Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle ej Ståndet eller Riksnämnden med honom instämma i begreppet härom, ulan ändock yrka proposition; ege han förklara öfverläggningen hvilande, och förvises målet till Constilutionsnämnden, hvilken åligge att, inom kort förelagd tid, inkomma med motiveradt och bestämdt utlåtande öfver frågans stridighet eller enlighet med Grundlagen.
Hvad Cunstitulionsnämnden förklarar icke vara deremot stridigt, derå må proposition sedan icke vägras.
Pröfvas det vara af motsatt beskaffenhet, må den, som motionen gjort, vända sig, der honom så godt synes, till Conslilutions»«>«/?riew, sorn bör honom sitt yttrande deröfver meddela, och vare han berättigad detsamma, jemte motionen, genom tryck allmänt göra, i hvilken händelse han för den sistnämndas innehåll sjelf i egenskap af författare, må lagligen ansvara. §. 48.
Riksdagsman ege rätt all uti Riksnämnden framställa motioner och förslag.
Sedan fjorton dagar från riksda - Förslag till Ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn.
45 nen af Riksdagsmän väckas, sedan En månad från Riksdagens början, enligt 27 §. tilländalupit,. så vida icke sådana frågor af redan fattade beslut, eller redan upptagna ärenden, eller under Riksdagen inträfrände händelser, omedelbarligen föranledas. §• 57. l:o De allmänna beslut, som ett Stånd faltar, äfvensom hvad ett särskildt
Stånd i egenskap af Riks-Stund, beslulil och annais rätt röra kan, meddelas de öfriga Stånden genom Utdrag af Protokollet.
Vill Ledamot, sorn ej i Ståndets fattade beslut instämt, sin särskilda tanka hos de öfriga Stånden anmäla, slånde det honom fritt, senom särskildt Memorial eller Dielamen ’j till Protokollet, hvilket må Mcd-Ståmden tillställas, enär han de för communicationen och Protokollet nödiga exemplaren deraf till Sekreteraren ademnar.
Lag samma vare, då någon Remiss går från Riksstånd till Utskott, eller Utlåtande från Utskott till Riks-Stund; kunnande dock ej i något fall utlåtande eller beslut genom enskild Ledamots eller minoritetens protest eller reservation uppehållas. 2:o.
Af Protokollsutdragen böra alltid
Fyra exemplar utskrifvas, af hvilka de Frenne afgå till Mcd-Ständen, pir alt derstädes qvarblifva, och det Fjerde, eller sa kallad Löpare, kringsändes, påtecknas i hvarje Stånd af Sekreteraren, samt städner slutligen hos Ridderskapet och Adeln, för gens början, enligt 98 §., tilländalupit, må likväl nya frågor af riksdagsman icke väckas kunna, utan så vida de af redan fattade beslut, eller redan upptagna ärenden, eller under riksdagen inträffade händelser omedelbarligen föranledas.
I Sländen må ej väckas motioner eller förslag angående allmänna frågor, utan endast sådane, som Ståndets enskilda besvär och angelägenheter röra.
Intet ärende må nedläggas utan Ståndets eller Riksnämndens uttryckliga beslut. §. 49.
Del beslut öfver en allmän fråga, som Riksnumndcn fattat, skall genom protokollsutdrag meddelas Stånden.
Resia t, hvaruti Stånden slädnät, skola pä enahanda säll meddelas så väl de öfriga Stånden, som Riksnämnden.
Vill ledamot, som ej uti besluta/ instämt, sin serskilda mening hos Stånden eller Riksnämnden anmäla, stånde det honom fritt, "enem serskildt memorial eller diktamen P till protokollet, hvilket bör protokollsutdraget åtfölja, så framt han de för kommunikationen och protokollet nödiga exemplaren deraf till Sekreteraren aflemnar.
Lag samma vare, då remiss eller betänkande från Ständ, Nämnd eller Utskott afgår; dock må ej i något fall utlåtande eller beslut genom enskild ledamots eller minoritetens protest eller reservation uppehållas. 46 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. alt i dess Arkiv förvaras.
Dessutom bur. enär målet något Utskott angar, ett exemplar detsamma äfven meddelas.
Stånden må jemväl i de fall, dem lämpligt synes, genom utskickade Deputalioner, sina beslut hvarandra tillkännagifva; dock bär Protokollsutdraget derom, •eller, i händelse sakens vigt fordrar en sådan skyndsamhet, att det ej medhinnes, en af Ståndets Sekreterare behörigen påtecknad afskrift af den Proposition, som beslutet grundat, alltid tillika åtfölja och af Ordföranden för Deputationen i de andra Stånden högt uppläsas. §. 58.
Vid justering af Protokoll eller Protokollsutdrag kan ett beslut ingalunda ändras, men väl sådana tillägg göras, hvarigenom ingen ändring i beslutet uppkommer.
Utur ett Protokoll må vid justeringen, med Ståndets bifall och på den talandes egel begifvande, uteslutas dess egna uttryck och äfven deliberationer, som deraf följt; dock kunna ej sådana uttryck uteslutas, på hvilka beslutet tydligen sig grundar. §. 59.
Alla hos Riks-Stånden hållna Protokoll skola, så tidigt ske kan, genom trycket utgifvas lill deras fullständiga innehåll, med undantag blott af sådant, som Ståndens enskilda Ekonomi beträffar.
Handlingar, hvilka till samtliga Riks-Stånden inlemnas eller frän dem utgå, skola icke i Protokollen intagas, utan endast med nummer eller kort rubrik antydas.
Af dessa handlingar böra, såsom Bihang till samtliga Riks-Ståndens Protokoll, Konungens Propositioner, Utskottens Betänkanden, samt de Prolokolls - §. 50.
Vid justering af protokoll eller protokollsuldrag kan ett beslut ingalunda ändras, men väl sådana tillägg göras, hvargenom ingen ändring i beslutet uppkommer.
Utur ett protokoll må vid justeringen, med Ståndets eller Riksniimndens bifall och på den talandes eget begifvande, uteslutas dess egna uttryck och äfven deliberationer, som deraf följt; dock kunna ej sådana uttryck uteslutas, på hvilka beslutet tydligen sig grundar. §. 51.
De uti Stånd eller Riksnänmden förda protokoll, samt öfriga riksdagshandlingar', skola på statens bekostnad från. trycket ulgifvas till de delar, Riksens Ständer förordna.
Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 47 utdrag, sorn innehålla Riks-Ståndens deröfver fattade beslut, äfvensom Riksens Ständers skrifvelse/: till konungen, och Riksdags-Beslutet särskildt från trycket, tinder En/i c dido n s- U(sk otte Is eller, sedan Riksdag slutad ur, Tryckfrihets-Kommitteens uppsigt, utgijvas, dock alt hvad förut är på allmän bekostnad tryckt,,och till Riks-Stånden uldeladt, icke må i Bihanget u nyo irtyckas. §. 00.
Vilja Riksens Ständer till Konungen framföra någon deras allmänna önskan, i hvilket ämne sorn helst, förhålles dermed på det sätt Regerings-Formens 89 § utstakar; och gore derå Konungen, sedan StatsRådet blifvit hardt, det afseende Han för Riket nyttigt finnér.
Vid svars afgifvande å Konungens Propositioner förfares enligt Regerings-Formens 87 §. §• 61.
Du val lill Konung eller Thronföljare skall förrättas, äge Riksens Ständer, att i deras särskilda Plena, genom allmän omröstning välja, till en Nämnd, Sexton Personer för hvarje Stund, med uppdrag att, vid förefallande skiljaktigheter emellan Riks-Stånden, bestämma valet.
Dagen efter, sedan Nämnden är vald, skride hvarje Stånd särskilt till, val af Konung eller Thronföljare.
Förena sig alla Stånden om en och samma Person, vare Han utkorad.
Äro Stundens röster delade emellan flere, afgöre Nämnden; dock må ej hos densamma komma under omröstning andre, än de, som flesta rösterna i hvarje
Stånd erhållit; och ina ej något Stånd flere än en Candidat fram - §• 52.
De framställningar till Konungen, dem Riksens Ständer beslutaf äfvensom Riksens Ständers svar på Konungens till dem af (ålna förslag, skola genom skrif reiser till Konungen af lemnäs. §. 53.
Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, ege Riksens Ständer, att i deras serskilda Plena, genom allmän omröstning, välja, till en Nämnd, sexton personer för hvarje Stånd, med uppdrag att, vid förefallande skiljaktigheter emellan Riks-Stånden, bestämma valet.
Dagen efter, sedan Nämnden är vald, skride hvarje Stånd serskildt till val af Konung eller Thronföljare.
Aro Ståndens röster delade emellan flere* afgöre Nämnden; dock må ej hos densamma komma under omröstning andre, än de, som flesta rösterna i hvarje
Stånd erhållit; och må ej något Stånd flere än en Kandidat framställa.
Ledamöter af 48 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. ställa.
Ledamöter af Nämnden ma ej uteslutas fran ulöfningen af deras Riksdagsmannarätt i Stånden, men träde tillsammans dagen efter den, då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej åt förr, än de flesta rösterna om en Person sig förenat.
Hvar och en af Nämnden uppgifve, ibland de af Stånden föreslagne, den han anser höra utköras.
Aro åter rösterna så delade, att en sådan full pluralitet icke äger rum, anställes, enligt det i 53 §. beskrifna voterings-sätt, ny omröstning, till antagande af den, som flesta rösterna erhållit, och, om han ej antages, af den, om hvilken, näst efter honom, de fleste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse, att Tvä eller Tre Personer undfå de flesta och lika många röster, anställes forst särskild votering, enligt sistnämnde §., öfver den ordning, hvarutinnan om dessa Personer bör röstas; och skall sedan, vid hvarje ny omröstning, på enahanda sätt en voterings-sedel afläggas, intilldess en bestämd pluralitet är gifven.
I den händelse, som i 94 §. af Regerings-Formen omtalas, skall Nämnden väljas inom Tionde dagen efter den, som i Riksdagskallelsen till Ständernas sammankomst är utsatt, och Riks-Slånden skride till Konungaval dagen efter sedan Nämnden är vald. §. 62.
Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sani - Nämnden må ej uteslutas från ulöfningen af deras riksdagsmannarätt i Stånden, men träde tillsammans dagen efter den, då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej åt förr, än de flesta rösterna om en Person sig förenat.
Falla dervid rösterna, till mer än hälften af de röstandes antal, på en Man, vare Han behörigen vald.
Åro åter rösterna så de lade, att en sådan full pluralitet icke eger rum, anställes, enligt det i ^5 §. beskrifna voteringssätt, ny omröstning, till antagande af den, som flesta rösterna erhållit, och, om han ej antages, af den, om hvilken, näst efter honom, de fleste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse, att två eller tre Personer undfå de flesta och lika många röster, anslälles forst serskild votering, enligt sistnämnde §., öfver den ordning, hvarutinnan om dessa Personer bör röstas; och skall sedan, vid hvarje ny omröstning, på enahanda sätt en voteringssedel afläggas, intill dess en bestämd pluralitet är gifven.
1 den händelse, som i 86 § af RegeringsFormen omtalas, skall Nämnden väljas inom tionde dagen efter den, som i riksdags-kallelsen till Ständernas sammankomst är utsatt, och Riks-Stånden skride lill Konungaval dagen efter sedan Nämnden är vald. §. 54.
Skola Riksens Ständer tillsätta förmyndare för en omyndig Konung, sam - Förslag till ändring, i-Grundlag. — Riksdags-Ordn.
49 manträde de, sist dagen efter den, då Riksdagen å Rikssalen öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning, i deras särskilda Plena, till en Nämnd, Sexton personer för hvarje Stånd, hvilka röste per Capita om de af Plena till antalet bestämda Förmyndare, sorn 'skola vara antingen En, Tre eller Fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten Val-lista de Män, dem han anser förtroendet värdige, och så många, att de med en person öfverstiga det af Ständerna utsatta antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt i 53 §. stadgas, först den, som flesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve Utslaget.
På samma'sätt fortfares med den, som näåt honom af de flesta blifvit kallad, och så vidare, till dess det föreskrifna antalet, af Förmyndare varder uppfylldt; kunnande Nämnden ej åtskiljas förr, än valet gjordt och fu!länd'adt är; och gäfle detta Val, såsom Riksens Ständers beslut.
Nu händer, att Riks-Stånden ej inom
Tre dagar, sedan de å Rikssalen afhört den i 86 §. omförmälda Berättelse, åsämjas om Förmyndarnes antal; förordne då genast, genom sina Elektorer, till ett Utskott, Sexton af hvarje Stånd, att medelst votering per Capita, jemnlikt 53 §., denna fråga, med samma kraft och verkan, som Riksens Ständers beslut, inom Två dagar afgöra; skolande sedermera den utsedde
Nämnden likaledes inom Två dagar hafva Valet förrättat, så att i afla händelser Förmyndaren eller Förmyndarne må, inom Sju dagars förlopp från Riksdagens öppnande å Rikssalen, kunna tillsättas. manträde de, sist dagen efter den, då riksdagen å Rikssalen öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning, i deras serskilda plena, till en Nämnd, Sexton personer för hvarje Stånd, hvilka röste per capita om de af plena till antalet bestämda förmyndare, som skola vara antingen en, tre eller fem.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt i ^5 §. stadgas, först den, som flesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve Utslaget.
På samma sätt fortfares med den, som näst honom af de flesta blifvit kallad, och så vidare, till dess det föreskrifna antalet af förmyndare varder uppfylldt, kunnande Nämnden ej åtskiljas förr, än valet gjordt och fuliändadt är, och gäfle detta val, såsom Riksens Ständers beslut.
Nu bänder, att Riks-Stånden ej inom tre dagar sedan de å Rikssalen afhört den i 2y §. omförmälda Berättelse, åsämjas om förmyndarnes antal; förordne då genast, genom sina elektorer, till ett Utskott, sexton af hvarje Stånd, alt medelst votering per capita, jemnlikt ^5 §., denna fråga, med samma kraft och verkan, som Riksens Ständers beslut, inom tvä dagar afgöra; skolande sedermera den utsedda Nämnden likaledes inom tvä dagar hafva valet förrättat, så att i afla händelser förmyndaren eller förmyndarne må, inora sju dagars förlopp från riksdagens öppnande å Rikssalen, kunna tillsättas.
Prat. 1553 & 1831. 3 Sami. 1 Haft. 7 50 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. §. 63. l:o.
Till följe af Regerings-Formens 9.e §. skola Riksens Ständer, vid hvarje Riksdag, förordna en för Lagkunskap och utmärkt redlighet känd man, att, såsom deras Ombud, hafva tillsyn öfver Lagarnes efterlefnad af Domare och Embetsmän, samt att inför den RiksRält, som i bemälde Grundlags t aa §. till dess inrättning och göromål beskrifves, eller vid andra vederbörliga Domstolar, i laga ordning tilltala dem, som, i sina embetens utöfning, af väld, mannamån eller annan orsak, anses hafva någon olaglighet begått, eller underlåtit att sina embetspligter behörigen fullgöra. 2:o.
Denna Riksens Ständers Justitie-Ombudsman, hvars rättigheter och åligganden ytterligare, så väl i Regerings-Formens o9, 100, 101 och 102 §§., som genom särskild Instruktion utstakas, väljes af Riksens Ständer, genom Tolf af hvarje Stånd särskilt för tillfallet nämnde Elektorer, hvilka till detta vals förrättande sammanträde samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljes ej åt förr än valet fulländadt är.
Dessa Elektorer skola samfäldt, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den Man, som de anse böra komma under omröstning.
Falla defvid rösterna, till mer än hälften af de röstande Elektorernas antal, på en Man, vare han behörigen vald.
Aro rösterna så delade emellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke äger rum, anslälles, med iakttagande af hvad 33 §. om lika rösters förekommande stadgar, ny votering, med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke anta - §. 55. l:o.
Till följe af Regerings-Formens 88 §. skola Riksens Ständer, vid hvarje riksdag, förordna en för lagkunskap och utmärkt redlighet känd man, att, såsom deras ombud, hafva tillsyn öfver lagarnes efterlefnad af domare och embetsmän, samt alt inför den RiksRätt, som i bemälde Grundlags g4 §. till dess inrättning och göromål beskrifves, eller vid andra vederbörliga domstolar, i laga ordning tilltala dem, som, i sina embetens utöfning, af väld, mannamån elier annan orsak, anses hafva någon olaglighet begått, eller underlåtit att sina embetspligter behörigen fullgöra. 2:o.
Denne Riksens Ständers Justitie-Ombudsman, hvars rättigheter och åligganden ytterligare, så väl i Regerings-Formens .9/, 92, g3 och g4 §§., som genom serskild instruktion utstakas, Väljes af Riksens Ständer, genom tolf af hvarje Stånd serskildt för tillfället nämnde elektorer, hvilka till detta vals förrättande sammanträde samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljes ej åt förr än valet fulländadt är.
Dessa Elektorer skola samfäldt, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den man, som dc anse bora komma under omröstning.
Falla dervid rösterna, till mer än hälften af de röstande Elektorernas antal, på en man, vare han behörigen vald.
Äro rösterna så delade emellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger runi, anställes, med iakttagande af hvad 45 §* om I‘ka rösters förekommande stadgar, ny votering, med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke anta - Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 51 ges, af den, som näst honom utaf de flesta Elektorer blifvit kallad, och så vidare.
Inträffar den händelsen, att Två eller flere personer, öfver hvilka serskilt röstas bör, undfått lika röster, företages först votering om den ordning, hvaruti de till omröstning må framställas.
Skulle, sedan alla omröstningarne sålunda för sig gått, likväl ingen person hafva erhållit den här föreskrifna pluralitet, anställes ny omröstning öfver alla dem, som vid första voteringen blifvit satte i fråga; skolande den, som erhåller de flesta rösterna, utan afseende på rösternas antal, anses behörigen vald.
Enär någon af de i denna ordning under omröstning ställde blifvit af Elektorernas pluralitet antagen, upphöre Valförrättningen, och varde han af Riksens Ständer till Embete t förordnad.
Den, åt hvilken detta Embete blifvit anförtrodt, kan vid (oljande Riksdagar, i den nu föreskrifna ordningen, dertill åter väljas. 3:o. Jusiitie-Omlmdsmannen njute till godo så väl under, som emellan lliksdagarne, samma säkerhet för sin person och tjenstebefattning, som genom m §. af Regerings-Formen för Riksdagsmän i allmänhet stadgad är, och anses under sin tjenstetid, oell intill dess han från Embetet skiljes eller till utöfningen af sin förut innehafda beställning återträder, i alla afseenden lika med Konungens Justitie-Canzlcr. 4:o.
Elektorerna böra, vid samma tillfälle, då Justitie-Oinbudsmannen utses, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna Embetsman erfordras, för att honom efterträda, i fall han, innan . nästföljande Riksdag, skulle med döden afgå. ges, af den, som näst honom utaf de flesta elektorer blifvit kallad, och så vidare.
Inträffar den händelsen, att två eller flere personer, öfver hvilka serskildt röstas bör, undfått lika röster, företages först votering om den ordning, hvaruti de till omröstning må framställas.
Enär någon af de i denna ordning under omröstning ställde blifvit af ElekLorernas pluralitet antagen, upphöre valförrättningen, och varde han af Riksens Ständer till embetet förordnad.
Den, åt hvilken detta embete blifvit anförtrodt, kan vid följande riksdagar, i den nu föreskrifna ordningen, dertill åter väljas, 3:o.
Justi tie-Ombudsmannen njute till godo såväl under, som emellan riksdagarne, samma säkerhet för sin person och tjenstebefattning, som genom io3 §. af Regerings-Formen för riksdagsmän i allmänhet stadgad är, och anses under sin tjenstetid, och intill dess han från embetet skiljes eller till utöfningen af sin förut innehafda beställning återträder, i alla afseenden lika med Konungens Justitie-Kansler. 4:o.
Elektorerna böra, vid samma tillfälle, då Juslitie-Ombudsmannen utses, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna embetsman erfordras, för att honom efterträda, i fall han, innan nästföljande riksdag, skulle med döden afgå. 52 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn.
I händelse Justitie-Ombudsmannen, vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i Embetet genast insätta den man, som de till hans efterträdare utsett.
Skulle Justitie-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under påstående Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Justitie-Ombudsmans-Embetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe.
Inträffar något af dessa fall emellan Riksdagarne, skall Riksens Ständers rätt härutinnan genom deras Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoret utöfvas. §. 64.
Vid hvarje Riksdag skola Riksens Ständer i deras serskilda Plena, genom allmän omröstning, välja Tolf Ledamöter af hvartdera Ståndet till en Nämnd, som äge att döma, huruvida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter gjort sig förtjente alt i deras vigtiga kall bibehållas, eller om visse af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom Regerings-Formens 102 §. handlar, likväl kunde anses böra ifrån ulöfningen af Konungens Domsrätt skiljas.
I den ordning Regerings-Forinens 69 och 97 §§. föreskrifva, röste samtlige Ledamöterne', man för man, med slutna sedlar, öfver den frågan: skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens Ledamöter?
Besvaras denna fråga enhälligt eller af de flesta rösterna med Nej, I händelse Juststie-Ombudsmannen, vid samma riksdag, under hvilken han blifvit vald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i embetet genast insätta den man, som de till hans efterträdare utsett.
Skulle Justilie-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under påslående riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Juslilie-Ombudsmans-embetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe.
Inträffar något af dessa fall emellan riksdagarne, skall Riksens Ständers rätt härutinnan genom deras fullmäktige i Banken och Riksgälds-Kontoret utöfvas. §. 56.
Vid hvarje riksdag skola Riksens Ständer i deras serskilda Plena, genom allmän omröstning, välja tolf ledamöter af hvartdera Ståndet lill en Nämnd, som ege att döma, huruvida Högsta Domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjente alt i deras vigtiga kall bibehållas, eller om visse af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom Regerings-Formens g4 §. handlar, likväl kunde anses böra ifrån utöfningen af Konnugens domsrätt skiljas.
I den ordning Regerings-Formens 8g §. och denria Riksdags-Ordni/igs 33 §. föreskrifva, röste samtlige ledamöterne, man för man, med slutna sedlar, öfver den frågan: skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens ledamöter?
Besvaras denna fråga enhälligt
53 blifve då Högsta Domstolens samtlige Ledamöter bibehållne.
Ja, så uppgöre livar och en af Nämnden en sluten Lista på dem af Högsta Domstolens Ledamöter, flere eller färre, som han anser böra entledigas.
De trenne bland desse, som då fått det största antal af röster emot sig, ställes derpå, hvar efter annan under ny omröstning, hvarvid två tredjedelar af rösterna fordras emot den eller dem, som skola anses vara från Riksens Ständers förtroende uteslutne; och gånge derefter, som i Regerings-Formeiis 103 §. vidare föreskri fves. §• 65.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer, vid hvarje Riksdag, förordna Sex för kunskaper och lärdom kände Män, jemte Justilie-Ombudsmannen, som bland dem före ordet.
Desse Commitlerade, af hvilka två, utom Justitieombudsmannen, skola vara lagfarne, väljes af Riksens Ständer, genom Sex af hvarje Stånd dertill utsedda Elektorer, hvilka, enligt det i 61, 62 och 63 §§. föreskrifna sätt, röste samfäldt.
Afgår emellan Riksdagarne någon biand de Committerade, välje de öfriga till det lediga rummet en behörig Man. §• 66.
Ständer välje vid hvarje Riksdag, genom slutna sedlar, hvart Stånd för sig, samfäldt och ej medelst Elektorer, sina Banko-Fullmäktige, Tre af hvarje Stånd; börande valet förrättas så tidigt, att desse Fullmäktige må kunna, medan eller af de ' flesta rösterna med Nej, blifve då Högsta
De trenne bland desse, som då fått det största antal af röster emot sig, ställes derpå, hvar efter annan, under ny omröstning, hvarvid två tredjedelar af rösterna fordras emot den eller dem, som skola anses vara från Riksens Ständers förtroende uteslutne; och gånge derefter, som i Regerings-Formens g5 §. vidare föreskrifveS-. §• 57. Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer, vid hvarje riksdag, förordna sex för kunskaper och lärdom kände män, jemte Juslitie-Ombudsinannen, som bland dem före ordet.
Desse kommitterade, af hvilka Iva, utom Justitieombudsmannen, skola vara lagfarne, väljes af Riksens Ständer, genom sex af hvarje Stand dertill utsedda elektorer, hvilka, enligt det i 53, 54 och 55 §§. föreskrifna sätt, röste samfäldt.