Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protocollet, hållet uti Riksens Högloflige Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskott den 3 Maj 1823. S. D. V d afgifvande af Utskottets Utlåtande, angående Kronoskog arne i Riket, antecknades till Protocollet, följande särskildta anföranden, hvilka på begäran blifva till Stats- och Lag-Utskotten, samt derefter till Respective Riks-Sländen bifogade. 70 S l a t S-U t s k o 11 e t s Betänkanden.
Riksdags-Fullmäktigen Nils Månsson, från Malmöhus Lån, ansåg JägeriBetjeningen böra Absolut ocb Allestädes försvinna, der hvarest Allmänningar och Kronoskogar till enskildas ego upplåtas.
Häruti instämde Herr Prosten Hagberg och Hedervärda Rand-Ståndets samtlige Ledamöter.
Grefve Rosen anförde: ”Jag kan ej öfverensstämma uti den hos Höglofl.
Utskottet rådande tanka, att Jägeri-Betjeningen borde Allmänneligen afskaffas; Möjligen kunde en slik åtgärd på slältbyggden ej medföra så stor olägenhet,, men i Rikets skogrikare trakter, tror jag Jägeri-Betjeningen vara oundvikeligen nödvändig, med afseende på odjurs utödande, ty Skallgång, tilistäld af andre än Sakkunnige personer, skulle säkerligen medföra ingen nytta, ocb jag fruktar således, att om Jägeri-Betjeningen allmänt afskaffas, det skall gå likasom närden år 1789 afdanka des; nemligen ätt den 4 är derefter, åter måste sättas i activitet; min tanka i följd af detta anförande blifver då, att R.
Ständer bos Kongl. Maj:t framföra sin underdåninga önskan, att ej Jägeri-Betjeningen afskaffas, förr än vederbörande Länsstjrrelse blifvit i Nåder hörde och inkommit med underrättelser, hu - Stat s-U t s k o 11 e t s B ® t ä n k a n d e n. 71 ruvida locala förhållanden kunna sig förete, till nämnde hetjenings afskedande elter bibehållande.”
Uti hvad Landshöfdingen Grefve Axel v. Rosen anförde om nyttan af Jägeri-Betjeningens bibehållande i somlige Landsorter, så väl i anseende till odjurens utödande, som skogsbevakningen derstädes, samt att Konungens Befallningshafvandes hörande i desse frågor borde föregå frågan om upplösningen af denna Stat, instämde Herr af Robson och yttrade: ”Det blifver svårt genom något generelt bedÖmmande afgöra dess egentliga nytta, ty hvad som på en slättbygd lätt umbäres, kan i en skogsbygd vara nödvändigt, och hvad som i den ort, der hvarken parker eiler Kronoskogar finnas vore alldeles Öfverflödigt, skall deremot vid ett motsatt förhållande finnas i en annan, vara af synnerlig vigt.”
Beträffande skogsvården så trodde Herr BergsRådet af Robson, att man till densammas återlemnande till Kronobetjeningen, icke skulle kunna finna någon anledning från deras sista befattning med dessa göromål, då en vidsträckt förstöring var å bane, föranledd förmodligen af deras andra trägne och ovilkorliga göromål samt mångens opassande lynne eller rörlighet 73 S t a ts-TJ t s k otte t s
Be tank an den. för slika värf; de missbruk för hvilka mun Jäg er i-Staten vanligen debiterar äro måhända supponerade mer än verkliga, ty annars vore väl denna, som annan felaktig tjcnsteutöfning oftare åtalad, och man saknar ej å många ställen ögonskenliga contraster emellan tillmålen som göras och verkliga fölhållanden man ser, hvaribland åtskillige exempel finnas såsom kring Stockholm och Uppland, der tilli landet visserligen bordt vara strängt, men hvarest åtskillige sådane skogar stå, om ej orörde, åtminstone uppväxande, då enskildas deromkring belägne, äro uthuggne, svedda eller förstörda, ty enskilda hushållningen afser stundom mera det närvarande behofvet än beståndet i längden; och skogslotter på Allmänningar i synnerhet på afstånd belägne, och hvarest den enskilda vården dessutom alltid med åtskillige svårigheter i detta fidi belastas, skola troligen ej kunna påräkna annat öde, än att genast eller snart användas.
Vidkommande åter Jägeri-Beljeningens skyldighet, dels att utföra, dels att biträda vid Rofdjurs-jagten, så är äfven värdet af detta åliggande och åtgärderna - S t tt t s-U t s k o 11 e t s Betänkande a. ^3 na i den vägen relativa till Landsorternas olika läge och beskaffenhet.
Man tänker olika på Slättlandet, der man sällan hemsökes af de större Rofdjuren, mot hvad man tänker i Skogsbygder, och de orter der hästar och Boskap uf dém slagtas, stundom till otrolig mängd, och hvarest den torflige innebyggaren rätt hastigt och complett kali se sig beröfvad det dyrbaraste han eger, men hos dessa tjenstemän fordras skicklighet) och för den ort hvarest sådant värderas och ej eller saknas, klagas troligen icke.
K rono betje ningen, säger man annars, bör hafva öfverinseende! vid Hofdjurs-jagt och Skallgång, äfvensom att den redan har befatta ning dermed; Sant är, att den vid sådane tillfällen måste vara närvarande, men det är för folkets och ej för djurens skull och deras närvaro är då oumbärlig för utvecklingen af Jägeribetjeningens anord* n ingar; ensam skulle Kroiiobetjeningen stanna i förlägenheter, hvilka den åtminstone i allmänhet ej sjelf skulle kunna afhjelpa; ty äfven rofdjurs-jagten fordrar kunskap och tids uppoffring, som ej kan begäras af andra än underviste och derföre särskildt anstälde och lönte tjenstemän.
Man har i sednare tider genom pre - 4
Lån innefattar trakter, der man i synnerhet utmärkt sig, men det torde annu fordra längre tid, innan man hinner stadga Öfver tygelsen om denna anstalts tillräcklighet såsom surrogat betraktad.
1 andra Landsorter iiir ock fråga redan vara orii särskilde Jagtcassors och premiers inrättande, och inrättningen vöre högst önskelig, i synnerhet örn fonderna kunde bli så stora ,att jagttyg och nät kunde löna sig att för privat man underhålla; tir utan denna hjelpreda uppehåller man sig hufvudsakligen vid de smärre och mindre betydlige rofdjuren under det de större oafkortadt Sprida sig, och med den öfve thygelsen att eii .Tägeri-Stat i sädatie orter ingalunda är eli anstalt, som generelt kail kallas öfverflödig i Fäderneslandets angelägenheter.
Hvad Herr Landshöfdingen Grefve' von Rosen och Herr BergsRådet af Robson i dessa ämnen anfort, begärdes till Protocollet för att betänkandet åtfölja.
Vid den föreslagna framtida anordningen af de Jägeri-Boställen, hvilka korn - S l a t s-U t s k o 11 e t * Betänkan de n, 75 ina att indragas, reserverade sig Friherre Cederström, emot deras anslående tili Domare eller Kronobetjening, utan ansåg Friherren deni höra förauctioneras till den mestbjudande, att under Skatteman 11a rätt jjinehatVas.
Och der hvarest Domare eller Kronobet jeningen saknade Boställen, kumle den al' dessa Lägenheter utgående skatten eiler räntan till deras aflöning, såsom surrogat för bristande Boställen, användas.
Lii denna tanka instämde Herr Prosten Herlitz, Herrar Lagerstrand och Norström samt Hedervärd da Bonde-Ståndets samtelige Ledamöter, Herr af Borneman inlemnade ett så lydande skriftligt anförande:
"Då min framställning under discussion öfver Höglod.
Utskottets Betänkande, om vi Ikoren för Kroqoparkers och Kron o allm ä n 11 i 11 ga vs försäljning lill enskildt egande rätt, hvartill Kongl. Majrts Nådiga Proposition i detta ämne föranleder, inom Utskottet möttes af bere medlemmars motsägelse, går jag 1111 att, i följd af mitt dervid gjorda förbehåll, närmare utveckla grunderna för mitt påstående: nemligen att vid försäljandet af sådane lägenheter der jordmån och andra natur-omständigheter, antingen hänvisa till största lämplighet för skogsväxt, eller der rödjning och odling ■jC Ståts-Utskottets Betänkande», icke skulle roed ett synnerligt företräda synas böra tillstyrkas, att säger jag, såsom trakter, vare sig hela A11- ni ä 11 n ingar, parker elle r m i n d r e s k og s 1 ä g en lie t e r, böra i fortfarande till skogsväxt bibehållas och vårdas, och i sådant afseende ett bestämdt vilkor i sjelfva ö. f v e r 1 å ln i n gs-A c te n ingå, utan att derföre egande rätten, som genom köp åtkom mits, fjättras af andra hand eiler åtvungnc föreskrifter än denna allena, hvilken synes mig vara i ett oskiljaktigt sammanhang med grunden och anledningen till sjelfva afhandli agens uppkomst. 1818 års Riksens Högloflige
Ständers hufvudsakligen åberopade skäl för deras tillstyrkande:
Att med undantag af de Parker och Allmänningar, hvilka för Kranans behof ansågos nödiga, skulle de öfrige mot köp afhändas, lärer gröndals derpå, alt man väntade från den enskildt egande rätten en mera omsorgsfull vård öfver dessa skogars bibehållande och tillväxt, än hvad erfarenheten hittills visat vara görlig, under en i så mångå afseende» förfelad organisation och inblandning af Statens förmynderskap, med enskildes ofta tvärt emot all grund för skogsförkofran medgifne rättigheter, Stats-Utskottets Betänkanden. 77
Man har således i öfverlåtandet åt egande rätten ieke förbisett
Rikets stora behofver af en klokare Statshushållning, och man bör väl icke eiler förbise den conseqventa slutföljden:
Att när i tillförsigten åt den enskilde mannens klokare hushållning skall grundas hoppet emot skogens ytterligare förstörande och att vid köpeafhandlingars afslutande urval emeilan den kloke och den okloke icke kan göras, måste också conlractet med köparen vara i öfverensstämmelse med principens första syftning, utan att skäligen derföre kan påstås något band blifva derigenom lågt på utvecklingen af egande rättens sanna rigtning och om man ändteligen vili kalla detta vilkor ett band, för hvem blir ett sådant besvärligt? — icke för den som vill uppfylla afhand! ingens ändamål, utan endast för den som viii bedraga, eller kringå det.
Jag kan icke bitta annat än alt intill den stunden då liberalismen förmått häfva samhällens behof af contracter och vilkor i sina handlingar, blir det lika felaktigt af Lagstiftaren att hindra den rättskaffue och kloke mannens bemödande tili nyttiga och således samhällsenlige företag, som att icke i möjligaste måtto och utan prejudice för denne förekomma
Dårens alltid illa beräknade och deraf skadliga tillgrepp. 78 Stats-Utskottets B etan ka liden.
Det är gifvet, att en stor del af våra skogsmarker beslå af stenige och skärf-» rige sträckor eller sandmoar, lämpelige för skogsväxt och af hvilka här och hvar endast genom skogens fällning och bränning kan aftvingas en mager sädesskörd och derefter ett snart öfvergående snuggbete — ett sådant behandlingssätt skulle jag tro böra och kunna förekomma?, corn trollén deröfver fordrade icke Jägeri- eller Skogsbetjeningens spiciella handläggning, så mycket mindre som jag yill erinra mig att en sådan controll redan i afseende till Skatte-skogarne i allmänhet, är frånkänd denna betjening, dag förenar mig i öfrigt fullkomligt i framstälda åsigten, att sedan en skogstrackt blifvit försåld, vare sig till Socken, By, eller flere enstaka Hemman till samego, bör hvar och en obehindrad berättigas, att med kraft och verkan af allmänna Stängsel-Lagen, få sitt hemmans andel i skogen afvittyad och infredad, oberoende gf de öfrige egar nes frivilliga medgifvande; Varandes efter min tanka rakt stridande emot ali princip för skogshushållning, att neka den freda, som freda vill; Väl vetande att ett Tunneland väl skött skog, kan uppbringas till mångdubbelt större afkastning än io Tunneland, hvil - S t. a t s-U t s k o 11 e t s Beta n k an d eili yg ka Tinder vårdslös behandling ligga, sorti man säger, för fä-fot, Slutligen får jag äfven upptaga mill munteligen anförda anmärkning, att beloppet af så köpeskilling sorn räntan för sådaiie Krolioparker, Al Irna n ni agar, eller andra Lägenheter, hvilka på sätt föreslaget är, ti ll enskildt ego afla tes, bör anslås till Sjöförsvaret, hvarunder i första rummet ingår kostnaders bestridande vid skogsparkers anläggande, organisering och vård, och så beskaffade, att mali deraf skäligen kan anse Flottans framtida behof af nödige byggiiads-materialer blifva tillfyllest gjordt.
I denna anstalt innefattas första vilkoret för Sjömaktens bestånd, Jag anhåller att dessa anföranden må åtfölja Högloft.
Utskottets Betänkande till Höglofl.
RiksStånden”, Uti detta Utlåtande instämde tili alla delar Herr Lenning, Herr Rappe anmälte sin reservation eniot allt upplåtande och fördelning, enskilde emellan, af Kronoskogar och Allmänningar, såsom troligen medförande skogarnes säkra förlust, 8o Stat s-U t s k o 11 c t s B e t ä 11 k a n d e n, Slutligen anförde Friherre Cederström att hail alldeles reserverade sig emot de nu uppfattade grunder till Betänkande, och att Friherren i dass ställe ansåg det vid förlidne Riksdag, af Riksens Höglofl.
Ständer fattade beslut uti detta ärende äfven nu höra oförryckt taeas till grund, såsom mera instämmande .med Statens sanna fördel.
Häruti instämde äfven Prostarne Herlitz och Hagberg samt RiksdagsFulimägtigen Nils Månsson.
Ex Protocollo. A, FRYXELL, N:o 5i2, Ankom den 4 Qct. 1B23.
Memorial, angående Riks
Stån-* dens olika beslut i fråga, om åtskilliga anslag för Försvars-- Werket.
Sedan Stals-Utskottet, tinder den 27 Junii och ig Augusti sistl. afgifvit utlåtande, an - Stat S-U tsköttetS Betän känden.
Si angående de anslag, som Blifvit äskade för Försvars-Vefket och innefattas* dels under Riks-Statens 3:dje Hufvud-Titul eller hvad sonl erfordras för Föi’Svars-Verket till Landf!, dels under iorde Hufvud* Tituln eller aiislageli för Flottorna; Så hafva, enligt till Utskottet ankomne Protocoils-Utdrag, de Respéctive RiksStåliden* rörande åtskiiiigé anslag olika héshitit, så ätt Två Stånd slädnät emot Två.
Dessa Olikheter Bestå deruti* att Högiofl.
Ridderskåpet och Adelli, Satait VällofL BorgareStåndet Beslutat, att eil hy ruhfik å Tionde Hufvud-Tituln skall UppföraS* under namn af Fyrings-Stat, hvartill 5,oöö R:dr årligen Utöfver det hittills per medium under de sistförflutne åren ätgåhghe Belopp anslås; Men HögVördige Prest-Ståiidet Och Hedervärda Böhde-Slåndet med Bifall till livad Stats-Utsköttet yttrat* ansett något serskildt anslag härtill icke Böra Bestås* Utah kostnäderiie för Bukarne Och Fyringarne Besörjas hädanefter sorn hittills af anslaget för Försvars-Verkét; Äfvensom i fråga om tillökning
Uti hittills Béstådde anslag lili anskaffning af Ved och Ljus i Fästnings-och Garnizonsorterne Samt till Rese* Och TractamentSpenningar för evira förrättningar i militair-älendeii, Högvördige 4:de Sami. $ Badd.’ B 8a Stat s-U t skottet?
Betänkanden, Prest - Stånrlet och Vallöf!. Borgare-Ståndet beviljat de af Stats-Utskottet tillstyrkte tillökningar med 2,000 R:dr å hvardera af dessa anslag, hvaremot Hoglöflige Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStäridet sådan tillökning afslagit.
Detta förhållande har Stats-Utskottet ansett sig böra vördsamligen anmäla, på det den åtgärd, som leder till ett Laglikmätig! slut i denna del må vidtagas; och hemställer Utskottet, att så framt ej något af de Respeetive RiksSlånden skulle finna för godt förena sig med de 2:ne öfrige uti dessa frågor, afgörande! deraf måtte öfverlemnas till Förstärkta StatsUtskottet på sätt 6g §.
Regerings-Formen utstakar, hvarvid följande Volerings-propositioner torde framställas: 1:0
Den som bifaller att en ny rubrik å Riks-Statens Tionde Hufvud-Titul skall uppföras, under namn af FyringsSlat och dertill af anslaget för denna Hufvud-Tituls malerieiie behof afsättas en Summa, som motsvarar bvad per medium under de sistförflutne åren för Fyringarne blifvit anvist eller 17,350 R:dr samt dessutom för detta ändamål 5,000 R:dr såsom nytt anslag under denna rubrik be - Siats-Utskottets Betänka uden. $3 viljas och uppföras, Voterar Ja; den det ej vill, Nej; Vinner Nej: så kommer, såsom Stats-Utskottet yttrat, något särskildt anslag härtill icke att bestås, utan kostnaderne för Fyringarne att besörjas hädanefter sorn hittills af anslaget för Försvars-Verket och af Kongl.
Maj;t i Nåder till beloppet bestämmas, men derjemte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållas, att för denna inrättnings förbättrande medelst flere Fyrars, Båkars och Sjömärkens anläggande och de redan befintliges försättande i bättre tillstånd, mera tillräcklige medel än hittillsdertill måtte varda anviste af anslaget för Flottornes Materiel. 2:0
Den som bifaller Stats-Utskottets Förslag, att det på Riksstatens 3:dje Hufvud-Titul uppförde anslag 14,000 R:dr till anskaffning af Ved och Ljus i Fästnings- och Garnizons-orterne, såsom befunnit otillräckligt må med 2,000
R:dr förökas, voterar Ja; den det ej vill
Nej: så kommer någon tillökning för delta behof icke att ega rum, utan anslaget att förblifva vid samma belopp, som hittills. 8.|
Stats-XJts kottets B etan kan dea, 3:o
Den sorn instämmer i StatsUtskottets Förslag, att anslaget sorn nu blif-r vit fördeldt emellan Riks-Statens 3:dje, och ip:de Hufvud-Titlar till Rese- och Tractaments-peuuingar för extra förrätt^ ningar i Militaire^ärender, skall tillökas nied a,ooo R:dr eker från 10,000 till 12,000 R:dr, yoterar Ja; den det ej vill Nej; Vinner Nej; kommer ingen tillökning att för detta ändamål heslås, utan anslagssumman att, vid samma belopp, som hittills oförändrad förblifva.
N:o 513i j^nkqm dgn 37 Cfc?. lSä^r Rikets Högloft, Ständers Stats-, och Banco-Utskotts Utlåtande, öfver de inom Högloflige Stats-TJtskottets B e t ä il k a 11 d e n. 85 t Ridderskapet och Adeln, VäL. loflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde - Ståndet gjorde an märkning er vid Utskottens Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ytterligare anslag för fullbordandet af Gotha Canal, Qenom särsk Urte Protocolls-Utdrag, från Höglo!!, Ridderskapet och Adelli, af den 6 Augusti, frän Vä Holl. Borgare-Ståndet, af den lide, och från Hedervärda BondeStåndet, af den i 4;de i samma månad, liar på grund af dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten blifvit återremitteradt det Betänkande, Utskotten den 3o sisth Julii afgifvit, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ytterligare anslag för fullbordandet af Gotha Canal, De Utskotten meddelade anniärkningarne, hafva äfven, i följe häraf, blfvit af Utskotten noga genomgångne och granskade, samt foranledt ett, vid förnyad öfver - 86 S t a ts-U t s k o 11 e t s
Be län kalldén. läggning innom Utskotten, å nyo företagit skärskådande af ämnet i det hela, äfvensom af hvarje dertill hörande särskild omständighet; Och då Utskotten härvid icke funnit anledning, att i någon del frångå den af Utskotten förut yttrade öfvertygelse, och förändra de af Utskotten gjorde förslag, få Utskotten nu härigenom sådant vördsammeligen anmäla, och derjemte framställa de skäl lör ett dylikt förfarande, hvarigenom Utskotten äfvenledes anse sig, på tjenligasle sätt, kunna lemna svar å hvad som uti ett eller annat afseende blifvit emot uppställningen och innehållet af Utskottens förra Betänkande i ämnet anmärkt.
Bland det som kan föras under denna benämning, förekommer först det som blifvit yttradt inom hvart och ett af de tvenne Stånd, hvilka återremitterat Betänkandet, i anledning ef det deruti, vid föreslåendet af årliga biträden till Canalbyggnaden, tillagde uttryckehga förutsättande, att Rikets Ständer antaga det sätt för bestridande af penninge-anslag till allmänna arbeten och företag, som Utskotten uti ett annat afgifvit Utlåtande föreslagit neni ilgen det, att för så stor del, som de anslag af sådan beskaffenhet, hvilka vid denna Riksdag gjordes, kunde korn - Sta ts-Uts kottets Betänkande». 87 ma att öfverstiga den tillgång dertill, som Bankens behållna vinst lemnade, upplåning genom Riksgälds-Contoiret komme att ega rum, emot Obligationer stälde att inlösas vid anfordran med ränta efter 3 procent om året.
Detta förutsättande af ett Rikets Ständers beslut, som ännu icke blifvit fattadt, såsom grund fö\r ett annat frams täldt förslag, bar i och för sig sjelft blifvit klandrat; Och, då i allmänhet är vordet af de fleste Ledamöter inom Stånden, hvilka sig öfver dessa ämnen utlåtit, yrkadt, att alla frågor om anslag icke måtte behandlas annorlunda än i närmaste förening med frågan om sältet för anskaffande af medel dertill, hafva ålskilligé, tued afseende å detta samband, såsom anmärkningar emot de förslag detta Betänkande innefattar, framstält skälen emot vidtagandet af ett Stalsskuldsättnings-system i allmänhet, och särskildt emot det upplåningssätt, Utskotten i förr afgifvit Utlåtande föreslagit.
I stället för denna utväg för anskaffande af nödige medel till ifrågasatte anslag och penningebiträden, har ock härvid, dels blifvit föreslagit af en värd Ledamot inom Vällofl.
Borgare-Ståndet, samt af flere Hedervärda Bonde-Ståndets Medlemmar, att nya Riksgäldssedlar borde utgifvas för att småningom genom bevillning amorteras: dels äf 88 Stat s-U t s k o t tets Betänkan de ii; af en värd Ledamot inom Jlögloflige Ridderskapet och Adeln, en af Vällöflige Borgare-Ståndet, och tväliné äf Hedervärda Bonde-S tå lidet, yrkadt, att älla anslag,- sorn till CaliaBarheten utgå, horde genom Bevillning utgöras, och i följe häraf icke beviljas till större belopp än Nationens krafter kuiide i sådant afseende medgifva; Hvarförutan slutcligert någre Ledamöter äf det Yälloflige Borgare-Ståndet begärt ätt
Utskotten matte på én gåiig uppgifva beloppet af älla de extra anslag och Lånebiträden, hvaraf Utskotten ansett sig böra tillstyrka beviljandet till utgående på det sätt Utskotten i öfrigt föresiagit.-
Med afseende å den betydliga inverkan Uppå det hela äf allmänna penningéVäsendets skick, soto bevilljandet äf anslag till allmänna arbeten och företag till Utgående från Rikets Ständers penningéverk, i sednare tider médfört, änsågo Utskotten Sig, då de till Rikets Ständer aflemnädé' deras • förslag rörande sältet, hvarpå de' för sin del förmenade den saknade Ordningen'
Och Stadgan af Rikets PcnningeVäsende kunna, sä vidt Sådant för närvarande vöre möjligt, återbringas, icke heller böra underlåta att föreslå någon ut - väg S t als-U ts ko t te ts
Be tändan den. 89 1 väg för anskaffande af medel till de vid denna Riksdag ytterligare ifrågakomne utomordentlige behof, af enahanda art med dem, hvilka förut fyllts genom användande af det Allmänna Penningeverkets tillgångar, på ett sätt som mera än det förut antagna, kunde stå tillsammans med ett orubbadt allmänt förtroende lill Rikets Ständers åtgärder vid Penningcväsendets reglering, och med de ökade utsigter tili en möjligen snart återinträdande förmåga hos Rikets Ständers Bank, att uppfylla dess förbindelser, hvaruppå all egentlig förbättring af Penningeställningen ytterst bör grundas.
Då derefter lill Utskottens närmare granskning förekommo de viiekte särskillde frågorne om behöflighelen, beloppen och vilkoren för beviljandet, af dylika utomordentliga anslag kunde
Utskotten icke annat än anse frågan om sättet hvarpå och tillgångarne hvaraf, dessa Anslag borde utgå, såsom inom Utskotten redan afgjord, samt till Rikets Ständers högre pröfning öfverlemnad; Och af sådan orsak kunde, då Utskottens arbeten borde för åstadkommandet af ett fullständigt helt fortgå utur enahanda åsigt och under ena - nde 3 a ml. 5 Band. g© Stats-Utskottets Betänkande ii. handa riktning som Utskotten en gång antagit, till dess att ändring deruti genom af Rikets Ständer slutélfgen faltadt beslut blifvit åstadkommeit; icke heller några förslag rörande förekomne särskilde anslags-frågor framställas annorlunda, än med åberopande af, och hänvisning till det, som Utskotten redan förut rörande sättet för så beskaffade anslags utgörande hemställt; och Rikets Ständers antagande af denna Utskottens, såsom grund för älla de öfrige, gjorde föregående hemställan måste, vid alla de efterföljande, nödvändigt förutsättas, såsom vilkor för möjligheten af Rikets Ständers bifall äfven till dessa.- Genom det nu anförda, förmoda Utskotten sig häfva tillräckligen rättvisat det klandrade uti Utskottens förfarande, att göra hemställanden om särskilda anslag af tillgångar * hvilka ännu icke blifvit, efter Utskottens derom främstälde förslag, af Rikets Ständer för dylika ändamål bestämde.