Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af sådana anledningar föreslå Riksens Ständer i underdånighet, att g. §. 3 Momentet af Concours Stadgan må erhålla följande tillägg: ’’Och utförde
Dom sist inom trenne (y.ne) 3,månader efter det tredje uppropet skedt.
Jtördrö”jer
Rätten härmed, utan Lagliga skäl och orsa3, ker, svare dertill, som för annat tjenstefel; fylle ock all den skada som genom uppehället bevisligen uppkommit.'1’ Och hafva Riksens Ständer der - Den s 3 Juli.
45 derjemte funnit, att några omständigheter sig icke förete, som böra verka ett undantag för Hof Rätt, att lika skyndsamt som RådstufvuRätten pröfva och afdömma en der såsom För-' ste Domstol anhängig Concours-tvist, heldst den Hof-Rätts Ledamots tjenstledighet, som fått saken å sig lottad, eller de ferier Hof-Rätten ager att begagna från arbete på alla dess divisioner, icke böra föranleda till ett sådant undantag, då, i förra fallet, saken kan af en annan tjenstgörande Ledamot till utarbetande e» mottagas, och i det sednare åter, det icke synes vara omöjligt, att, äfven under ferie tiden, Coneours - mål kunna handteras och afgöras samt Dorn deruti utfärdas, hvarförutan o£- vanföreslagne tillägg i redactionen förutsätter, att Lagliga skäl och orsaker, för dröjsmål med en Coneours - doms utfärdande utofj ver den föreskrifna tiden, medföra befrielse från det i annat fall ådragne ansvar.
Ständer få på sådana grunder likaledes i underdånighet anhålla, att det i berörde afseende här ofvan föreslagne stadgande äfven må för Rikets Hof-Rätter antagas och blifva gällande.
Hvad Härads-Rätterna angår, tillstyrka Riksens Ständer i underdånighet, att 13. §.
3 Momentet i högstberörde Stadga må förändras, och erhålla följande lydelse: ’’P« inställelsedagen varde Gäldenärs ansök”ning uppläst, och håfve Borgenär erne dd, innan ’ den dagen tilländagdr, att uppte och lagligen helvisa sina fordringar samt dem besvärja, som förut - Den 3 Juli. ”ut sagdt är, så ock ridare skriftligen eller munt’’ligen andraga allt, hrad de emot Gulden ören eller ”hvarandra i Rättegången eller hufvudsaien finna, ”sig befogade, till; så att Rättegången vid första.
’’Tinget må, om görligt är, varda sluten och med Dorn afhulpen.
Kan det ej dä ske, oell infaller ”ej Laga Ting i Häradet inom frenne (^:ne';måé ”noder derefter, vare Domaren pligtig, att vid Tili”get tillfråga Borgenärerne om de för sakens full”följande äska Urtima Ting, och stumme dit i ”sådana full på darus bekostnad inom nämnde tid, ”utan att derom i IJof-Rätten eller hos Konun”gens Befallningshafvande behöfva förut anmäla ”dock gifve lian sådant tillkänna.
A detta Urtima * Ting varde saken ofelbart utförd och slutligen '”afgjord.; vilja Borgenärerne ej bekosta Urtima ”Ting, blifve den till nasta Ting uppskuten, då 5’ock
Dom ovägerligen skäll afkunnas.
Underläter ’’Domaren något häraf, vare Lag , som här ofvan ”/ q. §.
3 Momentet orri Rådstufvu-Rätt är sagdt. ’’Borgenärerne ege ock vid första Tinget att utJ ’’välja sina Syssloman, och förfaren i öfrigt, sorn ”förut är föreskrifva.”
Och slutligen förekommer den fråga, sorn blifvit vackt, angående svårare ansvar för Cessions sökande Gäldenärer.
Ostridigt bidrager det i märklig mån till bibehållande af allmänna Crediten och förtroende medborgare irnel* Ian, att Gäldenärer, hvilka under ett oredligt förfarande, och genom uppenbar vårdslöshet förskingrat den egendom, sorn blifvit dem af deras .Borgenärer anförtrodd, den de sedan icke kunna till fullo återgälda, varda med tillhörig - Den 2 3 Juli. 47 lig stränghet behandlade.
Då af gadan anledning Riksens Ständer öfvervägat, huruvida detta i allo blifvit uti den nu gälland’e Concours-Stadgan iakttaget, hafva Riksens
Ständer i detta ämne trott sig finna de brister, dels att sådant, som äfven bör med skäl betraktas såsom ett oredligt förhållande icke är deruti upptaget, dels att ibland de äfisvar, sorn äro för sådana Gäldertärer utstakade, jemväl finnes antaget det, sorn för de flesta icke medför någon synnerlig förlust och ofta är utan påföljd eller verkställighet, dels ock, att obehöriga friheter blifvit sådana Gäldenär,er tillerkände.’ Ibland dessa hafva Riksens Ständer i synnerhet fästat sin uppmärksamhet dervid, att e« huru såsom ett oredligt förhållähde blifvit ansedt, om Gäldenär de sista 30 dagarre, förr än han sin oförmögenhet hos Domaren anmäler, uppsåtligen gynnar en eller annan Borgenär med pant eller betalning-, har likväl den omständigheten blifvit förbigången, om
Gäldenär under samma tid upplanar eller under annan förevänning åtkomöfer penningar eller varor, för hvilkas användande
Iian ej kan visa behörig redo, fastän, efter Riksens Ständers tanka, detta sistnämnde bör synas li. ka straffbart som det förra, och i synnerhet vid de tillfällen, då det sig Uppenbart visar, att Gäldenären ej kunnat undgå, art vid otnförmälie tid känna sitt obestånd : att vidare såsom en slags btestraffni 11g, det blifvit en så beskaffad Gäldenär, om lian Borgare varit, förbudet att, på Beursea komma, hvilket för man* ga af 48 Jim a 3 Juli. ga af dem icke medför någon olägenhet, och dessutom i de flesta städer, der sådan inrättning icke finnes, ej är verkställbar! : och att Gälde-- narén blifvit öppet leinnådt, att da han under rättegången ej är vorden häktad , utan njutit säkerhet i sitt hus, få, sedan Dom i Concours-J målet fallit, och hans ansvarighet således redan är bestämd, sjelf välja, om han vill det adorn' de undergå, eller inom sex veckor derefter, un-5 der lika frihet, utom Riket sig begifva, ge-j nom hvilken sistnämnde åtgärd Gäldenären således sättes i tillfälle, icke allenast att undandraga sig all personlig påföljd af dess förfarande, utan ock, att uppenbarlig! gäcka sina Borgenärer i den hilliga väntan, att i framtiden af den förmögenhet, han genom särskilta oförväntade händelser eller egen arbetsförmåga kan samla, vartja för bristen i deras fulla förnöjande godtgjorde.
Riksens Ständer .hafva äfven anmärkt, att i Concours Stadgan någon skillnad i påföljderna för Gäldenären icke är bestämd, antingen de tillgångar, dem han till sina Borgenärer afträder, till större eller mindre del förslå till deras godtgörande.
Det är väl vid alla tillfällen brotsligt af en Gäldenär, alt oredeligen förfara emot dem, som på god tro lemnat deras förmögenhet i hans händer och att genom vårdslösad hushållning den förskingra ; men onekligen innefattar det en ännu större brottslighet, att så länge fortfara i enahanda förhållande på Borgenärernas bekostnad, att till äfventyrs ingen och åtmindstone en ganska ringa tillgång finnes öflig till betalning af de å« »amkade Den 23 Juli. . 49 Y l 1 \Y., satnkade skulder, hvarigenom Gäldeniiren tydligen ådagalägger en föresats att bedraga Borgenärerna, eller åtmindstone en liknöjdhet, huru de skoja blifva för deras försträckningar godtgjorde.
Då nu, enligt en vederbörlig Lagprincip, bestraffningen å hvarje brott af lika e-' genskap bör bestämmas i förhållande till dess olika grader, och äfven ofia brottslingens visade större eller mindre vanart och elaka böjelse dervid bör komma i beräkning, hafva ock Riksens Ständer ansett, att likaledes vid nyss omförmälte händelser, följderna för en bedräglig gäldenär böra blifva olika, och att han bör vidkännas svårare ansvar, då han, sorn ej kan undgå att känna sitt oförmögna tillstånd, icke desto mindre fortsätter sin vårdslösade hushållning och derunder alldeles eller till ett betydligare belopp förslöser hvad Borgenäre.rne äga rätt att fordra, det han bordt för deras betalning till dem öfverlemna; och hafva Rik ens
Ständer i anseende härtill ansett lämpeligt antaga, att en sådan Gäldenär som, sedan han utöfver sin egen förmögenhet förstört till nära en tredjedel af hvad hans Borgenärer honom anförtrott , men då ej anmäler sig, att få återstoden till dem afträda, med skäl bör betraktas såsom en allmän bedragare och sålunda straffas.
I följd af alla dessa skäl, få Riksens
Ständer vidare i underdånighet tillstyrka följande förändringar uti Concours-Stadgan nemligen: 1:0 att uti 4 § 3 Momentet tillägges: ’Y’7er ära under samma tid penningar eller varor af Femte Band,, Fjerde Af del, 7, 8, 1 Gäldenär 5° pen s 3 Juli. ”Gäldenär upplänte dier under annan förevändning ”åtkomne, hvilkas användande han ej kan behörigen ”redovisa ,5? varde SCc., och 2:0 att sednare pe« rioden af 2 Momentet 14 §. lael t och hållet utgår; men att deremot 3 och 4 Momenten, undfå sådan lydelse: 3 Mom. ”Gitter ej Gäldenär, om han handel ”eller sådan rörelse idkat, der Bok hällas bär, ”med ordentligen förde samt år från år af slutade ”Bocke visa huru hans obestånd tillkommit, eller ’’'finnes Gäldenär deruti, eller på annat sätt, hafva ”oredliga emot sina Borgenärer sig förhållit, eller ”har Gäldenär uppsåtligen gynnat en eller annan ”Borgenär med pant och betalning de sista trettio *’dagarne förr än han sin oförmögenhet hos Do”maren anmälte, eller åro under samma tid pen‘”ningar eller varor af Gäldenär upplänte eller nander annan förevändning åtkomne, hvilkas använ5?dande han ej kan behörigen redovisa, eller har 5‘'Gälden r.rs obestånd tillkommit af slöseri, dobbel ”eller uppenbar vårdslöshet, svare då icke allenast ”till hela gälden, utan sitte äfven i häkte, der ’5Borgenär erne ej annorledes sig åtnöja, samt njute ”vanlig fångförplägning; och änskönt han på fri ”fot vara får, blifve han ej till publik syssla eller ’’förrättning antagen, samt om han innehar sådant ”Embete eller Tjenst, eller har uppbörd om han”der, vare derifrån skilld.
Har Gäldenären varit ”Borgare, håfve förverkat sitt burskap, utan att ’kunna något sådant inom Riket någonsin återfå; ”och kan ingen Gälde är, hvilken hegart fä egen”domen afstå, men icke pä
Laga skäl ifrån borgenärernas vidare kraf och tilltal genom Laga ”kraft Den % 3 Juli. 5» 5’kraft vunnen dom full befrielse vunnit, antingen ”sjelf fä deltaga, eller komma under omröstning *’vid val, Som medborgerligt förtroende ejler stad”gar och författningar utmärka och publika för"rättningar innebär.
Faller honom under tiden gods ”och penningar till, gange de ock till gäldtns betalning.
'’ 4 Moni.
”Finnas de tillgängar, dem sadan ”Gäldenär, som i föregående Moment nämnes, ”uppgifvit, sedan deras verkliga belopp, genom af ”Domaren tillförordnade säkra Boupptecknings- och ”Värderingsman är utrönt eller ock influtit, ej upp”gä till tvä tredjedelar af skulden, varde, der det ”ej förut skedt, Gäldenären genast häktad och ”straffes efter 15 §. i denna stadga; och åge ej Gäldenär, som efter detta eller andra och tredje 5:1 Momenten i denna §. ansedd varder, att utur ”Riket sig begifva, utan att Borgenärertte sådant ”tillåta.
Hvad i sådana mål, som i sistnämnde ”3:ne Momenter sagde är0, slutligen afgjordt varder, },bör genom den Domarens försorg, som sist i ”saken dömt, i Allmänna PostTidningarna kun”göras.
” Att en Gäldenär, sorn för bedrägligt förhållande mot sina Borgenärer blifvit dömd, att jemte skyldighet, att till fullo betala Borgenärernas fordringar, tillika för sitt förfarande ansvara, sedermera icke bör kunna, genom det att han godtgör sina Borgenärer, eller ds förklara sig vara af honom förnöjde, återvinna de medborgerliga rättigheter, af hvilka han, enligt Lagens kraf, blifvit ansedd förlustig, finna Riksens Ständer vara en tydlig följd af föregående, tillstyrkte Stadganden, och att 5* Den 2 3 Juli. således en sådan Gäldenär alltid bör vidkännas sitt förtjenta straff.
Detta allt öfverlemna Riksens Ständer i underdånighet till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och fastställelse.
Ständer framhärda med djup un« dersållig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdSnigste, tropl.igtigste tjenare och undersåter På Riddersk. och Adelns På Prest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner, J. A. Lindblom, h. t. Landtmarskalk. n. v Talman.
På Bonde-Ståndets vägnar vägnar JI- Schwan, Lars Olsson, h, t. Talman. n. v. Talman.
Genom Nådigt yttrande till Riksens Stanl der de 14 sistlidfte å Rikssalen, har Eders Kongl. Maj:t derå i Nåder fästat Riksens Ständers uppmärksamhet, att efter den nu beslutna förändringen i den 42 § Regerings-Formen, en stridighet uppkommit mellan den 42 § och den 94 §.
Då Riksens Ständer insett
Dm % 3 Juli. insett sanningen af denna anmärkning, hafva de tillika erinrat sig, att de, vid afgorandet af de sedan de förra Hiksdagar hvilande förslag till ändringar i Grundlagarna, särskildt beslöto, att aliade §.
§. deri, sorn med någon af dem, sorn nu undergingo förändringar, stodo i omedelbar gemenskap, derefter skulle andras och bringas till lika lydelse : och da den nu anmärkta stridighet således vore en följd, endast af en mindre uppmärksamhet vid den redan i underdånighet afiemnade redactions uppfattande, ansågo Biksens Ständer enligt med of-, ■vananförde beslut, att nu den 94 §., såsom derigenom redan till rättelse besluten, skulle ändras så, att orden : och förordna huru styrelsen föras md, intill dess den valde Konungen kan den samma emottaga, alldeles må uteslutas.
Efter denna beslutna förändring kommer den 94 §. att så lyda :
Skulle den olyckliga händelse inträffa \ ätt den Konunga-ätt, hvilken arfsrätten till Biket uppdragen vore, på manliga sidan utginge, kalle Stats-Bådet, inom den i föregående §. stadgade tid efter den sista Konungens död, Biksens Ständer till allmän Biksdag.
Ständer skola då ett nytt Konunga-hus utkora, med bibehållande af denna Begerings, form.
Och få Biksens Ständer härmed detta be.- slut till Eders Kongl. Maj:ts nådiga sanction I underdånighet öfverlemna.
Biksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stor ^ ö'' 54 Den 2 3 Juli.
Stormägjigste Aliernådigste Konung !
.Eders Kongl. Maj:ts underdånigste , tiopligtigs.':e tjenare och undersåter På Riddersk. och Adelns På Prest-Ståndets vagnar vägnar Carl Mörner, J. A. Lindblom, h. t.
På Bonde-Ståndets vägnar vägnar H. Schman, Lars Olsson , h. t.
Uppläst hos samtliga Riks,Stånden den 23 Juli.
Stormägtigste Aliernådigste Konung!
Genom Nådig Proposition af den 19 sistlidne, har Eders Kongl. Maj:t i Nåder täckts meddela Riksens Ständer de anmärkningar, sorn af Norriges Rikes Storthing blifvit gjorde vid det af Riksens Ständer till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnade förslag till Riks-Act, till bestämmande af de. genom föreningen mellan Sverige och Norrige, uppkomna Constitutionella förhållanden.
.Riksens Ständer, som så långt det med Rikets grundlagar kan öfverensstämma, gerna i allt gå en nation till mötes, hvarmed de knutit det närmaste brödra-band, få härmed i underdånighet "till Den 2 3 Juli, ib till Eilers Kongl. Maj:t öfverlemna de beslut, de, i anledning af Eders Kongl. Maj.ts Nådiga proposition, i afseende derpå fattat.
Ständer hafva samtyckt till det tillägg i 3 §.
Stoithinget föreslagit, att i stället för Stur-Träng i Norrige lagligen coristituerailt det ina heta: Slor-Thing i Norrige lagligen öppnadt, Likaledes hafva Eiksens Ständer ej ansett sig i något afseende böra eller vilja hindraden längre fram i samma §. föreslagna förändringen: Norrsk Stor-T/tingsman, äfvensom Svensk Riksdagsman, håfve rätt att föreslå Thronföljare.
Vill någon af dem denna sin motionsrätt utöfva, skall lian vara förhanden etc: äfvensom de bifallit, att efter orden: på den till valet utsatta dagen skola Sveriges Eikes Ständer och Norriges Rikes Storthing, efter det i hvardera Rikets Grundlagar bestämda sätt, välja hvardera blott en person, måtte tilläggas: bland de föreslagna Cundidater.
I det Schema till voterings-proposition, då Thron-följareval af bägge Rikenas tomi. terade skall förrättas, som Riks-Acten innehåller, hafva Riksens Ständer samtyckt att ordet Konung införes i parenthes efter ordet Efterträdare, till följe hvaraf de bägge sista sattserna i detta Schema komma att så uppfattas:
Om liesta rösterna falla på N. N. är han till Konungens efterträdare (Konung) på Sveriges och Norriges förenade Thron lagligen ut korad.
Om 56 Den 'i 3 Juli.
Om flesta rosterna falla pä N. N. är Iian till Konungens efterträdare (Konung) på Sveriges och Norriges förenade Thron lagligen utkorad; hvilket tillägg, mutatis mutandis, ina nyttjas, allt efter tillfället då detta val kommer att anställas.
Den i föreskrifterna, i afseende på förfarandet vid valförrättningen, före lagna nya mening:
'Den ordförande, sorn icke vid valförrättningen förer oidet, tecknar sitt namn på voterings sedlarna, innan de till Comiterade utlernnas,” hafva Riksens Ständer äfven gillat.
Ytterligare hafva de antagit ett nytt moment efter orden: en ibland dem uttaga och förseglad aflägga, sä lydande: ”Om efter förrättadt upprop, vid sedlarnes öppnande, någon sedel befinnes af egenskap, att, enligt ofvanbestärnde grunder, ej kunna antagas, blifver den på stället förstörd.
Skulle derigenom omröstningen stadna i paria vota, uppbrytes den förseglade sedeln, och bestämme utslaget, sä framt den befinnes äga ofvananförda egenskaper: men kan den ej antagas, anses voteringen för ogild, och skrides genast till ny omröstning.”
Vid stadgandet i samma § om Protocollsförandet vid Valförrättningen, hafva Riksens Ständer efter orden: någon bland de Comiterade sjelfva, gillat ett sådant tillägg: pä det Norrska Språket om Ordföranden är Norrman t och pä det S ensia om han är Svensk.
Den 2 3 Juli. 57
Ätt vid de tillfällen da Regeringen föres af det sammansatta Svenska och Norrska SiatsRådet, denna Styrelse må varda kallad: Sveriges och Nori iges 'Interirns-Regering, har äfven af Riksens Ständer blifvit antaget.
Hvad åter det nya förslaget till y:de §. beträffar, hafva dervid vissa omständigheter förefallit, hvartill Riksens Ständer, då de tagit för grundsats att ej skilja sig i något ifrån de Svenska Grundlagarnes stadganden, ej kunnat gifva sitt bifall.
Sådana äro, förslaget att till denria Interirns-Regering blott ett inskränkt antal af det Svenska Stats-Rådets ledamöter skulle constitueras: att ile öfrige skulle såsom en beredning förbereda de mål, sorn till Interims-Regeringen öfverlemnades, dock med rättighet att afgöra mindre vigtiga mål.
Till åtskilliga med denna §. i sammanhang stående förslag till reglementariska stadganden, hafva åter Riksens Ständer gerna gifvit sitt samtycke, och hafva, med afseende å allt, öfverenskommit om en ny redaction till förberörde y:de §., hvarigenom de trott sig hafva gått Norriges Storthings önskningar till mötes, till den grad det kunnat vära förenligt med Sveriges Grundlagar.
Denna nya Redaction lyder som följer: 7 §•
Intill dess bägge Rikenas Representanter äro församlade oell hafva förordnat om Regeringen under Konungens minderårighet, skall ett af lika antal Norrska och Svenska ledamöter - 5?
Den 2 3 Juli. möter sammansatt Stats Råd, under namn af Sveriges och Norriges Interims Regering, förestå Rikenas styrelse, med iakttagande af dessas ömsesidiga Grundlagar, Detta sammansatta Stats-Ilåd skall hesta af tio Ledamöter fran hvardera Riket, nemligen ifrån Sverige, de tvänne Statsministrarne, sex Stats-Råd och Hof-Canzleren, samt vid Svenska måls behandling den föredragande Stats-Secreteraren, eller när Norrska mål föredragas, en af de Svenska Stats-Secreterarna vexelvis efter ålder i tjensten; Och ifrån N orrige: Norrska Statsministern och de tvänne Stats-Råd, som äro i Stockholm; Sex, vare sig ordinarie eller särskildt tillförordnade StatsRåd, som, vid tillfallen af Thronledighet, eller under Konungs minderårighet, af den i Norrige varande Regering bland dess egna Ledamöter utses, i hvilkas ställe mindsl trenne Stats-Råd i Norrige tillförordnas, samt af en Stats-Secreterare, som af bemäite Regering, äfven i ofvananförde fall, utnämnes.
Med så väl Svenska som Norrska sakers föregående beredning och granskning, förhålles efter de i hvardera Riket gällande föreskrifter.
I Interims-Regeringen skola de Svenska ärenderna af den Svenska Stats-Secreteraren, till hvars befattning de höra, föredragas, i Protocoll fattas, och expedieras på Svenska Språket, och de Norrska ärenderna af den Norrska Stats-Secreteraren föredragas, i Protocoll fattas och på Norrska språket expedieras.
Den 5 3 Juli• 59 Saker som angå bada Rikena och ej genom sin natur tilihöra någon särskild StatsExpeditions eller Departements handläggning, föredragas af Hof-Canzleren och expedieras till hvardera Riket, i dess Språk och genom dess Stats-Secreterare.
Diplomatiska ärender föredragas äfven af Hof-Canzleren och införas i ett särskildt Protocoll. Arenderna afgöras genom de flesta rösterna, och när röstérna äro lika, bestämme Ordföranden Utslaget.
Alla utgående Expeditioner, Resolutioner underskrifvas af samtliga Ledamöterna.
Det sammansatta Stats-Rådet (jfnterims Regeringen) skall hafva sitt säte i Stockholm.
Svenska Justitia Stats-Ministern och den Norrska Stats-Ministern skola, vid bägge StatsRådens första sammanträde, draga lott, om hvilkendera der först skall föra ordet.
Efter den genom denna lottning först fastställda ordning, skall ordförande sedermera hvar åttonde dag ombytas, så att hvardera Stats-Ministern, den ena efter den andra, och endast en vecka i sänder, må föra ordet.
Vid alla de tillfällen då, efter Sveriges och Norriges Grundlagar, Rikets Styrelse föres af Stats-Rådet, skola bägge Rikenas Stats-Råd, till lika antal och efter ofvananförde grunder, sammanträda, Slutligen har Norriges Stor-Thing föreslagit en så lydande §:
Då Deri $ 3 Juli.
Då de stadgandert som i denna Riks-Act innehållas, dels aro afskrifne ur Norriges Rikes Grundlag, dels utgöra tillägg till densamma, grundade på den till innevarande Stor.
Thing, genom Grundlagen, uppdragne rättighet, så skola de i anseende till Norrige äga och erhålla samma kraft, som detta Rikes Grundlag, och icke kunna förändras, utan på det i 11 j:te §. föreskrifna sätt.
Då denna föreslagna nya §. rörer endast Norrige, hvars Grundlags stadganden i Riks‘Acten äro innefattade, och ej är stridande mot Sveriges Grundlagar, hvilkas fasthet ej beror af Riks-Acten, utan tvärtom är enlig med de begrepp om helgden af de förbindelser, som imellan Sverige och Norrige äro ingångne, hvilka grundat Riksens Ständers beslut, häfva Riksens Ständer samtyckt till dess intagande i Riks-Acten.
Slutligen hafva Riksens Ständer i underdånighet bifallit Eders Kongl. Majus Nådigst. meddelade önskan, att till förekommande af ett ytterligare dröjsmål med Riksdagens snara afslutande, i händelse Norriges Rikes StorThings i afseende på förslaget till den 7--de §. erforderliga nya yttrande möjligen- åter kunde blifva afvikande från det sf RiksensStänder nu fattade beslut, RiksensStänder nu härmed förklara:
Alt om Nori iges Rikes Stor-Thing icke anser sig kunna bifalla de,’ å Riksens Ständers sida, i detta afseende framställda bestämmelser, StorThinget likväl matte instämma i det alternativa förslag, att Riks-Acten, (utom det Reglemen tariska - Den 33 Juni. 61 farista i 7:de $., hvarom bägge Rikenas Representanter ej kunnat öfverenskomma, men meri bibehållande i denna endast af de stadgamlen, som redan ömsesidigt äro godkände, ) matte anses i allt öfrigt å båda sidor antagen och bekräftad, samt genast utfärdas, underskrifva! och till Eders Kongl. Majus
Nådiga sanction öfverlemnas, Det Reglementariska i yule §., hvaröfver sålunda skiljaktiga meningar uppstå, må i sådant fall till nästa Riksdag och Stor-Thing uppskjutas, för att då först till afgörande förekomma.
Hvilket allt Riksens Ständer i underdånighet till Eders Kongl. Maj:t härmed få öfverlemna.
Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad , trohet och nit Stormagtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:tg underdånigste , tropligtigste tjenare och undersåter På Riddersk. och Ädelns På Prest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner, J. A. Lindblom, h. t. Landtmarskalk. n» v.
På Borgare.Ståndets
På Bonde-Ståndets vägnar vägnar Sehtvan, Lars Olsson. h, t. Talman, «. v. Talman.
Stormägtigste Allernådigsle Konung!
I den Nådiga Proposition Eders Kongl. Majit till Riksens Stander täckts aflåta, angående Sratsverkets tillstånd, har Eders Kongl.
Majit i afseende på den Tredje Hufvud-Tituln, innefattande Försvars - verket i allmänhet, i Nåder täckts förklara, att försvar-sverket i allmänhet kräfde vigtiga regleringar, dem Rikets förändrade belägenhet, samt tid och omständigheter med oundgänglig angelägenhet påkalla.