Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skr af något Statsanslag vara för tidigt, innan man hunnit taga en sådan, åtminstone provisionel, öfversigt af behofven och för handen varande tillgångar, som den Herr Ståhle yrkat'; en serskild motion i detta afseende är äfven för flere veckor sedan väckt inom BorgareStåndet, af Borgmästare Landegren, och hit remitterad, å hvilken jag hade önskat Höglofl.
StatsUtskottet.för dess del behagat uppskjuta afgörande deraf, tills i sam - ioi Stats-Utskottets manhang med de igenom enskilda Riksdagsmän, vid denna Puksdag väckte motioner af alldeles enahanda beskaffenhet för andra Städer.
Utlåtande, angående den Förste IvammaiMusicus Berndt Crusell tillagde pension. (U. A.) Genom Remiss af den 19 nästlidnc November, har K.
Af de berörde Ansökning bilagde handlingar vitsordas, att redan år 1807 Directionen öfver K. Mits HofCapell och Spectacler försäkrat Crusell om en år - Betänkande n. io3 lig pension för dess öfriga lifstid, då lian antingen för alder och skröplighet ej mera vore i stånd att sia tjenst förrätta, eller
Directionen ej funne för godt att förnya det med Crusell ingångne Contract, på lika vilkor som förut; hvilken pension år 1818, i enlighet med Högstsalig Konung Carl XIIl:s afsigt och med Hans Maj:t nu regerande Konungens goda minne, då varande Förste Directeuren vid Kongl. Theatern, Hr Grefve G.
I anledning af hvad sålunda förekommit samt med hufvudsakligen fästadt afseende derå, att Förste KammarMusicus, Directeuren Crusell redan år 1818, med Högstsalig Konung Carl XIII:s vilja, erhållit försäkran om pension, samt andre högstbemälte Konungs Pensionärer vid den år 1818 verkställde Pensionsreglcring blifvit å Allmänna IndragningsStaten uppförde io4 Stats-Ut skottets tiJl sina pensioners åtnjutande, får Utskottet hemställa: att den bemälte Crusell i Nåder tillagde pension äfvenledes må uppföras på Allmänna Indragningsstaten, att utgå från den tid, Crusell lemnar sin nu innehafvande befattning och lön vid Kongl. HofCupellet och samma pension efter hans frånfälle tillfalla hans nuvarande hustru, derest hon honom öfverlefver, dock att i den händelse innandess något understöd eller anslag för Kongl. Theatrarne i Hufvudstaden af Statens medel beviljas, merberörde pension deribland inbegripes och från Indragningsstaten afföres.
Den åsigt jag framställt i frågan om understöd till Carlskrona Stads Fattigvårdsinrättning och som finues Höglofl.
Utskottets derom afgifne Utlåtande bifogad, åberopar jag ock nu, i afseende på merberörde pension för Förste KammarMusieus Crusell.
Memorial, rörande verkställigheten af den beslutade tryckningen af Lantlshöfdingarnes Betänkande n. i o5 senast inkoimie så kallade Fern års Berättelser. (Rgs.-A.) Sedan, enligt till Utskottet ankomne ProtocoIlsUtdrag, samtliga resp.
RiksStunden, med bifall till Utskottets Betänkande N:o5, beslutat tryckning af de till K. M:t senast inkomne, Landshöfdingarnes så kallade fem års Berättelser, så har Utskottet, i afseende på verkställigheten af detta beslut, skolat hemställa, om icke R.
M:t i Nåder låta för anstalta derom, att dessa Berättelser, tillika med det hos GeneralLandtmäteriContoiret författade Sammandrag af Tabellerne, hörande till samma Berättelser, varda med skyndsamhet till trycket befordrade samt uppläggas till ett antal af i5oo exemplar, och deraf 800 till RdksStåndens disposition öfverlemnas; hvarvid i underd. lärer böra anmälas, att tryekningskostnaderne komma, att, efter vederbörligen godkände räkningar, betalas af RiksgäldsContoiret utaf de till
Riks dagsutgifternes bestridande anvisade medel.
Betänkande, om inrättande af en allmänn Klubb för alla fyra Riks-Ståndens Ledamöter. (R:g:s-A.)
Hos Höglofl. R. o. A. har Hr von Qvanten Carl, föreslagit, att, på Statens bekostnad, mätte inrättas 106 Stats-Utskottets en Allmän eller gemensam Klubb, der Ledamöter af samtlige RiksStåtiden kunde samlas, för att discutera förekommande Riksdags-ärenden; hvilken motion, jemte åtskilige Ledamöters i ämnet afgifne yttranden, till StatsUtskottet blifvit remitterad.
I anledning häraf, får Utskottet förklara, att, efter dess öfvertygelse, inrättandet af en allmän eller för samtlige Riks-Ståndens Ledamöter gemensam Klubb bredvid de redan på spridda ställen organiserade enskilda Stånds-Klubbarne, skulle icke i någon måtto komma att motsvara Motionärens afsigt.
St:rs bifall, verkställigheten för en kommande Riksdag måtto kunna föreskrifvas.
— Betänkande n. 107 Klubb-Inrättningar vid Riksdagar blifva alltid oumbärliga; och de må organiseras på hvilket sätt, som helst, måste rum anskaffas; vid hvilket förhållande
På grund häraf föreslår alltså Utskottet: att det må uppdragas åt Riddarhus-Directionen * samt öfrige Riks-Ståndens Canzli-Directioner gemensamt, att till nästa Riksdag anskaffa, så vidt möjligt är, uti något välbeläget
Hus tjenlige Rum, så väl till serskilde Klubbar för hvarje Riks-Stånd, som en större
Rum, till gemensamt begagnande af alla fyra Riks-Ståndens Ledamöter; med iakttagande, att uti Hyres-Gontractet åt R.
Utskottet har blifvit öfverlemnadt ett, af Herr Betänkande n. 109 För hvad de såkallade LandtMarskaIks-Soire'erne kosta, jemväl enligt deröfver företeende räkningar.
Bro 80: i månaden, beräknadt från den 12 sisth November intill Riksdagens slut; samt för
Ved och Ljus, å denna Klubb, enligt behörige räkningar.
Till den Person, som åtagit sig dagliga vården , putsningen och tandningen af de i Riddarhus-Salen och förstugorne befintlige 36 Lampor eller Quinqueter, R:dr
Hos Ilogvördige PrcsleStarulct.
Till hyra för PresteStåndets Klubb . . .120: i månaden, beräknadt från den 1 sistl.
Hos Välloflig BorgarcStåndet.
Ljus på borden i Klubbrumraen . . . . 7: 24.- Tillsammans R:dr B:co 142: 8. - i månaden, beräknadt från Riksdagens början.
Talman. skottets oss, icke allenast, att, om : vår requisition , bekomma edovisnihg, än ock att, i : utgifter skulle yppas, få jörl ig anmälan.
PrestStåndets Talman.
Den 19 Januarii 182g.
Betänkande, rörande indragning af all Mathållning på Statens bekostnad, vid den så kallade Landtmarskalksklubben; samt om förminskning i Statens utgifter för KlubbInrättningarne. (R:gs-A.)
Uti ett hos Höglofl. R. o. A. den 4 sistl.
Dec. ingifvet Memorial, har Herr August Anckarswärd anfört, att i en tidpunkt, då Statsbehofven synas så stora, som nu och nödvändigheten till slut möjligen tvingar Representanterne att nekande besvara flera fordringar, synes det vara ett högt påkalladt föreseende, att
Och då utsigten synes vara till ett lika långvarigt riksmöte nu, som förra gången, så skulle Motionairen anse det vara väl, att i tid vidtaga den besparing han föreslagit, såsom utan tvifvel det kostsammaste af hela Inrättningen; och sätter han ingalunda i fråga, att Klubben genom denna indragning skulle förlora något af sitt egentliga föremål, som måtte vara tillfälle för Riksdagsmän att råkas, för att kunna samtala. 8 i jStats-Utskottets Denna Motion har, tillika nied åtskillige Ledamöters häraf föranledda yttranden, blifvit till StatsIJtskoltet remitterad.
Vidare har hos Efederv. BondeStåndet J. J. Rutberg från Norrbottens Län, uti inlemnadt och den 4 sisth December föredraget Memorial, anfört, att, vid sista Riksdag, uppgingo Riksdags-Kostnaderne till 22,000 R:dr B:co i månaden.
Af sådan orsak^ och då, vid denna Riksdag, efter allt utseende, ökade Stats-Utgifter mer, än någonsin förr, komma i fråga; och då behofvet af desse Utgifter i främsta rummet påkallar uppmärksamhet, hemställer Motionären, huruvida Staten vidare bör belastas med Klubb-kostnader; och föreslår, att förStåndens Klubbinrättningar ingen annan utgift, än hyran för Rummen, eldning och nödigt lyse må af allmänna medel bestridas; och har, vid förnyad föredragning af detta Memorial, den 8 December, Motionären, med anledning af N.
Insulins från Stockholms
BondeStåndets Klubb, som af motionens antagande skulle blifva en följd, anfört, att hvad angår Insulins yrkande, att Hederv. BondeStåndet hädanefter, såsom hittills, må på sin Klubb njuta Svagdricka och Tobak, på Statens V Betänkande n. ii5 bekostnad , så hade detta hos Motionären icke gått i beräkning, när han väckte Motionen, med hvilken han hade för ändamål, att fästa uppmärksamheten på nödvändigheten af en bättre hushållning med Statens Medel, och således egentligen på det stora hela; tilläggande, att, vid sistlidne Riksdag utgjorde kostnaderne för LandtMarskalksKlubben , .
B:co R:dr 3o,454: 4°- 6. — PrestKlubben „ io,48o: I. 8. — BorgareKlubben „ „ g,382: 28. - — BondKlubben „ „ a r,831 : 42. 4- B:co R:dr 72,149: 16. 6.
Och beträffande först Herr August Anckarswärds motion, rörande indragning af all mathållning, på Statens bekostnad, vid den så kallade Landtmarskalksklubben, så befinnes af de öfver 1823 års
För Herr LandtMarskalkens så kallade Soircer B:co R:dr 25,571: 3. 2. — Ridd. o.
Betänkande n. 1 »7 N:o 43.
(I.-A.) H os H. B. och A. har Herr Grefve Posse, Eric, samt, inom Vällofl. BorgareStåndet, Herr CommerceRådet
Santesson väckt motion om upphäfvande af stadgandet uti K. Placatet d. 27 Augusti 1723, enligt hvilkethvart tionde Skeppund eller tunna af den tillverkning som hemtas från Grufvor eller Malmstreck på Krono- och Kronoskatte-grund, måste till K. M:t och Kronan erläggas, då för sådana tillverkningar å Frälse grund endast hvart 3o:de utgöres.
St:r år 1809 stadgade grundsatts, alla lofliga medel och tillgängliga förmåner må begagnas för näringsflitens utveckling, hafva motionärerne sökt visa de olägenheter och förluster så väl för Staten som för den enskilte, hvilka uppkomma genom åberopade Författnings tillämpning, i det att rika tillgångar af dyrbara råämnen måste lemnäs obegagnade endast i följd af den jordens natur åtföljande dryga beskattning, då de deremot, rättvist och billigt belagde, kunnat bereda sys - 118 Stats-Utskottets selsättning åt en talrik personal och blifva föremål för en lönande export, hvarigenom Statens directa inkomst äfven befrämjats.
— Då derjemte erfarenheten visat hvad Herr Grefve Posse under dess Ledamotskap i K. Bergs-Collegium, ytterligare funnit styrkt, att Bruksrörelser och synnerligen Alun Verk, hvilka till Kronan erlägga hvart io:de, måst, för att kunna äga bestånd, tillerkännas förlängning i frihetsår, då-en skälig afgift kunnat åläggas och utgöras, har, på dessa hufvudsakliga skäl, af Motionärerne blifvit föreslagit, att afgiften till Kronan af Bruks- och Bergs-handtering, som hemtar Malm eller Mineral på Krono- eller Kronoskatte-grund, må bestämmas att, efter frihetsårens slut', utgå med hvart 3o:de af tillverkningen eller, såsom Herr Grefve Posse äfven yttrat, högst hvart 2o:de.
Utskottet, som till alla delar instämmer uti hvad Motionärerne anfört, får desto hellre till Pi.
Sttrs bifall hemställa: att afgifterna till Kronan för Bruks- och Bergshandteringen må bestämmas efter enahanda grund eller till hvart 3o:de, ehvad rudimåterien hemtas å Frälse- eller Krono- och Kronoskatte-jord, som de med nämnde handteringar förenade förlags- och bruknings-kostnader äro af jordens natur oberoende.
— Och torde, i händelse af bifall till Utskottets hemställan, underd. anmälan i ämnet hos K.
Jan. 182g.
Betänkande n.
KammarCollegierne samt K.
Till vinnande af reda och ordning härutinnan, har blifvit föreslagit, att alla sådana prenumerations-arrenden der de hittills ägt rum, rnå debiteras i räkenskaperna för det näst föregående året och, såsom hörande till dess skatter och afgifter, anses, då de äfven kunna vid den i Februari eller
Vid öfvervägande af detta förslag har Utskottet Bet änkan den. 121 i öfrigt inhemtat, att den i BiksStaten årligen påräknade sammanlagda summan af contanta arrenden utgör 32,ooo R:dr; att denna summa ej hel och hållen består af prenumerations-arrenden, men att, om äfven fallet vore sådant, det för StatsVerket ej vore af serdeles vigt om med incasseringen deraf till de vanliga uppbördstiderna årligen fördröjdes.
— Då deremot för Arrendatorerna, som vid tillträdet mäste vidkännas andra dryga utgifter till inventarier m. m., det ofta måste blifva känbart att på förhand erlägga någon del af arrendet, hvartill de skola hemta tillgång af årsafkastningen och då godkänd borgen för arrendets utgörande i allt fall bör presteras, hvadan det ej eller, i afseende på säkerheten, är för StatsVerket nödigt att upptaga det på förhand; så och i betraktande tillika deraf, att ett sådant arrende-vilkor dels verkar till nedsättning i arrende-anbud och dels, både till allmän och enskild skada, derifrån afskräcker mången skicklig jordbrukare, som ej kan af egna medel åstadkomma betydligare förskott eller genom lån dertill förskaffa sig tillgång, tillstyrker Utskottet: att denna inrättning för framtiden må helt och hållet afskalFas och alla arrenden, äfven då de ej, till följd af K.
Den 24 Jan. 1829. 122 Stats- Utskottets N:o 45- TJ
Lia ta tule, angående understöd af Allmänna Medel för Arwika Köping.
I 23 Arwika yrkat, oförenligt med Stats Ver':s-Förvaltningen i det liela och kan således ej till II.
Utlåtande, i fråga om uppresandet af en Minnesvård vid Lutzen, der Konung Gustaf II gelbert, motion väckt om uppförande, på Statens bekostnad, af ett Monument på det ställe vid stora Landsvägen emellan Städerne Leipzig och Lutzen, hvarest Konung Gustaf II Adolf är i632 stupade i striden för Protestantiska Religionen och Tysklands frihet, hvilket ställe nu utvisades blott af en, under namn af Schwedenstein, derstädes upprest vanlig gråsten, som fordom omslutits af Poppelträn, men hvilka i sista kriget med Fransmännen år i8i3 nedhuggits; tillstyrkande Motionären, att, om något afseende å Förslaget af R.
M:t måtte göras, att genom Dess Minister vid Kongl.
Preussiska och Sachsiska Hofven få upplyst, huru och på hvad sätt verkställigheten kunde tillvägabringas.
Och hafva uti motionen instämt Herr Rosenblad, Bernhard, samt Herr Friherre Boije, Ludvig, den förre med til Q lägg: att, då troligen den —November 1802 före nästa l8
Riksmöte inträffade, Rikets nu församlade Ständer borde besluta firandet af den Andra SccularFesten af den - N:o 46.
KronPrinsen Carl August: att omkring monumentet måtte inköpas ett stycke jord, att öfverlemnas till en Svensk Invalid, emot skyldighet att detsamma vårda: att, när invigningen deraf bråme att för sig gå nyssberörde dag, en Deputation af R.
St:r borde vara närvarande: kostnaden så väl härtill som till sjelfva Minnesvården utgå af RiksgäldsCoutoirets behållningar å Öfverskotten , dels å Allmänna Bevillningen dels å af StatsVerket inbetaide öfverskotts- och besparings-mede!: från och med år i832j; 100 R.
Preussisk Cour:t eller motsvarande summa i Svenska Ilancosedlar uppföras å RiksgäldsContoirets
Att mot stora och af Fäderneslandet förtjente
Regenter uttrycka folkets vördnad och tacksamhet eller bevara dyrbara Historiska minnen ifrån efterverldens glömska, dertill kan ingen Nation sakna medel och utvägar, och det gifves säkert ingen Svensk man, som icke för helgden af Gustaf II Adolfs minne villigt skulle göra någon uppoffring.
Stor van Gustaf II Adolph som krigare, större genom målet för 126 Stats-Utskottets sina segrar, men lika stor var ock Gustaf II Adolph som Regent och vårdare af ett älskadt Fäderneslands inre angelägenheter.
Äran af denne odödlige hjelte tillhör väl närmast det land, hvarifrån han utgeek och hvars
Och när Svenska Nationen med stolthet påminner sig sina segrar under den store Konungen, och sin egen, med Hans, förena - Betänkan den.
127 de ära, bör den med ännu lifligare tacksamhet ihågkomma de visa Institutioner hon ifrån Honom i arf fått emottaga och hvarigenom
Att fortskrida på den bana Gustaf II Adolph anvisade, att bibehålla de af Honom stiftade inrättningar, att upplifva och utbilda dem efter tidens klaf och en stigande upplysnings fordringar, anser
Utskottet vara det som i främsta rummet bör ligga Svenska Nationen om hiertat, och tillika vara den värdigaste täcksamhetsgärd, sorn kan egnas åt Gustaf Adolph den Stores minne, ett offer, sorn den förklarade hjelten säkert sjelf skulle af en tacksam efterverld häldst emottaga.
Utlåtande, i anledning af K. Mits Nådiga Remiss uppå underd. ansökningar, om nedsättning i Arrendet för Hemmanen Rörby oell Barkarby. (i.-Ä.) Till K. M:t har, år 1823, Arrendatorn af KronoHemmanet Rörby, i Lofö Socken, under Drottningholms Kungsgård, Eric Sundblom, ingifvit underd. ansökning, bland annat, att arrendet för nämnde Hemman, bestämdt, genom Contract d. 26 Sept. i8i5, till 128 Stats-Utskottets Si T:r Spanmål, hälften Råg och hälften Korn, måtte, såsom för drygt, varda i nåder nedsatt till 4° T:r.
Lagercrantz, meddelat den uppgift, att Rörby, i M:tal, skall äga, till årligt utsäde, 18 Tuni. 18 Kapi. åker, hvarå, efter ^ T:na på hvarje Tuni., ansetts kunna om året utsås i3 T:r 2g§ Kpr, hvilka, så vida ofvannämnde, nu gällande arrende-belopp, jemte 5 T:r 23tL Kpr KronoTionde- och dränge-spanmål, skulle kunna utgöras, borde gifva 6:te Kornet, då likväl någon tillgång ej blefve öfrig, till godtgörande af Clereciets rättigheter, Tjenstefolkets aflöning m. m., i synnerhet som den vid Hemmanet befintlige ängs- och betesmark vore af ringa betydenhet; i anledning hvaraf bem:te K:noFogde ansett sig böra i underd. föreslå arrendets nedsättande till 48 T:r 23^ Kpr, eller, enligt nämnde beräkning, 3J Korn af årliga utsädet.
Frih. Glaes Rålamb afgifvet yttrande, att Barkarby, under den tid Lager - Betänkanden. 139 Lagercrantz deraf varit innehafvare, blifvit, genom lians omsorg, betydligen förbättradt; men alt, efter H:r Friberrens omdöme, högre arrende, än 56 T:r Spanmål, det oaktadt, icke skulle kunna för samma Hemman betalas.
KammarCollegium tillika med K. M:ts Bef:b:de i Stockholms
Län, som förenade sig i underd. hemställan, alt arrendet å Rörby måtte nedsättas till det af Kronofogden Lagercrantz föreslagne belopp eller 48 T:r 23£ kpr Spanmål, dock endast på 5 år, efter hvilken tids förlopp det, enligt KammarCollegii tanka, borde ankomma på förnyad underd. ansökning och närmare utredande, huruvida antingen Arrendatorn måtte vid sådan förmån bibehållas eller ock det i Contractet utsatte arrende i fastställd ordning till fulla beloppet utgöras; Äfvensom, i afseende å arrendet af Barkarby, blifvit, i anledning af de om samma hemman lemnade upplysningar, i underd. tillstyrkt, att en sådan jemkning å arrendet kunde i Nåder fÖrordnas, sora å ena sidan afsåge Kronans säkerhet för arrendet och å den andra möiligheten för Arrén Jatorn att äga bestånd.
Och äro ytterligare ansökningar sistlidet år 1828 ingifne af så väl Sundblom, sorn Lagercrantz, deruti 9 i3© S t a t s-U t s k o 11 e t s de, under åberopande, att lila beskaffad arrende-eftergift sorn den af dera i underd. sökta, redan sistförflutne
Riksdag blifvit förunnad andra å Lofön belägna Kronohemman, framburit underd. anhållan, att dem, ifrån och med år 1823 och allt framgent, måtte i Nåder beviljas eftergift i deras utfästa arrenden för ofvannämndc tvänne Hemman; hvarvid Lagercrantz jemväl bifogat ett, d. 27 Julii 1826, af då tillförordnade Domhafvanden i Orten, P. J. de Laval utgifvet bevis, att Barkarby, enligt syne-instrument, som, i händelse af påfordran, vore att tillgå, funnits hafva, efter handkast, omkring 17 Tuni. väl häfdad Odal åkerjord till hvarje årgång; men att, med afseeende å jordmånens beskaffenhet och i förhållande till den afkastning af åkerjorden i Orten i allmänhet kunde påräknas, det nu stadgade arrende, jemte alla andra Hemmanet åtföljande besvär, vida öfversteg hvad detsamma, efter afdrag af kostnaderne för dess skötsel och åbyggnads underhåll lemnade i behållning.
Utskottet har öfvervägat hvad i ämnet sålunda förekommit; Och som de af Sökanderne, till stöd för deras underd. anhållan, åberopade handlingar icke lemna någon säker och fullständig kännedom om ifrågavarande tvänne Hemmans alla inkomster och utgifter, hälst afkastningen af Hemmanet Rörby ej finnes närmare bestämd, än genom det af Kronofogden Lagercrantz uppgjorde
Nu föreslås, att båda dessa rubriker måtte bibehållas, dock i3i Ståts-Utskottets så, att hvarje Tjensteman, efter göromålens beskaffenhet, må uppbära sin belöning, allenast elter endera, i likhet med hvad vid 1809, i8i5, 1818 och 1823 arens Riksdagar i Stockholm ägt rum, i följd hvaraf Arfvoden synas lämpligast för de Tjenstemän, hvilkas göromål i synnerhet fordra kunskap och skicklighet, samt Traktamenten för dem, hvilkas befattningar hufvudsakligast fordra möda; hvadan Secreterare torde böra aflönas genom Arfvoden och den öfriga CanzliBetjeningen genom Traktamenten.
För alt bibehålla en billig proportion, så att de, som erhålla Traktamenten, icke må genom Riksdagens längd bekomma en jemförelsevis större belöning, än de sorn få Arfvoden, hafva de sednare synts böra beräknas efter månad.
Då Höglofl. 11. o. A., i anseende till Ståndets talrikhet och organisation, alltid, i och för Riksdagen, behöfver en serskild Tjensteman, under namn af Riddarhus-Fiscal, hvilken äfven vid alla de förflutne, å annan ort än Stockholm hällne, Riksdagar undfått vedergällning af StatsVerket, håfve vi ansett denne Tjcnstemans Traktamente, vid innevarande Riksdag, icke skäligen kunna RiddarhusCassan påföras, utan i stället böra af de till Riksdagskostnaderne anslagne medel utgå.
B e t ä n k a ti d e n. 133 Hos HÖglojl.
Ridclerskapcl och Adelli: Arfvode för RiddarliusSecreteraren, i månaden R:dr B:co 3oo: - Traktamente för RdddarhusFiscalen, jemte sex äldste Canzlister, eiler Notarier, om dagen hvardera 4: 24-- Dito för 2:ne Ordinarie och 4 Extraordinarie Canzlister, om dagen hvardera. . . 3: — - Dito för 4 Vaktmästare, om dagen hvardera i : [6. - Hos Högv.
PrestcStändel: Arfvode för Secreteraren, i månaden . . . 3oot — - Traktamente för en Notarie 4< 24- ~ Dito för ?.:ne Ordinarie och 4 Extraordinarie Canzlister, om dagen hvardera ... 3: — - Dito för 4 Vaktmästare, om dagen hvardera i: i6.- Hos Vcillojl.
BorgareStändet ■■ Arfvode för Secreteraren, i månaden .
. 3oo: — '- Traktamente för en Notarie, om dagen. . 4: 24- "
Dito för 2:ne Ordinarie och 4 Extraordinarie Canzlister, om dagen hvardera . . 3: — - Dito för 3 Vaktmästare, otn dagen hvardera i: i6.- Hos Heder v. B ondeSt ändet : Arfvode för Secreteraren, i månaden .
— Dito för 4 Ordinarie samt i o Extraordinarie Canzlister, om dagen hvardera .... 3:
— Dito för 5 Vaktmästare, om dagen hvardera i: 16.
Hos ConstitutionsUtskottet : Arfvode för Secreteraren, i månaden . . . 166: 3a.
Traktamente för en Notarie, om dagen . . 3: 24.
Dito för 2:ne Canzlister, om dagen hvardera 2: 24.
Dito för 2lne Vaktmästare, om dagen hvardera 1: 16.
Hos StatsUtskottet:
— Dito för Secreteraren för RiksgäldsVerkets Ärender, i månaden 166: 32.
Traktamente för arne Notarier, om dagen hvardera 4‘ — Dito för 7 Canzlister, om dagen hvardera 3:
— Dito för 5 Vaktmästare, om dagen hvardera 1: 16.
Hos BcvillningsUtskottet; Arfvode för Secreteraren, i månaden . . .166: 32.
Traktamente för 3:ne Notarier, om dagen hvardera 3: 24.
Dito för 3:ne Canzlister, om dagen hvardera 2: 24.
Betänkande n. 135 Hos Lagutskottet Arfvode för Secreteraren, i månaden . . 1G6: 32.- Traktamente för en Notarie, om dagen . . 3: 24.-
Dito för en Vaktmästare, om dagen . . , 1: 16.
Dito för 3 Vaktmästare, om dagen hvardera 1: 16.- Hos ExpeditionsUtskottet : Arfvode för Secreteraren, i månaden. . . 166: 32.- Traktamente för en Notarie, om dagen . 3: 24.-
- Beräkningen af så väl Arfvoden, som Traktamenten synes oss, efter vanligheten och den verkliga arbetstiden, böra vid Ståndens Canzlier begynnas ifrån och med 4:de dagen före Riksdagens utblåsning samt fortfara till och med 8:de dagen efter Riksdagens slut; och vid Utskotten beräknas, ifrån antagningsdagen till och med 8 dagar efter Utskottets upplösning.
Slutligen föreslås, såsom billigt, att, på dessa hade Arfvoden och Traktamenten, förskott, heräknadt till och med den 3i:ste i denna månad, malte utbe - 136 Stats-U t skottets talas; och torde utbetalningen böra ske, i enlighet ined serskilde specifieationer på Personalen, undertecknade, i afseende på RiksStånden, af hvarje RiksSlånds
Utskott görotnålen skulle blifva så öfverliopande, att den antagne CanzliBetjeningen skulle behöfva hjelp vid renskrifningen, förbehålla undertecknade Utskotts Ordförande sig, att sådant framdeles till ersättning få anmäla.
Carl De Geer, C. t. Rosenstein, h. t. Landtmarskalk.
Ullberg, Joh. Os. Longberg, n. v. Talman. n. v. Talman.
Axel Lagerbjelke. F. B. Schwerin. A. Lejonhufvud. Casp. W- Ehrenborgh. Arv. Arv:son.