Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men om ock, hvad sorn af RiksStåndens olika åsiger vill skönjas, fulla tillämpligheten af of'annämnde 6g § vore tvifvelsmål underrastad, borde i allt fall, efter Utskottets anka, företrädet lemnäs åt det behandlingsiatt, hvarigenom främjades ett af Riksens iträn der uttala dt bestämdt slut, i fråga om tllmän uppoffring till förekommande af tnskildta förluster; och Utskottet finner Siedes Grundlagens rätta förstånd, särskilta ömande omständigheter och Riksens händers egen värdighet samfält påkalla ä - 312 Constitutions-ZJtskottets betänkanden rendets hänskjutande till Förstärkta StatsUtskottet Genom ProtocollsUtdrag får Constitu-I tionsUIskottet tillika vördsamlignn bifogal
Sju dess Ledamöters i målet yttrade sär. skilda mening.
Stockholm den 15 November 1823, Utdrag af ConstitutionsUtsJottets Proto coll den 15 November 1823. S. D. Föredrogos Ridderskapets ocl Adelns samt BorgareStåndets Remisser a1 den y:de och BondeStåndets af den io:di dennes, hvarigenom — Andre åter yttrade att RiksgäldsCon toiret icke med egna medel, utan endast såsom Banquens Ombud och på dess vägj^j nar, bestridt t ilialDisconternes utredning) att inkomsten och utgiften dervid, likasom vinsten eller förlusten, varit och är ingea annans än Bankens; att, på denna grund ifrågavarande, nu mera, efter utredningen fullbordan, opåräknade utgift jemväl korn me att i sjelfva verket tillhöra Banken men Constitutions-Utskottets betänkanden, 313 men icke RiksgäldsContoiret och att sålunda 69 § Regeringsformen vore härvid helt och hållet otillämplig, samt ändtligen att målet, antingen det betraktades såsom rörande en tillfällig utgift från Banken, eller såsom motion om försutten prfescriptionstids återställande, är, i båda händelserna, af egenskap att kunna afgöras genom Tre Stånds be lut, och att, der Två Stånd stadnat emot Två, böra förfalla:
Det en da behandlingssätt, som enligt dessa Ledamöters öfvertygelse, instämde med Grundlagens klara föreskrift, hvilken de trodde sig ovilkorligen förbundne att efter bokstafven tillämpa.
Mot beslutet reserverade sig, på de !ör minoritetens mening anförda skäl, Herr 'rofessorn Doctor Cederschjöld, Herr Proessorn Doctor Forssell, Herr Professorn poctorn Thyselius, Hetr Stats StadsMajoten Weslin, Herr Grosshandlaren Rydberg, Herr Lagmannen Falkman och Herr CorntoerceRådet Egge.
Ut Supra Ex Protocollo J. D. Walerius. Bihang till R. S. Prot, 3:dje Sami. 40 514 Constitutions Utskottets Eetcinhanden.
N.-o 76.
Memorial till Riksens Strinder, rörande en till besvarande, i förstärkta Stats{jtskottet föreslagen, af Bor gar eStåndet förkastad Voteringsproposition.
ConstitutionsUtskottet har emottag!!
Proto:ollsutdrag för den 10 dennes, a t innehåll att, ehuru respective MedStånden ej instämt i dess Beslut att förkasta den i BevillningsUtskottet> Memorial N;o 49 föreslagna 7:de Voteringsproposition, i målet rörande TullBevillningen, BorgareStåndet likväl, enär 71 § Regeringsformen uttryckligen förmår att, om Tre
Stånd afsiå hvad ett särskildt Stånd, i en elier annan del af Bevillningsutskottets förslag till grunderna för Bevillningen, sätten af deras tillämpning och Beviilmngens fördelning, yrkat, men detta Stånd ändock vid sin mening förblifver, saken skall åt Förstärkta StatsUtskoltet till afgörande öfverlemnas, samt enahanda s' äl, hvilka ansåges verka till antagande af om* förmälde 7-de Propo idon, äfven skulle le. da derfiän att, öfver huru många delar a ett förslag till Bevillning Förordning nå got Riksstånd än stadna! i olika beslui ConstitntiönsUtskottcts Betänkanden.
315 mot de öfrige, en enda Voteringsproposition öfver hela förslaget icke dessmindre kunde fasställas, funnit sig ej böra eftergifva sin i Grundlagen förvarade rätt till omröstning i Förstärkta StatsUtskottet öfver hvarje de 1 af TullTarifFen, deruti Ståndet varit skiljaktigt; I följd hvaraf Vällofl, BorgareStåndet undandragit sig ali omröstning öfver Propositionen, intilldess ConstitutionsUtskottet, till hvars pröfning de» stridiga frågan hänsköts, sig deröfver utlåtit.
ConstitutionsUtskottet, sorn tillika inhemtat alt Högvördige PresteStåndet numera med Vällofl.
BorgareStåndet hufvudsakligen sig förenat, får, till besvarande af Remissen, vördsamligen yttra : att den föreslagna propo itionen, ställd på bifall till en, efter Bevillningsutskottets upprättade Tariff, alla varor åsatt TuliBevillning, med Contraproposition [å afgörandet, genom särskilda omröstningar, huruvida Tullen å vissa varor må, enligt BorgareStåndets förslag, höjas eller sänkas, tyckes framställa en förkortningsmethod, som icke slår väl tillsammans, hvarken med de i Grundlagen bestämda former, eller med hvarje RiksStånds rätt, att göra sin röst gällande i den minsta omständighet af de så vivti ~ r* ga beskattuingsmålen, samt att, då, jemlikt 316 Constitutions-TJtskottets betänkanden, Regeringsformens 71 §, BevillningsUtskottets^ alla för lag kunna partielt gillas eller förkastas, och då 53 § Riksdagsordningen förbjuder proposition, huruvida votering bör ega rum, men den ifrågavarande Propositionen icke allenast åsyftar votering öfver förslaget, helt eller i massa, utan ock, med ja besvarad, afskär möjligheten för omröstning öfver delarna, och såmedelst i viss måtto innefattar en proposition om det skall voteras, ConstitutionsUtskottet fördenskull anser Yällofl. Borea o reStåndet hafva varit, enligt Grudlagen, befogadt att, med ogillande och uteslutande af merberörda 7:de Proposition, yrka omedelbart företagande af omröstning öfver dem som efterfölja.
Ankom den 21 November 3823.
Memorial till Riksens Ständer, med för. slag till ändring af 59 § RiksdagsOrdningen.
Ju längre innevarande Riksmöte fram - Constitutions-Vtshottets Betänkanden. 317 skridit, dess mer har ConstitutionsUtskottet öfvertygat sig alt, så framt ett medel ej kan utfinnas till minskande af Riksdagshandlingarnas oformliga vidlyftighet, man skäligen måste befara, icke allenast en ständigt vexande tryckningskostnad, utan ock ett ännu större ondt, omedfiinnligheten af både redaction och utgifvande.
Det mest säkra och kraftiga correctiv häremot vore, efter Utskottets tanka, ofFentligheten af samtliga RiksSiåndens Sessioner, hvarigenom isynnerhet
Protocollens utförliga trykning blefve umbärlig; Men emedlertid och intill dess för vissa Stånd en mera passande och rymlig local hinner anskaffas, torde man ej böra lemna oförsökta de medelbara och partiela utvägar, sorn, utan hinder af Grundlagen, eller med dess förändring i smärre reglementariska delar, skulle åtminstone småningom och i någon mån leda till ändamålet.
* Med antagande således af de hufvudgrunder, att icke antalet af åhörare, men det dem öppnade tillträdet bestämmer publiciteten, att, der Sessionerna äro offentliga, Protocollen lämpligen kunna i sammandrag tryckas, utan förlust för Staten eller Ståndet eller enskildt förläggareT att åt killiga mindre vigtiga artiklar af Bihanget jemväl torde medgifva en abregerad tryck - giS Constitutions-XJtskottets Bctänkanden. nine;, samt att, hvad ändtligen angår kostnaden, den för Bihanget alltid borde af Staten bestås, men den för Protoeollen, efter Ståndens beslut vid hvarje Riksdag, antingen genom enskildt förlag eller af allmänna medel bestridas, får, med anledning af gjord motion, ConstitutionsU skottet, för grundlagsenlig behandling, vördsamligen underställa Riksens Höglofl.
Ständer följande förslag till ny redacdon af RiksdagsOrdningens 59 §, i tvänne Moment fördelade: § 99- Alla hos Riks St cm elen förda Frotocoll skola, så tidigt ske han, genom trycket utgifvas, med undantag blott af sädana ämnen, som hvarje Stånds enskilda oeconomie beträffa.
De Stånd, hvilkas sammanträden hållas offentligen, må kunna låta Protoeollen tryckas i sammandrag ; men de öfrigas böra in extenso tryckas. 2:0 Sådana Handlingar, hvilka till samtliga RiksStånden inlemnns eller från dem utgå, skola icke i Protoeollen intagas, utan der endast till sina rubriquer anföras.
De böra, såsom ett Bihang till samtliga RiksStåndens Protocoll, särskildt och 1 Constitutions-Utskottets Bctänkanden. 515 på Statens bekostnad, från trycket utgifvas, K emun gens Propositioner .Riksens Ständers underdåniga Skrif velser samt RiksdagsBeslutet, till hela deras vidd, mende öfriga Handlingarna, allt efter Riksens Ständers förordnande, antingen in extenso eller ock i sammandrag.
Stockholm den 21 November 1823, N:o 78.
Ankom den 4 December 1O23.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af Ridderskapets och Adelns återremiss på Utskottets förslag till etttillägg i 28 § Riksdagsordningen.
Genom ProtocollsUtdrag för den 23 nästlidne October, hvilket den 20 dennes ankommit, har ConstitutionsUtskottets den 14 i för tnämnde månad, under N;o 66 aflåtna Memorial, angående ett föreslaget tillägg i 28 § Rik dagsOi dningen, blifvit från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln återförvisadt, med åtskilliga för Ståndets gemen amma tanka förklarade anmärkningar, sorn åsyfta, dels bestämmandet af Utskotts - 320 Constitutior.s-Utskottets bctänkanden.
Suppleanternes antal, efter omständigheter* na och i män Ledamotspersonalen, dels en fydlsgare uttryckt inskränkning af Suppleantens mnctions, endast till den händelse, dä ordinarie Ledamot af laga förfall hindras, dels ock det projecterade stadgandets hänflyttning till 79 § Riksdagsordningen, hvarest sättet till ledighets erhällande fiän Ledamolskap i Ut kotten afhandlas.
ConstitntionsUtskottet, som funnit anmärkningarne icke sakna giltig grund, förmodar att Resp. RiksStändens meningar i ämnet skulle bäst och lämpligast sammanjemnkas, om det allmänna stadgandet, rörande Suppleants-val, säsom egande sammanhang med de i 28 § Rik dagsOrdningen föreskrifna Ledamotsvalen, infördes uti denna §, med fasställande tillika af ett minimiantal, och om deremot i 79 § utstakades de särskilda fall, i hvilka Suppleanterne borde temporairt biträda Utskotten.
I sädant afseende fär ConstitntionsUtskottet, med modification af dess förra förslag, vördsamligen tillstyrka, det mätte i 28 § Riksdags - Ordningen , efter orden: ”Hemliga Utskottet väljes, då Konungen sådant äskar,” inflyta en så lydande ny punct:
321 punct- "För hvarje Riksens Ständers Utsiott, det sistnämnda undantaget, böra jemväl utses a hvarje Stånd minst Två Suppleanter, med det åliggande, som i 79 § vidare stadgas,” samt likaledes i 79 § efter orden: ”och gifve sådant derefter i sitt Stånds Plenum tillkänna,” redactionen på följande sätt förändras: 'då, i händelse leoighetcn beviljas, de 1 främst i ordningen varande Suppleanten emedlertid inta^e hans rum Sådant må äfven ske, när Ledamot befi anes af Laga förfall hindrad; Men har han, flera än Tt e gånger å rad, från Utskottets sammanträden, utan Laga förfall, sig afhallit, hvilket den främste derstädes varande Ledamoten af hvarje Stånd bör i vederbörande Stånds Flenum anmäla, vare den sålunda uteblifne från Utskottet skild.
Ankom den 11 Dacember 1523.
Memorial till Riksens Ständer, angående Herr A. von Har bmans dorff $ Motion Bihang till R. S. Vrot, $:dje Sami. 41 522 Constitutions-Vtskottets betänkanden. om förändring af 25 och 26 §§ i Ju stitiaeOmbudsmans-lnstructionen, Medelst ProtocollsUtdrag för den 23 sistledne October, ankommet den 1 dennes, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln behagat till ConstitutionsUtskottet remittera ett af Herr August von Hartmansdorff, på anförda skäl framstäldt, och af flere Herrar Ledamöters yttrande beledsagadt förslag, det måtte, i 25 § af JustitiasOmbudsmans-Instructionen orden: ”innan näst infallande Riksdag med döden afginge,” för ändras till: ”emellan Riksdagarna från ämbetet afginge,” samt 26 § i nämnde instruction erhålla följande lydelse: ”Afgår Justi tiaeOmbudsman från Ämbetet, under påstå ende Riksdag, före eller efter det I agtima valet till detta Ämbetes besättande, förhål les med utseendet af en efterträdare, på sätt 97 § Regeringsformen föreskrifver.
Afgår Justitieombudsman emellan Riksdagarna, sammanträde genast Fullmägtige öfver Banco- och Hiksgäldsveiken, och insätte i Ämbetet, genom ProtocollsUtdrag, den person Riksens Ständer till hans efterträdare emellan Riksdagarna utsett.
Blifver denne till verklig Justitieombudsman förordnat!, välje genast bemälde fullmägtige, samfält och per capita, en annan.
Lag samma vare, om denne person rättigheten Constitutions-Vtskottets betänkanden.
325 till efterträdandet sig emellan Riksdagarna afsäger, eller eljest derifrån afgår.
Under påstående Riksdag förhålies dermed enligt 98 $ Regeringsformen.’’
ConstitutionsUtskottet finner^Lessa förändringar dels stridande mot Grundlagen, enligt hvars klara bokstaf och mening Suppleanten, hvilken måste ega samma qualiteter, som hos Ordinarien erfordras, är bestämd att efterträda JustitiaeOmbudsmannen, äfven örn denne under Riksdagen, efter Lagtima valet, afgår, dels numera öfverflödiga, sedan Utskottet föreslagit, ej allenast i Memorial under N:o 63 af deci 14.
October, ett nytt Stagande i 26 § af JustitiaeOmbudsmans-Instructionen, hvilket samtlige Rikstånden redan gillat, utan ock i Memorial under N;ris 6a och 73 af den 13 October och 15 November, två särskilda tillägg i 98 § Regeringsformen och 63 § Riksdagsordningen, dem jemväl samtlige
Vid sådant förhållande, och enär först i den händelse att berörda Grundlagstil* lägg vid nästa Riksdag blefve afslagna, något behof af Justi t i Ombudsmans-Instructionens ytterligare förändring synes kun 324 Constitutions-Tjtskoltcts betänkanden, na uppstå, tror Utskottet sig ej böra Herr von Hartmansdoiffs förevarande Motion tillstyrka, utan( hemställer vördsamligen, om icke den måtte anses förfalla.
Ankom den si December 1823.
'Memorial till Riksens Ständer, vied förslag till ändring i 43 och 44 §§ Riksdags Ordningen.
En Ledamot af Höglofl Ridderskapet och Adeln har, genom ingifven Motion, gjort ConstitutionsUtskottet uppmärksamt på de olägenheter, sorn uppstå aftvå eller flira Utskotts förening till samfällt behandlande af en remitterad fråga, och särdeles på den, vid sammansatta Utskotts förvandling till Nämnd, inträffande oformlighet att samma personal, hvilken, i egenskap af Utskott, endast formerat en underordnad och beredande myndighet, sedermera upphöjas till en Öfver-Instance, en skiljeman RikssStånden emellan.
Constitutions Utskottets Betänkanden, 325 Vid öfvervägande häraf, har hos Constitutionsl dskottet förekommit att, likmätigt 56 § Regeringsformen, allmänna frågor skola hänvisas till behörigt Utskott; Att jemväl i 54, 4/h 49 oc^' 75 § § Riksdags-Ordningen nyttjas ordalagen: visst, särskildt, vederbörligt Utskott, eller det som med målet befattning egt; Att, enligt 51 §, ämnen af olika beskaffenhet icke få i en skrift sammandragas, hvarmed synbarligen åsyftats att ingen väckt fråga måtte fordra remiss till flera än ett Utskott; att 43 § tillåter Utskotts sammanträde med annat eller andra, för gemensam öfverläggning, icke för gemensamt beslut, samt att stadgandet i 73 § Riksdagsordningen om Utskotts förstärkning till Trettio Ledamöter af hvarje Stånd, tydligen haft för ändamål att dess vanlige Utskotts Ledamöterne, hos hvilka en genom handläggningen redan vunnen, tillförlitligare sakkännedom måste väntas, skulle deltaga i afgörandet, men icke dessmindre kunna dervid öfverröstas af de invalda nya, som fördenskull borde tillsammans bilda ett starkare antal än den högsta ordinaira Utskotts-personalen : hvadan ConstitutionsUtskottet ock förmodar att det under sednare Riksdagar uppkomna mis förhållandet härrört frän en felaktig tolkning, så väl af 43 § Riksdagsordningen, i afseende på det Utskotten des 326 Constitutions-Utskottets betänkanden. lemnade tillstånd att nied hvarandra sammanträda in Plenis, sorn äfven af 1 Mom. 44 S, hvarest, med afvikelse från ordalagen i 56 § Regeringsformen, stadgas att målen böra utredas af behöriga, icke behörigt, Utskott.
Då nu dessutom, jemlikt 54 och 36 §§ Riksdagsordningen, hvarje ärende af större omfattning, eller sådant, som icke på visst Utskott heror, obehindradt kan förvisas antingen till något förut i Grundlagen bestämdt, eller till ett särskildt för tillfallet nedsatt Utskott,, och då afsigten med de i 43 tillåtna £emensanima öfverläggningar häst torde uppfyllas genom Deputerades sammanträde, hvilket rådplägningssätt Lagstiftaren äfven så‘■om tjeriligast utmärkt, får, till återförande härutinnan af RiksdagsOrdningens rälta tillämpning, ConstitmionsUtskottet för grundlagsenlig åtgärd, vördsamligen framställa det förslag, att första puncten af 43 § mätte sålunda förändras: ”Skulle ett Utskott anse nödigt, att till öfverläggning or.i något ärende af särdeles vigt, med annat eller andra Utskott sammanträda , vare sådant tillåtet, på det sätt hvarom Utskotten öfverenskomma, dock alltid genom Deputerade, frän det eller de Utskott sorn bill - Constitutions-Utskottets Betänkanden.
327 kallas," samt usta Momentet af 44 § er“ hålla följande jemkade redaction: ”Konungens propositioner, äfven om allmänna frågor, hvarmed förstås sådana , som kunna eller böra komma under samtliga RiksStåndens öfverläggning och pröfning, må ej i Riksens Ständers Plena till omedelbart afgörande upptagas, u an skola öfverlemnas till utredande åt behörigt Utskott, hvars yttrande, deraf alltid ett exemplar må hvarje Stånd meddelas, bör, enligt hvad här ofvanföre samt vidare i Regeringsformens 56 § stadgas, föregå Riksens Ständers beslut; och kunna, när så nödigt pröfvas, Riksens Ständer genom Ståndens pluralitet, förelägga Utskottet viss tid till Betänkandets afgifvande.’’ Stockholm den 9 December 1823.
December i823‘ Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande öfver Ire Stånds återremisser på Utskottets Förslag, i anledning af dt särskildta Utskottets Betänkande 328 Constitutions- Utskottets Betänkanden. om Styrelseverkens reglering förekommande Grundlagsfrågor.
Röglofl.
Högvördige PresteStåndet och Valiofl.
BorgareStåndet, hafva nied Åtskilliga anmärkningar, som des a RiksStånd, hvart för ■ ig-, förklarat utgöra deras gemensamma tankar, återförvisat ConstitutionsUlskottets, under j\:o 72, den 11 nästlidne November, afgifna Utlåtande och förslag i anledning af de uti särskilda Utskottets Betänkande om en hy Styrelseverkens reglering, förekommande Grundlagsfråga ; hvarvid tillika Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Välloll BoigareStåndet förelagt Utskottet, till återreniissernas besvarande, Åtta dagars tid, räknadt från den 8 dennes.
I öfverensstämmelse med 56 Jf Regeringsformen, tillhör det således ConstitutionsUtskottet att, äfven der det ej funne s1 äl att förändra sin en gång stadgade öfvertygelse, söka i möjligaste måtto sammanjemka RiksStåndens tankar, och, att för öfrigt till deras behandlande anmäla de oförenliga kiljaktigheterna; Och Utskottet skyndar att uppfylla denna pligt# likväl med fästadt afseende å anmälknin garnet - Cons titti tionsUtskottets Betänkanden. 329 garnes R'ikildla besk. fiVi het och Stård<- Flu i aliteicns olver vägande.
L< u dnii’gs;ät\
BorgareStånrlet ftatnstaller an* tnärkningsvi«, den allmänna ats, ali, enär Särskilta Utskottets Betänkande gilindas på en Körtel.
Maj ts Nådiga Proposition, och skall vara att anse lika med en Stian, Särskildta Utskottets förslag bör, j< nival i de delar, hvari det icke af C<>n.-iillitintisL tskottet gillas, kunna hvila till afgörande vid nästa Riksdag.
Men då ingen annan ( rundlags behörig Pioponent af Grundlagsförändringar finnes, än Korungrn eller ConstiintionsL tskottet, då särskildta Utskottets Betänkande, ehuru löranledt af en Kongl. Maj ts Nådiga Skrifvelse, dock ej är någon .-Adan, och * j mindie nå^on Kongl. Maj:ts Propr» ilion, hvilken vanligen åtföljes af Redaction förslag, orh ej får modifieras, samt då dessutom icke särskildta Utskottet omedelhai ligen, ulan, i stöd af Riks.
Ståndens Remisser å Kongl. Maj ts
Nådiga skrifvelse , saint Organi ationsCommittéens och Särskildta Utskottets utlåtanden, Constiluti nsL tskottet framlagt förslagen, tror l tskottet dem rj kunna annorlunda Inhandla , än sorn des egna, på det sätt nemligen , att endast hvad Constitutions’ tskottet tillstyrker, må blifva Riksens Ständers Bihang, till Zt, $. Prat. 5'djt SamL 43* $33 Constitutions-Vtskotrets betänkandet». beredda, till rasta Rik dag hv*ilande yttrande; hvadan Utskottet förmodar, att Väl BorgareStåndet, med frånträdande af sin generella anmärkning, torde låta vid detta vördsamma förklaiande bero.
Mot de partiella förslagen vid 5 och 6 §§.
RegéringsFormen, handlande om StauRådets samman ättning, och hvilka ämnen, såsom egande med hvarandra oskiljaktig gemenskap, måst» i ett helt betraktas, anmäi ka : i‘o PresteStåndet, att, emot särskilta Utskottets förslag, Justitiae Statsministern bibehållits vid sin egenskap af StatsRådets och Högsta Domstolens främste Ledamot, ntan all föredragnings-befattning i StatsRådet.
Till Högvördige PresteStåndets närmare besinnande, öfverlemnar vördsamli» gen ConsiitutionsUiskottet, om icke Ståndet, på redan anförda, från Grundlagens anda och syftning hemtade skäl, täcktea nedlägga denna anmärkning och foga sig efter de tre RiksStånd, som härutinnan godkänt Utskottets åsigt. 250 Riddernkapet och Adeln, samt Borgareståndet, att en Krigsminister bör finnaa Cvnatitutions Utskottets Bctänkandtn, 331 För Lsndsförsvaret, och en annan för Sjöförsvarets ärenden; i sammanhang hvarmed Ridd»r»kspet och Adeln yrkar, atfc StatsRfidets L©?^motera collectiva antal, mätte ctfas frän Tretton tili Fjorton.
Som, i denne fr •g*, Två Stånd slädnät root Två, och meningarne hvilka å ömse sidor äro af vigtig» skäl understödda, icke medgifva någon sammanjemnkning, föranlåtes Utskottet till den vörds*mma hemställan, att, i händelse samtelig* RiksStånden iek» stall» förena sig, om enahanda yttrende, »kiljaktigheten må afgöras genom ConstitmionsUaskottet, försiaskt till Tjugu Ledamöter #f hvarje Månd, och får derjemte, för tidene vinnande, uppgifva en så lydande Voteringsproposition.
Den som vill att, enligt ConstitutionsUtskottets förelag, Land- och Sjöförsvarets ärenden sftola i Stat Rådet af en enda Krigsminister föredragas, röste Ja.
Nej, framställas till Grundlagsenlig behandling, det förslag vid 6 §.
Regeringsformen, att en Krigsminister må föredraga Landförsvarets* och en SjöMini ter Sjöförsvaret* ärenden, samt, i följd deraf, genom 5 Jf. stadgas StatsRåuspersonalens tillökning med en Ledamot.
233 Constitutions-Utshottets betånkandcn. 35<V Riddcr«kapet och Adeln, att Ju» 5t'ti eUanCi II*-iti bör föredraga GrundlagsO'Ii Ju-liticB trenden, undantagandes Iråuor t m ' åd i brottmål, hvilka skulle al RevisionsSecreterare förediagas, samt BorgarStåndet att Rrvi inus Secreterame bora hädanefter, sorn hittills, föredraga Justiliafren derna.
PresteStåndet lemnat Ju» Stitiaeärendernas föredragning åt Jusi i t i asSlatsIWinistern, och Valbifl BorgareStådeis anmärkning, icke åsyftar någon ny G)tind lags föieskiift, man endast fötkastandel af den föreslagna, men HögloA.
Ridder.skåpet och Allein samt Hederv.
BoodeSlåndet, nied eller man modifioalion, g illat Utskottets förslag, anser Utskottet lämpligast den medelväg, alt vördsamligen tillstyrka de öfrige R-speciive RiksSlånden antagandet af Högloft.
Ridderakapets och Adelns ofvan* berörde mening. i\rt Preste- och B irgareStånden, alt r edie JustitijeRevisionen hör stå under Högsta
Do stolens, icke under JustitiesC ancel 1 ercus förmanskap.
Denna anmärkning, föranledd af ett i Utskottets -Memorial influtit uttryck, och Cort stitutions-Utskot tets Bctankanden.
333 tillika derrf atf bemnlde Två RiksStånd icke ' eldt ainaga Justi-ifeCancellein så <»m Fon-diagande 1 StatsRidet, synes vid icke riglad mot något bestämdt förslag, eller ingående i Gt undtags redactionen.
Dock lår Utskottet häröfver meddela den vördsamma förklaring, att det visserligen anser JustitiasRevisionens Ämbets- och Tjenstemän underlyda den myndighet, som de betjena , och sålunda alven Högsta Domstolen. 5:0 BorgareStåndet, att StatsSecreterame må kalla , icke IVlini.lrar men Föredragande StaisRåd, Utskottet hemställer vördsamligen, om icke Vallöf!. BorgareStåndet, medel t den mer distinctiva, i sig sjelf likgiltiga lienämningens godkännande , behagade foga sig efter Re pective MedStånden. 60 Ridderskapet och Adeln, att från HofCancel lerens i Gund lagat ne antydda befattningar, må undantagas de, som Särskildta Utskottet ansett böra fiån han» Ämbete skiljas.
Utskottet finner ej skäl att förändra det begrepp om HofCancellern» constiiulioneli vigliga bestämmelse, sorn grundat 534 Constitutions-Utskottets betånkanden.