Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anmälan, att under titel: ”Rikets Ständers Riksgälds-kontors medel till kostnader ”för en vattenledning till Carlskrona,” under en längre följd af år, en behållning af 4,099 R:dr 19 sk. 7 rst. i räkenskaperna in- och utbalanserats, om orsaken hvartill upplysning icke erhållits af tillgängliga handlingar, hafva Revisorerne ansett, att, om berörde summa icke för det afseada ändamålet erfordrades, densamma borde till Riksgälds-kontoret öfverlemnas; och får, i anledning häraf, Förvaltningen i underdånighet underställa Eders KongL Majris nådiga pröfning, huruvida nämnde belopp, — återstående å det af Rikets Ständer, vid 1834 och 1835 års Riksdag, för en vattenledning till Carlskrona beviljade extra statsanslag, 83,333 R:dr 16 sk., hvaraf för jernrören m. m. till vattenledningen utbetalts 79,233 R:dr 44 sk. 5 rst., — bör, såsom afsedt för vattenledningens fullföljande, fortfarande i räkenskaperna balanseras, eller om, på sätt Revisorerne hemställt, detta belopp skall till Riksgälds-kontoret återbetalas.
I anledning af Revisorernes yttrade mening, att det skulle leda till en lättare öfversigt af den ekonomiska förvaltningen vid Flottans Stationer, om uti den berättelse, som vid hvarje ”statsreglering” (hvarmed förmodligen menas Stats-revision) algi Ives, jemväl meddelades underrättelse om verkställda nybyggnader och reparationer, lär Förvaltningen, i öfverensstämmelse med hvad, till följd af en likartad framställning vid 1843 års Statsrevision, blifvit under den 7 Mars 1844 i underdånighet yltradt, anföra: att, genom Kongl, cirkuläret den 14 Augusti 1841, de förvaltande Ycrken endast fått sig ålagdt, att vid hvarje inträffande Stats-revision, till ledning för granskningen af Statsverkets räkenskaper, uppgöra och i underdånighet ingifva till Eders Kongl.
Majit ställda berättelser om de förhållanden, hvilka Embetsverkens hufvudböcker och dit hörande handlingar närmare utreda, jemte behöriga general-sammandrag af de räkenskaper, som vid den förestående revisionen skola utgöra föremål för granskning, men ingalunda föreskrifvits, ali ifrågavarande berättelser borde innefatta någon detaljerad redogörelse för hvarje administrativ förvaltningsgrens förhandlingar-under revisionsåren; hvilken redogörelse vore, hvad Flottan och Lotsverket beträffar, så mycket mera obehöflig, som Revisorerne kunna af de arbets- m. fl. berättelser, hvilka, jemlikt 16 § 2 mon. i Kongl. — 230 — Maj:ls för Förvaltningen af sjö-ärenderna den 18 Februari 1841 utfärdade nådiga Instruktion, i Februari månad hvarje år till Eders Kongl. Maj:t ingifvas, hemta alla erforderliga upplysningar i omförmälda hänseende.
Öfver de anmärkningar, som i Revisions-berältelsen förekomma emot Stockholms Stations räkenskaper, har Förvaltningen infordrat vederbörandes vid Stationen förklaringar, hvilka denna dag kommit Förvaltningen tillhanda och nu i underdånighet öfverlemnas.
Hvad Revisorerne för öfrigt anfört, innefattande blotta anmälanden, har Förvaltningen icke ansett föranleda lill något yttrande å dess sida.
Remisshandlingarne varda härjemte återställda, och Förvaltningen af sjö-ärenderna framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ls underdånigste, tropligtigsle tjenare och undersåter, J. KREUGER. Uhr. j. rlomstedt. g. e. lundstedt, r. w. bäckborg.
P. O. BÄCKSTRÖM.
Stockholms Stations Kamrnaroch Sjö-militie-kontors förklaring i anledning af 1849 års Revisorers an märkningar vid nämnde Stations räkenskaper.
Ödmjuk Förklaring! § 1.
Hvad först angår kokinrättningen och svarfstolen, så påminner jag mig med visshet, alt Herr Varfs-chefen, efter att hafva gjort sig noga underrättad om priserna på — 231 — de (lera ställen, hvarest sådana persedlar förfärdigas, beställt de ifrågavarande och derför betingat priset, hvilket ock är af honom å räkningarne antecknadt; hvadan således, efter min öfvertygelse, Kongl.
Maj:ts och Kronans rätt och bästa, så godt möjligt varit, iakttagits.
Vidkommande dernäst upphandlingen af diverse artiklar, såsom kalk och jernkramvaror m. m., vill jag ock påminna mig, att kalken köptes af en lefverantör till samma pris, som Kongl.
Förvaltningen af sjö-ärenderna med honom kontraherat; och beträffande jernkramvarorna m. m., så har förhållandet oftast varit sådant, att de ej reqvirerats förr, än de genast måst anskaffas, så framt arbetena i verkstäderna ej skolat afstanna; hvarföre ock tiden ej medgifvit hvarken anmälan hos Kongl. Förvaltningen af sjö-ärenderna om behofvct deraf, eller anbuds infordrande genom annons i tidningarne, utan har samma åtgärd, som i några och trettio år ägt rum, måst följas, nemligen: att hos vissa personer genast reqvirera de dagliga behofven emot gängse priser ; och annorlunda lärer ej komma att tillgå förr, än medel varda anslagna till förrådets förseende med dylika artiklar.
Öfver anmärkningen vid kostnaderna för predikstolen i Garl Johans kyrka på Skeppsholmen bifogas Chefens för Mekaniska Departementet förklaring, Lit. A, enär Kontoret, i och för dessa arbeten, ingen annan åtgärd haft, än den att till betalning expediera de derå inkomna, verificerade räkningarne. § 2.
Öfver denna anmärkning varder Förste Läkarens förklaring, Lit. B., härjemte bilagd.
Stockholm af Kongl. Maj:ts Flottas Kammar-, Sjö-militie- och Varfs-kontor den 20 Februari 1850. II. H. Krutmejer» Lil. A.
Stockholms Stations Mekaniska Departeine nts förklaring i anledning af en uti 1849 års Revisions-berättelse förekommande anmärkning.
Öfver härhos återföljande transsumt af Rikets Ständers Revisorers berättelse, om granskningen af Stats-verkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1846 och 1847 har min förklaring blifvit infordrad, angående Stockholms Stations räkenskaper: § 1.
”Verifikationerna till en mängd, under båda åren verkställda, icke obetydliga upp”köp af hvarjehanda effekter bestå nemligen endast af lefverantörernes egna räkningar, — 232 — "hvilka någon gång äro försedda med intyg oin skedd granskning af de upptagna primerna.
Såsom exempel på sådana, utom offentlig auktion gjorda, upphandlingar, må "här nämnas följande, nemligen: — — — — — — — — — — .— .— "samt af snickare-, förgyllare- och tapetserare-arbcten på predikstolen i Carl Johans "kyrka på Skeppsholmen, 1,122 Rdr 37 sk. 6 rst.
Å detta förhållande hafva Revisorerna "ansett sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.”
Denna förklaring kan antingen med några få ord redas, eller ock erfordras en besigtning på sjelfva arbetet, för att af de i byggnads-konsten ej hemmastadde anmärkarne fattas.
I detta sednare fall, skall man lätt öfvertyga sig, att, ehvad utvägar man begagnat för att tillvägabringa detta vidlyftiga, till större delen artistiska, arbete, skulle detsamma aldrig kunnat erhållas till lägre pris, än den utgifna summan, 1,122 Rdr 37 sk. 6 rst.; men väl måhända blifvit dubbelt dyrare genom auktion, emedan min öfvertygelse är, att dylikt arbete ej kan genom auktion betingas, och om så sker, måste deraf följden antingen blifva fusk eller enormt högt pris.
Att arbetet blifvit betingadt till det möjligast lägsta pris, derom lära behöriga attestater och betalnings-orderna, så väl af Stationschefen som af dem det vederbordt, lemna något intyg.
Hvad mig enskilt angar, så har jag haft den tillfredsställelsen att, vid detta såsom vid dylika tillfällen, med ospard möda befrämja ett billigt pris, och derföre ej allenast förhört mig hos några i yrket kunnige män, utan derjemte, på min enskilda bekostnad, låtit förfärdiga en modell till predikstolens hufvud-sammansättning med dess trappa; förutan hvilke det blifvit svårt för snickare att fatta den ovanliga konstruktionen af denna kyrkoprydnad, och, utan en sådan modell, skulle man för arbetet säkerligen fordrat en vida större betalning, än den summa, som Rikets Ständers Revisorer tyckas finna anmärkningsvärd.
Stockholms Station af Kongl. Maj:ts Flotta den 22 Februari 1850. F. Blom.
Departements-chef Lil. B. Förste Läkarens vid Stockholms Station förklaring i anledning af en anmärkning uti 184R års Revisions-berättelse.
Till förklaring öfver en af Riksens Ständers Herrar Revisorer gjord anmärkning å för höga medikaments-räkningar vid Stockholms Station af Kongl. Flottan åren 1846 och 1847, får jag härmed äran vid handen gifva; — 233 — Då jag är 1839 blef Regemenls-läkare vid Kongl. Flottan, fanns vid Stationen intet sjukrum, utan skulle allt manskap, som ej inom ett dygn tillfrisknade, afpoletteras till Garnisons-sjukhuset; jag utverkade derföre ett sjukrum inom båtsmans-kasernen, men detta var så litet, att det med plats inrymde 5 sängar oell så illa beläget, att några febersjuka der ej kunde intagas, utan alla sådana mäste fortfarande afpoletteras.
Efter Herr Amiral Fischerströms tillträde till Stations-chefs-befalet, blef, i sammanhang med flera anordningar rörande skeppsgosse-kasernen, ett stort och sundt rum för 14 sängar upplåtet till sjukrum i gamla sjukhuset, och från denna lid hafva ett vida större antal sjuka kunnat vårdas vid Stationen, hvarigenom medikaments-räkningarne naturligen skoiat ökas; men hvilket rikligen ersatts genom de minskade afpoletteringarne till Garnisonssjukhuset.
Hvad särskilt beträffar åren 1846, 1847 och ännu mer 1848, så voro under dessa år frossor allmänt gängse i Stockholm, och deraf angreps ett så stort antal af härvarande manskap, att, oaktadt de svårast sjuke afpoletterades, sjukrummet under flera månader af året var otillräckligt, hvadan en mängd frosspatienter lågo i sina kaserner.
Huru dyra frossmedel också äro, vet hvar och en.
Under år 1848 var dessutom en Aida större styrka, än vanligt, uppbådad till tjenstgöring.
Arstjensten utgöres numera af båtsmän utaf Norrlands kompanier; och, genom förändrad! lefnadssätt och föda, är Norrlänningen alltid under de första månaderna af sitt vistande på orter, der han saknar sin vanliga föda, isynnerhet mjölkmat, benägen för större sjuklighet, synnerligen diarrhéer, än andra; hvilket äfven i sin män bidrager alt öka medikaments-räkningen, isynnerhet som sådana patienter högst sällan behöfva afpoletteras.
Härtill kommer, att Stationens under-officerare och handtverkare, till en del, bo utom Stationen, spridda i andra delar af staden, och hvilka vid förefallande sjukdomar äro berättigade till fria medikamenter, samt att de vid Stationen boende handtverkarne, lill det mesta, äro gifta och fattiga.
Ehuru dessas hustrur och barn ej äro berättigade till fria medikamenter, vore läkarens biträde utan allt ändamål, om han ej linge föreskrifva fria medikamenter, emedan, i motsatt fall, sådana aldrig blefvo heintade.
Detta är en för Staten högst obetydlig utgift, men för den fattiga handtverkaren af största betydenhet.
Enligt Kongl. Förvaltningens af sjöärenderna tillkännagifvande, äro ännu några militäre och civile embetsmän, som förr tillhört Yarfs-staten, berättigade till fria medikamenter.
Utaf dessa bo ej alla vid Stationen och begagna ej heller Stationens läkare-biträde, hvadan på det sättet tillkomma recepter, utgifna af andra läkare och påtecknade af den lill fria medikamenter berättigade personen.
Att i allmänhet större eller mindre sjuklighet på en ort eller inom en krets bidrager till ökad eller minskad medikaments-eonsumtion, ligger i sakens natur.
Carl II eli wik. 30 — >234 - Kongl. Sundhets-kollegii underdåniga Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af bemälte Rollcgii räkenskaper för åren 1846 och 1847.
I anledning af hvad Rikets Ständers Revisorer, uti meddeladt transsumt af deras berättelse, anfört rörande Eders Kongl.
Maj:ts Sundhets-kollegii räkenskaper för åren 1846 och 1847, har, uti remiss af den 25 Januari innevarande år, Eders Kongl.
Kollegium att underdånigt utlåtande afgifva så tidigt, att detsamma, efter föregången underdånig anmälan inför Eders Kongl. Majit, må kunna inom den i 7 § 3 mom. af Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer bestämda tid till Fullmäktige i Riksgälds-konloret öfverlemnas.
Enligt den transsumerade, härhos återgående, berättelsen, hafva Rikets Ständers Revisorer uti 2 § fästat uppmärksamheten derå: ”att uti räkenskaperna balanseras vid 1847 års slut, såsom Sundhets-kollegii fordringar i länen för meddelade förskotter lill bestridande af rese- och traktaments-kostnader vid af vederbörande läkare verkställda medico-legala besigtningar, ett sammanlagdt belopp af 8,900 Rdr 8 sk. 11 rst.,” och alt dessa ”förskotter, till stor del, utgått för längre tid tillbaka, deribland ett redan år 1824;” hvadan Revisorerne ”ansett det vara angeläget, att åtgärder vidtagas, hvarigenom dessa äldre förskotter, af hvilka de flesta äro utestående i Kalmar, Wermlands, Skaraborgs 'och Stockholms län, varda antingen indrifna eller till afskrifning i laga ordning befordrade.
” I anledning häraf och till fullgörande af högstberörde nådiga befallning, får Kollegium i underdånighet upplysa: alt af de uti 1847 års hufvudbok å ett tillsammantaget belopp af 8,900 Rdr 8 sk. 11 rst. utbalanserade, på medicinal-fonden förskottsvis anordnade, medico-legala besigtnings-kostnader, deraf dock 5,056
Rdr 26 sk. 4 rst. tillhörde balansen för samma år, hafva, till och med 1849 års utgång, blifvit redovisade 6,083 Rdr 5 rst., så att vid denna tid medicinal-fondens fordran utgjorde endast 2,817 Rdr 8 sk. 6 rst., eller 1,246
Rdr 33 sk. 2 rst. för 1847, samt 1,570 Rdr 33 sk. 4 rst. för de föregående åren, af hvilka resterande medel 1,229 Rdr 8 sk. innestodo uti Kalmar län.
Med afseende å fördröjda redovisningar af berörde fonds för äldre åren ägande fordringar inom Wermlands, Skaraborgs och Kalmar län, har, hvad beträffar Wermlands län.
Kollegium detta förhållande, redan under år 1842, till Eders Kongl. Ma:jt i underdånighet inberättat, och, angående Skaraborgs län, under år 1846 hos Eders Kongl. Maj:ts Juslilie-kanslers-embete anmält; hvilket haft till påföljd, att fullständig redovisning från sistnämnde län inkommit, samt alt Wermlands län för närvarande, för åren från och med 1834 till och 1847, häftar för endast 142 Rdr 46 sk.; och har Kollegium, hvad Kalmar län angår, i nästlidne Februari månad anmodat
Justiliekanslers-embetet vidtaga nödiga åtgärder till beredande af redovisning för de inom samma län till 1848 års utgång utestående medico-legala förskotter.
Vidkommande slutligen Stockholms län, så har fullständig redovisning derifrån till Kollegium ingått.
— 235 — Med anledning af hvad sålunda iakttagits, och då Kollegium i öfrigt å ifrågaställda, vid 1847 års slut utestående, medico legala besigtnings-kostnader till Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande öfverlemna! behörigen upprättade balans-förteckningar, i ändamål att varda attesterade, under anhållan, i likhet med hvad årligen äger rum vid dylika förteckningars aflemnande, om vidtagande af laga åtgärder till indrifning af och redovisning för derå uppförda belopp, täcktes Eders Kongl. Maj:t i nåder finna, det Kollegium redan fullgjort allt hvad på Kollegium ankommer för ernående af enahanda resultat, som Rikets Ständers Revisorers uti ofvanberörde måtto framställda erinran alser.
Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Slormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, C. J.
EKSTRÖMER. M. af PONTIN.
Stockholm den 1 Mars 1850. J. Ljungberg.
Sundhets-kollegii underdåniga Utlåtande, i anledning af 1849 års Revisorers anmärkningar vid expensmedels-räkningarne.
Med öfverlemnande af transsumt utaf Rikets Ständers Revisorers berättelse, angående granskningen af Stats-verkets jemte dithörande fonders tillstånd, styrelse och - 236 — förvaltning förären 1846 och 1847, har, under den 25 nästlidne Januari, Eders Kongl. Maj :t anbefallt Dess Sundhets-kollegium att afgifva underdånigt utlåtande i afseende på den uti berättelsen influtna anmärkning vid Kollegii expensmedels-räkuingar, föranledd deraf, att utgifterna till skrifmaterialier uppgått för år 1846 till 708 R:dr 20 sk. 6 rst.j och för år 1847 till 726 R:dr 35 sk. 4 rst.; ”hvilka utgifts-summör, i jemförelse ’’med andra Emhetsverks enahanda kostnader under berörde år, samt då i betraktande ”toges Sundhels-kollegii verksamhet i förhållande till andra Verk, synts Revisorerne ”större än behofvet påkallat.”
Då Rikets Ständers Revisorer icke närmare uppgifvit med hvilka andra Embetsverk Kollegii verksamhet blifvit jemförd, såsom grund för ofvanberörde anmärkning, och Kollegium således icke är i tillfälle att från denna synpunkt till besvarande upplaga den gjorda anmärkningen, torde det tillåtas Kollegium att, till ledning vid dennas pröfning, i underdånighet åberopa bifogade uppgift dels å till Kollegium inkomna och der handlagda mål, dels på antalet af från Kollegium utgångna expeditioner under åren 1820 till och med 1847, deraf inhemtas: alt de förra efter hand stigit från 1,500, som de under förstnämnde år utgjorde, lill 3,817, hvartill de år 1847 uppgingo, äfvensom att antalet af utgående expeditioner från 1,050 ökats till 2,334, och skulle årliga antalet af dessa för de sist förflutna 15 åren, jemförelsevis, vara betydligt större, om under denna period, såsom förut var händelsen, de från Kollegium utgående cirkulärer och dylika expeditioner blifvit i regislraturet upptagna under särskildt nummer för hvarje sådan utgående expedition, men icke, såsom sedermera varit fallet, blifvit under en enda nummer upptagna.
Då nu härtill äfven kommer, att, med högst få undantag, icke några expeditioner från Kollegium utgifvas på stämpladt papper, och att Kollegium, jemte underdåniga utlåtanden till Eders Kongl. Majit, har att afgifva yttranden till öfver- och under-domstolar uti medico legala frågor, såsom ock till andra embetsmyndigheter i mål, hvilka ofta påkalla en omständlig utredning; vågar Kollegium tro, att dess utgifter för skrifmaterialier, hvaröfver förut hvarken från Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-rätt eller Rikets Ständers Revisorer någon anmärkning försports, såväl relatift till de med hvarje år ökade göromålen, som i jemförelse med andra Embetsverks enahanda utgifter, icke torde befinnas anmärkningsvärda.
Emellertid skall, med anledning af Rikets Ständers Revisorers nu gjorda anmärkning, Kollegium för framtiden tillse, huruvida icke någon minskning f denna utgift må kunna tillvägabringas genom begagnandet af mindre dyra skrifmaterialier, än de hittills för Kollegii räkning inköpta.
åiats- UtskottetS Bttärikdädért. fé’ analås och bestämmas ett likä belopp
St hvardera; söifi nu Beätas de arné röfäfriåmtidé, eller ömkririg gra R.dr årligen, hvartill medel K titti dfe tagas af deri å Medicinal - Staten uppförde Summa af iS«3 R:dr< söm varit arislageri i öcli föt'
Garnizöus-Sjukhus-Xrirättnirigön, men, sedänt fur densamme nödige medel å Tredje fXufvudTifuin blifvit änsiägne samt en Egendom (lettin inköpt, böra, till följd af hvad Kongl. Majit deri i 6 Oetober lgiö i Nåder förördnat, besparas Snus-Verket; Och har Kongl. Majit, efter det Dess och Iiikets Stafs-Contoir häröfver afgifvit in förd råd t Underdånigt Utlåtande och derhid icke ansett sig kunna tillstyrka bifall å Sundhets - Cöl legii begäran, genom Nådig Remiss af (lön 5 sisilédrte November förklarat, det Kongl. Majit vid målets föredragning den i 2 sistledné
Öc t riber fal tat Dess Nådiga Beslut och gillat hvad Kongl. Stats-Gontriiret yttrat, meri, uppå Sundheis-Collegii sedermera gjorda anhållan, velat öfverlemna Haridlingarné i ämnet till Riksens Ständers State-lif skot t,- i afseende på de f(ireslagne Löne-förhöjnirigar och flya Löriéfne.
Stats - Utskottet har i ariiednirig häraf irihtäriuät, att Riksens Ständer vid 1809 och i8io arens Riksdag snslogo en Sufnnta af 12,825 L:dr, tilt befrämjande af éri merit allmän och utvidgad Läkare-vård i Riket Samt deribland till inrättande af ett Läkare - Institut, i förening rtiéd det då jemväl beslutade Garnizonséjukliusei, äfvensom Riksens Ständer btföllo, ätt af odisponerade besparingar skulle komma att utgå till understöd för Rikéts Medicinal - Verk Summa af 10,000 Ridr, hvilken sek vid si - 77?
Stats-Vtskottets Betänkanden: sta eller 1815 års Urtima Riksdag uppfördes å
Stat såsom ett ständigt anslag till sådane föremål och behof, sorn Kongl.
Majit i Nåder uppå Sundhets-Collegii underdåniga hemställan och förslag kan fastställa.
Af desse tillgångar har Kongl. Majit i Nåder behagat anslå och reglera Löner för Professorer och Adjuncter med flera vid berörde Institut; och, då vid sista Riksdagen förekotn fråga om anslående af Löner för Historias Naturalis Professoren samt dess Adjunct, öfverlemnade Riksens Ständer i underdånighet till Kongl. Majit, att derom förordna, i föijd hvaraf Kongl.
Majit, genom Nådigt Rref af den 11 October 1815, fastställt de af Sundhets - Collegium för desse 2:ne Tjenstemän då begärdte
Löner af 444 R:dr 21 sk. 4 rist. för Professoren, och för Adjuncten 133 Ridr 16 sk.
Enär Riksens Ständer med Regleringen af Lärare-Staten vid Medico - Chirurgiska eller nu mera Carolinska Institutet sig hitintills icke befattat, utan densamma på Kongl. Majits
Nådiga godtfinnande ankommit samt någon åtgärd härvid i förevarande hänseende hvarken synes kunna tagas eller vara erforderlig, då förrberörde redan anslagne Summa af 10,000 Ridr lemnar en odisponerad tillgång af omkring 5000 Ridr, som Kongl. Majit för Medicinal-Verkets så beskaffade behof äger använda, hemställer Stats-Utskottet om icke Riksens Högloft.
Ständer skulle till Kongl. Maj.'ts
Nådiga pröfning och förordnande i underdånighet öfyerlemna verkställigheten af den ytterligare Reglering om Lönerne för Carolinska Institutets Lärare Stats-Utskottets Betänkanden. 773 och Tjenstemän, som Kongl. Sundhets - Collegium nn begärt; men, då dervid icke erfordras dea Summa af 1825 R:dr, som för GarnizonsSjukhus 1 inrättningen varit anslagen, och hvilken nu bespares, sedan denne Inrättning med nödige medel under Tredje Hufvud - Tituln blifvit försedd, tillstyrker Stats-Utskottet, att dessa 18-5
R:dr måga, likmätigt hvad Kongl. Maj:t under den a6 October 181b Sig i Nåder utlåtit, indragas och vid nu för hand varande Stats Reglering uteslutas från Utgifts-Staten. 17:0 Under den 13 nästlidne'Januarii har Kongl. Maj:t äfven behagat till Stats-Utskottet remittera tillförordnade Herr Justitias-Canzlerens m. m. J. G. Turdfjcells i underdånighet gjorde hemställan om behofvet af tillökte nya Toner å Staten för Justitias-Revisions-Expeditionen, hvarvid blifvit i underdånighet anfördt, att Lönings-Staten för Justitias-Revisions-Expeditionen, ifrån år 1778 icke undergått någon egentlig förändring eller vunnit annan tillökning, än att år 1810, Revisions-Secreterare-Eönerne, som då voro Fyra, bestämdes till Fem, hvaremot arbetet åter sedan år 1778 blifvit ökadt nära en tredjedel, och hvaraf följt, att, då det ej medhunnits af lika få Ernbets- och Tjenstemän som den tiden, och, fördeladt, på Lönlöse, ej kunnat hvar och en till stor del åläggas, har det stora antal Tjenstemän utan
Eön, som för närvarande inom nämnde Expedition linnes, tillkommit; Hemställande tillförordnade Herr Justitias-Canzleren på desse med flere anförde skäl, om icke Staten för Nedre RevislonsExpeditionen kunde med Riksens Ständers bi* ^74 Staty Utskottets Betänk anden. fall, ökas med Två ProtocoIIs-Secreterare - och Ty| Canzlist-Löner, så att de förr*s amal blöfve
Fyra och de senares Sex, hvarigenom skulle vinnas den rättvisa pcb nödvändiga rättelse, att, då Tyå Prptocolls-Secreterare-löner nu mäste användas åt tvenne lönlöse Revisions Semeterare, Irönerne för Protocolls-Secreterarne åtminstone blefyo desamma som år 1778, och fåanzlist-lönernes förökning närmade utsigten tili Lön för de manga öfrige Jpnlpsp Tjönstemännep, hvilka tor det närvarande utgöra ett antal af icke mindre än Tjugutvå, deribland de äldste tjent Vid Verket i 2<? år; Hvarförutan! och då egen» skapen af Justitia flanzlerens Embete, jemte de många göromål sorn honom tillkomma, ådagala-; de behpfyet för honom, aft, Jika med andrp Fmhetgraän sorn äro i enahanda förhållande, vara biträdd af en Secreterare vid Arendemes Beredning samt Brefs och Memorialers förfat-! tande och expedierande, samt Riksens Ständers Justitite Ombudsman har på Stat uppförd en Secreterare och tvenne Canzlister, men Justitia fia nz loren endast