Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men den solidariska ansvarigheten medför onekligen både att ett stort antal kapitalegare afhålla sig från deltagande, emedan de ej vilja ikläda sig en så vidsträckt förbindelse, och att de, som i dylikt bolag förena sig, blifva benägne på samma gång att utestänga dem, som icke äro i ungefär samma förmögenhetsvilkor, och att, till ersättning för den stora ansvarigheten, i främsta rummet lägga an på en stor vinst af företaget för sig sjelfva.
Det stora flertalet får åtnöja sig med att insätta sina penningar emot en jemförelsevis låg ränta, i stället a'*t lä deltaga i vinsten af bankrörelsen; depositionerna i bankerna stiga till stora summor och föranleda svårigheter vid tider af hastiga rubbningar.
Den solidariska ansvarigheten förhindrar derjemte utländska kapital från att anläggas här i landet uti bankrörelse, ett hinder, som icke kan anses undanröjdt genom tillfället för främmande kapitalister att möjligen få ingå såsom commanditdelegare i sedelutgifvande banker.
Utländska kapitalister kunna nemligen knappast antagas vilja placera små summor i många särskilda inrättningar; men kommanditdelegare få inrymmas endast till bankernas halfva grundfondsbelopp och då stora banker här i landet väl komma att blifva få, lärer något deltagande af utländska kapitalister på denna väg, der de ej heller få i ringaste mån deltaga i förvaltningen, icke vara att påräkna.
Dä Utskottet af dessa skäl tillstyrker medgifvande att bilda banker med begränsad ansvarighet, anser Utskottet likväl att i allt fall vissa allmänna bestämmelser böra vid detta, liksom vid andra slag af företag, utaf lagen uppställas till allmänhetens betryggande mot de förluster, som genom sådana inrättningar kunna uppstå, och Utskottet föreslår derföre åtskilliga tillägg och modifikationer vid aktiebolags-lagens föreskrifter, hufvudsakligen såsom garantier, hvilka kunna ersätta den solidariska ansvarigheten.
En sådan garanti innebär det af Utskottet föreslagna förbehåll, att dylik banks grundfond skall utgöra minst Två millioner Riksdaler; ty för att sammanbringa ett så betydligt belopp erfordras ett ganska stort antal personer, hvilkas intresse manar dem att aktgifva på förvaltningen, som dessutom naturligen blifver föremål för en så mycket vidsträcktare offentlighet och uppmärksamhet, ju mera omfattande bankens verksamhet är.
En annan hufvudsaklig garanti ligger uti den kontroll, som af allmän myndighet utöfvas; och Utskottet föreslår i detta afseende Sammansatta Banko- och Lag-Utskottets Betänkande JW 2. 3 likartade föreskrifter, som för sedelutgifvande banker, äfven hvad angår bildandet af en reservfond, deponerande i allmänt förvar af en del utaf grundfonden samt inställande af bankrörelsen och bankens utredning när reservfond och tio procent af grundfonden gått förlorade.
För öfrigt föreslår Utskottet, att aktier icke få utställas till innehafvaren, utan endast till viss person eller firma; att åtminstone ett visst antal delegare bör vara svenske medborgare och att uppgift på delegarne skall af banken hållas tillgänglig för en hvar, sorn önskar kännedom om de personer, af hvilka bolaget utgöres; föreskrifter, som torde vara af någon betydelse med afseende på den moraliska garanti, hvilken otvifvelaktigt ligger i bolagsintressenternas personlighet.
Hänvisande till de stadganden, som det här nedan intagna förslaget till lag innehåller, torde Utskottet i öfrigt kunna inskränka sig till följande anmärkningar:
Den del af sedelutgifvande bankers grundfond, som skall nedläggas i grundfondshypothek, kan af dessa banker rörliggöras genom egna banksedlar, som till motsvarande belopp få utgifvas och för hvilkas inlösen är stadgad förmånsrätt i berörda del af grundfonden, som för sedlarne skall utgöra säkerhet.
Någon sådan säkerhet ifrågakommer ej för banker utan rätt att utgifva egna banksedlar; och då dessa blefve i sin rörelse alltför inskränkta, om de ej finge deri använda största delen af det sammanskjutna aktiekapitalet, har Utskottet ansett det vara tillräckligt, om allenast tio procent af grundfonden undantagas från affärsverksamheten och i förvar nedsättas.
Af denna anledning har Utskottet äfven, ehuru uppställande samma fordringar för antagligheten af värdepapper till grundfondshypothek, som i afseende pä sedelutgifvande banker, ansett obehöfligt att föreskrifva huru stor del af hypotheken bör utgöras af obligationer, utan lemnat fritt åt bolaget, att efter godtfinnande bestämma proportionen emellan sådana och intecknade förbindelser.
Utskottet för nu ifrågavarande banker föreslagit å ena sidan hufvudsakligen enahanda reglementariska och kontroll-stadganden, som för banker med sedelutgifningsrätt, och å den andra sådana bestämmelser i aktiebolags-lagen, som med den begränsade ansvarigheten sammanhänga.
Skälen, hvarföre Utskottet anser någon pröfning af Kongl. Majit, huruvida bankinrättning må vara för landet nyttig eller icke, i afseende på banker utan sedelutgifningsrätt ej böra utöfvas, torde framgå af den i det föregående antydda åsigt, att detta slags banker närmast äro hänförliga till andra aktiebolag med begränsad ansvarighet, vid hvilkas oktrojerande sådan pröfning icke ifrågakommer.
Till förebyggande af möjligheten att i form af depositionsbevis åstadkomma kreditpapper af samma beskaffenhet som banksedlar, föreslår Utskottet, att löpande förbindelser icke få af här ifrågavarande banker utfärdas, ställda att betalas vid anfordran eller å lägre belopp än 500 R:dr.
I öfverensstämmelse med nu anförda grunder, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer må dels för sin del besluta, dels ock hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla att, med upphäfvande af Kongl. Kungörelsen angående inrättande af enskilda banker eller diskonter af den 14 Januari 1824, i hvad densamma rörer 4 Sammansatta Banko- och Lag-Utskottets Betänkande ,Ns 2. banker utan rätt att utgifva egna banksedlar, samt Kongl. Förordningen angående vissa lagbestämmelser med afseende på enskilda banker af den 6 Oktober 1848, må utfärdas en så lydande:
Lag om enskilda banker utan rätt att utgifva egna banksedlar. § i.
De, som vilja ingå bolag, i ändamål att genom en vald styrelse drifva bankrörelse, utan rätt att utgifva egna banksedlar, skola hos Kongl. Majit om nådig tillåtelse dertill sig anmäla och dervid inlemna de af bolaget antagna bolagsreglor.
Befinnas dessa öfverensstämma med denna lag samt lag och förordningar i öfrigt, meddelas tillåtelse till bankrörelsens drifvande under en tid af högst tio år, räknade frän bankens öppnande.
Önskar bankbolag förlängning af oktrojen erhålla, gore i den ordning, som nu är^ sagd, ansökan derom aderton månader innan den löpande oktrojen tilländagår. § 2.
Delegare i sådant bankbolag, hvarom denna lag handlar, skola icke vara förbundne till ansvar för bolagets skulder med större belopp, än en hvar till bolagets grundfond insatt eller åtagit sig att insätta, derest de icke till vidare ansvarighet sig särskildt utfäst, eller, enligt denna lag, vidsträcktare ansvarighet kan komma att en eller annan delegare åligga. § 3.
Bland dem, hvilka om sådant bankbolag sig förena, skola finnas minst tjugu svenske medborgare. § 4.
Delegare vare berättigad att till annan person öfverlåta eganderätt till sina lotter; skolande likväl anmälan om sådan öfverlåtelse af den nye egaren hos bolagets styrelse göras. § 5. Mom. 1.
I banken skall finnas en förteckning öfver samtlige delegare, hvilken förteckning tillika skall innehålla uppgift om det antal lotter, en hvar innehar. Mom. 2.
I denna förteckning skola alla behörigen skedda och anmälda förändringar i eganderätt till lotter genast antecknas. Mom. 3.
En hvar, som sådant önskar, stände fritt att, å de tider banken hålles för allmänheten öppen, af denna förteckning taga kännedom, äfvensom att, emot afgift, erhålla till rigtigheten af vederbörande tjensteman bestyrkt utdrag derutur.
Sammansatta Banko- och Lag-Utskottets Betänkande ,JV$ 2. 5 § 6.
1 I BIHANG TILL PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm åren 1862 och 1868. —— ANDEA SAMLINGEN. 8sta Afdelningen: Rikets Ständers Revisorers samt Justitie-ombudsman3 Berättelser. 1801 urs Revistons-bcräUcker.
\ RIKETS HÖGLOFL.
STÄNDERS REVISORERS BERÄTTELSE om den år 1861 af dem verkställda granskning af STATS-VEBKETS samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1859; jemte de, i anledning af samma berättelse, infordrade och till KONGL. MAJ:T afgifna underdåniga Utlåtanden.
I följd af 7 § uti den för Rikets Ständers Revisorer den 17 April 1841 utfärdade instruktion, få undertecknade, till Stats-, Bauko- och Kiksgälds-verkens öfverseende i behörig ordning valde Revisorer, nu till Rikets Ständer afgifva berättelse om den granskning af stats-verkets tillstånd, styrelse och förvaltning för år 1859, hvilken, jemlikt 68 § riksdags-ordningen samt Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse den 17 nästlidne
Maj, bordt innevarande år verkställas.
Vid förrättningens början den 15 Augusti detta år, hafva Revisorerne, genom Kongl.
Finans-departementet, fått från nedan omförmälda verk och inrättningar emottaga berättelser om tillståndet och förvaltningen under revisionsåret af de till deras disposition ställda anslag, nemligen: från Kongl. Stats-kontoret, angående sjelfva stats-verket, det stämplade papperet, statens spanmålsförvaltning samt undsättningsanstalterna, » » Krig s-kollegium, » » Förvaltningen af Sjöärendena, » » Sundhets-kollegium, » » General-tullstyrelsen, » _» General-poststyrelsen, » Ofver-direktörs-ernbetet för Mynt- och Kontroll-verken, » Kongl.
Fångvårdsstyrelsen, » Kansler s-embetet vid Kongl. Krig s-akademien, » Kongl.
Direktionen öfver allmänna Garnisonssjukhuset, » » •
Direktionen för Civilstatens pensions-inrättning, » » Direktionen öfver Arméens dito, » » Konvoy-kommissariatet, » » Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, » » Skogsstyrelsen, » » Kommittéen för salpeter-ärendena, » » Öfver-intendents-embetet, » Stuteri-öfverstyrelsen, » Kongl.
Serafimer-ordens-gillet, y> »
Direktionen öfver Stockkolms allmänna barnhus, » » Direktionen Danviks hospital, » » Landtbruks-akademien, — 4 Bil.
A. till 1861 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 5. från Direktionen för Kongl. Theatern, » » för Teknologiska institutet, •
Chefs-embetet för Telegraf-verket, » Kongl.
Direktionen öfver Amiralitets-krigsmans-kassan, » Chefen för Statens jernvägsbyggnader; hvarjemte till Revisorerne blifvit öfverlemnade dels den berättelse, som särskildt i nåder förordnade Revisorer afgifvit rörande manufaktur- och ull-diskont-fondernas förvaltning år 1859, dels ock ett sammandrag af räkenskaperna för samma år öfver de under Kongl.
Kommerse-kollegium ställda fonder och särskilda medel.
Detta embetsverks förvaltningsåtgärder bestå uti disposition af de till riksstaten hörande medel, generelt, enligt den af Rikets
Ständer uppgjorda statsreglering och gällande författningar, samt specielt efter Kongl. Maj:ts för särskilda fall meddelade nådiga föreskrifter.
Till dessa förvaltningsåtgärder komma vidare befattningen med stats-verkets ordinarie spanmålsrörelse, redovisningen för de till undsättning vid missväxtår anslagna medel, summariska kontrollen öfver indrifvandet och levereringen af kronouppbörden jemte restantierne derå, inseendet öfver Ivarta-sigillata-verket samt Krono inspektionen i Avesta, äfvensom ötverinseendet å Mynt- och Kontroll-verken.
Icke heller från Revisorernes sida har densamma föranledt till någon erinran; börande Revisorerne tvärtom vitsorda, att såväl nämnda hufvudbok som Kongl.
StatS-kontorets öfriga räkenskaper fortfarande äro förda med synnerlig noggrannhet och ordning. § 2.
Stats-kontoret Jonas Theodor Spongberg, under bemälda embetsverks inseende, är sysselsatt, få, med hänvisning till hvad Rikets Ständers Revisorers berättelser för åren 1859 och 1860 i detta ämne innehålla, nu församlade Revisorer anmäla, att, sedan Kongl. Stats-kontoret och Kongl.
Kammar-rätten i Augusti månad förlidet år undfått Debet.
Dito af bergseffekter Utlånta medel ;...
Utestående krouo-uppbörd:
Levererad inom den 31 Augusti 1859 Resterande den 1 September samma år Förskotter Anmärkta poster Proprie-balansex-' i Fordringar S:r Krono-uppbörd för år 1859 \
Uppbörd för extra stats-regleringen Leverenngar Utgående balans:
Qfverlevereringar Återstående utgifter ....
Skulder Stafs- oell Riks- « gälds-medel.
( JJlverse medel. 8,740,347-58 373,702! 6 90,442 70] 860,400 70 19,306,689 25 9,072,143 84! 374,208 60‘ 4,016,699 25 5,545 77 214,556 59 9,614,804 91 Medel, hvilka uti riks-liufvudboken endast upptagas i balanserna.
S u m i 349,673 80i 39,488 37ä 766,954 53.269,541 25 33.273,134 82 4.376 59, 4,011,47069] 211,985 22 60: 9,856,975 373,702 129,931 860,400:70) 23,530,144 941 Creelit.
Qfverlevereringar 6] Återstående utgifter 7!
Skulder 10,070 40] 229 2,042,255 15 23,23126 2,288,945 38 8,765,364 8 1,061,710142] 13,804 18] 26 4,162 77] 1,257,620 33 2,058,642 59j 2,143,2531 4] 10,143,9241 388,241 6,658,980 40 5,545 77 241,950,62 11,903,750 29 Stats- och Riksgälds-medel.
4,441 98 680,428 28 33,993,168 61' 64,093,547 92] J36,674.008Q 9j 4,37659, Afskrifning Afkortning Anordning:
Enligt riks-staten r » extra stats-regleringen Utom stat Sjr 34, 78,038 87] Medel, hvilka uti riks-hufvudboken endast upptagas i balanserna. 12,871 63] 307,432 67| 320,304 30 1,046.839 55! 27,583,807 54! 10,691,992 23 2.818,858,45 8,015 79 342,755 3 36^04,081(71 S:r : 37,154,852 53: 2,260,622 2 2,260,622 2 Leveren, ingar..
Sa- 41,094,658 22 93,470 34 37 50 1,046,232 24: 584 91 II 584 91 15Ö}—1 77.674 6 54,498:93 1,046.232 24 Utgående balans: 2,477 375,740 378,217 89 34 99 10,527 86' 342,755! 3 37,179,822:52! 37,533,105 41 Summa 123,701,90519] 10,401^202 30| 6,462,552 64] 140,565,660] 13 Kontant behållning Inventariers värden Behållning af spanmål
Dito af bergseffekter Utlånta medel Utestående krono-uppbörd: ^ Levererad inom den 31 Augusti 1860 Resterande den 1 September samma år Förskotter Anmärkta poster ; Proprie-balanser !
Fordringar ~ S:r 6,694.339 45 359,472 64] 82,392 665,544 16,825,060 7,05.8,2 4 701 381,917 51' 4,491,247 99] 3,653 96j 215,55047 10,104,924; 14 46,882,36S;55 245,939 98 42.552 34 3,961,98517 2,360,227 29] 596 82| 23,614 13; 2,306,242 19, 8,941,157]92 Summa] 123,701 J)05 19| 10,401,202:30 54,498f93 4.697,562 55 341,936 20| Sumi 17,898 52 680,428 28 34,300,601 28 34,998,928] 81 93,620 34 1,124,551 11, 27,583,807 10,691,992 3,919,589 62] 42,195,389 39| 4,697,56255] 173,435(16 1,092,831 13,061 ' 59 40 4,052j69 _ 6,706! 4 1,632,082 19 6,462,552 64 7,282,215 63 359,472 6^ 124,944 5L 665,544 94 20,960,480 91 8,151,095 394,979 6,851,534 4,250 243,217 29] 12,417,872 37 57,455,608661 140,565,660 U f Bil.
B. till 1861 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 5.
Stats-verkets grund Debet.
Behållning af spanmål och proviant 90,442: 70.
Levererad inom den 31 Augusti 1859- 6,865,857: 24.
Återstoden af 1842 års statsfyllnadssumma 675:
— Brister i 1858 års statsreglering 794,903: 46. 795,578: 46.
Ofverlevereringar 4,076: 60.
Återstående utgifter, enligt riks-stat 680,428: 28.
Reservationer å extra statsanslag 1,336,012: 90.
— Andel i öfverskott och besparingar:
För år 1856 1,500,000: — » » 1857 4,489,983: 79. 5,989,983: 79. 6,956 183: 79 1 aIlmänhet 3,341,230: 70. 22.096.479: 37. 22,780,984: 25.
Utgörande netto Summa 5,014,809 5,014,809 45 45 fond för år 1859.
Kontanta behållningar g ggg.
Inventariers värden 359 472’ 64 Behållning af spanmål och proviant g2 392- 17
Dito af bergseffekter gg5 544; 94 Utlånta medel 5,92o’o78: 58.
Levererad inom den 31 Augusti 1860 4 722,834: 2.
Resterande den 1 September samma år 340,795: 77. Förskotter Anmärkta poster 5,063,629: 79. 4,483,039: 30. 3,653: 96.
Proprie-balanser , ,... .... 189 976* 91 Fordringar:
Återstoden af 1842 års statsfyllnadssumma
För år 1858 » » 1859 675: 794,903: 46. 822,951: 63. ] ,617,855: 9. 1,618,530: 9.
I allmänhet 850,014: 56. 2,468,544: 65. 25,313,988: 66 Efter afdrag af: 6,742: 97. Ofverlevereringar Återstående utgifter, enligt riks-stat 342,755: 3.
Resterande den 1 September 1860 340,795: 77.
Proprie-balanser 185,325: 5. 526,120: 82. ll,404,658: 45.
Reservationer å extra statsanslag 1.625,369: 40.
Till riksgälds-verkets fond: 1858 och 1859 årens bidrag till bestridande af de på Riksgälds-kontoret anvisade utgifter • 1,932,400:
— Andel i öfverskott och besparingar för år 1857 2,400,000: — 4,332,400: — I allmänhet 2,587,253: 36. 19,949,681: 21. 20,299,179: 21.
Utgörande netto Summa 5,014,809 45 5,014,80945 Bilaga Litt.
C. till 1861 års revisions-berättelse angående statsverket, sid. 5. • « Ordinarie Stats-reglerings- fonden för år 1859.
O ebet.
Reservationer å riksstats-anslag 9,943,160: 2.
Proprie-balanser, , 182,983:^8. 519,891: 96.
Hufvudtitlarnes enskilda uppbördsmedel 544,580: 98. 29 608 795- 17 Riksgälds-verkets fond: « Brist i statsregleringens tillgångar 822,951: 63.
Summa 10,463,051 98 30,431,746 40,894,798 80 78 Credit•
A l:sta hufvudtiteln » 2:dra dito , 2.063.298:^30.
» 3;dje dito 511,258: 74.
» 4:de dito 9,153,568: 95.
» 5:te dito 3,119,295: 25.
» 6:te dito 2,327,152: 31.
» 7:de dito » 8:de dito » 9:de dito Utom hufvudtitlarne 27,583,807: 54. 28,523,940: 33.
— Utgående balans:
Odisponible uppbördsmedel den 1 September 1860, nemligen: Restantier 340,795: 77.
Proprie-balanser 185,325: 5. 526,120: 82.
Summa 29,490,140 33 11,404,658 45 40,894,79878 om ■ r- x: r f re i (‘f* ■°- s;11> tP- *> h r> n i fn O ,$>$% sfoftJw^jw tv&taii.'v;• vv-artoifcJttVt mm \cV%\ iVsi ^ .Ms • v>\»v>Vsi\
.CT :SÉ 1,0*6 .£b :04Cf££c,8£ -*": ££0M,0e*>RS - 5,96?. .6 :T50.*i£S,I .( :8QS ■ :■• t ♦T :8g£,IIö .56 89c,£61,6 ,c2 :cC%GII,F 162,789,* .28 :8£ .cTI.e •. tvt s\hjj &!WH« Miemo/lci »laiisv-xtBi?, : iBsninJiojiiy $mfilibb0v)0xf moiTJ : fcrtcft ».iattarn-A-ijmyttu iq»& 1* abtmbiiiasd lii) jpsibid bi.s 6ÖP1 isJlisjuaJ*;?. 9b«3ivnÄ Jrioinovl : srraftrsj:, -tiBia .2 ;09I,C*6,6 -'....J,:....7;. .. .si?:!
Å oiib jsib:£ .81 :806,9££ oiib 9{b£ (( <6! 190,£9^,01: -96 : 168,612 .87 :£86,£8I oiib ob:b (' oiib 9i:c ’ oiib oi: 9. oiib c .97 .7*8,578,6 oiib )b:H •
M :99£,16I,«I oiib ob:6 .71 :26T,808,6S .86 :08ö,**ö 08 9K,1£*,0£ tU' :IÖR'SS*'’ .isdntt :ln .obriojilftnd ,gnr.gni ?.n,-6581 biv gninlliidad ?.riobno>l gr,hiij;-Ki*l?.fdh * aoiioiJisvi!».*»}!
:noail0!9ii ,6281 nnd/naiqsö I nob labsmab-iödqqu sldiaoqaibO . loiinBir.oH . tiMiMtiad-9hq<>i*I : tsSnmoAni »is-itsu fAiAr. loJeiftifuirii anjHiibiO oiib aiuaibio atJiH hbamzbiödqqu Jtbli dfn?» fwuiliiibovliifl : i)»o\ ijqpijigliii ansgnnnljSiAiiii* i lahl! .£9 tTf.ö,878,01 •TT :ö8Y,04£ «MÄii 4_ggL ;8T'8eT,*4?8f0*- Äinmna : ejwind - sjB'än«-8}4si«3ih isrtoilfivmafl :n9§ilm9a ,0981 ladareiqsE I c®b isbsnrébrödqqn 9ldfnoq?.ibO iaiifi.ci?.nH is^aJBljsd-flhqoil 87,867,*68,o* »axmoS Bilaga Litt.
D. till 1861 års revisions-berättelse. avgående stats-verket, sid. 5.
4,597,000 132,777 75 I 153,95094 6,784 6 4,876,944 63 1,512,050 126,288 56,855 94 6,651; 52 1,688,542 42 6,600 _ __ 35 82 6,635 32 308,000 80 47 12,223 64 320,304 11 Silfver-tionde, myntarelön och slagskatt - Kopparränta 15.000 70.000 150,000 9,043 38,628 64 38 2,364 18 — 12,635 82 79,043 64 188.62838 1,300 8,106 97 9,406 548,147 97 520,000 28,147 56 56 85,000 8,729 70 93,729 70 Kavalleri-regementenas hästvakans-spanniål *.
>* 280,350 181 14 15,695 82 296,226 96 29,000 383 76 _ 29,383 76 6,000 4,675 52 10,675 52 Yakansafgifter af nyroterad jord 43.000 12.000 16,311 6,230 73 59,311 18,230 26,597 73 48 —_ 48 26,500 _ 97 2 2 60,000 — 10,784 10 70,784 10 210,000 20,000 180,000 — 195,042 47 14,957 23,267 53 3,267 65 65 262,203 91 — 442,203 91 22,000 _ 302 17 22,302 17 8,000 1 7,25987 82,106 12 15.259 86 30,000 \ • 112.106 12 5,000 148-22 — 5,148 22 S:r 8,196,800 521,531 27 462,985 5 197,406 65 13,435 58 8,970,474 9 Extra ordinarie inkomster: . 9,500,000 400 317,819 66 1,458,808 209 54 11,276,628 6t 9 20 Postmedel 727,500 1,:: 00,000 6,750,000 801,037 • 51 ] 1.528,537 ; 1,532,940 4,809,044 51 Karta-sigillata-medel \
Bränvinsafgift : ; — 7 232,940 87 1,940,955 94 — 87 6 S:r 18,277,900 — 1,118,857 17 1,691,958 41 1,940,955 94 19,147,759 64 Hufvudtitlarnes uppbördsmedel: 1 2:dra hufvudtiteln 474 156,718 32,432 127.396 54,063 173,114 79 18 99 47479 156,71818 32,43222 127,396 19 54,06376 I7T na Il « 4-de dito * 6-te dito | 7'de dito ■■ 19 76 65 i 8:de dito | 9:de dito . V.f S:r I I.
.lil. 544,199 79 544,199 79 S:r - I 9 1 QAQ Aa 9 1QQ QR9 KÖ Afgå — 2,138,36259 2,138,362 59 —— Summa 26,474,700 2,184,588 23 [6,580 87 — 13,435 58 28,662,433 52 Bilaga Litt.
E. till 1861 års revisions-berättelse, angående stats-verket., »id. 5.
Extra statsreglerings- fonden för år 1859.
Debet»
Hos stats-verket 1,336,012: 90. » riksgälds-verket 4,321,164: 32.
I 5,657,177j22i Biksgälds-verkets fond:
Extra statsreglerings fondens inkomster:
Uppbörd 9,759,600: 59. 4'376: 59 i 9,763,98618 Summa 15,421,1*3 40 Credit.
Fängelsernas förbättrande .
Dito till sjös ....
Fyr- och båkväsendet 240,334: 35. 807,888: 15. 322,752: 92. 167,097: 16.
Folkundervisningen 900:
— Diverse anslag 1,169,586: 59. 10,691,992: 23.
Riksgälds-verket» fond:
A diverse extra stats-anslag uppkomna besparingar Utgående balans: * Fondens behållning vid 1859 års slut, bestående af: •
Hos stats-verket » riksgälds-verket 287,494: 56. 10 ,979,486|7S 1,625,369: 40. 2,816,307: 21.J 4,441,676161 Summa 15,421,16340 Bilaga Litt:
T. till 1861 års revisions-berättelse angående siats-verket, sid. 5.
Bidrag tili bestridande af de på Riksgälds-kontoret anvisade utgifter för år 1859 Extra statsregleringsfonden: / o A diverse extra stats-anslag uppkomna besparingar Fondens inkomster Allmän bevillning
Tidningsstämplings-afgift - Kortstämplings- dito Observationsmedel Skatterätts dito Manufaktur-diskontens vinstmedel Bankovinst Intressemedel Depositionsmedel Extra, inkomster Utgående balans:
För år 1858 794,903: 46. » » 1859 822.951: 63. 675; — 1,617,855: 9. 1,618,530: 9.
I allmänhet >••• 28,265,898: 26. 966,200: — 287,494: 56. 2,512,217: 82. 47,627: 36. 67,938: — 10,552: 35. 11,707: 58. 21,000: — 500,000: — 413,332: 26. 2,841: 15. 77.123: 13. 3,664,339: 65. 1,272: 82. 32,700,735: 56. 32,702,008: 38. efter afdrag af:
Utlånta medel 10,904,982:
Utestående kronouppbörd den 31 December 1859 : Levererad inom den 31 Augusti 1860 2,335,430: 68.
Resterande den 1 September samma år _ 41,121: 74.
Hos stats-verkets grundfond: 616,683: 73. 2,376,552: 42. 8,208: 69. 25,573: 56. 4,918,034 21 Bidrag till bestridande af de å Riksgälds-kontoret anvisade utgifter för åren 1858 och 1859 1,932,400:
— Andel i öfverskott och besparingar för år 1857 .... 2,400,000:
— I allmänhet 4,332,400: — 3,303,979: 49. 7,636,379: 49. 21,568.379: 89. 11,133,628 49 Summa I 16,0,51,662 70 Credit.
Till stats-verkets grundfond: o o Återstod a 1842 års statsfyllnadssumma ..
Till extra statsregleringsfonden: 365: 38. 675: — 794,903: 46. 795,578: 46.
I allmänhet 22,900,175: 66. 28,016,918: 44. 28,017,283: 82. efter afdrag af:
Utlånta medel ; 13,725.643: 93.
Resterande den 1 September samma år 37,300: 42. 2,243,587: 2.
Förskotter 3,382: 73.
Proprie-balanser 26,618: 8.
Bidrag till bestridande af de å Riksgälds-kontoret anvisade utgifter för år 1858 966,200:
— Andel i öfverskott och besparingar; För år 1856 1,500,000: — * M 1857 4,489,983: JT9. 5,989,983: 79.
I allmänhet . 6,956,183: 79. 966,389: 49. 7,922,573: 28. 25,473,747: 55.
Extra stats-anslag 822,951; 63. 9,759,609: 59.
Anordning ä riksgälds-verkets inkomster:
Afkortning 1 106,706: 76.
Anordning 2,818,858: 45. 2,925,565: 21.
Summa 2,543,536 27 13,508,126 43 16,051,662170 nådig befallning atfc afgifva gemensamt underdånigt utlåtande öfver de af bemälde
Kamererare då uppgjorda räkenskaps-forinulärer till hufvudredogörelsen för länet eller landsboken, för länens special-redogörelser oell till ett sammandrag af Landtränteriets utgifter, Kollegiekna, för fullgörande af denna nådiga befallning, den 13 påföljande
Maj:ts Befallningshafvande, med anmodan att förelägga vederbörande Lands-kontor att, inom 6 veckor efter delfåendet af handlingarne, afgifva utlåtande i frågan samt att derefter med detta jemte eget yttrande i ämnet till Kollegierna inkomma, och att, efter hvad Revisorerne inheintat, intill denna dag så beskaffade yttranden blifvit från 13 län aflemnade; att Kamereraren Spongberg sedermera uppgjort och den 8 Augusti innevarande år till Kongl.
Stats-kontoret öfverlemnat. förslag till hufvudbok för Kongl. Krig s-kollegium, hvilket förslag den 14 i samma månad blifvit till Kongl. Maj:t i underdånighet insändt, med hemställan, att, sedan Kongl.