Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln, enligt nu inkommit Protocolls-Utdrag, bestulit; fann Prest,Ständet skäligt, anmoda Expeditions, Utskottet, att pä behörigt sätt till Expedition befordra den Instruktion för Riksens Ständers Revisorer öfwer Stats- Banco, och RiksgäldsWerten, hwilken Riksens Ständer wid Riksdagen 18 io fastställt, ehuru densamma icke wid berörde Riksdag kommit att utfärdas eller Stats-Contorek meddelas.
Tx krotocollo, 17. 71 I i st.
Utdrag af protocollet, hältet hos ^Zgw. prest-Ståndet, wid Urtima Riksdagen i (örebro den 23 Maji 1812.
S. D- Remitterades till Stats-lltftottet: Konal. Mastts Nädiga Propositioner, angående Ollestads sa kallade Krono, Säteri med underlydande Hemman uti Elfsborgs Län; och om erfor - Z16 Den 2z Maji. derliga medel för en ny wags anläggande emellan Wermland och Jemtland, samt de i sammanhang dermed »vidtagande anstalter; Banco-Mskottet: Kongl.
Maits Nådiga Proposition, anaäende den af Fullmäktige uti Jern-Contoirct hos Kongl. Majit giorde underdåniga anhållan om något kraf, ligt biträde till Bergwerkens upprätthållande i RiketLag-UtstotteN Ett Memorial af Biskoppen m. m- Doctor '-axe, angående Besvärs-anwisnina till Kongs. -lof-Rätterne öfwer Dom-Capiklens
Dommar i Orottmal- Ilt su^>rg, klx krotocollo, II. ^.lm^uift - Utdrag af protocollet, hället hos Högwvrcst, Ståndet, wid Urtima Riksdagen i Orebro, e. m. den rz Maji 1812.
S- D. 2)jfölls Allmänna Besivärs-vch EconomieUtskottets pä dordet yrvilande Betänkande, rörande be, klädnaden för Extra Noteringsmanskapet; och skulle, såsom en följd deraf.
Stats-Utskottet anmodas, att inkomma med Förslag till ersättning för de Ka-- potter, hwarmed Extra Noteringen af Rotehållare redan blifwit försedd.
Hr su^ra. kx krotocollo, 5- II. ^.lm^uist, Ut - Den 2z Maji. zrg Utdrag af protocollet, häl/et bos Högw. prest-Ständer wid Uttima Rrks-Agen L (örebro, e. m. den Sz Maji 1812.
S- D. Remitterades Till Allmänna Beswärs- och L^konomieiitstottctl Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om en Allmän Passevolans-inrättning för indelta Infanteri-Regementernas underhällande wid mören och Marscher.
Till Stats-Utskottet!
Ett Memorial af Professor Forsell, angående tillökning uti den Carlbergs Krigs, Academie anslagne Stat- samt mwidgande af berörde inrättning.
Till Lag- Utskottet; ^ Ekt Memorial af Doctor Renström, rörande Stängsel - skyldigheten.
M luxrg.
k!x krotocollo, I.
H. ^lm^ujft.
Utdrag af Mällös!. Borgare-Ständets protoeoll, hället wid Urtima Riksdagen i Örebro den 2z Maji 1812.
S. D- bifölls Ståts-Utskottets Utlåtande af den 4:de i denne mäuad, angående sättet till RikSSlälvswerkets fötwaltning under detta Riksmöte - mär de flästa bland Fullmägtlge i Rtksgälts-Con, kvirct, i egenssap af Riksdagsmän, sig härstädes Uppehålla. M Ux k> j. ). kerfström zis Den äz Maji.
Utdrag afwällofl. Borgare-Ständets prötocoll- hillet wid Urtinia Riksdagen i Orebro den sz Maji t8l2.
S. D- 9^.mitterades till Stats, och BewillningsUtstvtcen Herr Borgmästaren C. U. EggeS Me, moria!, om utwäg till utgående Sjö-Tullens liqviLerande i Stapelstäderne pa annat sätt, än wid 182Y och lijis ärens Riksdag blifwit faststäldt.
Ht k!x krotocollo, st- st.
Lerjström; Utdrag af Vställsfl.
Bsrgare - Ståndets Hrs> tocoll, hållet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 23 Maji 1812; S. D. Remitterades till Stats'Utstottei, Herr Commerce-Rådet I. trulls Motion om tillökiM lill 100.000
R:dr af den för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen anslagne Stat. vt Lxr». k,x krotocollo, st. 7 LerZ ström.
Utdrag af Wällefl.
Borgare-Ständets prstocoll- hållet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 2; Maji r8rs.
S- D. Remitterades till Stats - och Banco-lsiskotten fragan om RiksgäldSwerkets och Bankens styrelse, enär framdeles, under Riksdagar pa gunan yrk än i Hufwudstaden, Fullmägtige uti nämnde Werk Den sz Maji. 319 Werk kunde komma i belägenhet, att, såsom Riksdagsmän eller af annat stal, begifwa sig till Riksdagsorten. vt suxrs. Lx krotocollo, st. st.
Utdrag af wöllofl.
Bsrgare-Ststndets prstocoll, hållet wid Urtima Riksdagen k Orebro den 2z Majt iZir.
S. D. 28id förnyad föredragning afStats-Utstottets särstilte
Betänkanden af den 8:de uti innewarande mänad, angående i:o Centonalcn af Skatteköpestilling för sädane Krono-Lägenheter, hwara Mantal ej är satt, och 2:0 Dag-Tractamenten och Respenningar för samtelige Riks-Standens och deras Utstötts Secreterare, Cancelliet och Wakt, Betjening; blefwo samma Betänkanden af Borgare-Ständer bifallne»
Lx krotocollo,' st. st.
Vsrgare-Stän-ets prstocoll, haller wid Urtima Riksdagen k Orebro den 23 Maji ibis. b D. 2)iföll Borgare-Ståndet Allmänna Be« swärs- och Ekonomie Utstottets Betänkande af den 12 i denna manad, angående beklädnaden för Extra Roteringsmanstapct; I följd hwaraf till StalSUtstottet stulle afsa Remitz för att uppgifna medtt till ^20 Den 2Z Ma/i. bestridande äf ersättning för be Capottet, hwarMed Extra Notermasmanssapet af Rotehallarne blifwik försedt, i/k stirra Lx krotocollo; jl. js. LerZftröln.
Utdrag äf pnotscollet, hältet hos Heberwärda Bonbe-S ander, wib Urtima Riks^ dagen i (Örebro ben sz Maji 1812. S. D. a Bönde-Ståndet till pröfning förehaft Allmänna Beswärs- och Econvmie.Ulstottets ben 12 i benna mäNad afgifne yttrande, öfwer Kongl» Masts ben 22 sörutgangne April Meddelte Nådiga Proposition, angående be, genom Extra Noteringen tillkomne nve Rotehällareö styldlghet, ätt förse deras Manstap med Capotter; och berwid tillika af bcmälte Utstötts ben zt Markit' 18is medbelte Betänkande, hwaruppa en sirban Rotering egenkeligen sig grundar, inhämtat, att ben vwilkorligen blifwil alagbt, med beklädning förse bet Manstap, soln för den förut okoterabe jorden endast l krigstider kotnmo att uppsättas, har Bonde-Stanvet sir mycket min,' dre funnit stäl, att deruti göra någon instränkning, som ehuru den gamla Noteringen icke består sädana klädesplagg, utan de af Konal. Mant och Kronan Manligen bekostas, samma Rotering deremot bodi Med ständigt Norrhäll och fulla Grund, Räntans utgörande är betungad; och pa sadanä grunder, med ogillande äf Utstotlets nu afgifne yttrande, pröswat denna del ak Extra Roteeingsmanstapets beklädnad böra åtfölja styldigheten, att samma manstap under krigstider utgöra, och icke falla Skatswerket Den 2Z Majk. zrr till last; hwarigenom Stats-Utffottets, i afseende pa ersättningen, meddeldte särstilta yttrande af den dennes kommer att förfalla.
Ur luxe». lstx kevtocollo, 6.
Utdrag af protocollet, hället hos ^ederwärda Bonde Ståndet, wid Urtima Riksdagen i Orebro dett 2Z Maji rZi»- S, D- Remitterades; Till Stas-UtftotteL: i:o Kongl.
Masts Nådiga Proposition af den 8 bennes, angående Ollestads sä kallade KroneSäteri med underliggande Hemman, i Elfsborgs Län; och s:o Kongl- Majus Nådiga Proposition af den iZ i denne manad, angående erforderlige medel för en ny wags anläggande emellan Wermeland och Jemtland, samt i sammanhang dermed widta-' gande anstalter.
Till Banco.Utskottet: Kongl. Masts Nådiga Proposition af Ven sr bennes, angående den af Fullmäktige i.Jern-Contoiret hes Kongl.
Mast gjorde underdåniga anhållan, om kraftigt biträde till Bergwerkens upprätthållande i Riket.
Lx krorocvllo; S.
Lrinkman Z2» Den 22 Maji.
Utdrag af prstscsllet, häll-t hss ^ederwärda Bonde-Ständer, wid Urtima Riksdagen i (örebro -en 2g Maji 1812.
S- D. förenade Bonde-Ståndet 5g med Högloft.
Nidderffapets och Adelns Remiss, till StatsUtffottet, af Friherre Cronstedts Memorial , angående tillökning i Hans Kongl. Höghet KronPrinsens Stat till 100,000 Riksdaler.
Ut iuxrg.
Krinl^MLii.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2z Mast. « - s - Preste-Ständer den 2Z - -- - - - - Borgare-StäNdet d. 2; s - - s - - - Bonde-Ständet den 2; - » s 'Mordsamt Memorial!
Utffottet har i öfwerwägande tagit Kongl. Masts tili Rikets Högloft.
Stander afgifne Nådiga Proposition af den i8:de sistledne April, angående bestämmandet af wilroren och afgifterne för Bran' wins-tillwäckning, samt answaret för Bränwinsoch andra starka dryckers omättliga bruk, samt alla de af Rftsrns Högloft.
Stander till Utffottets pröfning remitterade färffilde Memorialer, ej luindtt an de till Utffottet af åtskilligt desi Ledamöter ingisne ffriftelige anföranden och mundtelige andragander, af hwilka de fläste arv sammanstämmande deri/ att >8lo ars Bränwinsförfattning genom sina brister gifwit anledning tiel sedernas förderf och till sa vfwerdrifna speculaticner, att Rikets Inbyggare dcriMvm ffola blifwit blottställde för wadan af bri - Den 2§ Maji. 22Z stande Spanmäls-tillgångar, men derutinnan ifrån hwarannan avvikande, att den ena delen anser förebyggandet af nu widkände olägenheter endast kunna winnås genom en inffränkande Författning sadan, som den ar 1800 utgifna; den andra ater att den i l8to ars Beänwins författning stadgade näringsfrihets principe kunde med nödige Modifikationer bibehållas.
Utffottet tror, att de öfwerklagäde olägenheter och missbruk icke inträffat, om ej a dcN tid da fri Bränwinsbränning dies tilläten, denna industrigren warit den enda, fini pa en gang blef fullkomligt fri, under det nästan aila andra källor lill winst wörö för omtankan tillstängde, antingen af Författningar eiler af tillfällige hinder för Rikets ehporthandel; VM ej wid en bewiljad större frihet att tillWerka och försälja Bränwm inan försummat taga strangäre Matt
Mot fylleriet, samt om ej Riksens Ständer hade förgätit, att, enligt Grund-Lagens esprit, ak Kongl. Mast i underdånighet uppdraga en sadan tillfhn och magt i detta till sin natur blott Ekonomiska-, men genom den wid rättigheten fästade afgift blitwa Bewillnings-mal, genom hwilken Kongl. Mast wid inträffande misswäptar och hämmad coMtttunieation, kunnat för hela Riket eller dess särffillda Landffaper förekomma wadan af bristande sadestillgångar.
Utffottet set derföre intet skäl att genom en nu inffränkande
Författning ater införa en småaktig och förhatelig kontroll, förorsaka förluster at dem, som trodde pa waracttigbeten af de grundsatser, som > 8t2 arS Stander etablerat, och hos Swensta Folket wäcka misstroende till den anda, som leder dess Representanter.
Z24 Den 2z Ma'ji.
Utskottet förestår följande modificationer k isis öls Vränwinsförfattning: 1:0
Konungen ager rättighet, attwid infallande miswäxtar, krig eller hämmad communtcation förbjuda Bränwinsbränning för kortare eller längre tid, elwer hela Riket eller i wisia Landfkaper, sa wäl för all Bränwinstillwärkning, sem för hwarje pannerymd, som öfwerstigcr det här nedanföre utstakade maximum L 92 kannor för Husbehofsbränning.
Utskottet anser desiutom, att, till minnande af säker upplysning huruwida wcrkelig misiwäxt bör föranleda till Bränwinsbränningens antingen inskränkande eller förbjudande, Riksens Högloft.
Stander torde till Kongl- Maj:t böra ösrverlemna den underdåniga önskan, att Kongl- Masit i Nader täcks anbefalla Des; Befallningshafwande, att pa det säkraste och tillförliteligaste sätt söka inhämta de underrättelser, angående Spannemals-tillgangarnei Länen, hwilka före Markegangssättningen eller sidst inom hwarje ars stut böra af Landshöfdingarne till Koncl- Majtt, pa werkeliga förhållandet grundade, underdånig!? insändas, a hwilka underrättelser Utskottet wagar hoppas, alt Kongl. Maut fäster Nadiot afseende, da inskränkning uti eller Förbud mot Branwins-tillwärkningen deraf befinnes nödwändig; samt att, i händelse af Förbud mot sadan tillwärkning, de sa kallade husbehof^-pannor för Jordbrukande a Landet, det will saga sadane pannor, som endast med husbehofSrätt efter nedanskrifne grunder fa nyttjas mot ordinair afgift och ej öfwerstioa Nittio kannors r»md, maga fa begagnas 2me manader om hösten, räknade fran medlet af Octobcr manad och om waren under den tid af 2:ne manader, som Konungens Befallningshafwcmde för hwarje
Län kan anse sagneligast.
Den sz Maji. 325 2:0
Da del ar förmonligare för Staten att Bränwinsbränning idkas i förening med jordbruk, en tanke, som Kongl. Maj:t jämwäl i Sin Nådiga Proposition framställer, simes den jordbrukande Bränwinsbrännaren böra gynnas framför den icke jordbrukande.
Hittills har förhållandet warit twärtomDen förre har betalt för blotta rättigheten att bränna en afgitt af Twa R:dr per hemman.
Den sednare endast
Ä ta ssillingar om han bodde i Stad, och bodde han pa Landet, dcsic 8 si. endast när han idkade Bränwinsbränning.
Utskottet förestår: att Stadsbo, äfwensom Landtbo utan jordbruk med hemmantal rua betala panne-asgiften med 50 procents förhöjning mot jordbrukare af skattlagd eller roterad jord pa Landet; —
Att ägare eller brukare af skattlagd eller roterad jord a Landet emot ordinair afgift finge för sadan jord wärderad till 2020
R:dr, som enligt nuwarande Bewillnings-Förordning swarar emot ett helt hemman af sämsta Clasien, och alla skattlagde Lägenheter derunder i warde, fa begagna en Z4 kannors panna; Ägare eller Brukare af sadan Jord wärderad till 3022 N-dr mot ordinasie afgis. fa nyttja en 52 kannors panna-, Ägare eller brukare af sadan jord, wärderad till 9202 R:dr, mot ordinaire afgift fa nyttja en 70 kannors, och Innehafware af sadan jo d wärderad till 15,022 R:dr eller dcröfwcr aga ratt att mot ordinair afgift begagna en 90 kannors panna; — Ägare eiler brukare af jord under hwarje af dcsie nu upräknade warderingssummor böra fa begagna nästa öswerstigande maximum af pannerymd, emot erläggande af de afgiftcr, sinn derföre komma att bestammas; Ägare af flere jordlägenheter inom samma Taxerlngs-Disteict, eller i händelse de i>M uti stil/da Taxerings - Z?tz
Den Zz Majk.
Distrikt inom en mils afstånd, hwilka med eget folk och dragare brukas, gro berättigade vm de dek astur,?
da, att sammanräkna deka hemmars wärde och der, före nyttja sa stor panncrymd, som swarar emot del således uppkommande sammanräknade wärde, dock icke öfwerstigande mot ordinair afgift 90 kannors pannrymd. z:o Stockholm, Götheborg och Carlscrona böra härifrån undantagas och Allmänna MagazinS-Inrättningen sa länge wara berättigad att till dessa Staders behof afwerka det qvantum Spannemal, som förut är bestämdt för de 2me förstnämnde, samt för den sednare ester samma proportion. kommer att bestammas, till dess Riksens Högloft.
Skäl,der med denna Inrättning annorledes förordna.
, 4:0 När Bränningsrättigheten utöfwas inom Städernes staqvctte, bör det tillhöra Pluraliteten af Städernes Jnnewanare och deras Styrelser att bestämma de wilkor, som pröfwas nödige till förekommande af eldswador s:o Enär Nittio kannors panna af Utskottet anses såsom ett maximum för Husbehofsbränning^ och begagnandet af en panna som öfwerstiger detta maximum således öfwergatt fran Husbehoss, till Fabriqves-tillwerkning, bör ock en hwar, som will nyttja en större panna än berörde maximum af 90 kannor, wara stylvig halla ett Spannemalsupplag i likhet med hwad här närmare utstakas, nemligen:
Jfrän 90 kannors till 06) med iso kannors panna
En tunna för hwarje kannerum; det will säga t. exroa tunnor för roa kannors panna och iso tunnor för 150 kannors panna:
Ifrån i;o kannors till och med 200 kannors panna, 2:ne tunnor för hwarje kallmurn; dtt witt säga t. ex. ZY2 trmnor för Den 2z Maji.
327 kannors och 400 tunnor för 200 kannors panna:
Ifrån 200 kannors panna och widare derucöfwer z-ne tunnor för hwarje kannerum pa enahanda grunder.
Spannemals-upplaget bör räknas efter Kronotionde strid tunna, och ärligen hallas Kongl. Maj:t och Kronan tillhanda där Bränneriet är anlagt, emot årets fastställde Markegangspns, samt utgöras i de sörsätter och i samma förhållande mot strid säd. som Kronotionden af hwarje Landsort får erläggas.
Da Kongl. Maj:t icke genom Allmän Kungörelse före den l-sta Mars Nadigst tillkännagifwee att dessa Spannemals-upplag för Kongl. Mains och Kronans behof eller någon Landsorts understöd behöfwes, äga Upplagsmännen frihet att sjelfwe an, wända och disponera samma årets upplag; böran, des den som will anlägga och begagna ett sadant med Spannemals upplagSskyldighet förbundet Bränneri, om det af Landshöfdingen wid anmälan der, om genom anläggaren, pröfwas nödigt, stäva god Borgen för ava willkoren derwid.
En hwar som med en eller flere pannor sam, manräknade icke begagnar pannerymd öfwer 90 kan, nor, bör fran skyldigheten alt halla Spannemals, upplag wara fri; men om en person har en eller flera pannor tillsammans öfwer 90 kannors rymd, följer ofwannämnde tyngder dermed af högre afgift och Spannemals-upplag.
6:0 Hwad afgifterne angar, anser Utskottet dem böra utgå i enlighet med de grunder, som följande Tariff utwisar.
Ifrån H kannors till och med 34 kannors pan, nerymd bör betalas (4) för hwarje kannerum af Jordbrukare pa Landet, det witt säga:
För Z2z Den sz Maji.
För Z4 kannors panna t. ex. a 4 tz.
Ifrån z j. till och med 50 kannor (6) det will säga för 50 kannors panna t. ex. ä.6fi.
Och för hwarje kanna som begagnas öfwer den ester Hemmanswärdet uti ?:te puncten förcfiagne rättigheten, ökes denna afgift med 52 procent.
Ifrån 50 till och med 70 L (12) d. ä. för 72 kannors panna ä 12 fi.
- Och för hwarje kanna som begagnas öfwer den ester Hemmanswärdet uti r:te puncten förestagne rättighet, ökes denna afgift med;o procent.
Ifrån 72 till och med 90 kannor a (22) d. ä. för 90 kannors panna t. ex. L 30 tz.
- , , , Och för hwarje kanna som begagnas öfwer den ester Hemmanswärdet fö, restagne rättighet, ökes denna afgift med 5-2 procent intill och med 90 kannor.
Ifrån 90 till och med 100 kannors rymd L 24 ss. Jfrän ISO till och med H2 L 28 fi.
Ifrån i>o till och med 120 L z2 tz.
Ifrån 120 till och med 1Z2 L 36 — Ifrån hotill och med 142 L 40 — Ifrån 140 till och med 150 L 44— Ifrån r;o till och med 16-- kannors rymd - L 1 R:dr- Ifrån r6o till och med 172 , - »rR:dr5k'8r.
R:dr. ff. r. - 2: 40. — r 6: 12.— - 17; 24.— ' 37: -4 — 50: 64: 8.— 82: 9?: 24.— It6: Z2.— rZ7- 24.— 160: 188: 42,8.
Den sz Maji. 329 R:dr. b. r. Ifrån i?o till och med 182 kannors rymd » L i R:dr n fi- 4 r. 220:
Ifrån »82 till och med 190 är: — 16. 2sz: i6.— Ifrån 190 till och med 220 L 1:— 21,—4. 288:42,8.
Ifrån 200 til och med 210 L 1: — 26,—8. 326:32.—
Och sa widare intill 291 kannor, sa alt för panna Ifrån 290 till och med 322 erlägges t. ex. , , - 3 2: 40. 852:
Ifrån Zoo till och med zio L z: 4. 9;;: z6.— och sa widare för Jordbrukare pa Landet, samt med 50 procents förhöjning för icke Jordbrukande a Landet och Stadsbo. 7:0 När Landets Geografiska läae och brist pa Capitaler ej tilläta att påräkna Spannemalstillgängar till begagnande wid mifiwäxtar, pa den i andra Länder wanliga wäg, synes Staten böra kunna fordra af den större Bränwinsbrännaren, att han genom upplag af Spannemal ställer Borgen, att ej genom hans näring Staten ma raka i wada.
Bränwinsbrännaren förlorar blott räntan pa det i Spannemalslagret fästade Capital och möjliotwis ffillnaden emellan inköpS- och markegangs-priserne.
Det är dock att förmoda atc han torde fa en del af denna förlust godtgjord genom jämnare inköps, pris. 8 0
Denna ffyldighet att halla Spannemals, upplag upphör sa snart Konungen förbiuder Bränwinsbränning- Skulle Förbudet inträffa och wid, taga förr an alta manaderö blänningstid ifrån den nsta Octo - zzo Den 2Z Maji.
October hwarje ar räknad förflutit, afkortas Upp, lagsffyldigheten med §:del af det för hwarje parme, rymd öfwer 90 kanner förestritna Spanncmalsupplag för hwarje af sadane atta manader, fomBränwinSbränning med desi angifne panna blifwer för, buden.
Det öfriga Spannemals-upplaaet hålles, pa satt s:te puncten här framföre innehaller, Kongl. Maj:t och Kronan tillhanda efter allmänt kungörande derom wid förbudets utfärdande.
Utskottet för, modar, att det lärer tillkomma Riksens Högloft.
Ständers Bewillnings-Ulstott, att utlaka sig öfwer fragan, huruwiöa afgifterne för Bränwins-tillwerk, ning antingen till större eller mindre del ma förmin, sta§ i mohn af förbudStiden, i händelse af förbud mot tillwerkninaen. 9:0 Införsel af Utländskt Bränwin och Rom torde framdeles böra förbjudas. io.o Afgisten för sjelfwa Brännings-rättigheten torde böra upphöra när tillwärkningen starkare onere, ras.
Jämwäl kunde consumtionen taxeras, i handelse eljest konsumtions- afgifter komma att inga i den Bewillnings-principe, som wid denna Riksdag blir antagen.
Hwarje person som förtär Branwin kunde ju med billighet äläggas betala en afgift, den han med indragning af nagra snpar om aret kunde aterwinna, och kan handa blefwe bland de mindre för, mögne, exemplen af personer som alldrig förtära Branwin mera anmärkte och efterföljde; åtminstone skulle manga Föraldrar förmas att längre dröja med sine barns inöfninq till bruket af starka drycker, om det samma medförde en direkt afgift till KronanMen skulle den hittills öfliga inkomst, titel af statt för blotta rättigheten att bränna, ehwad den utöfwes eller ej, icke kunna umbäras, tillstyrker Utstottet att Den sz Maji- zzr den ma utgå efter jördens i uppställning till Bewill, ning efter minimi-afgisten afakta wärde och icke efter den i sin tillämpning högst orättwisa grunden af hemmantal.
I hänseende till Consumtions-afgisten förestår Utstottet: att 16, is eller 8 si. erlägges för män, 8, 6 eller 4 si. af qwtnspersoner af Allmogen som nyttja Brännvin, samt dubbelt för Ståndspersoner af alla Clasier, hwilka deraf wilja sig begagna.
Den som icke nyttjar Bränwin och icke will swara till afgift för bruk af Bränwin debiterad, bör sadant wid mantalsskrifningen tillkännagifwa.
Förteckning pa de icke betalande bör finnas i Sockncstufwan eller det rum, der Socknemannen manligen samlas till Socknestämmor. Wid Mantalsstrifnin» gen det följande aret uppläser Mantalsstrifwaren förteckning pa de hwilka det förflutna aret ingen brän, wins konsumtions,afgift betalt.
Om da 2.ne för god frägd kände män skulle intyga eller uppgifwa, alt någon af de pa förtekningen uppförde det oagtadt brukar bränwin, bör denne utan att widare höras, för det aret debiteras till Tredubbel consumtionsafgist. n:o En Destillers-panna till Sex kannors rymd får nyttjas utan särskild beräkning. 12:0
Ett stop bör wara det minsta qvantum Bränwin, som får försäljas utan att räknas till minutering, men för öfrigt bör bränwinösörsalgning
Mara fri i Skader och pa Landet. i z:o Innan Bxänwinöpannan fran Kopparslagaren utlemnas, antingen såsom ny eller omlagad, torde den böra wara justerad, samt med KopparstagarenS MN1N och stämpel jemte kannctalels akecknande försedd. ZZ2 Den 2Z Maji. ^ 14:0
En panna med wänlig hatt bör matas ifrån bottnen till halsen, och en panna med Conist hatt ifrån bottnen till kranen. 15:0
En bränwinspanna, hwars höjd under, stiger^ en tredjedel af desi diameter, får ej öfwerstiga halsten af den pannerymd, ägaren är berättigad att mot ofwannämnde asgister nyttja. 16:0
Allt hwad som i öfrigt pröswas nödigt till tvinnande af controll pa pannorncs storlek genom stämpling m. m., afgiftcrnes beräknande, och wilko, rets uppfyllande af Spannemals-upplag m. m. till, styrker Utstottet matte öfwerlemnaö at Styrelsen att efter sig^ företeende omständigheter bestämma.
Enär Utskottet med underdånig anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition och allmänna tänkesätten fokt uppfylla det äsyftade ändamalet, grum Verne för en inskränktare Brännvinsbränning genom dels bestämdare grönför, för samma tillwerkning, dels förslag till ökade tyngder för dem som utöfwer werkcliga huSbehofwet wilja idka denna industrigren - pa ett satt, som star tillsammans med förädlingen af de dertill erforderlige Rudimaterier, Spannemal och jordfrukter, utan att förnärma del naturliga be, hofwet af defle födoämnen wid sadane tillfällen, da misiwaxter eller yttre -förhållande kunna föranleda till brist derpå; har Utskottet, med fästad uppmarksambet dera, att det allmänt öfwerklagade onda, sedeförderfwets tilltagande, ej härleder sig fran till, werkningen, utan förnämligast ifrån ett omättligt och oblygt begagnande af bränwin och andra dylika wa, ror, trodt delta onda genom goda Police-Författningar kunna hämmas, om icke alldeles förekommas.
Da Nationen tillafwentyrs annu icke uppnatt den grad af allman moralisk upplysning, som förutsätter hwar - Den -g Maji. zzz hwarje individs agtning för sig sjelf och andra, mäste allmänna föreskrifter, det will saga Lagar, förbinda ttll denna agtning bade i allmänt och enskildt hänseende.
Om defle
Lagar stola bliswa werksam, ma, mäste de stadga ett proporuonerligt förhållande cj allenast emilian förseelsen och answaret, utan äf-, wen öfwerensstamma med de sarstillde personer som selat, och den tid samt det ställe hwarä förseelsen blifwit begången.
Utom desie grundstäl för Brottmalslagen i allmänhet, torde straffets hastiga följd pa brottet hafwa en wigtig inflytelse pa minskningen af förseelser.