Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Antalet af med posterna expedierade bref, som år 1854 utgjorde: betalde eller lösen underkastade bref 4,500,293. fribref 412,917. 4,913,210. och år 1855: betalde eller lösen underkastade bref 4,694,314. fribref 418,605.
5,112,919. har under år 1856 för betalde eller lösen underkastade bref ökats till 5,212,463. hvaremot fribrefven nedgått till 411,276v 5,623,739. och har således tillökningen i antalet af betalde eller lösen underkastade bref under dessa år utgjort 712,170. samt minskningen af fribrefven 1,641.
Tillökningen i sammanlagda bref-antalet har sålunda utgjort 710,529. 8 4.
Utgifterna för den med Post-verket förenade paket-post-inrättningen hafva under året uppgått till 40,535: 1. 2. (deri inbegripet understödet, 8,000 R:dr, till diligens-bolaget M 1.) ‘ Transport: 40,535: 1. 2. — 39 — under det inkomsterna endast utgjort hvadan en förlust å denna inrättning uppkommit af Transport: 40,535: 1. 2. 28,928: 46. 1. 11,606: 3. 1.
Är 1855 uppgick förlusten till 12,748: 4. 1. samt år 1854 till 13,379: 20. 6.
Assurans-afgifterna för medel, inneslutna uti rekommenderade bref, redovisas sålunda:
- Med anledning af den vid sednaste stats-revision gjorda anmärkning, att sedan General-post-styrelsen den 23 Mars 1854 afgifvit ett underdånigt förslag angående åtgärder till förekommande af post-röfverier, och Kongl. Maj:t, efter Stats-kontorets hörande, under den 3 Juli samina år återremitterat ärendet till Post-styrelsen, hade ärendet sedermera varit beroende pä Styrelsens handläggning, liar General-post-styrelsen, uti sitt afgifna underdåniga utlåtande, anfört, att det ofvan omförmälda förslaget var bygdt hufvudsakligen på förutsättningen, att
Styrelsen skulle få hafva ett slags räntelöst "kreditiv eller upp- och afskrifnings-konto hos Landt-ränterier och Tull-kammare äfvensom hos Bankens lånekontor i landsorterne; hvarjemte Styrelsen, för posternes betryggande, fästat vigt vid inrättandet al paket-poster med person-befordring, hvilket åter stöd i samband med ordnandet af post-skjutsen och rättighet för Post-verket, att under vissa betingelser påfordra gästgifveri-skjuts; men då emedlertid i sistnämnda hänseende icke något blifvit bestämdt, samt Stats-kontoret och General-tull-styrelsen, hörde i ämnet, förklarat. att den af Post-styrelsen begärda depositions- och assignerings-rätt hos Landtränterier och Tull-kammare mötte svårigheter, som ej kunde undanrödjas, hade hela grunden för Styrelsens förs lags-byggnad ramlat, och Styrelsen såg sig ej i tillfälle att sätta något annat i stället.
Då dessutom, under tiden och i anledning af Styrelsens förslag i ämnet, liikets Ständer förordnat, att
Banken och dess låne-kontor i landsorterna skulle för post-remisser emottaga deposition och gifva anvisningar, hvilket sedermera än vidare utsträcktes genom Stockholms enskilda bank och öfriga privat-banker, syntes skäl vara för handen att afvakta hvad pä sådan väg kunde åstadkommas jemte verkningen deraf; och hade, på dessa förenade skäl, Post-styrelsen, villrådig hvad den under dåvarande förhållanden skulle föreslå, funnit sig föranlåten och nödsakad att låta saken hvila.
Behållning från år 1855 Under år 1856 influtna assurans-afgifter Genom pöst-röfverier förkomne medel, som åter - 39,018: 21. — 144,905: 39. — bekommits 331: 3- ~ 39,349: 24.
— Ersättningar för bortkomne rekommenderade bref Behållning af assurans-médel vid 1856 års slut .
S:r 184,255: 15. — 786: 32. — 183,468: 31.
— Något yttrande, i följd af ofvannämnde Kongl, remiss af den 3 Juli 1854, har, enligt hvad Revisorerne erfarit, ännu icke ingått från Kongl. General-post-styrelsen; men I — 40 — d:å här ofvan anförda omständigheter icke synas innefatta något egentligt hinder för bemälde Styrelse, att med ärendet taga befattning, anse'
Revisorerne sig höra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på detta långa dröjsmål med handläggandet utaf ett ärende af så stor vigt för det allmänna. § 7. Sednast församlade Revisorer hade fästat uppmärksamhet dervid, att någon närmare post-konvention ännu icke blifvit afslutad med Norrige, och att således i detta hänseende Sverige fortfarande befunne sig på en mera främmande ståndpunkt till brödralandet än till åtskilliga utländska makter.
I anledning häraf har General-post-styrelsen, i sin underdåniga förklaring, anfört följande: »Anmärkningen och uppgiften, att ingen närmare post-konvention blifvit afslutad med Norrige, och att Sverige således befunne sig fortfarande i denna fråga på en mera främmande ståndpunkt till brödralandet än till åtskilliga utländska makter, är stridande emot förhållandet.
Väl är icke någon konvention, i den form, sådane vanligen upprättas, afslutad emellan Sverige och Norrige, emedan en1 dylik ej lämpligen kan ega rum emellan länder med samma Konung; men deremot har Kongl. Maj:t, genom nådigt bref den 15 Juni 1849', gillat och fastställt ett, efter dertill erhållet nådigt uppdrag, af dåvarande Ofver-post-direktören, i samråd med från Norska sidan utsedd fullmäktig, Statsrådet Stang, upprättadt förslag, innefattande bestämmelser angående post-förliållandena emellan Sverige och Norrige, att tillämpas från den 1 Augusti samma år.»
Oaktadt hvad sålunda för flera år tillbaka blifvit i denna fråga vidgjordt, hvarom sednast församlade Revisorer antagligen icke saknat kännedom, lärer det ej kunna bestridas, att Sverige, i afseende på postförbindelsen, intager mot Norrige en mera främmande ståndpunkt, än mot åtskilliga utländska makter; och borde utan synnerlig svårighet kunna inses, att föregående Revisorer med dessa uttryck åsyftat det frankerings-tvång, som vid bref-befordring mellan Sverige och Norrige eger rum, under det att ofrankerade bref kunna från hvartdera af de förenade rikena sändas till nästan hela det öfriga Europa, Enligt hvad Revisorerne nu inliemtat, har väl under år 1857 emellan Kongl. Norska Regermgs-departementet för det Indre och Svenska General-post-styrelsen ytterligare skrift-vexling egt rum, i ändamål att få herörda frankerings-tvång afskafiådt; — men denna skrift-vexling har icke föranledt till något resultat, emedan öfverenskommelse ej kunnat träffas om porto-afgiftens belopp.
Då likväl detta hinder lätteligen borde kunna undanrödjas, få Revisorerne förnya den vid sednaste stats-revision framställda önskan, att en närmare förbindelse i detta hänseende måtte emellan de förenade rikena så fort som möjligt åstadkommas. § 8.
I anledning af den vid sednaste stats-revision framställda erinran om behofvet af vissa förbättringar i post-anstalterna, så att, exempelvis, bref och tidningar måtte, när helst sådant kunde ske, befordras med ångfartygs-lägenhet eller på jernväg, har Generalpost-styrelsen, uti sin underdånigst afgifna förklaring, anfört, dels att bref och tidningar alltid försändas med ångbåt eller på jernväg, der sådant lämpligen kunde ske, men att det berodde på ångbåts-rederiernas godtfinnande om och på hvilka vilkor de ville medföra post; äfvensom Post-verket ej kunde betala porto för tidningar och fribref, då porto ej för desamma af Post-verket uppbäres, och icke heller för betalda brefporto-andelar till ångfartyg mer än en gäng, enär, om ett med ångfartyg kommet bref, för hvilket rederiet erhållit halft porto, ytterligare sändes med ångfartyg, emot halft porto äfven till dettas rederi, Post-verket deraf ej skulle få någon behållning; dels att de jernvägar, hvarå kommunikation egde rum, ännu voro så få och kommunikationen så afbruten, att postbefordringen derå hittills varit och ännu en tid torde blifva inskränkt till en obetydlighet.
Revisorerne anse sig härvid böra erinra, att då Rikets Ständer vid de t vänne sednaste riksdagarne anvisat öfverskotten å Post-verkets inkomster att användas till post-anstalternas utvidgande och förbättrande, det synes föga sannolikt, att Generalpost-styrelsen skulle, i följd af bristande tillgångar, varit urståndsatt att i sådant afseende vidtaga erforderliga åtgärder; hvilken förmodan äfven vinner stöd af räkenskaperna för revisions-året, som utvisa, att Post-verkets netto-behållning, uppgående vid slutet af år 1855 till 481,545 R:dr 11 sk. 8 r:st.
B:ko, under detta ar ökats till en summa af 567,012 R:dr 12 sk. 9 r:st. samma mynt; och lärer denna behållning, efter hvad Revisorerne inhemtat, äfven under påföljande år 1857 vunnit en ganska betydlig tillvext.
Vid sådant förhållande, torde det icke finnas något skäl, hvarföre, exempelvis, användandet af jernvägar såsom befordrings-medel för posten skulle behöfva uppskjutas till dess ett helt jernvägsnät kan, i en framtid, varda utsträckt öfver hela landet, då begagnandet af de tillfällen, som redan nu äro förhanden, skulle medföra väsendtliga fördelar för allmänheten inom en stor del af riket och på samma gång tillskynda de postskjutskyldige en icke obetydlig lättnad.
Att post-föringen, genom ångbåts- och jernvägslägenheters anlitande, skulle vinna ökad säkerhet, torde icke heller böra förbises; och må i sådant afseende endast anmärkas, att den betydliga förlust, som sannolikt drabbar Post-Verket i följd af det nyligen skedda post-röfveriet i trakten af Götheborg, kunnat undvikas, om ångfartygs-förbindelsen mellan nyssnämnda stad och Wenersborg blifvit begagnad för postens fortskaftånde.
i Att försändning af bref och tidningar på jernväg och med ångfartyg alltid sker, när så lämpligen ske kan, är visserligen af General-post-styrelsen uppgifvet; men da bedömandet af hvad härvid må finnas lämpligt eller icke beror af olika äsigter, synes denna förklaring föga tillfredsställande; — och Revisorerne hysa för sin del den öfvertygelse, att en tidsenlig förbättring af post-väsendet icke kan vinnas, med mindre än att ofvannämnda hastigare kominunikations-anstalter varda, öfverallt der sådane finnas att tillgå, icke endast såsom hitintills undantagsvis, utan allmänt och uteslutande använda såsom post-befordringsmedel; dock torde, till undvikande af misstydning, härvid böra tilläggas, det Revisorerne ingalunda förbise, att den nu ifrågaställa förändringen icke kan föranleda till indragning af de vanliga land-posterna, som i allt fall måste uppehålla förbindelsen till orter, belägna mellan jernvägs- eller ångfartyg-stationerna.
I öfrigt och då General-post-styrelsJen, enligt hvad dess ofvan anförda yttrande utvisar, i afseende å det allmänt insedda beliofvet af post-anstalternas ändamålsenligare ordnande, fortfarande hyser betänkligheter, hvilka icke torde kunna häfvas genom hvad Revisorerne nu framställt, hafva Revisorerne ansett sig böra hemställa, huruvida icke Rikets Ständer skulle anse lämpligt, att i underdånighet fästa Kongl.
Maj:ts nådiga upp 6 - — 42 — märksamliet på angelägenheten deraf, att åtgärder varda vidtagna, hvarigenom postväsendet må komma att motsvara nutidens ökade anspråk på snabbare kommunikation i förening med större säkerhet för post-befordringen. § 9-
Med anledning af det allmänt kända förhållande, att utländska tidningar och periodiska skrifter, som genom Post-verkets försorg tillhandahållas allmänheten, uppgå till ett särdeles högt pris, har det synts Revisorerne önskvärdt, att denna olägenhet måtte för framtiden kunna i någon mån afhjelpas; — och hafva Revisorerne, för sådant ändamål, ansett sig böra meddela följande upplysningar angående de bestämmelser, som i detta hänseende äro meddelade.
Genom Kongl, brefvet den 29 Juni 1831 förordnades, att de personer, som icke ville begagna enskildt ombud till utländska tidningars och skrifters inlemnande å Svenska Post-kontoren i Hamburg eller Greifswald, eller å vederbörande utländska Postkontor, utan reqvirerade desamma genom Post-verket i Stockholm, skulle erlägga betalning för sådana tidningar och skrifter efter en särskild taxa, som Ofver-post-direktören egde att, efter sig företeende omständigheter, för hvarje år fastställa, och hvilken taxa, med undantag af en efter prenumerations-summans storlek lämpad procent för risk och remiss-kostnader, icke i något fall finge öfverstiga hvad hvarje tidning eller periodisk skrift, genom enskildt ombud anskaffad, skulle kosta med beräkning af priset å afsändnings-orten och transito-afgiften.
Någon inkomst af den sålunda bestämda afgiften tillflöt likväl icke post-kassan, utan fördelades densamma emellan åtskilige post-tjenstemän ; och har äfven Kongl. Maj:t, genom nådigt bref den 21 November 1849, i sammanhang med ny lönereglering för Postverket, förklarat, ätt provisionen å de utländska tidningar, som genom Post-verkets tjenstemän reqvirerades, icke vore af den beskaffenhet, att den lämpligen kunde till Postverket indragas.
För att likväl komma i tillfälle att bedöma, hvilken förändring uti härför gällande stadganden skulle finnas lämplig, anbefalldes genom högstberörde Kongl, bref Ofver-postdirektörs-embetet, att för de 3:ne sistförflutna åren till Kongl. Maj:t meddela uppgifter angående antalet af reqvirerade exemplar utaf särskilda utländska tidningar, samma tidningars pris å reqvisitions-orten jemte derför belöpande transito-porto, det å dem af Post-styrelsen bestämda pris, samt hvad provisionen för de dertill berättigade tjenstemännen under året sammanlagdt utgjort.
Sedan Ofver-postdirektörs-embetet med dessa uppgifter inkommit, har Kongl.
Maj:t derefter, genom nådigt bref af den 30 November 1850, förordnat, att provisionen å de utländska tidningar och periodiska skrifter, som genom post-tjenstemännen införskaffas, får, med undantag af transito-portot, beräknas till högst 25 procent af priset å reqvisitions-orten.
Priset å dessa utländska skrifter bestämmes fortfarande genom årliga af Generalpost-styrelsen utfärdade taxor; och' få Revisorerne efter 1858 års taxa meddela följande uppgifter om prisen å några mera kända utländska journaler, äfvensom de, enligt erhållen uppgift, i bokhandeln gällande försäljnings-pris: — 43 — Enligt Bokhandels Post-verkets priset i taxa, Stockholm, riksmynt. riksmynt.
Engelska: Artisan 22,50. 12.
Art journal 48. 30.
Edinburgh Rewiew 36,75. 24.
Franska:
Illustration, journal universel 43,75 . 31,50.
Journal des Economistes 43. 35..
Revue des deux Mondes '... 65,75. 42.
Annalen der Physik und Chemie 36. 25,75.
Ausland 35. 25,75.
Berg- und Hutten-Männische Zeitung 21. 13,75.
Illustrirte Zeitung 31. 22.
Den betydliga prisskilnad, sorn vid jemförelsen af dessa uppgifter framställer sig, synes antyda, att ofvannämnde provision till post-tjenstemännen uppgår till alltför höga belopp; och torde således, genom en skälig nedsättning deruti, priset å de vid Post-kontor reqvirerade utländska tidningar kunna väsendtligen modereras. § 10.
Uti Strengnäs Post-kontors uppbörds-förslag för årets lista qvartal har dåvarande Post-mästaren derstädes, G. A. Tuné, upptagit såsom till Post-verket inlevererade postmedel 587 R:dr 16 sk. 1 rist.
B:ko, men General-postkassa-räkningen erkänner endast såsom leverering till post-kassan ett belopp af 267: 16. under år 1856 och 32 sk. under år 1857.
Den uppbörds-balans, som sålunda uppkommit, har dock genom Kammarrättens Advokat-fiskals-embete blifvit från Tunés sterbhus till fullo indrifven och under år 1858 till Post-verket levererad. 8 11.
Vid jemförelse emellan Linköpings Post-kontors uppbörds-förslag och samma Postkontors post-medels-räkning, hafva Revisorerna funnit sig föranlåtne anmärka, att uti 4:de qvartalets förslag upptages, såsom porto för med ångbåtar och diligenser ankomna och från andra post-anstalter karterade bref, ett belopp af tillsammans; 16 R:dr 32 sk.
B:ko, men denna uppbörd återfinnes icke uti post-medels-räkningen. § 12.
Säkerhets-handlingarna för de medel, Post-verket förräntar, hafva vid anställd inventering befunnits i behörig ordning, och bestodo desamma, inventeringsdagen den 3 nästlidne September, uti obligationer med ett nominelt värde af 555,533 R;dr 16 sk.
Banko, och ett inköpsvärde af 509,754 R:dr samma mynt.
Tull-verket.
Räkenskaperna, som ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, redovisa inkomster och utgifter på följande sätt:
Tillgångar 311,287: 21. 2.
Sjötulls-medel:
För inkommande varor 8,845,255: 11.
— För utgående varor 197,739: 31. — Nederlags-rekognition 17,040: 25.
— Transito-afgift 5,075: 3. — Konfiskationer 93,484: 22. 3.
Böter 31,077: 20. 9.
Straff-tull 1,056: 13.
— Strandvraks-medel 4,419: 5.
— Abandonerade varor 162: 29.
— Natt och år ståndna dito 391: — 3.
Observations-medel 2,586: 28. 4.
Extra inkomster 2,090: 30. 2.
S:r 9,200,378: 26. 9.
Fyr- och båk-medel 156,141: 43. 5.
Handels- och sjöfarts-fondens medel 874,258: 45.
— Diverse verks medel 3,017: 43. — S:r 1,033,418: 35. 5.
Skulder 1,929: 9. 4.
Summa 10,547,013: 44. 8.
Skulder 2,436: 32. 3.
Afkortningar, bestående uti restitutioner, beslags-andelar m. m. af sjötulls-medlen 186,323: 7. — „ fyr- och båk-medlen 200: 37. — Transport: 186,523: 44.
— Transport: 186,523: 44: — af handels- och sjöfarts-fondens medel 4,368: 43. 6. „ diverse verks medel 610: 5. •— S:r 191,502: 44. 6.
Ordinarie aflönings-staten 898,177: 34.
— Indragnings-staten , 19,670: 16. 9.
Pensions-staten 67,530: 4. 7.
Begrafnings-hjelp 3,155: 26. 8.
Arfvoden 10,124: 24.
— Rese- och traktaments-penningar 40,241: 13. 7.
Byggnader och reparationer, tomtören och hushyror 10,901: 40.
— Postporto 11,212: 25. 11.
Yed och lyshållning 9,330: 41.
— Skrifmaterialier samt stämplings-, trycknings- och bokbindnings kostnader 40,799: 14. 7. Diverse utgifter , 7,887: 4.
— Krono- och lots- samt kanal-betjentes gratifikationer 393: — — Extra medel 17,500: — — Hemliga utgifter 6,000: — ■— S:r 1,142,924: 5. 1.
Af fyr- och båk-medlen: uppbörds-provision 4,843: 7. 9. „ handels- och sjöfarts-fondens medel - 7,019: 18. 8.
S:r 1,154,786: 31. 6.
Sjötulls-medel 7,913,927: 41. 6.
Fyr- och båk-medel 151,388: 32. 4.
Handels- och sjöfarts-fondens medel 868,720: 11. 10.
Diverse verks medel 2,531: 47. 4.
S:r 8,936,568: 37. — Balans till år 1857:
Sjötulls-medel 247,205: 36. 2.
Fyr- och båk-medel 895: 21. 4.
Handels- och sjöfarts-fondens medel 13,190: 21. 6.
Diverse verks medel 427: 12. 5.
S:r 261,718: 43. 5.
Summa 10,547,013: 44. 8. — 46 — ^ Ofvanstående tabell utvisar, att brutto-uppbörden af sjötulls-medel uppgått till 9,200,378: 26. 9.
Om derifrån afräknas afkortningar .... 186,323: 7. — och utgifter R142,924: 5. 1. j 329 947.
12 1 uppkommer en nettobeliållning af 7,871,131: 14. 8. som öfverstiger den i riks-staten påräknade inkomsten 4,400,000: — — med 3,471,131: 14. 8.
Uppbörden af sjötulls-medel har äfven under detta år varit i betydligt stigande, så att då densamma 1854 uppgick till 6,658,962: 31. 6. och år 1855 till 8,003,028: 16.
2. denna uppbörd år 1856 utgjort 9,200,378: 26. 9.
Likväl liar, enligt särskilda nådiga kungörelser, spanmål, malen och omalen, af alla slag under loppet af år 1856 varit tullfri vid införsel, äfvensom utförsels-tullen å stångjern varit upphäfd.
Tullen för inkommen spanmål utgjorde 1855 15,091 R:dr 3 sk. och för utskeppadt stångjern 46,171 R:dr 24 sk.
De å sjötulls-medlen på afkortnings- och utgifts-titlar afförde belopp, utgörande för år 1854 1,101,409: 1. 9. och för år 1855 1,203,964: 19. 11., hafva, sammanlagda, under år 1856 uppgått till 1,329,247: 12. 1., således en tillökning mot föregående året af 125,282: 40. 2., under det tillökningen i uppbörd utgjort 1,197,350: 10. 7. Enligt föregående revisions-berättelse utgjorde de af General-tull-styrelsen till Kongl.
Ränte-kammaren levererade sjötulls-medel för år 1854 ett belopp af 5,515,052: 35.
2. samt påföljande år 6,738,424: 30. 5.; och hafva dessa levereringar för revisionsåret uppgått till 7,913,927 ll:dr 41 sk. 6 rst.
Aflidne Tullförvaltaren Finérs proprie-balans utgjorde vid 1855 års slut 110,822 R:dr 2 sk., och har densamma under år 1856 icke undergått någon förändring.
Revisorerne hafva icke funnit något att erinra vid dessa räkenskaper, Kongl.
Siiiidhets-kollcgiimi.
Detta verks hufvud-bok, hvilken jemväl lemnar redovisning för anslagen till Carolinska Medico-kirurgiska och Pharmaceutiska Instituten, har för nu ifrågavarande år utan anmärkning undergått revision i Kongl.
Deraf inhemtas följande: - 47 - Debet.
Tillgångar 197,396: 15. 5.
Stats-anslag å 2:a liufvudtiteln i 6,000: — — Dito å 4:e dito 1,833: 16. — Dito å 8:e dito 144,699: 16.
— Dito å 9:e dito 663: 24.
— Intresse-medel ... 205: — — Hyres-medel vid Carolinska Medico-kirurgiska Institutet 683: 16.
— Apotliekare-societetens bidrag till Pharmaceutiska Institutets underhall 1,000: — — Af studerande vid sistnämnde Institut erlagde afgifter 160: — — Extra uppbörd 13: 28. — S:r 155,258: 4.
— Värdet af tillkomna inventarier 1,700: 33. — Summa 354,355: 4. 5.
Skuld :. 796: 32.
Stats-kontoret anordnat 97,295: 5. 4.
Medico-legala besigtningar 4,365: 26. 3.
Svenska läkare-sällskapet 1,500: — — Vaccinationens befrämjande 2,425: 45. 9.
Barnbördshuset 2,085: 16.
— Barnmorske-undervisnings-anstalten i Götheborg 1,732: 1.
— Farsoters och smittosamma sjukdomars botande , 29,919: 32. 11.
Pensioner i Fält-läkare-korpsen 1,066: 32. —j Stipendier i dito 1,588:'42. 8.
Arfvode till Provincial-kirurgen i Stockholms län 150: — — Inrättningen för sjukes behandling med elektricitet och galvanism 580: — — Carolinska Medico-kirurgiska Institutet 3,338: 28. 4.
Pharmaceutiska Institutet - 2,243: 11. — Rese-understöd till läkare 4,800: — — Gratifikationer till åtskillige läkare samt e. o. tjenstemän och vaktbetjente 700: — — S:r 153,791: 1. 3.
Leverering till Kongl. Ränte-kammaren 4,706: 47. 4.
Dito till Kongl. Direktionen öfver Veterinär-inrättningen i Stockholm 259: 47. 7. Öfverföring till Kongl.
Direktionen öfver nämnde inrättning:
Förskott 231: 32. 5.
Värdet af berörde inrättnings fastigheter . och inventarier 70,063: 7. 4. 70,294- 39 9 S:r 75,261: 38. 8.
Balans till år 1857 : Kontant behållning
Fastigheter och inventarier Fordringar ...i. Utlånta medel Förskotter Summa 354,355: 4. 5. 4,592: 44. 11. 109,007: 47. 8. 5,692: 23. 2. 4,264: 26. 8. 947: 30. 1.
S:r 124,505: 28. 6. § 1- Det å 8:de liufvudtiteln uppförda förslags-anslaget till farsoters och smittosamma sjukdomars botande, 9000 R:dr, har, enligt den af Sundhets-kollegium afgifna berättelse, under revisions-året blifvit öfverskridet med ett sammanlagdt belopp af 20,196 R:dr 16 sk. 11 rst.
Banko. § 2.
Förutom det i riks-staten uppförda anslag till medico-legala besigtningar, 6,000: .— — upptagas i Kongl.
Sundhets-kollegii redogörelse under denna titel såsom inkomst från länen influtna ersättnings-medel, till ett belopp af 1,993: 32. 9. utgörande alltså tillsammans 7,993: 32. 9.
Då härifrån afdrägas de, enligt räkenskapen, till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande levererade medel för bestridandet af kostnaderna för medico-legala besigtningar 7,187: 37. 2. synes, att detta anslag under år 1856 lemnat ett öfverskott af .... 805: 43.
7. hvilket belopp under Januari manad 1857 blifvit till stats-verket inbetaldt. § 3.
För Veterinär-inrättningen i Stockholm, hvars redovisning förut ingått i Kongl.
Sundhets-kollegii hufvud-bok, aflemnas numera särskild redogörelse, hvilken Revisorerne här nedan komma att anmäla; bck har, i följd deraf, denna inrättnings behållning blifvit ur Sundhets-kollegii räkenskap afförd samt uti den nya räkenskapen uppdebiterad. ordning. — 49 — § 3.
Vid inventering af säkerhets-handlingarna hafva dessa befunnits i behörig Veterinär-inrättningen i Slockholm.
Under den 20 Juli 1855 har Kongl. Maj:t för Veterinär-inrättningen utfärdat nytt provisoriskt reglemente, att gälla intill 1858 års slut, samt ställt denna inrättning under styrelse af en Direktion, bestående af Chefen för Stuteri-öfverstyrelsen, såsom ordförande, och, såsom ledamöter, en ledamot af Sundhets-kollegium, 2:ne i liufvudstaden bosatte för veterinär-väsendet nitälskande män samt inrättningens Föreståndare; hvarjemte Kongl. Maj:t förordnat, att Direktionen borde till Kongl. Kammar-rätten öfverlemna behörig redovisning för de till inrättningen å stat anslagna och i öfrigt inflytande medel.
Räkenskapen för år 1856 har ock blifvit till Kongl. Kammar-rätten öfverlemnad och derstädes utan anmärkning granskad.
Den innehåller följande redovisning:
Tillgångar 231: 32. 5, Uppbörd: Från Kongl.
Stats-kontoret: 1856 års stats-anslag 4,500: — — „ Kongl.
Sundhets-kollegium: behållning å föregående årens stats-anslag 259: 47. 7.
För apotheket 686: 19. 8. „ stallet 3,352: 9. 4. ,, smedjan 2,137: 18. 8.
Diverse inkomster 887: 36. — S:r lT,823: 35. 3, Summa 12,055: 19. 8.
För apotheket 450: 30. 8. „ stallet 3,646: 2. 3.
Transport: 4,096: 32. 11. 7 — 50 — Transport: 4,096: 32. 11.
För smedjan 1,566: 33. 4.
Diverse utgifter 6,305: 25, 7. S:r I !,968: 415. 10.
Förskott 86: 23. 10.
Summa 12,055: 19. 8.