Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ett sadant med böter och skade-ersättning förenadt stadgande tror äfwen Utskottet böra icke allenast förekomma den mindre omtanka, som någre jordägare i alla Landsorter nästan ärligen röja, att icke ined sparsamhet anwända sine fodertillgangar, hwarigenom kreaturens förtida utsläppande alltid blifwer en följd, osta till ringa båtnad för en sadan jordägare, men alltid till gansta betydelig stada och olägenhet för dess husallsaktizare grannar, utan äfwen utrota det selfswald svin nästan allment särmärkes, alt ej söka afböja, utan snarare wid inträffande barmaik winter och wartiden genom egne kreaturs msiäppande befordra den stada, kramren a äng och besådd aker förorsaka.
Det är pa desse skäl, som Utskottet tror sig böra tillstyrka, det Riksens Högloft.
Ständer inför Kongl. Majtt nedlägga den underdåniga önskan, att »i §. i Kongl.
Förordningen af den 9 Februari!
1802 om stängsel»skyldighet warder pa följande satt ändrad:
"Häg - io66 Den z Ju lii.'
"Hugnad omkring aker, äng och planteringar emot steg, utmark och beteshaga bär wäl alia tider af äret i behörigt stand hällas, af dem sudan styldiahet enligt denna Förordning tillhörer; dock om sadan stängsel stalie af hwariehanda orsaker winkertiden uppriswas eller nedfalla, bör denna felaktig blifna stängsel af den dertill pligtstyldige upprättas sist till den r Innii hwarje ar: och ware den, som desiförinnan under winter eller waetiden uksiäpper sine kreatur utom egen swarsgild hägnad pligtig, att med dem halla wallhjon intill samma tid, och answare efter mätismanna ordo-n för den stada, som under den tiden kan af desi kreatur a annars aker, äng och betesmark tillstondaS: samt plikte desiutom, ester 6 §- uti 9 Cap. Bvggninga,Balken, om desi kreatur äswen under winter och wartiden bewisligen finnas a annars ägor, ehwad stada derigenom stedt eller icke-"
Dock warder detta till Riksens Högl.
Herr Prosten Dybäcks samt Riksdagsmannen Schures och Nils Månssons särstilda tankar uti delta ämne, warda, pä, deras begäran, härhos wördsammeligen bilagde.
Orebro den 29 Jueii ,8 ra.
Ridd. och Adelns Pä Högw. Prcst-Stän - Ledam. »vägnar, 7. 8.
Lcb werin.
BorgarEtändets Ledam. wägnar, O. Ljöstestt. dets Ledam. wägnar, (?. v. kogenstein Pä Hcderw. Bondc-Ständets Ledam. wägnar, 0. Lrukn. ^iex.
UsZerxreki.
Uc - Den z Juki'i. 1067 Utdrag af ^rorocollec, hällic hos Riksens högloft.
Scändcrs Allmänna Bejwärsoch Econoriiie-Ucj?orc wid Urtima Riks dauen i Grevra den 29 Juii i8l2. S. D.^nlemnade Herr Prosten Dyback ett sa lydande Anförande:
För min del kan jag es bifalla Högloft.
Utskottets Betänkande i an edning af Herr Grefwe Gyllenborgs Förslag om ändring i Kongl.-Förordningen as den 9 Februarii >822 angående stängsclstyldigheten.
Samma Kongl.
Förordning stadgar att sädesåker bör wara hägnad alla årstider och att gärdesgård bör wara iständsatt, sä snart kälen ga L ur jorden.
Ingenting syn/s mig billigare och nödwändigare; Det är sant Åkergärdet, der allmän wäg genomgår, kan ej om wintern hägnas; men ta behöfwes det ej eller, sä länge köld och snö hindrar alla slags kreatur alt der göra stada, och när täwäder inträffar, som gör åkrarne bara och tillgängelige för äwerkan, ehuru kälen ej gärt sä ur jorden att stör kan nedstäs, sä är ej dä omöjliyare art i ordning sätta grindar och igenstänga led an vin waren, dä det nödwändigt mäste ffe.
— Utstottet tror ^ dock det wara omöjligt, att hägna och stänga innan kalen gatt ur jorden.
Min erfarenhet wisar likwäl att det lärer sig lätt göra att efwen dä uppresa och ^ stödja en vmkullbläst gärdesgård, samt igenstänga H de led som för winterwagarne blifwit öppnade, till , desi man längre fram pä wären sär lägenhet att gära en waraktigare stängsel; Och hwad den omständigheten angär att snödriswor osia ligga bredewid och lika högt med gärdesgården, sä att swinkreatur deröfwer utan möda kunna inga" i garder sa finnes till »O68 Den z Julik till färkommande häraf dek säkra medel att stötta blott en half alns bred ränna emellan snodriswan och gärdesgården, da swinen ofelbart utest.mgas. Jag medgistvcr att detta kostar något arbete; men är det da mindre beswärligt akt walla boskapen än, da till ben r Junii, särdeles swinen, som icke alltid kunna innestängas?
Huru stall Torparen och Dagakarlen kunna walla sin ko, sitt får och sin gris, da han sjelf mäste fullgöra sitt dagswerke i Herrgarden?
Hustrun hemma har siria barn att stöta, och foderbrist nödgar dem att stäppa kreaturen pä utmarken akt söka sin lifsbergnina?
Skulle de icke förr, an att l ta kreaturen innestängde smälta ihjäl, vfwerträda det strängaste förbud och derigenom ivanjas wid olydnad och söraxk för Lagen?
Jag hemställer derföre i ödmjukhet om icke det förestagna botemedlet är långt wärre än det onda, man will undrvika, och tror att ingen förändring i Kongl. Stängsel, Förordningen är nödwändig, emedan det icke kan wara mera omöjligt för andra än för mig, hwars akergärden, omkring en Kyrka belägne, äro genomskurne af alla siags wägar, att pa ofwananförde sätt förekomma äwerkan och stada pa den waxande sadén; samt anhaller att denna min särskilda mening mätte sa åtfölja Betänkandet till Högloft.
Riks - Standen.
Häruti föi enade sig Riksdagsmannen Schure och NUs Mansson; Och skulle desse särskilde tankar ätfölja Ucstonets Betänkande, rörande ändring uti n §. af Kongl. Förordningen den 9 Februarii 1802 om stängseljkyldighek.
Lx krotocollo, ^lex. l.LZ«r§ren.
UPP Den z Julii.' 1269 Uppläst hos Ridd. och Adeln den - - - Prest - Ståndet den - - - Borgare-Ständet d. , - - Bonde-Ständet den z Zulii. z - - z s s z p s Wördsamt Memorial ^ä Riksens Hoel. Ständers Allmänna Beswärsvch Ekonomie, Utskott nu förehaft det frän Högloft.
Ridderstapel och Adeln den 22 dennes till Utstoitct remitterade och ten 25 i denna mänad mkomne Memorial, af Herr Lagmannen Högwälborne Grefwe I.
Henning Gyllenborg, rörande innehållet af Kongl. Majus Nödiga Förordning under den sistlcdne Februari!, anoäende indelte Infanteri,Regementernes Beklädnadssatt, har Utskottet funnit alt Memorialets Författare cgenteligen icke asyftat ändring, förbättring eller förklaring af nägon allmän Ekonomist Lag och Författning, icke eller anmärkt uti Ekonomiskt hänseende nägon brist i allmänna Stadganden; hwadan ock Utskottet, med åberopande «f 44 §. uti Riksdags-Ordningen den io Februarii >8io, fär harhvs, innom deri förestrifwen tid, wördsammeligen ätcrlemna samma Memorial , såsom af förenämnde.stal lill Utskottets befattning icke hörande.
Orebro den zo Junii 1812.
Ridd. och AdelnS Ledamöters magnar k- L. 5c b verin.
Borgare.Ständets Ledam. wägnar Olok Ljösteckt.
Prcst-Stäns ders Ledam. magnar L. v. Ko8en8tein.
Donde Stäns dets Ledam. magnar Olok Lrukn.
UPP» 127» Den z Julli.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. Z Juli!. - - - - Prest-Ständct den z - - - - - , Borgare-Etandet d. Z - - « , - - Bonde-Ständet d. z - - Wördsamt Memorial!
Ständers Allmänna Besivärs vci) Ekonoinie-Utskott har under ösiverläggning förehaft det frän Hederwärda Bond e< Ständer till Ut, skottet den l2 sisil.
Mali remitterade Memorial, af Riksdags, Fullmägtigcn Anders Nilsfon frän Jemtland, derutinnan Författaren, understödd af siere Fullmägtige uti Bonde-Ständet, yrkar, att, som Högwördiga Prest, Ståndet wid rzoe) och iLeo arens Riksdag förbundit sig att efter under, dunig anhållan h s Kongl Majtt och genom eget sorgfälligt bemödande, befrämja stadgandet af öf, werer skomincljer om Tivndenoch öfrige Pastoralier, men oaktadt sadant begifwande samt Kongl. Kungörelsen af den ro April l8ro, silke öfwercnskom, melfer pa de fteste orter icke blilwit träffade, icke allenast detta Besiut lika med de öfrige Riks-Standens Concesiioner mätte ställaS i skyndsam fullbordan, icke i grund af äldre Fä. fattningar ulan ester nu wa, rande förhastande och widtagre sämjor, utan äfwen akt hos Kongl. Majtt i underdånighet mätte anhällas, det en Cominirte af bepröfwade och owälduge man i hwarje landsort blifwer förordnad, sim , i brist af asamiande äger förestå och bestämma wilkoret» a ömse sidor etter rättwisa och billighet, för att sedermera »vederbörligen pröfwas och afgöras.
Detta »ned hwad »nera Författaren andragit, har Utskottet noga öfwccwägat; och alldenstund Högwördige Prest-Ständets LöninZs,svrmoner för, blif - Den z Julli.
',071 bliftva oförändrade pa det sätt, som innom hwarje Landsort är gästande och »varit brukeligt, intill desi sadane öfwerenskommelser kunna träffas, som Anders Nilsson i grund af 9 §. uti Rikfens Stän, ders Besiut af den , Maji 1810, samt Kongl. Kun, görelserne den ro April och ar September samma ar, rist werkstästighet orkar, för den skulid och emedan , i anseende till de mangfaldiga olikheter ukl Presterstapets Löningssätt, som a serffildka orter inträffa , någre bestämda grunder för stile öfwercnskommelser icke kunna af Utfkocret uppgifwas; ty an, fer Utskottet sig icke kunna meddela annan hand, läggning med detta mål, än, akt med afseende pa Anders Nilssons yrkande, tillstyrka Riksens Högloft.
Stander, att hos Kongl- Majtt underdanigst achalia om Desi Nådiga imdwerkan till sa, dane friwillige Contracters uppgörande a de Orter, der sadane icke blifwit träffade, och att till ändamålets sa myckel säkrare »vinnande, Kongl.
Majtt i Nader täckes uppdraga Desi Befallningshaswande saint Consistorierne i Riket, att sjclswe eller genom deras Ombud, i fall fkiljaktigheter emellan Kyrko, herdarne och Hemmansägarne, om Lönebeloppet, skulle uppsta, med deras bemedling ga Cvntrahen, terne tillhanda; och tror Utskottet det skulle wara a ömse sidor förmivnligc, om wid samma tillfälle de mer eller mindre obehagelige smärre inkomster eller sportler till benämningen utplanades, och en ersätt, ' ning derföre ät Pastorerne bestämdes i ett för allt ärligen uti Penningar, Spannemäl eller andre wa, ror, allt ester orternas olika beskaffenhet.
Dock warder detta till Riksens Högloft.
Ständers widare bepröfwande wördsmnmeligen öfwerlemnadt.
Herr l°72 Den z Julik.
Herr Prosten Grefwe von Schwerins serstilla kanka uti delta amne, deruti Herr Bistoppen och Commendeuren Rosenstein, Herr Professor Sundewall, Herrar Pastorerne Rönbeck, Dyback, Siwertson, Lönbom och Hjelmerus, samt Doct.
Fåhraus, Herr Ofwersten och Riddaren Gahn och Riksdagsmannen Eric Andersson frän Dalarne instämde, är härhos wördsamnuligen bilagd- Orebro den l Julii 1812.
Prest-SländelS Ledam. wägnar Ledam. waqnar k. bl. 6^1 lenborg. L. v. K o se uste in.
Pä Wällofl. Borgare-Stän» Pä Hcderw. Bondc-Ständets Lcdam. wägnar dets Ledam. magnar 01ok8^östeät.
OI o k 6rnbn.
Utdrag af prstoeollet, hället i Riksens Häglof?.
Ständer» Allmänna Befrvärsoch Ekonomie-Utstotc den r Julii 18*2. S. D.
Inlemnade Prosten Herr Grefwe Schwerin ett sa lydande Anförande.
Ofelbart stulle redan flere öfwerenskommekser emellan Pastorer och Församlirgarne, om Bonden och öfrige Pastoralier warit träffade, dä de wisserligen lika ifrigt ä ömse sidor önskas , om ej dels de obehagligheter, för hwilka frägor om ömsesidiga rättigheter blottställa när be discuteras utan medlanSe tredje person, och utan alt Parterne arv genom e» Den Z Julii. lss) en uppställd oryggelig grund-princip ledde i sina anspräk, och tryggade enut andras, dels sacha an, att af Efterträdare beskyllas för cm illa haswa wärdat den innehaswande Sysslans rättigheter, hadeafhällir tnängen ilrän att wäga försöket.
Högst önsteligt wore, att, sedan frägan om öswcrenSkonunclser blifwit ett föremäl för allas önstningar, och genom Kongl. Majus Nädiga Kungörelse af den 10 April 1810 jemwäl i wisst afse nde satt en förbindande kraft, man ock wille wara betänkt pä medlen att befordra werkställigheten. halst, säsom Anders Nilsson gansta riktigt anmärker, dröjsmålet föranleder till hwarjehanda »ordningar, svin i synnerhet inträffar wid vacanta Consistoriella Pastoratets tillsättande, och hwilka för en framtid öka swärigheterne att äterföra Presterskapets aflöning till en allmän och billig princip; men jag troe att Lagstiftande makten allena kan uppställa denna allmänna och billiga grundprincip: hwilken Committé som helst, som kommer art bereda öfwerenskommelser emellan Pastorer och Församlingar, blik åtminstone frestad att läna örat ät locala interesse^ Wäl blir det möjeligt alt förena Parterne, som för del närwarande äro i saken inkeresserade, men Let bör ock göras afseende uppå hwad framtida behof kunna krafwa, och detta afseende torde endast af Lagstiftande makten eller af Starens Embetsman wara att förwänta.
Prästerskapets rättigheter grunda sig pä äldre stadgander.
Enligt Cvnsesswnens ordalydelse är det pä dessa äldre stadgander, som de förestagne nya öfwerenskommelser stola grunda sig, men det är just dessa aldre stadgander som pä mänga ställen ligga i wägen för nya öfwerenskvmmelser» ' Bihang.
Ma io74 Den z Julli.
Ma hända skulle ändamälet snarare winnås, om man ginge tillbaka till primitiva prircipecne för Presterskapets aflöning.
Den ena delen af Presterskapets inkomster, Lysnings-penningar, Likstolar m. m- är af samma natur som de fa kallade sportler, Plotocolls, och Utstags-Iöscn, som Justitiä.stacen har att uppbära.
Afgisten är personel ock bör kunna förandras esler det förändrade förhållande fom inträffar med waru, prisen och med myntet Alt annu i Likstol lemna en Ko der 6 finnas, torde icke instämma med närwa, rande tids warupris, äfwensom 4 k- för en Lysning till Ägtenskap icke torde instämma med'närwarande tids myNt-föehallande.
Len förra af Vefla ar, ticlar torde kunna bestämmas ett wihr förhållande till summa inwentarii ester den aflidne, och för den senare ett wiflt förhållande till Charta Sigillatäafgiften får LySningar, sedan för bada ett maximum och ett minimum blilwit bestämt, som dock icke kan wara enahanda för Pastorcrne i Staderne och Pastorerne pä Landet, da de senare äga inkomster af Tionde och af Boställen, och de förras inkomster hufwudsakligast bestå i dcfla sportler.
Deremot lära Sades- Smör, och Qwick, tionde kunna anses såsom grund,räntor ätföljande jorden, den förra lagd pa åkerjorden, de twenne senare lagda pa ängsjorden.
De drabba icke inne, hafwaren, ty jorden gar i arf och i köp onererad med Vefla grundräntor.
Alla specielle Accorder, som bestämma Vefla Räntor lägre än de efter Lag böra wara, utgöra vpäräknade förmoner, som tillgodo komma icke jorden, utan den ägare som innehar jorden a den tid da Accordet flutaö och soyr seda» sa mycket drygare säljer eller for«amnderar sin.
Den z Julik. »976 jord, som den blifwit mindre vnerad, men de lag, ga hinder i wägen för regleringar, som fram iden torde »akalla.
Det ar att förmoda, sedan Swerige nu t wiflt afseende blifwit skilldt fran Continenten, och torde böra anses fasom
Lön, alt medlen som allena leda till national wälständ, till styrka och sjelsberocnde skola nu med me: a energie widtagas, an man kill äfwentyrs tillförene kunnat det, da området war större, eller ansett sig behöfwa sä lange man i ten ena Continental-makkens biträde säg stöd emot den andra Continental-maktens anspråk- Jag menar Swensta jordens odling och sädane näringars upp, hjelpande, som grunda sig pä Swensta jordens alster.
Jag icke allenast tror akt wid en tilltagande folkökning och en tilltagande inre rörelse, det blir en nödwändighet att dela de större Pastoraterna; jag tror jemwäl, att i wifla trakter skulle PastoraterneS delning blifwa ett befordrings, medel af Jordodlingar och Näringar, om t. ex. i öfre Dalarne och sannolikt i de flesta af wästra Landstaperne, Kyrkor anlades der nu Byarne hafwa sine sä kallade Ratt teplalser ofta flere mil frän Byarne belägne, skulle snart en del af Byemännen flytta till berörde plåtser, der företaga odlingar, och med det samtya lem, na ett nu saknat utrymme ät de qwarblifwande.
Om jag härutinnan ser rätt, följer ock, att Staten ej bör läka öswerenskommelserne ankomma pa Parternas godtycko, icke läka miflhushällning med de till Folkets religleusa wärd anfiagne medel och räntor, ej fä, ät de fördelar, som af den nu lefwande Generationen, a ena sidan, sökas, a den andra, såsom till äfwentyrs umbarlige eller för lugnets bibehållande, eftergifwaS, uppoffra hwad man * * t en 1076
Den Z J lUn. i cn framtid torde finna fia behöfwa, hwars sa°- nåd da för Folkmängdens och Näringarncs ytterligare tilltagande.
Jag tror att stadfästelse pa Accorder om Sades, Smör- och O.wick-rionden c> böra bewiljas andra ägare af Hemman, an s"dane som^latit uppmäta sine Hemmansögor till Aker oä> Äna, latit gradera dem, och för hwilka grun',räntan till den religieusa wärdén blifwic af wederbörande Embetsman beräknad.
Ter delta blifwlt werkstaldt, bör Sades,, Smör, och Qwicktiondens bestämmande till fixafgifc e> kunna sörwäg as hwarken af Tivndegifwande eller af Tiondetagare.
Att bestämmas bör efter jordmanens beskaffenhet huru manga är odlare af ny
Aker eller Äng bör njuta befrielse frän Räntan till rcligieusa wärdens underhällande.
Alt, såsom i Konung Lsrl sten Xk:s tid brukades, ferstild jordebok bör upprättas, i hwilken Presterskapets inkomster anteknas.
Att hwad som genom en tilltagande jordodling i somliga Landskaper, kan inflyta ulöfwer behofwcn till religieusa wärdén, hwarmcd jag förstår icke Presterskapets aflöning allena, utan äfwen Scholoe och Fattigwärd, bör kunna al Styrelsen anwändaS till religieusa wärdens förbättrande i sädane Landssaper der de dertill ersorderlige medel saknas. k'.
L Lckverin.
Och skulle vfwanstäende
Anförande till Rcspective Ständen ätfölia kltjkottets Betänkande, angående werkstaUigheten af Presterskapets Concestioner.
Iblt sugrs.
Lx protocollo, ^lex ^L^er^reu.
Den z Julik. >077 Uppläst hos Ridd. och Adeln den z Justi. , - - Prest - Ltändct derr Z- - - - - Bergarc-Standct d. Z - - - - - Bondc-Siändet den z - - WZrdsamt.
Memorial! ^ikstns Höglofl.
Ständers Allmänna Befivarsvch Ekonomie-kltjkott har taait i öfwerwägarde det frän Hederwärda Bonde-Ståndet til!
Uiskottet remitterade Memorial, af Riksdagsmannen Jan Mattsson frän Frösäkers Härad af Stockholms Län, jemte Riksdagsmannen frän Gestrikland Johan Olsson Longberg, med yrkande, af dest förre, att om ägare af skog skall anses skylldig att sälla dest product af Kohl till det Bruk, hwarlill han ar anslagen, betalning härföre bör beraknaS ester gängbart warde, eller ock i annat sall ägaren Hatwa rättighet anwända sin wahra, pa sätt honom nyttigast synes; den sednare eller Longberg, instämmande uti den förres yrkande, »ned tillagg, att om den koblsaljande Allmoaen skall wara förbunden genom twängct att till wista Bruk yttra iwa K hl, och det till mindre pris af em kan z6 2 40 st.
Riksgälds för Tolfitunnestwen, sädant e> star att förena med nu warande högt Svannemälspris, samt följden blilwa den mogens unkergäna och bristande lili astina, na utfkvlder, sa wäl
Staten som den enskilda till betydlig skada.
Wid betraktande af deste Memorialers innehall , har det ej undfallit Iltkottets uppmärksamhet dea föga uppmuntran till Skogshushållning, fem en bunden och twingad Näring meorörer; men dc. rmte att detsamma tillkomma genom gamla Forralt NlN - r«78 Den z Julii. ningar, (.'stade wfd Bruks- och Smidesnärftgcn, och wärdet af dessa ^endomar, som dessutom ej skulle kunna tillmura, och nu röra ägande rätten, hwara köp och salu af desse egendomar grundaö, och hwara äswen säkerheten för Län i Riksens Siande» § Banque beror; derigenom Utstottet icke anser sig tillständigt, att inga i pröfning af hiva!) i Memorialen rörer fragan, som ar wäckt om rättighet att sälja Kohl annorstädes an till de Priviligerade Bruken; och i anseende tili yrkandet om betalningen af Kohlen, anser lftstottet den kohlsäljande Allmogen aga tillfälle till rättelse uti sin rättwisa fordran om betalning efter gangbart pris, da, enligt Förfaltninaarne, Landshöfdingen med Bergmästaren upprätta Taxor för Kohlen, och uti de orter, der sådant manligen ej ster, ager kohlsäljande Allmogen att wid de räkningar, som med dem uppställas om Kohlbetalning, hwilka, sedan Kohlförseln är stutad, afgöras, dcrwid göra sina anmärkningar, i jemförelse med gangbara priser, och i bristande öfwer» enSkommelse göra sina pastaender gällande efter in, stämmande till manliga Bergs-Tmgen, och Rätter gängens fullföljande i »vederbörlig ordning; pa delta sätt har ! alla tider tillgått, och de nu inlemnade Memorialcr innehålla ej eller något, som föranleder till påminnelse härwid, utan endast okunttighet om huru rättelse uri för lågt beräknade Kohlpriser kunna och böra erhallaS- I öfrigt och om serstillde Conkracter skulle befinnas, hwilka tillägga Kohl-Wmogen någre föimoner, svin någon eller flere Bruksägare icke i sednare arén uppfyllt, hwartill Memorialerne silma anledning, synes Utskottet, att genom flika Contracts-brott ä Bruksägarnes sida, Kohl-2tl!mogenS förbindelser a andra sidan bö ra - Den z Julik. 1079 ra upphöra, och att en hwar ma derom i Laga ordning och wid »vederbörlig
Domstol wara öppet att utföra, bäst han gitter; Dock warder detta till Riksens Högloft.
Ständers widare pröfning »vördsammeligen öfwerlemnat.
Orebro den 2 Julli 1812.
Prest-Ständets Ledam. magnar, Ledam. magnar, jsok. lss. O^llenborA. L. v.
Rosenstein Pä Källoff.
Borgarc-Stän- Eä Hederw.
Bonde-Ttä :- dets Led. magnar, dets Led. magnar, Olok Ljösteclt Olok Lrnkn. ^lex.
I,3Aei-Zrsn.
Uppläst hos Ridderff. och Adeln d. z Zula. - - - - Prest-Scändet den z » - - - » - Borgare-Ständet d. z - - - - - - Bonde-Ständer den z - - Wordsamt Memorial! ^ran Hedcrwärda Bonde- Ståndet aro under den 28:de nästledne
Maj zme serffildte Memorialer, angående Ekestogarncs begagnande ocb wardande m. m. till Riksens Ständers Allmänna Beswärs- och Economie, Utstött remitterade:
Det ena af Vice Talemannen Jon Jonsson, derutinnan han med afseende ej mindre a Kronans behof af serdeles större Ekwirke, än Skattemäns och Jordägares i allmänhet uppodlings - sörman och skäliga uppmuntran till plantering och wardande af Ekeskog a de ställen der aker-odling icke företages, vrkar, att pa satt Riksens Högloft.
Stan, der >c>8v Den z
Julik. ber rvkd 1809 ars Riksdag bcflutit, Skattemän mage farunnas rättighet, art efter snart skeende wräkstämpling a alla befintelige, och till Skepps-byggnaden för Kronans räke ina mindre anwändbare
Ekar, efter deras egen nitta, fördel och beqvämlighet salig ech anwanda sadane Ekar, som icke tjena till större och redbarare Ckepprbyggnads, behoswer, utan widare utsyning eber ar malan derom:
Att en bestämd grans mätte stadgas, emellan de till större betz/. wer anwändbare Ekar, och dem, soni endast till mindre behojwer kunna till någon del begagnas, sa att de senare icke blelwe inbegripne bland de under ward och answar för Kronans rakning qwarstående Ekars antal, emedan i sadant fall, utom Berggasar, hwilka till annat ari bränsle icke aro tjenlige lika Iwäng som förut för Landtmanncn inträffade och foctfore: Att Skatte-Jordägaren ma förunnas wid fieende äker-odling utan föregången utsyning, eller anmälan derom med roten uppgräfwco äfwen de för Kronans räkning qwarstående ostämplade Ekar, som inom en flik odlingsmark kunde finnas:
Attén hwar matte äga ratt, alt wid Kronans hwarf eller närmaste hamn aflemna mindre partie Ekwirke, efter 2, z eller flere Ekar, och derföre erhålla betalning till Adelar af den Summa, som för lika bessaffadk. wirke ä sist hällne Entreprenade-Auktivn erhölls, da den öfrige besparde -delen kunde anwändas till Qwartermäns aflöning, wid anställande resor t Lands- Orterne till utrönande af tillgangarne a behöfligt Ekewirke, och underrättelsers meddelande, hunt och pä hwad sätt, och till hwad dimensioner trä.
Len borde huggaS:
Art aldrig något Ekewirke borde fran Utrikes Orter fä upphandlas, innan genom päkittlig undersökning wore styrkt, alt erforderligt pär - Den z Julik.