Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutet at första meningen i 22 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse: sockn estårnman utser Revisorer , som granska redogörelsen och inom 1 månad om denna gr önskning afgifva berättelse , hvarefter det ankommer på socknestämma, som inom t,j dagar derefter hällas skall, att godkänna redogörelsen eller besluta om klander i lusa ordnins. tJ O 24 skulle erhålla följen le lydelse:
Förhandhafvande af ordning och vården om sedlighet, skall Socknenärnnd hälst söka genom förmaningar och föreställningar förmå den. felagtige till rättelser; men Nämnden äger dock, att for uppenbara förseelser ådömma de böter och vitén, som genom författningar eller vederbörande Embetsmyndighet äro ålagde för öfverträdelse af sådana ordnings - stadgar , öfver hvilkas efterlefnad det tillhör Nämnden att vaka.
I dylika fall gäl/e om jäf emot Ordförande och Ledamöter, hvad i3 Cap. Rättegångs-Balken om jäf emot Domare stadgar l 26 skulle efter orden: berättigad att tilläggas orden, i laga ord ning.
Uti 29 §. skulle ordet fastställd utbytas emot ordet utsatt.
Uti 30 §. skulle efter ord't tillstädes tilläggas en ny mening så lydande:
Omröstning sker till Protoco/let.
Uti 30 §. skulle den mening som börjar med, Piil sitt biträde och slutar med ålderman utgå och i stället införas följande: ”Då behof vet för serskildt tillfälle det fot drar, eger han från hvarje gård inom roten kalla nödigt biträde.
Derjemte skulle >id slutet af §. tilläggas följande mening. iG6 Fröt.
Utdr d. 6 Mars 184.1.
Tillsyningsman eger lika rätt att afsäga sig sitt uppdrag som i 17 §. är ålderman medgifven.
Uti 36 §. skulle ordet dess uteslutas.
Dessutom skulle vid slutet af Författningen en ny § inforas af följande lydelse:
Hvad genom denna författning således blifvit för Socknestämmor och Sockne-Nämnd föreskrifvet, kommer dock icke att medföra någon ändring uti de för vissa församlingar eller delar deraf utfärdade privilegier eller serskildta Kongl. Bref och Resolutioner.
Från H ö g v ö r d. Preste-Staldet.
Då nu till slutligt afgörande förekom ej mindre Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 35, angående stämplade pappers-afgiften, än samma Utskolts Utlåtande N:o 40, i anledning af gjorde anmärkningar vid nyssnämilde Betänkande, pröfvade Ståndet skäligt bifalla Betänkandet N:o 35, med de dervid i Utlåtandet N:o 40 föreslagna ändringar och tillägg.
Vid förnyad föredragning af Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 12 i anledning af Riks-Ståndens skiljagtige beslut rörande grunderna och vilkoren för bränvins-bränningens utöfning samt afgifterna derför, beslöt Ståndet som följer §. 2, angående grunden för rättigheten tili utöfning af bränvins-bränning gillades. §, §. 1, 8, 10, 11 och 23.
Pröfningen af dessa §.
§. uppskjöts till dess Ståndet inhemtat svar å in* bjudniugen till de öfrige respective Riks-Stånden att instämma i Preste-Ståndets keslut angående bräningstidens inskränkning till 3:ne månader om året. §. 3, 1 mom. påkallar ingen åtgärd af Ståndet. 2 mom.
Hvad Utskotten hemställt medgifves. §. 4 gillades i alla sina mom. äfvensom den under l:o föreslagna vote* ringspropositionen. §. §. 5, 6 och 7 gillades, hvarigenom Ståndet ock antagit tillägget i sistnämnde §. ”i enlighet med stadens brandordning/’ §. 9.
Utskottens hemställan bifölls.
Andra Artiklen. §. §. 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 26 och 27.
Hvad Utskotten i nämnde §.
§. hemställt eller anmält gillades.
TJtdr. d. 6 Mars 18^1. 167 Tredje Artiklen. §. 28, äfvensom de under 2:o, 3:o och 4:o uppgifna voterings-propositioner gillades. '§. §. 29, 30 och 31 hiföllos. §. 32. H vad Utskolten hemställt medgafs. §. 33.
Inbjudningen alt sig med Ridderskapet och Adeln förena i afseende pä denna §. antogs af Preste-Ståndet. §. §. 34 och 35 gillades, äfvensom den under 5:o föreslagna voterings propositionen.
Yid Utskottens hemställan öfverst å pag. 17 lät Ståndet bero.
Den gjorda hemställan till Ståndet rörande det af Utskottet föreslagne formulär till mätnings- och stämplings-bevis beviljades och formuläret godkändes, med iakttagande af den uppgifna rättelsen, S. D. Föredrogs Stats-Utskottets Memoria!, N:o 438, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens olika beslut rörande grunderna för allmänna Bevillningen samt föreskrifterne för tillämpningen deraf.
S, D. Föredrogos ånyo Banco-Utskottets Memorial och Utlåtande: JNr:o 149, med underrättelse om Riks-Ståndens fattade beslut i anledning af Utskottets.
Betänkande N:o 97 och Utlåtande N:o 130.
Med ogillande af Utskottets förklarade åsigt att frågan vore förfallen då 2 Stånd stannat emot 2 återförvisade
Ståndet densamma och med åberopande af 72 §.
Regerings-Formen samt då frågan utgör en del af de stadgar och Reglementen, hvilka Rikets Ständer åligga att för Bankens rörelse och förvaltning uppgöra och bestämma, anmodades Utskottet, att i enlighet med de af Riks-Stånden fattade beslut, voterings-propositioner uppsätta och med dem till Stånden inkomma, på det frågan må varda genom Förstärkt Banco-Utskott afgjord.’
N:o 150 i anledning af väckt fråga om förstärkning af fonden för belåning af fast egendom i Rikets Ständers Bank.
Från Y ä 11 o f 1. Borgare-Ståndet.
S. D. Föredrogos ej mindre Expeditions-Utskottets Memorial N:o 37, med öfverlemnande af förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse N:o 253, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren 1835,"1837 och 1839 af - if>8 Prot.
Utdr. d. 6 Mart, l84>- gifne Berättelser om samma år verkställd granskning af Stats-Verkets samt andra af allmänna medel beslående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1832, 1833, 1834, 1835, 1836 och 1837, än äfven omförmäldte Skrifvt[se-förslag, som blifvit, i afseende på de«s nittonde punkt, återremitteradt af Höglofl.
Ridderskapt t och Adeln samt Högvördiga Preste-Ståndet; och, efter lagen kännedom af de skäl, som Ridderskapet och Adeln anfört för den beslutade återremissen, enligt hvad af meddeladt utdrag af nämnde RiksStånds
Protocoil för den 1 dennes upplyses, blef skrifvelse-förslaget jemväl af Borgare-Ståndet återremitteradt på enahanda skäl, som uti Ridderskapets och Adelns nyssberörde Protocolls-utdrag åberopas. S. D. Föredrogs ånyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 128, i anledning af återremiss å Utskottens Betänkande N:o 5, rörande allmänna stadganden och anslag till folk-undervisningens befremjande; hvarvid Ståndet tillika tog kännedom af de beslut, hvilka de öfrige Riks-Stånden i detta ämne fattat; äfvensom, i sammanhang härmed, förekom Högvördiga Preste-Ståndets genom
Protocolls-utdrag al den 1 dennnes meddelade inbjudning till Med-Slånden att i Preste-Ståndets beslut i omförmälda fråga instämma.
Ståndet fattade följande beslut:
Med förbigående »af Utskottens yttranden, i anledning af de antnärkninningar, som emot Betänkandet N:o 5 voro afgifna, öfvergick Ståndet till sidan 33 i Utlåtandet N:o 128, och den period, hvilken upptages näst före 1 §. af författnings-förslaget; och jemte det Ståndet godkände, hvad i berörde period innehålles, beslöts, att, med utbyte af ordet nedanstående emot ordet ofvanståendej hela perioden skulle nedflyttas och utgöra 17 §. i nämnde förslag.
1 öfrigt förekommo: §. 1. 1 och 2 momenten.
Utlåtandet N:o 128 godkändes. 3 morn.
N:o 128 godkändes med uteslutande af orden; mim nimi-fordringen af. 4 mom.
För delta moment fastställdes följande lydelse: ”Fast Skola skall för undervisning hållas öppen vid den eller de tider af året, som SkolStyreisen bestämmer.” §. 2.
Utlåtandet N:o 128 godkändes. §• 3.
Uldr. d. 6 Mars 184*- §• 3. 1, 2 och 3 mom.
Utlåtandet N:o 128 gillades. 4 moni.
För detta moment antogs en redaction, så lydande: ”Stipendiater, sorn lärocursen i Seminarium fulländat, äro förbundne att minst för tre år antaga Skol-lärare-befaltning, då en sådan, inom ett år efter deras afgång ur Seminarium, dem af vederbörande erbjudes.
Undandrager sig Stipendiat att fullgöra, hvad honom ålagdt är, vare skyldig att återställa det stipendii-belopp, hvilket lian uppburit.” 5 mom.
Antogs, i öfverenstämmelse med förslaget vid Utlåtandet N;o 128, endast med de förändringar, att efter orden å tredje raden: ”enligt betyg af dess föreståndare” tilläggas dessa: ”samt af dem, Dom-Capitlet förordnar att dylika prof öfvervara,” och att vid slutet, i stället för orden: ”deras Gudsfrugtan, christeliga sinne, fromhet och ödmjukhet,” införas dessa: ”deras Gudsfrugtan och christliga vandel”. 6 morn.
Utlåtandet N:o 128 anlogs, endast med den förändring, att orden: ”icke äro förbudna” utbytas emot ordet: ”må”. §. §. 4 och 5.
Antogos, enligt Utlåtandet N:o 128, endast med den förändring, att i 4 mom. af 5 §. införas, i stället för orden: ”sorn nu gällande Kyrkolag och öfriga Författningar”, dessa ord: ”sorn gällande Författningar”. §.6.
För denna §. godkändes följande redaction:”De kunskapsämnen, som, enligt 3 §. 5 morn., fordras, för att till Lärare vid Folkskola blifva antagen, skola ock utgöra föremål för undervisningen i sådan Skola.
Dock må de skolbarn, som af fattigdom hindras att undervisningen längre tid begagna, eller sakna nödig fattningsgåfva att förvärfva det fulla kunskapsmått, som undervisningen erbjuder, kunna ur Skolan utskrifvas, sedan de uppnått nödig kunskap i följande ämnen: o)
Att med lätthet läsa rent och väl Svenska språket innantill, så väl Latinsk, somSvensk stil. b) Skrifva. c) Biblisk historia och den Religions-kunskap, som erfordras, för att af Presterskapet emottagas till Nattvards-läsningen. d) De fyra räknesätten i hela tal.
Trot. 1841- 9 Sami. 2 Band. 2* i fjo Frol. TJtdr.
d 6 Mars 184,1. é) Kännedom om det allmännaste af Fäderneslandets Historia och Geographie. f) Första grunderna af Natur-läran; och g) Kyrkosång. §. 7. 1 morn.
Utlåtandet N:o 128 gillades. 2 mom.
Följande redaction antogs: ”På tider, som af Skol-Styrelsen närmare bestämmas, och i närvaro af de Ledamöter den inom sig utser, böra elffentliga examina med barnen i hvarje Skola anställas, dervid äfven de barn, som icke bevista Folkskolan, skola sig infinna och förhöras, på det utrönas måtte, huruvida, under hemläsningen, deras undervisning varit försummad.” 5. 8. 1 mom.
Utskottens förslag, enligt Utlåtandet N:o 128, gillades, endast med uteslutande af orden: ”ambulatoriska eller. 2 morn.
Förslaget, enligt Utlåtandet N:o 128, godkändes, endast med de förändringar, att ordet: ”vissa” å första raden utgår, och att, å andra ra den, i stället för orden: ”tillsammans minst 3 månader”, införas dessa: ”vissa naånader”. 3 mom.
Förslaget, enligt Utlåtandet N:o 128, antogs, med den förändring. att orden: ”andra åtminstone en gång hvar fjortonde dag” utbytas emot dessa ord: ”öfriga, i den ordning Skol-StjTelserna bestämma”. 4 mom.
Detta moment antogs af denna lydelse: ”Dessa Skolor komma, i likhet med hvad om de fasta Skolorna uti 2 punkten af §.
1 är föreslaget, att ställas under inseende af Kyrkoherden och Skol-Styrelsen, hvilka ega vaka deröfver, att undervisningen ledes, i öfverensstämmelse med dén för fasta Skolan gällande plan; hvarföre ock de bani, som vid de flyttande Skolorna njuta undervisning, böra undergå examen vid den fasta Skolan, efter den ordning Skol-Styrelsen stadgar. 5 mom.
Utlåtandet N:o 128 gillades.
Föredragning af detta ärende foitsättes i näst inträffande plenum.
Från Hedervärda Bokde-Standet.
S. D. Efter förnyad föredragning af Conslitutions-Utskoltels 2:ne gånger jbordiagde Memorial N:o85, med förslag till sammanjemkniug af Riks-Ståndens, Prot■ Utdr. d. 6 Mars 184.1. i anledning af Constilutions-Utskottets Memorial N:o 38, såsom gemensamma tankar, till Utskottet liänvisade anmärkningar, förekom först till öfverläggning, huru vidsträckt Ståndet borde för närvarande ingå i pröfning af förstnämnde Memorial; och då, i fråga om Riks-församlingens Constituerande på En eller Tvenne kammare, Bonde-Ståndet stannat uti ett från de öfrige Riks Stånden skiljagtigt beslut, samt det, vid sådant förhållande, bör anses vara utan ändamål att till pröfning företaga Utskottets Memorial i sin helhet, förrän ofvannämnde hufvud-fråga, på hvars utgång de serskilda detaljförslagens antagande eller förkastande till stor del beror, blifvit af samtlige Riks Stånden afgjord; så beslöt
Ståndet att lör närvarande inskränka sin pröfning inom den del af förevarande Memorial, som innefattar hemställan till Bonde-Ståndet (pag.
16) att, med frånträdande af sitt förra beslut, angående Riks-församlingens bildande på en kammare, förena sig med respective MedStånden om Tvåkam mar-Systemets antagande.
I hufvudsaken förklarade Ståndet, uppå Talmannens proposition, såsom sin gemensamma tanka, aLL det icke antager Utskottets berörde hemställan, utan vidblifver den af Ståndet förut godkände grundsats, altSvenska Folkets till Riksdag församlade Representanter, må bilda en enda kammare, hvilken för vissa frågor delar sig i tvänne Nämnder, som serskildt öfverlägga och besluta, men, vid inbördes stridighet i åsigter, sammanträda för att skiljagtigheterne till gemensamt beslut bringa, Af detta Bonde-Ståndets beslut skulle Constitutions-Utskottet, genom Protocolls-uldrag serskildt erhålla del, på det Utskottet må skyndsamt komma i tillfälle, att förevarande princip-fråga till Rikets Ständers afgörande Grundlagsenlig! bereda; och koinme, intilldess beslut härutinnan blifvit i Förstärkt Conslitutions-Utskott faltadt och Riks-Stånden meddeldt, pröfningen i öfrige delar af Utskott, ts Memorial att emedlertid anstå. S, D. Vid föredragning af Lag- samt Allmänna Besvärs- ocl} EkonomiUtskottens Utlåtande N:o 30, angående gemensamma Nämnder för vården om Häradernes och Länens gemensamma angelägenheter, fann Ståndet för godt samma Betänkande af slå > under förklarande, det
Ståndet icke finner lämpligt besluta om bildande af Härads- och Läns-Nämnder, förr än sig visat, att inrättningen af Sockne-Nämnder medfört det dermed åsyftade gagn.
S. D. Vid förnyad föredragning af Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-ULskoltens
Belänkanden Nio 4 och 29, angående ändring af författningarne rörande Sockenstämma, samt om bildande af C0mmunal-styreiser, fattade Slåndet följande beslut: 172 Trot.
Uldr, cl. 6 Mars 184.1*
Ståndet godkände Första (1) och Tjugonde (20) §.
§. sådane de lyda uti det vid Betänkandet N:o 4 fogade förslag till
Lag 0111 Sockenstämmor i Riket, utom Stockholms stad, samt Sockne-Nämnder för landet.
I öfrigt godkände Ståndet det vid Betänkandet N:o 29 fogade förslag i samma ämne; dock med den anmärkning att, uti 17 §. 1 morn. af sistnämnde förslag orden:
"ånyo deri inväljas,”’ ändras till: ”ånyo kunna deri inväljas , samt att, uti 24 §. det, genom tryckfel, tillkomne ordet: ”eflerlemnad, ” ändras till: ”efterlefnad.’’ S. D. Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 34, i anledning af väckta motioner, om förändring af Landtmäteri-Taxan, Lief, vid förnjrad föredragning, återremitteradt.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande, N:o 144, i anledning afgjord framställning om sammanslående af de Banco-räkningar, hvarå det Manufactur-Disconten beviljade understöd i Banken är anvisadt. S. D.
Föredrogos å nyo, Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens följande två Utlåtanden, nemligen: N:o 145, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet N:o 90.
Lades till handlingarne; samt N:o 146, i anledning af erhållen återremisser å Betänkandet N:o 102.
Af slogs. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos Stats- och Bevillnings-Ulskottens följande åtta Memorial och Betänkanden, nemligen:
N:o 147, i anledning af anmärkningar mot Betänkandet N:o 80, i anledning af åtskillige motioner om ett förändradt aflöningssätt för Domare, samt Chartae-SigillalEe-Contoirets upphörande.
N:o 148, i anledning af väckt motion om upphörande af Bevillning för Såg-qvarnar.
N:o 149, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition samt Herr Rosenblads ^ Bernhard, motion om utbyte mot ett årligt anslag af Tullmedlen, af den så kallade föringen till hemkommande fartvgs besättningar.
N:o 150, i anledning af väckt motion om en gemensam dag och ort för Hiantalsskrifningar och uppbördsmöte:).
N:o 151, i anledning af väckt motion att de medel, som fordras för Curhus-anstalterne, må af Stats-verket utgå.
N:o 152, i anledning af Herr Friherre von Krcemers motion, angående sättet för stämmoböters utgående.
Utdr. d. 8 Mars, i8p• 173 N:o 153, i anledning af Herr Ha/Ungs motion örn upphörande af cento ral å embets- och Ijenstemäns löner; samt N:o 154-, i anledning af vackt motion om Dehels-sedlars utfärdande och öfverlemnande till- de skattskyldige inom viss kort tid efter det Taxeringarna blifvit verkställda.
Den 8 Mars 1841.
Från Idögvörd.
Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens ytterligare Betänkande N:o 29, angående ändring af För fa t
In ingarne om Sockenstämma samt om bildande af Communal-styrelser.
Ståndet, som genast öfvergick till det af Utskotten framställda förslag till Lag om Sockenstämmor i Riket utom Stockholms stad samt om Socken-nämnder för landelj beslöt att ur samma rubrik orden ”utom Stockholms stad” böra utgå, samt förbehöll sig derjemte rättigheten öppen leornad att framdeles få om det återstående af rubriken bestämma.
Usta Ca p i lie t. , Om Sockenstämma. 1. §. bifölls. 2 §.
Ståndet antog för densamma följande lydelse:
Kungörelse om Sockenstämma utfärdas af Kyrkoherden, eller den hans embete förrättar, eller af den Prestman, som för serskilda mål eger rätt, att i Sockenstämma ordet föra. 3 § 1 mom.
När Sockenstämma anbefalles af Konungens Befallningshafvande, eller Biskopen, eller Dom-capitlet, eller i stad af Magistrat begäres, får kungörelse derom icke vägras. 2 mom. bifölls med iagttugande, att den i de 2jne sista raderna förekommande meningen "och ege sökanden att deröfver klaga på sätt för besvär öfver sockenstämmo-beslut stadgas” utbytes emot denna: ”jemte besvärs anvisning, pä sätt om sockenstämmo-beslut stadgas.” 4 §•
Bifölls med den förändring, att §:n slutar med de å 12:te rad. före - *74 Prot. Utdr. d. 8 Mars 184<- kommande orden ’'som finnes lämpligt, sammankallas,” hvarigenom de derpå följande 2:ne punkterna helt och hållet utgå. 5 §.
Ansåg Ståndet höra helt och hållet utgå till följe af det heslut, som fattades angående 6 §. 1 mom. 6. §.
Första punkten af denna §. fann Ståndet böra blifva af följande lydelse:
Rösträttighet i Sockenstämma på landet ege i allmänhet en hvar egare, arrendator, så framt egaren icke bor inom församlingen eller i annat fall sig denna rättighet icke förbehållit, eller innehafvare af fastighet, jemte andra Socknens invånare, som för lön, fabrik, verk eller inrättningar, handtverk och annan näring eller rörelse erlägga bevillning efter 2 Art., de likväl undantagne, hvilka stå under annans husbondevälde.
Annars medför 10 R:dr Bevillning efter 2
Art lika rösträtt, som | mantal, 5 R:dr lika med ett | mantal och 2 R:dr 2f sk. lika med f é mantal hvarunder, på grund af bevillning, ingen rösträtt eger rum. / stad röstas efter hittills antagna grunder, hvarvid dock iagttages, att emot 2 000 R:dr fastighetsvärde svarar 10 Rulr Bevillning för lön, eller rörelse, samt att rösträtt icke utöfvas för mindre Bevillnings-belopp efter 2 Art. än 2 R.dr 2/f sk.
Derjemte beslut S-Andet, att till denna punkt foga följande tillägg:
Till rättelse för beräkningen af rösträttigheten skola Häradsskrifvare och Stads Cassör tillställa Kyrkoherden utdrag af hvarje S ekens och Stads Bevillnings-Taxerings-längd inom början af Mars månad året efter det för hvilket taxeringen skett.
Lösen för dessa längder, beräknad lill 32 sk. arket, då hvarje sida hör upplaga minst 30 rader, erlägges af Socknens medel.
Andra punkten skulle erhålla denna lydelse:
I de ärenden, som endast angå hemman eller andra fastigheter och utgifter eller besvär, som efter hemmantal eller fastighets-andel ut°å, röste endast egar ne till dessa fastigheter samt, om fastigheterna tillhöra Kronan, inneha f värne deraf, med röstberäkning efter livard eras fastighets-andel, hvilka dessa besvär åligga. 1 de fall, der, enligt serskilda Författningar, endast vissa medborgare ega rätt att rösta, eller serskilda föreskrifter om röstberäkningen äro gifna, förhålles, på sätt samma Författningar för hvarje fall stadga.
1 öfrigt blef denna § godkänd.
Utdr. d. 8 Mars i8^U i75 §. 7. lM morn. ansågs, såsom öfverflödigt, kunna helt och hållet utgå. 2:
Ira ntom, skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”Ej må ledamots frånvaro hindra stämmans fortgång.
Kommer hart tillstädes sedan beslut taget i är, må han icke derstädes något i samma ämne anföra.” §. 8. lii [bils. 9 §•
1 inom. gillades, med följande förändringar: att orden å 6:te raden: ”ert sammandragen redogörelse för Öjverläggningen” utgå, samt att, efter det i början af 8 raden förekommande ordet men insattes ordet ”skall.” 2:dra mom.
Ståndet antog för detsamma följande förändrade redaction: ”Ordföranden åligger att Protocollen, införda i en serskild bok, noggrannt förvara och vårda.
Honom tillhör ock att åt en hvar, som det åstundar, hålla Protocollet tillhanda för att deraf taga afskrift, hvilken af Ordföranden till rigtigheten bestyrkes.
Skulle så inträffa, att å Sock enstämma fattas beslut, som Ordföranden anser lagstridiga, då bör han deremot göra föreställningar och sådant till Protocollet anmärka; hvarefter och sedan justering föregått, det genast skall af Ordföranden till vederbörande embetsmyndighet insändas, för vinnande af rättelse. 10 §•
Ståndet antog för densamma följande lydelse: "Till Sockenstämmas handläggning höra mål, som angå fullgörandet af församlingens gemensamma åligganden , vården om dess tillhörigheter, vidtagande af anstalter för gemensamt behpf eller gagn o. s. v Härtill räknas fördenskull 1:0
Öfverenskommelser till befordrande af Gudsfrugtan, sedlighet och ordning samt om tiden för allmänna Gudstjensten; 2:0 frågor rörande folk-undervisningen; 3:o Klockares, Organists och annan kyrkobetjenings tillsättande och af skedande, der ej annorlunda stadgadt är; 4:0 Kyrkoråds, Kyrkovärdars, Sex mäns och andre Ordningsmäns utnämnande och endtledigande; 5:o Granskning af kyrko-räkenskaperna samt frågor om kyrkomedleus anordnande för kyrkans behof; 6:0
Hushållningen och våu den af kyrko egendomar och lägenh ter; y:o
Byggandet och underhållandet af kyrkan och hvad dertill hörer, jemte alla församlingens hus och lägenheter3 såsom prestgård, sockenstuga, tionde lada m. fl.; 8:0 öfverenskommelser , rörande
Presterskapets och kyrkoberjenters inkomster och rättigheter; gro bestämmande af af giften till kyrka, fattigvård och Trot.
TJtdr. d. 8 Mars 18 fl. andra fromma ändamål; 10:0 Banleför delningar; 11:0 Öfverenskommelser om graj ställen , äfvensom 12:0 alla sådana kyrkomål och ärenden, som enligt serskilda Författningar, eller efter vederbörandes befallning, bero på Sockenstämmas utlåtande, afgörande eller verk tällighet, såsom angående Br andsto ds-för emu ar, Socken-Magasiner , verifcation aj Rest- och Af - kortnings-längder, äf vensom af betalning för krono-skjutser, val af Sockne-fullmägtige vid taxeringar och för andra ärender, Frej dbetyg i fråga om allmänna belöningart yttranden om odlingar och tillverkad Salpeter, om vaccinationens fr emj ande, jordegummors antagande, om väghållning, snöplogning, brobyggnad m. m
Med vård och förvaltning af Domkyrkornas, så ock kyrkornas i Stockholms stad samt Lunds och Götheborgs Stifts fastigheter, medel och öfriga tillhörigheter förhålles så som serskildt är förordnadt.
Alla afgifter, sorn på Sockenstämma beslutas, utgå, så vida ej serskildt derom blifvit stadgadt eller frivillig öfverenskommelse derom träffad, på sätt som om röst-rätt i 6:te §. bestämdt är.
Sockenstämma eger ock, der så nödigt prof vas, till noggrann ef terlefnad af hvad genom denna Förordning aller annars gällande lagbud finnes stadgadt, föreskrifva och bestämma vitén, hvilka likväl, om de flera gånger förnyas, icke må öfverstiga ett belopp af tillsammans 10 B:dr B :co / börande likväl Sockenstämmas beslut om vitén af Konungens Befallningshafvande pröfvas och fastställas, innan de äro gällande. 11 §.
Antogs mod följande förändringar:
De å 2:dra raden förekommande orden: ”sorn alltid bör åtfölja” utgå.