Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
A. upptagna förslag, enligt hvilket den i RegeringsFormens 21 § förekommande mening: ”Konungen eger 2:ne röster i de mål, hvilkas föredragning och afgörande lian för godt finnér att i Högste 180 Prot.-Utdrag, den 21 September i844- Domstolen öfvervara,” skulle utgå, blef af Ståndet ogilladt och ansågs, till följd häraf, nämnde grundlags-stadgande böra qvarstå; Förslaget under Litt. B., rörande förändrad redaction af 21 § Regerings-Formen ansågs hafva färj adit genom Ståndets förut lemnade bifall til) den i Conslitulions-Utskotlels memorial, N:o 4, omnämnde Kongl. Proposition, angående upphäfvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högste Domstolen. § 5. S. D. Förekom till afgörande Cons t il idion s- Ut skottets de begge föregående pleni-dagarne bordlagde memorial, N:o 5, med hvilande grundlags-ändringsförslag i fråga om Konungens tvänne röster i Högste Domstolen : Joban Jacob Rutberg från Norrbottens Län: ”Efter hvad jag redan t illkännagif vit, synes det mig nödvändigt att underkänna delta förslag, i likhet med hvad som hos Bonde-Ståndet skedde vid förlidne Riksdag.
Jag tror nemligen, att så länge Konungen eger qvar Sin rösträtt i Högste Domstolen, Han derigenom skall omsorgsfullare gå till väga vid valet af Domstolens Ledamöter, enär Han på visst säLt kan betragtas såsom medansvarig för dess beslut och tillgöranden.” Pehr Sahlström från Stockholms Län: ”Äfven mig förefaller det betänkligt att borttaga Konungens röster i Högste Domstolen.
Af ålder har Svenska folket velat i sista instancen dömas af sin Konung; och denna föreställning, alt det är till Konungen personligen, som målen hänskjutas, inger folket en viss förtröstan och säkerhet.
Förhållandet blefve deremot helt olika, om, i stället för att Konungen nu anses deltaga i utöfningen af Högsta
Domaremagten, denna ensamt öfverlemnade-s åt en Rolen, Snoilsky, Isberg, m. fl.” Åtskilliga Ledamöter förenade sig med Sahlström.
Fredric von Zweigbergk från Skaraborgs
"Jag delar lika åsigter med dem, som redan yttrat sig, och vill tillika fästa uppmärksamheten derpå, att memorialet innehåller tvänne alternativa förslag, af hvilka det första under Litt. a här är i fråga.” Anders Andersson från Skaraborgs Län: ”Jag anser likaledes nyttigt och lämpligt, att Konungen bibehåller sina röster i Högste Domstolen och Prot.-Utdrag, den 21 September i844- 181 föreställer mig, atl Ståndet desto heldre uttalar en sådan mening, som det vid förra Riksdagen förkastade den Kongl. Propositionen i ämnet.” Anders Ericsson från Elfsborgs
Län gjorde den förfrågan, om ej propositionen borde framstå lies först på memorialet i dess helhet och derefter på hvarldera alternativet.
Jolian Augnst Zetterberg från Stockholms Län: ”Min önskan är: alt Konungen fortfarande må vara i besittning af Sitt praerogativ, och ogillar jag således förslaget, Litt. a., i memorialet.
Beträffande den andra punkten, anser jag denna böra förfalla, sedan Ståndet antagit förslaget, N:o 1, i Constitutions-Utskottets förra memorial.” Förre Talmannnen Anders Ericsson från Örebro Län: ”Hvad Zetterberg anmärkt i afseende på behandlingen af memorialets sednare alternativ, bar sin vigtighet och bör alltså detta alternativ komma under en serskild proposition.” Sahlström: ”Det är alldeles otvifvelagtigt, att, i fall
Ståndet afslår det första alternativet, den gamla redactionen af 21 § Regerings-Formen skall bibehållas, äfvensom att det andra alternativet kommer att förfalla genom det beslut vi fattat öfver Esta punkten i memorialet, !N:o 4. 1 sjelfva saken vill jag
Lill mitt förra yttrande tillägga del ytterligare skäl, att som den Kongl.
Propositionen icke förskrifver sig från närvarande Regering, utan tillhör en förfluten lid, så kan man ej veta om denna Konungen önskar frågans framgång.” Bengt Gudmundsson från Hallands Län: ”ali vela Konungens tankar i ämnet är för oss omöjligt, och vi behöfva icke efterforska dem, ulan vi skola nu blott tillkännagifva våra egna.
Det ligger i Svenska folkets lynne och tänkesätt att vilja dömas af Konungen, och man bör derföre icke införa en förändring, som står i strid härmed Dessutom skulle genom densamma Högste
Domstolen förlora i anseende och kanske blifva ställd i jemnbredd med Hof-Rälterne, hvilket icke kunde hafva något godt inflytande på lagskipningen.
På dessa grunder protesterar jag emot förändringen och önskar, att det gamla stadgandet måtte qvarstå, oagtadt den Kongl. Propositionen vid. förra Riksdagen antogs att hvila lill denna.” Niclas Nilsson från Calmar och Johan Petter Andersson från Elfsborgs
Län instämde. 182 rProt.-Utdrag, den 2/ Sepdtember 18 44- Nils Strindlund från Wester-Norrlands Län: ”Jag yrkar ock afslag.
Då någon rättssökande förlorat sin sak i IIof-Rätten heter det nu, att han kan ”söka Konungen.'’
Delta uttryck innebär för mycket för att med ens göras betydelselöst.
Om vår nuvarande Konung, som förstår landets språk, skulle vilja begagna Sig af
Sitt ifrågavarande prerogativ, så torde säkert ingen hafva deremot; men om Han tror
Sig böra afstå det och ger sådant tillkänna, då först kommer rätta tiden att låta det upphöra, ehuru jag för min del bekänner, att jag äfven då skulle tveka alt lemna bifall dertill.”
Discussionen förklarades slutad, hvarefter det i ofvanberörde memorial, under Litt. a., upptagne alternativa förslag, enligt hvilket den i Regerings-Formens 21 § förekommande mening: ”Konungen eger tvänne röster i de mål, hvilkas föredragning och afgörande
Han för godt finnér att i Högste Domstolen öfvervara,” skulle utgå, blef af Ståndet ogilladt; och ansågs, till följd häraf, nämnde grundlags-stadgande böra qvarstå.
Uppå Talmannens serskilde proposition, förklarade Ståndet vidare, att förslaget under Litt. b., rörande förändrad redaction af sagde § i Regerings-Formen hade förfallit genom Ståndets förut lemnade bifall till den i Constitutions-Utskottets memorial, JN:o 4, omnämnde Kongl.
Proposition, ]N:o 75, angående upphäfvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högste Domstolen.
S. D. Yid slutlig behandling af Constitutions-Utskottets memorial, ]NT:o 6, med hvilande förslag om ändrad numerering af vissa §§ i Regerings-Formen, blef det under Litt.
a. uppgifna förslag, i afseende på §§ 16, 17, 18 och 19 godkändt, hvaremot förslaget Litt. b., i fråga om §§;ne 20, 21, 22, 23, 24 och 25, förklarades hafva förfallit, lill följd af Ståndets beslut öfver den i Conslilulions-Ulskoltels memorial, N:o 5, omförmälde Kongl.
Proposition, om upphörande af Konungens tvänne röster i Högste Domstolen.
Constitutions-Utskottets memorial, N:o 8, angående till innevarande Riksdag villkorligt hänskjutna grundlags-ändringsförslag, som nu förfallit, föredrogs ånyo; och fann Ståndet, alt ingen vidare åtgärd dervid erfordrades, än att lägga memorialet lill handlingarne. Prot.-Utdrag, den z3 September sS 44- Den 23 September.
Från Hög v. Preste-Ståndet. S. D. Fortsattes föredragningen af C onstitut ion s-Ut skottets memorial, N:o 4, med uppgift å hvilande förslag till grundlags-ändringar:
Förslagen under N:ris 15, 16, momentena a. och b., 17, 18, 19 mom. B, och 21 godkändes, hvaremot förslagen under N:ris 19 mom.
A och 20 förkastades. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:Is till Rikets Ständer allåtne följande Nådiga Proposition och Skrifvelse!' af flen 16 dennes: l:o om ett ytterligare anslag af 4,0(X) R:dr årligen till understöd för rust- och rothållare i Jemtland; 2:o, angående förslag till ny Inqvarterings-ordning för Stockholms
Stad samt andra i sammanhang dermed förekomna lrågor; 3:o, angående inqvarteringen i de Skånska städerna samt i Götheborg. S. D. Föredrogs ånyo Cons tit utions-Utskoltets memorial: N:o 5, med hvilande Grundiagsändringsförslag i fråga om Konungens fvänne röster i Högste Domstolen.
Ader nät ivet tät a.
Ståndet, som förkastat förslaget, N:o 1, i memorialet, Ny» 4, angående upphäfvandc af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högste Domstolen, fann, på grund häraf, att ifrågavarande alternativa förslag icke fordrade någon dess åtgärd Alternativet ti/l b, förkastades.
N-.o 6, med hvilande förslag om ändrad nurnerering i vissa §§ t Regerings-Formen.
Ståndet beslutat i afseende på de, i följd af 184- Pr o' .-Utdrag. den 23 Sep'ernber iS.ff Kongl.
Maj:ts Nådiga Propositioner vid sista Riksdag, IN:ris 74 och 75, till detta hvilande grundlags-ändringsförslag, ansågos de i detta memorial gjorda förslag höra förfalla; N:o 7, med hvilande grundlagsändrings-förslag, åsyftande uppbäfvandet för Högste Domstolens Ledamöter af skillnaden emellan Frälse och Ofrälse.
Alternativet Litt. a.
I anledning af det beslut, Ståndet fattat, rörande 13 förslaget i memorialet, N:o 4, örn rättighet för Constilutions-Ulskoltet alt hos Rikets Ständer anmäla skäl
Lill nedläggande af åtal, enligt Regerings-Formens 106 §, ansågs ifrågavarande alternativa förslag hafva förfallit.
Alternativet Litt. b. Lif olls.
N-o 8, angående till innevarande Riksdag villkorligt hänskjulna grundiagsändrings-förslag, som nu förfallit:
Ståndet godkände Utskottets yttrande och lade memorialet till handHagarne.
Cort st itations-Utskottets memorial, N:o 5, med hvilande grundiagsändrings-förslag i fråga om Konungens tvänne röster i Högste Domstolen.
Alternativet litt. a. Ståndet, som förkastat förslaget, N:o 1, i memorialet, N:o 4, angående upphäfvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högste Domstolen, fann, på grund häraf, att ifrågavarande alternativa förslag icke fordrade någon dess ålgärd.
Alternativet litt. b. Biskop Hallström: ”Constitutions-Utskottet vid sisllidne
Riksdag afstyrkle bifall till den i detta ämne aflåtna Kongl. Proposition, som ock nu vid innevarande Riksmöte blifvit af Bonde-Ståndet afslagen.
Jag åter finnér skäl vara för banden och är villig bifalla den ifrågakomna grundlagsförändringen, likasom jag år 1840 sökte den förorda.
Det må visserligen vara en urgammal och vördnadsvärd, hos Svenska Folket djupt inpräglad, före - Prot.-U/drag, den 23 September >8/4- föreställning; alt rättvisa är ytterst hos Konungen att söka, och att det till Hans kall väsendtligen hörer, främja lag och rätt hland menigheten; men skulle den utsträcka sig till det kraf, att
Konungen bör sjelf i egen person utöfva högsta lagskipande magien, så är den omisskänligen icke förenlig med de tidsförhållanden, vi upplefva!, och kan icke, såsom gällande sanning, förverkliga sig.
Konungens tillfälliga uppträde i Högste
Domstolen och rättighet att afgifva tvänne röster i de inål, hvilkas föredragning och afgörande
Han der för godt linner att öfvervara, är långt ifrån, att i och för sig sjelf gifva någon styrka åt den tron, att Konungens dom der verkligen fälies, hvilken fastmer, i sådant sinne uppfattad, icke är eller blifver något annat än en tom fiction.
Endast så vida eger man fog säga, att Konungen deltager i rättvisans skipande, som Han tillsätter de
Domare, hvilka hafva att i allmänhet bestrida lagskipningen, och i synnerhet dem, sora i högsta instans utöfva Hans domsrätt.
1 öfverensstämmelse härmed hafva äfven andra civiliserade länder ordnat sin lagstiftning, uteslutande derifrån, hvad som endast qvarstår såsom blotta skuggan af ett föråldradt bruk: det är i sin ordning, att vårt statsskick likaledes utbildar sig, ulan att fasthålla vid det, som för Konungen icke kan ega något värde och föga tjenar till annat än att nära en fördom.
I sjelfva verkeL hafva ju de tvänne röster, som ^blifvit Konungen i Högste Domlolen tillerkända, ingalunda den betydenhet, alt de kunna bestämma domslutet.
Fastmer Konungen kan öfverrösta», Hans yttrade mening alldeles undertryckas, och likväl skall den afsagda domen vara Konungens dom.
Ovedersägligen erhåller hela saken en annan, vida renare och bättre gestalt, om Konungen icke alls deltager i Högste
Domstolens öfverläggningar och beslut, men den rådande pluraliteten anses uttrycka, huru Konungen bedömmer målet, och således alltid afkunnar Hans dom.
Mängden och mångfalden af de olikartade regeringsbestyren, den påträngande massan af de administrativa ärendena tillåter icke Konungen att sjelf handhafva Domarekallet, hvars åligganden
Han måste åsidosätta för de höga pligter, Honom tillkomma, såsom innehafvare af den verkställande magien.
Endast några få spridda stunder skulle
Han kunna egna åt pröfningen af de enklare juridiska tvistemålen, mea svårligen vara i tillfälle, att taga kännedom af de vidlyftigare och mera invecklade.
Om Han Bili. till 11. SI.
Prot. t S-M. 9 Sami. 24 186 Prot.-Utdrag, den 23 September i844- icke desto mindre under dessa förhållanden söker
Sig ledighet, att för någon gång deltaga i Högste Domstolens arbete, skall
Hans uppträde der väcka uppseende, lätteligen hafva sken af eli partiskt deltagande, i ändamål att inverka, och un oftare derhän misstydas.
Helt olika insigter och egenskaper utmärka Regenten, hvilken inom Styrelsens mångartade grenar har ali främja landels väl, och Domaren, hvilken det tillhör, att inom Samfundet bibehålla lag och rätt.
Denne sednares yrke fordrar ett eget, långvarigt studium, samt en öfvad skarpsinnighet och klyftighet att behörigen utreda tvistefrågorna och brottmålen.
Det är icke att förvänta, äfven af den rikast begåfvade Konung, att Han skulle kunna mäta
Sig i juridisk skicklighet med Ledamöterne af Högste
Domstolen, och ej derutinnan vid de bästa afsigler och den mest rättsinniga mening erfara en obehaglig underlägsenhet.
Yid sidan af desse anmärkte missförhållanden träder slutligen eli annat nog menligt för sjelfva begreppet om konungamagten.
Konungen, sorn i de allmänna medel, hvilka röra liela landets väl, innehar en odelad myndighet, och sedan Han af Sitt Siats-Råd inhemtat underrättelse och råd, allena besluter och slyrer, beröfvas deremot i frågor om enskilte rättsförhållanden, eller inom Högste Domstolen, större delen af sin konungsliga värdighet.
Jemngod med tvänne sina undersåtare, men underlägsen trenne, skulle Han, ju oftare
Han deltog i lagskipningen. desto mer afklädas den höghet, som lyfter Honom öfver all jemnförelse, och fara är, att, vid en fortsatt tätare utöfning af Domaremagten, skulle
Han oförmärkt blifva allt mindre igenkänlig såsom Svensk Konung.
Jag lemnar min röst till bifall för den Kongl, framställningen.”
Häri instämde Prosten Lylli.
Biskop Agardh: ”Den 21 § i Regerings-Formen står i närmaste sammanhang med 16 § deraf, der det heter:
"Konungen bör rätt och sanning styrka och befordra, vrångvisa och orätt hindra och förbjuda” 111. m.
I sista instaneen, der Högste
Domstolen dömer, bör Konungen således kunna deltaga och motarbeta en vrångvis dom, från hvilken appell icke gifves.
Endast på sådant sätt kan Konungen i grundlagsenlig väg fullgöra de Honom enligt nämnde 16 § åliggande dyra pligter. 21 § Regerings-Formen synes mig derföre böra oförändrad bibehållas, om icke den 16 skall blifva vid sådane tillfällen utan verkan.” Prof .-Utdrag den z3 September i844- 187 Häri instämde Contracts-prosten Sandberg och Lector Wadman.
Prosten Stenhammar: ”Jag instämmer äfven med Biskop Jgardh, och får tillika förklara, att jag ej förstår, huru 23 § af Regerings-Formen kan qvarstå, om detta förslag bifalles.
Nämnde § lyder sålunda; ”Alla Högste
Domstolens beslut utfärdas i Konungens Namn och med Dess Höga underskrift eller under Dess Secret.” Konungen skulle underskrifva besluten och likväl icke hafva nå" o t att säya vid beslutens fattande.
Sådant O O vöre väl i högsta grad förnärmande för Konungens majestät.
Skulle besluten utfärdas under Konungens Secret, utan att Konungen i deni deltagit, skulle vi snart kunna återkomma till det olyckliga förhållande, som egde rum under den så kallade Frihetstiden.
Jag önskar det icke och då någon förändring af 23 § Regerings-Formen icke är föreslagen, måste jag således af detta skäl afslå detta förslag.”
Häri instämde Domprosten Hwasser och Prosten Ekstrand.
Doctor udnjou: ”Till de skäl, som redan blifvit anförde för bibehållande af hittills gällande redaction af 21 § Regerings-Formen lägger jag, såsom verkande på min öfvertygelse, den utförliga och grundliga reservation, hvarmed framlidne Justitiae-Stals-Minislern Grefve Gyllenborg beledsagade en Kongl. Majlis Nådiga Proposition vid 1823 års
Riksdag om borttagande af Konungens röster i Högste Domstolen.
Det är visserligen numera en fiction, att de af Högste Domstolen utfärdade utslag och domar äro Konungens, ty i anseende till de i sednare tider alltmera hopade och i synnerhet i vårt land relatift alltför många regerings-ärendena, olifver det högst svårt, nästan omöjligt för Konungen alt personligen deltaga i lagskipningen.
Ej heller öfverensstäramer sådant med de numera utbildade stats-lärorna.
Men det är en vacker fiction, grundad i Svenska folkets urgamla vana att i dess Konung vörda den menskliga rättvisans urbild oell högste vårdare.
Fara värdt vore det ock, att om folket framdeles icke finge i högste domaremagtens domslut vörda Konungens dom, skulle man söka att hos den personlige Konungen vinna lättelse i förment liden orätt.
En ytterligare instance skulle så småningom kunna bilda sig.
Åtminstone skulle Konungens dyrbara tid kunna upptagas af dylika, om än fruktlösa försök, alt lili honom vädja.” Häri instämde Doctorerne Elfström och Broman.
Efter slutad discussion och behörigen gjord proposition blef det i 188 prot.-Utdrag, den q3 Se/1 em ber iS.f /■ Constitulions-Ulskollels memorial, N:o 5, under Litt. b. framställda, alternativa grundlags-ändringsförslag för kalladt. S. D. Föredrogs ånyo JU inanna Besvärs- och Ekonomi-VIskottets betänkande, N:o 7, i anledning af väckt motion om förbud för anläggande af hållstugor vid kyrkorna:
S. D. Föredrogos ånyo nedannämnde Utskotts utlåtanden, betänkanden och memorial: l:o Banco-Utskottets, N:o 8, i anledning af Herr Friherre Alströmers, Jonas, motion, alt å det i Banken, för Östads Barnhus-inrättning, insatte capital-belopp måtte beräknas ränta, enligt den myntsort, uti hvilken detsamma i Banken deponerades :
Bifölls; 2:o Lag-Utskotlels, N:o 2, i anledning af väckt motion, angående bestämmande af ansvar för så kallade husdjurs misshandling: Godkändes; N:o 5, i anledning af väckt motion, angående skärpning i ansvaret för förskingring af i qvarstad satt gods:
Bifölls; och N:o 6, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående tillägg i 3 Cap 5 § Handels-Balken, samt förklaring öfver 32 § i Ridderskapets och Adelns privilegier den 16 October 1723, i afseende på der stadgade afgifter vid utflyttning till utrikes ort:
Gillades; och 3:o Bevillnings-Utskottets, N:o 8, i anledning af Riks-Slåndens beslut, angående återlemnande af Herr G. IV.
Gillbergs hos Vällofl. Borgare-Slåndet väckta motion om restitution af eganderätts-bevillning för Upsala stads löningsjord :
Med frånträdande af det förut fattade beslut, förenade sig BorgareSlåndet uti den af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Slåndel vidtagne remiss af motionen till Stats-Utskottet.
Pro'.-Utdrag, deri s5 September aSfj. 189 S. D. Fö redrogs å nyo Kongl. Maj:ts bordlagda Nådiga Skrifvelse af den 1(5 dennes, angående inqvarteringen i de Skånska städerna och i Götheborg:
Remitterades, jemte hvad inom Ståndet, i ämnet, yltradt blifvit, till Stats-Utskottet.
S. D. Beslöts inbjudning till Högv.
Preste-Ståndet att förena sig uti det af de trenne öfriga Riks-Stånden beslutade bifall till Kongl Maj:ts Nådiga Proposition vid sisth Riksdag, N:o 75, angående uppbälvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högste
Domstolen, hvilken inbjudning skulle genom utdrag af protocollet meddelas.
Från Högv. Preste-StIndet.
Föredrogos ånyo Lag-Utskottets följande betänkanden:
N:o 2, i anledning af väckt motion, angående bestämmande af ansvar för så kallade husdjurs misshandling:
Återremitterades; N:o 5, i anledning af väckt motion, angående skärpning i ansvaret för förskingring af i qvarstad salt gods:
Bifölls; N:o 6, i anledning af Kongl.
Maj:ls Nådiga Proposition, angående tillägg i 3 Gap. 5 § Handels-Balken, samt förklaring öfver 32 § i Ridderskapet och Adelns privilegier den 16 October 1723, i afseende på der stadgade afgiftcr vid ulflyIlning till utrikes ort:
Bifölls; S. D. Föredrogos ånyo Banco-UIskottets följande memorial; N:o 7, om anskaffande af militair-poster till bevakning vid lånecoutoren i Malmö och Götheborg: Bifölls. N:o 8, i anledning af Herr Friherre J.
Alströmers motion, all å det i Banken, för Östads Barnhus-inrättning, insatte capitalbelopp måtte beräknas ränta, enligt den myntsort, i hvilken detsamma i Banken deponerades:
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets utlåtande, N:o 7, i anledning af väckta motioner, angående befordrings-förfaltningarne för prester. 190 Prot.-Utdrag, elen o5 September iS44- Med godkännande af Utskottets åsigt, alt motionerna icke tillliöra dess handläggning, ansåg Ståndet desamma böra af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet behandlas. S. D. Föredrogs ånyo
Be vilh lin gs - Utskottet s memorial, N:o 8, i anledning af Riks-Ståndens beslut, angående återlemnande af Ilerr G. JU.
Galbergs bos Vällofl.
Borgare-Ståndet väckta motion om restitution af eganderälts-bevillniug för Upsala stads löningsjord.
Ståndet vidblef sitt beslut och lade memorialet till handlingar/te. S. D. Efter derom gjord anhållan beviljades Contracls-prosten Udden 3 veckors permission, räknade från den 1 nästkommande October, för ali i enskilda angelägenheter företaga en resa till hemorten; och som Ståndets Electorer till Suppleant i Expeditions-Utskoltet redan förut utsett Comminister Delin, skulle han genom utdrag af protocollet legitimeras att i sådan egenskap i besagde Utskott fungera under den Contracts-prosten Uddell beviljade tjenstledighet.
Preste-Ståndet, Vällofl. Borgare-Ståndet och äf ven Bonde-Ståndet bifalfit, men Höglofl.
Ridderskapet och Adeln afslagil, tolfte puncten i Constitutions-Utskottels memorial, N;o 4, angående rätt att i vissa fall förstärka Lag-Utskottet; så beslöts nu, efter derom af Pehr Pehrsson från Örebro
Län gjord hemställan, att Höglofl Ridderskapet och Adeln skulle, medelst protocolls-utdrag, vänligen inbjudas att i denna för fäderneslandet så högst magtpåliggande, fråga med frånträdande af sitt derutinnan redan fattade beslut, med öfrige Riks-Stånden sig förena till bifall af hvad Constitutions-Utskottet angående Lag-Utskottets förstärkning föreslagit. S. D. Remitterades lill Stats-Utskottet Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition om ett ytterligare anslag af 4,000 Riksdaler årligen till understöd för rust- och rotehållare i Jemtland med hvad, i anledning deraf, blifvit muntligen och skriftligen anfördt.
Prot.-L (drag, den 26 September i844'
Föredrogos ånyo Constitutions-Ulskottets den 14 och 18 dennes på bordet lagda memorial, N:o 7, med hvilande grundlags-ändringsförslag, åsyftande upphäfvandel för Högste
Domstolens ledamöter af skillnaden emellan fralse och ofrälse.
Ridderskapet och Adeln, som, i likhet med hvad Ilögv.
Preste-Ståndel beslutat, förkastat förslaget om rättighet för Constitulions-Utskoltet att hos Rikets Ständer anmäla skäl lill nedläggande af åtal, enligt RegeringsFormens 106 §, fann det uti förevarande memorial, under Litt.
a. upptagna alternativ hafva förfallit, hvaremot alternativet under Lill. b. blef af Ridderskapet oeh Adeln antaget.
Föredrogs å nyo och lades till handlingarne ConstitutionsUtskottets den 14 och 18 dennes på hordet lagda memorial, N:o 8, angående till innevarande Riksdag villkorligt hänskjutne grundlags-ändringsförslag, som nu förfallit. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Banco-Ut skottets nedannämnde den 18 dennes på bordet lagda memorial och utlåtande:
N:o 7, om anskaffande af mililairposter till bevakning vid lånecontoren i Malmö och Götheborg; N:o 8, i anledning af Friherre A/strömers, Jonas, motion, att å det i Banken, för Östads Barnhus-inrättning, insatta capital-belopp måtte beräknas Jänta, enligt den myntsort, uti hvilken detsamma i Banken deponerades. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lag-Utskottets den 18 dennes på bordet lagda betänkanden: N:o 2, i anledning af väckt motion, angående bestämmande af ansvar för så kallade husdjurs misshandling; N:o 5, i anledning af väckt motion, angående skärpning i ansvaret för förskingring af i qvarstad satt gods; samt 192 Prot.-Utdrag, den 26
Sej lomber 1844- N:o 6, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, angående tillägg i 3 Gap. 5 § Handels-Baiken samt förklaring öfver 32 § i Ridderskapet och Adelns privilegier den 16 October 1/23, i afseende på der stadgade afgifier vid utflyttning till utrikes ort.