Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Min sista Femårs-berättelse, ehuru icke omfattande år 1843, började likväl med redogörelsen för åtgärder, vidtagna i anledning af den staden öfvergångna eldsvåda om hösten nämnde år, förnämligast af den orsak, att föga i öfrigt var att säga om en stad, som då knappast kunde sägas existera, och 15 der handel och näringar befunno sig i aftynande tillstånd.
Oaktadt den menliga inverkan, som 2:ne större eldsvådor, inom 6 års lopp, utöfvat på invånarnes ekonomiska ställning, hafva de mörka utsigterna ljusnat, och staden har genom Eders Kongl. Maj:ts och högtsalig Konung Carl d. XIV:s välgörande omtanka för dess uppkomst, rest sig upp, förskönad, ur grushögarne.
Folkmängden har sedan 1841 ökats så, att den år 1847 utgjorde 2,464 personer.
Denna tillväxt har icke sin grund i någon näringarnes större förkofran, utan i nya bosättningar af arbetsfolk och handtverkare, sorn, efter här verkställda byggnadsföretag, nu mera tillhöra samhället och för framtiden möjligen komma att till större eller mindre del betunga fattigförsörjningen.
Genom de i min förra berättelse omförmälda lånebidrag af staten, bar Wexiö stad blifvit i det närmaste ånyo uppbyggd efter de i fastställd byggnadsordning bestämda grunder.
De bebyggda tomterne, hvilka före sednaste eldsvådan voro 171 till antalet, äro nu 153, och flera odisponerade tomter finnas ännu att tillgå.
Af de inom nya delen af staden uppförde hus, äro 12 boningshus, deribland läns-residenset, ett färgeri, ett garfveri och 12 uthusbyggnader, dels af slen, dels af korsvirke med tegel.
Hvad som i väsendtlig mån bidragit till samhällets förmåga, att, efter 2:ne så nära på hvarandra följde eldsvådor, kunna på en gång och någorlunda hastigt åter uppbygga staden i förskönadt skick och anskaffa nödigt husgeråd samt materialier för näringarnes bedrifvande, var icke blott ersättningen för brandförsäkrade bus och lösören, uppgående till 372,000 R:dr, utan ock de rika gåfvomedel, hvilka influtit så väl efter sista som föregående eldsvåda, till sammanlagdt belopp af 155,296 R:dr 15 sk. 11 r:st.
B:ko, oberäknadt spanmål och andra varor in natura.
Maj:t nådigst beviljade 23,400 R:dr till verkställande af ny tomt-reglering, hafva dock icke varit tillräcklige till de utgifter, som dermed bort besörjas.
Man anser, att omkring 4,000 R:dr måste dessutom af staden sammanskjutas för bristande gatläggning och andra oförutsedda kostnader.
Vid 1847 års slut bestod stadens borgerskap af 9 handlande med öppna salubodar, 69 handtverkare och 3 fabrikörer, hvilka alla hemta sin bergning hufvudsakligen af näring och rörelse, och för öfrigt dels äga, dels arrendera stadsjord och draga fördel äfven af studerande ungdomens och deras lärares vistande eller bosättning i staden.
Vid klädesfabrikören Wahlqvists sedan lång tid tillbaka väl kända klädesfabrik uppgick värdet a! tillverkningen 1847 till 89,416 R:dr 32 sk.
Banko, och kommer samma fabrik, genom ångmachins anbringande, att betydligen utvidgas. 16 Krogarnes antal, stadskällaren och gästgifvaregården inberäknade, utgör åtta, sorn synas vara fullt tillräckliga för behofvet, ehuru en mängd arbetsfolk från landet under byggnadstiden sig här uppehållit.
Några större oordningar hafva icke förefallit, och fyllerilasten har icke tilltagit.
Stadsskjutsen bestrides genom entreprenad med fastställd lega efter 28 sk. milen, men det oaktadt nödgas stadens invånare til! entreprenören årligen erlägga 1,028 R:dr Banko.
Af de till stadens brandskadade invånare gifne gåfvomedel, har nödhjelpskomiteen öfverlemnat till fattig vårds-styrelsens disposition 6,666 R:dr 32 sk.
Banko, deraf räntan får användas till understöd åt stadens fattige,’ hvilka årligen ökats, och hvilkas underhåll kostade år 1847 icke mindre än 1,409 R:dr 21 sk. 4 r:st., deraf stadens invånare, efter skedd debitering, erlade 1,076 R:dr.
Genom fattigvårds-styrelsens omsorg, att för lindrig afgift utackordera barn på landet, kan någon besparing i det för samhället tryckande fattigunderhållet vinnas.
Den förr omnämnda så kallade
Sjögrenska fattigskolan fortfar att väl underhållas.
Skolans lokal består af ett stort, efter sista eldsvådan väl uppfördt stenhus med rum för lärarinna och lärare, samt nödigt antal arbetssalar för barnen, deraf flickorna undervisas i nyttiga och nödiga handaslöjder.
I samma lokal äro ock rum, mot hyresersättning, upplåtne åt här varande seminarium för folkskole-lärares undervisning.
Den år 1841 inrättade
Söndagsskola har oafbrutet fortgått och begagnas flitigt af elever bland handtverksklassen, samt är i allt afseende af välgörande inflytande, åtminstone så länge nuvarande nitiske läraren, magister Johansson besörjer undervisningen.
Med länets utom staden belägna hospital har ingen förändring inträffat.
Helsotillståndet inom staden har varit godt.
Sjukvården besörjes af provincial- och öfrige här bosatte läkare; men särskild stadsläkare finnes icke.
Stadens polis är sedan min sednaste berättelse oförändrad.
De till berättelsen hörande tabeller bifogas i underdånighet.
CARL MÖRNER. N. J.
Lång. G. Lagerstråle.
TABELL för Landet Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
A limuel)tsliemman O 1,757 1,597} 133* 147* 520* 625* 5,519} 4,654} 735} 376} 17} 23}}} 67}} 73}} 11,758} 10,912} 12 8 2,485} 2,045} 3,313} 1,619} 1,124} 1,019} 142} 148} 964} 778* 4 6 7 5 4 3 25 —.— 315 150 5 2 Gerningsmän Hemmantal Utsäde af K 2 3,149* 6.8371 2,020 11,3731 2,953 24 6211 4 20,560} 28 4,0131 5,361n 2,053* 224} 1,751* 2 52 20 24 1,772 28 9,964} 28,459 22531 1.875? 1,5051 2,45814 - ocl till viss närimr Konnfs-Fiskc Frälse-Säterier Säteri-Rustliåll Rå- och Rörs-hemman.
Frälsehemman Frälse-Skattehemman Kronohemman Krono-Rusthällsheinman Krono-Augmentshemman.
Krono-Skattehemman .
. Dito Nyhemman med frihetsår Krono-Skatte^Rusthållshemman
Dito Militie-Boställen Civile Boställen.
Ecklesiastike Boställen Gymnasii- och Skolehemman, Skatte. . . .
Dito dito Krono Hospitals- och Barnhushemman, Skatte. . .
Dito dito Krono . . Krigsmanshus-hemman, Skatte Dito dito Krono Skattlagde bebyggde Torp, Utjordar m. fl. lagenheter utan mantal, som ej under något hemmans ränta äro begripne, Frälse Skatte Krono Obebyggde dito Oskattlagde bebyggde dito, deraf Ryttare-, Solda Båtsmanstorp, 1,532 st Krono-Torp med frihetsår.
. betesmarker, Krono Backstugor Bebyggde lägenheter, afsöndrade hemman på viss eller lifstid Skattlagde Fisken och lägenheter af särskilda slag, som under något hemmans ränta äro inbegripne, Skatte Krono Tullmjölqvaruar, med 579 par stenar . Tullsågqvarnar, grofbladige . . Husbehofs-Mjölqvarnar Husbehofs-Sågqvarnar Stampar Kopparhammare Stångjernsverk Ämneshammare Masugnar Kupolugnar Jernmanufaktur-Verk Kopparnickel-Verk Glasbruk Pappersbruk Tegelbruk.
, Garfveriet' Oljeslagerier Färgerier Pottaskebruk Kakelugns-Fabrik Såpbruk Hartz-Fabrik Kimröks-Fabrik Diverse Personer, som ej höra 11 3 3 33} 17 14 44} 10 15 52 26 11 6,545 2 1,015 929 71| 91 184 232 65} 2 S 911 559} 115} 152} 54 8 50} t 3 1 3 55 1 12 Sterbhus, Gåfvor, Testamenten, Fideikommiss Summ Underhållne Kreatur. 8,893 961 2,416 25,309 5,572 146 237 7 64,358} 60 12,281} 16,255 6,321} 690 4,821} 14 105 42 70 4,424 70 6 89 59 87 17,616 2 1,250 780 497 58 131 1,868 348 8 11 3,471 4 713 992 344 38 303 1 6 1 3 253 4 140 37 1,037 117 287 3,022 676 17 30 7,341 10 1,464 1,972 771 83 674 1 12 4 6 505 58 2,740 282 784 7,988 1,604 47 76 2 19,035 20 3,807 5,158 1,884 219 1,588 4 30 10 12 1,010 16 264 1,403 141 298 4,010 909 25 33 3 9,992 10 1,922 2,735 1,034 97 883 1 18 6 6 632 10 4 3 8 33 25 55 23 8 29 51 23 48 7,280 2,965 9,747 1 1 2 q 3,302 350 950 9,687 2,035 59 96 6 21,040 30 4,518 6,260 2,262 266 1,926 5 36 12 20 1,264 20 126 404 1,095 112 260 2,971 667 21 31 1 8,032 6 1,4.36 1,941 823 80 690 1 14 3 505 4 2 12 3,190 154 374 141 3 102 908 112 6 10 1,871 5 322 412 84 22 102 2 20 Uppskattadt värde. 400 591,380 76,300 122,605 1,527,583 376,571 7,505 13,531 125 3,242,423 200 93 833,377 925,437 330,070 46,185 226,725 190 6,500 1,650 2,000 241,770 3,000 450 5,180 6,500 20,442 30,270 1,100 100 100 411,619 58,545 8,550 4,000 271,933 16,198 33,700 2,515 116,805 20,000 50.000 95,430 15,250 16.000 6,900 6,100 200 2,809* 3,985}}| 12,167 199}} 15,182}} 21,201}?}17,658}} 8,131}}} 378}}} 26,596} 735* 52,990*} 76,830}}} 30,081}} 25,24% |>418f 172,943 9,235118,0991 53,972 27,319 64,437 22,443 4,425 9,773,214 Wexiö Lands-Kontor den 9 Oktober 1849.
Efter l:sta Art. 189 24 51 1,078 225 7 8 2,865 533 779 164 23 149 2 186 1 1,826 227 66 30 24 42 6 6 42 30 30 24 18 18 42 24 42 42 71 9 2 2 38 6 7 43 18 31 2 17 6 42 12 36 24 6 13 12 6 12 6 36 36 12 16 1,000 9,682 18 äråUehe öfver Krtmahergs
Län för åren 1843—1847, c Ant inom Kronobergs Län. S a Ii a g. Bevillning efter 1845 års Förordning.
Efter 2:dra Art.
Efter 3:dje Art.
Bränvins- brännings- Afgift. 2:dra §.
19 och följan- de §§. §• 37 90 ___ 1/256 36 5 1 9 7 1,154 44 6 5 _ — 173 4 10 9 28 5 273 3 — 305 15 2 — — — 5 42 — 5 — 4,148 5 1 — — — 1,371 43 — — 950 12 8 — — — 219 39 - — — 15 24 5 — — — 9 7 — — — 27 3 2 — - — 7 12 — 26 — — 6,570 10 — 2 33 7 3,735 9 6 1,686 12 — — — 969 42 6 - — — 1,868 15 — — 28 10 774 3 6 372 24 6 1 12 — — - — 222 15 6 423 19 7 13 24 — — — — 38 13 6 1,223 24 6 2 - — 47 15 11 60 25 — — — — 18 3 — — — — — — — 3 14 5 — — — 2 6 - 7 — — — — — — _ — — 483 25 11 — — — 100 5 — — — 6 — — — — — 4 39 — 43 2 _____ _ — — — 10 17 3 — — — 4 12 — —- — 13 — — 4 24 — — — — — - 41 36 — — — — " " — — ____ — — — — — — — — — — - — — - — — — — — — — — — — — — - 90 — — — — — —■ — — — 60 25 11 — — — — — - 2 9 7 — — — — — — 9 7 — — — — — oa 4 . — — 1,114 45 1 — — — - — — — 233 31 - — - — — - — — - — — — — — — — — — — — — — — — — — 28 14 9 — — - — — — — 8 — — — — — — — —- — — 686 41 8 — — — — — — — 88 18 11 — — - — — — — 94 19 2 — — — — — — — 5 1 5 — — - — — — — 343 31 10 — - — — — — 40 — — — — — — — — 170 12 — — — — — — — 305 5 5 — — - — - _ 35 12 — — — —
— — l 74 — — — — — — — — — 18 38 5 — — — — — 24 9 7 — — — — — — 35 — — — — — — — — — 3 — - — - — — — — — 19 2 — — — — — — — 4 — — — — — — — — - 4 — - — — — — — 536 38 10 1,110 21 4 4 24 — 84 — — — — — 46 26 8 — — — 2?739| il 5 22,158 26 6 116 47 — 9,037 26 - Summa. _ 2,692 24 6 486 12 3 363 3 0 6,603 6 1 1,395 9 8 32 25 5 42 45 2 21 7 13,199 35 1 3,189 30 6 3,422 17 4 760 4 — 498 27 1 1,483 11 5 18 3 3 24 — 6 14 5 9 — — 769 36 11 11 39 — 1 37 2 21 17 3 23 12 — 41 36 — 1,826 6 - 317 - — 127 19 11 2 9 7 9 7 28 4 1,186 3 1 243 25 — 30 26 9 10 36 — 725 17 8 94 24 11 101 37 2 5 1 5 386 43 10 40 — — 188 18 — 336 17 5 37 18 — 91 36 — 19 26 5 26 21 7 35 — — 3 18 — 19 2 4 — — 4 — — 2,785 42 2 46 26 8 43,734 32 11 Ständige Räntor.
Jordeboks- och HemmantalsRänta.
Krono-Tionde. 739 468 93 110 195 5 49,578 9,897 13,497 4,878 570 4,494 11 78 26 31 2,654 42 36 39 206 11 19 24 2,259 189 17 36 40 12 12 18 16 24 24 15 24 36 12 24 36 22 10 39 7,233 1,448 41 53 3 16,564 3,880 5,094 1,818 159 621 4 22 8. 936 4 5 13 8 15 35 33 3 1 26 90,177 19 37,998 47 Afrad.
446 38 59 1 15,641 3,121 4,272 1,562 179 1,321 3 25 8 10 853 13 27,559130 Mantals- penningar Gernings- ören.
Tionde Rän- tor af Bruk, Bergverk samt andra Verk och In- Summa.
Arrende- medel.
Kyrkobctje- nings. rättningar. 33 16 20 258 36 258 36 106 — — 2,533 30 4 995 5 2 405 18 3 40 . — 1,225 — .— — — 2.262 18 6 247 1 4 85 45 4 43 19 10 70 24 — — uo 1 6 — — — 997 24 — 662 44 — 199 26 - 105 40 6 1,442 — — 9,144 29 5 — — — 23,009 24 — 7,208 36 10 2,790 15 2 1,198 19 9 334 12 — 1,876 37 11 — — — 4.567 8 — 1,450 16 1 550 42 0 258 31 8 11 — 201 13 10 — —- — 115 12 — 42 7 4 14 18 7 6 24 1 11 24 - — — — — — - 319 10 9 11 — — - 602 6 30 4 66 1 26 39 7 29 25 10 6 r, 9 14 16 6 6 3.955 36 _____ I 85,740 16 10 54,386 24 — 17,945 41 10 7,103 1 9 2,826 11 1 24 11 15 1 5 3 791 36 _ _ 17,690 41 11 35,531 26 10 3,382 2 1,380 8 570 4 1,075 36 __ _ 23,940 8,511 '8 8 — — — 14,879 — — 4,633 22 - 1,894 33 8 795 14 5 251 24 16 238 10 1,745 44 690 16 311 29 — — -— ■— — — ’" 31 12 1 .— — 940 43 9 — — — 180 — — 191 8 - 67 14 — 31 1 8 233 24 — — 6,670 43 5 — — — 627 — — 225 21 7 51 13 — 99 6 8 19 25 11 12 4 1 36 04 3 12 130 48 — — 27 9 — 12 31 6 5 7 6 1 12 44 26 — — — 30 — — 9 3 — 4 10 6 1 34 6 44 42 10 42 K 3 9 3 3 12 — — — -— — — ——- — — ■ 288 12 _ . 4,733 — — — 3,034 — — 916 25 — 426 .31 6 173 39 6 1 12 - — — — — — — 61 20 — — — — 48 — 14 24 — 6 36 2 36 1 6 24 24 1 4 1?
— — — —- — — — — — 58 1 7 — — 18 — — 8 26 — 3 20 — 2 28 4 53 43 24 3 14 33 19 6 — — — —— — •—* 2 — ■■ 221 2,592 39 36 7 38 12 45 10 3 37 5 2 27 4 2,592 1,615 10 12 295 47 ? 4 56 27 36 — ' G 11 294 22 36 6 294 ~ — 258 32 9 12 2 36 — — O 99 99 19 24 56 6 34 31 35 — G — 94 — 2,373 291 36 101 24 44 13 4 2,4 — — — — — — 39 b — ■— 10 199 31 4 28 2 8 1 2 12 ' — — S — ■“ ' ’ 20 32 16 8 2 24 — — — — ■—■ — — 2 7 — — 24 Q 3 16 2 2 24 — — — — — — 2 — — — __ 44 894 77 938 83 27 24 130 16 24 28 16 — ■— — —■ 27 8 8 6 — — — — 24 — — — — — — 24 873 45 883 21 97 29 16 16 9 _ — 7 1 53 ' 46 99 24 27 8 12 7 16 24 —— -— — — 25 25 24 19 20 Q .34 4 24 — — — * — ■— — 39 39 19 7 28 4 4 — — — — — — ' — — n 0 40 20 3 — •— — — — 3 — — — 21 21 12 10 36 5 2 14 12 — — — — ■ — ‘ —i. 36 36 36 36 1 1 24 44 36 1° 2 — — — - — — 2 — — — - — — - 1 — — 22 8 24 24 12 fi 1,421 99 1,520 194 0 78 4 - ’ ~~ 13,542|24 99 - - 1.892 25 3 171,269 31 11 271 32 - 140,503 47 8 44,121 14 1 16,904 20 11 7,010 34 - Klerecie-Statens underhåll.
Summa. 20 3,934 376 968 11,197 5,259 63 105 3 27,875 1 5,332 7,323 2,747 289 375 6 45 15 18 1,517 24 14 4 19 1,967 264 63 437 7 1 13 174 16 142 46 33 30 3 18 2 3 272 68,036 12 Fattigförsörj ning. 21 2,509 12 259 24 641 40 7,675 31 1,587 5 35 47 68 11 2 12 17,739 •> 3,693 20 5,037 36 1,755 16 194 4 1,513 6 4 — 33 36 11 12 13 24 1,137 36 18 — 28 3 8 3 20 3 8 973 18 138 36 31 16 52 40 U 8 1 — 1 4 24 44 1 24 6 - 16 8 12 4 14 32 1 28 8 .36 36 1 20 510 12 45.748 40 Skjuts. — — - — — — — — — — 792 44 — 155 4 4 6 34 — 14 37 8 — 9 — 3,154 26 4 — — — 571 43 8 789 38 4 — - — - — - — 1 - — — — — — 45 — 94 39 — 1 24 — — — — — 8 — — 16 - — — — — — — — — — — — — - - — — — — — — — — — - — - - — - - — — — — - — — — — — - — — — — — - - — - — — - — — - — — - — — — - — - — — - — — — — — - - — - - — - — — - — — . — — — — — — 4 5,584 33 4 Väghållning.
Summa Stats-llidrac 944 104 263 2,855 593 13 30 1 6,714 1,405 1,840 665 78 578 1 15 5 6 505 8 32 30 1 12 805 102 342 5,138 1,141 33 49 12,680 2,456 3,337 675 131 525 o 9 o O 4 695 7 1 19 11 43 10 25 18 14 2,899 4 313 90 97 11 3 4 58 10 59 28 48 3 23 1 3 1,274 16,632 5 3 33,125 22 23 14 53 11,250 4,816 3,686 66,416 13,575 501 1,233 23 221,490 1 69,872 60,570 15,353 2,312 11,774 46 284 116 95 12,487 180 10 127 101 343 10,259 11 1,328 411 21 24 4,147 473 55 31 1,921 205 1,142 5 608 40 287 469 48 163 24 37 35 5 4 4 6,362 46 41 40 34 44j 11 524,907 18 10 nönwwin. N. J.
Lång.
Tabell till Fcmårs-Berattclscn för Wexio Stad, afgifven År 1S49.
Medelafkastning sedan utsädet är afdraget.
St i tl t' n (/• Jord.
Stuta Uppskattadt värde.
Hus, Tomter, Verk oell Inrättningar.
Klereciets underhåll.
Bevillning efter 1841 och 1845 årens Förordningar.
Diverse Onera, räntor och besvär.
Bruk, Jlanufakturer, Fabriker ni, m.
Hus oell Tomter.
Kostnad för Stadens styrelse.
Boskaps och Åkerskatt.
Enligt 3:dje Art.
Enligt 2:dra Art.
Enligt Esta Art.
S u m rn a.
Summa. 11,273 2,368 330 166 242 30'.) 1,076 1,028 32 Pastors i Wexiö lön är ej upptagen i Staden , bär upptagne 139 R:dr 4 sk. 4 rst. äro sä kallade åker- och ängs-pengar.
150 70 Kronobergs 220 150 643,355 100 540 100 40,439 15,100 240 4,132 139 180 229 129 1,480 43 3,662 235 22 698,895 349 18 12 Wexiö ilen 25 Juni 1849.
S åt.
Lundgren. ti G Wittlock. J. Dahlberg.
Län för åren 1843—1847 KONGL. MAJ:TS BEFALLNINGSHAFVANDES uti € I) r istia n s t a ö s ffän till .KO\!CirIi.
MAJsT # underdånighet afg i fn e EMBETSBERÄTTELSE för åren 1844, 1845, 1846 och 1847, STOCKHOLM, 1850.
P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl, Boktryckare. r n J: a 6 ft t c f • • - •* 7 : a i) t» » «> <Än,5 w •• f. i» **8.
V. « ' - a h a v a 3 T i i a .^sei «*•>© as »i .si-et •!vs-8'€ sti>5« *?b ,:svOiri'jOTe. Underdånig
Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Christianstads län för åren 1844, 1845, 1846 och 1847. § t lAinets atlmänna beskaffenhet har under loppet af förenämnde tid ej undergått några anmärkningsvärda förändringar.
Alltjemnt fortgående uppodlingar, skogarnes förminskande i den egentliga skogsbygden skola dock slutligen inverka och åstadkomma de förändringar, som af dessa förhållanden äro beroende.
Hvad som således i första rummet bör afhandlas, är: §2- JLänets invånare.
En inom länet ökad produktion, som gifver rikare tillgångar till fyllande af menniskors behof, jemte en fortgående utveckling af en utvidgad näringsfrihet samt en ökad skicklighet och förmåga att af densamma hemta ökade fördelar för näringslifvet, har bidragit till en större folkökning inom detta län, som äfven visat sig i en större progression under dessa sednare 4 åren, än under de föregående.
Följande uppgifter visa i hvad förhållande folkökningen inom länet tilltagit.
Vid 1843 års mantalsskrifning uppgafs en foikmängd af 168,083 personer.
Vid 1847 års mantalsskrifning befanns förhållandet vara:
På landet skattskrifne personer . 90,830.
Skattfrie af gemenskapen vid indelta arméen 1,259. och öfrige skattfrie 77,600. 78,859.
4 I städerne skattskrifne personer 4 4,796.
Skattfrie. viirfvade gemenskapen inbegripen, 3,709. g gpg Summa folkmängd 178,194.
Häraf följer att folkmängden, under de 4 är, denna underdåniga Berättelse omfattar, ökats med 12,109 personer, af hvilka 10,135 personer tillhöra landet och 1,454 länets trenne städer; Jemförelsen med näst föregående fem åren visar en större tillökning af 1,759 personer.
Tager man i beräkningen de sednaste nio åren sorn föregått år 1847 finner man under denna tidrymd en tillökning af 22,459 personer inom detta län.
Bidragande orsaker härtill äro dels att inga härjande farsoter under tiden ägt rum, dels att länet haft någorlunda jemngoda skördar och god årsväxt under samma tid, samt att det fått njuta fördelarne af såväl inre politiskt lugn som en fortfa rande yttre fred, under hvilka lyckliga förhållanden jordbruket och andra näringar kunnat ostörda fritt utveckla sig och lemnat tillfälle åt nya bostäders uppkomst samt ökad arbetsflit och deraf beroende arbetsförtjenst.
Om det likväl härvid ej bör förbises att, ifall denna folkökning fortgår i samma stigande, den tid kan komma då ett möjligt missförhållande uppstår derigenom att folknummern och hushållens antal ökas hastigare än försörjningsmedlen, så kunna otvifvelaktigt skälen härtill finnas, dels i den inom länet högt uppdrifna hemmansklyfningen, genom hvilken i framtiden en befolkning uppstår som saknar rum och som ej kan ernå den sjelfständiga ekonomiska ställning, som tarfvas för en sjelfägande jordbrukare, dels genom en allt för vidsträckt jordafsöndring, som på flera orter snart i allt för stor vidsträckthet öfvergår till backstugor, eller för små lägenheters upplåtande till innehafvare, som deraf ej kunna erhålla tillräcklig försörjning och hvilkas innehafvare i allmänhet hafva en osäker besittningsrätt.
Häraf kan ock befaras en lös befolkning, som är osäker om sin framtid och som, egentligen beroende af en tillfällig arbetsförtjenst, saknar trygghet att finna utkomst och tillräckliga för— sörjningsmedel.
Ehuru det får erkännas att under någorlunda goda år arbetsförtjenst ännu ej saknas för den som genom arbete vill sig försörja, synes likväl förhållandet redan vara att, då någon mindre fördelaktig konjunktur inträffar, kännes en rubbning på vissa orter i jemnvigten emellan behofven och deras uppfyllande, som naturligt skall blifva starkare i samma mån som befolkningen ökas hastigare, än nya försörjningsmedel uppstå.
Deremot visar det sig synbart att den verkligen besutne jordägaren, som med ordning och omtanka sköter sin jord, ät i allmänhet inom detta län i en fördelaktigare och bättre lefnadsställning än fordom.
Genom landthushållningens framsteg har välståndet stigit hos dem, som deraf vilja draga v f) fördel.
Man finner också hos dem, som bibehållit sina jordegendomar ännu ostyc-^ kade, bättre åbyggnader, bättre bohag och äfven mera hyfsning än man fordom i allmänhet fann.
Väl om medlen härtill ej lockar att från den redbarare enkelheten öfvergå till den slags yppighet och det lefnadssätt, som ej höjer menniskovärdet, som väl förfinar men derföre ej alltid renar sederna, men endast präglar högmodet och den inbilskhet, som ej förtjenar hvarken det värde eller den aktning, hvartill dock anspråken under sådana förhållanden ej sällan höja sig.
Det blilver derföre af vigt att en sann religiös och moralisk bildning går i bredd med materiel förkofran, såvida den sednare skall förbättra och förlyckliga såväl individer som samhället; Det är också med tillfredsställelse Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande har nåden uppgifva att inom de flesta orter inom länet bade den allmänna och enskilda undervisningen ej försummas och att väl ordnade skolhus inom de flesta socknar redan blifvit uppförde och skol-lärarne nu, enligt Eders Kongl.
Maj:ts nådiga förordning derom, blifvit antagne och aflönade.
Det är likväl förtidigt att ännu bedomina verkningarne af dessa ansträngningar, hvilka dock erhållit ett godt stöd genom det bistånd, som dertill lemnäs af allmänna medel, enär de ej allenast bero af skolans tillvaro* utan äfven af den omsorg, hvarmed dess inre väsende bedrifves. vårdas och begagnas.
Det har likväl visat sig många svårigheter att inom en del församlingar dels få skolorna ordnade, dels väcka en allmännare håg att dertill medverka.
Ett sådant förhållande bevittnar att sakens vigt ej ännu af alla inses; men det är likväl att hoppas att detta hinder mot skolväsendets verkliga nytta småningom upphör och att renare begrepp framdeles, åtminstone småningom, göra sig gällande i allmänna tänkesättet. § 3- Näringar.
Jordbruket är den näringsgren inom länet, sorn hufvudsakligast bidrager till de fleste invånares bergning och som både erfordrar och använder den betydligaste arbetskraften.
Nya uppodlingar fortgå i alla orter inom länet.
En täflan att få utrymme visar sig öfver allt.
Jordvärdet har också under loppet af de 4 år, denna underdåniga Berättelse omfattar, varit i ett jemnt stigande.
Både större och mindre egendomar stiga hvarje år i pris.
Väl hafva nyare låninrättningar lättat denna täflan och gifvit mern lif åt spekulationsandan, ehuru dessa kreditanstalter måhända 6
För mycket aniitas till föga båtnad för dem, som lättsinnigt och utan säker beräkningsförmåga begagnat dem; hvarföre man också kunnat befara en återgång, som skulle än ytterligare medföra de skuldsattas obestånd.
Om å ena sidan dessa konst gjorda medel uppdrifvit jordegendomars ögonblickliga värde, liar dock å en anuan sida detta värde stigit på en mera naturlig och således vida varaktigare grund, nämligen i följd af egendomarnes högre afkastning, ej allenast genom ett högre pris på produkterna, hvilket alltid är föränderligt, men genom ett förbättradt jordbruk, som ökar produktionen.
Landthushållningen har obestridligen gått framåt.
I detta afseende böra också såväl samtid som efterkommande med tacksamhet påminna sig de män, som inom vetenskapernas och forskningarnes område befordrat jordbrukets förkofran och gilvit en förbättrad riktning åt de praktiska jordbrukare, som sig deraf begagnat för att vinna en större afkastning af den jord, som i följd af vanhäfd och bristande insigt att använda jordens produktionsförmåga, förut iigde föga värde.
Det kan ej bestridas att jordbruket och landthushållningen i flera dess grenar inom detta län betydligen förbättrats genom kunniga och driftiga jordägares nitiska och kraftfulla omsorger att på rationella grunder vårda sig om jordbrukets förkofran.
Afven bland allmogen, som vanligen längst vidhåller de äldre bruken och vanorna, finner man en verksam förbättringshåg.
Visserligen återstår ännu mycket i detta hänseendet; men onekligt är, att under loppet af dessa sednare åren har en raskare utveckling af forskningarnes resultater visat sig, än under en längre föregående tid, då såväl jorden som dess brukare, den förra i vanhäfd och den sednare i fruktan att försöka något nytt, båda liksom lago i linda.
Årsväxten har också under de ifrågavarande åren inom länet varit temligen gifvande.
Den starka nederbörden år 1844 i medlersta delen af Sverige, hvarigenom skörden derstädes till stor del förstördes, förorsakade här inom provinsen en stark afsättning med höga priser.