Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Aktuarie-heställningen indragas och dennes göromål af Sekreteraren bestridas; dock ägde desse Tjenstemän att fortfarande åtnjuta de dem, efter förut gällande Stater, tillkommande löne-villkor, 395 R:dr 24 sk., med derunder inbegripna 37 Tunnor span mål för hvardera årligen, intill dess, vid skeende afgång, nya Slaten kunde tillämpas; och skulle de för Notarien och Aktuarien beviljade löner ulgå af 3:dje Hufvudtitelns besparingar, hvilket, enligt hvad Riks-Hufvudhöckerna för åren 1840 och 1841 utvisa, äfven skett.
Aktuarien dog 1841, och nu mera är lönen för Notarien jemväl indragen. 3:o. Uti Eders Kongl. Majrts nådiga Bref af den 25 Januari 1841 äro de skäl och orsaker omständligen utvecklade, som föranledt Eders Kongl. Majit att i nåder förordna, det Presidenten i Krigs-Kollegium borde fortfarande åtnjuta det årliga arfvode af 2,000 R:dr, som tillförene varit honom liildeldt; dock att sagde arfvode borde från och med 1841 anordnas å anslaget till oförutsedda militär-hehof. o 4:o.
I anledning af Revisorernes uppgift, att, ehuru erforderlig tillgång förefunnils på Staten för Generalitetet, aflöning till General-Befälliafvare i Militär-Distrikterna, med flere, likväl blifvit anordnad på besparingarne, år 1840, med 19,800 R:dr och, år 1841, med 18,108 R:dr 16 sk., hör Stals-Kontoret i underdånighet upplysa: att, då af hela Generalitets-Statens slutsumma, 54,700 R:dr, de för 6 Fördelnings-Generaler uppförde 36,000 R:dr skola, jemlikt Eders Kongl.
Maj:ts nådiga Bref den 2 Februari 1833, rörande Indelta Armeens löne-reglering, af 8 — Indelta Regementerna disponeras, intill dess deras en del Chefs-löner kunna, efter innehafva ines afgång, till Regementerna återfalla, och detta sistnämnda förhållande, ännu år 1841, icke mer än till en del inträffat; deraf äfven följt, att den kontanta aflöning, som Eders Kongl. Majit, tid efter annan, enligt nådiga Bref af den 18 Maj och 9 Juni 1837, den 11 Maj 1839 och den 1 Februari 1841, beviljat att utgå till General-Béfälhafvarne i lista, 2:dra, 5:te och 6:te Militär-Distrikterna, af de tillgångar, som dittills ifrån Indelta Regementerna återlemnats till Generalitets-anslaget, blifvit anordnade, efter Staten för Generalitet, af besparingarne; Varande dock, ifrån och med år 1842, utom den, jemlikt Eders Kongl.
Majlis nådiga Bref den 28 Mars 1829, utgående lönen för Kavalleri-Inspektören, äfven aflöningen för nyssbemälte 4 General-Befälhafvare uppförd till utgående från GeneraliletsSlalen : för General-Befälhafvaren i lista Militär-Distriktet, full lön och taffelpenningar m. m., 6,0001 — „ D:o i 2:dra dio D:o 6,000: — „ Dio i 5:te d:o D:o 5,300: — „ l):o i 6:te d:o D:o 4,500: — eller med tillhopa R:dr 21,800: — 5:o.
Af den, En af Rikets Herrar m. m.
Herr Grefve G. Löwenhjelm, i egenskap af Kavalleri-Inspektör, anslagna lön, 4000
R:dr, hafva 600 R:dr årligen utgått till den, som under liden bestridt embetet.
På Eders Kongl. Maj:ts nådiga förordnande grundar sig detta förhållande, som en längre tid fortvarit, utan att erinran dervid hvarken af Rikets Ständer eller deras Revisorer tillförene blifvit gjord. 6:o. Då Revisorerne förmält sig hafva tagit fullständig kännedom af Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 10 Juni 1841, rörande nya Lönings-Staterna för Lif-Garderne till Häst och Fot, hafva de ock deraf inhemtat, hvilka åtgärder Eders Kongl. Majit till vidtagande i nåder anbefallt, för den högre aflöningens påyrkade nedbringande till lika belopp, som Staten består; Och bar således Stats-Kontoret ej något härom att vidare i underdånighet upplysa. 7:o.
I anledning af Revisorernes, likaledes berättelsevis, gjorda anmälan, att Eders Kongl. Majit, genom nådiga Bref af den 3 Juli och 26 September 1840, i anseende lill varuprisernas stegring beviljat manskapet - 9 skåpet vid de tre Gardes-Regementerna en tillökning af 1 sk. 4 r.st. för hvarje natura-portion, och att denna utgift blifvit anvisad att utgå, dels af 3:dje Hufvudtitelns besparingar, dels af anslaget till oförutsedda railitär-behof; äfvensom alt 8:o. Lif-Bevärings-Regementet, genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 22 December 1837, undfått löneförbättring, har Stats-Kontoret ej heller något vidare att i underdånighet yttra, än att, hvad sistberörde löneförbättring angår, beloppet deraf utöfver stat, så länge ännu aflöning till personalen vid f. d.
Lif-Drabant-Corpsen utgår, vid 1843 års utgång var omkring 370 R:dr för år räknadt. 9:o.
Vid 1815 års lönereglering för Artilleriet, blef lönen för Tygskrifvare!) å Fredriks Skans icke å stat uppförd, emedan denna befattning ansågs framdeles kunna indragas; men, uppå underdånig anmälan af Krigs-Kollegium om behofvet af tjenstens bibehållande, fann Kongl. Maj:t godt, att, uti nådigt Bref den 10 December 1816, dertill lemna bifall; dock att
Tygskrifvaren borde ålnöjas med half lön, eller 75 R:dr B:ko; men som anslag för detta belopp å stat icke fanns, blef detsamma uppfördt att utgå å dåvarande 3:dje Hufvudtitelns besparingar; hvilket allt sedermera fortfarit, och hvarom Eders Kongl. Maj:t, under den 29 April 1830 och 30 Juli 1831, till Slals-Kontoret aflåtit särskilda nådiga skrifvelser.
Om lönen för ifrågavaixmde Tygskrifvare bör, såsom Revisorerne anse, flyttas på Artilleriets ordinarie stat, lärer väl komma att bero derpå, huruvida befattningen må pröfvas vara af den egenskap, att den såsom permanent bör bibehållas. 10:o. Vid Krigs-Kollegii nya organisation, behagade Eders Kongl. Maj:t, under den 7 Juli 1832, genom Stat bestämma de lönevillkor, som de då indragne embets- och tjenstemän ägde åtnjuta, med villkor, att desamma borde upphöra, i mån af innehafvarnes skeende afgång eller befordran till högre eller motsvarande lönings-förmåner inora eller utom Kollegium, eller ock förminskas i förhållande till det löne-, arfvodeseller pensions-belopp, som bemälte innehafvare i framtiden kunde komma att erhålla; och skulle det åligga Kollegium att, vid inträffande ledigheter inom Verket, företrädesvis och så vidt omständigheterna det medgåfvo, på ordinarie stat inflytta de personer, som voro på indragningsstaten uppförde.
Bland de personer, som sistnämnde stat upptager, äro äfven Infe uden ter ne vid Utrednings-förråden i Götheborg och Christianstad, Majoren Barck och Öfverste-Löjtnanten Pvosentvist, med 650
R:drs årliga expeklans-löner hvardera, hvilka löner, enligt föreskriften uti högst 2 - 10 / herörde nådiga Bref, utgått och utgå af 3:dje, nu mera 4:de Hufvudtitelns besparingar. ll:o.
Då Eders Kongl. Majit förklarat
Sig, af skäl, söm innefattas uti nådiga Brefvet den 24 November 1837, icke kunna instämma i Rikets Ständers underdåniga åsigt, rörande Roteringsverket i Jemtland, behagade Eders Kongl. Majit derjemte förordna, alt Eders Kongl. Majlis Befallningshafvande i Länet borde höra rolehållarne och öfrige roteringsskyldige, samt derefter till Eders Kongl. Majit i underdånighet inberätta, huruvida de, emot det att Regementet än vidare förblefve nedsatt till 800 man, ville, från 1836 års början, fortfarande tills vidare utgöra den, genom Eders Kongl. Majits nådiga Bref den 21 November 1827, till bidrag i roteringen bestämda vakans-afgiften; i hvilken händelse det genom sistnämnde nådiga Bref fastställda Interims-Roterings-verk skulle fortfara att gälla, intill dess en definitiv reglering, enligt af Eders Kongl.
Majit redan gillade grunder, kunde, — efter till Rikets Ständer aflåtande förnyad Proposition i ämnet, — hinna verkställas; hvarjemte Eders Kongl.
Majit fann för godt medgifva, att det af Stats-Verket förut lemnade bidrag, 6,666 Ridr 32 sk., i hemmansräntor finge under tiden, från 1836 års början, utan afdrag för hvad deraf å de vakanta rotarne belöpte, till fulla beloppet fördelas emellan de effektiv soldathållning utgörande rotar, efter 8
Ridr 16 sk. för hel rote, som ock att, utom den för rusthålls-hemmanen fortfarande rättigheten att åtnjuta 40 Daler Silfvermynts ränta, på det sätt, att rusthållarne först innehölle räntan af rustnings-summan och sedermera uppbure ett emot den dittills i nne häfd a augments-räntan svarande penningebelopp utan förvandling, samt derefter undfmge ersättning för hvad som uti anordnade ränte-beloppet för hvarje Nummer bruste af dertill indelta och med förvandling utgående räntor i Medelpad, det belopp af 1000 Ridr, som förut, genom Eders Kongl.
Majits nådiga Bref af den 19 November 1831, varit de svagare rusthålls-hemmanen till understöd i rusLning tilldelad t till 1834 års utgång, finge dessa hemman ytterligare tillgodokomma, att från och med 1835 och tills vidare utgå af 3:dje Hufvudtitelns besparingar; men om åter vederbörande roteringsskyldige skulle vägra att den ifrågavarande vakans-afgiften erlägga, komme nådigt förordnande alt meddelas om uppsättning och utgörande af effektiv rotering för Regementets hela styrka, eller 1000 man, intill dess den slutliga regleringen kunde försiggå.
Sedan, vid hållet sammanträde i Länet, rust- och rotehållarnes
Deputerade enhälligt stannat i det beslut, att antaga Eders Kongl.
Majits förrherörde nådiga förslag, täcktes Eders Kongl. Majit, genom nådigt Bref den 1 Augusti 1838, förklara, att frågan dervid finge då bero, såsom följd hvaraf och i anledning af Eders Kongl. Maj:ts Befallniugshafvandes i Jemtlands Län reqvisition, Stats-Kontoret å 3:dje
Hufvudtitelns besparingar ulanordnade den ruslhåHarne i nåder tillagda ersättning för åren 1839 och 1840 med de 2,000 R:dr, som utgjort föremål för Revisorernes framställning i denna punkt. 12:o.
Med anförande, att, lill följd af Eders Kongl.
Maj:ts nådiga Bref den 19 Juni 1840, 239 R:dr 42 sk. 8 r:st. blifvit af 3:dje IJufvudlilelns besparingar utbetalda i ersättning för skjuts och underhåll åt en Kommendering ur Elfsborgs Regemente, hvilken beordrats att i Götheborg utgöra Kungsvakt under Hans Kongl. Höghet Kronprinsens samt Hans Kejserliga Höghet Storfurstens af Ryssland vistande derstädes, hafva Revisorerne ansett, att, då i Götheborg finnas förlagda nästan liela Götha Artilleri-Regemente och en mindre del af Kronprinsens Hussar-Regemente, nämnde
Kungsvakt kunnat hafva af dessa trupper utgjorts, utan inkallande af särskildt manskap; Men då Revisorerne af förrberörde nådiga Bref haft tillfälle inhemta, alt ifrågasatte Kungsvakt blifvit af Eders Kongl. Maj:t, genom nådiga General-Ordres den 4 Juni 1838, anbefalld, synes någon erinran härvid icke hafva bordt äga rum. 13:o. Vid Revisorernes tillkännagifvande, att, likmätigt Eders Kongl. Maj:ls nådiga Bref den 1 Februari 1836, på anslaget till oförutsedda militär-behof blifvit, under hvarje af åren 1840 och 1841, anordnade 1000 R:dr åt en utländsk Karte-gravör, samt att af 3:dje och 4:de Hufvudtitlarnes besparingar likaledes 200 R:dr, såsom gratifikation åt Gravören Lundgren, emot förbindelse å hans sida att tillöfva 2:ne elever i de delar af gravyrkonsten, som angå sjö- och landt-karte-gravyren, är ej annat att i underdånighet upplysa, än att Slats-lvontoret, vid anordnandet af arfvodet åt Lundgren, tillsett och tillser, att fullgörandet af villkoret derför utaf honom behörigen styrkes. l4:o och 15:o.
Revisorernes anmälan, att, af anslaget till oförutsedda militär-ulgifter, Eders Kongl. Maj:t, uti nådigt Bref den 17 Mars 1840, beviljat Kapitenen Brunnström en ersättning af 300
R:dr för tillsyn vid uppbyggandet af en Trossbod vid Herrevads Kloster för Norra Skånska Infanteri-Regementets räkning, samt, uti nådigt Bref den 10 Mars samma år, anbefallt utbetalning af 1,421 R:dr 44 sk. 2 r:st., utgörande kostnaden för en 12-pundig och en 6-pundig lavett med förställare, hvilka Krigs-Kollegium, på nådig befallning, låtit förfärdiga och afsända till Förenta Staterna i Norra Amerika, är ej något å Stats-Kontorets sida att andraga, enär skälen för dessa utbetalningar finnas utvecklade uti Eders Kongl. Maj:ls högstberörde nådiga Bref. 12 — 16:o.
Angående Revisorernes erinran vid arfvodet, 160 R:dr, åt Chefen för Topografiska Corpsen, för hans befattning med TelegrafInrättningen, har Stats-Kontoret ej annat att i underdånighet yttra, än hvad, i anledning af enahanda erinran vid 1838 och 1839 årens räkenskaper, blifvit af Stats-Kontoret, uti dess, under den 28 Februari 1842, afgifna underdåniga Utlåtande anfördt.
T7:o. Såsom Revisorerne uppgifvit, har Eders Kongl. Maj:t, genom nådigt Bref af den 24 Maj 1841, tillagt Öfver-Kommendanten i Stockholm ett årligt arfvode af 600 R:dr, att utgå af anslaget för oförutsedda militär-utgifter, emedan Eders Kongl. Maj:t ansett Öfver-Kommendanten behöflig för Hufvudstadens trygghet och lugn. 18:o.
Förrberörde underdåniga Utlåtande af den 28 Februari 1842, åberopas jemväl i afseende å Revisorernes uppgift om åtskilliga utgifter, som förekommit dem vara af mera permanent egenskap.
Huruvida årliga anslaget, 600 R:dr, till Krigs-Vetenskaps-Akademien må, såsom det synts Revisorerne, böra flyttas till den Titel, hvarå anslagen till vetenskapliga föremål äro uppförda, torde komma i öfvervägande vid blifvande Statsreglering. 19:o. Enär Revisorerne icke uppgifvit hvilka utbetalningar å 3:dje Hufvudtitelns besparingar blifvit afförda i 1841 års Memorialbok, ehuru anbefallda det påföljande året, är följaktligen något härvid ej att yttra; likasom 20:o. angående Revisorernes anmälan om hvad Eders Kongl. Maj:t, uti nådigt Bref den 16 April 1839, bifallit, rörande anskaffning af stöflor och kavajer åt Tygstats-Kompaniet vid Svea Artilleri-Regemente.
Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 24 Februari 1840 innehåller specielt, af hvilka anledningar ändringar i åtskilliga anslag inom 4:de Hufvudtiteln af Eders Kongl. Majit ansågos nödiga, dock att slutsumman borde instämma med den af Rikets Ständer fastställda Statens, hvilket Revisorerne jemväl inhemtat hafva iakttagits.
Enär rättigheten att disponera besparingarne å Riks-Statens Hufvudtitlar, och att, såsom följd deraf, hvad som under det ena året icke användes, bör reserveras till ett påföljande, är instämmande med Rikets Ständers, så väl under sednaste som föregående Riksdagar, till Eders Kongl. Majit, om Slatsregleringen, aflåtna underdåniga Betänkan - 13 den, kan Stats-Kontoret icke inse af hvad orsak Revisorerne ansett anslagen å Riks-Stalens 4:de och 9:de
Hufvudtitlar för år 1840 och föregående år höra från denna allmänna grund undantagas.
Hvad 4:de eller numera 5:te Hufvudtiteln angår, hvars hela belopp af Förvaltningen af Sjö-Ärenderna disponeras, visar 1840 års RiksHufvudbok, grundad på Förvaltningens och Flottans Stationers räkenskaper, huru med reservationerna ä denna titel sig förhåller; och i afseende å 9:de Hufvudtiteln, eller Allmänna Indragningsstaten, hafva Revisorerne utan tvifvel förnummit, att någon disposition å reservationerna derå, äfvensom å de öfriga Riks-Statens Hufvudtitlar uppkomna, icke ägt rum utom Titlarnes föremål, då under den verkställda granskningen ingen anmärkning i slikt fall förekommit.
Uti förut åberopade underdåniga Utlåtande af den 28 Februari 1842, i anledning af Berättelsen om granskningen af 1838 och 1839 årens räkenskaper, har Stats-Kontoret uppgifvit orsakerna, hvarföre provision, porto och stämpel-afgift för anskatfadt utländskt mynt blifvit affördt å dåvarande 8;de Hufvudtitelns årliga förslags-anslag till observations- och uppbördsprocenter, hvadan Stats-Kontoret ej har vidare att tillägga i anledning af Revisorernes förnyade framställning, att berörde provision och porto bordt för ifrågavarande 2:ne år påföras anslaget för Minister-Staten och de Titlar, hvaraf Hamburger Banko utbetalas.
Med uppgift till hvilka belopp förslags-anslaget för fångars skjuts och underhåll åren 1840 och 1841 blifvit öfverskridet, och hänvisning för öfrigt till hvad Revisions-Berättelsen angående Fång-Styrelsen innehåller, hafva Revisorerne, bland andra å detta hårdt anlitade anslag förekommande utgifter, anmält sig hafva funnit, att, jemlikt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 17 Oktober 1840, Fång-Styrelsens tillförordnade Sekreterare, utom innehafvande Kanslist-lön, blifvit tillagdt ett arfvode af 333 R:dr 16 sk., hvilken ersättning synts Revisorerne hafva bordt utgå af Sekreterare-lönen.
Stats-Kontoret får härvid i underdånighet upplysa, att Sekreterarelönen icke var ledig under år 1840, utan innehades af ordinarie Sekreteraren, som af Eders Kongl. Maj:t var i nåder förordnad att förrätta ett Revisions-Sekreterare-embete.
Den af Revisorerne i Berättelsen införda specifikation å anordningar på anslaget för extra utgifter, åren 1840 och 1841, instämmer med räkenskapen.
Revisorernes erinran dervid, att ränte- och kapital-betalning å skulden för Lejonbackens ombyggnad äfven åren 1840 och 1841 blifvit anordnad å anslaget för Kongl.
Slottets underhåll, är lika med den, som gjordes under granskningen af 1838 och 1839 årens räkenskaper.
Uti Stals-Kontorets, i anledning deraf, afgifna underdåniga Utlåtande, hvilket här åberopas, är upplyst, ej allenast af hvad orsak förrberörde betalning blifvit anvisad att utgå af byggnads-anslaget för Kongl. Slottet, utan ock hvarföre, enligt Stats-Kontorets underdåniga förmodan, den återstående skulden för berörde ombyggnad icke blef i Eders Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer vid sistförflutna Riksdag omförmäld.
Bland anslagen å 7:de Hufvudtiteln äro, till byggnader och reparationer af Kronans hus i Stockholm, 62,000 R:dr uppförda, derunder 25,000 R:dr för Kongl. Slottet.
Lika med Revisorerne, anser ock StatsKontoret, att detta sistnämnde belopp bör, vid skeende Statsreglering, öfverflyttas till l:sta Hufvudtiteln.
Öfver hvad i Revisions-Berätlelsen förekommer, angående Liqvid förhållandet med Höganäs Stenkolsverk, Utbetalningen af 2,000 R:dr för Sjömätningar, Anslaget af 3,333 R:dr 16 sk. för en väganläggning från Näs Socken i Dalarne till Wermland, Premier för Tjärn- och Pottaske-tillverkningen i Wermlands och Westerbottens
Län; samt Hyra för Öfver-Ståthållare-Embetets och Slotts-Rätlens embetsrum, afgifver Stats-Kontoret under denna dag särskildt underdånigt Utlåtande, till följd af Eders Kongl. Majrts nådiga Remiss den 16 sistlidne Januari.
Med åberopande af hvad Stats-Kontoret, uti dess underdåniga Utlåtande af den 28 Februari 1842, anfört, att något bestämdt stadgande icke skulle finnas för reserverande af besparingarne å anslaget för bles - 15 seracle Officerare m. fl., anse Revisorerne den vid föregående Stats-Revision häremot gjorda anmärkning välgrundad, samt att behållningen bör i liqvid Riksgälds-Kontoret tillgodoföras.
Stats-Kontoret, som i berörde underdåniga Utlåtande utvecklat skälen för en sådan reservation af anslaget, får, i afseende på det förflutna, härvid, likasom Revisorerne, åberopa hvad förut är yttradt.
I händelse ett förändradt förhållande härutinnan för framtiden skall komma att äga rum, beror sådant på bestämmande i behörig ordning.
Lika med Revisorerne, förmodar ock Stats-Kontoret, att de ännu oinlösta Räntekammarens assignationer på Banken, från år 1774 till och med år 1817, till ett sammanlagdt belopp af 280 R:dr 1 sk. 10 r:st, sannolikt ej blifva till inlösen företedda; men innan summan i räkenskapen åter debiteras, synes, genom allmän Kungörelse, någon viss tid för assignationernas företeende till inlösning i Banken böra bestämmas.
I anledning af Revisorernes, i sammanhang med deras yttrande om den af dem tagna kännedom, rörande Stats-Kontorets AdvokatFiskals åtgärder i afseende på Krono-Uppbördsmäns proprie balanser, gjorda framställning, nemligen att f. d. Landt-Räntmästaren Tollins oell förre v. Kronofogden Landqvisls balanser, derför ingen tillgång finnes, borde i räkenskapen afskrifvas, får Stats-Kontoret underdånigst nämna, att en sådan afskrifning kommer att äga rum, då Stats-Kontoret erhåller del af de beslut, sorn det tillhör Kammar-Rätten att derom fatta.
Memorialböckerna, vid hvilka Revisorerne, i afseende på afslutningssättet och saknad fullkomlig öfverensstämmelse med Riks-Hufvudboken, fästat uppmärksamhet, innefatta ingen slags räkenskap eller redovisning, utan utgöra blott anteckningar lill Stats-Kontorets rättelse vid anordningar och dispositioner.
Ett betydligt belopp af utbetalningarna verkställes direkte, dels från de förvaltande Verkens kassor, dels från Landt-Ränterierna, och är deraf en naturlig följd, att dylika utbetalningar icke kunna i detalj vara synliga uti Memorial- eller Anteckningsböckerna.
Emedlertid, och ehuru Riks-Hufvudboken, enligt afslutade räkenskaper, specifikt visar förhållanderna med Rikets inkomster och utgifter i alla dess mångfaldiga utgreningar, samt alltså är den enda och rätta handling, som i redovisningsväg utgör föremål för Ri - kets Ständers Revisorers granskning, kommer likväl hädanefter, till förekommande af all misstydning om rätta förhållandet, afslutningen af Memorialböckerna att af Riks-Boksluls-Kontorets Kamrerare, som dertill förklarat sig villig, verkställas.
Äldre balanserna uti Charta-Sigillata-Yerkets Hufvudböcker, för hvilka någon tillgång icke finnes, komma, i den ordning målen derom hinna af vederbörande Åutoriteter handläggas och slutligen afgöras, att afskrifvasj och har Stats-Kontoret emedlertid ej underlåtit att, i hvad på dess åtgärd berott, fortskynda dessa balansposters utredning.
Som, vid 1841 års slut, ett betydligt antal fullmakter och resolutioner befanns vara outlöst, och då det är af vigt, att Stats-Verket erhåller dess påräknade inkomster, hafva Revisorerne anmärkt detta förhållande och ansett, att strängare åtgärder borde användas till ChartaSigiilata-medlens indrifvande.
Uti del Utlåtande, Stats-Kontoret afgifvit öfver enahanda anmärkning vid granskningen af 1838 och 1839 årens räkenskaper, och hvilket Utlåtande innefattas uti Stats-Kontorets underdåniga yttrande af den 28 Februari 1842, har Stats-Kontoret omförmält hvad dess åliggande tillhörer, i afseende ensamt på anskaffning, tillhandahållande af och redovisning för stämpladt papper, samt hvad Stats-Kontoret ändock derutöfver tillgjort för indrifvandet af expeditionslösen för fullmakter och resolutioner m. m,, och får fördenskull samma Utlåtande nu underdånigst åberopa.
Efter det Rikets Ständer, under sednaste Riksdag, hos Eders Kongl. Makt i underdånighet anhöllo, att Charta-Sigillata-papperet måtta varda förfärdigad t vid Bankens Pappersbruk Tumba, hvarest detsamma, i afseende å lätthet att från annat åtskiljas och svårighet att eftergöras, skulle erhålla all möjlig fullkomlighet, behagade Eders Kongl. Maj:t, uti nådigt Bref den 30 September 1840, anbefalla Stats-Kontoret att i underdånighet yttra sig öfver den del af ärendet, som endast angick anskaffningen af det för Charta-Sigillata-Kontoret erforderliga papper, ej rörande förändring i papperets stämpling.
Uti — 17