Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Magistraten upprättar inventarier, i två exemplar, såväl häröfver, sorn öfver Kommunens privilegier och andra gamla handlingar, samt tillser, att ingen handling må blifva förskingrad eller från sitt förvaringsrum borttagen.
Uti Kommuner, som stå under
Distrikts-kommissariers inseende, insändas dessa inventerings handlingar til!
Provins-styrelsen.
Stadgar och påbud, som utfärdas, vare sig af Kommunal-rådet eller af Magistraten, äfvensom Kommunens kungörelser, offentliga handlingar och bref skola underskrifvas af Borgmästaren eller den honom företräder samt kontrasigneras af Sekreteraren.
Om ärendet behandlats i Rådet, bör sådant uti kungörelsen eller annan vederbörlig handling omförmälas. CU.
Rådets eller Magistratens stadgar och påbud skola, genom Magistratens försorg, kungöras medelst offentlig uppläsning (proclamation) och anslag.
På landet sker uppläsningen efter gudsljenstens slut.
Uti dessa sistnämnda Kommuner må Magistraten, i händelse af brådska, begagna detijikungöringssält, som anses lämpligast.
Dessa stadgar och påbud blifva till efterlefnad gällande femte dagen efter kungörandet, utom i de fall, då denna tid blifvit i kungörelsen uttryckligen inskränkt.
Kungörelserna utfärdas i följande form:
Kommunal-rådet (eller Borgmästare och Råd) i . . .
. stad eller socken, Provinsen . . .
. beslutar eller förordnar ....
Cili.
Borgmästarne och rådmännen bibehållas vid sina nuvarande aflöningar.
Dessa kunna, enligt Kommunal-rådens förslag, utaf Provins-rådens Ständiga Utskott indragas eller förändras.
En del deraf, hvars belopp bestämmes af Ständiga Utskottet, kan innehållas för att deraf bilda en tjenstgörings-fond (droit de presence), hvilken delas mellan ledarnöterne i förhållande till det antal sammanträden de bevistat.
Utom dessa aflöningar ega ej Borgmästare eller Rådmän att, under hvad namn och beskaffenhet det vara må, uppbära någon afgift af Kommunen. CIV.
Konungen bestämmer borgmästarnes och rådmännens uniform och tjenstetecken.
Vid upplopp, hotfulla folkskockningar eller allvarsammare försök mot den allmänna ordningen, eger Borgmästaren eller den i hans ställe är, att omedelbart påkalla hjelp af bor gare-gardet - Bilaga lill Allm, Besv. och Ekon. Ulslr.s Bd.
M 127. 97 gare-gardet och vederbörlig militär-myndighet, hvilka äro förbundne att ställa sig reqvisitionen till efterrättelse.
En sådan reqvisition skal! vara skriftligen uppsatt.
CVf.
Efter gjord och tre gånger upprepad uppmaning af Borgmästare, Rådman eller Poliskommissarie, åligger det orostiftare att skingra sig och återgå till stillhet, vid äfventyr att eljest varda med våld dertill bragte, utan förfång för den talan, som inför vederbörlig domstol kan varda i laga ordning anställd emot den eller dem, hvilka till någon straffbar handling gjort sig skyldige. CVII.
I händelse af Borgmästarens frånvaro eller förhinder skola, intill dess regeringen derom särskildt förordnat, de till hans syssla hörande göromål förvaltas af den Rådman, som är honom närmast i ordningen, så vida ej Borgmästaren derom anmodat någon annan af Rådmännen.
I händelse af frånvaro eller förhinder för en Rådman, fy lies hans plats af främste ledamoten i Kornmunal-rådet och vidare i den ordning desse finnas på listan upptagne; dock med iakttagande af de i Art.
XLIX af denna lag omförmälde jäf.
Listan upptager ledamöternes namn efter deras tjensteålder, räknad från den dag de först inträdde i tjenstgöring.
Bland dem, som på samma dag inträdt, bestämmes rummet i förhållande till de undfångna rösternas antal.
CV11I.
Vid tillfälle då en Rådman förrättar Borgmästarens tjenst under en tid af en månad och derutöfver, ege han att uppbära den till Borgmästare-tjensten anslagna aflöning, så vida ej Borgmästaren varit förhindrad af sjukdom eller offentligt uppdrag utan åtföljande arfvode.
Rådman, som förvaltar Borgmästare-syssla, må ej på samma gång uppbära de till hegge dessa tjänster anslagna löner.
Samma förhållande eger rum, om en ledamot i Kommunal-rådet, under en månads tid eller längre, förestår en Rådmans-syssla.
I slikt fall skall den till tjensten anslagna lön tilläggas honom för hela den tid han sysslan förestått. lil Kapitlet.
Om Sekreteraren. CIX.
Sekreteraren utnämnes, suspenderas eller entledigas af Kommunal-rådet.
En sådan utnämning, suspension eller entledigande skall underställas det Ständiga Provinsutskottets pröfning.
Suspension går dock under tiden i verkställighet.
Den får ej räcka öfver tre månader.
Den första utnämningen af Sekreterare är öfverlemnad till Regeringen.
Vid tillfälligt hinder förordnas Sekreterare af Kommunal-rådet, utom i fall af brådska, då förordnandet sker förgångsvis (provisoirement) af Magistraten.
Bih. lill K.
St. Brot. ltiSG A 1IR57. « Sami. 57 Hafi. 15 Si!
BIHANG TILL B&mVMIftO W8»8HTO0S PROTOKOLL VID Eagtima Riksdagen I stockholm Åren 1.850 «ek 1857. i —geKSjäsgiSHSg**- I FJERDE 8 Alff EIAG-Eif• 15?
Afdelningen: Stats-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
Sials-Ulskollels Memorial Nlis 1 & 2. M 1.
Ank. lill Exp.-Utsk. d. 1 Klov. 1836, kl. 2 e. lii.
Memorial, angående tillökning af Utskottets tjenslemanna-personal.
I anseende till mängden och beskaffenheten af de till Stats-Utskottets handläggning hörande göromål, såsom omfattande både Statsverkets och Riksgäldskontoret» ärenden, har, vid föregångna riksdagar, detta Utskott, utöfver den i Riksdags-ordningens 24 § bestämda tjenstemannapersonal, nemligen en Sekreterare och för hvarje afdelning en Kanslist, haft af nöden och fått begagna en särskild Sekreterare till biträde vid de Riksgäldsverket förande frågor, en Kamererare för räkenskapsgöromålen i afseende på statsregleripgens olika delar, samt en tillökad kanslibetjening; och, då göromålen inom Utskottet äfven under denna riksdag sannolikt blifva många och vigtiga, får Utskottet, med stöd af hvad Riksdagsordningens nyss åberopade § vidare innehåller, lill Rikets Ständer hemställa: det Utskottet må tillåtas, att, för ärendenas behöriga och skyndsamma behandling, ytterligare antaga en Sekreterare för Riksgäldsafdelningen, en Kamererare, och till en början två Notarier.
Stockholm den 1 November 1836, På Ridderskapets och Adelns Ledamöters vägnar: W- F. Tersmeden.
På Prestestandets Ledamöters vägnar: J. II.
På Borgareståndets Ledamöters vägnar: J. F.
Gråå.
På Bondeståndets Ledamöters vägnar: Matts Pehrsson. O. F. af Sillén. JK 2.
Ank. till Exp.lTlsk. d. A Nov. 1836, kl. 7 e. m.
Stats-Utskotlet, som denna dag fått emottaga Kongl. Maj:ts nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, har, enär, jemlikt 27 § i RiksdagsBih. till B St.
Pral. 1836 & 1837. 4 Sami. 1 Åfd. 1 Haft. 1 2 Stats-Utskoltets Memorial N:is 5 & 4. ordningen, riksdagens början räknas från den dag, högstberörde nådiga proposition aflemnas, skolat sådant i nämnde afseende anmäla; blifvande härjemte ett exemplar af densamma hvarje Riksstånd tillstäldt samt Expedilions-Utskotlet anmodadt att skyndsamt gå i författning om tryckningen af nämnde proposition med tillhörande bilagor.
Stockholm den 4 November 1836. M 3.
Ank. till Exp.-Ulsk. cl. U NoV. 18S6, kl. 5 e. m.
Bondeståndet har till Stats-Utskottet remitterat särskilda, inom bemälda Riksstånd al Riksdagsfullmäktige Per Mattsson från Westernorrlands, Johan Persson Irån Upsala, Mats Pehrsson från Stockholms, Tobias Lind från Götheborgs och Bohus samt Johan Johansson från Östergöthlands län väckta motioner, angående den s. k. personliga skyddsafgiftens användande till folkundervisningens befrämjande; men som
Utskottet anser denna fråga icke hufvudsakligen tillhöra dess handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdagsordningen, förenämnde motion återlemna, för den åtgärd Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande, med upplysning att vid föregående riksdagar likartade frågor blifvit till Bevilinings-Utskottet remitterade och af detta Utskott, efter inbjudning, gemensamt med Stats-Utskottet behandlade.
Stockholm den 11 November 1836. M 4.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Nov. 18H6, kl. 3 e. m.
Till Stats-Utskottet har Bondeståndet remitterat Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer allåtna nådiga proposition, angående vissa ändringar i nu gällande stadganden om utskrilningssättet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet; men som Utskottet anser denna fråga icke omedelbart tillhöra dess handläggning, har Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdagsordningen, funnit sig böra högstberörda proposition återlemna för den åtgärd, Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande, i hvilket afseende Utskottet får upplysningsvis an - Stalt-UtskoUets Memorial J\1 5. 5 föra, att en likartad fråga vid 1847 och 1848 års riksdag blifvit till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterad och af detta Utskott, efter inbjudning, gemensamt med Stats-Utskottet behandlad.
Stockholm den 11 November 1886. JW 5.
Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Nov. 1886, kl. 3 c. m.
Memorial, med den lill Rikets nu församlade Stander af Full mäktige i Riksgålds-Kontoret afgijna berättelse.
(Riksgälds-Afd.) 1 likhet med hvad under föregående riksdagar iakttagits, får Stats-Utskottet härmed till Rikets Ständers kännedom öfverlemna den, enligt derom i gällande reglemente meddeladt stadgande, af Fullmäktige i Riksgäldskontoret afgifna berättelse om nyssnämnde verks ställning och förvaltning sedan början af förlidne riks dag; hvilken berättelse Utskottet, efter vanligheten, vid sitt första sammanträde emottagit och sedermera genomgått; kommande Utskottet att framdeles under riksdagens lopp, till följd af grundlagarnes föreskrift, afgifva sitt utlåtande angående Riksgäldskontorets styrelse och tillstånd under den tid sagde berättelse omfattar.
Stockholm den 11 November 1856.
4 Riksgäldskontorets Berättelse 18S6, Berättelse till Rikets Högloft.
Ständer, angående Riksgälds-Rontorets ställning och förvaltning sedan början af 1853 och 1854 års Riksdag.
Enligt 245 § af nu gällande Reglemente för Riksgäldskontoret, åligger det de till delta Verks förvaltning utsedde Fullmäktige att derom till Rikets Höglofl.
Ständer afgifva en fullständig berättelse, omfattande den tid, som förflutit efter enahanda berättelses afgifvande vid början af sistförlidne Riksdag.
Då således nedanstående berättelse, enligt föreskriften i åberopade reglements-§, bör utgöra en fortsättning af den framställning om Riksgäldskontoret och dess förvaltning, hvilken sednaste Riksdagsberättelse innefattade, hafva Fullmäktige hufvudsakligen bibehållit samma, efter ordningsföljden af de reglementariska stadgandena lämpade uppställning, som iakttagits i ej mindre sistnämnde än flera till Rikets Ständer af Riksgäldskontorets styrelse förut afgifna berättelser; varande jemväl samma myntberäkning i denna berättelse bibehållen, hvadan alla penningesummor äro här, likasom uti Riksgäldskontorets reglemente och hufvudbok upptagna i bankomynt.
Riksgälds-kontorets skulder.
(Reglementets 2—20 §§.)
Under hänvisande till den omständliga utredning angående dessa skulders belopp samt derför stadgade betalningsvilkor, som Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse innehåller, anse sig fullmäktige här endast böra uppgifva de årliga förändringar, sammanräknade summan af Riksgäldskontorets skulder, från och med år 4853, enligt nämnde verks afslutade räkenskaper, undergått.
Denna skuldsumma, som vid nyssnämnde års början uppgick till R:dr 6,770,298: 16.
9. utgjorde vid slutet af samma år » 5,394,517: 4. 10. och vid 1854 års utgång » 7,463,121: 27. 6. samt vid sistlidet eller 1855 års slut » 6,525,422: 38. 8.
Således har skuldernas i räkenskaperne utbalanserade belopp minskats under år 1853 med R:dr 1,375,781: 11. 11. och under år 1855 med » 1,137,698: 36. 10. eller under dessa begge år med tillsammans 2,515,480: — 9.
Riksgäldskontorels Berättelse 1836.
S hvilken skuldförminskning öfverstiger den under år 1884 uppkomna skuldtillökning, utgörande 2,088,604: 22. 8. med 444,875: 26.
1. eller med samma belopp, som skillnaden mellan de utbalanserade skuldsummorna vid 1882 och 1838 års slut.
Härvid måste dock anmärkas, att, till vinnande af likstämmighet med Riksgäldskontorets för år 1883 upprättade hufvudbok samt deraf genom trycket offentliggjorda och med allmänna tidningarne utdelade Utdrag, nu icke upptagits
Riks gäldskontorets skuld vid sistnämnde års slut för dessförinnan till jernvägsanlägg ningar upplånte medel.
I afseende på den betydliga skuldtillökning, hvilken under år 1834 uppkommit, anse sig
Fullmäktige böra upplysningsvis erinra, att densamma förorsakats genom den, med afseende å Krediti vet för neutralitetens upprätthållande, då företagna upplåning samt genom de under sednaste riksdag, såsom anslag utan återbetalningsskyIdighet, beviljade och till utgående frän Riksgäldskontoret under sagde år eller utan särskild tidsbestämmelse anvisade statsutgifter.
Dessa sålunda beviljade och derföre i 1834 års räkenskaper uppdebiterade anslagssummor uppgingo nemligen, oberäknadt hvad som anvisats i egenskap af kreditiv, till ej mindre än 2,201,884 R:dr 7 sk. 4 rist., hvaraf under årets lopp endast 812,061 R:dr li sk. 8 r:st. reqvirerades och utanordnades, så att, vid dess slut, häraf i Riksgäldskontoret innestod ett belopp af 1,389,822 R:dr 43 sk. 8 r:st.
Beträffande särskildt de räntebärande skulderna, få Fullmäktige upplysa, att dessa skulder under år 1833 minskades från . . .
R:dr 3,149,639: 12. 11. till » 3,062,789: 33. 6. men deremot under år 1884, genom upplåningen för utbetalningar å det så kallade Neutralitets-kreditivet ökades till » 3,974,676: 20. 1.
Under år 1833 hafva ifrågavarande skulder, enligt Riksgäldskontorels Hufvudbok, deruti då utgifno fonderade statsobligationer likväl icke finnas upptagne, återigen minskats och utgjorde vid sistnämnde års slut » 3,820,398'. 33. 4.
Utan beräkning af sagde obligationer, hafva således nu ifrågavarande skulder under sednast förflutna trenne år ökats med R:dr 670,939: 20. 5.
Undantagande ränteliqviderna för merberörde obligationer, hafva de al
Riksgäldskontoret verkställda utbetalningar i anledning af upplupna och förfallna intressen å de skulder, för hvilka detta verk måste erlägga ränta, utgjort: under år 1833 ......
R:dr 131,091: 42. 9. » år 1834 » 134,705: — 6. och år 1855 » 161,408: 37. 11. 426,205: 33. 2. 6 Riksgäldskontorets Berättelse 4856.
Uti dett af Riksgälskontorets Kommissariat för sednast förflutna halfår afgifna berättelse, finnas Kontorets skulder vid slutet af näsllidne Juni månad uppgifna lill följande belopp, nemligen: räntebärande skulder, utom de utgifna fonderade statsobligationerna . . ^ R:dr 3,818,087: 48. 11. hvaraf med 8 proc. ränta löpande skulder utgjorde U:dr 130,676: — — med 4'/2 proc. ränta d:o . » 11,600: — — med 4 » d:o d:o . » 3,428,281: 48. 11. och med 3 » d:o d:o . » 247,800: — — R:dr3>l8,0S7: 48.
11. härå beräknade obetalda intressen » 64,444: 2. 11. deponerade undsättningsrnedel » 1,039,487: 37, — innestående anslagssummor, beviljade vid 1840 och 1841, 1847 och 1848 samt 1880 och 1881 års riksdagar .....
R:dr 263,199: 24. 9. d:o vid sednaste riksdag . » 1,327,332: 35. 8. d:o för folkundervisningens befrämjande, med tillägg af den för folkskolelärares pensionerande afsatta fond » 104,390: 6.— Rd:r 1,694,922: 18. 8.
1886 års ränte-anslag till II. M. Konungen .
. åtskilliga jemförelsevis mindre betydliga skuldposter » » 200,000: 62,891: 46. 2.
Summa R.dr 6,879,804: 6. 8.
Från Riksgäldskontoret inom linien i räkenskaperna upptagna skuldposter, hvilka vid 1883 års början utgjorde R:dr 4,491,483: 10. 8. har sedermera i stadgad ordning afförls det lifräntekapital, som, efter vederbörande räntetagares frånfälle, till Riksgäldskontoret hemfallit; hvaremot sagde skulder under tiden ökats med de från Kongl.
Statskontoret ytterligare^aflemnade, outtagna depositionsmedel, så att desamma för närvarande uppgå till ett belopp af . . . » 4,499,291: 28. 3.
I öfverensstämmelse med föreskriften i Reglementets 2 § och lydelsen af de under loppet al sistförlidne riksdag utgifna obligationer för upplånta medel till utbetalningar å det dä anvisade särskilda kreditiv för upprätthållande af rikets neutralitet hafva, efter föregångna uppsägningar, utaf dessa, med dels 4 dels 3 proc. ränta löpande, obligationer infriats:
Riksgäldskonlorels Berättelse 1856. 7 under sistlidet år . och under nuvarande år R:dr 67,000:
» 145,500: hvadan de ännu utelöpande obligationernas kapitalbelopp utgör . » 787,500: nemligen 3 procent-obligationernas ....
R:dr 107,500:
Under de trenne sednast förflutna åren, har den i Reglementets 5 § föreskrifna amortering af Statsverkets skuld till Rikets Ständers
Dank för derifrån förskottsvis verkställde utbetalningar till 1808 och 1809 års Krigskostnader fortgått i stadgad ordning, dervid 22 st. af de 968 st. 4 procents-obligationer å 4000 R:dr hvardera, som under den 30 September 1841 för denna skuld utfärdats, blifvit årligen infriade; och är antalet af de återstående, Banken tillhöriga, obligationerna numera minskadt till- 638 st., (ydande å ett sammanlagdt kapitalbelopp af 2,552,000 R:dr.
Sedan det sista af de arbeten i Hamnbyggnadsväg, som vid Götha kanals öppnande och afsyning anmärktes icke vara fullbordade och för hvilka innehållning då skedde utaf Kanalbolagets under de sednaste byggnadsåren i Riksgäldskontoret deponerade medel, blifvit utlördt och vid anställd afsyning godkändt, har Götha Kanaldirektion, i slutet af år 1854, jemlikt stadgandet i Reglementets 8 §, utbekommit återstoden utaf den för sagde orsak innehållna summa, för hvilken 5 procent årlig ränta bemälte bolag godtgjorts.
Under fortsatt tillämpning af Rikets Ständers vid Riksdagen åren 1840 och 1841 meddelade och i 10 § af Riksgäldskontorets nuvarande Reglemente omförmälda stadganden, angående den för Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande afsatta fond, har denna fond, som ursprungligen bestod af en, med 5 procent ränta löpande, inteckning å 15,000 R:dr i tvänne Hjelmare Kanalbolag tillhöriga fastigheter och vid 1853 års början utgjorde 28,284 R:dr 35 sk. 6 r:st,, sedermera oafbrutet tillvuxit, så att densamma, enligt sistlidet års bokslut, uppgick till 52,743 R:dr 5 sk. 11 r:st.
På sätt i åberopade § blifvit föreskrifvet, har Hjelmare Kanal- och SIussverks-direktion, genom en afgifven ny förbindelse, åtagit sig att vid slutet af åren 1857, 1860 och 1862 till
Riksgäldskontoret aflemna föreskrifna låne- och säkerhetshandlingar för det belopp af 16,000 R:dr, hvarmed fonden, efter fortfarande beräkning af 5 procent ränta å dess hela behållning enligt nästföregående bokslut, kommer att vid sistnämnde års utgång vara ytterligare ökad. och 4 procent-obligationernas » 680,000: 8 Riksgäldskonlorels Berättelse 18S6.
Efter den i början af innevarande år, enligt Reglementets 11 <§, verkställda utbetalning af sista årets anslag för ombyggnaden af Strömsholms kanal och slussverk, har bela den summa, 730,000 R:dr, som Rikets åren 1840 och 1841 församlade
Stander för detta företag anvisade till utgående under femton års tid med 30,000 R:dr årligen, från Riksgäldskontoret utbekommits.
Angående fortgången af nämnde kanals och slussverks ombyggnad under sednaste åren, hafva, enligt Rikets Ständers föreskrift, särskilde, Fullmäktiges Protokoller bilagda, berättelser för hvarje år afgifvits utaf den, medelst årligen anställde val, af Fullmäktige utsedde ledamoten i Kanaldirektionen.
Genom iakttagande af den vid 1844 och 1845 års
Riksdag stadgade beräkning af 4 procent ränta å de medel, hvilka till Riksgäldskontoret influtit såsom lösen för eganderätten till dc å kr ono skatte jorden växande ekar, har behållningen af dessa, till kostnader för ekeplanteringars anläggning och underhållande afsedda, medel fortfarande ökats; varande de utbetalningar, som häraf årligen skett, till större delen betäckta af hvad sorn i egenskap af dylik lösen ytterligare till Riksgäldskontoret inlevererats.
Sålunda har det härstädes innestående beloppet af ifrågavarande medel, hvilket i Fullmäktiges sednaste riksdagsberättelse uppgals utgöra R:dr 252,232: 20.
5. under den derefter, intill sistlidet års slut, förflutna tiden stigit till » 249,991: — 3. hvaraf en summa af 193,322 R:dr 33 sk. 4 r:st. då var räntebärande.
Den från Landtränterierne till Riksgäldskontoret influtna ekeskogslösen har utgjort: under år 1854 R:dr 1,098: 34. 7. » år 1855 . » 922: 13.
5. och » förra hälften af innevarande år » 959: 12. 7. Summa R:dr 2,980: 12. 5. hvaremot det, sedan förstnämnde års början, för ekeplanteringarne från Riksgäldskontoret uttagna belopp uppgått till R:dr 3,752: 38. 10.
Den i Reglementets 14 § omförmälda, vid Kongl.
Nummer-lotteriets upplösning, till Riksgälds-kontoret öfverlemnade brudgåfvo-fond, hvilken då utgjorde 27,802 R:dr 18 sk. 7 r:st. och hvaraf under åren 1842—1853 brudgåfvovinster blifvit utbetalda med tillsammans 7133 R:dr 16 sk., har, genom 7 st., derefter i stadgad ordning utlemnade dylika vinster å 33 R:dr 16 sk. hvardera, ytterligare minskats, och utgör således för närvarande ett återstående belopp af 20,435 R:dr 34 sk. 7 r:st.
Enligt ilihsgälds-konlorels Berättelse 1836. 0 Enligt Kongl. Älaj:ts och Rikets Stiinders härom meddelade beslut, hafva, utaf de till Kongl. Stats-kontoret frän Landtränterierne och Öfverståthållare-em helets kansli levererade äldre depositions-medel följande belopp, under det i Reglementets 15 § stadgade vilkor: alt hvad för beviljade restitutioner utaf sådana medel kan erfordras, hör Kongl. Stats-kontoret tillhandahållas, blifvit til!
Riksgäldskontoret aflemnade, under år 1854 \
R:dr 566: 21. 2. »" år 1855 » 7,179: 34. 3. och » år 1856 » 351: 58.
2. ellet tillsammans R:dr ff,077: 45. 7. Och som de af Riksgälds-kontoret under den föregångna tiden emottagna enahanda medel utgjorde R:dr 75,824:43.11. samt någon utbetalning deraf icke ifrågakommit, så uppgår för närvarande sammanräknade beloppet af dessa, under ofvannämnde vilkor, till Riksgälds-kontoret öfverlemnade och bland dess skulder inom linien i räkenskaperna uppdebiterade medel till R:dr 83,902: 41. 6.
I)ä fullmäktiges berättelse till Rikets sednast församlade Ständer afgafs, utgjorde behållningen af de för undsättningar vid missvexter eller felslagna skördar anvisade och till Riksgälds-kontoret aflemnade medel . .
R:dr 1,222,821: 5.
Utaf denna behållning har likväl, enligt Reglementets 17 och 192 för bestridande af de under sistförflutno
Riksdag beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade statsutgifter, användts en summa af R:dr 700,000: — hvadan det återstående och för ifrågakommande undsättningar disponibla beloppet således endast utgjorde R:dr 522,821: 5. men genom de sedermera till
Riksgälds-kontoret ytterligare aflemnade undsättnings-medlen, utgörande ett samrnanlagdt belopp af . . .'
» 566,666: 32. hade undsättnings-fonden före innevarande månads början ökats till » 1,08.9,487:37.
Derefter har dock, med afseende å beviljade undsättningar för orter, der under detta år missvext inträfffat, reqvirerats och utanordnats en summa af » 50,000:
— Således utgöra de för dermed åsyftade ändamål nu disponibla och hos Riksgälds-kontoret innestående undsättningsmedlen'
Il:,lr 1,039,487: 37. Wh. till 11.
Prat. 1836 & 1837.
4 Samt. 1 A/d. 1 Haft. 2 10 Riksgälds-kontorets Berättelse 1836.
Riksgälds-kontorets fordringar.
(Reglementets 21—61 §§.) 1 anseende till den af Rikets sednast församlade
Ständer medgifna oell i 1855 års räkenskaper med 1,558,085 R:dr 44 sk. 1 r:st. verkställda afskrifning af de icke återbetalda eller godtgjorda beloppen utaf Irenne under 1847 och 1848 års Riksdag, på Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver, minskades under år 1855 detta verks fordringar och öfriga bokförda tillgångar, hvilka ulom de inom linien upptagna summor vid årets början utgjorde 9,176,365 R:dr 12 sk. 11 r:st. och vid dess slut 8,212,935 R:dr 9 sk. 2 r:st.