Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lärdomens och den sanna vetenskaplighetens förkofran vid Högskolorna och som en följd deraf äfven i Samhället, tror jag ännu mera motarbetas, just genom den stora mängden af examina inom alla falkuteter.
Utom andra föreskrifna lärdomsprof, såsom de offentliga Latinska stilöfningarne och Disputationerne, uppgår sammanlagde antalet af examina vid Universiteten till 20, deribland dock icke Studentexamen och de mångfaldiga examina med Stipendiaterne äro inberäknade.
Att en sådan mängd af prof och förhör är öfverflödig och slutligen skall urarta till blotta formaliteter, tidsödande för Lä - 4:de Sami. 5 Band. 4s 658 Stats-Utskottets
Betänkande^ rarne och dessutom förknippade med Betydlig kostnad för Lärjungarue, lär jag väl ej behöfva bevisa; och att Lexläsning i stället för rent vetenskapligt
Studium för vetenskapens egen skuld deraf å andra sidan skall blifva en följd, torde lika klart inses.
De djupt ingripande brister i Universitelsförfattningen, som jag ihär ofvanföre i korthet vidrört, torde vara tillräck— lige för att visa angelägenheten af den allmänna Revisionen, som jag vågar tillstyrka Rikets Ständer att i underdånighet begära
Men jag kan ej lemna detta i min tanka så högst vigtiga ämne, utan att dertill foga någre anmärkningar i afsigt att ännu klarare visa nödvändigheten, att den ifrågavarande undersökningen äfven utsträckes till Högskolorna.
Jag gör visst icke anspråk att fullständigt här upptaga alla de större eller mindre brister, som, utom de ofvan uppräknade, synas vidlåda Universitets-författningen, och hvilka torde förtjena att afhjelpas; men ännu en eller annan af de mera magtpåliggande borde jag ej böra underlåta, att här i ett sammanhang framställa.
Vid åtskilliga, om ej de flesta, mest berömda Tyska Protestantiska Universitet Stat s-Utskottets Betänkan elen.
659 ter är det ålagdt de af Staten lönade Lärarne, att till ledning för deras åhörare och en lättare uppfattning vid den mundtliga föredragningen af trycket utgifva så kallade dictater eller handböcker för föreläsningarne, hvilka skrifter vanligtvis uppställas i den form, att de kunna studeras för sig sjelfva och äfven med fördel begagnas af dea bildade Allmänheten.
Saknaden af ett sådant stadgande anser jag vara en verklig brist i vår Universitetsförfatlning, och införandet af detta bruk vid vissa Läroskolar äfven hos oss skulle vara till stor nytta ej blott för den studerande ungdomen, utan äfven som en tjenlig anledning för de Akademiske
Lärår ne att såsom-lärde, medelst skrifters lifgifvande på modersmålet, mera än hittills skett, arbeta för den fosterländska litteraturen och för allmänhetens bildning.
Denna fordran synes ej vara obillig, då den Akademiska Läraren ej blott eger tjenstepligten som Tjensteman att hålla föreläsningar, utan äfven bör erkänna andra högre förbindelser såsom Lärd, sträckande sig utom den trånga kretsen af hans Auditorium.
Saknaden af Lärofrihet anser jag vata en annan väsendtlig brist i Svenska Universitetförfattningen, dermed förstår, (töo S tats-Utskottet s Betänkanden. jag: att utom de på Stat aflönade Akademiske Lärare, endast de af Professorerne kallade
Docenter ega rättighet att efter publikt anslag hålla föreläsningar, enskilde eller offentliga i någon vetenskap.
Denna uteslutande rättighet hos Professorerne att genom det af dem, hvar och en särskild i sin vetenskap, beroende valet af Docenter, göra hela Akademiska undervisningen beroende af deras individuella åsigter, anser jag vara alldeles oförenlig med ideen af sann Akademisk frihet.
Också är detta band längesedan upphäfdt vid Tysklands och Skottlands berömde Universiteter.
Vid de Tyska är hvarje Lärd, som erhållit
Doetors värdighet, berättigad, att utan någon kallelse af en Professor, uppträda såsom Akademisk Lärare i första graden, mera blifver en följd af förmansgunsl, än af egen skicklighet; att en erkänd öfverlägsen talent kan afhållas från Akademiska banan, emedan dess åsigter icke öfverensstämma med Professorens i vetenskapen; att en verklig täflan tillbakahålles och att nepotism och andra föga bättre bevekelsegrunder på sådant sätt kunna göra oskicklighet och föråldrade system ärftliga vid Läroskolorna, lärer allt vara klart, och må hända äfven af erfarenheten någon gång besannadt. Stats-Utskottets Betänkanden. 661
Ea bland de hufvudsaklige bristerne vid de begge Svenske Universileterne är också utan tvifvel det ringa anta'
Läroskolor sora finnas i de Juridiska Fakulteterne.
I Upsala finnas ej mera än tvenne Juridiska Professioner, och i Lund blott en; På samma sätt finnes i Upsala för Allmänna Historien och Fäderneslandets, blott en enda Lärostol.
Denna brist skulle kanhända kunna afhjelpas genom Adjunktbeställningarnes indragning och sammanslående till nya professioner, om en sann Akademisk lärofrihet, såsom vid de Tyska och Skottska Universiteten, gjorde Adjunkturerne öfverflödige.
Innan jag slutar dessa anmärkningar, torde jag ej heller böra lemna obemäld olämpligheten af de långa Akademiska sommarferierne, som räcka nära fyra månader, och som jag tror tarfva en annan reglering.
På dessa grunder hoppas jag, ehuru ofullkomligt, hafva visat nödvändigheten att vid verkställigheten af Riksens Ständers redan 1809 framförda önskan om undersökning af Läroverken, denna måste utsträckas äfven till de Högre Läroverken, samt Tillstyrker alltså bifall till Herr von Hohenhausens Motion. 66 a Stats-TJtskottets Betänkan deri; Ucli skulle denna Reservation medfölja Betänkandet till de Respective RiksS tåliden. som ofvan.
Ex Protocollo. J. C.
LORICH.
N:o 573.
Ständers Statssamt Bevillnings - Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Abr. J. Hiessleiters Memorial, angående så väl minskning uti Stämpelafgiften för Spelkort, som förändring i afseende på sättet för Kort-Bevillnings - SStat s-Utskottets Betan kan den. 663 Stämplingens verkställande m. m. Jemte ProtocollsUtdrag af den 3:clje sistl.
Mars liar Vällofl.
BorgareStåndel tili Statsoch BevillningsUlskotten remitterat elt Memorial af Riksdags-Fullmägligen för Stockholms SLad Herr Ahl’. J. Hiessleiter, deruti föreslås: 1:0
Ätt då, i anseende till ej mindre kostnaden för det till goda korts tillverkande erforderlige papper, än ock den vid i8/2 års
Riksdag fastställde förhöjning i Bevil! nings - afgift en för Spelkort, desse skola blifva för Fabrikanten så dyre, att vid försäljningen deraf ingen vinst kan för honom påräknas, hvaraf ock följden varit att halfva antalet af Kort-Fabrikanter antingen nedlagt sin rörelse eller ock gjort Cession, hvaremot för Lurendrägaren öppnats ett vidsträcktare fält att genom oloflig försäljning af Utländska kort på ett högst känbart sätt minska FabriksSocieletens afsättning; den i nyssnämnde års Bevillnings-Fprordning fastställde Beyillnings-afgift för Spelkort af 3 sk. för hvarje kortlek måtte varda nedsatt, •1 664 Stats-Utskottets Betänkanden. 3,0
Att då det nu brukliga sättet för Kort-Bevillnings-Stämplingens verkställande förorsakar för Fabrikanterne mycken omgång och tidsspillan, i så måtto, att, innan någon Stämpling kan erhållas, Bevilluings-afgiflen skall i Rikets Ständers Bank insättas, och Attesten derå aflemnas till Barnhus-Directionen, som då påsätter första Stämpeln å Hjärter Ess, och hvarifrån de stämplade kortbladen skola åter hemföras och utsorteras å de dertill hörande kortlekar, hvilka sedan mäste lösa uppskiekas till Hall-Rätten, hvarest först de stämplade korten med en ytterligare stämpel förses och jemte de öfrige å stället af medhafvande arbetare under HallRätts-Beljeningens tillsyn måse inpackas, sammanklistras samt med Fabriksidkarens tryckta namn förses, då ändtligen sista Stämpeln på Convulutet erhålles; den förändring uti Stämplingssättet måtte tillstyrkas att Spelkort, likasom andre Stämpelbare varor, måtte först få färdiggöras och i sine Convolut inpackas, samt sedermera utanpå det med Fabrikantens namn försedda Convolutet en Stämpel mot viss afgift erhållas vid Hall-Rätten, hvarest Barnhuset kunde uppbära sin andel af Bevillnings-afgiftenj eller om Barnhus-Directionen nöd' S ta ts-Utsko 11 e ts Be tänka liden.
665 nödvändigt sjelf vill sin Stämpel påsätta, Directionen vara förpligtad alt hafva en behörig
Tjensteman eller Betjenl anställd, som vid anfordran och emottagande af Stämpel-afgiften skulle infinna sig vid Fabriken och der på yttre
Convolulet å de till stämpling angifne kortlekar påsätta den erforderlige Stämpeln.
Och 3:o Att i Sverige tillverkade och Hallstämplade Spelkort måtte, utan alt förut med Bevillnings-Stämpel förses eller med afgift derföre beläggas, få, i likhet med andre Svenske Fabriks-tillverkningar till Utrikes ort exporteras.
Detta allt hafva Utskotten behörigen öfvervägat; Och får Bevillnings-Ulskottet, lill hvars pröfning frågan om nedsättning af Bevillnings-afgiften hörer, forida! a, det
Utskottet icke funnit sig af någre verkande skäl föranledt, att i denna Bevillningsafgift af Spelkort, som, utom den hälft deraf, hvilken till Riksgälds-Contoiret ingår, i öfrigt är anslagen tili välgörande ändamål, tillstyrka någon nedsättning.
Hvad dernäst angår de af Herr Hiessleiter föreslagne förändringar i sjelf - 4:deSaml. 5 Band. 666 Stats-Utskottets Betänkan den. va Stämplings-sältet, så anse Utskotten detta ämne visserligen förtjena uppmärksamhet, så vida, med bibehållande af en högst nödig
Controli mot underslef i detta hänseende, det åsyftade ändamålet af en mera enkel method Jor Stämplingen kunde vinnas; hvilket dock, sedan Stämplingen nu mera icke verkställes vid något Rikets Ständers Verk, torde böra på Kongl. Maj:ts pröfning och godtfinnande få ankomma.
Beträffande Herr Hiessleiters yrkande om en mera fri export af Svenska Spelkort, så få Utskotten, hvad i denna del blifvit föreslagit, i så måtto tillstyrka, att den Fabrikant, som exporterar, i Sverige tillverkade, Spelkort, må, om han ifrån, den Utrikes ort, dit så beskaffade Spelkort blifvit afsande, med Svensk Handels-Agents eller annat af Kongl.
Commerce-Collegium godkändt bevis kan intyga att desamme försedde ej allenast med vanlig Hallstämpel utan ock med Svensk Bevillnings-Slämpel, tili försäljning der blifvit upplagde, vara berättigad att erhålla restitution af den utbetalde Bevillnings-afgiften; hvarom, i händelse Rikets Högloflige Ständer härutinnan med Utskotten instämma, underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t torde böra göras. Stats-Utskot tets Betänkandeil. 667 Vidkommande i öfrigt livad Herr Hiessleiter anfört angående underslef, sorn, till Kortfabrikernes stora skada, skall öfvas medelst försäljning af gamla renoverade Spelkort, så är detta ett ämne, hvarmed Utskotten icke kunna taga någon befattning.
Och varder detta allt Rikets llcjglofl.
Ständers eget bepröfvande vördsamt undcrställdt.
Stockholm den 18 October i8a3.
K:o 574.
Ankom den 1 Nov. 1823.
Rikets Högloflige Ständers Statsoch Banco £/tskotts Memorial angående tiden för nästa Revision af Stats- Ban - K 668 Sta ts-U t sk o 11 et.
Bet än kan den. co- och Riksgäldsverkens Räkenskaper.
Då Rikets Ständer, likmätigt 68 §. uti Riksdags-Ordningen af den 10 Februarii 181O, brira utsätta tiden för den näst efter innevarande Riksdag påföljande Revision af Stats- Banco- och Riksgälds-Verkens Räkenskaper och Förvaltning, samt de Revisorer, hvilka, i den ordning Stånden hvart för sig lämpeligast finna, dertill varda utsedde, böra till denna Revisions-förrätlning af Konungen kallas; hemta Utskotten, så väl häraf, som af hvad omförmälde §. uti Riksdags-Ordningen för öfrigt innehåller, anledning att vördsamt föreslå det tiden för nästa sammanträde af Rikets Ständers, till granskning af Stats- Banco- och Riksgälds-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning, utsedde Revisorer, må blifva utsatt till den i5 September i8a5; då tvenne års afslutade Räkenskaper blifva att tillgå; samt att delta mätte genom underdånig skrifvelse blifva hos Kongl. Maj:t af Riksens Ständer anmäldt.
Stockholm den 28 Oct. 1823.
Stat s-U ts kottets Beta n kan de 11.
G69 JNT:o 575. i Ankom den 6 Nov. 1833- Riksens Höglofi.
Ständers StatsBanco-, saint Allmänna Besvärs- och Ekonomi- £/tskot,ts Utlåtande, rörande anslaget för Strömrensningarne samt öfver åtskillige dermed gemenskap egande Motioner.
Jemte det förenade Utskotten erhållit Remiss uppå Riksens Ständers år 1823 församlade Revisorers från Trycket utgifne Berättelse, angående förvaltningen af de, vid sista Riksdag, till Strömrensningar m, m. anvisade medel, hafva Utskotten, i fråga om hvad nu för så beskaffade behof bör anslås, fått emottaga nedannämnde Motioner, nemligen: 670 Stats-Utsktotets Betan kan tlen.
Stats- och Banco-Utskotten. 1:0 Ett Memorial af Herr Lagerhjelm, som tillstyrkt bibehållandet af nuvarande anslag till oförändradt belopp. 2:0 Ett Memorial af Herr Grefve von Rosen, C. A., af innehåll, att det Creditiv på 100,000 R:dr årligen, som blifvit lemnadt Regeringen tili befrämjande af Strömrensningar och lättade transporter, med hvad mera som kan leda till uppmuntran af en ökad production, målte än vidare fortfara, såsom ostridigt förtjenande förtjenande första rummet bland de anslag, sorn för Näringarnes uppbjelpande kunna beviljas. 3:o Ett af Riksdsgs-Fullmägtigen för Piteå, Herr Lagmannen Ullberg, ingifvet Memorial, hvaruti an föres, huruledes Piteå Stads Handel och Sjöfart skola möta stort hinder genom Piteå-Elfvens årliga uppgrundning, och särdeles derigenom, att vid denna Elfs utlopp i Hafvet, eller nedanföre det så kallade Piteå-Sundet, som är enda inloppet till Staden, samt 1 och en fjerndels mil derifrån beläget, danats en Sandbank, hvilken lastade Fartyg icke kunna öfversegla, hvarföre och både lastningar och lossningar måste verkställas på.
Stats-Uts kottets Betänkanden. 671 öppen redd, dervid både Folk och Gods äro mycken fara underkastade; Och som kostnaderne vid denna Banks borttagande genom muddring, samt vid Elfvens rensning, hvilket senare arbete, i anseende till den lättade communicationen med ofvanliggande betydliga Sågverk, skulle ansenligen medverka till Stadens uppkomst och förkofran, icke kunde bestridas med Stadens Innevånares inskränkta tillgångar, har Herr Lagmannen, å Borgerskapets vägnar, begärt, det ett anslag af 3ooo R:dr årligen, intill nästa Riksdag, måtte för det uppgifne ändamålet varda beviljadt. 4:o Ett Memorial af Riksdagsfullmägtigen Petter Andersson från Hallands Län, som, under anförande, alt de af Rikets församlade Ständer, till Strömrensningar beviljade 100,000 R:dr årligen, icke kunnat för nyttigare företag anvisas, hemställt, att della anslag måtte ytterligare fortfara, dock med den utsträckning af gränsen för dess användande, att alla Orter i Riket måtte känna fördelarne deraf, och således äfven Halland, som vöre genomskuret af många betydliga Elfvar och vattudrag, hvilka med lätthet kunde göras segelbara; Uti hvilken framställning Börje Börjesson från samma
Län sig förenat ; Äfvensom ftiksdags-Fullmägtige Johan Ja - 672 Stat s-U tskottets Betänkan den. cob Rutberg från Norrbottens, Joban Longberg frän Gefleborgs, Jan Ericsson från Stora Kopparbergs och Daniel Nordqvist från Vermlands
Län, hvar för sig, yrkat, alt någon del af Allmänna Strömrensningsfonden måtte användas till Elfvars upp^ rensning och lättade Transporters öppnande i deras hemorter; — samt Stats-, och Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten. 5:o Ett Memorial af Riksdags-Fullmägtige från Stora Kopparbergs
Län Eric Andersson och Joban Ericsson hvilka begge framställt nödvändigheten af Medels anslående lill Strömrensningar i nämnde Län, och särdeles till upprensande af Dahl-Elfvens samt någre Åar, hvilka genomlöpa Malugns Socken i Vester-Dalarne. 6:0
Ett anförande af Riksdagsfullmägtigen Carl Henricsson Bergman, som anfört, att Strömrensmngs-Commi tte'n ännu icke sträckt sine åtgärder till den delen af Norra Helsingeland, hvarest nya farleders öppnande skulle vara af särdeles inflytande på Ortens Innevånares väl - stånd Stats-Uts kottets
Bet änka nelen 67 3 stånd, och dervid uppmärksamheler, erter hans tanka, företrädesvis borde fästas å en Communications Öppnande emellan NorrIggesund, som är en Vik af Östersjön, samt Sjöarne Södra och Norra Dellarne, och derifrån vidare uppåt Svåga Elf tili Borgsjö Socken uti Medelpad; Varandes för delta arbete äskadt ett särskilt Stats-anslag.
Dessutom äro till Allmänna Besvärs* och Ekonomi-Utskottet särskildt remitterade, ej mindre Herr C. Beckmans, samt Riksdagsfullmägtige Jonas Gråbergs, Daniel Nordqvists, och Olof Olssons från Vermlands, jemte Olof Håkanssons från Elfsborgs samt Börje Börjessons från Hallands
Län, hvar för sig ingifne
Memorialer med klagan öfver förment intrång af enskilde Vattu verks och privilegierade Fiskens Innehafvare, i begagnandet af en fri oell obehindrad transport och timmerflottning å visse uppgifne Åar och Elfvar uti nyssnämnde 3:ne
Län, än ock ett anförande af Riksdags-Fullmägtigen Olof Pehrsson från Stockholms Län, som yrkat, det, vid Strömmars och Kungsådras upprensande, icke allenast de Hemman, som ega Stränderne, utan äfven hela 4:dc Sami. 5 Band. 43 674 Stats-Utskottets Betänkanden.
Lands-orten, som af företaget drager nytta, matte uti kostnaden dertill deltaga.
Då förenade Utskotten med den anledning 43 §> RiksdagS-Ordningen lemnar, nu, på en gång, underställa Riksens Högloflige
Ständers pröfning desse med hvarannan sammanhang egande ärenden, få Utskotten, sedan Stats-Utskottet, under N:o afgifvit enskildt yttrande öfver den del af Revisorernes ofvan omförmälde Berättelse, som rörer sjelfva Strömrensningsfonden, först framställa sine åsigter om fördelarne och framgången af de redan vidtagne anstalterne i Oeconomiskt hänseende, samt hvad deraf vidare för en framtid kan vara att förvänta.
Härvid tveka Utskotten icke yttra den öfvertygelse, att i ett Land, så genomskuret af Sjöar, Strömmar och Åar, som Sverige, och uti hvars aflägse skogar och andre bygder förefinnas outtömliga Rikedomar, som icke kunna ätkommas för de hinder, Naturen motlagt, men hvilka genom konstens åtgärd kunna häfvas, synes knappast något föremål vigtigare, samt mera värdt Statens uppmärksamhet och medverkan, än att söka undanrödja dessa hinder, helst en lättad transport och deraf följande lifligare afsättning alltid äro / Stals-Utskottets Betan k anden.
6^5 det säkraste medlet att uppmuntra odlingen och närings-fliten i alla grenar, samt derigenom Bidraga lill förökad tillgång på på åtskillige sådane förnödenhetsvaror, hvilka inom Landet till erforderlig mängd produceras, endast de genom öppnade farleder kunna framkallas, dit de behöfyas.
Lika med Revisorerne, anse Utskotten en närmare kännedom af hvarje särskildt local-förhållande vara nödvändig, lör att kunna Bedöma så väl anstalternes relativa fördelar lill hvarannan, som de ställen, hvarest arbete, företrädesvis, hör nedläggas.
I afseende på arbetsordningen kunna Utskotten alltså icke annorlunda, än i allmänhet sig utlåta; utan torde det hädanefter, som hittills, på Kongl. Maj:t allena höra ankomma, att, efter Committerades för Ströfnrensnmgarne afgifne underdåniga förslag, samt inhämtade upplysningar genom anställde Local-undersökningar på hvarje ort, i Nåder pröfva och förordna, hvilka arbeten höra först företagas; Dock böra Utskotten, i afseende på de med Slrömrensnings-foiidens tillgångar redan påbörjade arbeten, härvid icke lemna ohemäldt, att den så kallade Väddö Canalen emellan Ortala och Bagghusvikarne uti Roslagen, destohellre synes, fram - 6^6 Stats-Utskottets B etan k a nelen. för alla företag, som, för närvarande, äro ställde under Committeradés för Strömrensningarne tillsyn, böra fullbordas och i fullkomligt farbart stånd försättas, som derigenom Öppnas en i alla hänseenden nyttig, lugn och gen inomskärs farled för de Norra Provincerne ända från Öregrund innanför Björkön, Vätön och Rådmansön till Furusund och Stockholm; Äfvensom Utskotten äro af den tanka, att Elfvarne Norr om Stockholm i allmänhet böra, efter möjligheten, göras segel- eller flottbare, i samma mån sorn de leda till trakter, hvarest en större mängd produeter finnas, och hvarifrån följakteligen en större qvantitet nödvändighets-varor äro att till transport förvänta; Committerade för Strömreusningarne likväl obetaget, att, om ull något annat af Rikets Landskap, Strömrensningar framställa sig af särdeles vigt och betydliga följder, låta sådane arbeten med under händer hafvande medel verkställa, sedan vederbörlig arbetsplan och erforderligt kostnads-förslag blifvit till Kongl. Maj:t i underdånighet insände och vunnit Dess Nådiga bifall.
Beträffande summan, som för ifrågavarande ändamål må böra anslås; Så anse Utskotten densamma böra bestämmas till enahanda belopp, sorn vid sister StaIs-Utskottets Betäknanelen. 677 Riksdag beviljades, eller 100,000 R:dr årligen, helst Utskotten, utaf Committerades för Strömrensningarne från Kongl. Maj:t, till upplysning härvid, Stats-Utskottet rneddelde underdåniga Skrifvelse den 21 sisth April, varit i tillfälle inhemta, att omkring 100.000
R:dr erfordras endast till nu påbegynle arbetens fullbordande, samt alt mer än dubbelt belopp är af nöden för de Strömrensningar och audre dylike företag, hvarom undersökningar, på Kongl. Majrts
Nådiga befallning, redan äro anställde, och jemnväl kostnadsförslag uppgjorde; Och hemställa Utskotten att desse 100.000
R:dr årligen intill nästa Riksdag måga, enligt Kongl. Majrts
Nådiga dispositioner, från Riksgälds-Conloiret utbetalas af de Medel, som, vid denna Riksdag, t i i l
Allmänna arbeten och företag blifvit anviste ; Dock torde Riksens Högloflige Ständer, till undvikande af allt missförstånd örn egenteliga och rälta föremålen för nu tillstyrkta anslag, finna lämpeligt, vid dess beviljande, fästa det uttryckliga villkor och förbehåll, alt detsamma icke får användas till annat, än Strömrensningars befrämjande och lättade Sjötransporters öppnande, synnerligen i Rikets Norra Provincer.
Då, enligt detta Utskottens förslag, ftn Fond för Strömrensnings-arbeten i all - 678 S ta ts-U t sko 11 e ts Betänkan den. mänhet kommer att afsältas, kunna Utskotten icke understödja den af någre Motionairer här ofvan gjorde anhållan om särskildt anslag för dyiike nödige ansedde företag i visse Lands-orter; utan ega vederbörande att sine åligganden i omförmäidte afseende anmäla hos de Commitlerade, åt hvilka Fondens speciella förvaltning blifvit i Nåder uppdragen, Vidkommande dernäst Herr Beckmans med flere Motionairers deröfver förde klagan, att Strömmar och Åar, under åberopande af äldre Privilegier, eller Kongl. Resolutioner, på åtskilhge ställen, obehörigen tillstängas till förfång för kringliggande Grannar uti deras Naturliga rätt att fritt begagna vattudragen till transport af sine uatur-alster och förädlade producter; så förekommer väl, att denna klagan, såsom tillhörande lagskipande Makten alt, i laga ordning, afhjelpa, icke kan af Riksens Höglofiige
Ständer till hufvudsaklig pröfning upptagas; Men, då ut-, gången af frågan, sådan den blifvit framställd, är af ett ganska vigtigt inflytande på Näringarne i allmänhet, hafva Utskotten trott sig böra tillstyrka Riksens Höglofiige Ständer att hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla, det måtte undersökningar på alla ställen, der sådane ej re - S ta t s-U t s k o 11 e t s
Be t ä n k an den.
679 dan för sig gått, af vederbörande Auetöriteter, på de klagandes förskjutande kostnad, anställas till utrönande, huruvida Kungsådrorne, enligt Allmänna Lagens stadgande uti 17 Gap. 4 §• och 20 Gap; 3 och 3 §. §.
Byggninga-Balken, samt flere härom utkomne Författningar, finnas, alla tider på året, behörigen öppna, saint, i händelse af missbruk härvid, desamma genast undanrödjas, och den klagande, utan omgång till sin rätt förlijelpas; Hvarjemte Riksens Högloflige Ständer torde böra hos Kongl. Maj:l i underdånighet frambära den önskan, att, om, genom desse nu föreslagne åtgärder, sådane Innehafvare af Fisken eller Vattenverk, sorn, på grund af undfångne Privilegier eller Laga kraftvunne Domar, kunna finnas hafva vidsträcktare rättigheter, bevisligen blifva lidande, Strömrensnings-Fondens tillgångar kunde få användas till ersättning för slike förluster, dock endast i de fall, då fråga är om allmänna Flott- elier Farledeis öppnande.