Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
T lill underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse den 22 December 1848, hvarigenom Öfverståthållare-Embetet har sig ålagdt, att hvart femte år till Eders Kongl. Majit inkomma med underdånig berättelse angående Stockholms studs tillstånd i ekonomiskt och statistiskt afseende, får Öfverståthållare-Embetet, sedan uppgifter och utlåtanden ifrån vederbörande blifvit infordrade och inkommit, i underdånighet afgifva en sådan berättelse för åren 1851, 1852, 1853; 1854 och 1855, uppställd i den ordning och under de rubriker, Eders Kongl.
Maj:t medelst utfärdade formulärer anbefallt till iakttagande. l:o.
Om Stadens allmänna beskaffenhet.
Den beskrifning om hufvudstadens läge och allmänna beskaffenhet, som i Öfverslåthållare-Embetets tvänne första femårsberättelser finnes meddelad, får Öfverståthållare-Embetet i underdånighet åberopa, tillika med hvad de följande berättelserne innehålla, angående sédermera vidtagne åtgärder för stadens förskönande och allmänna förbättringars införande.
Under de år, som denna femårsberättelse omfattar, har fortfarande omtanken för hufvudstadens förskönande och förbättrande i flera riktningar, så väl å det allmännas sida som hos enskilda, gjort sig gällande.
Bland byggnader och arbeten, som för allmän räkning blifvit verkställde, ma anföras: fullbordandet af nya cellfängelse-byggnaden, och kaj-byggnaden af huggen sten längs hela skeppsbron; undanrödjande af det å skeppsbron befintliga missprydande kokhuset; planering och ordnande verkställd af planen söder om slussen, eller det numera kallade Carl XIV Johans torg, jemte anläggande derstädes af bodar och bryggor för fiskhandeln; kajanläggning påbörjad från slussen längs Kornhamnstorg; Riksmuseum påbörjadt och fortsatt; anläggningen å den igenfyllda delen af Packartorgsviken, »Berzelii park» kallad, fullbordad och genom planteringar förskönad; trottoirers anbringande på gator, der sådana kunnat anläggas, och gators omläggning, hvilken dock, till följd af allt för knappa anslag, icke motsvarat behofvet.
Härförutan har under nämnde tiderymd hufvudstaden blifvit prydd med tvänne dyrbara monumenter, nemligen högstsalig Hans Majit honung Carl XIV Johans och stadens grundläggares, Birger Jarls, bildstoder, uppförde, den förstnämnde på Eders Kongl. Maj:ts egen höga bekostnad, å planen söder om nya slussen och den sednare, genom enskildes och stadens bidrag, på Riddarholmen å den framför Riddarholmskyrkan befintliga plan, som elter Eders Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift numera kallas Birger Jarls torg.
Af Stockholms Handels- och Ekonomikollegium hafva under de sista fem åren tillstånds-resolutioner blifvit meddelade för uppförande af 172 större och mindre bonings- och fabrikshus, 218 större och mindre uthus, 280 till- och påbyggnader, och dessutom för 565 större och mindre reparationer och förändringar.
Häraf och då sådana tillstånds-resolutioner blifvit utfärdade under qvinqvennium 1843—1847 för endast 89 nya bonings- och fabrikshus, 6! uthus och 107 till- och påbyggnader samt under de tre åren 1848—1830 för 74 bonings- och fabrikshus, 83 uthus och 101 till- och påbyggnader, — visar det sig, att enskildes byggnadsföretag äro i starkt stigande, och har genom de flerstädes ganska betydliga och vackra byggnaderne staden vunnit ej ringa försköning.
På detta ställe bör icke lemnäs obemäldt, hurusom, uppå Stadsnämndens hos Ofverstyrelsen för Stockholms Stads Brandförsäkringskontor gjorde framställning om anslag af kontorets medel till arbetare-bostäders uppförande, bemälda styrelse redan den 5 Maj 1849 beslutat, att af Brandförsäkringskontorets medel anvisa, till en början, ett belopp af 60,000 R:dr B:ko att, under benämning af »Fattigbyggnads-, fonden», användas såsom låneunderstöd åt dem, som i Brandförsäkringskontoret anmäla sig vara sinnade att, enligt godkänd ritning och kostnadsförslag samt under 5 i öfrigt stadgade vilkor, inom hufvudstaden uppföra våningshus af sten, inredda till beboende, emot lindrig hyra, af fattiga hushåll ibland de arbetande klasserne med ett efter dessa våningshus afpussadt antal uthus af sten.
, Med låneunderstöd från ofvannämnde fond iiro. under aron 1851 —1855, arbetare-bostader af enskilde personer uppförda i 12 egendomar, belägne i olika stadsdelar; och innehålla berörde boningshus tillsammans 141 särskilda lägenheter, bestående af dels ett rum och kök, dels ett rum med spis och kakelugn, hvarför, jemte tillhörande uthus, årliga hyran blifvit, med afseende A bostädernas läge och beskaffenhet, af Stadsnämnden bestämd från 25 R:dr 16 sk. till 60 R:dr.
Derjemte och sedan de. till minne af Eders Kongl. Maj:ts lyckliga återställande till helson, år 1855 inom hufvudstaden subskriberade medel, utgörande tillsammans 30,650 R:dr, deraf 15,938 R:dr 16 sk. blifvit tecknade att erläggas på en gång och 14,711 R:dr 32 sk. under fem år med en femtedel årligen, till Stadsnämnden öfverlemnats för att användas till uppförande af sunda och tjenliga bostäder åt de arbetande klasserne, har, genom Stadsnämndens försorg, en sådan bostad i egendomen J\s 1, qvarteret Barnängsbacken större, vid Tjärhofsgatan inom Catharina församling blifvit uppförd, innehållande, oberäknadt rum för en tillsyningsman, 16 lägenheter, hvardera om ett rum med kök, jemte till hvarje lägenhet hörande källare, vedbod och afträde, äfvensom tvättstuga med mangelbod och badrum till gemensamt begagnande af hyresgästerna; varande årliga hyran bestämd till 53 R:dr 16 sk. för hvar och en af de största och till 50 R:dr för hvardera af de minsta utaf dessa lägenheter. 2so. Invånare.
Folkmängden i hufvudstaden har enligt mantalslängderna utgjort: år 1851 Mantalsskrifne Mankön 26,735.
» Qvinkön 56,942. 63,677.
Mantalsfrie
Mankön 15,757.
Qvinkön *5’656- 29,395. 93,070. år 1852.
Mantalsskrifne Mankön . . . ... . 26,781. » Qvinkön 37,606. 64,387.
Mantalsfrie Mankön 15,966.
Qvinkön 45’879- 29,845. 94,232. 6 år 1853.
Mantalsskrifne Mankön . . . . 27,175. » Qvinkön . . . . 38,251. 65,426.
Manlalsfrie Mankön . . . . 16,072. » Qvinkön . . . . 13,887. 29,959. 95,385. år 1854.
Mantalsskrifne Mankön . . . . 27,169. » Qvinkön . 65,139.
Mantalsfrie Mankön . . . . 15,857.
» Qvinkön . . . . 15,870. 29,727. 94,866. år 1855.
Mantalsskrifne Mankön . . . . . 27,407.
» Qvinkön . . . . 38,536. 65,943.
Mantalsfrie Mankön . » Qvinkön . . . . 13,980. 30,007. 95,950.
År 1850 uppgick folknummer!), enligt hvad föregående femårsberättelse utvisar, till 91,544 personer och har således under dessa fem år ökats med 4,406 personer.
Födde: år 1851 » 1852 » 1853 )) 1854 )> 1855 summa Mankön. 873 926 904 892 927 Qvinkön. 896 902 782 881 906 Oäkta M. Qv. 726 805 753 731 782 4,522 1 4,367 3,797 Summa. 753 695 681 673 788 3,248 3,328 3,120 3,177 3,403 3,590 16,276 7 \
Döde: år 1851 »1852 » 1853 » 1854 »1855 Mankön.
Flera döde an födde. 1,913 1,986 3,003 2,066 2,094 1,632 1,680 2,859 1,945 2,033 3,545 3,666 5,862 4,011 4,127 297 338 2,742 834 724 Summa 11.062 10,149|21,211 4,955
Af denna dödlighet utgjorde barna-antalet:
Under 1 Emellan 1 och 3 ar år 1851 970 257 » 1852 1,098 300 » 1853 915 599 » 1854 1,057 4C6 » 1855 1,065 357 Under åren 1846, 4847, 4848, 4849 och 4850 utgjorde de föddes antal 4 4 666 och de dödes 18,493; vid jemförelse hvaraf med ofvanuppgifne förhållande befinnes, att under ifrågavarande 5 år de föddes antal varit 1,610 och de dödes 2,718 större än under förstnämnde tiderymd.
Den stora tillökning i antalet döda, som uppgifterna för åren 1853—1855 utvisa, har varit en följd af den under dessa år gängse kolera-farsoten, hvilken bortryckt år lå53 .'
. 2,875 » 1854 560 » 1855 738 personer.
8 Hvad beträffar folkets lynne, bildning, sedlighet, konst och näringsflit samt välmåga, får Öfverståthållare-Embetet anföra: att, ehuru under de fem år, denna berättelse omfattar, någon genomgripande förändring i afseende på folkets sedlighet icke är att anmärka, tillhör det dock Öfverståthållare-Embetet att såsom en glädjande företeelse tillkännagifva, hurusom under de sednare åren den osedlighet, som ger sig tillkänna genom gröfre lagbrott, varit i bestämdt aftagande och säkerhets tillståndet förbättrats, så att hufvudstaden i detta afseende tryggt kan uthärda jemförelse med andra större städer.
De befintliga skolorna besökas talrikt och i all mänhet förmärkes hos ungdomen af alla folkklasser en stigande håg att förvärfva kunskaper och bättre insigter i de yrken de omfatta, derom bland annat slöjdföreningens skolas ständigt sig ökande antal af lärjungar lemnar vitsord.
Välmågan hos arbetsklasserna har, genom ökade arbetstillfällen, i förening med höjda arbetslöner, varit i stigande, särdeles under de tvänne sislförflutne åren och, fastän varuprisen på lifsförnödenheter dessa är blifvit ovanligt stegrade, hafva dock arbetslönerna stigit iida högre, och de förhöjda lefnadskostnaderne hafva således mindre drabbat de arbetsföra och ordentliga bland arbetsklassen, än andre personer, hvilka icke sett sina inkomster förökade i samma mån prisen på förnödenhetsvaror uppgått till förut okända belopp.
Det tillfälle, som personer tillhörande arbetsklassen i hufvudstaden sålunda erhållit, att förskaffa sig bättre och sundare bostäder samt kraftigare föda och att genom flit och omtanka kunna bereda sig besparingar för framtiden, kommer otvivelaktigt att fördelaktigt inverka på sedligheten inom denna klass, ehuru förbättringen endast småningom kan blifva märkbar.
Öfverstålhällare-Embetet bor dock icke lemna oanmärkt, att blund- arbetsgifvare förspörjas, såsom det vill synas, ganska giltiga klagomål deröfver, att de höga arbelslönerne jemte lättheten alt erhålla arbetsförtjenst föranledt många af arbetsklassen, som genom några dagars arbete kunna förskaffa hvad behofvet kräfver för den återstående delen af veckan, att tillbringa denna i sysslolöshet och lättja, utan omtanka för kommande tider.
Om tillståndet hos stadens handlande och handtverkeri-idkare åberopar Öfverståthållare-Embetet i underdånighet hvad i denna berättelse längre
Iram finnes anfördt.
Af Poliskammarens arbetsförteckningar upplyses, att de gröfre brottmålen, som derifrån bifvit hänskjutne till domstolarne, hafva utgjort: år 1831 9 Brott, hvari- genom menni- skolif blifvit spildt Mord- brand För- falsk- ningar.
Stölder och snatte- rier.
1 Sum- ma. år 1831 2 — ' 22 442 466 » 1832 — 1 19 329 549 » 1833 . — 1 22 543 566 » 1834. . . 2 3 16 513 334 » 1833 2 — 20 411 433 Summa 6 5 99 2,438 j 2,548 Till ansvar för fylleri hafva Poliskammaren blifvit fällde: år 1831 1,415 » 1832 1,558 » 1833 1,838 » 1834 1.773 » 1835 ....... 1,701 som i medeltal för hvardera året utgör 1,637.
Då ofvanstående uppgift jemföres med uppgifterne för åren 18-46, 1847,1848, 1849 oel) 1830, under hvilka år antalet af ofvannämnde gröfre brott tillsammans utgjorde 2,776, visar det sig, att de gröfre brottmålen minskats; hvaremot medeltalet af de för fylleri bötfallde, som för åren 1848—1830 utgjorde 837, i högst betydlig mån ökats, hvartill orsaken väl till en stor del får sökas deri, att genom den förändrade organisationen af polisbevakningen, som numera är spridd öfver hela staden och ständigt i verksamhet, fylleriförseelserne, så vida de störa lugnet och ordningen, mindre än tillförene undgå polisens uppmärksamhet; äfvensom härvid bör anmärkas, att en icke obetydlig del af ifrågavarande antal afser personer, som under samma år (lere gånger varit för fylleriförseelse tilltalade. 3:o. Näringar.
Vidkommande de s.åsom föremål för femårsberättelserne uppgifne frågor, på hvilka näringsfång hufvudstadens bestånd synnerligast grundas, om naturen af dess Berättelse öfver Stockholms Stad för åren 1851—1855. 2 10 handel, tillförsel af landels öfverskottsprodukter, afsättningsorter och kommunikation med desamme, åberopar Ofverståthållare-Embetet i underdånighet hvad härom i dess förut ofgifna femårsberättelser är anfördt, med tillägg att under ifrågavarande tid kommunikationen mellan hufvudstaden och landsorlerne än ytterligare blifvit lättad och förökad genom tillkomsten af ett stort antal nya ångfartyg, hvilka snart sagdl dagligen besörja trafiken mellan hufvudstaden och alla betydliuare städer vid kusterna och vid de större, med hafvet förenade, insjöarna, och får till upplysning i frågan, huruvida de är, som denna berättelse angår, stadens handel och näringar stigit eller fallit, samt hvilka gynnande eller ofördelaktiga konjunkturer förorsakat nägotdera af dessa förhållanden, underdånigst anföra, liksom i de förra feinårsberättelserne, hvad de af stadens Magistrat, Handels- och Ekonomi-Kollegium.
Äldste samt andre vederbörande i ämnet meddelade uppgifter och utlåtanden hufvudsakligen innehålla.
Grosshandlares oell hos dem anställde Handelsbokhållares antal har varit: år 1851 Grosshandlare 230.
Handelsbokhållare 230.
» 268.
» 293. » 263.
» 298. » 276. » 321.
» 292.
» 570.
Och är under berörde lid burskap å Grosshandel vunnet af 91 och uppsagdt af 28.
Gröss- och Minuthandel, emot särskild beskattning för hvardera yrket, hafva idkat: >. 1852 » 1853 » 1854 » 1855 år 1831 21 med 37 Bokhållare och Betjente, » 1832 20 » 38 » » » 1853 14 » 28 » » » 1854 5 » 7 » » » 1855 7 » 9 » » Enligt anteckningarne uti Krono-uppbördsverkets Kontroll-kontor, hafva Minuthandelsklussernas ledamöters och betjänings antal uigjort:
Betjente och Biträdande. år 1831 597 650 » 1852 621 643 » 1833 618 613 » 1854 638 645 » 1855 638 683 11 Såsom minuthandlare hafva under nämnde år 226 vunnit burskap och 144 uppsagt sådan rättighet.
Kofferdikaptener med burskåpsrätt, hvilka, enligt Kongl.
Brefvet den 21 September 1850, äro med Stockholms Handelsförening förbundne till en afdelning af Stockholms Borgerskap, utgjorde: vid 1851 års slut 117, deraf sysselsatte 88, utan sysselsättning 29 1852 » 131 » 102 » 29 1853 » 129 B 104 B 25 1854 a 145 » 99 B 46 1855 )> 154 B 119 B 35 Enligt de uppgifter, som erhållits från Krono-uppbördsverkets Kontroll-kontor, hafva nedannämnde handtverkeri-yrken blifvit utöfvade af följande antal idkare, gesäller, lärlingar och andre arbetare: 12 1851. ' i- i 1852. g c» o CD C« Oj: c pi: ET > & jir CD ö Cs: C/i o CD . cs: t" Ci-. 5* ► -• > cr C ^ Q. CD CD "t 0
Handsk- och Sämskmakare 7 6 2 5 8 5 2 6 Hofslagare 27 38 103 2 24 34 105 3f Jern- och Stålarbetare . 4 i 4 7 5 5 10 1 Kakelugnsmakare ....
12 30 18 34 14 42 22 44 Kammakare 10 8 13 5 9 15 14 — Klockgjutare 2 — 2 — 2 2 5 — Klensmeder 30 55 101 2 28 25 102 2 Kopparslagare 21 32 25 1 23 33 29 5 Körsnärer 11 10 9 — 11 9 10 — Knappmakare — — — — — — — — Messingsslagare 2 2 5 — ! 2 o M 5 2 Murmästare 16 10 4 29; 14 15 4 71 Mälare 88 87 152 8 95 81 148 o Ju Nålmakare 3 —■ 7 2j 2 1 6 5 13 1833. 1854. 1855. g PS: Cl ra n pj: >■ 5" g- is* ■ 055'' n CD C/-J 055 1 ► g 055 o ra Sa: ra >■ 3- ** 05 Sfi 5’ s. i. 055 5* ra ~ 055 5’ ra P o" cre 05 ra 05 -5 CO ra rå ÖT ra CJO 05 T 05 -T ra ra ra ra ra" ra OQ 05 ra as ra ra CD ra 84 139 104 156 89 132 109 147 90 126 101 113 8 6 32 2 8 9 52 o 9 9 35 5 28 50 51 6 27 37 52 4 28 40 46 2 52 66 85 — 54 75 87 2 31 69 79 2 7 6 12 4 6 3 11 5 6 4 14 15 73 — 22 288 70 — 23 295 70 18 21 309 12 13 1 102 12 15 1 105 15 18 i 2 145 3 1 5 — 2 — 4 — 5 1 5 1 15 4 19 — 13 6 17 5 12 6 17 1 21 21 14 20 17 24 5 47 14 18 2 25 11 20 20 1 12 16 25 1 11 15 24 2 27 18 30 2 22 12 29 — 21 14 50 — 1 — — 1 5 — 1 3 — 1 1 4 1 4 1 4 1 4 2 4 2 6 4 9 5 1 5 9 4 — 3 8 3 — 47 101 81 3 44 100 68 4 46 99 67 5 10 10 9 4 8 9 10 — 8 6 7 2 9 5 7 23 10 4 6 6 9 6 5 11 26 37 92 2 23 50 96 3 21 31 84 2 5 5 9 — 3 1 5 — 5 —— — 5 18 50 29 38 20 31 18 53 18 52 21 77 10 16 14 1 11 12 14 o 9 13 13 — 1 — — 1 2 1 2 —
2 1 3 — 32 55 95 7 26 29 85 5 24 56 84 2 26 34 30 2 26 36 31 5 27 53 41 2 8 6 9 — 7 17 9 — 6 16 7 5 2 3 4 — 2 3 4 — o 3 5 1 16 16 4 85 18 20 14 131 18 17 17 100 90 67 145 6 91 85 159 o 82 68 146 5 3 4 11 — 4 6j 13 J 1 3 6 i 9| 2 14 1851. 1852.
, S ost o CD pa: >• & o CD • Crt as: “i Cs: 3 £ §. as 3 % q. s <0 CD crc a» -t as -s -i CD CD CD CD aq Q» yl CD Pistolsmeder 1 1 i 1 1 1 _____ Perukmakare 17 8 22 15 10 17 Plåtslagare 3 8 15 1 3 9 14 1 Pumpmakare 3 — — O 5 2 4 2 Repslagare 6 17 3 4 6 31 17 2 Sadelmakare 25 28 55 2 27 24 48 — Segel- och Kompassmakare 7 11 — 21 8 8 2 21 Sejlare 6 11 14 5 8 7 24 2 Skomakare 287 367 382 55 293 575 392 24 Skorstensfejare 8 8 55 — 8 7 57 1 Skräddare 160 206 178 1 162 201 195 1 Skärslipare 1 — 2 — 1 — 2 — Snickare ........ 152 291 358 15 157 318 397 31 Snörmakare 19 12 25 10 17 16 20 16 Sockerbagare och Schweitzare. 32 22 36 — 57 23 37 — Stenslipare 1 — — — 2 <— — — Stenhuggare 4 4 3 16 4 4 3 15 Stolmakare 4 ' 1 5 — 6 — 3 — Svarfvare och Blockmakare 13 19 32 2 13 26 29 5 Tapetserare ...... 30 19 59 — 32 20 53 — Tenngjutare 3 5 4 — 4 2 4 — Tumstocksmakare .... 3 — 3 1 3 — 4 1 Tunnbindare 26 29 59 13 28 36 55 15 Vagnmakare 18 27 31 1 18 23 35 1 Summa 1,43511,812,2,257 851|1,497) 1,842 2,396 893 Någon upplysning om värdet af de här ofvan uppräknade handtverksidkares tillverkningar här icke kunnas erhållas.
15 1853. 1854. 1855. *> n ■ n > is* O t" 5» K: c/> ra tfl es- 5' 1 | — D. Cs: ra C/J ra 5" 3- > SH. EL £• ra C/J fis:
Cs: ra 3- 2. o.
Q» •1 P ra" -i C1Q 05 0, — 2. ra ra* ra * en 05 co ra ra ra ra ra ra* en 05 -s ra ra 1 1 1 1 1 1 i 1 1 16 9 12 15 10 13 14 12 12 5 12 15 4 8 14 5 6 15 1 3 2 4 4 — 5 5 4 1 2 3 6 26 11 3 6 29 20 5 5 16 15 8 26 24 42 2 24 24 59 1 27 26 48 2 7 7 4 20 8 6 O 14 9 9 5 23 7 10 27 2 9 7 17 — 2 2 11 — 299 578 408 40 299 430 389 55 278 404 395 26 8 8 57 — 8 8 57 — 8 7 55 — 157 242 202 5 150 24 1 143 5 149 234 147 9 1 — 2 1 1 2 — —: 1 — 2 — 158 328 371 17 163 343 547 20 159 365 558 25 17 5 22 2 17 12 17 6 19 2i 18 11 37 18 41 —■ 40 20 41 — 42 51 41 5 2 1 s 1 7 5 2 14 8 4 o 33 6 4 2 26 5 — 4 1 o * — 4 — 4 — 3 4 14 19 28 1 14 20 23 1 15 21 22 3 56 14 53 2 38 21 56 — 40 24 58 l| 4 2 3 — 4 2 •2 — 3 2 2 1 3 — 5 — 3 — 3 — 4 .— 4 1 27 34 69 6 28 35 67 5 25 28 56 3 16 27 38 1 20 20 41 1 18 25 33 — 1,51411,876 2,355 856] 1,5061 1,965 j 2,213 949]l,455|i,956 2,191 1,088 1 16 Idkare af sädana näringar, som icke kunna bestämdt hänföras till handel eller handtverk: * 1851. 1852. 1853. 1854.
1855. cs a ► 53 > 53 ► 53 > pt OJ o o’ 3 ro 3 O- OJ CO co' S■ ST co CL pr 03 co' 3 ro 2^ Q- PT SJ ■-» co' co g CL pr SJ ro' 2. 3-> ro 3 oj' — ro 3 CJQ —■ CO ro CTQ o p 3 CJQ P CJq co 3 Ciq P Apothekare . 14 55 14 59 6 i 4 54 8 14 56 12 14 57 18 Badaremästare . 19 56 19 35 — 19 34 — 20 36 — 22 o 4 — Boktryckare . 24 322 4 22 315 9 21 309 16 25 315 23 30 297 63 Kaffekokare . 25 — — 33 — — 57 25 — — 23 — — Fiskköpare 52 — 54 52 — 55 33 — 57 36 — 56 37 — 58 Hyrkuskar 8 — 67 8 — 69 9 — 75 11 — 83 11 — 85 Notfiskare 4 1 4 — 1 4 — 2 4 — 2 4 2 Slagtare . 27 50 32 25 48 32 26 51 34 29 45 59 31 28 68 Traktörer. 69 -i— 108 69 — 105 66 — 102 63 — 105 62 — 102 Trädgårdsmäst.
. 31 2 64 31 2 64 33 — 60 35 — 62 59 — 58 Vinskänkar . 115 103 75 115 102 89 115 93 80 112 98 92 lil 106 t.09 Åkare. . . 62 — 147 64 141 70 — 146 78 — 149 89 — 156 Summa |430 |566 552 436|559|571|447 541 580)452 550 621 473|522|699 Antalet af personer, som under ifrågavarande år idkat särskilda närings-yrken, icke tillhörande någondera af borgerskapets klasser, har, utgjort:
Personer 17 1851. 1852. *0 00 ■H 1854. 1855.
Personer, innchafvande rättighet att idka:
Bakelsetillverkning 21 25 22 19 24 Chokoladtillverkning 6 8 5 4 5 Grönsakers försäljning 23 19 16 19 47 Grynmalning 13 13 13 20 20 Hembryggeri 4 1 1 1 1 Hembageri 30 40 34 24 21 Tlemslagteri 31 39 39 4,3 47 Klädmäkleri 110 108 93 100 97 Korftill verkning 22 22 15 17 15 Krognäring 379 384 374 367 362 Ljusstöpning 21 16 15 10 11 Lutfiskhandel 10 8 10 12 9 Mångleri 698 751 754 753 771 Nipperhandel . 72 67 66 71 70 Nålstolskramhandel 9 10 12 22 26 Svithandel 8 6 6 6 12 Spisqvartersrörelse 5 5 — Spisqvartersrörelse, utan försäljning af spirituosa . 10 10 22 23 21 Tobakshandel utan burskapsrätt 71 99 119 150 153 Summa 1,543) 1,631 1,616 1,64111,722 Angående fabriks- och manufakturrörelsen här i staden under nu ifrågavarande fem år har följande på fabriksägarnes egne uppgifter, hvilka till Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommers-Kollegium årligen aflemnas, grundade sammandrag blifvit till Öfverstäthällare-Embetet afgifvet; utvisande detta sammandrag ej mindre antalet af de särskilde fabriks- och manufakturidkare med deras arbetare, utan äfven värdet af deras tillverkningar:
Berättelse öfver Stockholms Stad för åren 1851—1855. 3 18 Appretörs-fabriker .
Band-fabriker Bensvärts-fabriker .
Bildhuggerier Borstbinderier Bomulls- och Linne-fabriker Cattunstryckeri Chemiskt blekeri .
Chirurgiske lnst rum.-fabriker Chokolad-fabriker .
Chemiska Elddons-fabriker .
Eau de Colognc-fabriker.
Etui- och Portfölj-fabriker .
Fabri ksredskaps-till ver kerier.
Filhuggerier Färgerier Färgberederier Förgyllare-fabriker Garfverier Gipsgjuterier Glassliperier Handskmakerier .
H vi tgarfnings-fabrik Jernbleckslackerings-fabriker.
Jern- och Stål-fabriker .
Jerngjuterier Kard-fabriker Kautschuks-fabrik ....
Klädes-fabriker Korg-fabriker Korkskärerier 1851. 1852.
>: >- 03 O* §?£» nT Tillverk- Q3 O* 3 5 £ Q er Tillverk- sr CD 03 2 ° 03 ningsvärde. pr CD 03 3 ° 03 ningsvärde. yj P O •er cd 5® o CD 5 s 6 1,967 4 4 5 2,200 10 10 86 47,835 8 10 62 45,906 4 4 6 3,083 4 4 6 3,000 5 5 23 1,100 4 4 23 900 2 o 3 400 — — — — 1 0 13 129 48,606 5 6 79 42,078 — — — — 1 1 5 55 1 i 2 100 1 1 2 100 4 4 14 1,100 5 5 14 6,500 5 5 — 667 2 2 — 116 1 1 26 7,000 1 1 30 8,000 5 3 1 1,997 5 3 — 1,000 6 6 14 1,350 3 3 8 850 4 4 7 540 5 5 4 500 2 2 7 250 2 2 4 250 23 25 37 22,819 22 22 62 34,571 1 1 3 400 1 1 2 500 9 9 14 1,901 11 11 22 1,801 9 12 103 386,608 7 10 93 344,815 2 2 4 800 2 2 5 800 4 4 5 567 3 3 3 367 5 3 26 4,800 2 2 28 5,500 1 1 1 100 1 1 1 100 5 3 14 713 6 6 20 1,003 13 13 46 2,500 7 7 25 1,400 2 4 116 94,300 2 4 112 102,900 4 4 43 7,609 4 4 38 7,094 1 2 2 5,000 1 1 2 1,333 4 3 99 133,774 1 2 65 76,473 5 5 8 967 5 5 12 850 4 4 1 600 4 4 8 4,118 19 1853. 1854.
1855. yl s* ► > cr C/5 ~ c- CD •-J cr CD Tillverk- cr -j £ CD *-s O* CD Tillverk- cr 5 * 6 3 cr CD Tillverk- pr CD 05 ■2 o 05 ningsvärde. pr CD 05 ^ o 05 ningsvärde. pr CD 35 3 o 05 ningsvärde. r* P o_ CD i-i P o tr CD r* P o cr CD 5 b 6 2,067 5 5 4 2,100 6 6 6 2,200 9 11 74 42.330 9 11 78 47,993 10 10 86 49,122 4 4 6 3,500 4 4 7 4,234 4 4 6 5,406 4 4 21 933 3 3 18 933 5 3 21 933 5 5 82 35,405 6 6 79 40,221 6 6 79 43,485 1 1 — 67 2 2 11 15,797 2 2 2 6,255 1 1 2 50 3 5 13 6,500 2 2 15 6,400 2 2 15 6,400 2 2 1 367 2 2 1 383 4 4 1 950 1 1 39 8,000 1 1 30 4,000 1 1 48 4,000 4 4 1 1,407 3 3 1 1,567 5 5 — 2,317 3 3 6 700 3 3 12 813 3 3 10 2,167 4 4 3 350 3 3 4 335 3 3 4 258 2 2 4 283 2 2 5 500 2 2 5 233 23 23 61 38,771 22 22 64 44,196 23 23 71 49,137 1 1 2 200 1 1 2 200 1 1 2 200 1! 11 20 2,017 8 8 17 1,617 8 8 17 1,634 9 11 116 354,733 10 12 119 442,428 11 13 157 480,146 2 2 5 800 2 2 5 800 2 2 5 800 3 3 3 267 2 2 2 200 2 2 2 200 2 2 29 4,800 2 2 24 4,550 2 2 24 4,520 1 1 1 100 1 1 — 100 1 1 — 100 5 5 15 883 5 5 16 770 5 5 19 953 7 7 24 1,313 7 7 17 1,066 9 9 28 2,317 2 4 188 159,549 2 4 140 155,530 2 4 223 191,467 4 5 39 7,016 4 4 35 7,287 4 5 31 7,384 1 1 1 2,000 1 1 2 1,333 1 1 1 2,000 2 4 63 53,546 2 2 63 56,900 2 3 61 133,640 4 4 9 534 4 4 8 534 3 3 10 467 4 5 10 5,166 4 4 38 9,362 5 5 23 14,875 20 1851. 1852. >:
> S» !► cr cn ^ cr Tillverk- 09 cr p: “ cr Tillverk- pr CD "1 P ? 09 >-! CD ningsvärde.
CD "5 09 £ ° P o cr 09 CD ningsvärde.
Keraiske fabriker . 5 7 24 59,788 4 4 34 60,288 Kort-fabriker 5 5 41 23,625 4 4 35 23,175 Lack-fabriker 5 5 — 1,110 3 3 — 850 Läderlackerare 4 6 7 10,166 5 5 7 10,100 Läderpreparatör . 1 1 — 100 — — — — Mathemat.
Instruments-fabr.. 11 11 24 6,191 10 10 26 5,299 Meteorolog.