Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta Betänkande liar blifvit af Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskotten återremilteradt, i följd af dervid gjorde anmärkningarr men som detsamma är vordet af de öfrige trenne Stånden bifallet, och 3 Stånds sammanstämmande mening i denna sak utgör Rikets Ständers beslut, få Lag- samt Allm. Besa.- och Elon.-Utslottens Memorial, JV:s 70 , 71. f3 Utskotten härigenom tillkännagifva, att Utskotten funnit den erhållna återremissen icke kunna till någon Utskottens åtgärd i denna fråga vidare föranleda.
Slockholm den 22 April N:o 70.
Ant. till Exp-Utsk. dea 23 April i8if;t, kt. 9 f. m*.
Memorial till Hedervärda Bonde-Ståndet, i anledning af erhållen återremiss å Utskottens Betänkande N:o 55, angående tillämpningen å de utskiftade Kronoparkerne å Öland, af Kongl, Förordningen om jordafsöndring.
Till följd af framställde anmärkningar emot Utskottens ofvannämnde Betänkande, har Hedervärda 13onde-Slåndet detsamma lill Utskottens ytterligare Behandling återförvisat, i anledning hvaraf Utskotten fä härigenom anmäla, att samma Betänkande Blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt och att ärendet således icke kan af Utskotten tagas under någon ytterligare pröfning.
Stockholm den aa April 184 r. N:o IT.
Alik. till Exp.-Utsk. den 24 April 1841, kt. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Utskottens Betänkande N:o 34, angående väckte motioner om förändring af Landtmät er i-rl axan.
Höolofl.
Ridderskapet och Adeln samt det Hedervärda Bonde-Slandet hafva5 till Utskottens förnyade Behandling återförvisat nämnde Betänkande, på grund af dervid gjorde anmärkningar af 14 Jag~ samt Allm. Besa.- och Ehon.-Utsbotlens Utlåtande, N:o 71. 1:0 Herr von Hartmansdorff, August, hvilken, i afseende på det formella af Belänkandet, ansett Rikets Stander föga värdigt att uttrycka en obelåtenhel utan några bestämda uppgifter af skälen dertill, och i sjelfva saken yttrat den åsigt, alt fria öfverenskommelser emellan dem, som behöfva Landtmätaren och honom vore föga lämplige, aldraminst såsom föreskrifter i en allmän Författning, då hvar och en i alla fall nog visste, att förord bryter
Lag, när det icke strider mot Lag, och en sådan förklaring innebure ett offentligt erkännande, att Taxan i allmänhet är för hög.
Utan att tillåta sig något omdöme derom, trodde Herr von Hartmansdorff det mera vara öfver Landtmälarnes långsamhet, folket hade att beklaga sig, än öfver Taxans höjd, och alt man således tjenade menige man bättre genom iagttagande af contrelierne öfver skyndsam och rigtig verkställighet af Landtmäteri-förrätlningar än genom förslaget till Taxans nedsättande ; 2:0 af Herr Friherre Cederström, Jacob, som instämde med Herr vo7i Hartmansdorff, i afseende på olämpligheten af fri villiga accorder emellan Landtmätare och jord-egare, samt ansåg nu gällande Taxa, i fråga om inegors affattning på Charta, synnerligast i de orter af Riket, der deras storlek och mängd öfverstiger utmarken, vara låg, då deremot, der utmarker och skogar äro vidsträckta, men inegorne inskränkta, samma Taxa verkligen vore för hög.
Utskotten borde från Landtmäteri-Contoiret förskaffa sig underrättelse om den brist i nu gällande Taxa, som, i anledning af de olika förhållandena de olika Provinserne emellan, förefinnes, och inkomma med förnyad t förslag samt bestämd uppgift, i hvilka delar Taxan bör rättas; 3:o af Fredric von Zweigbergk från Skaraborgs Län, som åberopat sin vid Betänkandet fogade reservation.
Vid öfvervägande af dessa anmärkningar, hafva Utskotten funnit sig böra deröfver meddela det yttrande, att, likasom Utskotten icke kunna finna Rikets Ständers värdighet på något sätt lida derigenom, alt Rikets Ständer, vid frambärande af deras underdåniga önskan om LandtmäteriTaxans öfverseende, uttrycka den allmänt kända obelåtenheten med samma Taxa, såsom tungt och ojemnt tryckande, Utskotten icke eller i öfrigt ega anledning att frånträda det tillstyrkande, Utskotten i förra Betänkandet uti detta ämne afgifvit; hvarföre Utskotten ock detsamma vidblifva och här jemväl åberopa.
Stockholm den 23 April 184f•
Lag- samt Allm. Besv.- och Elon.-Ulskotlens Memorial, N:o 72. i5 Reservation: af Fredric von Zweigbergk_, som anmälde sig vara uli Utskoltens beslut skil jagtig, och åberopade sin vid Betänkandet N:o 34 fogade, till grund för återremissen ifrån Hedervärda Bonde-Ståndet liggande, reservation.
Ank. till Exp-Utsk. den 24 April 1841, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens beslut, i afseende pä förslaget till förnyad Förordning, angå ende grunderne och vilkor en för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter f rån hemman.
Genom erhållne Protocolls-Utdrag, hafva Utskotten inhemtat, att, vid behandling af Utskottens Utlåtande N:o 28, i anledning af framställde anmärkningar mot Utskottens Betänkande N:o 3, i fråga om det af Kongl.
Maj t till Bikels Ständers pröfning i Nåder öfverlemnade förslaget till förnyad Förordning, angående grunderne och vilkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller annan lägenhet fiån hemman, samma Utlåtande blifvit af Wällofl.
Borgare-Ståndet samt Hedervärda BondeStåndet bifallet, men att så väl Iloglofl.
Ridderskapet och Adeln, som det Högvördiga Preste-Slåndet beslutat åtskilliga förändringar och tillägg i det af Utskotten tillstyrkta Författnings-förslaget; hvilka beslut blifvit, uppå skedde inbjudningar tili deltagande, af de öfrige Stånden i mer eller mindre tnon biträdde.
Till följd häraf, och då det är Utskoltens åliggande att afgifva förslag lill de skiljagtige meningarnes samman jemkande, få Utskotten härigenom, efter §§:s ordningsföljd i det vid Utlåtandet N:o 28, fogade Författnings-förslaget, de skiljagtiga besluten anföra, med förslag till deras sammanjemkande i de fall, då frågan anses icke kunna förfalla. 1 Capitlet. * §.
Ridderskapet och Adeln har beslutat, att det här förekommande ordet: ”utskjlder” bör utbytas mot orden: allmänna onera, och i6 Lag-samt Allm, Besa.- och Ekon.-VIskottens Memorial, No 72.' ordet: "underhållas” mot uttrycket: hafva sin bergning; hvari, uppå skedd inbjudning, Wällofl. Borgare-Ståndet sig förenat, men de öfriga tvänne Stånden funnit sig icke kunna instämma.
Ehuru Utskotten finna det vara skäligen likgiltigt, hvilketdera af de hufvudsakligen liktydiga uttrycken på dessa ställen begagnas, men uttrycket: ”utskylder” tydligen blifvit valdt såsom varande ett Svenskt ord, och enligt den gällande föreskriften att i Författningar och allmänna handlingar undvika nyttjandet af ord och uttryck från fremmande språk, samt ordet: "underhållas” blifvit begagnadt till afvexling med det i begynnelsen af §. redan nyttjade uttrycket: ”hafva sin bergning” j torde afseendet å språkets renhet och välljudet tillräckligen rättfärdiga bibehållandet af de ifrågaslällda uttrycken, helst någon vinst för lagstadgandets tydlighet icke genom deras utbytande synes vara att ernå, enär, i händelse ordet ”utskylder” kunde sägas innefatta endast utlagor i penningar, men icke de hemman åliggande natura-praestationer, uttrycket: allmänna onera deremot utesluter de enskilda servituler och bördor, såsom frälseräntas utgörande, m. m., hvilka äro vid en del hemman fästade.
Utskotten inbjuda alltså HögloQ.
Ridderskapet och Adeln samt Wällofl. Borgare-Ståndet att, med frångående af deras beslut, förena sig med de båda öfriga Stånden om den redaction, som Kongl. Maj:ts JNådiga förslag, enligt Utskottens tillstyrkande, i denna §. eger.
Men skulle denna iubjudning icke antagas, få Utskotten till votering uti Förstärkt Ekonomi-Utskott föreslå följande proposition:
Den, som utan förändring bifaller 2 §.
1 Capitlet af förslaget till förnyad Förordning, angående grunderne och vilkoren för hemmansklyfning, samt afsöndring af jord eller annan lägenhet från hemman , voterar Ja ; den, det ej vill, voterar Nej.
Vinner Nejj kommer, enligt Ridderskapels och Adelns samt BorgareStandets beslut, ordet: ”utskylder” att utbytas mot allmänna oneraj och ordet: ”underhållas” mot uttrycket: hafva sin bergning. 3 $. Lag- samt Allm. Besv.- och Elcon.-Utskollens Memorial, JV:o 72. 17 3 §.
Ridderskapet och Adeln har likaledes beslutat, del förevarande §. skulle erhålla följande lydelse:
Kan en åbo af andra orters allmänna näringar hafva säker och ständig förtjenst, då bör sådant vid fråga om besutenhet i serskild beräkning ingå.
Och som Wällöf!. Borgare-Ståndet samt det Hedervärda Bonde-Ståndet antagit inbjudningen att i della Ilöglofl.
Ridderskapets och Adelns beslut sig förena, hvarigenom detsamma vunnit tre Stånds bifall, kommer redactionen af denna §. att erhålla en så beskaffad förändring. 8 §.
1 momentet.
Emellan orden: ”Pastorat” och ”utses” har Ridderskapet och Adeln beslutat införande af orden: för högst fem år, hvilket Hedervärda BondeStåndet jemväl bifallil.
Då emedlertid delta tillägg icke blifvit af de öfrige tvänne Stånden godkändt, men §:n eljest är vorden af samtlige RiksStånden gillad, lärer frågan om nämnde tillägg komma alt förfalla. 8 §. 3 momentet.
Enligt Ilöglofl.
Ridderskapets och Adelns beslut, deruti Wällöf!.
Borgare-Ståndet, uppå inbjudning, instämt, skulle orden: ”eller om så nödigt prof vas” utgå, och i stället införas ordet: samt.
I afseende härpå förekommer, att, då noggrann och säker upplysning om de förhållanden, som vid undersökning om besutenhet böra komma i öfvervägande, stundom kan vinnas utan besigtning af egorna, det måste vara öfverflödigt och utan ändamål alt en sådan besigtning föreskrifva vid andra tillfällen, än då den nödig profvas; hvarföre Utskotten hemställa, att Höglofl.
Ridderskapet och Adela samt Wallof!.
Borgare-Ståndet ville frångå deras, i afseende på en så beskaffad förändring, tagne beslut och förena sig med Högvördiga Preste-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet i godkännande af momentet, sådant det lyder i det af Utskotten tillstyrkta förslaget.
För den händelse likväl, att förstnämnde tvänne Stånd vidhålla deras ofvannämnde beslut, få Utskotten tillika föreslå votering öfver följande proposition: Bih. till R.
Prot. 1840 och 1841. 7 Sami. 2 Afcl. 19 Häftet. 3 18 Lag- samt Allm. Besa.- och Ehon.-Utskottens Memorial, JV:o 72.
Den, som godkänner de uti förevarande 8 §. 3 momentet nyttjade ordalagen: ”eller om så nödigt prof vas”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, skola, enligt Ridderskapets och Adelns samt BorgareStåndets beslut, dessa ord utgå, och i stället införas ordet: samt. q §. 2 momentet.
Vid detta moment har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln beslutat, att efter ordet ”innehåller” i midten af momentet skulle tilläggas: när hemmansdelen går i annan mans ego, än rätter arfvinge; och Högvördiga Preste-Ståndet har fattat det beslut, att innehållet af den åberopade 6 §. af 1827 års Kongl. Förordning i detta ämne skulle ordagrant här intagas.
Af dessa beslut lärer det förra komma att såsom Rikets Ständers anses, sedan Välloflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet antagit inbjudningen att med Ridderskapet och Adeln sig deruti förena.
Hvad åter det senare beträffar, hvari Välloflige Borgare-Ståndet jemväl instämt; så, enär samtlige Riks-Stånden godkänt .sjelfva stadgandet, och det i allmänhet antagits såsom grundsats att i Författningar undvika åberopandet af äldre lagbestämmelser, samt i stället, så vidt lämpligen ske kan, fullständigt intaga deras innehåll, på det att den nya Författningen må blifva ett slutet h It för sig, inbjuda Utskotten Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet att i Högvördige Preste-Stån dets ifrågavarande beslut sig förena, i hvilket hänseende Utskotten föreslå, att detta moment må erhålla följande lydelse: andra del-egare i hemmans-numret vare jemväl, när obesnten hemmansdel, sorn, innan denna Vår JNådiga Förordning utfärdades, utan vederbörande Einbetsmyndighets tillåtelse blifvit utklufven, går i annan unans ego än rätter arfvinge, berättigade att, den minsta del-egaren först och den störste sist, sådan hemmansdel till sig losa; dock må ingen, hvars egor äro så belägne, att den obesutne lotten ej med dem kan sammanläggas, af denna lösningsrätt kunna sig begagna, och ej vare annan del-egare i hemmau-> numret berättigad till lösen Lag- samt j4llm.
Besv. och Elon-Uhla!tens "Memorial, N:o 72. 19 af hemmansdel, som hädanefter utklyfves, ej eller då förut utklufven del blifvit till en besutenhet förenad under sambruk med annat hemman eller annan hemmansdel, som innehafvaren tillika eger eller under stadgad åborätt besitter, på sätt 6 §. innehåller. 2 C a p i 11 e t. » §•
Höglofli ge Ridderskapet och Adeln har beslutat, det orden: "till och med” skulle utbytas mot ordtt: högst; och som Yälloflige Borgare-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet antagit inbjudningen alt i beslutet sig förena , har denna förändring vunnit egenskapen af Rikets Ständers beslut. 4 §. 1 morn.
Enligt Höglofli ge Ridderskapets och Adelns af Bonde-Ståndet antagna beslut, skulle detta mom erhålla följande lydelse: lägenhet, som efter 1 §. upplåtes, må icke vara af mindre område än (de för serskildta orter uppgjorde bestämmelse! införas) på hvarje afsöndrad del.
Ridderskapet och Adeln har således ansett ett minimum för afsöndring af lägenhet böra för hvarje ort serskildt bestämmas, på samma sätt, som, i afseende på klyfning af hemman, är föreslaget; och Ridderskapet och Adeln har dervid tvifvelsutan iagtlagit en viss consequens.
Då likväl 1827 års Kongl. Förordning, hvilken, sådan den lyder enligt Kongl.
Kungörelsen den 14 November 1829, innefattar dylika bestämmelser, ehuru icke i den utförlighet, som Ridderskapet och Adeln synes åsyfta, derifrån måst göra serskildta undantag, och Committerade lör utarbetande af förslag till förnyad Författning i ämnet fullständigt ådagalagt så väl desse b<stämmelsers mindre lämplighet, som grunden för den föreskrift, ifrågavarande moment al nämnde förslag nu innehåller, samt det icke elier är för Utskotten klart, hvad ändamål och fördel skulle genom den af Ridderskapet och Adelil beslutade förändringen vinnas, tro sig Utskotten böra till Högloflige Ptidderskapet och Adeln samt det Hedervärda Bonde-Ståndet hemställa, om icke de ville frångå deras i denna omständighet, fattade beslut, och i likhet med de tväune öfrige
Stånden godkänna lydelsen af detta moment, sådan den blifvit af Utskotten tillstyrkt.
Kunna em ed - 20 Lag- samt Allm.
Eesv- och Ekon.-Utskottens Memorial N:o 72. lertid förstnämnde båda Stånd, eller ettdera af dera, icke sig härom förena, föreslå Utskotten, att Irågau måtte afgöras genom votering öfver en så lydande proposition:
Den, sora, i likhet med Preste- och Borgare-Stånden, bifaller 4 §• 1 momentet i 2 Capitlet af förslaget till förnyad Förordning om hemmansklyfning och jord-afsöndring, voterar, Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer detta moment att erhålla den lydelse, som Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet beslutat. 4 §. 2 momentet.
Högvördiga Preste-Ståndet har beslutat, det orden: *och må odalåker eller äng icke dertill användar" borde utgå; men som de öfriga Stånden icke antagit inbjudningen att häruti instämma, lärer detta moment komma att, såsom af 3:ne Stånd bifallet, förblifva oförändradt. 5 §.
I afseende på det beslut, Högloflige Ridderskapet och Adeln fattat och Vällollige Borgare-Ståndet biträdt, att ordet ”utskylder” skulle utbytas mot: onera, åbeiopa Utskotten den hemställan, Utskotten här framföre vid 1 Capitlet 2 §. gjort. 7 §. 1 momentet Efter ordet: ”tillstånd” i detta moment, har Högloflige Ridderskapet och Adeln beslutat tilläggande af orden: utarrendera eller, och Hedervärda Bonde-Ståndet har deruti instämt.
Då emedlertid Preste- och BorgareStånden icke antagit Ridderskapets och Adelns inbjudning att sig härutinnan förena, och det endast är, i afseende på detta af Ridderskapet och Adeln beslutade tillägg, Riks-Stånden äro skil jagtiga, lärer frågan derom komma att förfalla, så mycket heldre som, då i 5 §.
1 momentet af detta Capitel är föreskrifvet, att årlig afgäld skall läggas å lägenhet, som till besittning på vissa år upplåtes, innehafvare af sådan lägenhet icke är att anse annorlunda än som arrendator, och följagtligen lägenhetens upplåtande på annor person icke eller kan såsom annat än ett dess utarranderande betragtas.
Efter Lag- samt Allm. Besp.- och Ekon.- Utskottens Memorial, JV:o 72. 21 Efter 13 §. har Högloft.
Ridderskapet och Adeln beslutat införande af ett så lydande stadgande: ”Hvad i förestående i3 §., rörande undersökning stadgadt är, må ej tillämpas i frågor om på lifstid eller vissa år redan afsöndrad lägenhet af mindre jordrymd och beskaffenhet, än som i denna eller 1827 års
Författning om afsöndring af jord från hemman tillåten är, så vida alhandlingen om öfverlåtelsen blifvit intagen i Härads-Rätts Protocoll; utan må egaren af lägenheten densamma behålla till besiltnings-tidens slut.
Mot denna Författning stridande afhandling om upplåtelse af jord må icke af domaren till protokollet i domboken intagas eller betyg om dess uppvisande å Tinget meddelas.” Detta beslut har Välloflige Borgare-Ståndet biträdt, hvad förra momentet beträffar, och Hedervärda Bonde-Ståndet antagit i dess helhet, hvaremot Högvördig» Preste-Ståndet icke funnit sig kunna deruti instämma.
Till följd häraf, och då trenne Stånd förenat sig om första delen af nyss anförde stadgande, lärer detta moment komma att i Författningsförslaget upptagas, då det senare momentet deremot måste anses hafva förfallit genom Högvördige Preste-Ståndets samt Välloflige Borgare-Ståndets afslag på Ridderskapets och Adelns inbjudning att deruti deltaga.
Högvördige Preste-Ståndet har jemväl beslutat en ny §. af föjjande lydelse:
'Hvad i denna Författning stadgas, må icke lägga hinder för afsöndring, lagfart och besittning för everldelig tid af de mindre jordlotter, som kunna föräras eller inlösas till kyrkor, skolor och fromma stiftelser, likväl under förbehåll, alt samma jordlotter, derå endast hus för berörde ändamål och allmänna inrättningar skola kunna uppföras, icke i öfrigt må bebyggas eller åbos under andra, än här ofvan föreskrifne vilkor.” Hvad Högvördiga Preste-Ståndet sålunda beslutat, har blifvit af Välloflige Borgare-Ståndet bitiädt; men då Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet icke funnit sig böra deruti instämma, och frågan är af samma natur, som den nyss föregående, lärer densamma jemväl komma att förfalla.
Stockholm den 23 April 184r. lith. till It.
Pro t. 1840 och 1841. 7 Sami. 2 Afd. 1!) Häftet. 4 S i OCKHOLM, Kongl.
Or deus-Boktryckeriet3 i S.fi.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ehon.-UIshottens Förslag, JY:o y5. l N:o 73.
Ank. till Exp. Utsk. den aG April, kl. i c. ra.
Förslag lill sammanjemkning af Fiks-Ståtidens skiljagtiga beslut, i anledning af Utskottens Betänkande N:ris 4 och 29.
Genom Protocolls-utdrag från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln af den ii nästlidne Mars och den 3 i denna månad, från Högvördiga PresleStåndet af den 8 och io nästlidne Mars, från Yällofl.
Borgare-Ståndet af den 5 i denna månad samt från Hedervärda Bonde-Ståndet af den 6 och aa nästlidne Mars, hafva till Utskotten blifvit meddelade de af respective Riks-Stånden fattade beslut, i anledning af Utskottens Betänkanden N:ris 4 och 29> angående ändring af Författningarne om Sockneslämma samt om bildande af Communal-styrelser; hvilka beslut, på sätt bifogade jemförelse-tableau visar, äro i vissa delar så skil jagtiga, att Utskotten, enligt 73 §.
Riksdags-Ordningen, tillhörer att afgifva förslag till sammanjemkning deraf.
Genom förändring af rubriken till den af Utskotten föreslagna Lagen om Socknestämmor i Riket, utom Stockholms stad, samt om Socknenämnder för landet, har väl Preste-Ståndet beslutat upphäfvande af den föreslagne inskränkningen, så att Lagen skulle, hvad Socknestämmor beträffar, gälla äfven för Stockholms stad, men som icke något annat Stånd häri instämt, lärer detta beslut, till följd deraf, förfalla. 1 §•
Genom en af Ridderskapet och Adeln antagen förändrad redaction af denna §., och genom Bonde-Ståndets bifall till Utskottens förslag N:o 4, hafva dessa begge Stånd beslutat, att Socknestämma ovilkorligen skall hållas 2tne gånger om året, ehuru med någon skiljagtighet, i afseende på tiden, då Ridderskapet och Adeln bestämdt Maj och November månader, men Bonde-Ståndet Maj eller Juni samt Oclober eller November månader, hvaremot Preste- och Borgare-Stånden, genom antagande af Utskottens senare förslag, N:o 2(), beslutat, att Socknestämma skall hållas endast en Hill. till R.
Prof. 1840 och 1841. 7 Sami. 2 Afd. 20 Häftet.
I 2 ]-jCtg~ samt Allm.
Besa. och Ekon.-Utskottens Förslag, N:o y5. gång om året i Maj eller Juni månader.
I afseende på den hufvudsakliga bestämmelsen, hafva således två Stånd stannat emot två, och då Ridderskapets och Adelns samt Bonde
Ståndets^ beslut icke eller sins emellan äro fullkomligt enstämmiga, få Utskotten hemställa lill dessa Stånd att förena sig med Preste- och Borgare-Stånden om antagande af Utskottens senare förslag; men i händelse Utskottens så beskaffade inbjudning icke antages, hemställa Utskotten, att åtminstone Ridderskapet och Adeln må instämma med Bonde-Ståndet samt att frågan derefter må afgöras af Förstärkt Ekonomi-Utskott, genom votering om följande proposition; Den, som antager, att Socknestämma skall hållas i hvarje Församling årligen i Maj eller Juni månader, och eljest när nödvändigheten det fordrar, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, är besluladt, att Socknestämma skall hållas i hvarje Församling arne gånger om året, nemligen i Maj eller Juni samt October eller November månader, och eljest när nödvändigheten det fordrar. $• 2- Som den af Preste- och Bonde-Stånden antagna förändrade redactionen icke till innehållet afviker (rån Utskottens af Ridderskapet och Adeln samt B irgare-Slåndet antagne förslag, men kanske fullständigare än förslaget, uttrycker elen dermed åsyftade föreskriften, hemställa Utskotten alt denna §. må lyda, på sätt Preste- och Bonde-Stånden beslutat, nemligen: ”Kungörelse om Socknestämma utfärdas af Kyrkoherden eller den, hans Embete förrättar, eller af den Prestman, som för serskildta mål eger rätt att i Socknestämma ordet lora.” §. 3 i momentet.
Ridderskapets och Adelns samt Preste-Slåndets beslut skilja sig från Utskottens af de öfriga Stånden bifallna förslag, först derigenom, att Ridderskapet och Adeln ansett Conlracts-Prosten böra räknas till dem, på hvilkas anfordran Socknestämma icke må vägras, och Pieste-Ståndet från Lag- samt Allm.
Besa. och Ekon.-Utslottens Förslag, N:o ?5. 3 dem, sorn samma rättighet tillkommer, uteslutit Sockne-nämnden; och begge dessa beslut lära förfalla, då de icke af något annat Stånd äro biträdde.
Derjemte halva Ridderskapet och Adelil samt Preste-Ståndet samstämmigt antagit, dels att Biskop skulle ega påkalla Socknestämma, utan att den finge vägras, dels att denna rättighet icke skulle tillkomma Socknenämndens Ordförande, och begge dessa puncler strida emot Utskottens af Borgare- och Bonde Stånden bifallne förslag.
Såsom satnmanjemkning af de sålunda skiljagliga besluten, föreslå Utskotten, att, med bibehållande af Sockne-nämndens Ordförande vid den ifrågavarande rättighet, densamma tillika tillerkännes Biskopen, hvartill synes kunna bemtas en gemensam anledning deraf, att desse, hvar för sig, äro Ordförande för myndigheter, på hvilkas anfordran Sockne-stämina, enligt redan fattadt gällande beslut, icke må vägras.
För detta moment föreslås således följande lydelse:
När Socknestämma äskas af Konungens Befallningshafvande, Biskopen, Dom-Capitlet, vederbörande Sockne-nämnd eller dess Ordförande, eller i stad af Magistraten, må Kungörelse derom icke vägras. a momentet är af 3:ne Stånd bifallet, så att en af Preste-Ståndet enskildt beslutad förändring lärer förfalla. 4 §•
Serskildta beslut äro fattade, af Ridderskapet och Adeln, att anmälan borde göras hos Konungens Befallningshafvande eller Dom-Capitel om gemensam
Socknestämma för socknar af serskildta Pastorat, samt af Preste-Ståndet om uteslutande af all föreskrift om sådane socknars gemensamma hörande; men då dessa beslut lära förfalla, såsom icke biträdda af annat Stånd, torde denna §. bibehållas oförändrad, såsom af 3:ne Stånd godkänd. 5 och 6 §§.
Dessa §§. måste betragtas gemensamt, i anseende till sammanhanget emellan de stadganden, de innehålla. 5 §., som handlar om grunden för bidrag till socknarnes gemensamma behof, är bifallen af Borgare- och Bonde-Stånden, men har blifvit afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Lag- samt Allm. Besv.- och Elon.- Utskottens Förslag, N:o 70.