Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anledning af Eders Kongl. Majrts nådiga Remiss och dermed åtföljande Utdrag af Rikets Ständers Revisorers Berättelse om granskningen af Stats-Verkets jemte tillhörande fonders förvaltning, åren 1840 och 1841, får Öfver-Ståthållare-Embetet, rörande Räkningen för Kronans publika hus i Stockholm, i underdånighet anmäla, att den af Revisorerne yrkade, förändrade förm för räkenskapernas uppgörande redan med år 1843 blifvit iakttagen, samt att, för utbetalningens behörighet af de anordnade afloningsbeloppen för Krono-Uppbördsverket och Vedgårds-staten, gällande stater och Kongl. Bref finnas åberopade i StatsKontorets, räkenskaperna bilagda, anordningar, äfvensom att blott en enda person varit, de ifrågavarande åren, på indragning å sistnämnde stat med 26 R:dr 32 sk. för hvartdera året upptagen.
Vidkommande Öfver-Ståthållare-Embetets Kanslis
Depositions-räk - ning för besagde år, så skall Öfver-Ståthållare-Embetet föranstalta, att den del af äldre årens balans, från 1715, 1752 och 1755, som ännu i Räkningen qvarstår, enligt Revisorernes tillstyrkan, varder med snaraste till afskrifning anmäld.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåte.
Maur. LEWENHAUPT.
P. E. Ingelgren. 155 Direktionens för Teknologiska Institutet underd.
Utlåtande, i anledning af 1843 års Revisorers Berättelse, ang;de granskningen af nämnde Instituts förvaltning och räkenskaper.
Stormäktig ste Aller nådig ste Konung!
Genom nådig Remiss, har Eders Kongl. Maj:t anbefallt
Direktionen för Teknologiska Institutet, att, i afseende på den af Rikets Ständers Revisorer den 11 sistiidne December afgifna Berättelse, angående Teknologiska Institutets räkenskaper och förvaltning under åren 1840 och 1841, till Eders Kongl. Maj:t inkomma med underdånigt Utlåtande, hvilken nådiga befallning
Direktionen nu får i underdånighet fullgöra.
Rikets Ständers Revisorer hafva anmärkt, ”att ingen Berättelse fun”nitSj rörande Institutets ställning under revisionsåren, till ledning vid ”räkenskapernas granskning”, äfvensom att lnventarie-förteckning ej är räkenskaperna bifogad.
Hvad den första omständigheten angår, förekommer, att afgifvandet af Berättelse angående Institutets ställning hittills hvarken varit anbefalldt eller af förra Revisorer fordradt; men möter ej hinder att sådant fullgöra, om Eders Kongl.
Majit i nåder förordnar, att en dylik Berättelse hädanefter skall till Rikets Ständers Revisorer afgifvas.
För att emedlertid ådagalägga Institutets verksamhet under revisionsåren, har till sist församlade Revisorer uppgift på Elevernes antal under samma år blifvit aflemnad.
Beträffande bristen på lnventarie-förteckning, får Direktionen underdånigst anföra: att, då Kongl.
Kammar-Rätten år 1832 anmärkte, det en sådan Förteckning borde upprättas, Direktionen upplyste, att från Institutets början blifvit förd en så kallad Liggare, hvilken upptager alla Institutets effekter och inventarier, sorn tid efter annan tillkommit eller blifvit anskaffade, och att det vore ett alltför vidlyftigt och tidsödande arbete, att bilägga en afskrift deraf vid hvarje års räkenskaper; men att samma Liggare skulle hållas Kongl.
Kammar-Rättens Revisions-Departement tillhanda, när så påfordrades.
Härvid har Kongl. Kammar-Rätten låtit bero, och förmodar
Direktionen i underdånighet, att Eders Kongl. Majit skall finna tillfyllestgörande, om nämnde Liggare blifver äfven för Stats-Revisorerne tillgänglig. 156 , I anledning af Revisorernes anmärkning, att. vid 1840 års räkenskaper ej finnes bilagd Förteckning öfver de af Eleverne samina är förfärdigade modeller och varuprof, väsend Lilga redskap oell preparater, å hvilka deremot Förteckning finnes för år 1841, får
Direktionen endast i underdånighet anmäla, att Direktionen, efter erhållen kännedom om Revisorernes anmärkning, före revisionens slut låtit tillställa Revisorerne omförmälda, önskade Förteckning.
I den af Revisorerne gjorda framställning, "att en rymligare och mera passande lokal för denna i afseende på landets näringar vigliga Inrättning är af behofvet högt påkallad’’, instämmer Direktionen till alla delar, och vågar i detta afseende underdånigst fästa Eders Kongl. Majrls uppmärksamhet derpå, att ej allenast Rikets Ständers Revisorer af 1838 och 1839 års räkenskaper funno "lokalen för det åsyftade ändamålet för inskränkt”, utan ock att Direktionen, uti underdånig skrifvelse den 30 December 1839, framställt de hufvudsakligaste skälen för Institutets utvidgning och till ny lokal föreslagit den nedra, vid sjön belägna delen af Komrnerse-Kollegii gård å Riddarholmen, samt bifogat kostnadsförslag och ritningar, äfvensom en plan, hvarigenom en sådan nybyggnad, medelst försäljning af Institutets nuvarande hus, skulle kunna utan särdeles kostnad åstadkommas.
Då emedlertid af en bätlre och mera utvidgad lokal samt en större och ändamålsenligare konstruerad byggnad nästan helt och hållet beror, i hvad mån Teknologiska Institutet kommer att motsvara sitt ändamål, anser
Direktionen icke olämpligt att nu i korthet underdånigst framställa de hufvudsakligaste anmärkningar, som förete sig emot Institutets nuvarande lokal och byggnad.
Institutets läge vid Mäster Samuels gränd å Norrmalm är mindre lämpligt, emedan det icke är centralt, i följd hvaraf många elever, som bo t. ex. på Söder, nödgas åtskilliga gånger om dagen tillryggalägga en alltför lång väg, för att komma till och ifrån Inrättningen.
Såsom beläget i en tätt bebygd del af Hufvudsladen och på alla sidor omgifvet af hus, är Institutet blottstäldt för eldfara; och å Institutets gård, som är trång och af sjelfva huset innesluten, kunna, i händelse af eldsvåda, erforderliga släckningsanslalter icke riktigt användas.
Huset är ej heller beläget nära vatten, hvilket likväl är af högsta behof, icke allenast vid inträffande eldsvåda, utan äfven till de vid Institutet dagligen förefallande arbeten, för hvilka, äfvensom för en 157 ångmaschiu i verkstäderna, vatten nu mäste med betydlig kostnad koras från Norrström.
Husets indelning i många, men små och spridda rum är mindre ändamålsenlig, än om det innehöll ett mindre antal, men större salar; hvarigenom undervisningen och ordningens bibehållande skulle betydligen lättas.
Det nuvarande husets trossbottnar äro så svaga och lill och med förruttnade, att samlingar och varuprofver i de öfra våningarna måste uppställas snarare med afseende på deras större eller mindre tyngd, än efter deras egentliga platser i det teknologiska systemet; och husets nedra våning är så obeqväm och tuktig, att den till de flesta behof numera föga kan användas.
Vid Institutet hållas dagligen 5 särskilda reguliera föreläsningar, men för desamma finnes icke mer än ett enda ordentligt Auditorium, emedan till det andra begagnas en afstängning i en större tambur eller vaktrum, der folk ständigt passerar, hvarigenom undervisningen störes.
Verkstäderna och ritsalen äro till den grad trånga och otillräckliga, att i de förra två elever ofta få nöja sig med samma fdstäd, och ett icke obetydligt antal elever, som sysselsättas med ritning, måste mellan lektionstimmarna begagna det i tamburen afstängda auditoriet.
Särskilda rum för undervisningen i några af de vigligaste enskilda industrigrenar saknas alldeles.
Bibliotheket uppfyller på långt när icke sitt ändamål, så länge en stor del böcker, af brist på utrymme, ej kunna uppställas på de platser, hvilka de i följd af sitt innehåll egentligen böra intaga, för att lätt kunna uppsökas.
— Bibliotheksrummet nyttjas derjemte till Kansli; och något särskilt läsrum för dem, som på stället vilja begagna de litterära tillgångarna, finnes ej heller.
Med modell- och varuprofs-salarna är förhållandet ännu särine.
De äro för små, att rymma de dyrbara samlingar, Institutet numera äger, ehuru ändå
Direktören afstått det största af sina boningsrum lill modellsal.
— Såsom Revisorerne anmärkt, måste åtskilliga dyrbara maschiner och modeller placeras på vindarna, der de lätteligen kunna skadas.
Vid en eldsvåda skulle en sprutslang ej kunna föras fram dem emellan, utan att åstadkomma en total förstöring.
— Då, af brist på utrymme, varuprofs-samlingarna äro alltför mycket hoppackade, försvåras derigenom deras förevisande i hög grad.
— Alla dessa samlingar kunna 158 slutligen, under sådana förhållanden, icke uppställas efter något ordentligt systern, som likväl vore nödvändigt, för att, enligt Institutets plan, genom sjelfva uppställningssättet, begrepp måtte kunna meddelas om konstmedlens natur och ändamål samt om konstalstrens frambringande och beskaffenhet.
Den nådiga Remissen återställes i underdånighet, och Direktionen framhärdar med djupaste vördnad, nit och trohet, S tor m ä k tigs te , Aller nådigs te Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste undersåter och tjenare, C. D. SKOGMAN. A. P. v. SYDOW. G.
M. SCHWARTZ.
Ad. ZETHELIUS.
Stockholm den 22 Februari 1844.
L. S. G. A. Lundhcjuist. 159 Direktionens för Chalmerska Slöjdskolan underd.
Utlåtande, i anledning af 1843 års Revisorers Berättelse angående granskningen af denna Skolas råken - Storinäktigste Allernådigste Konung!
Till underdånig åtlydnad af nådiga Remissen af den 16 sistl.
Januari oell med återställande af Rikets Ständers Herrar Revisorers, i utdrag, nådigst meddelade anmärkning vid Chalmerska Slöjd-skolans räkenskaper för år 1841, får
Direktionen öfver bemälda Skola i underdånighet afgifva följande förklaring.
Rikets Ständers Herrar Revisorers anmärkning synes hufvudsakligen åsyfta att erhålla upplysning öfver hvad som förmått
Direktionen att icke genast använda de af Eders Kongl. Maj:t och Rikets Ständer beviljade 1000 R:dr af det sist begärda beloppet, 4ooo R:dr, som fyllnad i det primitift sökta årliga anslaget, 7000 R:dr, hvilka först vid 1834 och sedan vid 1840 års Riksdagar blifvit, i härom väckta motioner, begärda och ådagalagda såsom fullt behöfliga i och för denna, för det praktiska, industriella intresset så mycket vigtigare vetenskapliga bildningsanstalt, som den, i hela södra delen af Sverige, är den enda.
Behöfligheten af det begärda anslaget är lemnad obestridd, och synes till och med godkänd i respektive Utskottens Utlåtanden i ämnet vid förenämnda Riksmöten.
Med fullt erkännande af Herrar Revisorers i den nu meddelade anmärkningen uttryckta åsigt, att ”den beviljade tillökningen i anslaget ”befunnits alltför otillräcklig, för att dermed kunna åstadkomma den ”utsträckning af undervisningen, som med det ökade anslaget afsågs”, finner sig Direktionen särdeles lycklig, att just uti detta, med all sanning enliga yttrande återfinna verkliga motivet till anmärkningens föremål.
Hellre än alt med den partiel t erhållna årliga tillökningen i anslaget företaga små partiella utvidgningar af Skolan, ansåg sig
Direktionen handla mera i Chalmerska Slöjdskolans och den vetenskapliga sakens intresse, då den besparade dessa medel, till dess att de, sam - — 160 — * manlagda, kunde, utan att störande inverka på planens helhet, användas
Denna tidpunkt är nu redan inträffad, och användandet så väl af dessa i Irenne år besparade medel, som af de 1,000 R:dr, Skolan likaledes för löpande året har, som nådigst beviljadt anslag, att för hoppas, är af Direktionen heslutadt på ett sätt, som, så vidt villkoren för dessa nådiga bidrag det medgifva, qvadrerar med den beböfliga och högst önskvärda utvidgningen af Slöjdskolan, hvilken af
Direktionen kommer att företagas enligt uppgjord plan, och alltid i denna vetenskapliga bildningsanstalts syfte och anda.
Direktionen hoppas således i underdånighet att hafva, medelst så väl sitt förra som nu sednare fattade beslut, ådagalagt, sitt piigtskyldiga nit för Skolans vård, gagn och bästa, och vågar dertill foga yt trandet af sin förhoppning alt sålunda hafva gjort sig förtjent af Eders Kongl. Majtts nådiga hägn och skydd, att vid ett nästblifvande Riksmöte erhålla fyllnaden, 3,ooo R:dr, uti det, från början, som nödigt för Skolans progressiva fullkomnande, underdånigst begärda årsanslaget 7,000 R:dr; stödjande i öfrigt dessa sina underdåniga förhoppningar på det växande förtroende, denna vetenskapligt bildande anstalt för praktisk användbarhet, synes allt mer och mer, äfven från aflägsnare landsorter, vinna.
Med djupaste underdånighet, trohet och nit, framhärda Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och trojpligtigste tjenare och undersater, På Direktionens våg nar, Carl G. LÖWENHJELM.
Carl PALMSTEDT.
Götheborg den 1 Mars 1844- Riks - — 161 — Riks-Marskalks-Embetets underd.
Utlåtande, i anledning af 1843 års Revisorers Berättelse om granskningen af Stockholms Slotts och de Kongl.
Lustslottens räkenskaper.
Sedan Eders Kongl. Majit behagat i nåder inhemta Riks-MarskalksEmbetets underdåniga Utlåtande, i anledning af åtskilliga uti Rikets Ständers sednast församlade Revisorers Berättelse förekommande anmärkningar vid räkenskapen öfver användande af byggnadsanslaget till Stockholms Slott, samt vid Drottningholms, Haga och Gripsholms Lustslotts räkenskaper, har Riks-Marskalks-Embetet, i afseende på anmärkningen vid förstnämnde räkenskap, infordrat Utlåtande af vederbörande redogörare, som deruti anfört: att årliga byggnadsanslaget tili Stockholms Slott utgör 25,000 R:dr B:ko, deraf likväl, jemlikt Kongl. Brefvet den 5 Mars 1831, 10,000 R:dr samma mynt årligen användas till kapital- och ränteafbetalningar å de till Lejonbackens ombyggnad upptagna lån, så att effektiva byggnadsanslaget utgör endast 15,000 R:dr nämnde mynt; att det uti 1841 års räkning upptagna högre belopp uppkommit genom tillägg af den de! utaf 1840 års anslag, som vid 1841 års början ännu icke hunnit användas och utbetalas; samt att, då i sista månaden af hvarje år medel blifva uttagna, dels till betalande af arbeten, som varit påräknade att under året verkställas och af sådan anledning i det upprättade årsförslaget uppförda, men sedermera, af en eller annan orsak, icke blifvit verkställda, och dels tiil lemnande af förskotter på arbeten, som ännu vid årets slut icke hunnit fullbordas, det icke är möjligt att, vid årets slut, undvika större eller mindre behållning, hvilken det dock vore en, endast till tidsutdrägt ledande, omväg, att i Rikets Ständers Bank insätta, enär densamma genast i början af det följande året måste, till bestridande af då oundgängliga utgifter, användas; uti- hvilket allt RiksMarskalks-Embetet, för dess del, jemväl instämmer.
Beträffande åter anmärkningarna vid Drottningholms, Haga och Gripsholms Lustslotts räkenskaper, har Riks-Marskalks-Embetet, i anledning deraf, infordrat och får härhos underdånigst öfverlemna vederbörande 21 162 Ståthållares underdåniga Utlåtanden, dem Riks-Marskalks-Embetet, sorn äfven instämmer i hvad hem alte Ståthållare anfört, således jemväl för egen del underdånigst åberopar.
De remitterade handlingarne varda barbos i underdånighet återställda.
M. BRAHE. W« von Schoultz, - 163 Ståthållare-Embetets vid Drottningholms och Svartsjö Lustslott underd.
Utlåtande, i anledning af 1843 års Revisorers Berättelse angående granskningen af dessa Slotts räkenskaper.
Efter det Ståthållare-Embetet vid Drottningholms och Svartsjö Kongl.
Lustslott erhållit del af Rikets Ständers år 1843 församlade Revisorers afgifna Rerättelse om granskningen af nämnde Lustslotts räkenskaper, hvarvid Revisorerne hemställt, att då, enligt hvad räkenskaperna utvisade, åtskilliga lån voro i och för quaibyggnaden vid Drottningholm upptagna, särskild räkning deröfver mätte föras och årligen till kapital och ränta afslutas, så att deraf må visas till hvad belopp hvarje års intrader blifvit anticiperade; får Ståthållare-Embetet underdånigst anföra, att uti sistlidet års redogörelse och framgent, intilldess lånen blifvit till fullo guldna, lånebeloppen skola varda intagna och obetalda andelen balanserad.
Eders Kongl. Maj:ts aldraunderdånigste, tropligtigste undersåte och tjenare, Carl LÖWENHJELM.
Drottningholm den 23 Mars 1844. A. P. Sandström. — 164 —] SStåtbåUare-Embetets vid Haga Lustslott wnderd.
Utlåtande, i anledning afl843ärs Revisorers Berättelse om granskningen af räkenskaperna för nämnde Slott.
Då uti Rikets Ständers Revisorers, linder den 11 December förlidet år, afgifna underdåniga Berättelse om verkställd granskning af StatsVerkets jemte tillhörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, åren 1840 och 1841, förekommer såsom anmärkning, att vid de månadtligen afslutade kassa-redogörelserna för Haga Lustslotts Trägård icke något sammandrag varit uppgjordt, hvarigenom inkomster och utgifter på det hela kunnat vara åskådliga; så får Ståthållare-Embetet i underdånighet anmäla, att, med denna anledning, vid 1843 års och framgent afgifvande redogörelser för Haga Lustslotts Trägård alltid ett sammandrag öfver årets inkomster och utgifter skall blifva bifogadt.
Med djupaste vördnad, nit och trohet framhärdar, Stormäktigste Ållernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts onderdånigste, tropligtigste tjenare och undersåte, Carl GYLLENHAAL.
Stockholm dea 26 Februari 1844, Axel Fröling. — 165 ~ Ståthållare-Embetets vid Gripsholms Blott underd.
Utlåtande, i anledning af 1843 års Revisorers Berättelse om granskningen af räkenskaperna för detta Slott.
Sedan Rikets Ständers Herrar Revisorer, uti deras afgifna Berättelse för åren 1840 och 1841, i hvad den rörer Gripsholms Slott, ansett, att den, i förhållande till utgifter, stora kas.sabehålhiingen härstädes borde genom utlåning göras fruktbärande, så har mitt underdåniga Utlåtande deröfver blifvit infordradt.
I anledning deraf, får jag i underdånighet tillkännagifva, att kassabehållningen blifvit af de härstädes, åren 1842 och 1843, in- och utvändigt verkställda, högst nödiga reparationer och förbättringar, hvaribland må nämnas renovation och upputsning af en del af Kongl. Slottets Tallesamling m. m., betydligen minskad.
Förhållandet vid 1842 års slut upplyses af underdånigst bilagda Sammandrag af samma års räkenskap, som i April månad förlidet år härifrån allemnades.
Vid 1843 års slut uppgår kontanta behållningen, utom ej förfallna hyror, till icke fullt 500 R:dr B:ko, som, då räkenskapen hinner inkomma, närmare ådagalägges.
Deraf täckes Eders Kongl. Majit i nåder finna, att någon utlåning af Slottets kassabehållning, som är för användande under innevarande år alldeles nödvändig, för närvarande svårligen kan ske; men skulle framdeles, genom besparingar, någon betydligare behållning kunna åstadkommas, finner jag, lika med Herrar Revisorer, visserligen nyttan deraf, om Eders Kongl. Majit täckes i nåder tillåta mig att, genom utlåning emot lull säkerhet, göra den fruktbärande.
Eders Kongl. Majits underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåte, Gust. PEYBOM. Gust. A. Sturnegk. — 166 — Sammandrag af Räkningen öfver Inkomster och Utgifter vid Gripsholms Kongl. Slott för år 1842.
Behållningar och Fordringar 3,688: 43. *— Inkomst:
Statsanslag 1,470:
Arrenden och Hyror 938: 11. 3.
Diverse , . . . 275:. 38. 4.
Summa 6,372: 44. 7. Credit.
Alhön ingar, Pensioner, med flera utgifter och verkställda arbeten ............... 4,275: 24. 9.
Balans till år 1843:
Kontant 1,528: 16. 8.
Dels icke influtna, dels icke förfallna arrenden och hyror 569: 3. 2. — — 2,097: 19. 10.
Summa 6,372: 44. 7. Af den vid Gripsholms Slott förvarade konsept-räkenskap rätteligen sammandraget; betygar Gust. A. Sturnegk. — 167 — Kong*. Lasarets-Direktionens lindert].
Utlåtande, i anledning af 1843 års Re-visions-Bei ättelse örn granskningen af Serajimer-Latarettet) räkenskaper.
Stormaktigste Ållernådigste Koanng?
Genom nådig remiss af den 6:te sisth Februari, har Eders Kongl. Maj:t täckts infordra Dess Serafimer-Ordens Lasaretts-Direktions underdåniga Utlåtande, i anledning af hvad Rikets Ständers Revisorer, uti deras om 1843 års Statsrevision afgifna Berättelse, framställt i afseende å Lasaretts-Direktionens räkenskaper för åren 1840 och 1841 och de deruti, såsom lön till Direktionens Uppbördsman, med 3 procent å uppbörden afförda belopp, hvarvid Revisorerne, lika med näst föregående Revisorer, yttrat sig anse ett sådant aflöningssätt för DirektionensUppbördsman icke vara lämpligt.
Till underdånig åtlydnad af högstberörde nådiga förskrift, får Lasaretts-Direktionen underdånigst anföra: att då, i anledning af det, allt sedan år 1751 följda, sätt för Uppbördsmännens vid Lasaretts-Direktionen aflönande, medelst afföring i räkenskaperna af 3 procent å årliga uppbörden, anmärkningar blifvit, särdeles vid de sednare årens räkenskaper, framställda, , dels uti Ofver-Revisions-Departementet hos Eders Kongl. Majrts och Rikets Kammar-Rätt, dels ock af Rikets Ständers Revisorer, har
Direktionen, för att söka bereda det dylika anmärkningar må för framtiden undvikas, samt enär en bestämd aflöning alltid, så väl för löngifvare som löntagare, äger företräde framför en så beskaffad, som den osäkra, hvilken Direktionens Uppbördsman hittills åtnjutit, genom beslut den 8 November sistlidet år, förklarat, det
Direktionens nuvarande Sekreterare och Uppbördsman skall, frän och med sistberörde år och framgent, så länge han vid tjensten förblifver, undfå, utom ersättning med 33 Bullio sk.
B:ko för skrifmaterialier, en bestämd lön, i ett för allt, af Ett Tusen Tvåhundra Riksdaler samma mynt årligen, äfvensom att Direktionen, uti dess till Eder Kongl. Maj:t och Ordens-Kapitlet, den 27:de November förlidet år, afgifna underdåniga Berättelse, angående förvaltningen af Serafimer-Ordens-Lasarettets angelägenheter, haft nåden anmäla nyssberörde af Direktionen fattade beslut, samt derå undfått nådig sanktion. — *68 — De remitterade handlingarne återställas underdånigst; och SerafimerOrdens-Lasaretts-Direktionen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majrts ■ v underdåiMgste, tropligtigste tjenare och iindersåter, M.
ROSENBLAD M. BRAHE.
Math. Roseh,. — 169 — Konsistor» Academici i Upsala underd.
Utlåtande, i anledning af 1843 års Revisorers Berättelse om granskningen af Upsala Akademis räkenskaper.
I afseende på de af Rikets Ständers Revisorer, uti afgifven Berättelse af den il December 1843 om verkställd granskning af Stats-Verkets jemte tillhörande fonders tillstånd, styrelse oell förvaltning åren 1840 och 1841, gjorda underdåniga framställning, i hvad Upsala Kongl. Akademi angår, får, till underdånigste åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning, Konsistorium Academicum underdånigt Utlåtande afgifva.
Revisionen har anmärkt, hurusom, vid redovisningen af Akademiens utlånta kapitaler, fullständiga förteckningar eller rotlar saknas å alla de före år 1840 beviljade lån, derigenom det icke kunde utrönas, huruvida medlen utestå emot inteckningar, borgen eller annan säkerherhet.
Ehuru frågan här rätteligen bör angå sådana kapitaler eller kapitaliserade behållningar, som å de, i sednare tider, af Rikets Ständer Akademien beviljade statsanslag möjligen kunnat göras, och hvilka behållningar, egentligast tillhörande materielen eller vissa Akademiska Inrättningar, naturligtvis icke kunna vara af någon särdeles betydenhet, och ehuru för öfrigt större delen af Akademiens utlånta medel utgöra räntebärande, af enskilda gjorda, stipendie-stiftelser och sålunda icke kunna i berörda hänseende anses lika med Akademiens egna kapitaler; likväl och då det icke bör nekas, att ifrågavarande lånerotlar bidraga till räkenskapens både förtydligande och fullkommande, och afhjelpandet af denna brist icke för Räkenskaps verket vid Akademien kan anses vara förenadt med något särdeles ökadt besvär, vill Konsistorium föranstalta att med näst ingifvande räkenskap sådana förteckningar eller rotlar bifogas skola.
Beträffande derefter de» af Stats-Revisionen gjorda anmärkning, som skulle större summor i åtskilliga af Akademiens kassor, särdeles i stipendiefonderna, ligga ofruktbara, såsom t. ex. för år 1841: i Stieglerska fonden 5,934:20. 10. i Falkenbergska dito 2,396: 17. 7. i Hedmanska dito 1,898:42. 6. så bör Konsistorium underdånigst upplysa, att så icke är förhållandet.
Med undantag af den i Ränterikassan befintliga, till ständigt förefallande utgifter, löne förskotter m. m. alltid, till större eller mindre belopp, erforderliga behållningen, finnes ingen, under Konsistor» disposition och vård — 170 — ställd kassa eller fond belastad ined några outlånta kontanta behållningar; ehuru räntan å desamma, eller åtminstone å de liesta, hittills uteslutande blifvit redogjord bland Akademiens allmänna medel, och i ersättning lör förvaltningskostnaderna Akademien godtgjord.