Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan detaljundersökningarne blifvit fullbordade och Styrelsen på grund af deras resultat upprättat och till Eders Kongl. Majit insändt arbetsplan för denna stambana, omfattande tiden till och med 1861 års utgång, och Eders Kongl. Majt under den 20 November 1863 godkäDt denna arbetsplan, påbörjades arbetena med en arbetsstyrka, som under December månad uppgick till ö65 man.
Dessförinnan hade för arbetet behöfliga — 124 — materialier och förrådseffekter blifvit anskaffade, samt materialgårdar, förrådshus och andra provisionella byggnader uppförde.
Från Gamla Kungsholmsbrogatan har linien blifvit framdragen längs Rörstrandssjön, nedom Rörstrand öfver Karlberg till Solna, i stället för att följa den förut i rakare sträckning utstakade linien, dels för att undvika en högst kostsam och långvarig fyllning till den först vid 40 fots djup under markens yta befintliga fasta botten, hvilken å den gamla linien skalle varit nödvändig, och dels för att vinna den fördelen, att stigning af 1: 100 vidtager först vid Rörstrand, då deremot samma lutningsförhållande å den äldre linien måst hafva börjat straxt söder om Barnhusgatan och således helt nära intill jernvägsstationen, hvarigenom, bland andra ^olägenheter, bangårdens i en framtid möjligen behöfliga utvidgning åt detta håll skulle hafva blifvit omöjliggjord.
Från Solna framgår linien i ganska rät sträckning förbi Järfva, Rotebro, vester om och nedanom Hammarby - Wäsby-höjden, vidare förbi Märsta, Odensala och Knifsta till Bergsbrunna, derifrån den uti er. något ändrad rigtning är utlagd rakt på Upsala.
De hufvudsakligaste terrängsvårigheter, som å denna bana förekomma, äro bergsprängningarne vid Rörstrand, Frösunda, Järfva och Brista, fyllningarne på sank och eftergifvande mark vid Karlberg', Ingenting, Järfva, Värka qvarn och Märsta samt de stora bankfyllningarne vid Bergsbrunna.
I öfrigt förekomma å denna bana endast jemförelsevis lättare arbeten, hvadan afven kurvor med mindre radie än 5,000 fot kunnat undvikas, med undantag af 2:ne helt nära stationer belägna kurvor af sammanlagdt endast 2,145 fots längd, som hafva 4,000 fots radie, hvilket fördelaktiga förhållande för den blifvande farhastigheten, som å denna bana i anseende till dess läge utmed segelleden är af särdeles vigt, kunnat åstadkommas utan att den beräknade anläggningskostnaden öfverskrides Ofvannämnda arbetsstyrka har varit fördelad vid de mera svårarbetade ställena å linien, nemligen vid Rörstrand, Tomteboda, Frösunda, Kummelby, Grusås och Märsta.
Nordvestra stambanan, Laxå—Kristinehamn:
Den jernvägslinie, som legat till grund för Eders Kongl. Maj-.ts nådiga proposition till Rikets Ständer rörande anslag till nordvestra stambanan mellan Porla och Degerfors, var af 1859 års jernvägsundersöknings-komité föreslagen att utgå från vestra stambanan vid Djupbäcken i närheten af Porla samt derifrån fortsättas i sträckning förbi Hasselfors och Svartå till Degerfors, men då vid vestra stambanans byggand., den förändring vidtogs i afseende på banans sträckning genom ifrågavarande trakt, att denna stambana erhöll ett omkring 4,500 fot sydligare läge, blef häraf en följd att längden af jernvägen Porla—Kristinehamn måste i samma förhållande ökas för att anträffa vestra stambanan, hvilket, om jernvägslinien blefve mot söder utdragen, skulle egt rum vid Stafåna, beläget 17,000 fot öster oin Laxå jernvägsstation.
För att vid denna nordvestra och vestra stambanornas föreningspunkt undvika anläggningen af en ny jernvägsstation, hvilken från kringliggande trakt syntes icke kunna påräkna annat än högst - 125 - ringa trafik, och enär Laxå station, hvarest redan förefinnes en icke obetydlig godstrafik, som efter ali anledning framdeles kommer att betydligt ökas, icke utan förlust skulle kunna indragas och förflyttas till Stafåna, samt då underhållet af en sådan station skulle komma att medföra en icke obetydlig kostnad och anläggningskostnaden derjemte med 38,600 R:dr skulle öfverstiga hvad utvidgning af den i närheten belägna Laxå station med afseende på de båda stambanornas förening derstädes beräknades kosta, verkställdes derför undersökning huruvida icke nordvestra stambanan kunde vid Laxå förenas med den vestra och i hvad mån banans läge och anläggningskostnad i sådant fall komme att undergå förändring emot hvad som skulle blifva förhållandet, om Stafåna antogs till föreningspunkt.
;n dessa undersökningar afslutats och visat högst gynnsamma resultat och sedan Styrelsen inhemtat Styrelsens för statens jernvägstrafik åsigt om de trafikförhållanden, som med hänseende till olika anslutningspunkter skulle uppstå, så föreslog Styrelsen hos Eders Kongl. Majit, att nordvestra stambanan skulle förenas med den vestra vid Laxå jernvägss ation, hvilket äfven i sammanhang med den uppgjorda arbetsplanen af Eders Kongl.
Majit under den 27 November 1863 nådigst gillades och fastställdes.
Jernvägslinien, som är utstakad öfver Hasselfors, Ölsboda, Svartå, Degerfors och Björneborgs bruk fram till Kristinehamns lastageplats, företer å sträckan mellan Laxå och Degerfors inga synnerliga tekniska svårigheter, med undantag af en större brobyggnad öfver Svartån vid Hasselfors, hvaremot mellan Degerfors och Kristinehamn vidtomfattande undersökningar mäst vidtagas för att genom den der befintliga särdeles kuperade och bergbundna trakten kunna utlägga en antaglig jernvägslinie.
De svåraste arbeten, som på sistnämnda sträcka förekomma, äro följande: öfvergången öfver den mäktiga, öfver 250 fot breda, Lethelfven med å ömse sidor derom varande skärningar; den 67 fot höga banken vid Wismenäs; arbetena vid Björneborg samt nedgången derifrån till Kristinehamn, hvarest banan å en längd af icke fullt en mil sänker sig 250 fot.
Dessa betydliga jord- och bergspränguingsarbeten, brobyggnader och öfriga svårare murningsarbeten äro bland de arbetsammaste som vid någon statsbana förekomma.
Under loppet af 1863 pågingo ofvannämnda detaljundersökningar, vidtogos erforderliga åtgärder för arbetets påbörjande medelst materialiers och inventariers anskaffande, provisionella byggnaders uppsättning, transportvägars anläggning, bergaftäckning samt uttagning och tilltuktning af sten till trummor, hvaremot några egentliga terrasseringsarbeten icke medhunnos att påbörja.
Slutligen anser
Styrelsen sig böra omnämna, att rörande den i England pågående rälstillverkningen, som derstädes öfvervakas af ett af Styrelsen anställdt, i jernbandteringen kunnigt ombud, försök blifvit anställde såväl för att utröna, huruvida icke ändamålsenligare sammansättning af den s. k. rälspaketen skulle kunna bidraga till rälernas större varaktighet, då erfarenheten visat, att de bristfälligheter, som föranledt rälernas ombyte vid de färdiga banorna, oftast varit en följd af fel i tillverkningen och icke af afnötningen, som för att förvissa sig om hvad inverkan den hittills vid rälstillverkningen använda hamringen af jernet haft pä rälernas godhet. — 126 — Dä denna sistnämnda operation numera sällan användes vid tillverkningen af räler i England för andra jernbanor och dessutom fördyrar tillverkningen med minst \ £ St. per ton, så var det af särdeles vigt att få utrönt huruvida denna större kostnad medförde någon verklig fördel eller huruvida icke en lika god och uthållig räl kunde erhållas utan en dylik operation, och för detta ändamål har Styrelsen, efter inhemtande af komiterades för undersökning af svenskt jerns lämplighet till jernvägsmateriel åsigt i ämnet, låtit tillverka 100 tons profräler för att med dessa anställa försök; och har det lyckats Styrelsen att af dessa profräler få 50 stycken nedlagde på London North Westerns jernvägsbangård vid Camden Town helt nära London, hvarest trafiken är så stor, att 300 lokomotiv och 3,000 vagnar passera inom loppet af 24 timmar, och ytterligare 50 stycken vid samma jernvägsbangård vid Crewe.
De förstnämnde 50 stycken profräler nedlades i November 1863 och de sednare 50 stycken något sednare pä året, så att resultaten af försöken icke tillhöra den tidsperiod, som denna berättelse omfattar, men Styrelsen anser sig dock böra omnämna, att resultaten blefvo kända förr än Styrelsen gjorde någon ny beställning af räler, samt att de utföllo särdeles gynnsamt, såväl med hänseende till rälernas styrka och varaktighet som till priset å tillverkningen deraf.»
Af de vid sednaste riksdag beslutade och nu pågående jernvägsbyggnader för statens räkning hafva Revisorerne den 6 i denna månad gemensamt besett arbetena å sammanbindningsbanan genom hufvudstaden samt den 11 i samma månad genom några ledamöter företagit en besigtningsresa å den delen af norra stambanan, som dittills blifvit med räls belagd.
Från norra sidan var tunneln å den mindre sträcka, som här bearbetats, utsprängd till dess fulla dimensioner, men från södra sidan, der stollgången är mycket längre framförd, endast å en kortare sträcka till fullt djup; varande den återstående utsprängningen sparad, i afsigt att vid hela tunnelns öppnande kunna å norra sidan lättare bortföra den utsprängda stenen, som skall användas till utfyllning i Klara sjö
För bildandet af den, 12 fot under Mälarens nivå blifvande bro banken emellan Jernvägen och Kornhamn hade sjöledes ditförts, enligt uppgift, 30,000 kubikfamnar sand och grus, och syntes nu åtskillige delar deraf öfver vattenbrynet.
Utom någon utfyllning i Stadsgårdshamnen för kajbyggnad in. m. derstädes, synas några vidare förarbeten å sammanbindningsbanan icke ännu hafva vidtagits.
A norra stambanan voro räls utlagda från närheten af Gamla Kungsholmsbrogatan till trakten af Märsta gästgifvaregård på en sträcka af : | mil, så att till Upsala återstodo af detta arbete 2J mil.
Broar och trummor voro färdiga å hela linien emellan Stockholm och Upsala, jernvägsbanken färdigterrasserad, med högst få och obetydliga undantag, samt stationshusen uppförda till väggar, tak och murar, så att endast fönster och innanredningen återstodo.
I anledning af jernvägsbankens skufning och markens uppskjutning vid Fröt sunda, Wallstanäs, Värka qvarnar, Märsta samt Säfjaån hade Styrelsen förordnat, att — 127 — banken, som är något smalare än å öfrige stambanorna, skall å sådane sanka ställen förstärkas, hvilket arbete nu dels pågick, dels redan fullbordats.
Från Stockholms område till Värka qvarnar, å en vägsträcka af 3 mil, var jernvägen alldeles färdigsrusad samt med stängsel försedd; och hade stängsel äfven annorstädes på långa sträckor uppförts.
Banvaktarstugor, hvarmed början gjorts, skulle under vintern upptimras, för att på våren fullbordas.
De fulländade arbetena syntes vara väl beräknade och utförda samt af varaktig beskaffenhet
Några stigningar af 1 fot på 100 hade icke utan betydliga kostnader kunnat undvikas, hvaremot å hela linien icke förekomma större kurvor än med 4,000 fots radie; egande blott tvenne denna lindriga krökning, men alla öfriga en radie af minst 5,000 fot.
För arbetet användes blott ett lokomotiv med tillhörande grusvagnar, oaktadt för denna bana inköpts 4 lokomotiv, hvilka utlånats till trafikens bestridande å vestra stambanan Statens jernvägstrafik.
Trafik-styrelsens räkenskaper, som i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskade med anmärkningar, men hos Revisorerne icke föranledt till någon erinran, redovisa inkomster och utgifter sålunda:
Tillgångar 5,388,896: 34.
Passagerare-trafiken:
Passagerare biljetter 1.514,425: 88.
Tillskott 2,008: 29.
Öfvervigt å bagage , 39,391: 93.
Trupptransport 3,656: 76.
Posttransport 70,402: 19. fångtransport 10,499: 89.
Åkdon, hästar och hundar 28,097: 78.
Ilgods 45,761: 62.
Extra tåg 7,857: 50. 1,722,101: 84.
Gods-trafiken:
Gods 1,074,740: 85.
Krigsmateriel m. m 252: 49.
BoskaP 49,642: 48. 1,124,635: 82.
Transport: 2,846,737: 66. 5,388,896: 34.
Transport: 2.846,737: 66, 5,388,896: 34.
Vagns- och magasinshyror
Egna vagnars begagnande på främmande jernvägar Telegrammer Försäljning af taxor och tidtabeller Hushyror och arrenden Höskörd Diverse inkomster 5,253: 46. 1,577: 20. 12,437: 79. 3,100: 56. 22,369: 1. 3,909: 22. 5,169: 66. 11.574: 64. 2,889,760: 19.
Skulder 5,573,266: 19.
Summa 13,851,922: 72.
Skulder 4.383,254: 51.
Byrå-afdelningen:
Tjenstemäns och betjentes aflöning
Rese-ersättn ingar och dagtraktamenten Extra skrifbiträde!)
Rit- och skrifmaterialier m. m Eldning m. m- af byråerna Tiyckningskostnader
Rät tegångskostnader Böcker och kartor Inventariers förbrukning och underhåll .
Gratifikationer m. m Underhåll af Styrelsens lokaler ... .
Diverse utgifter 85,687: 86. 6,049: 59. 8,706: 50. 5,555: 15. 3,376: 86. 20,518: 91. 5: 25. 883: 97. 137: 34. 3.897: 44. 1,366: 34. 4,988: 1. 141,173: 22.
Ingeniör-af delningen:
Banmästares » Banvaktares » Beklädnad Hyror och inqvartering Banvallen m. m Broar och kulvertar Vägportar m. m Ballastning m. m Inläggning af nya sliper 25,472: 50. 49,780: 4. 103,733: 54. 29,750: 66. 9,618: 65. 16,125: 49. 9,222: 61. 3.230: 71. 184^967: 11. 65,509: 51.
Transport: 497,410: 82. 141,173: 22. 4,383,254: 51. — 129 — Transport: 497.410: 82. 141,173: 22. 4,383,254: 51.
Stängsel 36,634: 35.
Stationshus m. ni Godsmagasiner Vaktstugor och postkurar Verkstadsbyggnader ni m Vändskifvor m. m Lastbryggor m. m Telegraftjenstemäns aflöning Telegrafer Signaler Materialier för signalering Snöplogar och dressiner Inventariers underhåll E.xpropriations-räntor och kontributioner Eldning m. m. åt banbevakuingen Exped i tions- omkostnader ....
Snöskottning
Reseersättningar m. m Sjukvård Diverse utgifter 1,018: 97. 675,230: 10.
M askin-afdelningen:
Expeditions-oinkostnader
Diverse utgifter Lokomotiv-förares aflöning Eldares » Putsares » Pumpares m. fl:s » Ersättning för nattlogis utom stationerna Beklädnad Förbrukning af cokes 231,4 » » stenkol » » ved 497.410: 82. 12,211: 47. 36,634: 35. 30,763: 42. 1,723: 9. 5,481: 5. 21,347: 79. 9,796: 79. 2.262: 56. 496: — 10,452: 53. 1,073: 73. 3,502: 71. 1,395: 29. 10,469: 2. 3,278; 76. 9,050: 2. 5,669: 90. 982: 15. 4,091: 6. 6,118: 62. 1,018: 97. » » oija oell talg » » materialier för lokomotiv tjensten Eldning och belysning af valtenstatiouer na m. m.
Vagnmästares aflöning Vagnsmörjares » Vagnputsares » Förbrukning af olja m. m. till vagnsmörj ning Förbrukning af materialier för vagntjenst 22,006: 36. 4,915: 2. 5,647: 21. 60,474: 29. 33,508: 84. 18,057: 26. 27,789: 9. 1,616: 80. 560: 231,477; 39. 14,711: 16. 2,748: 53. 29,030: 67. 18,946: 38. 1,908: 80. 3,820: — 12.114: 47. 4,974: 78. 14,317: 1. 517: 77. Transport: 509,141: 83. 816,403: 32. 4,383,254: 51. 17 jå - 130 - Transport: 509,141: 83. erhåll af pressenningar 4,s22: 80. » » lokomotiver 80,125: — o » tendrar 6,587: 60. » » statsvagnar 725: 19. » » Usta klassens vagnar 7,014: 86.
K » l:sta och 2:dra klassens kom- binerade vagnar 1,916: 48.
» » 2:dra klassens vagnar 13.188: 93. » » 3:dje » » 10,792: 9.
D » bagagevagnar - 5,597: 3.
I » postvagnar 2,066: 29. » » fångvagnar 334: » » täckta godsvagnar 4,544: 62. u » öppna » 23,862: 40. » » virkesvagnar 7,365: 4. » » häst- och boskapsvagnar ... 2,963: 1. » » vagns-axlar och hjul 18,360: 69. 816,403: 32. 699,407: 36.
Trafik-afdelningen:
Tjenstemäns aflöning 145,159: 54.
Konduktörers » 26,641: 6.
Stationskarlars » 126,865: 82.
Vaktmästares » 2,592: — Hyror och inqvartering 28,514: 32.
Beklädnad 18.261: 30.
Missräkningspenningar 9,234: 12.
Böcker och skrifmaterialier m. m 3,573: 48.
Tryckningskostnader 11,296: 11.
Signalering inom stationerna 2,512: 47.
Belysning » » 15,430: 47.
Eldning » » 7,651: 65.
Belysning m. m. å bantågen 1,660: 70.
Underhåll af inventarier 4,512: 63.
Diverse materialförbrukning 720: 41.
Ersättning för begagnande af främmande jernvägars vagnar 37,027: 86.
Renhållning inom stationerna 5,886: 51.
Omkostnader för trafikens hästar 3,881: 88.
Hyror af lokaler m. m. 2,221: 13.
Sjukvård 1,764: 58.
Ersättning för bortkommet eller skadadt gods 516: 71.
Diverse^ utgifter 5,998: 66.
Telegrafijenstemäns aflöning 2,870: — Materialförbrukning för telegraferingen . .. 399: 52. 465,192: 93. 4,383,254: 51. 1,981.003: 61.
Transport: 6,364,258: 12. - 131 — Balans till år 1864:
Kontant behållning jemte förskotter ..
Transport: 6,364,258: 12. 164,783 39. 6,265,000 38.
. 1,057,880 83. 7,487,664: 60.
Summa 13,851,922; 72. § I - Beträffande trafiken å statens jernvägar under år 1863, få Revisorerne hänvisa till Trafik-styrelsens den '28 Juni innevarande år derom till Kongl. Maj:t afgifna, bland »Bidrag till Sveriges officiella statistik» intagna berättelse. § 2.
Enär, för bedömande af landets utveckling uti industrielt hänseende samt dess förmåga att med egna hjelpmedel fylla sina behof, det vore af vigt att känna, huru stor del af den å jernvägarne begagnade materiel blifvit under hvarje särskildt år inom landet tillverkad och huru mycket deraf måst från utlandet anskaffas, äfvensom priset å hvarje persedel, hade det varit önskligt, att de af Styrelserna såväl öfver statens jernvässbyggnader som öfver statens jernvägstrafik afgifne berättelser derom innehållit fullständiga upplysningar.
Då emellertid så icke varit fallet, hafva Revisorerne, för att söka i någon mån afhjelpa denna brist, beträffande förhållandet under revisionsåret, förskaffat sig nedan intagna uppgifter angående den hufvudsakligaste under berörde ä.r för jernvägarnes behof inköpta materiel, nemligen:
Tillverkade Genom Byggnadsstyrelsen: Antal.
Lokomotiver 5. 252,605: 32. 13. 641,440: 80.
Vagnsskrof 253. 441,024: 91.
Buffers 658. 20,672: 61.
Axlar med hjul 350. 99,854: 72.
Vagnar, kompletta Gummi-ringar till vagnar 11. 54,834: 50. 8,061: 85.
Fjedrar till dito : 20,477: 24.
Maskinerier och större effekter till repara- tionsverkstäderna samt broar och vänd- skifvor 59,897: 4. 26,896: 49.
Telegraf-effekter 12,687: 32. 34,664: 92, Räler 947,798: 73. 1,295: 33.
Räls-tillbehör 154,018: 30.
Genom Trafikstyrelsen: Räls-tillbehör 4,954: 30.
Lokomotivhjul med axlar 17,728: 87.
Fjedrar 1,581: .lO. Transport: 1,045,714: 52. 1,754,780: 3. — 132 — Tillverkade i Sverige. i utlandet.
Transport: 1,045,714: 52. 1,754,780: 3. Telegrafapparater.... 4,500: — Telegrafeffekter 3,354: 18.
Rostjern „ 17,38(5: 73.
Hjul ringar 29,(519: 87.
Buffers till vagnar 6,200: — Vändskifvor 5,500: — Dressiner 1,600: — Verkstadsmaskinerier . 7,365:93. 3,894:54.
Skjutbord 1,900: — Öfriga effekter 362,005: 44. 10,381: 37. Summa 1,434,785: 89. 1,819,416: 72.
De till Kongl. Fångvårds-styrelsens disposition ställda anslag redovisas uti 3:ne särskilda hufvudböcker, nemligen: A) Fångvårds-anslaget,.
Hufvudboken öfver detta anslag, hvilken såväl i Kongl.
Fångvårdsstyrelsen som i Kongl. K a min ar-rätten blifvit granskad med anmärkning, upptager inkomster och utgifter sålunda:
Balans från år 1862: * Tillgångar 444,047: 14. ✓ Uppbörd: Statsanslag, enligt Kongl, brefvet den 9 December 1862, 1,450,000: — Arbetsinkomst 340,334: 23.
Amnärkningsmedel 2,365: 54.
Diverse inkomster 1,834: 41. 314,53 f: 18. 1,794,534; jg.
Skulder 490,346: 48.
Summa 2,728,9_>7: 80. — 133 - Kredit.
Byggnader och reparationer Förplägning Beklädnad Sängkläder Inventarier Eldning och lysning Renhållning Religionsvård > Sjukvård Garnisonskostnad Bevakning Fångtransport Fångars afgång Straffexekutionskostnad Generella förvaltningskostnader Afskrifning 26,403: 99. 460,894: 63. 100,329: 35. 19,935: 63. 7,365: 93. 54,280: 49. 19,865: 77. 33,175: 44. 58,143: 80. 140,603: 85. 197,944: 60. 170,735: 93. 2,944: 97. 603: 99. 205,506: 49. 3,015: 48. 1,506,750: 34.
Arbetenas bedrifvande 181,242: 93. 1,687,993: 27. Kongl.
Stats-Jcontoret tillgodofördt:
Skillnaden emellan tillgångar och skulder vid 1863 års slut Balans till år 1864:
Kontant behållning Inventariers värden Förskott Anmärkta poster Proprie-balanser Fordringar 106,540: 91. 130,797: 80. 189,093: 84. 24,326: 42. 135: 2. 702: 7. 145,231: 33. 490,346: 48.
Summa 2,728,927: 80. § 1.
Enligt rikshufvudboken har, på sätt af här nedan intagna redogörelse närmare inhemtas, å ofvanberörde anslag uppstått en besparing af 6,969: 88.
Inkomsterna hafva utgjort - 1,794,534: 18. och utgifterna 1,687,993: 27. hvarigenom bildats ett öfverskott af 106,540: 91, — 134 — hvilket belopp, på sätt förestående tabell öfver fångvårds-anslaget utvisar, blifvit Kongl.
Stats-kontoret tillgodofördt, enär detta embetsverk i Styrelsens hufvudbok debiterats för den uti Kongl. Maj:ts fastställda stat beräknade, i nyssnämnde tabell uppgifna summa.
Om deremot det uti riksstaten uppförda anslag, 1,350,000: — med tillägg af de i förestående tabell upptagna särskilda inkomster, 344,534: 18. jemte för högt debiteradt pris å bröd från kronobagerierna i Kristianstads, Malmöhus och Göteborgs län 428: 97. 344,963: 15. 1,694,963: 15. jemföras med ofvanstående utgifter, ••••
1,687,993: 27. visar sig den i rikshufvudboken å fångvårds-anslaget uppförda besparing, 6,969: 88. § 2.
Sträf- och arbets fängelser.
Långholmen 94,764: 19. 220,420: 8.
Malmö 88,938: 36. 181,136: 86.
Norrmalm i Stockholm 46,713: 96. 88,893: 29.
Norrköping 16,144: 28. 38,660: 50.
Göteborg 2,916: — 12,4o6: 18.
Fästningsfängelser.
Karlskrona 550: 83. 22,005: 37.
Landskrona 13,144: 43. 84,423: 52. Ny-Elfsborg •••• 479: 30. 21,384: 91. Warberg 59,773: 43. 144,698: 36.
Disciplinkompaniet 7,848: 91. 32,195: 45. 2:dra och 3:dje kronoarbetskompanierna 118: 56. . 94,417: 86.
5;te dito 10,587: 50. 26,138: 25.
ICkde och 11 :te dito 6: 60. 55,340: 78.
Låns- och kronohåkten:
Stockholms stads kronohäkten — 17,084: 87.
Blekinge länsfängelse 86: 25. 27,593: 27.
Kalmar dito 223: 15. 31,196: 38.
Kristianstads dito 28,156: 25.
Elfsborgs dito 84: 74. 31,198: 77. Transport: 342,374: 49. 1,157,400: 95.
U. till 1865 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 135.
23 95 7 105 16 48 5 103 24 57 7 133 33 24 9 117 24 80 7 112 48 26 13 153 38 55 11 150 39 56 L 11 138 20 9 6 161 36 ! 45 ! — 10 152 12 17 3 95 | ! *>6 { 30 12 — 8 121 22 6 88 — 2 109 | 32 15 25 — 4 130 j 7 ‘24 12 — 7 117 95 16 6 __ 4 123 54 14 11 — 4 124 31 19 8 — 5 148 48 17 71 — 5 124 57 4 22 —— 1 127 71 29 35 — 8 160 11 19 29 — 5 115 15 17 39 — 5 98 41 22 80 — 6 130 13 37 57 — 10 173 97 26 13 — 7 121 89 21 83 — 6 106 28 5 71 — 2 90 19 5 33 — 1 86 95 23 4 — 6 181 61 — — — 132 48 11 57 — 3 140 27 58 29 15 157 71 — — — 114 48 6 21 — 2 115 6! 17 98 — 5 122 1 48 ; 1 24 74 7 121 42 | Förplägning. l:o.
Vid straff- och arbetsfängelset å Långholmen » dito i Malmö
Vid straff- och arbetsfängelset å Norrmalm i Stockholm ... » straff-fängelset i Norrköping » arbetsfängelset i Göteborg
Per medium
R:dr 3:0.
Vid straff-fängelset i Karlskrona » dito i Landskrona » dito å Ny-Elfsborg i Warberg
Per medium 87 21 24 4:o.
Krono-arbetskarlar:
Vid Disciplin-kompaniet 105 19 29 » 2:dra och 3:dje Krono-arbetskompanierna 112 35 31 » 5:te Krono-arbetskompaniet 98 96 ' 27 » 10:de och ll:te Krono-arbetskompanierna 141 54 39 Per medium 115 55 5:o.
Fånge i läns- och kr ono fängelserna:
Stockholms Stad 83 j 49 Blekinge Län 91 10 Kalmar dito - !
102 1 44 Kristianstads dito 114 82 Elfsborgs dito 93 83 Gefleborgs dito 107 48 Gottlands dito 110 20 Göteborgs och Bohus dito 129 40 Hallands dito 106 86 Jemtlands dito 123 49 Jönköpings dito 130 76 Kopparbergs dito i 95 86 Kronobergs dito 81 2 Malmöhus dito 107 33 Norrbottens dito 136 40 Skaraborgs dito 95 76 Stockholms dito 84 45 Södermanlands dito 84 48 Upsala dito 81 62 Wermlands dito 158 57 Westerbottens dito 132 48 W ester-Norrlands dito 128 70 Westmanlands dito 101 42 Orebro dito 114 48 Östergötlands dito 108 85 Per medium
Medeltal af kostnaden vid samtlige fångvårdsanstalterna / - 135 — Transport: 342,374: 49. 1,157,400: 95.
Gefleborgs länsfängele 605: 41. 28,851: 89.
Gottlands dito 205: 20. 7,280: 30.
Göteborgs dito 60: 70. 36,509: 76.
Hallands dito 125: — 23,289: 49.
Jemtlands dito 60: — 11 545: 92.
Jönköpings dito 75: — 24,573: 71.
Kopparbergs dito 61: 64. 20,324: 64.
Kronobergs dito — 19,366: 62.
Malmöhus dito 95: 50. 29,790: 12.
Norrbottens dito 15: 37. 10,300: 7. Skaraborgs dito 46: 86. 33,782: 16.
Stockholms dito 66: 96. 28,278: 18.
Södermanlands dito 115: 24. 19,478: 85.
Upsala dito 20: 90. 19,906: 55.
Wermlands dito 53: 29. 24,340: 72. Westerbottens dito 104: 59. 10,194: 42.
Westernorrlands dito 153. 5. 21,988: 30.
"^Vestmanlands dito 8: 20. 22,138: 99.
Örebro dito 212: 97. 20,883: 94.
Östergötlands dito 67: 49. 33,907: 72.
Af Kongl. Fångvårds-styrelsen disponerade inkomster och bestridda utgifter 1,450,006: 32. 83,859: 97. Summa 1,794,534: 18. 1,687,993: 27. § 3.
Kostnaden för fångars och kronoarbetskarlars underhåll, beklädnad och sängkläder vid de särskilda straff- och arbetskompanierna har under revisionsåret i medeltal uppgått till de i följande sammandrag upptagna ) elopp, nemligen:
(Bil. litt. U.) § 4.
Den af Kongl. Majit för