Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
"Så vidt meningen med detta af mig anmärkta Undantags-stadgande skulle vara, att gynna Schol-inrättningarna, har jag icke något deremot att erinra , för så stor del af afkomsten, som icke utgår i löner, hvilkas innehafvare, i likhet med alla an~ dra, efter min tanka, böra erlägga Bevillning; hvarföre min vördsamma tillstyrkan är, i händelse Undantags-stadgandet anses höra qvarstå, att Rikets Ständer täcktes besluta följande tillägg:
Dock att de Tjenstemän, hvilka af sådan afkomst njuta lön, höra för densamma erlägga Bevillningj dä den öfverstiger 200 R:dr, efter stadgadförvandlings-grtindj samt derjemte förklara , att orden: i Spannmål, böra ifrån tillägget Bil. till Bevil/nings-Ulskottets Bet. N.o S’]. 63 alldeles utgå, såsom dels förvillande, dels i strid med sjelfva syftningen.”
Härmed förenade sig Herr af Wingård, J.
I hvad Herr af Billbergh anfört i fråga om Utskottets hemställan om ersättning för Salpeter - gärden , instämde Herrar Croti och Bergelin.
AfHerr Domprosten Fellenius: ”Då Rikets Ständer beslutit, att praestationen af Salpeter-gärden in natura skall upphöra , och Rikets Ständer i stället åtagit sig en Bevillning, deremot svarande, i penningar, hafva Rikets Ständer icke sagt, att denna Salpeter-skatt skall annorlunda utgå än förut, eller läggas på alla Classer och Medborgare.
Praestationer i penningar böra derföre, efter min tanka, erläggas, der Prasstationen in natura förut varit stadgad och utgått, det är, på jorden, der Salpeter alstras och tillverkas; men om den nu skall, efter Utskottets beslut, som genom votering blifvit föreslaget, läggas på alla och allt, som, efter 2:dra Art. betalar Bevillning, kommer den att drabba, icke allenast Jord- och Fastighets-egare , utan ock alla, som idka Handel, Näring eller Rörelse, äfvensom alla Tjenstemän, alla Läroverk, alla fromma Stiftelser, Actier, Bolag, 64 Bil. till Bevillnings-Utskottets Bet. N.o Sy.
Testamenten, Arfs- och Vinst-medel, Gåfvor, lill och med ailä Arbets-classer, som endast lefva af sin daglön och arbetsförmåga, och knappt hafva sin Tolfskilling, att betala sin öfriga Bevillning.
En sådan beskattning finnér jag åtminstone icke öfverensstämma med Rikets Ständers concession, att Praestationen in natura bör i penningar utgå, och derutöfver vara både obillig och orättvis; obillig i sin grund och orättvis i sin tillämpning; ty, der gärden förut utgått, der bör väl dess surrogat Staten ersättas, och den ene Medborgaren, med afskuddande af en tillbörlig skatt, icke få lägga densamma på den andra, som, efter sitt yrke och sin näring, har sin dryga känning af Stats-bidrägen, alldraminst på den torftigé och eljest nog vanlottade.” ”Jag reserverar mig mot detta beslut, 'och vill icke, vid min hemkomst, mötas af den förebråelsen af Committenter, att hafva bifallit till en beskattning , ny och okänd, och af mångeni tankan ansedd nog obillig och orättvis; och anhålles, att denna min reservation måtte Höglofl.
Utskot-* tets Betänkande till Rikets Ständer få åtfölja. ” Af Herr Donner ,G. N: ”EmotHöglofl.
Bevillnings-Utskottets beslut att inkomma till Bit. till Bevitlnings-Utsk.
No 5j. 65 till Ständerna med förslag till Bevillningens fördelning, innan votering försiggått i Förstärkta Stats-Utskottet om Ståndens olika beslut rörande Bevillning å Brännvinsbränningen samt rörande den föreslagna Tullförhöjningen på åtskilliga artiklar, får jag reservera mig.
— Vid den föreslagna Tullförhöjningen har Höglofl.
Utskottet förut förklarat, att det ej föreslagit dessa för— böjningar för att bereda öfverskotter* utan för att derigenom kunna minska den ordiMaira Bevillningen.
Att uppfylla detta löfte finner jag, genom det nu afgifna Förslaget, vara ominletgjordt.
För öfrigt får jag reservera mig i följande punkter:” *T:o I det nu afgifna Förslag till Be vi IInings-Förordning föreslås i §. io: ”För Ångfartyg betalas 6 per 100 af behållna inkomsten j inberäknad
Läste-afgiften och hvad för Näringen eljest skulle betalas•—.
Härvid får jag anmärka, att (då Utskottet i §.
12 erkännt att läste-afgiften är en minimi-afgift, denna afgift ej bordt nämnas, samt att 6 för 100 af inkomsten , inbe» räknadt Näringen, afviker från den vanliga beskattnings-grunden af 5 per 100 Sih. till R.
Prat- 18a8 oeh 1829,5S.,i Afd. 3 B. 5 s.drti Häftet. 66 Bil. till Bevillnings-UtsL Bet.
Mo Sj.
T--T| af inkomst.
Jag tror derföre, att beskattning å Ångfartyg rättare torde kunna uttryckas sålunda: "För Ang fartyg betalas 5 per 100, sä väl af behållna inkomsten af Fartyget, som af Restaurationen om bordf hvarigenom likhet med öfriga beskattningsgrunder skall vinnas.” ,Ja:o I /[i §. föreslår Utskottet en fyllnadsafgift af 4 sk* per hvarje R:dr af a:dra Art. till ersättning för Salpetergärden.
— Då en sådan afgift ej finnes i någon af de Bevillnings-grunder Ständerna antagit, anser jag Utskottet ej haft rätt vika från dessa grunder, utan borde sökt fylla den efter de antagna, hvartill ett förslag att öka per milleafgilten med 16 sk. varit under votering inom Utskottet.
Genom én sådan afgift af 16 sk. per 36o millioner fastighets-värde, som finnes, hade uppkommit en summa af 120,000 R:dr, hvilken mera närmat sig den felande, än den Utskottet föreslagit.” ”3:o I 108 §.
(Gamla Förordningens 3 Art §. 2, 20 Morn. p. 58) hafva Utskotten föreslagit det tillägg, att Jordegaren endast är befriad att ansvara för Krono-utlagorna för Inhyseshjon utan jord - Bil. till Bevilhungs-Utsk.
N.o 5j. 6? bruk, hvarpå kreatur kan födas.
— Då ett Inhyseshjon ofta skulle önska så mycket jord, att han derpå kan loda en Ko för sig och famille, men en Jordegare finna betänklighet att bevilja en sådan förmon, då han med detsamma åtager sig ansvara för Inhyseshjonets skatt, så skall detta stadgande förhindra sådana personer att söka sig en bostad och att gifta sig, samt således menligt verka på folkökningen.
Jag anser derföre §:n böra oförändrad bibehållas sådan som den i nu gällande Bevillnings-Förordning finnes.” Emot
Utskottets beslut att föreslå samma fördelning af Bevillning å Löner, som i den nu gällande Bevillnings-Sladgan, reserverade sig Herrar Oxehufvud3 af Wingård/i j Prostarne Gumelius _, Nibelius3 Kjellströmj, Wahlström} Sifvertsson _, Grenander och Svedelius , samt Herrar Sandblad> Donner j Rydström j Alund, Cron och Bergelin.
Herr Cron trodde den afgift Utskottet föreslagit för Billarder, på inrättade Sällskap och Klubbar, icke ivara lämplig, och ville att för dessa Billarder skulle erläggas samma bevillning sorn i allmänhet för dy - 68 Bil. till Bevillnings-Utsk.
Bet. iV.-o Sy. lika, der partie-penningar eller betalning på annat sätt erlägges.
Herr Brovallius ansåg sig alldelas icke kunna instämma i Utskottets, pag. 3o, intagna beslut derom, att Spannmålshandlande, sorn icke iiro Jordegare s Arrendatorer eller Brukare af Hemman på Landet > skulle taxeras, i förhållande till deras rörelse lika med Städernas Handlande emedan sådan bandel, i Herr Brovallii tanka, icke vore i Författningarna tillåten, Af Eric Persson från Gefleborgs Län: ”Som jag hvarken kunnat eller kan dela lika åsigt med Höglofl.
Utskottet uti den förändrade redaction, nu föreslagna iSo §., eller förut 3 Art. 3 §. 20 Mom, pag. 5o af Bevillnings-Förordningen , nemligen att Husbonde skall ansvara Krono-ulskylderna för dem, som på dess egor äro boende och kan föda kreatur, nödgas jag deremot mig reservera , i afsigt att fästa Rikets Höglofl, Ständers uppmärksamhet på ett sådant förirradt beslut, hvilket skulle lända till de vådligaste följder för den fattige och mindre bemedlade fofk-classen, hvilka derigenom komma att fallaFattigvårdarne till last; ly hvilken Jordegare vågar låta sådana per - Bil. till Beviilnings-Utsk.
BT.-o
Sj. 69 söner nedsätta sig på sina egor, när lian skall anses skyldig ansvara för dess utskylder till Staten, eller hvarföre skall Jordegaren stå uti mera ansvar för den, sorn. kan föda och eger kreatur, än den som är utan?
Den som kan föda kreatur, kan ock utgöra sin skatt till Kongl, Majit och Kronan; äfven får jag anmäla, det jag anser ofvannämnda redaction alldeles öfverflödig, då man betraktar den af Utskottet föreslagna ändring uti i65 §., förut 4 Art. 3 §.
2idra punkten (pag. 75) i nu gällande Bevillnings-Förordning,’' STOCKHOLM, tryckt i Ecicsteinska Tryckeriet, 1829, Bevillning Utskottets Memorial N.-o 58\ i N:o 58.
Ankom till Exped.-Utsk, d. 5 jan.
x83o.
Memorial, med förslag till Voterings-Proposition, angående Porto -afgiften för Inrikes Brefvexlingen, Sorn Vällofl. Borgare-Ståndet, enligt ankommet Utdrag af Protocollet för den 25 sistlidne November, ogillat så väl Utskottets Betänkande N:o 47 > angående Portoafgiflen för inrikes Bretvexlingen, som det, i anledning af dervid, inom respective Ståndet gjorda, anmärkningar, afgilna Utlåtandet N:o 5a, hvilket, på den grund att de öfriga trenne Riks-Stånden redan bifallit förstnämnde Betänkande, af respective MedStånden blifvit lagdt till Handlingarne, samt Vällofl.
Bnrgare-Ståndet i stället godkänt den af Öfver-Post-Directeuren för PostPorto och dess förhöjning s i det Utlätan Bih. lill R.
S.Prot. 1828—i83o, 5 Sami. 1 Afd. 3 B. 3:dje Häftet. 1 2 Revillnings-Utsfcottets Memorial TT.o 58. de _, hvarom Utskottet förmält jöreslagnd beräkning; alltså, och då Utskottets framställning om biträdande af tre Stånds, på ofvannämnda sätt, fattade beslut redan blifvit afslagen, återstår för Utskottet endast den åtgärden, att föreslå följande af da olika besluten föranledda i Voterings-PropositionJ
Den, sora gillar hvad Bevillnings-Utskottet i Betänkandet N:o 47 tillstyrkt, angående Porto-afgift för inrikes Brefvexling gen, röstar Ja; den det ej vill, röstar Neji Vinner Nej, blifver den beräkning, Öfver-Post-Directeuren för Post-Porto och dess förhöjning i det af Utskottet om förmälde Utlåtande föreslagit, derigenom godkänd.
Stockholm den 19 Dec. 1829. Eevillnings-Ulskottets Memorial N.-o 5g. 3 N:o 5g.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 5 Jan. i8äo.
Memorial, med förslag till Voterings - Pr op osi tion, angående Bevillnings-frihet för Vaktare vid flygsands-fält en i Halland Sedan Bevillnings-Utskottet, i anledning af Hr Friherre II.
JVrangels i ämnet väckta motion, genom afgifvet Betänkande, N:o 5q, i grund af anförda skäl, tillstyrkt, att sådana personer, som äro boende vid Flygsands-fälten i Halland, med serskildt uppdrag att vårda de derå gjorda planteringar, må, lill ett antal af högst Tolf, befrias från Bevillning, på sätt nämnde Betänkande innehåller, så hafva Högh Ridderskapet och Adeln samt Yällofl.
BorgareStåndet bifallit, men Högv.
Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet afslagit hvad sålunda blifvit föreslaget; och sorn två Stånd således med sina beslut i denna BeyillningSrfråga stannat emot två, lärer densamma , jemlikt 71 §. i Regerings-Formen, Komma ali genom votering al Högh För - 4 Sevillnings Utskottets Memorial N.-o 5$. stärkta Stats-Utskottet afgöras; och för denna händelse får Utskottet härmed vördsamt framställa följande Proposition:
Den, som bifaller Bevillnings-Ulskottels förslag, att sådana personer, som äro boende vid Flygsands-fälten i Halland, med serskildt uppdrag att vakta och vårda de derå gjorda planteringar, må, till ett antal at högst 'JTolfj befrias från Bevillning, så vida de icke drifva annat näringsfång eller innehafva egendom, hvarföre Bevillning erlägges, samt att elt stadgande härom må i Bevillnings-Föroidningen intagas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses hvad Bevillnings-Ulsknilet sålunda tillstyrkt vara afslaget, och kommer den härom väckta fråga, i följd deraf, att förfalla.
Stockholm den 5 Januarii i83o. Bevillninzs-VIskottets Memorial N:o 60.
5 TsT:o 60.
Ankom till Exd.-Utsk. d. i3 Jan. i83o.
Memorial, angående en förändring i nya Tull-Taxan vid artikeln Tågvirke.
Sedan Utskottet, i det under N:o54» angående Stora Sjötulls-Bevillningen, afgifna Memorial föreslagit, att, i stället för ett af Vällofl. Borgare-Ståndet, vid artikeln Segel, antaget stadgande, måtte, näst efter bestämmelsen i Taxan om ''Segel nya” intagas följande ordalydelse: ”af utländsk tillverkning, hvarmed Svenska fartyg varit nödsakade att, i bevisligen förlorades ställe, sig förse, då de vid ankomsten finnas obrukade, samt i Öfrigt bibehållas den antagna Tull-afgiften af iö
R:dr uti införsel- och 1 R:dr i utförsel-tull för iooR:drs värde;” så hafva icke allenast Höglofl.
Preste-Ståndet samt IlederV.
Bonde-Ståndet härtill lemnat bifall, utan äfven Vällofl.
Borgare-Ståndet antagit detta jemknings-förslag, hvarjemte Ståndet likväl till Utskottet öjverlemnut att iakttaga det- tillägg, suni Ståndet i 6 Bevillnitigs- Utskottets Memorial N.o 60. likhet med hvad om artikeln ”Segel-’ beslutadt blifvit, enligt meddeladt ProtocollsUt drag för den 12 si sti.
October, förklarat skola vid artikeln ”Tagvirke” ega rum; nemligen att ett dylikt undantag dervid borde anmärkas, som det, hvilket vid Tullbestämmelsen å Segel var utsatt. förhållandet med Tågvirke, hvarmed Svenska Fartyg nödgas sig förse, är alldel es enahanda, sorn med Segel; hemtar Utskottet af Vä Hofi. Borgare-Ståndets ofvannämnde beslut anledning att till de trenne öfrige respecUve Riks-Ståuden vördsamt hemställa; gtt berörde beslut mätte på det sätt biträdas, att näst efter Tullbestämmelsen om ”Tågvirke nytt” mätte intagas orden: ”afutländsk tillverkning, hvarmed Svenska Fartyg varit nödsakade att, i stället för bevisligen förloradt, sig förse, dä samma Tågvirke vid ankomsten finnes obrukadt,” samt att i ötiigt den i Taxan föreslagna och af Rikets Höglofl.
Ständer antagna Tull må bibehållas.
Jjlpckholm d. 12 Januarii i83o. Bevilinings-Utskottets Memorial N.o 61.
AiJvom till Exp.-Ulsk. d. i3 Ja». i83d.
Memorial, vied jårslag till de afgift er jår minutering af Brännvin, som skola intagas i Brännvins - Förordningen* Sedan den i Bevflln ings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- oell Oeconomie-Utskottens Memorial, N:o 27, föreslagna n:te Voterings-Propositionen blifvit, vid omröstning inom Högloft, Förstärkta Stats-Utskottet, med Ja besvarad, och sålunda är vordet bland annat afgjordt, att ajgifterna för minutering af Brännvin skulle framdeles föreslås och bestämmas; så får Utskottet, till följd häraf, efter öfverläggning i ämnet, härmed vördsamt föreslå! att, utom den allmänna Bevillning gen, hvarom i Bevillnings-Förordningen stadgas, måtte för minutering af Brännvin bestämmas en afgift å Gästgifveriet’ af fyra, sex, tio, femton, tjugufem till B evillnin*s-t!t skottets Memorial IV.-o 6 r» och med trettio Riksdaler, samt S Krogar och Näringsställen af tio, femton, tjugu, tjugufem till och med femtio Riksdaler; kommande, om sådant bifalles, den 10 §, 2 Art. af Brännvins-Förordningen att, i öfverensstämmelse med hvad förstnämnda Ja-Proposition derom för öfrigt innehåller, erhålla följande lydelse: iJFör salu af Brännvin komma Gästgifverier att , utom den vanliga Bevillningen , erlägga fyra, sex, tio, femton, tjugufem till trettio Riksdaler , samt tillåtna Krogar och Näringsställen tio, femton, tjugu, tjugufem till femtio Riksdaler, efter deras mer och mindre förmonliga läge, enligt pröfning af T axe rings männen , hvilka icke allenast må, utan äfven böra bestämma en högre afgift än den här i allmänhet stadgade, då afsättningen anses vara af den utmärkta betydenhet, att den, jemförelsevis med andra Krogar och Näringsställen, skäligen fordrar eji sådan förhöjning.” Bevillnings-Utskottets Memorial N.o 6i. 9 "Alla Näringsställen i Städerna betala denna afgift, likasom Krogar och Näringsställen , men då en Krögare tillika är Borgare, och i sådan egenskap taxeras, utan att innehafva annan rörelse än Krögeriet, så är han befriad från serskild afgift efter denna f." ”De Gästgifverier, hvilka endast anses såsom Skjutsombytningsställen, och på slik grund äro ifrån Bevillning efter 2 Art. i Bevillnings-Stadgan frie, erlägga icke eller denna afgift.” Stockholm den 12 Januarii i83o.
Prot. 1828—1830. 5 S. 1 Afd. 3 B 3:dje Häftet. a STOCKHOLM, tryckt i EciuteiimkaTryckeriet, i83o. Éevillnings-Ulskotlets Betänkande IV.-o 62 1 N:o 62» Ankom till Éxpod.-Utsk. d. äa Jan. i83o.
Betänkande. med förslag till reglementariska föreskrifter, i afseende på Brännvins-skatts utgörande efter tillverkningen, (jenom Höglofl. förstärkta Stats-Utskottets voteringar, angående Bevillningen för Bränna vins-bränning, hafva Rikets Ständer beslutat, att beskattningen skall utgöras efter tillverkningen, och utgå med en skilling för hvarje kanna tillverkadt brännvin , samt Tarifferna å pannerymds-afgilten och öfriga Beskattnings-grunder endast gälla såsom minimi-afgifter för ifrågavarande tillverkning; men enär några Stadganden om hvad som iakttagas bör vid tillämpningen häraf, så väl i afseende på uppgift, som Controll, icke antydas i Rikets Ständers ofvannämnda beslut, anser Bevillnings-Utskottet sig härå böra fästa Rikets Höglofl.
Bitu till R, S.Prot. 1828—i83o, 5 Sami. 1 Afd. 3 B. 4:de Häftet» » 4 Bevillnings-Utskotteis Betänkande N.o 6i.
Uppmärksamhet, och tillika vördsamt före* slå de reglementariska föreskrifter, som dervid torde finnas behofliga och lämpligai Efter uppgjord calcul öfver den Bränn* vins-bevillning, hvilken med säkerhet kan beräknas af Panne-rymden, efter de serskilda Tarifferna, motsvarar denna Bevillning en tillverkning af circa 22 millioner kannor.
Den tillökning, som skulle kunna erhållas genom det verkliga större tillverk* nings-beloppet, anser Utskottet sig icke med någon säkerhet kunna bestämma, helst in* gen pålitlig grund finnes, hvarefter dell kan beräknas, och dessutom tnän föga tor* de kunna erhålla någon betydligen tillökad inkomst af de Bränn vins-pannor, under och till 3o kannors rymd, hvilka till ett antal af omkring i5o,ooo stycken af Allmogen begagnas , emedan mängden af dessa pan* nors egare icke öfver sin Bränn vins-bränning föra någon räkning , och att det således egentligen blir den tillverkning, som med större pannor och fabriks-messiga Konst - bränn elder och Inrättningar produceras, af hvilka den åsyftade högre inkomsten möjligen torde kunna påräknas.
I följd häraf har Utskottet bordt inskränka sig att föreslå; Bevillnings-UtskoUets Betänkande N:o 62. 3 följande reglementariska Föreskrifter, hvilka, derest de gillas, torde, jemte sjelfva beslutet om beskattning efter tillverkningen, få intagas uti förslaget till den nja Författningen angående Brännvins-bränning och dermed gemenskap egande ämnen. l:o Hvar och en, som beräknar sin Bränn vins-tillverkning hafva uppgått till större kannetal, än som svarar emot afgiften, enligt Minimi-tarifFen , beräknadt efter en skilling per kanna, bör vid Mantals- och Skatt-skrifningen uppgifva det qvantum Brännvin, som lian, under det förflutna året, räknadt ifrån den lista Octoberföregående året, till samma dag det innevarande, tillverkadt med den till kanne-rymden jemväl uppgifna Brännvins-pannan; men som de Vid detta Riksmöte vidtagna förändringar, rörande Brännvinsbränningen, ej komma att till efterlefnad gälla, förr än ifrån och med början af år 183r och det sålunda väl kommer att åligga en livar, att, vid Mantals- och Skattskrifningen , hösten innevarande år, uppgifva så väl den panne - Bevillnings-Utskotlcts Betänkande N.o 6-1. rymd, som öfrige till afgift föreslagna inrättningar, han vill begagna, och hvarefter han kömmer att beskattas, men till verkningsbeloppet för det då började brännings-året omöjligen förut kan bestämmas; alltså blir det först vid Mantals- och Skattskrifningen om hösten 1831 , som nämnda belopp bör för det då förflutna året angifvas, och bör derföre i Debelsedlarne serskildt uppföras löpande årets afgift, enligt TarifFerne, och serskildt beloppet för det qvantum Brännvin, den Skattskyldige uppgifvit sig hafva derutöfver, under föregående året, tillverkat. 2:0 Ehvad de föreskrifna Brännvinstill verk ni ngs-uppgiflerna meddelas eller icke, äro Berednings- och Taxerings-Comiteerne, icke endast berättigade, utan jemväl förplig» tade, att, på grund af inhemtad kännedom af förhållandena, samt efter ed och samvete, påföra den afgift, hvar och en, som anses hafva tillverkat ett större kannetal Brännvin, än sorn, efter ofvairanfördagrund, svarar emot Minimi - Bevilfnmgs-UtskoUets Betänkande N.o 62.
S tariffen, hvarvid i synnerhet bör fastas afseende på sådana Brännvins-brännare , hvilka i möjligaste måtto söka uppdrifva sin tillverkning eller bränna längre tid än ätta månader afåret, eller begagna sådana, i denna Författning ej serskildt taxerade Inrättningar, hvilka anses kunna öka productionen af Brännvin utöfver vanlig beräkning.
Den högre Brännvins-bevillning, Comiteerna fastställa böra utgöras utöfver hvad uppgifvet är, skall, såsom resterande Bevillning, de betalande påföras och af dem uttagas, 3:u Enär Comite'erna ega lika rättighet att granska och upphöja uppgifterna, angående Brännvins-tillverkningen, som dem förut tillkommer, i afseende på uppgiften till taxering för fast egendom eljer rörelse , så eger för felande uppgift ingen annan påföljd eller annat ansvar rum, än att Taxerings-Comilen eger rättighet att ålägga afgift för så stor tillverkning, som de på ed och samvete anse vara verkställd. § Bevil/nings~Utshottets Utlåtande N:o 03. /J:o Pen, sorn med Comite'ernas åtgärd i dessa delar finnér sig missnöjd , eger att deröfver anföra besvär, på lika sätt, som, angående Taxering' till allmänna Bevillningen, uti den derom utfärdade Förordning föreskrifvet är, Stockholm den 12 Januarii i83o, N:o 63.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 22 Jan. i83o.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 49, angående Kongl\ Majtts Nådiga Proposition om moderation i Porto för Bref, som våga öfver 8 Lod.
Då Be vi lini ngs-Utskottet s ofvannämnda Betänkande hos respectiye Riks-Stånden föreyarit, har detsamma blifvit af Högvördiga Preste-Ståndet bifallit, af Vällofl.
Bor - Bcvillnings-Utsholtets Utlåtande IV.'o 63. 7 gare-Slåndet afslaget, samt från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln och Hedervärda Bonde - Ståndet återremitteradt, och har deremot blifvit anmärkt af Herr Hjerta_, Gustaf: att han intet hade emot Utskottets afsigt eller resultatet af Betänkandet i allmänhet, men trodde, att, då den del af Betänkandet, sorn innefattar tillstyrkan om den underdåniga Skrifvelse!!, tycktes innehålla, att moderation endast skulle få begagnas för sådana documenter, som af Embetsman afsändas och således icke för alla slags handlingar, sådant icke torde vara Utskottets afsigt, när inrättningen med Paketrpost icke genast kan sättas i verket; helst denna inrättning, innan Stadgandet om moderationens upphörande antages, i Jlerr Hjertås tanka, borde vara förberedd på de större vägarna; samt af Anders Danielsson från Elfsborgs Län: att Utskottet icke bordt föreslå moderationens upphörande förr, än Paket-post verkligen hunnit blifva inrättad, äfvensom att af Betänkandets ordalydelse ej skall synas tydligt, om Bref och Rättegångs-handlingar från enskilde, eller blott från Embets-, och Tjenstemän, linge åtnjuta lindring; och har, efter erinran, att controll blefve omöjlig, om dessa classer skola åtnjuta moderation och andra jcke, enär väskans vigt vore den enda säkra, Anders Danielsson tillstyrkt, det Uu 8 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N.o 63, skoltet måtte föreslå, *’att moderation å bref först bör upphäfvas, sedan en Paketpost-inrättning, som Rikets Ständer funnit nödig, hunnit blifva inrättad emellan flera orter af Riket;'' hvarjemte i detta anförande instämt Lars åndersson från Skaraborgs Län, Anders Håkansson från Elfsborgs Län, Anders Ersson från Örebro