Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle åter missbruk någon gång inträffa, böra de dock icke vara mera att befara, än af den tillåtelse Allmänna Lagen redan lemnar, då våld eller motvärn sker; och om cn långe, med kännedom af den menliga följd, som för honom kan uppstå då han rymmer, derunder komme att förlora lifver, synes i allmänhet den enskilda säkerheten derigenom vara vida mindre blottstäld , än att fredliga Medborgare försättas i oro och bekymmer för den rymde missgerningsmannens ytterligare öfverdåd och våldsamheter; om förekommande hvaraf Lagstiftaren bör vara lika sorgfällig, som att dem bestraffa.
Det är på alla dessa förenade skäl, som Kongl.
Majit härmed i Nåder föreslår Riksens Ständer, att en förordning må utlärdas, hvarigenom stadgas, att den vaktkarl, eller fångförare, som har en fånge under sin vård, må ega att skjuta å honom, derest han på flykten sig begifver och efter 2ine anrop icke afstår ifrån försöket; dock bör fången bevisligen förut vara om äfventyret underrättad, och så vidt ske kan, skottet rigtas å sådane delar af kroppen, att fången icke skadas till lif. vet; men om sådant sker, skall undersökning om händelsen af behörig
Domstol verkställas, samt dervid noga utredas alla omständigheter; finnes då vaktkarl eller fångförare hafva i oträngd måtto skottet aflossat, kommer han att efter allmän
Lag straffas; börandes detta stadgande äfven gälla för Militaire-poster, hvilka i88 Om den Allmänna Fångvården. äro satte att inom eller utom fängelser, inom en viss krets bevaka fångar.
De uti Högsta Domstolen och Stats-Rådet vid förehafvande af denna fråga förde Protocoll bifogas *); och Kongl, Majit förblifver Riksens Stander med all K:gl. Nåd och Ynnest 6tädse välbevågen. CARL JOHAN. G. Nordenstolpe. *) De nämnda Protocolls-Utdragen kunna icke meddelas, emedan de icke kommit Expeditiotis-Utskottet tillhanda.
För öfrigt, då ingen föreskrift är gifven, huru de Kongl. Propositioner, dem det åligger Expeditions-Utskottet ntt trycka, skola blifva för Utskottet tillgänglige, utan Utskottets Tjenstemän måste använda sina privata relationer för att, från än det ena, än det andra Ståndets Cancelli få låna dessa Propositioner, äro allehanda felaktigheter i Redactionen af den Samling till hvilka de böra höra, lika så möjliga (ja nästan oundvikliga), som det vore obilligt att lägga dem Expeditions-Utskottet eller dess Tjenstemän till last. 189 Register tili Första Samlingen a f Bihang lill Samtlige Riks-Ståndens Prolocoll, innehållande Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner.
•^dresse, Tacksägelse, kan af Kongl. Majit ej emottagas. I. S. 160—163.
Afraden.
Se Räntor, Ordinarie.
Alun-Tionde. I. S. 836.
Anhållande af Förbrytare i Sverige eller Norrige, som afvika till det andra Riket, I.
Sid. 681 692.
Ai bets_ och Correctionshus, om inrättande af ett allmänt. II. S. 103 ioy.
Committerades underdåniga skrifvelse. II. S. 105— 134.
Utdrag ur Protocollet, med Bilaga. II. S, 13J— 140.
Arrenden af Kongsgårdar. I, S. 234, 83?. B. Barmhertigbets-Verk.
Anstalter i afseende på dem.
I. S. 17, 18.
Beklädnadsmedel. I. S. S39- Beredning, allmänna ärenders.
Se Skrifvelse om Rikets Styrelseverk.
Bergshandteringen, Anstalter med afsende derå. I.
S. 20 33.
Besparingarne, om, frän 1816 till 1820. I.
S. 819.
Bibliotheks-Byggnaden, om fullbordande af, i Upsala. II. S. 3 _6.
Bomullsväfnader, utländska, förbudna, inhemska fullkomnade. I. S. 58.
Boskapspenningar af Stockholms Stad. I. S. 83?* Botanik, Svensk.
Understöd för dess utgifning.
I. S, r3« Brännvins-Bränningsafgift. 1. S. 842.
Bytesverket , till ända bragt. I. S. 37.
Båk- och Lotsafgift. I. S. 840. Bitsmans-Vacance-afgift.
S. 839.
C. Canal-Byggnad, Götha, befordrad. I. S. 59, <5o.
Om ytterligare onslag till dess befordran. I. S. 665 673.
— Hjelmare, och Slussverk, nybyggdt I. S. 61.
Bidrag till befordran af deras ombyggnad.
I. S. 692—702. —— Strömsholms och Söderteljes. Rtglor och Taxa för fart på dem.
I, S. 6i.
Cassern » Skeppsholmen, hyra för. I.
S. 841- Cassör, om granskning af Rikenskaperne för de under Krigs-Collegium och Seraphimer-Ordens Gillet ställde. I. S. 479 484.
, af allmänna. II.
S 157 173.
Cavalleri-Regementernes Häst-Vacance Spannmål. I. S, 838- Chai tse-Sigillatse Recognition. I.
S. 837. medel. I. S. 842.
Clerici, se Hufvud-Titeln, fjerde.
Convoy-Commissariatet, om fortfarande at det detsamma beviljade Creditif. I. S. 263—26y. —— Ersättning af, för Turk.
Beskickningens halfva afgift. 1. S. 840.
Contoir, ett Handels- Låne- må inrättas i Götheborg. I. S. 439—443. CoiitroIl-Stämpel-medel, I. S, 839.
Dahlby, Allmogens Dagsverksskyldighet till Kungsgården, I. S. 184 191.
Djekne-Penningar.
S. 837* Djur-Låkare i Ångermanland, anderd.
Sktifvelse till Hans Kongl. Majit derom I.
S. 477, 4‘’8- Drucken, om den som kommer i Kyrkan.
Se Missg.
Balken 4 §. 3 Cap, Dylta Svafvelbruks-Tionde. I.
S. §36.
Dödsfalls-besparingsmedel, I, S. 838. E.
Evangelii-Bok, om Förslag till en ny. II. S. I43_i46.
Extra Grufvuhjelpen, om upphörande af. 1. S. 319, 320.
Fattigvård, Betänkande derom. I. S. 73—124. Hof-Pred.
Ruus särskildta Mening. I. S. 125, 126.
Förslag till Stadga. I. S. 126—158.
Flyinge, se Dahlby. Fyrings-Medel, Danska, I. S. 84°- Fångvården, om allmänna. II, S. 185—183* H, Hammarskatts-Jern. I. S. 836.
Handeln, underlättad. I. S. 63 70.
Handtverkares Gerningsören.
I. S, 837.
Hemman, Kronans förpantade. I. S. 170—176.
Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge, om tiden för bevakande af mål, som der anhängige göras. I, S, 716—726.
Rätternes aflöning, Fond till I.
S. 840* I.
Jern. och Metallförädling uppmuntrad. 1. Si. 59, Indragnings-Staten, Allmänna, !• S. 8co_go3. 856— 858» 192 Inkomst-Titlarne, Om. I, S. 832.
Instructionen, om, för Riksens Ständers Revisorer.
Se Cassör, om granskning af allmänna.
I. S. 841.
Jordbrukare, som genom Frost förlora Grödan, om anslag till understöd för dem.
I, S. 266. K. Kalkugns-afgift på Gothland. I. S. 836.
Kammar-Collegium, satt på 2 Divisioner. I. S. 36.
Rättens aflöning, Fond till 1. S. 84*.
Kneckte-Rotefrihetsmedel. I. S. 838.
Konsterne, fria.
Se Hufvud-Titteln, femte. Koppar-Ränta. I.
S. 83 ■ Tull, Avesta. 1. S. 836.
Krigsmagten, anstalter i afseende pä den. 1. S. 39 52,- Kron-Prinsen, H. K. H. mä, under Konungens resor ät Norrige, utnämnas till Ordförande i Regeringen. I.
S. 338—341- Krono-Tionden.
Se Räntan, Ordinarie.
Krut-försäljningsmedel.
M M vid Urtima lill^llrinoil i 8tvelcllvlm ^ i on 1844 oell 1845.
OO roirsr^ Aor» ^LASLiiinKvn: o/?r ^ ^e^K/r /r^/L>>eF<?'e,r<^6 <Xe «/ ^o/r^/. /^/X^-^/s/r Xtt///re ?«/ /^o/r^X ^r-55^ </e «/ /i/Xe/^ A/o^c/cr tt/r<Xe/-c/a/r/An ^/?vr/?r^tt///r//r^<7/' oeX Kongl. Maj: ts T a Z till Rikets Ständer pa Rikssalen, tvid Riksdagens öppnande den 20 Juli Walborne, Ädle och Wälbördige, Ärewördige, Wördige, Wällarde, Äreborne, Förståndige, Wälaktade, Hederwärde och Redlige, Gode Heeror och Swenske
Ä^itt uppträdande pä detta rum, i stötel af Sweriges RikeS här församlade Ständer, äterkallar bittra hugkomstcr af en stor, en oersättlig förlust, och Min hälsning till Eder är sorgens och saknadens.
Aldrig hafwa desta känslor med högre rätt omgifwit en wördad Faders fridsälla grift.
Hanö minne wälsignaö af twänne Folk, dem Hans mäktige
Ande fästade wid hwarandra med oupplösliga band.
Genom deras förening har Han för Norden grundlagt en ny framtid af ära.
Genom broderlig endrägt stola de uppfylla Hans stönaste förhoppningar, Hans warmastc önstningar för den Skandinaviska HalfönS sjelfständighet och lycka.
Högtidligt och betydelsefullt är en Konungs första möte med Nationens Ombud wid början af den bana pä hwilken de äro kallade att gemensamt framgä.
Den Bihang till R.
Protok. 1844 k 1845. 1 Samt., 2 Afd. 2 innerliga tillförsigt med hwilken de sluta sig till hwarandra, den uppriktighet och rättwisa, som stämpla deras afsigter och handlingar, ffola, näst Försynens bistånd, trygga ett älffadt Fosterlands lugn och sällhet.
Wi hafwe i Herrans Tempel anropat den Allsmäktigeö beffydd.
Den kraft, Wi behöfwe för framgången af Wära wigtiga wärf, böre Wi nu söka i Wara inbördes förhållanden af tillgifwcnhet och trohet, af wälwilja och samdrägt.
Jag lofwar Eder, Gode Herrar och Swcnj^e Män, att rätt och sanning styrka, att befordra upplysningens framsteg och befrämja urwecklingen af de ädla och redbara egenskaper, hwilka utmärka Nordens allwarliga och kraftfulla Söner.
Af Eder wäntar
Jag tillbaka en uppriktig samwerkan för detta upphöjda mål, och det förtroende, som ett rent uppsåt och oaflätliga omsorger för Landets wäl kunna påräkna af ett högsinnadt Folk.
Da Jag sammankallade Eder, Gode Herrar och Swenjlke Män, till detta Urtima Riksmöte, radsrägade Jag mera
Min ifriga längtan efter Eder närwaro i en för Mig och Riket sä wigtig tidpunkt, än möjligheten att inom en sä kort tidrymd kunna fullständigt bereda och för Eder framlägga de flera maktpäliggande ärenden, som utgöra föremäl för Min omtanka, och öfwer hwilka Jag har för afsigt att inhemta
Edra beslut eller höra Edra önskningar.
Skora, frän sistför flutna Riksdag qwarstående, samhällsfrägor upptaga desiutom Eder tid och kräfwa Eder synnerliga uppmärksamhet.
Jag hoppas dock att under Eder sammanwaro kunna meddela
Eder åtskilliga wigtiga öfwerläggningsämncn, och främst bland dem förslag till en ny Brottmäls-Lag, mera öfwerensstämmande med wär tids äsigter och bemödanden att med nödig stänghet i straffbestämmelserna förena den aktning man är skyldig menniff'owärdet.
Inseende wigten och behofwet af den inre förwaltningenö förenkling och förswarswerketS fullkomligare ordnande, ffall Jag egna Mina oafbrutna omsorger ät desia 3 wäscndtliga angelägenheter.
För att dertill kunna erhälla
Eder upplysta mcdwerkan, är Jag sinnad att snart äter kalla Eder till ett nytt Urtima sammanträde.
Dek är med listig tillfredsställelse
Jag underrättar
Eder om alla främmande Makters
Mig bcwisade förbindliga deltagande och wänskapliga tänkesätt wid Mitt anträde till Regeringen.
Jag är glad att finna ett tillfälle att derför offentligen uttrycka Min erkänsla.
De Förenade Rikenas förhällandcn till en af det Nordliga Afrikas Kust-statcr hafwa hitintills warit beroende af en Wär handel betungande och Wär »värdighet förnärmande ärlig afgift.
Min fasta föresats är att icke längre erlägga densamma, sedan alla andra Europeiska Makter, med undanlag af en enda, derifrän äro befriade.
I förtrolig samwcrkan med denna Makt hafwa underhandlingar för detta ändamäl redan blifwit öppnade, och Jag har all anledning att hoppas en fredlig utgäng af Wära framställningar.
De fosterländsk känstor hwaraf I ären lifwade, Gode Herrar och Swenffe Män, ffola leda Edra öfwerläggningar och underlätta Evra arbeten.
Jag nedkallar öfwer dem den Högstcs »välsignelse och förblifwer
Eder alle samteligen och hwar och en i synnerhet med all Kongl, näd och ynnest städse wälbewägen.
K t o ekholm, 1845.
Trpckt hos P. A.
Norstedt Lc Söner, Kongl. Dokrrycknre.
Perattelse om hwad i Rikets Styrelse sig tilldragit seda» sista Riksdag; Giftve» Stockholms Slott ä Niks-Salen de» LO Juli 1844. >->edan Rikets Ständers sista sammanträde har det behagat den Allwisa Försynen att hädankalla den ädle och upplyste Furste, som utöfwer ett fjerdedel» sekel fört fredens spira öfwer den Skandinaviska halföns förenade folk.
Sista tidpunken för denna Styrelses langa och »välgörande »verksamhet är föga aflägsen och de hufwudsakligaste åtgärder, sou» här komina att framställas, utgöra närmaste fortsättningen och flutet deraf.
Efter det Kongl. Maj:t i följd af denna sorgliga tilldragelse upp- Fö>'l,ällm,>t stigit pä Lhronen, har Kongl. Mant fran alla främmande Magter ska magtn-. fatt emottaga de omifzkänligaste prof af »vänffap och förtroende.
Defla tänkesätt, lika dyrbara för Kongl. Majus enffilda känflor, som de mäste »vara tillfredställande för Brödra-folkenS fortfarande lugn och trefnad, äro af Kongl.
Majit med fägnad omfattade och med uppriktighet befwarade.
De ega en säker och »varaktig grundwal, ty de stödja sig pä inbördes aktning för hwarandras rättigheter, och pä en oaflåtlig sorgfällighet om helgden af egna.
Den lyckliga och fredliga Handels Traktater.
Konvnition vni Or>su»dsta Tullen. ställning, hwari de Förenade Rikena salunda befinna sig i sina förhallanden lill Utländska Stater, gifwer Kongl. Mast de bästa förhoppningar att ytterligare kunna utweckla och befästa de fördelar, som för handeln och sjöfarten redan äro beredda, och hwilka alltid stola utgöra en af Kongl.
Majus wigtigaste Regerings-omsorger.
De underhandlingar, som redan wid förra Riksmötets sammanträde wörö öppnade, till beredande pä förmänliga grunder af Handels- och Sjöfarts-Traktater med Ottomannista Porten, Republiken Venezuela, samt de Fria Niks-Städerne Hamburg och Bremen, hafwa under loppet af arén 1840 och 1841 blifvit afsimade, och sedan de i följd deraf ingängne Traktater af wederbörande Magter ömsesidigt blifvit ratificerade, hafva desamma uti full kraft och werkan inträdt.
En, pä fullkomliga jenmlikhetsgrunder uppgjord, förnyad öfwerenSkommelfe har likaledes med Stor-Hertigdömet Oldenburg blifwit afsiutad, och den 1 Juni 1843 ucwe.rlad.
Med Danmark hade redan en längre rid underhandling warit ä bane, till bestämmande af ätstilliga förhällanden, som med Öresundsta tullen ega gemenskap, och till beredande af ett med Swensta och Norrsta Handelns och Sjöfartens billiga fordringar mera öfverensstämmande beräknings-sätt af waru-wärden och derför uppburne afgifter.
Detta wigtiga ärende har genom en i Helsingör den 23 Augusti 1841 afsiutad Konvention blifvit till afgörande bringadt.
Genom den salunda träffade öfverenskommelse, har den uti Christianopel är 1645 upprättade Oresundsta Tull-Tariff ä nyo blifvit till tillämpning upplifvad; wärdén för en del artiklar, som icke uti bemälte Tariff wörö upptagne, bestämde, samt tull-afgisterne för en del andra waror betydligt nedsatte; äfvensom ätstillige ätgärder till lättnad för handeln och befordrande af skyndsammare eppeditions-sätt wid Öre-, sundö Tullkammare blifvit tillwägabragre.
De grunder, enligt hwilka denna Convemion är uppgjord, hafva likaledes af de fleste andre Europeiska Magter blifvit antagne, och de Förenade Rikena hafva salunda, genom den wäckelfe Kongl. Mast gifvit, i afseende ä de missbruk, som wid Orefundska T'.illens uppbörd och beräkning under en lang följd af ar inritat sig, at alla genom Sundet trafikerande Nationer beredt en rättelfe, hwarö rätts-grund Kongl. Danska Regeringen fjelf infelt.
Denna Regering, med hwilken Kongl.
Mast fortfarande bemödar
Sig att underhalla en god grannsämja och ett upp> riktigt förtroende, har ä sin sida med beredwillighet lämpat sig till de uppoffringar, som af rämvifa och billighet wörö föreskrifne och som Kongl.
Mast ansett
Sig böra payrka.
Om ännu omständigheter gifvas, hwilka med de Förenade Rikenaö och
Danmarks ömsesidiga handelsförhållanden ega gemenskap, och hwilka det wsre önskligt att se annorlunda ordnade, hyser Kongl. Mast den fasta tillförsigt, att de uti sadant afseende gjorde framställningar snart stola leda till det dermed afystade ändamål.
I sammanhang med sistnämnde underhandling hade äfven hoö Fö,höjKongl.
Danska Regeringen framställningar blifvit gjorde, i afseende summas, ä det uti Fredsfördraget i Köpenhamn den 27 Maj 1660 initehall-FiE^r/I ne stadgande, att Danmark till Swerige ärligen, för underhållet af Fyrbakarne a Swensta sidan emellan Skagern och Falsterbo, skulle utbetala en summa af 3,500 R:dr; hwarwid anmärktes, att kostnaderne för dessa fyrar, hwilka till en del mast a nyo uppbyggas och alla undergått wäfentliga förbättringar, derigenom betydligt ökatS, samt att den summa, som af Swensta fartyg ärligen såsom fyr>afgift till Danmark erlades, steg till ett icke obetydligen högre belopp än ' 4 den summa, hwarför Swerige af Dagmark erhöll godtgörelfe.
Till följd häraf blef genom en i Stockholm den 7 April 1842 utweplad Declaration öfwerenskommet: att Danmark ä sin sida samtyckte att höja den till Swerige ärligen afgifwande erfätrnings-summan frän 3,500 till 10,000 R:dr Specie, att utgä fran den tid da ombyggnaden af Falsterbo fyr blifwit fulländad, hwilket förhållande med den 1 Juli 1843 utträdt; hwaremot Kongl. Maj:t, i likhet med Stora Britannien och alla andra sjöfarande Magter, medgaf akt fyrafgifterne i Öresund för Swensta fartyg af 20 LästerS drägtighet och derutöfwer förhöjdes med i/6 del af det förra beloppet; hwilken förhöjning för Swensta fartyg ärligen utgjort omkring 700 R:dr Hamb.
Buo, och restitutions-wiö, pä Kongl. Majus
Nådiga befallning, hittills blifwit de sjöfarande godtgjord.
Den ökade inkomst, som genom denna öfwerenskommelse blifwit Statswerket beredd, stiger till en ärlig summa af 6,500 R:dr Hamb.
V:co, motswarande 17,333 R:dr 16 st.
B:co. Ertmdirwns- Med Koitungariket Belgien har en Konvention blifwit afsiucad med Mlgim. om ömsesidig rättighet till förbrytares Utfordrande, och ratisikationerne den 28 October 1843 utwexlade.
Konventioner, Konventioner angäende ömsesidigt upphäfwande af Jus detrac w"nd"8, !s tus hafwa blifwit afstutade ined Spanien, under den 20 April 1841; med Lucca, den 21 Angnst! 1842; med Sardinien, den 27 September 1842; och med Schweitzista Edsförbunder, den 4 December 1842.
Underhand-
De underhandlingar, som med Kejserl.
Vrasiliansta Regeringen warit inledde till en Handels-Traktats afsturande, hafwa icke kunnat leda till det äfystade ändamälet, och äro ätnrinstone för nägon tid afbrutne.
Deremot fortgå underhandligar uti enahanda syftning med Neapolitanste, Portugisiste och Spanste Regeringarne, utan art lik - wäl ännu med wishet katt bestämmas, huruwida de af Kongl. Mast förestagne öfwerenskommelser kunna göra sig gällande och leda till Traktaters ingående.
De Förenade Rikena äro tillika med Danmark de enda Mag- Triom» till ter, fom ännu fortfara atc till Kejsaren af Marocco erlägga en dryg statt, — uppgående för Swerige och Norrige till 20,000 Spanska Piaster ärligen, — för att betrygga sina handelsfartyg för sjöröfverietö wador i Medelhafvet, och sina landsmän för faran att såsom flafwar bortföras till det inre af Afrika.
Mast, som önstar anwända alla de medel, hwilka sta uti Des magt, för att främja handelns och sjöfartens fördelar, samt att befria desamma fran hwarje onödigt och orättmätig! betungande, har med Hans Mast Konungen af Damnark öfwerenskommit, att pa enahanda grunder fotade underhandlingar stola öppnas, för att med Kejsaren af Marocco afstuta nya WänstapS- och HandelS-Traktater, hwilka, i det att de försäkra de Nordiste MagternaS undersaker om samma förmaner, fom uti Maroccanste hamnar af andra Nationer ätnjmas, tillika för framtiden åsyfta upphäfwandet af den hittills gäldade afgiften.
Jnstruccioner hafva för detta ändamål blifvit utfärdade; men ännu wore 'för tidigt att något widare omförmäla i afseende a denna underhandling, som är förenad med icke obetydliga swarigheter och inwecklingar.
Mast hoppas likwäl att desa kunna öfwerwinnas, särdeles till följd af den famwerkan, som fran Kongl. Danska Regeringens sida eger rum, och det bistånd, fom af de större Sjö-Magterne blifvit utlofwadt; och Kongl.
Mast är fast besluten att sätta en gräns för desa orättmätiga anspråk.
Genom de Engelska wapnens framgång L China, och genom den Handels-Trakcat, som Stora Bruannien ined detta Kejsardöme afflm ">cd China. 6 Ailluil'- stcfiis EmbetS bcrattclft.
Lt>gbe>vd»ing ii. tat, och hwaraf fördelarnr synas wara beräknade att komma den allmänna werldShandeln till godo, har en ny afsättningsort för Sweriges namr- och konst-alster blifwit öppnad, och ett nytt mål för desi sjöfart beredt, hwilka anses kunna blifwa af wigt.
För att a
Sin sida bidraga till utwecklande af Vesta förmåner, har Kongl. Majit besturat, alt en Agent till China stall afga, för att komma i tillfälle att meddela upplysningar, som kunna tjena till ledning för de handelsföretag, hwilka till följd af den salunda öppnade nya handels-marknaden torde komma att uppsta.
Justitie-Stats-Ministerns ärligen afgifna berättelser angäende lagstipmngen ucwifa, att antalet af alla wid domstolarne malade lagöfwerträdelfer pä det hela nägot ökats, men de gräfsta brotten hafwa i nägon mäll astagit, sä att, dä under ären 1830 till och med 1833 i ärligt medeltal personer blifwit sakfällde för 118 sädana brott, har medeltalet af samma stags brott ären 1834—1837 utgjort 81 och under de derpä följde fyra ären 69.
Utmätningarne hafwa äfwen fortfarande minstats och wärdet af all ester utmätning fäld fastighet pä landet, jemfördt med den friwilligt försälda egendomens warde, Utgjorde är 1842 1 procent.
Den, till följd af Rikets Ständers framställning under sist förflutna Riksdag, af Kongl. Majit bestutade Lagberedning för ytterligare granskning af Civil- och Kriminal-Lagförslagen organiserades i flutet af är 1841, dä den kommitto, som förut warit nedsatt att uppgöra jemförelse-tabläer öfwer nämnde förslag och den gällande lagen, upplöstes.
Lagberedningens arbete börjades med det följande äret, under hwars lopp det uppdrag äfwen lemnades Lagberedningen att särskilt inkomma med yttranden angäende domstolarnes organisation, om wa - let emellan de nu brukliga olika satt till förevarande af straffarbetssängar, huruwida någon ändring uti den i Kriminal-lagförsiagec utsätta straffarbets- och fängelsetid borde ega ruin samt slutligen om förliknings-konimittäers införande.
Llngäende Vesta ämnen, jemte frägan om det straffsystem i hela dest widd, som i en ny Kriminal-lag borde bestämmas, har Lagberedningen afgifwit underdäniga yttranden, hwilka blifwit till trycket befordrade och komma att Rikets Ständer meddelas.
Lagberedningens werksamhet har sedan warit upptagen med granskningen af Kriminal-lagförflaget; och för att påskynda detta wigliga arbete, sä att Kongl. Mast mä kunna under Riksdagens lopp till Rikets
Ständer aflata nådig proposition rörande ny strafflag, har Kongl.
Mast den 20 sistlidne
Maj förstärkt Lagberedningen med tre nya arbetande Ledamöter.
Det af Rikets Ständer bewiljade anslag för Länsfängelsernes i Nybygg,>adnRiket förändring och förbättring har lenmat Kongl. Maja ett önskätdt tillfälle att ät detta maktpåliggande ämne egna Sin uppmärksamhet.
Resultatet häraf är, att nybyggnad eller utwidgning af Länsfängelser och Vesta häktens inrättande ester det sa kallade Cell-systemet är under arbete i sju Län, der behofvec af nya häkten war störst, neml.
Stockholms, Gefleborgs, Fahlu, Wermlands, Östergöthlands, Skaraborgs och Christianstads.
Närmaste ledningen af Vesta arbetsföretag, som uppgifvas kunna fullbordas nästa är, är anförtrodd ät Majoren wid Jngenienr-Corpsen Carl Fredrik Hjelm, som lemnats tillfälle att pä Statens bekostnad företaga en resa uti de länder inom Europa, der fängelse-arkitekturen i synnerhet blifwit utwecklad samt salunda tillegna sig de sednast gjorda förbättringar i detta afseende, särdeles angäende uppwärmning, ventilation, wattenledning till cellerna m. m.
I öfrigt hafva framställningar blifvit gjorda om uppförande 8 af nytt länsfängelse i Wexiö, der förra häktet under den staden sist öfwergängna brand gick förloradt, saint af ett särffildc Kronohäkte i Wimmerby till förwarande af fängarne fran norra delen af Calmar län, för att derigenom undwika den stora kostnad, fom i anseende till det langa afstandet är förenad med detze fängars transporterande till Länshäktet i Calmar stad.
Af anflaget till LänSfängelsebyggnaVerne hafwa till början af innewarande är blifwit anwände 214,820
N:dr 80 ff. i rst. och för byggnadernas fortsättning under äret är en summa af 200,000 R:dr beräknad.
För uppförande af nytt häkte för Stockholms stad hafwa i sistl.
Februari mänad ritningar och kostnadsförstag till sädant fängelse blifwit till Kongl. Maj:t ingifne, med underdänig anhällan om rättighet för staden att lyfta de af Rikets Ständer för detta ändamål bewiljade medel, samt erhälla upplätelse af den kronan tillhöriga lilla mynttomten, för att der anlägga fängelset; och af ansiaget till stads- och Häradshäktens uppförande efter cellsystemet är en summa af 1500 R:dr Banco disponerad till Häradöboarne i Södra Möre inom Calmar Län, hwilka wid häradets Tingstad byggt ett sä beffaffadt häkte; hwarförurau underdänig ansökning inkommit om bidrag af detta anflag för uppförande af nytt ransakningshäkce i Effilscuna till gemensamt förwarande af fängar frän staden och de derintill angränsande Oster- och Wester-Rekarnes Härader.
J>,Etander
Det jemt ökade antal af fängar och den deraf uppkomna träng sel wid Rikets häkten och korrektionsanstalter hade föranledt serffilta framställningar till Kongl. Majit af Styrelsen öfwer fängelser och arbetsinrättningar.