Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 30, angående gemensamma Nämnder för vården om Häradenas och Länens gemensamma angelägenheter, Detta Betänkande, hvilket Preste- och Bonde-Stånden afslagit, har blifvit återremitleradt af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, sedan deremot blifvit anmärkt, dels i allmänhet, att man icke borde gifva åt Communal-bestyren den här föreslagne utsträckningen, innan erfarenheten visat nyttan af hvad, sorn blifvit föreslaget om Sockne-nämnder, helst erfarenheten hittills om allmogens och äfven andra invånares böjelse alt disponera sin tid till allmänna ärenden, skall gifva den största anledning att gå varsamt tillväga vid dess anlitande; dels serskildt emot de föreslagne stadgandena: att till Härads-förvaltnings-nämndens befattning icke borde höra skjutsnings-anstalter och fångvård, då det tillhörer Konungens Befallningshafvande alt hafva tillsyn å de förre, och fångvården icke skall kunna besörjas af Härads-nämnderne, som endast hafva tillfälliga sammankomster; att dessa sammankomster borde ovilkorligen hållas på första rättegångsdagen af hvarje Ting, och för öfrigt ankomma på bestämmelser af Nämnden sjelf och icke bero på Ordföranden, då denne, med rättighet att derom förordna, till äfventyrs skulle onödigtvis besvära ledamöterne med ofta förnyade sammanträden; att, om institutionen af Läns-nämnd skall kunna åstadkomma något communalt lif, måste Ordföranden i Nämnden innehafva en förtroendepost, och således genom val tillsättas, hvaremot Landshöfdingen borde så mycket mindre vara dertill sjelfskrifven, som han derigenom skulle blifva jäfvig för utöfningen af sitt embete i ärenden, sorn varit föremål för handläggning af Läns-nämnden; att Läns-nämnden blifvit obehörigen underordnad Pröfnings-Comiteen genom föreskriften i 43 §• af förslaget, att Nämndens räkenskaper för om händer hafde medel borde årligen öfverlemnas till Pröfnings-Comiteen för att granskas; att den genom 42 §• ät Läns-nämnden uppdragne tillsyn å folk-undervisningen, sundhets-tillståndet, sedligheten och fattigvården, vore ett ingrepp i vederbörande Embetsmyndigheters åtgärder, och innebär dessutom ett Bih. till R.
Prot. 1840 och 1841, 7 Samt. 2 Afd. 20 Häftet. 3 18 Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande, N-.o ^4. förmanskap öfver de serskilda locala myndigheterne, hvilket icke borde Nämnden tillerkännas; att, om benägenheten för Läns-nämnd visade sig så ringa, att, vid beslut derom, rösterne på begge sidor blifva lika , borde helst ingen Nämnd stiftas, och a lira minst den mening blifva gällande, sona Biträdes af Ordföranden, Landshöfdingen, emedan lian derigenom skulle komma i ett förhållande till minoriteten, som lätteligen kunde nedsätta det förtroende till honom, sorn han så väl behöfver, för att kunna verka till Länets bästa.
Till och med enkel pluralitet vore icke tillräcklig att uttrycka den fria vilja, hvarpå institutionen borde grundas, hvarföre är föreslaget, att j|:de!ar eller åtminstone |:delar af de när varandes röster erfordras för beslut osa bildande af Läns-nämnd; och sluteligeij att Läns-nämndeus sammanträden, af samma skäl, sorn vid anmärkningen om Harads»ämnden äro anförde, icke borde ankomma på Ordföranden, utan inskränkas till en eller 2 gånger örn året.
Genom hvad Utskotten i Betänkandet yttrat om angelägenheten, att inrättningen af Läns- och Härads-förvaltnings-nämnder icke annorlunda än genom frivilliga öfverenskommelser åstadkommes, torde visjä sig, att Utskotten ingalunda lemnat, utan uppmärksamhet de menliga verkningarne af menigheternas obenägenhet för dessa inrättningar, hvarå också torde vara lemnadt behörigt afseende, då det är öfverlemnadt åt menigheterne sjelfve att om Nämndernes bildande besluta; men, der nyttan och behofvel deraf i den nion allmänt erkännas, att inrättniugarne bifallas genom halfva röstetalet af dem, som vid öfverläggningen äro tillstädes, synes farhågan för obenägenhet skäligen böra vika, oell afgörandet utan äfventyr kunna åt Ordföranden öfver lem nas.
Redan af de i Betänkandet bestämdt antydda förutsättningar, att Nämndernes bestyr icke måga ingripa i émbets-förvaltningen, lärer följa, att det åt I Järad sförval tnings-nä tunder ne uppdragne handhafvandet af skjutsningsanstalterne icke sträcker sig till hvad Konungens Befallningshafvande i detta ärende tillhörer, hvilket uttrycket icke eller lärer föranleda, då uppdraget endast har afseende på vårdandet af menigheternes rätt och fördel; och då tillsynen å fångvården inskränker sig till fångarnes underhåll, som af Häraderne bör bekostas, och fångarnes moraliska behandling, lärer den, om också Nämndens sammanträden skulle mera sällan inträffa, utan serdeles olägenhet kunna åstadkommas, då den Lag- samt ylllm. Besa. och Elcon.-Utshottens Utlåtande, JY:o 74. 1 ij för mellanliderne tan uppdragas åt någon nära Häradshäklet boende ledamot af Nämnden.
Den åt Ordföranderne så väl i Härads- som
Läns-nämnderne uppdragna rättigheten att sammankalla Nämnderne, torde vara en uppenbar nödvändighet till följd deraf, att bebolvet af Nämndernes sammanträde icke alltid kan på förhand vara kändt, utan det måste finnas någon utväg att föranstalta sammanträde, när behof deraf yppar sig.
Såsom anledning till föreskriften, att Landshöfdingen må vara sjelfskrifven Ordförande i Läns-nämnden, hafva Utskotten redan i Betänkandet uppgifvit det nära sambandet emellan Landshöfdingen embets-åligganden och de Nämnden tillhörande bestyr; och då Nämnden icke eger någon afgörande rätt eller egentligen tillhörer någon förvaltning, föreställa sig Utskotten, att Landshöfdingens deltagande i dess förhandlingar, åtminstone högst sällan, kan föranleda till jäf för utöfningen af hans egentliga em helsförvaltning.
På det icke ökad kostnad och besvär må åstadkommas genom sammankallande af serskilde deputerade att granska Läns-nämndens redovisning för om händer hafde medel, hafva Utsko'tten föreslagit, att denna granskning må uppdragas åt Pröfnings-Comiteen, och Utskotten kunna icke inse, att Nämnden derigenom är underordnad denna myndighet, på ett sätt, som i någon mon kan verka menligt på dess verksamhet.
I afseende på anmärkningen emot §:n om den åt Läns-nämnden uppdragna tillsynen å folkundervisningen, sedligheten, sundhetstillståndet och fattigvården, få Utskotten ytterligare åberopa den antydda förutsättningen, att Nämnden icke må ingripa i embetsförvaltningen; och då Nämn-den icke eger att gifva några föreskrifter i dessa ämnen, utan endast tillkommer att göra föreställningar eller anmälanden om de rättelser, sorn. kunna anses nödiga, torde icke derigenom vara åt
Nämnden gifvet något förmanskap öfver de serskilde local-myndigheterna.
Till följd af detta allt, anse sig Utskotten böra vidblifva det förut afgifne Betänkandet och Förslaget.
Af Herr Grefve Mörner, C. G., som åberopade sin vid förra Betänkandet fogade reservation; och 20 Lag- samt Allm.
Besv. och Elon.-Utslottens Förslag, IV:o y5. af Herr Halling, som tillkännagaf, del han, som varit på permission frånvarande, då Utskotten förra gången behandlade detta ämne, icke kunde instämma i det beslut, Utskotten då fattat och nu vidhöllo.
Emot beslutet reserverade sig jemväl Herr Prosten Källström.
Utsk. den 26 April 1841, kl. 1 e. m.
Förslag till sammanjemkanele af Riks-Ståndens skilja gtiga beslut, angående föreslagen Lagstiftning om Fattigvården i Riket.
I anseende till de skiljagtigheter, som, enligt Utskotten meddelade Protocolls-utdrag, i vissa delar förete sig emellan Riks-Ståndens serskilda beslut, i anledning af den, genom Utskottens Betänkanden Knis 5 och 3r , föreslagne lagstiftningen om fattigvården i Riket, få Utskotten, enligt 73 §.
Riksdags-Ordningen, nu afgifva förslag till samman jemkning af deskiljagtiga besluten, för hvilkas jemförande sins emellan, Utskotten låtit upprätta bifogade lableau, som för hvarje föreslaget stadgande upptager, hvad hvarje Stånd derom beslutat. 1 §•
Skiljaglighefen i afseende på denna §. beslår deri, att Ridderkapet och Adeln samt Preste-Ståndet ansett hvarje stad böra utgöra ett odeladt faltigvårds-samhälle, då deremot Borgare- och Bonde-Stånden inskränkt fattigvården inom hvarje stads serskilda församlingar, så vida dessa icke. öfverenskomma att förena sig, samt att Ridderskapet och Adeln, jemte Borgare-Stånden, medgifvit, att socknar, af olika pastorat, måga förenas.sig om gemensam fattigvård, men Preste- och Bonde-Stånden ansett sådan förening endast kunna ega ruin emellan socknar af samma pastorat.
Dessa beslut tyckas öfverensstämma i syftningen att lemna all möjlig frihet för frivilliga öfverenskommelser, och då man synes kunna föreställa sig, att en sådan frihet skall verksamt bidraga lill befordrande af en ändamålsenlig, efter olika local-förhållanden lämpad, fattigvård, få Utskotten, till sammanjemkande af de olika besluten, föreslå följande stadgande:
Besa. och Ekon.-Utskottens Förslag, N:o n 5. '21 Hvarje socken å landet och i stad, hvarje församling skall lemna nödtorftig vård och försörjning åt sådane dess medlemmar, som sakna förmåga och medel att sjelfve sig dermed förse; dock måga fleie socknar eller församlingar förena sig om gemensam fattigvård.
a §. är af trenne
Stånd bifallen oförändrad. 3 och 4 §§* I afseende på dessa begge §§., hvilka, med oskiljagtigt sammanhang sins emelian, bestämma grunderne för bidrag till fattigvården och för röstberäkningen i Socknestämma vid frågan om fattigvård, äro besluten skil jaglige i så måtto, som Utskottens förslag äro oförändrade idfallne af Borgare- och Bonde-Stånden, men Ridderskap©! och Adeln samt Preste-Slåndet beslutat helt och hållet förändrade stadgande!! i begge §§:ne.
De tvänne sistnämnde Ståndens beslut öfverensstämma emedlertid sinsemellan deri, att bidragen till fattigvården, utom hvad beträffar de serskildt föreskrifne personella afgiflerne, böra af en hvar utgöras, i den mon han|eger rättighet att deltaga i beslut om fattigvården; och då Utskottens förslag, hvilka Borgare- och Bonde-Stånden godkänt, innehåller ati l\ §-, att rösträttighet vid Socknestämma i faltigvårds-ärenden, beräknas efter taxeringen till bidrag för fattigvården, äro alia Riks-Stånden ense derom, att samma grund skall gälla för fattigvårdsbidragen och för rösträtten i fattigvårdsärenden.
Skil jagtigheten rörer deremot sjelfva stadgandena om denna grund?, och likasom Utskottens förslag till Fattigvårds-Lagen i denna del fullkomligt är öfverensstämmande med hvad Förslaget och Betänkandet, N:o 29, om Socknestämmor och Sockne-nämnder innehåller om bidrag för socknarnes behof och om rösträtt vid Socknestämma i allmänhet, hafva RiksSlånden i begge dessa ärenden fattat helt och hållet enahanda beslut, för hvilkas sammanjemkande Utskotten, hvad beträffar Lagen om Socknestämma, afgifvit serskildt Förslag, N:o ^3.
Det är också nödvändigt, att Stadgan om fattigvården måste i denna del öfverensstämma med Socknestämmo-författningen, emedan, genom afgörande beslut, det redan är bestämdt, att bätti g vårds-ärendena skola höra till Socknestämmas handläggning, I anledning häraf få Utskotten hemställa: 2 2 samt Allm. lie sv. och Ekon.-Utskottens Förslag, F:o r]fj. dels alt det må anses såsom redan af Riks-Stånden beslutadt, att bidrag lil! fattigvård, sorn utöfver de personella afgiflerne erfordras, oell rösträtten vid Socknestämma i fatligvårdsmål, skola efter samma grund beräknas, dels att stadgandet om denna grund i Fattigvårds-stadgan införes, i öfverensstämmelse med hvad derom i fråga om Socknestämmor och Socknenämnder beslutas. 5 och 6 §§:ne, hvilka handla om Fattigvårdsstyrelse och huru den skall utses, äro i Utskottens förslag öfverensstämmande med hvad i Betänkandet, N:o 29, är föreslaget om Sockne-nämnder.
Riks-Stånden hafva också i begge målen fattat enahanda beslut, hvad denna del beträffar, och öfverensstämmelsen dem emellan är så mycket mera nödvändig, som Utskottens förslag, att Fatligvårds-slyreisea må utgöras af Sockne-nämnden, är genom 3:ne Stånds beslut anlaget.
Utskotten hemställa således, alt 5 och 6 §§:ne af Fattigvårds-stadgan må gifvas den lydelse, Som genom beslut om Sockne-nämnden kommer att, i anledning af Betänkandet, N:o ^3, bestämmas.
7 §• är af samtelige Riks-Stånden godkänd, sådan den af Utskotten blifvit föreslagen; men, i anledning af det nu fattade beslutet, att Fattigvårds-styrelse å landet utgöres al Sockne-nämnden, hemställa Utskotten, att denna §. må gifvas följande lydelse: ”Sockne-nämnden vare å landet Fattigvårds-styrelse, men ”för stad utses sedan Styrelse i den ordning, hvarom kan ”öfverensko;c;^.as eller framdeles varder föreskrifvet.”
C och 9 §§. äro antagne dels af alla Stånden, dels af Irenne Stånd. i o §. är antagen af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, utom det alt PresteStåndet icke föreskrifvit fatligvårdsansvarighet för hemmansbrukare och Lag- samt Allm. Besv.- och Eloii.-Ulshottens Förslag, JY:o 23 arrendatorer, hvari Ridderskapet och Adeln så mycket heldre instämt, sora hela §:u är genom dess beslut afslagen.
Sora således, i afseende på berörde föreskrift, 2 Ständ stannat emot 2, lärer den förfalla; äfvensom föreskriften om husbondes rätt till godlgörelse för hvad han påkostar lill underhafvandes fattigförsörjning, kommer att uteslutas, till fö!jd af 3:ne Stånds beslut, men stadgandet i öfrigt i denna §., såsom bifallet af 3 Stånd, bibehållas.
Efter denna §. hafva väl Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden antagit serskildta föreskrifter, dels om giltighet af enskilda fattigvårds-anstalter, dels om ökadt fattigvårds-ansvar i vissa fall, då fattigvården ovanligt betungas; men endast i en del hafva 2:ne
Stånd förenat sig om dessa föreskrifter, och i öfrigt äro alla Stånden sins emellan skiljaglige; derföre besluten härom lära förfalla. 11 §. är af Ridderskapet och Adeln helt och hållet afslagen, men af de öfrige Stånden antagen, med förändringar af Preste-Ståndet, att orden J’är gift eller”j uteslutes; samt af Borgare-Ståndet, alt tiden för den påbjudna ansvarigheten inskränkes från 5 lill 2 år.
Med iakttagande af begge dessa inskränkningar, hafva de 3:ne ofrälse Stånden antagit §:ii, så lydande:
Den, som, från annat fattigvårds-samhälle, antager arbetsfolk, som har minderåriga barn, skall, utöfver redan stadgad ansvarighet såsom husbonde, så lange sådan ansvarighet fortfar, under 2 år, räknade från inflyttningen, enskildt vidkännas en fjerdedel af den fattigvårds-kostnad, sorn för sådane personer samt deras hemmavarande barn kan komma att utgå, och derjemte, efter allmänna grunder, deltaga i de öfrige tie fjerdedelarne af sådan kostnad.
12 §. är afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men bifallen af Borgare- och Bonde-Stånden; och som således 2 Stånd stannat emot 2, lärer stadgandet i denna §. förfalla. 24 Bag- samt Allm.
Besv. och Ekon.-Utskottens Förslag, N:o 7 5. «3 §. är liel och hållen afslagen af Ridderskapet och Adeln, men bifallen af Bonde-Ståndet, samt jemväl godkänd af Preste- och Borgare-Stånden, men med den utsträckning, alt eftergift må ega rum äfven för de afgifter, som påbjudas genom 11 ; men då denna utsträckning endast af 2:ne
Stånd är antagen, i strid emot 2:ne Stånds beslut, lärer den förfalla, och stadgandet är således att anse såsom antaget efter den af Utskotten föreslagne lydelsen. • 4 §•
Genom serskildte bifall till hvarje moment af denna §., äro alla (,-tadgandena deri, hvart för sig, af 3:ue Stånd antagne. 15 §.
Antagen af 3:ne Stånd. 16 §.
Antagen af alla Stånden.
'7 §• i:sla och a:dra momenten äro, hvart för sig, bifallne af 3 Stånd.
3:dje momentet är afslaget af Ridderskapet och Adeln och PresteStåndet, men bifallet af de öfrige Stånden, och som sålunda 2 Stånd stannat emot 2, lärer förslaget i detta moment förfalla. .8 §.
Preste- och Borgare-Stånden hafva beräknat åldern för den ifrågavarande skattskyldigheten till 18 år, då deremot de öfrige Stånden antagit den af Utskotten föreslagna åldern 17 år.
I afseende på den tidigare åldren, hafva 2 Stånd stannat emot 2, och beslutet om de 17 åren lärer således förfalla, men deremot är förslaget antaget af 3 Stånd, med inskränkning af skattskyldigheten till 18 års ålder.
'9 §• är oförändrad bifallen af 3 Stånd. 20 §.
Lag- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utslcottens Förslag, JY:o y5. 3 5 20 §. motsvarar 20 §. i det genom Betänkandet, N:o 2g, framställda förslaget till Lag om Socknestämma och Sockne-nämnder, och Riks-Stånden hafva, i anledning al hegge Betänkandena, i denna del fattat alldeles enahanda beslut.
Då öfverensstärnmelsen också är en nödvändighet, lill följd af det sammanhang, dessa sladganden ega sins emellan, hemställa Utskotten, att 20 §. i Faltigvårds-stadgan må gifvas samma lydelse, som för 20 §. af Lagen om Socknestämmor och Sockne-nämnder kan beslutas, i anledning af förslaget jX:o 73, lill sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljagliga beslut i sistnämnde ämne. 21 och 22 §§:ne äro af alla Riks-Slånden godkände.
23 är likaledes af 3:ne Stånd antagen. 24 §.
Ridderskapet och Adeln har inskränkt förbudet emot inflyttningen lill de tall, då den inflyttande saknar arbets-förmåga eller känd laglig utväg till bergning; men detta beslut strider emot hvad de öfrige Stånden beslutat, och lärer således förfalla.
Presle-Slåndels beslut att utsträcka förbudet till qvinna, då hon har oäkta barn, är icke elier af något annat
Slånd bilrädt, och lärer således jemväl förfalla.
Presle-Ståndel har derjemte beslutat, att frågan om bifall till skattskrifning för dem, som flytta från en socken lill en annan, skulle ankomma på församlingen, men detta strider jemväl emot de öfrige Ståndens beslut, att detta bifall aukorumer på Faltigvårds-styrelsen, derföre detta enskildta stadgande likaledes förfaller.
I öfrigt är denna §. bifallen af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden. äih. till R.
Prot. 1840 och 1841. 7 Sami, 2 Af cl. 20 Häftet. 4 2 6 Lag- samt Allm. Besv.- och Ehon.-XJtsiottens Förslag, N:o 7 5. 25 och 26 §§• äro, den förre af alla Stånden’, och den senare af tre Stånd antagne utan förändring. 27 §■ Ridderskapet och Adeln har, genom uteslutande af orden ”så vidt den sker inom Länet, der det har sitt hemvist ” gifvit åt den föreslagne ersättningsskyldigheten en utsträckning utöfver de öfrige Ståndens beslut, hvilken således förfaller. men efter den sålunda iagltagne inskränkningen, är Ridderskapets och Adelns beslut öfverensstämmande med det, som Borgare-och Bonde-Stånden fattat, och sålunda är Utskottens förslag af dessa tre Stånd gilladt.
28 och IQ §$. äro antagna oförändrade, den förra af tre Stånd och den senare af alla Stånden.
Stockholm den 22 April i8<|i« fHSvmed åtföljer en Tablå.) Bil. till Lag- samt Allm.
Bes v.- och Ekon.-Vtskotlens Betänkande, N:o y5. I f Sammandrag af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Lag- samt Allmänna Besvärs- och Eko?iomi-Utskottens Betänkanden N:ris 5 och 31, angående Fattigvården.
Borgare-Ståudets beslut.
Bonde-Ståndets beslut. A) Utskottens hem- ställan (pag. 3), att i händelse förslaget om Socknestämmor och Sockne-7iämn- der ant ages, Sockn e- nämnderne alltid måga utgöra Fattig- vårds-styrelserna. bifallen. afslagen, till följd af dess beslut, i anledning af Betänkandet N:o a g. bifallen. bifallen, sedan Ståndet förut gillat Utskot- tens förslag angående Sockne-nämnder.
B) Förslaget till Stadga om fattig- vården i Riket. §• i. skall lyda så: ”Hvarje socken å landet och hvarje stad ”skall lemna nödtorftig vård och försörjning ”åt sådane dess medlemmar, som sak- ”na förmåga att sjelfve sig dermed förse; ”dock måga flera socknar på landet, der ’’de så åsämjas, förena sig om gemensam ”fattigvård.” skall lyda så:
''Hvarje socken å landet och istad, hvarje ”församling skall lemna nödtorftig vård och ”försörjning åt sådane dess medlemmar, sorn "sakna förmåga och medel att sjelfve sig ”dermed förse; dock måga socknar af samma ”pastorat, der de så åsämjas, förena sigom ”gemensam fattigvård, hvilken alltid bör ”■vara för församlingar inom samma stad ”gemensam.” skall lyda så: ”Hvarje socken å landet och, i stad, ''hvarje församling skall lemna nödtorftig ”vård och försörjning åt sådane dess med- lemmar, som sakna förmåga och medel "att sjelfve sig dermed förse; dock måga ''socknar af samma pastorat och församlin- gar af samma stad, äfvensom flere nä- rgränsande pastorat, förena sig om ge- mensam fattigvård.’’ bifallen. to * Ordet ”aldrig” i i:sta mom. utbytes emot icke. bifallen. bifallen. bifallen. §. 3. (NB.
De af Adeln o. Preste-Ståndet be- slutade redaclions- skall lyda så:
'Wfgifter för fattigvårdens behof, utöfver ”den personella afgift, hvarom i8 §. stad- ’’gar, och de dir eda bidrag i natura-per- ”sedlar, hvarom man på Socknestämma kan bör utgå; och skall under samma numer uppflyttas den §., hvilken förekommer så- som den 4
A II Bil. till Lag- sami Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o f5.
Preste-Ståndels beslut.
Bonde-Ståndets beslut. förändringar vid 3:e "öf verenskomma , skola utgöras i förhåloch 4-.e böra in- "lande till hvars och ens , enligt nästfölbemtas för begge "jamie , egande rösträtt i fråga omfatdessa ,§\f. i tit sam- ”tigvård."
J’den tillhörande ärenden hållas å Socknestäm”ma.
Rösträttighet i Socknestämma på lan’’det ege i allmänhet en hvar egare, arren’’dator, sä framt egaren icke bor inom för’’samlingen, eller i annat fall denna rät - manhang).
"tighet sig icke förbehållit, eller innehaf"vare af fastighet, jemte andre socknens "invånare, som forlön, fabrik, verk eller "inrättningar, handtverk och annan näring ”eller rörelse erlägga bevillning ef ter 2\dra ”Artikeln; de likväl undantagne, hvilka ”stå under annans husbondevälde.
Röst" rättigheten räkna $ ej ter hemmantal, der "sådant finnes åsatt.
Annars medför 10
"R:dr bevillning efter 2 Artikeln lika röst”rätt sorn fde/s mantal, 5 R:dr lika med ”\:dels och 2 R:dr 24 sk. lika med fp dels ”mantal, hvarunder, pä grund af bevill”ning, ingen rösträtt eger rum.” ”Vid Socknestämma i stad röstas efter ”hittills antagne grunder, hvarvid dock ”iagttages, att emot 2000 R:drs fastighets”värde svarar 10 R-.dr bevillning för lön "eller rörelse, samt att rösträtt icke utöf”vas får mindre bevillningsbelopp efter ”2'.ra Artikeln, än 2 R.dr 24 sk.” §•
4- skall lyda så:
Hit skall uppflyttas det stadgande, sora förekommer under §.
18, med följande förändrade lydelse: a n ta gen. antagen. ’’Socknemännens öfverläggningar i de ”fattigvården tillhörande ärenden hållas å ”allmän Socknestämma, hvarvid en hvar "egare, arrendator eller innehafvare af fa - ’’Om afkastningen af fattigvården tillhöri”ge fastigheter och capital, jemte inkomsten §. 6* Ridderskapets och Adelns beslut.
Bil. till felg- samt Allni.
Besil.- och Ekon.-Uitslcuttens Betänkande, IV.o 70, Presle-Ståndets beslut III "sticket, femte andra socknens invånare, "sorn för lön , fabrik , verk eller inrättnin”gar, handtverk och annan näring eller rö”re/se erlägga bevillning efter ‘2:dra Arti"kelu, har rösträttighet.”
Denna rösträttig"het beräknas efter förmedlade hemmantalet, der hemmantal finnes åsatt.
För 10 R-i/rs bevillning efter 2 Artikeln vare lika rösträtt som fxlels mantalför 5 R:dr lika med ■.dels mantal.
För T 6' bevillning R-.dr eger ingen rösträtt rum.
I stad röstas för fastighetsvärde af 2000 R-.dr , likasom för 10 R-.dr bevillning ejter 2:dra Artikeln.
I 1 :sta momentet skola orden : ’från hvarje af demf utbytas emot:
"af de röst-egande inom hvarje af dem.”
Ett 3:dje moment skall tilläggas, så lydande, till följd af förändringen vid 1 :
"Dä flera socknar af serskilda pastorat ”pä landet förena sig om gemensam fat” tigvård , skall
Fattig vårds-styr elsen genom ”valda ombud frän alla deri deltagande ”socknar upprättas, ejter samma grunder, "som för Fattig vårds-styrelse inom pasta ”rat stadgade äro.” i:sta momentets början skall erhålla följande förändrade lydelse: ”afslerbhusafgifter, böter, collecter, frivilliga gåfvor och andra sådane bidrag icke äro för fattigvårds-behofvet tillräcklige, skall, ”derest ej annan öfverenskommelse träffas, 'bill fyllnad af bristen, först erläggas en ''afgift af högst (S sk. för mans- och 4 "för qvinsperson, som är mantalskrifven och "fyllt 18 år; dock må undantag härutinnan "hero af Fattigvårds-styrelsens pröfning.
”Hvad derutöfver erfordras, fylles genom "tillskott efter de grunder, som för rösträtt 'b Socknestämma stadgade äro.” hela §:n bör utgå. hela §:n skall utgå.
O å första raden införas, i stället för orden: ”för hvarje socken eller pastorat å landell', dessa ord : ”för h varje fattigväirds-samhälle — äfvensom å 7:de raden, orden: ’socknen eller pastoratet” utbytas emot ’fattigvårds samhället.'" antagen.