Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Instämmande i dessa af Rikets Ständer godkända åsigter, får nuvarande Statsutskott, då enahanda svårighet att erhålla skicklige och för undervisningen i tekniska elementar-skolorna passande lärare ännu möter, samt då Utskottet tillika hyser den öfvertygelse, att vida större gagn komme att beredas det allmänna om, i stället för inrättande af flera dylika skolor, de redan befintliga tekniska läro-anstalterna, hvilkas ändamålsenlighet erfarenheten ännu icke hunnit tillfyllest ådagalägga, utvidgades och gjordes så fullständiga sorn möjligt, hemställa, att förevarande motion icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd. b) af Herr C. W. Palander, sorn ansett de i riket varande tekniska skolorna alltför fåtaliga, för att kunna i alla delar af landet sprida det kunskaps-mått, hvaraf industriens utveckling hade stort behof, och derföre anhållit, att Rikets Ständer måtte besluta om inrättande af en teknisk läro-anstalt i Carlskrona af enahanda om fång och på samma ,vilkor samt med lika årligt anslag, som de skolor, hvilka blifvit anlagde i Malmö, Norrköping, örebro och Borås.
Med åberopande till hufvudsakliga delar af sitt i föregående punkt afgifna yttrande, hemställer Utskottet, , att icke heller Herr Palanders motion må föranleda til någon åtgärd.
Prof. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 23 Höft. 10 74 Stats-Utskottets Utlåtande JW 122. c) af Herr S.
Trädgårdh, att Rikets Stunder, för inrättandet af tekniska Söndags- och aftonskolor i de städer, hvilkas innevånare derom hos Kongl. Maj:t sig anmälde och härtill sjelfve ville bidraga, måtte, för den tid nästa statsreglering omfattar, ställa till Kongl. Majits disposition ett årligt anslag af 30,000 R:dr Riksmynt; i hvilket afseende motionären föreslagit, att stad, som önskade komma i åtnjutande af anslag för teknisk Söndags- och Afton-skola, skulle bekosta nödig, med bord och bänkar inredd, lokal, jemte uppvärmning, belysning och renhållning deraf; att Kongl. Majit måtte ega för hvarje sådan skola af berörda anslag anvisa årligen högst 3,000 R:dr Riksmynt; att J delar af första årets anslag mätte få användas till anskaffande af erforderliga läro-apparater, samt slutligen att dessa skolor borde erhålla af Kongl Majit utfärdade nådiga reglementen och ställas under vederbörande myndighets inseende; d) af Herr Sv. Renström, hvilken, jemte förmälan att för omkring 8 år tillbaka en Söndags- och Afton-skola i Götheborg af dervarande slöjd-förening inrättades, hvarest kostnadsfri undervisning 4 dagar i veckan å vissa timmar lemnats åt fabriksarbetare, handtverks-gesäller och lärlingar m, fl. arbetare i skrifning och räkning, Svenska språket, historia, geografi, geometri, linear-ritning, ,frihands-teckning och modellering; att kirjungarnes antal vore i ständigt stigande och sistlidet år uppgått till i 18; att skolan behöfde utvidgas, äfvensom att en större lärare-personal med ökad aflöning af behofvet påkallades, hvarförutan större undervisnings-materiel måste anskaffas, begärt, att, då' tillgångarne till bestridande af dessa m. fl utgifter vore inskränkta, Rikets Ständer härtill måtte lemna ett årligt bidrag af 3,000 Ridr Rimt; e) af Herr A. F. Ericsson, som, bland annat, anfört, hurusom, genom några nitiske personers bemödanden, år 1850 i Christianstad bildats en Ritskola, hvarest kostnadsfri undervisning i teckning meddelades åt handtverks-lärlingar och andra arbetare, som deraf ville sig begagna, och att denna skola, hvarest undervisningen 2:ne aftnar hvarje vecka ensamt ombesörjdes af några bland stadens egna bandt verksidkare, hittills besökts af närmare 400 elever.
Då det emellertid icke billigt vis kunde ifrågasättas, att dessa personer, hvilka under så många år offrat en för dem dyrbar tid, längre skulle fortfara med dessa lärare-befattningar och härtill komme att den lokal, som hittills i lärdoms-skolans hus varit för ritskolau upplåten, icke vidare finge för omförmälda ändamål begagnas, har motionären, till förekommande deraf a.tt denna undervisnings-anstalt, hvilken visat de vackraste resultater och hvars arbeten, förevisade vid den för några år tillbaka i London föranstaltade exposition af skolmateriaher m m., derstädes vunnit uppmärksamhet och bifall, skulle nödgas af bristande tillgångar upphöra med sin verksamhet, anhållit, att Rikets Ständer, till aflöning åt 3:ne lärare och 1 vaktmästare samt till inköp och underhåll af nödig undervisnings-materiel, måtte bevilja ett årligt anslag af 1,500 Ridr Rimt, med vilkor likväl, att staden anskaffade för skolan lämplig lokal; att undervisning för fram - Stats-Utskottets Utlåtande JM 122.
75 tiden äfven komme att meddelas i geometri och modellering, samt att skolan ställdes under inseende af en utaf stadens innevånare utsedd styrelse med Landshöfdingen i länet till ordförande. f) af Riksdagsfullmäktigen Peter Jönsson från Jönköpings län, som i sin framställning, biträdd af Riksdagsfullmäktige Nils Svensson, D. Danielsson, Johannes Bolm och Johannes Larsson, alla från samma län, erinrat om allmogens i denna ort håg och stora fallenhet för handa-slöjder och hurusom denna allmoge uppdrifvit hemslöjden till en berömvärd grad af fulländning, anhållit, att, då de genom frivilliga bidrag insamlade medel, uppgående sammanlagdt till 1,900 R:dr Rmt, för inrättande i Jönköpings stad af en slöjdskola för hela länet, vore för dermed afsedda ändamål alldeles otillräckliga, Rikets Ständer härtill måtte bevilja ett årligt, anslag af minst 3,000 R:dr Riksmynt; samt g) af Herr A G.
Rudling, som yrkat, att anslaget för sistnämnde skola måtte bestämmas till minst 7,000 R.dr samma mynt.
Ehuru Utskottet icke vill bestrida, att de i en eller annan stad inrättade Söndags- och Afton-skolor äro och ytterligare böra blifva af nytta, såsom bidragande till allmännare spridning af sådana kunskaper, hvilka för den arbetande klassen äro i hög grad behöfliga, samt tillika gerna erkänner vigten deraf, att antalet af detta slags skolor må tillväxa, så anser Utskottet dock deras stiftande och underhållande icke omedelbart tillhöra Staten.
Då de närmast och egentligen äro ämnade att befrämja den kommuns nytta, i hvilken de inrättas, så lärer det väl också böra vara kommunens egen omsorg att dem besörja, till dem anslå nödiga medel och öfver den undervisning, som i dem lemnäs, hafva uppsigten.
Skulle gränserna mellan Statens allmänna och kommunernas enskilda läroanstalter sammanblandas, blir fara värdt, att äfven dessa sednare småningom öfverlemnas åt det allmänna att underhålla, hvilket hvarken synes vara billigt eller blifva en så ringa börda, att man icke i tid torde böra uttala sig deremot.
Då hvar och en af de nu föreslagna skolorna måste erkännas både i anseende till behofvet och de med dem afsedda verkningar endast för någon viss stad vara beräknad och således böra af kommunen sjelf anläggas och underhållas, anser Utskottet sig icke kunna understödja ofvanomförmälda motionärers framställningar; och hemställer således, att de väckta motionerna icke må af Rikets Ständer bifallas, F) Undervisnings-anstalter för Handel och Sjöfart. 36.
I anledning af vederbörande Skol-direktioners, af Kongl.
Kommers-kollegium understödda, ansökningar, att, vid skeende nådig framställning om löne-tillökning åt särskilda embetsverk, enahanda förslag i afseende på de vid
Rikets navigationsskolor anställda lärare jemväl måtte framställas, har Kongl. Majit äskat, att anslaget 76 Stats-Utskottets Utlåtande M 122. till »Undervisnings-anstalter för Handel och sjöfart» måtte varda tillökt med ett ungefär mot 25 procent af bemälde lärares sammanlagda aflöningar svarande belopp af 4,500 R:dr R:mt, med rättighet för Kongl.
Maj:t, att dermed verkställa den förändrade Iöne-reglering vid ifrågavarande skolor, som Kongl. Maj.t kunde finna vara af behofvet påkallad; hvarjemte Kongl. Maj:t hemställt, att, såsom tillökning i Götheborgs skolas års-anslag till instrumenters, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande, samt till reparationer, ved, ljus, städning m. m., likaledes å nämnde titel måtte beviljas en förhöjning af 450 R:dr samma mynt, hvarigenom berörda anslag blefve lika med det, som i enahanda ändamål utginge till navigations-skolan i Stockholm eller 900
R:dr; och skulle, i händelse af bifall till hvad Kongl. Majit sålunda föreslagit, titeln komma att ökas med 4,950 R:dr.
Enligt special-staterna utgå aflöningarne till lärarne i navigations-skolorné med följande belopp: i Stockholms skola:
Ordinarie lärarens lön . i . • 2,250: — 2:ne underlärares, hvardera arfvode å 600 1,200: — Astronom ie professorns dito .... 300: — Lärarens i skeppsbyggeri dito .... 300: — d:o i ång-machinslära dito .... 450: — 4,500: — i Götheborgs skola:
Ordinarie lärarens lön 1,800: — Underlärarens arfvode . . . . 600: — Lärarens i ång-machinslära arfvode .... 300: — 2,700: — % Gefle skola:
Ordinarie lärarens lön 1,800: — Underlärarens arfvode 500: — Lärarens i ång-maschinslära arfvode .... 250: — 2,550: — t Kalmar, Malmö och Hernösands skolor Ordinarie lärarens lön . 1,500: — Underlärarens arfvode 500: - 2,000 Stats-Utskottets Utlåtande JM 122. 77 i Wisby skola: Ordinarie lärarens arfvode . . . . . . . . 795 Underlärarens dito . . . . . . 500 1,295 i Carlshamns skola:
Ordinarie lärarens arfvode . . . . . . 750 Underlärarens dito . . . . . . . . 500 Lärarens i ång-machinslära arfvode . ». , . . ^ 150 1,400: — hvarjemte sistnämnde lärare jemväl uppbär de vid denna skola inflytande inskrifningspenningar.
Enär Rikets Ständer, hufvudsakligen med anledning af ett i sednare tider inträffadt förändradt förhållande i afseende på lefnads-kostnaderna i allmänhet, redan funnit skäligt bevilja en del Statens embets- och tjenstemän behöflig förhöjning i deras löne-vilkor, anser Utskottet det vara med billighet öfverensstämmande att lärarne vid Statens navigations-skolor likaledes komma i åtnjutande af slik förmån; och då äfven det allmänna genom en sådan uppoffring utan tvifvel skulle kunna påräkna både att bibehålla och för framtiden erhålla skicklige och duglige personer vid dessa ganska vigtiga befattningar, samt, hvad särskildt angår den begärda tillökningen i anslaget till Götheborgs skolas materiela behof, upplyst blifvit, att detta anslag numera är för dermed afsedda ändamål otillräckligt, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj:ts i ofvanberörda hänseende gjorda nådiga framställning, må bevilja den äskade summan 4,950 R:dr R:mt. 37.
I sammanhang med förestående ämne har Utskottet företagit till behandling särskilda hos Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet väckta motioner af Friherre Carl Adam Raab och Herr C. E. Ernbring, med hvilken Herr Paul
Berg sig förenat, om anslag för inrättande af en navigationsskola i Westervik.
Till stöd för denna framställning är hufvudsakligen anfördt: att denna stad, i anseende till storleken af dess handelsflotta, med hvilken skeppsfart bedrifves å de aflägsnaste farvatten, hade större behof af en navigationsskola än flera andra städer, der sådana skolor finnas inrättade; att antalet större seglande fartyg för närvarande utgjorde 31 om tillsammans 3,074 läster, och att det således vore nödvändigt att ega tillgång så väl på skicklige befälhafvare med vidsträckta kunskaper, som duglige styrmän och kunnigt sjöfolk; och har sistbemälde motionär med anledning häraf och under åberopande af de skäl, som vid föregående tillfällen, då denna fråga utgjort föremål för Rikets Ständers pröfning, af stadens ombud blifvit andragne, begärt, att er - 78 Stats-Utskottets Utlåtande M 122. forderliga medel till bildande af en dylik skola i Westervik nu måtte af Rikets Ständer anslås.
Jemte upplysning, dels att de vid föregående riksdagar framställda yrkanden, beträffande en navigations-skolas anläggning i Westervik, afsett, att för en sådan skola medel måtte anvisas ,till enahanda belopp, som blifvit staden Kalmar i sådant afseende beviljadt, dels att det till sistnämnda skola nu utgående anslag utgör, för lärarnes aflöning 2,000 R:dr och till inköp af instrumenter, böcker, möbler, ljus och ved m. m 450 R:dr, eller tillhopa 2,450 R:dr R:mt, får Utskottet anföra, att, då stadens sjöfart är vidsträcktare än flere af de städers, der navigations-skolor finnas anlagde, och då sjömansyrket med särdeles intresse omfattas i nämnda stad, der äfven under vintermånaderna ett icke obetydligt antal sjöfarande vistas, Utskottet anser en läro-anstalt böra, på Statens bekostnad, derstädes inrättas, hvarest tillfälle kan beredas de ynglingar, som egna sig åt nämnda yrke, men sakna tillgångar att besöka andra sådana skolor, att inhemta de för sjömanna-bildning erforderliga kunskaper, hvadan Utskottet, i öfverensstämmelse med motionärernes begäran och under förutsättning att Kongl. Maj:ts af Utskottet tillstyrkta förslag om tillökning i nuvarande anslags-belopp för de redan befintliga navigations-skolorne af Rikets Ständer godkännes, hemställer, att, för inrättande och vidmakthållande af en navigationsskola i Westervik, ett årligt anslag af 2,950 R:dr, motsvarande den navigations-skolan i Kalmar från ' och med år 1858 tillkommande anslags-summa, må af Rikets Ständer beviljas, med vilkor likväl, att kostnaden för ändamålsenlig lokal af staden bestrides, samt att vederbörande ställa sig till efterrättelse öfrige för rikets navigations-skolor gällande föreskrifter
Derjemte, och då ifrågavarande navigations-skola icke lärer kunna uppfylla sitt ändamål, så framt icke sådana instrumenter och böcker m. m. derstädes finnas att tillgå, som för undervisnings meddelande äro af nöden, tillstyrker Utskottet, att första årets anslag för navigations-skolan i Westervik må, i likhet med hvad för åtskilliga andra dylika skolor egt rum, få användas lill anskaffande af den för skolan erforderliga undervisnings-materiel m. m. 38 Som Rikets handel under de sista åren genom flera förmånliga omständigheter vunnit en högst betydlig utvidgning, och följaktligen nu mer än förr angeläget vöre att särskilda undervisnings-anstalter för dem, som egna sig åt detta till hvarje nations välstånd så hastigt bidragande yrke, inrättades, har Herr K. A. Almgren, under åberopande af sitt vid sistlidne riksdag framställda, ehuru då icke bifallna, förslag om inrättande i några af Rikets städer af handels-skolor, der, utom de Stats-Utshottets Utlåtande M 122.
79 vanliga läroämnena historia, geografi, matematik, brefskrifning och bokföring, icke allenast en på vetenskaplig grund bygd kunskap om handelsvarors egenskaper och varde kunde inhemtas, utan äfven särskilda samlingar af prof på råämnen och fabrikater, dels färdiga, dels under arbete, vore tillgängliga, uti en hos Borgare-ståndet väckt, till Utskottet remitterad, motion, anhållit, att Rikets Ständer, för inrättande af handels-skolor eller handels-institut uti tre af Rikets förnämsta handels-städer, till en början måtte anvisa en summa af 30,000 R:dr Riksmynt, med vilkor att dessa städer sjelfve bekostade lokalen för sådana läro-anstalter.
Ehuru Utskottet erkänner, att stort gagn skulle kunna beredas landet genom inrättandet af väl organiserade, för handeln afsedda, tillämpnings-skolor, anser Utskottet likväl förslag i sådan syftning böra pröfvgs uppå nådig proposition af Kongl. Maj:t, efter underdånig framställning derom af de korporationer, som denna angelägenhet närmast rörer och som deraf hemta största fördelarne; och då handels vetenskapen till en del ingår i undervisnings-ämnena för . de -tekniska elementar skolorna, samt dessutom någon bestämd eller närmare detaljerad plan för en dylik undervisnings-anstalt nu icke heller blifvit af motionären företedd, får Utskottet, med afseende härå, och då frågan således icke är fullständigt utredd, hemställa, att Herr Almgrens motion, för närvarande, ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
G) Undervisnings-anslalter för samt befrämjande i allmänhet af Bergsbruket. 39.
Enär genom Kongl. Brefvet den 19 December 1855 blifvit föreskrifvet, att den förut från Fahlu bergslags si k. afrads-kassa, jemlikt Kongl. Brefvet den 29 Décember 1820, årligen utbetalda aflöning till förste Läraren vid Bergsskolan i Fahlun af 1,200 R:dr B:ko, framgent skall af statsmedel bestridas, hvaremot, då bergslaget sålunda från nämnda utgift befriats, den skatt, som under benämning af vedhugges-eller vedhyggster-ränta förut utgått till bergslaget och utgjort 1,165 R:dr 15 sk. 2 rist B:ko årligen, kommer att till kronan indragas, har Kongl. Majit, jemte tillkännagifvande, att Kongl. Majit meddelat nådig föreskrift derom, att den för bemälde lärare erforderliga aflöning för nästlidne och innevarande år utbetalas af anslaget »till befrämjande i allmänhet af bergsbruket», föreslagit, att, för bestridande af nämnda årliga utgift, 1,800 Ridr Riksmynt måtte från sistnämnda anslag få öfverflyttas på anslaget »till undervisnings-anstalter för bergsbruket», hvarigenom detta sednare anslag, nu utgörande 5,700 Ridr Rimt, komme att höjas till 7,500, då deremot det förra, nu utgörande 7,500 Ridr, dels genom berörde öfverflyttning, dels genom den indragning af 2,000 Ridr Riksmynt, som i sammanhang med frågan om Beres- och Kommers-kollegiernas förening föreslagits, komme att nedsättas till 3,700 Ridr. 80 Stats-Utskottets Utlåtande M 122.
Å denna nådiga framställning tillstyrker Utskottet Rikets Stunders bifall. 40.
Brefvet den 19 December 1855 har kopparräntan för Fahlu bergslag blifvit med år 1856 nedsatt från hvarje 10:de till hvarje 30
Sk® af koppartillverkningen derstädes, äfvensom de åt bergslaget anvisade och, jemte andra, under rubrik »befrämjande i allmänhet af Bergsbruket» i Riks-staten uppförda Indelta räntor i följd häraf till Kronan indragits.
Men alldenstund förslagsvärdet å samtelige under nyssnämnda anslag upptagne indelta räntor befunnits vara i 1855 års Riks-stat särdeles lågt beräknadt, har Utskottet, oansedt den skedda ränte-indragningen, uti förslaget tili blifvande Riks-stat (Tab. M 8), för de på detta anslag ännu qvarstående indelta räntorne bibehållit nuvarande Riks-statens förslagsvärde i denna del. H) Fisker i-näringens understöd. 41.
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit föreslagit i afseende å aflöningen för 2:ne af de i Statens tjenst anställde s. k. agronomer, hvilka biträda vid odlingsföretag m. m., har Kongl. Majit begärt, att nuvarande arfvodet, 900 Ridr, för den person, som meddelar undervisning angående fiskes-odling, måtte höjas med 600 Ridr, eller till 1,500 Ridr Riksmynt.
Och enär Utskottet anser det vara billigt att äfven bemälde person kommer i åtnjutande af lika aflönings-förmåner med förstbemälde tjenstemän, för hvilka Rikets Stunder, uppå Utskottets hemställan, redan bifallit att dylik arfvodes-tillökning skall ega rum, tillstyrker Utskottet, att den af Kongl Majit nu föreslagna arfvodes-tillökningen, 600 Ridr, må af Rikets Ständer beviljas. 42.
Derjemte har Kongl. Majit hemställt, att. såsom anslag till förrättande af vetenskapliga undersökningar rörande fiskerierna, under nästa Statsreglerings-period, måtte beviljas 1,000 Ridr Riksmynt årligen, eller tillsammans 3,000 Ridr.
I afseende å denna fråga har Landtbruks-akademien anfört, hurusom, för att med hopp om framgång kunna vidtaga åtgärder till fiskeriernas upphjelpande, kännedom erfordrades om åtskilliga, ännu långtifrån fullständigt bekanta, förhållanden.
Dit hörde kunskapen om fiskarternas geografiska utbredning eller deras tillvaro i olika sjöar och vattendrag; kännedomen om vissa fiskarters lektid och sätt att lägga äggen samt lokaler derför; äggens utvecklingstid, ynglets utveckling och tillvext, den ålder vid hvilken olika fiskarter fortplanta sig, deras föda samt diverse fiskarters vandringar; möjligheten att uppföda och föröka sådana lägre djur af hvilka fiskarne lefva; den vegetation, som vore bäst passande och således eftersökt af olika fiskarter m. m.
Kunskapen om hvar och en af dessa omständigheter jemte flera andra vore Stats-Utskottets Utlåtande M 122. 81 vore nödig för att vinna ledning för bedömandet af ratta sättet att hushålla med fisket genom befordrandet af lek och yngel, samt för att kunna välja bästa sött och tid att fånga den fullvuxna fisken.
Dylika undersökningar hade ock, efter hvad Akademien förmält, under de sednare åren blifvit med framgång verkställda i Stockholms läns skärgård, hvaraf Akademien hemtat anledning föreslå dessa undersökningars utsträckning så väl till Östersjöns öfriga Svenska kuster, som synnerligast till sötvattnen i hela riket.
Och får Utskottet, med afseende å hvad sålunda blifvit anfördt, till denna nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Kommande det föreslagna beloppet att upptagas bland extra anslagen å denna hufvud-titel (se tab. M 9). 43.
Slutligen får Utskottet här yttra sig öfver den i Utlåtandet M 48, § 59 mom. 4 uppskjutna fråga, angående Rikets Ständers sednast församlade Revisorers hemställan, att de å 6:te hufvud-titelns underafdelning »Jordbruket, handeln och näringarne» uppförda 3:ne förslags-anslag, nemligen: anslagen till utflyttningshjelp efter laga skiften, till odlmgslijelp m. m. för krma-nybyggare samt för jordförluster genom kanal- och vciganläggningar, borde, vid nu skeende stats-reglering. frånskiljas de andra anslagen och, med bibehållande af deras egenskap af förslags-anslag, nedflyttas i hufvud-titelns sista under-afdelnmg: »diverse anslag» och der främst upptagas, samt att de öfriga titeln Jordbruket, handeln och näringarne tillhörande anslagen, som der qvarstå, erhålla, i en gemensam rubrik, benämningen reservations-anslag.
Då detta förslag bör komma att medföra mera redighet i stater och räkenskaper, får Utskottet detsamma understödja.
Varande förändringen å den öfver hufvud-titeln upprättade tabell jfs 8 af Utskottet iakttagen. 44.
Uti öfrige till 6 hufvud-titeln hörande anslag har någon förändring ej ifrågakomma, hvadan desamma uti bilagde tabell öfver hufvud-titeln upptagits till enahanda belopp, som. vid sistlidne riksdag bestämdes, likväl med iakttagande deraf, dels att förslags-anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m., som, enligt Utskottets förslag uti 8 punkten mom. i skulle ökas med 3,600 R:dr, blifvit, för jemnande af hufvud-titelns slutsumma, ytterligare ökadt med 28'
R:dr 43 Öre, dels att värdet å den indelta och oindelta spanmål, som i en del anslag ingå, blifvit, i enlighet med den af Rikets Ständer redan fastställda beräkningsgrund, i- tabellen utfÖFdt efter ett pris å 2 R:dr R:mt pr kubikfot, dels ock att förslagsvärdet å indelta räntorna under Bih. till R.
4 Sami. 1 Afd. 2 Hand. 23 tiäft. 11 82 Stats-Utskottets Utlåtande M 122. vissa anslag ar vordet ökadt i den mån sådant måst blifva en följd af den utaf Rikets
Uti högstberorde nådiga proprosition om Stats verkets tillstånd och behof har Kongl.
Majit gjort åtskilliga framställningar om anvisande af medel dels för vissa år eller tills vidare, dels för en gång, till föremål, tillhörande Civil-departementet, dervid i ordningen först förekomma frågor om anslag eller lån för kanal- och sluss-anläggningar, mindre jernvägar, hamn-byggnader m. m., för anläggning a[ nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, för understödjande af mindre hamnbyggnader och årensningar samt för befrämjande medelst anslag eller lån af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar lill beredande af odlingsföretag.
Utskottet skall angående alla dessa frågor afgifva särskildt utlåtande och öfvergår nu till behandlingen af de fdjande. 1:0
Till undersökningar, inspeklions-koslnader samt expenser för allmänna arbeten har Kongl.
Majit äskat enahanda årliga anslag, som vid sistlidne riksdag bestämdes, eller 18,000 Ridr Rimt, att utgå för de tre åren 1858, 1859 och 1860 med tillsammans 54,000 Ridr; och som upplyst blifvit, att detta belopp fortfarande är behöfligt, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, i enlighet med Kongl. Majits nådiga framställning, må bevilja till ifrågavarande föremål 18,000 Ridr Riksmynt årligen, eller för nästkommande 3 år tillhopa 54,000 Ridr samma mynt. 2:0 Vidkommande aflöningen ål Styrelsen öfver allmänna väg- och vatten-byggnader samt dess tjenste-biträden så väl i hufvudstaden sorn i landsorterne, har Kongl. Majit, som funnit förhöjning i denna personals arfvoden vara, i anseende till den ökade lefnadskostnaden, af behofvet påkallad, begärt, att Rikets