Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Prosten Fellenius anmärkte,, att orden Landets producter i Betänkandet borde för mera tydlighet till Landtrrianna producter förändras, emedan X^andtrrianiien annars kunde taga sig anledning , att utsträcka denna rättighet äfven till Stadens Handelsvaror.
Herr Grefven o,qh Ordföranden förnyade ater Propositionen å ofvanttämnde punkt, sådan den i Betänkandet finnes upptagen; hvilken Proposition med Ja och
Nej besvarades; och sedan votering härom blifvit yrkad; framställde Herr Grefven och Ordföranden följande justerade Voterings-Proposition:
Den som bifaller för sta punkten af lieredningens
Detänkaride skrifver.
Nej, införes i Redactionen orden Landtmanna-varor och producter, i stället för Landets producter.
HDen 14 Juli. 1361 Votering företogs härefter med slutna Sed* lar , men hvaruti Vällofl Borgare-Ståndets I^edamöter, enligt deras förut fattade beslut, ej deltogo.
Efter Voterings sedlarnas
Öppnande befanns voteringen hafva utfallit på följande sätt: Af Högloft.
Ridderskap et och Adeln Elfva Ja och Ett Nej. Af Högvördiga Prest-Ständet
Tio Nej och Ett Ja. Af Hedervärda Bönde-Siandet Elfva II Ja.
Härefter gjordes Proposition till bifall å 2 punkten af Beredningens Betänkande, rörande en fri utrikes Handel, hvilken Proposition af de 3:ne Ståndens Pluralitet med Ja besvarades.
Proposition framställdes nu i ordningen å första alternativet, uti Beredningens Betänkande, rörande Product-Placatets upphäfvande , hvilken af Höglofl.
Ridd. och Adeln samt Hedervärda Bonde Ståndets Ledamöters Pluralitet med Ja besvarades, men Högvördiga Prest-Ståndetk Medlemmar förenade sig med det uti Beredningen afgifna 2:dra alternatif angående sistnämnda fråga.
I öfrigt bifölls Beredningens Betänkande, rörande de öfriga omständigheter , som i sammanhang härmed blifvit af Beredningen upptagna och besvarade.
I anledning^ af hvad nu förevarit, ansåg Prest-Ståndets Ledamöter den fria inrikes Handeln böra inskränkas alli Landtmannä-producter , och att redaction uti Betänkandet i likhet här5-e Bandet. 171. 172, me^L 13G2 Den 14 Juli. med borde förändras; hvarjemte Prest-Ståndet, sorn förenat sig uti de öfriga delar af Betänkandet , afgaf följande yttrande, i frägan om Product-PIacatet : ”Det ifråga sälte Product-Placat har tillkommit, i ändamål att underhjelpa inhemska Skeppsrederierna, och den vinst som tillkommit Riket, genom! egen sjöfart samt Fragt-handel, är genom flera bevis ådagalagd; äfvensom erfarenheten vittnar, att Rikets nu varande förlägenhet blifvit i betydlig mån genom den under de sistförflutna år utländske
Män tillåt ne friare Seglation och Handel på Sverige förorsakad.
Vid ett sådant förhållande och då Kgl. Maj:t genom
Nådig försäkran för Rikets Borgerskap och Städer den 23 Februari 1789 under Privilegii-skydd förklarat, att Product-PIacatet alltid skall i sin helgd och till efterrättelse tjena, då Riket af Krig icke är oroadt, eller då andra särskilta orsaker till dess hvilande ej föranleda , och att, i sådant fäll, det likväl genast, sedan orsaken upphört, bör återställas i full verkan, anser Prest-Ståndets Ledamöter ingen önskan eller framställning i detta afseende kunna äga rum , emedan Kongl. Maj:t tliy förutan ej lärer underlåta, att i detta, likasom andra fall, iakttaga hvad med Rikets fördel är förenligt, och hvilken allmänna önskan ej behof ver förnyas. ” Herr Prosten Almqvist yttrade: '■Herr Grefven och Ordförandens berak" ning af Pluralitet, vid afgörande af frågan om Product-PIacatet och en fri Landthandel, kan JaS Den 14 Juli. jag för min del icke erkänna.
När ett Stånd förklarat sig icke kunna ingå i öfverläggning örn ämnet, såsom stridande emöt dess privilegier ; så anser jag
Utskottet vara desorganiserat, så att ingen öfverläggning kan företagas, ingen proposition göras och intet beslut fattas.*’ ”Att trenne
Stånd företaga sig afgörandet af en fråga, sorn det fjerde
Ståndet förklarar stridande mot dess Privilegier, är en oformlighet, stridande mot Riksdags ordningen.
Mindst kan i så beskaffade omständigheter tväflne
Stånd öfverrösta det tredje.” ”Denna min särskilta tanka anhåller jag ina få åtfölja Expeditionen till Respectiva RiksStånden.
” Härmed förenade sig Herr Prosten Ek.
Herr Prosten Levin anförde: att Prest-Ståndeta Ledamöter, redan ifrån början af öfverläggningarna förenat sig med Borgare-Ståndets Medlemmar.
Herr Kammar - Junkaren Lagerheim yttrade : ”Jag anser mig icke kunna undgå att anmärka, det Prest-Ståndet alldeles icke, på sätt Herr Prosten Livin nu först uppgifvit, från första början förenat sig med Borgare Ståndet, som ej velat ingå i pröfning af förevarande ämne, emedan de förmentes angå Ståndets privilegier, utan har Prest-Ståndet deremot, i öfverläggning om förevarande frågor, ordentligen ingått, samt i voteringen om första punkten jemväl deltagit, utan att vid början af öfverläggningen hafva gjort mindsta förbehåll, och utan att - Den 14 Juli. att hafva undandragit sig att i ■ öfverläggning och beslut deltaga.
Jag får till bestyrkande af denna omständighet åberopa Protocollets vitsord.5’ ”Att nu efteråt, sedan frågorna blifvit behörigen afgjoide, genom beslut, deruti man sjelf deltagit, framställa den mening, att då ett Stånd förklarar sig icke kunna ingå i öfverläggning om ämnet såsom stridande mot dess Privilegier, Utskottet borde anses desorganiseradt, så att ingen öfverläggning kunde företagas, och intet beslut fattas, förekommer mig högst oväntadt och besynnerligt, samt äfven stridande mot den öfvertygelse man forst ådagalaggt, genom det man ordentligen ingått i profning af ämnet.
Jag tror således att Prest-Siåndet, genom dess eget handlingssätt, gifvit styrka f ehuru må hända mot sin vilja, åt det resultat, som inom Urskottet uppkommit/’ ’’Att för öfript af frenne
Stånd tvänne ut O göra pluralitet emot ett, är hvarken någon oformlighet eller mot Riksdagsordningen stridande.” ”Då Prostarne Almqvists och Pevins yttranden åtfölja Betänkandet till Riks-Stånden, torde ofvannämnde af mig framställda vördsamma anmärkningar äfven få medfölja.” Och skulle Utdrag af Piotocollet, innefattande Prest-Ståndets J.edamöters särskilta mening, rörande ofvannämnde tv.änne omständigheter, Betänkandet till Riks-Stånden åtfölja.
Vörd - Ven 14 Juli. Upp!ä',t hos Samtliga Riks-Stånden d. 14 Juli» Vördsamt Memorial!
Inom Constitutions-Ufskottet har Motion blifvit gjord, att sedan i Rattegångs-sättet i måL rörande förbrytelser mot Tryckfrihets Lagen en Jury nu blifvit antagen, ett steg mätte tagas hvarigenom , i den händelse att erfarenheten bevisade denna inrättning icke uppfylla sitt ändamål , eller vara stridande emot Nationens lynne, det blefve möjligt att densamma lagligen afskaffa , och det förut gällande Rättegångssättet åter införa.
Då Constitutions Utskottet insétt v.igten af den anmärkning som blifvit gjord, och är öfvertygadt att erfarenheten vid Lagstiftningsföretag alltid bör noga rådfrågas, har detsamma, ehuru öfvertygadt att den antagna Jury, såsom sann i dess grund och lämpligast att 'befordra rättvisa vid sådana frågors afdörnande, der bestämd lag' ej kan vara nog utförlig, skall vara af största nytta, likväl till förslaget gifvit sitt tillstyrkande och får derföre till Riksens Ständer härmed föreslå, att derest Riksens Ständer fram-, deles skulle finna att den antagna Jury ej uppfyllde dess ändamål eller vore stridande mot Nationens lynne, det må vara öppet, sedan flatgan vid denna Riksdag blifvit väckt, att i laga ordning denna inrättning vid nästa.
Riksdag afskaffa , och den förut fastställda Rättegångs Ordningen åter införa; hvilket förslag till Riksens Ständer öfverlemnas , för att efter fjö Regeringsformen behandlas. Stockholm den 13 Juli 1813.
På J366 Ven 16 Juli.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström. C. v. Rosenstein.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin, Anders J son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
Ridd. och Ad. den 16 Juli 1 g 15* S.
D Efter skedd anmälan , att Ridd. och A* delns beslut till gillande, af Högloft. Siats-Utskottets Betänkande af den 30 nasti.
Juni, innehållande förklaring i anledning af de anmärkningar som blifvit gjorda vid berörde Urskotts Betänkande af den 29 Maj, rörande Hans Excellence m. m.
Hr Grefve Brahes Memorial, angående Bevillning för Dannemora Bergslags Jern-tillverkning , ej så vore bestämdt, att Hufvud» Betänkandet derigenom kunde anses antingen bifallet eller afslaget, beslöt Ridd. och Adeln att instämma i de tvänne Ståndens mening, som samtyckt, att målet måtte till Hans Kgl.
Majrt i underdånighet hänskjutas, att dervid taga den åtgärd Hans Maj:t i Nåder lärer pröfva nödig.
Den 16 Juli. 1367 S. D.
Föredrogs Utdrag af Högvördlga Prest» Ståndets Protocol! af den 11 dennes, med fram» ställning huruledes, då Rikets Acadernier häfva deras egna Jurisdictioner , och Taxeringar af alla under dem lydande personer alltid blifvit förrättade under deras Rectorers anförande , PrestStandet icke kunnat antaga Bevillnings Utskottets förslag till 4 Art. 4 §. 4 Mom. af BevillningsStadgan, utan önskat, att Stadgandet uti 1812 års Bevillning* Förordnings 5 Art, 4 §. 7 Morn., angående Academiska Taxeringar, må i stället för ofvanberörde 4 Mom. införas, ined inbjudning till de öfriga Respectiva Stånden, att uti denna anmärkning instämma; och fann Ridd, och Adeln skäligt att dertill sitt bifall lemna.
Utdrag af Frotocollet, hållet hos Högvår diga Fre st-Ståndet, den 16 Juli 1815 - S, D.
Föredrogos å nyo och biföllos nedan» skrifne ifrån Utskotten inkomna Memorial och Betänkanden , nemi.: ifrån Constitutions- Utskottet:
Om anmodan till Uag-Comitéen att i Tåg» förslaget fästa synnerlig uppmärksamhet på bestraffningssättet af de brott, som kunna emot Tryckfriheten föröfvas m. m*; ifrån Den 16 Juli. , . ifrån Stats- Utskottet : 3:0 angående ersättning för 18.12 års Mantalsskrifning?, provision i Norrbottens Län; 2:0 rörande Riks Statens 3:dje Hufvud-titel, innefattande F;örsvars - Verket till Lands och Sjös; <3:0 angående Stats-Regleringen i allmänhet jemte Projectet till RiksStat för ar 1816 och påföljande åren intill nästa Riksdag; dock med förbehållen öppen talan i de mål , som härmed äga gemenskap, men icke ännu äro sluteligen afgjorda; ifrån Särskildta Utskottet.- om försäljning af Confisquerade varor.
Ut supra. ■ Ex Protocollo J. U. Almqvist.
S. D. Efter uppläsande af Höglofl. Ridd. och Adelns Frötocolls-Utdrag af den 14 dennes, innehållande inbjudning till instämmande uti dess beslut att
Tjenstehjonens flyttningstid borde utsattas till den 15 October, samt för Stockholm, der tvänne flyttningstider äro, tillika till den 15 April, samt att uppsägnings tiden jemväl en -half månad borde förlängas, fann Prest-Ståndet för godt, att vid sitt förut lemnade bifall till Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottets
Utlåtande härom förblifva.
Ex Protocollo J■ U, Almqvist. S. B.
Den 16 Juli. 1369 S.
D. lifter ytterligare föredragning af Constifutions-Utskottets Memorial, orri utarbetning af förslag till en förbättiadRepresentation, biföll Ståndet hvad Utskottet hemställt, angående underdånig skrifvelse till Kongl.
Maj t i afseende på härtill nödiga Statistiska upplysningar, och lät for öfrigt vid Utskottets Utlåtande bero.
Ex Rrotocollo J U. Almqvist.
O S. D.
Återremitterades Cohstitutior.s Utskottets Memorial rörande tillstyrkta förändringar i Tryckfrihets-Lagen , samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Betänkande örn Båtsmans fördubblingens återstäilande.
Ex Rrotocollo .7. U. Almqvist. S. D.
Upplästes å nyo Coristitutions-Utskottets sedan den 14 dennes på bordet hvilande Memorial , innehållande; 1:0 förslag till en ny §. att införas imellan 37 och 38 §• §•
Regeringsformen; 2 0 förslag till ett tillägg vid slutet af 60 §.
Regeringsformen; 3:0 förslag till tillägg uti Riksdags Ordningens 46 och 56 §. §• 4:0 i 37° Den 16 Juli. 4 o hemställan om möjligheten att vid nästa Riksdag afskaffa Jury.
Och sorn emot dessa Memorial inga anmärkningar gjordes, alitsa skulle de samma jemlikt Regeringsformens $6 §. till afgöran de vid nästa Riksdag uppskjutas.
Ex Protocollo J. U. salmqvist.
Uppläst hos Högloft. Ridd. och Ad. den 16 Juli.
Högvörd. Prest-Ståndet den 14 Vällofl.
Borgare-Ståndet den <4 Hcderv.
Bonde - Ståndet den 14 __ Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Qeconomie - Utskotts Betänkande, i anledning af Kongl. Majit s den 24 sistl.
Maj me ädelt a Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående de af Hedervärda Bonde-Ståndet, vid åtskilliga Riksdagar , gjorda underdåniga ansökningar, om förändrade bestämmelser i afseende på lever er ingen af hö och kahn.
Uti Högstberörde Nådiga Skrifvelse, hvilken äfven innefattar fragan om en fri victualiehandel, men hvaröfver Utskottet redan, i förening - Den 16 Juli. *371 ening med Riksens Ständers Rag-TJtskott, den 16 sist i.
Juni , vördsam] igen till Riksens Ständer sitt utlåtande afgifvit, har Kongl.
Maj:t, rörande det nu ifrågavarande ämnet, behagat i Nåder förklara, huruledes, sedan Kongl. Maj:t, i anledning af Bonde-Ståndets, vid 1789 och 1800 årens Riksdagar, genom dess Talmän, anmälte underdåniga anhållan, att, till vinnande af gemensamma fördelar, både för Kronan och Räntegifvare, hö och halm, när de utgöra rente persedlar, mätte efter en viss vigt få levereras, nu hunnit häröfver inhämta de uppgifter ifrån landsorterna och de utlåtande ifrån vederbörande Embetsverk, hvilka, för ämnets utredning, voro oumgängliga; Kongl. Maj:t ville, i följd af de således inkomna upplysningar, inhämta Riksens Ständers utlåtande deröfver, innan Kongl. Maj:t stadgade sitt definitiva Nådiga Beslut; onskandes Kongl. Maj:t i Nåder a:r veta, huruvida Riksens Ständer voro tillfredsställa med det förslag til! nu vidtagande Författning i detta ämne, sorn Kongl. Kammar Coliegiutn uppgifvit och Rikets Arenders Ali manna Be red ning, med vissa jemkningar, i underdånighet tillstyrkt, eller om Riksens Ständer ansägo några ytterligare forändringar eller tillägg nödiga.
Af de från Handels och Finance Expeditionen af Konungens Canzli till Utskottet aflemnade Handlingar inhämtas, att, sedan Hedervärda Bonde-Ståndet, genom dess Talmän, vid 1789 och I800 årens Riksdagar, i underdånighet anhållit, att, till förekoinmand af tvistigheter, samt beredande af större säkerhet sd 1372 Den iC Juli. ■val för Kronan som Räntegifvare, fa , i stället för det förut brukliga, sättet, att aflemna rentehö, efter vissa valmar på lasset samt rente-halmen till ett visst kärfvetal • hvarvid så säkert mätt ej alltid skulle kunna iakttagas, att ju en vålm eller karfva möjligen kunde1 komma att blifva 'något mindre än en annan, och hvilket för Allmogen ofta kunde medföra hinder och olägenhet; Kongl.
Maj:t i Nåder måtte täckas förordna, att Allmogens rente-hö och halm efter ett visst pundtal finge utgöras dervid i underdånighet blifvit heroställdt, om icke, efter det Kongl. Majit, genom Nådig Resolution på Allmogens i Örebro
Län underdåniga enskilta besvär, den 2.3
Maj 1752 fastställt, att det hö och den halm, sorn Soldaten, enligt Gontract, af Roten uppbär, borde utgöras till en viss vigt, nemligen ett lass hö till 24 lisspund och ett tjog halm till 30 lisspund, denna vigt å renteliö och halm i allmänhet måtte Nådigst varda antagen och stadgad ; samt Kongl. Kammar-Collegium, hvars.' u". låtande i detta ämne blifvit, genom Nådiga
Rem tsér, af den 31 Mars 1783 Och den 22 Juli 1800, infordradt, och sorn tillika, under den 25 Juni 1811, erhållit befallning att i. underdånighet yttra sig öfvér Riksdags-Fuli mägtigens för Örebro och Glangham-- mars Härader Eric Pehrssons särskilta underdåniga ansökning', att rento halmen från dessa Härader matte elter vigt fä afletnnas,- funnit sig , i anseende tili elén- olikhet i beräknande af sa val vigt sorn Krorio-värdi å ifrågavarande rente» persediar , hvilken intiälfade* inom ■ särskilta orter - Den 16 Juli. 2273 (er af Riket, föranlåtet, att idella afseende, genom Circulaire Bref infordra uppgifter från Kgl. Maj:ts samtliga Befallningshafvande; så har bemälte Kongl.
Collegium , uti dess underdåniga utlåtande, af deri 19 December 1814, ansett, af dessa uppgifter, hvad fdrst höet angår, kunna inhämtas, att den skillnad, som i åtskilliga
Dan förekomme imellan ett lass hö af 40, 48 och 50 lisspund samt ett lass af 20, 24 och 25 liss pund , borde hänföras till benämningen och beräkningen af vinter- och sommar-lass, hvarmed det allmännast asatte Krono värderingspriset af 2 Daler
S:mt för ett vinter-lass och 1 Daler S:mt for ett sommar-lass jemväl instämde.
Den skillnad åter i vigten, som visade sig för hvarje lass af lika namn inom särskildta
Län, dels med enahanda och dels med olika Krono värderingspris, förmodades grunda sig ömsom på skiljaktiga liöslag, ortens större eller inskränktare höbergning, och ömsom på mer eller mindre afsättningstillfälien och deraf härrörande olika priser, hvaraf anledning kunde uppkomma dertill , att ett vinter-lass hö af 40 lispunds vigt, i en ort kunde äga samma värde, som ett sådant lass af '50 lispund i en annan ort, och ett lika förhållande med sommar-lass, från 20 till 25 lispund, inträffade; på skäl Karn mar - Collegium. funné betänkligt, att i underdånighet tillstyrka fastställelse af en lika vigt af ett lass hö, i alla orter eller Län, der Krono-värderings-priset är lika, och en ännu större betänklighet ansåges möta för de Län, der Krono värderings-priset, i jemnförelse med den antagna vigten är-olika; an - 1374 Den 16 Juli. anseendes Kammar - Collegium sig desto heldre böra i underdånighet hemställa, att i allmänhet den för hvarje ort eller
Län uppgifna och förut vanliga vigt å ett lass rente-hö, vare sig vinter- eller sommar-lass, äfven hädanefter borde bibehållas oförändrad och tjena till efterrättelse, ej mindre vid höets utgörande in natura, än dess betalande med penningar, efter årligt Markegångs-pris, sorn Kongi. Maj:t, genom särskilta Nådiga Kesolutioner, för Gottlands Län, af den 2?
Januari 1^66, samt för Kronobergs, Jönköpings och Calrnare Län, af den 4 Mars I774, fastställt viss vigt å rente-hö; likväl förmentes undantag härvid böra äga rum för Skaraborgs Lan, der icke allenast
Krono-värderings priset å hö är för särskildta Härader eller Fögderier mycket skiljaktigt, utan ock hö-lasset beräknas tillen betydligen olika vigt; hvarföre i underdånighet tillstyrktes, det Landshöfdingen i detta Län måtte erhålla Nådig befallning, att, efter vederbörandes hörande, inkomma med ett lämpligt förslag till jemkning af den olika vigt af ett lass hö, som Litti 1 Is varit antagen, och att Kongl. Maj:t täcktes derefter i Nåder fastställa huru härutinnan för framtiden bör förhållas; och beträffande åter rente halmen, så vore Krono-värderings-priset å en karfva deraf, för Stockholms, Svartsjö, Upsala , Södermanlands, Öster» göthlands, Hallands, Gefleborgs och Vester-Norrlands
Län, bestämdt till 12 penningar S:mt„ hvarmed äfven Krono-värdiet å ett tjog halm, upptaget till io öre S:mt för Kronobergs, Jönköpings, Calrnare och Skaraborgs
Län instämde; men Den 16 Juli, 1375 men deremot vore Krono-värdiet å en karfva halm elt öre S:mt för Orebro, Carlstads och Westmanlands
Län, samt 3 öre för ett lispund halm i Nordmalings Socken , numera hörande till Westerbottens
En lika stor skiljagtig* het i anseende till viglen af en karfva halm , förekotnrne i Landshöfdingarnes förslag dertill , grundadt på det i hvarje X.än förut vanliga förhållande.
Från Upsala , Calmare och Kronobergs
Län hade blifvit föreslaget 1* lispunds vigt af kärfvan , från Södermanlands 2§- lispuncls , från Östergöthlands , Örebro och Carlstads 2 lispunds, från Jönköpings 1 i lispunds, från Westmanlands 3 lispunds och från Gefleborgs
Län 3 lispunds 10 markers.
I afseende på det olika Krono-värderings priset, saknades all säker upplysning om rätta orsaken dertill.
Vid sådant förhållande, och då det olika Kronovärdiel uppginge till dubbelt belopp , räknadt ifrån ett till annat Län, trodde Kongl.
Kammar-Coliegium det vara betänkligt, att för orten med denna olikhet stadga en lika vigt å en. karfva eller ett tjog halm; i stället syntes det billigt, att, då halmens beskaffenhet och gångbara pris icke lärer hafva gifvit enda anledningen till det olika Krono-värdiet, vigten bestämmes med någon jemnkning, i förhållande till detta Värde.
För att kunna stagda denna vigt af en karfva halm, med det högre Krono-värdiet, eller ett öre Stint, ansåge Kongl.
Kammar-Collegium den enda och billiga utväg vara, att låta anställa profvägning af halm, som äger bättre och särare men likväl försvarlig beskaffenhet; att Den 16 Juli. att kärfvan dervid blifver af en alns tjocklek midtpå eller genom bandet ; att bindningen verkställes
Hvarken med stark hoptryckning eller mycket löst’, utan så, att kärfven får en medelmått:;; fasthet.- Af den skiljaktighet i vigten, sorn. dervid kan, komma att'visa sig , härrörande egentligen af längre och gröfre halm, kunde derefter ett medium tagas, som bestämde rätta vigten af en kärfve., hvilken i Krono-värdi upptages till i öre Sunt, och om hälften af en sådan karfvas vigt skulle finnas för ringa att utgöra vigten af en karfva, med 12 penningars eller ett halft öre Srmts Krono-varderingspris, heldst särskildt afseende borde fästas på det imellan orterna skiljaktiga förråd på halm och deraf uppkommande olikhet i gångbara värdet , skulle vigten å det sednare slaget skäligen kunna bestämmas till eller |- af vigten å halmen, med det högre Krono-värdiet; och i händelse detta förslag antoges, trodde Kammar-Collegium iärnpeligast vara, alt profvägnirtg bär i Stockholms Stad kunde anställas., genom Konungens Befallningshafvandes i Stockholms
Län försorg, i närvaro af Ofver Directeuren vid General Landtmäteri - Contoiret och Kammar Collegii AdvocatFiscal, samt det dervid utrönte förhållande i underdånighet uppgifvas till Kongl. Mains Nådiga granskning, och det Beslut, som i Nåder kunde anses lämpeligast att vidtaga.
Utom i Stockholms, Svartsjö .
Orebro, Carlstads, Upsala , Vestmanlands, Östergöthlands, Kronobergs-, Jönköpings, Calmars, Skaraborgs, en del af Götheborgs och Bohus» Hallands, Gefleborgs, Vester Norr* - Uen s 6 juli. i 3 77 Norrlands, Gottlands och Nordmalings Socken af Vesterbottens
Län, skall icke, uti de öfriga Länen af Riket, hö eller halm utgöra någon q ' renté persedel.
A Gottland vöre likväl endast hö af denna egenskap, men icke halm.
Kammar - Cbllegium förmodade, således att det skulle kunna anses öfverflödigt, a t bestämma vigten å hö och halm, för Stora Kopparbergs, Malmöhus, Christianstads, Blekinge, Elfsborgs, Jämtlands, Vesterbottens, utom Nordmalings Socken, och Norrbottens
Län, då de levererlngar deraf, sorn, under namn af gärd, utgöras, skola, till deras grund, vara af så skiljaktig beskaffenhet med rente-hö och hahn, att ett lika förhållande 1 vigten imellan dem i ke blefve nödvändigt ; utan bunde, vid gärders utgörande, hvad vigt sam heldst föreskrifvas och vara lämplig, allenast den imellan lika skattskyldiga blefve enahanda, och i fråga öm hö och halin, såsom hemkalls-persedlar till Soldater och Båtsmän , borde antingen upprättadt
Contract eller det allmänna förhållandet i orten tjena till efterföljt!.
Rikets A remiers Allmänna Beredning har, den 1 f, nästförflutne April, på de skäl , sorn sålunda blifvit af Kongl. Kammar-Coldeglum fram* stälde , i underdånighet tillstyrkt, att i allmänhet den för hvarje