Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af riksdagsfullmäktigen Matts Persson från Stockholms län.
Af riksdagsfullmäktigen Mäns Mänsson från Kalmar Ian: »Öfver Stats-Utskottets beslut, angående skatteförenklingen, får jag reservera mig.
Stats-Utskottet har, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga proposition, icke vågat tillstyrka, hvad Stats-Utskottet vid sistlidne riksdag tillstyrkte, och nu af enskildta motionärer blifvit föreslaget, nemligen, att grundskatterne skulle utgå endast i penningar; men hvad Stats-Utskottet med trygghet kunnat föreslå, hade varit, om StatsUtskottet lastat afseende på herrar statsråden Wallensteens och Giinthers uti statsrådets förda protokoll den 1 Februari 1831 afgifna reservation.
Dessa herrar statsråd hafva så tydligen visat, att, om meningen är att man verkligen vill tillvägabringa någon skatteförenkling, vore det minsta man kunde tillstyrka, att hälften af alla, på markegång beroende, räntor måtte bestämmas att utgå i spanmål och smör, och andra hälften i penningar.
Hade ett sådant förslag af Utskottet blifvit tillstyrkt, så hade man icke saknat allt skäl att höra de skattskyldige; då det nu endast är fråga om att höra vederbörande, huruvida de vilja betala de skattepersedlar med penningar, hvilka aldrig hafva eller kunnat in natura utgå, såsom till exempel: 10 årliga hästar, 10 kongshästar, vissa tunnor jord, vissa tunnor fårgödsel, en knippa ljusgarn, en knippa tåt, en knippa näfver, en knippa spettfisk, en knippa ål, en gås, en höna, %:dels gås, Varels höna, 5/e:deIs får, Tedels lamm, Vedels oxe, !/6:dels ko, '/6:dels säck; att höra vederbörande häröfver, huruvida de vilja bibehålla de der alla knipporna, gränsar till det löjliga, att de skulle höras deröfver och bestämma, hvilka skattepersedlar de helst vilja bibehålla och utgöra, har en annan betydelse, ehuru jag icke. är invigd i hemligheten; ty säkert är, att den auktoritet inom länen, som får sig uppdraget att höra vederbörande, icke skall uraktlåta att begagna sitt inflytande, för att få ett ordentligt kontrakt på skattepersedlarna och skatternas belopp; kom sedan och klaga, lältrognu allmoge, och begär rättelse, skall ni få till svar, att de, af eder sjelfva valda ombud inför Konungens Befallningshafvande eller annan auktoritet ingått på och underskrifvit ett oförändradt kontrakt för alla tider mellan eder och kronan; det är således af största vigt för vederbörande att af skatlejordens egare få en bestämd lag, hvilken hitintills saknas, på de bevillningar och gärder, som äro tillkomna för tillfälliga behof och i följd deraf bordt upphöra sedan Bih. till R.
Constitut-Utsh.
Memorial, N:o G 9; vilkoret af fyra Stånds samdrägtiga beslut, i frågor om grunderna för mynt-representativernas inlösen och om användandet af Bancovinsten, hvaremot de tre öfriga Stånden förnämligast velat hafva Konungensconstitutionela medverkan till Banco-Lagstiftningen, och Hans derifrån här flytande vård öfver Banco-Lagarnas orubbade helgd, bestämdare uttryckt genom Bankens ställande älven under Konungens garantie, och genom Konungen lemnadt
Veto emot årliga vinstbeloppets afhändande.
Likmätigt 56 §.
Regerings-Formen, skulle det nu, till en början, åligga Constitutions-Utskottet att samtliga Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande sammanjemka.
Men då skiljaktigheterna , ehuru inskränkta lill ämnets detailer, synas oförenbara; då Borgare-Ståndet trott Bankens säkerhet bäst tryggas medelst nya, för Bankens författning, och jemväl i viss måtto för Grundlagen, hittills främmande controler, och de andra Stånden åter sökt garantiernas fullkomnande på en måhända naturligare, i de för realisationen antagna principer redan banad
Väg, samt då slutligen dessa Stånds anmärkningar, ända till sjelfva bokstafven, inbördes sammanstämma, tror Utskottet sig böra vördsamligen hemställa, om icke Välloflige Borgare-Ståndet, fogande sig efter \ 8 Coiistitut.-Utsk. Memorial, N:o 68* Med-Stånden, behagade, för grundlagsenlig behandling, godkänna dessas här ofvan införda redactionsförslag, såsom Rikets Ständers lill nästa Riksdag beredda utlåtande.
Stockholm den 25 Februarii i83o. STOCKHOLM, hos Cahi.
Ab. Pihi, i83o.
TJisk.
Memorial N:o Gg. N:o 69.
Utskottet elen 5 Mars 1330.
Memorial, med uppgift å Voterings-Propositioneri^ne Hufvudpunkter af Förslaget till ändringar i Tryckfrihets-La gen.
Sedan, vid föredragning af ConstitutionsUtskotiets Memorial, N;o 67, med anmälan af yppade oförenbara skiljaktigheter i vissa hufvudpunkter af Utskottets Förslag till ändringar i Tryckfrihets-Förordningen, samtliga Riks-Stånden förblifvit vid deras i ämnet redan fattade beslut, hvadan ock BondeStåndets inbjudning till Med-Stånden att i dess mening instämma, af dem icke antagits, hafva Riks-Stånden, medelst Protocolls-Utdrag af den i5, 17, 18 och 522 dennes, återlemnat målet till Utskottet, för vidare grundlagsenlig behandling.
De, från vanliga, hittills följda beredningsformer afvikande åtgärder, som trenne Riks-Stånd gifvit åt detta ärende, hafva försatt detsamma i ett nog besynnerligt skick.
Bih, till Rikt-St, Prat, 1818—1830, 3 Sami, 1. uty.de •2 Consiit, Utsk:s Memorial N.o 6g.
Så väl 56 och 81 §J. Regerings-Formen , som 29 §.
Riksdags-Ordningen öfverensstämma tydligen deri , att Rikets Ständer må kunna, under samma Riksdag, då Constitutions-Utskottet inkommit med ett Grundlagsförslag, derom öfverlägga, yttra deras tankar, men dock aldrig förr, än å nästföljande Riksdag derom besluta.
Äfven förstnämnda ehuru i åtskilliga delar mindre klar, tillåter ingalunda förslagets omedelbara förkastande, utan blott olika tankars sammanjemkning, och öfriga nödiga förfogningar till beredning af ett fullständigt förslag.
Men oaktadt allt detta förutsätter, att skiljaktigheterna måste finnas inom förslaget, icke utom detsamma , hafva likväl nu Tre Stånd emot förslaget uppställt anmärkningar, hvarigenom det, långt ifrån att jemkas eller ändras, helt och hållet undanrödjes och försvinner, — med ett ord, upphör att vara förslag.
Så yrka Presteoch Borgare-Stånden, icke någon modification af borgens-systemef, men dess fullkomliga ogillande; så bibehåller Preste-Ståndet, åtminstone vilkorligen, indragnings- magten, änskönt Utskottets förslag hvälfver sig just omkring den motsatta cardinal-punkten: så bestrida Ridderskapet och Adeln, samt Pre-’ ste- och Borgare-Stånden Tryckfrihets-nämndens afskaffande, i stället för att modifiera den af Utskottet uppgifna nya Rättegångsordning : allt, med verklig anticipation, som Gunst i t. UtsA:s Memorial N:o 6g, 3 det vill synas, på nästa Ständers beslutande rätt.
Emedlertid är denna rätt, enligt Grundlagens bokstaf, ännu beståndande ; och följaktligen kan ej ett Grundlags-ändringsförslag, vid samma Riksdag då det tillstyrk, tes, förfalla, — ej i det reala undertryckas eller tillintetgöras af Ständer, hvilka emottagit frågan endast för beredning till mognad genom hvilan.
Sådan är, i alla händelser, Constitutions-Utskottets eller dess stora pluralitets åsigt; och detta Utskott, hvars pligt det blef, att sorgfälligt granska och vårda Grundlagarna, får ej, af eftergifvenhet lör något anspråk på deras tillämpning emot ordalydelsen, föranleda bortskänkandet af Rikets Ständers constitutionela rättigheter, icke förgäta National-representationens conlinuitet, och det samband emellan Riksdagarna, hvilket
Grundlagen sjelf i grundlagsfrågor olös-5 ligen tillknutit.
Vid slikt förhållande, hvars vigt och inflytelse Rikets Ständer täcktes upplyst inse, gör Constitutiuns-Utskotiet sig hellre den, äfven mer naturliga föreställning, att de Tre Riks-Ståndens, i form af anmärkningar, uttryckta ogillande beslut, inskränkas blott inom det idéala, åsyfta uttalandet af opinioner öfver principerna.
Unjler denna synpunkt, 4 Constit> XJt&k.-S Memorial N:o 69. och enär det ej lärer kunna eller böra förvägras närvarande
Ständer alt låta deras tankar fortgå, i sammanhang med förslagets bordläggning, till kommande Ständers kunskap och bedömande, finner Utskottet ännu återstå en utväg till förlikande af yttrande-rätten vid första, ined beslutande-rätten vid andra Riksdagen, — en utväg, som, förutsättande skillnad emellan princip och sak, väl icke i Grundlagen bestämdt anvisas, men som dock, i ämnets sällsamma skick, torde vara den enda med Grundlagens anda förenliga; Utskottet vågar alltså vördsamligen föreslå, att ifrågavarande hufvudpunkter, derom Ståndens meningar ej kunnat hopjemkas, må af Rikets Ständer hänskjutas till förstärkt Constitutions-Utskott, för omröstning öfver följande Propositioner; t ”Den, som vill, att Rikets Ständer, med godkännande äfven af sjelfva principen, skola åt nästa Ständer,) för grundlagsenlig åtgärd, öfverlemna Constitutions-Utskotlets förslag till Borgens eller Depositions ställande för Periodisk skrift, röste Ja.’s ”Den, det ej vill, röste Nej,” s’Vinner Nej, kommer ofvanberörde förslag alt till nästa Ständer hänskjutas, beled - Constit. Utsk.s Memorial N.o 6g, 5 sagadt al Rikets Ständers förklarande, alt de ej lunnit sig kunna för det närvarande godkänna principen, hvarifrån förslaget utgått.” 2. ”Den, som vill, att Rikets Ständer, med godkännande äfven af sjelfva principen, skola åt nästa Ständer, för grundlagsenlig åtgärd, öfverlemna Constitutions-Utskottets förslag till Indragnings-magtens afskaf) ande, röste Ja.” ”Den, det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, kommer ofvanberörde förslag att till nästa Ständer hänskjutas, beiedsagadt af Rikets Ständers förklarande, att de ej funnit sig kunna för det närvarande godkänna principen, hvarifrån förslaget utgått.” 3. ”Den, som vill, att Rikets Ständer, med godkännande äfven af sjelfva principen, sko-, la åt nästaStänder, för grundlagsenlig åtgärd öfverlemna Constitutions - Utskottets förslag till Tryckfrihets-JSämndens upphörande och Tryckfrihets-malens afdoina/ide vid Ilof1lätt, röste Ja.” 6 Bil. till Constit.
Utsk:s Mtmorial N:o 6g. ”Den, det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, kommer ofvanberörde förslag alt till nästa Ständer hänskjutas, beledsagadt af Rikets Ständers förklarande, att de ej funnit sig kunna för det närvarande godkänna principen, hvarifrån förslaget utgått.’’ Stockholm den 37 Februarii 1830.
Reservationer: af Herr Cederschjöld:
Emot det sätt, hvar. på Constitutions-Utskottet nu föreslagit Voteringspropositioner, rörande Riks-Ståndens olika meningar om principerna för förslaget till en ny Tryckfrihets-Förordning, nödgas jag vördsammast anmäla min Reservation.
Men, innan jag går att göra reda för skälen dertill i sjelfva saken, vill jag serskildt reservera mig emot Utskottets förmenande, att de dt gärder, som Tre Riks-Stand gifvit åt detta ärende, vore af vikande från de vanliga beredningsformer, som hittills blifvit följda.
Jag måste nemligen erinra, att det icke är nu för första gången, sorn anmärkningar Llif— 7 Bil lill Cvnstit.
Uotskls Memorial N:o 69. vit af Riks-Stånden gjorda, hvilka innefattat ett fullkomligt ogillande af någon del utaf Utskottets Grundlagsförslag.
Att så verkligen tillförene skett, och att Utskottet då icke sökt bestrida Rikets Ständer rättigheten att kunna, efter behof, förändra ett uppgifvet Grundlagsförslag, eller derutur borttaga någon mer eller mindre väsendtlig del, kan till tx. inhemtas af Constitutions-Utskotlets Memorial, N:o 81, vid i8a3 års Riksdag, i anledning af återreniiss af Grundjags-förslagen, rörande Styrelse-verkens förändring.
Uti detta Memorial yttrade Utskottet: ”Enär Högvör”dige Preste-Ståndet lemnat Justitiae-ären”denas föredragning åt Justitiae-Stats-Mini”stern, och Välloflige Borgare-Ståndets anmärkning icke åsyftar någon ny Grundlags ”föreskrift, utan endast förkastandet af den ”föreslagna; men Högloflige Ridderskapet ”och Adeln samt Hedervärda Bonde-Stånder, ”med eller utan modification, gillat Utskottets ”förslag, anser Utskottet lämpligast den medelväg, ali vördsamligen tillstyrka de öfrige ”resp. Riks-Stånden antagandet af Höglof”lige Ridderskapet och Adelns ofvanberörde ”mening.” — Borgare-Ståndet hade således då förkastat Utskottets förslag; och Utskottet nekade icke att derpå göra behörigt afseende, — Längre ned i samma Memorial förekommer följande : ”Sedan alla de tre å1’terremitterande
Stånden ansett betänkligt och Bil till.
Utsk:s, Memorial N.o 6g, 7 ”olämpligt ali i Regeringsformen intaga den ”af Utskottet föreslagna Stads-Råds-Bered’’ningen, räknar Utskottet för en skyldighet ”att, med frånträdande af samma förslag, tillstyrka Hedervärda Bonde-Ståndet att i de ”respective Med-Ståndens mening instämma.”
Denna skyldighet att, utan afseende på egen öfvertygelse, endast sammanjemka Riks-Ståndens olika meningar, erkände 1823 års Constitutions-Utskott, och uttalade, såsom en allmän satts uti oftanämnde Memorial på följande sätt : ”1 öfverensstämmelse med 56 §. ”Regerings-Formen tillhör det således Con”stitutions-Utskottet att, 'äfven der det ej ”funné skäl att förändra sin egen stadgade ”Öfvertygelse, söka i möjligaste måtto sam”manjemka Riks-Ståndens tankar, och att för ”öfrigt till deras behandlande anmäla de Or ”förenliga skiljaktigheterna.” Hvad nu sjelfva saken beträffar, så äro föreskrifterna om Grundlagsfrågors behandling visserligen i många delar ganska obestämda och otydliga, samt sinsemellan stridande.
Men den delen deraf, sorn rör Constitutions-Utskotiets åliggande i afseende på anmärkningar, hvilka Riks-Stånden förklarat utgöra deras gemensamma tankar , synes vara så klar och bestämd, att jag knappt ha-. de Bil. till Cortslit.
Memorial N o 69. g de troll någon olikhet i ineningarne derom kunna ega rum.
Regeringsformen ”åligger det" nemligen *’Constitutions-Utskottet att samtlige Riks-Stdnclens" i form af anmärkningar återremitterade gemensamma ”tankar ”i möjligaste måtto sammanjemka, och, om *'oförenliga skiljaktigheter finnas, dem der”jemte till samtlige Riks-Stdndens behand”lande anmäla."
Detta har Utskottet gjort i dess förra Memorial N:o 67. — Vidare heter det i berörde j[j.:
”Förena sig derefter *'samtlige Riks-Stånden om ett enahanda "utlåtande, hvite det till slutligt antagande "eller förkastande på tid och sätt, som of"van föreskri/ne äro /* nemligen vid nästa Riksdag.
— Det står således Riks-Stånden fritt, att foga sig efter hvarandras meningar, och att förena sig om ett enahanda, från Utskottets förslag skiljaktigt; Utlåtande.
— Men ”blifva åter," såsom det slutligen stadgas i oftanämnde 56 §. ”något Stånds tankar, i ”någon eller några delar skiljaktiga ifrån ”de Öfrigas, och samma Stånd sig icke ef"ter de Öfrige fogat;” hvilket just nu är händelsen; "varde Constitutions-Utskottet, genom ''val af Riks-Stdndens plena, till slutlig jemk”ning förstärkt till ett antal af 20personer Bih, till Riks.St, Prot, 182S—l83o, 3 Sami. a 29 cle Ii-.t. lo Bil till Constlt.-UtsL Memorial N-.o 69; ”af hvarje Stand, hvilka genom samfdlldt, ”icke efter Ständ, anställd omröstning skilj”aktigheterna fotena, och det dymedelst full”ständigt beredda Utlåtande hvite sedan till ”Rikets Ständers af görande, som of van sagdt iiär.'* — Ändamålet med förstärkningen är sålunda alt sammanjemka de skiljaktiga meningarne till ett ”enahanda Utlåtande.1'
Och med detta Utlåtande kan icke förstås någonting annat än sjelfva det slutliga af Rikets Ständer godkända Redactions-förslaget', helst det är berörde Utlåtande, som sedan skall hvila tili ”Rikets Ständers afgörande" vid nästa Riksdag.
— Det först uppgifna Grundlagsförslaget måste således kunna förändras genom Riks-Ståndens eller det förstärkta Constitutions-Utskottets beslut; och jag kan ej föreställa mig någon annan afsigt roed Utskottets förra jemknings-memorial i detta ämne, än att hafva velat sätta RiksStånden i tillfälle alt kunna förena sig om vissa förändringar i Utskottets första förslag till ny Tryckfrihetslag.
Utskottets förfarande, denna gång, synes således stå i uppenbar strid mot afsigten ined nyssnämnde förut afgifne jemknings-memorial; och Utskottet vill nu förhindra det förstärkta Constitutions-Utskoitet att kunna tillvägabringa en förändring i Grundlagsförslaget, hvilken förändring Utskottet förut hade öfverlemnat åt Rik§-Stån;’ den att sjelfve åstadkomma.
Bil. till Constit.-Vtsk. Memorial N:o 69. 11 I Utskottets nu uppgifna förslag till vo-, terings-propositioner är ingen möjlighet beredd till sammanjemkning af Ståndens skiljaktiga meningar; utan både Ja- och Nej- Propositionerna bibehålla Utskottets första förslag till ny Tryckfrihetslag oförändradt, att hvila till afgörande vid nästa Riksdag.
Huru skulle då, genom en slik votering, den i 56 §. anbefallda sammanjemkningen kunna till— vägabringas?
Hela skillnaden emellan Ja och
Nej vore den, ali om Nej vunne, skulle, såsom Utskottet föreger, förslaget beledsagas till nästa Riksdag af nu varande Ständers af styrkande.
Men på hvilken ordalydelse i Grundlagen stödjer Utskottet ett slikt förfarande?
Och huru skulle Rikets Ständers afstyrkande kunna blifva förslaget åt föl jäktigt ?
— I den öfvertygelse, att voteringen i det förstärkta Constitutions-Utskotiet skall hafva för ändamål, att förena de stridiga meningarne till ett enahanda Grundlags-förslag, kan jag således ej föreställa mig, att några andra voteringspropositioner kunna af Rikets Ständer godkännas, än t. ex. af följande innehåll. usta Propositionen :
Den som vill, att, i likhet med Ridderskapets och Adelns samt Bonde-Ståndets mening, Borgen eller
Deposition skall ställas för utgifvandet af Periodisk skrift, votere Ja: 13 Bil- till Constit.
Ufshs Memorial N:o 6g.
Den det ej vill, votere Nej:
Nej, kommer, i enlighet med Preste- och Borgare-Ståndens mening, någon föreskrift om sådan Borgen eller Deposition att i Utskottets Förslag ej ega rum.
Utdra Propositionen.
Den som vill, att, enligt Ridderskapets och Adelns samt Borgare- och Bonde-Stån. dens tanka, Indragnings-magien skall afskaffas, votere Jas Den det ej vill, votere Nej.
Nej, anses Indragningsmagten böra, i likhet med Preste-Ståndets mening, bibehållas i det nya förslaget till TryckfrihetsFörordning. 3 :dje Propositionen, Den som vill, att, i enlighet med Ridderskapets och Adelns samt Preste, och Bor. gare-Ståndens mening, Juryn och nu gällande Rättegångssätt i Tryckfrihetsmål skola bibehållas, votere Ja-, Den det ej vill, votere Nej) Vinner
Nej, kommer, i det nya Förslaget, Tryckfrihetsmålen, efter Juryns upp - Bil. till Constit, I7tsk:s Memorial JV.o 69.
13 hörande, att, i öfverensstämmelse med Bonde-Ståndets tanka, öfverlemnas åt Domstol, på sätt Constitutions- Utskottet tillstyrkt.
Af Professoren Geijer: En Konungens Proposition om Grundlagsförändring kan endast i sitt hela till- eller afstyrkas 5 och i senare fallet äfven vid samma Riksdag afslås, men ej genom Ständers åtgärd förändras.
Annorlunda är förhållandet med etl af enskild Riksdagsman vackt och af Constitutions-Utskottet upptaget Grundlagsförslag, Det kan förändras af Constitutions-Utskoliet sjelft, j följd af Ståndens anmärkningar: det kan slutligen förändras genom förstärkt Consti. tuticns-Utskolt, i fall ej Ståndens tankar på annat sätt kunna sammanjemkas. 56 §.
Regeringsformen innefattar ingen inskränkning i afseende på beskaffenheten af de anmärkningar, hvilka den tillåter Stånden att göra; och klart är, förutan allt Grundlagsbud, att dessa anmärkningar måste kunna gå på saken, och således äfven mot saken.
Häraf följer, i min tanka, att, uti ett af enskild Riksdagsman väckt Grundlags-förslag, de delar, emot hvilka ett förstärkt Constitutions.Utskott förklarar sig, både kunna och böra ur förslaget utgå, de må anses mer eller mindre väsendtliga.
Aro nästkommande Ständer, som härigenom hindras att gc förslaget sitt bifall, af annan tanka, återstår att å nyo upptaga det; men endast 14 Bil• till Constit.
Nlp 6g, så uppfylles Grundlagens mening, sorn tydligen är, att, genom fordran af tvänne Riksdagars bifallande opinion försvåra Grundlagsförändringar.
Af dessa skäl får jag anmäla min reservation mot de at Utskottet föreslagna Contrapropositioner, Häruti instämde Contracts-Prosten Hallström, hvilken tillika förenade sig med Herr Cederschjöld i fråga om voterings-propositionernas uppställning.
Af Borgmästaren Landegren:
Enär de voteringspropos i tioner, Constit ut io ns-Utskottet, till Riks-Ståndens pröfning och antagande, öfverlemnat för sammanjemkande af RiksStåndens skiljaktiga beslut i anledning af Utskottets förslag till Tryckfrihets-Förordning
J enligt min öfvertygelse, äro uppenbart stridande emot tydliga och i denna omständighet af något annat Grundlagsbud ej motsagde ordalydelsen i sista momentet af 56 §.
Regerings-Forinen, har jag härutinnan icke kunnat instämma med pluralitetens åsigter, utan får emot dem vördsamt anmäla min reservation.
Enligt de af Utskottet föreslagna Propositioner skall voteringen i Förstärkta Con - Bil. till Constil.
Utsi:s Memorial N:o 6g, 15 stitutions-Utskottet blifva alldeles utan resultat, ty den opinion, som vid Nej-propositionens seger skall åtfölja Lagförslaget till kommande Ständer, rnedlör ej ringaste förändring i sjelfva förslaget, utan dessa Ständer blifva nödsakade att antingen helt och hållet antaga den af Utskottet uppgjorda Tryckfrihetslagen, eller ock afslå alla, och således äfven de ringaste förändringar i nu gällande Tryckfrihets-Förordning.
På detla sätt blifver den af 3:ne Riks-Stånd beslutade återremiss utan ringaste verkan; och om en sådan Grundlagstolkning godkännes, erhåller Constitutions-Utskottet en större och vidsträcktare magt än Rikets Ständer sjelf ve; ty Ständerne skola då aldrig kunna antaga någon annan Grundlagsförändring, än den Constitutions-Utskotfet funnit för godt tillstyrka; Och de skola blifva nödsakade att förkasta äfven det från Utskottet utgående nyttigaste förslag, endast derföre, att det är beledsagadt af ett mindre betydligt förordnande, hvilket Rikets Ständer anse ej böra ega rum, rnen Constitutions-Utskoltet det oaktadt ej vill frånträda.
Afl åstadkomma ett sådant förhållande lärer likväl icke hafva varit Grundlagsstiftarnes mening; och det kan ej inträffa så länge 56 $.
Regeringsformen bibehåller sin gällande kraft; ty enligt densamma är det Con - l6 Bil. till Constit.
Vt sk: s Memorial N;0 fig. sti t ut iöns-Utskottets skyldighet, ati, utan afseende derå om dess förslag står eller laller, till ett helt Utlåtande sammanjemka de anmärkningar hvarje Riks-Stånd förklarat utgöra dess gemensamma tankar, och ati, oin oiörenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtlige Riks-Ståndens behandlande anmäla.
Delia senare åliggande har Utskottet fullgjort; och derest samtlige Riks-Stånden förenat sig om ett sådant enahanda Utlåtande, hvarigenom någon af lmfvudgrunderne i Utskottets förslag ogillats, måste deraf ovilkorligen hafva följt, att denna grund utur Utskottets förslag utgått, och att det till nästa Riksdag hvilande Grundlagsförslaget skolat redigeras, icke elter Utskottets Betänkande, utan efter Riks-Ståndens enahanda Utlåtande.
Hade nu Utskottets Förslag, i en eller flera omständigheter, kunnat tillintetgöras genom Riks-Ståndens ofvanberörde enahanda Utlåtande, så måste det ock kunna förändras genom omröstningen i Förstärkta Constitutions-Utskottet.
Detta är också uttryckligen stadgadt uti den ifrågavarande Grundlags-§:n, hvarest bjudes, att den utvalda Nämnden skall, genom anställd omröstning, Riks-Ståndens skiljagtigheter förena, och det dymedelst fullständigt beredda Utlåtandet hvila till Rikets Ständers afgörande - JSil. till Constit. Zhsk.
Memorial N;o 69.
17 rande vid nästa Riksdag.
Man invänder
Val, att en sådan behandling af Constitutions-Utskottets
Grundlagsförslag står i motsägelse med föreskrifterna i 56 och 81 §§.
Regeringsformen samt 29 5. Riksdags-Ordningen, att Rikets Ständer, vid dert Riksdag etl Grundlagsförslag till dem öfverlemnas, endast må kunna derom öfverlägga, men ej besluta.
Denna motsägelse är likväl icke verklig, utan endast skenbar, ty genom den behandling a£ Grundlagsförslagen, jag ansett böra ega rum, beslutas ej ringaste förändring uti gällande Grundlagar, ulaD Rikets Ständer utöfva endast den med deras bestämmelse förenliga samt för uppfyllande af Representationens ändamål oumbärliga både rättigheten och plikten, att åstadkomma ett sådant Grundlagsförslag, som, enligt deras öfvertygelse, af kommande Ständer kan antagas.
ConstitutionsUtskottets befattning, i afseende på Grundlagarnes förändring, är både i 56 (i. Regeringsformen och 29 §.
Riksdags-Ordningen inskränkt dertill, att väcka och upptaga frågor derom, samt yttranden deröfver till Rikets Ständer afgifva.