Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
D:o, angående med Frankrike afslutade handels- och sjöfartstraktater. 40.
D:o, angående nedsättning i bevillningen för reseagenter. 41.
D:o, i fråga om afstående åt båtsmansenka n M. Ch.
Säf af ett efter hennes aflidne man Kronan tillfallet danaarf. 42.
Skrifvelse, angående Styrelsens för allmänna Hypoteksbanken underdåniga ansökning om kreditivrätt i Rikets Ständers Bauk för allmänna Hy potheks banken. 4 den 91 November.
Jfå 43.
Proposition, angående förändring i grunderna för beväringsinrättningen samt om bildande af en landstorm.
D:o, angående grunderna för infanteriets och kavalleriets organisation; om rättighet för don indelta soldaten eller ryttaren till tidigare afsked; samt om arméens vapenöfningar och underofficersbildningen. den 91 November. » 45.
D:o, angående upplåtelse till Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter. den 98 November. » 46.
D:o, om förhöjd pension åt Expeditionschefen M. G. von Schantz vid afskedstagande!. den 1 December. » 47.
D:o, om anslag till jernvägsbyggnader och till rörelsemateriel å redan anlagda stambanor.
D:o, om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader och ökad jern vägsmateriel.
D:o, angående folkskolelärares pensionering. den 9 December. » 50.
D:o, angående pension å allmänna indragningsstaten för Kommendanten och Direktören vid straff- och arbetsfängelset å Långholmen, Majoren m. m.
Frans August Tellander. den 8 December. » 51.
D:o, i fråga om förändrad grund för utgörande af fjerdingsmans aflöning. den December.
D:o, angående kostnadsfri upplåtelse af kronomark för jernvägsanläggningen mellan Gellivara malmfält och Lule eif. tifil 21 December. .M 53.
Skrifvelse, angående väckt fråga om öfverflyttning på Kronan af bestyret med anskaffning och underhäll af båtsmännens kappsäckar och s. k. småpersedlar.
Proposition, angående förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt en skilde af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs län samt om dispositionen af stubböresmedlen.
BIHANG till Samtlige Riks-Ståndens Protocoll, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm^ åren 1828 och 1829.
Sjette Samlingen , innehållande Banco-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkande!!, Andra Bandet.
Första Håfle.t. Banco-Utskotlets
Betänkande N-o d-8. 3 N:o 48.
Aukom till Exp. Utsk. den 3 Julii 1829.
Betänkande, med Förslag, angående grunderne för Bunke tis lånerörelse intill nästa Riksdag.
C w^tats- och Banco-Ulskotlen hafva, uti deras under N:o 3 (Bil.) afgifna gemensamma Betänkande, i anledning af Kongl. Majlis till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse örn Myntvärdets upprätthållande, samt de från Riks-Stånden remitterade enskilda Motioner, som med detta ämne stå i samband, inskränkt deras yttrande, i hvad som rörde Bankens förhållande till enskilde, eller grunden för dess låne-rörelse, till den tillstyrkan: att sådana åtgärder måtte af Rikets
Ständer vidtagasatt icke någon förminskning i Bankens låne-rörelse kommer att ega rum; i förening hvarmed Utskotten tillika anmält, att Utlåtanden öfver de serskilda delarna af denna rörelse komme att från Banco-Utskottet afgifvas.
Då Banco-Utskottet, i följd häraf, nu får underställa Rikets Ständer dess åsigter 4 Banco-Utskotlets Betänkande N.-o 48. och förslag, huru låne-rörelsen, på det hela och i hvarje serskild del, må intill nästa Riksdag ordnas, hvilket ämne blifvit, i ett sammanhang, och såsom ett för sig fullständigt helt, hos Banco-Utskottet behandladt, må till en början ej lemnäs obemäldt, att Utskottet härvid helt och hållet utgått från enahanda synpunkter och förutsättningar, som, hos båda Utskotten, i fråga om Mynt- och Penninge-väsendets reglering, blifvit antagna.
Utskottet har i öfrigt ej underlåtit att, till ledning vid sina arbeten, begagna de åtskilliga Motioner, som öfver hithörande speciela frågor blifvit inom Riks-Stånden väckta och till Utskottet tid efter annan remitterade.
Ehuruväl de hvar å sitt ställe för det mesta endast korrtligen kunnat antydas och åberopas, förmodar Utskottet dem vara, i sina hufvudsakligare delar, upptagne och besvarade genom Utskottets i hvarje ämne gifna Förslag, och uti de anförda Moliverne.
Ett annat behandlingssätt skulle hafva rubbat ämnenas indelning, och alltså försvårat öfversigten af det hela, helst flera bland Motionairerna behandlat, uti ett och samma anförande, olika grenar af låne-rörelsen, och äfven vidrört ämnen, som med reglering deraf icke ega omedelbart samband.
Banco-Ulskoltcts Betänkande N.o 48.
En ej obetydlig förökning i Lånejonderna på det hela är uti en del af dessa Motioner yrkad och åsyftad.
Ett den 1 förlidne December remitteradt Memorial af Herr Contructs-Prosten.
Pettersson, innefattande, ibland andra gjorda framställningar—/hvilka på sitt ställe komma att upptagafy^. den tillstyrkan, att
Discont-fonderna måtte antingen fördubblas eller lill hälften förökas.
Elt den 7 December remitteradt Memorial af Herr Contracts-Prosten Nibelius, hvaruti innehålles förslag om Discont-fondernas Capital-ökning till lättande af rörelsen i Landet.
(Några i samma Memorial för öfrigt intagna anföranden blifva, så vidt de tillhöra BancoUtskottets åtgärd, serskildt besvarade.)
Ett den i5 December remitteradt Memorial af Nils Månsson från Malmöhus Län, som framställer angelägenheten deraf, att, till penningebristens afhjelpande, så väl Odlings- som Fastighets- och DiscontLånefonderna måtte så förökas, att Lånsökande ej förgäfves må behöfva dem anlita.
Ett den 17 December remitteradt Me - 6 Banco-Vtskottets Betänkande N:o 48. morial af Herr J.
Lamberg > hvaruti ett obegränsadt och endast af rörelsens behof beroende Crediliv för beläning af ut- och inländska varor i Discont-väg blifvit yrkadt.
(Förslaget om varu-beläning afBanken behandlas serskildt på sitt ställe.)
Ett den 17 December remitteradt Memorial af Anders Andersson från Westerås Län, innehållande den tillstyrkan, att, i likhet med hvad sorn skedde år 1818, en betydlig summa af Bankens Fonder måtte anslås till Fastighets-lån för jord-brukets understöd, enligt af Motionairen tillika föreslagna grunder.
Ett den 18 December remitteradt Memorial af Petter Persson från Calmare Län, som yrkat att till Fastighets-lån måtte lemnäs ett nytt anslag af 1,200,000 R:dr, och dessutom den obegagnade återstoden af 1823 års fond, för att efter uppgifna grunder disponeras.
Ett den 22 December remitteradt Memorial af Pål Jönsson från Christianstads Län, sorn föreslagit, att
Banken måtte inrätta ett nytt Låne-Contoir i Skåne, i ändamål att, till utflyttnings-hjelp efter egoskiften, meddela, såsom Lån i förväg, Fastigheters halfva Taxerings-värden, samt Banco-Utskollels Betänkande N'.o 48 ■ 7 sedermera låta inteckna dem genom Contoirets egen försorg m. m.
Ett den 2g
December (lill Stats- och Banco-Utskotten) remitteradt Memorial af Herr Gripenstedt, J., som tillstyrkt, att rörelse-capitalet måtte blifva förstoradt och en tillräcklig fond organiserad, hvarutur de ännu vederhäftige Landtman, så väl Egare som Brukare, kunde, utan många omvägar och kostnader, erhålla stående lån.
Ett den Januarii (till Stats- och Banco-Utskotten) remitteradt Memorial af Hr Rosenblad, B., hvaruti är tillstyrkt, att för Manufactur-Disconten måtte anslås ett nytt Creditiv af 2 millioner Riksdaler Banco, Med afseende å dessa serskilda framställningar, får Banco-Ulskottet vördsamt åberopa hvad i dess Betänkande N:o 47 blifvit närmare utredt, nemligen att uti Bankens Låne-rörelse redan finnas använda omkring g millioner Riksdaler mera än det belopp, som uppkommer vid sammanläggandet af Bankens hela Capital-förmögenhet, (efter inberäkning jemväl af den i Statsoch Banco-Utskottens Betänkande N:o 3 omnämnda så kallade Grundfond) med alla från äldre tider upplånade medel, och samt - 8 Banco-Utskottets Betänkande IV.-o /fo. lige för Publika Verks och enskilda personers räkning i Vexel-Banken insatta behållningar; hvadan ofvannämnde g millioner fordringar härleda sig endast och allenast från utställda nya Sedlar på Bankens credit.
Nödvändigheten att ej vidare fortgå på en sådan bana ådagnlägges nogsamt blott af detta uppgifna förhållande; men då härtill nu ytterligare kommer, alt i Stats- och Banco-Utskottens förslag, angående myntbestämning och realisation, (pag. 76) är antaget, att, enligt uppgifna ■ grunder, och sedan de i Lån på korrt bestämd tid ultimo December 1828 utestående Fonder blifvit afräknade, 29 millioner vore den Sedelstock, hvartill Silfver-Fonden, löre i83i års slut, skulle bringas i förhållande såsom 5 till 8, för att sedermera a 128 sk:r begynna utvexling från Banken; så skulle hvarje verklig förökning af den i permanent utlåningsväg circulerande summan nödvändigt leda till rubbning i dessa beräkningar; hvarföre oek Banco-Utskottets Förslag mäst inskränka sig blott inom förut befintliga fonder, pch huru dessa må kunna på det mest ändamålsenliga och gagneliga sätt fördelas och användas; jemte det tillstyrkande, som i sammanhang härmed förekommer, att, medelst penningars upplåning mot ränta på viss uppsägnings-tid, Banken måtte försättas i tillstånd att på ett merg yerksamt sätt, än af '
Banco-Utskottets Betänkande N.o /j.8. nu varande Discont-Inrättning kan förväntas, bidraga till Handelns och Näringarnes förkofran.
En omständighet, hvarvid Banco-Utskottet, under dess hit hörande öfverläggningar, ansett sig böra fästa serdeles vigt, och som, jemte öfrige hufvudgrunder för Bankens låne-rörelse, Utskottet alltså velat till Rikets Ständers ompröfning och öfvervägande anmäla, är frågan om räntorne i allmänhet för de lån, som från Banken utgifvas.
Merendels, och jemväl i senare tider, hafva dessa blifvit satta betydligt lägre än den ränta, som i allmän
Lag är tillåten, och enskilda emellan gäller.
Det är likväl blott i de fall, då Bankens låne-biträden lemnäs för Statens behof och till bela Samhällets båtnad, som en dylik räntenedsättning kan blifva, för alla och en livar, välgörande, genom skattebördornas motsvarande lindring; hvaremot ett understöd från Rikets Bank på serdeles förmonliga ränte-vilkor, till gagn endast för vissa Corporationer eller enskilda folk-classer, sker i verkligheten, på bekostnad af alla inom Samhället, som ej fått begagna en lika förmon.
I tider, då lånbegäret varit inskränkt, crediten enskilda emellan orubbad, och speculations-andan ringa , i jemförelse till utvägarne att densamma väc - io Banco-Ulskottets Betänkande JV.o /j.8. ka och underhålla, har man tilläfventyrs, medelst erbjudande af lindriga ränte-vilkor sökt komma derhän, att Bankens medel ej måtte ligga alldeles ofruktbara; när åter denna farhåga varit öfverflödig, har man trott sig, genom de låga räntorne på Bankens lån, kunna bidraga till nedsänkande af penninge-räntan i allmännhet.
Det är emedlertid ett oundgängligt vilkor för framgången häraf, att ullånings-tillgångarne måste fullt motsvara och äfven öfverstiga hvad som i lån sökes.
Men förhållandet är nu och har i längre tid varit alldeles tvärtom; hvadan ock Bankens låga räntor blifva en kraftigt bidragande orsak just till förökning i de olägenheter, som öfverklagas.
Fonder, ämnade till hjelp för verkligt lånbehöfvande, blifva, med afseende på räntans och betalningssättets förmonligliet, begärligt uppfångade äfven af förmögnare personer, hvilka merendels framför andra kunna prestera erforderlig säkerhet, och som tilläfventyrs understödja med de erhållna lånen på helt andra vilkor just dem de gått i förväg.
Vid slikt förhållande rubbas den naturliga ordning, som nödvändigt småningom skulle verka till ränte-nedsättning på det hela, att nemligen allmänt låne-underslöd bör komma i fråga först när biträden af enskilda ej på drägliga vilkor stå att erhålla, men då också, för Banco-UIskottets Betänkande N.-o 4$- 11 en hvar som erbjuder säkerhet och är ordentlig, finnas att tillgå, som en viss och ofelbar tillflygt mot hvarje försök, att genom oskäligt ocker och prejeri hämma idoglietens framsteg.
Bankens fåne-anstalter, långt ifrån att sålunda begagnas, sökas nu öfverallt och i första rummet, med samfälld ifver af Rik och Fattig, af Långifvare och Låntagare; och ingen fond, huru betydlig den i och för sig må vara, kan, under dylika förhållanden, blifva i längden tillräcklig.
Då Banco-Utskoltet, i betraktande af allt detta, haft till hufvudsakligt syfte, att för framtiden räntorna å Bankens lån måtte , något mera än hittills, närma sig till hvad emellan enskilda gäller och i allmän lag finnes stadgadt; har Utskottet emedlertid härvid sökt iakttaga den varsamhet och måttä, som, äfven vid rättelse af det i sig sjelft felaktiga, är af nöden, i samma mon det varit länge begagnadt, och flere förhållanden derefter lämpat sig; och Utskottet har framför allt antagit, såsom osviklig regel, att öfverenskoinna och uppgjorda ränte- och afbetalnings-vilkör icke för någon , ibland nuvarande Gäldenärer, måtte på minsta sätt rubbas eller omintetgöras.
Bankens hittills varande lånerörelse ia Banco-Utskottets Betänkande N.o 48. l<an lämpligen hänföras till fyra bestämdt åtskiljda slag.
A) Län på korrt tid ock mot rörlig pantj bestående af lån pä Guld oell Silfver på Bankens egna Skuldförbindelser, på Jern och Effecter, och på Fahlu Bergslags Koppar-sedlar.
Vid 1828 5rs slut var sammantagna Capital-beloppet af sådana utlåningar 1,548,284 R:dr 28 sk. 8 r:st.
(Härom ses vidare Betänkandet N:o 490 B) Län pä orörlig pant och pä längre ter~ miner, hvartill Utskottet räknar alla från Banken för inteckning och 4 procents ränta utgifna lån, de från Statsverket i liqvid öfvertagna inteckningar mot 5 procent, en vid samma liqvid ytterligare gjord försträckning, som liqvideras med 2procentaf nyss nämnde ränta, och de så kallade Odlingslånen.
Berörde fordringar utgjorde vid 1828 års slut ett sammantaget Capital-belopp af 5,292,178 R:dr 7 sk. 11 r:st.
(Härom ses vidare Betänkandet N:o 5o.) C) Lån till Släder och Corporationer, på Banco-Utsholtets Betänkande N:o 48.
13 serskilda af Rikets Ständer bestämda vilkorj i och för anmälda tillfälliga och locala behof.
Uti sådana lån, hvilka för det mesta, i afseende på återbetalnings-vilkoren, äro lika med Fastighets-lån, men, i afseende på säkerheten med dem olika, egde Banken en utestående Capital-fordran vid 1828 års slut af 143,249 R:dr 39 sk. 1 r:st.
(^Härom ses vidare Betänkandet N:o 5i.)
Länrörelse i Discont-väg.
Dertill räknas, enligt nuvarande förhållanden, Banco-Discont-Fonden af 5 mill. till lån på namnsäkerhet, och 5oo,ooo R:dr till lån på actier och documenter; Götheborgs Låne-Contoirs-Fond af 2 mill., Malmö Lån-Contoirs-Fond af 1 mill., ManufacturDiscontens assignerings-rättighet till högst 1 mill., och Jern-Contoirets assigneringsrättighet till högst 600,000
R:dr; utgörande i ett för allt ett maximum af 10,100,000 Ri ksdaler.
De af Banken i och för dessa samfällda
Discont-rörelse-grenar förskjutna Fonder utgjorde, vid 1828 års slut, tillsammans 9,344>559 R:dr 28 sk. 10 r:st.
(Härom ses vidare Betänkandet N:o 52.) i4 Eanco-Utskottets Betänkande N.o Och kommer härtill nu ytterligare, enligt Utskottets Förslag: E) Disconterings-rörelse > grundad pä upplåningar.
För densamma är föreslaget, att i det högsta kunna användas 3 mill.
R:dr upplånade medel , de 5oo,ooo R:dr af BancoDisconténs Fond, som derstädes varit ämnade för lån på actier och documenter, men sällan eller aldrig kunnat fullt användas, och de Ränte-revenuer, som intill nästa Riksdag på den nya Rörelsen inflyta.
(Härom ses vidare Betänkandet N:o 53.)
Med stöd af hvad här ofvan anfördt blifvit, och under åberopande af de bilagde Betänkandena N:ris 49> 5o, 5i, 5a och 53, rörande sättet och vilkoren samt räntefoten för hvarje olika slags utlåning, föreslår Banco-Utskottet vördsamt, såsom hufvud-grunder för Bankens låne-rörelse till nästa Riksdag: i)
Att räntan för Bankens utlåning i allmänhet må, något mera än hittills skett, närma sig den allmänna lagliga räntan; a) Att utlåningen på Guld och Silfver, Metaller, Jern och på våg stående Effe - Banco-u cskottets Betänkande N. o /fi. i5 eter, samt på Låne-Bankens Obligationer, likasom hittills, må vara obegränsad; Att fonderne för Bankens öfriga utlåningar inskränka sig till hvad årligen i Capital-afbetalningar ingår, och hvad genom upplåning, enligt stadgade grunder, kan inflyta; under Reservation likväl af hvad som kan erfordras, ej mindre för fastighets-utlåningens fortsättning intill > 829 års slut, än till fyllnad af det för DomCapitlet i Calmar anslagna låne-biträde å a5,ooo R:dr, hvaraf blott 4000 R:dr blifvit lyftade; Att circulations-fonderna för låns meddelande på längre tider, samt i Discontväg, må fördelas på sätt som följer: aj Till utlåning på fast egendom mot inteckning R:dr .... 5,000,000. b) Till utlåning åt serskilda corporationer för anmälda locala behof i5o,ooo. c) Till understöd vid utflyttningar, odlingar och bosättningar m. m. 3oo,ooo. 16
Bane o-XJt skottets Betänkande N.o /[8. cl) Till Banco-Discontens lånerörelse på namn-säkerliet 5,000,000. e) Till Götheborgs Låne-Coil toirs dito ...... 2,000,000. f) Till Malmö Låne-Contoirs dito ....... 1,000,000. g) Assignerings-rättighet för Manufaetur-Disconten . . 1,000,000, h) Assignerings-rättighet för Jern-Contoiret .... 600,000, i) Till den på utlåningar grundade serskilda Disconteringen ..... 5oo,ooo, (Utom upplånings-rättighet för 3 millioner, samt användandet af de å rörelsen årligen inflytande behållna ränte-revenuer).
Summa R:dr i5,55o,ooo.
Om härtill sammanslås
Lånen på rörlig pant, utgörande i medeltal ....... i,65o,ooöj så uppgå låne-circulations-fonderna, antagna i runda summor, och upplåningarna oberäknade, på det hela till Rrdr 1^,200,000.
Öfver \ Banco-Vtskottets Betänkande.
N.o /j.g. 17 Öfver en från Kongl. Maj:t till Rikets Ständer aflåten och till Stats- och BancoUtskotten remitterad Nådig Proposition om rättighet för Spar-Banker, att i Banken eller dess Discont, dels mot ränta insätta penningar och dels kunna upptaga lån, äfvensom angående dylika af enskilde
Riksdagsmän gifna tillstyrkanden i afseende på allmänna Brandstöds ■‘■Bolaget och öfriga Brandstods-föreningar, komma serskilda Betänkanden att till Rikets Ständer afgifvas.
Detta 'allt, jemte åtföljande Bilagor, öfVerlemnas till Rikets Ständers upplysta profning'.
Stockholm den 1 Julii 1829.
Ankom till Exp.-Utsk. den 4 Julii 1829.
Betänkande, angående Bankens Utlåningar på korrt tid och mot rörlig pantj intill nästa Riksdag.
D enna låne-rörelse är, i afseende på sin utsträckning, ej inora visst belopp begränsad.
Bih till Riks. St.
Fröt. 1828, 1829. 6ste Sami, 2 lista Häftet. i3 Banco-Vt skottets Betänkande N.o 49- För densamma torde, efter senare årens medelförliållanden, komma att erfordras en circulations-summa af 17 å 1,800,000 R:dr, om belåning af Tackjern, enligt Banco-Utskottets Betänkande N:o 45, äfven kommer att ega rum.
Vid 1828 års slut fanns utlåndt:
På Guld- och Silfver panter 288,069: 39.
— På Lån-Bankens egne skuldförbindelser, äldre och nyare .... 412»*41 - x* På Jern, Koppar och Effecter i Stockholm och Götheborg 816,345: 6. 6.
På Fahlu Bergslags Koppar-Sedlar 31,728: 8. r.
Summa 1,548,284: 28. 8.
Banco-Utskottet får nu afgifva dess yttrande om hvar och en af dessa utlåningar serskildt. 1:0 Utlåning pä Guld- och Silf v er-panter.
Genom Remiss från Hedervärda Bonde-Ståndet af den i7:de förlidne December, har Banco-Utskottet fått del af Riksdags - Fullmägtige Anders Danielssons Banco-Ulsfcottets Betänkande 2V:o 49• 19 från Elfsborgs Län ocli IVi/s Månssons från Malmöhus Län, i sammanhang med åtskilliga andra framställningar, gifna förslag, att Directionerna vid Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö måtte erhålla uppdrag att utgifva lån mot underpant af Guld och Silfver, då denna utlåning borde ställas helt och hållet i likstämmighet med Bankens, så i afseende på expedition och räkenskaper, som panternas vård.
Moiionairerne anse någon serskild tillökning i personalen härföre ej blifva erforderlig, utan endast att, uppå Direclionens förslag, ett lämpligt arfvode finge af Banco-Styrelsen anordnas, till delning emellan de personer vid Contoiren, som komme att handlägga dessa serskilda göromål.
För öfrigt hafva, i fråga om det reglementariska för utlåningen på Guld och Silfver härstädes, åtskilliga erinringar af Herrar Banco-Fullmägtige, uti deras Berättelse (4 Afd. pag.
46)1 blifvit framställda.
Banco-Utskotlet får, efter öfvervägande af allt hvad i ämnet förekommit, hos Rikets Ständer vördsamt föreslå: a) Att det minsta låne-belopp, som af Banken från någon viss dag utgifves på Guld och Silfverpant, måt - ao Banco-Utskottets Betänkande IV.-o 49- te bestämmas till fyra (4) Riksdaler Banco-Sedlar.
Utlånings-rättigheten är onekligen i en Bank alltför mycket i smått utsträckt, då, såsom nu är förhållandet, beläning kati äskas och erhållas på så ringa pant, att en mängd bland Låncapitalen ej uppgå till 2 R:dr, en ringa del lill 5o R:dr, och endast få deröfver; hvarigenom, vid expedition, uträkning och bokföring, naturligtvis fordras långt drygare arbete, än sorn af rörelsens betydenhet motsvaras.
— Utskottet har visserligen tagit i betraktande, att äfven ett minimum af 4 R:dr vore, under sådan synpunkt, nog ringa, och önskat, att det kunde sättas högre; men då dylika lån mestadelen begagnas af de fattigaste folkclasserna, för hvilka denna är den enda, på lindriga ränte-vilkor tillgängliga allmänna Låne-anstalt, helst Assistanee-Contoirets biträden äro vida mera betungande; och då ibland de nu varande lånen mångå äro vida under 4 R*dr,Åror Utskottet, att, genom minimibeloppets ökning derutöfver, den för berörde classer påräknade hjelp och lättnad skulle till ansenlig del gå förlorad; hvilket i ändå större grad lomme att inträffa, i fall Assistance-Contoirets upphörande blefve vid denna Riksdag af Rikets Ständer beslutadt.
Banco-Utskottcts Betänkande N.o 4g 21 b) Alt utlånings - värdet bestämmes från någon viss dag, att blifva en Riksdaler Banco-Sedlar för ett lod controlleradt Silfver, och fem (5) Riksdaler Banco-Sedlar för en Ducat i Guld; samt på andra halter, till ex.
Medalj-Siifver och controlleradt Arbets-guld, efter reduetion, i lika förhållande; hvilken belå ning utgår oafkortad och utan allt afdrag, kn hvar likväl obetaget, att på sin pant undfå ringare lån, om han så för godt finner, För närvarande är belåningen utsatt till 1 R:dr B:o för ett lod controll Silfver, samt 3 R:dr 4° sk.
B:o för en Du cat, dock med afräkning af 3 procent, på det att Banken uti sin pants värde måtte ega äfven beloppet af ett års ränta, i fall Gäldenären ej vidare infunne sig lill dess infriande, Ranco-Utskottet, som nu, i förhållande efter den tillstyrkta myntbestämningen, afpassat de föreslagna lånevärden, har dervid funnit enklast, att till beräkningsgrund antaga ett jemnt låne-belopp utan afdrag. c) Att så väl i afseende på alla vid 1828 års slut oförfallna panter, sorn de, hvilka från och med in« 33 Banco-Utskottels Betänkande N.o 4$- nevarande år äro eller blifva omsatta eller belånade, den förändring införes, att panterna, i fall utlösen eller omsättning försummas, icke vidare komma att hemfalla till Banken, utan försäljas på auction, samt öfverskottet, der sådant uppstår, sedan Bankens fordran i capital-ränta och omkostnader blifvit godtgjord, hålles pantens egare tillhanda under någon viss tid, som i blifvande Banco-Reglemente bestämmes.
Denna tillstyrkan grundar sig ej mindre på allmän Lag (jo Cap. 2 §.
HandelsBalken), än på de lör Banco-Verket serskildt utfärdade äldre Författningar (jemför Kongl. Kungörelsen den 11 Junii 1770 6:te punkten), enligt hvilka Bankens rättighet, att behålla en förfallen pant som sin egendom, stödjes på den enda förutsättning, att pantens fulla värde skulle, såsom lån, utgifvas; men hvilket i verkligheten ej egt rum allt sedan Bankens Sedlar upphörde att vid anfordran inlösas med Silfver. d')
Att den tid, inom hvilken det må vara Pant-egaren öppet, att efter förfallo-dagen utlösa sin pant, el - Banco-Ulskottets Betänkande IV.-o 4g.
23 ler omsätta lånet, må, för lifgifvande lån, ifrån viss dag, inskränkas till 3 månader.
Vid sista Riksdag bestämdes 6 månaders respit-tid, egentligen med afseende derå, att det pantsatta sedan skulle, utan ersättning, hemfalla till Banken.