Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Cancelli, måtte, med HofCancelleren öfverenskomma om lämpligaste sättet till meddelande af förteckningar, uppgifter på de afgjorde mål, hvilka, jemte fullständiga detailler, articlar och bidrag, skulle införas: att alla publika ämbeten och verk skulle af tidningen erhålla fria exemplar, och densamma äfven Besv. och Ekon.
(Jtsfa Betänkanden.
1373 * tillerkännas postfrihet: att under förutsättning, det förlagskostnaden skulle, så snart tidningen hunnit blifva känd, utan Statsverkets betungande, genom framdeles prenumeration kunna bestridas, Statsverket endast borde komma att erkännas ersättning till redactionen för de fria exemplar, som, till ett antal af omkring 300, för allmänna ämbeten och verk kunde utgå, men att första gången skulle, till dess utgifvande förskjutasden erforderliga förlagssumman, hvilken för femtio numror och en upplaga af 3,000 exemplar, blifvit upptagen till 1,600 Rd. Banco; samt slutligen, att Kongl. Maj:t ville uppskjuta med fattande af Dess Nådiga Beslut, huru vida, för att gifva tidningens plan och ändamålen större utvidgning och ett vidsträcktare interesse för allmänheten, Rikets samteliga Collegier och Ämbetsverk borde anbefallas, att månadtligen till denna tidnings redaction, aflemna en kort öfversigt af de vigtigare mål och åtgärder, som under loppet af nästföregående månad inom hvart och ett af dem blifvit afgjorde och vidtagne.
Men denna tidning kom aldrig att utgifva®, enär Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref till HofCancellers
Ämbetet af den r
December samma år behagade förklara, att det med Statstidningen åsyftade ändamål beqvärnare skulle vinnas genom Post* och Inrikes tidningen, hvars redaction erbjudit 1374 Besv. och Ekon.
Betänkanden. sig, att hvarje vecta hålla tillräckligt utrymme öppet för articlar af ofvannämnde innehåll.
Vid öfvervägande af hvad sålunda redan förekommit, rörande detta ämne, sätter Utskottet utom all fråga, att författningar och Regeringens vidtagne åtgärder lättast skola allmänheten meddelas derigenom, att anstalt vidtoges till deras utgifvande i form af Tidning: dock får Utskottet härvid vördsamt erindra, att, då Kongl. Maj;ts Nådiga afsigt i förrberörde afseende endast varit, att bereda allmänheten kännedom och underrättelse om vidtagne Regeringsåtgärder, synes detta väl kunna förenas och vinnas med Post- och Inrikes tidningen; men, som Utskottet deremot åsyftar ett lättare allmängörande, än det nu varande, af sjelfva Påbudens bokstafliga innehåll, äfvensom att detta allmängörande matte utsträckas till alla utkommande författningar, så fordrar sådant oundgängligen en egen tidning, sorn med särskilda föreskrifter, i afseende på dess form, utgifningssätt och många andra omständigheter, uteslutande egnas åt detta ändamål- Utskottet anser sig derföre böra vördsamt tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t behagade i Nåder föranstalta om utgifvande af en officiel tidning, som under titel af Svenska Stats Tidningen, eller hvilken annan benämning, hvarigenom dess e - Best), och Ekon, Utsk.
Betankanden. 1575 gensbap och bestämmelse antyddes, upptoge alla Kongl. Expeditioner, som innefatta slutliga, till efterrättelse utfärdade Regeringsåtgärder och beslut, vare sig i form a£ Förordning, Placat, Kungörelse, Circulaire, Bref, Resolution, Dom, Utslag, o. s. v. ord för ord, men endast med korta rubriquer, såsom i Modee’s verk är skedt; äfvensom i samma tidning borde inflyta Collegiers och andra auctoriteters Kungörelser, Universaler, Bref, o. s. v., då de äro af den egenskap, att de från trycket utgifvas, jemte det att, vid hvarje års slut ett fullständigt sakregister skulle bifogas, med anvisning uppå allt, som under året i tidningen influtit.
Uti denna tidning borde deremot icke få inflyta något, som, under benämning af Officiel artikel, afhandling eller bidrag kan förekomma, då det saknade egenskapen af offentlig åtgärd eller beslut; äfvensom der icke borde få upptagas underrättelser om befordringar eller sådane enskilde ansökningar, hvaröfver beslutet endast innefattar en rak tillämpning af gällande föreskrifter, utan att meddela någon förklaring eller prejudicat dervid.
Men för att befordra tidningens afsättlighet, och göra dess nytta ännu mera utsträckt, torde nyttigt vara, att den, med finare sammanträngde stilar, lika med hvad i Tillägg till den Norrske RigsTidende sker, meddelade i helt korta rubriquer, uppgift å afkunnade domar, 137<5 Besv. och Ekon.
Vtsk, Betankanden, utslag och resdlutioner i besvärs- och tvistemål, på sätt, som äfven, före detta i Dagligt Allehanda tidtals varit iakttaget, och hvarigenom vederbörande rättesökande i Jandsorterne skulle, till deras upplysning i detta afseende, kunna undvika biträde af commissionair.
Tidningen bör utgifvas i oafbruten nummerföljd och ett nummer utkomma, åtminstone hvar fjortonde dag, men vä! oftare, efter omständigheternas föranledande, samt ofördröjligen genom posten meddelas, så väl vederbörande autoriteter i landsorterne, sorn äfven de enskilde, hvilka å densamma prenumererat; hörandes prenumerationsafgiften bestämmas till minsta möjliga pris, men deremot tidningens redaction tillerkännas postfrihet, och i allmänhet befrielse från de utskylder, som äro andra tidningar och deras Redacteurer pålaggde eller kunna påläggas.
Genom denna nu töreslagne anstalt, i hufvudsaklig måtto svarande mot dem, sorn i andra länder finnas för ett lättare allmängörande af Regeringens åtgärder, såsom t. ex. i Preussen: Gesetz-Smnmlung fur elie Königlichen Preussischen Staaten, hvilken utgifva? och kringsprides ark och häfttals, samt i Frankrike:
Bulletin cles Loix, skall först och främst det ändamålet vinnas, att utfärdade Författningar på ett bsqvämare sätt blifva för allmänheten att tillgå, samt sedermera det icke mindre vigtiga ernås, Besv. oell Ekon.
Betänkanclcn.
1377 att man erhåller på ett ställe fullständigt samladt och tillgängligt, allt hvad som i hvarje del af administrationen under året blifver tillgjordt, förändradt eiler stadgadt; äfvensom anordnandet och ingifvande! af stadganden och föreskrifter, rörande särskildte verk och styrelsegrenar, hvaraf behofvet redan länge varit insedt, och påkallat anstalter med derjemte förenad kostnad och arbete, skall härigenom för framtiden betydligen underhjelpas, om det ej kommer att befinnas alldeles öfverflödigt.
Sedan Utskottet salunda anfört sin mening, om den nytta, som bör väntas af en sådan tidning, har hos Utskottet i öfvervägande kommit, huru en anstalt af denna beskaffenhet skulle kunna verkliggöras, utan något nytt betungande af Statsverket, och utan att pvenumerationskostnaden för den enskilde måste blifva särdeles kännbar; ty Utskottet förutser, att ehuru nyttig saken än må vara, så lära i alla fall hinder för verkställigheten möta, om den antingen skall grunda sig på nya allmänna anslag, eller på en så stor prenumeralionsafgift, att densamma betydligen öfverstiger den för det så kallade årstrycket.
Utskottet har derföre varit betänkt på förekommandet af dessa hindel-, och går nu, att för Riksens Höglofl.
Ständer fram Bihang till RiksSt.
Frat. J8&a> Sami.
N:r §7* 15^8 Besv, och Ekon.
Betänkanden. ställa ett förslag i detta afseende, hvarjgenom, om det bifalles, staten ej allenast icke skall vidkännas några nya anslag för ändamålet, utan snarare vinna .en nedsättning i det belopp, som årligen åtgår till publike författningars tryckning, samt prenumerationspriset blifva så lindrigt sorn möjligen ske kan.
Detta förslag grundar sig på nå* gra, må bända i alla fall nödige förändringar i nu varande utdelningssätt af tryckte författningar till vederbörande autoriteter; hvadan Utskottet, för att kunna framlägga detta förslag, föranlåtes att meddela upplysning om förhållandet härvid, hvarmed åter en uppgift om villkoren, enligt hvilka sjelfva tryckningen nu verkställes, eger ett oskiljaktigt sammanhang.
Efter ett öfverenskommet pris Imellan Kongl. Maj:t och Kronan samt Innehafvaren af det så kallade Kongl. Tryckeriet, betalas nu åtta (8) rundstycken banco för hvarje tryckt ark, i ett för allt, papperet således äfven inberäknade utom hvad som tryckes på velin och postpapper, hvilka papperssorter särskildt godtgöras; och ehuru, hvad vissa Författningar beträffar, upplagornes storlek någon gång är olika, lärer det vanliga vara, att, af .författningar, hvaraf så kallad full utdelning sker, uppläggas mellan 5 å 6ooo exemplar.
För att kunna ungefärligen beräkna, hvartill tryckningskostnad Beiv. och Ekon.
1379 den om året bestiger sig, hade Utskottet ansett angeläget vara, att inhemta en vederbörligen upprättad uppgift å gjorde tryckerileverancer under loppet af 10 år, eller ifrån den 1 April 1811 til! och med den gi Mars 1821, Det visar säg af denna uppgift, att kostnaden för samma lid uppgår till ett sammanräknadt belopp af 51,755 Rd. g rst.
Banco, eller ett medelbelopp af 5,173 Rd. 24 sk. för hvarje år.
Men då ifrågavarande uppgift endast innefattar sådana författningar, sorn allroängjorts sub Ti tulo Majcstatis, och härtill läggas hvad från Collagier och andra publika verk och myndigheter kan tryckas, så lärer med tillförlitlighet kunna antagas, att statens kostnad för tryckning af utkommande författningar uppgå till ett medeltal af 6,000 Rd. Banco årligen.
Egentliga orsaken till detta icke obetydliga kostnadsbelopp, hvilket utbetalas af det å 2:c}fa hufvudtiteln til! skrifmaterialier för Kongl. Collegierne uppförde anslag, torde dels böra sökas i sjelfva sättet för betalningens beräkning, enär samina, i sig sjelft icke obilliga pris af 8 rundstycken arket gäller lika för alia exemplar af en Författning, sorn tryckes, utan någon nedsättning eller rabatt, ehvad 1,000 eller 5,000 exemplar uppläggas; dels ock deruti, att de grofva, mera pappersödande stiiarne och den ^38° Besv. och Ekon.
Betänkanden. ampla formen upptaga mycket rum, så att, om Författningen är aldrig så kort, och innefattas i endast några rader, åtgår, begagnas och betalas aldrig mindre än •§■ ark, hvaraf den ena fjerdedelen upptager titeln och den andra sjelfva innehållet.
På detta sätt kostar en Kungörelse, af några få rader, l. ex. den af den 7:de Februari 1825 angående -påföljd för Svenska fartyg, sorn begagnas till slaf handel, af hvilken en Upplaga af 5,405 exemplar blifvit tryckt på halft ark, ehuru endast en sida för innehållet är behöflig, 57 f\:dr 25 sk.
B:co. Efter samma beräkning kostar tryckningen af en Författning, som upptager ett helt ark 75 R:dr 2 sk,, då deremot samma Författning tryckt med mindre stilar, ntan särskild öppning för den ampla rubriqeen, samt i oafbruten följd med andra Författningar, icke bör kunna uppgå till hälften af denna summa.
I sammanhang härmed får Utskottet, beträffande utdelningen af genom trycket utfärdade Författningar, vördsamt upplysa, att Kongl. Cancelli Presidents Ämbetets Kungörelse, af den 26 November 1807, väl löreskrifver, huru många exemplar, som af utkommande författningar böra hvarje publikt verk eller annan myndighet tillkomma och tneddelasj men härvid är den grund antagen, att en autoritet alltid erhåller samina Best. och Ekon.
1381 en gang för alla bestämda antal förordningsexemplar, följaktligen lika många af dem, hvilka tillhöra dess befattning och för utöfningen deraf äro nödige, som af dem, hvilka ligga utom densamma.
Sålunda erhåller t. ex.
CamtnarCollegium 36 exemplar af alla författningar, följaktligen lika många af dem, hvilka rora handel och sjöfart, Consuls ärender, Jus Detractus, Jus Emigrationis och alla andra mångfalldiga för dess befattning fremmande ämnen , som af dem, hvilka för göromålens kännedom och handhafvande, äfvensom för de föreskrifne åtgärdernes verkställighet, iakttagande och efterlefnad oundgängligen erfordras.
På samma sätt undfår Kongl. CommerceCollegium för Ämbets- och Tjenstemännen inom samma verk 47 exemplar' af alla utkommande författningar, utan afseende om de deruti innefattade ämnen tillhöra Collegii befattning eller ej.
Detta synes icke vara det rätta.
Häraf skall nödvändigt inträffa den olägenhet, att på satuna gång som en autoritet häfver öfverflödigt antal exemplar af sådana författningar, som den icke behöfver, kan den vara i verklig brist af dem, som oundgängligen erfordras; hvartill kommer den dryga kostnad, som uppstår derigenom, att en origtig utdelningsgrund förorsakat en betydligen större upplaga. iggg fiesv. och Ekon.
Betänkanäen, Till rättelse och förbättring i desse af» seenden synes en beqväm utväg erbjuda sig, om, då Riksens Höglofl.
Ständer frambära sin underdåniga önskan örn ingifvande af en officiel tidning, som upptager alia utkommande författningar, Riksens Höglofl.
Ständer tillika underdånigst anhålla, att vederbörande autoriteter, som erhålla utdelning af förordningar, måtts bekomma ett exemplar af denna tidning, men icke, såsom hittills, undfå exemplar från tryckeriet af andra förordningar, än dero, hvilkas ämnen ligga inom området för samma autoritets befattning och verkningskrets.
Sålunda skulle t. ex. Kongl.
Cancelli Styrelsen, lika nied hvarje annan autoritet, genom ett roed» deladt exemplar af Statstidningen, erhålla behörig kännedom af alla författningar, som utfärdas, samt derjemte från Kongl. Tryckeriet erhålla tillräcklig utdelning af sådane, som tillhöra föremålen för detta verbs befattning, men icke af andra, innnefattande ämnen, hvarmed Kongl.
Cancelli Styrelsen, icke har den ringaste beröring, i hvilket afseende endast exempelvis anföras: de tid efter annan utfärdade Kungörelser om ekharks användande, qvarnars skattläggning, liusväfnaders stämpling, linhråkars anlägg* ning, och mångfalldige andra, hvaraf Kongl. Cancelli Styrelsen hittills erhållit en öfverflödig utdelning.
Deremot borde å en annan sida tillses, att de autoriteter. hvilka.
Besv. och Ekon. XJtsk.
13O5 enligt det i förenämnde Presidents Ämbetes Kungörelse faststälde utdelningssätt, till äfventyra erhålla ett otillräckligt antal exemplar af nödige till dess befattning hörande förordningar, borda erhålla den förökning deri, som behofvet påkallar.
Genom denna förändring uti utdelningssättet, skall statens kostnad för de å Kongl.
Tryckeriet upplaggda författningarjbet y dligen förminskas; förstock främst derigenom, att ett vida mindre belopp af exemplar behöfver uppläggas, sedermera i det afseendet; att det vanliga årstrycket nu innefattar många handlingar af den beskaffenhet, att de, en gång tryckte i Statstidningen, antingen icke behöfva uppläggas å Kongl. Tryckeriet, eller åtminstone icke till något betydligt antal exemplar.
Sådane äro t. ex. Handels- och Fredstractater, Reglementen och Instructioner m. m,: härtill kommer slutligen, att, jemte flera andra till besparing ledande omständigheter, som kunna iakttagas, synes den förteckning pä Kongl.
Förordningar, hvaraf ärligen tryckas mellan 5 a 6,000 exemplar, för att utdelas till de autoriteter, som erhålla utdelning af författningar, kunna upphöra, såsom öfverflödig, då Statstidningen kommer att årligen meddela ett alpbabetiskt register, som, fullständigare både till planen och innehållet än denna förteckning, upptager allt hvad som under äret utfärdatsj ätvenaom förteckningen pä Öfverståthållare» 1584 oell Ekon.
Betlhikanclen, Ämbetets Kungörelser, af hvilken lika många exemplar uppläggas, desto heldre bör indragas, sorn dess meddelande, utan att sjelfva Kungörelserna erhållas, är utan än- ' damål; och endast förorsakar kostnad för tryckningen, och besvär vid öfversändandet på posten.
Utskottet är val icke i stånd, att kunna uppgifva det bestämda belopp, som härigenom skulle besparas och vinnas, men Utskottet tror sig böra temligen säkert beräkna, att en minskning till hälften af statens årliga kostnad för det så kallade årstrycket skulle på detta satt kunna åstadkommas»
Af denna besparing, som Utskottet, i följd af sin nämnde beräkningsgrund upptager till ungefär 3,000 Rd. om året, enärj summan ena året kan vara större, ett annat mindre, anser Utskottet
Statstidningen böra erhålla ett t/enligt bidrag, på det utgifvandet a£ densamma må kunna jemnt och ostördt fortgå, utan att vara för mycket beroende af de prenumererande.
Det faller äfven af sig sjelft, att densamma, lika litet som årstrycket, kan grunda sin tillvarelse och bestånd endast på prenumerationsmedel, enär det ej är möjligt, att på förhand bestämma årgångens arktal och kostnad, hvilket såsom beroende på mängden af de expeditioner, som tryckas, ena året kan vara större, ett annat mindre, ej elier att derefter bestämma priset, utan detta mäste tagas på ett un - Besv. och Ekon.
Betunkanäen. 1585 gefär och, om möjligt, det ena året lika nied det andra; hvilket åter förutsätter, att tidningens förlag niåste grunda sig på ett annat gifvet bidrag, som tryggar redactionen mot obestånd.
Detta är desto nödigare, som tidningen kommer att ega en officiel egenskap, och dess ändamål torde behöfva blifva allmännare kändt, innan den kan påräkna ett betydligare biträde af enskilde prenumeranter.
Ett bidrag från statens sida medför äfven den fördelen, att prenumerationsafgiften för allmänheten bör blifva ringare, än om tidningen skulle uppehålla sig endast af sådana medel.
Dernäst har hos Utskottet i öfvervägande kommit, huru ett sådant bidrag af staten borde utgå.
Att detta skulle ske på samma sätt som staten nu bestrider kostnaden för årstrycket, blefve i Utskottets tanka för mycket känbart.
Lämpligare förmodar
Utskottet det kunna bestämmas såmedelst, att staten för sina ämbetsverk och öfriga myndigheter, lika med den enskilde prenumererade uppå ett visst antal exemplar, hvarvid dock borde iakttagas, att då staten prenumererat uppå 500 exemplar, bör den, i händelse flera behöfdes, erhålla dem mot en ganska betydlig rabatt eller nedsättning i prenumerationsafgiften.
Vidare får Utskottet vördsamt tillstyrka, alt utgifvandet af denna tidning måtte 1386 Besv. och Ekon.
Betiinkanden, ställas undet HofCancellersÄmbetets generella uppsigt och inseende, äfvensom det i Utskottets tanka, skall bidraga till ytterligare säkerhet och nytta, om StatsSecre terar en för ekklesiastiqueärenderne ålägges en särskild noggrann tillsyn och omsorg, så väl j afseende på verkställigheten, som fortgången af detta företag, med hvilkens befattning i öfrigt ett sådant uppdrag s’rnes mer förenligt och passande, än om det, såsom hemstäldt blifvit, skulle åläggas Justitiae Cancellers Ämbetet.
Hvad åter sjelfva redactionen angår, så är det väl Utskottet bekant, att ärstryckets redaction till en del, eller hvad Kongl, expeditioner beträffar, besörjes af Actuarien i Riksarchivetj men som redactionen af denna tidning kommer att upptaga vida mera arbete och fordra en ständig ansträngning, medelst expedition af tidningens utdelning och afsändanda till landsorterne, samt en till äfventyrs daglig uppvaktning på alla de särskildta ställen, der articlar för tidningen äro att få, torde Riksens Köglofl.
Ständer böra underdånigst anhålla, att Kongl. Maj:t dertill i Nåder förordnar en person inom Dess Cancelli, sotry med erforderlig skicklighet och kännedom af dessa ämnen, egnar sig åt en sådan befattning; börande denne person, som med ordentlig Instruction förses, erhålla tillträde till diarier, registraturer och fördragningslistor i gfmtliga afdelningarne af Besv■ och Ekon, Utsk.
Betänkanden, 138?
Klong], Maj:ts Cancelli, för att med denna vägledning sjelf besörja om articlar för tidningen, eller Ock vederbörande inom hvarje Cancelli fördelning åläggas att meddela bestyrkte afskrifter af alla expeditioner, som i tidningen skola införas.
Slutligen tillstyrker Utskottet, att detta företag, som icke grundar sig på några nya anslag af Statsverket, måtte ofördröjligen sättas i verkställighet, och, om möjligt är, med denna Riksdagens slut taga sin början, så att till och med Riksdagsbeslutet och de af Grundlagarne, som till följe af nu beslutade förändringar, å nyo uppläggas, kunna i tidningen inflyta; hvarigenom densamma, till en början och, på försök oafbrutet fortsatt till nästa Riksdag, skall komma att innefatta ett fullständigt helt af alla de Regeringsåtgärder och offentliga beslut, som under denna mellantid utfärdas.
Dock varder detta allt till Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning vördsamt hemstäldt.
Stockholm dan 6 Oct. 1823.
J3Ö8 Besv. och Ekon, IJtsk.
Betiiiékanden, N:o 196 Antom den jg Oct. i823> Utlåtande, i anledning af gjorde aninärk• ningar vid Utskottets Betänkande N:o 154, i frågan 0111 yrkad rättighet till utvidgande af stångjerns- och ämnessmidet i Riket. anleaning af Herr Lagmannen Noraei gjorda Motion har Utskottet aflåtit dess ofvannämnde Betänkande, och på anförde skäl afstyrkt bifall till Motionen, hvarefter och sedan detta Betänkande blifvit af Välloil.
BondeStåndet återremitteradt, Utskottet nu af de gjorda anmärkningarna funnit anledning, att under åberopande af det förut anförde ytterligare tillägga:
Jernhandteringens tvänne delar, tackjernsblåsningen och stångjernssmidet hafva olika grunder för deras idkares tillverkningsrättighet, oaktadt all den likhet, som Motionairen derutinnan vill finna.
Uti bergslagerne, belägna midt uti Riket, och merendels concentrerade inom visse icke vidlyftiga district, måste tackjernet tillverkas, för att, såsom rudiiuateria för stångjerns - Eesv. och Ekon.
1589 smidet, sedermera spridas till landets alla öfriga orter.
Det angelägna bergsbruket har alltid ansetts förtjent af al! möjlig uppmuntran och utom den vinst, som luinda vara förenad dermed, hugnades äfven bergsmännen likasom deras jord rned särskildta privilegier, emot skyldighet att flitigt idka blåsning, hvaröfver vederbörande bergs-ämbetsmän skulle hafva tillsyn.
Denne handtering, i stället för att lida något tvång af en inskränkt tiliverkningsrättighet, har således tvärt om blifvit såsom ett åliggande fästad vid bergsmanshemrnanens besittning.
Beträffande åter stångjernssmidet, som uti alla delar af Riket, så vidt tillgång aE vattenfall och skog det medgifva, låter sig inrättas, så har dess bedrifvande alltid varit öfverlemnadt åt enskilda speculationer, och denna handtering, såsom icke fästad vid någon viss local, har, uti det fall, som nu är i fråga, icke ansetts behöfva annan tillsyn än den, att privilegier icke meddelades utöfver möjligheten, att kunna erhålla tackjern för deras tillgodonjutande, äfvensom icke öfver det smidets belopp, som erfarenheten visat lät sig till utrikes orter afsätta.
I förra hänseendet lär väl tackjern ännu icke fattas, men den större efterfrågan, sorn derom varit under en fördelaktig jernconjunctur, förenad med den rubbning uti fordna förhållandet mellan tackjerns- och 139° Besv. och Ekoric Ihsk, Betankanden. stångjernsprisen, sorn na på sednare (ider till förmån för bergsmannen inträffat, har åtminstone visat, att privilegier äro meddela» de med beräkning af allt det tackjern, som möjligen låter sig tillverkas.
Och beträffande sednare omständigheten elier exporten, hvilken icke utvidgas i samma män, som smidet inom Riket kan vinna tillökning» så bar den, enligt uppgift endast tvänne år, nemligen 1802 och 1815, genom tillfälliga händelser öfverstigit det privilegierade smidet» men oftast varit betydligt derunder.
Genom den utvidgning i tillverknings» rättigheten, som blifvit föreslagen till 600
Stt för hvarje härd, skulle» enligt skedd beräkning, stångjernssmidet, oberäknad! ämnessmidet, erhålla en tillökning af 250,000 hvartill tackjern lika litet kan anskaf» fas, som tillfälle till export, i händelse samma quantum jemte det nu privilegierade beloppet skulle effectueras, lärer kunna beredas, eller vara att förvänta.
Sant torde väl vara, att större delen af bruksegarne troligen icke komma att begagna sig af en sådan privilegiernes utvidgning, emedan de det redan till en del skulle hafva gjort, enär, hvilket Utskottet tror sig ännu en gång böra upprepa, det icke är någon för narva» rande enligt gällande Författningar förmenadt, att vinna en sådan smidestillökning vid nu varande verkstäder, derest han visar sig dertill hafva nödige tillgångar utan an - Beni. och Ekon.
1391 äras förnärmande; men hvad som egentligen skulle verka ofördelaktigt på jernhandterin gen, i händelse en dylik tillåtelse, utan af* seende på local och tillgångar medgåfves, vore dea omständigheten, att af förenämnde quantucn bergsmanssmidet kotnme att tillökas med omkring 35,000 hvarigen» om
Salu tackjernet icke allenast skulle minskas till samma belopp, utan ock, om kolconsumtionen för utsmidningen af samma quantum tackjern beräknas, en ytterligare lika stor brist uti tack jer nstillgåu gen skulle tillskyndas, eller tillsammans 70.000 5$.