Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti skrifvelse af den 22 nästl.
Januarii, hafva Fullmägtige i Riksgälds-Conloret anmält, att Kamereraren uti nämnde Contors Boksluts-Contor, som fått sig uppdraget att bestrida utgifterne för innevarande Riksdag och för dem redovisa, med största ordning och noggrannhet delta upp«- drag fullgjort.
Och enär ifrågavarande ansvarsfulla befattning medfört mycken uppoffring af tid och möda för en Tjensteman, som dessutom har trägna och maglpåliggande göromål inom Contoret, och hvilken icke kunnat med billighet honom, såsom en tjenstepligt, åläggas; hafva Fullmägtige ansett sig böra anmäla denne Tjensteman till erhållande af någon gratification, så väl för dess redan hafde befattning, som för det han, ej mindre under den återstående tiden af Riksdagen än efter dess slut, fullgör meranämnde uppdrag, och hvilken gratificalion skulle komma at.t utgå utaf anslaget till kostnader för innevarande Riksdag; varandes en sådan gratifieation af Fullmägtige föreslagen till minst enahanda belopp, som, vid sisth 1828—i83o årens Riksdag, tilldelades dåvarande Redogöraren för dessa Bihang till R.
Prat. 1834 och i&35. 4 Sami. 1 Afd, 3 Bandet 3i:sta Häftet. 3 »4; St*ts-Utskötteis Mamoriil A7I8 4'i8« kostnader, eller Jbo R:dr Banco, alt utbetalas under förbehåll,-alt uppdraget varder till alla delar behörigen fullgjordt. I; sammanhang härmed,, och då Föreståndaren för Revisions-Gontoret denna, likasom förra Riksdagen, granskat alla tiHRiksdags-ulgiflernc hörande Räkningar o. s. v.,, hafva Fullmägtige föreslagit denne Tjensteman lill åtnjutande af. enahanda gratificatiön härföre, som, vid sistlidne Riksdag, honom beviljades, eller 200 R:dr Banco, med lika förbehåll, som, i afseende på gratificationen lill Kamererare!! i Bokslöls-Contoret är föreslaget, elter behörigt afslutande-af allt livad sorn liar gemenskap med nämnde granskning.
Ulal Stats-Utskoltets vid sistlidne Riksdag af Rikets Ständer bifallne Betänkande N:o 424 inhemtas, alt, för enahanda befattningar, som nu äro i frågan blifvit beviljad en sammanräknad summa af 6^5 R:dr Banco.
Yid. öfvervägande häraf finner Utskottet skäligt'på" så sätt'tillstyrka bifall till Fullmägtiges gjorda hemställan,, att., utaf de lill utgifter föT> innevarande Riksdag anslägne medel; Kamereraren i Boksluts-Gontoret erhåller en gral i freat ion af 2 66 R:dr 3a; sk. och Föreståndaren för RevisionsGontoret likaledes-133 R:dr 16 sk. allt Banco; dock under de af Fullmägtige föreslagne vilkor och förbehåll.- Stock holm < deri 2 5 Febi-; i 835 j Reservation af Herr von Troil, E.\ ”Emot föregående af Utskottet beslutade JJe-- tähkande får jäg anmäla min reservation.
— Jäg anser, alt någon serskild ersättning till Riksgä 1 cls-Cöntörets
Tjenstemän för deras besvär med utbetalning och redovisning'af penningar ej bör komma i fråga, emedan det är. just' för sådåne ändamål som tié innehafva sina tjenst er, — Oro likväl' /någon gratificatiön. bör tillstyrkas, anser jag det vara alltför småagtigt att vilja afpruta några Fundiadé Riksdaler' på den ej synnerligen betydliga samma Herrar Fullmägtige föreslagit.”
Uli senare delén af denna reservation hafva Friherre Tersmeden ochHerrar Oxe/iufvudj G.
A_, Peijron; G. saint1 Petréy T/u, sig förenat-; och af Herr af' Billbergh} J. P:, sorn anfört: ”Jag anser, det Utskott! t? genom döss nu fattade beslut, visat en ganska ringa gärd af uppmärksamhet för Fullmägtige i-Riksgäldskontoret; och hade derför önskat, att någon nedsättning uti', det. belopp/ sorn af deta blifvit föreslaget, ieke skett.
S Tö'G K II O L M ,- 1835 ; hos J. A. Wil i/dex.
Stats- Utskottets Utlåtande N:o 419* i N:o 4*9.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 2 Mars.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om de vilkor, hvarpå Fullmägtige i Riks gälds-Cont or et ega att upptaga lån. (R. A.)
Hos Rid der skap et och Adeln har Herr Stråle, Nils Wilh., väckt en till Stals-Utskottets handläggning remitterad motion af hufvudsakligt innehåll : att sedan Riksgälds-Contoret, för betäckande af dess förfallande skulder, numera synes icke ega annan utväg, än att upptaga nya lån till de äldres betalande, samt skulden således torde böra anses såsom en stående skuld, så borde man, för undvikande af de bekymmer och ofta förluster, hvilka åtfölja omsättningar, vara betänkt på att erhålla ett stående lån; att, till vinnande häraf, försök måtte göras att få upptaga lån emot obligationer, deruti Riksgälds-Contoret förbehåller sig 6 månaders uppsägningstid, men icke medgifver obligations - innehafvaren någon uppsägningsrätt; att under dessa vilkor Riksgälds-Contoret må erbjuda 6 proc. ränta, och icke i första rummet 5 procent, emedan genom nödvändigheten af räntans böjning crediten komme att lida; sami att, i händelse tilloppet af långifvare å 6 proc. blefve ganska stort’, eller att obligationerne såldes med uppgäld, Riksgälds-Contoret kunde upp taga nya lån å 5| eller 5 procent, och dermed betala de äldre; och har Herr
Stråle af dessa nu uppgifna anledningar föreslagit: alt Fullmägtige i Riksgälds-Contoret må autoriseras att, jemte det Fullmägtige tillkännagifva sig vilja emottaga penningar emot 5 procent å obligationer, ställde på viss betalningstid, Fullmägtige jemväl erbjuda långifvaren 6 procents ränta å obligationer, ställde att betalas 6 månader efter af Riksgälds-Contoret verkställd uppsägning.
Utskottet, som redan uti dess under N:o 4(7 afgifne Betänkande till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemnat ett förslag, rörande sättet för upplåningen af hvad som erfordras tilt fyllande af Riksgälds-Contorets behof, samt derjemte hyser den öfvertygelse, att, om Fullmägtige i Riksgälds-Contoret begagna sig af de utvägar, hvilka uti berörde förslag äro dem medgifne, någon svårighet icke lärer möta för det behöfliga lånebeloppets erhållande emot en lägre ränta, än den af Motionairen föreslagna, har af dessa skäl trott sig böra hos Rikets Ständer tillstyrka, att Herr Stråles ifrågavarande motion må lemnäs utan afseende.
Stockholm den 28 Februarii 1835» Bihang till R.
Prot. 1834 och 1835- 4-de Sami. 1 ista Afd, Sd/e Band. 32-.dra Håftet.
2 Stais- Visko Hets Memorial iV.-o f.20. N:o 420.
Ankom till Exp.-CJtsk. den 2 Mars.'
Memorial, i anledning af Fullmägtiges i Riks gälds-Contoret hemställan om en årlig nådegåfva till förre t. f. Öfver - Commissarien P. J. Åhman. (11. A.)
Uti en till Stats-Ulskoltet aflåten skrifvelse hafva Fullmägtige i Riksgälds-Contoret anfört, att sedan Commissariatet anmält, det förre t. f. Öfver-Commissarien vid f. d. General-Assistance-Contoret Pehr Isaac Åhman, som på Riksgälds-Contorets Expectance-Stat, såsom Auctions-Förvaltare, varit uppförd till 800 R:drs lön, blifvit, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Utslag den 3 September nästlidet år, dömd till den uti 42 °°h 4^ §§• af i83o års Concurs-Lag för vårdslös gäldenär stadgade ansvarspåföljd, så, enär bland annat Åhman blifvit förklarad oberättigad att i allmän tjenst och förrättning användas, hafva Fullmägtige, med tillämpning af Rikets Ständers, i afseende på löntagande Expectanler å Riksgälds-Contorets Stat, gifne föreskrifter, förklarat Åhman förlustig dess förutnämnde på RiksgäldsContorets Expectance-Stat innehafde lön, hvilken alltså komme att indragas och för Contoret besparas; dock hafva Fullmägtige tillika, med anledning af en utaf Åhman ingifven, och i sammanhang med Commissariatets memorial föredragen skrift, deruti anhålles, att, derest han vid Expectancelönens tillgodonjutande icke skulle komma att bibehållas, Fullmägtige ville hos Rikets
Ständer för honom utverka en oafkortad pension af halfva Expectance-lönen, eller åtminstone så stor del deraf, som motsvarar det af Kongl. Svea Hof-Rätt, genom Utslag den 5 Noveniber i834, Åhman tillerkände underhåll, 3oo R:dr årligen — ansett sig, [i betraktande deraf, att Åhman, som är 64 år gammal och varit 44 år i Riksgälds-Contorets och Assistance-Contorets tjenst, samt, efter hvad upplysas kunnat, i tjensten oförvitligen sig förhållit, böra till Utskottets bepröfvande hemställa, huruvida Åhman må till sitt lifs uppehälle förunnas tills vidare en årlig nådegåfva af 3oo R:dr Banco.
Efter behörigt öfvervägande häraf, har Utskottet, på de af Fullmägtige i Riksgälds-Contoret här ofvan angifne skäl, skolat hos Rikets Ständer tillstyrka: att till förre t. f. Öfver-Commissarien Pehr Isaac Åhman må, tills vidare, från Riksgälds-Contoret utbetalas en årlig nådegåfva af 3oo R:dr Banco.
Stockholm den 28 Febr. i835.
STOCKHOLM, Kokgl. Ordens-Boktryckeriet, i835> Stats-Utskottetf Utlåtande N‘.o 4st, i 3NT:o fat, Ankom till Exp.-Utsk. den 6 Mars, Utlåtande, i anledning af Herr C. C.
Hallings motion, rörande en förbättrad inredning af Riksgälds-Contorets förra husy som begagnas af ofrälse Riks-Stånden samt Rikets Ständers Utskott, äfvensom en uti Bonde-Ståndet väckt motion i afseende på förändring uti Ståndets Sessions-rum. (RGS. A.)
Uti ett från Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet remitteradt Memorial, liar Herr Halling, som ansett den verkställda inredningen uti ofvannämnde luis såsom misslyckad och icke ändamålsenlig, lill bevis härpå hufvudsakligen åberopat: att Borgarare-Ståndet vid Riksdagens början måstsöka sig annan local, enär den Ståndet till Sessions-rum anvisade befanns vara allt för inskränkt och i flere andra afseenden otjenlig; att Preste-Ståndet föranstaltat om en bättre inredning af dess Sessions-rum, så att det dertill kunde begagnas; och att nästan alla Utskotten kommit i förlägenhet för utrymme och till och med på tillgång af erforderlige mechler af stolar och bord.
Med hemlad anledning härifrån föreslår alltså Motionairen, att StatsUtskottet målte anmodas, att, efter inhemtande af uppgifter och upplysningar af utsedde
Deputerade af hvarje af de 3:ne ofrälse Stånden och från alla Utskott och deras Afdelningar, låta upprätta ordentligt förslag till en förbättrad inredning af ifrågavarande
Hus, så att det, om möjligt är, må kunna, vid blifvande Riksdagar, till de dermed afsedde ändamål användas* hvarefter beslut om verkställigheten torde höra vidtagas.
Men skulle likväl, efter noggrann pröfning häraf, det emot förmodan befinnas omöjligt att: bereda tjenliga och tillräckliga rum för alla ändamål, torde det vara bättre och lättare att anskaffa local i annat hus för något af de mindre talrika Utskotten, än, såsom nu, låta nästan alla dem besväras genom en i högsta grad olämplig inpackning, under det ändock ett helt Riks-Stånd tills vidare frånträdt alla de för detsamma utsedde lägenheter.
Bihang till R St, Prat. i834 och, i835, 4 Sami. i Af.i, 3 Bandet. 33:dje Häftet, i ■Stat s-TJt skottets Utlåtande Nio 4"! i.
I anledning' häraf, och sedan Deputerade af Afdelningen* för Riksgälds-Verket, ej allenast besett alla uti huset varande ruin, utan oek samtlige Ordförande för de Rikets. Ständers Utskott,, hvilka & ifrågavarande luca! fått sig rum anvisade, blifvit anmodade att aflemna uppgifter på de bristfälligbeter, i anseende till utrymme tn. m., sorn ansetts böra afhjelpas;; så hafva Deputerade, beräffande först Borgare-Ståndets Sessions- och Canci {- lie-rum, efter öfverläggning och i samråd med Motionairén Herr Halling, ansett, att en passande och tillräckligt rymlig local härtill skulle kunna erhållas, på det sätt,, att, de: rum 2>ne trappor upp*. hvilka nu begagnas af Stats-Utskottet, utbytas; emot, den åt Borgare-Ståndet, förut anvisade men icke begagnade löcah.
Emot verkställigheten af ett sådant förslag kan,, i anseende till husets construction, något hinder ej' möta,, enär, genom sidomurars borttagande i våningen 2:ne trappor upp, någon skada ej kail komma: att huset tillfogas, äfvensom det låter sig göra, att. i nämnde våning få högre rum;, enär öfra trossbottnen lian upphöjas nära 2 alnar utan att rubba yttre mura me eller yttre taket, emedan yttre muren befinnes; till denria höjd i vinden uppdragen öfver brandboltnen..
Till åstadkommande äfen sådan förändring; sorn: den nu ifrågavarande, måste murar borttagas i Stats-Utskottets nuvarande rum, nemligen skiljeväggen till venster allt ifrån det ställe, der en stor skorstenspipa uppgår och intill vestra gafveln, likasom tvärväggen, sorn skiljer stora rummet ifrån det lilla åt samma gafvel, hvarjemte den vid denna tvärvägg uppdragne stora skorsten borttages och de deruti anlagde pipor från nedra eldstäderne dragas lill en skorsten, som uppföres genom lilla förstugan åt vestra flygeln..
Elter det nyssberörde förslag kommit i fråga och den tillhörande ritning blifvit Borgare-Ståndet, till granskning och godkännande meddelad, så har bemälde Riks-Stånd, uti till Stats-Utskottet aflåtet Protocolls-Utdrag af den 1 Decembei sistlidet år, vid handen gifvit,. det Ståndet för sin del funnit skäligt, att samma ritning godkänna..
Till vinnande af närmare och tillförlitlig visshet, huruvida dessa, tillika med öfrige af Deputerade föreslagne förändringar, skulle kunna, utan någre för huset menliga påföljder, verkställas, anmodade Utskottet Fulllnägtige i Riksgälds-Contoret, att häröfver inhemta någon för insigt och skicklighet känd Byggmästares yttrande, samt, i händelse något hinder i nämnde hänseende icke skulle mola för verkställigheten, då tillika bifoga Srntt-lhskottetsTJthit ndc
Nio 4- i - 3 förslag öfver den erforderliga kostnaden; hvarefter Fullmägtige till Utskottet inlemnat Hof-Ärehiteeten, Professoren Nyströms i ämnet afgifne yttrande, hvilket tillika innefattar förslag öfver den erforderlige kostnaden, uppgående till en sammanräknad summa af 8,31 o R:dr Banco;, häruti likväl icke inberäknad dels kostnaden för en tilläfventyrs nödvändig ny bänk-inredning i Sessions-salarne, och dels, i anseende till rummens betydligen ökade höjd, för nya, större fönster på framsidan, om sådant anses nödvändigt; hvilka serskilda kostnader äro beräknade till j5o R:dr Banco, Och sorn bemälde Professor bestämdt förklarat,, att husets närvarande beskaffenhet icke lägger något hinder i vägen för verkställigheten så väl af de ifrågavarande, sorn af öfrige här nedan af
Deputerade föreslagne förändringar, så, och enär det synes vara Borgare-Ståndets ensak, att, i ett ämne af denna beskaffenhet, bestämma hvad Ståndet önskar, i afseende på dess Samlings- och Cancellie-rum, samt Ståndet, efter erhållen del af Professor Nyströms ofvanberörde Utlåtande, genom Pfotocolls-Utdrag af den a3 sisth Februarii, ytterligare godkänt förut om förmälde ritning till Borgare-Ståndets Samlings- och Cancellie-rum, och hvilken ritning är att bese uti Stats-Utskottets Pleni-rum, alltså har Utskottet skolat tillstyrka det här ofvan omförmälda utbytet af Stats-Utskottets nuvarande local, emot den, sorn varit Borgare-Ståndet anvisad, men icke blifvit af Ståndet begagnad; äfvensom att de förändringar med förstnämnde local, sorn å den af Borgare-Ståndet godkände ritningen finnas utmärkte, vidtagas och genom Fullmägtiges i Riksgälds-Contorets försorg verkställas.
Under behandlingen af frågan om utseende af tjenlig local för Borgare-Ståndets Samlings- och Cancellie-rum, ankom till Utskottet ett Utdrag af Protocollet, hållet uti Bonde-Ståndet den r5 November sistlidet år, hvari finnes intaget ett af Riksdags-Fullmägligen Johan Andersson från Upsala Län afgifvet Memorial, deri anföres, hurusom det visserligen ej lärer kunna undfalla någon bland Ståndets, Ledamöter, att Ståndet, ännu mindre än Borgare-Ståndet, kan finna sig belåtet med det af Bonde-Ståndet begagnade Pleni-rum, NB. i det skick Iivari samma rum nu befinnes.
— Rummet är alldeles för lågt.
En stor del af bredden på rummet måste lemnäs obegagnad i och för sjelfva Ståndet, i anseende till den på ena långsidan inrättade plats för åhörarne, hvilket medför den olägenhet för Ståndet, att åhörar ne, för att komma tdl denna plats, måste gå genom samma dörr sorn Ståndets Ledamöter, samt äfven genom någon del af sjelfva Sessions-rummet, Stcts-XStskotittt Utlatmde N:o 421.
Denna olägenhet anser Motionairen kunna undanröjas, om taket Löjes och läktare för åhörarne iniättas vid nedra ändan af Pleni-rummet, med serskild ingång från Tamburen.
I öfrigt äro bänkarne för Ståndets Ledamöter illa inrättade och placerade, och saknas äfven hyllor framför hvarje bänk, på hvilka Ledamöterne kunna upplägga medhafvande Betänkanden , jemte andra nödvändiga handlingar.
På grund häraf föreslår Motionairen, att Stats-Utskottet måtte få sig uppdraget, att, i sammanhang med fattandet af beslut, i anledning af Borgare-Ståndets framställning, jemväl förordna om ändring och förbättring af Bonde-Ståndets Pleni-rum i alla de af Motionairen anmärkte delar, jemte hvad Ståndets öfrige Ledamöter kunna finna erforderligt och vid verkställigheten visas ledande till nytta och beqvämlighet.
Och torde den person, som får verkställighets-åtgärden sig uppdragen, tillika varda ålagd, att rådföra sig med Bonde-Ståndets Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret i de delar, uti hvilka, under verkställigheten, anledning kan visa sig till andra nu icke uppräknade ändringar samt förbättringar, och hvilka ofelbart komma att ega rum, i afseende på placeringen af bänkarne; och hade, efter hvad Protocolls-CJulraget innehåller, Bonde-Ståndet hörts allmänneligen instämma uti Johan Anderssons ifrågavarande motion.
Det är förut anmärkt, att något hinder icke möter för takets höjning uti de rum, som nu begagnas af Stats-Utskottet; och då den local, som af Bonde-Ståndet disponeras, är belägen i samma våning, så gäller härvid, i afseende på takets höjning i Bonde-Ståndets rum, hvad nyss anmärkt är; och får Utskottet alltså tillstyrka bifall å den af Johan Andersson föreslagna förändring med taket i Bonde-Ståndets rum.
Och har Utskottet till upplysning skolat anmärka, att kostnaden härföre är inbegripen uti den här ofvan uppgifna summan af 8,310 R:dr Banco.
Beträffande åter inredningen uti Borgare- och Bonde-Ståndens rum, har Utskottet funnit lämpligt till - Stnts-VtskottetsVtldtande
Nio 42*» 5 tillstyrka^ att Fullmägtige i Riksgälds-Conloret, i samråd med Borgare- och Bonde-Ståndens Cancellie-Direclioner, nödige verkslällighets-åtgärder, i afseende härå, vidtaga.
Enligt hvad ofvannämndt är, hafva från Ordfölanderne uti neaannämnde 3:ne Utskott de begärde uppgiflerne blifvit aflemnade, nemligen: r.o Lag-Utskottet.
I afseende på rummen, sorn af detta Utskott begagnas, så är anmärkt, att Utskottets Pleni-rum är mindre rymligt, så alt samtlige Ledamöterne icke annorlunda kunna få plats vid bordel, än att någre måste sitta dels i drag emellan dörren och ett fönster, dels midt för hörnen af bordet.
Utskottet får, i anledning häraf, föreslå och tillstyrka den förändring, alt yttre dörren åt förstugan igensättes; hvaremot ingången blifver från Juslitias-Ombudsmännens yttersta rum, derifrån en dörr öppnas tili salen, som då blir mer än tillräckligt Sessions-rum. 2.0 B ev il In ings-Utskottet.
Bland de Utskottet anvisade rum, befinnes ett å nedra botten vid medlersta portgången, som, i anseende till dess fuktiga beskaffenhet, icke kunnat af Utskottet begagnas.
Den brist på utrymme för en af Utskottets Afdelningar, sorn härigenom inträffat, har blifvit ersatt på det sätt, att Utskottets ena Afdelning fått sig upplåten en del af den local, som varit ämnad lill samlingsrum för Borgare-Ståndet.
För afhjelpande af den sålunda anmärkta brist på ram, har Utskottet skolat tillstyrka, att, till begagnande af Bevillnrngs-Ulskottet, må anvisas arne ruin på nedra bottnen vid medlersta förstugan. lith. till K.
P/un i834 och >845.
4 Samt. 1 slfch 3 Bundet, 33:dje Häftet. <5 Stats-Utskottets Utlåtande Nio gar* 3:o Expeditions-Utskottetj. sorn redan begagnar 8 rum, har begärt ytterligare 2:ne rum, xanledItdoing hvaraf Utskottet tillstyrker, att 2:ne nu ledige, på nedra bottnen i östra flygeln belägna rum mätte till begagnande af detta Utskott upplåtas» Från allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets
Or förande har någon uppgift väl icke inkommit, men som, vid det tillfälle då alla rummen i huset besågos, Deputerade erfarit, att en Afdelning af nämnde Utskott under Riksdagen mäst begagna Borgare-Ståndets Cancellie-rum, så har, uppå Deputerades härom gjorda anmälan» till afhjelpande af den brist på utrymme, som för ifrågavarande Utskott sålunda förefunnits,.
Utskottet skolat tillstyrka, att 2:ne rum på nedra bottnen i östra flygeln må till begagnande af Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskottet upplåtas. Om Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet nu föreslagit, torde Fullmägtige i Rikgälds-Contoret få sig uppdraget att, under loppet af innevaran» de år, gå i författning om verkställigheten, då kostnadeine komma att bestridas utaf Riksgälds-Conloret.
Stockholm den 6 Mars i835„
STOCKHOLM, i835, hos J» A, Wallucr, Stats-Ulsbottets Utlåtande N:o 4S2‘ i Tjnder N:o 422.
Ankom till Exp.-Utsk. den i3 Marn Utlåtande, i anledning af vackt fråga om förändring i m et hoden för Riks-B ok slut et samt de förvaltande Verkens Redogörelser. (I. A.) åberopande af Rikets Ständers vid senast förflutne Riksdagar hos Kongl. Maj:t framställde underdåniga önskan, att ett förbältradt redogörelseoch bokslutssätt måtte införas uti alla förvaltande Verken, synnerligast vid Förvaltningens af Sjöärendena och Kongl.
Krigs-Collegii Departement, samt med anförande, huruledes, sedan Kongl.
Stats-Contoret, i denna fråga hördt, äfven insett nödvändigheten deraf, Kongl. Majit, under den 5 Mars i83i, i Nåder anbefallt Kongl. Stats-Contoret, att i detta vigtiga ändamål uppgöra förslag och formuläirer, har Herr Peyron, Gust. Abr., uti en till Ridderskapet och Adeln ingifven motion, som till Stats-Utskottet blifvit remitterad, föreslagit, att då Kongl. Stats-Contoret, med dess nuvarande personal, hittills icke kunnat, och näppeligen på längre tid icke torde kunna åstadkomma denna af nationen önskade och af behofvet påfordrade reform, serdeles då den vid detta Riksmöte föreslagna förökade personal för detta Verk blifvit afslagen , Rikets Ständer hos Kongl.
Majit måtte göra underdånig anhållan , det Kongl Majit täcktes Nådigst vidtaga serskild åtgärd i detta magtpåliggande afseende.
I sammanhang med delta förslag har Utskottet förehaft ett af Herr Santesson, B. H., till Borgare-Ståndet ingifvet och till Utskottets handläggning öfveriemnadt Memorial, hvaruti, med lmfvudsakligt anförande af det obehagliga hinder för en snabb och pålitlig granskning af så väl Kongl. Stats-Contorets som samtlige förvaltande Verkens redogörelser, hvilket uppkommit deraf, att Bok- och Räkenskapsföringen vid alla desse Verk ej sker efter en för alla lika enkel, säker och lättuppfattlig method, Motionairen, i betraktande tillika af den allmänna nytta, som, genom antagande af en förenklad, redig och för alla Statens Verk i det närmaste likformig bokföring skulle uppkomma, hemställt, att Stats-Utskottet måtte anmodas, att ännu vid denna Riksdag, så vidt tiden det möjligen medgifver, föreslå och uppgifva det sätt, på hvilket ifrågavarande förändring med ordning må kunna tdlvägabringas.
Och har, till närmare utveckling af sin åsigt, Motionai Biliang till R.
Prof. i834 och 1835.
AAe Sami. 1 :sta Ajd. 3-dje Band. 1 34\de Håftet. s Stats-Vtskottets Utlåtande N:o ^22. ren föreslagit, att alla Statens serskilda Verks redogörelser må klifva inrättade i möjligaste måtto efter en form, som medför enkelhet och säkerhet; att för detta ändamål må införas användandet af hvad man kallar ”löpande "Hufvudbok, med journal månad efter månad, sorn alltid bör vara uppe på närmaste tid;” att alla förvaltande Verks Hufvudböcker, så vidt sig göra låter, afslutas vid lika tid; att, hvad det nu använda sätt för Rikshufvudboken beträffar, Utskottet äfven ville yttra sig, huruvida dess nuvarande skiek fullt motsvarar ändamålet, eller om icke, genom den dubbla syftningén, att innefatta både redovisning och statistik, Ilufvudhoken nu möjligtvis är för mycket compliquerad, och dymedelst, i stället för att vidsträckt och å dubbelt sätt gagna, snarare finnes af mindre effect i båda hänseendena; att, derest så befinnes, Utskottet äfven ville afgifva förslag till den förändring, som med Rikshufvudboken i detta afseende borde vidtagas, hvarvid i främsta rummet borde tillses, att den komme att svara för sitt egentliga ändamål, att utgöra ”Redovisnings-hufvudbok;” samt slutligen att, om ej alla förenämnde förslag kunde tillvägabringas, partiel reglering mätte vidtagas, och således redovisningssättet för en del af de förvaltande Verken vinna förbättring.
Stats-Utskottet får, uti ifrågavarande hänseende, tillkännagifva, att ej allenast Rikets Ständer vid senaste Riksdag, utan äfven Rikets Ständers Revisorer, under flere deras förrättningar, funnit, att åtskillige förvaltande