Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då korn, vår-råg, blandsäd och bafra i många orter utgöra de sädesslag, som hufvudsakligen odlas, uppstod alltså i dessa orter brist på spanmål, oaktadt råg och hvete, med fö undantag, lemnat en afkastning till qVantiteten öfver medelmåttan samt af särdeles god beskaffenhet.
Förlägenheten i berörde orter ökades så väl derigenom att från föregående år inga behållningar af säd förefunnos, som ock genom den för Sverige dittills sällsporda olycka att potatesväxten blef angripen af sjukdom, hvilken, enligt hvad de derom ingångna underrättelser innehöllo? gjorde en stor del af detta, för allmogen och de fattigare folkklasserna så väsendtliga, födoämne odugligt.
Maj:ts befallningshafvande i flera län inkomrtio, tid efter annan, till Kongl.
Maj:t anmälanden om behof af undsättning utaf allmänna medel åt länens nödställda innevånare.
Högst oroande voro framställningarna om de ohemedlade folkklassernas belägenhet, och styrelsens häraf föranledda bekymmer ökades, då Kongl.
Enär den föga betydliga summa, som influtit genom afbetalningar å de efter 1845 års skörd lemnade undsättningar, och 1845 års tullintrad för den ifrån utrikes or<cr inkomna spanmål voro otillräckliga för bchofven, såg Kongl. Maj:t
Sig nödsakad alt förordna om lyftning af 350,000 r:dr å det genom Rikets Ständer afsätta mindre kreditivet; och utaf dessa sammanlagda tillgångar anvisades till nedannämnde län följande summor:
Stockholms län .
. R:dr 133: 16. — Gottlands län . 7? 28,466:32.
— Calmar län * 7? 60,254:
Blekinge län • . • 50,000:
Jönköpings län 7? 20,650:
Kronobergs län 77 22,866: 8.
— Christianstads län . * ' 7? 10,000:
Hallands län . * * >7 81,400:
Transport 273,770: 8. — 12 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N‘.o 22.
Transport 273,770:
Götheborgs och Bohus län .
R:dr 30,000 60,000 41,300 10,000 1,700 Elfsborgs län Skaraborgs län Wermlands län Jemtlands län . n n ?J r> 8. — 8. ars Tillsammans R:dr 416,770:
Förenämnde, till undsättningar anordnade, belopp, nemligen efter 1845 missväxt R:dr 1,140,616: 32. — och efter 1846 års ofördelaktiga skörd å vårsäd ... „ 416,770: 8. — utgöra sammanräknade en totalsumma af ... .
•— Den från utrikes orter under de sednast förflutna tre åren till riket införde spanmål har utgjort följande qvantiteter:
Råg 4,870 „ Korn, Hafre, Ärter och Vicker, tillsammans . . 2,061 Mjöl och Gryn (mest hvetmjöl) 1,207 Är 1845:
Råg . . 8,421 „ 25,068 tunnor.
Korn, Hafre, Ärter och Vicker . . . .
Mjöl och Gryn (mest Hvete- och Rågmjöl) År 1846: Hvete .
, Råg 3,595 8,497 56,118 tunnor. 7,121 tunnor. 37,427 „ Korn, Hafre, Ärter och Vicker 40,358 „ Mjöl och Gryn (mest Rågmjöl) .... . . 21,482 „ 1QQ88 tunnor.
Råg ... . 12,345 „ Korn, Hafra, Ärter och Vicker 269,470 Kongl.
Proposition N:o 22. 13 Mjöl och Gryn af diverse sädesslag (mest Hvet mJö1) 1,734 tunnor.302-fi72 tunn0I, År 1845:
Räg 8,499 „ Korn, Blandsäd, Hafre, Arter och Vicker . . 334,439 „ Mjöl och Gryn af diverse sädesslag .... 392 „ 343.804 tunnor.
Räg . . 21,549 „
Under ifrågavarande tre år har sålunda utförseln af spanmål öfverstigit införseln deraf med 664,658 tunnor; och ehuru häraf den slutsats kunde dragas att spanmålsbristen inom riket i allmänhet ej skulle varit så stor, att de många allmänna och enskilda undsättnings-åtgärderna till afhjelpande deraf påkallats, var likväl dessa åtgärders nödvändighet af för handeln varande förhållanden o> edersägligen ådagalagd.
Ty beklagligen förnummos nöden och behofven inom landet, jemte den dermed förknippade stegring af spanmålsprisen i de liesta af rikets provinser, gå i bredd med utförseln af spanmål till utrikes hamnar, helst som, till följd af den inom flera af Europas bördigaste och folkrikaste länder inträffade missväxt å både säd och potates, spanmålsprisen på den utländska marknaden allt mer och mer uppdrefvos.
Också fortfor spanmålsutförseln å den tid af innevarande år, hvarunder densamma var tillåten, att med stigande ifver drifvas, så att under våren och början af sommaren exporterats:
Råg 133,772 „ Korn och Malt 99,135 „ Blandsäd . 1,483 „ Hafre 120,341 „ Ärter och Vicker .... 34,242 „
Proposition \N’.o 22. behofven för andra af missväxt hemsökta orter kunnat påräknas; såsom bevis hvarå må anföras, att under sistlidne
Maj månad uti Malmö stad ingen spanmål fanns till brödföda åt stadens fattigare innevånare, hvarföre Kongl. Majit, uppå Dess befallningshafvandes härom gjorda underdåniga anmälan, föranläts att för nämnde behof bevilja ett lån ifrån Malmö krono-magasin af 150 tunnor råg och 50 tunnor korn, mot återbetalnings-skyldighet med säd in natura efter detta års skörd; att Kongl. Majits befallningshafvande i Christianstads län, för att afvärja hungersnöd inom Örkenäs socken, ej egde annan utväg, än att med ett lån af 00 tunnor korn från Christianstads krono-magasin bispringa denna sockens invånare; samt att äfven från flottans magasin i Carlskrona spanmål måste utlemnas för afvärjande af den derstädes hotande hungersnöden.
Då från många orter af riket till Kongl. M.ijit inkommo underdåniga framställningar, hvari tillståndet med mörka färger tecknades; då, under det en fullkomlig brist på spanmål kunde af sannolika anledningar befaras såsom snart inträdande, tillrustningarna för utskeppning af denna vara å flera handelsplatser icke dess mindre fortgingo och vid sjöfartens öppnande erhöllo ökad liflighet; och då de förut uppjagade prisen nästan dagligen stego samt nådde en oerhörd höjd; fann Kongl. Majit, som uti krono-magasinen icke hade någon spanmål att disponera, och äfven saknade medel att anvisa för uppköp deraf, Sig icke ega annan utväg till förebyggande af den hungersnöd, hvarmed landet hotades, än att, genom utfärdade kungörelser, för viss tid, dels förbjuda utförsel af spanmål, potates och bröd, dels medgifva afgiftsfri införsel af spanmål.
Dessa af nödvändigheten påkallade beslut, hafva visserligen innefattat en, om än tillfällig, afvikelse från den grundsats, att de för en viss tidrymd antagna bestämmelser, i afseende på in- och utförseln af spanmål, böra bibehållas, på det att handeln med denna vara måtte betryggas och uppmuntras.
Men Kongl. Majits höga önskan är, att nämnda grundsats, såsom både rättsenlig och ur statsekonomisk synpunkt gagnelig, må för framtiden kunna upprätthållas.
Såsom oeftergifligt vilkor för ett sådant spanmåls-författmngarnes orubbliga bestånd äfven vid inträffande allmännare missväxter, och för den enskilda spekulationens häraf beroende säkerhet, förutsätter Kongl. Majit dock, att Rikets Ständer, genom anvisandet af fullt tillräckliga medel, bereda för Kongl. Majit de tillgångar, medelst hvilka undsättnings-anstalterna må blifva för behofven tillfyllestgörande och jemväl kunna ordnas på ett lämpligare och ändamålsenligarc sätt, än det hittills följda.
15 ställes endast med penningar, är förenad med följande olägenheter: l:o att de spanmålsuppköp, hvartill undsättningsmedlen skola användas, först kunna begynna efter det missväxten inträffat, då prisen redan äro höga och genom dessa köp än mera stegras; 2:o att återbetalningen af låneförsträckningen blifver särdeles betungande för undsättningstagaren, hvilken, för erhållandet af den dyrare säden, skuldsatt sig till ett belopp, för Ilvars återgäldande han sedermera, efter sädesprisens fall, måste använda en större qvantitet af jordbrukets produkter, än den han genom lånet kunnat bekomma; och 3:o att då kontanta medel till de behöfvande utglfvas, undsättningstagarne äro lätt i tillfälle att, såsom hittills stundom inträffat, använda dessa medel för andra eller mindre angelägna behof, än hvartill de egentligen varit afsedda att begagnas.
För sistberörde ändamål anser Kongl. Maj:t staten böra förses med reserv-lager af spanmål, att i nödens stund anlitas; men dessa spanmålslagers särskilda bestämmelse, sättet för desammas bildande och de noggrannt utstakade gränsorna för användandet deraf böra tillika undanrödja all farhåga, att sådana lager komma att lända till förfång för den enskilda spanmålshandeln.
Maj:ts befallningshafvande, angående verkliga behofvet och sättet för undsättningens användande hört sockne-nämnderna i länet, eller, der så nödigt finnes, med tillkallade ombud från dessa nämnder, öfverlagt i ämnet; Kongl.
Maj:t likväl obetaget att annorlunda förordna, då Kongl. Maj:t anser behofvet af en större skyndsamhet eller andra bevekande omständigheter sådant påkalla.
Reserv-lagret, hvars samlande bör ske småningom, skulle till största delen bestå af riad eller torkad säd, hvilket blifver verkställbar i den mån torkinrättningar vid krono-magasinen hinna anläggas.
Derest, under flera på hvarannan följande, goda år, försäljning eller utleverering åt undsättningstagare icke skulle från reserv-lagret ega rum, kan omsättning deraf vinnas medelst tillhandahållande af spanmål åt värfvade arméen och flottan äfvensom åt fångar, för hvilka alla behof, uppgående till mer än 30,000 tunnor årligen, någon särskild upphandling icke behöfde göras, om 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 22. sädestillgång finnes i statens reserv-lager; och då så beskaffade åtgärder endast ske med hänsigt till reserv-lagrets behöriga vidmagthållande, kan deraf icke eller någon för den enskilda spanmålshandeln menlig påföljd härledas.
På det att så beskaffadt reserv-lager må kunna någorlunda motsvara behofvet, anser Kongl.
Maj:t anvisas att från reservlagret utgå; hvaremot undsättning med kontanta medel komme att inskränkas och omsider alldeles upphöra, undantagande vid sådana särskilda tillfällen och förhållanden, der en inträffad nöd ansåges snarare och lämpligare kunna med penningebidrag afhjelpas.
För de undsättningstagare, som icke ega förmåga att vid spanmålens utbekommande erlägga den derför belöpande betalning, ankomme det på Kongl. Maj:t att medgifva räntefritt anstånd dermed, emot gemensam ansvarighet af större eller mindre menigheter, enligt de föreskrifter, som i detta hänseende nu äro gällande.
Ehuru statsverkets magasiner skulle för uppläggande af reserv-lagrets spanmål begagnas, komme dock, så länge någon spanmål äfven för statsverkets räkning der måste magasineras, en afskiijd redogörelse att anbefallas för reserv-lagret, hvilket, äfvensom den fond, som för behöfvandes undsättning i missväxtår är afsedd, alltid borde utan sammanblandning med andra tillgångar redovisas; såsom följd hvaraf undsättningsfonden, om och när utleverering för statsverkets behof eller till krigsrustningar skett från reserv-lagret, eger att sådana försträckningar återbekomma.
Såsom kreditiv till undsättningar efter inträffade missväxter hafva Rikets Ständer redan år 1830 anslagit en summa stor 1,000,000: hvarefter vid 1840 års riksdag befunnits nödigt att, för samma ändamål, till Kongl. Maj:ts disposition öfverlåta de från och med November månad år 1841 och framgent inflytande tullmedel för utländsk spanmål, hvilka medel från och med sistnämnde tid till och med år 1846 utgjort 467,470: 7. — Transport 1,467,470: 7. — Härtill Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 22. 17 Transport 1,467,470: 7. — Härtill kommer den ännu oersatta återstoden af det be lopp, som Kongl. Maj:t, på sätt här ofvan är omförmäldt, varit nödsakad att låta å det mindre kreditivet i Riksgäldskontoret lyftas med 250,000: — •— Tillsammans R:dr 1,717,470: 7.'
— När härifrån afräknas: l:o Den förlust, som uppkommer genom dels redan beviljade, dels, för att sluta efter hållna undersökningar i Vesterbottens och Norrbottens län, än ytterligare blifvande afskriften- . gar och afkortningar för bristande tillgång hos gäldcnärer för lån utaf 1830 års kreditiv-fond .... 607,848: 12. 7. 2:o
Beloppet af hvad till nödställda blifvit utan återbetalnings-skvldighet åren 1845, 1846 och 1847 anvisadt 49,820: 8. — 3:o
Återbetalningen af försträckningen från det mindre kreditivet 250,000: 907,668- 20 7 visar undsältnings-fonden ert tillgång i siffran af . . .
Det bör väl förmodas, att de till undsättningar efter 1845 och 1846 årens missväxter försträckta summor, såsom utgifna emot större eller mindre menigheters ge mensamma ansvarsförbindelser, böra på sådan grund blifva, om ock måhända småningom, återbetalda, helst den förfallna första tredjedelen af dessa försträckningar, i allmänhet å bestämd tid, behörigen influtit; men beträffande de äldre undsättningslånen, hvilka äro från 10 till 16 år gamla, och, särdeles inom Vesterbottens och Norrbottens län, innestå bos mycket torftiga gäldenärer, anser Kongl. Maj:t återbetalningen deraf vara mindre säkert att påräkna.
Dock har Kongl. Maj:t velat såsom någorlunda sannolikt antaga, att af undsättnings-fondens sammanräknade tillgångar minst 650,000 r:dr komma att återgäldas.
Då Rikets Ständer, under sednast hällne 2:ne riksmöten, öfverlåtit till Kongl. Maj:ts disposition för undsättningsbehof, hvad af försträckningarna från 1830 års kre ditivfond kunde åter inflyta, äfvensom tullmedlen för inkommande spanmål, förväntar Kongl. Maj:t, att enahanda dispositionsrätt för framtiden fortfarande medgifves.
Denna tillgång blef dock ej tillräcklig till spanmåls uppköpande för det här ofvan föreslagna reserv-lager, och lemnar än mindre något öfverskott för inträffande behof vid sådana tillfällen, då undsättning erfordras antingen i mer aflägsna orter eller så skyndsamt, att spanmål från reserv-lagret ej hinner tillhandahållas, eller ock då undsättning Bih. till Ii.
Prot. 1847 fy 1848. 1 Sami. 1 Afd.
S Haft. 8 18 Kongl. Maj:ts Nåd.
Detta har äfven erfarenheten under de sednare åren bekräftat; men då arbetsinrättningar, vare sig för husslöjd eller företag af väsendtligare omfattning, erfordra deremot svarande förlag, och sådana anstalter fördenskull i allmänhet ej kunna tillvägabringas utan någon uppoffring å statens sida, föreslår Kongl. Majit, att Rikets Ständer medgifva, att, utom en summa af 50,000 ridr, som för de egentligen qrkeslösas lifnäring borde afses, och hvilken Kongl. Majit skulle ega att fortfarande till understöd utan återbetalnings-skyldighet använda, Kongl.
Majit äfven må, när sådant finnes lämpligt eller bchölligt, utaf undsältuingsfonden anvisa en lika stor summa till förlag åt kommuner eller enskilde för beredande af arbetsförtjenst utan annat vilkor för så beskaffade medels återgäldande till staten, än att denna återbetalning må ega rum endast i den mån inkomst, genom försäljning af arbetsprodukter, kan erhållas, samt att, såsom följd häraf, den dymedelst uppkommande förlust finge, efter pröfning, i räkenskaperna afskrifvas.
Proposition, N:o 22. 19 Under förutsättning, att Rikets Ständer instämma uti nu framställda åsigter och alltså gilla hvad Kongl. Maj:t i förrberörda hänseende äskat och föreslagit, är Kongl. Maj:t sinnad att låta föreskrifterna om spanmåls in- och utförsel, i enlighet med ofvan arigifna grundsats, för viss bestämd tid, förblifva bestående; hvarvid Kongl. Maj:t likväl hyser den mening, att, enär åkerbruket under de sednare åren gjort betydliga framsteg, följande tullafgifter för införseln af nämnde vara, hvilken fortfarande skulle vid utförseln blifva tullfri, böra, då dertill komma importörens omkostnader för frakt och assurans samt köpmannavinst, lemnat tillräckligt skydd åt den inhemska sädesproduktionen, nemligen: en Svensk tunna Hvete ....
. R:dr 1:24. banko. d:o d:o Råg .... 1: — n d:o d:o Korn och Malt . 11 — 36. 11 d:o d:o Hafre .... — 24. 11 d:o d:o Ärter .... 1: — 11 d:o d:o Vicker .... — 42. 11 d:o d:o Linsen .... 1: 24. 11 d:o d:o Bohvete 11 — 36.
11 med vanlig förhöjning för mjöl och gryn.
BIHANG TILL 8å«M®S IMEMfåUIDlM PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen 1 Stockholm Åren 1850 och 1851.
TIOIDE SABIIilUtJ ML Afdelningen.
Expeditions-fliskoHets Memorial, Utlåtanden och Betånkanden.
Expeditions-Utskottets Memorial, JM 1. 1 M 1. Expeditions-Utskottets Memorial till Rikets Stander, angående ökadt Kanslibiträde, m. m.
Då Expeditions-Utskottets kanslipersonal och vaktbetjening under nuvarande riksdag hafva sig ålagda enahanda göromål, som under de 3:ne nästföregående, får Utskottet vördsamt anhålla, att, i likhet med hvad då egt rum, 2 notarie-, il kan slist- och 3 vaktmästare-arfvoden måtte, utom aflöning för en sekreterare och en kanslist, hvilka Utskottet, jemlikt 24 § I mom.
Riksdags-Ordningen, eger antaga, ställas till dess disposition, att utgå i mån af behof och allt efter som de tjenstemän eller betjente, för hvilka ifrågavarande arfvoden äro afsedda, i tjenstgöring inträda ; varande ett notarie-arfvode beräknadt alt uppbäras af den Utskottets tjensteman, som har sig anförtrodt det närmare inseendet öfver tryckningen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll; ett kanslist-arfvode af denne tjenstemans närmaste biträde; ett notarie- och ett kanslist-arfvode alt lika fördelas mellan de 2:ne personer, som ansvara för korrekturläsningen å nämnde Bihang; ett kanslist-arfvode att utgå till motläsaren härvid; ett dylikt arfvode att framdeles tilläggas den tjensteman, som, när ökade göromål sådant påkalla, biträder sekreteraren med expeditioners uppsättande; ett kanslist-arfvode att åtnjutas af den person, som sköter registratorsgöromålen och har sig ålagdt att upprätta det s. k. allmänna registret öfver meranämnde Bihang, samt de öfriga 7 kanslist-arfvodena alt fördelas mellan så många personer, som det finnes nödigt att efter hand antaga lill att besörja renskrifning och kollationering af vare sig från Expeditions-Utskottet aflåtne memorialer, förslager till underdåniga skrifvelser och lill §§ i Riksdagsbeslutet m. rn., eljer från de öfriga Utskotten till tryckning inlemnade memorialer och belänkanden; äfvensom de 5 vaktmästarearfvodena att tilläggas lika många vaktbetjente, behöfliga till förefallande talrika budskickningar m. m.
I sammanhang härmed, och då Rikets sednast församlade Ständer, med bifall till dåvarande Stats-Utskottets Utlåtande, J\s 229, beslutat, det ett serskildt Arkiv, bestående af tryckta äldre och nyare Riksdagshandlingar, författningar och lagsamBih. lill R.
Prot. lttSO & 1851. 10 Sami. 2 Afd. i 2 Expedilions-Ulskottels Memorial, M 2. lingar, jemte andra hithörande höcker och skrifter, borde inrättas, för att, till upplysningars erhållande, vara alt tillgå för representationens medlemmar och de vid riksdagarne anställde tjenstemän, hvilket arkiv skulle inrymmas i den lokal inom R.
S:s hus, som Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret ansågo dertill mest tjenlig och passande, , samt att, under riksdagarne, Expeditions-Utskottet skulle ega åt någon bland sina tjenstemän uppdraga bestyret med vården af detta arkiv och dervarande böckers tillhandahållande, får Utskottet, enär arkivet bör vara tillgängligt både för— och eftermiddagarne och den tjensteman, som får sig anförtrodt detsammas vårdanda, m. m., alltså blifver härigenom så upptagen, att, ehuru han visserligen varder ålagd tillika tjenstgöra på tryckeriafdelningen af Utskottets Kansli, likväl icke lärer kunna af honom förväntas så träget biträde härvid, som vid beräkningen af ofvan omförmälde arfvoden varit hos hvarje Utskottets tjensteman afsedt, så vida göromålen skola kunna vederbörligen skötas, vördsamt hemställa, att ett serskildt kanslist— arfvode måtte ställas till Utskottets förfogande, för att, från och med den dag, då ifrågavarande arkiv tillin venteras bemälde tjensteman, af honom uppbäras.
Stockholm den 30 Nov. 1850.
Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar R.
På Vallofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar J. F.
Ekenman.
Preste-Ståndets Ledamöters vägnar A. Z.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Anders Olsson.
Jls 2.
Memorial till Rikets Stander, angående upplagan af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll. Jemlikt Rikets Ständers vid 1828—1830 årens riksdag fattade beslut, åligger det Expeditions-Utskottet att, efter derom skeende hemställan, afvakta R.
S:s föreskrift i afseende å upplagans storlek utaf det s. k.
Bihanget lill Riks-Ståndens Protokoll, hvilket jBihangs tryckning det tillhör Utskottet att ombesörja; och får, af ExpedMons-Utskottels Memorial, M 3. 3 sådan anledning, Utskottet vördsamt föreslå, att, i likhet med hvad vid sednaste riksdagen var förhållandet, ifrågavarande upplaga måtte hestämmas till 1,330 exemplar.
Stockholm den 30 Nov. 1830. m 3.
Memorial till Rikets Stander, i fråga om prenumeration ä Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll.
Till fullgörande af den, jemlikt R.j
S:s vid 1828—1830 årens riksdag fattade beslut, Expeditions-Utskottet åliggande skyldighet att vid hvarje riksdag hos R.
S. föreslå antalet af de till prenumeration, vare sig å alla Bibanget till RiksStåndens Protokoll tillhörande samlingar, eller å hvar och en af dem serskildt, afsedda exemplar, samt priset derå, får Utskottet vördsamt hemställa, att hela antalet af ifrågavarande exemplar måtte bestämmas till 40; alt priset måtte prenumeranterne beräknas efter 1 sk.
B:ko för hvarje tryckt ark; alt vid prenumerationsteckningen 1 R:dr 24 sk. nämnde mynt må i prenumerations-afgift förskottsvis erläggas för hvarje samling, hvarå prenumereras, och prenumeranten först vid uppgörande slutlig liqvid för sista bandet af samlingen godtgöras, men deremot hvarje band, som dessförinnan uttages, dervid liqvideras efter 1 sk. för arket; att det må vara prenumeranten öppet iemnadt att, allt efter som tryckningen verkställes, häftevis kunna uttaga den eller de samlingar, hvarå han prenumererat, med liqvidationsskyldighet, då sista häftet af ett band utbekommes, samt slutligen, att den närmare tillsynen öfver denna prenumeration, så under innevarande riksdag, som under tiden mellan densamma och den nästföljande, jemte omsorgen om åtgärders vidtagande till att förekomma omtryckning af vissa handlingar, såsom R.
S:s Revisorers och JustitieOmbudsmans berättelser, Landshöfdingarnes femårsberättelser, Riksdagsbeslutet in. fl., för Bihangels kompletterande, äfvensom att vissa dertill bestämda exemplar af Bihanget vederbörligen utdelas bland Rikets Ständer vid början af nästa riksmöte, måtte Riksgälds-Kontoret anförtros, — alltsammans i likhet med hvad under sist— förflutna riksdag egt rum, på grund af Rikets Ständers bifall till dåvarande Expeditions—Utskotts Memorial, J\s 3.
Stockholm den 30 Nov. 1830.
4 Expeditions-Utskotlets Memorial, JM 4. M 4.
Memorial till Herrar Fullmäktige i Rikets Ständers RiksgäldsKontor, angående Rikets Ständers beslut i fråga om upplagan af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll samt prenumeration derå.
Till Herrar Fullmäktige i Rikets Ständers Riksgälds-Kontor!
Uppå Expeditions-Utskotlets, i Memorial N:ris 2 och 3, hos Rikets nu för samlade Ständer gjorda framställningar, har upplagan af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll vid innevarande riksdag blifvit bestämd till 1,350 exemplar, samt antalet af de till prenumeration, vare sig å atta detta Bihang tillhörande samlingar, eller å hvar och en af dem serskildt, afsedda exemplar till 40; och har för öfrigt i afse ende å denna prenumeration blifvit beslutadt, att priset beräknas prenumeranterne efter 1 sk.
Banko för hvarje tryckt ark; att vid prenumerations-teckningen 1 R:dr 24 sk. nämnde mynt bör i prenumerations-afgift förskottsvis erläggas för hvarje samling, hvarå prenumereras, och prenumeranten först vid uppgörande slutlig liqvid för sista bandet af samlingen godtgöras, men deremot hvarje band, som dessförinnan uttages, vid ultagningen liqvideras efter 1 sk. för arket; att det må vara prenumeranten öppet lemnadt att, allt efter som tryckningen verkslälles, häftevis kunna uttaga den eller de samlingar, hvarå han prenumererat, med liqvidations—skyldighet, då sista häftet af ett band utbekommes, samt sluteligen, att den närmare tillsynen öfver denna prenumeration, så under nu pågående riksdag, som under tiden mellan densamma och den nästföljande, jemte omsorgen om åtgärders vidtagande till att förekomma omtryckning af vissa handlingar, såsom Rikets Ständers Revisorers och Justilie-Ombudsmans berättelser, Landsböfdingarnes femårsberättelser, Riksdagsbeslutet m. fl. för Bihangets kompletterande, äfvensom alt vissa dertill bestämda exemplar af Bihanget vederbörligen utdelas bland Rikets Stäuder vid början af nästa Riksmöte, anförtros Rikets Ständers Riksgälds-Kontor, — alltsammans i likhet med hvad under sistfördutne riksdag egt rum.
Hvilket Expeditions-Utskottet härmedelst får Herrar Fullmäktige lill behörig kännedom och iakttagande meddela.
Stockholm den 24 Dec. 1850.
Expeåitions-Utslioltels Memorial, JVS 5 och 6. 5 JW 5.
Memorial till Rikets Stander, i anledning af erhållen anmodan om införande i Riksdagsbeslutet af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående åtskilliga föreslagna lag för ändring ar.