Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Yid öfvervägande häraf, har Utskottet ej kunnat lemna utan uppmärksamhet, att Nämndemän, i följd af deras befattningar, äro lillagde vissa förmoner, hvaribland må nämnas befrielse från skjuts och inqvartering för de hemman, som de sjelfva nyttja och bebo, och då utan den del af de i motionen uppräknade förrättningar, för hvilka ersättning redan är dem tillerkänd, äfven större delen af de öfriga är att hänföra till sådana allmänna communal-bestyr, för hvilka serskild godtgörelse icke lämpligen kan komma i fråga, afstyrker Utskottet bifall till motionen. ll:o Då, enligt numera verkställd utredning af hvad de förut från Lagmans- och Häradshöfdingeriäntan utgående Tingsgästnings-penningarne utgjort i medeltal för de sednast förflutna 10 åren, befunnits, att beloppet uppgått för domsagorna under Svea Hof-Rätt till 10,128 R:dr 45 sk, 1 r:st., Stats-Utskottels Utlåtande j IV.-O 35. it under Götha Hof-Rätt till 10,149 R:dr 19 sk. 1 r:st., och under Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge lill 4,016 R:dr 23 sk. 2 r:st., eller tillsammans 24,294 R:dr 39 sk. 4 r:st., har Kongl. Maj:t föreslagit, att nämnde summa måtte, i öfverensstämmelse med Special-Stalerne, å hvilka de specifica utgifterne äro upptagne, nu varda uppförd, hvarigenom en tillökning uti elen vid sist haline Riksdag för sådant ändamål förslagsvis med.
21,000 R:dr anvisade summa uppkom, stor 3,294 Rd:r 39 sk. 4 r:st.
Instämmande i den af Kongl. Maj:t sålunda yttrade mening, att berörde anslag, såsom numera till beloppet tillförlitligen kändt, må till viss summa å Stat uppföras, i stället för de såsom ersättning förut anvisade föislagsanslag, som för domsagorna under Svea Hof-Rätt beräknats till 8,100 R.dr, för dem under Götha Hof-Rätt till 9,500 R:dr och för de under Skånska Hof-Rätten lydande domsagor till 3,400 R:dr, anser Utskottet tillika, att dessa ersättningar icke vidare behöfva i Riks-Staten utföras, utan kunna lämpligen med de för hvar och en af Hof-Rätterne med derunder lydande Justitife-Stat bestämda lönebelopp sammanslås; hvadan Utskottet tillstyrker, att, såsom ersättning för förlorade Tingsgästnings-penningar, må för den under Svea Hof-Rätt lydande Justitise-Stat uppföras R:dr 10,128: 45.
1. den under Götha Hof-Rätt „ 10,149: 19.
1. och under Skånska d:o 4,016: 23. 2. 12:o I afseende å förslagsanslaget till ersättning för Nämndemäns i Stora Kopparbergs
Län förlorade inkomster, genom extra grufvehjelpens upphörande, 92 R:dr 34 sk. 6 r:st., anser Utskottet det vara lämpligt, att, i likhet med hvad rörande ersältningssummorna för förlorade
Tingsgästnings-penningar här ofvan blifvit tillstyrkt, ett bestämdt anslag, motsvarande hvad ifrågavarande grufvehjelp under de sednare åren utgjort, må på Stat uppföras; och som, vid granskning af räkenskaperne, befunnits, att anslaget under loppet af de sistförflutna femton åren utgått oförändradt med ofvanberörde summa, hvaruti någon förhöjning under samma tidrymd icke eller blifvit af vederbörande ifrågasatt, tillstyrker Utskottet, att samma 92 R:dr 34 sH. 6 r:st. må varda å Stat uppförde, tillsammans med den för Kongl. Svea IIof-Rält, med derunder lydande Justitire-Stat, bestämda lönesumma. 13:o
På det att alla omkostnader för fångvården måtte på ett ställe uti Riks-Staten blifva synliga, har Kongl. Maj:t ifrågaställa att det, jemlikt 13 Stats-Ut skottets Utlåtandet IV-o 35.
Brefvet den 30 November 1841, å 7:de Hufvudtiteln anvisade årliera anslag af 4,000 R:dr till reparationer å Länsfängelserne målle till 2:dra Hufvudtitelns anslag för fångars vård och underhåll öfverflyttas.
Utskottet har, vid öfvervägande häraf, ej kunnat förbise, att, så länge en större del af Länsfängelserne äro inrymde i sådane Kongl.
Maj:ts och Kronans hus, hvarest tillika finnas embetsrum för Läns-Styrelserne, boställen, m. m., olägenheterne deraf, att de till reparationer af ett och samma Kronans hus erforderlige medel komme att till serskild förvaltning emellan olika embetsmyndigheter fördelas, skulle blifva större, än som motsvaras af fördelen uti den åsyftade större redigheten i räkenskaperne, hvadan Utskottet för närvarande och innan ännu Länsfängelserne hunnit, enligt uppgjord plan, inrättas i serskilta, för dem upplåtna, localer, anser sig icke kunna tillstyrka bifall till hvad den Kongl. Propositionen i denna del innehåller. 14:o Jemväl är i Nåder föreslaget, att det löneanslag af 350 R:dr, jemte tillökningen för derunder begripne 30 tunnor spanmål, å 1 R:dr, 30 R:dr, eller tillsammans 380 R:dr, hvilket under Femte Hufvudtiteln är för Fång-Predikanten i Carlscrona på Flottans Stat uppfördt, äfvensom anslaget på samma Stat till Fång-Vaktmästares arfvode, 200 R:dr, jemte 3 tunnor spanmål in natura, å 6 R:dr, 18
R:dr, eller tillsammans 218 R:dr, måtte från 5:te till 2:dra Hufvudtiteln öfverllyttas ined tillhopa 598 R:dr.
Till hvad Kongl. Maj:t sålunda ansett böra iagttagas, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall. 15:o
På sätt det inför Kongl. Majit i Stats-Rådet den 10 sistlidne Julii hållna Protocoll öfver Justitiaa-Departements-ärenden, hvilket finnes den Kongl. Propositionen bilagdt, utvisar, har Kongl. Majit, ehuru utgiflerne för fångars vård och underhåll, m. m., under de sednare åren i betydlig mon öfverstigit det af Rikets Ständer vid sistförflutna
Riksdag för detta ändamål bestämda förslagsanslag; dock med afseende derå, alt sådant till en del härarört af tillfälliga omständigheter, såsom första uppsättningen af de nya arbetscompagnierne, casern-byggnader, m. m., och då, vid detta förhållande, hvilken summa än blefve i Riks-Staten uppförd, densamma ej kunde blifva tillförlitlig, i Nåder funnit, att detta anslag kunde i den blifvande
Statsregleringen uppföras till oförändradt belopp, eller till 345,380 R:dr.
Af tillgänglige handlingar, äfvensom Styrelsens öfver fängelserne, rörande denna fråga, meddelade uppgifter, har Utskottet inhemtat, att kostnaderne för fångars vård och underhåll under de sednaste 5 åren utgjort: Stats-Utskotlels Utlåtande, N.-o 35. i3 1839 .....
R:dr 537,807: 3. 9. 1840 . . . . . „ 523,162: 7. 3. 1841 562,471: 16. 4. 1842 628,308: 1843 705,492: _ — Utskottet, som härvid, å ena sidan, tagit i betraktande angelägenheten deraf, att de anslag, hvilka förslagsvis uppföras i Riks-Staten, beräknas sä, att de kunna anses någorlunda motsvara de behof, de äro ämnade att fylla, i hvilket afseende Utskottet, äfven med beräkning af den tillfälliga tillökning i fångvårdskoslnaden, som för de sista tvenne åren blifvit en följd af de i Slats-Råds-protocollet uppgifne anledningar, ansett det vara utom all sannolikhet, att det för närvarande härtill afsedda anslag skall kunna för framtiden blifva tillräckligt, har likväl, å andra sidan, funnit det vara mindre lämpligt att uppföra ett förslagsanslag till så stort belopp, som skulle komma att fullkomligt motsvara äfven de större tillfälliga utgifterne under något af de sednare åren; — i anseende hvartill Utskottet, såsom en medelväg, får hemställa, att det å 2:dra Hufvudtiteln till fångars vård och underhåll nu uppförde förslagsanslag mätte komma att bestämmas till en summa af 450,000 R:dr.
Öfrige till denna Hufvudtitel hörande anslag, deruti förändring icke blifvit ifrågaställd, bar Utskottet, enligt hvad bifogade Tabell närmare utvisar, funnit sig böra föreslå till samma belopp, sorn tillförene, utom den minskning, hvilken uti förslagsanslaget lill skrifmaterialier och expenser ansetts böra, för slutsummans jemnande, ega rum.
Vid 2:dra och 3:dje punkterne, angående äskade nya Assessors-Iöner i Svea och Götha Hof-Rätter, af Friherre Palmstjerna: ”Jag reserverar mig emot Utskottets beslut uti 2:dra och 3:de punkterna, såsom stridande emot den öfverallt erkända och i våra Grundlagar nedlagda grundsats, att domaren bör vara försatt uti en så oberoende och sjelfständig ställning, att han i i afseende på bibehållandet af sin tjenst och sine löneförmoner icke beror af någon godtycklighet.
Jag anser derföre Rikets
Ständer böra bevilja ifrågavarande anslag såsom löner på Stat”; af Herr von Roseny Georg: ”Utskottets tillstyrkande i frågan, angående behofvet af en ny Ledamot i Svea och fyra Ledamöter i Götha Hof-Rätt Stuls-Ulskollels
Ullålandej N.-o 35. lian jag ej beträda, då endast blifvit föreslaget, att aflöningen till dem måtte såsom arjvoden utgå.
Jag anser det vara origtigt att i detta fall frångå den både här och i andra sannt conslitutionella Stater allmänt erkända, vigtiga grundsatsen, alt Domare böra vara oberoende embetsman i alla afseenclen.
Genom att bestämma
Domares lönings-förmoner såsom arfvoden, hvilka kunna när som helst upphöra, försättas de i en ställning som ej motsvarar ofvannätnnde antagne grundsats, hvilket förhållande kan menligt inverka på tjenstens utöfvande och rättvisans skipande, hvarföre jag reserverar mig mot Utskottets beslut, under yrkande af bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i detta afseende.” Biskop Hedren:, Uti all fri lagstiftning har, såsom ovilkorlig grundsats blifvit erkänd, domarens, så vidt möjligt, ovilkorligen oberoende af allt slags godtycklighet.
Då han i sitt embete sjelf aldrig får handla efter godtycke, så har lian ock ansetts böra frikallas från all sådan fremmande, för embelsulöfningen vådlig, inflytelse.
Denna grundsats synes mig i det nu fattade beslutet förbisedd.
De skäl, som dervid blifvit anförda, kunna icke af den rättsenliga pröfningeu godkännas.
Först och främst måste det anses högst tvifvelaktigt, huruvida en total reform af rikets domstolar så ofördröjligen, som man vill emotse, är att förvänta.
De mångå'
Comiléers och beredningars skiljagtiga, än till- än afstyrkande, meningar, vittnande om mycken osäkerhet hos sjelfva männen af yrket, tala snarare deremot.
Men om ock en sådan reform vore förhanden, så är väl likafullt nödvändigt, att, intilldess den inträder, alla ordinarie domstols-ledamöter njuta samma oberoende.
Icke kan det på rättsgrunder försvaras, att, i Rikets högre domstolar, en ledamot eller äfven, hvarom här är fråga, fyra ledamöter äro ställde i beroende af de återkommande Riksdagarne och de öfriga i fullkomlig säkerhet för dessa omskiften.
Och vill man vara fullt conseqvent, så borde väl Hof-Rätts-ledamöterne samt och synnerligen ställas på denna rörliga fot, så snart de gamla afgå och nya inträda ; hvarigenom efter några år alla dessa Öfver-Domstolar skulle beslå af tjenstemän endast med arfvoden, eller som i det närmaste är detsamma, afsältliga.
Jag förmodar dock, att man i allmänhet skulle tveka vid en sådan åtgärd.
Men då synes ett partielt steg i denna syftning vara ännu mera olämpligt.
Man har velat förekomma den ökade Stats-ulgift, som skulle uppstå, i händelse, vid den förväntade nya Hof-Rätts-reformen, de nu beviljade arfvoden skulle, såsom ordinarie löner, varda på indragnings-stat uppförda.
Men först lärer den omlalda förändringen icke så hastigt inträffa; dernäst kan med säkerhet förmodas, att, om och när den en gång sker, tillräckligt antal Le - Sials- Utskottets Utlåtandej, 2T.0 35. damöter skola finnas benägne att, utan Statens betungande, foga sig efter den nya organisationens villkor; och slutligen, om äfven en eller annan pension skulle möjligtvis i förtid falla indragnings-staten till last, måste denna förlust anses obetydlig emot den grundsats-vidriga oordning att under längre tid ställa domstols-ledamöter, med namn och egenskap af ordinarier, på en amovible fot.
Jag har derföre röstat för de beviljade lönernas uppförande på ordinarie Stat; och reserverar mig emot beslutet.” Riksdagsfullmägtigen Johan Johansson från Örebro
Län har jemväl reserverat sig och ansett något anslag för ifrågavarande föremål icke böra beviljas.
Vid I5:de punkten, angående förslagsanslaget för fångars vård och underhåll, m. m.:
Herr Friherre Palmstjerna: ”Jag reserverar mig mot Utskottets beslut uti I5:de punkten, såsom i min tanka framställande saken uti en origtig dager.
Enligt § 30 Riksdags-Ordningen, åligger det Utskottet att utröna, pröfva och föreslå det, som till Stats-Yerkets behof erfordras.
När utröndt är, alt till Fångars vård och underhåll åtgår en långt större summa än 450,000 R:dr och Utskottet icke pröfvat någon nedsättning af sjelfva behofvet kunna ega rum; så är det ock Utskottets åliggande att föreslå, att hvad, som verkligen erfordras, jemväl må tagas uti beräkning.
Af FångSlyrelsens m. 11. upgifter visar sig, att fångars vård och underhåll redan år 1835 medtog ....
393,832 R:dr. samt år 1836 452,966 „ 1837 438,261 „ 1838 490,395 „ 1839 537,807 „ 1840 523,162 „ 1841 562,471 „ 1842 628,308 „ 1843 . 705,492 „ Behofvet har således årligen tillväxt, med undantag af år 1837, då det var något litet minskadt.
Tillökningen de sednare åren har deremot varit så mycket större.
Den härrörde år 1842 i betydlig mon från då vidtagna förändring, i afseende på villkoren för fångars förskaffande; året 1843 i betydlig mon från Krono-Arbets-Compagniernes organiserande, beklädnad och casernering; men hufvudsakligast har den dock härrört från fångantalets ständiga ökande, och ingen anledning är, alt detta afstannar eller förminskas innan nästa Riksdag.
Om än de kostnader, som år 1843 ,6 Ståls-Utskottets Utlåtande > N.-o 35. förekommo, i anledning af Krono-Arbets-Compagniernes organisation tn. m., kunna de följande åren i flera delar betydligt förminskas, så skola desse
Compagnier likväl allt framgent fortfarande beklädas och skillnaden utgör ingalunda 50,000 R:dr.
Deremot tillkommer, genom skjutslegans förhöjning, en troligen ganska kännbar och 50,000 R:dr öfverstigande tillökning uti denna del af kostnaderne, hvilkas beräkning jag således ej kan anse böra antagas till mindre summa, än 600,000 R:dr.
Allt hvad beräkningen understiger detta belopp, är påtagligen blott en nedsättning, som godtyckligt antages, och som gör tillgångarne på papperet drygare, än de äro uti verkligheten.
Har man härmed någon annan afsigt, t. ex. den, att förekomma öfverskott vid liqviderne emellan Stats-Contoret och Riksgälds-Contoret, må man då uttala den öppet och framlägga sina Statsmannagrundsatser för Rikets Ständer, utan att föra dem på sidan om verkliga förhållanderna genom förespeglingar af sådant, sorn man vet ej kan komma att ega rum”; Herr v. Rosen; Prosten Stenhammar; „ , Prosten Berlin. ■ ' Stats-UlsliOltels Utlåtandej N.-o 35.
Andra Hufvud-titeln. 17 *73 »>' 2 fJi 3 -3 ^ S S?
Indelt span- mål, ä 6 R:dr tunnan.
Summa Banco. p ro Qj '”1 P 5 3 U •s Krono- värdi.
Marke- ' gång.
T:r K. Justitice-Departemenlet.
Dcpartemcnts-Chefen, Justitia3—Stats— Ministern:
Lön • 4,500: — — Taffelpenningar . . . 3,500: — — 8,000 10,950 50,958 7,563 33,957 Tr K. 194 — Departementets Expedition: Expeditions-Chef . . . 3,000: — — Expeditionens öfrige Tjen- stemän ..... 7,850: 32. — 32 2 2,400 22 — lingsta Domstolen: Justitia!—Raden ....
50,400: — — Vaktmästare .... 558: 2. 8. 8 302 1,337 Justitiee-Canzlers-Expeditionen . . .
Justitite-llevisions-Expeditionen . . .
Svea Hofrätt, med derunder lydando Justitia!—Stat.
Bestämda lönebelopp: 1842 års Riks-Stals- 3,715: anslag .... 64,231:40. — 23: 16. hvarifrån afgår 272:24. — 32 3,691 16 Summa 63,939 16.
— Tingsgästningspenningar, förut förslags-anslag, nu- mera bestämda till . . 10,128: 45. 1.
Ersättning för Nämndemäns i Stora Kopparbergs
Län förlorade inkomster ge- nom Extra Grufhjelpens upphörande, förut för- slagsanslag, numera be- stämdt till ..... 92: 34. 6.
Summa bestämda löne- belopp 74,180:47.
7. tillkommer (intill nästa Riksdag):
Arfvode för en adjunge- rad Ledamot i Ilof- Itätten ......
1,500: —- •— 75,6S0 47 7 301 3 6 2,069 11 6 3,338 Obs.
Indelta lönernes belopp, ökadt med Lagmannens i Upland ersättning för Bost.
Götha IIof-Rätt, med derunder lydande Justitioc—Stat:
Bestämda lönebelopp . . 57,830— — 11,294 16 | Transport 57,830 189,015118] 3J3011 3| 6|2,069lil 1 0| 1 1 1 1 J 1 Bih. till R, St;s Pral. 1844' 4 Sami, > 1 d/d,, io Haft. 3 \8 Slats-Utskoltels Utlåtande > N.o 35. 11,294 16 Transport 57,830: — — Tingsgästningspenningar, förut förslågs-auslag, nu bestämdt ..... 10,149:19. 1. 189,015 18 3 301 3 6 2,069 11 6 Summa 67,979:19.
1. tillkommer (intill nästa Riksdag):
Arfvode för fyra adjun- gerade Ledamöter, a 1,500 R.dr 6,000: 73,979 19 1 360 8 8 2,329 24 1,465 — Skäne oell Blekinge IIof-Rätt, med der- under lydande Jusliliae—Stat:
Bestämda lönebelopp . . 25,028: 32. — tillkommer:
Lön för en Registrator . 315: — — Tingsgästningspenningar, förut förslagsanslag, nu bestämdt till .... 4,016:23. 2. 29,360 7 2 138 23 138 23 537 901 — Krigs-Hof-Rälten.
Fångskjuts, medicamenter, m. m., forslags-anslag . . 450,000: Fång-Presler och Fång- vaktmästare vid Läns- häkteua och fäslningar- 871: ne, . . 18,641: 16. tillkommer 30: från5:te liuf- vudtitein för 1 Fång-Predikant i Carlskrona 380: samt 1 lang-
V aktmästares arfvode (utom 3 tunnorspan- inål in natura, a611:dr,hvari- genom 1142 ars Riks-Stats anslag: 12 tunnor, med värde 72R:dr, ökas till 15 tunnor, med värde 90 Rd:r) . . . 200: .._19,221:16.— Skarprättare och Profosser 470:
Medico-legala besigtningar, förslags- anslag Skrifmaterialier och Expenser, Ved och Ljus, m. in., förslags—anslag.
Rese- och Traetamentv-penningar, för- slags-anslag
Oförutsedde utgifter 6,270 469,691 3.000 21,265 5.000 16 16 19 6 45 23 5 290 37 6 15 90 | 14,197; 16 Summa 800,582, —1854,10, 714,828, -I 15, — i »6. —j 805,500, l ' Stats-Ulskoltets Utlåtande j N.o 36, 19 N:o 36.
Ank. till Exp. Utsk. den 1 Oct. kl. 10 f. m.
Utlåtandej angående regleringen af utgifterne under Riks Statens Tredje Hujvud-Titel.
(U. Af Uli denna Huivud-Titels anslag, som afse Ulrikes-Departementet, och vid sisllidne Riksdag faslslälldes till 225,650 R:dr, med under lönerne inbegripne 643 tunnor spanmål, har ingen förändring blifvit af Kongl.
Maj:t i Dess Nådiga Proposition om Siats-Verkets tillstånd och behof ifrågasatt; och då Utskottet i öfrigt vid den af Herr Munck af Rosenschöld väckte, från Ridderskapet och Adeln lill Utskottet remitterade, motion, att anslaget för Minister-Staten måtte nedsättas från 200,000 Rjilr till 100,000 R:dr, ej kunnat fästa något afseende, enär samma anslag, i händelse nedsättning deruti skulle ega rum, synes blifva otillräckligt för det dermed afsedda ändamål, tillstyrker Utskottet, att de under denna Hufvud-Titel anvisade anslag må uppföras lill samma belopp, som tillförene, enligt hvad bifogade Tabell utvisar.
Stockholm den 23 Sept. 1844.
Tredje Hufvud-Titel n. a 5 “-
4,500 — - Taffelpenningar . , . . 6,500 — - 11,000 12,976 200,000 1,673 643 '
Departementets Expedition Minister-Staten Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus m. m, för Departementets Expedition, Förslags- anslag ^ . 16 32 — 643 Summa | 225,650 — — STOCKHOLM, ecicsteinska boktryckeriet, 1844. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 3j. 1 JW 37.
Ulsk. den 5 Oet. kl. 10 f. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterne ä Biks-Statens Fjerde Hufvud-Titel. (U. A.) Denna Hufvud-Titel, deruti finnas uppförde anslagen för Landtförsvars-Departementet, fastställdes vid sistlidne Riksdag till 4,106,510 R:dr, roed derunder iubegripne 24,419 tunnor spanmål under penninge-lönevne.
Maj:t liar, enligt hvad Dess Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och hehof gifver vid handen, i afseende å så väl Arméen sorn Flottan, funnit, att inom begge erfordras väsendtliga förändringar, så att försvaret må varda ordnadt på ett ändamålsenligt sätt, efter en fullständig plan, den Kongl.
Maj:t likväl icke vid den Nådiga Propositionens afgifvande varit i tillfälle att framlägga.
Väl hade, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sista Riksdag yttrade önskan, ett förslag till försvarets ordnande blifvit af utsedde Committerade uppgjordt, men ämnet vore af den vigt och omfattning, att, till undvikande af misstag, synnerlig forskning och noga beräkning af landets tillgångar måste föregå de åsyftade förändringarne.
Då tiden varit otillräcklig dertill och Kongl.
Majit önskade undvika partiella förändringar, de der ofta ej medförde åsyftadt gagn, ulan endast föranledde ytterligare jemkningar, hade Kongl. Majit blott i några få fall nu kunnat lemna uppmärksamhet åt gjorda framställningar om nya eller förhöjda löner inom Arméen, hvaremot Kongl. Majit funnit
Sig föranlåten att förestå en, efter omständigheterne lämpad, förhöjning uti de hittills uppförda exercis-anslagen,som visat sigvara otillräckliga till det med dem åsyftade ändamål, att, genom undervisning och öfning, hålla personalen tjenstbar, äfvensom serskilde anslag, att utgå antingen på en gång, eller 1'ördelade på flera år, till anskaffning af nödig materiel och byggnaders uppförande.
Prof. 1844. 4 Sami. 1 Afd. 11 Haft, 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 3y.
Då Utskottet, med anledning häraf, anser Rikets Ständer blifva i tillfälle erkänna det Nådiga afseende, Kongl. Maj:t fästat vid deras onder lie re förutgångne Riksdagar uttryckta önskningar, angående en förändrad organisation af Rikets försvars-verk, har Utskottet härjemte funnit, att, för ett fullständigt ordnande af denna IIufvud-Titels behof, hör afbida* den tidpunkt, då sig visar, i hvad nion en sådan förändring kan medföra besparing, lemnande tillgång till fyllandet af llere nu uppgifne behof, serdeles sådane, som afse Armeens öfning och undervisning, hvilkas nytta och behöflighet icke kunna ifrågasättas.
Innan således den af Kongl.
Majt-t omförmälde fullständiga plan till Försvarets ordnande kunnat för Rikets Ständer framläggas, och då Utskottet anser landets mindre fördelaktiga ekonomiska ställning icke medgifva några betydligare tillökningar å denna Hufvud-Titel, har Utskottet funnit sig blott till någon del kunna tillstyrka de utaf Kongl. Maj:t äskade nya anslag, hvaremot, enär de förut å Titeln uppförde summor i allmänhet blifvit föreslagne att oförändrade bibehållas, tillfälle bör kunna anses vara Kongl. Majt t lemnadt att, med den Kongl.
Maj:t förbehållna dispositions-rätt öfver besparingarne inom Titeln, genom inskränkning i sådane utgifter, som kunna pröfvas vara af jemförelsevis mindre vigt, bereda tillgång till andra, af behofvet mera påkallade.
De serskilda anslagstitlarne förekomma i följande ordning: l:o Landtförsvars-Departementet i allmänhet a) för Departements-Chefen finnas uppförde 7,000 R:dr, hvilka oförändrade bibehållits. b) Departementets Canzli-Expedition.
Då af de f. d.
Krigs-Expeditionens
Stat tillhörande och vid sista Stats-Regleringen för den nuvarande Canzli-Expeditionen uppförde 377 tunnor spanmål under lönerne, 105 tunnor blifvit tilldelade SjöförsvarsDepartementets Canzli-Expedition, har Kongl. Maj:t ansett lämpligt, att sistberörde spanmålsbelopp och motsvarande tillökning, 105 R:dr, varda från Fjerde till Femte Hufvnd-Titeln öfverflyttade; och får Utskottet till denna Nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall; i följd hvaraf å så väl härvid fogade, som den Femte Hufvnd-Titeln åtföljande tabell, berörde öfverflyttning blifvit iagllagen.
Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 3j. 3 c) Departementets Commando-Expedition.
Uli det för denna Expedition af Rikets Ständer vid sednaste Riksdag uppförde anslag, 4,000 Riksdaler, har Kongl. Maj:t äskat en tillökning af 850
R:dr, på den grund, att, sedan den vid Expeditionen anställde personals aflöning blifvit bestämd lill 3,656 R:dr 32 sk., endast 343 16 sk. återstått för expenser, i följd hvaraf till fyllnad deruti måst, enligt Kongl. Brefvet den 22 Februarii 1841, anvisas berörde belopp, 850 R:dr, alt utgå af anslaget å Fjerde IIufvud-Titeln till oförutsedda utgifter.