Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bref lili Öfver-Postdirecleurs-Embetet af den 25 Juli förlidet år, Kongl. Maj:t, med bifall till Rikets Ständers olvanberörde underdåniga anhållan, i afseende på skjutslega!! för så väl resandes, sam posternas förskaffande vintertiden emellan Grisslehamn och Stats- och Ekoh,-Utskottens Utlåtande, N\o 2/f,, 11 Eckerön, pröfvat skäligt förböja denna lega från 2 R:dr 32 sk. lill Fem Riksdaler Banco för hvarje häst; äfvensom Kongl. Majrt, i följd af Öfver-PostDirecteurs-Embetets underdåniga hemställan, tillåtit att, så länge postföringen med båt emellan nämnde stationer bestriddes med Kronans manskap och båtar, och postrotarne alltså från denna postföring njöte befrielse, brohufvudet i hamnen vid Grisslehamn skulle likasom sjelfva hamnbyggnaden på Postverkets bekostnad, underhållas; hvaremot Kongl. Maj:t i öfrigt funnit någon serskild eftergift af den byggnads- eller underhållsskyldighet, som, enligt lag och författningar, Wäddö sockens invånare ålåge, ej kunna i Nåder beviljas.
Enär Utskotten af hvad Öfver-Postdirecteurs-Embetet i förevarande ämne upplyst funnit utredt och styrkt, dels att allmogen i Wäddö socken af ålder haft det åliggande alt hygga och underhålla uthusen vid Grisslehamn» Postförvaltareboställe och Gästgifvaregård, och dels att, för detta åliggande, jemte den inom socknen på vissa rotar indelte skyldigheten att besörja fortskaffningen af poster och resande från Grisslehamn till Eckerön, åtskilige förmoner varit allmogen tilldelade, de der efter hand snarare ökats än minskats; alltså och då Kongl. Majrt genom ofvanberörde Nådiga bref af den 25 Juli 1843, redan afgjort den fråga, hvilken hufvudsakligen föranledt Matts Pehrssons förevarande motion, finna Utskotten sig böra tillstyrka, att samma motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Ank. till Exp. Utsk. d. i3 Dec,, kl. i e. m.
Utlåtande, i anledning af vacht motion om Insocknefrälse-hemmans i Bohus
Län befriande frän rotering.
Bonde-Ståndet har till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning remitterat ett af Riksdagsfullmägtigen från Götheborgs och Bohus Län Johannes Johannesson ingifvet memorial, hvaruti anföres, alt, oansedt i fredsfördragen, angående Bo - Slats- och Ekon.-Utskollens UtlåtandeN\o %4- lius Läns afträdande till Svenska Kronan, det blifvit bestämdt, att provinsen skulle vid sina gamla privilegier, i afseende på jordens förmoner och friheter, bibehållas, hvilket sedermera både genom Adliga Privilegierna och andra Författningar blifvit stadfästadt, den förändring likväl i sednare tider, lill följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 2 November 1833, grundadt på Kongl.
Kungörelsen den 31 Oclober 1829,. vid tagits med de inom nämnde
Län varande insockne-frälse-hemman, sorn före den 6 April 1810 blifvit från sina Säterier afsöndrade, att dem ålagts ordinarie rotering efter öfver hufvud 2 mantal på hvarje båtsmans-rote, så att ifrågavarande hemman vore mera betungade, än kronoskalte-hemman, af hvilka trenne utgjorde en rote.
Deremot hade ett sådant besvär icke blifvit pålagdt de insockne-frälse-hemman, sorn efter den 6 April 1810 afsöndrals från sina. stamgods, utan vore desse hemman vid sin ursprungliga frälsefrihet bibehållna.
För att härutinnan vinna rättelse, hade motionären föreslagit, att insockne-frälse-hemman inom Bohus Län, hvilka blifvit ålagde rotering, måtte derifrån befrias, och desse hemmans innehafvare återfå den under tiden utgjorda roteringskostnaden.
Utskotten hafva delta ärende till öfvervägande före haft och dervid inhemta t: att sedan, i anledning af ett i besvärsväg till Kongl. Majit år 1829 inkommet mål, fråga uppstått, huruvida de rå- och rörs- samt insockne-frälse-hemman, sorn,, efter den 6 April 1810 (hvilken dag Ridderskapets och Adelns afsägelse af rättigheten alt med andras uteslutande besitta säterier, kungjordes\ blifvit afsöndrade från de säterier, hvarunder de lyd t, borde förlora sina rå-och rörs- samt insockne-friheter; och Kongl. Majit öfver denna fråga äskat Rikets då församlade Ständers underdåniga yttrande, så hade Rikets Ständer i underdånig skrifvelse af den 10 September 1829 förmält sig anse de, efter år 1810 från Säterien afsöndrade, rå- oell rörs- samt insockne-frälse-hemman icke hafva, genom en sådan afsöndring, sina friheter förlorat, men deremot de afsöndringar, sorn, före den 6 April samma år, egt rum, icke kunna härå tillämpas.
Detta Rikets Ständers yttrande är, enligt hvad Stals-Ulskottets i ämnet afgifna Utlåtande vid handen gifver, hufvudsakligen grundadt derå, att, efter år 1810,, äfveni ofrälse personer få innehafva säterier,, rå och rörs»- samt ira - Slats- och Ehon.-lTlshottens soekne-frälse-hemman; alt de förhållanden, som gällde med dessa hemman,, dä de fingo af endast Ridderskapet och Adeln besittas och som derpå hade afseende, lämpligen ej borde anses fortfara längre än till den lid samma rättighet upphörde; att från år 1810 en mängd håde insockne- samt rå- och rörs-hemman blifvit afsöndrade från säterien, utan att fråga uppstått om indragning af friheterna; och att det således skulle leda till osäkerhet i egande-rälten, motarbeta jordens delning och uppodling samt åstadkomma flere förändringar i utskylders fördelning och utgörande, jemte mångfaldiga rättegångar i hemulsfrågor enskilde emellan, om icke det skulle anses såsom en följd af 1810 års concessioner, att rå- och rörs- samt insocknefriheterna ej förlorades derigenom, att hemmanen skiljts från de säterier, hvarunder de hört.
Då nu Kongl. Maj:t ej allenast, på grund af hvad Rikets Ständer i omförmälde hänseende yttrat, genom Nådig Kungörelse den 31 October 1829, förklarat, alt de rå- och rörs- samt insockne frälsehemman, hvilka efter den 6 April 1810 redan blifvit eller vidare Klefve från de säterier, hvarunder de lydt eller lydde, afsöndrade, sådant oagtadt borde sin råoch rörs- samt insockne frihet bibehålla; men att detta stadgande icke lomme att tillämpas på de rå- och rörs- samt insockne frälsehemman, hvilka före den 6 April 1810 blifvit från säterier afsöndrade, utan ock, efter pröfning af dertill utsedde
Committerades förslag till jemkning af extra roteringen samt lill rotering af ordinarie rotering underkastad, oroterad, jord inom Götheborgs och Bohus Län, medelst Nådigt Bref den 2 November 1833, anbefallt bemälde
Committerade att med de från säterier afsöndrade insockne frälsehemmans rotering, i enlighet med ofvanberörde Kongl. Kungörelse, förfara; alltså och emedan den af motionären öfverklagade rotering af de före den 6 April 1810 från stamsäterien afsöndrade insockne frälsehemman är, hvad angår sjelfva skyldigheten för dessa hemman att, sedan de förlorat sin insockne-frihet, draga ett sådant besvär, grundad på af Konung och Rikets Ständer vidtagne besl-ut, samt derest, såsom motionären förmenar, ifrågavarande hemman blifvit hårdare roterade, än kronoskattehemman, den eller de, som ansett sig i afseende härå obehörigen lidande, haft sig öppet lemnadt att i laga ordning söka rättelse, få Utskotten vördsamt tillstyrka, all förevarande motion mätte förfalla..
Stockholm den 12 December 1844-. 14 Stats- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 25.
Ank. till Exp. Utsk. den i3 Dec., kl. i e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt fråga om indragning af de pä Statens bekostnad underhållne Stuterier.
Bonde-Slåndet liar Riksdagsfullmäkligen Carl Ersson från Westerås Län uti iugifvet memorial föreslagit, att Stuteriet å Strömsholms Kungsgård måtte indragas, och såsom skäl dertill anfört: att underhållandet af denna Inrättning medförde betydliga utgifter för Statsverket, enär hvarje häst, som der föddes och uppföddes, skulle kosta Staten 4 till 5000 Riksdaler Riksgäldssedlar; att det Allmänna saknade all förmon af denna anstalt, sådan den nu vore organiserad, men skulle, om Stuteriet nedlades, af sjelfva egendomen erhålla betydlig vinst; ali förvaltningen af Stuteriet lemnade anledning till anmärkningar; och att ändamålet med Inrättningen, eller hästafveins förbättrande, lättast och med en jemförelsevis obetydlig kostnad skulle vinnas med det »redan försökta, af de stora Stuteri-inrättningarne oberoende, medlet, att på åtskilliga orter stationera utländska beskällare, hvaremot de för vårt climat mest passande inhemska liästracernas förädling borde öfverlemnas åt den ens kilda omlankan; yrkande motionären, att, derest Stuteriets nedläggande icke bi föl les, styrelsen ocb förvaltningen deraf måtte ställas på annan fot under noggrannare och säkrare controlier.
Bonde-Ståndet denna motion’ föredrogs, förklarade Riksdagsfullmägtigen F. von Zweigbergk sig önska, alt densamma måtte utsträckas lill alla i Riket varande Kongl. Stuterier; och instämde häruti Riksdagsfullmäglige Pehr Sahlström, Tobias Lind, Pehr Haraldsson, med flere ledamöter af Ståndet.
Då Stats-Utskottet, i sitt Utlåtande, angående reglering af utgifterne under Riks-Statens Sjette Hufvud-litel, icke tillstyrkt indragning eller nedsättning i beloppet af det till hästafveins förbättrande i Riket förut å samma Hufvud-litel uppförda anslag af 20,000 R:dr Banco; och Rikets Ständer i denna del godkänt nämnde Utlåtande; alltså och emedan ifrågavarande anslag, hvilket hittills väsendtligen varit afsedt för så väl Strömsholms, Stats- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N',o 25, 15 sorn de öfriga allmänna Stuteri-inrättningarnes vidmagthållande, få Utskotten tillstyrka, att frågan om upphörandet af Strömsholms och öfriga KronoStuterier måtte förfalla.
Vidkommande derefter förslaget, att, i den händelse Strömsholms Stuteri komme att fortfara, styrelsen och förvaltningen deraf ”mätte ställas på en helt annan fot med noggrannare och säkrare conti oller från Ständernas sida;” så, enär en serskild Öfver-Styrelse för Rikets Stuteri-inrättningar linnes tillsatt, med åliggande att efter den Instruction, Kongl.
Maj.t låtit för densamma utfärda, hafva öfver dessa Inrättningar vården och öfverinseendet, samt, hvad Strömsholms Stuteri serskildt angår, den närmaste eller omedelbara förvaltningen deraf är uppdragen åt en på stället varande Chef, som har en Intendent och en Controlleur jemte andre tjenstemän till sitt biträde anställde, hvarförutan denna så väl som öfriga Stuteri-Inrättningars räkenskaper och förvaltning, lika med andra allmänna Verks, undergå granskning af Kammar-Rätten och Rikets Ständers Revisorer; ty och då motionären icke uppgifvit, på hvad sätt han önskar, att Styrelsen af Strömsholms Stuteri, lill vinnande af säkrare controller, må inrättas, hemställa Utskotten, att jemväl detta förslag må förfalla.
Stockholm den 12 December 1844* Reservation af Herr von Troil, S. G.: ”Instämmande i de sammansatta Utskottens beslut, hade jag likväl trott ifrågavarande ämne fordra en närmare utredning, emedan det icke är första gången beskyllningar blifvit på höft framkastade inför Rikets Ständer, rörande den hushållning, som vid Stuterien eger ruin, och emedan fråga mer än en gång blifvit väckt om dessa nyttiga Inrättningars upphäfvande.
Det sätt, på hvilket Stuterien blifvit förvaltade, faller lättast i ögonen, då man följer fortgången af Ottenby Stuteris organisation.
Till följd af Rikets Ständers vid 1828 — 3o årens Riksdag fattade beslut, emottogs den 1 November i83o denna Kungsgård af Stuleri-Öfver-Styrelsen, emot förbindelse att under 12 års tid till förre arrendatorn erlägga såsom afträde föi- arrendet i5oo R:dr, och såsom ersättning för öfverbyggnad och 16 Stats- och Ekon.-Ulskoltcns Utlåtande, N.o 25. inventarier 863 R:dr, eller tillsammans 2363 R:dr B:co om året, hvilken utgift äfven sedermera af Stuteriets egna medel blifvit bestridd.
Kungsgården emottogs med otillräckliga och till en del bristfälliga ut- och lx>- nings-hus.
Under de första 12 åren, eller till 1842 års slut, hafva, oberäknadt alla reparationer, blifvit uppförda och inredda: en byggnad för personalen om 2:ne våningar, 62 alnar lång och 24 alnar bred, en praktfull stallbyggnad med 4 flyglar, som i bredd hålla 22-J och i sammanlagd längd 424 alnar, samt är försedd med 16 utgångar, i36 fönster, 56 spiltor, 8 större och 12 mindre afdelningar för lösgående hästar, ridhus 111. m.; en Sehäferibyggnad, 210 alnar lång, och ett stort Tröskverk, alltsammans af sten.
Hästantalet hade år i833 ökats till 85, år i835 till 145, år 1838 till 173, och har sedan denna tid varierat emellan i83 och ig2 stycken.
Samtlige contanla utgifter under nyssnämnde 12 år, aflöningar deruti inbegripne, uppgå, enligt Stuteri-Öfver-Styrelsens lill Kongl.
Magt afgifne berättelser, till ett belopp af 24c),3i 2 R:dr B:co.
Till bestridande häraf äro använde: 11,000 R:dr af Rikets Ständer anslagne till hästars inköp, i5,6p4 R;clr för en beviljad byggnadshjelp, 5ooo
R:dr årligt anslag, utgörande för 12 år 60,000 R:dr samt 20,143 R:dr 42 sk. 7 r:st., som tid efter annan blifvit tillskjutne af Stuteri-Öfver-Styrelsens under händer hafvande medel, eller tillsammans stats-medel R:dr 106,887: 42, 7* De återstående .142,474. 3g. 8. hafva genom den drift och omtanka, hvarmed Stuteriet blifvit förvaltadt, anskaffats genom försäljning af hästar, kreatur och jordbruks-alster m. m.
Om härtill lägges Statsanslaget 5ooo R:dr B:co, utgör hela den summa, sorn årligen betungar Stats-Yerket för underhållet af Ottenby Stuteri med dess 190 å ig5 hästar, endast 8025 R:dr B.eo, eller för hvarje häst ungefärligen R:dr B:co.
Med lika omtanka förvaltas Strömsholms Stuteri och Flyinge Hingstdepöt, ehuru det, i anseende till svårigheten att bestämma sjelfva Kungsgårdarnes afkastnings-värde, är för mig omöjligt att med den noggrannhet, som vid Ottenby, uppgöra kostnaden för hvarje derstädes befintlig häst.
Verkningarne af de åtgärder, som blifvit vidtagne till hästafvelns befrämjande, falla märkbart i ögonen, när man anställer jemförelse emellan för - Slats- och Ekon.-Ulskotlens Utlåtandej N:o 2.5, 17 förhållandena na och för i5 lill 20 år sedan.
År 1828 var antalet publika hingstar 143, nu 190.
År 1842 utgjordes de för Statens räkning un derhållne beskällare af Strömsholms-hingstar ----- 5a.
Flyinge d:o - 4^- Otlenby d:o ----- i0- Sqvadrons-hingslar
Premie-hingstar i Skåne - - - 14.
Landtbeskällare i Jemtland - - 3 å A. ,, i Westerbotten - r.. „ i Skaraborgs Län - r. „ i Elfsborgs Län - 1. „ i Götheborgs Län - 1. iq5.
Då f annos vid IlikeLs Stuterier 3o2 hästar, nu 43o.
Då försåldes ifrån Stuterien 34 hästar för en sammanlagd summa af 6080 R:dr och ett medelpris af 179 R:dr.
År 1842 afyttrades 5g hästar för tillsammans i4.534
R:dr, eller öfverhufvud 246
Då betäcktes omkring 45oo ston årligen af Statens hingstar; nu omkring 6000.
Under de 5 åren 1820 — 24 införtullades, enligt General-Tull-Styrelsens specialer, ifrån främmande orter tillsammans 12,813 hästar, upptagne, enligt då åsatle medelvärde af 76
R:dr 3a sk. stycket, till ett sammanlagd t belopp af 983,060 R:dr, eller tor hvarje år i medeltal 2,563 hästar, värderade till 196,612 R:dr.
Deremot utgjorde den sammanlagda importen, under de 16 åren 1826—i84r, endast 36p8 hästar, efter ett medelvärde af 5o R:dr, upptagne till 184.146 R.'dr, ellen för hvarje år öfver hufvnd a3i hästar, värda 11,509 R;dr.
Om alta af mig nu åberopade, på offentliga handlingar grundade, facta, som jag hoppas fullständigt ådagalägga, att hästafveln inom Sverige gjort så betydande framsteg, som någonsin med våra små tillgångar varit att förvänta, må man likväl ej föreställa sig, att vi ännu uppnått den ståndpunkt, dit vi både böra och kunna komma.
Racerne böra ännu npphjelpas genom ädlare hingstar, till förekommande af de arf-fel i afkommans byggnad,.
Prot. 1844 J 4 Sami. 2 d/d. 5 Haft. 3 18 Stat-s- och Ekon.-Vtskottens Utlåtande, N:o 2.5". som vanligen insmyga sig, då, såsom nu är fallet, en och samma beskällare är stamfader för hela den ädla racen inom ett Stuteri, och det är för sådant ändamål, Kongl.
Majit, på Stuteri-Styrelsens derom gjorda underdåniga anhållan, :<f Rikets Ständer äskat ett anslag af 10,000 R:dr.
Deremot är ej förhållandet lika fördelaktigt i afseende på hästar för bergshandteringen samt större vagnshästar.
Man är dock betänkt på afhjelpandet äfven af dessa brister, så framt ej nödiga tillgångar komma att saknas.” STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Berg, i$44» Stats- samt Ålim.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottem Utlåtande, N:o 20.
1 Jtä 26.
Ank. till Exp. UUk. den 22 Dec. kl. 1 e. rn.
Utlåtande, i fråga om anställandet af ytterligare en lärare vid Apologist-Skolan i Haparanda.
Preste-Slåndet liar en derstädes af Herr Professoren Grafström väckt motion blifvit till Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet remitterad, i hvilken motion anföres: att den år 1832 i Haparanda inrättade högre
Apologist-skola egentligen hade till ändamål att bereda tillfälle till inhenilande af allmän medborgerlig kunskap, förberedande leir näringarne och industriel verksamhet; att detta ändamål visserligen vunnits, men att deremot i bemälde Skola saknades tillfälle att inhemta jemväl de kunskaper, som öppnade inträdet på lärdomsbanan och beredde en nödig ernbetsmannabildning, hvilket förhållande vore desto menligare, sorn Piteå stad, der en Trivial-skola funnes inrättad, vore så aflägsen, att kostnaden för resan dit utgjorde ett hufvudsakligt hinder lör de i Haparanda och landsbygden deromkring boende ynglingar att af samma skola sig begagna; att det vore desto mera nödvändigt, att i Haparanda Apologisl-skola undervisning meddelades jemväl uti de ämnen, hvilka uteslutande tillhörde lärdomsskolan, som i trakten funnes en talrik Finsk befolkning, hvilken ej förstode Svenska språket, och bristen på prester och andre tjensteman, kunnige i Finska språket, vore så stor, att, vid förhandlingar med allmogen af denna stam, tolk vanligen måste begagnas; att lärarne i nämnde Apologist-skola väl sökt att på enskild väg afhjelpa den brist på offentlig undervisning, som i förevarande hänseende egde rum, men att sådant dock ej varit tillräckligt, utan behofvet af skolans utvidgning vid en tilltagande folkmängd allt mera låtit känna sig, serdeles som i de sednare åren Järjungarnes antal för hvarje år ökats, och skulle hafva tilltagit ännu mera, derest en lärdoms-class varit med skolan förenad.
I anseende härtill har motionären föreslagit, att en lärare måtte anställas i Haparanda Apologist-skola för de ämnen, sorn uteslutande tillhörBih. till R.
Sl. Prot, 1844. 4 Sami. 2 Afd, 6 lläft. 1 2 Slats- samt Allm.
Best'.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 2C. de lärdomsskola», samt att denne lärare mätte få sig tilldelad lika lön med de öfrige derstädes anställde Colleger.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet för behandling af -förevarande fråga sammanträdt med Stats-Ulskottet, hafva Utskotten gemensamt torehäll densamma och dervid inhemlat: att, enligt hvad den af lievisionen öfver Rikets Elemeutar-Läroverk den 13 December 1843 afgifne berättelse innehåller, uti Haparanda Apologist-skola, hvilken sedan den l:sta Mars 1840 räknat Irenne lärare, efter denna tid lemnals undervisning dels i Finska språket åt dem, som dertill anmält sig, och dels i alla de ämnen, som tillhöra en högre Apologist-skola; att skolans Ephorus medgifvit, alt undervisning finge skolungdomen bibringas äfven i de classiska språken, hvilken undervisning med den framgång meddelats, att fyra bland de ynglingar, som deraf sig begagnat, blifvit, sedande jemväl genomgått de apologistiska läroämnena, från detta läroverk dimitterade och på Gymnasium intagne; samt slutligen, att Skolans Pxeclor lilikännagifvit, att lärjungarnes antal, som vårtiden sisllidne år utgjort 33, snart skulle betydligen ökas, om icke ett nära nog oöfvervinnerligt hinder mötte, genom den för handen varande stora brist på bostäder i Haparanda, som ännu vore obetydligt bebyggd.
Maj:t icke heller, uti Sin till Rikets nu församlade Ständer aflåtna Nådiga Proposition om Stals-Verkets tillstånd och behof, äskat anslag för det af motionären åsyftade ändamål, samt då derjemte fråga blifvit hos Rikets Ständer väckt om en allmän reorganisation af läroverken, linna Utskotten sig böra tillstyrka, att Herr Professoren Grafströms ofvanberörde motion ej måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stuts■ saint Allm.
Best'.- och Elcon.-Ulskoltcns Utlåtande, N:o 27. 3 M 27.
Ank. till Exp. Utsk. cl. 22 Dec. kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om utvidgning af Frösö skola.
Från Högyörd.
Preste-Ståndet har lill Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet blifvit remitterad en af Herr Prosten Säwe väckt motion, hvaruti Herr Prosten dels fästat uppmärksamheten å behofvet af en så beskaffad organisation af Frösö Skola i Jemtland, att dess lärjungar kunde, efter derstädes fullbordad lärotid, omedelbart dimitteras till Universitetet och dels, under åberopande af de åtgärder, som Rikets Ständer vid sista Riksdag vidtagit för ändamålet, föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kong 1.
Maj: t i underdånighet anhålla, att lärdomsskolan på Frösön, som nu bestode af fyra lärdomsclasser och en apologist-class, åtminstone i så målto utvidgades, att en ny lärare, nemligen en Conrector, der blefve anställd, hvarigenom, efter en lämplig, af Stifts-styrelsen uppgifven, ny fördelning af läroämnena emellan Rector och den nye läraren, lärocursen för Rectorsclass skulle i den nion fullständigas, att lärjungarne redan derstädes kunde inhemta hvad, som tillhörde Gymnasii nedre afdelning, och sålunda för ortens meddeliöse studerande besparas åtminstone ett år af det långvariga och kostsamma vistandet vid Hernösands, 25 mil aflägsna, Gymnasium; varande, såsom skäl för bifall till detta förslag, åberopadt, utom hvad Rikets sist församlade Ständer anfört, l:o att Frösö Skola, som skulle motsvara undervisnings-beliofvet för tvänne hela landskap, med tillsammans 45,517 invånare (således en större folkmängd, än i Wisby Län, som egde Gymnasium och skola med t illsammans 14 lärare), vore den enda Skola i de Rikets Län, der Gymnasium ej funnes, som, för elt antal af öfver 70 lärjungar, hade blott feni lärare; 2:o att, genom denna personals tillökande med en lärare, nemligen en Conrector, utväg bereddes att vid en framdeles skeende förändring af lä rosa Itel, såsom redan med framgång egt rum med Carlstads högre lärdomsskola, utvidga den nuvarande apofogist-classen, som blott bade 16 lärjungar, till en förberedande dass, hvarigenom, om den a mb ula lo riska 4 Slals- samt Allm Besv.- och Ekon.-Utskottcns Utlåtande, N:o 27. eiler fack-läsningen infördes, inom läro-anslalten kunde beredas utrymme för ali den undervisning, som vore nödig för öfvergången till så väl Universitetet som tillämpnings-skolorne; och 3:o att icke något annat Läns läroverk kostat Slaten så litet, som ifrågavarande skola, tili hvilken lärare-lönerna utgjordes med endast 77 tunnor spanna ål af det allmänna, men 211 tunnor af provincens egen kyrkotionde; hvadan också billigheten skulle fordra, att, för ortens egen nytta, användes en del af de kyrkornas behållna inkomster, som från längre tid tillbaka blifvit dessa provincer afhände; — och har motionären derjemte begärt, att, för den händelse hans förslag vunne bifall, Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af Åttatio tunnor spanmål,
utgörande i penningar, efter 6 R:dr B:co tunnan, 480 R:dr B:co; samt att rum för den nye läraren matte beredas i det nya skol-hus, som vid skolan snart kom me att, uppföras.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, för behandling af denna fråga, sammanlrädt med Stals-Ulskollet, hafva Utskotten densamma lörehaft; och få Utskotten, vid afgifvande af sitt yttrande deröfver, först redogöra för Rikets Ständers vid sista Riksdag vidlagne beslut i förevarande ämne, äfvensom för hvad, i anledning deraf, blifvit sedermera åtgjordt.