Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derutaf lärer ock onekligen böra följa, samt rättvisa och billighet fordra, att de Statens tjenare, som hafva vigtigare och drygare arbeten, åtminstone må komma i åtnjutande af enahanda löneförmoner med deras vederlikar i andra Embets-Verk. 40 Stats-Utskottels Utlåtandej N.-o 40, Härvid anser jag likväl att, i händelse utaf återremiss af Betänkandet, och i fall lönförbättringar då skulle komma att tillstyrkas, det vilkor härför bör fästas, att ingensom kommer i åtnjutande af förhöjd lön.3 må tillåtas att innehafva mer än en tjenst.
Jag reserverar mig i ett sammanhang mot förenämnde trenne beslut.” Af Herr Biskop Hedre'n: '”Vid afslaget på de begärda lönemedlen för Riks-Archivets Tjenstemän, har Utskottet funnit lör godt att följa en annan grundsats, den jag lika litet kan godkänna.
Då här icke kunnat såsom skäl åberopas en behörig tjenste-pligternas reglering, den Utskottet tvertom vid detta Verk gillat, så har man angifvit såsom orsak felande local, samt uttryckligen förklarat tjenstemanna-aflöningen vara en fråga, som är localen underordnad.
Men Utskottet har härigenom endast bevisat för mycket.
Ty af det anförda skälet, borde äfven tjenstgöringen upphöra, tills tjenlig local vore anskaffad.
Men nu måste ovedersägligen tjenstgöringen vid detta Verk alltjemt fortfara, så vida de öfrige Embetsverken, likasom litteraturen och fornforskningen, icke skola sakna ett högst nödigt biträde.
Osäkert är äfven, när man kan vänta sig ett tjenligt Archivi-hus.
Och att låta tjenstemännen undertiden sakna deras förtjenta lön, eller ordentliga reglering, är desto mera orättvist, som tjenstgöringen med ett trångt och otillräckligt utrymme måste vara vida besvärligare, än med ett tillräckligt.
Jag tillstyrker bifall till löneförslaget.” Häruti har Herr Doctor Björkman instämt.
Af Hr.
Prosten Stenhammar: ’’Om en tjenligare local kan blifva anvisad för Riks-Archivet under innevarande Riksdag, lärer vara tämligen osäkert.
Om deremot det af Kongl. Maj:t äskade förhöjda anslaget för Tjenstemanna-personalen beviljas och desse indelas på tvänne
Departement, kunna vigliga resultat deraf väntas, så väl för Archivets vård och tillgänglighet för allmänheten, sorn för den historiska forskningen.
Tjenstemännens verksamhet, ehuru försvårad af den otjenliga localen, är likväl icke så beroende deraf, att det skäl, Utskottet derifrån velat hemta för vägran af anslaget, skulle kunna godkännas.” Häruti instämde Prosten Astrand.
Vid 5:te punkten, angående de uti Kongl. Maj:ts Canzli varande öfvertalige Tjenstemäns förflyttande på Indragnings-Stat.
Af Herr Biskop Hedren: ”Utskottet har ansett regleringen af Kongl.
Majlis Canzli vara tillvägabragt, emot hvad Rikets Ständer föreskrifvit.
Hvad Rikets Ständer föreskrifvit i detta afseende, och som igenfinnes i Expeditions-Utskot tels - Stats-Utskottels Utlåtande, JV.-o /£°- 4i tets skrifvelser sistl.
Riksdag N:s i5o och 170, kan väl icke sägas vara nog tydligen uttryckt, för att kunna utan misstydning verkställas.
Visserligen hafva Rikets Ständer begärt en Successiv reglering; men en sådan, som nu vill tydas, är väl knappast tänkbar i verkställigheten.
Efter min öfvertygelse har regleringen blifvit verkställd på det enda möjliga sätt och att dervid några tjenstemän blifvit öfvertalige, har varit oundvikligt.
Dessa måste val förblifva vid sina innehafvande löner, ehvad Riks-Stånden derom besluta, och om dessa uppföras på Indragnings-Stat 'eller utgå af andra medel, gör det iRiks-Staten alls ingen förändring; hvarföre jag anser anslaget böra bifallas.’’
Vid 6:te punkten angående anslag till Minister-Staten.
Den förminskning, Utskottet föreslagit i MinisterStaten, saknar all grund.
Denna artikel har vid alla föregående Riksdagar varit oförändrad.
Dess nedsättning i närvarande tidepunkt skulle gifva anledning lill flerfaldiga betraktelser, då intet tillräckligt skäl dertill blifvit anfördt.
Tvertom lala många ganska vigtiga och rättvisa skäl för artikelns oförändrade bibehållande.
I en så grannlaga punkt och hvilken så nära rörer
Rikets förhållande till utländska magter, har jag ansett Utskottets åtgärd, i öfrigt otillräckligen motiverad, hvarken nödig, nyttig eller välbetänkt; hvarföre jag deremot reserverar mig, med röstande för det gamla anslagets bibehållande. ” Af Herr Prosten Stenhammar: ”Jemte instämmande med Herr Biskop Hedrén i dess reservation mot nedsältningen af detta anslag, måste jag uttryckligt reservera mig mot den här gifna antydningen, att bristen i det nedsatta anslaget skulle kunna framdeles fyllas i en så kallad Extra Statsreglering.
Grundlagarne känna ingen fördelning af Stals-regleringen i en Ordinarie och Extra Ordinarie.
Om sammanfattningen af de anslag, sorn skett antingen till materiella behof för en gång eller för allmänna arbeten, fått benämning af Extra Stats-reglering, endast genom en praxis, som af representationens betänksammare del likväl ingalunda är godkänd, så torde det med skäl kunna betraktas såsom ett äfventyrligt misstag, om man nu medgifver utsträckning af denna praxis äfven till iöne-anslag och i allmänhet alla i Ordinarie Stats-regleringen fastställda Stater.
Beträder man denna bana och öppnar man således tillfälle till supplementar-anslag för alla Stats-behof i en så kallad Extra Stats-reglering, så försättes hela Statsregleringen i fluetuation under Riksdagarnes lopp, och Ständerna hafva sjelfva beredt vägen för de vådligaste missbruk.”
Häri instämde Herr Prosten Astrand'% Bih. till R.
Prot. iS/o. 4 Sami. 1 A/d. 12 Haft. 6 42 Slats-U tskoUels Utlåtande, IV:o 4°- Af Herr Schartau:
Jag anser anslaget till Minister-Staten ej Lora Öfverstiga R:dr i5o,ooo Sv. B:co årligen, dels emedan det synes mig klart att, om och när indragningar i Statens utgifter skola göras, man är befogad alt företrädesvis iagttaga dem å sådane poster, som icke äro underkastade någon detaillerad pröfning i förväg eller granskning efteråt af den betalande, dels emedan summan af B:co R:dr i5o,ooo: icke bör anses för ringa, då Norriges bidrag af 4o,ooo Specier eller circa 94,000: tages i beräkning, samt i minnet återkallas, att den summa, som för ändamålet bestämdes vid den critiska tidpunkten år 1809 och befanns tillräcklig under många påföljande år, hvarunder onekligen, i motsatts lill förhållandet för närvarande, hemliga utgifter af den allmänna politiska ställningen kunde vara påkallade, utgjorde endast R:dr 90,000 Hamb. Btco, eller 24°>000 R:dr Sv. B:co, således mindre, än hvad efter mitt förslag skulle blifva tillgängligt, För öfrigt innehålla de upplysningar, som genom Herr Hof-Canzleren kommit Stats-Ulskottet tillhanda, i afseende på anslagets användande, ingen siffra, som ådagalägger erforderlighelen af det belopp, Höglofl.
Utskottet tillstyrkt och hvars större eller mindre behöflighet således kan betraktas, enligt en hvars enskilda åsigt.
Mig förefaller ingen utgift mera kännbar för Statens financer, än den, som går ur landet, utan att fullt motsvarande ersättning synes komma detsamma tillgodo, och följagtligen intet anslag kunna med mera ekonomiskt gagn inskränkas, än just detta.
Man invänder, alt vården om Rikets intressen hos främmande
Hof påkallar uppoffringar.
Jag vill ej upptaga den gamla frasen om behofvet af slika offer ”för
Rikets ära och anseende;” men jag svarar, att något skäl ej synes existera, hvarför icke dessa intressen skulle kunna med lika framgång bevakas af Diplomater med underordnad rang, sorn af Envojeer med enorma apanager, helst det är skäligen lättfattligt, att de stora Europeiska frågorna i våra dagar ojemförligt mera röra sig kring folkens intellectuella, industriella och commerciella behofver, än kring de krigiska förhållanden, hvilka först gifvit anledning tili bruket, alt underhålla kostbara beskickningar hos grannar och allierade; också ser man ej sällan äfven de af våra Ministrar, som äro stationerade på Europas vigtigaste punkter, vistas hela år i hemlandet, utan alt någon skada derigenom sker.
Har allt detta nu sin vigtighet och är det sanni, alt Sveriges inflytande ej mera, är hvad det fordom var, så må vi icke föreställa oss alt återvinna detsamma genom Stats-lyx hemma eller borta, utan söka alt förvärf - Siats-Utskottets Utlåtandej N.o 4°- 43 va ali mann agtning genom kloka och flärdlösa förfoganden, till hvilka i första rummet torde få räknas förs«;ittandet af landets dcpencer till öfverensstämmelse med dess inre resourcer”.
Häruti instämde Herrar Walley och Kjellberg samt Riksdagsfullmägtige Peter Pehrsson från Jönköpings och händers Andersson från Skaraborgs Län.
Vid Åttonde punkten, angående löne-anslag för Kongl.
Kammar-Collegium: Af Herr Reutersvärd > P. A., (se dess Reservation vid 5:te punkten).
Vid Nionde punkten, angående löne-anslag för; Kongl. Stats-Contoret: Af Herr Reutersvärd s P. A.j (i sammanhang' med dess reservation vid 5:le punkten).
Af Herr Biskop Hedre'n: "Redan sistlidne Riksdags Stals-Utskolt har erkänt behofvet af tillökad tjenstemanna-personal i Kongl. Stals-Contoret.
Ehuruväl Rikets Ständer icke då ville bifalla anslag dertill, har dock behofvet oförändradt fortfarit och fortfar allt framgent; och så länge tillgångar finnas, måste de till dess fyllande användas, såvida icke ärendena skola afstanna.
Jag kan fördenskull icke annorlunda än bifalla det begärda anslaget, då det afser ett behof, som är alldeles obestridligt och derjemte icke ens af de vägrande heslridt.” Vid Elfte punkten, angående anslag till Eoctra Provincial-Läkare.
Af Herr Grefve v. Platen som icke ansåg nog vigliga skäl vara anförde, för att tillstyrka Rikets Ständer alt frånträda deras vid senaste Riksdag fattade beslut, alt Extra Provincial- och Bataillons-Läkare-tjenster må, der det lämpligen kan ske, hos en person förenas.
Häruti instämde Herr Prosten Astrand och Herr Schartau.
Vid ii:e punkten litt.
C rörande anslag lill Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet: Af Herr von Troil_, E.:
"Emot Utskottets hemställan om ett personelt anslag för Professor Retzius får jag reservera mig, i den enda omständighet, att anslaget ej blifvit tillstyrkt på Allmänna Indragnings-Staten, till hvilken, enligt min öfvertygelse, hvarje årligt anslag, som genom någon inträffande händelse kan komma alt upphöra före nästa Riksdag, hör hänföras”.
Härmed instämde Herr Prosten Östberg.
Af Herr Professor Thomander'.
"Skulle det vilkor, som blifvit fäsladt vid Carolinska Institutets anslagsförhöjning, innefatta ett beslut rörande i ätlighet för bern alde Institut att utdela Academisk
Doclors-värdigbet; så får jag mig vördsamt reservera emot en föreskrift, hvilken det Ilöglofl. 44 Stats-Ulskottets Utlåtande, IV.-o 4°- Stats-Utskotlet, efter mitt förmenande, icke är, genom 3o § Riksdags-Ordningen, bemyndigadt att föreslå och hvilken jag dessutom lör min del finner i rak strid med de allt hittills gällande föreställningar om Academisk organisation och Academiska functioner.”
Härmed förenade sig Herrar Biskop Hedren samt Proslarne Astrand, Afzelius och Ahlqvist.
Af Herr Prosten Stenhammar: ”1 hufvudsaken instämmer jag med Doctor Thomander.
Men den motionsrätt, som Stals-Utskottet här lillegnat sig, vill man grunda icke på 3o §, utan på 37 § 2 mom, Riksdags-Ordningen; och i händelse denna nya lolkningsmethod af Grundlagen skulle förmå göra sig gällande, har Stats-Utskollet förfarit alldeles conseqvent, ilrots af 3o § Riksdags-Ordningen.
Mig förekommer det i sanning obegripligt, af hvilket skäl eller för hvilka ändamål en vidsträcktare och nästan obegränsad motionsrätt skulle blifvit Stats-Utskoltet uppdragen, endast derföre alt Konungen behagar direcle till Stats-Utskoltet öfverlemna den Nådiga Propositionen, när likväl samma Nådiga Proposition, enligt 27 § Riksdagsordningen, jemväl i denna händelse, genast tillställes
Stånden och motionsrätt i alla dit hörande ämnen alltså är ingen representant betagen.
Men det tror jag mig klart inse, alt, då de flesta öfverläggningsämnen vid Riksdagarne stå i någon förbindelse med anslagsfrågor, skulle genom den försökta tolkningen alla de väsendlligasle Riksdagsfrågor falla i Stats-Utskottets händer, och Ständerne hafva att molse från detta Utskott belänkanden jemväl i mål, som höra till andra Utskotts behandling, möjligen af motsatt syftning och innehållande helt andra förslag, än de, som af vederbörligt Utskott framställdes.
Till en sådan Riksdagsärendenas förvirring har dock ej Grundlagen gifvit någon anledning.
Regeringsformens 37 § 2 mom. innebär ej, hvad man velat derutur härleda.
Dess sista period har blifvit tillagd endast för att undanrödja den motsägelse, hvaruti 27 § skulle befinna sig till de näst föregående orden af Zq § 2 morn., som innebära, att Stats-Utskottet ej egde upptaga andra ämnen, än de från Ståndens plena remitterade.
Borttages denna period, så skulle det synas som Lagstiftaren hade glömt, hvad han redan i förenämnde 27 § medgifvit i afseende på Konungens Nådiga Proposition.
Så vidt jag förmår fatta sammanhanget, är icke den ringaste vidsträcktare motionsrätt här medgifven Utskottet, och jag reserverar mig på det högsta mot den i sina följder vådligt vigtiga tolkningen af Grundlagen.” Af Herr Helsingius: ”Mot det förbehåll, hvarunder Höglofl.
Stats-Utskottet tillstyrkt anslag för Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet, får jag vördsamt anmäla min reservation, då jag icke förstår 2:dra mom. af 37 § Stats-Utskottets Utlåtande, IV:0 4°- Ai Riksdags-Ordningen så, som skulle Stats-Ulskottet derigenom hafva erhållit någon motionsrätt, minst i sådana frågor, som tillhöra Ekonomie-Ulskoltels behandling; och emedan jag icke tilltror mig att rätt bedöma en fråga, som länge utgjort och ännu utgör ett tvisteämne emellan lärde män”.
Härmed instämde Herr Grefve v. Platen.
Af Riksdags-fullmägtigen Nils Strindlund ifrån Vester-Norrlands Län , som ansåg, alt, då hvarken Proposition om ett dylikt anslags beviljande blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder aflåten eller någon motion i ämnet till StatsUtskottets behandling remitterad, Utskottet icke kunde, emot 3^ § Riksdags-Ordningen, frågan om berörde löneförhöjning till pröfning företaga.
Härmed förenade sig Per Persson från Örebro Län.
Vid i3:de punkten rörande Tabell-Commissionen: Af Herr Friherre Sprengtporten: ”Då den förändrade aflöningsstat, som Kongl. Maj:t föreslagit Rikets Ständer att bifalla för Tabell-Commissionen, icke är beroende af några skedda, eller förväntade regleringar inom Embetsverken, men deremot synes mig vara grundad på billighet, och jemförelsevis icke är högre, än andra Stater, som Utskottet framställt tili Rikets Ständers antagande, hade jag så mycket heldre förväntat
Utskottets tillstyrkande i denria del, som det är kändt, icke allenast, att det Svenska Tabellverket, under en förtjent Styrelse, vunnit en fullkomlighet, som äfven utom landet förvärfvat detsamma ett rättvist anseende, utan äfven, alt dess göromål under de senare åren betydligt tilltagit, i följd af folkmängdens tillväxt, och ökadt behof af Statistiska upplysningar”; hvarmed Herrar Grefve v. Platen^ Tersmeden} C. B., Biskop Hedrénj Prostarne Stenhammar, Björkman, Agrell, Östberg och Åstrand samt Professor Thomander sig förenat. Stats-Uhkotlels Utlåtandej Tabell öfver Riks-Statens Andra Hufvud-Titel. o '-'t - o **< Civile- och Landt-Staterne.
Rikets Högsta Embeten: Stats-Ministrarne Stats-Råden Justitiee-Råden Rikets Allmänna Ärenders Beredning . . .
Nedre Justitite-Revisionen Svea Hof-Rätt med derunder lydande JustitiaeStat ..............
Götha d:o med d:o Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge med d:o Kongl.
Maj:ts Canzli (öfverflyttning till 5:te H.'1'it.)
Minister-Staten Post-Verket Kammar-Collegium Stats-Gontoret med Chartae-Sigillatse-Verket, Krono-Magasinen, Vågstaterne i Avesta och Fahlun, samt numera äfven Mynt- och Controll-Verken, som blifvit från Bergscollegium öfverllyttadt med 17,183: 16. . Bergs-Coliegium med Bergslags-Staterne, (My ntoch Controll-Verken härifrån till Stats-Con toret öfverflyttadt) Commerce-Collegium Kammar-Rätten Sundhets-Collegium med Medicinal-Verk och Veterinair-Inrättningen (öfverflyttning från 10:de H.Tit. netto 400 R:dr) ÖfverStåthållare-Embetet
Öfver-lntendents d:o (öfverflyttning till 5:te H.Tit.)
Tabell-Commissionen . . .
Transport Penningar enl.
Stat för 1835 och följande åren.
15.000 36.000 44.000 8,736 33,866 62,510 58,029 24,763 98,666 266,666 350,000 29,117 81,320 50,294 18,400 33,174 70,725 34,163 10,600 1,525 1,327,630 37 36 39 Stats-Uskottet föreslår. 15.000 36.000 44.000 8,736 33,866 62,316 57,532 24,763 92,400 200,000 350,000 29,117 • 103,649 33,110 18,400 33,174 83,363 34,163 9,550 1,525 16 36 1,270,670118) a Förhöjning.
Minskning. 22,258 12,638 34,896146 193 497 28 8 6,266 66,666 32 3a 17,183 16 1,050 11 91,857 20 Landtmäteri-Staten Jägeri d:o ... Tull-Verket . . • Nummer-Lotteriet.
Lands-Staten i Upsala Län Stockholms d:o .
Södermanlands d:o Östergöthlands d:o Transport Gottlands d:o Calmar d:o .
Blekinge d:o Jönköpings d:o Kronobergs d:o Christianstads d:o Malmöhus d:o . .
Hallands d:o . . Götheborgs d:o .
Elfsborgs d:o . . Skaraborgs d;o .
Nerikes d:o . .
Wermlands d:o . Westmanlands d:o Kopparbergs d:o .
Gefleborgs d:o Vester-Norrlands d: Jemtlands d:o . .
Westerbottens d:o (öfverflyttning frän 10:de H.Tit.).
Norrbottens d:o d:o 300 R:dr Skrifmaterialier och Expenser, samt
Ved och Ljus för 2:dra Hufvud-Titelns Stater . . Rese- och Tractaments-Penningar i Civile Ärenden Penningar enl.
1,327,630 17,333 1,407 562,000 50.000 1,958 2,383 2,675 2,216 3,206 3,309 5,564 3,976 6,060 5,303 8.569 3,354 4.570 3,016 2,776 3,436 3,960 3,462 2,882 3.515 4.516 6,780 3,270 7,789 70.000 11.000 ;o 9 5.4 3a 9 '9 34 23 4* 3o 42 34 23 36 38 3o 33 35 2 2 2 9 i5 28 46 Stats-Utskottet föreslår. 1,270,670 18,933 1,407 562,000 1,758 2,439 2,675 2,246 3,206 3,309 5,564 3,976 6,445 5,991 8,369 3,354 4,670 3,400 2,901 3,030 4,068 2,343 2,713 3.515 4.516 6,646 3,570 8,189 70.000 12.000 40 25 24 32 9 >9 34 23 25 4> 42 34 23 3o 2 1 20 10 27 2 29 47 28 46 Förhöjning 34,896 1,600 56 384 688 100 384 124 107 16 300 400 1,000 34 Minskning. 91,857 50,000 200 200 406 28 1,119 168 133 Summa B:co R:dr |2,137,960| Utom Indelningar och Spanmål in natura, enl. ändringar, som genom föregående Betänkande föranledas. — 12,033,9171 senaste Ständers 811 o 140,0421241 91144,085 16 — 6 ■K 9 15 J11 Riks-Stat, med de obetydliga för - Stals-Ulskoltets Utlåtande stockholm; TRYCKT HOS L. J. HJERTA, 1840.
Stats-Utskottets Ut låtande, N\o 41. 1 N:o 41.
Anis. till Exp. Utsk. den 5 April, 1:1. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af motion om aflönings-ersättning för adjungerade Ledamöter uti Kongl. Götha Hof-Rätt. (U. A.)
Uti memorial, som Ridderskapet och Adeln till Stats-Utkottet remitterat, har Hr Gyllenhaal, L. II., hemställt, att sedan Kongl. Majit, uppå Götha Hof-Rätts underdåniga anmälan om behofvet deraf, att, ifrån och med 1837 års höst-session och intilldess Hof-Rätten kunde erhålla tillökadt antal ordinarie ledamöter, Hof-Rätten måtte med fyra adjungerade ledamöter varda förstärkt, under den 26
Maj 1837 dertill lemnat Nådigt bifall, såväl de adjungerade ledamöter, hvilka hittills varit tjenstgörande och, med ett enda undantag, saknat ordinarie lön samt icke för tjenstgöringen njutit annan ersättning, än den ringa andel, de uppburit af Hof Rätten anslagne adjunctionsmedel, sorn ock de adjungerade ledamöter, hvilka framgent, intill dess de ordinaries antal varder förökadt, komma att tjenstgöra, måtte tilläggas ? af Assessors-lön, utan spanmålstillökning, eller 800 R:dr hvardera om året, efter afdrag likväl af under tiden uti Hof-Rätten innehafd aflöning eller o ' /O derstädes upphurne adjunctions-medel.
Då Utskottet, som, i sammanhang med regleringen af Riks-Statens 2fdra Hufvud-Titel, utlåtit sig rörande den af Kongl. Maj:t föreslagna tillökning uti Hof-Rätternes personal och lönevilkor, anser, att serskilda anslag för sådant ändamål, hvarom nu är fråga, icke böra af Rikets Ständer i Stat anvisas, utan att dylika utgifter, der de finnas af behofvet påkallade, lämpligast utgöra föremål för anvisning å de till Kongl. Maj:ts disposition ställde besparingar å 2:a Hufvud-Titeln, hvilka jemväl synas hafva bordt och för framtiden kunna dertill lemna tillgång, såvida hittills blifvit och framgent varder iagttaget, att, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sistlidne Riksdag fattade beslut, dessa besparingar icke till bestämda årliga löner och lönetillökningar för ordinarie Emhets- och Tjenstemän användas; så finnér Utskottet sig å hvad uti förrberörde motion blifvit framställdt, icke kunna tillstyrka bifall.
Bih, till R, St, Fröt, 1840, 4 Sami, 1 Afd, 13 Haft, 1 2 Stats-Utshottets Utlåtande, -T:o 41. Reservation..
Prosten.Åstrand'.::
”Den grundsats, att besparingarne inom hvarje HufvudTitel för tillfälliga oundgängliga behof inom samma Titel användas, må. visserligen gälla för framtiden och i afseende på sådana behof, som efter hvarje
Riksdag uppkomma och icke äro på förhand kända, men rätt anser jag det icke vara, att den tillämpas i afseende på sådane behof, som äro> till sin beskaffenhet redan tillförlitligt kända och aldra minst anser jag Utskottet böra tillstyrka Rikets Ständer att, på framtida besparingar, anvisa betalning; af sådant, sorn erkännes vara en statens redan åsamkade skuld, och en sådan statens hedersskuld torde man ej rättvisligen kunna neka, att den ersättning; är, hvilken Herr Gyllenhaal föreslagit för det arbete, som fyra lönlösa adjungerade Ledamöter i Kongl. Götha Hof-Rätt, under 3. år, fått vidkännas, för att till rättsökandes tjenst befordra till skyndsammare afgörande den stora mängden af i samma Kongl. Hof-Rätt balancerade mål.
Skulle Utskottets förslag i det bela antagas, så skulle detta medföra den följd, att nämnde Ledamöter sent eller aldrig erliölle vedergällning för deras, enligt hvad allmänt vitsordadt är, väL och till allmän Belåtenhet använda moda i det allmännas tjenst, emedan den Stats-reglering, som Rikets Ständer nu uppgöra, torde så ordnas, att föga besparingar på Hufvud-Titlarne hädanefter uppkomma.
På grund häraf ville jag vördsammast, föreslå, att för fyra adjungerade Ledamöter i Kongl. Gotha Hof-Rätt bestämdes en ersättning för deras adjunction under 3:ne år, från 1837 till och med 1840, motsvarande för hvardera Ledamoten ärligen 600R:dr eller hälften af em Hof-Rätts-Assessors lön, hvarföre sålunda skulle erfordras tillsammans en summa af 7,200 R:dr; men då, enligt hvad i Utskottet styrkt blifvit, nämnde Ledamöter för ofvanbesagde år erhållit af Hof-Rättens adjunctiöns-medei tillsammans 1,038 R:dr 27 sk. 5 r:st., så föreslår jag, att ersättningen må, till. ungefärlig fyllnad i totalbeloppet, 7,200 R:dr, med en jemn summa, till lika fördelning; mellan de adjungerade fyra Leda moleme i Kongl. Götha Hof-Rätt,. bestämmas till 6000, R:dr„ att för en, gång' af Riksgälds-Contoret. utgå.”
I denna-reservation förenade sig-Biskop Hedren, Doctor darell, Prosten-, Afzelius,, Doctor Thomander,.
Prosten Ahlqvist,, Prosten SleJihammar... Stats-Utskollets Utlåtande, IV-.o 42. 3 .N:o 42.
Anti. till Exp. Utsi:, den 5 April, kl. 1 e. rn.
Utlåtande, angående löne-reglering för Landtstalens Tjenstemän och Betjente samt för Förste och Andre Landtmät arne. (U. A.) Uti Nådig Skrifvelse af den 27 Januari 1840, hvilken blifvit af Riks-Stånden till Stats-Utskottets behandling remitterad och finnes intagen i 1 sami. 1 afd. af Bihanget till Riks-Stindens Protocoll vid denna Riksdag, har Kongl. Majit, sorn, erkännande angelägenheten af en efter Landtstats-personalens behof samt dess mödosamma och ansvarsfulla befattningar lämpad lönereglering, likväl, med afseende å det betydliga belopp, denna reglering erfordrar, icke ansett
Sig kunna upptaga nämnde belopp uti del förslag lill regleringen af utgifterne under andra Hufvud-Titeln, som Kongl. Majit, uti Dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, framställt, serskildt afgifvit det af Kongl. Majit antagna förslag till lönereglering för Landt- och Landtmäteri-Staterna i provinserne, samt till Rikets Ständer öfverlemnat, att afgöra, om och hvad utvägar, till beredande af tillgångar för denna lönereglering, må vara att vidtaga.