Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De 2:ne Riks-Stånd, nemligen Preste- och Borgare-Stånden, som åter remitterat meranämnde Utlåtandes Usta afdelning, eller Utskottets yttrande, angående Statsbidrag för de föreslagne jernvägs-anläggningarne genom Skåne och Småland, hafva härvid förklarat: Preste-Ståndet, att detta yttrande återremitterades såsom en följd af Ståndets återremiss å 7:de punkten af Utskottets Utlåtande N:o 273, öfver Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, rörande Statens med verkan för jernvägars anläggning; och Borgare-Ståndet, att Ståndet, med fästadt afseende å sitt vid pröfningen af samma punkt, utaf nyssberörde Utlåtande fattade beslut, att jernvägen mellan Stockholm och Götheborg bör företrädesvis fulländas, ville hafva den mening uttryckt, att jern vägs-an läggningen genom Skåne och Småland till Wettern bör under nu inträdande Statsreglerings-period erhålla anslag.
Då det sålunda återremitterade yttrandet deremot är af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallet, och då de inom Borgare-Ståndet afgifna och Utskottet tillställda anföranden, som föranledt den af detta Stånd beslutade återremiss, jemte Ståndets dervid meddelade förklarande, icke innefatta andra skäl för beviljandet af statsbidrag till sistnämnde väganläggnings utförande, än de förhållanden, hvilka i både de härom väckta motionerna och det återremitterade utlåtandet finnas omständligt uppgifna, samt följaktligen redan förut af Utskottet tagits i öfvervägande, anser sig Utskottet, under hänförande till dess tillstyrkan i Utlåtandet N:o 274 af 1,000.000
R:drs anvisande för en jernvägsanläggning från Malmö, i riktning åt Jönköping, böra vidblifva sitt förut afgifna yttrande, rörande de förslag som i Herr von Troil*.
Samuel Gustaf) Prosten C. G. Berlins, Herr S. Trägårdh#, F. Roths och G. F. Askers, samt Riksdagsfullmäktige Johan Nilssons och Nils Svenssons från Skåne, äfvensom Petter Mårtenssons från Jönköpings län motioner blifvit framställda, i afseende på utförandet af deruti uppgifne jern vägsanläggning ar inom Skåne och Småland; hvarföre Utskottet alltså får förnya sin hemställan, att dessa förslag icke må till någon särskild åtgärd af Rikets Ständer föranleda.
Utskottets yttrande angående Herr Sandstrtimers.
Anders Petter, motion om ett anslag för Köping-Hult jernvägens fortsättning genom Skaraborgs län, Stats- Utskottets Memorial, N:o 334, o liar iikades blifvit af Preste-Ståndet återremitteradt, såsom en följd af samma Stånds återremiss å 7:de punkten af utlåtandet N:o 274; oell har jemväl Bondeståndet beslutat återremittera detta yttrande, enligt hvad den derstädes förefallna diskussion ådagalägger, egentligen af den anledning, att då Bonde-Ståndet icke bifallit Utskottets hemställan i utlåtandet N:ro 273, angående jernstambanornas anläggning genom Statens försorg och på allmän bekostnad, ansågs
Staten i stället böra lemna ändamålsenligt understöd åt de enskilde personer, som kunde vilja åtaga sig att fortsätta omförmälde jernväg, så att densamma komme att genomgå Skaraborgs Län och utsträckas till Götheborg.
Dock som Rikets Ständer, genom 3:ne Riks-Stånds härom sammanstämmande beslut, godkänt och antagit den af Utskottet i nyss åberopade utlåtande förordade grundsats, att jernvägsstamlinierna böra genom Statens försorg och på dess bekostnad anläggas, får Utskottet, som icke äger anledning att frånträda sitt, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet gillade, yttrande angående sistnämnde motion, ä nya hemställa, att samma motion, såsom en följd af hvad Rikets Ständer sålunda beslutat och förklarat, måtte förfalla.
Utskottets i afdelningen Litt. H. af Utlåtandet N:ro 274 framställda förslag, att Rikets Ständer måtte bevilja och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisa ett särskildt Statsbidrag, för anläggningen af en till begagnande med lokomotiv afsedd jernväg från Dalarne till lämplig hamnplats vid Mälaren eller Östersjön, har återremitterats af Borgare- och Bonde-Stånden; hvarjemte de 6 första punkterna utaf de vilkor och öfriga stadganden Utskottet, med hänsigt till detta Statsbidrag, föreslagit, äfven blifvit af Borgare-Ståndet, sorn lemnat de öfriga punkterna utan anmärkning, till Utskottet återremitterade; omfattande deremot Bonde-Ståndets återremiss hela denna afdelning utaf utlåtandet.
Enligt hvad af de Utskottet meddelade protokoller inhemtas, har i afseende på de af motionärerna föreslagna Statsbidrag dels från Dalarne till Westerås och dels mellan Fahlun och Gefle yrkats att Rikets Ständer, vid beviljandet af understöd utaf allmänna medel för en jernvägsanläggning från Dalarne, måtte bestämma jernvägens utgångs- och ändpunkter, samt att dessa borde blifva Fahlun och Gefle, hvarigenom Statsbidragets belopp kunde, från den af Utskottet tillstyrkta summa af 2,840,000 R:dr, nedsättas till 1,600,000 R:dr; varande för öfrigt, till stöd för den inom dessa Stånd uttalade åsigt om jernvägens anläggning mellan nämnde städer hufvudsakligen anfördt: att densamma, i sådant fall, komme att blifva 5 mil kortare, än om den skulle ledas till Westerås; att provinsen Westmanland, för hvilken den ifrågavarande jernvägens anläggande, mellan Dalarne och Mälaren skulle företrädesvis blifva fördelaktigt, i sednare tider åtnjutit betydliga understöd af allmänna medel för dervarande kominunikatious-väsendets förbättring; att deremot provinsen Gestrikland och östra delen,af 4 Slals-Ulskollcls Memorial, N:o 334.
Dalarne förut ej blifvit hugnade med dylika understöd och derföre saknade annat kommunikaitons-medel, än de vanliga landsvägarne; att en jernväg mellan Dalarne och Westerås måste ledas nära parallelt med Strömholms kanal och derföre svårligen skulle komma att bära sig: att om jernvägen anlades mellan Fahlun och Gefle, komme den att genomgå en rik skogstrakt, hvars produkter endast genom en sådan anläggning kunde förvandlas från ett dödt till ett allmänt nyttigt kapital; att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i både Stora Kopparbergs och Gefleborgs län, uti härom afgifna Utlåtanden, på utförligt anförda skäl, bestämdt förordat jernvägens sträckning från Fahlun till Gefle samt obestridligen ådagalagt de fördelar derigenom skulle tillskyndas begge dessa provinser äfvensom hela landet; att en jernväg, som komme att gä till Westerås, icke skulle kunna begagnas för fortskaffningen och afsättningen af
Dalarnes skogsprodukter; att endast genom en kortare och omedelbart till hafvet ledande jernväg de stora, hittills oanvända tillgångar skogarne inom nyssnämnde provins lemnade, kunde blifva åtkomliga för handeln och konsumtionen inom och utom riket; att de förnödenhets-artiklar som, till högst betydlig myckenhet, både från andra delar af riket och från främmande, länder, måste årligen föras till Dalarne skulle fördyras, derest för desammas transporterande en längre, i stället för en kortare, jernväg måste anlitas; att dessutom omlastningar, som vid vägens ledning till Mälaren blefve oundviklige, komme att utöfva en för
Dalarnes invånare ganska menlig inverkan pä priset å de varor, som utfördes från eller fraktades till denna provins.
Härjemte har det föreslagna Statsbidraget för åstadkommande af ifrågavarande kommunikationsmedel från och till oftanämnde landskap, inom Bonde-Ståndet framkallat äfven den anmärkning, att genom ett dylikt kommunikations-medel blefve ett betydligt antal af denna landsorts invånare beröfvadt det högst beliöfliga tillfälle till förtjenst, som nuvarande forslingssätt från äldre tider för dem beredt.
I afseende på de af Utskottet föreslagna vilkor och förbindelser för det tillstyrkta låneunderstödets erhållande, har för öfrigt både inom Borgare- och Bonde-Stånden blifvit anmärkt: att den i G:te punkten för aktieteckningen bestämda summa, hvilken skulle motsvara |:delar af den beräknade anläggningskostnaden, vore alltför hög; och har i stället för den till Stats-verkets säkerhet sålunda stadgade teckningssumman, hvars tillvägabringande ansågs omöjligt, föreslagits det vilkor för lånets åtnjutande, att om jernvägen icke blefve på föreskrifvet sätt och inom stadgad tid fullbordad, borde de tillskjutne enskilde medlen, äfvensom sjelfva jernbanan, utan lösen tillfalla Staten.
Till besvarande af de emot Utskottets yttrande, rörande den jernvägs anläggning, hvarom nu är fråga, framställda anmärkningar, anser Utskottet sig endast behöfva åberopa hvad det återremitterade Utlåtandet innehåller, helst Ut - Stais itskoll*ts Memorial, N:o
Sill 5 skottet deruti sökt ej allenast omständligt redogöra för de särskilda förhållanden, sorn, enligt Utskottet företedda handlingar förekomma i afseende på de begge föreslagna olika jernvägslinierna, utan äfven utveckla de skäl, sorn föranledt Utskottet föreslå Rikets Ständer att öfverlemna åt Kongl.
Maj:t att i Nåder bestämma så väl utgångspunktea för denna jernväg, som den hamnplats, till hvilken han skall ledas.
Utskottets i detta afseende yttrade äsigter hafva också blifvit godkända af 2:ne Riks-Stånd eller Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet, hvilka bifallit hvad Utskottet tillstyrkt rörande Statens bidrag för anläggningen af en jernväg frän
Dalarne samt de derför af Utskottet föreslagna vilkor och förbehåll.
Vid sådant förevetande och då halfva beloppet af den i ofvanberörde 6:te punkt fastställda aktietecknings-summan, på sätt denna punkt uttryckligen innehåller, allenast är afsedd till Stats-verkets betryggande för företagets vederbörliga utförande, och derföre icke behöfver erläggas derest jernvägen, genom aktie-egarnes försorg, varder på föreskrifvet sätt och inom stadgad tid fullbordad; hvadan denna högre tecknings åstadkommande ovedersägligen mäste för aktie-egarne eller låntagarne vara vida lättare och mindre äfventyrligt än anskaffningen eller ingåendet af en sådan solidarisk ansvarighetsförbindelse för lånemedlens återbetalning, som hittills vid dylika låns beviljande blifvit föreskrifven, får Utskottet härmedelst ånyo underställa Rikets Ständers godkännande och antagande hvad Utskottet, med hänsigt till merberörde statsbidrag samt vilkoren lör dess åtnjutande m. m., föreslagit, dock torde, på sätt Borgare-Ståndet anmärkt, det i slutet af 7:de punkten förekommande ordet »arbetsackorder’-- rättas till rarbetsmethoder».
Reservation: af Hr E. D. Grape: "Emot Utskottets, oaktadt två Stånds återremiss till förmån för Fahlun—Gcfle-jernvägen, vidhållna tillstyrkande, att till Kongl.
Majit hänskjuta pröfningen af företrädet emellan denna och en jernväg från Dalarne till Westerås, reserverar jag mig, icke derföre att jag ett ögonblick befarar, att den slutliga pröfningen kan utfalla på mera än ett sätt, men emedan frågan nu är tillräckligt utredd och så litet invecklad, att Rikets Ständer äro fullkomligt oförhindrade att med sakkännedom derom besluta, samt emedan hvarje ytterligare dröjsmål med frågans afgörande och jernvägsarbetets vidtagande innebär hotande faror i 6 Stali-iililiollels Memorial, N o 334. synnerhet för den j:del af Sveriges hela stångjcrnsexport sorn i dessa 2:ne provinser tillverkas och hvaraf på Fahlun-Gefle jernvägen en hufvudsaklig del skulle finna en derförutan snart omöjlig transport till lastageplats.
Majit ingifna underdåniga ansökningar om understöd för ifrågavarande 2:ne jern vägsförslag äro genom trycket offentliggjorda och för Rikets Ständer väl bekanta.
Fahlun-Gefle jernvägens förslag har icke mindre än 2:ne gånger blifvit granskadt, godkändt och förordadt af Styrelsen för väg- och vattenbyggnader, äfvensom Kouungens Befallningshafvande både i Stora Kopparbergs och i Gefleborgs län deröfver afgifvit underdåniga utlåtanden och varmt understödt förslaget.
Annu saknas all sådan granskning och allt officielt utlåtande öfver Westerås-vägförslaget.
Om detta vid sådant förhållande och med det anspråk på fullständig utredning, som Stats-Utskottet i allmänhet fordrar för anslags beviljande, nu icke ens bordt ur formell synpunkt komma under pröfning, såZcrbjuder dock samma förslag tillika med andra allmänt kända förhållanden vissa hufvudmomenter till jemförelse med Fahlu-Gefie väganläggningen, hvilka ensamme torde vara fällt tillräckliga för sakens bedömande.
Våglängden Gefle-Fahlun är 8' mil, men Westerås-Fahlun deremot 14i mil; Och om begge vägarne utsträckas till insjön blifver Gellevägen lif mil, men Westerås vägen med grenbana tili Fahlun 1GJ- mil.
För Geflevugeii begäres ett lån af ....
R:dr 1,600,000: — För Westeråsviigen ett anslag af ....
» 2,840,000:
— Den så betydligt kortare och billigare Gellevägen öppnar kommunikationen emellan det inre af Dalarne och Saltsjön.
Den längre och dyrare Wcsterås vägen slutar vid Mälaren.
Dalarnes tunga exportvaror af jern och träd, som vid jernvägens ändpunkt Gefle kunde direkte lastas till alla verldens hamnar, skulle åter vid ändpunkten Westerås intagas i mindre fartyg för att föras till hamn vid Saltsjön och der omlastas till utrikes ort.
Samma förhållande i omvänd ordning med en stor del förnödenhets-artiklar, som skulle tillföras Dalarne.
Så välgörande jemväl en jernväg emellan Dalarne och Westerås kan blifva, och jag underkänner ej värdet deraf, så förekommer det likväl uppenbart, att, om man med jernvägen i främsta rummet alser att underlätta den nu mer och mer fördyrade forslingen af jernverkens effekter och att för Dalarne göra afsättning af dess rika skogsprodukter möjlig, så måste Gefle-vägen företrädesvis ådraga Stats-VIskallets Memorial, N:o $3i. 7 sig uppmärksamhet.
Den del af Dalarne och Gestrikland, som af Gefle-vägen skulle betjenas, frambringar en hufvudsaklig del af vår jern-export, enär ensamt den lilla provinsen Gestrikland tillverkar 60,000 skeppund stångjern, men med den upplysning allmogen i dessa trakter på sednare tider vunnit om det både ekonomiska och moraliska förderf, som vidlåder dess förra, nästan enda sysselsättning, att med forsling tillbringa sin tid på landsvägen, hafva forssellönerna nu stigit till den höjd, att jernverken icke kunna uthärda dermed.
Redan innevarande år, dä jernprisen stätt högt och tillverkningen i följd af vattenbrist varit mycket inskränkt, har man likväl exempel på bruk i den föreslagna jernvägens närhet, som icke kunnat få sin tillverkning transporterad till lastageplats.
Dessa förhållanden jemte den högst vigtiga omständigheten,fatt Gefle-vägen erbjuder den enda möjligheten till lönande afsättning af Dalarnes rika tillgång på trävaror, hvilka nu i vissa trakter förväxa och förmultna, till stor förlust för icke blott provinsen utan hela landet, göra allt uppskof med frågans lösning så ytterst äfventyrlig.
Med Gefle stads högt drifna skeppsbyggeri och trädvaruhandel, har Westerås icke något jemförligt; och den flera mil längre transporten på jernväg till Westerås, frakten derifrån till Östersjö-hamn, sluss-afgifter derunder, samt slutligen ytterligare omlastning för utförsel, må väl öfvertyga enhvar, som opartiskt bedömmer förhållandena, att
Dalarnes skogsprodukter icke kunna på denna vägen komma i marknaden.
Westerås-vägen, hvars värde jag ej underkänt, skulle ostridigt blifva af stort gagn för denna stad och för den del af provinsen Westmanland, som den skulle komma att genomlöpa, möjligen ock för en del af Dalarne.
Men betraktar man sistnämnde landskap i hela sin omfattning, ligger det för enhvar i öppen dag, att dess befolkning, med hänsigt till den betydliga skillnaden i väglängd, produkternas beskaffenhet, som förbjuder all tanke på långväga forsling, och andra omständigheter, måste draga en ojemförligt större fördel af Geflevägen; och det är väl dock egentligen för Dalarnes skull, för att lyfta detta på natur-produkter rika Iand från det fattigdomens betryck, hvarunder det suckar, som Statsmakterna skola göra de uppoffringar om hvilka här är fråga.
Anses detta som frågans hufvudsak, och Westmanlands och Gestriklands gagn ställes i andra rummet, så talar, efter min uppfattning, äfven denna jemförelse till fördel för Gefle-banan, enär billigheten fordrar, att icke förbise, det Gestrikland, med undantag af några obetydliga anslag till vägo mläggningar, icke kommit i åtnjutande af något allmänt understöd, under det Westmanland förut och vid denna Riksdag erhållit högst betydliga bidrag till kommunikationernas upphjelpande.
Icke blott till Strömsholms kanal har Stats-verket tillförene lemnat R:dr 900,000 8 Stats-Utskotteti memorial.
N:o 3U. i .anslag och R:dr 300,000 såsom lån eller tillsammans
R:dr 1,200,000: utan är understöd vid denna Riksdag derjemte beviljadt: till fullbordande af Norbergs jernväg 9 100,000: till anläggning af jernväg emellan den genom Strömsholms kanal segelbara sjön norra Barken och sjön Wessman 9 133,333 förutom till Norbergs jernväg förut erhållne ....
» 100,000 16.
B:ko R:dr 1,533,333: 16.
Huru man nu ens kan ifrågasätta att framför en billigare och ytterst behöflig jernväg emellan Fahlun och Gefle i den på kommunikationsmedel hittills mest vanlottade trakt, understödja en ny, dyrare och åtminstone mindre angelägen jernväg vid sidan af redan inom Westmanlands län befintliga kommunikations-medel, förmår jag sannerligen icke inse; och vågar jag alltså vördsamt hemställa, att Rikets Ständer måtte för anläggning af en till begagnaude med lokomotiver afsedd jernväg emellan Fahlun och Gefle bevilja och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisa ett Statsbidrag såsom lån af R:dr 1,600,000, under de vilkor och föreskrifter i öfrigt, som Stats-Utskottet föreslagit.
I förestående Reservation instämde Herr C. G.
Åsbrink.
STOCKHOLM, typografisk a föreningkns boktuvckkiu. *1154. Slats-Utskottels Memorial, M 535. 1 M 335.
Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 30 Okt. 18Si, kl. 1 e. m.
Memorial med förslag till samman jemkning och voterings-proposilioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om understöd af allmänna medel lill Tullstatens enskilda pensions-inrdttning. (U. A.)
Uti sitt under JV2 188 afgifna utlålande hade Stats-Utskottet pä anförde skäl afstyrkt Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts uti aflåten Nådig Proposition framställda förslag, att, utaf Kronans medel i de till Tullverket inflytande konfiskationsoch bötesmedel, 50 procent mätte anvisas såsom årligt stats—bidrag till Tullstatens enskilda pensions-inrällning för enkor och barn, att, från och med innevarande år, pensions-inrältningen tillgodokomma.
Berörde af Utskottet uti dess betänkande JM 311 förnyade afstyrkande är godkändt af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Bidderskapet och Adeln beslutat, alt, till betäckande af den i nämnde pensionsinrättning möjligen uppkommande brist, bevilja en summa af högst 8,000 R:dr att för hvardera af åren 1855, 1856 och 1857 af Tullmedlen utgå, samt PresteStåndet åter bifallit hvad Kongl. Maj:t uti sin Nådiga Proposition föreslagit.
Den skiljaktighet, som emellan Riks-Ståndens beslut sålunda förefinnes, i fråga om och till hvilket belopp understöd af allmänna medel må omförmälda pensionsinrättning beviljas, måste genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott afgöras.
Då härvid förekomma att, såsom af den Nådiga Propositionen inhemtas, Kronans andel i de till Tullverket ingående konfiskations- och bötesmedel i medeltal under de 10 sistförflutna åren utgjort 34,294 R:dr årligen, har alltså Preste-Ståndet, genom bifall till den Nådiga Propositionen, deruti hälften af Kronans andel i dessa medel blifvit såsom stats-bidrog för ifrågavarande ändamål begärd, anvisat ett större bidrag, än Ridderskapet och Adeln; och är följaktligen Preste-Ståndet ensamt om beviljandet af skillnaden i de olika bidragen.
Vid sådant förhållande har Utskottet funnit sig böra inbjuda Preste-Ståndet, att i Ridderskapet och Adelns beslut sig förena.
Om inbjudningen antages, torde votering få anställas enligt följande proposition: »Den, som anser, alt, på sätt Utskottet föreslagit samt Borgare- och BondeStånden beslutat, Kongl. Maj:ts Nådiga förslag att, af Kronans andel i de till Tull— Bih. lill R. SI.
Pral. 1855 & 1854. 4 Sami. 1 A[d. 5 Band. 17 Haft. 1 2 Slats-Ulskollels Memorial, M 335. verket inflytande konfiskations- och bötesmedel, 50 procent må anvisas såsom årligt stats-bidrag till Tull-statens enskilda pensions-inrättning för enkor och barn att från och med innevarande år pcnsions-inrättningen tillgodokomma, icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar den det ej vill, röstar nej; "Vinner nej, hafva Rikets Ständer, till betäckande af den i nämnde pensionsinrättning möjligen uppkommande brist, beviljat en summa af högst 3,000 R:dr att för hvardera af åren 1833, 1856 och 1857 af Tullmcdlen utgå».
Om Preste-Ståndet åter icke antager nämnde inbjudning, måste votering först ega rum för bestämmande af kontrapropositionens lydelse; och föreslår Utskottet för denna votering följande proposition: »Den, som vill, alt kontraproposition vid den blifvande hufvudvoteringen skall, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, innehålla alt, till betäckande af den i Tullslatens enskilda pensions-inrättning för enkor och barn möjligen uppkommande brist, en summa af högst 5,000 R:dr beviljas, alt för hvardera af åren 1855, 1856 och 1857 af Tullmedlen utgå, röstar den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, antages till kontraproposition Presle-Slåndets beslut att, af Kronans andel i de lill Tullverket inflytande konfiskations- och hötes-medel, 50 procent anvisas såsom årligt Stats-bidrag till förenämnde pensions-inrättning, alt från och med innevarande år pensions-inrättningen tillgodokomma».
För votering i hufvudsaken föreslås en så lydande proposition: »Den, som anser, att, på sätt Utskottet föreslagit, samt Rorgare- och BondeStånden beslutat, Kongl. Maj:ts Nådiga förslag att, af Kronans andel i de till Tullverket inflytande konfiskations- och hötes-medel, 50 procent må anvisas såsom årligt Stats-bidrag till Tullstalens enskilda pensions-inrättning för enkor och barn, att från och nied innevarande år pensions-inrättningen tillgodokomma, icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, antages (l:o alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut. (2:o alternativet) Preste-Ståndets beslut.
Slals-Ulskotlels Memorialr JV? 556. 3 JU 336.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 30 Okt. 1854, kl. i e. m. / Memorial med förslag till volerings-proposition i anledning af Riks-Stdndens skiljaktiga beslut rörande ifrågastdldt anslag till bildande af en teknisk skola i Borås. (U. A.)
Stats—Utskottets i utlåtandet JYs 262 gjorda och i betänkandet J\s 315 förnyade hemställan, alt väckt motion om anslag till bildande af en teknisk skola i Borås icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; har, enligt ankomne protokolls-utdrag, blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet; hvaremot Preste- och Borgare-Stånden densamma afslagit och beslutat, alt ett an slag af 5,000 R:dr årligen under nästa Statsreglerings-period må beviljas lill en teknisk skola i Borås med enahanda vilkor, som vid anslag för dylika skolor förut äro bestämda.
Då således uti denna anslags-fråga två Riks-Stånd stadnat emot två, får Utskottet, för frågans afgörande medelst omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande votcrings-proposilion: »Den som, i öfverensstämmelse med Utskottets, af Ridderskapet och Adeln L Bonde-Ståndet godkända, hemställan, anser, att väckt motion om anslag till ande af en teknisk skola i Borås icke bör till någon Rikets Ständers åtgärd ranleda, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Preste- och Borgare-Ståndens beslut, beviljat ett anslag af 5,000 R:dr årligen under nästa Statsregleringsperiod till en teknisk skola i Borås, med enahanda vilkor, som vid anslag för dylika skolor, förut äro bestämda.
I 4 Stals-UttkolleU ilemorialer, N:ris 337 och "38. M 337.
Ank. till Exp. Utsk. d. 30 Okt. 1834, kl. 1 e. m.
Memorial, t frågan om •pension för t. f. Chefen vid Skogs-In stitutet, Holjägmästaren m. m. af Ström. (0. A.) Yid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande JW 322, angående pension för t. f. Chefen och Direktören vid Skogs-Institutet, Hofjägmästaren m. m.
Israel Adolf af Ström, har, enligt ankomne protokolls-utdrag, samma Utlåtande blifvit af Ridder skapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden bifallet, men af Bonde-Ståndet åter afslaget.
Denna fråga är alltså genom Irenne Riks—Stånds sammanstämmande beslut, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, afgjord.
Dock som Bonde-Ståndet, utan föregången återremiss, afslagit Utskottets Utlåtande, har Utskottet trott sig böra om frågans utgång meddela underrättelse.