Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sitt den 5 innevarande månad under Äl 26 afgifna utlåtande öfver Riksdagsfullmägtigen P. A. Nyströms lika beskatfade motion om lånebidrag till landtmäteriarfvoden vid laga skiften i Westerbottens län har Utskottet uttryckt den åsigt, att kännedomen om de fördelar, som laga skiftesförrättningar bereda jordegare, numera vore så allmänt spridd öfver hela landet, att någon särskild uppmuntran för befordrande af laga skiften inom olika län icke af behofvet påkallades, synnerligast sedan förenklade föreskrifter, rörande vilkoren och sättet för erhållande af understöd utaf allmänna medel till utflyttningar i följd af dylika skiften, numera blifvit, genom Kongl. Kungörelsen den 27 September 1861 meddelade; och Utskottet får, med vidhållande af denna sin åsigt, hemställa, att Herman Öboms ifrågavarande motion må lemnäs utan afseende.
Stockholm den 19 Januari 1863. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1863. Slats~Ulskottets Lllulunde N:0 38. 1 IV o 3&.
Exp.-Utsk. den 17 Jan. 1863, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterna tinder Riks-statens Första Hufvudtitel.
(U. A ) I afseende å anslagen under Första Hufvudtiteln, hvilka innefatta Kongl. Hof- och Slotts-staterna samt vid sistlidne riksdag fastställdes till ett saramanräknadt belopp af 1,278,400 R:dr, deraf 1,162,500 R:dr för den förra och 115,900 R:dr för den sednare af dessa stater, har Stats-Utskottet till pröfning förehaft så väl hvad Kongl, Maj:ts nådiga Proposition örn Statsverkets tillstånd och behof i berörda hänseende innehåller, sorn de af enskilda representanter väckta, till Utskottet remitterade motioner, rörande denna Hufvudtitel. l:o Kongl.
Maj:t, som ansett den åt H. K. H. Hertigen af Östergötland nu anvisade anslagssumma, 106,000 R:dr, sedan deras Kongl. Högheter Hertigen och Hertiginnans äktenskap blifvit välsignadt med tre Kongl. Prinsar, hvilkas vård och uppfostran enligt deras höga ställning fordra ökade utgifter, vara för framtiden otillräcklig, har af sådan anledning, uti nu aflåtna nådiga Proposition föreslagit, att den på Sverige belöpande andel af nämnda anslag måtte med 20.000
R:dr förhöjas och hädanefter å Riks-staten upptagas till belopp af 126.000 R:dr Runt.
Med afseende å hvad den Kongl.
Propositionen innehåller angående behofvet af tillökning i förevarande anslag, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att nu äskade belopp, 20,000 R:dr, må af Rikets
Ständer beviljas samt följaktligen anslaget för H. K. II.
Hertigen af Östergötland från och med nästa statsregleringsperiod utgå med 126,000 ll:dr R:mt årligen.
Sl. Brot. 1S62 & 1863. 4 Sami. 1 Afd.
U Iläft. 1 s Stats-Utskollets Utlåtande N:o 38.
Och torde härigenom jemväl få anses vara besvarad en af Herr Stjernsvärd, G. M., hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Utskottet remitterad motion (införd under N:o 127 uti 11 Sami. 1 Afd. af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll), deruti motionären hemställt, att Rikets Ständer måtte för H. K. H. Hertigen af Östergötland anvisa ett årligt anslag af 150,000 R:dr sagde mynt. 2:o Enär det nu i stat uppförda anslag till underhåll af de på Stockholms Slott och de Kongl. Lustslotten befintliga, Staten tillhöriga möbler, hvilka, oberäknadt taftor, konstsaker och gobeliner, ansetts ega ett värde af nära 900,000 R:dr, visat sig vara för ändamålet alldeles otillräckligt, samt då icke något anslag hittills varit beviljadt för underhåll af Staten tillhörige, för den Kongl.
Hofliållningen anvisade inventarier af silfver, koppar, porslin och glas, men anslagsmedel härtill oundgängligen behöfdes, så vida dessa invenfarier ej skulle inom kort blifva obrukbara, eller alldeles försvinna, har Kongl. Maj:t begärt, att iletta i Kiks-staten under titel: »möblers underhållande å Kongl. Slotten», upptagna anslag, 12,000 R:dr, måtte ökas med 44,400
R:dr och hädanefter 1 samma stat uppföras under benämning: »flir underhåll och vård nf möbler och andra Staten tillhöriga inventarier i de Kongl. Slotten.»
Af det vid den nådiga Propositionen fogade Stats-Råds-protokoIl för den 14 Oktober sistlidne år, deruti finnas intagna så väl en af Kongl. Maj:ts Förste Hofmarskalk gjord underdånig framställning i detta ämne, som Riksmarskalksembetets deröfver afgifna underdåniga memorial och till hvilka handlingar Utskottet, för undvikande af vidlyftighet, hänvisar, inhemtas. bland annat, att Staten tillhöriga, i de Kongl.
Slotten förvarade möbler, egde ett värde af 879,862 R.dr, deruti icke inräknadt värdet af taflor, konstsaker m. m.; att i en del våningar möblerne vore otillräcklige och i andra helt och hållet saknades; att för erhållande af fullständig möblering i de rum, der sådan nu vore otillräcklig och för att kunna förse de lokaler med möbler, der dylika alldeles saknades, erfordrades, oberäknadt de möbler, som vore den Kongl.
Familjens enskilda tillhörighet, en summa af 294,100 R:dr; att af ofvannämnda anslag, 12,000 R:dr, utbetaltes årligen till aflöningar och dagsverkskostnad för betjeningen vid husgerådskammaren 5,000
R:dr; att med återstoden af anslagssumman endast de tarfligaste möbler och sängkläder kunde nödtorftigt underhållas; att när möblerna i de bättre våningarne blefve förslitna intet funnes hvarmed de kunde ersättas; att, om icke större anslag än hittills anvisades, det kunde antagas att så väl Stockholms Slott, som Lustslotten inom 50 år komme att sakna brukbara möbler; att till underhåll af Statens silfver, koppar, porslin m. m. erfordrades årligen 6,000 R:dr, samt att, för underhållande i någorlunda brukbart skick af de i Kongl, klädkammaren förvarade effekter, behöfdes ett årligt anslag af 400 R:dr R:mt.
Stais Utskottets Utlåtande W:o 38.
Don för ifrågavarande föremål bestämda anslagssumma, 12,000 R:dr, uppfördes å Riks-staten år 1824 och har från denna tid med oförändradt belopp derstädes qvarstått.
Att berörda anslag, med afseende å nuvarande förhållanden och tidens fordringar, numera på långt när icke förslår till betäckande af de utgifter, som vid de Kongl. Slotten ifrågakomma för möblers inköp och underhåll, deras vårdande, jemte reparationer derå torde anses vara ådagalagdt af den utredning vederbörande härutinnan meddelat.
En tillökning af detta anslag lärer derföre vara nödvändig, så vida den plan, som synes vara uppgjord för anskaffning och komplettering af Statens möbler och inventarier, skall kunna utföras och Utskottet har ock af sådan anledning ansett sig böra den härom i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition framställda begäran understödja.
Då emellertid den tillökning Kongl. Maj:t nu äskat är temligen betydlig och det torde vara tjenligt, att anslaget icke till visst belopp för framtiden uppföres, innan närmare erfarenhet blifvit vunnen rörande det ändamålsenligaste sättet, så väl att tillvägabringa den såsom nödig ansedda kompletteringen af de Kongl. Slottens möbler och inventarier, som ock att anordna dessas underhåll, har Utskottet ansett lämpligt att beloppet anvisas till utgående under den tid nu skeende statsreglering blifver gällande, äfvensom Utskottet, enär med berörda anslagssumma skola bestridas jemväl utgifterna för underhåll af Statens silfver, koppar, glas och porslin m. m., funnit den af Kongl. Maj:t föreslagna förändrade rubrik för detta anslag vara lämplig.
Utskottet hemställer således, att Rikets Ständer, med bibehållande å definitiv stat af den fiir sagde ändamål förut anvisade summa, 12,000 R:dr, för åren 1864, 1865 och 1866 bevilja en årlig förhöjning i samma anslagssumma med 44,400
R:dr, att utgå under den rubrik här ofvan blifvit föreslagen. 3:o Uti den till Polis-, lys- och renhållningen vid Kongl. Slottet och sfi {prinsens palats anvisade summa, har enär den yttre belysningen af Kongl.
Slottet ej vore tillräcklig eiler ens jemförlig med den, som egde rum å kringliggande allmänna platser, Kongl. Maj:t, enligt dess nådiga Proposition, äskat en tillökning af 1,250 R:dr.
Då emellertid af det den nådiga Propositionen bilagda Stats-Råds-protokoll inhemtas, att det äskade beloppet afser förhöjning i det å denna Hufvudtitels sednare afdelning uppförda anslag v lill brandväsendet .och yttre lyshållningen vid Kongl. Slottet och Arfprinsens palats», 10,000 R:dr, får Utskottet hemställa, att den ifrågaställa anslagsförhöjningen, 1,250 R:dr årligen, må af Rikets Ständer beviljas, men tilläggas sistnämnda anslag, sorn således kommer att upptagas till 11,250 R:dr«. 4 Slals-Utskntlcls Utlåtande N:o 3S. 4:o
Uti det för Gripsholms Slott nu bestämda årliga anslag, 2,550 Ridr, är af Kongl. Maj:t äskad en tillökning af 2,450 Ridr, så att detta anslag komme att utgöra 5,000 R:dr.
För behofvet af denna förhöjning hafva såsom skäl uppgifvits prisstegringarne på löner, dagsverken och materialier samt omöjligheten att med nuvarande anslagssumma, hvilken i det närmaste varit oförändrad alltsedan år 1818, bestrida underhållet af Gripsholms Slott, hvars anslag för öfrigt vore mindre än något af de öfriga lustslottens, oaktadt det förra med tillhörigheter kräfde större utgifter, än vid de andra lustslotten, med undantag af Drottningholms Slott.
Då någon synnerlig nedsättning i nu gångbara pris å dagsverken och ma terialier ej torde vara att emotse samt de inkomster af arrenden och hyror, som Gripsholms Slott har att årligen påräkna, enligt hvad vederbörande upplyst, äro jemte nuvarande statsanslag otillräcklige för underhåll af de dyrbara, till större delen åldriga byggnaderna m. m. å detta Slott, vid hvilket många historiska minnen äro fästade, tillstyrker Utskottet, att berörda anslag ökas med det äskade beloppet, 2,450 R:dr, årligen. 5:o
Äfven uti anslaget för Haga lustslott och park har Kongl. Majit begärt en årlig tillökning af 3,500 R:dr.
Af ofvannämnda Stats-Råds-protokoll och Ståthållare-embetets på Haga deruti omförmälda, Utskottet delgifna, underdåniga memorial af den 22 nästlidne September, inhemtas, bland annat, att hufvudsakligen till följd af de under sednare åren nära nog fördubblade priserna å materialier, löner och arbetskostnad, med nuvarande anslag, som år 1824 bestämdes till och alltsedan denna tid utgått med 4,500 R:dr, ifrågakomne utgifter för nämnda Slott icke kunnat betäckas, samt att i slottskassan årligen uppstått brist, som, ehuru kassan, tid efter annan, erhållit ganska betydliga tillskott från Hofförvaltningen, vid 1861 års slut utgjort 1,952 R:dr 53 öre; varande derjemte af Ståthållare-embetet upplyst, att parkens underhåll och vård förorsakat största utgifterna och att af denna anledning flera andra ganska angelägna underhålls- och reparationsarbeten måst åsidosättas.
Vid sådant förhållande och då Utskottet anser Haga Slott och park, hvilken sednare erbjuder en af de vackraste och mest omtyckta promenadplatser i hufvudstadens omgifningar, böra väl vårdas och underhållas, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer må bifalla, hvad Kongl.
Majit i ofvanberörda hänseende äskat. 6:o Öfriga till d enna Hufvudtitel hörande anslag, hvaruti förändring icke blifvit här ofvan tillstyrkt, äro, enligt närlagde tabell, till enahanda belopp, som vid sistlidue riksdag, uppförda, utom den för Hennes Majit Euke-Drottning Desi - Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 38. 5 deria anvisade hofhållningssumma, hvilken, sedan Hennes Majit med döden afgått, blifvit från Riks-staten utesluten; kommande, i händelse Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet hemställt, Hufvudtitelns anslagsbelopp, på sätt Tab. Litt.
A. visar, att utgöra 1,230,000 R:dr och således att med 48,400
R:dr understiga den summa, nu gällande Riks-stat upptager.
Utskottet går nu att meddela yttrande angående de behof, för hvilka tillfälliga eller extra anslag under denna Hufvudtitel ansetts erforderliga; i afseende hvarå följande framställningar förekommit: 7:o Af skäl, som finnas anförda i det vid Kongl. Maj:ts nådiga Proposition fogade Stats-Råds-protokoll af den 14 Oktober förlidet år, har Kongl. Majit föreslagit, att: till komplettering och omarbetning af Slaten tillhöriga inventarier utaf silfver och koppar samt lill inköp af porslin och glas, måtte be viljas ett anslag för en gång af 60,000 R:dr.
Utskottet, som haft del af de handlingar, hvilka legat till grund för Kongl. Majits nådiga framställning i detta ämne, finner sig böra hemställa: att Rikets
Ständer måtte för sagda ändamål för en gång anvisa en summa af 60,000 R:dr. 8.o Enär den åt nordvestra, norra och nordöstra sidorna af Kongl. Slottet belägna del af första stora våningen, som under en lång följd af år innehafts utaf framlidna II.
Majit Enke-drotfning Desideria, icke efter år 1815 eller allt sedan den tid, då samma våning begagnades af Konung Carl XIII och dess Gemål, undergått någon större reparation och dess iståndsättande följaktligen vore af högsta behof påkalladt, har Kongl. Majit, då anslaget till Kongl.
Slottets underhåll påtagligen ej försloge för en så vidt omfattande reparation, som nu erfordrades, begärt, att Rikets Ständer måtte anvisa de för detta ändamål, enligt upprättadt kostnadsförslag, behöfliga medel, 75,000 Ridr; och får Utskottet, som erhållit del af omförmälda, utaf Öfver-intcndents-embetet utan anmärkning granskade, kostnadsförslag och öfriga härtill hörande handlingar, deraf inhemtas, bland annat, att den äskade summan beräknats för rummens restaurering till väggar, tak, förgyllningar, fenster, dörrar, golf och eldstäder, samt att den ifrågaställda reparationen icke kan utan olägenhet längre uppskjutas, i anledning häraf tillstyrka, att Rikets Ständer till denna nådiga framställning mätte lemna bifall. 9:o Kongl.
Majit har derjemte begärt at i, för anbringande af vattenledning i Kongl. Slottet samt för utvidgning af dervarande gasledning; Rikets
Stän der måtte bevilja ett anslag för en gång af 24,075 Ridr. 6 Slats-Ulskoltets Utlåtande N:o 38.
Enligt den af sakkunnig person uppgjorda plan för ifrågavarande arbeten, af hvilken Utskottet tagit kännedom, afser den föreslagna vattenledningen dels införande uti Kongl.
Slottet från hufvudstadens nyss fullbordade vattenledningsinrättning af ett fullständigt rörnät, sträckande sig genom slottets alla våningar upp till vindarne, dels anläggning såväl inom som utom nämnda byggnad af ett tillräckligt antal brandposter, jemte åtskilliga andra för diverse behof nödvändiga ledningar; och är utvidgningen af gasledningen beräknad att åstadkommas genom uppsättning af flera nya gaslyktor på åtskilliga ställen samt en större kandelaber med 5 gaslågor på inre borggården.
Ofver-intendents-embetet, som granskat berörda förslag, har vitsordat ändamålsenligheten af de för nu ifrågakomna arbetens utförande föreslagna åtgärder, hvartill kostnaden, enligt beräkning, skulle utgöra för vattenledningen 20,975
R:dr och för tillökningen i gasledningen 3,100 R:dr, eller sammanlagdt den af Kongl.
Maj:t nu äskade summa; och har Riksmarskalks-embetet meddelat, att hvarken det för Kongl. Slottets årliga underhåll starkt anlitade slottsbyggnadsanslaget eller anslaget till brandväsendet och den yttre lyshållningen vid Slottet lemna tillgång för bestridande af omförmälda utgifter.
Af ofvannämnda plan vill det synas som skulle Stoekhoms Slott, denna för nationen dyrbara byggnad, genom införande derstädes af en fullständig vattenledning, kunna, utom andra förmåner, äfven erhålla fördelen af en i alla afseenden mot eldfara fullt betryggande eldsläckningsanstalt.
Ensamt denna omständighet har, vid granskningen af förslaget, synts Utskottet vara af den vigt, att deraf bör anses följa tillräckligt skäl för Utskottet att hos Rikets Ständer till bifall anmäla Kongl.
Maj:ts härutinnan gjorda nådiga framställning; och då Utskottet icke eller vid det framställda förslaget beträffande utvidgningen af gasbelysningen vid Kongl.
Slottet, funnit något att erinra, får, på grund häraf och med afseende å hvad i denna fråga i öfrigt förekommit, Utskottet hemställa, att det begärda anslaget, 24,075 R:dr, må af Rikets Ständer beviljas. 10:o Vidare har Kongl. Majit föreslagit, att Rikets Ständer mätte bevilja ett särskildt anslag af 23,000 R:dr för igenfyllande af kanalerna vid llaga lustslott m. m.
I afseende å denna fråga inhemtas af ofta åberopade Stats-Råds-protokoll att, sedan, till följd af den åt ett enskildt bolag meddelade tillåtelse att sänka den vid slottet belägna Brunnsviken medelst segelleds upptagande vid Ålkistan, det befunnits nödvändigt att ofvannämnda kanaler, så framt de icke skulle i brist af vatten komma att i ännu högre grad än hittills förorsaka och underhålla en länge och med skäl öfverklagad osundhet, antingen igenfylldes eller fördjupades, hvilket sednare alternativ likväl, såsom förenadt både med vida större kostnad och med flera svårigheter vid utförandet, ansetts icke böra ifrågakomma, Riksmar - Stats-Ulskoltels Utlåtande N:o 38 7 skalks-embetet. jemte anmälan härom, uti underdånigt memorial af den 12 April sistlidet år, hemställt, dels att, såvida Kongl. Maj:t täcktes tillåta utförandet af det ifrågaställa sänkningsarbetet, hvartill i sådant fall extra anslag måste hos Rikets Ständer begäras, i sammanhang härmed finge verkställas en högst nödvändig reglering af stränderna vid nämnda vik, dels ock företagas ordnandet i sin helhet af den vackra slottsparken, å hvars ytterligare förskönande i åtskilliga delar icke obetydliga arbeten och kostnader redan blifvit nedlagda, och Kongl. Maj:t härtill lemnat nådigt bifall, hade, efter föregångna lokalundersökningar och mätningar, Löjtnanten vid Väg- och Vattenbyggnads-korpsen A. M. Lindgren afgifvit utlåtande i ämnet, tillika med fullständigt kostnadsförslag, åtföljdt af erforderliga kartor och ritningar till upplysning om kanalernas utseende och djup samt de arbeten, som för utförande af berörda plan ansetts behöfliga, utvisande detta förslag, hvilket Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader hufvudsakligen godkänt och Kongl. Maj:t i nåder gillat, att kostnaden förslagsvis beräknats till 23,000 E:dr.
Efter tagen kännedom af de till frågan hörande handlingar och det uppgjorda förslaget öfver de erforderliga utgifterna för sagda föremål, får Utskottet, som anser den ifrågaställda utfyllningen af kanalerna vid
Haga i sanitärt hänseende vara af väsendtligt behof påkallad, tillstyrka, att jemväl denna af Kongl. Majit äskade summa, 23,000 R:dr, af Rikets Ständer må beviljas. 11 :o Kongl.
Majit har dessutom, i anledning af en utaf Ståthållare-em betet på Haga gjord, af Riksmarskalks-embetet och öfriga vederbörande underdånigst förordad framställning örn behofvet af ett anslag för en gång till bekostande af högst nödvändiga reparationer å Haga Slolt, äskat af Rikets Ständer ett belopp å 17,000 R:dr.
De särskilda, i behörig ordning upprättade och Utskottet delgifna förslag öfver nu erforderliga byggnads- och reparationsarbeten vid förenämnda Slott, äfvensom de handlingar, hvilka i öfrigt varit för Utskottet tillgängliga, ådagalägga, att större delen af dervarande byggnader och lägenheter befinnas i mer eller mindre förfallet skick, enligt hvad vederbörande upplyst, härledande sig derifrån att de för Slottets vård och underhåll anvisade tillgångar under en lång följd af år varit otillräckliga och att det följaktligen icke varit möjligt afhjelpa en mängd brister, som tid efter annan ä hus och byggnader uppstått; att kostnaderna för nu ifrågakomna arbeten uppgå till 17,215
R:dr 12 öre, deraf 12,062 R:dr beräknats för reparationer å boningshus och andra lägenheter samt återstoden hufvudsakligen för plåtslageriarbeten vid Slottet, målning, stensättning, stängsel, m. in.; och har Ofver-intendents-embetet, efter granskning af nämnda 8 Stals-Vlskotlels Utlåtande N:o 38. förslag, anmält, att ingen deri upptagen utgiftspost kunde uteslutas, eller något af arbetena uppskjutas.
Då, enligt Utskottets tanke, angeläget är att tillse, det Statens byggnader blifva med noggrannhet vårdade samt att nödiga reparationer icke uppskjutas i saknad af tillgängliga medel, hvarigenom underhållet otvifvelaktigt fördyras, får Utskottet, enär, efter hvad upplyst blifvit, det icke låter sig göra att med nu befintliga tillgångar verkställa ofvanomförmälda vid
Haga lustslott erforderliga byggnads- och reparationsarbeten, tillstyrka, att Rikets Ständer bevilja de medel Kongl. Maj:t härtill äskat; varande, på grund af hvad Utskottet här ofvan hemställt, å närlagde Tab. Litt.
B. uppfördt ett belopp af tillsammans 199,075
R:dr såsom anslag för en gång till tillfälliga belopp under denna Hufvudtitel. l2:o Under åberopande af Dess i sammanhang med frågorna om regleringen af utgifterna under Riks-statens 9ute
Hufvudtitel framställda förslag om beviljande al pensioner för åtskilliga till framlidna H. Maj:t Enke-drottning
Desiderias hofstat och betjening hörande personer, har Kongl. Maj:t begärt, att den del af dessa pensionsbelopp, som borde utbetalas för tiden intill nästa statsregleringsperiod, eller från och med den 1 Maj 1861 till 1869 års slut, nu måtte af Rikets Ständer anvisas såsom extra statsanslag för en gång med 32,456 R:dr.
Utskottet, som ansett lämpligast att denna fråga behandlas i sammanhang med Kongl.
Maj:ts ifrågavarande nådiga förslag om pensioners tilldelande åt en del af Hennes Maj:ts hofbetjening, kommer att, uti sitt utlåtande angående 9 ide Hufvudtitelns reglering, meddela yttrande öfver Kongl.
Maj:ts nådiga framställning rörande utbetalningen af ofvanberörda extra anslagsmedel. 13:o Slutligen har Kongl.
Maj:t föreslagit, att Rosersbergs Slott, som af framlidna II.
Maj:t Enke-drottning
Desideria innehafts såsom enkesäte, men, jemlikt nådigt Bref den 9 Februari 1861, tills vidare blifvit öfverlemnadt till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, måtte äfven för framtiden med samma anslag, som hittills få af Kongl. Majit lika med öfriga lustslotten disponeras.
Enligt hvad Utskottet inhemtat, hade Rikets Ständer vid 1818 års riksdag utsett Ulriksdals Kongl, lustslott till enkesäte åt Hennes Majit Drottningen Desideria.
Sedan likväl Kongl.
Majit uti nådig Proposition af den 19 Augusti 1823, jemte tillkännagifvande, att, till följd af den utaf Rikets Ständer åt Kongl. Majit förut lemnade rätt, Ulriksdals slott dåmera blifvit anslaget till en Invalid-inrättning för ålderstigne och blesserade krigsmän, hvarigenom dess användande i förberörda ändamål upphör, föreslagit, att Rosersbergs kungsgård, hvilken, jemlikt Rikets Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 38. 9 Rikets Ständers beslut vid 1809 och 1810 årens riksdag, tillhört H. M. Konung Carl XIII och dess gemål för deras lifstid, men 1818, genom dåvarande Enke-drottningens död, blifvit ledig och med allt hvad dertill hörer, följaktligen äfven det för byggnadernas underhållande på stat uppförda belopp, 2,000 R:dr Banko, öfverlemnats till H. M. Konungens disposition, i stället måtte, efter H. M.
Konungens dödliga frånfälle, upplåtas till enkesäte åt II.
M, Drottningen och af henne disponeras, under enahanda vilkor, hvarmed densamma blifvit till Konungen upplåten, biföllo Rikets Ständer, enligt hvad Kongl.
Brefvet den 22 Oktober 1823 utvisar, denna nådiga framställning; hvarefter Rosersberg, jemlikt Rikets Ständers ofvanberörda beslut, innehafts såsom enkesäte af framlidna Enke-drottning
Desideria under hennes lifstid och sedermera, efter hennes död den 17 December 1860, disponerats af Hennes Maj:ts sterbhus intill midfastan föriidet år.
Rosersbergs kungsgård, belägen i Norrsunda socken, Erlinghundra härad och Stockholms län, skattlades med underlydande torp den 5 September 1757 och den 7 April 1759, och, efter de vid skattläggningen skedda observationer, fastställdes hemmantalet af Kongl. Kammar-kollegium till 6 mantal.
Kungsgårdens årliga afkastning åtgår, enligt meddelad uppgift, till underhållande af den vid egendomen varande personal, till aflöning åt presterskap och skola, till liqviderande af kronoutskylder, fattig- och kommunal-afgifter samt till vägunderhåll m. fl. onera.
Skogen lemnar med hushållning virke m. m. för underhåll af de hus och byggnader, som tillhöra jordbruket äfvensom nödigt bränsle åt de hushåll, som ombesörja jordens skötsel, men ved och kol för Rosersbergs slott bekostas af Kongl. Familjen ; och har, enligt hvad förvaltningsräkenskaperna utvisa, Slottet årligen, utöfver egendomens afkastning, jemte de 3,000 R:dr Runt, hvilka finnas på Riksstaten för Slottets vård och underhåll uppförda, erfordrat ett ytterligare bidrag, uppgående i medeltal för de 10 åren 1851 —1860 till 9,280 R:dr.
Efter H. M.