Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Endast wipa allmänna grunder för »verkställigheten af Reprcsentations-sättet tror jag nu kunna sörestrifwas, hwarwid torde böra förutsättas, att hela Lagstiftande Corpsen tillsammantagcn ej bör utgöra mindre än 300 och ej utöfiver 400 personer: att i Första Kammaren wore Landt-Marstalken och i Andra Kammaren en Taleman, bada efter Regerings-Formens föreskrift tillsatte.
Ordförande: att i Beskattningsfrägor, da Kamrarne wörö af olika meningar, en Nämnd likaledes efter Grundlagens föranledande formerades till »vederbörligt antal af Ledamöterne i bäda Kamrarne uti samma proportion, som iakttages wid Utskottswalen. Hwad »nera af detailerna, svin i Analogie med Rcgerings-Formen och Riksdags-Ordningen kan behöfwa provisoriskt sörestrifwas, anser jag sä mycket mindre äswentyrligt, att det i exccution lemnäs till Regeringens åtgärd, som utom det, att alltsammans icke förr än wid Riksmötet kunde definitift för framtiden beslutas, förblifwa bade Konung och Folk förbundne af Grundlagarne, som blott nu i fragan vin Representations-sättet fordra någon särskild tillämpning, hwilken likwäl pä intet wis är stridande emot Negerings-Formen, ty denna förutsätter wäl pä nägra stallen efter närwarande skick, »nen fordrar icke Representationens fördelning i särskilde Ständ.
Ibland de flere och till en del »visserligen icke obetydlige anmärkningar, som kunna göras emot denna eller hwad helst annan förändring af Representationer», torde det tillätas mig att här blott Bilaga till Mem. N:o 36.
551 nämna en enda.
Den angar förvaltningen af Banquen, hwilken, ställd under de särskilde Standens garantie och ward, synes fordra grannlaga behandlande, för att icke i en framtid, efter en förändrad Representation, kunna genom mkhtydning bliswa ansedd såsom en Riket tillhörig disponible egendom; men enär, efter den här föreslagne inrättning, alltid ett wistt antal af de Folkclasser, som utgöra de fyra Riks-Standen, mäste blifwa till inträffande Riksmöten walde, sä kunde dehe personer anses berättigade att särskildt taga befattning nied Bananens wärd.
Denna inrättning bibehöll derigenom sä mycket mer fin sorm och egenskap af Bolag, och den wanliga nyssnämnde benägenheten, att anse Banguen säsom en för
Riket efter behag disponible egendom, skulle till stor del sörekommas.
Likwäl lemnar jag derhän, om nägra större betänkligheter wid en sädan arrangement skulle sig Yppa, och hwilka jag ej förcser, dä jag nu kanske nog hastigt framkastat denna idee.
Slutligen och hwad angär tiden att bringa till werkställighet den förändring i Representationen, hwarigenom de hittills orepresenterade skola komma i ätnjutande as en förmän, som man nästan kan säga blifwit dem högtidligen lofwad bade genom den allmänna rösten och Riks-Ständens utlätande; sä anser jag dermed icke utan en uppenbar obillighet kunna längre uppskjutas. Trcnne Riks-Ständ hafwa nästan uttryckligen bestämt en sädan rättighets ätnjutande wid nästa Riksmöte, och att det Fjerde Ständet hyser samma känsla för billighet och rättwisa, derom kan man ej twisla.
Men sättet för en sädan förändring är ännu obestämdt.
Att Riksens Ständer wilja fullfölja hwad de pä ett dem och tidehwarfwet sä hedrande sätt begynt, kan wäl icke sättas i sräga; men dä alla detailerna af 552 Expeditioner iill Riks-Ständen. werkställigheten icke lära möjligtwis pä en gäng kunna omfattas, dä en mängd uppgifter och kännedom af särfkilde omständigheter erfordras, hwilka wid detta Riksmöte icke lära kunna medhinnas att famla; sa föreser fag ingen annan utwäg att winna ett ändamäl, som wisat sig ligga bäde Riksens Ständer och hela Swensta allmänheten sä mycket om hjertat, än att Riksens Ständer, sedan de stadgat deras beslut om grundläggningen för dec sätt, hwarä, i sammanhang med ofwannämnde deras yttrade önskan, National-Representationen wid Riksdagarne mä inrättas, böra i underdånighet uppdraga ät Kongl. Majrt att, i öfwerensstäminelse dermed, besörja om »verkställigheten, pä sätt den, ester en sädan grundläggning som nypnämndt är, lämpligast och bäst ste kan, intill dep, enligt hwad jag äfwen här frammansöre haft den äran nämna, wid dä inträffande Riksmöte det, som med denna angelägna och grannlaga sak gemenskap äger, ytterligare kommer under stärstädande för att winna den slutliga sanktion, som erfordras i ett ärende, hwilket säster hela Nationens uppmärksamhet och stall uppfylla dep wäutan, att se detta bewis af sann medborgerlig auda ännu närmare sammanknyta föreningsbandet emellan alla Classer as Medborgare och derigenom giswa Europa ett nytt wedermäle as tänkesätt, wärdige tidehwarfwets upplysning, och af de ädelmodiga patriotiska känslor, som alltid lifwa Swenste Män."
Lx krotooollo 558 Bilaga till Mern.
Ständers Coustitutious-Utskotts Protocoll den 6 Februarii 1810.
S. D. Ingas Herr Kammarherren m. m. Grefwe Mörner till Protoeollet ett sä lydande
"Onekligen är der en af de saker, som, med någon erfarenhet af Riksdagsärenders gäng, falla mest i ögonen, den, att tvär Representation till sin beskaffenhet och sina grunder är felaktig.
Det är ocksä derföre ojemnförligt lättare att upptäcka bristerne, och att Ådagalägga de deraf härrörande olägenheter, än att säga, huru de ena och andra, genom en med Theone och Nationens lynne öfwerensstämmande förändring, mä kunna afhjelpas.
Mänga nog hafwa söre mig utwecklat det orimliga i Theorien och det skadliga i Praktiken, som härrör deraf, att Swensta Nationen alltid skall föreställas af fyra Ständ och, genom deras medwerkan eller jemkning allena, erhälla sina lagar och rigtningen för sin styrelse.
För mig stall det wara nog att »vidröra närwarande Representations beskaffenhet, endast sä wida som den kan komma att ingä i de twänne frägor, som wid undersökningen af detta ämne synas mig wara af hufwudsaklig wigt att beswara, nemligen hwad som bör wara ändamälet med en National-Representation, och huru den till detta ändamäls winnande bör wara beskaffad?
Sedan detza twänne frägor äro i allmänhet beswarade, ätcrstä twänne andra, kan hända ännu swärare, neml. den, huru dessa allmänna grunder skola lämpas pä Swerige, och 554 Expeditioner till Riks-StLnden. den, huru en förändring der skall kunna »verkställas?
Kanske torde till någon del beswarandet af dosta sednare kunna lättas, om man lyckas att utreda de förra; kanske torde också, i synnerhet wid den sista, medlen icke annars, än igenom ögnablickets möjligheter, kunna fullkomligen beräknas.
Emellertid stall jag wara nöjd, om jag i ett eller annat afseende förmar kasta naaot ljus i desta ämnen, och anhäller derföre, att mitt försök endast såsom sädant, och endast under denna synpunkt, mä bedömas!
Otwifwelaktigt är det allmänna och »väsendtligt» ändamälet med en National-Representation, att allmänna »viljan blir känd, att Representanternes beslut ma wara ett uttryck af Nationens gemensamma önskan för allas gemensamma wäl.
Otwiswelaktigt »vinnes detta ändamål, när allas enskilda behof bliftva sä förenade »ned det helas, att ingen förmar ät sina enstilda afsigter gifwa en öfwerwägande kraft, att det enstilda interestet blott för sä »vida kan blifwa hördt, svin det öfwerensstämmer med det allmänna, det är med Nationens »verkliga fördel.
Men detta en National-Representations allmänna ändamäl är likwäl icke det enda, son» i ett representativt Regeringssätt med densamma äsyftas.
Säsom Lagstiftande, skall den icke blott wara uttrycket af Nationens allmänna fordringar i afseende pä de grunder, efter hwilka den »vill styras, »nen i Europas sednare Stats-Författningar är ocksä denna Lagskiftande magt i synnerhet derföre Nationen uti dest Representanter förbehällen, att de stola tjena densamma till en borgen och ett förswar, att icke de gjorda Lagar mätte öfwerträdas, att icke Regentens »vilja mä kunna sättas i stället för Lagens bud.
National-Representation mäste derföre säsom Lagstiftande, i afseende pä allmänna stad - Bilaga till Mem.
N:o 36. 555 zanden, hafma en bjudande kraft och, i afseende pä Regeringens särskilda Åtgärder, hafwa en äterbällande kraft, som hindrar de Styrande, att öfwerskrida de gränser, soni för deras »verkningskrets arv bestämde.
— I Europas närwarande Sa»nHälls-Författningar bar således National-Representation sätt det dubbla söremälet, att ä ena sidan göra Lagarne, att ä den andra tjena till motwigt för bewarandet as deras helgd.
Det är i det förra afseendet, sou» rättigheten att granska Lagarne och att föreslå nya bliswit densamma förbehållen, och i det sednare, som rättigheten att ensam bewilja medel till Statö-kostnadernes bestridande, och att taga kunskap om dessa medels förwaltning, äflven bliswit samma Lagstiftande magt tillagd.
Dess åtgärd i det förra fallet är förekommande eller beredande, i det sednare hindrande eller aterhällande.
Den tjenar i det förra, att bestämma grunderna för Samhälls-Contractet, att jemka wilkoren efter Samhällets behof och tidernas förändringar, i det sednare, att bewaka utöfningen af de således föreskrifne grunder och uppfyllandet af dessa wilkor, samt ingär i detta afseende mera i sjelfwa Styrelse-befattningen.
Samhällets fordran i det förra afseendet är, att ingen onödig
Lag blir gjord, att alla de stadgande»», som något allmänt behof päkallar, blifiva iakttagne och förcskrifnc.
Samhällets fordran i det sednare afseendet gär derpå ut, att Lagen mä äga sin fulla kraft, att Regeringen »vid dess wärd icke mä öfwerfkrida gränsorne för dess tillämpning.
Fullkomligheten af Samhälls-magtens organisation i det förra afseendet beror derpä, att Lagar endast ur allmänna synpunctcn, för det helas wäl, icke ur ensidiga afsigter eller för enskilda interchen blifwa gjorda.
Fullkomligheten af samma organisation i det sednare afseendet hwilar derpä, att dä Regeringen 556 Expeditioner till Riks-Sländen. äger all nödig, bade »verknings- och twingande kraft, för att bibehälla Lagarnes helgd, den Lagstiftande magtcn, utan att directe kunna blanda sig i dest åtgärder, ma äga en nog motwägande kraft, för atr hindra ett inbrott uti, eller en wilkorlig förändring af Lagens föreskrifter.
Det problem, som man liknat wid det att kunna uppgöra Cirkelns fyrkant, och som uti fordna Statslärans systemer bestod deri, att göra Lagen ensam rädande öfwer alla, har nu sä wida nalkats närmare tillämpningen, att man ser wilkoret för dest werkliggörande, men utan att ännu kunna absolut uppge alla omständigheter för uppfyllandet deraf.
Dä det nu tyckes wara reduceradt derhän, till att kunna uppföra en rigtig gränslinie emellan den Werkställande och Lagstiftande magten, är ännu, sä wäl i anseende till den sednares organisation, som bädas rättigheter, mycket oasgjordt.
I det hela är således kanhända föga uträttadt för det närwarande; nien i besia ämnen, som bero uppä moraliska uppgifter öfwer Slägtets allmänna hushällning, och sättet af des ledning, lär det wara nog, om med omärkliga steg man smäningom, ehuru längfamt, kan nalkas mälet, ock dä man känner wilkoren för det rätta, lär man böra anse sig lycklig, allt som man i mer eller mindre män hunnit nalkas del.
Det är under denna synpunct som wi skola söka utreda den audra srägan, huru en Na ti o nalRepresentation, med afseende pä dessa wilkor, bör wara beskaffad.
Rousseau har ansett det representativa Systemet för oförenligt med friheten, och har sagt, att Engelska folket förgäfwes trodde sig wara fritt, att det ägde friheten blott under den tid, som det walde sina Representanter, att sedan detta wal ivar gjordt, förföll det äter till sitt intet.
Jag tror Bilaga till M-m.
N:° 36.
S57 mig finna, att Rousseau här förblandat utöfningen af den Lagstiftande magten med sjelfwa friheten, dä den förra icke är, eller kan och bör wara, annat än en borgen för den sednare.
Prot.-Utdrag den 12, 14 och 15 Mnj 1366.
299 afslag å det sednare tillstyrkandet, bibehöll den uti ifrågavarande hänseende nu O %i ~ gällande föreskriften; och godkändes §ms text med förbehåll om iakttagande af Ridderskapct och Adelns beslut §§ 32 och 33 (29 och 30), § 34 (31) samt §§ 32, 37, 38 och 39 i förslaget.
Utskottets hcmställandcn biföllos och §:ncs text godkändes. § 43 (40). §:n godkändes med uteslutande af den sista meningen, »skolande dock etc.» §§ 41, 42, 43, 44, 45, 4G och 47 i förslaget Iiilöllos med uteslutande fran § 45 af orden: »eller, på sätt i § i9 förc ikrifves, å postkontor allcmnad». .§ SI (48).
Utskottets hemställan afslogs och det i förevarande hänseende nu gällande 6tadgandet bibehölls. §§ 51, 54, 58, 59 och 61 i förslaget. (jodhände». % 67 (G i).
Utskottets hemställanden biföllos och §:ns text godkändes. § 70 l67).
Utskottets hemställan bifölls och §:ns text godkändes med uteslutande af orden: »eller, på sätt i § 19 föreskrifves, å postkontor allcmnad.» Ilärförutom beslöt Ridderskapct och Adeln, som ansåg sig sakna anledning att ingå i pröfning af de §:r i 1'öiordning'förslaget. hvilkas innehåll ej blifvit af Utskottet förändradt och om hvilkas ändring ej heller motion blifvit väckt, att lemna Uiskottet öppen rätt att vid förslagets förnyade behandling föreslå sådana ändringar i de af Ridderskapct och Adelli godkända §:na, som påkallades af Ridderskapet och Adelns från Utskottets (örslag afvikande beslut.
Den 12, 14 och 15 Maj.
Från Vdllo/l. Borgare-Siandet.
Vid förnyad föredragning af Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande M 1, angående vilkoren för bränvins tillverkning, godkände Borgare-Ståndet så väl nämnda Betänkande som dervid fogade förslag till författning i ämnet, med de undantag, alt
Ståndet dels, med afslag å förra tillstyrkandet sidan 7 och 4 § i förlättningsförslaget, beslöt 300 Prol.-Utdrag den 14 Maj 18611. bibehållande af nuvarande bestämmelse om 300 kannors minimitillverkning, dels ock till Utskottet återremitterade ej mindre följande delar af Beiänkandet, nemligen: förra hemställan sid. 16, förra tillstyrkandet sid. 17, tillstyrkandet sid. 17 och 18 angående § ‘21 i nu gällande författning, Utskottets båda hemställanden sid. 19, dess två sednare tillstyrkanden sid.
22 och sista yttrandet sid. 23, än äfven §<§ 18, 19, 20, 21. 24, 40, 43, 48 och 67 i Utskottets författningsförslag.
Ben 14 Maj.
Från Hederv. B onde-Stan det.
,S. D. Föredrogs Bevillnings-Utskottets Utlåtande JW 10, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Uiks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet M 4, angående stämpelpappersafgiften, dervid Ståndet fattade följande beslut:
Utskottets inbjudning i afseende på § 3 bifölls.
Hvad Utskottet yttrat och hemställt i fråga om §§ 6 och 7 godkändes, med undantag af Utskottets tagande af föreskriften angående stämpel å »tillståndsbevis till anläggande af bergverk, manufakturier» m. rn., hvilket yttrande Indes lill handling nr ne.
Utskottets anmälan, beträffande § 10, biel' äfven lagd till handhngarne.
Vid nu äfven skedd föredragning af samma Ut skotts Utlåtande M 11. i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Betänkande 7, i fråga om den för de Kongl, personerna och utrikes sändebuden stadgade tullfrihet m. m , blef detta Utlåtande lagdt till handl ngarne.
S. D. Föredrogos Lag-Utskottets Memorial: M 49, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande M 18, öfver Rikets Ständers Justitie-ombudsmans motion i afseende på kärandeparts skyldighet att gifva vederparten del af uppskofsbeslut, som bifölls; och M 50, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande JVs 24, öfver motioner om förändrade stadganden i afseende pä vilkoren för rättighet att fullfölja mål hos Hofrätterna och Högsta Domstolen.
Ståndet lade till handlingarne Utskottets i de 2:ne första punkterna af detta Memorial intagna anmälanden samt lät vid yttrandet i 3:dje punkten hero; hvaremot Utskottets i 4:de punkten gjorda inbjudningar antogos. S. D. Föredrogos Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets Betänkande JVs 9, i anledning af motioner om förändring af gällande Prof. Utdrag den 15 Maj 1866.
301 stadganden, angående skyldighet för prest alt från predikstolen upplåsa allmänna författningar och kungörelser m. m., som af singa; hvaremot samma Utskotts Betänkanden:
JV2 10, i anledning af motioner angående ändringar i gällande föreskrifter rörande hemmansklyfning; och JVs 11, i anledning af motion om ändring af 28 Kap. 1 § Byggningabalken, i fråga om afståndet mellan gästgifvaregårdar, biföllns.
Den !5 Maj.
Ridderskapet och Adeln. S D. Föredrogs och Iades till handlingarne Stats-Utskottets Memorial JV5 82. angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor.
S. D. Föredrogos och biföllos Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärsocb Ekonomi-Utskottets
JV° 9, i anledning af väckta motioner om förändring af gällande stadganden angående skyldighet för prest att från predikstolen uppläsa allmänna författningar och kungörelser m. m JVs 10, i anledning af väckta motioner angående ändringar i gällande föreskrifter rörande hemmansklyfning; samt M SI, i anledning af väckt motion om ändring af 28 Kap. S § Byggninga balken i fråga om afståndet mellan gästgifvaregårdar S. D.
Föredrogos Lag-Utskottets Memorialer:
JVs 49. i anledning af återremiss af Lag Utskottets Betänkande JVs 18, öfver Rikets Ständers Justitie-ombudsmans motion i afseende på kärandeparts skyldighet att gifva vederparten del af uppskofsbeslut. lii fö lis.
JVs 50, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande M 24, öfver väckta motioner om förändrade stadganden i afseende på vilkoren för rättighet att fullfölja mål hos Hofrätterna och Högsta Domstolen.
Ridderskapet och Adeln afslog Utskottets å sidan 5 förekommande två förslag och lade Memorialet i öfrigt till handlingarne S. D.
Föredrogos Bevillnings-Utskoltets Utlåtanden och Memorial:
M 10, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet M 4, angående stämpelpappersafgiften.
Pro'.-Utdra/} den 15 Maj 1S6G.
Ridderskapet och Adeln bifil Utskottets hemst iilian om uteslutande från förslaget af föreskrifterna om stämpel ä »miislnrebrcf till fabriks- och handtverksrörelse)) m. ni. samt lade Utlåtandet i öfrigt till handlingarne.
JVs 1!. i anledning af erhållen åtcrremiss af Bevillnings-Utskottets Betänkande M 7, i fråga örn den för de Kongl, personerna och utrikes sändebuden stadgade tullfrihet, m. m. Luden tii! handlingarne. dVå 12, i anledning af Riks-Ståndcns skiljaktiga beslut angående tullbcvill oingen.
Med nfslag å Utskottets till Riddcrsknpet och Adeln ställda inbjudningar, godkände
Ståndet alla de föreslagna voleringspropositioncrna; och blcf Utskottets slutliga yttrande, på grund af deremot gjorda anmärkningar, till Utskottet äterremitlerndt.
S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memoriaier:
M 88, i anledning of åtcrremiss af Utskottets Betänkande JVs 77, rörande väckta motioner om ändring i Kongl Förordningen den 11 Juli 1862, angående allmänt ordnande af presterskapets löneinkomster; samt M 89, i anledning af åtcrremiss af Utskottets Betänkande M 80, angå ende väckta motioner om ändringar i Kongl Förordningarna den 21 Mars 1862 om kommunalslyreise på landet, om kommunalstyrelse i stad och om landsting.
Från Vdllojl. Borgare-Slåndet.
Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial M 81. i anledning af Riks-Ståndcns skiljaktiga beslut uti åtskilliga frågor rörande regleringen af utgifterna under Riks-slatens Sjette Hufvudtitel; och beslöts som följer: 1 punkten, i sammanhang hvarmed ånyo föredrogs Ilöglolliga Ridderskapet och Adelns protokollsutdrag M 187. innefattande inbjudning lill Borgare-Ståndet alt förena sig i Ridderskapet och Adelns vid föredragning af 22 punkten i StatsUtskottets Utlåtande JW 60 fattade beslut, hvarigenom Utskottets deri gjorda hemställan bifallits med följande tillägg: »samt dervid jemväl uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t begära, att Styrelsen öfver Alnarps landtbruksinstitut varder i nåder lörsländigad att för framtiden undvika större utgifter än tillgångarne medgifva.»
Med afslag å denna inbjudning godkände
Ståndet den i förevarande punkt föreslagna voteringsproposition. 2 och 3 punkterna.
Godkändes, Prn/,- Uidroif den 16 Maj ISOG. 303 4 punkten.
Hlir ifrågavarande summa bestämdes af Siandet till 120,000 R:dr. 5 och G punkterna.
Gndltöndes. S. I).
Föredrogos ånyo Bcvillnings-Utskot'els:
Utlåtande JVS 10, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Slåndens skiljaktiga beslut i afseende ä andra delar af Betänkandet JVS 4, angående sliimpelpappcrsafgiflcn.
Bnrjare-Ständet lade till handlmgnrnc Utskottets sid. 1 til! annat Iliks-Ständ framställda inbjudning oell godkände Utlåtandet i öfriga delar.
Utlåtande JVS 1 !, i anledning af erhållen återremiss af Bcvillnings-Utskottets Betänkande JVS 7, i fråga om den för de Kongl, personerna och utrikes sändebuden stadgade tullfrihet, m. in. Hifnlh; och Memorial JVS 12, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut angående tullbcvillningcn.
Med alsing 3 Utskottets i vissa punkter framställda inbjudningar till BorgareStåndet, godkände Ståndet Memorialet i öfrigt.
Från Ilogv.
S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarnc Stnts-Utskottcts Memorial JVS 82, angående verkställd omröstning i anledning af Uiks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga tiil slatsrcglcringcn hörande frågor. S. I).
Bevillnings- Utskottets ncdannämnda Utlåtanden och Memorial: JVS 10, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Slåndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet JVS 4, angående sliimpclpappcrsafgiften.
Utskottets yttrande under §§ G och 7. sid. 2, rörande Prcstc-Ståndets beslut i fråga om slämpclafgiftcn för bouppteckningar, godkändes, och bdöll Ståndet den af Utskottet å samma sida gjorda hemställan, alt föreskrifterna om stämpel å »mästarebref till fabriks- och handtverksrörelse» samt »tillståndsbevis till handels idkande utan burskap», äfvensom derom, att »gesallbref» äro från all stämpel befriade, må ur författningsförslagct utgå. 304 Prot.-Utdrag den 16
Maj 1866.
Öfriga delar af detta Utlåtande lades till handlingarne.
JM 11, i anledning af erhållen återremiss af Bevillnings-Utskottets Betänkande JM 7, i fråga om den för de Kongl, personerna och utrikes sändebuden stadgade tullfrihet, m. m.
JM 12, i anledning af Hiks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående tullbevillningen.
Med afslag ä Utskottets till Preste-Ståndet ställda inbjudningar godkände Ståndet samtliga i detta Memorial föreslagna voteringspropositioner, och blef den vid slutet förekommande anmälan till Utskottet återremitterad.
S. D b öredrogos ånyo Lag-Utskottets nedan omförmälda Memorial: M 49, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande JM 18. öfver Rikets Ständers Justitie-ombudsmans motion i afseende på kärandeparts skyldighet att gifva vederparten del af uppskofsbeslut. lii[olls. JM 50, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande JM 24, öfver väckta motioner om förändrade stadganden i afseende på vilkoret) för rättighet att fullfölja mål hos Hofrätterna och Högsta Domstolen.
Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betäukanden: JM 10, i anledning af väckta motioner angående ändringar i gällande föreskrifter rörande hemmansklyfning; och JM 11, i anledning af väckt motion om ändring af 28 Kap 1 § Byggningabalken, i fråga om afståndet mellan gästgifvaregården S. D. Efter förnyad föredragning lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial: JM 88, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande JM 77, rörande väckta motioner om ändring i Kongl. Förordningen den 11 Juli 1862, angående allmänt ordnande af presterskapets löneinkomster; och JM 89, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande JM 80, angående väckta motioner om ändringar i Kongl. Förordningarne den 21 Mars 1862 om kommunalstyrelse på landet, om kommunalstyrelse i stad och om landsting.
Från Vallo/l.
Föredrogos ånyo Lag-Utskottets Memorial: JM 49, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande JMi 18, öfver - Prot.-Utdrag den 16
Maj 1866 305 ver Rikets Ständers Justitie-ombudsmans motion i afseende pä kärandeparts skyldighet att gifva vederparten del af uppskofsbeslut.
Af slogs; och M 50, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande M 24, öfver väckta motioner om förändrade stadganden i afseende på vilkoren för rättighet att fullfölja mål hos Hofrätterne och Högsta Domstolen.