Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då bifall till det nu förnyade förslaget om gamla ull-diskont- och manufaktur-diskontfondernas sammanslagning skulle medföra den följd, att sistnämnde fond komme alt för framtiden och äfven sedan gamla Ull-diskontens hela behållning vore medtagen, öfvertaga de ä denna fond anvisade utgifter, hvilka mäste anses främmande för det med Manufaktur-diskonten egentligen afsedda ändamål, alt med län understödja fabriksnäringen, och lämpligast synas höra utgå af medel, som afse landtmanna-nänngens befrämjande, samt då Manufaktur-diskontens tillgångar, i följd af en under sednare åren betydligen ökad tillverkning inom de lånberättigade näringarne, år från år blifvit allt mer anlitade, så att, oaktadt tid efter annan erhållen tillökning i kreditivet på Rikets Ständers Bank, låne - — 35 — rältsprocenten succesift nedgått och för innevarande år icke utgör mer än 15£ procent för högsta klassens idkare, så anser Kollegium, lika med Rikets Ständers Revisorer, manufaktur-diskontfondens tillgångar vara väl behöfliga för dess lånerörelse, och kan således icke eller, för sin del, understödja särskilde Revisorernes ofvanberörde förslag.
Deremot och då Kollegium förutsätter, alt de anstalter till fårafvelns och ullproduktionens befrämjande, som för närvarande äga rum, komma att lills vidare fortfara, och således någon minskning af de å uil-diskontfonden nu anvisade årliga utgifter icke torde kunna förväntas, instämmer Kollegium uti den af Rikets Ständers Revisorer yttrade åsigt om angelägenheten deraf, att särskilda medel varda anvisade, för att sätta fonden i tillfälle alt, utan fortsatt skuldsättning hos manufaktur-diskontfonden, bestrida nämnde utgifter; och Kollegium hemställer derföre i underdånighet, huruvida icke Eders Kongl. Maj:t inå i nåder linna skäl att af allmänna medel, som kunna för detta ändamål disponeras, anvisa eller hos Rikets näst sammanträdande Ständer göra nådig framställning om ett årligt anslag till gamla ull-diskontfondens förstärkande.
I fråga om beloppet af detta anslag, utvisar den af särskilde Revisorerne aflemnade uppgift å gamla ull-diskontfondens inkomster och utgifter för åren 1828 till och med 1848, att utgifterna, utan tillägg af skedde afskrifningar, efter en medelberäkning för de sednast förflutna 10 åren, årligen öfverstigit inkomsterna med 1329 R:dr 44 sk., och, efter enahanda beräkning för sednare hälften af nämde tid, med 1707 R:dr 36 sk. 10 rist Banko, och då härtill Iägges årliga räntan å fondens skuld till Manufaktur-diskonten, som för sista året uppgått till 4Ö2 R:dr 12 sk. 9 r:st, kan minst en summa af 2,000 Ridr årligen beräknas såsom erforderlig för betäckande af den årliga bristen.
3:o 1 afseende på Rikets Ständers Revisorers anmärkning, alt uti Norrköpings ullkontors kassaräkning för år 1847 funnits, såsom inköpspris för 5 famnar vea, afförda 23 R:dr 16 sk.
Banko, ehuru den såsom verifikation bilagda räkning lyder å 35 Ridr samma mynt, har Redogöraren uti infordrad förklaring anfört: att berörde förhållande tillkommit genom en misskrifning till redogörarens egen förlust, och i följd deraf samt med kännedom om vedprisen i Norrköping icke synts hafva bordt till anmärkning föranleda.
För egen del, har Kollegium härvid ingen ting att tillägga. 4:o Vidkommande slutligen den af Revisorerne gjorda anmälan, att redovisning öfver de medel, som lyftats å det, enligt Kongl, brefvet den 12 Augustt 1845, å [handels-”och sjöfarts-fonden anvisade anslag för anskaffande af unionsvapen och flaggor vid de Svenska och Norska konsuls- och vicekonsuls-stalioner, för hvilka sådana funnos erfoderliga, ännu icke blifvit afslutad, får Kollegium i underdånighet upplysa, alt, sedan Kollegium till Eders Kongl. Majit afgifvit redogörelse för det åt Kollegium i berörde afseende nådigst lemnade uppdrag, samt Eders Kongl. Majit, i anledning af Kollegii underdåniga hemställan, genom nådig skrifvelse af den 4 September sistlidet år. meddelat föreskrift i några omständigheter, som på den slutliga redovisningen för ifrågavarande medel ägde inflytande; har sådan redovisning blifvit afslutad och, den 10 sistlidne December, till Eders Kongl. Majlis och Rikets Kammar-Rätts granskning öfverlemnad.
De i nåder hit remitterade Revisionsberättelserna återställas i underdånighet, och Kollgium framhärdar med djupaste vördnad, Storma k tigste Aller nådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste undersåter och tjenare, €. ii. SKOGMAN. J. N. BORELIUS.
Stockholm den 7 Februari 1850. j g A.
Brändström. ...... a ' . ' . ' i , i ■ i ii i 101 : ■■■ i?i> ■ i; ;• -■ :i ' : : ■ "-1 (! ... ii.f ■ ' ’ !. ' ^ ■ 1 •' ' ■ ' _i Ii‘>' ' :■ ■ ‘ ’ i ’ ‘ \ '!
" '* ■< ...'■ • j.. ■; . . i.
. - • liifl löi «h . >i .».. >i-i -lii i: n »tiolin ■ ,'!'i . : . ; . I• . ' ■ i; » ; ' ■. . ■ ; . .a . .i/ • X •. i.. t >.\ ■ ■ . ■ ■ -i ::■(!' ' ii i 1 : • ! : - . ■ Ii :: fl ; n£}-’'. 10I ■?'>{• i iiis ti.'; '... i .,!> i • ■ '•■■■.-i , , i. ■ irtlf! .■ • Hft 'i-v >• ■ '-»" i i'1 •
'■ ' < i . . 'it;. r.. iir «• ;1>' ■ ;n i- *k f t j ■ ■ .;i'. 1 * . ■lii .'ii - i . , ' . : f i m BERÄTTELSE TILL RIKETS HÖGLOFT.
STÄNDER ANGÅENDE AF RIKETS STÄNDERS REVISORER.
År 1849.
Tryckt hos P. G. Berg, 1850.
0 4 Till Rikets Höglofl.
Ständer. iSedan undertecknade, likmätigt gällande föreskrifter, den 15 sistlidne
September sammanlrädt i Banken och styrkt behörigheten att, såsom Rikets Ständers Revisorer, granska Stats-, Banko- och Riksgälds-Verkens räkenskaper, tillstånd, styrelse och förvaltning; samt derefter lifligen aflagt och undertecknat den uti Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer öfver Banko-Verket intagna Ed; hafva vi, på tillförene öfligt sätt, fått emottaga följande, till åtlydnad af 2 §. i nämnde Instruktion samt 20 och 31 §§. i Banko-Reglementet under den 23 Oktober 1848 afgifna berättelser, nemligen: l:o Banko-Fullmäktiges, dels om Bankens tillstånd, rörelse och förvaltning i sin helhet samt de hos Fullmäktige förekomna hufvudsakliga ärenden, och dels angående Tumba Bruk; 2:o Direktionernes öfver Banko-Diskonten samt Handels- och Närings-Diskonten i Stockholm äfvensom Låne-Kontoren i Götheborg och Malmö, om dessa Diskont-Inrättningays rörelse; 3:o Under-Styrelsens, om den samma Styrelse äfvensom Departemental-Styrelserne åliggande förvaltning; varandes denna berättelse åtföljd af serskilda berättelser utaf Låne-Cancelliets Chef och Kommissarier samt af Cheferne för Kontroll- och Revisionssamt Boksluts- och Ekonomi-Afdelningarne; samt 4:o Fiskals-Embelets, orri de till samma Embetes befattning hörande ämnen.
Revisorerne, som sedermera, under granskningen af Banko-Verkéts styrelse och förvaltning, genomgått icke allenast de berättelser, serskildt utsedde Revisorer afgifvit, angående förrättad revision af 4 Öfver-Styrelsens Personal.
Inventeringar af Fullmäktige.
Banko-Diskont-Verkets räkenskaper för nästlidet år samt Låne-Kontorens i Götheborg och Malmö för åren 1847 och 1848, utan äfven så väl Banko-Fullmäktiges allmänna och serskildta Protokoll, som Under-Styrelsens och Kommissariernes i Låne-Cancelliet Protokoll till den 15 September detta år, samt tillika granskat Bankens och Tumba Bruks räkenskaper för sistförflulna två år; få, angående hvad vid den sålunda verkställda granskningen förekommit, till Rikets Högl.
Ständer afgifva följande berättelse, uti hvilken frågorna, för att lätta öfversigten på det hela, upptagasiden ordning, hvartill BankoRegleinentets uppställning föranleder. §. 1.
Personalen inom Ofver-Styrelsen har oförändrad varit sådan, densamma bestämdes genom de af Rikets Högh Ständer vid sednaste Riksdag anställda val; men, i anseende till förfall för Ledamöter af Vällofl. Borgare-Ståndet och Hederv.
Bonde-Ståndet, äro, under ifrågavarande tid, vid serskildta tillfällen såsom Suppleanter i ÖfverStyrelsen inkallade:
Hr Rådmannen J.F. Gråå samt f. d.
Riksdagsfullmäktige Erik Mallmin från Westerås Län och Josef tiolin från Stockholms Län. §• 2- Till åtlydnad af föreskriften i 6 §. af Banko-Reglementet, hafva Fullmäktige under så väl nästlidet, som innevarande år inventerat Bankens Kassor och öfriga förvaringsrum.
Enahanda inventering är under den 8 sistföiflutne October af Revisorerne anställd; hvarvid behållningarne i Silfver, Guld och Kopparmynt befunnits utgöra följande belopp, nemligen: Silfver.
Myntadt efter 1664 års myntfot: hela Riksdaler 9,341: — — två tredjedels d:o 2,100: — — en tredjedels d:o . . . . . 9,900: — — en sjättedels d:o ..... 5,800: — — en tolftedels d:o 1.067: 12. — en tjugufjerdedels d:o. . . . 993: 42. — 29^02 Transport 29,202 6.
Transport 29,202:
Myntadt efter 1830 och 1835 årens rnynt-ordningar: hela Riksdaler. . . . 106,661: — — halfva d:o .... 93,150: fjerdedels d:o .... 100,718 : 36. — åttondels d:o .... 566,803 : 36. — sextondels d:o .... 211,923 : 29. —1 079 257- 5 Utländskt mynt, förvandladt i Riksdaler Silfver: Spanska Piastrar .. .. 1,334,552: 38. 3.
Franska Fem-Francsstycken 403 : 42. 11-1334,955. 33 2,345^781: 22. 5 6. — Ornyntadt Summa R:dr Silfver 4,789,197: 18. 11. G 11 l <1.
Myntadt: 402 fyrdubbla Dukater.
. 1,608 1,004 dubbla d:o . . 2,008 10,682 enkla d:o . . 10,682 Ornyntadt 14,298: — 72,389 TW
Af nya prägeln:
Summa Dukater 86,687ttjV Kopparskiljemynt. uti 4 skillingar 2 1 2 ~s 1 ~5 d:o d:o d:o d:o d:o 5,126 32. — 4,966 32. — 360 — — 2,440 —■ — 60 — — 270 — — 13,223: 16.
Af gamla prägeln 8,946 : 32. - Summa B:ko R:dr 22,170: — —- Vid denna inventering, som blifvit förrättad, på sätt Revisorernes protokoll närmare utvisar, har någon anmärkning icke förekommit. 6 §•3.
Uppgifter öfver Likmätigt 5 §. i Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars Metallisk Kas- 1830, åberopad i 24 §. af Banko-Reglementet, äro, icke allenast, efsa samt ofver- ter hvarje halfårs utgång, uppgifter öfver Bankens Sedel- och DeposlSter nf Bai}~ sitions-skuld samt Metalliska Kassa, än äfven, efter 1847 och 1848 hens hela stall- ..
. ning. arens slut Otversigter at .bankens hela ställning uppgjorda, tryckta och med allmänna tidningarne utdelade.
Vid jemförelse af berörde Öfversigter med Bankens räkenskaper, hafva de förra, utom i några smärre på slutresultatet icke inverkande omständigheter, befunnits med nämnde räkenskaper öfverensstämma. §• 4- ValafLedamot Fullmäktige hafva, på sätt Banko-Reglementets 27 §. bjuder, 'virektio^samt gemensamt med Fullmäktige i Riksgälds-Konloret, å behöriga tider af Revisor för a ris täll t val af så väl Ledamot i Götha Kanal-Direktion för åren S,TKonalvefkets 1^48 och 1849, sorn Revisor för granskning af omförmäldta Kanalräkemkaper.
Verks räkenskaper och förvaltning under åren 1847 och 1848. §. 5.
Om inredning Hos Kongl. Maj:t hade, såsom 28 §. i Banko-Reglementet gifver '1Fästning"af v'^ handen, Rikets sednast församlade Högiofl.
Ständer i underdå tjenliga lägen- nighet anhållit, att å Carlsborgs Fästning måtte, i och för förvaring 1förvaring 'af sl-örre eller mindre del af Bankens redbarheter, på Bankens be Bankens red- kostnad anskaffas tjenliga lägenheter, antingen medelst uppförande af barheter. e|) ny byggnad eller genom inredning för ändamålet af passande hvalf i eller under någon af de byggnader, hvilka, enligt den för fästnings-anläggningen fastställda plan, redan linnas eller framdeles kunna varda derstädes uppförda, samt att Kongl. Majit täcktes i sådant afseende låta i Nåder anbefalla uppgörandet af nödiga ritningar och kostnadsförslag, för att, efter Fullmäktiges godkännande samt Kongl. Majits derå vunna Nådiga sanclion, tjena till efterrättelse vid den ifrågavarande nybyggnaden eller inredningen; hvar jemte Fullmäktige berättigades att, uppå vederbörlig requisition, låta 7 utbetala de för ändamålet erforderliga medel inom det belopp, sorn det godkända kostnadsförslaget upptoge.
I anledning häraf, och uppå Chefens för Ingeniör-Corpsen derom gjorda begäran, meddelade Fullmäktige till en början åtskilliga upplysningar, ej mindre om det utrymme, som i förenämnde afseende för Bankens räkning å Carlsborg erfordrades, än ock om beskaffenheten af den lokal, hvilken till uppvägniugs- och uppräkningsrum samt till embets- och boningsrum för tjenstemän och vaktbetjörling ansåges af nöden; hvarefter och sedan Kongl. Majit i Nåder inhemtat FulLmäktiges utlåtande öfver bemälde Chefs hos Kongl. Maj:t i underdånighet framställda förslag, rörande verkställigheten af den för Banken ifrågasätta byggnad, hvarför kostnaden beräknades till 76,685 R:dr 34 sk. 7 rist.
Banko; Fullmäktige, uti det i följd häråf till Kongl. Majit afgifna underdåniga utlåtande, anförde, bland annat, att, sorn den byggnad, hvilken, enligt omförmäldta förslag, komme att för Bankens räkning uppföras, utgjorde en del af södra Slutvärnets byggnadssträcka och följaktligen jemväl vore ämnad till Fästningens försvar, ansåge Fullmäktige sig böra till Kongl. Majits bepröfvande öfverlemna om och till huru stor del inom det uppgjorda kostnadsförslaget, hvilket Fullmäktige lemnade utan anmärkning, Banken må anses böra deltaga.
Och har Kongl. Majit, medelst Nådigt Bref till Fullmäktige af den 9 Mars detta år, gifvit tillkänna, att, då Kongl. Majit ansett ifrågavarande af Rikets Ständer framställda begäran om beredande på Bankens bekostnad af lämpliga förvaringsrum å Carlsborgs Fästning för en del af Bankens redbarheter icke böra förvägras, men, enligt hvad Chefen för Ingeniör-Corpsen i underdånighet upplyst, dylika förvaringsrum icke, utan mehn för de med fästningsarbetena åsyftade militära ändamål, kunde åstadkommas genom inredande af någon utaf de byggnader, som, enligt den för fästnings-anläggningen fastställda plan, redan finnas uppförda eller äro under byggnad, Kongl.
Majit funnit godt i Nåder förordna, att serskild ny byggnad, i öfverensstämmelse med den af Chefen för Ingeniör-Corpsen uppgjorda och af Fullmäktige godkända ritning, som af Kongl.
Majit i Nåder fastställdes, må för omförmäldta ändamål uppföras, äfvensom Kongl. Majit i Nåder gillade bemälde Chefs underdåniga förslag i fråga om upplåtande af boningsrum för Bankens tjenstemän och vakt - i Prcemium för förslag till reorganisation af Banken.
Fr agan om sättet för upprättande af Extr akt er öfver Bankens Debitorer och Creditorer. betjente uti annan lokal inom Fästningen; samt beträffande åter bestridandet af kostnaderna för det sålunda erforderliga byggnadsarbetet, pröfvade skäligt i Nåder förordna, att, med bifall till Chefens för Ingeniör-Corpsen framställning, att af förslagsbeloppet, 3440 R:dr borde beräknas för fästningsbyggnaden och 72,000 R:dr såsom Bankens bidrag, den uppkommande byggnadskostnaden skulle, efter denna grund, mellan Banken och Fästningsbyggnads-fonden fördelas, dock så att Bankens deltagande uti intet fall öfverstege sistnämnde belopp, hvilket borde utgå med l/3:del årligén under hvartdera af åren 1849, 1850 och 1851.
Uppå Kongl. Krigs-Collegii requisition, hafva Fullmäktige härefter utanordnat det stadgade bidraget för innevarande år med 24,000 R:dr Banko. §. 6.
Angående Rikets Ständers i 29 §. af Banko-Reglementet intagna beslut, hvarigenom ett praemium blifvit utfäsladt för aflemnande, innan nästa Riksdags början, af förslag till förändrad organisation af Banko-Verket, är, enligt Fullmäktiges förordnande, kungörelse i allmänna tidningarne utfärdad; men, efter hvad Revisorerne förnummit, bar något förslag i berörde afseende ännu icke till Fullmäktige inkommit. §. 7. Till extrakt-arbelen samt lönlöse extraordinarie tjenstemäns uppmuntran är, enligt 35 §. i Banko-Reglementet, å Supplementar-Staten anvisadt ett belopp af 1500 R:dr Banko årligen; och TjenstgÖrings-Ordningen för Kontroll- och Revisions-Afdelningen innefattar, att de der uppräknade extrakt-arbeten verkställas under Kontrollocb Revisions-Chefens inseende af surnumerärer eller andra ordinarie eller extraordinarie tjenstemän, mot serskild betalning.
Då hvarken surnumerärer eller andra ordinarie tjenstemän varit att tillgå i och för berörde extrakt-arbeten, hafva extraordinarie tjenstemän dertill användts; men sedan Rikets sednast församlade Högh SLänder beslutat, att det i Banken brukliga sätt att beräkna ränta på ränta, skulle med nästl. års utgång upphöra; funno Fullmäktige, med afseende derå, att genom berörde förändring i ränte - 9 l beräkningssättet, göromålen För Låne-afdelningens Irenne Nummerbokhållare blifvit förenklade och för deras tvänne Kontrabokhållare i Kontroll- och Revisions-afdelningen förminskade, samt då ofvanberörde extrakt-arbeten, såsom utgörande ett årligen ifrågakommande bestyr, vore af ordinarie egenskap, hvartill ordinarie tjenstemän ock lämpligast syntes böra användas, skäligt förordna, att från och med år 1849 meranämnde extrakt-arbeten borde verkställas af förbemälde Nummerbokhållare och deras (vänne Kontrabokhållare, sålunda, att de tvänne sistnämnde hade att besörja upprättandet af extrakten öfver lån på Landtegendomar eaiot återbetalningsskyldighet i sedlar, samt
Nummerbokhållarne att uppgöra de jjfriga extrakterne. §8.
Som Högh Banko-Utskottet vid sistförflutna Riksdag, med afse-Om lydelsen af ende å den af Rikets Sländer åsyftade reorganisation af Bankover- ^fullmakter, , .i ■■ 1 • 11 soth utfardas ket, ansåg det vara i sin ordning, att söka undanrödja det hinder för en deltjenför en möjlig bespaiings åstadkommande, som kunde förefinnas der- steman^ 1 Banuti, att, vid utnämningar till åtskilliga tjenster inom Verket, den utfärdande fullmagten innefattade namnet på den afdelning, der den utnämnde skall tjenstgöra, och hvarigenom kunde inträffa alt, förmedelst ändring utaf afdelningarnes benämning vid en möjligen ifrågakommande reorganisation, mer eller mindre grundade anspråk på tjenslernes öfverförande till en surnumerär stat skulle kunna framställas; fästade Högh Utskottet Fullmägtiges uppmärksamhet derå, huruvida icke, med de undantag Banko-reglementets 43 §• innefattar, framdeles ulfärdande fullmagter för Kamererare, Kassörer, Bokhållare, Revisorer, Notarier, Kontorsskrifvare och Kanslister ej måtte upplaga benämningen på den afdelning eller det kontor i Banken, hvarest den utnämnde skall tjenstgöra, utan att hans anställande i den ena eller andra afdelningen må ankomma på Understyrelsen, med Fullmägtige förbehållen rätt att pröfva de besvär, som kunde öfver något Understyrelsens så beskaffade beslut anföras.
Understyrelsen, som lemnats tillfälle att i ämnet sig yttra, har väl emot den af Högh Utskottet åsyftade förändring framställt åtskilliga erinringar; men enär Fullmägtige, vid ärendets slutliga pröfning den 8 sisth Mars, funnit berörde erinringar icke vara af beskaffenhet alt böra lägga hinder i vägen för beredande af det ända 2 - 10 mål, Högh Utskottet sökt vinna, förständigades Understyrelsen, dels att uti de anslag, som af Understyrelsen utfärdas till återbesättande af lediga tjenster, fortfarande och tills vidare icke låta upptaga namnet å den afdelning eller det kontor, der ledigheten inträlFat, och dels att, med de undantag t\i §. i Banko-Reglementet innefattar, vid inträffande ledigheter af sådana befattningar inom Bokhållare- och Kontorsskrifvare-graderne, vid hvilka särskildt arfvode utöfver lönen blifvit å Supplementar-stat anvisadt och hvilket
Understyrelsen anser fortfarande böra vid den lediga Ijensten bibehållas, till nämnde tjenst, på samma gång förslag till den i Banken'ledigblifna tjenslen upprättas, omedelbart förflytta den bland ordinarie tjenstemän inom graden, sorn dertill sig anmäler och af Understyrelsen finnes vara mest skicklig och passande; dock med Fullmägtige förbehållen rätt att pröfva de besvär, som kunna anföraé öfver Understyrelsens i sådana frågor fattade beslut.
I följd häraf har, vid numera skedda utnämningar till ofvanuppräknade tjenster, icke i fullmagterne upptagits benämningen på den afdelning eller det kontor, der den utnämnde skall tjenstgöra, hvilken förändring, efter hvad Fullmägtige hos Revisorerne anmält, ■ hittills icke, så vidt Fullmägtige kunnat förnimma, medfört någon olägenhet för Banken eller dess tjenstemän; och anse Revisorerne sig böra gilla Fullmägtiges i ofvanberörde afseende vidtagna åtgärder. §. 9.
Extra biträden Uppå Understyrelsens den 18 Oktober nästl. år gjorda anmä 1 Sedelkontoret ja att som) under då pågående forcerade sedeltillverkning, endast för uppräkning C ° . n, af inkommande tväune
Kontorsskrifvare voro att använda i och för uppräkning af forstuna sed- cje frgn kassorne tfll sedel kon toret dagligen inkommande, makulerade skillingssedlar, detta arbete, hvilket, jemlikt Redovisnings-ordningen, nästpåföljande söknedag skall förrättas, alltid af flere sedelkontorets tjenstemän samfäldt, icke kunde af tvänne personer medhinnas, enär antalet af dylika bundtar, hvardera innehållande a5o sedlar, oftast uppgingo till 70, 80 å go, understundom till 180 och derutöfver, men allenast 20 bundtar kunnat till uppräkning, uppträdning och förseende med afskrifningssedlar såsom tjenstepligt tilldelas en hvar af dem; funno Fullmägtige den 26 i ofvannämnde månad skäligt berättiga Understyrelsen, att, i och- för biträde vid uppräknin - 11 gen af de till Sedelkontoret från samma månads början inkomna och än vidare ingående makulerade skillingssedlar, utgifva en ersättning af två skill ingar åtta runstycken Banko för hvarje bundt sådana sedlar, sorn af extraordinarie tjenstemän uppräknas och vidare behandlas; dock att sammanräknade ersättningsbeloppet, till en början och innan ytterligare framställning i ämnet gjordes, ej finge öfverstiga 433 R:dr 16 sk.
Banko; hvarefter och sedan Understyrelsen anmält nödvändigheten af fortfarande tjenstebiträde inom Sedelkontoret, helst beloppet af dit inkommande försl i Ine skillingssedlar, i stället att minskas, då ännu vore i betydligt tilltagande, Fullmägtige den 26 sisth April bifallit, att nyssberörde ersättning må, så länge behofvet sådant påkallar, utbetalas till extraordinarie tjenstemän, som biträda vid uppräkning af dylika sedlar. §• 10‘ Som, i följd al Rikets Högh Ständers vid sednaste riksdag fat■
Extra biträden tade beslut om upphörande af tillverkning och utgifning från Banken af sedlar å 16, 12 och 8 skill inga r samt deras ersättande med vexlingen af silfvermynt, särskildt tjenstebiträde inom Kassa-afdelningen i och för mind^ "^erdel mindre siifvermynlets utvexling funnits vara af behof påkalladt, hafva Fullmägtige den 26 sisth April, uppå Understyrelsens hemställan, bifallit att, så snart utgifningen från Banken'af någondera utaf förenämnde sedelsorter upphört, tvänne extraordinarie tjenstemän, emot arfvode af 4oo R:dr Banko, efter år räknadt till hvardera, må till en början under 3:ne månader, från den af Understyrelsen bestämda dag, anställas uti Bankens vexlingskassor till biträde ej mindre för uppräkning och fördelning af silfvermynt å de lägre valörerne, än äfven för handläggning af öfriga expeditioner; och sedan Understyrelsen, på grund häraf, förordnat om biträdes anställande inom Kassa-afdelningen, för uppgifna ändamål, från och med den 12 nasti.
Maj, då utgifning af Bankens sedlar å 8 skillingar upphörde, har, i anledning af gjord framställning om det fortfarande behofvet af tjenstebiträden i nämnde afdelning, Understyrelsen den 9 påföljde Augusti blifvit af Fullmägtige berättigad, att, under ytterligare; 3:ne månaders tid, till aflöning åt tvänne dylika biträden, i den mån desamma ansågos erforderliga, använda här ofvan upptagna arfvodesbelopp. 12 Förflyttningar pu Bankens Fensionsstat.
Föreskrifterne, angående kontroll cl Ombudsmännens vid Diskontverken uppbörd och göromål♦ §■ il
Med slöd af föreskrifterne i 54> 55 och 56 §§. af Banko-reglementet, hafva åtskillige tjenstemän och vaktbeljente blifvit förflyttade på Bankens pensionsstat, med dem tillagd pensionsrätt för deras återstående lifstid; hvarförutan Fullmäglige, med begagnande af den i 5^ §. 1 inom. af Reglementet dem medgifna rättighet, på förenämnde stat förflyttat Notarien vid Understyrelsens expedition, Advokat-fiskalen G. E. Trana. §' 12‘ Sedan Fullmäglige, på grund af stadgandet uti 6 mom. af 89 §. i Banko-reglementet, från Direktionerne öfver Banko-Diskontverket samt Lånekontoren i Götheborg och Malmö infordrat yttrande och förslag, beträffande de ytterligare förvaltningsföreskrifter, sorn kunde anses erforderliga, i anledning af Rikets Högh Ständers uti åberopade §. intagna beslut, rörande kontroll å Ombudsmännens vid Diskontverken redovisning och göromål, hafva Fullmäglige den 20
December nasti, år, med fastställande af formulär för så väl