Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot. 1847 § 1848. 1 Sami. 1 Afd. 22 Iläft. ♦ 2 Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse, N".o ?8. Utdrag af ‘protokollet
Öfver ett landtför svar s-är ende, hållet inför tians Maj:t Konungen i Stats-rådct å Stockholms Slott den 27 Mars 1848.
Hans excellens, justitie stats-ministern, herr grefve Posse, Hans excellens, stats-ministern för utrikes ärendena, herr friherre Ihre.
Stats-råden s Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Waern, Friherre Gyllengranat, Faxe, , Fåhreeus.
Stats-rådet och chefen för Landtförsvarsdepartementet friherre Peyron yttrade i underdånighet:
Enär Kongl. Majit, på sätt — •—> — — — — — — — — hemställde likväl departements-chefen i underdånighet, att, som dels truppernas sammandragning och hitmarsch redan medfört kostnader och dels sådana måste ytterligare uppkomma, så länge förhållandena gjorde en förstärkning af den ständiga gar' nisonen nödvändig, men för betäckande of dessa kostnader erforderlig tillgång saknades inom de medel, som för närvarande funnes till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer i nåder äska ett kreditiv af Etthundra Femtio Tusen riksdaler banko, att i mån af behof till dessa utgifters bestridande anlitas.
Och behagade Kongl.
Majit, uppå stats-rådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkande, denna departements-chefens underdåniga hemställan i nåder gilla och bifalla.
Härefter uppläste departements-chefen till justering ett, i enlighet med nu lättade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majits nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott i förevarande ämne} hvilket förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 79. 3 Kongl.
Majit fann godt, jemväl uppå stats-rädets underdåniga hemställan, i nåder gilla, med befallning, att, i öfverensstnmmelse dermed, nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott skulle under denna dag expedieras.
N:n 79.
Ani;, till Exp.-utsk. den 6 April, kl. 10 f. m.
Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer om val af ett hemligt Utskott; Gifven Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Med anledning af nu för handen varande allmänna politiska förhållanden och i öfverensstämmelse med 54 § regeringsformen samt 28 § riksdags-ordningen, äskar Kongl.
Majit af Rikets Ständer, att ett hemligt Utskott må af dem utväljas.
OSCAR. ' J. F. Fåhreeus.
Utdrag af protokollet öfver civil-ärcnden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i stats-rådet å Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Hans excellens herr justitie statsministern grefve Posse, Hans excellens herr stats-ministern för utrikes ärendena, friherre Ihre, Stats-råden t Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, 4 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N.o SO. Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus.
Chefen för civil-departementet, stats-rådet Fåhreeus uppläste ett, på Kongl. Maj:ts nådiga befallning, uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer om val af ett hemligt Utskott.
Enligt stats-rådets underdåniga tillstyrkande, behagade Kongl. Maj:t detta förslag, sådant det finnes protokollet bilagdt, i nåder gilla; och befallte, att nådig skrifvelse i ämnet, i öfverensstämmelse med samma förslag, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo N. M. Schönmeijer.
Ank. till Exp.-Vtsk. den 17 April, kl. 10 f. m.
Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående förordnande af en statsråds-ledamot, i afseende på handläggningen af vissa i riksdags-ordningens 36 och 42 §'§ omförmälda riksdags-ärenden; Gifven Stockholms Slott den 10 April 1848.
Maj:t vill härmed gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan stats-rådet m. m. friherre O. W. Stael von Holstein, som varit i nåder förordnad att under innevarande riksdag utöfva den befattning med riksdags-ärenden, som, enligt 36 och 42 §§ af riksdags-ordningen, en ledamot af statsrådet tillkommer, numera blifvit utnämnd till justitie-råd, Kongl. Maj:t i nåder förordnat stats-rådet, riddaren af Kongl. Maj:ts nordstjerne-orden Nils Fredrik Wallensteen att förrberörda befattning utöfva.
Maj:t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 81.
5 Utdrag af protokollet öfver civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i stats-rädet å Stockholms Slolt den 10 April 1848.
Hans excellens, justitie stats-ministern herr grefve Sparre, Hans excellens, stats-ministern för utrikes ärendena, herr friherre Stjerneld.
Fåhreeus och Wallensteen.
Sedan Kongl. Majit denna dag till justitie-råd i nåder utnämnt stats-rådet m. m. friherre Stael von Holstein och bemälde friherre i följd deraf kommer att upphöra med utöfvandet af den honom, under den 16 November sistlidet år, i nåder uppdragna befattning med riksdags-ärenden, hvilken, enligt 36 och 42 §§ i riksdagsordningen, en ledamot af stats-rådet tillkommer, behagade Kongl.
Majit, uppå stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder förordna stats-rådet N. F. Wallensteen att nämnda befattning utöfva; hvarom skrifvelse till Rikets Ständer, i enlighet med ett af departementschefen uppsatt förslag, som nu af Kongl.
Majit godkändes och finnes detta protokoll vidfogadt, skulle i vanlig ordning expedieras.
Ex protocollo. B. W. von Printzencreutz.
Anie. till Exp.-Utslt. den 26 April, kl. 6 e. m. Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse lill Rikets Ständers Stals-utskott, angående upplåtelse af en, förra skogvaktare-bostället Fridened Brogården tillhörande, jordnjmd, till plats för skolhus åt Frideneds församling inom Skaraborgs län; Gifven Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Hos Kongl. Majit hafva Frideneds socknemän af Fröjdereds pastorat inom Skara stift i underdånighet anhållit, att, som de beslutit att, i stället för den alltför in - 6 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 81. skränkta lokal, hvilken nu är till skolrum och bostad för skolläraren begagnad, uppbygga ett fullkomligen rymligt och ändamålsenligt nytt skolhus, men härtill ingen socknen tillhörig plits funnes att tillgå, Kongl.
Maj:t måtte i nåder tillåta socknemännen att för kommande lider, till berörda skolhusbyggnad, jemte boningshus samt ladugård och trädgårdsanläggning för skolläraren i Frideneds socken, få, emot den årliga afgäld, som kunde pröfvas rättvis, disponera en, till indragna skogvaktare-bostället Fridened Brogården hörande, i midten af socknen väl belägen, plats om 28 4/10 kappland, hvilken nuvarande arrendatorn af nämnda boställe äfven förklarat sig villig att till omförmälda ändamål afstå; varande denna underdåniga ansökning, så väl af konsistorium i Skara, som ock af Kongl.
Maj:ts befallningshafvande i Skaraborgs län, med underdåniga förord beledsagad.
Sedan Kongl. Majit i nåder anbefallt
Dess och rikets Kammar-kollegium att öfver denna ansökning, efter vederbörandes hörande, afgifva underdånigt utlåtande, har bemälda kollegium, i skrifvelse den 6 innevarande månad, med öfverlemnande af t. jf. chefens för skogs-institutet underdåniga yttrande i ämnet, upplyst, att ifrågavarande hemman N:o 2 Fridened Brogården om 1/2 mantal i Frideneds socken och Vartofta härad af Skaraborgs län, utgjort skogvaktareboställe, intilldess detsamma genom Kongl, brefvet den 22 December 1837 förklarats icke vidare vara för någon skogs- och jägeri-betjent behöfligt, samt att hemmanet sednast blifvit genom kontrakt af den 30 Oktober 1845 på 24 års tid, räknade från midfastan år 1846, emot en årlig arrende-afgift af 17 tunnor 16 kappar spanmål, upplåtet till löjtnanten, friherre H. H. von Essen, af hvilken detsamma ännu innehafves.
Med anledning häraf och enär härvid tillika förekommit, dels att nyssbemälde arrendator medgifvit afsöndring af den till skolbyggnader afsedda plats, utan att derför under sin arrendetid fordra ersättning, dels ock att merberörda jordrymd är af ringa värde, såsom bestående af 24 1/10 kappland ovanligt stenbunden hårdvall samt 4 3/10 kappland sankvall, har Kongl. Maj:t, på grund af stadgandet i regeringsformens 77 §, velat hos Rikets Ständer föreslå, att nämnda plats, till 28 4/10 kapplands rymd, må för det uppgifna nyttiga ändamålet, ulan någon årlig afgäld, från berörda utarrenderade hemman afsöndras och till Frideneds församling upplåtas, i hvilket afseende den gjorda ansökningen med tillhörande handlingar nu till Rikets Ständers Stats-utskott öfverlemnas.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-utskott med afl Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSCAR. A. A. Munthe.
Majus Nådiga Skrifvelse, N:o 8i.
Utdrag af protokollet öfver finans-ärenden, hållet inför II.
Konungen i stals-rådet å Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Hans excellens justitie stats-ministern herr grefve Posse, Hans excellens stats-ministern för utrikes ärendena, herr friherre Ihre, Stats-råden; Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Friherre Gyllengranat, Faxe och Fåhreeus.
Departements-chefen, stats-rådet Munthe föredrog i underdånighet följande: 9:o. Kongl.
Maj:ts befallningshafvandes i Skaraborgs län underdåniga skrifvelse af den 21 Maj nästlidet år, med öfverlemnande af Frideneds sockneboers, utaf Skara konsistorium och Kongl. Maj:ts bemälde befallningshafvande förordade underdåniga ansökning om jordafsöndring från f. d. skogvaktare-bostället Fridened Brogården i Skaraborgs län till plats för skolhus i socknen, i hvilket mål Kammar-kollegium, efter vederborandes hörande, med utlåtande inkommit.
Maj:t, som, på grund af hvad sålunda blifvit i ämnet anfördt och upplyst, för Dess del fann något hinder icke böra möta för afsöndrande från skogvaktare-bostället Fridened af 28 2/5 kappland till plats för skolhus i Frideneds socken, förklarade Sig, i följd häraf, vilja om medgifvande af en slik afsöndring hos Rikets nu församlade Ständer, medelst skrifvelse till Stats-utskottet, göra nådig framställning.
Ex protocollo Erik Ljungstedt. 8 Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, N:o SS. N:o 82.
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 April, kl. 6 e. m. Kongl.
Majus nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, i fråga om ersättning tili handels- och sjöfar ts-fonden för för skjutne medel lill slafvarnes friköpande å S:t Barthelemy; Gifven Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Efter emottagande! af Kongl. Maj:ts vid sistförflutna riksdag aflåtna nådiga skrifvelse, med serskilda upplysningar och förslag i och för lifegenskapens afskaffande å S:t Barthelemy, anmälde Rikets då lörsamlade Ständer, uti härå meddeladt svar: att, då de personer, hvilka å ön S:t Barthelemy egde slafvar, icke kunde, utan förnärmande af enskild rätt, beröfvas de fördelar, som dem genom slafvarnes egande tillskyndades, så framt icke lämplig ersättning lemnades, slafvarnes försättande i frihet endast genom utfärdande af ett påbud alltså ej heller kunde ega rum; att det emellertid, enligt Rikets Ständers åsigt, vore oförenligt med både mensklighetens bud och nationens anseende att låta frågan om slafveriets upphörande å denna under Sveriges krona lydande besittning förfalla, sedan densamma en gång blifvit väckt, neli att Rikets Ständer fördenskull tagit under serskildt öfvervägande de tvenne utvägar, guvernörs-embetet å ön uppgifvit för möjligheten att, utan förnärmande af slafegarnes rätt, bringa förslaget i verkställighet nemligen: den ena, hvarigenom med ett anslag i ett för allt af 97,320 spanska piaster, slafvarnes frihet skulle kunna genast och på en gång beredas, och den andra, enligt hvilken emancipationen endast småningom och i den mån tillfällen yppades till inlösen af slafvar till lägre pris skulle ega rum, och hvarför kostnaden beräknats till 10,000 piaster årligen under 5 år, eller tillsammans 50,000 piaster; att Rikets Ständer, vid pröfningen af dessa förslag, funnit det sednare, eller det, som afsåge slafvarnes friköpande efter hand, i flera afseenden ega företräde, enär slafvarnes försättande i frihet på en gång eller i massa skulle icke allenast medföra betydligt större utgift för staten, utan ock såsom innebärande en hastig rubbning i förut varande förhållanden, kunna framkalla vådor och olägenheter jemväl för slafvarne sjelfva, hvilka, under deras förut af egarne helt och hållet beroende ställning, icke varit i tillfälle att förvärfva sig de vanor och egenskaper, som erfordrades för att i fria tillståndet bereda sig utkomst, och följaktligen, så framt ej förberedande åtgärder vidtogos för betryggande af deras framtid, kunde, efter frigifvandet, komma att befinna sig i olvckligare belägenhet, än dessförinnan; att för öfrigt, såsopi <?tt i detta afseende verksamt medel, hvarigenom såväl .en ytter - Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse,
N:o S2. 9 en ytterligare minskning i statens päräknade bidrag kunde beredas samt rättvist företräde lemnäs de slafvar, hvilka sjelfva ville medverka till återvinnande af sin frihet, som ock den egna omtankan för framtida bergning hos dem erhölle en nyttig väckelse, borde, så vidt ske kan, för slafvarnes frigifvande bestämmas det vilkor, att staten icke helt och hållet bestred kostnaden derför, utan att de, som ville komma i åtnjutande af denna fördel, må föranledas att äfven sjelfva, i någon, om än ringa mån, dertill bidraga ; att på grund häraf och då således hela kostnaden icke kunde på förhand med säkerhet beräknas, lämpligast syntes, att dessa medel icke annorlunda anvisades, än till nästa riksdag, då efter sig företeende omständigheter och de förändrade förhållanden, som emellertid kunde inträffa, Rikets Ständer blefve i tillfälle besluta om anslagets fortfarande, med oförändradt, tillökadt eller minskadt, belopp; samt att Rikets Ständer, för deras del, ansågo en summa af 10,000 spanska piaster årligen, under tre år, böra af handels- och sjöfarts-fonden, under förbehåll af framtida ersättning till samma fond, ställas till styrelsens öfver ön S:t Bai'thelemy disposition emot redovisning, att användas till slalvars å nämnda ö friköpande, hvarvid likväl qvinnor och barn samt män, som sjelfva till friköpandet bidraga, borde ega företräde.
Sedan, med bifall till hvad Rikets Ständer sålunda föreslagit och beslutat, Kongl. Maj:t i nåder anbefallt för verkställigheten deraf erforderliga åtgärder, hvartill bland annat hörde slafvarnes värdering genom en för detta ändamål å ön nedsatt komité, blefvo, under sista hälften af år 1846 och vid början af år 1847, af de å ön befintliga slafvar, hvilkas antal, enligt folkräkningen förstnämnda år, uppgick till 523 st., 358 personer, efter hvardera åsatt värde, friköpte dels genom ofvannämnda å handels- och sjöfarts-fonden anvisade 30,000 spanska daler, dels genom slafvarnes egna bidrag.
Då härefter endast 165 slafvar återstodo att friköpa och guvernören å ön hos Kongl. Maj:t anmälde, att ett obestämdt uppskof med desses frigörande kunde föranleda till icke allenast ökade ersättnings-anspråk hos slafegarne, utan äfven billig oro hos de qvarvarande slafvarne, jemte ett spändt förhållande emellan de förre och de sednare, ansåg Kongl. Maj:t åtgärderna för lifegenskapens afskaffande å ön desto heldre böra utan afbrott fullföljas, som ett lika iakttagande af allas rätt sådant fordrade; och Kongl. Maj:t, som tillika inhemtade, att handels- och sjöfartsfonden kunde utan olägenhet anlitas om ytterligare förskott för berörda ändamål inom den dertill förslagsvis beräknade kostnadssumma, beslöt på grund häraf och sedan framställning jemväl blifvit gjord om afsättande af slafvarnes egna bidrag till en understödsfond för i behof stadde, till arbete oförmögne, frigjorde slafvar, att å handels- och sjöfartsfonden anvisa nödiga medel ej mindre till de återstående slafvarnes Bi/t. till R.
Prot. 1847 $ 1848. 1 Sami. 1 Afd. 22 Haft. 1 10 Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 82. friköpande, än för att tillvägabringa användandet på nyssomförmälda sätt af slafvarnes egna tillskott.
Efter det sålunda en ytterligare summa af 17,200 spanska daler blifvit, i och för merberörda angelägenhets afslutande, af handels- och sjöfarts-fondens tillgångar ställd till guvernörs-embetets disposition, med föreskrift tillika att, medelst å ön utfärdad allmän kungörelse, bestämma en preskriptionstid af högst en månad, inom hvilken alla slafvar, som utöfver det redan uppgifna återstående antalet, 165 st., möjligen kunde finnas å ön, borde till värdering och friköpande anmälas, har, efter utbetald ersättning till egarne för nyssnämnda 165 slafvar och sedan den utsatta preskriptionstiden med den 9 Oktober förlidet år gått till ända, utan att någon vidare anmälan om slafvars friköpande egt rum, slafveriet å Sfi Barthelemy, genom samma dag, i Kongl.
Majfis namn, af guvernören utfärdad, högtidligen proklamerad, kungörelse förklarats för alltid afskaffadt och ej vidare tillåtet.
Enligt hvad de från guvernörs-embetet inkomna uppgifter
Samt värderings- och qvitterings-listor utvisa, har värderings-summan för hela det friköpta slafantalet, 227 af man- och 296 af qvinkön, eller tillsammans 523 personer, uppgått till 47,158 spanska daler, hvaraf egarne dock eltergifvit 114 spanska daler, så att endast 47,044 spanska daler behöft för ändamålet utbetalas 5 hvaremot såsom serskild utgift tillkommit beloppet af värderings-komiténs omkostnader, 156 spanska daler.
Då slafvarnes egna bidrag, hvilka tillsammans belöpa sig till 2,364 spanska daler, på sätt ofvan omförmäles, blifvit afsatte till en fond för understödjande af sådana frigjorda fattiga slafvar, hvilka befunnits af sjukdom eller orkeslöshet oförmögne att sig försörja, utgör således statens uppoffring för åstadkommande af ifrågavarande, af Kongl.
Majfi och Rikets Ständer beslutade, förändring, en summa af 47,200 spanska daler, eller jemt det belopp, som å handels- och sjöfarts-fonden blifvit för ändamålet förskottsvis anvisadt; och vill Kongl. Majfi, jemte det de handlingar, som närmare redovisa för användandet af dessa medel, nu varda Rikets Ständers Stats-utskott delgifna, hafva till Rikets Ständer öfverlemnat att bestämma, huruledes handels- och sjöfarts-fonden, som, enligt hvad konvoy-kommissariatet uti skrifvelse den 31 sistlidne Januari i underdånighet anmält, lått, för omförmälda summas tillhandahållande i London, vidkännas en utgift i svenskt banko af 119,760 r:dr 19 sk., må fördetta förskott erhålla ersättning.
Majfi förblifver Rikets Ständers Stats-utskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. OSCAR. 5.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 82. 11 Utdrag af -protokollet öfver finans-ärenden, hållet inför H. M. Konungen i stats-rådet å Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Hans excellens justitie stats-rainistern herr grefve Posse, Hans excellens stats ministern för utrikes ärendena, herr friherre Ihre.
Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Friherre Gyllengranat, Faxe och Fåhreeus.
Departements-chefen, stats-rådet Munthe, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, i fråga om ersättning till handels- och sjöfarts-fonden för förskjutna medel till slafvarnas friköpande å S:t Barthelemy.
Majit behagade, jemlikt stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörd förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att nådig skrifvelse skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständers Stats-utskott afgå.
Ex protocollo Erik Ljungstedt.
Mopt* Nåd, Skrifvits*, N:g MS, 1 N:o 85.
Ank. lill Exp. Utsli. den 3 Maj, kl. half 3 o. ra.
MALTS nådiga skrifvelse lill Rikets Ständer, med förslag lill ny Riksdagsordning, jemte en dervid fogad serskild arlikel, äfvensom, i sammanhang dermed, till ny Regeringsform5 gifven Stockholms slolt d. 1 Maj 1848.
Medelst nådig skrifvelse den 12 November 1847, öfverlemnade Kongl. Majit, vid början af denna riksdag, till Rikets Ständer det förslag till Svenska Nationalrepresentationens ombildning, som blifvit utarbetadt af den serskildta komité, hvilken, med anledning af Rikets Ständers underdåniga framställning, blifvit för detta ändamål af Kongl. Majit tillsatt.
— Under förklarande af Sin nådiga vilja att åt allt hvad med denna rikets angelägenhet hade gemenskap, oafbrutet egna synnerlig uppmärksamhet, yttrade Kongl. Majit, vid detta tillfälle, Sig jemväl hysa den förmodan, att Rikets Ständer skulle åt densamma lemna den lugna och oväldiga pröfning, som fosterlandets sanna väl och sakens vigt kräfde.
Majit har sedermera förväntat, att denna stora samhällsfråga, som under nära fyratio år utgjort ett föremål för nationens allt mera stegrade deltagande, skulle kunna hos Rikets Ständer vinna den snara utveckling och lösning, som densamma påkallade.
Rå likväl den stridighet i åsigtcr, rörande hufvudgrunderne för ombildningen af representationen, som länge varit rådande, äfven nu vid behandlingen af frågan visat sig fortfara på ett sätt, som alliigsnat hoppet att på denna väg få den till ett cfterlängtadt slut befordrad, har Kongl.
Majit, för att, i den ordning grundlagarne föreskrifva, fortskynda frågans afgörande, samt derigenom söka förekomma söndring inom landet och tillvägabringa den endrägt, som ensamt kan emot yttre bender och inre oro gifva staten styrka till lugn utveckling och förkofran, ansett Sig af konungslig pligt uppmanad alt låta utarbeta och lör Rikets Ständer härmed till grundlagsenlig behandling framlägga förslag till sådan ombildning, så väl i afseende på val af folk-ombud, som på sättet för dessas sammanträde och verksamhet.
Detta förslag till ny Riksdagsordning är, i enlighet med tidens och samhällsutvecklingens fordringar, byggd t på den grundsats, att representanterne skola al folket utses medelst samfälda val.
Genom antagandet ef denna grundsats skulle den nuvarande ståndsindelningen samt ali sjelfskrifvenhet till utöfvande al riksdagsmannakallet upphöra.
Då Kongl. Majit nu inför Riksståndens sjelfskrifne eller valda Bilt. lill R.
Brot. 18-17 och 1818. 1 Sami. 1 Afl. 23 Hit/l* * Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, Nio 85, ombud framträder med ett på så beskaffadt valsätt uppgjordCförslag, bar Kongl. Maj:t icke kunnat hysa någon tvekan» att ju icke Rikets Ständer, med den varma känsla för ett älskadt fosterlands väl, och den beredvillighet till uppoffringar för hvarje stort mål, sorn städse utmärkt svenska folket, skola vara färdiga att eftergifva den representationsrätt, som af Stånden nu utöfvas, samt antaga en vallag, hvarmedelst en allmännare valfrihet komme att införas, utan att derigenom erfarenhet, bildning och förmögenhet skulle sakna sin tillbörliga andel vid uttalandet af nationens behof och önskningar.
En serskild artikel, innefattande föreskrifter, huru tillgå bör vid den riksdag, då den föreslagna Riksdagsordningen blifvit af Rikets Ständer antagen, har måst uppgöras för att bereda verkställighet åt Riksdagsordningens stadganden.
Då dessutom, genom nämnde Riksdagsordning, en större del af de i Regeringsformen befintliga föreskrifter dels komme att alldeles utgå, dels ock betydligen ändras, samt nummerföljden af §§ derigenom skulle erfordra en större förändring, hvilket åter lätt kunde leda till oreda och förvillelse, har jemväl förslag blifvit uppgjordt till ny Regeringsform, deruti dock blifvit bibehållne de föreskrifter i nu gällande Regeringsform , som icke varit beroende af den föreslagne Riksdagsordningen.
1 sammanhang med förslaget till Riksdagsordning, öfverlemnar följaktligen Kongl. Maj:t äfven dessa förslag till serskild artikel och till Regeringsform till Rikets Ständers bepröfvandc.
Kongl. Maj:t, som, med fullt förtroende och orubbad tillförsigt till Rikets Ständers klokhet och omtanka om fosterlandets ära, lugn och välgång, funnit
Sig böra vidtaga detta vigtiga steg, förblifver Rikets Ständer med all Konungslig nåd och ynnest städse välbevågen.
Stockholms slott den 1 Maj 1848.
OSCA R.
A. Sparre.
Skrifvelse, N:o 83. 3 Utdrag af Protokollet öfver Justitie departementets ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Statsrådet den 1 Maj 18-18.
Närvarande: Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, samt Ilans Excellens, Justitie-Stats-ministern, Ilcrr Grefve Sparre, Ilans Excellens, Stats-ministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Statsråden:
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Ehrenstam, Gunther, Genberg, Gripenstedt. 2:o. II. E. Herr Justitie-stals-ministern anmälte i underdånighet, att, sedan, efter förberedande öfverläggningar inför Konungen i frågan om sältet för svenska nationalrepresentationens ombildning.