Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anledning af hvad sålunda förekommit, samt med afseende å beloppets mindre betydenhet, får Utskottet tillstyrka bifall till högstberörda nådiga Proposition.
STOCKHOLM, F. d. Schultze^ Boktryckeri, 1851. Slals-Ulshollels Ullålande, M SO. 1 JYz 30.
Ant. lill Exp.-Utsk. d. 15 Jan. 1851, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af Rikets Stånders år 1849 församlade Revisorers Rerdltelse angående verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillståndstyrelse och förvaltning åren 1846 och 1847. (J. A.) Samtlige Riks-Stånden hafva till Stats-Utskottet remitterat ofvannämnda Revisions-Rerättelse tillika med vederbörande förvaltande verks och myndigheters i anledning deraf till Kongl.
Majit afgifne underdåniga förklaringar; och får Utskottet, efter tagen kännedom af dessa handlingar samt inhemtande af de upp lysningar, som i öfrigt för ärendernas utredning funnits erforderliga, härmedelst underställa Rikets Ständers vidare pröfning sådane uti Revisions-Berättelsen förekommande ämnen, hvilka Utskottet ansett från dess sida påkalla yttrande.
Kongl. Stats-Kontoret. § 1. (Rev.-Ber. pag. 2.
Förkl. pag. 183.)
Beträffande det af Rikets Ständer vid nästlidne Riksdag, åt dåvarande t. f. Stats-Kommissarien N. A. Fredin lemnade uppdrag att uppgöra formulärer, så väl till ny Rikshufvudbok efter en mera enkel och ändamålsenlig plan, som till Hufvudbok för Kongl. Stats-kontoret, har Stats-Utskottet inhemtat, att underdåniga förslag till berörde formulärer blifvit till Kongl. Majit af t. f. Stats-Kommissarien Fredin aflemnade, samt att Kongl. Majit under den 50 September sistlidet år remitterat formuläret till hufvudbok för Kongl. Stats-kontoret till samma embetsverks utlåtande, hvilket under den 18 påföljde
December blifvit i underdånighet afgifvct, hvaremot det tili Kongl. Stnts-kontorets och Kongl.
Kammar-rättens gemensamma utlåtande under deri 10 Januari 1850 i nåder remitterade förslag tili formulär för Rikshufvudboken för närvarande är på det sist nämnde embetsverketi granskning beroende.
Prol. 1830, 1831. 4 Sam!., 1 Afä., 10 Hafi. 1 Slats-Ulskollcls Utlåtande, M 30. § 2.
(Rev.-Ber. pag. 10.
Förkl. pag. 194.)
Revisorerne hafva anmärkt, att pä grund af Kongl. Brefvet den 4 Februari 1846, af de på öde Hufvudlitelns afdelning för jordbruket, handeln och näringarne anvisade medel till befrämjande af handel och sjöfart, under berörde år utgått 6,946
R:dr 5 sk. såsom bidrag i och för uppförandet af en häng- eller en så kallad stegbro af jern öfver Fyris-å inom Upsala stad, hvilken utgift, som hufvudsakligen afsett nämnde stads enskilda nytta och beqvämlighet samt, enligt det nådiga Brefvet, egentligen varit föranledd af behofvet att under året 1846 lemna Länets af nästföregående årets missvext lidande innevånare arbetsförtjenst, Revisorerne ansett icke hafva bordt drabba ofvanberörde allmänna statsanslag.
Utskottet, som delar Revisorernes berörde åsigt, får alltså hemställa, det Rikets Ständer ville till Kongl. Maj:t aflåta underdånig skrifvelse, med begäran, att dylika utgifter icke vidare mätte anvisas å de på 6:te Flufvudtiteln för jordbruket, handeln och näringarne anslagne medel. § 3. (Rev.-Ber. pag. 10.
I afseende å redovisningen af det utaf Rikets Ständer, vid 1844 och 1845 årens riksdag, å Riks-statens 6:te Hufvudtitel för sockenkartors upprättande uppförda reservationsanslag af 3,000 R:dr, hvilka medel, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 12 December 1845, af Kongl.
Stats-kontoret, uppå Qfver-direktörens för Landtmäteriet, i mån af behof skeende reqvisitioner, till bemälde Öfverdirektör utbetalas, hafva Revisorerne anmält, att af räkenskaperne väl erhållits kännedom om de utbetalningar å anslaget, som af Kongl.
Stats-kontoret blifvit gjorda, jemte beloppet af behållningarne derstädes vid revisionsårens slut, utgörande vid 1847 års utgång 3,000 R:dr; men att deremot någon serskild redovisning för anslaget icke funnes i Rikshufvudboken intagen, deraf jemväl kunde synas, huru stor behållning vid sagde tid möjligen varit i Landtmäteri-kontoret innestående.
Som, enligt hvad Utskottet inhemtat, Kongl. Maj:t, genom nådigt Bref den 9 Mars 1850, med anledning af Revisorernes berörde anmärkning, anbefallt Kongl. Stats-kontoret att hädanefter uti Rikshufvudboken i serskild Generalräkning med General-Landtmäteri-kontoret upptaga redovisningen för anslaget till sockenkartors upprättande, lärer vid sådant förhållande Revisorernes ifrågavarande anmälan icke påkalla någon vidare åtgärd. Stats-Utskoltels Utlåtande, JH 30. 3 Karta-SigiIlata- Verket. % 4- (Rev.-Ber. pag. 19.
FÖrkl. pag. 184.) 1 anledning af Revisorernes anmälan rörande de uti Hufvudboken upptagna äldre propriebalanser, deraf tvenne yppats redan på 1790:talet, den ena å 140 R:dr 7 sk. efter förre Landskamereraren Brantström, och den andra å 218 R:dr 3 sk. efter Häradshöfdingen Brandberg, hvilka balansposter ännu skola vara beroende, den förra på Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Nerike Län, och den sednare på Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Stora Kopparbergs
Län åtgärd, har Utskottet, med afseende å den särdeles långa tidsrymd, som erfordrats för utredningen af åtskilliga utaf dessa balansmål, ansett sig böra hemställa, att Rikets Ständer ville till Kongl. Maj:t aflåta underdånig skrifvelse, med begäran, att vederbörande embetsmyndigheter måtte i nåder anbefallas, att de ifrågavarande balansmålen till slutligt afgörande förhjelpa, på det att de balanserade medlen måtte antingen varda indrifna eller till afskrifning befordrade.
Mynt- och Kontroll-Verken. § S. (Rev.-Ber. pag. 21.
Förkl. pag. 191.)
I afseende å den af Rikets Ständer vid 1840 och 1841 årens riksdag väckta fråga om utfärdande af förnyadt Reglemente för Mynt- och Kontroll-verken samt ny Kontroll-Stadga, till hvilka författningar underdåniga förslag blifvit af Kongl. Stats-kontoret den 30 Juni 1843 afgifna, har Utskottet inhemtat, att ifrågava rande förslag fortfarande äro på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning beroende. § 6.
(Rev.-Ber. pag 22.
Revisorerne, som under granskningen af Kontroll-verkets räkenskaper funnit, att det skulle leda till en hastigare öfversigt af verkets ställning och sålunda bereda lättnad för granskningsarbetet vid kommande revisioner, om en särskild hufvudräkning jemväl upprättades, omfattande gemensamt de i Stockholm och landsorterna influtna Kontrollstämpel-medel, hafva derföre hemställt att en sådan räkning måtte komma att uppgöras. 4 Slals-Ulslcoltels Utlåtande, JK 30.
Enligt hvad den underdåniga förklaringen upplyser, har formulär till en s§ beskaffad hufvudräkning som Revisorerne föreslagit, blifvit uppgjordt, och är detsamma, efter undergången granskning i Kongl. Stats-kontoret, numera af Kongl.
Maj:t i nåder fastställdt; hvilket Utskottet får till Rikets Stander anmäla. F. d. allmänna Magasins-fonden. § 7. (Rev.-Ber. pag. 2!!.
Förkl. pag. 109.)
Som Kongl. Stats-kontoret uti den afgifna underdåniga förklaringen öfver Revisorernes erinran om påskyndandet af fondens slutliga utredning, upplyst, att den vid fonden anställda
Tjt nstemannen blifvit anbefalld att inom Mars månads utgång sistlidet år hafva 1849 års
Hufvudbok alslutad samt räkenskaperna och handlingarna aflemnade till allmänna Magasins-kontoret, hvilket det derefter skulle åligga att, utan någon särskild kostnad för Staten, den slutliga utredningen verkställa, får Utskottet, som tillika inhemtat, att Kongl.
Stats-kontorets berörda föreläggande blifvit fullgjordt och förenämnda Hufvudbok till Kongl. Kammar-rättens pröfning öfverlemnad, hemställa, att Revisorernes ifrågavarande erinran vid sådant förhållande icke må till någon vidare åtgärd föranleda.
Post- Verket. § B. (Rev.-Ber. pag. 56.
Förkl. pag. 196.)
Med anmälan, att vid jemförelse af Post-verkets inkomster och utgifter un der år 1847 en brist uppställ af 18.696
R:dr 46 sk. 11 r:st., hafva Revisorerne ansett sig böra hemställa, det åtgärder måtte vidtagas, ledande till minskning i Post-verkets ärliga utgifter för vissa föremål, i hvilket afseende Revisorerne föreslagit, att det till Bolaget för
Diiigence-lnrättningen emellan Stockholm, Götheborg och Helsingborg med 8,000 R:dr utgående årliga understöd af postmedlen måtte nedsättas, äfvensom minskning i de årliga förlusterna på den med Postverket förenade Paketpost-inrättning beredas derigenom, att paketposten upphörde att gå under sommarmånaderna, eller åtminstone att denna post, hvilken fortskaffas öfver Norrköping och Jönköping till de södra orterne, under berörde årstid från Stockholm med ångfartyg befordrades direkte lill Jönköping, i stället att, Stats-Ulskoltels Utlåtande, JYs 50. 5 såsom nu sker, afsiindas sjöledes till Norrköping och derifrån landvågen till Jönköping
Uti häröfver afgifven förklaring har General-Post-Styrelsen, under omförmälande af de flere omständigheter, hvilka förorsakat det mindre förmånliga förhållandet emellan inkomster och utgifter år 1847, dels upplyst, att väckt fråga om minskning af understödet för
Diligence-inrättniugen vore på Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning beroende, dels visat, att den af Revisorerne föreslagne indragning af paket-posten under sommarmånaderne, eller samma posts försändande sjövägen emellan Stockholm och Jönköping icke skulle leda till det dermed åsyftade ändamål; vid hvilket förhållande och då Utskottet derjemte inhemtat, att Kongl. Majit under den 22 Januari sistlidet år i nåder förordnat att understödet af postmedlen för Diligcnce-im ättningen skulle under åren 1851, 1852 och 1853 utgå med endast 6,000 R:dr årligen, Utskottet hemställer att Revisorernes ifrågavarande framställning icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. § 9.
(Rev.-Ber. pag. 57.
Förkl. pag. 198.)
Af Revisorerne är vordet anmärkt, att för år 1847 en kostnad af icke mindre än 13,942 R:dr 46 sk. 4 r:st. blifvit använd för postförbindelsen genom ångfartyget
Activ emellan fasta landet och Gottland, utan att likväl sättet, hvarpå denna postkommunikation egt rum, skall motsvarat de mest billiga anspråk från allmänhetens sida; hvarjemte Revisorerne, som ansett berörde betydliga utgift till en del hafva härrört deraf, att entreprenad-auktion icke hållits lör verkställandet af åtskilliga arbeten, såsom målning m. m., tillika anmält att, sedan Kongl. Maj:t uppå Öfver-Postdirektörs-embetels underdåniga hemställan, uti nådigt Bref den 10 J uni 1846 bifallit, att det, Öfver-Postdirektörens boställe i posthuset tillhörande, stall med vagnshus finge, emot en viss kontant ersättning till boställsinnehafvare^ förändras och inredas lill lokal för Stockholms Paketpostkontor, dertill kostnaden, enligt upprättadt förslag, skulle uppgå till 666 R:dr 32 sk., hade likväl, enligt hvad räkenskaperne utvisa, kostnaden för berörde arbete, hvilket utan föregången entreprenad-auktion blifvit verkställdt, utgjort 945 R:dr 35 sk.
Som General-Poststyrelsen, uti förklaringen, bland annat uppgifvit, alt det icke, hvad Post-verket beträffade, vore stadgadt, att förefallande reparationsarbeten skola å entreprenad-auktion till verkställighet utbjudas, har, af sådan anledning och då Utskottet anser, det de föreskrifter angående upphandlingars och större arbetens verkställande efter föregången entreprenad-auktion, hvilka för andra ali - 0 Siats-Utskottets Utlåtande, Jtf 50. manna verk äro gällande, jemväl böra, då sådant utan olägenhet kan ske, lända General-Poststyrelsen till efterrättelse, Utskottet funnit sig icke sakna anledning tillstyrka det Rikets Ständer ville aflåta underdånig skrifvelse, med anhållan, att Kongl. Majit täcktes meddela General-Poststyrelsen föreskrift, att upphandlingar, nybyggnader och reparationer för Post-verkets räkning skola, då sådant utan olägenhet låter sig göra, å entreprenad-auktion till verkställighet utbjudas.
Revisorernes anmärkning emot det sätt, hvarpå postkommunikationen genom ångfartyget
Activ egt rum, får Utskottet upplysa, alt, enligt med enskild person numera afslutadt kontrakt, postkommunikationeu emellan fasta landet och Gottland kommer att under minst sex månader hvarje år ombesörjas af ett dertill tjenligt och i behörig ordning godkändt ångfartyg, hvilket sednast vid sjöfartens början 1832 skall vara färdigt och utrustadt, för att ti il nämnde fart begagnas. § 10. (Rev.-Ber. pag. 57.)
I afseende å Post-verkets af Revisorerne omförmälda, åren 1813, 1816 och 1817 tillkomna fordran hos Norrska Stats-verket, 16,483 R:dr 4 sk. 2 r:st., har Utskottet inhemtat, att Kongl Majit under den 30 Oktober sistlidet år, i nåder förordnat, att, med afdrag för genfordringar från Norriges sida, det belopp, som från Norrska Post-verket skall, till följd af förberörde fordringsanspråk, till Svenska Post-verket utbetalas, kommer att utgöra 8,798 Ridr 4 sk. 11 rist.
Sundhets-Kollegium. % 11 (Itev.-Ber. pag. 59.
Med anmälan att uti Räkenskaperne balanserats vid 1847 års slut, såsom Sundhets-Kollegii fordringar i Länen för meddelade förskotter till bestridande af rese- och traktamentskostnader vid, af vederbörande Läkare verkställda, Medicolegala besigtningar, ett sammanlagdt belopp af 8,900 Ridr 8 sk. 11 rist., af hvilka förskotter en stor del utgått för längre tid tillbaka och deribland ett redan år 1824, hafva Revisorerne framställt angelägenheten af att nödiga åtgärder vidtagas, hvarigenom dessa äldre förskotter varda antingen indrifne eller i laga ordning afskrifne.
Slals-Ulskollcls Utlåtande, JY° 30.
Då, enligt hvad den afgifne underdåniga förklaringen utvisar, Kongl. Sundhets-Kollegium, elter erhållen del af anmärkningen, ytterligare vidtagit alla de åtgärder för de utestående balansernes indrifvande, som på Kollegium ankommit, och ifrågavarande balansposters snara ingående eller afskrifning således är att emotse, hemställer Utskottet, att vid hvad sålunda förekommit måtte för närvarande få bero.
Sveriges och Norriges gemensamma Fond. § 12.
(Rev. Ber. pag. 49. förkl. pag. 201.)
Revisorerne hafva fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att det af föregående Revisorer anmärkta missförhållande emellan Svenska bidraget till denna Fond och det tillskott, som från Norrska Statsverket till densamma utgår, jemväl under revisionsåren fortfarit; med omförmälande derjämte, att Rikets Ständer den 8 September 1848 hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhållit, att nödige åtgärder mätte vidtagas för tillvägabringandet af en sådan reglering af Norrska Statens andel i de samfälda kostnaderne för Svenska och Norrska handelns skyddande, som med rättvisa och billighet öfverensstämde.
Rörande detta ämne har Utskottet af tillgänglige handlingar inhämtat, att Norrska Statsverkets bidrag till de förenade Rikenas gemensamma Handels- och Sjöfarts-Fond under de första 14 åren efter föreningen utgjort endast 14 procent af hela utgiftssumman; att ehuru samma bidrag från år 1833, då det nedsattes från 25,000 till 15,000 Norrska Speciedaler, fortfarande utgått till sistnämnde belopp, förhållandet likväl, dels derigenom att de gemensamma utgifterne de sednare åren minskats och dels till följd af Norrska myntets ökade värde, småningom i den mån förbättrats, att detsamma motsvarar proportionen emellan 2 och 5 eller ungefärligen förhållandet emellan rikenas folkmängd: att någon bestämd norm för båda rikenas deltagande i de gemensamma utgifterne aldrig varit stadgad, hvarigenom inträffat, att Norrska bidragets proportion till hela utgiftssumman varierat emellan 14 till 29 procent deraf, samt att samma bidrag under de sista 17 åren utgjort oförändradt 15,000 Speciedaler, oaktadt utgifts— beloppen under de serskilde åren varit betydligt olika.
Vid de flere tillfällen, då en lämpligare och mera billig fördelning af desse utgifter varit under öfverläggning, har fråga egentligen uppstått derom, huruvida Rikena borde bidraga efter It Slats-Ulskotlets Utlåtande, Jtf 30. folkmängden eller efter lästetalet af deras'på aflägsnare farvatten gående fartyg.
Af dessa tvenne olika beräkningsgrunder, anser Utskottet för sin del den, som hemlas från proportionen af Rikenas folkmängd icke) vara med billighet öfverensstämmande, då, enligt) hvad kändt är, sjöfarten utsör Norriges hufvudnäring, och detta rike således jemförelsevis åtnjuter större fördelar af de för de gemensamma utgifterne från Konvoj-Kassan utgående medel; hvaremot Utskottet funnit den af Konvoj-Kommissariatet (lere gånger föreslagna beräkningsgrund vara den rättaste, nemligen att hvart rike bidrager efter lästetalet af de fartyg, som beseglat farvattnen på andra sidan Cap Finisterre, och att således, enär dessa fartygs drägtighet uppgifvits utgöra för Sverige 45,000 och för Norrige 50,000 läster, Norriges bidrag borde bestämmas till 2/5 af hela den gemensamma utgiftssumman.
Med anledning häraf och då Utskottet tillika erhållit den upplysning, att grunderna för de båda Rikenas ömsesidiga bidrag till alla förekommande unionella Statsutgifter komma att af Kongl. Maj:t vid Nådig pröfning af det förslag UnionsKommittéen i sådant afseende afgifvit, i ett sammanhang bestämmas, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer att, uti till Kongl. Maj:t allåtande underdånig Skrifvelse, för deras del tillkännagifva den åsigt, att, vid det förestående bestämmandet af beräkningsgrunden för de förenade Rikenas ömsesidiga bidrag till KonvojKassans gemensamma utgifter, såsom sådan måtte antagas, icke Rikenas folkmängd, utan lästetalet af de fartyg, hvilka under en viss tidrymd beseglat farvattnen på andra sidan Cap Finisterre. § 13.
Ber. pag. 49.
Fork), pag. 20i.)
Derjemte hafva Revisorerne fästat Rikets Ständers uppmärksamhet å det serskilda missförhållande emellan Sveriges och Norriges omkostnader för handelns och sjöfartens skyddande, alt då till bestridande af utgifter för sjöexpeditioner till handelns betryggande för båda Rikena gemensamt årligen från Sveriges enskilda Fond utgått 20,000 R:dr, utom de betydligare summor, hvilka derutöfver stundom för större expeditioner utgifvits, Norrige dock för berörde ändamål blott någon gång utsändt ett eller annat fartyg.
Rörande denna fråga har Utskottet inbegärt nödige ansedde upplysningar, efter inhemtande hvaraf Utskottet skall, i händelse desamma dertill föranleda, serskildt utlåtande i ämnet afgifva.
Kongl. Slals-Ulsliotlels Utlåtande, M 30. 9 Kongl. Krigs-Kollegium.
(Ordinarie Anslaget). § 14. (Rev.-Ber. pag. SI.
Förkl. pag. 203.)
I afseende å den emot formen för denna Afdelnings Hufvudböcker af Revisorerne framställda anmärkning, att, ehuru de för båda revisionsåren af Kongl. l\laj:t för Afdelningen i nåder fastställda Stater, sluta, hvardera med ett totalbelopp af 190,000 R:dr, denna summa likväl icke blifvit till sitt hela belopp uti fiufvudböckerna upptagen såsom inkomst af statsanslag, har Utskottet erhållit den upplysning, att, till följd af Kongl.
Krigs-Kollegii fastställda nya organisation, förslag till förändrad gemensam
Hufvudbok för hela Kollegium blifvit upprättadt och till vederbörande Embetsverks pröfning öfverlemnadt; i följd hvaraf och då således rättelse jemväl i den nu anmärkta omständigheten är att förvänta, Utskottet hemställer att ifrågavarande anmärkning må förfalla. § 13- (Rev.-Ber. pag. 31.
Förkl. pag. 206.)
Vidare hafva Revisorerne anmärkt, att, ehuru Kongl. Majit uti nyssberörde
Stater fördelat den årliga anslagssumman och anvisat bestämda belopp för hvarje utgiftstitel, hade likväl de verkliga utgifterne för året dels öfverstigit dels understigit de uti Staterne för de särskilda utgiftstitlarne anvisade summor med så betydliga belopp, att t. ex. utgifterne under båda revisionsåren för nybyggnader och reparationer tillhopa utgjort endast 22,911 R:dr 46 sk. 11 rst., ehuru denna utgiftstitel uti staterna för samma år blifvit uppförd till 56,044 R:dr 37 sk., samt utgifterne för gevärsbehof under samma tid utgjort endast 50,522 R:dr 38 sk. 6 rst., oaktadt staterna anvisat 61,819 R:dr 27 sk.; hvaremot utgifterna under åtskilliga andra titlar betydligt öfverskridit de dertill anslagna belopp.
Ehuru Utskottet, lika med Revisorerne finner, det utgifterne å en del af Artiileri-Afdelningens olika titlar i alltför väsendtlig mån afvikit från de af Kollegium föreslagne och af Kongl. Maj:t fastställda Staterna, får likväl Utskottet, på grund af hvad den afgifna underdåniga förklaringen innehåller, hemställa att ifrågavarande erinran icke må till någon åtgärd föranleda.
Prot. 1830 & 1851. 4 Sami., 1 Afd., 10 Haft. 2 10 Stais Utskottets Utlåtande, Jtä 30 For ti/ications-Afdelningen.
(Extra anslaget.) § 16. (Rev.-Ber. pag. 60.
Förkl. pag. 200.) Beträffande f. d. Fortifications-Redogöraren å Carlsborgs fästning, K. N. Hallströms år 1839 yppade, till 28,713 R:dr 41 sk. 8 rst. uppgående balans, hafva Revisorerne anmält, att detta ärende fortfarande vore på Kongl. Kammarrättens pröfning beroende och således befunne sig i samma skick, som vid 1847 års Stats-Revision.
Enligt hvad Utskottet inhemtat, har Kongl. Kammarrätten numera genom utslag af den 11 Juni sistlidet år fastställt Kongl. Krigs-Kollegii utslag af den 28 December 1846, hvarigenom ifrågavarande balans blifvit till ofvanberörde belopp bestämd, och då balansmålets snara ofslutande således är att emotse, hemställer Utskottet, att denna fråga icke för närvarande må till någon åtgärd från Rikets Ständers sida föranleda. § 17- (Rev.-Ber. pag. 60.
Förkl. pag. 208.)
Den emot formen för Fortifications-afdelningens räkenskap för de å extra statsanslaget anvisade medel, af Revisorerne gjorda erinran, att samma räkenskap bordt vara inrättad med serskilda konti för hvarje af de olika föremålen, lärer, på enahanda skäl, som här ofvanföre i afseende å anmärkning vid Artilleri—afdelningens räkenskap under 14 g blifvit anfördt, likaledes få förfalla.
Utrednings-afdelningen, § 18- (Rev.-Ber. pag. 77. Förkl. pag. 214.)
Efter omförmälande af en från Militärförfattnings-byråen till Revisorerne iemnad uppgift å hvad sorn, sedan den 10 Oktober 1847 från trycket utkommit, så val af det större arbetet: »Samling af gällande Författningar rörande arméen, dess styrelse och förvaltning», som af det mindre: oStadganden rörande rotehållaren ock Slals-Utskottcls Ullålande, JYs 50.
Ii soldaten vid de indelle Infanteri-Regementernen, hafva Revisorerne, som från Kongl. Stats-kontoret inhemtat, det ofvannämnde arbeten kostat statsverket omkring 31,000 R:dr, oberäknadt ett förskott af circa 4,000 R:dr, yttrat den åsigt, att då endast färre delar al arbetet årligen utkomma, syntes detsamma icke motsvara den alltlör dryga kostnaden; hvadan Revisorerne ansåge sig böra hemställa, det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, för så vidt Kongl. Majit i nåder funne nödigt och nyttigt att detta arbete oafbrutet bör lortsättas, de blifvande arfvodena måtte bestämmas efter arbetets beskaffenhet.
Enligt hvad upplyst blifvit, har Kongl. Majit redan under den 11 December 1849, i betraktande deraf, alt arbetet med den ifrågavarande Militärförfattnings— Samlingens utgifvande, hvilket redan fortfarit tre år utöfver den i Kongl. Rrefvet den 8 Augusti 1844 derför utsatta tid, likväl icke ännu fortskridit så långt, att någon approximativt tillförlitlig, än mindre bestämd, uppgift kunnat lemnäs, när detsamma slutligen skulle hinna fullbordas; samt att detta arbete, som fortgått alltsedan år 1837, men hvars färdiga delar icke torde utgöra hälften af det hela, redan kostat staten, enligt hvad upplyst blifvit, en summa af mera än 31,000 Ridr och, i fall det skulle fullföljas på samma sätt som ditintills, otvifvelaktigt komme att uppgå till ett kostnadsbelopp, hvilket ingalunda stöde i ett skäligt förhållande till arbetets allmänna nytta, i Nådigt Bref till Kongl.
Krigs-Kollegium förklarat, att Författnings-Samlirigens utgifvande icke längre än till 1849 års slut finge fortfara på de i ofvanåberopade Kongl. Bref den 8 Augusti 1844 stadgade vilkor, samt att Krigs-Kollegium skulle vara betänkt på utväg, huru det ofullbordade arbetet med författningssamlingen må kunna på annat lämpligt och för staten mindre kostsamt sätt till slut bringas och derom, då tillfälle dertill yppades, hos Kongl. Majit göra underdånig anmälan; vid hvilket förhållande Revisorernas ifrågavarande hemställan icke lärer påkalla någon åtgärd.