Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt hvad den nådiga Propositionen vidare innehåller, skulle med berörda försök, för hvilkas utförande ett approximativt kostnadsförslag blifvit hos Förvaltningen af Sjöärendena uppgjordt, visserligen i främsta rummet åsyftas att vinna erfarenhet, rörande så väl de kraftigaste för sjöförsvaret användbara skjutpjeser, som mått och öfrig beskaffenhet af de, till skydd mot sådana, mest ändamålsenliga plåtar, men Kongl. Majit har derjemte ansett det icke böra förbises, att för en fullständig utredning af dessa ämnen, äfvensom till befrämjande af landets sanna fördel i ej mindre industriel än militäriskt hänseende, det vore af yttersta vigt, att under försöken jemförelse anställdes emellan tillverkningar af Svenska och utländska råämnen.
Omförmälda kostnadsförslag upptager: 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 32. till en skottafla, med 100 qvadratfot
Svensk pansarplåt af 4T0,, verktums tjocklek 12,600: — » en d:o, med 100 qvadratfots pansarbeklädnad af fyrdubbel lj verktums Svensk plåt 9,500: — » 200 qvadratfot Engelsk och Fransysk pansarplåt med taflor 18,000: — » ammunition, med undantag af krut 3,000: — » ersättning för kanoner, som genom försöks-skjutningen göras till krigsbruk odugliga 4,000: — » till uppförande af skyddshus, skottvall m. m., samt för transporter, aflönin gar m. m 14,900: — » anskaffning af kanoner och projektiler af ny eller förbättrad konstruktion, samt till utgifter för behof, som genom försöken ådagaläggas 38,000: — Summa R:dr 100,000:
— Vid pröfning af denna nådiga framställning har Utskottet, enär Kongl. Majit uti Dess nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, jemväl å 4:de Hufvudtiteln begärt ett extra statsanslag af 100,000 R:dr för artilleri-försök, ansett sig böra tillse, huruvida icke de ändamål, för hvilka ifrågavarande särskilda anslag voro afsedda, egde med hvarandra det sammanhang, att dessa anslagsfrågor borde på en gång hos Rikets Ständer till pröfning förekomma.
Uti det Stats-Råds-protokoll öfver Landtförsvars-ärenden, som är Kongl. Maj:ts nyssnämnda nådiga Proposition bifogadt, finnes beträffande sistberörda anslag anfördt, att på grund af den i Christiania, efter Kongl. Maj:ts nådiga befallning, under 1861—1862 års vinter nedsatta Svensk-Norska Artilleri-kommittés, af Krigs-styrelserna i begge rikena gillade förslag, skulle, för gemensamt lösande af frågan om införande af refflade kanoner i de förenade rikenas artillerier företagas åtskilliga försök, utaf hvilka den Norska Artilleristyrelsen, af uppgifna orsaker, åtagit sig den betydligaste delen, hvaremot, till nödig jemkning i kostnaden de begge rikena emellan, Sverige skulle ensamt bekosta och utföra »slutliga försök med det system för gröfre kanoner, hvilket, på grund af de i Norrige verkställda förberedande försöken, borde komma till införande i de förenade rikenas land- och sjö-artillerier, i ändamål att vid hvarje särskild kaliber bestämma konstruktionen af så väl de olika kanonsorterna, som ock de dertill hörande projektilerna.»
Då försöks-skjutningarne i allmänhet icke allenast hade till ändamål att erfara träffsäkerheten, utan ock verkningarne af de refflade pjesernas projektiler, hade
Artilleri-kommittéen jemväl uttryckt önskligheten af att skjutning mot betäckningsmedel af sådan beskaffenhet, som, för att motstå artilleriets ökade verkningsförmåga, kunde ifrågakomma att användas på krigsfartyg och fästningar, utfördes, om möjligt, samtidigt med de försök, som skulle af Sverige anställas.
Dessutom, då på sednare tider slätborrade kanoner af grofva kalibrar och konstruerade för stora laddningar och tunga projektiler visat fördelaktiga resultater, särdeles i afseende å deras användande mot bepansrade fartyg från kustbefästningar, vore vigtigt att Stats-Utskottets Utlåtande J\i 32. 5 äfven försök med sådana pjeser blefve i sammanhang med öfriga försöks-skjutningarne företagna.
Kostnaderna för ofvanuppräknade artilleri-försök voro sålunda beräknade: till anskaffning af nödigt antal pjeser 13,720: — » projektiler af alla slag med tillhörande antändningsrör 55,100: — » underlag eller lavetter 5,000: — » anskaffande af jernplåt, äfvensom till sjelfva utförandet af skjutningen mot olika betäckningsmedel 20,000: — » transportkostnad, rese- och traktamentsersättningar, samt diverse utgifter 6,180: — Summa R:dr 100,000:
— Att resultaterna af de undersökningar, för hvilka Kongl. Maj:t sålunda äskat anslag, böra blifva vid ordnande af vårt försvarsväsende af synnerlig vigt och att, i följd häraf, Staten icke bör undandraga sig de dermed förenade kostnader, äfven om dessa uppgå till ganska betydliga belopp, har Utskottet funnit obestridligt; men då, vid granskning af ofvanintagna kostnadsförslag och öfriga uppgifter, det synts
Utskottet uppenbart att de särskilda frågor, hvilkas lösning angifvits vara med de föreslagna skjutförsöken åsyftad, i flera hänseenden med hvarandra sammanfalla, har Utskottet ock antagit att, derest de särskilda för flottan och landtförsvaret afsedda försöken blefve gemensamt anställda, denna anordning skulle, utan att motverka uppnåendet af de afsedda ändamålen, bereda möjlighet till någon minskning i de beräknade utgifterna.
Och då Utskottet, vid jemförelse af de särskilda i kostnadsförslagen upptagna poster, ansett en summa af 40,000 R:dr vid sådant förhållande kunna inbesparas, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer måtte till bestridande af kostnaderna för gemensamt anställande af ofvan omförmälda skjutförsök till Kongl. Maj:ts disposition på Riksgälds-kontoret anvisa ett belopp af 160,000 R:dr Runt.
Stockholm den 16 Januari 1863 6 Stats-Utskottcts Utlåtande M 33.
Auk. till Esp.-Utsk. den 16 Jan. 1863, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om anslag eller lån af allmänna medel åt Länsmannen J. Sandqvist, till gäldande af den på länsmans-bostället Grillby JM 3 belöpande skifteskostnad. (R. A.)
Uti en inom Bonde-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion [JM 266) har Riksdags-fullmägtigen J F.
Fredriksson från Upsala län föreslagit, att Rikets Ständer måtte af statsmedel bevilja länsmannen J. Sandqvist, till gäldande af den på länsmansbostället Grillby JM 3 i Willberga socken af Upsala län belöpande skifteskostnad, antingen understöd utan återbetalningsskyldighet eller ock ett lån af 3,800 R:dr Runt, räntefritt eller med fyra procents ränta, jemte skyldighet att å kapitalet årligen afbetala en tjugondedel.
Såsom skäl för denna framställning har motionären anfört, att, vid det i Grillby by år 1859 afslutade laga skifte, den kostnad för utflyttningar, odling, hägnad m. m., som, enligt vederbörande landtmätares vid motionen fogade uträkning, blifvit före nämnda länsmans-boställe påförd, uppgått till 3,797 R:dr 79 öre; att denna kostnad, jem likt Kongl. Kungörelsen den 4 Maj 1827, måst förskottsvis gäldas af länsman Sandqvist, hvilken i sin berörda egenskap egde en ordinarie inkomst af tillhopa 700 R:dr årligen, hvarmed han hade att försörja hustru och 11 barn; att han, som saknade egen förmögenhet, i följd häraf nödgats upplåna nämnda summa, hvarå årligen räntan utgjorde ett betydligt afdrag å hans små inkomster, hvilka knappt försloge för familjens underhåll, i följd hvaraf han för räntans betalande årligen måste göra nya lån; att ehuru boställsinnehafvare, enligt nämnde Kongl. Kungörelse, egde rättighet att, derest han ej sutte qvar å bostället i tjugo år från skiftets tillträde, af efterträdaren erhålla ersättning för sitt för - Stats-Utskoltets Utlåtande JYs 33. 7 skott med en tjugondedel deraf för livart och ett af de återstående åren, det likväl syntes obilligt att lian härför skulle ligga i förskott, helst en efterträdande boställshafvare möjligen icke vore vederhäftig för ersättningens utbetalande; samt att rättvisan syntes kräfva att Staten, såsom egare af bostället, åtoge sig skyldigheten att förskjuta ifrågavarande kostnader, mot rättighet att af boställshafvaren uppbära ränta å förskottet och årlig amortering deraf Motionären har derjemte med ingifna handlingar styrkt, att länsmannen Sandqvist år 1859 hos Kongl.
Maj:t i underdånighet sökt, att af statsmedel antingen erhålla understöd utan återbetalningsskyldighet, eller ock ett amorteringslån till ifrågavarande kostnaders bestridande, men att, — oaktadt Kongl Kammar-kollegium och Kongl.
Statskontoret, öfver denna ansökan hörde, i underdånighet hemställt, om icke Kongl.
Maj:t kunde finna skäligt att genom nådig Proposition föreslå Rikets Ständer att bevilja länsmannen Sandqvist ett lån af 3,800 R:dr, med eller utan ränta, att amorteras på 20 år, räknadt från och med den tid då det nya skiftet tillträddes, samt Konungens Befallningshafvande i Upsala län jemväl yttrat den åsigt, att det vore önskligt, om boställsinnehafvare genom
Statens mellankomst kunde beredas lindring i de dryga skifteskostnaderna, — Kongl.
Maj:t likväl, vid föredragning häraf, funnit ansökningen icke böra till någon Kongl. Maj:ts åtgärd föranleda.
Ehuru Utskottet, lika med de embetsmyndigheter, som i förenämnda hänseende sig yttrat, finner, att svårigheter måste möta för Sandqvist att genom lån anskaffa en i förhållande till hans ställning så betydlig summa, som den ifrågavarande, samt Utskottet jemväl inser, att det tryckande i utgiften ökas derigenom, att icke full säkerhet förefinnes att, i den händelse han inom ofvannämnda tidrymd af 20 år från tjensten afgår, efterträdaren skall ega förmåga att godtgöra hvad af skifteskostnaden för de då ännu bristande åren belöper; anser likväl Utskottet, vid det förhållande att Konungens Befallningshafvande i Upsala län, uti sitt öfver Sandqvists ofvanberörda ansökan afgifna underdåniga utlåtande, upplyst att ifrågavarande boställe, som förut ansetts för ganska godt, bör hafva vunnit icke obetydligt genom det förrättade skiftet, samt med afseende derjemte derpå att, om motionen bifölles, andra innehafvare af boställen, hvilka varit delegare i skifteslag, kunde ega anledning väcka enahanda anspråk på understöd, sig böra hemställa: att ifrågavarande motion icke må vinna Rikets Ständers bifall.
Stockholm den 16 Januari 1863. 8 Ståts-Utskottets Utlåtande M 34.
Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Jan. 1863, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om anvisande af medel lili Westerbottens läns Pröfnings-kommitté, såsom tillskott för bestridands af de i 76 § Bevillningssladgan omförmälda utgifter.
(R. A ) Med bifogande af utdrag ur Westerbottens läns Pröfnings-kommittées protokoll för den 6 sistlidne Oktober, hvaraf inhemtas, att de, enligt 76 § af nu gällande Bevillningsstadga, för deruti bestämda ändamål anvisade sex procent af bevillningsmedlen inom nämnde län för år 1862 utgjorde 1,952 R:dr 78 öre, och att, sedan derifrån afgått ersättning för tryckningskostnader samt till krono-ombud och protokollsförande vid Pröfnings-kommittéen, icke mer än 1,665
R:dr 10 öre återstode att fördela emellan alla öfriga personer, som för be sväret med taxeringen vore berättigade att åtnjuta någon ersättning, hvilken ersättning blefve ännu ringare för de följande åren, då endast 3 procent af bevillningsmedlen äro härtill anslagna, har Herr von Hedenberg, L. A., uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (JVs 150), föreslagit, att Rikets Ständer, i enlighet med bestämmelsen i 118 § af 1858 års Bevillningsstadga, behagade för Westerbottens län anvisa ett anslag för år 1862 af 600 R:dr och för 1863 af 800 R:dr, att af blifvande Pröfnings-kommitté i länet, jemte det redan bestämda, fördelas; samt att för nästa statsreglering dylikt anslag antingen må beviljas eller ock uti Bevillningsstadgan förklaras, att den brist, som, efter Pröfnings kommittéens bedömande, uppkomme i de såsom skäliga ansedda ersättningarne, må fyllas af andra Riksgälds-kontorets medel.
Stats-Utskottet, till hvars handläggning ifrågavarande motion blifvit remitterad, har ansett sig först böra upplysa, att den för bestridande af kostnaderna för taxeringsförrätt uingarne - Stats-Vtskottets Utlåtande N:o 34.
9 Bingarne samt till arfvoden för dervid lemnadt biträde af tjenstemän m. m, anvisade procent af bevillningssumman, genom 118 §i 1858 års Bevillningsstadga, höjdes från 1§ till 3 procent af hvarje läns bevillningssumma, jemte det samma §, likasom tillförene egt rum, medgaf, att till dessa kostnaders bestridande finge, af inflytande medel, särskildt användas 800 R:dr R:mt inom Norrbottens län, 300 R:dr inom Vesterbottens och Jemtlands samt 200
R:dr inom Wester-Norrlands-län.
Denna, för bestridande af taxeringskostnaderna, i de norra länen medgifna tillökning hade sin grund deruti, att skjuts- och traktaments-penningar för ledamöterne i Pröfnings-kommittéerne, enligt 1858 års och föregående Bevillningsförordningar, skulle utgå af bevillningsprocenten, hvilken i de norra länen var dertill otillräcklig, enär en stor del af ledamöterna voro bosatte på ganska betydliga afstånd från Pröfnings-kommittéernas samlingsort, i följd hvaraf resekostnads-ersättningarne inom dessa län ofta uppgingo till ganska betydliga belopp.
Jemlikt 4 morn. af 76 § uti nu gällande Bevillningsstadga är deremot uttryckligen föreskrifvet, att de i 70 § af samma stadga bestämda rese- och traktamentskostnads-ersättningar icke blott till de å Pröfnings-kommittéens sammanträdesort icke bosatte ledamöterne i denna Kommitté, utan ock till de kronofogdar och andre personer, som enligt 76 § skola från annan ort vid Pröfnings-kommittéen sig infinna, böra, utan sammanblandning med de af bevillningsprocenten utgående taxeringskostnader och arfvoden m m., utbetalas utaf Riksgälds-kontorets i landtränterierna innestående medel.
Då sålunda det tillförene gällande skälet till den för de norra länen anvisade särskilda tillökning i bevillningsprocenten numera icke förefinnes, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Bill. till H. St.
Prol. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Åfd. 13 Baft. 2 10 Stats-UIskottets Utlåtande M 35.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga angående ombijggandet af Östra flygeln af Rikets Ständers hus. (R. A) Sedan Rikets sednast församlade Ständer, jemlikt 261 § af det för Riksgälds-kontoret nu gällande reglemente, uppdragit åt Fullmägtige i nämnda kontor att före innevarande riksdag låta uppgöra förslag till en sådan förändring ock reparation af östra flygeln af Rikets Ständers hus, att de der befintliga lägenheter försattes i ändamålsenligt skick och, så vidt förhållandena medgåfve, erhölle den utvidgning, att fullt tillräckliga lokaler kunde beredas för de Rikets Ständers Utskott, som vore i behof af större utrymme, hafva Fullmägtige, uti skrifvelse af den 20 sistlidne November, till Stats-Utskottet öfverlemnat en af arkitekten, vice Professorn Albert Törnqvist, som af Ofverintendentsembetet blifvit förordnad att uppgöra de äskade förslagen till ofvannämnde flygelbyggnads reparation och förändring, till Fullmägtige ingifven skrift, deri han anmält att, i anseende till den dåliga grund, hvarpå omformälde byggnad vore uppförd, och densammas åt sjösidan ständigt fortgående sättning, det icke vore möjligt att genom dess påbyggnad bereda ökadt utrymme, hvilket endast skulle kunna åstadkommas genom den bristfälliga flygelns nedrifning och uppförandet i dess ställe af en ny större flygelbyggnad, hvartill bemälde professor uppgjort ej mindre plan- och faqad- samt inredningsritningar, än äfven fullständigt kostnadsförslag, uppgående till en summa af 49,528 R:dr 20 öre Jemte det Fullmägtige till Utskottet öfverlemnat dessa ritningar och kostnadsförslag, hafva Fullmägtige anmält: att innehafvaren af den på östra sidan af Rikets Ständers hus belägne så kallade Hebbeska egendomen under förra hälften af år 1861 genom anställd rättegång väckt påstående derom, att den emellan denna egendom och östra flygeln af meranämnda hus befintlige Stats-Utskottets Utlåtande M 35.
11 öppna tomtplats, hvilken hittills ansetts tillhöra detta hus, och åt hvilken plats fönsteröppningar nu finnas uti ifrågavarande flygel och jemväl blifvit anbringade å ritningen till den föreslagna nya byggnaden, måtte förklaras vara en Hebbeska egendomens tillhörighet, eller ock att samma öppna plats, ifall ett sådant förklarande icke kunde erhållas, måtte tillerkännas
Stockholms stad såsom en gränd-dessein: varande den härom anställde rättegång, likasom frågan om det deremot å Riksgälds-kontorets sida framställda yrkande, att Hebbeska egendomens innehafvare måtte förpligtas att borttaga de å en del af den tomt, sora tillhör Rikets Ständers hus, af meranämnde egendoms fordne egare uppförde byggnader och låta till detta hus utlägga denna tomtedel, ännu beroende på Stockholms Rådhusrätts pröfning och afgörande, sedan, till följd af nyssbemälde domstols beslut, besigtning genom Handels- och Ekonomi-kollegii försorg under förlidne sommar blifvit verkställd till utrönande af hvardera tomtens storlek och rätta gränslinier, samt
Stadsingeniörens jemte detta kollegii utlåtanden rörande de väckta frågorna blifvit infordrade.
Af de till Utskottet sålunda öfverlemnade ritningar och öfriga handlingar har Utskottet inhemtat, att rummen i den föreslagna nya flygelbyggnaden skulle erhålla en höjd af 8 alnar, till följd hvaraf fönstren icke komme i samma horizontala sträckning som hufvudbyggnadens, samt att flygeln skulle blifva 12 alnar längre, än den motsvarande vestra flygelbyggnaden.
Den irregularitet, som härigenom skulle uppkomma, såväl i afseende på plan-dispositionen som våningarnes fönsterhöjder, i förhållande till fönstren i sjelfva hufvudbyggnaden, har arkitekten väl ansett icke hafva något menligt inflytande på det hela af byggnadens anordning och utseende, då irregulariteten endast blefve synlig från gårdssidan samt från den till Hebbeska huset gränsande tviste-tomten; men häremot har, såsom det synes Utskottet icke utan skäl, blifvit anmärkt att, om ock en enskild husegare kunde finna sin uträckning vid att, utan afseende på det mer eller mindre reguliera i byggnadssättet, verkställa en dylik flygelombyggnad, borde dock icke ett representanthus erhålla en tillbyggnad, som helt och hållet stöde i disharmoni med såväl sjelfva hufvudbyggnaden, som med den vestra flygeln.
Byggnaden vore dessutom synlig icke blott från gårdssidan och Hebbeska tomten, utan äfven från flera allmänna platser, såsom Slussplanen, Södermalmstorg, åtskilliga gator å Södermalm o. s. v.; hvarförutan icke heller borde förgätas, att de personer, som komme att vistas såväl i hufvud byggnaden som i flyglarne, finge talrika tillfällen att observera den i ögonen fallande irregulariteten.
Vidare har Utskottet inhemtat att, sedan fråga under sistlidne riksdag blifvit väckt om beredande af annan embetslokal för Rikets Ständers Justitieombudsman och hans expedition, i stället för de åt honom till gemensamt begagnande med Lag-Utskottet tillförene upplåtne ruin i Rikets Ständers hus, har Justitieombudsmans-expeditionen numera blifvit förflyttad till de, uti Stats-Utskottets memorial N:ol66 vid sist förflutne riksdag omförmälde, rum uti Riksgälds-kontorets hus, i följd hvaraf den öfverklagade otillräckligheten af den för Lag-Utskottet afsedda lokal, numera upphört.
Likaså hafva de för Konstitutions-Utskottet afsedde rum i Rikets Ständers hus under sistlidet år, genom en fullständig repara - 12 Stats-Utskottets Utlåtande M 36. tion och till någon del förändrad inredning, blifvit så iordningsatte, att desamma kunna under hela riksdagen af nämnda Utskott begagnas.
Då sålunda de uti östra flygeln af Rikets
Ständers hus befintliga lägenheter nu äro försatte uti ändamålsenligt och brukbart skick, samt de öfverklagade olägenheterna blifvit, så vidt det utan flygelns ombyggnad kunnat ske, behörigen afhjelpta; har Utskottet, som anser, att en sådan ombyggnad destomindre för det närvarande bör ega rum, som frågan om eganderätten till den emellan östra flygeln af Rikets Ständers hus och Hebbeska egendomen belägna tomtplats är underkastad tvist, af hvars utgång planen för en blifvande ombyggnad är i väsendtlig mån beroende, funnit sig böra tillstyrka, att frågan angående ombyggnad af östra flygeln af Rikets Ständers hus må anses hafva förfallit.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om begagnande af poslremissvexlar för öfversändande af penningar från och till Riksgälds~konlorel. (RA) Med anledning af Rikets Ständers år 1861 församlade Revisorers uti deras berättelse, angående Statsverkets tillstånd och förvaltning, gjorda hemställan om rättighet för vederbörande embetsmyndigheter att vid penningeförsändningar begagna så kallade postremissvexlar, har Grefve Cronstedt, Fr,, uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Statsutskottet remitterad motion (N:o 206), hemställt, att vid remisser af Riksgälds-kontorets medel postremissvexlar, utgifne af Enskilde Banker eller Filial-banker eller ock af sadane bankers Stats-Utskottets Utlåtande M 36.
13 bankers dertill befullmägtigade ombud, samt ställde att vid uppvisandet å den ort, dit vexeln skall afgå, betalas till den person eller myndighet, till hvilken vexeln är afsedd att öfversändas, måtte, der sådant utan olägenhet kan ske, få begagnas såväl af Riksgäldskontoret för remisser till landsorterna, som af dervarande verk eller myndigheter vid penningars öfversändande till nämnda kontor; dock under vilkor att Rikets Ständers Banks eller Lånekontors anvisningar, der så ske kan, företrädesvis böra begagnas.
Då Rikets Höglofl Ständer, genom bifall till Stats-Utskottets i 10 § af dess den 19 sistlidne
December afgifna utlåtande N:o 21 gjorda tillstyrkande, hufvudsakligen gillat Revisorernas i ofvanberörda hänseende framställda förslag, i fråga om postremissvexlars begagnande af de verk och inrättningar, som ega fribrefsrätt, får Utskottet, enär samma skäl, som gälla för dylika vexlars begagnande af dessa verk och inrättningar, äfven äro tillämpliga i afseende på Rikets Ständers Riksgälds-kontor och dem, hvilka det åligger att med posten försända detta Kontors kontanta penningar, tillstyrka, att Rikets Ständer, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad sålunda i afseende på Kronans embetsverk blifvit medgifvet, måtte besluta, att, vid remisser af Riksgälds-kontorets medel, postremissvexlar, utgifna af Bankinrättningar, som Kongl. Maj:t oktrojerat, äfvensom af deras direktioner bemyndigade kontor, samt ställde att vid uppvisandet å den ort, dit vexeln skall afgå, betalas till den person eller myndighet, till hvilken vexeln är afsedd att öfversändas, må, der sådant utan särskild kostnad eller olägenhet kan ske, begagnas såväl af Riksgälds-kontoret för penningeförsändningar till landsorterna, som af dervarande verk och myndigheter vid penningars öfversändande till nämnda Kontor; dock under vilkor att, i fråga om penningeförsändningar emellan Stockholm och de orter, hvarest Rikets Ständers Bank har lånekontor, bemälde Banks eller lånekontors anvisningar böra begagnas.
Under förutsättning af Rikets Ständers bifall härtill, får Utskottet derjemte hemställa, dels att Rikets Ständer behagade uti afgående underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes till vederbörandes kännedom härom utfärda nådig Kungörelse; dels att Utskottet må, utan afvaktan deraf, om Rikets Ständers beslut i detta ämne meddela Fullmägtige i Riksgälds-kontoret behörig underrättelse Stockholm den 16 Januari 1863.
Vrot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 13 Höft. 3 14 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 37. N:o 37.
Ank. till Exp.-Utsk. dea 19 Jau. 1863, kl. 11 f. m.
Utlåtande, t anledning af väckt motion om beviljande af ett räntefritt amorteringslån lill bestridande af arfvoden åt Landtmätare vid laga ski/len i Norrbottens län. (R. A.) Riksdagsfullmägtigen Herman Öbom från Norrbottens län har, uti en inom BondeStåndet väckt och till Stats-Utsköttet remitterad motion (JVs 164), i hvilken Riksdagsfullmägtigen Josef Osear Älmqvist jemväl instämt, på anförda skäl föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett räntefritt amorteringslån af 20,000 R:dr årligen till landtmäteriarfvodens bestridande vid laga skiften inom Norrbottens län, emot den garanti och öfriga vilkor för medlens återbetalning, som Rikets Ständer ansåge erforderliga.