Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. 1 40 1 35 9 4 _ _ _ 41 1 1 62 — — 73 — — 2,821 1 1 4 1,936 28 — 2,125 25 550 — — — — — — — — 7,433 10 4 — — 2,612 — — 7,082 4 3 — 75 __ — — — 75 — — — — — — — — — — — 4,319 4 10 — — 50 37 — 10,798 31 10 9,449 37 8 10,316 3 7 11 2,540 39 4 — — — — — — 33,112 2 9 — —• 17,059 20 7 20,706 42 8 26 30 — — — _ 13 32 — — — — — — — 40 14 — — — — — 186 32 — 488 6 — — — — — 40 12 — — — — — — — 528 18 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 4 — — — — — — — 4 — — — — — — — — 172 19 — — — — — — — 172 19 — — — — _ — — 112 28 — — — — — — — — — — — — — 112 28 — — — — — — — — — — —• _ — — - — — — — — — — — — — — _ _ 291 291 — — — — — — — — — — _ — — — 25 — — — — — — — — 25 — — — — — — — — 556 43 7 — — — — — — — — — — — 556 43 7 — — — — 16 — — 307 3 7 — — — — 1 3 0 — — — — — — — 308 39 7 — — — — 4 26 — 512 4 1 10 - — — — 53 36 __ — — — — — — 566 29 10 - — — — 3 17 — — - — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — ~ — — — —
— — — — — — — — _ — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — zz — — — — — — — — — — -- — — — — — — — — — — — — — — — — — — ■ — — — — - — 145 — — — — 862 16 11 1,007 16 1 1 — - — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — - — 300 — — 13 26 8 —- — 313 2 6 8 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 15,798 15 3 11,421 20 8 12,442 14 11 4,050 1 1 4 13 26 8 862 16 11 44,588 15 9 4,319| 4 10 19,733 20 7 28,121 a a| Klereci-Statens underhåll.
R:dr 18 882 40 4,842 65 mngs.
R:dr 11 922 .2,915 20 R:dr 102 8,887 50 28,464 272 '1 I' 37,802147! - Folkskole afgift.
R:dr 300 1,257 5 14 2 4 218,12 72 30 Fattigför sörjning.
R:dr 45 4,492 21,511 222 332 25 24 38; 1,872130 —126,629121 Skjuts.
R:dr 26 1,546 7,455 — 9,027 Väghållning.
Summa Diverse afgifter, onera och allmänna Stats-Bidrag. besvär.
D R:dr 40 2,829 13,788 137 219 39 -117,014! 43 R:dr s. r- R:dr s. 60 ___ 395 11 6,036 19 35,538 6 — — 253 35 — — 4,369 41 5,578 24 — 145,716 37 106 28 — 818 3 226 3 4 — 2,083 43 4 43 _ 18 36 _ — 175 43 — — 112 28 372 24 1,400 38 28 6 — 144 30 — — 578 27 35 — 351 24 9 6 — 1,050 24 10 — — 70 — 15 2 9 1 1 — 7 6 69 9 69 41 1,628 1 ___ 87 3 1,300 — — 3,560 9 4 — 28 -! 23,8041 — | 198,434| Till Berättelsen öfver Westerbottens
Län för åren 1848—50. f». Montgomery/* P■ Lundmark.
TABELL för ItSdernc inom Westerbottens
Län, r 53 Jord Utsäde af Medelafkastning, är afdra sedan utsädet get.
Uppskattadt Värde. rji sr< H ...
Äng. skog och Betcsm oduglige.
Summa Tunnlar Hemmantal.
Hvete. sa T3 Korn.
S3 — O Cjq Korn.
Kor. Ungboskap. *4 fiso Svin.
Bruk, Manu- fakturier, Qvarnar, Fabriker m. m.
Tid Tid Tld Mtl T;r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r St.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr ! s. 1 r.
R:dr s. r. 1 Hus och Tomter 181 _ 195,956 32 _ i Jord 780 853 1,633 \ 21 20 152 25 10 82 160 758 100 50 494 77 5 282 35 10 55 25 — — 49,685 —. 1~ 245,641 32 Westerbottens Landskontor i Umeå den 10 November 1851.
Montgomery. P.
Lundmark.
Till lierättelsen öfver Westerbottens
Län för åren 1848—1850. åtföljande Beråttel§en för åren 1§4§, 1849 oell 1850 Stat s - U il v a y.
Efter Bcvillnings-Förordningen.
Efter Esta Artikeln.
Efter 2 g.
Jord, Hus, Tomter, Verk och Inrättningar^ - U:dr 186 s. I r. i R:dr! s. r. !
K:dr | s. — 547 i tolt 491! 13 näring.
R:dr 1.764 Personer, ej tillhörande viss näring.
Tomtören.
R:dr s. ! r.
R:dr 281 lis 4 3,270 1 S* r. R:dr s. r.
R:dr s. 4 0 0 227 43 5 254 24 Mantals penningar.
Tionde och Räntor af Städernas Hemman.
R-.dr 39 Summa.
R:dr 522 Kostnad för Rotering.
R:dr 115 Kostnad för Städernas Styrelse.
R:dr 1,031 Ivlereci-Statens underhåll.
R:dr 103 42 — Kommini strars.
R:dr 301 4 — Kyrkobe tjenings.
R:dr 135 20 — Summa.
R:dr 543 18 Fattigför sörjning.
R:dr 889 R:dr 110 17 Väghåll ning.
Diverse onera etc. Summa Stats-Bidrag.
R:dr 126 R:dr 364 R:dr 7,605 20 1 1 KONGL MAJ':TS » E FA 1,I,N INGSIIA F VA MMOS uti 3 c m 11 a n ö 0 C ä n tin KOKGl, MAJ:T i unrterdåtUffftet nfaifne K M 15 1; T S ■ B E It Ä T T E L S E för åren 1848, INI« och 1850. > * 'JCG5vf«:«:< STOCKHOLM, 1852.
V. A. NOBSTEDT Se SÖNER, Kongl. Boktryckare. ii ' n iitj, ' ' T 1 fe : ' . ■ '!
J } * 1 ir' f ' rmlerdiinig Berättelse (ill Kongl. Majit, angående Jemtlands Län i statistiskt och ekonomiskt hänseende under åren 1848, 1840 och 1850.
Jrå del sitt de, allt sedan år 1802, anbefallde Statistiska Femårs-Berältelserne för rikets samtlige
Län må blifva liktidige och derjemte afgifvas för samina tidrymder, som TabelJ-kommissionens qvinqvennii-taheller, hvilka äro fördelade på jemna kalender-decennier, bar Eders Kongl. Maj:l, under den 22 December 1848, i nåder förordnat, att nästa samling af dessa berättelser borde omfatta tidrymden från hvarje Läns sednasle berättelse lill och med året 1850; och då de sist afgifne statistiska uppgifterne för Jemtlands Län sluta med år 1(84-7, får, för de näst derpå följande åren 184-8, 1849 och 1850, jag förenämnde åliggande härmed i underdånighet fullgöra; dervid, hvad först angår § 1-, Länets allmänna beskaffenhet. det, torde tillåtas mig i underdånighet åberopa hvad sednaste berättelsen för åren 1843 — 1847 innehåller; med det tillägg, att, enligt närmare bestämmelser vid en nu upprättad ny Länekarta, Länets hela areal befunnits rätteligen utgöra 433,4 qvadratrnil, deraf Jemtland 324,37 och Herjeådalen 109; hvarförutan, i afseende på provinsen Herjeådalen, torde böra anmärkas, att jordmånens ytterst sterila beskaffenhet, såsom hufvudsakligen bestående af sand, blandad med en obetydlig del mylla, i förening med de talrika fjellens nära läge, hvaraf hastiga och skarpa lemperaturförändringar städse inträffa, lägger ett väsendtligt hinder för något mera vinstgifvande och stabelt åkerbruksidkande derstädes; dock hafva ålskillige under sednare åren, med bidrag af statsmedel, skedde myrutdikningar parlielt mildrat de ofta inträffade naltfrosterne; men i den delen återstår ännu mycket att göra, så inom Herjeådalen, som företrädesvis inom provinsen Jemtland, der jordmånen i allmänhet är vida bättre och, på icke få trakter, af utmärkt god beskaffenhet, ehuru ej sällan för frostskador mer och mindre blottställd.
4 Behofvet af understöd till främjande af ett utvidgadt, ändamålsenligare jordbruk och boskapsskötselns deraf beroende tillväxt och förkofran, samt till anläggande af nya, och förbättrande af redan befintlige kummunikationsanstaller, är troligen af Rikets alla Län störst för Jemtlands, såsom långt aflägse från hafvet och hvars, på en arealvidd af icke mindre än 4 .'fö qvadratmil spridda, fastän relativt ringa, befolkning ofta måste i olika riktningar, från angränsande orter, så inom Riket som i Norrige hemta en stor del af sina förnödenheter och hvarest landets egna produkter endast kunna med fördel afyttras.
Förra berättelsen utvisar ock, hurusom af de till vattenaftappningsarheten vid 1840 och 1844 arens riksdagar anslagne medel
Länet hugnats med bidrag till utförande af 27 särskilde, dels myrutdikningar och dels mindre sjöars sänkning, hvaraf beräknats en lill odling tjenlig landvinning af något mer än 9000 tunnland.
Dessa arbeten äro jemväl, med allenast någre få undantag, före detta fullbordade och hafva de fleste lemnat goda resultater, så alt, enär på, och invid åtskillige myrländta sträckor, der någon sädesproduktion tillförene aldrig varit att påräkna, efter omsorgsfullt verkställd vattenafledning erhållits icke blott en god fodertillgång, utan jemväl oskadde sädesskördar, allmogen numera lärt sig att inse och uppskatta framtida nyttan af dylika arbetsföretag och för sådanes vidale utförande blifvit lifligt intresserad.
Någre nya anslag till arbeten af nyssnämnde beskaffenhet hafva under de nu ifrågavarande åren icke för Länet erhållits.
Då likväl dylika arbetsföretag bär äro af den största vigt, men af en i allmänhet mindre bemedlad befolkning icke kunna i någon större skala till allmännare båtnad utföras, med O O # . mindre bidrag af allmänna medel dertill erhålles; vågar jag göra mig förvissad att Eders Kongl.
Majit, i den mån blifvande statsanslag medgifva, täckes behjerta denna för Länet vigtiga angelägenhet.
Åtskillige planer och kostnadsförslag till nya vattenaftappningsarbeten äro under tiden uppgjorde och af dem har jag till Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, i ändamål att, efter föregången pröfning, upptagas å det general-förslag å till allmänna arbeten erforderlige statsbidrag, som skulle till Rikets sednast församlade Ständer afgifvas, insänd t sådane som befunnits fullständigt utförde tillika med ansökningar om understöd, nemligen för:
Utdikning af Håfs- och Långmyrorne i Hackås socken.
Sänkning af Sing- och Lillsjöarne i Håsjö socken, jemte utdikning af By, Håsjö, Harrviks, Hemflons och Ansjöflons myror i samma socken.
Utdikning af Liens och Storgårdens myror i Aspås socken.
D:o af Gräfle bys myror i samma socken.
5 Uldik ning af Stormyran i Åskotls by, samt Långdrole, Hägnmyran och Slätmyran vid Granbo i Ås socken.
L):o af Ekebergs, Bäckens oell Almåsa byars myror i OfFerdabls socken.
L):o af Böhle, Östen-Ulfsås och Tjula myror i samma socken, samt af Londsorns-inyrorne i Myssjö socken.
Sedan sista underdåniga berättelsen afgafs hafva följande redan då påbörjade vägbyggnadsarbeten blifvit fullbordade, nemligen: l:o Omläggningar oell förbättringar å allmänna landsvägen inom Brunflo oell Räfsunds Tingslager, på sträckningen emellan Östersund och Sundsvall. 2:o Förbättringar å den på Statens bekostnad för lång lid tillbaka anlagde, 11 mil långa landsvägen från gränsen af Bergs socken till Åsansforssen eller Ljungaelfven och derifrån dels öfver Klöfsjöfjell till Herjeådalen, dels ock förbi Rätan och Hogdahl till Norra Helsingland.
O O 3:o Omläggningar delvis af landsvägen inom Alsens Tingslag på sträckningen emellan Östersund och Trondhjem. 4:o Förbättring och utvidgning lill landsväg af häradsvägen emellan Krokoms bro och Näskotts kyrka, hvarigenom Rödö färjesund kan undvikas.
Härförutan hafva nedannämnde nya arbeten blifvit dels fullbordade, dels påbörjade: l:o
Omläggningar förbi 28 branta backar å vägen emellan Fahnbyns och Stuguns gästgifvaregårdar på sträckningen till Sollefteå lastageplats vid Ångermanelfven i Vester-Norrlands Län. 2:o Nybyggande med sten, jemte reparationer samt körbanornas förbättring å tillsammans 37 större och mindre broar och trummor å den på Statens bekostnad anlagde 44 mil långa landsvägen från byn Staa i Åre socken till riksgränsen, i sträckning mot Trondhjem; lill hvilka nybyggnads- och reparationsarbeten Eders Kongl. Maj:t under den 10 November 1848 täckts i nåder anvisa 9,224 R:dr IG sk. 3:o
Nyanläggning af landsväg utmed den två mil långa sjön Gesund, hvilken sjö, belägen i sträckningen emellan Östersund och förenämnde Sollefteå lastageplats, hitintills måst såsom farled begagnas.
Till denna väganlägning, såsom både i politiskt hänseende och för landets ekonomiska angelägenheter af stor vigt, har, på min derom gjorda hemställan och för att jemväl bereda tillfälle till arbetsförtjenst åt ortens nödställda befolkning efter den svåra missväxt, hvaraf hela Länet år 1849 var hemsökt, och hvarom bär nedan kommer att vidare förmälas, Eders Kongl. Maj:t, af det till väganläggningen såsom erfor - 6 derligt beräknade beloppet 22,567 R:dr, anvisat en summa af 14,800 R:dr; hvarmed arbetet ock skyndsamt sattes i gång. 4:o
För att i nyssbesagde ändamål bereda än vidare tillfälle till arbetsförtjenst och till ett ändamålsenligt botande af de betydliga utskärningar, 1849 års höga flodvatten förorsakat å vissa delar af allmänna landsvägen invid Räfsundssjön, bief, på min derom jemväl gjorde underdåniga framställning, en summa af 2,800 R:dr från 6:te Hufvudtiteln shildt lill Eders Kongl. Majlis Befallningshafvandes disposition.
Detta reparationsarbete, medelst kallmur af slen på faschinerad grund, det första af sådan beskaffenhet bär i orten utförda, biel ock under våren och början af sommaren 1850 verksläldt. 5:o
Anläggning af 7f mils körväg från Langa by i Hede socken af Herjeådalen till Norrska gränsen, i riktning mot staden Röraas; hvartill enligt kostnadsförslag erfordrats 30,580 R:dr och af hvilket belopp, från 6:te Hufvudtiteln, år 1850 beviljats elt bidrag af 15,500 R:dr.
Allmänna landsvägen härifrån Östersund till riksgränsen mot Trondhjem har före detta blifvit på de flesta ställen omlagd, utvidgad och förbättrad, sä att deraf såsom oländig och smal endast återstod vissa sträckor inom Undersåkers och Are socknar; till afhjelpaude hvaraf särskilde undersökningar likaledes hållits samt kostnadsförslag och arbetsplaner blifvit uppgjorda; men för hvilkas utförande åtskillige hinder och stridigheter sig yppat.
Sedan likväl dessa planer och förslag, efter i visse omständigheter skedde nya undersökningar. blifvit i öfverensstämmelse med derom lemnade särskilde föreskrifter kompletterade; har numera till ombyggande och förbättring af nämnde vägstrackor erhållits ett statsanslag af 22,225 R:dr; och kommer vägarbetet att hörja så fort behöriga kontrakter derom kunna med socknemenigheterne afslutas.
Undersökningar om visse andre vägförbättringar hafva jemväl genom Eders Kongl. Majrts Befallningshafvandes förfoganden blifvit företagne; men om hvilka förrättningar, de der i sina resultater komma att tillhöra en sednare period, här icke torde böra vidare ordas.
Den i förra berättelsen omnämnde plan för en ny väganläggning öfver skogen Grubbkälen kallad, i ändamål att undvika ett större färjesund och förkorta vägen från nordöstra delen af Jemtland lill Herjeådalen, har icke ännu kunnat utföras, utan mäst omarbetas efter föregångne nya detalj-undersökningar i vissa delar.
Vid den i förra berättelsen jemväl omnämnde preliminär-undersökning, sorn, på Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes framställning, Eders Kongl. Maj:t tillåtit Chefen för Norra Väg- och Vattenbyggnads-Distriktet att, i sammanhang med inspektion af åtskillige i orten pågående väg- och valtenaftapp - 7 »ingsarbeten, anställa lill utrönande huruvida skäl kunde förefinnas att anställa detaljmätningar för åstadkommande åf plan och förslag till en farled genom Ströms stora vattendrag i Norra Jemtland, emellan Stamsele i Ångermanland och Thunsjön i Norrige, förekomma så många och betydliga hinder, att förslaget om kanalisering af detta vattendrag, hvarigenom åsyftats alt kunna sammanbinda Östersjön och Nordsjön, af Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader ansågs böra förfalla; hvaremot, och då en lika önskvärd, som för orten nyttig förbättring i kommunikationen utefter detta långa vattendrag med skälig visshet förmodades kunna åstadkommas medelst rensning och utvidgning af strömmarne emellan Stamsele och Ström, äfvensom strömdraget Stuckan, samt anläggande af vägar, så öfver Bågedet och Gäddedet, som emellan Båtstaden, Qvarnbergsvattnet och Thunsjön, — Styrelsen hos Eders Kongl. Majit i underdånighet hemställt, om icke en viss summa, af de Lill Styrelsens disposition ställde medel, linge af Styrelsen användas i och för anställande af detaljundersökningar och arbetsplans uppgörande i nyssbesagde hänseenden; och sedan Eders Kongl. Maj:t i nåder bifallit denna underdåniga hemställan, har Styrelsen under den 9 April 1849 förordnat Kapitenen och Riddaren P. G. af Bierkén att besagde undersökningar verkställa och fullständig plan och förslag till arbetenas utförande upprätta; men efter hvad Kapitenen af Bierkén, i anledning af derom gjord erinran, nu anmält, skall, ehuru undersökningarne på stället afslutades förlidet år, sådane hinder för planritningarnes kompletterande mött, att
Kapitenen icke ännu kunnat plan och förslager till Styrelsen insända, eller vore i tillfälle att resultatet af de hällne undersökningarne meddela.
I afseende på Länets allmänna indelning har endast i ecklesiastikt hänseende skett några förändringar.
Så är beslutadt, att Frostvikens socken, hvars Kapell befinnes på mer än 20 mils afstånd från moderkyrkan i Föllinge, vid först inträffande kyrkoherdeledighet i Föllinge pastorat, kommer att derifrån afsöndras och utgöra särskildt Gäll. Vidare kommer Sunne nu lediga regala pastorat, bestående af Sunne, Frösöns, Norderöns, Hallens och Marby socknar, att på så sätt delas, att sistnämnde bägge socknar skola utgöra ett särskildt Gäll, under namn af Hallens och Marby regala Pastorat; dock ej förr, än nuvarande Komminister i Hallen från denna sin befattning afgår. —- Börande här jemväl upptagas, att ett särskildt Kapell för Lappbefolkningen numera blifvit med anslag af Lappmarks-Ecklesiastik - 8 runden och enskilda bidiag uppfördi i Kålåsen ai Kalls socken, höiande lill Undersåkers pastorat. § 2.
J fråga om befolkningens rälla numerär förekommer här, hvilket jag förmodar äfven är händelsen inom rikets öfrige
Län, en betydlig skiljaktighet emellan hvad mantals-längderne och Tabell-kommissionens qvinqvennii-tabeller i Lhv fall utvisa.
Enligt mantals-längderne utgjorde vid 1850 års slut folkmängden inom hela Länet 51,3(34- personer, nemligen:
Summa. inom Norra Fögderiet 11,155 11,520 22,075 » Södra d:o 11,133 11,256 22,389 » Herjeådalens d:o 3,093 3,207 6,300 51,364.
Deraf skattskrifne 25,700 » befriade 24,004 5^364. oberäknad t circa 900 personer, tillhörande Lappallmogen, som icke i mantalslängderne antecknas och om hvilken befolkning kommer att här nedan vidare ordas.
Då likväl, enligt de till Eders Kongl, Maj:t ingångne qvinqvennii-tabellerne, folkmängden år 1805 uppgick lill 31,819 »1815 » » 35,015 » 1835 » » 44,239 » 1840 » » 45,769 och » 1845 » » 49,077; loide, med hänseende till Länets framåtskridande i odling och tillväxt, kunna med full visshet antagas, att befolkningen vid 1850 års slut var större, än hvad mantals-längderne på förenämnde sätt upptaga.
Såsom stöd för detta antagande får erinras, att om än mantalsskrifningarne, med ledning af vid 0 tillfället 9 tillfället tillgänglige handlingar och meddelade uppgifter, blifvit med tillbörlig noggranhet verkställde, desamma, hvilkas föremål icke är folkräkning, utan hufvudsakligen att i skatt upptaga alla de individer, som sådan böra påföras, likväl icke utgöra någon fullt tillförlitlig kontroll derå, al t kommunens alla invånare, äldre och yngre, varda uti längderne antecknade; enär ej sällan inträffar att hela hushåll och enstaka personer, särdeles i orter, der, såsom här, bland tjenande klassen det oskick, alt icke antaga laga årstjenst, är ganska vanligt, blifva vid de årliga mantalsskrifningarne uteslutne eller förbigångne, antingen i följd af flyttning från en församling till en annan, eller af .egen försummelse att vid förrättningen sig anmäla; hvartill äfven kan läggas församliugarnes bemödanden att blifva qvitt sådar.e personer, sorn de befara kunna komma fattigförsörjningen lill last.
Presterskapets uppgifter, hvilka ligga till grund för Tabell-kommissionens beräkningar, böra fördenskull, äfven om samma uppgifter i något fall skulle stödja sig å approximativa kalkyler, i fråga om folkräkningen vara mera tillförlitliga än mantals-längderne.
Nu utvisar Tabellkommissionens, angående nativiteten och morlaliteten i riket sednaste, eller för år 1849 afgifne berättelse, att folkmängden i detta Län, vid nämnde års slut, utgjorde 52,144 personer; och oansedt samma års svåra missväxt, samt den deraf föranledda nödställda belägenhet, hvaruti en stor del af befolkningen då iråkade, kan under påföljande året hafva vållat en något större, mortalitet, än under vanliga förhållanden, tvekar jag dock icke antaga, att folkmängden vid det årets utgång, då någon härjande farsot icke var gängse, uppgick till minst enahanda numerär, som det föregående, eller 52,144.
Med antagande häraf visar sig således en tillökning i Länets befolkning under de ifrågavarande 3:ne åren af 3,740 personer utöfver hvad sednaste Femårs-berätlelsen, grundad å mantals-längderne, med 48,404 upptager.
Om åter, i och för bestämmandet af nämnde tillökning, mantals-längderne äfven nu följas, blir densamme 2,960 personer, eller nära 6 procent.
Länets allmoge slår i allmänhet på en bildningsgrad, som i rikets Hesta landskaper svårligen torde igenfinnas.
Med kärlek och vördnad för Lagar och Öfverhet förenar Jemllänningen ett fogligt och fridsamt sinnelag; för det mesta skrifkunnig — motsatsen hörer endast till undantagen — utför han sjelf sine angelägenheter så vid tinget som andra förefallande tillfällen, och framställer sina pelita med en sällspord klar uppfattning; ofta skarpsinnig, alltid fyndig, Berättelse öfver Jemtlands Län för åren 1848—1850. 2 10 är lian mera begifven på förvärf genom handel och byte, än ihärdighet i arbete; men hans fyndighet alstrar misstroende och framstår stundom i en mindre fördelaktig dager, särdeles vid mundtliga aftal man och man emellan, dervid ett gifvet löfte mången gång föga respekteras.
Begäret efter oberoende föranleder ofta till förtidiga och illa beräknade bosättningar, hvaraf åter merendels uppkomma armod och elände, särdeles när ett så kalladt bårdår inträffar.
Till dessa bosättningar bidrager i icke obetydlig mån den i orten till ytterlighet drifna plägsed, att föräldrar, mångengång i medelålderns fulla verksamhet, emot betingadt årligt underhåll för lifstiden, eller som det benämnes födoråd, afstå sina små hemmansdelar till någon af sina söner eller en dotter, på det hon må kunna fullborda ett påtänkt giftermål, så att exempel icke saknas, att, från samma lilla hemmansdel, samtidigt måste utgå födoråd, ej blott till primitiva ägaren och hans familj, utan äfven till dennes närmaste efterträdare, hvilken åter i sin ordning ingått enahanda aftal.
Om de i flera hänseenden menliga följder dylika afhandlingar af sig föda, samt den kallsinnighet, som deraf närmaste anhörige emellan ofta uppkommer, lemna broltmåls-annalerne talrika intyg; men då en hvar äger om sin egendom förfoga och afhandlingar af nämnde beskaffenhet svårligen kunna af lag förbjudas, har jag endast skolat förhållandet antyda.
Lika menligt verka jemväl många, tvifvelsutan i god afsigt, men med ett mindre väl beräknadt förutseende, be viljade nybygges-anläggningar och hemmans-afsöndringar, hvilkas fattige åboer, särdeles under svårare år, med hustru och barn merendels endast öka proletärernas antal; och har jag derföre, i fråga om nya sådane bosättningar, strängt tillämpat de förfoganden, som af den administrativa myndigheten varit beroende.
Beträffande folkets sedlighet, äro gröfre brott, och bland dem sådane, sorn tillhöra kategorien lifssaker, högst sällsporda; men tyvärr har antalet al andra brott och förbrytelser, åtalade vid domstol, under åren 1848, 1849 och 1850. särdeles det förstnämnde året, ökats i förhållande till hvad fallet varit de näst föregående tre åren, då antalet sakfälide utgjorde:
År 1845 173 » 1846 168 » 1847 665.
11 hvaremot del uppgått
År 1848 till » 1849 » » 1850 « 056 278 Häraf vill synas, som skulle allmänna sedligheten inom
Länet hafva i en betänklig mån försämrats; men vid en närmare undersökning om förhållandena inhemtas, att den stora numerären, under den gemensamma rubriken brottmål, som väsendtligast för året 1848 är framstående, till hufvudsaklig del tillkommit på grund af då mera allmänt anställde åtal för åsidosatt underhåll af allmänna yägarne; för hvilken förseelse ett antal af öfver 400 våghål 1 nings-skyldige, till sLörsta delen inom Räfsunds tingslag, blefvo sakfällde.
Häraf följer, alt den anmärkta tillökningen icke bör vara oroande; men det står likväl fast, att äfven öfrige förbrytelser, och af dem, i främsta rummet, den emot äganderätten under de ifrågavarande 3:ne åren i viss mån ökats; hvartill åter en förklaringsgrund är att finna i 1848 års ytterst klena skörd och påföljande årets totala missväxt, som lill ytterlighet försvårade utvägarne till arbetsförtjenst och lifsbergning; ehuru visserligen icke får lemnäs å sido, att lättja och begifvenhet pä starka drycker äfven i sin mån bidragit alt öka brottens antal.
Jag vill härmed ingalunda hafva sagt att Länets allmoge i allmänhet är begifven på starka drycker, utan tvärtom kan den, hvad nykterhet vidkommer, i sin alldagliga lefnad åberopas såsom ett eflerföljdsvärdt föredöme; fastän visserligen undantag icke saknas, särdeles bland dem som göra de såkallade handelsresorne lill en hufvudsak.
Bland den uppväxande ungdomen kan med visshet antagas att flertalet ej ens smakar bränvin, hvilket under sednare tider på ett önskvärdi sätt är ådagalagdt och framstående visat sig, t. ex. vid tillfällen då extra förplägning för Länets beväringsynglingar ifrågakomma.