Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag beslutat, att, så framt kassornes styrelser framdeles kunde ådagalägga, att, genom fortfarande af ifrågavarande afgifter, ökad inkomst för kassorne uppkommit, en derefter lämpad förhöjning i ersättnings-anslagen borde vid blifvande Riksmöten ega runi, och att detta beslut icke kunde, i «noghet med Utskottets tolkning deraf, så tydas, att ersättning skulle meddelas kassorne för den minskning i inkomster, som de, i följd af afgifternes indragning, under innevarande Stats-reglerings-period fått vidkännas, utan borde nn endast tagas i betraktande, huruvida anledning vöre för handen att för den kommande tiden öka nämnde ersättnings-anslag; varande den åsigt af en ledamot utaf Borgare-Ståndet yttrad, att den sedan nästlidne Riksdag förflutna tidervmd varit för kort för att nu med någon säkerhet kunna bedöma behofvet af anslagens förhöjning, och att sådant först efter en längre tids följd. t. ex. 5 eller 10 år. kunde ske.
Ifrågavarande utlåtande är deremot, bifallet af de öfriga tvenne Riksstånden. eller Riddcrskapet och Adeln samt Preste-Ståndet; och har Utskottet vid sådant förhållande, och då Utskottet af de gjorda erinringarne icke hemtat anledning att frånträda såa i frågan redan uttryckta åsigt, funnit sig böra sitt förra utlåtande vidblifva.
Stockholm dem 13 Oktober 1854. tS/n/s-l (»kaffets l flätande, *Y.« 324.
Aok. till Exp.-Utsk. deta 14 Okt. 1854, kl. I e. in.
Vtid lande, i anledning af äterr emis s å Betänkandet N:o 57 8, angående förhöjning i lireditimt för Arméens Pensions-kassa. (U. A.)
Uti döss utlåtande N:o 278 hade Stats-Utskottet, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i fråga om erforderligt stats-bidrag till upprätthållande af den Arméens pensioris-kassa åliggande pensionering, hemställt, att Pikets Ständer måtte å hög«tberörde Nådiga Proposition meddela det svar, att de icke kunde bevilja de ytaf Kongl. Maj:t äskade medel till betäckande af den uti berörda kassa för år 1852 uppkomna brist, 20,234 r:dr 45 sk. 2 rst., men deremot biföll,, att, till upprätthållande af den, kassan, efter nu gällande stat, åliggande pensionering, ett belopp af högst 30,000 r:dr årligen måtte för nästa Stats-reglerings-period, i mån af behof, från Eiksgälds-kontoret utgå, för att användas till betäckande af den brist, som under tiden möjligen kunde uppkomma derigenom, att kassans årliga inkomster icke blefve tillräckliga för bestridande af dess utgifter.
Detta utlåtande, som blifvit bifallet af Kidderskapet oeh Adeln.samt Preste-Ståndet, är deremot återremitteradt af Borgare- och Bondestånden, med enahanda anmärkningar, som finnas utvecklade i hr Bergers, utlåtandet bifogade, reservation, nemligen att åtskilliga i sednare tider, oberoende af Ständerne beslutade förändringar i kassans reglemente, och der ibland hufvudsakligen den, att militärer, sorn. efter uppnådd pensionsålder, befordrades till civila embeten, finge fortfarande uppbära pension från ifrågavarande kassa, haft tili påföljd, att kassans tillgångar blifvit mer och mer otillräcklige; att derföre allt skäl vore för handen, att Rikets Ötander beslutade en fullständig revision af sagde reglemente, pä det att kassans förvaltning måtte så ordnas, att dess betydliga inkomster blefve för ändamålet tillräckliga, samt att alltså Rikets 8 Stats-Utskottets Utlåtande, A-o 326 Ständer borde samtidigt ined beviljande af ofvanomförmäida kreditiv i underdånighet anhålla, att ett förslag till nytt reglemente för Armfens pcnsions-kassa måtte utarbetas och Ilikets Ständer lemnäs tillfälle att i denna lagstiftningsfråga deltaga.
Af några Bonde-Ståndets ledamöter är dock yrkadt, att ytterligare stats-bidrag för ifrågavarande kassa icke måtte beviljas, innan dess förvaltning blefve ordnad på ett bättre och rättsenligare sätt, än för närvarande vore fallet.
Då, såsom ofvan nämndt är, 2:ne Riks-Stånd godkänt Utskottets ifrågavarande utlåtande, anser Utskottet de inom de öfriga Stånden gjorda anmärkningarne icke böra föranleda till någon annan framställning, än att Utskottet förnyar sin förra hemställan i ämnet.
N:o 826.
Ask. till Esp.-Utsk. d. 14 Okt 1854, ki. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 286, angående väckt fråga om fortsatt utgifvande af Svensk Militärfilrfaitnings-samling. (U. A.) Ofvan nämnde betänkande, hvaruti Stats-Utskottet, vid pröfning af fhr StjcrnsVärds, G. M., motion öm åtgärders vidtagande för fortsatt utgifvande af »Samling utaf författningar rörande Arméen, dess styrelse och förvaltning», funnit sig böra afstyrka Rikets Ständer att uti detta, redan uti administrativ väg Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 328. 9 väg afgjorda. ärende, vidtaga någon åtgärd, har blifvit af Borgare- och BondeStånden till Utskottet återremitteradt, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet samma utlåtande bifallit.
Såsom skäl för berörde återremiss är hufvudsakligen anfördt: att
Militär-författnings-samlingens utgifvande skett på Rikets Ständers egen begäran, i ändamål att inom landet sprida den närmare kännedom om hithörande föreskrifter, som vore nödig och nyttig icke blott för Arméen och de myndigheter, hvilka med krigsförvaltningen hade befattning, utan äfven för dem, som fått rustnings- och roterings-skyldigheten sig ålagd; att enär, efter den tid, eller år 1849, då Kongl.
Majit, jemte beslut om arbetets inställande, anbefallde Krigs-kollegium, att, när tillfälle sig yppade att få arbetet fortsatt på ett mera lämpligt och för Stats-verket mindre kostsamt sätt, än dittills skett, derom hos Kongl. Majit göra underdånig anmälan, hela 5 år förflutit, utan att, så vidt kändt vore, Krigs-kollegium i frågan något åtgjort, det med skäl kunde antagas, att denna fråga blifvit hänskjuten till en aflägsen framtid, samt att då ifrågavarande arbete, som redan blifvit till hälften tryckt, inedtagit betydliga summor, hvilka till stor del kunde anses ändamålslöst utgifne, så framt arbetet icke fullbordades, samt detta arbete för öfrigt blifvit af Kiigs-kollegii president på det fördelaktigaste vitsordadt, en underdånig skrifvelse borde till Kongl. Majit allåtas med begäran, att utväg måtte beredas för arbetets fullföljande och bringande till slut.
Utskottet, som i det återremitterade betänkandet anfört de skäl, hvarpå det fnnnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till den väckta motionen, får, med åberopande af dessa skäl och då betänkandet blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallet, berörde afstyrkande förnya.
Stockholm den 13- Oktober 1854.
Siik. tiU R.
Fröt. 1853 & 1854. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 12 IläfL 2 10 fii/a/s- Utskottets Vilåtande, N:o 326.
Resetbal ion: af Riksdags-fallniäktigen Måns Månsson från Kalmar län: »I egenskap af reservation emot Stats-Utskottets vidblifna afstyrkande i Utlåtandet M:o 286, att Rikets Ständer, i oell för fullbordandet af den med är 1849 afbrinna Mititär-författnings-samlingen måtte vidtaga någon» åtgärd, anhåller jag att till det beslut Utskottet nu går att meddela Rikets Ständer, få bifoga Bonde-Ståndets vid sistlidne Riksdag afiåtna underdåniga skrifvelse, angående förenämnda arbetes fortsättning och afslutande; en skrifvelse, hvaruti jag då instämde och hvaraf jag af pligt anser mig uppmanad att nu påyrka förnyelse:
Då Eders Maj:t, genom Nådigt bref till t. f. presidenten i Eders Maj:ts och Rikets Krigs-kollegium. under den 11 December 1849 täckts förklara, att det,alltifrån år 1837 åt Krigs-rådet m. m. C- D. Forssberg öfverlemnade, - men intill Augusti månad år 1844 icke till någon del utförda, . samt derefter genom gemensamt uppdrag ät nämnde Krigs-råd och Kapitenen G. M. Stjernsvärd till ungefär hälften, enligt fastställd plan, af trycket utgifna arbete, under titel:
Samling af gällande författningar rörande Arméen, dess styrelse och förvaltning »icke längre än till 1849 års slut skulle fortfara, på de i Eders Maj:ts Nådiga bref af den 8 Augusti 1844 gillade grunder, men dervid tillika nådigst anbefallt tillförordnade Presidenten att vara betänkt på utväg, huru det ofullbordade arbetet med författnings-samlingen må kunna på annat lämpligt och 'för staten mindre kostsamt sätt till slut bringats,» hade den del af allmänheten, hvilken förväntat detta nyttiga arbetes fullbordan, grundadt hopp om att få se detsamma fortsatt och fulländadt.
Den förmodade ock, att då Eders Maj:t ålagt tillförordnade presidenten att, snar tillfälle sig yppar, derom göra underdånig anmälan,» ett så beskafiådt tillfälle så mycket heldre skulle snart begagnas, som bemälde embetsman i sina, till Eders Maj:t afgifna, underdåniga rapporter, rörande arbetets fortgång, ofta och nitiskt förordat dess nytta, ej blott för myndigheter och medlemmar inom krigs-ståndet, utan ock för alla öfriga myndigheter, äfvensom för sådane enskilda personer, hvilka .köinmä i beröring med kri "^förvaltningen.
Mate-Utekotiete Utlåtande, N:o 3B6.
Detta oaktadt har (1851) nära ett och ett halft år (för närvarande l'err> år) förflutit, utån att någon åtgärd till deri Nådiga befallningens utförande kunnat förmärkas.
Det är icke- ens bekant, huruvida möjligtvis i planen åsyftas någon förändring, som i ett eller annat afseende afviker från den ursprungliga, en gång utlofvade och sålunda i större eller mindre man kan komma att inverka på arbetets användbarhet och praktiska nytta.
Under så beskaffade omständigheter, och då Bonde-Ståndet för sin del ansett ifrågavarande författnings-samling vara af mycken vigt för den stora del af folket, hvilken, i följd af' krigsmaktens i vårt land egna organisation, ständigt befinner sig i beröring med krigs-administrationen, hvarvid isynnerhet, äfven för allmogen, ofta förekomma sådane förhållanden, som ingalunda äro tillfredsställande, utredde i den inskränktare »Samling af stadganden rörande rotehållare och soldater,» hvilken utgifvits och hvari till och med, tvertemot gifvet löfte, 'nödiga upplysningar om rusttjensten saknas, anser Bonde-Ståndet det vara sin pligt, sedan genom tre lfiks-Stånds beslut ingen vidare åtgärd, beträffande ifra g ava-4 rande arbete, från deras sida kan vid innevarande Riksdag ifrågakomma, att enskildt i djup underdånighet fästa Eders Maj:ts Nådiga uppmärksamhet vid denna angelägenhet och på samma gång underdånigst anhålla, att merbemälda
Mili— tär-författnings-samling så fort ske kan, och med de inskränkningar, som till besparande af kostnader, men utan att dess nytta och användbarhet derigenom lida, möjligtvis kunna ega rum, måtte bringas till ett önskadt slut, på det att de stora summor, som af Staten redan på dess utgifvande blifvit använde, ej må vara hardt nära utan allt gagn bortkastade.
Bönde-Ståndet framhärdar etc. a: STOCKHOLM, f. å. 6dwtt*e« Boktryckeri. 1854.
'State-Utskottets
Mim or tal, N:o 327. i N:o 827.
Åak. till Exp.-Utsk. dea 20 Okt 1854, kL 11 f. ro. Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af lliksStandens skiljak'tiga beslut i fråga om beskattning å brunvins tillverkning och distillering.
Förstärkta Stats-Utskottet har denna dag saminanträdt och anställt votering öfver nedannämnda, i Särskilda Utskottets memorial N:o 19 föreslagne och af 3:ne Itiks-Stånd gillade, propositioner. l:o ffiDen, som, på sätt Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden beslutat, vill, att afgiften för bränyins tillverkning utgår med 16 sk. för hvarje tillverkad kanna, under de vilkor och bestämningar, som uti de, i det vid Särskilda Utskottets memorial N:o 11 fogade förslag till förordning om vilkoren för bränvins tillverkning intagna, §§ 42, 43, 44 och 108 innehållas, äfvensom att, derest i större bränneri, tillverkning under en månad, med mer än en tionde-del öfverskjuter det belopp, hvarför anmälan skett och afgift blifvit erlagd, afgiften för öfverskottet skall utgå på sätt uti 47 § 3 mom. af samma förslag är bestämdt, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, kommer afgiften för bränvins tillverkning att utgå enligt föreskrifterna i Kongl. Förordningen den 10 Oktober 1851, angående vilko - Bih. till R.
Prof. 1853 § 1854.
4 Sami, 1 Afd. 3 Band. 13 Höft. 8 Btak-Utoköttét» Memorial, N:o 327. ren för tillverkning och försäljning af bränvin, dock med den förändring, att afgiften för en månad bestämmes att utgå med lika högt belopp, sorn förut egt rum för 6 månader.« Voteringen har utfallit med 86 Ja och 12 Noj, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse.
2:o sDen, som, i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns samt Preste- och Borgare-Ståndens beslut, vill, att för bränvins distillering, hvilken såsom särskild näring utöfvas under de vilkor och bestämningar, sorn innefattas i den, af nämnda tre Riks-Stånd antagna, 20 § af förslag till förordning om vilkoren för bränvins tillverkning, afgift erlägges efter samma grund, hvarefter afgiften för enkel redskaps begagnande vid bränvins tillverkning i mindre bränneri bestämmes, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att, i enlighet med 33 § af Kongl.
Förordningen den 10 Oktober 1851, annan afgift icke skall sådan distillering åläggas än den, som Bevillnings-förordningen för. fabriks-rörelse bestämm er.«
Voteringens resultat har varit 42 Ja och 56 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionen.
U(skoitels Memorial, N:o 828. t N:o 328.
Ank. tili Exp.-Utsk. d. 20 Okf. 1834, kl. 11 f. m.
Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i fråga om ett aktorats-arfvode.
Öfver följande, i Stats-Utskottets memorial N:o 295 omförmälda, af samtlige Riks-Stånden godkända, propositioner har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag voterat: l:o »Den, som viff, att kontra-propositionen vid den blifvande hufvad-voteringen skall, i öfverensstämmelse med Preste-Ståndets beslut, innehålla, att ersättning för det aktorats-arfvode, som, enligt 23 § af Kongl. Kammar-rättens instruktion, skolat dess Advokat-fiskal tillfalla, derest den Kansli-rådet
Valerius i lifstiden ådömda ansvarighets-skyldighet för den efter aflidne tull-förvaltaren
Finér yppade balans ej blifvit efterskänkt, må af Riksgälds-kontorets medel Advokat-fiskal en Printzensköld godtgöras med 212 r:dr 37 sk. 5 r:st, röstar Ja; Den; det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Ridderskapet och Adelns beslut, att ersättning för omförmälda aktorats-arfvode må af Riksgälds-kontorets medel Advokat-fiskalen Printzensköld godtgöras med 12 procent å det belopp * hvilket ännu är oguldet af den del i kassörs-balansen, hvarför ansvarighet blifvit Kansli-rådet Valeriusi ådömd.c 4 Siats-Utskottets Memorial, N:o .328.
Resultatet äf omröstningen har varit 106
Ja och 13 Nej, hvadan Preste-Ståndets beslut antagits til] kontra-proposition i hufvud-voteringen.
2:o »Den, sorn, t enlighet med Ståts-Utskottets af Borgare-Ståndet godkända yttrande, vill, att å det af Advokat-fiskaleii Printzensköld framställda anspråk på aktorats-arfvode å det Kansli-rådet Valerius ådömda ansvarighets-heloppe-t, något afseende icke må af Rikets Ständer fästas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, antages Preste-Ståndets beslut, att ersättning för det aktorats-arfvode, som, enligt 23 § af Kongl. Kammar-rättens instruktion, skolat dess Advokat-fiskal tillfalla, derest den Kansli-rådet
Valerius i lifstiden ådömda ansvarighets-skyldigket för den efter aflidne tull-förvaltaren
Finér yppade balans ej blifvit efterskänkt, må af Riksgälds-kontorets medel Advokat-fisk alen Printzensköld godtgöras med 212 r:dr 37 sk. 5 r:st.a Voteringen har gifvit ett resultat af 81 Ja och 38 Nej; och <då alltså Ja vunnit, hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen.
„ ; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat hos Rikets Ständer anmäla.
Stockholm den 19 Oktober 1854 STOCKHOLM, f. d. Sehultjwds Boktryckeri, 1854 Stats-Vtskottets Utlåtande, N:o 3S9. 1 \ o 329.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 23 Okt. 1834, kl. 6 e. m.
Utlåtande, angående de i Regerings-formens 63 §. omförmälda 2:ne kreditiv-summors belopp under tiden intill nästa riksdag.
(R. A.) Kongl.
Maj:t bär uti en, under den 19:de nästlidne September, till Rikets Ständer aflåten Nådig Proposition erinrat, hurusom den summa, hvilken, enligt ofvanberörda grundlags-paragraf, bör för oförulsedde händelser vara tillgänglig »da Konungen till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål finnér den vara oundgängligen nödig», blifvit vid de begge sednaste riksdagarne af Rikets Ständer bestämd till 1,000,000 R:dr, hvaraf hälften afsetts för Rikets försvar och hälften för andra högst vigtiga och angelägna ändamål.
Detta belopp hade visserligen under den förflutna tiden varit tillfyllestgörande; men, i anseende till nu förhandenvarande politiska omständigheter, hvilka nödgade Kongl. Maj:t städse vara beredd att vidtaga de mått och steg, som bevarandet af Rikets sjelfständiga ställning i hvarje fall kräfde, har Kongl.
Maj:t, enligt högstberörde proposition, ansett Sig föranlåten att af Rikets Ständer äska, att den uti 63 §. af Regerings-formen föreskrifna summa, som bör vara tillgänglig, då Kongl. Maj:t, till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, finner den oundvikligen nödig, måtte vid detta tillfälle bestämmas till
Två och en half millioner R:dr, deraf 2,000,000 R:dr borde afses till försvarsverket och 500,000
R:dr till andra högst vigliga och angelägna ändamål; varande härvid tillika den förhoppning af Kongl. Maj:t yttrad, alt denna kreditiv-summa, jemte hvad utöfver utgifterna under innevarande år kunde påräknas vara i behåll utaf det, i sisllidne Februari månad, af Rikets Ständer beviljade kreditiv å 2£ millioner R:dr, skulle, med möjligaste sparsamhet begagnadt, blifva tillräckligt för behofvet intill Rikets Ständers nästa sammanträde.
Prot. 4833 & 4834. 4 Sami.
4 Afd. 3 Band. 44 Haft. 1 2 Stals-Utskoltets Utlåtande, N:o 329.
Jemte denna, af samtliga Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade, proposition, bar Utskottet från Borgare- och Bonde-Stånden emoltagit de yttranden, som inom sistbemälde 2:ne Riks-Stånd afgifvits under derstädes vid samma propositions remitterande uppstådda längre diskussioner.
Efter tagen kännedom om livad dervid blifvit anfördt och efter noggrannt öfvervägande af de omständigheter och förhållanden, hvilka nödvändigt måste afses vid bestämmandet och anvisandet af hvad som erfordras och för Kongl. Majit bör finnas att tillgå för de utomordentliga utgifter, hvilka oförutsedda händelser inom eller utom Riket under tiden mellan Rikets Ständers sammanvaro kunna påkalla, får Utskottet nu meddela sitt infordrade utlåtande rörande detta, isynnerhet vid nuvarande tidpunkt, högst vigtiga, ämne.
Till följd af det i förevarande nådiga proposition anförda grundlagsstadgande, har, sedan dess tillkomst, den kreditiv-summa, hvarom nu är fråga, blifvit vid särskilda riksdagar bestämd till olika belopp samt uti stadgad ordning, under riksdagarnes mellantider, i större eller mindre mån anlitad.
Då Rikets nu församlade Ständer, vid bestämmandet af denna kreditiv-summas belopp under tiden intill näst härefter inträffande riksdag, torde önska upplysning ej allenast om hvad enahanda kreditiv under framfarna tider utgjort, utan äfven oin hvad deraf Jyftats, helst en sådan upplysning innefattar svar på den frågan, huru grundlagens uttryckliga stadgande, att omförmälda summa skal! vara »tillräck/ig», blifvit af föregående Ständer uppfalladt och tillämpadt, samt huruvida kreditivets älven tillförene anvisade jemförelsevis högre belopp skäligen kan anses hafva medfört deremot svarande utbetalningar.
Vid 1S0Ö och 1810 års riksdag, bestämdes ifrågavarande kreditiv till 500,000 R:dr, hvilket belopp under år 1811 lyftades, för att användas till då pågående försvars-anstalter., Vid 1812 års riksdag, anvisades enahanda belopp för detta kreditiv, och blef detsamma lyftadt under år 1814 för bestridande af åtskilliga utaf föregångna årens krigsställning föranledda utgifter.
Vid 1815 års riksdag, höjdes kreditiv-summan till 1,500,000 R:dr, hvarvid förklarades, alt 500,000 R:dr skulle vara att tillgå för hvarjehanda utomordentliga tillfallen och behof samt 1,000,000 R:dr endast få lyftas i fall af oundgängliga försvars-anstalter.
Utaf det vid sistnämnde riksdag beviljade kreditiv skodde dock ej någon utbetalning.
Vid '1817 oph 1818 års riksdag, bibehölls den dittills anvisade kreditiv-summan, jemte fördelningen deraf, oförändrad.
Under mellantiden intill påföljande riksdag, lyftades, åren 1819, 1821 och 1822, tillsammans 500,000 R:dr, eller halfva beloppet utaf de för utomordentliga försvars-anstalter afsedda kreditiv-medlen; hvarjemte under åren 1822 och 1823 ett sammanlagdt belopp af 22,000 R:dr reqvirerades och utbetaldes utaf den för andra angelägna ändamål bestämda tredjedel af dåvarande kreditiv-summa.
Stata-Utskottets Utlåtande, N:o 329.
3 Vid 1823 års riksdag fastställdes kreditivet till samma belopp, eller 1,500,000 R:dr, som vid de 2:ne näst föregångna riksdagarne, och stadgades likaledes, att en million häraf finge disponeras, då rikets försvar påkallade utomordentliga anstalter, och den öfriga halfva millionen anlitas för andra - högst vigtiga och angelägna behof.
Utaf detta sednare belopp lyftades under år 1826 en till låneunderstöd åt bruks- och sågverks-egare i Wermland disponerad samt redan året derefter återbetald summa af 250,000.
Sedermera blef till Statsverkets godtgörande för förskottsvis utbelalde medel i anledning af den verkställda, men återgångna skeppshandeln, utaf samma kreditiv-medel, under 1828 använd en summa af något öfver 364,000 R:dr.
Deremot skedde ingen utbetalning af det för utomordentliga försvars-anstalter vid 1823 års riksdag anvisade kreditivbeloppet.
Vid 1828, 1829 och 1830 års riksdag nedsattes kreditivet till 1,000,000 R:dr, hvaraf hälften skulle vara att tillgå för rikets försvar och hälften för andra ändamål; varande hela det lill andra utgifter, än kostnader för utomordentliga försvars-anstalter, afsedda kreditiv-heloppel, eller 500,000 R:dr, under åren 1831, 1832, 1833 och 1834, från Riksgälds-kontoret uttaget och användt till karantäns- och bevaknings-kostnader, för t dels från riket afhålla kolera-farsoten och dels hämma denna då inom riket utbrutna fursots vidare framfart.
Vid 1834 och 1835 års riksdag bibehölls ifrågavarande kreditiv vid samma belopp och med samma fördelning,- som under den då tilländagångna stats reglerings-perioden.
Under tiden mellan sednast omnämnda och derpåföljande riksdag, disponerades hela den till utgifter för försvars-anstalterna afsedda andel utaf kreditivet, likasom 165,000
R:dr utaf den för andra föremål anvisade kreditiv-summa; af hvilken sednare summa 100,000 R:dr användes till byggnadslån åt staden Wexiö efter 1838 års eldsvåda och 65,000 R:dr till kostnader för garnisons-förstärkningen i hufvudstaden under samma års sommar.
Vid 1840 och 1841 års riksdag nedsattes kreditivet ytterligare och besPämdes till 500,000 R:dr, hvarvid dock den dittills stadgade fördelningen upphörde.
Häraf lyftades år 1844 tillsammans 293,400 R:dr till lån och understöd ät staden Wexiö efter den derstädes året förut inträffade eldsvåda.
Vid 1844 och 1845 års riksdag bibehölls kreditivet vid dess under näst föregångna riksdag nedsatta belopp.
Under är 1846 och 1.847 lyftades häraf 400,000 R:dr, nemligen 350,000 R:dr till undsättningslån efter 1845 års missväxt och 50,000 R:dr till byggnads- och förlagslån åt brandskadade i Amål samt understöd för nya lomtregleringar inom dels denna stad, dels staden Kungsbacka. 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 339.
Vid 1847 och 1848 års riksdag höjdes, kreditiv-summan åter till 1,000,000
R:dr, hvaraf 500,000 R:dr anvisades för rikets forsvar och 500,000 R:dr för andra ändamål.
Af sistberörde belopp lyflades och användes under år 1848, 1849 och 1850 tillsammans 350,000 R:dr till godtgörande eller bestridande af kostnader för karantäns-anstalter emot kolerafarsoten.
Vid sednast förflutna eller 1850 och 1851 års riksdag bestämdes likaledes ifrågavarande' kreditiv till 1,000,000 R:dr, med enahanda fördelning, som vid den näst föregångna riksdagen; och blef under sistförlidet år hela det för rikets försvar afsedda kreditiv-beloppet, 500,000 R:dr, lyftadt; hvarjemte då utaf de för andra föremål disponibla kreditiv-medleu ulbetaldes 125,000 R:dr, hvilka skulle erfordras till bestridande af ytterligare karanläns-kostnader.