Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En af de förnämsta bland dessa senare är .Den KiindcIi.a Frcmskridbfore- ninp, som stiftades nu i November och arbetar i demokratisk rigtning.
Den verkar för att stämma allmänna opinionen till förnian för gvin- rians rätt och söker ratt väcka och underhalla intresset för alla poli- tiska och sociala fragor *.
Föredrag och diskussioner hallas tv % ganger i manaden.
Vid dessa har man sista tiden diskuterat fragan om hvacl som kan göras för att fGrb5ttra qvinnans ekonomiska ställning.
I Helsingör Gppnades i Maj detta ar en qvinlig läseförening.
soni har läsesalong och bibliotek samt later halla föredrag.
Qvinliga studenter.
Examen artium (studentexamen) har i Sr tagiu af 5 qvinliga studenter, hvilka alla tindergingo nämda pröfning vid frijken N Zahles skola.
~e,innukon&amp;ess.
En korrespondent till Droit des fcmmes föreslir, att en internationel kongress nästa ar matte hallas i Frankrike i och för qvinnofragans främjande.
Quinlipo srirdenter.
Ett stort antaL qvinnor studera f. n. vid universitetet i Paris, af hvilka dock de flesta äro utländskor.
5 af dessa studentskor idka astronomiska studier, men de flesta, ej f * re Xn 103, studera medicin.
Endast 8 af dessa senare äro fransyskor.
76 2ro ryskor, 3 österrikiskor, i turkinna, r indiska, o. s. v. - Under de sista 7 aren hafva i 8 doktorsdiplom utdelats vid detta unisversitet.
Qui~~nans rUsIräï /.
Vid senaste generalkonferensen i Florenz beslöto Valdenserna, att qvinliga fönamlingsniedlemmar efter fykla zr Sr skola ega rtittighet att rösta, men icke att yttra sig vid kyrkomöten.
QvinIipo litografer.
SSaväl i Rom som i Korigo arbeta äldre och yngre qvinnor vid litografiska anstalter och harva godt beröm om sig.
Senora Doloris Leonardi Casanovas hm icke länge sedan tagit sin medicinska grad i Barcelona.
Det säges, att hon vid
317 r 8 Brs alder Ilörjade sina studier vid iniiversitetet samt aflade sin första examen vid 1 3 3.r.
Hon har nu vid 19 ars aliler fullstSndigt genomg9tt sina niedicinska studier samt tagit flera pris.
Qnirrlip rrpp / i~inarc.
En fni Suchland har erhallit patent p9 en bromsinrättniiig.
förenad nied ett ringverk och afsedd för sl&amp;v %gartie, samt SS beskaffad, att kusken samtidigt kan både bromsa uch gifva rariiiiigssignal vid olyckstillbud.
@ nid@ ndaktur.
Ett för Österländska förh8llandeii högst ovanligt framsteg har qrinnofrilgan i Japan tagit derigenom att en infödd (pinna nyligen blifvit anstald i redaktionen för en a f g e vigti.
gaste politiska tidningarne i Tokio.
N. Amerika.
M r s fjranic S&lt;ir~thrvort har aflagt den erforderliga eden G r tilltrSdandet d sin plats som inspektris vid tullhuset i Hostoii.
Hiidanefter halva alltsa de qrii~nor, som föredraga visita- tionens verkställande af qvinliga tjenstemän, tillfälle att f8 denna sin önskan uppfyltl.
Fdrmta sfafrr,ias tucrrru rikaste qviirnor iiro .Mrs A.
' 1 '.
Stewri och Mrs Mark Hopkins, som hvardera ega omkring trettio millioner dollars.
Ett fruktbiir&lt;rnde ritsude sfiddes af ganila general Spinner, huilken var den förste, som för statens riikning sysselsatte qrinnor, d3 han iippdrog i t driii att Iijelp till att r.ïkna ~ienningar rid registrerings- byraii.
Nu Bro omkring 4,000 qrinnor anstiiIda i regeringens tjenst i \ Vashington, deraf 1,349 i Skattkaiiiiiiar&lt;lel&gt;nrte11ie11tet.
Arriarirn-Rnwn / - ko~rrl&gt;a~~ict.
I h t siiges, att af de ioz,ooo aktie-egarne i detta siillskap 9ro 16,000 danier.
Fc~.ie-hrishrlll~sk~l (~r.
I Hoston hiin; is ' flcra ferichush3.lls- och hus- flitsskolor, i hrilka unga flickor iinilcr soiiiniarlof \ .ct undervisas i hus- hbllsgöro~nfil och handarbeten.
San FrancisRo.
En qviiilig arl~etareförening har bildat sig i ii5innda stad med uppgift att tillverka kliider, grunda tv.ïttinr8tmiiigar, restaurationer, enklnre matstallen samt läsesalonger.
Aktiekapitalei Br ioo,ooo (lollars och hvar aktie lyder B i dollar.
I Ilfhphis, i ' l ' eiiiiessee, höjdes för tio Br sedan lirarinnornas 1611 till saninin belopp soiii Iiirarnes - och den dag i dag är finnas endast IRrarinnor i stadens all.1 oftentliga skolor.
Q-oirrlig jrrrisdoktor.
VYrdiglieten af Juris utriusque doktor har vid Smits college i Norihampton gifvits at Miss Amdia B. Ehvnrds.
Hon anses vara den första qvinna, som kreerats till juris doktor.
Den n r ~ ~ c r ~ a i~ntio~~elln ~ ~ s k a ~yhfcrhctsfurc~~i~~gt~~ (national Woman ' s Christian Temperance Union *) räknar f. n. zoo,ooo niedlemrnar, för- delade 118 omkring io,ooo lokalföreningar i alla unionens sinter.
I " öreningens ordförande är Miss farrrcs E.
1Villnrd och dess tidning bär naninet &gt;Union Signal *.
F a r p d Mnirrgs~~tgifr~ersRn.
Miss Carrie B r a s, mulattska, utgifver den i Petersburg i staten Virginia utkommande tidningen * The Virginia Lancet *, det enda pressorgan i Förenta staterna, som utgifves af en firgad qrimia.
f l a h i a Ett antal ö m h j e m d e qvinnor haf \, a bildat e n som har till uppgift a t t till billigt pris laga k l i d e r 51 ting.
förening, karlar.
I Phiindc / jhia finnas 8 q \, inliga Ifkare, som förtjena omkring 20,000 dollars o m Sret, 1 2, soni fönjena omkring ro,ooo dollars och 22, hvars praktik inbringar $1 d e m öfrer 5,000 dollars Srligen.
Nibrasha har tvf qvinliga förs.Xkringsagenter.
B i d a g ö r a goda affarer och förtjena pengar.
Ohio.
S a l l s k q ~ e t för grymhets förhindrande har vid sitt senaste f r s m ö t e besliitat att utstrscka sitt verksamhetsomr3.de till qvinnor, s o m misshandlas a f sina m5n.
Mrs Hc~~driCRs, d e n nyligen niiidne vicepresidentens hustru.
har blifvit vald ntt utgöra e n af dircktörerna för Heda gmf-kompaniet, som eger en af de största silhergrufvorna i Montana.
Rask qnintza.
.Mrs Sarah Daridson i Lower Boulder M.
' I '.
s k ö t 113 nyfret en björn med egen hand och köpte e n symaskin för skott- pengarile.
Fr&amp; obiindu brrrrpondr.ftr i k o har Dagny haft gkljen mottng.
eii bref, hvarr innchill sUker1 rknll intressera henner svenska Ilssm, hsarfär det hllr meddelas ulan namn.
nHJnförds d Redmr nf Dagny vtirdi uppt&amp; !dnnde emot ~Pyrrhusscgnr~ i l vi till Eder dcrfiir l %mbtir.
r h vnrmaste tacksamhet.
Vi tidskriflen Pramit.
I delas nf månen rön det s i mvcket hellre som vi veta.
all vlrt ni&gt;~fattniness~tt " Elii itinkmde denn.
ort.
Tidskriflen .Framfila har htirförinnan ofla uttalu aktningsdrdn l i g t e r i .givinnofrSgm.
h t var derföre s i mycket mer Iörvinande alt i samma tidskrift läsa uppsatsen + ' yrrhorscgrnr~.
som nedsutter och missaktnr v i n begrepp om scdlichcl.
könsförhillinden och %ktenrkav.
h i t a g f6rsitkrnn om var htignktnbg för Eder, och vUlönskan Mr Eder - - faasatta verksamhet i samma riktning rom hittilli.s 61.
- - - - - - Till &amp; d: " s j Dagny.
Ilvarför skrifn aldrig Svenska förfatinrinnor böcker i samma genre som t. u.
(förf.
till Slottsfrun i Provence), Herba Stretton.
(föd.
till Xrs Charles- ~Jesricds bön * m. m) bln \ Valtoo (förf.
till rl&gt;ei gamla vorth (förf.
till ~amiljen Schönberg Coltn).
O. Wildermuth, M. ihthusius och m b p andra?
De, rom i likhet med undertecknad.
önsko.
för arbelsklassenr ungii qvinnor förelitsa dylika med dlvir och bibliska sanningar blandade bertittelscr, Um alltid n6dpde att nnlitn öfverstithingar, der frtimmandc namn och frtlmmindc om- gifning gara det hela mindre nndcrhUlnndc för ihönmc.
Skulle icke möjligtvis " k o n af .Dagnys.
litsare kiinnn sig manad att, fylla denna brist inom v i r avniski litemur) Eller åtminstone.
vore det icke tilllltliet nit i &amp; ta rvmd d r u - t iter- g i h dc utländsks förf: r arbeten?
- Hiida.
Innehall: Sid Inlulningsord .................................................................................... I Symr.
Ont sjelfhjelp och IöncfDihlllmden ........................................... 2 Strödda tankar och ordspdk ................................................................. 7 I f i l i n, Drn litcrlirn rrnstcrns rjulfportrïtt ........................................ 8 1 p o, Vid nyhet IJaeni ................................ 11 I ' raktisk vttlgKrenhet: I Ett besök vid I&gt;iakonissinslrltcn ...................... 13 f S., Bref frPn Iiiistimin ................................................................. 15 r i ~, d ung och gnmind Ola Ilanrro~ och EIIIIJI En s t ~ ~ d e n t h i s t ~ bcdömd Erik Grnna af Gustnf af Geijeratrni ................................................. l7 Z 7 ' Till Finlands försim &lt;Ivinliga filosofie kondiilat ' l ' ocin .......... 22 K r a f f I.
E b i n g, Om friska och sjuka nerver - Hclso r B j,.
Ellm Fris *.
En sjelfhiogrifi frla scitonhundrit~ilet ................................ 33 Qrinnofdgm och socialisntcn i Tysklnnd ......................................... 45 i i (' lm niodedllrskapcn och ihöjlighrlcn af dess bekiimpnnde ......... 47 1Sn drJglrcfooii ............................................... Sa I ' rnkiisk viilgöreonhet: I I Glkljespaihösrnn 5.2.
I.itcraturanniiihn:; VdhilJu L n d 1 1 Döitmr och mödrar; Alfhild April, Hmd ingen ser: Anrn A I svart och rKdt ..................................... 53 11rnjchandn-i qvinnofdgmo .............................................................. 56 Stndgnr för lirc&lt;irik3il~rcnie1~Förb~n~Iets sjukknssn ................................... 6a Iii&gt;rmpondetisddcloing ................................................................ 63 Sjclfhjelp i forni af s ' ukhjelp .............................................................. 65 tiltdmdc o m qrinnofJrPkm Föredrag af Dr Schwnbe.
Hamburg 69 n i 1Sn sjelfhiogrnfi M n sextonhundrntnlet (forL1.)
..................... 7a h 7 ' t i l l Svurigïs qvinnor Poem 81: l / If., Hunrflirc hörn qviitnor dcltagn i valet nf Siadsfullinl * iige .............. 81 L ' tidandcn för och cmoi idden om en vlirnpligt för qvinnin i form af sjukvhd 87 TmrrioYn n j., Filn scenen I Hur nian gör godt, d A Ch E d p e n II Ensam, af r \ lfhild Agrell III Cormen .................................. 89 blvnjchm&lt;ln i qvinnofrlgnri .... 93, Knrrrspon&lt;lcnsafdelning ............................................................. (Omslngel) I h n qvinlip vdrUltsrörelrcri i England och hwd vi i Sverige af den hifva att 111m 1 .................................................................................. 97 FJlm h ' t !.
N k m ord o m do iyskc diktarner qvinnoiype r.
........................ 101 107 Lii~vlo.
Skol4if I .............................................................................. ~.
~ .. ....
Ititt eller ortttt) Med inleddng nf r \ llhild A p l l s .Ensa nr.
.................... i.
1 N$r3 Ord o m IJaniel Sten ' och Stclh Ctevr ........................................ 114.
Ilvajchandn i qvinnofrLgan .................................................................. 115 Korrespondeniafdelning ..........................................: .......................... 128 Ellrx Frits.
En sjcllbiognfi frin saxtonhundratder (slut) .......................... 129 Ännu en skildring af universilctslifveiu skuggsidor V h öfverliggzre af Thord Hordi ............................................................................... 14 % .l f. S., Brcf till Ungny .. fran Kristiania ................................................ 152 Ilöckcr för barn och ungdom ............................................................... 154 Ilvlijehandi i qvinnofrSgin .......................... - .- ...................................... 157.
Iiorrea andensafdelning ...................................................................... 159 FrrdriIa Urrinrr Om odKilligheten (Ur ett outgifvet b d.)
..................... i61 ~.
.................................................................... Roramundn Samskolcfr~ans utveckling i Finland Onämnd.
Min tmtjenirinnz Poem ........................................................ Sfe~htn.
S ort Sovelette.
Sid 1 %.
167 169 172 i74.
rlf II .. Fr % Norra Amerika Vilriittsrl~lrens fmmsteg .......................... N S Bre1 frin Kristiania ................................................................. Esstldt.
VVarnpligtcn och sjukrkrden ................................................... 176 IV 3 .. Prakttsk v11görenhet III Iirnd unga flickor klinca göra ............. r77 Frrdrika-B~mcrFörbu~dets ilnmötc ..................................................... 179. klvajrhandi i qvinnofillgan .................................................................. 182 Korrrrpondenrafdclning P&amp; &gt;L !tmrinnor., besvamit i f Cnrola FrSn K S dho.
hcsv d Rcd: n Uref från V l n af ritt&amp;n i alla riktningu ......... 188 mmgen far gift qrinnns egmdcriitt ................................................... 192 m brottsligheiifreqvenlen ' bland qrinnor och mlln .................................. 193 L E .. En feriefiird 202 Den qvinligi rilriittsrörclr n i England II ........................................... z06 Liurniurnnmil1c.n.
L If .. ikrr.
En sommanagn af A Ch Edgren; H.
Os So » Q a c * a &lt;a a Fredagen den 27 juli 1888.
B y r å: 8 Sturegatan 8 (ingång från Humlegårdsg.
10) Annonspris: 25 öre pr petitrad (
Tidningen kostar endast 1 krona fSr qvartalet.
Der W e l t mehr geben als sie uns giebt, Die W e l t mehr lieben als sie uns liebt; En nutidskonkurrens.
Af Inga Schenfelt (Elsa) *.
rittas föräldrar det kommit, dag lät dem bli guvernant.
Var dant t o k e r i.
inte kunde icke fatta hvarifrån dä deras äldsta dotter en veta, att lion ville ut och det hennes allvar.
Så- behöfde hon det!
Men då hon vidblef sin idé och förklarade, att den o c h den af hennes jemlikar föregått med exempel, gjordes ej flera invändningar.
Möjligen voro föräldrarne svaga för hennes ön- skan eller ock trötta på att se hennes missnöjda anlete o c h likgiltighet för hvad som omgaf henne.
G-enom vänner o c h bekanta fick Britta snart nog anbud på plats hos en godsegare i södra Sverige och det behagade henne.
Här b l e f ej ens fråga o m att se på betyg.
Britta var af familj, hade muntliga förespråkare, hade genom- gått elementarskola o c h vistats en längre tid i Paris.
A f samma skäl följde långt större lön, än en fattig flicka af tarflig härkomst vågat begära Dessutom var det j u angenämt att visa sig storslagen hela vägen.
N u fick Britta sysselsättning, som intresse- rane henne — för paryren; den skulle moder- niseras, tillökas, blifva elegant.
H o n ämnade imponera med den.
och så kom hon nu i granskapet af en garnisonsstad ... fantasien ut- spann angenäma framtidstaflor ...
Minst af allt sysselsattes hennes tankar med den befattning hon åtagit sig.
Å h, den skulle nog också gå för s i g!
Rustad med klädningssläp af dyrbart siden och Pariserspetsar, värdefulla nipper o c h ett intagande leende, gjorde Britta sin entré i det främmande hemmet — hon syntes mycket säker * A f förbiseende var förra numret ej signerad.
» En nntidskonkurrens » i Prenumeration sker: I landsorten: å postanstalterna.
I Stockholm: hos redaktionen, ä Stads- postens hufvudkontor, i de större bok- lådorna samt å tidningskontoren.
Nie um den Beifall der M e n g e w e r b e n, Macht ruhig leben und selig sterben.
på sin sak.
tvinade ej en minut på sin för- måga att kunna fylla platsen såsom lärarinna för den elfvaåriga, husets enda dotter.
* Lydia, i det på bästa sätt, undervisade tre trädde sin mor l:sta årg.
TTtg-ifninffstid: byarje belgfri fredag.
Sista numret i bvarje månad innebal ler en fattiga hemmet, använde tiden och hann med otroligt m y c k e t: af syskonen, sydde åt dem, bi- i hushållet.
B e r måste nu väfvas af glatta lifvet, sär- skildt åt Lydia, som ej fick k o m m a » för b a r » ut i främmande hus; två dagar i veckan upp- togs förmiddagen hos orgelnisten, der hon öf- vade sig i musik och läste språk med Maria, det senare dock ej m o t qvittning, utan m o t en måttlig kontant ersättning — o, så välbehöflig för u p p k ö p af garn m.
m., då faderns kassa alltid var klen.
Men oaktadt alla svårigheter sågs hon stän- digt glad och förhoppningsfull — den goda sinnesförfattning, som nyttigt arbete framkallar — o c h var en uppmuntran för alla inom familjen.
M e d denna sommar skulle dock siota strålen från deras anspråkslösa lyckas sol utsläckas — kanske för alltid; moln skockade sig liksom under den glänsande sommardagen, då naturen hastigt insvepes i mörka, hotande, åskdigra skyar.
Bref anlände från den lärarinna, hvars löfte L y d i a fått o c h litat på om anskaffande af kondition, att hon ännu ingenting kunnat verka för saken, som fått ett önskadt resultat.
D e platser, hon hoppats på och efterfrågat, voro redan upptagna, en af dessa utaf Lydias f. d. skolkamrat o c h vän — Britta.
» D e t t a » till- lade lärarinnan, » är högst förvånande, en rik flicka från ett godt h e m.
o c h m e d verkligt medelmåttiga kunskaper, men sådant blir allt mer o c h mer vanligt.
E n mani eller hvad det är att lemna hemmet synes hafva gripit ungdomen, o c h det är ett missgrepp af unga flickor, då de ej behöfva k o m m a bort.
A c k, hur många äro ej de, hvilka tvingas dertill af det närvarande eller för framtida bergning, och nu blifva dessa rätt ofta undanträngda.
De lyckligt lottade borde betänka det — äfven då de äro utan känsla för den oskattbara lyckan af ett föräldrahem, dess skydd, trygghet o c h omvårdnad, hvilket ingen annan ställning i lifvet kan uppväga.
B l i f nu ej modlös, jag vill ännu hafva dig i minne, ehuru mängden af sökande till dylika anställningar numera rekryteras ur alla klasser, under alla förmögenhetsvilkor i otrolig mängd.
D e t blir bäst att annonsera, skulle jag tro.
Börja g e n a s t!
» » A n n o n s e r a!
Ja, det är lätt sagdt, men för oss dyrt. » » Å h ja, pappa.
J a g har dock några slantar och får väl några till för de lektioner jag g e r, » sade L y d i a nedstämd.
D e t var ett hårdt slag, detta, hon hade litat så säkert på att i o k - tober få k o m m a bort.
H u r skulle det nu g å?
B å d e oktober o c h november gingo utan svar på hennes annonser, m o d e t svigtade, bristen i hemmet framstod allt tydligare.
Närmare jul k o m m o krafbref till hennes far, som lånat litet här o c h litet der.
H a n försökte dölja bref- vens innehåll, men b e k y m m e r låg öfver hela hans väsen, o c h då dertill k o m, att en dag den bästa kon i deras ladugård leddes bort af en främmande karl, blef tydligt — att troli- gen det öfriga af deras små egodelar snart skulle föras samma väg — o m ej snar hjelp kom.
Julfriden b l e f dock nu störd af dessa mörka utsigter o c h endast de yngste a f barnen kunde i sin ovetenhet njuta af högtidens fröjd.
* * * Lydias föräldrar sågo förr lyckligare dagar: fadern utgick från ett godt, bergadt hem, den yngste af flere syskon.
Studiebanan beträdde han med god utsigt
Tidningen utkommer i hufvudstaden hvärje helgfri fredag och kostar för ett qvartal endast I krona, postarvodet inberäknadt.
— Sista numret i till framgång, men efter att med heder hafva tagit studentexamen blef han sjuklig för en tid oeh det beslöts att han, skulle k o m m a i landt- bruksskola för att sedermera öfvertaga sin fäder- negård.
A l l t gestalterade sig derefter väl: han gifte sig med en förståndig och älskvärd flicka ur medelklassen, hon medförde någon förmögen- het o c h båda skötte sin ekonomi mönstergilt.
Ett tiotal år senare kom en brytning för många jordbrukare: stora anspråk å alla sidor.
L y x e n b l e f den despot, som allmänt höjde sin spira, det skedde en rusning att sluta sig under dess fana, fanan med » Tidsandan » som inskrip- tion.
Lydias föräldrar läto sig visserligen icke hänföras a f denna den nya tidens » M o l o k, » men ho blef alldeles o b e r ö r d?
Familjen var nu stor, konjunkturerna sämre; ett missväxtår bröt stafven öfver deras ekonomi och för att kunna skicka den äldste sonen till akademien samt tillfredställa några fordrings- egare måste egendomen utbytas m o t en mindre gård, som g a f ringa reveny.
N u gälde det att o m möjligt uppfostra barnen för sjelfförsörjning, Lydia, äldsta dottern, hade godt hufvud, lust för studier, musikaliska anlag.
Man ansåg henne lämplig för lärarinnekallet o c h fäste stora förhoppningar vid henne.
Så sändes hon i skola.
Under tiden tillstötte en förlust, visserligen obetydlig till summan, men här af afgörande verkan, för en borgensförbin- delse.
D e n slog ned likt en ljungeld utan ringaste förberedelse, ty den var gammal, nära nog bortglömd.
* * * Nyåret k o m nu m e d totalt störd kredit.
Hvarenda en liten fordringsegare uppträdde pockande.
fordrande gårdens försäljning eller ock — konkurs.
Ingen hade hjerta till att svika fanan med den lysande inskriften: » Tids- andan » för att rädda en broder från undergång.
Alla ansågo sig behöfva hvarje öre, räckte det också blott till att för en enda dag fylla » tidens fordritigar; » utan man dref rastlöst på nu, sedan Lydia ingen plats fått o c h således ingen lön till stöd åt sin fars affärsställning.
H o n var en klen säkerhet, det säg man tyd- ligt, o c h det var just till hennes skolgång fadern begärt lånen.
Man hade då gillat hans plan, nu klandrades den, stämplades såsom högmod, obetänksamhet.
sådan är verlden.
D e t b l e f ett rådslag i familjen.
H v a d var att g ö r a?
» J a g kan då ej längre stanna h e m m a » för klarade L y d i a med betänksamhet, » har allt för- länge tyngt på hushållet.
» D u har ej fått svar på sista annonsen heller kära barn, hvart vill du taga v ä g e n?
» Något slags anställning måtte väl stå till att få,.
» menade hon i förtviflans m o d.
» O m jag kunde bokhålleri ändå, eller telegrafi, pappa. » » E l l e r om jag kunde bekosta att du fick lära det, men alla källor till hjelp äro för mig utsinade, mitt barn, o c h, o c h • — om kort tid stå vi utan hem.
» Menniskorna äro obarmhertiga.
pappa, o, att jag blott finge någon sorts plats.
Orgel- nistens fru har en syster i M.
, hon har lofvat höra efter der.
på hotellet.
L y d i a vexlade färg, tårar k o m m o henne i ögonen.
» P ä hotellet!
N e j, n e j!
sade Lydias m o r m e d verklig häpnad.
» P å hotellet! » instämde fadern, » nej aldrig, b a r n; du vet ej hvad det vill s ä g a ».
» J a g tror att det blir påkostande, men har jag då ej försökt allt, som kan inbringa någon lön o c h som jag kan åtaga mig.
Handarbeten gifva I r * v I I K l I L * J IN månaden meddelar en fullständig mode- och mönstertidning.
— Uppgif å närmaste postanstalt namn och adress samt erlägg prenum.-afgiften.
ingenting att lefva a f.
fattiga flickor öfver- svämma jorden, tror j a g!
P o r endast vivre fås nog arbete, men det är jag, som har skulden att afbörda, icke du, du gode pappa, som gjort allt för m i g.
» Några månader senare antog L y d i a den i M.
erbjudna anställningen.
M e d hvilka känslor detta skedde, är lätt att förstå.
Pöräldrarne sörjde mera öfver denna hårda nödvändighet än hvad L y d i a åtminstone visade, iner än öfver alla andra fattigdomens hårda följder, de gjorde i det längsta invändningar deremot, men — nöd stod för dörren, o c h L y d i a ville lindra den.
D e t hette att hon skulle blifva förestånderska på hotellet, en plats, som dock har något sken af dräglighet för sig; först ville man dock se hur kapabel hon var för denna mera ansvars- fulla befattning, och till en början måste hon passa upp resande.
Öfverflödigt torde vara att påpeka, hvilka vidriga obehag mötte henne under denna tjensteutöfning.
* Lydias föräldrar och syskon hade sagt farväl till sitt eget lilla anspråkslösa hem o c h genast derefter inflyttat i ett par små hyrda rum, pröfning följde på pröfning.
likväl sågos de oförändrade i tålig sträfvan o c h orubblig kär- leksfullhet inom sig.
Hardt nära stod, att fattigförsörjningen måst gripa in i deras lif, då det lyckades familjefadern erhålla plats å ett brukskontor.
Detta var en ljusning om ock ringa, då hans lön måste - räcka till för sex personers hushåll utom behöflig hjelp till de äldste sönerna.
Deras största oro gälde dock L y d i a.
I hennes bref röjdes visserligen ingen klagan, endast glädje, då hon kunde skicka dem penningar.
D e anade d o c k, huru hon stred och led.
Så förflöt första äret af hennes tjenst nära till slutet, då ett för henne kränkande uppträde förekom, hvilket bringade henne från den till- kämpade besinning, hon hittils egt.
Hotellvär- den blandade sig i saken.
Det visade låg ej i hans intresse, att betjeningen sig » frånstötande » m o t hans g ä s t e r.
L y d i a b l e f ej uppsagd, man insåg hennes värde och önskade gifva henne bättre plats framdeles, men andra till varnagel att vara lagom finkänsliga måste hon dock tillrättavisas.
Sedan stormen lagt sig, Lydia gråtit ut sin bittra smärta, kännande sig andligen dödstrött, beslöt hon begagna sig af öfverenskommen frivecka o c h flydde hem.