Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ett atlägsnande af universitetet från Lund skulle derföre Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande M 97. 5 i allmänhet ogynnsamt inverka på Sveriges sydligaste, rikaste och mest beifolkade provinser, hvilka säkerligen i sådant fall skulle i allmänhet föredraga att sända sina söner till Köpenhamn, der desse i de flesta ämnen kunde få motsvarande undervisning, och hvarifrån de kunde under ferierna med lätthet återvända till närbelägna hem.
Derigenom skulle dock säkerligen under tidens lopp uppstå ett beroende af utländska förhållanden, hvilket småningom fråntoge bildningen det nationela element, för hvars bibehållande och bevakande Lunds universitet otvifvelaktigt blifvit inrättadt.
Slutligen tror Utskottet jemväl, att de vid stiftandet af Lunds universitet uti donations-handlingarne gifna föreskrifter lägga hinder i vägen för en flyttnings verkställande.
På sålunda anförde grunder får Utskottet vördsamligen afstyrka förslaget om båda universitetens förening till en läro-anstalt i hufvudstaden, äfvensom förflyttning af Lunds universitet.
De skäl, som här ofvan blifvit anförda mot förflyttning af Lunds universitet, äro i allmänhet icke gällande i afseende å frågan om universitetets i Upsala förläggande till hufvudstaden, hvarföre Utskottet finner sig föranlåtet att öfver denna sednare fråga meddela särskildt utlåtande.
Det hufvudsakligaste af hvad till stöd för nyttan och behöfligheten af ett universitets förläggande till hufvudstaden blifvit anfördt, innefattas uti den ena motionärens yttrande. watt våra universitet voro belägna i så obetydliga städer, att de nära nog utgjorde ett slags kloster och befunnes nästan alldeles isolerade, utan gemenskap med någon korporation af den Utskottet tror visserligen, att detta yttrande för en längre tid sedan kunnat ega tillämplighet, och att universitetens lärare och lärjungar då befunnit sig uti en alltför afskiljd ställning, men detta förhållande är, hvad särskildt Upsala universitet angår, numera betydligen förändradt, i anseende till den ovanligt lifliga kommunikation, som eger rum emellan Upsala och Stockholm, och hvilken, derest jern vägs-förbindelse emellan dessa städer blifver tillvägabragt, kommer att i högst väsentlig mån förökas, så att Upsala derefter torde kunna anses nära nog såsom en förstad till hufvudstaden.
Utskottet är derföre ock öfvertygadt, att de fördelaktiga verkningar till lyftning af undervisningen och i annat hänseende, hvilka af motionärerne blifvit förutsatte, icke skulle i den mån, de föreställt sig, blifva en följd af blotta förflyttnings-åtgärden, som dessutom jemväl komme att i vissa afseenden medföra ej oväsentliga olägenheter, såsom att lärjungarne sannolikt i många fall genom de flerehanda förströelser, som i hufvudstaden äro att tillgå, afleddes från en jemn och allvarlig sysselsättning med studierna och att lefnadskostnaden vid universitetet blefve förhöjd för alla de, tilläfventyrs i allmänhet mest medellöse, studerande, hvilka i hufvudstaden ej erhölle tillfälle att lefva inom familjer.
Utskottet saknar emellertid de närmare upplysningar i ämnet, hvilka äro behöflige för att uttala en bestämd åsigt i fråga derom, huruvida dessa jemte de flera skäl, som motett 6 Allmänna Besvärs- och E kokom i- Vt skot tets Betänkande JYI 97. universitets förläggande i hufvudstaden kunna åberopas, må vara af större eller mindre vigt, än dem, på hvilka förslaget grundas, men Utskottet tinner i öfrigt sådana hinder och svårigheter möta för en förflyttning af Upsala universitet, att Utskottet anser sig böra afstyrka en sådan åtgärd.
I berörda hänseende får Utskottet till en början fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att största delen af den egendom, hvarå ifrågavarande universitet är grundadt. består af de Konung Gustaf II Adolfs »arf och egne gods och gårdar,» hvilka, till ett antal af Hera hundra hemman, genom hans den 31 Augusti 1624 utfärdade donationsbref, blifvit »Upsala Högskola eller Konungsliga Akademin till »evärdelig, alltid blifvande egendom skänkte och gifnc» och att således dessa egendomars afkastning icke, utan kränkning af donations-brefvet, kan från lärdoms-anstalten i Upsala förryckas.
Enahanda förhållande inträffar ej allenast med de utaf enskilde personer vid universitetet stiftade lärostolar, utan sannolikt ock med största antalet af de stipendii-kapital, hvilka utaf enskilda blifvit donerade och som lära uppgå till en sammanlagd summa af mer än 290,000 R:dr Banko.
Härtill kommer slutligen, att flyttnings-åtgärden skulle jemväl i öfrigt blifva förenad med högst ansenliga uppoffringar, dels direkta för sjelfva flyttningen och nya lokalers samt annan materiels anskaffande, och dels indirekta derigenom, att de för universitetet i Upsala, till en icke obetydlig del på sednaste tiden, anlagda dyrbara byggnader och inrättningar af flera slag skulle, såsom varande af ringa nytta för andra ändamål, till största delen af värdet gå förlorade, på grund af hvilket skäl, som för närvarande, då Statens tillgångar i betydlig mån anlitas, torde mer än vanligt förtjena afseende, Rikets Ständer ock vid sednaste riksdag afslagit väckt förslag om båda universitetens hitförflyttande.
Utskottet hemställer alltså, att jemväl förslaget om förflyttning till hufvudstaden af Upsala universitet må lemnäs utan åtgärd.
För den händelse Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet här ofvan i särskilda punkter hemställt, torde de af Herr Cederschiöld, G., gjorda framställningar, dels om uppgörande af förslag till verkställighet af universitetens förflyttning och dels om åliggande för den, som vid universitet vinner befordran, att underkasta sig en sådan förflyttning, få anses hafva förfallit.
Hvad derefter angår det af Herr von Koch, N. S., väckta förslag, att juridiska fakulteterne i Upsala och Lund skulle från dervarande universitet skiljas och förflyttas till hufvudstaden, för att der till en gemensam undervisnings-anstalt organiseras; så får Utskottet, dels för så vidt juridiska fakulteten i Lund beträffar, åberopa de, enligt Utskottets tanke, giltiga skäl, som för dervarande universitets bibehållande i dess helhet blifvit i första punkten af detta betänkande anförda, dels ock, i afseende å frågan om hitförflvttning af Upsala universitets juridiska fakultet, erinra om det nära och oskiljaktiga samband, som eger rum emellan rätts-vetenskapen samt de filosofiska och historiska vetenskaperna, och i anseende hvartill det torde vara oförenligt med det vetenskapligt juridiska studiets bestånd att afskilja Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande M 97. 7 flen juridiska fakulteten från sin nuvarande närmare gemenskap med den filosofiska.
Det finnes ock vetenskaper, tillhörande sistnämnda fakultet, t. ex. moral-filosofien, hvilka ingå såsom examens-ämnen i den juridiska kursen, så att, om den ifrågaställa förflyttningen skulle verkställas, en mer omfattande undervisnings-anstalt, än den nuvarande juridiska fakulteten, måste i hufvudstaden till vägabringas.
På grund häraf och då, enligt nu gällande föreskrifter för anställning i Statens tjenst, några andra praktiska öfningar för juris studiosi, än som kunna i Upsala deni beredas, icke förr än efter genomgången tjenste-examen synas kunna härstädes blifva för dem att tillgå, får Utskottet, äfven med afseende å det outredda skick, hvari frågan blifvit i motionen framställd, vördsamligen hemställa. att förevarande förslag icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Beträffande slutligen det af Herr Cederschiöld, F. A., alternativt framställda förslag, »att medicinska fakulteten i Upsala må förenas med Carolinska medico-chirurgiska institutet lill bildande af en medicinsk läro-anstalt i Stockholm,» anser sig Utskottet, till vidare utveckling af de grunder, motionären anfört och i hvilka Utskottet hufvudsakligen instämmer, böra andraga följande:
Utskottet, som vid denna frågas behandling bordt i första rummet Tåsta sin uppmärksamhet på läkarnes i Sverige qvalifikation till inträde i Statens tjenst och till rättighet att enskildt utöfva läkare-konsten, har, för att kunna i afseende härå bilda sig ett tillförlitligt omdöme, förskaffat sig underrättelse om undervisningssätt^ vid de nu ifrågavarande medicinska läroverken och dervid inhemtat att förhållandet är följande.
Vid Medicinska Fakulteten i Upsala.
Sedan den studerande inför Filosofiska fakulteten med vissa minimi-betyg aflagt medico-filosofisk examen, hvari icke något medicinskt ämne ingår, blifver han, såsom Medicina: studiosus i Medicinska fakultetens album inskrifven samt börjar sina medicinska studier med anatomiska dissektioner.
Ett stort antal af Upsalas alumner dissekerar vid Carolinska medico-chirurgiska institutet, äfvensom de der sysselsätta sig med kemiska laborationer.
Det praktiska, anatomiska och farmaceutiska studiet, jemte derpå följande bokstudium och prof i Upsala upptager vid pass tre år, under hvilken tid den studerande vanligen icke besöker några sjuke.
Han tager, sålunda förberedd, Medicine-kandidat-examen, hvaruti ingå anatomi och fysiologi, farmaceutisk och fvsiologisk kemi, samt farmakologi, theoretisk medicin och medicinens histora samt chirurgi och obstetrik, således äfven praktiska ämnen, om hvilka examinanden vanligen icke eger större insigt, än den, som genom läsning i böcker kunnat inhemtas.
Efter aflagd examen begifver han sig till Stockholm, för att tolf månader tjenstgöra vid der befintliga kliniker, hvarefter han återvänder till Upsala, för att genom åhörande af kathedrala föreläsningar och bokstudier, under vid pass ett år, förbereda sig till Licentiat-examen, hvari ingå praktisk medicin, chirurgi och obstetrik samt ophthalmiatrik, toxicologi och rättsmedicin, farmaci och medicinsk kemi.
På grund af sedermera författad, utgifven och försvarad disputation, för - 8 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande M !)7. klaras han af Fakulteten för Medicine-doktor.
1 alla dessa fakultets-pröfningar examineras han af tillsammans fyra lärare; hvarjemte Utskottet inhemtat, dels att i några af de ofvan uppgifna ämnena icke under flera år föreläsningar hållits, dels att deri kliniska undervisningen, som vid universitetet i Upsala hittills meddelats, varit af jemförelsevis ringa omfattning.
Vill nu Doktorn, såsom oftast är händelsen, äfven blifva Chirurgie magister, så återvänder han till Stockholm för att åter tjenstgöra fyra månader och under andra fyra bereda sig till denna examen, hvilken motsvarar hvad vid institutet kallas Chirurgie magisters examens tredje afdelning.
Hela kursen upptager således omkring fem och ett halft år, hvaraf endast sexton månader tillbragts med tjenstgöring på sjukhus.
Vid Carolinska Institutet fordras för inskrifning samma grad, som vid de medicinska fakulteterna.
Institutets egen lärdomsgrad vinnes genom undergående af tre examina.
Den första examen omfattar anatomi och fysiologi, farmaceutisk chemi, medicinsk natural-historia och materia medica samt allmän pathologi och medicinens historia.
Dessförinnan har den studerande vanligen tjenstgjort sex månader på garnisons-sjukhuset, hvilket dock författningsenligt först åligger honom till den 2:dra examen; och upptaga studierna till den Usta examen omkring två och ett halft år.
Derefter inträder Chirurgie kandidaten i tjenstgöring på klinikerna, der han, enligt Institutets beslut, har 22 månaders tjenstgöring, jemte det han skall bevista de rättsmedicinska öfningarne, hvilka praktiska studier vanligen utsträckas öfver två och ett halft år, med uppehåll under somrarne.
Med anledning deraf att denna tjenstgöring sker långsamt, kunna de theoretiska studierna ske samtidigt, så att när tjenst göringen är slutad också vanligen efter ett halft år, examens andra afdelning tages.
Denna omfattar pathologisk anatomi, speciel medicinsk pathologi och therapi, d:o chirurgisk samt ophthalmologi, paidiatrik, obstetrik och rättsmedicin och examineras kandidaten deri af sju lärare, enär för närvarande Medicine Adjunkten särskildt undervisar och examinerar i läran om hudsjukdomar och syfilis.
Nu återstår för honom fyra månaders tjenstgöring på chirurgiska och obstetriska klinikerna samt studier af det historiska i operation och instrumentlära vid pass två månader, hvarefter han tager Chirurgie magisters tredje afdelning, omfattande operativ chirurgi och obstetrik, samt undfår diplom såsom Chirurgie magister.
Hela kursen vid Institutet upptager således vid pass sex år, hvaraf 32 månader tillbragts med studier vid sjukhusen; och är detta minimum, enär den studerande i anseende dertill, att han hela tiden vistas å samma ställe, der den kliniska undervisningen meddelas, ganska ofta utöfver den föreskrifna tjenstgöringstiden bevistar klinikerna.
Under denna tid njuter han undervisning af åtta Professorer och några Adjunkter samt läraren i medicina legalis; och i de tre examina pröfvas han af 10 särskilda lärare.
Under den förutsättning, att lärarne vid de tre undervisnings-verken ega lika skicklighet och nit, hvilket Utskottet saknar anledning betvifla, så måste för läkarens utbildning till praktisk verksamhet, vare sig såsom embetsman eller privat praktikus, den vid Carolinska medico-chirurgiska Institutet lemnade undervisning vara i väsentlig mån fördelaktigare, än den, som meddelas vid universitetet i Upsala, ehvad man ser på antalet af ämnen, i hvilka Alimiiunn Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande
M 07. 9 hvilka derstädes verkligen undervisas och examineras, eller på den åt den praktiska undervisningen egnade tiden.
Utskottet har ock utaf afgifna berättelser om undervisningen vid institutet inhemta!, att denna, ehuru ständigt gifven med hänsyn på de studerandes blifvande praktiska verksamhet, ingalunda på något sätt försummar eller tillbakasätter den theoretiska delen af läkare-bildningen, så att de unge läkarne endast danas till rulinierer.
Institutet fordrar af examinandi åtminstone fullt ut lika så stora lärdotris-pensa, sorn fakulteterna, och deii sålunda vunna theorien får ej förblifva en blott minneslexa, ty undervisningen vid institutet är från början till slut riktad på uppölvandet af de studerandes sjelfständiga tankeverksamhet, fiir hvilket ändamål så väl studierna på anatomisalen och laboratorium, som tjenstgöringen vid klinikerna, äro så att säga fortgående dagliga tentamina.
Utskottet måste följaktligen anse undervisningen vid institutet vara fullständigare, än den, sorn erhålles vid fakulteten i Upsala, och af tvä skäl måste förhållandet vara sådant.
För det första eger institutet åtta Professorer och en dessas vederlike i undervisningsskvillighet, nemligen läraren i rätts-medicin, samt sex Adjunkter, då Upsala universitet deremot endast har fyra Professorer och fiir närvarande ingen Adjunkt, åled den utsträckning medicinen vunnit, har följt en dess fördelning i special-vetenskaper, en till vext af hvar och en af dessa så vidsträckt, att det numera är svårt för en, att omfatta alla eller ens liera af dessa special-vetenskaper och omöjligt för en person att i dem lemna nöjaktig undervisning.
Ett ökadt lärare-antal har följaktligen öfver allt blifvit behöflig! och endast den skola, sorn eger ett större antal sådana, kan numera lemna en fullständig medicinsk undervisning. i)å ytterligare så väl den förberedande, som ock den egentliga medicinska undervisningen, enligt nu allmänt antagen undervisnings-method, icke lemnäs eller anses kunna lemnäs genom kathedrala föredrag, utan måste gifvas praktiskt och kliniskt, så förutsätter den såsom absolut nödvändig en betydlig materiel.
Den nuvarande bristen på och omöjligheten att i den närmaste framtiden anskaffa en sådan materiel för medicinska fakulteten i Upsala, är det andra skälet, hvarföre denna icke kan lemna en sä fullständig undervisning, sorn Carolinska institutet, äfven om fakultetens lärare-antal än så betydligt ökades.
Såsom sådana för den medicinska undervisningen nödvändiga hjelpmedel, hvilka icke kunna i Upsala anskaffas med den lätthet och till den grad, som i Stockholm, och i allmänhet icke tillräckligt, vill Utskottet blott nämna: subjekt för dissektionerna, föremål för anställande af fysiologiska experimenter och sjuka för den kliniska undervisningen.
Om ock de två förstnämnda bristerna, dock alltid med betydligt större kostnader, än i Stockholm, kunde i Upsala afhjelpas, så återstår dock alltid den sistnämnda bristen såsom ohjelplig, enär invånarnes antal i Upsala är så obetydligt och sjukhusen äro i proportion derefter ringa.
Stockholm deremot eger Serafimer-lasarettet, Barnhuset och Barnbördshuset, tre stora sjukvårdsanstalter, med dervid redan fästade kliniska lärare.
Dertill komma kurhus och barnsjukhus samt snart äfven ett väl ordnadt sinnes-sjukhus, vid hvilka alla tillfälle gifves till klinisk Bill. till H.
Prof. 1856 & 1857. 8 Sami. 27 Haft. 2 10 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Vtskottets Betänkande M 97. undervisning.
Något motsvarande hvarken finnes i Upsala eller kan der tillvägabringa* fbrr än tilläfventyrs i en långt aflägsen framtid.
Vidare torde Utskottet få fästa Kikets Ständers uppmärksamhet derpå, att Stockholm mer än någon annan stad i riket erbjuder föremål för rättsmedicinska undersökningar af alla slag, hvilka lör den blifvande läkarens tillkommande verksamhet såsom statens embetsman äro af så utomordentligen hög vigt, äfvensom att Stockholm är det enda ställe, der för närvarande undervisning lemnäs och fullständigare kan lemnäs i detta ämne.
Slutligen finnes i Stockholm ett museum för normal och patologisk anatomi, så fullständigt och så ordnadt, att det, efter hvad Utskottet tror sig veta, kan anses för ett af de bättre i Europa och hvars tillvaro för undervisningen är af stort gagn.
Hela denna betydliga materiel utgör, såsom Utskottet redan nämnt, ett nödvändigt vilkor för en efter tidens fordringar lämpad medicinsk undervisning; och är antingen, såsom hvad sjukhusen beträffar, anskaffningen deraf i Upsala omöjlig, eller skulle sådan, såsom hvad museum angår, erfordra lång tid, mycket arbete och stora kostnader, om dess bildande ens vore möjligt.
Häruti ligger, enligt Utskottets öfvertygelse, det vigtigaste skälet, hvarföre den medicinska undervisningen är och måste förblifva ofullständig i Upsala.
Men den materiel, Stockholm sålunda besitter framför Upsala, är, enligt Utskottets öfvertygelse, ännu icke, till den grad, det kan ske, för den medicinska undervisningen tillgodogjord.
Den af Utskottet ofvan antydda utvecklingen af den medicinska vetenskapen och dennas deraf härledda fördelning i särskilda discipliner, med undervisning af särskild person för hvarje afdelning, har ingalunda vid Sveriges medicinska undervisningsverk blifvit tillbörligen afsedd.
Så t. ex. saknas ännu särskilda lärare för histologi, för fysiologi, för fysiologisk och pathologisk kemi, för syfilidologi, för psykiatri, m. m., af hvilka vetenskapsgrenar hvar och en tager sin representant i fullt anspråk, om äfven icke alla för närvarande äro af lika stor vigt.
De nu vid läroverken befintliga lärarne måste derföre åtaga sig så stora undervisnings-områden, att de endast ofullständigt kunna sjelfva omfatta dem och omöjligt medhinna undervisning i alla, icke en gång i de högst nödvändiga.
Carolinska institutet är j detta hänseende bäst lottadt, men äfven det är, såsom motionären anfört och Utskottet jemväl funnit, ännu ofullständigt.
Om fyllandet af denna brist skulle ske genom uppförandet. på stat af erforderligt antal nya lärare vid institutet, och ännu mera, om det skulle ske vid Upsala fakultet, så komine dertill naturligtvis att erfordras betydliga kostnader.
Dessa tror Utskottet, i likhet med motionären, lätteligen kunna undvikas genom en förening af medicinska fakulteten i Upsala och Carolinska institutet i Stockholm; och anser Utskottet denna förening så mycket lämpligare, sorn Sverige icke behöfver tre medicinska undervisnings-anstalter, samt enär genom de två ofullständigas förening kan, sannolikt utan förökad kostnad, åstadkommas en fullständig undervisnings-anstalt, hvilken förmår höja Jäkare-bildningen i Sverige till likhet med den vid de bästa skolor i utlandet.
För en sådan förening har motionären och jemväl Utskottet, såsom det förmenar, anfört ganska giltiga skäl, och mot densamma synas inga väsentliga grunder kunna anföras.
Allmänna Besvärs* och Ekonomi-Utskottets Betänkande J\ri 91. i!
Man liar visserligen anmärkt, att, genom aflägsnandet af en fakultet, universitets-begreppet skulle upphäfvas; men dels hafva vetenskaper uppstått, hvilka vid Svenska universiteten ieke, såsom i andra länder är händelsen, hafva särskilda representanter, hvarför ock våra universitet icke för närvarande kunna anses fullt motsvara sitt ursprungliga begrepp, enligt hvilket de skulle omfatta alla vetenskaper, dels har det i andra länder, till följd af lokala förhållanden, visat sig omöjligt alt på ett ställe sammanhålla alla vetenskaper, hvarföre det ansetts nödigt att till liera och olika lokaler förlägga de olika fakulteterna (så som t. ex. vid Queen’s universitet i Irland är händelsen), utan att derföre universitets-begreppet är upphäfdt, dels har det äfven i andra länder visat sig håde möjligt och med universitetets bästa förenligt, att t. ex. just den medicinska fakulteten varit fördelad på två ställen, såsom i Pisa och Florens, hvilka sistnämnda två förhållanden häntyda derpå, att universitetsbegreppet ingalunda förutsätter enhet till rummet, och hvarför Utskottet jemväl anser den gjorda invändningen icke ega någon giltighet.
Det har vidare anmärkts att medicina? studiosi, till följd af fakultetens flyttning till annat ställe, skulle förlora genom saknad beröring med kamrater af andra studie-fack.
Denna anmärkning grundar sig på en ideel förställning om huru förhållandet möjligen borde eller kunde vara, men vederlägges af verkligheten, som lärer, att den studerande, sedan han blifvit inskrifven i medicinska fakulteten, icke med sina medstuderande af andra fakulteter eger egentligen vetenskaplig beröring, utan blott kamratskapets tillfälliga, samt att han sluter sig till sin fackförening och till sina speciela studii-kamrater, hvarjemte han åratal är borta fr ån Akademien, dels för dissektioner och tjenstgöringar i Stockholm, dels ock ofta för kommenderingar i landsorten.
Med afseende på kostnaden för den föreslagna föreningen, anser Utskottet sig icke böra ingå i någon granskning af motionärens förslag i detta hänseende, enär sättet för föreningen och på grund deraf bestämd stat blilver beroende af skeende utredning och Kongl. Maj:ts derå grundade nådiga pröfning; men Utskottet tror likväl, att kostnaderne skola blifva obetydliga, enär den i Upsala befintliga materiel är högst ringa och vid Carolinska institutet redan linnas i godt skick anatomi-sal, laboratorium och föreläsningssalar, tillräckliga för det, genom denna förening, något förökade antalet lärjungar.
Då således, enligt hvad Utskottet tror sig hafva ådagalagt, den medicinska undervisningen vid hvardera af de skiljda läroanstalterne i Upsala och Stockholm är ofullständig och då ett fullständigande af medicinska fakulteten i Upsala, till följd af lokala hinder, icke är möjligt, samt, genom förening af dessa två läroverk ett fullständigt undervisningsverk för läkare, utan eller med ringa kostnad synes kunna vinnas, så får Utskottet vördsamt föreslå, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om åtgärders vidtagande till beredande af den vid universitetet i Upsala nuvarande medicinska fakultetens förening med Carolinska medioo-chirurgiska institutet till ett medicinskt undervisningsverk i Stockholm.
Utskottet förutser emellertid att, för den händelse det sålunda gjorda förslaget skulle vinna Rikets Ständers bifall och Kongl. Majit i nåder gilla Rikets Ständers underdåniga an - 12 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande J\i .97. hållan om nödiga åtgärders vidtagande i ofvannämnde syftning, någon tid likväl skulle åtgå innan förslaget hinner sättas i verket, tinder hvilken tid, oin den medicinska undervisningen blefve i sin nuvarande fördelning, de redan befintliga krafterna till en del skulle fortfarande blifva ofullständigt begagnade.