Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Arbetet på jernvägen emellan Arboga och Köping bedrefs ock till någon tid med kraft, så att jordarbetena till en stor del fulländades, syllar och skenor nedlades på ungefärligen en fjerdedel mil ifrån Köping, denna del ballastades, för hvilket ändamål särskild grenbana anlades till den nedanom staden belägna grusås, 2:ne fasta stenbroar öfver vattendragen byggdes, och åtskilligt annat arbete verkställdes.
Då inträffade den sorgliga händelsen med Engelska Bankiren Sadleirs fallissement, och ifrån det ögonblicket afstannade helt och hållet alla arbeten på denna del af jernvägen.
De påbörjade rätt ansenliga arbeten och uppoffringar, Köpings stad åtagit sig, måste emellertid kontraktsenligt fullbordas, medförande högst betydliga kostnader, hvaribland för Köpings-åns utvidgning och fördjupande 47,163 R:dr 7 öre, förutom af Statsverket tillsläppte 40,000 Ikdr, för utvidgning af hamnen, för flyttning af metall- och viktualievågen, för upplåtande af byggnadsplats åt dem, som, för tillfredsställande af Bolagets anspråk på plats för bangård, måst lemna sina från äldre tider hafde bodplatser m. m., till bestridande af hvilka utgifter staden nödgats upptaga ett lån af 30,000 R:dr Runt.
För godtgörande af ofvannämnde kostnader satte stadens innevånare i sista rummet sin förhoppning på de i Stats-Kontoret af detta Jernvägs-bolag deponerade 300,000 ikdr Runt, hvilka icke skulle få lyftas förr än Jernvägen vore på föreskrifvet sätt genom Bolagets försorg fullbordad, inen hvaraf, till följd af Rikets Ständers utaf Kongl.
Majit efter 1856—1858 årens Riksdag nådigst fastställde beslut, endast återstod 75,000
Ridr samma mynt, hvilka medel likväl, enligt ordalydelsen i nyssberörde nådiga beslut, icke skulle få af Bolaget lyftas förr än efter det Jernvägen blifvit öppnad för trafik till Köping.
Icke förty blef detta beslut undanröjdt af Rikets senast församlade Ständer, och Bolaget undfick rättighet att uttaga äfven detta penningebelopp, hvarigenom sista garantien för staden Köping att af Köping-Hults Jernvägsbolaget undfå ersättning för sina förluster och uppoffringar försvann.
Ett annat jernvägsförslag har under femårsperioden varit i fråga och af orten omfattadt med ifver, nemligen förslaget om en jernväg emellan Köping och Uttersberg, hvartill anläggningskostnaden blifvit beräknad till 1,200,000 Ridr R:mt.
Genom denna jernväg skulle Köpings lastageplats förenas med Hedströmmens dalgång, inom hvilken på en sträcka af 3 å 4 mil icke mindre än 17 bruk äro belägna.
Någon särskild i ögonen fallande inverkan sä väl pä skjutsväsendet som på länets förhållanden i öfrigt kan icke uppgifvas såsom följd af de nya förbättrade konnnunikationsanstalterna; men ©tvifvelaktigt är, att under den femårsperiod, som denna berättelse omfattar, likasom under flere nästföregående, det tilltagande begagnandet af ångfartyg, under den tid af året då segelfarten är öppen, fortfarande minskat behofvet af skjuts på en stor del af vägarne inom länet och derigenom på länet i allmänhet haft ett gagnande inflytande.
Den anmärkningsvärda minskningen i antalet af årligen utgångne skjutshästar från och med året 1858, i jemförelse med föregående år, bör till hufvudsaklig del tillskrifvas den under 1857 utkomna nådiga Förordningen, angående förhöjning af skjutslegan.
Hvad varuforslingen såsom näringsgren angår, får jag åberopa hvad derom blifvit anfördt i föregående afdelning, der den blifvit ibland länets binäringar upptagen.
Landsh.-Emb. uli Westmanlands län und. ber. för åren 1856—1800. 6 42 Westmanlands län.
Kustfart.
Kustfarten i länet sker egentligen till och ifrån Westerås, Arboga och Köpings städer samt Strömsholms lastageplats.
En eller annan egendom vid Mälaren äger äfven egen lastagebrygga, der ett eller annat fartyg lägger till för att inlasta egendomens produkter af landtmannavaror, ved och tegel.
Följande ångfartyg hafva gjort regelbundna turer till orter inom länet, nemligen: till Westerås, år 1856: Aros, Westmanland och Gustaf Wasa, samt åren 1857—1860:
Aros, Westmanland och Westerås; till Arboga, år 1856:
Arboga, år 1857: Arboga och Köping, år 1858:
Arboga, Orebro, Lars Ahllöf och Kungsör, åren 1859 och 1860:
Arboga, örebro och Lars Ahllöf; till Köping: alla åren Köping; på Hjelmare kanal, åren 1856 och 1857:
Mälaren, Örebro och Nerike, år 1858: Nerike, Hjelmaren och Wingåker, år 1859:
Nerike och Hjelmaren, år 1860: Nerike, Hjelmaren och Brage.
De inom Westmanlands län belägne hamnar kunna icke beräknas att vara flera än fyra, nemligen vid städerna Westerås, Arboga och Köping, samt vid Strömsholms lastageplats.
Visserligen finnas äfven annorstädes vid Mälaren ställen, der till och med ganska djupgående fartj^g kunna lägga till, men då derstädes inga särskilda anstalter äro vidtagné för seglationens och trafikens befordrande, kunna de ej såsom hamnar anses.
I Westerås hamn kunna ingå fartyg, som ligga 10 fot djupt.
Vid denna hamn började seglationen år 1856 den 29 April och slutade den 20 December, » 1857 den 24 April » » den 23 December, » 1858 den 22 April » » den 19 November, » 1859 den 4 April » » den 12 December, » 1860 den 28 April » » den 10 December.
Under dessa år hafva vid denna hamn inga nybyggnader eller egentliga förbättringar förekommit, utan hafva de arbeten, som dervid blifvit under denna tid använda, endast afsett dess underhållande i fullgodt skick.
Mera än 7\ fot djupgående fartyg kunna icke ingå till hamnen i Arboga, då vattenhöjden är lägst; segelfarten här började år 1856 den 28 April och slutade den 28 November, » 1857 den 30 April » » den 26 November, » 1858 den 27 April » » den 30 November, » 1859 den 5 April » » den 27 November, » 1860 den 11 April » » den 29 November.
Utvidgning af hamnen vid Arboga började år 1856, och kostnaderna derför, jemte de i sammanhang dermed stående arbeten, hafva till och med slutet af år 1860 uppgått till 24,173 R:dr R:mt, utan att något bidrag af statsmedel dertill åtnjutits.
Segeldjupet i Köpings hamn är vanligen 11 fot, och äfven vid lägsta vattenstånd i Mälaren kunna fartyg, som ligga 10 fot djupt, dit ingå.
När seglationen i denna hamn började och slutade kan icke uppgifvas, men hvad man känner är, att, enligt vågjournalen, utvägningen började år 1856 den 16 April och slutade den 11 November, » 1857 den 20 April » » den 30 Oktober, » 1858 den 15 April » » den 10 November, » 1859 den 23 April » » den 23 November, » 1860 den 10 April » » den 10 November.
Arbetet med denna hamns utvidgande och fördjupande, som började år 1853, fortgick till 1858 och afsynades den 5 Augusti sistnämnde år.
Till detta arbete anslogo Rikets Ständer, vid 1853 och 1854 årens Riksdag, ett belopp af 60,000 R:dr Runt, hvaraf tvåtredjedelar utan återbetalningsskyldighet och en tredjedel Westmanlands län.
Lastageplats.
Lotsar.
Kanaler.
43 såsom lån att återbetalas efter vanlig Bankomethod.
Härutöfver har staden för ändamålet måst vidkännas en utgift af 27,163 R:dr 7 öre R:mt, ränteförluster oberäknade; så att då den tredjedel af statsanslaget, som skall återbetalas, inberäknas, kommunens omkostnader gå till 47,163 R:dr 7 öre, ränteförluster oberäknade.
Utöfver den för omförmälda arbeten fastställda plan har staden låtit vidga bottenbredden ganska betydligt både i hamnen och på andra ställen uti ån, samt verkställt pålning utefter en längre sträcka af vestra åstranden.
Till Strömsholms lastageplats kunna fartyg om 11 ä 12 fots djup i medeltal ingå.
Seglationen började år 1856 den 23 April och slutade den 14 November, » 1857 den 21 April » » den 21 November, » 1858 den 22 April . » » den 18 November, » 1859 den 13 April » » den 28 November, » 1860 den 24 April » » den 23 November.
För seglationen på Mälaren finnas Lotsar i Södertelge och Strengnäs, och den på senare stället statio o nerade Åldermannen, med dervarande Lotsar, hafva tillsynen öfver sjömärkena i Mälaren.
Tvenne kanaler, nemligen Hjelmare och Strömsholms, äro anlagda inom Westmanlands län.
Den förra är anlagd för att förena Hjelmaren med Mälaren, den senare för att med sistnämnde sjö förena de inom Stora Kopparbergs län belägna sjöarne Norra och Södra Barken.
Hjelmare kanals längd är, då dess småsjöar inberäknas, emellan Notholmen vid sjön Hjelmaren och Grafudden vid Arboga å, 11 mil lång och har ett segeldjup af 61 fot.
Segelfarten derå började år 1856 den 24 April och slutade den 10 November, » 1857 den 26 April » » den 21 November, » 1858 den 23 April » » den 9 November, » 1859 den 9 April » » den 28 November, » 1860 den 30 April » » den 25 November.
Några större reparationer å kanalen hafva under dessa år icke varit behöflige.
Djupleken i Strömsholms kanal är 5 fot, och fartygen få lasta till 41 fots djup.
Kanalens längd, från Strömsholms lastageplats till inloppet i Stora Barken vid Sembla, är 7 mil, hvarifrån farten på Barkarna till Smedjebacken utgör 21 mil.
Segelfarten å denna kanal började år 1856 den 16
Maj och slutade den 15 November, » 1857 den 16
Maj » » den 18 November, » 1858 den 5 Maj » » den 8 November, » 1859 den 3 Maj » » den 21 November, » 1860 den 9 Juni » » den 26 November.
Den år 1842 började ombyggnad af Strömsholms kanal har nu blifvit fulländad, så att arbetet afsyna des under sommaren år 1860.
Denna ombyggnad har kostat 2,831,117
R:dr 74 öre, hvilken summa på föl jande sätt erhållits:
Anslag af allmänna statsmedel .'. 1,125,000:
— Dito af Handels- och Sjöfartsfonden 225,000:
— Lån af samma fond 450,000:
— Lån emot räntebärande obligationer 250,000:
— Aktieägarnes aktieteckning 323,400:
— Af dem afstådd ränta å aktieteckningen 77,600: — Kanal- med flere inkomster under arbetstiden 380,117: 74.
Summa R:dr R:mt 2,831,117 74. 44 Westmanlands län.
Post och Telegraf.
Afsättningsorter.
Brefbefordringen inom Westmanlands län besörjdes vid 1860 års slut genom Postkontoren i Westerås, Arboga, Köping, Sala och Strömsholm samt Postexpeditionen i Norbergs bj.
Telegrafstationer finnas 3, i Westerås, Arboga och Köping, af hvilka de 2:ne sistnämnde blifvit anlagda under denna femårsperiod.
Den i Köping befintliga öppnades den 18 September 1857 och den i Arboga inrättades den 4 Juli 1856.
N:o 9 upplyser om antalet och lästetalet af länets innevånare tillhörige fartyg och hatar af fem läster och deröfver, antalet af deras skeppare och besättning, samt antalet af personer, som hafva handel till lefnadsyrke.
Härvid bör anmärkas, att bland fartygen äro upptagne dels ångfartygen, dels de fartyg, hvilka endast seglat på Strömsholms kanal och dertill hörande sjöar, men icke utgått ens i Mälaren.
Bland skeppare och besättning äro upptagne de som tjena på dessa fartyg, och hvilkas sjömanskap, hvad de senare angår, i allmänhet icke kan beräknas att kunna användas utom kanalens område.
Bland personer, som hafva handel till lefnadsyrke, äro beräknade fruntimmer, äfvensom i allmänhet de, hvilka icke uppsagt burskap, ehuru de icke under året idkat handelsrörelse.
Några sjöskador af den beskaffenhet, att fartyg blifvit förolyckade eller besättning eller passagerare omkommit, hafva mig veterligen icke inträffat å länets stränder eller inre farleder, och inträffa så sällan, att assuranser mot sjöskaclor knappast någonsin sökas.
Länets hufvudsakligaste produkter äro, såsom här ofvan uti 3:dje afdelningen närmare är uppgifvet, jordbrukets, boskapsskötselns, skogarnes samt bergs- och brukshandteringens alster.
Jordbrukets alster afyttras till betydlig, kanske den betydligaste delen, på städernas torg, dels direkte till konsumenterna, dels till handlande, som sedan i större partier sälja dem såväl till bergslagerne och bruken inom länet, som till Stora Kopparbergs län, dit alla år stora partier spanmål afsändas och, vid inträffande mindre god skörd i Dalarne, högst betydliga qvantiteter afyttras.
Hö försäljes dels ifrån trakterna omkring Arboga och Kungsör sjöledes, och dels från östra Westmanland land vägen till Stockholm.
De af boskapsskötselns produkter, hvilka icke i städerna afyttras till konsumtion inom desamma, försäljas i allmänhet i Stockholm och till någon mindre del i Upsala.
Särskildt torde böra här nämnas, att till hufvudstaden afyttras ett icke ringa antal mjölkande kor.
Skogarnes alster säljas för det mesta till bruken och hyttorna, samt till konsumtion i städerna.
Blott ett ringa qvantum ved, plankor och bräder afsändes till Stockholm.
Tackjernet förbrukas till största delen inom länet, men icke obetydligt deraf, likasom något jernmalm, säljes äfven till andra orter inom riket, för att der ytterligare bearbetas.
Någon liten del af tackjernet torde genom Stockholms handlande exporteras.
Af brukens tillverkningar afsändes nästan allt till Stockholm för att till utländningen försäljas.
Af fabrikernas, manufakturernas och handtverkeriernas produkter inom länet kan man anse, att nästan allt, eller åtminstone den vida betydligaste delen, afyttras och förbrukas inom länet.
Härifrån torde likväl hufvudsakligast bränvin, tobak samt jern- och messingsmanufaktur göra undantag.
Af bränvinet försäljas nemligen betydliga qvantiteter till Dalarne, dit äfven går mycket tobak, hvaraf i öfrigt mycket sändes till Svenska hainnarne vid Bottniska viken.
Dit går äfven någon del af messingsmanufakturen, hvilken i öfrigt dels afsättes i Stockholm, dels utgör föremål för export derifrån.
Af jernmanufakturernas produkter afyttras det mesta inom Rikets olika delar, blott något plåt torde till utlandet afsändas.
Det som deremot i utbyte emot hvad, som ifrån provinsen försäljes, hit införes, är saltvaror, hvilka till en del med Norska fartyg direkte hitföras, specerier samt bomulls- och yllemanufakturvaror, äfvensom så kallade korta varor, hvilka hitföras hufvudsakligen från Stockholm, men äfven till en del från Göteborg och Norrköping, samt genom Gårdfarihandlande, hvilka sistnämnde likväl nu mest uppträda med sina försäljningar vid marknaderna inom länet.
Gårdfarihandel.
Bränvinshandel. 45 Den gårdfarihandel, som på andra tider och ställen än vid marknaderna bedrifves, är inom denna period icke af betydenhet.
De köpare, som bo nära städerna, vända sig lika gerna till staden, der mera tillfälle finnes till val ibland större lager; och der aflägsenheten från städerna är större än 3 mil finnes nästan öfverallt Landthandlande, som dagligen och stundligen äro med sina varor till hands, så att den kringresande Gårdfarihandlanden numera icke är så behöflig eller efterlängtad, som han mången gång förr var.
Den gårdfarihandel, som ännu måhända någon gång bedrifves, är åtminstone icke af någon för orten skadlig beskaffenhet.
Marknader hållas årligen i Westerås uti Januari och September, i Arboga uti Februari, Juli och September, i Köping i Februari och September, i Sala i Februari och September, och i Norbergs by i September månad.
Af dessa är den sistnämnde endast kreatursmarknad.
I den mån varuutbytet alla tider på året, och i synnerhet genom ångfarten om sommaren, blifvit i så hög grad lifligare än förr, och den köpande allmänheten fått lättare att transportera sig till de större försäljningsorterna, hafva de årliga marknaderna blifvit af allt mindre betydenhet, och den enda egentliga vigt, de ännu äga, är såsom kreatursmarknader om hösten.
Härifrån kan likväl vintermarknaden i Sala anses göra ett undantag, då der förekommer en ganska liflig, ehuru något minskad rörelse med Norrländska produkter, såsom lin, väfnader, smör, fogel och renkött.
I alla städerna samt i Norbergs by finnas salutorg, och öfverallt är Lördagen samt i Westerås och Arboga äfven Onsdagen torgdagar.
I Westerås och Arboga finnas på hvartdera stället två salutorg, der olika produkter försäljas.
Från och ined November månad år 1859 hafva äfven, uppå Hushållnings-Sällskapets derom gjorda hemställan, särskilda saludagar, en i hvarje månad, inom hvar och en af länets städer varit utlysta för allmännare försäljning af kreatur, och hafva dertill blifvit bestämda i Westerås första, i Arboga andra, i Sala tredje och i Köping fjerde Lördagen i hvarje månad, då helgedag icke inträffar.
Dessa försäljningstillfällen hafva varit mycket begagnade, och mången gång har omsättningen varit ganska liflig.
Antalet af minuterings- och utskänkning sställen för spirituösa drycker inom länet- samt afgifterna der- Tab. Litt. för hafva förhållit sig, såsom nedanstående uppgift tabellen Litt. N. utvisar.
Tab, Litt.
N. B ränvins-minuterings- och utskänkningsställen nedanstående är.
Minute- rings* Utskänknings ställen Afgifter i Riksdaler Riksmynt.
För helt år.
För kortare tid och vissa tillfällen.
För minu- tering. stallen.
Gästgif- verier. Schweit- zeriet Spis- qvarter.
Krogar.
På ång- fartyg.
Vid möten.
Vid andra tillfällen. ning.
För 8r 1856. Westerås stad 8 1 4 7 8 1 2 2,674 8,732 11,406 A rboga » 10 1 1 2 5 1 — 2 2,490 — 4,965 03 7,455 63 Köpings » 6 1 — 1 5 1 — — 1,200 — 2,425 — 3,625 — Sala » 4 1 — 1 4 — — — 2,000 — 1,200 — 3,200 — Westerås fögderi — 3 — — — — — 1 868 75 868 75 Strömsholms » 1 — — 1 — — 1 1 200 — 928 75 1,128 75 Kungsörs » — — — 1 ----- — — 1 — 306 25 306 25 Bergslags » — 2 — — — — 15 — — 2,343 75 2,343 75 Salbergs » — 1 — — — — 2 - 181 25 181 25 Summa 29 10 5 13 22 3 16 9 8,564 21,951 38 30,515 38 46 Westmanlands län.
Bränvins-minntering och utskänkning.
Härvid bör anmärkas, att inom Wäsby fögderi icke funnits något hvarken minuterings- eller utskänkningsställe, och att anledningen, hvarföre inom Bergslags fögderi så många utskänkningsställen under möten Fortsättning af Tab. Litt.
Minuterings- och utskänkningsställen nedanstående år.
U t s k ä n kningsställen.
Afgifter i Riksdaler Riksmynt.
Minute- rings- För helt år.
För minu- tering. ställen. Gästgif- veriet Schweit- zeriet Spis- qvarter.
För år 1857.
Westerås stad 8 1 5 5 8 3 — — 2,319 50 7,407 — 9,726 50 Arboga » 10 1 1 2 5 1 — 1 2,490 — 4,615 62 7,105 62 Köpings » 6 1 — 1 4 1 — — 1,200 — 2,560 — 3,760 — Sala >» 4 1 — 1 4 — — 1 1,142 86 2,280 6 3,422 92 Westerås fögderi — 4 — — — — — — — 1,050 — 1.050 — Strömsholms » 1 1 — 1 2 — 1 — 200 — 975 67 1,175 67 Kungsörs » Bergslags » Salbergs » — 1 — — 1 — 17 1 — 300 1,089 83 37 89 300 1,089 83 37 89 Summa 29 10 6 10 21 5 18 3 7,352 36 20,361 61 27,713 97 För år 1858.
Westerås stad 8 — 4 5 8 1 — 2 4,133 34 10,887 49 15,020 83 Arboga » 10 1 1 2 5 3 — 1 2,490 — 5,563 34 8,053 34 Köpings » 6 1 — 1 4 1 — — 2,131 50 4,324 40 6,455 90 Sala » 4 1 — 1 4 — — 1 1,280 — 2,106 66 3,386 66 Westerås fögderi — 4 — — — — — 1 — 1,126 15 1,126 15 Strömsholms » 1 1 — 1 2 — 1 — 300 — 651 67 951 67 Kungsörs » Bergslags >» Salbergs » — 1 — — 1 — 19 1 — 320 1,630 163 80 89 320 1,630 163 80 89 Summa 29 9 5 10 24 5 20 6 10,334 84 26,774 40 37,109 24 För år 1859.
Westerås stad 6 — 4 5 8 1 .— 2 4,000 — 11,657 97 15,657 97 Arboga » 10 1 1 2 5 2 — 1 2,490 — 4,843 33 7,333 33 Köpings » 6 1 — 1 5 1 — — 2,131 50 4,364 40 6,495 90 Sala » 4 1 — 1 4 — — 1 800 — 2,112 — 2,912 — 4 1 1,126 828 1 6 1,126 1,129 1 5 Strömsholms » 2 1 — 1 1 — 1 301 — 33 33 1 1 806 1 5 806 15 Bergslags » 1 — — — — 22 375 — 860 1,235 Salbergs » — 1 — — — — — 1 — 168 89 168 89 Summa 29 9 5 10 24 4 23 7 10,097 50 26,767 22 36,834 72 För år 1860.
WesterS» stad 6 — 4 4 8 1 — 2 4,000 — 12,549 98 16,549 98 Arboga » 10 1 1 2 5 2 — 1 2,490 — 5,123 34 7,613 34 Köpings » 6 1 — 1 5 1 — — 2,500 — 4 906 66 7,406 66 Sala » 4 1 — 1 4 — — 1 800 — 2,506 67 3,306 67 Westerås fögderi — 3 — — — — — 2 — 1,052 30 1.052 30 Strömsholms » 2 1 — 1 — — 1 — 350 — 428 44 778 44 1 800 800 — Bergslag» » 1 — — — — 18 — 375 — 927 99 1,302 99 Salbergs » — 1 — — — — — 1 — 168 89 168 89 Summa 29 8 5 9 23 4 19 7 10,515 28,464 27 38,979 27 Westmanlands län.
Disposition af bränvinsmedlen.
Kameralförhållanden. 47 funnits, är den, att samtlige hemmansåboerne i Norr- och Söder-Salbo byar under denna femårsperiod fortfarande ägt en, sedermera upphörd, rättighet att under Westmanlands Regementes möten, hvar för sig och med andras uteslutande, å mötesplatsen Salbohed få försälja bränvin, öl, dricka och tobak.
I Westerås hafva, sedan den 1 Oktober 1858, 6 minuterings- och 7 utskänkningsställen på 3 år varit öfverlåtna åt ett bolag, men de öfriga bibehållits af sina fordna innehafvare.
Stadens andel af inkomsten har varit disponerad så, att 18,000 R:dr varit anslagna till understöd för fattigvården, 3,000 R:dr till församlingens skolor, 7,000
R:dr till sänkning af den så kallade Oxbacken, och återstoden till förstärkande af Rådhusbyggnadsfonden.
I Arboga hafva stadens andelar af afgifterna ingått i stadskassan, som dermed, i brist af andra tillgångar, bestridt aflöningar till stadens embets- och tjenstemän samt betjente, med flera för kommunen erforderliga behof.
I Köping har stadens behållna afgift af minuteringen och utskänkningen blifvit disponerad till amortering och ränta på den skuld, hvaruti staden kommit i och för inköp och ordnande af ny lastageplats med hamn, samt Köpings-åns utvidgande och fördjupning.
I Sala har rättigheten till minuthandel med och utskänkning af spirituösa drycker utöfvats och bedrifvits af ett bolag.
Den staden tillkommande andelen af dessa afgifter har blifvit använd till inhägnad och planering af stadens nya kyrkogård, till fruntimmersföreningens flickskola, och i öfrigt till stadens publika byggnader.
Landtsocknarnes andel i dessa afgifter har utgjort, år 18 5 6 : 4,070 öre för hvarje af socknens innevånare, år 1857: 3,531 öre d:o d:o, år 18 5 8 : 3,480 öre d:o d:o, år 1859: 4,190 öre d:o d:o, och år 18 60 : 3,659 öre d:o d:o.
De härutaf uppkommande ganska ringa beloppen hafva disponerats på mångfaldigt olika sätt, allt efter socknarnas olika behof och tillfälliga förhållanden, till fattigvården, sockenbibliotheker eller andra kommunala behof.
Angående Hushållnings-Sällskapets andel i dessa afgifter är uppgift redan meddelad i 3:dje afdelningen. 5.
Kaincralförliållanden.
Till upplysning öfver så väl antalet hemman och alla slag af jordlägenheter efter olika natur å Tab.
N:o landet, som ock å tomter och jord i städerna, samt deras uppskattningsvärde, allt vid periodens slut 1860, har hosföljande tabell N:o 10 blifvit i Landskontoret upprättad; och som ovisshet uppstått, uti hvilkendera tabellen N:o 7 eller N:o 10 qvarnarna i länet rätteligen böra upptagas, har Konungens Befallningshafvande, vid det förhållande att, utom fastighetsbevillningen, grundränta för dem utgår, ansett lämpligast att qvar - Fortsättning af Tab. Litt.
Minuterings- och utskänkningsställen nedanstående är.
51 in ute- rings- För helt år.
För kortare tid och vissa tillfallen.
För år 1856 ställen.
Gästgif- verier.
Schweit- zeriet Spis- qvarter.
Vid andra tillfallen. tering. ning.
Summa. 29 10 5 13 22 3 16 9 8,564 21,951 38 30,515 38 » » 1857 29 10 6 10 24 5 18 3 7,352 36 20,361 61 27,713 97 » » 1858 29 9 5 10 24 5 20 6 10,334 84 26,774 40 37,109 24 » » 1859 29 9 5 10 24 4 23 7 10,097 50 26,767 22 36,864 72 » » 1860 29 8 5 9 23 4 19 7 10,515 28.464 27 38,979 27 Summa 145 46 26 52 117 21 96 32 46,863 70 124,318 88 171,182 58 48 Westmanlands län.
Kameralförhållanden.
Laga skiften. narne, på sätt som skett, likasom sågarne i länet, till antal och uppskattningsvärde upptagas i tabellen N:o 10, sådant som förhållandet varit vid periodens slut år 1860.
Något hemman har under nu ifrågavarande period icke blifvit ur ödesmål upptaget, och icke heller något krono-nybygge till anläggning beviljadt, men deremot har år 1856 ett hemman blifvit nyskattlagdt till l mantal, med ränta 17 R:dr 2 sk.
Banko eller 25 R:dr 56 öre Runt, och år 1859 ett skogvaktarboställe till 3;t mantal, med ränta 13 R:dr 79 öre Runt.
Hemmantalet har således under perioden ökats med mantal.
Skatteköpta hafva under perioden blifvit: år 1856, ett hemman om \ mantal, för 49 R:dr 71 öre R:mt; år 1857, 2:ne hemman, om 1 ,y mantal, och en utjord utan mantal, för tillhopa 109 R:dr 51 öre Runt; år 1858, 3:ne hemman med -|,f mantal, och en lägenhet utan mantal, för 151 R:dr 39 öre Runt; år 1859, 6 hemman med IM mantal, och 7 lägenheter utan mantal, för 559 R:dr 94 öre Runt; år 1860, ett hemman om \ mantal, och 2:ne lägenheter utan mantal, för 83 R:dr 82 öre Runt; hvarförutom, jemlikt Kongl. Kammar-Kollegii beslut år 1860, 3:ne hemman, med f mantal, blifvit, utan köpeskillings erläggande, ifrån krono till skatte i Jordeböckerna omförda.