Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksens Ständer hafwiB derföre, genast efter Thronföljare. walet, warit betänkte pä en i detta afseende nödig jemkning; och dä Riksens Ständer warit ötwertygade om Hans Kongl. Höghets ädla och höga tänkesätt för ett folk som wärderat Hans Kongl. Höghets dygder och utmärkta höga egenskaper, samt att säledes Hans Kongl. Höghet snart stall inse Fäderneslandets werkeliga belägenhet och Rik. sens Ständers pligt, att i allt det som rörer Statens utgifter, handla med afseende pä de bördor hwilka trycka den skattdragande, hafwa Riksens Ständer icke twekat, att till underhäl. lande af Hans Kongl. Höghets Hofhällning, Arf.Furstens Prins Oscars Hof.Stat inberäknad, i ett för allt hembjuda Hanö Kongl. Höghet en Summa af 66,666: R.dr. zs. tz. ärligen att ansläs pä Stat ifrän den dag Hans Kongl. Höghet antog Riksens Ständers Kallelse till Swea RikeS Kronprins.
Ständer hafwa derjemte till bestridande af de serskillda utgifter, hwilka blifwa oundgänglige för HanS Kongl. Höghet
Kronprinsens hitflyttning med Dest Höga Famille, sä wäl stll meublering af rummen pä Kongl. Slottet i Stockholm, som till anskaffande as Eqdi - 78 Den ri October.
Eqvipager samt inköp af hästar och allt Stall, tillbehör m. m., anslagit 33,333: R.dr. 16.
H. att till Hans Kongl. Höghets
Disposition öfiverlemnäs, hwilka medel komme att af Riksgälds Con. toiret förskjutas emot samma ersättnings willtor af Stats.Werket, som rörande förskotten till de oförsedda utgifterne samt Riksdags-kosinaverne blifwit stadgade; hwilket beslut Riksens Ständer härmedelst fä Eder Kongl.
Maj t i underdänighet tillkännagifwa.
UppUtt oell xockkrnä dol »II» 5rZn6-n 6. n Octad. >8lv.
V^edan Riksens Ständer erhällit del af de önskningar, Eders Majit i Räder täckts yttra i enskillta skrifwclser till Landtmarskalken och de öfrige Riks-Ständens Talemän, och dä Rik. sens Ständer ansett sig aldrig med mera till. fredsställelse uppfylla nägon pligt, än om de bertold tillika kunna gä Eders Maj:ts Nädiga ästundan till mötes, hafira, uppä derom i hkvart Ständ serskilld gjord motion, Riksens Ständer stadna! i följande beslut: 1:0
Att ofördröjligen afgöra alla Riksdags, ärender och till den 18 innewarande Octo. her alla beslut expediera, samt justera Riksdags.
Bv. Den 11 October. 79 Beslutet, med undantag af den §., som rörer Hans Kongl. Höghet Kronprinsens emottagande, asgifmandet af Desi försäkran samt Desi hyllning af Riksens Ständer. 2.0
Att dä Riksdagen härefter till Stock, holm förflyttas, inga ytterligare ö'werläggningar eller beslut derstädes ma äga rum. juste, ringen af nysinämde §. i Rikcdags-Beslutet dock undantagen, och sluteligen 3:0
Att hos Eders Mant i underdänighet skulle anhällas om Eders Maj ts Nädiga tillä» telse, att Riksdagen mä räcka till den dagen dä Riksens Ständer fä aflägga deras Hyllnings.
Ed till Hans Kongl Höghet Kronprinsen och strax derefter afslutaS; hwilket allt Riksens Ständer härmed j underdänighet hos Eder Maj:t fä anmäla.
UpxHK oe^ ko> »N» s-i> r» O6»d. r-ro.
Stormägtigste Allernädigfte Konung. ^^enom enffild wäckt motion, har till Riksens Ständers behjertande blifwit framställd de barns belägenhet, hwilka t en späd äldcr förlora Föräldrar, och efter dem erhälla blott en ringa qwarlätenffap, hwilken, derest genom Testamente ej annorlunda är förordnat, lika delas mel - 80 ^Den ir Oetobcr. lan flere Syskon af olika älder, och hwarwid de yngre komme att sakna det understöd för deras uppfostran, som de äldre revan njutit.
Ehuru Riksens Ständer insett billighetens för. vran att nägon större andel af Boet borde till. falla de barn som ännu tarfwa skötsel och upp. fostran, än dem som kommit till älder att med eget arbete kunna föda sig, hafma de dock ej ansett rädligt att genom bestämd
Lag nägot nytt häröfwer stadga, men pä det den utrväg genom Föräldrarnes förordnande, hwilken allmänna Lagen i ofwanberörde mätto lemnat öp. pen, mä blifwa allmännare begagnad, hafwa Riksens Ständer beflutit att i underdänighet hos Eders Maj:t anhälla, det täcktes Eders Maj:t i Räder anmana Rikets Presterskap, att wid husförhör och sjukbesök, med tjenlige före. ställningar söka förmä i swagare wilkor stadde Föräldrar sä förordna, att i händelse af deras dödsfall i de yngre Barnens spädare älder, desse senare icke mä derunder sakna nödtorftig föda, kläder och upptucktelse.
Ständer framhärda rc. Vssptlä ort» xoökZnä kor »n» tllaäeil II OAob. rzio, Etormägtigste Allernädigste Konung.
Eders Kongl. Maj:t har, genom Nädig Proposition, af Riksens Ständer äskat anfläende af me - Den 11 Dctoker. 8i medel till godtgörande af de oförutsedde utgifter, som de, i följd af Swensta Hamnarnes stängning för Engelska Krigs- och Handelsfartyg samt till lugnets Återställande inom Huswudstaden, rvidtagne anstalter Stats-Werket äbragt, hwilka utgifter blifwit uppgifna till en sammanräknad summa af 702,4^4 Riksdaler 14 H. 11 r:st Da Riksens Ständer med underdänigt erkännande af de anstalters nödwän, dighet, som till dega ändamäl blifwit widtagne, äfwen funnit nägon minstning i den föreflagne summan icke med säkerhet kunna päräknas, hass. wa Riksens Ständer warit betänkta pä utwägar att detta Stats Werkets behof till sitt ful. la belopp uppfylla.
I anledning af de anwisningar pä'erforderliga tillgängar, Eders Maj:t genom Högstocrörde Nädiga Proposition, sjelf i Räder tästtS lemna, hafwa, sedan derom behörig undersökning blifwit anställd, Riksens Ständer bestulit, att förstottSwiS, af den, till Wepelköp för afbördande af ränta och Capital pä Utrikes skulder, i NikSgäldS.
Contoiret besparda Fond, dessa 702.4Z4 Riksdaler 14 ss- 11 r:st. till Stats.Werket läta utbetala, för hwilken summa Riksgälds.
Contoiret äger att undfä sin ersättning dels af de besparingar, Eders Maj t Sjelf i Räder förmodat kunna erhällas pä de summor, hwarmed Banquen redan biträdt, och i forestrislven ordning, ännu kan komma att biträda; dels af den beställning, som uppkom, mer pä de 720,000 Riksdaler, hwilka blifwit anflagne till ärlig Ränte- och CapitalS.afbetasBihang, lii. B. N:o Li, 12. ving SL Den ir Oktober. ning till Danquen pä dess förstott, enär M dessa afbetalningar lill isis ärS sint, endast Succesive i mon af BanquenS werk. liga för. sträckningar komma att werkställas, dels ock af det öfwerstott i Stats-Werkets inkomster, som genom dct en del inkomst titlar, säsom förnäm» ligast Tull. Post.
Chartä Sigillatä. och Numer.
Lotteri medlen, torde öfwerstiga Stats austagen, kan blifwa att tillqä.
Hivilket allt Riksens Ständer härmed fä Eders Maj t i underdånighet tillk nnagikwa.
R.ksens Ständer framhärda m. m. VpxILL vck kol »II» 8rKacken e-»i 1» ONod. r?lS> Stormägtigste Allernädigste Konung. ^ anledning af Riksens Ständers, wid sist öswcrständne Riksdag, andragnö underdäniga anhällan vnr Eders Kong! Maj:lS Nädiga sanc» tion ä den af dem föresiagne förklaring öfwer 7. Cap. 1. §.
Rättegängs-Balken, alt fastän efter sökt Jntekmng och sedan Domaren uttalt dag till Gäldenärs hörande deröfwer,' denne stuve innan samma dag inträffat sökt afträde^- förmon, sädant icke mä betaga en i alla andra afseenden 'ultgilltig Iutekning den werkan, att medföra förmonsrätt, har Eders Majit genom Radig Propfitoion till Riksens Ständer nu fö - Den 11 Ottober. 83 kestagik, att, sä wäl till befordran af säker och siatgad Lagstipning, som till förekommande af inöjlige missbruk, en serskild författning mätte uifärdas t afseende pä Missa omständigheter an» gäende Iutekning ä fast Egendom.
Eders Majit bär i detta ändamäl till Riksens Ständers pröfning fyra serffillda stadganden föreslagit och Riksens Ständer sä nu. sine i anledning deraf fattade beslut, Eders Majit i underdänighet öswerleMna.
Det Första stadgandet: "att derest ägaren ä bwarS fasta Egendom Intekning blifwit sökt, skulle innan wedttbörande Domare öfwer
In» teknlngs-ansökningen sig fluteligen Utlätit, antingen med döden afgä, fasta egendomen till annor person öfuerläta, eller till Borgenärerna all sin Egendom genom Concours afstä, mä Intekninas. ansökningen derigenom icke anses förfalla, Utan sökandens rätt, efter hwad Allwänna Lagen och denna Författning i öfrigt binder, pröfwas och bestämmas:" hafwa Riksens Sränder ansett böra säsom allmänt gällande
I afseende pä det Andra stadgandet hafwa wäl Riksens Ständer nogsamt insett nödwändigbelen deraf, att pä det en Fastighets, ägare mä i tid fä kunskap om de Jntekningar, i hans Egendom sökte blifwa, och för att kunna igenom wisande af fordrans ogrunv eller genom betalning befria Egendomen frän gradation, näqon wiss tid bör bestämmas, inom hwilken, wid förlust af den förmon genom Intekningen 84 Den ri Octsber. äsyftaS, Borgenären mä wara skylldig, lä widt jke kan, kungöra Gäldenären om Jntekningen och den dag
Domaren till hans hörande före. lagdt: den af Eders Mast i Räder föreflagne tiden har dock synts i afseende pä inrikes wi. stande Gäldenärer wara allt för käng och derigenom mindre befordrande af förenämde ända. mäl, helst de som bo i samma Stad eller Hä« råd der Jntekningen sökes, hwilket är des wan« ligaste fallet, borde inom nägra da^ar eller gan. ska fä weckor beqwämligen kunna fä del af Domstolens derom utfärdade Protocolls Utdrag, samt den, som bodde i den mäst aflägsne del af Riket, ätminstone inom bogsta Inrikes Stäm. nings-tid, som är 9 weckor eller 6z dagar, er. hälla om ärendet kunikap.
I stället för de fö. restagne 90 dagar, hafwa Riksens Ständer Ler. före ansett 6z dagar, i afseende pä Inrikes bo. ende Gäldenärer, säsom tillräckelige; och i'stället för det i Räder föreflagne alternativ att Bor. genären, dä han ej kan förete bewis om communication, borde styrka, det Gäldenären i Mantalsskrifnings. orten ej kunnat träffas, hafwa Riksens Ständer insett nödwändigbeten att föreflä nägon sädan ätgärd, hwars bcwisning dels wore för Borgenären mindre swär dels möjligtwis mera bidragande till det egentliga ändamälet att Gäldenären om ärendet matte erhälla kunskap.
Af vesta skäl hafwa Riksens Ständer i afseende pä den af Eders Kongl. Masit före. flagne 2 dra punkten Lfwerenskommit om ett sä lydande stadgande:
"Den Den 11 October. 85 ''Den Borgenär som Jntekning sökt, men dä Gäldmären är inom Riket boende icke inom 6z dagar derefter af Domarens deröfwer med. delte Protocolls Utdrag lemnat Gäldenären del, eller om denne i sitt hemwist ej träffas kunnat, samma Protocoll ä hans husdorr i tillkallade twenne wittnens öfwerwaro fästat, bör nägon förmon af den dä sökte Jntekningen icke till godo njuta.
Är Gäldenärens wistande okändt, eller ä Utrikes Ort, mä Jnteknings. sökanden wid lika ätwentyr och inom lika tid, hafwa ä närmaste Post-Contoir fogat behörig anstallt om införande af Kungörelsen härom sä wäl uti Stockholms Post-Tidningar Irenne (Z:ne) sänger som en gäng uti Hamburger Tidning.
Och bör om deste åtgärder bewis till Domstolen wara ingiswjt ä nästa Rättegängsdag eller Ting som inträffar efter zo dagar ifrän den tid, dä nämde ätgärder bordt wara widtagne, allt wid förlust af den dä sökte Jnteknings. formonen, derest Laga förfall ej styrkas kan." Wid det af Eders Maj:t föreflagne Tredje stadgandet, hafwa följande betänkligheter Rik. sens Ständer förekommit.
Detta stadgande skulle innehätta ett undantag ifrän den första punkten.
Wid jemförandet af undantaget med regeln har den betänklige följd synts uppstä, att om Gäldenären inom de zo dagarne, utan att föryttra den Jnteknade Fastigheten, sökte Cetzion, skulle, om fastställelsen ej före Cestion ffett, Borgenären förlora sin förmonsrätt, mön vm deremct Gäldenären inom samma tid förut 86
Den 11 Oelober. föryttrade egendomen, och derefter sökte Cefionägde Borgenären sin panträtt emot köparen i behäll, hwaraf äter skulle följa, att Jntck.ungs, sökanden ägde mera fördel af ett dubbelt Gal. denärenS smek än af ett enkelt, sem ätminstone icke beröfwade de andra Borgenärerne hwnd as fastighetens wärde öfrigt wara kunde.
Harwid bafwa Riksens Ständer nogsamt insett nägon anledning wara att befara, att Gäldenär"' dä de befinna sig i obeständ möjligen kunna gifiva wink ät wista Borgenärer, att genom Jntek. ning betäcka sina fordringar.
Men dä förlusten af Intekmngs. förmon ä/wen kan träffa dem, hwilka med Gäldenären icke colluderat och nämde befarande destutom icke kan gälla i de Concourster som efter dödsfall genom urarfwagörelse uppkomma, hafwa Riksens Ständer, dä tillika är ostridigt, att Gäldenär genom en tidigare eller senare ansökning om Cefion icke bör kunna Borgenärs rätt förwerka, i detta föreflagne stadgande ej trott sig kunna ingä.
Till det Fjerde stadgandet, hwilket Riksens Ständer bifallit sä lydande:
"Att dä ä fast Egendom Jntekning blifwit sökt, men Domaren ej öfwer den skedde Intekningens beständ sig utlätit, det dä statt Concours.
Domaren tillhöra att frägan om JntekningenS beständ upptaga och pröfwa," hafwa Riksens Ständer beflutit att foga följande tillägg: "Att Gäldenären stom i alla fall bör an. staffa Grawations.bewis frän Intekmngs.
Do. maren, hwars stplldighet det alltid warit och är, Den ii Octo ber. 87 är, att flika bewis, när sädant ästas, emot lö. sen meddela, äfwen mä äl gga hos honom anmäla, att Cefion blifwit sökt, samt bewis derom för Jnteknings-Domaren förete.
Och hafwa Riksens Ständer list detta tillägg ansett sig wara befogade, enär IntckmngSDomaren synts böra haswa känlledom om hwad i afseende vä Jntekningen förefallit; hwilket allt R:k'ens Ständer Eders Majus Nädlgste pröfning och fastställelse i underdänighct fä under», ställa.
Riksens Ständer framhärda m« m..
Uppllk o«k xoilklnrl kol. 5t!nära ll Ottob. Itzlv» Stormäktigste Allervädigste Konung.
Ständer kommit i erfarenhet att författare uppträdt, hwilka med förgätenhet af Lagens föreskrifter och Samhällets fordringar ät allmänheten i tryck framställt sädane omdömen och yttranden, hwilkas widare utspridande antingen stu»e leda till upplösning af Samhällslefnadens heligaste band elier äter blottställa Fädernesland, t för de wädor, hwarifrän det med de mest smältande uppoffringar blifwit räddadtr att man. tillätit sig den i wärt land okända tilltagsenhet, att i off ntliga Blad ej allenast hälla loftal öfwer wäldsgerningar, utan ock, under 88 Den 11 October.
.Rikets nu församlade Ständers öfwerläagmn. gar i ett det wigtigaste ämne för samtid och - efterwerld, ingä i sä bestaffade yttranden att främmande Makters Sändebud funnit sig frr. anlätne päkalla Regeringens uppmärksamhet.
Lärans föreskrifter hos Nationer och Stater son, med hvarannan sta i wänligt och fredligt förhällande
Regeringarne äga den mest om» fkränkta rätt, att af den andra Maktens under, sätare med marsa mhet och aktning bemötas och omtalas.
Dä pä sädant sätt föranledde freds, brott ofta kunde medföra lika om icke mera skadliga följder, än genom upprorsstiftande för Samhället kunna uppkomma, hafwa Riksens Ständer, som ansett skrifter af denna halt böra Enas bland brottslige försök att störa Rikets lugn och säkerhet, till undvikande deraf att 6-§. 6.
Cap. Mitzgärnings.
Balken, enligt hwil. ken, jemförd med hwad Kongl. Förordningen af den so Januarii 1779 angäende ändring i Allmänna Lagens stadgande uti ätskillige rum rnnehäller, sädane brott böra afdömmas, skulle kunna anses ändrad genom Kongl.
Masts och Riksens Ständers den 9 Mars innewarande är fastställde Tryckfrihets Lag, beslutat, att öfwer berörde g. §. 6.
Balken stadga och utfärda en sä lydande förklaring:
"Att om öfwer främmande folkstag och deras Rege. ringar, med hwilka Riket är i fredligt och wän. skapligt förhällande, yttranden i tryckt skrift före. komma, som Tryckfrihets.
Comiteen, hwars ut - Den ii Os^ober. - 89 läkande genast wid undersökningens början bör inforvras, förklarar tydligen förräda den brottsliga afsigt, att hos sädan Makts undersätare wäcka och underhälla nutznöje med dest Regering och Regeringssätt, eller innehälla rykten och berättelser om sädan Matts regering eller härwarande Sän. dcbud, hwilka, enligt samma Comitecs utsago äro säsom förklenlige och till mitzsämja ledande att anse, Författaren deraf eller ock Boktryckaren, derest han Författaren ej uppgifwa kan, genast mä gripas, och med afseende ä brottets beskaffenhet efter ofwanberörde
Lagens rum sträf, fas samt skriften constskeras, eller,'derest det förut präliminariter stedt, samma consiskation Lagligen stadfästas; hwilket Riksens Ständer härmed fä till Eder Kongl.
Maj:ts Nädiga pröfning och stadfästelse i underdänighet öfwer, lemna.
Ständer framhärda m. ck. UxpIUi oci, goäklack kor -Ilr Le-inäen 6sn n Octvb. i8ls.
Stormäktigste Allernädigste Konung. anledning af det stadgande Kongl. Kam. mar-Collegii Kungörelse af den 20 Maji 1799, angäende förbättring i 178?» ärs Landtmäteri.
Mom-,' alt i fall Landtmätare ej god. willer utbekommer sitt arfwode, Konungens Be. 90 Den 11 Oktober. fallningsbafwande derom bör anlitas, hwilken,, utan uppebäll, genast äger lemna nödig hand-, räckning till uli,tätning, dä förrättnings, man-, nen för sin räk-.ings riktighet anflvarar; har hoS Riksens Ständer fräga uppstätt, burn dr dermed förknippade olägenheter stulle kunna afhjelpas.
Detta stadgande Eall neml. bafwa blif. wit sä förstätt, sem ffulle Konungens Besäll, ningbhafwande äga, att utan commynication och jordägarens hörande, samt säledeS utan, egentlig pröfning, bifalla utmätning ä den summa Räkningen innchäller, hwaraf- fölste, att fastän i samina Memcnt medgirwes, det jord. ägaren som sökt bl-fnit, mä inom wist tid fä ätala Räkningen för bioad den innefattade mek än sig borde, samt dcrä erhälla Konungens
Be« fallningsbafwandes Utflag, jordägaren dock kun. de blifwa nog lidande, enär, sedan Landtmäta. ren undsätt sitt arfwode, wm ofta kunde innefatta bela förrättningens liguid, werkställighe. ten af det äterstäende arbetet likafullt länge utebl-fwe, och Landtmätaren till äfwentyrs emedlertid erböllc transport till annan ort, eller med döden afginge, i hwilka fall ersättningen antin, gen wore aflägsna!) eller omöjlig och merendels utsökandet deraf förenadt med sä mycken kostnaoch beswär, att jordägaren helst wäller, att wid första stadan löta bero.
För att i detta afseende undanrödja alla swärigbeter, men tillika försäkra Landtmätare, hwilkas btttwudsakliga inkomster bestä i arfwoden för priwata förrättningar, att sä snart ste kan Den ii Octo ber. 91 ' kan dcsie arfwo^en utbekomma, haiiva Riksens Ständer till ändring i ofwanberörde förestrift förenat sig om ett sädant stadgande:
'"Att dä Landtmätare bos Konungens Befallniogshaf. wanoe söker hanpräckning till utmätning af sitt arsa,ode för priwata förrättningar, hans ingis, na Räkning ej mä anses utmätnings-gilld förr än densamma efter wederpartens hörande blif. wit i enlighet med Landtmäteri-Taxan eller sersillldte öfwerenskommelser af Konungens Befallningshafwande pröfwad, samt derest Konungens Befallningshafwande skulle finna skäligt det in. nan förrättningens flut större eller mindre del af arfwodet mä fä af Landtmätaren uppbäras, sädant icke mä bewiljas utan emot borgen af t wenne wederhäftige män, de der en för begge och begge för en answara för de uppburne med. leus äterbärande, i händelse Domaren pröfwar att Landtmätaren sin ssylldighet icke fullgjordt."
Och fä Riksens Ständer härmed detta förslag Eders Kongl. Masits Nädiga sanction i under dänighet underställa.
UxpUg ack kor oll» clcn n Ockob. i8r«, Stormäktigste Allernädigste Konung. ^ betraktande der-af, att enär Fabriks.Idkare och Handtwerkare till bestyrkande af sina för dr in - 9» Den 11 October. dringar äberopat Räkning öfwer sin tillwerkning, sädane Räkningar ivid Domstolen icke ansetts medföra rätt lil! betalning, har hos Rik. sens Ständer fräga blifwit wäckt om ett stadgande, bwarigenom Manufakturisters och Handlandes säkerhet ytterligare kunde betryggas.
Dä Riksens Ständer ansett, att wäl icke blotta Räkningar, utan endast sädane som pä »verkelig och ordentligen förd
Bok öfwer hwad utborgat och betaldt blifwit sig grunda, det witsord kan tillerkännas, som ,7. Cap. 2. §.
Rättegängs Balk. medgifrver; äswen som, ett säd«nt »vitsord, entigt Kongl. Förordningen af den 28 Jnnii 1798 L. §. icke kan äga ruin, i afseende pä »varor, som parti-»vis utborgas pä tre eller flere mänaders anständ »ned betalningen; »nen att hivad andra utborgade waror beträffar, hivar och en, som ordentlig
Bok öfwer handel och köpenskap förer, bör äga den bewisningsrätt ofwan åberopade
Lagens rum tillerkänner Manufacturister och Fabrikanter, hwilkas köpe-afhandlingar, enligt sakens natur och Handels.Backens 1.
§. ofelbart under handel och köpenflap begri. pas, och hwaröfwer, dä tillrverkningen är större, Bok nödwändigt mäste föras, hafwa, till förekom, mande af orätt tillämpning, Riksens Ständer be» siutat öfwer »7. Cap. 2. §.
"Att det »vitsord, hwit. ket enligt 17.
Cap. s. §.
Rättegängs-Balken, jemförd med Kongl. Förordningen den 28 Jun. »798- § 2. tillkommer den som till bestyrkande af fordran för utborgade waror äberopar
Bocker öl - - Den r r October. 93 öflver handel och köpenflap, äfwen sträcker siq till waru. tillwerkare, hwilka öfwer sin rörelse Beck och Räkning behörigen hälla eller hälla läta.
Hwilket härmed till Eders Masts Nädiga prof, ning och stadfästelse i underdänighet Lfwerlemnas.
Stärner framhärda m. m.
UpplZii ock xoäklnä kor kiää. ock Allein 6. n Octok. r§io. - - - - Grefie-§däncker ck. ir - - - - - - - Lor»3re-8täncker ck. n - - - ^ - Loncke- §ränckec ck, iz - - - Stormäktigste Allernädigste Konung.
Riksens Ständer hafwa, med den anledning de af Eders Maj ts Nädiga Proposition erhällit, warit betäiikta att utse medel till bestridande af de kosina, der, som i och för Riksdagens fluld.äro oundwik, lige.
Ständer inse nogsamt att desie kost, naders blifwande werkliga belopp icke »ned säkerhet kan bestämmas, men dä i alla fall de medel sorn dertill blifrva utsedde böra behörigen redorvisas, hafwa Riksens Ständer efter de upplysningar om erforderlige tillgängar, de af Eder MajllS Nädiga Proposition, sä wäl som genom egna undersökningar kunnat inhemta, samt med afseen, de ä den tid, inom hwilken Riksdagen förmodeligen kan afstutaS, till Riksdags, kostnadernes bestridande anflagit en ungefärligen beräknad
Summa af 150,000: Ridr., dä derunder tillika blifwit inberäknade de utgifter som till emottagande af Hans Kongl. Höghet Kronprinsen och 64 Den 11 October.
Desi Höga Famille blifwa oundgängliga; och komma besia 150,000:
R:dr. att förffottsivis af Riksgälds.
Conteiret utbetalas, emot ersätt, »ung pä samma satt och af sackma tillgängar som, till betäckande af det förskott Riksgälds.
Contoiret bör utbetala till kostnaderne för Hamnstängningen samt lugnets återställande i Hus. wurstaden, blifwil anflagne; hwilkrt allt Rck. sens Ständer Eders Majit härmed i underdänighet fä tlllkännagifwa.
Ständer framhärda n> m. ock K05 ^166. ock 6. Il Octod.
IZtT ^ - - - ^ret^e-8r2nciet 6. n - .. - - ^ 8orALre-8tän6et rl. H » - - - - - LoiictL-HrTn^sr 6» - Stormäktigste Allernädigste Konung. ^)cnom Nädig Proposition har Eders Majit till Riksens Sländer yttrat Desi Nädiga önffan, det mätte medel ansiäs till Pelisioner för sivärt bletzerade Officerare och Under-Offcerare inom Eders Majits Armee och Flottor.
Riksens Stän. der, som med den tänsta af deltagande detta imma och angelägna ämne förtjenar, tagit det. samma i noga öfwerwägande, hafwa, dä de ansett säsom den storsta rätlwisa, alt ben som tappert stridt för fäderneslandet, och frän kri. gets faror och mödor äterkommit urständsatt all full»
Den 11 October. 63 fullfölja den bana ät bwilken han sig uppoffrat, mätte ätminstone nMa en nödtorftig bugning för de älcrstäende dagarne af sin lefnad, samt dä de tillika funnit angelägenbeten att, dä de nu i tjenst stäende bbffrade Officerare och Un» der>Offcerare, ehuru till tjenstgöring oförmög. ne, icke utan härd orättwisa kunna twingas att bortbyta fina knappa Lönmgs- förmener mot än knappare Pensions, willtor, Kongl.
Maj:t mätte försältas l tillfälle att genom anbud af cn för deras nödtorftiga bergning lämpad Pensions.
Summa förmä desie till atffedstagande, och att sämedelst lemna rum för tjenstbart Befäl wid Armeen, med största tillfredsställelse sett sig äga Utwäg att till detta behof pä Stak cmsiä en Summa af 5500: R or. ärligen.
Dä Riksens Ständer sig förbehälla, att i sammanhang med tillgängarne till andra utgifter fä uppgifwa ut. wägarne äfwen till denna, fä de nu detta sitt beslut härmed till E:-ers Majck i undrrdänighet >LfwerlkMna.
VxxINt ock kior Ni» §l!n^«v rr Ocrod.
Ii,o. Stormäktigste Allernädigste Konung.
^)os Eder Kongl.
Majit fä Riksens Ständer i underdänighet anmäla deras beslut rörande ett 96 Den i t.
Oktober. ett tillägg till 14. §. i Riksens Ständers Ilk. stitiä-Ombudsmans Instruction.