Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stytelsen för allmänna väg- och vatten-byggnader, att skyndsamligen låta uppgöra ritning och kostnads-förslag till ombyggande jemväl af den öftiga eller östra delen af bron, på det sä't, som med minsta möjliga kostnad bäst uppfyller ändamålet, samt att derefter med berörde ritning och kostnadsförslag, jemte eget underdånigt utlåtande i ämnet, till Kongl.
Majit inkomma, har förbemälde Styrelse, till åtlydnad häraf, den 18 nästförflutue Augusti till Kongl. Majit aflemna! uuilerdånigt betänkande med ritning 6 Kongt.
Proposition\}
N:o 5. och kostnads-förslag, som hufvudsakligen afser att, med bibehållande af nuvarande rörliga brodelen, emellan densamma oell östra landet, såsom åudamålsenligast och med minsta kostnad förenadt, anlägga flottbro, enligt samma principer och konstruktionssätt, som iakttagits vid ombyggnaden af Trallebergs bro, på en längd af 1,075 fot och utsträcka östra landfästet 20 fot från stranden, med fast väg, som bygges på pålgrund öfver dervarande grunda vattnet; för hvilken ombyggnad kostnaden blifvit, med ledning af den vid Trallebergs brobyggnaden vunna erlarenhct, beräknad att uppgå tin 55,944 r:dr 31 sk. 4 rst. bauko; tillstyrkande Styrelsen underdånigast, att företräde måtte lemnäs åt Nockeby bros ombyggande enligt denna plan, framför den eljest behöfliga åtgärden, att nedlägga en kostnad af omkring 10 till 12,000 r:dr, sorn troligen skulle erfordras för nuvarande östra brodelens iståndsättande, helst härigenom i alla fall icke kunde vinnas bestämd säkerhet för brons varaktighet, emedan de på 40 å 50 fots vattendjup sänkta gamla brokaren, derå icke någon reparation är möjlig, icke betrygga brons framtida bestånd; i hvilket underdåniga yttrande Kongl.
Öfver-intendenls-embetet, uti underdånigt memorial den 27 sistföiflutne September, instämt, med anmälan derjemte, att stats-anslaget för kronans hus och byggnader i iandsorterne icke, utan åsidosättande af andra oundgängliga arbeten, lemnar tillgång nästkommande år till bestridande af större eller mindre del utaf ofvannämnda betydliga reparationskostnad.
Med anledning häraf och då, enligt hvad vid ofvanomförnaälda besigtningar blifvit utredt, den å vägen emellan hufvudstadcn och Drottningholms lustslott varande
Nockeby bro numera bcfinnes i det bristfälliga skick, att vestra delen deraf oundvikligen måste oförtöfvadt ombyggas, och att å östra delen af samma bro, derest densamma vidare skall kunna begagnas, en alltför kostsam reparation erfordras, genom hvilken likväl brons bestånd endast kan för en kortare tid betryggas, har Kongl. Majit, vid sådant förhållande, ansett mest ändamålsenligt, att bron i hela dess sträckning med ens ombygges; och som kostnaden för denna ombyggnad på det sätt, att vestra delen deraf förändras till chaussée på fascinbäddar, och östra delen hufvudsakligen ersättes genom flottbro, blifvit förslagsvis beräknad: hvartill mede) på annat sätt helt och hållet saknas, finner Kongl. Majit sig nödsakad härmed föreslå, att Rikets Ständer måtto till omförmälda ändamål anvisa en jemn summa af åttatiotre tusen riksdaler banko.
De till förevarande fråga hörande handlingar, ritningar och kostnadsförslag skola särskildt Rikets Ständers Stats-utskott tillställas; och Kongl. Majit förblifvcr Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra för vestra brodelen till och för den östra d:o Ridr 27,000: — „ 55,944: — OSCAR. C. O.
Proposition, N:o 5.] 7 Utdrag af Protokollet ofver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majd Konungen i Stats-rädel å Stockholms Slott den 16 November 1853.
Hans Excellens, Justitise-Statsministern, Herr Grefve Sparre', Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes ärendena, Herr Frih. Stjerneld, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet, Herr Friherre Palmstjerna, uppläste till justering det förslag, hvilket, i öfverensstämmelse med Kongl. Majus, uppå Statsrådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, blifvit uppsatt till Kongl.
Maj-.ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående anslag till ombyggande af Nockeby bro å vägen emellan Stockholm och Kongl, lust-slottet Drottningholm.
Majit behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll biiagdt, samt befallde, att, i enlighet dermed, nådig proposition skulle till Rikets Ständer aflåta».
Ex protocollo.
Mildhog Lundgren. 8 Kongl. Maj:ts Nåd.
N:o 6» Ank. till Exp.-Utsk. d. 10 Dec. 1883, kl. 10 f. m. * Kongl. Majds Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i fråga om förmedling af räntan (ör lägenheter å förra kronoparken Strandskogen på Öland; Gifven Stockholms Slott den 16 November 1853.
Med fästad uppmärksamhet å angelägenheten af en förbättrad vård örn allmänna skogarne i landet, hafva Rikets Ständer, dels i underdånig skrifvelse den 26 April 1810, ibland andra utvägar att främja skogshushållningen, åt Kongl. Majit öfverlemnat att låta försälja och under egande-rätt åt enskilde upplåta sådana kronans parker och skogar, hvilka icke vore för allmänt behof erforderliga, dels ock, genom beslut vid 1817 och 1818 arens riksdag, stadgat följande, efter Rikets Ständers åsigt, till ofvannämnda ändamål ledande grunder.
l:o att alla kronans disponibla skogar och allmänningar, med undantag af de för flottornes eller andra kronans behof nödiga samt sådana, hvartill antingen menigheter eller enskilda kunna ega någon laglig rätt, och hvilket genom behörig undersökning bör utredas, måga uppå öppen auktion till den mestbjudande under skattemanua-rätt försäljas; 2:o att årliga räntan bestämmes till minst sex skillingar banko för hvarje tunnland skog eller jord, hvarunder det icke må försäljas; och att någon annan skattläggning härå till Täntans bestämmande icke må ega rum, ej heller några frihetsår; 3:o att skatteköpe-skillingcn bör erläggas med sex gånger den ränta, hvarå högsta anbud göres vid auktionen för hvarje tunnland skog eller jord; och att ej mindre den årliga räntan, än skatteköpe-skillingen skall beräknas i spanmål efter ett medeltal af Länets markegångspris under de vid köpet nästförflutna tio åren; böran - de äfven Kongl. Maj:!s Nåd.
Proposition, N:o 6. 9 de äfven nöjaktig säkerhet ställas för årliga räntans utgörande och för skatteköpsskillingens riktiga erläggande; 4:o att skatteköps-skillingcn må få utbetalas på sex år, eller ock kortare tid, allt efter omständigheterne, som dock böra ankomma på Kongl. Maj.ts nådiga pröfning för hvarje särskildt fall, der något uudantag kau ega rum; 5:o att auktionerna böra ske på en och samma dag uti Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium och Lands-kansliet i orten, samt å det närmast till skogen belägna tingsställe, sedan kungörelser derom blifvit utfärdade inom länet och angränsande län, samt uti allmänna tidningarne; och 6:0 att Landshöfdingen eger föreslå samt Kammar-kollegium pröfva och fastställa i huru många tunnland hvarje utrop vid auktionen bör. ske.
I enlighet med detta Rikets Ständers beslut, som genom underdånig skrifvelse den 13 Juni 1818 blef Kongl. Maj:t meddeladt, biföll Kongl. Majit under den 8 Maj 1821, att kronoparken Strandskogen i Glömminge och Algutsrums socknar af Ölands södra mot i Calmar län, med en sammanräknad area af 832 tunnland 25 kappland finge, fördelad i tolf lotter, till rymden omvexlande emellan 38 tunnland och 85 tunnland 28 kappland, på offentlig auktion till köp med skattemannarätt utbjudas under ofvannämnda af Rikets Ständer i allmänhet stadgade vilkor.
För de lotter, hvilka vid försäljningstiden hade största tillgång å skog, uppdrefvos anbuden ganska högt, ehuru jorden til! dessa lotter ingalunda ar ansedd vara af bättre egenskap, än å dem, hvarest skogen då redan var medtagen och för hvilka sednare, med afseende härå, vida lägre anbud erhöllos.
Lotterne N:fis 1 och 4, innefattande den förra 61 tunnland 27 kappland; den sednare 71 tunnland 21 koppland, blefvo af nyss uppgifna orsak inropade för endast 15 till 17 skillingar tunnlandet, under det att auktionspriset för öfriga lotter uppgick från 24 sk. lill och med till 1 r:dr 1 sk. för hvarje tunnland; i följd hvaraf årliga räntan, förvandlad i spanmål, utgör: för lotten N:o 1 0111 61 tunn- 27 kapp-land, två tunnor 11 kappar; för lotten X:o 2 om 78 tunn- 15 kapp-land, sex tunnor 24 kappar; för loiten 3V:o 3 om 84 tunn- 15 kapp-land, åtta tunnor 18 kappar; för lotten X:o 4 om 79 lunn- 21 kapp-land, tre tunnor 14 kappar; för lotten N:o 5 om 65 tunnland, åtta tunnor 2 kuppar; för lotten N:o 6 om 60 tunnoch 26 kapp-land, sex tunnor 5 kappar; för lotten X:o 7 om 65 tunn- 21 kapp-land, fem tunnor 9 kappar; för lotten X:o 8 om 38 tunnland, tre tunnor 6 kappar; för lotten N:o 9 om 60 tunn- 16 kapp-land, lie tunnor 24 kappar; för lotten NrolOom 74 tunn- 4 kapp-land, sex tunnor 12 kappar; för lotten i\T:o 11 om78tuun- 16 kappland, fyra tunnor 25 kappar; samt för lotten X:o 12 om 85 tunn- 28 kapp-land, åtta tunnor 9 kappar, hälften råg och hälften korn.
Denna ränta var likväl af föga betydenhet för flertalet af de första egarne, Iniika genom skogens nedhuggande och försäljning tillskyndades en vinst, hvaraf de lörsta årens utskylder utgjorde en ringa del.
Dessa lottegare hastade ock, efter lith. till II St.
Fröt. 1853 § 1854. 1 Sami. 1 Afd. 4 lliift. 2 10 Kongl. Maj:le Nåd.
Proposition, N:o 6. skogens förödande, att stycka och afyttra sina lotter, hvilket haft till följd, att för närvarande bland dessa lotter en, nemligen lotten N:o 7, är sönderstyckad mellan icke mindre än 16, en annan eller loiten N:o 1 mellan 14, lotten N:o 3 mellan 10, lotten N:o 12 mellan 7 delegare o. s. v.
En så beskaffad ytterligare styckning är väl genom Kammar-kollegii cirkulär af den 5 Maj 1843, grundadt 5 Kongl, brefvet den 8 April samma år, numera förbjuden; men dessförinnan hade emellertid största delen af de styckade lotterna blifvit upplåten åt inhyseshjon och arbetsfolk, som derå uppfört en mängd backstugor, till mycket bekymmer för ortens fattigvård.
Alla lotterne, nära nog bcröfvade sin skog, äro visserligen odlade, men jorden är i allmänhet svag, bestående af endast mosand, å en del ställen blandad med någon lera och mossjord.
Årliga afkastuingcn lärer i medeltal icke kunna skattas till högre, än 40 till 50 tunnor spanmål för hel lott, hvarå anses kunna lödas från 5 till 10 kreatur, ehuru någon tillgång på äng icke finnes.
Med åberopande af dessa förhållanden hafva nuvarande egare af lotterne N:ris 5, 6 och 12 hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Calmar län begärt, att som lotternes årliga räntor, hvilka, enligt Kammar-kollegii skattebref af den 15 Februari 1822, uppginge för lotten Nro -5, af 65 tunnland, till åtta tunnor 2 kappar, för lotten N:o 6, af 60 tunnland 26 kappland, till sex tunnor 5 kappar, och för lotten X:o 12, af 85 tunnland 28 kappland, till åtta tunnor 9 kappar, hälften råg och hälften korn, numera sedan den å lotterna befintliga skog, sorn tillförene utgjort deras egentliga värde, blifvit nästan helt och hållet afverkad, vore alltför höga och icke, utan sökändernas fullkomliga obestånd, kunde utgöras, dessa räntor alltså måtte nedsättas till likhet med lotten N:o 1, hvaraf erlades en kappe på tunnlandet.
Uti resolution den 28 September 1849 förklarade, i anledning häraf, Kongl Majus Befallningshafvande sig icke kunna ansökningen bifalla, enär ofvanberörde räntor icke tillkommit i så beskaffad ordning och på det sätt, att förmedling deri kunde ega rum; hvilken resolution, uppå deröfver anförda besvär, jemväl blifvit af Kongl. Majus och Rikets Kammar-kollegium fastställd; och då besvärandcrne sedermera hos Kongl. Maj:t fullföljt sin klagan, har Kongl. Maj:t, vid målets pröfning den 25 Augusti sistlidet år, funnit skäl ej vara af klaganderne anfördt, som kunnat verka ändring af Kammar-kollegii utslag.
Då emellertid klaganderne i den underdåniga besvärs-skriften tillika framställt anhållan, att Nådig Proposition, rörande förmedling af räntan för ofvanberörde skogslotter, matte till Rikets Ständer aflåtas, och Kongl. Majit, med anledning häraf, nu tagit sistnämnde fråga uti öfvervägande, har Kongl. Majit dervid icke kunnat lemna utan uppmärksamhet, att vederbörande kronofogde och härads-skrifvare, på grund af anställd syn-förrättning, bestyrkt de uppgifter å hvilka förrbemälde skogslotte-egare stödt sina i äninet anförda besvär, samt att Kongl., Maj:ts Befallningshafvande i Calmar län jemväl intygat, att de af meranämnda lägenheter utgående räntor äro vida högre, än sorn, efter skattläggnings-methodcn för orten, kan på lägenheterna belöpa; och enär således sannolikt är, att deras nuvarande innehafvare, som af oförstånd och lockade af de låga försäljningspris, hvarför, efter skogens förstöring, lägenheterna kunnat till dem upplåtas, desamma öfvcrtagit, icke skola framgent förmå att den i Kongl. Majds Nåd.
11 allmänhet drvga räntan utgöra, och fördenskull anledning är, både att Kronan kommer att tiiiskvndas förluster och äfven att lägenheternas talrika befolkning skall råka i obestånd och falla ortens fattigvård till last, finner Kongl. Maj:t, vid dessa omständigheter, Sig föranlåten föreslå, det Rikets Ständer må för sin del medgifva, att skattläggning efter ortens method må på Statsverkets bekostnad ega rom, ej mindre å dom af ifrågavarande lägenheter, hvilkas innehafvare nu klagat öfver den lägenheterna Asalia dryga räntan, an äfven å öfriga på förra Strandskogen befintliga lägenheter, hvilkas egare inom 8 månader efter derom utfärdad låns-kungörelse hos nyssbemäide Kongl. Majits Befallningshafvande anföra enahanda klagan; att denna skattläggning härefter må i vanlig ordning, enligt i allmänhet gällande författniugar, pröfvas; och att, sedan skattläggningarne blifvit behörigen stadfästade, den derigenom bestämda nya räntan skall, i stället för den nuvarande, utgöras af hvar och en lägenhet, hvars innehafvare inom tre månader efter erhållen del af beslutet om den nya räntans belopp, derom hos Kongl. Maj:ls Befallningshafvande gör anmälan.
Maj:t förblifvcr Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest istädse välbevågen.
OSGAR. C. O. Palmstjerna. ludra g af Protokollet öfver Finuns-Ärenden, hållet inför Hatti Majit Konungen i Sluts-Rådet å Stockholms Slott den 16 November 1853.
Närvarande: Hans Excellens, Justitise-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld. samt Stats-Ilåden; Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Chefen för Finans-departementet, Stats-Rådef, Herr Friherre Palmstjerna, uppläste till justering det förslag, hvilket, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå 12 Kongl. Majlis Nåd.
Skrifvelse, N:o 7.
Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut blifvit uppsatt till Kongl.
Majit» Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förmedling af räntan för lägenheter å förra krono-parken Strandskogen på Öland.
Majit behagade, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befallde, att, i enlighet dermed, Nådig Proposition skulle tdl Rikets Ständer aflåtas.
Mildhog Lundgren.
N:o 7. Ank. till Exp.-Utsk. d. 10 Dec. 185», kl. 10 f. m.
Maj.is Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer i anledning a fräckt fråga om inbetalning tild Rikets Ständers Riksgälds-kontor af en mot köpeskillingen för f. d.
Hofbageri-egendomen i Stockholm svarande summa af Myntverkets tillgångar; Gifven Stockholms Slott den 16 November 1858.
Sedan Rikets Ständer, vid 1848 års riksmöte, enligt underdånig skrifvelse den 25 Juli samma år, för bestridande af de kostnader, som med inköpet af Mynt - Kongl. Maj:Is Nåd.
Skrifvelse, N:o 7. T 13 och Kontroll-verkens nya lokal samt dessa verks flyttning voro förenade, dels anslagit den genom då medgifven försäljning af f. d.
Hofbageri-egendomen i Stockholm uppkommande tillgång, dels å Rikets Sländeis Riksgälds-konlor anvisat ett särskildt, till hela beloppet sedermera Iyftarlt anslag af 30,000 r:dr; och Kongl. Majit derefter, uti till Rikets sednast församlade Ständer den 15 November 1850 aflåten Nådig Proposition, angående tillbyggnad aJ Kongl. Operahuset i hufvudstaden, ibland andra utvägar för verkställigheten af en sådan tillbyggnad, föreslagit, att sorn Myntverkets ställning under de nast, föregångna åren så förbättrats, att då befintliga behållning af detta verks egna medel skall kunna godtgöra den del af byggnads-kostnaden vid samma verk, hvartill förberörda köpeskilling, 16,666 r:dr 32 sk. blifvit använd, sistnämnde belopp alltså matte få öfverflytlas till ”anslaget för byggnad och underhåll af publika husen i Stockholm", hafva, med häraf hemtad anledning, Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 26 Augusti 1851, anhållit, att Kongl. Majit måtte meddela Nådig föreskrift, att bemälde köpeskillings belopp, i den mån detsamma är eller varder disponibelt, skall genom Kongl. Majlis och Rikets Statskontor till Riksgälds-koutoret öfverlemnas.
Efter inhämtande dels af Stats-kontorets underdåniga utlåtande, dels af Öfver-direktörs-embetets vid Mynt- och Kontroll-verken yttrande, har Kongl. Majit tagit Rikets Ständers ofvannäronde hemställan i nådigt öfvervägande, och då, en ligt. hvad erfarenheten ådagalagt, det förråd af ädla metaller, hvilket för tillverkning af mynt och medaljer oundvikligen måste finnas i Myntverkets förvar, icke kan minskas under 16 % guld och 600 % fint silfver, motsvarande i penningvärde Ridr 38,333: 16.
-— hvarförutan så väl för skiljemynts-präglingen som för legeringen, till en fjerdedel emot vigten, af nästan allt det silfver, sorn från Banken och från grufvorna till förmvntning afleronas, alltid bör finnas ett betydligt inventarium i koppar, hvilket kan upptagas i värde till vid pass 8,000: — — äfvensom inventarium af ved, kol, deglar m. fl. förnödenheter kan beräknas till minst 3.500: — — så och enär utöfver dessa för Myntverkets drift erforderliga inventarie-belopp, uppgående till ett sammanräknadt värde af 49,833 r:dr 16 sk. banko, Myntverket är i oundgängligt behof af ett särskildt rörelse-kapital af omkring 10,000 r:dr,, att anlitas vid de tillfällen, då starkare silfvermyntning ifiågakommer och särdeles vid prägling af det nya silfvermyntel å 4 sk. banko, hvars tillverkning medför betydlig kostnad, som af myntskatten endast till en del betäckcs, anser Kongl. Majit
Myntverkets nettobehåiining,-hvilken den 30 nästlidne Juni uppgick till 62,741 r:dr 42 sk. 8 rist, vara behöflig såsom ett förlag, hvilket måste bibehållas för Myntverkets behöriga drift.
Vid sådant förhållande och då för öfrigt ingifvande! af förenämnde nya silf— vermynt å 4 sk. bar kö haft till följd, att tillverkning af kopparmynt å enahanda vallor numera alldeles icke eller i högst ringa mån ifrågakommer, samt Myntverket derigenom gått r mistning af’ deri lill omkring 6 å 7,000 r:dr årligen beräknade vinst, r 14 Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, N:o 7. hvilken med sistberörda tillverkning varit förenad, och då slutligen, niom myntningskostnaden, angelägna utgifter, förslagsvis upptagna til! mer än 18,001) rulr och hufvudsakligen bestående i slutlig återbetalning al skuld tili Rikets Ständers
Bank för erhållna förskotter; af behofvet påkallade reparationer å nya rnynthusot; anskaffande af ny ångpanna för valsverkets bedrifvande samt mynt-tomtens förseende med stängsel emot sjön m. m , måste under den närmast förestående tiden för Myntverkets räkning bestridas, har Kongl. Majit, under sådana förhållanden, funnit Myntverket icke kunna, utan stor olägenhet, undvara den summa af 16,668 ridr 32 sk. banko, söm genom försäljning af den så kallade hofbageri-egendomen influtit och af Rikets år 1848 församlade Ständer blifvit, utan då ifrågasatt återbetalnings-skyidighet, anvisad för Myntverkets ordnande å dess nuvarande lokal; och har Kongl. Majit fördenskull velat härigenom gifva Rikets Ständer tillkänna, att Myntverkets tillgångar för närvarande icke medgifva den inbetalning till Riksgälds-kontoret af merberörde 16,668 ridr 32 sk., hvarom Rikets sednast församlade Ständer gjort underdånig framställning.
OSCA R. C. O. Palmstjerna.
Skrifvelse, N:o 7. 15 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Råde t å Stockholms Slott den 16 November 1853.
Hans Excellens, Justitias Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Sfats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteeny.
Gripenstedt, '»i-i Gretve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Chefen för Finans-departementet, Stals-Rådet, Herr Friherre Palmstjerna, uppläste till justering det förslag, hvilket, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppa Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, blifvit uppsatt till Kongl.
Majits Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående vackt fråga om inbetalning till Rikets Ständers Riksgälds-kontor af en emot köpeskillingen för f. d. Hofbageri-egendomen i Stockholm svarande summa af Myntverkets tillgångar.
Majit behagade, jemlikt Stats-Rådels underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befallde, att, i enlighet dermed, Nådig Skrifvelse skulle till Rikets Ständet aflåtas.
Mildhog Lundgren, i Rättelse.
Bil. X:o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. 1853 om Statsverket Sid. 12, r, 19 nedifrån står: 1,000,000 R:dr, läs: 1,600,000 R:dr. STOCKHOLM, f. d. Schultze’» Boktryckeri 1853.
N:o 8. i N:o 8..
Ank. till Exp. Utsk. den ii Dec. 1855, kl. i f. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stunder angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling.'
Gifven Stockholms slott den 16 November 1855.
Till följe af (let Beslut Rikets sednast församlade Sländer, på Kongl. Maj:ts derom gjorda Nådiga proposition, fattade angående grundräntornas förenkling, har Kongl. Maj:', tinder den 10 Oktober 1851, genom Nådigt Cirkulär anbefallt Dess Befallningshafvande uti Rikets samtlige Län, utom Malmöhus, der icke något härom förekommer, att inhemta iedetbörande Räntegifvares yttranden i frågan, på det sätt: att sedan, vid i behörig ordning utlysta sockenstämmor, ett ombud för hvarje församling blifvit valdt, desse sålunda utsedde Socken-ombud af Kronofogden kallades tili sammanträde, hvarvid ombuden egde att ut-e visse
Deputerade till ett antal för hvarje fögderi af minst 5 och högst 6, hvilket Kongl. Maj:ts Befallninghafvande, efter fögderiernas storlek och beskaffenhet, egde att bestämma, åt hvilka Deputerade skulle uppdragas, att å rantegifvarnes vägnar det äskade yttrandet afgifva; samt att desse
Deputerade skulle inför Kongl. Maj:ts Befallningshafvande samm inträda och, efter det för dem blifvit uppläst: i:o
Förteckning å alla de skattetitlar, af hvilka jordeboks- och hemmantals-räntorna inom Länet för närvarande utgöras, och 2:o ett uppgjordt förslag å de persedlar, som lämpligen kunna komma i fråga att för framtiden såsom särskilda skattetitlar bibehållas, uppmanas att vid berörda förslag framställa de anmärkningar, hvartill Deputerade kunde finna sig befogade.
I sådant afseende uppgjorda förteckningar, och förslag meddelades, vid hvilka, så vidt ske kunde, fordringarne på enkelhet och på jemnlikhet mellan de särskilda Länen iakttagits, så att, med största inskränkning i antalet af till bibehållande föreslagne räntepersedlar, det sammanräknade värdet af de persedlar, hvilka skulle komma att förvandlas uti bestämd penningeränta ej uti ett Län uppgick till alltför betydligt större andel af hela grundränte-beloppet, än uti ett annat, för hvilket ändamål det likväl var nödigt att i vissa
Län till bibehållande föredå ett större antal räntepersedlar, än uti andra, dock ingenstädes öfverstigande åtta; äfvensom att till en räntepersedel omflytta vissa andra af likartad beskaffenhet, hvarigenom icke allenast ett färre antal rånteper edlar uppkom, utan äfven endast sådana bibehöllos, som utan svårighet kunde åsättas gällande priser, och således vore tjenlige att qvarstå såsom värderingsgrunder, i stället för andra dertill olämpliga.
Maj:ts Befallninghafvande anbefalldes, att, jemte insändande al de, vid med Deputerade hällne sammanträden, förda protokoll, jemväl inkomna med egna utlåtanden.
Med öfverlemnande af alla sålunda infordrade handlingar, anbefalldes derefter Kammar-kollegium att underdånigt utlåtande häröfver afgifva, hvilket under den 8 Oktober 1852 jemväl afgifvits.