Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj 1841 utfärdade instruktion, den 14 Oktober sistlidet år till Fullmäktige öfverlemnat sin angående nämnde granskning afgifne berättelse, för att,, på sätt den åberopade instruktions-paragrafen föreskrifver, till trycket befordras och derefter bland allmänheten utdelas samt Rikets nästsammanlrädande Ständer tillställas, så uppstod hos Fullmäktige fråga om icke berättelsen redan under då pågående riksdag borde till Rikets Ständer öfverlemnas.
Då Fullmäktige af flere skäl ansågo det vara både ändamålsenligt och angeläget, att de af Revisorerne i åtskilliga ämnen- uti revisions-berättelsen afgifna yttranden och gjorda framställningar komme till Rikets då församlade Ständers kännedom, funno ock Fullmäktige, för sin del, något hinder att under pågående riksdag öfverlemna revisions-berättelsen till Rikets Ständer destomindre möta, som den oftanämnde § i 1841 års instruktion tydligen afsåg, att de hemställanden och förslag, som af Revisoreene afgifvas, skola med det snaraste underställas Rikets Ständers pröfning och afgörande, fastän paragrafen, såsom tillkommen på en tid, då ännu icke någon Stats-revision inträffat samtidigt med riksdag, erhållit den lydelse, att berättelsen med tillhörande bilagor skall af Fullmäktige, vid derpå följande riksdags början, till Rikets Ständer atlemnas.
Då Revisorerne dela Fullmäktiges härutinnan yttrade åsigter, anse Revisorerne, fiir sin del, att ordalydelsen i oftaåberopade § af revisions-instruktionen borde erhålla en förändrad lydejse, så att orden »vid derpålöljande, riksdags början» varda derifrån uteslutne; och som för öfrigt ej mindre 1 § uti instruktionen torde böra ändras, till följd deraf att utredningen af Götha Kanal-bolags- och Malmö f. d.
Diskont-verk blifvit alslutad, än ock 6 §, jemlikt Kongl, kungörelsen den 29 Augusti 1851, redan erhållit en förändrad lydelse, hafva Revisorerne ansett sig böra hemställa, om icke Rikets Ständer skulle finna skäligt att utfärda en omarbetad instruktion för sina Revisorer vid granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning. — 75 — Utaf en till Fullmäktige den 5 sistlidne
Maj aflåten nådig skrifvelse hafva Revisorerne inhemtat, att Kongl. Maj:t, till anläggning af väg mellan Skeppsmyra gästgifvaregård och Rangarnö by på Björkön i Stockholms läns skärdgård, i nåder beviljat ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 20,000 R:dr R:mt, att utgå af de utaf Rikets sednast församlade
Ständer för anläggning af nya eller förbättring af mindre goda vägar anvisade medel.
Då Revisorerne hafva sig bekant, att Stats-utskottet, i följd af afgifven motion, uti 3:dje punkten af sitt utlåtande M 158, föreslagit att, enär det för sagde företag erforderliga statsbidrag, i anseende till ortens afskilda läge och saknade samband med de allmänna, landet genomgående vägsträckningarne, måhända icke kunde med säkerhet påräknas frun det för hela Riket gemensamma väganläggnings- och vägfö bättrings-anslaget, Rikets Ständer för ifrågavarande väganläggning måtte anvisa ett särskildt anslag af 24,000 R:dr Ruut, men att samtlige Riks-stånden likväl ogillat betänkandet i denna del samt sålunda afslagit den väckta motionen, hafva Revisorerne ansett sig böra detta förhållande omförmäla.
Vid föredragning af en utaf
Direktionen för anläggande af en ny kommunikations-led genom Jemtlands län emellan Bräcke gästgifvaregård och Norrige, gjord ansökan att utbekomma första andelen, 50,000 R:dr, utaf det för nämnde anläggning beviljade anslag, hafva Fullmäktige fästat uppmärksamhet på den omständighet att, enligt Kongl. Maj:ts rörande detta ämne den 2 sistlidne Juli till Fullmäktige aflåtna nådiga skrifvelse, anslagssumman för ifrågavarande arbetsföretag skulle utgöra 244,500 R:dr, men att densamma uti 131 § af Riksgälds-kontorets reglemente upptagits till blott 240,500 R:dr.
Då nu förstnämnde summa ej mindre uti Hög!o(l.
Stats-utskottets af Rikets Ständer bifallna Utlåtande M 144 blifvit af nämnde Utskott föreslagen, utan jemväl uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 4 November 1857 finnes upptagen såsom för ilrågavande arbetsföretag beviljad, hvaremot anslagsbeloppet i Riksdagsbeslutet upptages till blott 240,500 R:dr, hafva Fullmäktige, under den 12 sistlidne Augusti, ansett, att anmälan hos Rikets nästsammanträdande
Ständer borde ega rum, för vinnande af nödig rättelse härutinnan; och hafva Revisorerne, delande denna Fullmäktiges åsigt, funnit sig böra hemställa, att Rikets Höglofi.
Ständer måtte förklara, att det för ifrågavarande arbetsföretag beviljade anslag borde utgå med det uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 4 November 1857 utsatta beloppet, 244,500 R:dr, såsom utan allt tvifvel varande den summa, Rikets Ständer dertill beviljat.
Revisorerne, som den 9 innevarande månad, på vanligt sätt, inventerat de i brandfritt kassaskåp, till hvilket Riksgälds-kontorets tre Kommisarier samt Ombudsmannen och Kassabokhållaren hafva hvar sin nyckel, förvarade, Riksgälds-kontoret tillhöriga, fordringsdohumenter för meddelade län med dertill hörande, af räntebärande obligationer och andra dylika förbindelser bestående hypotheker, hafva noga genomgått, uppräknat och granskat dessa fordrings-handlingar, hvilka befunnits omsorgsfullt ordnade och förvarade samt till antal och beskaffenhet öfverensstämmande med deröfver förde förteckningar.
Vid samma tillfälle hafva Revisorerne jemväl genomgått de under Kommisariatets vård befintliga skuld- och borgensförbindelser för beviljade och utbetalde byggnads- och vattenaftappningslån m. fl. dylika understöd, äfvensom de af Kongl. Maj:t i nåder godkända samt hos Kommisariatet jemväl förvarade säkerhets-handlingar för fullgörande af arbetsföretag, som blifvit med bidrag af allmänna medel understödda; och hafva Revisorerne funnit äfven dessa handlingar i fullkomligt god ordning, hvarförutan Revisorerne genomgått och inventerat de under Kommisariatets vård befintliga borgensförbindelser för bevillning af testamenten samt granskat det deröfver förda diarium, vid hvilken inventering och granskning icke eller förekommit något att erinra.
Anslagetf0r.auläggning af väg mellan Skeppsmyra gästgifvaregård oell Rangarnö by på Björkön.
Anslaget för- en ny kommunikations-led genom Jemtland till Norrige.
Anställde inventeringar. — 76 — Riksgäld s-kontorets rättegångs- och utsöknings-ärenden.
Decharge. Ziffer-uppgif terne.
Vid ofvannämnda inventering hafva Revisorerne jemväl funnit förseglingen orubbad å det under sistförflutna Riksdag, enligt Regerings-formens 63 §, till lyftning vid infallande krig å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv.
Den af Riksgälds-kontorets Ombudsman afgifna berättelse om de af honom för Kontorets räkning handlagda rättegångs- och utsöknings-ärenden m. m. gifver vid handen, att bemälde tjensteman under den tid, berättelsen omfattar, handlagt 57 sådana ärenden, af hvilka 26 blifvit afslutade och 31 bero på vederbörande domstolars och myndigheters pröfning eller vidtagande af ytterligare åtgärder från Ombudsmannens sida.
Så vidt Revisorerne af denna berättelse kunnat inhemta, har Riksgälds-kontorets rätt och talan i afseende på de i samma berättelse upptagna ärenden blifvit vederbörligen iakttagen.
Slutligen få Revisorerne, som under den nu verkställda granskningen af Riksgäldskontorets förvaltning haft tillfredsställelsen erfara, att Fullmäktige med fullkomligt nit och ospard möda uppfyllt sitt vigtiga och ansvarsfulla kall, tillstyrka, att Fullmäktige måtte erhålla full decharge för de i Fullmäktiges protokoll för tiden till och med den 12 sistlidne Augusti antecknade beslut och åtgärder.
För alla de i denna berättelse förekommande ziffer-uppgifter ansvarar den Sekreterare, som under granskningen af Riksgälds-kontorets förvaltning och räkenskaper varit hos Revisorerne anställd.
Stockholm den 14 Oktober 1858. W. TERSMEDEN. PEHR EHRENHEIM.
På Ridderskapets och Adelns vägnar: C. G. UGGLA. ROB.
FREDR. WRANGEL. C SKOGMAN. A.
BERGMAN. JOHAN EKSTRAND.
På Preste-ståndets vägnar; I.
D. GELLERSTEDT. L. GRÖNVALL. J.
P. I.
TELLBOM. ER. LINDBERG. F. A. RINMAN. A. G. HEUMAN.
På Borgare-ståndets vägnar: A. W. LEVGREN. LARS GLAS. ALB.
ENGVALL.
BÖÖK. D. DANIELSSON.
På Bonde-ståndets vägnar: NILS NILSSON. NILS ANDERSSON. E. J. RUDBERG.
Oscar Arehn,* Sammandrag ur liiksgälds-koniorcts räkenskaper för år 1887, ulvisande della verks Inkomster ock Utgifter för samma år.
Tillhör sid. 44.
Inkomster : Allmän Bevillning 1.381,642: — 6.
Observations-medel 8,342: 43. 4.
Stämpel-afgifter för spelkort 55,831:27.10.
Dito » tidningar • ■ 27,804:30. 9.
Skatte-köpesk illingar 21,054: — — Lösen för å skattejord vexande ekar 1,675: 14. 10.
Kapital-afbetalningar å för vissa bestämda ändamål utgifne lån 86,030: 43. 3.
Uäntor å dessa lån . 47,015: 5.11. Återbetalning å kreditivet för underlättande af ackords-regleringen inom Arméen 11,516:32.
— Dito utaf medel, som lyftats å mindre kreditivet vid 1850 oell 1851 års riksdag, för beVaknings-anstalter i Götheborg mot kolerafarsoten 1,500: 18. 5.
Dito å kreditivet för fårskötselns och ullproduktionens befrämjande 58,410: — — Godtgjord ränta för å sistnämnde kreditiv Ivltade medel 1,310: — — Återbetalning utaf tillsvidare förräntade medel 2,868,534: 16.
— Räntor å dylika medel 108,469: 10. 9.
Genom upplåning mot Riksgälds-kontorets obligationer influtne belopp
I förskott å framtida liqvider mellan Stats- och Riksgälds-verken från Kongl. Stats-kento ret ytterligare levererade medel Riksgälds-kontoret anslagne belopp utaf Statsverkets inkomster för åren 1856 och 1857 2,962,760: — — Auktionsmede! för ett försåldt Kronans lius i staden Carlshamn .... 400: 32.
— Aflemnade äldre depositions-medel 1,418:44. 8.
Utaf Manufaktur-diskontens vinstmedel 14,000: — — Riksgälds-kontoret för år 1857 tillkommande andel af Rikets Ständers o Banks vinst 333,333: 16.
— Aterleverering å det vid 1844—1845 års riksdag beviljade anslag för boskapsskötselns befrämjande 11:40. 7. Aflemnad fond utaf båtsmans-rotevakans-afgilter inom Blekinge län för åren 1835—1856 46,002: 17. 9.
A Itiksaal ds-kontorets kreditiv i Kikets Ständers Hank linder år 1857 lyftade belopp 1,400,000:
Efter afdrag af hvad utaf Kontoret blifvit kontant ersatt 200,000: — — Banko. 1,473,621 22,729 14 133,046 1 72,737 2 2,977,003 26| 1 1,166 ,734 47 ,66632 3,357,933 7 1,200,000 Utgifter utöfver Inkomster år 1857 SUMMA
R:ko 340,702 10,746,174 Utgifter: Banko.
Ärliga ränteanslaget till Hans Maj:t Konungen Under 1844—1845 ars riksdag beviljade, men ännu icke bestridde, extra stats-utgifter:
Till inköp af 300 ex. utaf Svenska Fornskrift-sällskapets samlingar för år 1856
Under 1847—1848 ars riksdag beviljade extra stats-anslag:
För väg-anläggningar och vägförbättringar
Under 1850—1851 ars riksdag beviljade tillfällige stats-anslag:
För Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona » kanal-anläggning mellan Philipstad och Sjöändan i Wermland . . . » väg-anläggningar och vägförbättringar » utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar » slöjdexpositioners befrämjande
Under 1853—1854 års riksdag beviljade extra stats-anslag:
För länsfängelsers uppförande » ordnande af landtförsvaret » dito » sjöförsvaret Till aflöning m. m. för Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader samt dess tjenstebiträden För Civil-ingeniörers bildande vid Mariebergs läroverk » Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona » en teknisk undervisnings-anstalt i Borås » hamnuppmuddring vid Ystad » hamnbyggnad vid Borgholm på Oland » upprensning och rätning af Stångån mellan staden Linköping och sjön Roxen » kanal-anläggning mellan Eskilstuna och Mälaren » väg-anläggningar och vägförbättringar » smärre hamn- och brobyggnader samt strömrensningar » byggandet af ny bro olver Helge å vid Christianstad » utdikningar och aflappningar af sanka trakter och sjöar ...... » rese-stipendier åt fabriks- och handtverksarbetare » ett nytt länsresidenshus i staden Christianstad Ersättning till Kong], Stats-kontoret tor kolonien S:t BarÉhelemys förvaltningskostnader
För kapellbyggnads uppförande i Korpilombola by uti Norrbottens län Till fortsatt utgifvande af planche-verket »Fordna och närvarande Sverige» För afritning af sigiller till Svenskt Diplomatarium » utgifvande från trycket af äldre handlingar och skrifter, rörande Sveriges historia » utarbetande af en ordbok öfver Svenska språket Till inköp af äldre litteratur för Kongl, och Universitets-bibliotheken .
För uppgörande af plan och förslag till statistiskt embetsverk Ersättning tili Kongl.
Serafiiner-lasarettet för mistad inkomst af tolag.
Dito til!
Carolinska medico-chirurgiska-institutet för mistad arrendeinkomst
För betäckande af bristen i Hospitals-fondens inkomster » hospitals uppförande å lägenheterna Hedvigsberg och Conradsberg invid hufvudstaden Understöd åt Arméens Pensions-kassa Fyllnad i Wadstena Krigsmanshus-kassa tillagdt ersättnings-anslag.
. . 1,347: 40. 10,833: 16. — 4,154: 8. — 1,390: 44. 6. 1,000: — — 80,000: 469,333: 16. — 303,333: 16. — 24,900: 2,000: — — 6,526: 9. — 12,166: 32. — 5,000: — — 7,600: — — 1,666: 32. 20,000: — — 129,619: 34. 8. 8,000: — — 16,666: 32. — 8,092: 32. — 43: 42. 9. 15,000: — — 15,624: 37. 7. 3,000: — — 200: — — 200: — — 1,428: 27. 4. 2,500: — — 8,333: 16. — 1,316: 28. 11. 4,500: — — 200: 40,000: — — 75,000: 72,000: — 61,198: 30. — 200,000 700 1,266
Under 1856—1858 års riksdag beviljade extra stats-utgifter:
Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 124. 3 tan framgång.
Med farhåga att förefalla tröttande, kanske med lika liten framgång, har jag dock vågat anhålla om Riksens Ständers uppmärksamhet på förhållandet, med hopp om bifall till Kongl. Majrts nådiga proposition, såsom icke allenast af högsta billighet, utan äfven af verkligt behof föranledd.
Rikets konsistorier hafva, hvart för sig, en enda underlydande ordinarie tjensteman, såsom biträde.
I sednare tider har Kongl. Maj:t tillåtit antagande af en extra ordinarie hjelpare endast med rättighet alt tillgodonjuta enkel tjenstårs-beräkning i prestcrlig befordringsväg, samt i lön en årlig kollekt inom församlingarna, vanligen uppgående, äfven i de större rikets stift, till 50 å 60 r:dr.
De ärenden, som af konsistorierna be handlas, kunna väl icke i antal och omfång med andra kollegiala afhandlingar fullt jemföras.
Men troligen är besväret och ansvaret vid deras vård icke med behörig kännedom och pröfning allmänneligen skärskådadt.
Jag utbeder mig få anföra, hvad jag härom inhemtat under en längre tids erfarenhet inom ett stift, som visserligen är folkrikt och vidsträckt, men ändock i dessa afseenden räknar ett och annat af de öfriga framför sig.
Den enda ordinarie tjensteman, stifts-styrelsen vid sina tjenstepligter har att till biträde påräkna, är, såsom nyss blifvit nämndt, konsistorii notarie.
Hans bestämda ovilkorliga göromål äro, beräknade i medeltal under 12 års tid, följande: l:o att såsom arkivarie föra diarium, och deruti noga anteckna alla in- och utgående handlingar, till ett antal af 800 årligen, oberäknade reqvisitioner af konsistorii-ombud, till ett antal af 70 årligen; 2:o att såsom notarie uppgöra för hvarje såmmax\U'äåe föredragningslista på alla ärenden, utgörande 1,000 årligen, och stundom derutölver; att föra protokollet vid föredragningarna; att hålla detsamma beständigt i ordning till justering; att besörja dess renskrifning i protokolls-boken; att uppsätta och, sedan justering föregått, utfärda utslag och resolutioner, ärligen 700, ofta utgörande flera ark, icke sällan i 2 ä 3 serskilda exemplar; att hålla anteckningar virf skollärares och presters läse- och lärdoms-prof, 45 årligen; att uppsätta infordrade förklaringar och utlåtanden, 400 årligen, samt desamma i brefboken införa; att utfärda missiver och förordnanden, 80 årligen, äfvensom fullmakter, årligen 20, deribland 4 å 5 pastors-fullmakter; att uppsälta och utfärda konsistorii embets-bref m. m.
Ett nytt serdeles drygt tjenste-åliggande tillkommer konsistorii-notarierne likasom stifts-styrelserna i allmänhet, genom folkskolornas ordnande och 4 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 124. oafbrutna tillsyn.
I följd, häraf hafva under de 2:ne sista åren 163 skol-reglementer blifvit granskade och fastställda, hvartill erfordrats icke mindre än 25 sessions-dagar, oberäknad trägen och vidlöf tig korrespondens.
Vid biskops-visitationer förer notarien protokollet, hvilket justeras och renskrifves in duplo.
Sådana visitationer äro under berörda tid hållna tillsammans 104.
De mera sällan förefallande prestmöten fordra desto mera arbete och ansträngning.
Handlingarna vid det år 1843 hållna utgöra 2:ne delar in 4:to, den förra, sjelfva protokollet, omkring 20 trykta ark.
För öfrigt är konsistorii-notarien vid aila förefallande kommittéer och möten sjelfskrifven protokollsförande. 3:o
Att såsom kamererare besörja vården af de under konsistorii tillsyn ställda kassor, ansvara för ordentlig uppbörd och utgift, inkassera räntor och öfriga intrader, öfver alia dessa medel föra serskilda räkningar in duplo, och desamma tillika med afskrifna qvittenser till Kongl, kammar-rätten insända.
Dessutom förekomma flera special-räkningar öfver lasaretts-medlen, avansements-medlen, krigsmanshus-medlen m. m.
De räkenskaper, som i detta afseende taga i anspråk mesta tid oeh möda, äro de, som redovisa kollekt-medlen, för 25 serskilda kollekter, af omkring 100 r:dr hvardera, hvilka skola inhemtas från 215 serskilda församlingar, sammanräknas, qvitteras, afsändas med 3 dubbla reversaler, med all dervid förefallande brefvexling. 4:o Konsistorii-notarien är dessutom konsistorii ombudsman till rättegångs-frågors utförande och lill bevakande af kassornas rätt, hvilket påkallar både möda och tid samt stundom långväga resor.
Konsistorii-notarien förenar sålunda i sin tjenstemanna-person 4 befattningar, hvilka i andra kollegiala verk hvar. hafva sin man serskild, nemligen arkivarie, sekreterare, kamererare och ombudsman; och såsom biträde har blifvit honom förunnad en extra ordinarie tjensteman utan IöUj hvilken, för sina åtnjutande förmåner, icke ens kan skäligen affordras all nödig renskrifning.
Allt öfrigt biträde, som är för notarien oumbärligt, måste han af egna medel bekosta.
Denne tjensteman eger dock på stat ingen lön.
Ty de 30 tunnor spanmål, som för honom finnas upptagne på läroverks-staten, äro honom uttryckligen anslagna såsom sekreterare vid ephoral-styrelsen, en med serskilda pligter förenad tjenst, här ofvan icke beräknad.
Hela den egentliga lönen består i protokolls- och fullmakts-lösen samt uppbörds-procenter af kollekt-medel och af ränte-medel, hvilka sednare, utgående af 7 kassor, likväl äro undantag - Stats-Utskotlets Utlåtande, N:o 124. 5 11a för 3:ne deraf, och för de öfriga 4 antagas till högst 150 r:dr.
Det vill blifva lätt att inse, det denna tjensteman af nämnda inkomster, utom en nödtorftig bergning, icke kan afse medel till nödigt tjenste-biträde.
Oell att sådant biträde är honom ovilkorligen nödigt, torde icke kunna bestridas, då lian ansvarar ensam för 4 tjenster, som i andra kollegiala styrelser hafva hvar sin man, hvilka dessutom hafva ännu biträden af en eller flere kanslister.
Bland dessa sistnämnda finnes ingen med så ringa lön, som nu blifvit begärd för konsistorii-amanuensen, hvilken dock, om bans plats skall ega någon betydelse, måste anses såsom kanslist.
Och enär för alia rikets konsistorii-amauuenser, hittills alldeles lönlöse, endast begäres en summa, motsvarande en tredjedel eller fjerdedel af ett enda kollegial-verks kausli-aflöning, så vågar jag hoppas Riksens Ständers behjertande af detta högst talande behof; i synnerhet som nyare tiders embetsgöromål så betydligen ökat arbetet inom konsistorial-expeditionerna, så att hvar och en sakkunnig och rättvis domare måste inse och erkänna omöjligheten att någorlunda, såsom hittills genom nödig ansträngning och drift varit fallet, kunna motsvara församlingens och läroverkens fordringar.
Att statens tillgångar befinnas knappa, måste tyvärr medgifvas.
Men att ifrågavarande stats-behof är högst angeläget, må heller icke förnekas; och då flera anslag blifvit, äfven med mitt hjertliga medgifvande, beviljade, hvilka ingalunda kunna anses vara af den stora angelägenhet, som en obehindrad fortgång af församlingens och skolornas administration, så bör jag icke tvifla om ett så ringa anslags beviljande för ett så vigtigt och nyttigt ändamål.”
Vid 13 punkten, angående ökadt anslag för universitetens materiella behof: af Professor II. G. Lindgren.
”Mot Utskottets tillstyrkta afslag å den Kongl, propositionen om ett förhöjd t årligt anslag af 4,000 r:dr banko till universiteternas materiel, reserverar jag mig på den grund, att universiteterna utan tillräckliga tillgångar för inköp af böcker, instrumenter och materialier till experimenters anställande inom de physiska vetenskaperna, naturalier m. m., omöjligen kunna motsvara de anspråk, staten har full befogenhet att å dessa institutioner göra, nemligen att de icke blott skola följa med samtidens vetenskapliga bemödanden i alla rigtningar, utan äfven verksamt bidraga till det successiva utvidgandet af den vetenskapliga forskningens gränser.
Det årliga stats-anslaget till hvartdera universitetet för ifrågava - 6 Stats-Vtskoltels Utlåtande, N:o 224. rande samtliga behof är 6,000 r:dr b:ko, af hvilken summa, när den måste fördelas i många lotter, endast en mindre anpart kan komma bibliothekerna till godo, hvilkas behof dock äro de största, emedan alla vetenskaper och kunskaps-arter fordra att der blifva ihågkomna.
Följden deraf är ock den, att våra universitets bibliotheker äro serdeles fattiga på den nyare lidens litterära produkter, och att månget vigtigt arbete der förgäfves efterfrågas, och ändock fordrar man af den akademiske professorn, som vanligen sjelf har än mindre råd, än universitetet, att inköpa utlandets dyra bokskatter, att han skall vara väl bekant med den ståndpunkt, på hvilken hans vetenskap nästan för dagen befinner sig, hvarföre han ock understundom ej har annat val än det mellan otro mot sin vetenskap, eller ekonomiskt obestånd.
Det är af dessa skäl jag ifrån Utskottet vördsamt vädjar till Rikets Högloft.
Ständer om bifall å den Kongl. propositionen till förmån för univeisitelernas bibliotheker.”
Häruti instämde Friherre von Kreutner och Prosten Berlin.
Vid 15 punkten angående anslag för nya professioner vid universiteten: af Professor H. G. Lindgren: ”Mot Högloft.
Stats-utskottets beslut, så vida det afser ett af tvänne motionärer äskadt stats-anslag till inrättande af en ny profession vid livartdera af rikets universiteter i pharmaeeutisk kemi, anser jag mig skyldig att anmäla följande reservationer:
Å de båda universiteternas vägnar, hafva dessas representanter till Rikets Ständers behjertande hemställt behofvet af stats-anslag till tvänne nya professioner vid bvartdera universitetet, och deruti med hvarandra sammanträffat, att de båda förordat en ny profession i pharmaeeutisk kemi.
Att det icke kan vara ett nytt, förut vid universiteterna ej föredraget, läroämne, de dymedelst åsyftat att införa, behöfver icke sagås, då en och hvar väl vet, hvilken vigtig beståndsdel ifrågavarande kunskapsart utgör i en fullständig läkarebildning, och tillika kändt är, att ett betydligt antal examinerade läkare årligen från universiteterna utgår.
Detta läroämne ha således icke hitintills legat nere, emedan, i sådant fall, ingen läkarebildning skulle vid universiteterna varit möjlig, men det har i Upsala till år 1836, och i Lund till de sista åren af aflidne professor Engeströms lifstid, ingått såsom en afdelning i den, i anseende till den kemiska vetenskapens under de sislförflutna decennierne oerhörda utvidgning, öfverlastade kemiska professionen.
År 1836 anhöll kemie - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 124. 7 professorn i Upsala att få ur sin föreläsnings- oell examinations-skyldighet utbryta denna sektion af den kemiska vetenskapen, hvilken han ansåg sig icke vidare medhinna att nöjaktigt bestrida; och lyckligtvis fanns då vid universitetet en man, som af nit för vetenskapen, förklarade sig beredvillig att densamma öfvertaga, och som befann sig i den för litteratörer i vårt land ovanliga ekonomiska ställning, att han kunde umbära ali pekuniär ersättning för sin möda.
Denne man bar alltsedan, d. v. s. nu i 12 år, utan någon lön, uppehållit; den medicinskt-kemiska undervisningen vid universitetet på ett sätt, som är öfver mitt vitsord.