Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti en af Drottning Christina den 13 Maj 1635 utfärdad resolution är stadens besvär af gästning och borgläger först upptaget under benämning af inqvartering, och i den mån stående krigshärar, indelte i regementen, upprättades, förlädes de värfvade trupperna i fästningarnc vid gränsorlerne ecb i de folkrikaste städeme.
Stockholm fick först på sin lott Konungens lifgarde och på 1680:talet, efter Danska krigets slut, en del af artilleriet.
Fri inqvartering, i början lemuad in natura, gafs, enligt serskilde författningar, icke blott åt hofstaten, garnisonen, alla i staden stationerade officerare, utan till och med åt hof kontrefejare och afrikanske sändebud.
Huru mycket skulle gifvas uti inqvarteringspenningar, sedan inqvartcringen upphört att utgå in natura, blef icke genom lag stadgadt förr än 1720, utan berodde i förstone på Öfverenskommelse, så, att inqvarterings-kommissionen, efter dess inrättning den 16 Juli 1688, gifvit och förnöjt hvar och en, sorn bäst med honom kunnat ackorderas och de tillförene njutit, emedan de hos borgerskapet haft inqvartering in natura.
Vid 1766 års riksdag pålades inqvarterings-skyldighet äfven hus och fastigheter, derifrån dock undantagne publike hus och byggnader, samt deras, hvilka vore från inqvartering frikallade; och vid 1809 års riksdag åtog sig jemväl Ridderskapet och Adeln inqvartering för sina hus, så väl i krigs- som fredstid, med vilkor, att alla till inqvartering berättigade tjenstemän, äfven husegare, finge efter sin grad uppbära inqvarte:ings-ersättning.
Om Stockholms stad sålunda fick i afseende på inqvarteringen vidkännas en tunga, för - Slats - Utskottets Utlåtande, N:o 275. unnades staden ej eller obetydliga förmåner.
Utom den i privilegierna staden tillförsäkrade tolag påbjöds genom Kongl, brefvet den 16 Juli 1688 till inqvarteringens understöd en så kallad tillökningstolag med f procent för inkommande och \ procent för utgående varor, med föreskrift derjemte, att denna tillökningstolag skulle delas proportionaliter ibland de oförmögne och fattiga af borgerskapets som inqvartering draga, så att alla finge derutaf en viss hjelp och understöd.
Nyssnämnde serskilda tolag lärer för den tiden nästan varit tillräcklig för det dermed afsedda behofvet, och hvad som felades fylldes af borgerskapet intill 1766, då husegarne började, såsom ofvan blifvit omnämndt, deltaga i utgifterne för inqvarteringen.
Sedan så väl stads- som inqvarterings-tolagen sedermera undergått förändringar, har Kongl. Majit genom nådigt bref af den 6
Maj 1826 på så sätt fördelat tolags-intraden, att Tys:delar deraf tillfalla inqvarteringsverket, och hvilken andel utgjort: hvarförutan, genom Kongl, brefvet den 28 Maj 1717, de 2 år förut påbjudna dubblai vägare- och mätare-penningar beviljades borgerskapet i Stockholm till hjelp och understöd vid inqvarteringen.
På det att med tillbörlig noggrannhet och rättvisa för framtiden inqvarteringsgifvares och inqvarteringstagares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter måtte blifva bestämda, behagade Kongl. Majit under den 1
Maj 1826 samt ytterligare genom nådigt bref den 23 April 1836 uppdraga åt en serskild komité att utarbeta ett underdånigt förslag till ny inqvarteringsordning för Stockholms stad.
Ett sådant förslag blef äfven af komitterade upprättadt och, åtföljdt af serskildt betänkande, till Kongl. Majit öfverlemnadt, hvaröfver inqvarterings-kommissionen, stadens samtlige inqvarteringsgifvare samt
Öfverståthållare-embetet blifvit hörde och underdåniga yttranden afgifvit.
Såsom allmän grund har bemälde komité antagit, att inqvarteringsrätt endast tillkomme garnisonen, af hvilken vakt och vård inom hufviulstaden besörjes, hvadas 1846 . 1847 . 1848 . 1849 . ridr 36,631: 22. — „ 34,574: 6. — B 35,764: 46. — „ 41,613: 10. — och 1850 . i medium för fem år „ 39,988: 7. — eller „ 37,714: 18. 2. Slals-Utskotlets Utlåtande, N:o STS. 13 ock komitterade till garnisonerande trupper härslädes blott hänfört “svea lif-garde, lif-gardet till häst, andra lif-gardet, svea artilleri-regemente, ingeniör-korpsen samt stadens miIitär-korps“, ehuru komitterade, med afseende å då förevarande förhållanden, ansett sig i denna del böra hemställa 2:ne alternativ, af hvilka det ena derjemte innehåller, att “intill dess annorledes derom förordnades, inqvartering af staden kommer att utgöras jemväl för lif-bevärings-regemcutet, general-adjutants-expeditionen för arméen, topografiska korpsen och artilleri-staben“; hvarjemte komiterade i underdånighet anhållit, att svea artilleri-regemente måtte i nåder beredas den förmån, att, lika med öfriga härvarande garnisons-regementen, komma i åtnjutande af kaserner på statens bekostnad, på det att stadens inqvarteringsgifvare såmedelst måtte befrias från en till berörde regemente utgående ökad inqvarterings-ersättning.
Då antagandet af ifrågavarande förslag till ny inqvarterings-ordning för Stockholms stad skulle komma att för statsverket medföra nya utgifter, dels för nybyggnad af kasern för svea artilleri-regemente eller till inköp och inreduing af dertill passande lägenhet, dels för underhåll, så väl af denna nya kasern, som äfven af kasernerne för gardes-regementene till fot, hvilkas underhåll nu bekostas utaf de af staden utgående inqvarleringsmedel, dels ock för inqvartering i kontant| till de korpser och stater, som åtnjöte inqvarterings-ersättning af staden, hvilken ansetts böra från utgörande deraf befrias, hade Kongl. Maj:t, i sådant afseende, medelst nådig skrifvelse den 15 Januari 1840, öfverlemnat handlingarne i målet till Rikets då församlade Ständer.
Till svar härå anförde Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 20 Januari 1841, att, hvad först vidkomme anskaffandet af kasern för svea artilleri-regemente samt underhållet så väl deraf, som af kasernerne för gardes-regementene till fot, så ansågo väl Rikets Ständer, att staten, emot det att servisen ensamt af Stockholms stad bekostas, bör anskaffa och underhålla kaserner ej allenast för svea artilleri-regemente, utan ock för öfrige i hufvudstaden förlagde trupper oell korpser, stadens egen militär-korps undantagen; men f unno sig dock förhindrade att ingå i närmare pröfning om anvisande af medel dertill, enär Rikets Ständer för bedömandet af behofvet i detta afseende icke erhållit några uppgifter.
Rikets Ständer anhöllo derföre endast i underdånighet, dels att blifva underrättade, huruvida någon staten tillhörig egendom kunde finnas odisponerad och användbar till kasern för svea ar~ *14 Stats-V:skullé.ls Utlåtande, A'.-o 275. tilkri-regeraenlc, samt i sådan händelse hvilka 'kontånia medel kunna erfordras 'för dess inredande och apterande för ändamålet, dels alt Kongl. Majit, i händelse sådan egendom icke skulle förefinnas, täcktes meddela Rikets Ständer försteg till inköp eller nybyggnad af tjenlig lokal för ifrågavarande kasern, äfvensom ali Rikets
Ständer måtte undfå behörigen upprättade förslag öfver årliga kostnaden för underhållet såväl af kasernerne för gardes-regementene till fot, som af den ifrågavarande kasernen för svea artilleri-regemente, jemte uppgift å den årliga kostnaden för underhållet af lif-gardets till häst kasern och stailar, på det frågan härom matte framdeles kunna behandlas i sammanhang med den allmännare frågan om utgörandet af inqvartering i Stockholms stad.
Vidkommande inqvarterings-ersättningen till de korpser och stater, hvilka väl voro förlagda i Stockholm, men der ej bidroge till den egeutliga vakten och vården, eller lifbevärings-regementet, general-adju t ant s-expedition en, numera landtförsvars-departementets kommando-expedition, topografiska korpsen och artilleri-staben, hade Rikets Ständer, med antagande af den i förslaget antydda allmänna grund för rättighet till inqvartering i Stockholm, funnit staden böra befrias från sådan ersättnings utgörande, såväl tili alla nyssnämnde regementen och korpser, som ock till ingeniör-korpsen, i följd hvaraf Rikets Ständer, som ansågo, att ej mindre sjelfva hyresmodlens, än servisens bekostande'för dessa regementen och korpser borde af staten öfvertagas, uppförde såsom förslags-anslag en summa af 12,000 r:dr årligen, ungefärligen motsvarande hvad, som erfordrades för bestridandet af ifrågavarande kostnader, beräknade efter den taxa, enligt hvilken inqvartering af förenämnde regementen och korpser då åtnjötes.
Slutligen och enär Rikets Ständer trodde sig ej böra utsträcka granskningen af förslaget lill ny inqvarterings-ordning för Stockholms stad, utöfver hvad, på sätt är vordet omförmäldt, blifvit tillstyrkt, anmälde samma Rikets Ständer i underdånighet, att de funnit meranämude förslag r öfrigt ej vid dåvarande riksdag — 1840—1841 — föranleda till någon åtgärd.
Sedan Kongl. Majit, med föranledande af denna underdåniga skrifvelse, från vederbörande embetsverk infordrat de af Rikets Ständer sålunda begärda uppgifter, samt desse, åtföljde af kostnadsförslag och ritningar, till Kongl. Majit inkommit, hade Kongl. Majit uti nådig skrifvelse den 16 September 1844 till Rikets då församade
Ständer öfveilemnat frågan om den föreslagna inqvarterings-orduingen fö* Stockholms stad.
Stats-VIskollets Utlåtande, N:o 275. 15» Af de denna nådiga skrifvelse bifogade, ärendet rörande, handlingar, inhemtade Rikets Ständer, att enär, i fråga om anskaffande af kasern åt svea artilleriregemente, någon för ifrågavarande ändamål tjenlig, inom Stockholms stad belägen och staden tillhörig, odisponerad byggnad eller tomt icke funnes, och således ny tomt måste anskaffas, såsom lämplig hvartill blifvit föreslagen en midtför Artillerigården emellan Riddaregatan och Nybrohamnen belägen plats, hvarvid likväl blcfve nödigt, att Stockholms stad lill kronan afstode icke allenast en del gator och öppna platser, utan äfven dc i qvarteret Bodarne belägna, till enskilde personer upplåtne tomter; att ej mindre Stockholms stad, än äfven de enskilde tomtinnehafvarne förklarat sig beredvillige att på visse vilkor afstå platsen, dervid likväl 30,000 r:dr ansa gos åtgå till tomternas inlösande från de enskilda innehafvarne; att, enligt uppgjordt förslag, kostnaden för ifrågavarande kaserns och öfriga byggnaders uppförande beräknats till 315,000 r:dr eller, då härtill lades ofvanupptagne utgift för anskaffandet af byggnadsplats 30,000 r:dr, tillsammans 345,000 r:dr, samt att, beträffande underhållet af lif-gardes-regementenas kaserner och stallbyggnader m. m.; så ansåges, på grund af upprättadt syne- och värderings-instrument, till dervid erforderliga byggnads- och reparations-arbeten sammanlagdt åtgå 82,7*24 r:dr 40 sk., hvarjemte den årliga underhållskostnaden för berörde byggnader beräknats till 5,860 r:dr, allt banko..
Uti underdånig skrifvelse den 5 April 1845 förklarade Rikets Ständer, att den för berörde tomter fordrade lösen vöre allt för högt tilltagen; och då, vid be-- räknande af befintliga tillgångar för anvisandet 'af sådane anslag, som voro afsedda att utgå för en gång eller på viss bestämd tid, Rikets Ständer funnit, att medel till bekostande af kasern-byggnad för svea artilleri-regemente och de ifrågaställde reparationerne af gardes-regementenes kaserner icke kunde beredas utan den allmänna bevillningens förhöjning eller Riksgälds-kontorets skuldsättning samt frågan om kasernernas årliga underhåll af statsmedlen stöde i ett oskiljaktigt sammanhang med den om byggandet och iordningställandet af desamma, att dessa begge frågor icke kunde lämpligen åtskiljas, ansågo Rikets Ständer, vid sådant förhållande, sig; endast kunna hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anmäla, det några medel_för ifrågavarande ändamål icke vid då varande riksdag funnos_alt anvisa... 16 Slats-Utskoltets Utlåtande, fko 27S.
Vid den 12 Juli sislberörde år 1845 skedd underdånig föredragning af denna Rikets Ständers anmälan, i följd hvaraf frågan om anskaffande af kasern för svea artilleri-regemente tillsvidare förfallit, förordnade Kongl. Maj:t i nåder, huru, sedan Rikets Ständer förmält sig icke kunna bevilja de för iståndsättande och underhållet af gardes-regemenlenas kasern och stallbyggnader nödiga anslag, dessa dyrbara byggnader borde med de tillgångar, som kunde beredas, så vidt möjligt vore, vidmakthållas; hvarjemte och då Kongl.
Maj:t fann billigheten fordra, att den af Rikets Ständer vid flera riksdagar uttalade och jemväl på städerna utom Stockholm redan tillämpade grundsats, att statsverket borde vidkännas kostnaden för i ständig garnison förlagde truppers inqvartering och endast den så kallade servisen tillsvidare utgöras af städerne, framdeles i tillämpningen utsträcktes äfven till hufvudstaden, Krigs-kollegium och Stats-kontoret blifvit anbefallde att, på det frågan om inqvarteringens reglerande härstädes måtte vid en blifvande riksdag, då densamma kunde åter varda till Rikets Ständers pröfning öfverlemnad, finnas uti ett så mycket som möjligt beredt skick, sig öfver det uppgjorda förslaget till inqvarteringsordning för Stockholms stad i underdånighet utlåta samt dervid tillika utreda och uppgifva, hvad uti de förslaget bifogade tariffer kunde anses utgöra egentlig inqvarterings-ersättuing.
Detta nådiga uppdrag hafva äfven bemälde embetsverk fullgjort, genom afgifvet underdånigt utlåtande af den 26
Maj 1847, vid hvilket blifvit, under litt.
B. bifogad “uppgift, serskildt på de iuqvarteiings-medel och serskildt på de servismedel, som enligt komitcrades för utarbetande af ny inqvarterings-ordning för Stockholms stad underdåniga förslag, böra tillgodokomma vederbörande inqvarterings-tagare, i hvilken uppgift, jemte säng och sängkläder, äfven ved, ljus, bord, stolar och bänkar, latriners rengöring, lampor och ljusstakar med ljussaxar, samt qvastar, viskor och sand upptagas såsom hörande till servisen.“ Enligt denna uppgift utgöra, efter deri skedd beräkning, inqvarterings- och servis-medlen till efterskrifne regementen, för hvilka Stockholms stad, jemlikt Kongl, brefvet den 15 Februari 1841, nu mera endast åligger att bekosta inqvartering, följande belopp, nemligen:
För i StaU-U(skoltets Utlåtande, M:o 275 17 Ioqv.-medel.
Servis-medel.
För Konungens svea lif-garde . . . 6,758: 26. 15,972: 8. » * lif-garde till häst . . . 6,468: 12. 3,853: 20. 10,321: 32.
V „ andra lif-garde . . . 9,213: 30. 6,758: 26. 15,972: 8. svea artilleri-regemente .... 16,646: 40. 9,235: 40. 25,882: 32.
V f. d. lif-drabant-korpsen .... 514: 36. 108: 12. 623: — eller tillsammans banko r:dr 42,057: 4. 26,714: 28. 68,771: 32.
Sedan detta ärende sålunda vunnit ali den utredning, Kongl. Maj:t ansett erforderlig, öfverlemnades detsamma till rikets sednast församlade Ständers afgörande, som, på sätt här ofvan blifvit omnämndt, väl funno det vara med billighet öfverensstämmande, att Stockholms stads inqvarteriugsskyldige finge njuta lindring Hti inqvarteringsbesväret, men då för tillvägabringande af en sådan lindring fordrades betydliga penningeanslag, hvartill medel då saknades, ansågo Rikets Ständer, att frågan borde till näst instundande riksdag anstå.
I följd af detta vid sistiidne riksdag fattade beslut, har Kongl. Maj:t, såsom förut är vordet omförmäldt, ånyo öfverlemnat detta ärende till Rikets nu församlade Ständer, som remitterat detsamma till Stats-utskottets förberedande behandling.
Utskottet har jemväl tagit denna fråga i noga öfvervägande; och, enär de förmåner, hvilka blifvit beviljade Stockholms stad, till understöd för densamma åliggande inqvarteringsbesvär, synas vara så betydliga, att de ej kunna lemnäs utau afseende vid pröfningen af den lindring, som är ifrågasatt att beredas hufvudstadens inqvarteringsgifvare; men dessa förmåners verkliga värde icke är så fullständigt utredt, att någon tillförlitlig beräkning derutaf kan af Utskottet åstadkommas, samt dessutom ovisst är, huruvida staten skulle vilja medgifva sågon minskning uti samma förmåner, äfven om ifrågavarande lindring uti det redan förut och ytterligare genom Kongl, brefvet den 15 Februari 1811 minskade inqvarteringsbesväret, komrae, på nu i nåder föreslaget sätt, att ega rum; anser Utskottet, att dessa out Bih. till R.
Prat. 1850 f 1851. 4 Sami., 1 A/d., 2 Band, 35 M[t. 3 18 Slals-Utskottels Utlåtande, l\:o 275. redda omständigheter för närvarande förhindra det åsyftade slutliga afgörandet af detta ärende» Utskottet hemställer fördenskull, att Rikets Ständer må till Kongl. Majit aflåta underdånig skrifvelse, med anhållan, att Kongl. Majit täcktes låta undersöka beskaffenheten och utreda vidden af de förmåner och rättigheter, hvilka tid efter annan kunna vara Stockholms stad förunnade, såsom understöd åt inqvarteringsgifvare, eller såsom lindring uti inqvartcringsbesväret, äfvensom dermed sammanhang egande förhållanden; samt låta höra vederbörande, huruvida staden vill samma förmåner afstå för den händelse, att anslag af statsmedel beviljas, till bestridande af inqvarteringskostnaden, förutom servisen; samt att, såvida staden sådant i underdånighet begär, Kongl. Majit täcktes härom till näst sammanträdande Rikets Ständer aflåta nå~- dig proposition.
Stockholm den 24 Juli 1851. af harr Gråå. j Reservation: Stals-Uts/wttels Utlåtande, lY;o 27C. 19 N:o 279.
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Juli 1851, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss till Stats-Ulskottet af underdånig ansökning om nedsättning uti eller befrielse
Irån det lör o indragna korporalsbostället Astorp bestämda arrende. (I. A ) Uti en till Kongl. Maj:t den 4 sistlidne Februari inkommen underdånig ansökning hade arrendatorn af indragna korporalsboställe! vid f. d. Adelsfahne Regementet, ett mantal Astorp N:is 3 och "4, i Ekeby socken, Olands härad och Upsala län, Anders Ericsson, anfört, att då arrendet å ifrågavarande boställe, som vid år 1839 verkställdt laga skifte, nied utflyttningsskyldighct, erhållit 85 tunne- 22- kappland åker, efter gradering uppskattad till 24 tunne- 17,514 kappland, blifvit bestämdt till en lunna spanmål å tunnelandet af åkerjordens areal, hade sökanden, under förutsättning, att bostället verkligen efter uppskattning egde den uppgifne förstnämnda åkerrymden, vid auktion den 24 Januari 1848, inropat delta arrende för 36 tunnor spannmål, hälften råg och hälften korn.
Enär dock, ej mindre vid jemförelse 20 Siats-Utskottets Utlåtande, iV:o 276. med det före skiftet bestämda arrende af 25 tunnor spanmål och 25 r:dr i penningar, då bostället egde 25 tunne- och några kappcland uppskattad eller god jord, utan ock för den händelse, att sådan besigtning, sorn uti Kongl, kungörelsen den 17 Juli 1847 är förcskrifven, blefve å bostället anställd, kunde utrönas, att nu fastställda arrende vore allt för högt uppdrifvet och ofelbart skulle medföra arrendatorns undergång, hade sökanden underdånigst anhållit, att honom måtte i nåder tillåtas, antingen att vid nästa fardag varda från arrendet skiljd, eller ock, att lå arrendet nedsatt till en tunna af hvarje uppskattadt tunneland åker; till stöd för hvilken anhållan åberopades ett af Ekeby socknemän å allmän sockenstämma den 17
Maj 1849 meddeladt intyg derom: att bostället, efter sednaste landtmäteriförrättning fått ett nedsatt värde, mycken mark, fast af usel beskaffenhet; att på det ena gärdet aldrig någon riktig gröda varit i mannaminne; alt således arrendet vore för högt uppdrifvet och skäligen borde nedsättas til! 20 tunnor, så vida någon arrendator skulle derstädes finna sin utkomst; och slutligen att erfarenheten visat, huru den erta arrendatorn efter den andra blifvit derstädes utblottad.
Genom nådig remiss af den 8 sisthdne Februari hade Kongl. Maj:t täckts häröfver i nåder infordra Kammar-kollegii underdåniga utlåtande, sedan vederbörande hörde blifvit; i anledning hvaraf kronofogden och häradsskrifvare^, som vitsordat sökandens uppgifter, underdånigst tillstyrkt nedsättning i arrendet till 24 tunnor spanmål; men landshöfdingeembete! i Upsala läu åter i underdånighet yttrat, att, då sökanden, innan han å öppen auktion inropade bostället, emot det deraf nu utgående arrende, varit i tillfälle att inhemta upplysning och kännedom om boställets beskaffenhet, ansåge landshöfdinge-embetet sig icke böra tillstyrka nådigt afseende å ansökningen.
Uti underdånigt utlåtande af den 20 sistlidne Maj hade Kammar-kollegium, med tillkännagifvande, att bostället blifvit genom kollegii arrende-kontrakt af den 24 Februari 1848 till sökanden utarrenderadt på 24 års tid, räknadt till midfastan år 1872, emot ofvanbcrörde årliga arrende af 36 tunnor spanmål, ansett sig böra till det af landshöfdinge-embetet anförda skäl tillägga, att arrendet, enligt Kongl, kungörelsen den 17 December 1799, af kollegium icke bordt bestämmas till lägre belopp än en tunna för hvarje geometriskt tunnland öppen åker, hvarför det med en - Slals-Ulskotlels Utlåtande, N\o 276. 21 dast 9^ kappar öfverslege minimibeloppet.
Kollegium kunde följaktligen icke tillstyrka nedsättning i arrendet eller nådigt afseende å ansökningen i vidsträcktare måtto, än att, så vida Kongl.
Maj:t i nåder skulle finna arrendatorns belägenhet förtjena behjertande, det matte, enär innevarande års fardag redan förflutit och för vederbörande i allt fall erfordrades rådrum af laga fardag, för att gå i författning om ny utarrendering, varda sökanden tillåtet, att afsäga sig arrenderätten och afträda bostället midfastan år 1853, utan skyldighet för honom eller haus löftesmän, att ansvara för den minskuing i arrende, som vid förnyad utarrendering af bostället kunde uppkomma.
Med hänsigt till de för sökanden förekommande bevekande omständigheter har Kongl. Maj:t, genom nådig remiss af den 12 nästlidue Juni, till Stats-utskottet öfverlemna! haudlingarue i detta mål, för det afseende, hvartill Rikets Ständer må finna berörde omständigheter böra föranleda; och då af dessa handlingar jemväl styrkes, att bostället innehar, utom åkerjorden, blott 41 lunne- 4,1 kappeland ängsmark, motsvarande efter uppskattning 13 tunne- 24,782 kappland samt 172 tunne6, 6 kappeland afrösningsjord, uppskattad till 82 tunne- 25,245 kappeland, har Utskottet, i betraktande af de onekligen ömmande omständigheter, som i förevarande fall sig förete, ansett sig böra, på sätt
Kammar-kollegium underdånigst hemställt tillstyrka Rikets Ständer, att för deras del medgifva, det arrendatorn af indragna korporalsbostäl o m let vid f- d.
Adelsfane-regementet, ett mantal Astorp Nås 3 och 4 i Ekeby socken och Olands härad af Upsala län Anders Ericsson, må ega att, inom viss lämplig tid, som Kongl. Majit lärer täckas i nåder bestämma, afsäga sig arrenderätten till berörde boställe och detsamma afträda vid midfastan år 1853, utan skyldighet för honom eller hans löftesmän, att ansvara för den minskning i arrende, som vid förnyad utarrendering af bostället kan upppkomma.
Stockholm den 24 Juli 1851. ] n Stals-Utskotlets Utlåtande, K,o 27C.
Reservation: af friherre Stjernstedt, A. IV.: “Emot Stats-utskottets förevarande utlåtande får jag mig reservera.
Af handlingarne upplyses nemligen, att ifrågavarande boställe Astorp, som 1839 undergick laga skifte och dervid erhöll 35 tunnland 22£ kappeland åker, biet den 24 Januari 1848 af nuvarande arrendatorn Änders Ericsson å auktion inropadt, emot ett arrende af 36 tunnor spannmål, hälften råg oelr hälften korn.
I enlighet med hvad Kammar-kollegium uti underdånigt utlåtande den 20 sistlidne
Maj bland annat yttrat, “har arrendet åt detta boställe, i öfverensstämmelse med stadgandet i Kongl, kungörelsen den 17 December 1799, icke kunnat bestämmas lill lägre belepp än en tunna för hvarje geometriskt tunnland öppen åker, hvarföre detsamma med endast kappar spanmål öfverstege minimibeloppet.11
Då härtill lägges hvad Konungvens befallningshafvande yttrat, att, då sökanden, innan han å öppen auktion inropade bostället, emot det deraf nu utgående arrende, varit i tillfälle alt inhemta upplysningar och kännedom om boställets beskaffenhet, hvadan Konungens befallningshafvande således ansåg sig icke böra tillstyrka nådigt afseende å ansökningen, så synas icke sådana skäl förekomma, sorn bordt föranleda Utskottet tillstyrka ett medgifvande åt arrendatorn att kunna frånträda det af honom nu innehafda arrende.
Det åberopade hufvudsakligaslc skälet för ett sådant medgifvande, att bostället blifvit försämradt genom det år 1839 ågångna laga skifte torde icke förtjena serdeles afseende, då man besinnar, att år förflutet deremellan och den tid^ eller 1848, då arrendet öfverlogs, enär, om ett sådant boställets försämrande verkligen genom skiftet egt rum, ett sådant förhållande otvifvelaktig! vatit före auktionen kändt, och således bordt af arrendatorn vid inropet tagas i betraktande.