.-Utsk. Mern.
N:o 10 och Mern.
N:o 98. — — Motion N:o 127, om ändring af nu gällande stadganden för utsöknings måls anhängiggörande och utförande.
— Motion N:o 128, om ändring af lagens stadganden i fråga om skyl dighet att nedsätta revisions-skilling, m. m. Lag-Utsk.
N:o 70. — — Motion N:o 129, om rättighet för rättsökande och parter, att till dom stol eller annat embetsverk omedelbart insända skrifter, m. m. -— — Motion N:o 130, om rättighet för en hvar att upprätta uträkning öfver s. k. augmentsränta.
N:o 6. — —Motion N:o 131, om nedsättning i beloppet af postporto och den s. k. rekommendationsafgiften. Bevilln.-Utsk.
N:o 6. R. St. underdån.
N:o 38. - — — Motion N:o 132, om skyldighet för kronobetjening att fortskaffa em betsbref från presterskap och ordförande i kommunalstämma till länsstyrelse.
N:o 21. — — Motion N:o 133, om ovilkorlig befrielse för lärjunge vid allmänt ele mentarläroverk från undervisning i grekiska språket.
N:o 47. — — Motion N:o 282, om en jemnare fördelning af roteringsskyldigheten vid i Elfsborgs och Westgöta-Dals regementen.
Motion 283, om befrielsé för frivilliga skarpskytteföreningar att återlemna från Kronans förråd erhållna gevär, m. m. ätats-Utsk.
Andersson, Johannes, från Göteborgs och Bohus län.
Motion N:o 147, om anslag för anläggning äf en kanal från Rörbäcks' Kihle till Ersvik inom Lane härad af nämnda län. Stats-Utsk.
N:o 78. — — Motion N:o 148, om tillägg till Kongl. Förordningen den 21 Mars 1862, angåendé kommunalstyrelse på landet, i afseehde å behandlingaf frågor, hvilka röra tvänne eller flera till samma pastorat hörande kommuner, m. m.
N:o 58. — — Motion N:o 149, om upphäfvande af den s. k. indigenatsrätten m. m.
Andersson, Johannes, från Jönköpings län.
Motion N:o 119, om förändrad grund för byvägars underhållande.
N:o 40. — — Motion N:o 120, derom, att det pastorsarkiv nu tillhörande exemplar af Svensk Författningssamling och Länsstyrelses allmänna kungörelser måtte utlemnas till ordföranden i kommunalstämma, för att af honom förvaras.
N:o 43 och Mern.
N:o 46. — — Motion N:o 121, om eftergift af dana-arf efter pigan Sigrid Nilsdotter till förmån för Hakarps församlings fattigvård. Stats-Utsk.
N:o 62. — — Motion N:o 122, om befrielse för torpet Myrbacken inom Bonstorps socken och Mo härad inom Jönköpings län att vidare betala rotevakansafgift.
Andersson, Johannes, från Skaraborgs län.
Motion N:o 16, om ändring i lagens stadgande i 2 Kap. 1 § Rättegångs-Balken, angående tiden för hållande af häradsting. Lag-Utsk.
N:o 55. — — Motion N:o 44, om ändring i Kongl. Förordningen den 21 December 1857, om egors fredande mot skada af annans hemdjur samt om stäng selskyldighet.
5 Andersson, Johannes, från Skaraborgs län.
Motion N:o 165, att yngling, Söm genotngått fem klasser af allmänt elementarläroverk, måtte från beväringsskyldighet befrias.
Andersson, Jonas, från Östergötlands län.
Motion N:o 73, angående förändrade grunder för skjutshållningens bestridande.
N;o 8. R.
N:o 50. — — Motion N:o 266, att inspektion öfver folkskolorna endast må uppdra* gas åt personer utan annan tjenstebefattning.
N:o 94. — — Motion N:o 267, att elementarläroverkets tvänne lägsta klasser må från nämnda läroverk skiljas och förläggas till Folkskolan m. m.
N:o 47. — — Motion N:o 268, om årlig pension åt Komministern Nils Ignells enka, Sigrid Ignell, född Lindmark.
Andersson, Jöns, från Malmöhus län.
Motion N:o 30, om lindring af rustningsskyldigheten i Skåne.
N:o 2. — — Motion N:o 31, om ändring af straffbestämningarne för olaglig försälj ning af bränvin m. m.
Bevilln.- Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.
N:o 5, Utlåt.
N:o 9, Mern.
N:o 119. — — Motion N:o 109, om underdånig framställning hos Kongl. Maj:t i fråga om närmare utredning af den mjöl- och sågqvarnar tillförene åliggande rustningsskyldigheten m. m.
N:o 4. — — Motion N:o 110, om återgång till kyrkorna i Skåne af den till uni versitetet i Lund nu utgående kyrkotionde m. m. Stats-Utsk.
N:o 66. — — Motion N:o 245, att för folkundervisningens befrämjande den s. k. personliga skyddsafgiften må till hela sitt belopp komma hvarje församling tillgodo. Stats-Utsk.
Andersson, Lars Daniel, från Wermlands län.
Motion N:o 333, om anslag för fortsättning af nordvestra jernstambanan från Christinehamn öfver Carlstad till Arvika och Charlottenberg. Stats-Utsk.
6 Andersson, Lars Gustaf, från Elfsborgs län.
Motion N:o 278, om anslag för utvidgning af elementarläroverket i Åmål. Stats-Utsk.
Andersson, Nils, från Wermlands län.
Motion N:o 246, om befrielse för vaktmästaren J. F.
Forslund från den honom genom domstolsbeslut ålagda skyldigheten att ansvara för åtskilliga af Paul Hedström mot förfalskade reverssal erhållna lån från Rikets Ständers Bank. Banko-Utsk.
Andersson, Petter, från Blekinge län.
Motion N:o 91, om indragning af en tredjedel af båtsmännen i Blekinge m. m.
— ;— Motion N:o 92, om ändring af § 14 i Kongl.
N:o 117. — — Motion N:o 93, att
Staten måtte öfvertaga kronobrefbärings-skyldighe ten, m. m.
N:o 21. — — Motion N:o 186, om ändring i Kongl.
Förordningen den 18 December 1863, angående vilkoren för hränvinstillverkning.
N:o 118. — — Motion N:o 187, om anslag för anläggning af en jernstambana mellan städerna Wexiö, Carlskrona och Kalmar. Stats-Utsk.
N:o 80. — — Motion N:o 233, om förhöjning af tullen å bränvin.
Be tänk.
N:o 17. — — Motion N:o 240, att uti alla reglementen för brandförsäkring af hus på landet måtte införas stadgande i antydd syftning, till beredande af större säkerhet för inteckningshafvare.
N:o 32 och Mern.
Andersson, Åke, från Malmöhus län.
Motion N:o 96, om ändring i Kongl. Förordningen den 30 November 1855, angående expeditionslösen.
N:o 8. — — Motion N:o 97, om boupptecknings-arfvode för fast egendom.
N:o 30. — — Motion N:o 322, om förändring af tiden för tjenstehjonsflyttningen, m. m. 7 Andreasson, Johan Petter, från Elfsborgs län.
Motion N:o 318, att det för sänkning af sjön Weselången, belägen på gränsen mellan nämnda och Hallands län, ett bolag beviljade lån af allmänna medel måtte till anslag utan återbetalningsskyldighet förändras.
N:o 103. — — Motion N:o 319, om befrielse från erläggande af ränta å det för an läggning af jernväg från Borås till Herrljunga beviljade lån.
N:o 102. — — Motion N:o 320, om ändring af stadgandena angående uppbud och lag fart af fast egendom jemte dithörande delar af Inteckningsförordningen.
Motion N:o 321, om vissa ändringar af eller tilläg till Kongl.
Förordningen, angående grunderna och vilkoren för hemmansklyfning och jordafsöndring, den 6 Augusti 1864.
Se Samman.-Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.
Arbetare i näringsyrkena, om förhöjning af anslaget till reseunderstöd åt dem.
Motion N:o 312. Stats-Utsk.
Arbetshästar, om anslag till befrämjande af en god afvel af sådana i Jemtlands län.
Arboga, om anslag för utvidgning af dess lägre elementarläroverk.
Arboga och Köping, om anslag för fortsättande till sistnämnde stad af Örebro—Arboga jernväg.
Motion N:o 190.
Arwidsjaurs kyrka och kustlandet vid Piteå, om anslag för anläggning af väg emellan.
Motion N:o 207. Stats-Utsk.
Arvidstorp, om anslag till upprensning af vattendraget derifrån till sjön Kalfven i Elfsborgs län.
Motion :N:o 39.
Arwika, om anslag för utvidgning af dess elementarläroverk.
Motion N:o 334. Stats-Utsk.
N:o 81. — — och riksgränsen, om statsanslag för fullbordande af jernvägen der emellan.
Augmentsränta, om rättighet för en hvar att upprätta uträkning deröfver.
Motion N:o 130.
Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk Betänk. N:o 6.
I r8 B.
Bank, Rikest Ständers.
Banker, Enskilde, angående deras sedlars mottagande och invexling i Rikets Ständers Bank.
Motion N:o 64 och 205.
Barn, oäkta, om rättighet för sådana att taga arf efter föräldrar.
Betänk. N:o 13 och Mern.
N:o 33. R. St. underdån.
Barndop, om upphäfvande af gällande föreskrifter för upptagande af kollekt vid dem och vid bröllopp.
Barnmorske-undervisnings-anstalten, i Göteborg, om anslag till årlig lön för en biträdande lärare, och om understöd åt ytterligare sex lärjungar vid denna anstalt.
Barnmorskor, angående ändring af § 16 i Kongl. Reglementet för dem den 28 November 1865.