Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer funnit de nu anförda omständigheterna utgöra hinder för ett sådant ordnande af arméens pensionsväseude, som Rikets Ständer med sina framställningar i ämnet åsyftat, hafva Rikets Ständer dock ansett sig höra taga kännedom om de nu af E. K. Maj:t framlagda, den nådiga Propositionen bifogade, förslag till interims-pensionsstater; men då för en tillfyllestgörande granskning af dessa förslag erfordrats att ega utväg till utredning af förhållandet ej mindre emellan arméens nuvarande löner och de föreslagna pensionerna än äfven emellan sistnämnda pensioner och de som enligt nu gällande stater utgå, äfvensom tillförlitlig kalkyl i afseende å de förökade kostnader, som enligt dessa förslag skulle drabba Statsverket, har i saknad af utredning i alla dessa hänseenden en sådan granskning ej kunnat af Rikets Ständer företagas.
Landtförsvarskomitéen har beräknat att, med antagande att alla pensionsberättigade afginge, skulle, enligt komitéens förslag till pensionsstat, till betäckande af pensionsbeloppen vid både arméen och Gotlands national-beväring erfordras utöfver kassans inkomster och nu anvisade medel en summa af 273,225 R:dr, Visserligen äro enligt berörda förslag pensionsbeloppen för åtskilliga klasser något högre än hvad E. K. Maj:t nu föreslagit; men om dervid jemväl tages i beräkning dels att anslagsbehofvet framgent kommer att stiga, och dels att de hittills från arméen till pensionskassan ingående afgifter, öfver 73,000 R:dr årligen, komme att upphöra, synas de ökade anspråken på Statsverket icke stå i något förhållande till den ringa fördel, som genom pensionskassans öfverlemnande skulle för det allmänna uppkomma, helst till och med den mindre väsendtliga besparingen af aflöning för pensionskassans tjenstemän och vaktbetjente komme att till stor del motvägas af det understöd för bestridande af arméens enskilda enke- och pupillkassa, som skulle af arméens pensionskassas fonder utgå.
Med hänseende till hvad sålunda blifvit anfördt och erinradt anse Rikets Ständer sig ej kunna antaga det nu framlagda förslaget till ordnande af pensioneringen för arméens befäl och tjenstemän; hvadan Rikets Ständer ej funnit skäl att till ifrågavarande nådiga framställning lemna bifall.
I den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof har E. K. Maj:t, för den händelse att arméens pensionering komme att tillsvidare besörjas såsom hittills och icke helt och hållet af Staten öfvertagas, anmält behofvet af nedannämnda anslag, nemligen: till upprätthållande af arméens pensionskassas egen pensionering 76,680
R:dr, jemte medgifvande, att de för åren 1861, 1862 och 1863 uppkomna brister, utgörande 20,925 R:dr 24 öre, äfvensom den mindre brist, som ytterligare kan uppstå för år 1864, få af möjligen blifvande öfverskott under påföljande åren kassan ersättas; för fortfarande tillämpning af nu gällande pensionsstater af den 9 Februari 1858 och den 6 November 1860, ett kreditiv å 180,000 R:dr, att användas till betäckande af den skilnad, som för arméens pensionskassa kan uppstå under år 1867 i följd af denna pensionering; och 28 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 67. till betäckande af möjlig brist för år 1866 i det vid förra Riksdagen beviljade kreditiv å 150,000 R:dr, ett fyllnadskreditiv å 15,000 R:dr.
Beträffande först det för pensioneringens upprätthållande beviljade anslag, hade, på sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, Direktionen öfver arméens pensionskassa i underdånig skrifvelse anmält, hurusom detta anslag, hvilket — efter afdrag af det pensionskassan tillkommande förhöjda vederlag för de uti Wadstena krigsmanshus-kassas äldre inkomster ingående, men till Statsverket indragna rusthållsafgifterna, — från och med år 1856 utgjort årligen 76,680 R:dr, till och med år 1860 varit för ändamålet tillräckligt och deröfver lemnat öfverskott för nämnda fem år af tillhopa 48,019 R:dr 34 öre, som blifvit till Riksgälds-kontoret återlevererade, hvaremot under åren 1861, 1862 och 1863 hela anslaget åtgått, och brister derutöfver uppkommit af tillhopa 20,925 R:dr 24 öre för dessa tre år; dock hade Direktionen ansett, att sedan räntan å en del af kassans utlånta kapital under nästlidet år blifvit förhöjd från 5 till 6 procent, någon betydligare brist icke vidare borde kunna uppkomma.
Från och med 1856 har det för ifrågavarande ändamål afsedda kreditiv varit bestämdt till 85,500
R:dr, med skyldighet för pensionskassan att till Riksgälds-kontoret afstå det pensionskassan för hvarje år tillkommande förhöjda vederlag för de till Statsverket indragna rusthållsafgifterna; Och hafva Rikets Ständer i enlighet härmed samt på grund af hvad ofvan är anfördt till omförmälda ändamål för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisat ett kreditiv å 85,500 R:dr, med skyldighet för pensionskassan att till Riksgälds-kontoret afstå det kassan för nämnda år tillkommande förhöjda vederlag för de till Statsverket indragna rusthållsafgifterna; äfvensom Rikets Ständer medgifvit dels att, på sätt hittills egt ram, berörda anslag må qvartalsvis under året utbetalas, med förbindelse för kassans
Direktion att, så snart årets räkenskap hunnit afslutas, hos Fuilmägtige i Riksgälds-kontoret behörigen ådagalägga, om hela anslaget eller huru stor del deraf varit för ändamålet behöfligt, samt att, i händelse det lyftade beloppet icke åtgått, öfverskottet återlemna; dels ock att de för åren 1861, 1862 och 1863 uppkomna brister, utgörande 20,925 R:dr 24 öre, äfvensom den mindre brist, som ytterligare kan uppkomma för år 1864 må af möjligen blifvande öfverskott under påföljande åren kassan ersättas.
Vidkommande derefter det begärda kreditivet för fortfarande tillämpning af nu gällande pensionsstater af den 9 Februari 1858 och den 6 November 1860, hafva Rikets Ständer för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisat ett kreditiv å 180,000 R:dr, att, i mån af behof, användas till betäckande af den skilnad, som för arméens pensionskassa under detta år kan uppstå genom den ifrågavarande pensioneringens tillämpning, samt att utbetalas sålunda, att ena hälften deraf utgifves den 1 April, och den andra den 1 Oktober, med förbindelse för
Direktionen att, vid reqvirerande af första halfårets belopp, med afslutade räkenskaper redovisa föregående årets utgift; hvarjemte det på Direktionen må ankomma att, derest för berörda år kreditivet skulle befinnas vara för det dermed afsedda ändamål otillräckligt, före påföljanda riksmöte till E. K. Maj:t afgifva den underdåniga framställning, som kan af omständigheterna påkallas.
Vidare hafva Rikets Ständer, till betäckande af den brist, som för år 1866 kan uppstå i det vid förra Riksdagen för tillämpning af nya pensionsstaterna beviljade kreditiv å 150,000 R:dr, anvisat ett fyllnadskreditiv å 15,000 R:dr.
Sedan det nästlidet år församlade Krigsbefäl för sin del medgifvit, hvad äfven af E.
K.Maj:t i nåder godkänts, att två styckjunkare och en sergeant vid Gotländ - Expeditions-Utskottels Förslag lill underd.
Skrifvelse, Si:o 67. 29 ska artilleri-korpsens stamtrupp må erhålla inträde uti arméens pensionskassa, de förra i 6:te och den sednare i 7:de klassen af nämnda pensionsanstalt; att den i stat upptagna regementstrumslagaren, som förrättar musikdirektörstjenst, må vinna inträde i 6:te pensionsklassenj; samt att två på nationalbeväringens tygstat upptagne gevärshandtverkare, hvilka hafva lön på stat till högre belopp än gevärshandtverkarne vid arméen, må undfå pensionsrätt i 7:de klassen af landtbeväringens pensionsstat; har E. K. Maj:t begärt Rikets Ständers medgifvande att, under stadgade vilkor, äfven fyllnadspensioner af statsmedel måtte dessa tjenstemän medgifvas, så att pensionerna i sin helhet blefve för styckjunkarne 400
R:dr, för sergeanten 300 R:dr, för regementstrumslagaren eller musikdirektören 300
R:dr och för gevärshandtverkarne 200 R:dr; och hafva Rikets Ständer till E. K.
Maj:ts förevarande nådiga framställning lemnat bifall. 41:o.
Till understöd åt officerare i sådant hänseende har E. K. Maj:t äskat 9,000 R:dr.
Vid de tre sistförflutna Riksdagarne hafva Rikets Ständer anvisat ett årligt anslag af 9,000
R:dr för åren 1858—1866, att enligt E. K.
Maj:ts disposition användas till understöd åt officerare af arméens särskilda hufvudvapeu, som kunde vara hugade att inträda i aktiv krigstjenst hos någon i vänskapligt förhållande med Sverige stående Magt, hvars armée till större eller mindre del befunne sig på krigsfot, med E. K.
Maj:t förbehållen rätt att hvad af anslaget inom ett år kunde komma att besparas få under ett följande år för ändamålet disponera; Och hafva Rikets Ständer, som af Statsråds-protokollet. inhemtat, att de härtill för de förflutna åren till och med 1865 anslagna medel äro disponerade, med undantag af ett för sistnämnda år ännu återstående belopp af 500 R:dr, jemväl för år 1867 anvisat ett extra anslag af 9,000
R:dr för ifrågavarande ändamål. 42:o.
För dessa föreningar har E. K. Maj:t äskat nedannämnda anslag, nemligen: för instruktörers aflöning 40,000 R:dr „ beredande af tillgång å målskjutningspremier 10,000 „ „ skarp ammunitions anskaffande 10,000 „ „ anskaffning af 3,000 stycken infanterigevär, å 45 R:dr 15 öre, till ersättande af ett lika antal målskjutningsgevär, som från Kronans förråd skulle till skarpskytteföreningarne utdelas . . 137,250 „ I anledning häraf och med bifall till särskilda hos Rikets Ständer väckta förslag till förhöjning af begärda anslagen till instruktörers aflöning, till målskjutningspremier och till ammunition hafva Rikets Ständer för år 1867, till förmån för de i behörig ordning bildade skarpskytteföreningarne, beviljat nedannämnda extra anslag, nemligen: a) för instruktörers aflöning 50,000 R:dr b) för beredande af tillgång å målskjutningspremier 20,000 „ t 30 Expeditions-Utskottets Förslag tilt underd.
Skrifvelse, N:o 61. c) för skarp ammunitions anskaffande 20,000 „ d) för anskaffning af 3,000 stycken infanterigevär å 45 Riks daler 75 öre, till ersättande af ett lika antal målskjutningsgevär, som från Kronans förråd skola till skarpskytteföreningarna utdelas 137,250 „ börande dessa belopp, enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition, från Riksgäldskontoret utgå. 43 :o. Sky däst ält.
För anskaffande af 10,000 tältdelar, gf hvilka sammansättas 2,500 soldattält, hvarje för 4 man, har E. K. Maj:t begärt ett anslag af 80,000 R:dr.
Af Statsråds-protokollet inhemtas, att för arméens samtliga regementen och korpser för närvarande finnes att tillgå ett antal af 20,000 tältdolar, af hvilka 5,000 soldattält, hvarje för 4 man, sammansättas; och då en materiel af ifrågavarande beskaffenhet lätteligen bör kunna, i händelse af behof, inom kort tid kompletteras, torde med anskaffandet af de nu föreslagna tältdelarne utan olägenhet kunna tillsvidare anstå; hvadan Rikets
Ständer ej funnit skäl bevilja det i förevarande hänseende begärda anslag. 44:o.
Sedan, i fråga om det vid sistlidna Riksdag, i anledning af E. K.
Maj:ts i ämnet gjorda framställning, för åren 1864, 1865 och 1866 beviljade reservationsanslag af 10,000 R:dr årligen, att användas till betäckande af de årliga kostnaderna vid arreststraffets tillämpning, Krigs-kollegium i underdånighet anmält, att, med hänseende till hvad hittills vunnen erfarenhet gåfve vid handen, det kunde antagas, att, så framt icke särskilda opåräknade utgifter ifrågakomtne eller den för indelta arméens förseende med arrestlokaler antagna plan förändrades, berörda anslag skulle vid utgången at innevarande statsregleringsperiod lemna behållning, så har E. K.
Maj:t nu till bestridande af kostnaden för arreststraffets tillämpning vid indelta arméen begärt för år 1867 ett förslagsanslag af 5,000 R:dr.
Oaktadt de kostnader, för hvilkas bestridande det begärda anslaget är afsedt, visserligen icke äro af beskaffenhet att kunna, vid bristande tillgång, undvikas eller till annan tid uppskjutas, synes det dock, med hänseende till den erfarenhet, som redan vunnits, icke vara nödigt att för fyllande af detta behof anvisa ett förslagsanslag; och vid det upplysta förhållande, att nuvarande anslaget beräknats lemna öfverskott, torde den af E. K. Maj:t föreslagna summan ändock finnas tillräcklig, helst E. K. Maj:t icke lärer sakna tillgång till fyllande af mindre betydliga brister, derest sådana skulle uppstå.
Rikets Ständer hafva alltså på det sätt bifallit E. K.
Maj:ts ifrågavarande förslag att, för betäckande af kostnaden för arreststraffets tillämpning vid indelta arméen, anvisas för år 1867 ett belopp af 5,000 R:dr, att från Riksgäldskontoret utgå.
I Expeditions-Utskottets Förslag tili under d. Skrifvelse N:o 61. 31 45:o.
Militieboställskassan.
Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, hade, efter det E. K.
Majit genom nådig Skrifvelse den 4 Juni 1859 förordnat, att uppräknade 9 stycken kompanichefs-boställcn vid Norrbottens och Westerbottens fältjägarekorpser samt Helsinge-, Dal- och Wermlands regementen skulle i viss ordning och i mån af kassans tillgångar förses med karaktersbus af trä, Krigs-kollegium anmält, att åtgärder till fullgörande häraf blifvit vidtagna, samt att, jemlikt afslutade entreprenadkontrakt, två sådana hus skulle under nästlidet år fullbordas; men att, enligt skedd utredning, kassans tillgångar sannolikt ej kunde medgifva uppförandet af de återstående 7 karaktershusen; i följd hvaraf Kollegium hemställt, att för sådant ändamål ett extra statsanslag af 90,000 R:dr måtte för en gång kassan beviljas att utgå med 30,000
R:dr årligen under åren 1867—1869.
Med anledning häraf och då de ifrågavarande boställena voro belägna i sådana orter, der stora svårigheter mötte för Kompanichcforne att. erhålla bostad inom sina kompanier, så vidt de ej kunde bebo sina boställen, samt då äfven framdeles boställen torde böra åt
Kompanichefer vid indelta arméen i allmänhet anvisas, har E. K.
Majit för nämnda behof begärt för år 1867 ett extra anslag af 30,000 Ridr; men då militieboställskassan, hvilken är afsedd till bestridande af kostnaderna för uppförande och underhåll af karaktershus å de för befälet vid indelta arméen anslagna boställen, för sådant ändamål eger räntebärande fonder till belopp af omkring 336,000 Ridr samt dessutom i statsanslag uppbär årligen omkring 27,000 Ridr, synes det Rikets Ständer, som borde de byggnadsföretag, hvilka uti ifrågavarande hänseende kunna finnas oundgängligen nödvändiga, jemväl framgent kunna bestridas af de för kassan disponibla tillgångar, så att direkt anlitande af statsmedel icke ifrågakommer; hvadan Rikets Ständer ej funnit skäl bifalla förevarande nådiga framställning. 46:o.
Materiel vid norra och södra Skånska infanteri-regementena.
Enligt hvad Statsråds-protokollet gifver vid handen, har E. K.
Majit genom nådigt Bref den 24 Maj 1864 förordnat, att vid norra Skånska infanteri-regementet 183 och vid södra Skånska infanteriregementet 202 soldatnummer, hvilka allt från regementenas uppsättande stått vakanta för Statsverkets räkning, skola från och med år 1866 rekryteras, och, efter det Krigs-kollegium öfverlemnat en Statsråds-protokollet bifogad uträkning, enligt hvilken första uppsättningen af beklädnads-, utrednings-, remtygs- och trosspersedlar för ifrågavarande 385 rekryter medförde en kostnad af tillhopa 69,797 Ridr 83 öre, hvarjemte för underhållet af denna materiel under innevarande år erfordrades en summa af 6,857 R:dr 23 öre, har E. K.
Majit nu hemställt att dessa belopp, tillsammans 76,655 Ridr 6 öre, måtto såsom extra anslag för en gång anvisas.
Rikets Ständer hafva å Riksgälds-kontoret anvisat den af E. K.
Majit för omförmälda ändamål äskade summan, 76,655 Ridr 6 öre. 32 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 67. 4-7:o.
För uppförande af ett exercishus vid detta läroverk har E. K.
Maj:t äskat ett extra anslag af 38,000 R:dr; och hafva Rikets Ständer, som haft del af ritningar och kostnadsförslag till det ifrågaställa exercishuset, hvilket är afsedt att uppföras invid vestra flygeln af Carlbergs slott, ansett sig böra bevilja det begärda anslaget, 38,000 R:dr.
Sedan, på sätt Statsråds-protokollet gifver vid handen, Kanslers-embetet vid Krigs-akademien, jemte förmälan, hurusom den nuvarande sjukhuslokalen vore för sitt ändamål alltför inskränkt samt eljest otjenlig, hos E. K.
Majit hemställt, dels att ett särskildt sjukhus måtte uppföras för krigsskolans behof samt att i denna byggnad äfven måtte beredas bostäder åt såväl läkaren som slottsinspektoren eller kamereraren jemte rum för förrådet, dels ock att nuvarande sjukhuset äfvensom den af slottinspektoren nu begagnade lokal måtte få disponeras till boningsrum åt befäl och lärare, hvilkas nuvarande bostäder i öfra logements- och klass-våningen vore väl behöfliga till lärosalar och logementer åt det ökade antalet kadetter; så har E. K.
Majit nu begärt för uppförande af en sjukhusbyggnad, i enlighet med uppgjorda ritningar och kostnadsförslag, 69,498 R:dr 80 öre och till förändring af Carlbergs äldre byggnader 4,896 R:dr 50 öre.
Den nu begagnade sjukhuslokalen innehåller, enligt i Statsråds-protokollet meddelad upplysning, 5 sjukrum med tillhopa 24 sängplatser; och om än de i öfrigt angående lokalens beskaffenhet lemnade uppgifter antyda, att den är till sjukhus mindre tjenlig, torde den likväl, utan någon synnerlig olägenhet, kunna ännu någon tid för detta ändamål användas, helst sängantalet synes vara för vanliga förhållanden fullt tillräckligt; hvadan och då i sådan händelse det begärda reparationsanslaget icke lärer vara behöfligt, Rikets Ständer ej funnit skäl ifrågavarande anslag bevilja. 48:o.
Kyrko- och skolbyggnad för garnisonsförsamlingarne i Stockholm.
Sedan Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 4 Februari 1857, jemte anmälan, hurusom hos Rikets Ständer skett framställning om bchofvet att för de härstädes förlagda garnisonstrupper erhålla lokaler såväl för gemensam gudstjenst, som ock till skola, der minderåriga personer, tillhörande garnisonsförsamlingarne, kunde åtnjuta gemensam undervisning, af anförda skäl anhållit, att E. K.
Majit täcktes låta närmare undersöka förhållandet, huru ifrågavarande behof måtte, vare sig med begagnande af redan befintliga lokaler eller annorledes, kunna lämpligen afhjelpas, samt derefter uti nådig Proposition till Rikets Ständer göra den framställning, som tilläfventyrs derför blefve nödig; så hade, enligt hvad Statsrådsprotokollet gifver vid handen, för detta ärendes utredning blifvit nedsatt en särskild komité, hvilken i afgifvet yttrande, bland annat, anfört, att, efter hvad kyrkoböckerna utvisade, antalet personer, som då voro uti garnisonsförsamlingarne inskrifne, Expeditions-Utsi; o/tels Förslug lill undmi.
Skri frelse, i\:o 67. 33 inskrifne, utgjorde för liela garnisonen, Norska skarpskyttegardet inberäknade följande:
Befäl 174.
Manskap, handtverkare och spel o,098, Öfriga personer . . . 1,066. tillsammans 4,530.
Af dessa voro befälet, civila tjenstemännen och de flesta under benämningen “öfriga personer“ boende inom hufvudstadens territorialförsamlingar och kunde således ega tillträde till dessa församlingars kyrkor.
Det vöre fördenskull egentligen det kasernerade underbefälet och manskapet, som kunde sägas sakna tillfälle att bevista gudstjensten.
Men om, af dessa skäl, från antalet underbefäl och manskap, utgörande 3,248 personer, afräknades ända till två tredjedelar, så återstode ändock af garnisonsförsamlingarne minst 1,082 personer, hvilka, derest de af garnisonsregementena i Ladugårdslands församlings kyrka förhyrda omkring 200 platser af sistnämnda, i stark tillvext varando församling blefve uppsagda, vore nära nog betagne all utväg att få höra Guds ord predikas och sina andliga behof i detta hänseende tillfredsställda.
Med fästadt afseende på behofvet af utrymme för gemensam gudstjenst med den såsom minst beräknade personal af garnisonsförsamlingarne, hade komitéen icke inom Kronans härvarande byggnader kunnat finna någon annan lokal med denna rymlighet än Carl Johans kyrka å Skeppsholmen.
Beträffande utrymmet i denna kyrka hade koiniteén från stationsbefälhal varén erhållit upplysning, att församlingen under hela året utgjorde omkring 1,000 personer; att hvarje gudstjenst bivistades af i medeltal 518 personer och å större högtidsdagar af vid pass 658 personer; att der funnes, på fasta och lösa bänkar, plats för 694 personer; samt att, genom flerdubbla bänkraders r ppställande utefter kyrkans cirkelgång, möjligtvis ytterligare kunde beredas 300 platser.
— Det visade sig således, att Carl Johans kyrka skulle kunna lemna utrymme för omkring 350 personer af garnisonen att bivista gudstjensten, men att, i sådant fall, den nu fria cirkelgången måste upptagas af bänkar i flera rader, hvilket otvifvelaktigt skulle föranleda ett för församlingen särdeles besvärande intrång, utan att ändå garnisonens behof blefve lillfredsstäldt.
Att åter begagna denna kyrka till särskild gudstjenst på helgedagseftermiddagar, uteslutande för garnisonen, syntes komitéen af flera anförda skäl mindre lämpligt.
Då komitéens efterforskningar således ådagalagt, att garnisonsförsamlingarnes behof i kyrkligt hänseende icke kunde tillfredsställas genom begagnande af redan befintliga lokaler, syntes komitéen följaktligen icke finnas annan utväg för vinnande af det med Rikets Ständers underdåniga framställning åsyftade ändamål, ån att genom nybyggnad bereda ett för garnisonens gemensamma gudstjenst lämpligt samlingsrum af erforderlig storlek.
För dessa lärjungar, uppgående till ett antal af minst 80, Bi/i. lill H. St.
Brot. 1865 §■ 1866. 10 Sorni. 1 AJd. 6 Heijl. 5 84 Expeditions-Utskottets Försteg till underd.
Skrifvelse, JS:o 67. måste följaktligen inrättas en egen skola; men passande lägenhet härtill funnes ej inom Kronans hus; och hade i följd häraf komitéen för sin del föreslagit, att för garnisonsförsamlingarnes gemensamma behof måtte uppföras en i tvänne afdelningar anordnad byggnad innefattande kyrka och skola, för hvilken byggnad ganska lämplig plats funnes att tillgå å en Kronan tillhörig, vid hörnet af Storgatan och Styrmansgatan belägen tomt, hvilken för närvarande vore till Lifgardet till häst upplåten.
Sedermera hade, efter förnyade efterforskningar, såväl Öfverkommendanten för Stockholms garnison, sorn Chefsembetet vid ingeniörkorpsen förmält sig icke kunna utfinna någon, särskildt med afseende på bygguadskostnaden, mera fördelaktig plats än den af komitéen föreslagna, vare sig för uppförande af den utaf komitéen ifrågasatta gemensamma byggnad, eller för uppförande af ensam kyrka eller ensamt skolhus; hvarjemte bemälda Chefsembete efter nödig befunnen omarbetning af ritningarne till den af komitéen förordade kyrko- och skolbyggnad till E. K.
Maj:t öfverlemnat samma ritningar jemte kostnadsförslag, slutande å en summa af 135,000 Kalr, hvartill komme för kyrkans förseende med värminrättning, enligt särskildt kostnadsförslag, ett belopp af 9,000 R:dr; och har, i anledning af hvad sålunda förekommit, E. K.
Maja nu begärt, att Rikets Ständer måtte utaf den för omförmälda byggnad beräknade kostnadssumma, tillhopa 144,000 R:dr, för år 1867 anvisa ett belopp af 40,000 R:dr.
Beträffande först den föreslagna kyrkobyggnaden, har hos Rikets Ständer uppstått tvekan, huruvida denna må vara för ändamålet oundgängligen behöflig.
Om det än å ena sidan måste raedgifvas, att de för närvarande af garnisonsregementena i Ladugårdslands kyrka förhyrda 200 platser icke motsvara dessa regementens behof uti ifrågavarande hänseende, har å andra sidan den af ofvanbemälde komiterade förebragta utredning icke synts Rikets Ständer ådagalägga, att samma behof ej skulle kunna nöjaktigt tillfredsställas utan Statsverkets betungande med de dryga kostnader, som genom uppförande af en särskild kyrka skulle förorsakas.
Det har nemligen förefallit Rikets Ständer, som skulle genom ändamålsenlig anordning af gudstjensten i Carl Johans kyrka å Skeppsholmen tillräckligt utrymme derstädes kunna beredas jemväl för garnisonsförsamliugarne.
Om det, på sått komiterade antagit, må synas olämpligt att särskild gudstjenst för garnisonen förrättas på helgedagseftermiddagar, läror något giltigt hinder icke möta för anordning af tvänne särskilda gudstjenster å helgedagsförmiddagar, möjligen med undantag af de färre dagar, då nattvardsgång eger rum; och om man med de lemnade uppgifterna å utrymme i denua kyrka jernför sammanlagda antalet af Skeppsholms församlings medlemmar och det antal personer från garnisonsregementena, för hvilka platser påräknats, torde det medgifvas, att ganska många församlingar inom riket äro uti ifrågavarande hänseende vida sämre lottade än här blefve förhållandet.