Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan, till följd af Kongl. Majrts och Rikets sednast församlade Ständers beslut, bergslagets alla förmåner och privilegier numera upphört och bergsfrälse-jorden blifvit befriad från de inskränkningar i egande- och dispositionsrätten öfver jorden, som dess innehafvare förut varit underkastade, äfvensom från alla de tjenstbarheter till grufvan, hvilka i fordna tider ålegat densamma, så att numera endast en ringa afgift åter— stöde under namn af »vedhygster-ränta», utgående med 5 skillingar 4 runstycken för hvarje spanland, syntes deraf följa, att den frihet från allmänna onera, hvaraf bergsfrälse-jorden, emot utgörande af ofvannämnda prestationer, hittills varit i åtnjutande, borde upphöra, och samma jord följaktligen, emot befrielse från utgörande af ofvannämnde vedhygster-ränta, underkastas enahanda skyldigheter, som skattejorden, en åtgärd, som ej allenast, i afseende å sjelfva sakens beskaffenhet, vore fullt rättvis, enär bergsfrälse-jordens ofvannämnda friheter vore af helt annan natur, än de förmåner, hvilka tillkomme annan frälsejord, utan ock under närvarande förhållanden vore af behofvel påkallad, för att åt den öfriga jorden inom Dalarne bereda en högst behöflig lindring i roterings-skyidigbeten, hvilken inom denna provins vore mer betungande än i de flesta andra landskap; — och har motionären, på grund häraf, föreslagit, det Rikets Ständer ville uti underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl.
Maj:t täcktes i Nåder låta vidtaga åtgärder til! åstadkommande af skattläggning och rotering af bergsfrälse-jorden samt att genom denna rotering lättnad måtte beredas de socknar af Dalarne, i hvilka roterings-skyidigbeten är mest tryckande, 12 Stats-Utskotlets Utlåtande M 193.
I anledning af denna motion får Stats-Utskottet erinra, att som bergsfrälsejordens innehafvare genom det emellan Kongl. Maj:t och Kronan och Stora Kopparbergs bergslag, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers beslut, år 1855 afslutade kontrakt, blifvit fritagne från skyldigheten att till bergslaget utgöra de natura-prestationer och tjenstbarheter, som dem af ålder ålegat, utan att Kongl. Maj:t och Kronan dervid förbehållit sig rättighet att, såsom ersättning för dessa förmåner, ålägga bergsfrälse-jorden några ytterligare utskylder, torde en sådan åtgärd numera destomindre kunna vidtagas, som bergslaget uti sitt den 5 Februari 1851 afgifna utlåtande, i fråga om upphäfvande af bergslagets särskilda privilegier och förmåner, hvilket utlåtande legat till grund för Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers i detta ämne meddelade beslut, för afståendet af den s. k. vedhygster-räntan fästat det uttryckliga vilkor, att räntans afsöndring från Stora Kopparberget aldrig måtte kunna åberopas såsom skäl för bergsfrälse-jordens skattläggning; — och anser Utskottet, vid sådant förhållande, den nu väckta motionen ej böra hos Rikets Ständer vinna afseende.
Stockholm den 17 December 1857. 195.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 21 Dec. 1857, kl. 8 e. m.
Utlåtandei anledning af vacht fråga om försäljning eller utarrendering af alla dt tjenstemän anslagna boställen. (I. A.)
Uti en inom Ronde-Ståndet. väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion bar Riksdags-fullmäktigen Nils Olsson från Malmöhus län, med anledning af de betydliga ansiags-summor, som vid innevarande riksmöte dels uti Kongl. Maj:ts aflåtna Nådiga propositioner och dels genom enskilda framställningar blifvit begärda, fästat uppmärksamhet på svårigheten för Statsverket att bereda erforderliga tillgångar för bestridandet af alla dessa utgifter.
Såsom ett bland de vigtigaste statsbehof, hvarom framställning sålunda blifvit gjord, måste man onekligen anse den af Kongl. Maj:t föreslagna förhöjning i aflöningen för såväl civila som militära embets- och tjenstemän.
Då emellertid förbållandet med dessa löner vore ganska olika, så att en del tjenstemän egde en, äfven med afseende å nuvarande högre lefnadskostnad, fullt tillräcklig inkomst, under det att andre voro särdeles illa lottade, och denna obilliga Stals-Utskoltetg Utlåtande JW 195. fördelning, enligt motionärens åsigt, hufvudsakligen härledde sig från den olika beskaffenheten af de boställen, som vore tilldelade de flesta militäre och en stor del civile tjenstemän, hsr motionären, för att på samma gång undanrödja orsaken till lönernas ojemnhet och bereda slaten en betydlig inkomst, som kunde användas till löneförbättringar, föreslagit, att alla boställen borde försäljas eller bortarrenderas och af köpeskillingarne eller arrende-afgifterna bildas en fond, hvaraf räntan skulle anslås till aflöning åt Statens embets- och tjenstemän.
Stats-Utskottet, som icke kan bestrida att den olika beskaffenheten af de boställen, som äro på lön anslagna åt embets- och tjenstemän i många fall föranledt till icke obetydliga skiljaktigbeter emellan lönevilkoren för tjenstemän inom samma grad, får likväl, med anledning af förevarande motion, erinra, att, hvad beträffar de åt indelta arméen anslagna boställen, åtgärder lill afhjelpande af denna olägenhet redan blifvit vidtagna, enär Kongl. Maj:t under den 14 Oktober uästlidet år i Nåder anbefallt Krigs- och Kammar-kollegierne att inkomma med betänkande, huru en förnyad uppskattning af indelta arméens boställen må på tillförlitligaste sätt kunna verkställas äfvensom att i sådant afseende afgifva underdånigt förslag till instruktion.
Vidkommande åter Lands-statens boställen, har Kongl. Majrt, vid uppgörandet af grunderna för den lönereglering för bemälde stat, sorn framlades inför Rikets sednast församlade Ständer, i Nåder förklarat, alt nu befintliga boställen för Kronofogdar, Häradsskrifvare och Länsmän borde få bibehållas, under vilkor att »verkliga afkomsten» toges i beräkning vid fråga om lönetillökning, hvaremot åt Lands-kamererare, Lands-sekreterare, Landt-räntmästare och Vaklbeljente anslagne boställen i allmänhet skulle, emot ersättning efter angifvet uppskattningsvärde, till statsverket indragas.
Då, i följd häraf, de skiljaktigheter uti aflönings-beloppen för embets- och tjenstemän, so^ härrört af boställenas olika beskaffenhet, framdeles komma att åtminstone i det väsentligaste upphöra och således det hufvudsaklignste skälet lill motionärens framställning numera icke eger full giltighet, torde Rikets Ständer finna denna motion icke böra föranleda till vidare åtgärd.
Slockholm den 17 December 1857. ti Stats-Utskoltets Utlåtande JYi 196.
M 196.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om utverkande af Nådig befallning till vederbörande Embetsverk att meddela StatsUtskottet general-förslag öfver Arméens och Flottans samtliga förråder.
(I. A.) Uli en hos Bonde-Ståndet väckt, lili Stals-Utskottet remitterad, motion bar Riksdags-fullmäkligen Nils Andersson från Christianstads län, med hvilken åtskilliga Ledamöter af samma Riks-Slånd förenat sig, erinrat, hurusom Rikets Ständer, såväl under denna, som föregående riksdagar, vid afgörande! af anslagsfrågorna rörande rikets försvarsverk, ej lyckats vinna en, enligt motionärens åsigt, fullständig upplysning om försvars-anstalternas verkliga tillstånd, eller tillförlitlig kontroll öfver härlill anvisade medels användande, hvilket ock skulle vara orsaken dertill att utgifterna för berörde ändamål, som förr bestriddes af de ordinarie anslagen, alltsedan 1828—1830 års riksdag så tilltagit, alt högst betydliga extra anslag sedermera måst vid hvarje riksmöte till förrådens kompl^lterande anslås.
Delta förhållande måste uppväcka tvifvel derom, huruvida de anslagna summorna blifvit använde och förvaltade med den omsorg, som nationen hade rätt att fordra; och om äfven dessa misstankar, såsom man borde hoppas, i de flesta fall varit ogrundade, qvarstode likväl den anmärkningen, att någon fullt tillfredsställande förklaring eller öfvertygande bevisning om verkliga förhållandet med förrådernas tillstånd ej blifvit offentligen meddelad.
Då nu, enligt motionärens förmenande, de befarade vådorna af ett öppet framläggande utaf försvarsverkets ställning, ej egde någon grund, enär dessa förhållanden ej kunde helt och hållet förhemligas för en främmande makt, som allvarligen önskade att derom förskaffa sig underrättelse, och, å andra sidan, det syntes vara en pligt för Rikets Sländer att, före afgörandet af de större åter kommande anslagsfrågorna, inhemta noggrann kännedom om krigsmaterielens verkliga tillstånd, har motionären, för sådant ändamål, föreslagit, att Siats-Utskottet, med stöd af 42 § Riksdags-ordningen, måtte utverka Kongl.
Maj:ts Nådiga befallning till Krigs-kollegium och Förvaltningen af Sjöärendena att meddela Utskottet general förråds-förslag, särskildt för arméens och särskildt för flottans samtliga förråder, Stats Utskottets Utlåtande 196. upptagande allt hvad vid slutet af år 1833 deri befunnits, äfvensom öfver alla bevärings-, beklädnads-, remtygs-, utrednings-, tross-, redskaps, rid- och anspannspersedlar, som vid samma tid voro utlemnade, särskildt till arméen och flottan samt för dessas bevärings-manskap, hvarjemte motionaren hemställt, att Rikets Ständer matte i underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, att vid hvarje riksdags början dylika generalförslag måtte, i sammanhang med Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, blifva Rikets Ständer eller deras Statsutskott meddelade.
I anledning af denna motion får Utskottet erinra, att, med begagnande af den uti 42 § Riksdags-ordningen Stats-Utskottet medgifna rättighet, Utskottet under loppet af innevarande riksmöte redan förskaffat sig underrättelse om de utgifter, sorn blifvit bestridda genom de från Riksgälds-kontoret under sednare hälften af år 1833, äfvensom under följande åren utbekomna summor utaf dels dåvarande kreditiv för rikets försvar och dels del vid sednaste riksdag för neutralitetens upprätthållande anvisade särskilda kreditiv, samt att Utskottet uti sitt Memorial JVS 64 meddelat Rikets Ständer sammandrag af alla de från såväl Krigs-kollegium och Förvaltningen af Sjöärendena, som General-Krigs-kommissariatet i detta hänseende inkomna handlingar och räkenskaper, hvaraf ganska fullständiga upplysningar kunna inhemtas om de åtgärder, som under de sednare åren blifvit vidtagne för försvarsverkets fullständigare ordnande.
Då för öfrigt de vid innevarande riksmöte väckta frågor om förökade anslag till rikets försvarsväsende redan äro af Rikets Ständer afgjorda, synes icke någon anledning vara för handen att nu infordra ytterligare upplysningar i detta hänseende; och som Stats-Ulskottet, på grund af nyss åberopade § i Riksdags-ordningen, är oförhindradt att, när helst sådant kan finnas af behofvet påkalladt, i stadgad ordning hos vederbörande göra anmälan om de önskade uppgifternas meddelande, kan Utskottet icke heller anse nödigt, att Rikets nu lörsamlade Ständer skulle, på sätt motionären föreslagit, hos Kongl.
Maj:t i förväg anhålla om upplysningar till ledning för kommande Ständer eller Stats-Utskott, hvilka icke lära underlåta att, när anledning dertill förekommer, begagna sig af den rättighet, grundlagen för sådant fall medgilver.
Af dessa skäl får Utskottet således hemställa, att förevarande motion ej må till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda.
BECKMAN, 1857. Siats-Utskottets Memorial N:o 491. 1 1»» Ank. lill Exp.-Ulsk. den 29 Dec. 1857, kl, 2 e. m.
Memorial ined förslag lill sa m marij em kn ing eller v o le rings -prop o sitioner i anledning af Riks-ständens skiljaktiga beslut uti ätski/lige till Riks-Sla/ens Åttonde HufvudTilel hörande frågor. CU. A.) Sedan Stats-Utskottel erhållit del af Riks-ståndens beslut i anledning af Utskottets Utlåtande N:o 148, angående regleringen af ulgifterne under Riks-slalens Åttonde Hufvud-titel, får Ulskollet härmed framställa de förslag till skiljaktige besluts sammanjemkning eller propositioner för votering i Förstärkt Stals-Utskott, hvartill berörde beslut funnits föranleda. l:o.
Uti 1 :a punkten i nämnda Utlåtande hade Utskottet tillst vikt, att den af Kongl. Majit äskade förhöjning utaf aflöningen för Ecklesiastik-departementets
Chef från nuvarande belopp, 10,500 R:dr, till 15,000 R:dr mätte af Rikets Ständer bifallas.
Della tillstyrkande är godkändt af Ridderskapet och Adeln samt Preste-slåndet, hvaremot de öfriga två Riks-stånden bestämt aflöningen, Borgare-ståndet till 13,500 R:dr och Bonde-ståndet till 12,000 R:dr.
Vid sådant förhållande får Utskottet, i öfverensstämmelse med förut följda grunder, föreslå följande voterings-proposition:
Den, som vill, att aflöningen för Ecklesiastik-departementets
Chef bestämmes till 15,000 R:dr Runt, röstar ja; den det ej vill, röstar nej ; vinner nej, kommer berörde aflöning alt uppföras med 13,500
R:dr samma mynt.“ 2:0.
Utskottets i l:a morn. af 3:e punkten gjorda hemställan, att aflöningen till en Chef för den af Kongl.
Maj:t föreslagna nya afdelning inom Ecklesiastik-departe Bth. till Ii.
Prot. 4856—4858. 4 Sami. 4 Afd. 3 Band. 29 Haft. 1 2 Stuts-UIsko t tets Memorial iV.o 497. mentets expedition målle bestämmas lill 4,500 R:dr i stället för 5,000 Balr, som Kongl. Maj:t äskat, är bilalien af Ridderskapet och Adrin sami Borgare-ståndet, men Piesleständel liar laslslälll denna aflöning lill 5,000 B:dr och Bonde-slåndel lill 4,1)00 B:dr.
Dä al
Iså lvå Sländ heviljat den af l tskoltel föreslagna summa samt eli Slånd »mis.it läll förut vllrade och af Irenne Biks-sländ älven gillade åsigt, förevarande fråga i öfverensstämmelse med de tvä förstnämnde Ståndens mening åtgjord; — hvilket Utskottet troll sig böla har anmäla. 3:o.
Aflöningen för Expedilions-sekrelerarne i Ecklesiaslik-deparlemenlels Expedition, som nu utgör 2.794
H:dr 50 öre och af Kongl.
Majit ansetts höra höjas lill 4,500 R:dr. är af Utskottet i 2 mom. af 3:e punkten föreslagen lill 4,000 R.dr.
Delta förslag har Borgare-sländel bilällil, hvaremot Ridderskapet och Adeln saini Preste-sländet, i enlighet nied Kongl. Majus Nådiga Proposition, fastställt aflöningen tili 4,500 R:dr oc'i Bonde-slåndel bestämt densamma lill 3,500 R:dr.
För denna Irägas afgörande torde omröstning fä anställas efter följande Proposition : ”Den, som vill, att aflöningen för Expedilions-sekreterarne i Ecklesiastik-deparlementets expedition hestämmes lill 4.000 R:dr Runt, löslar Ja ; den det ej vill, röstar nej I vinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 4,500 R:dr samma mjnt.’’ 4:o.
Utskottet hade i 4:e punkten, morn.
a. hem-tälll, alt aflöningen för Riksarkivarie», sorn nu utgör 2,880 R:dr. målle, pä sätt Kongl.
Majit föreslagit, höjas till 5.000 R:dr, dock »11 lör nuvarande iiiiiehalvareu af nämnde bestallning afdrag skilde ske med det belopp al 1,050 Rall. som lian frän Allmänna Indragniugs-slaten uppbär.
Denna hemstall n är i allo biiaden af Borgare- och Bonde-stånden, men blott lill löna delen godkänd af Ridderskapet och Adelil samt Preste-sländet, hvdka båda itänd beslut»I, all det af Utskottet föreslagna föibebäll skulle utgå.
1 föl|d hani’ föreslår Utskottet omröstning, enligt följande proposition: ”Den, soni 'il. ali llän den lur Riks-ai k iv »rien beslamda aflöu ng »Idrag för bestå Iningens nuvarande innehafvare skall ske med det belopp al 1,050 R:dr Ruut, sorn lian fiäo Allmänna Indragniugs-slaten uppbär, löslar jai den del ej vill, röstar "<‘j; vinner nej, kommer eli sådant afdrag icke all ega rum,“ 5:o. Uti 2l:a ju klen var af Utskottet tillstyrkt bifall å Kongl. Majds Nådiga fiamslälb ill»,, ali för Upsala Universitet måtte beviljas eli förslags-ausläg al 25.000
R.dr för höjande, bland annat, dels af 10 Prolessors-löner till 4,50(1 R.dr samt al 16 sådana löher lill 4,000 R: lr, uti de sednare inberäknade 2 å Universitetets stat uppförda emerililöner, di Is al 14 Adjunkts löner till 2,000 Rall hvardera.
Della tillstyrkande ar i siu helhet bilällel af Borgare- och Bonde-slnnden, hvaremot Ridderskapet och Adelö godkänt dets imina med de förändringar, att lönerne bestämdes lör Professorerna vid de verldsli a Fakulte erne jemte B hlnOhekarien och Ränt mästaren till 4,500 R.dr samt lör de 8 äldste Adjtmkförne till 2 500 R:dr och endast lör de yngre till 2.000 R.dr. äfvensom alt det iliägastaldfi förslags anslaget lörliiijdes till 30.000 R:dr. Preste-släudet har beslutat, att samtlige i nämnda punkt öinföimälda Professors- och 2 emerid löner skola utgå m-d eli ärligt belopp för hvardera af 4,500 R:dr och lönen S/ats-Utshotte/s Memorial N:o i97. 3 för de 8 äldste Adjunkterne inom de verldslig
Fakulteterne uppföras med 2,500
R;dr för hvardera, men i öfrigt bifallit Utskottets hemställan, dock att anslagstdlökningen borde rättas i enlighet med hvad Stånd't sålunda beslutat.
Ridderskapet och Adelns samt Préste-ståndels beslut, ehuru olika till ordalydelsen, åro dock i sjelfva saken med hvarandra öfverensstämmande, enär, enligt den utredning af förevarande ämne, som förekommer i bilagan N:o 7 till den Kongl. Propositionen om stats-verkels tillstånd och behof.
Maj.ls Nådiga förslag alser blott de verldsliga Fakulteterne vid ifrågavarande Universitet, och bland Professors-lönerne äro upptagne de, som utgå lill Bibliothekarie!! och Akademi-räntmäslaren, hvilka alltid varit uppförde lill lika löner med Prolessorerne, samt de i Presle-slåndels beslut omförmälda två emerili-löner, hvilka jemväl äro bland Professors-lonerne uppräknade, desto heldre mäste anses äfven vara af Ridderskapet och Adeln afsedde, som delta Riksstånd, enligt hvad Utskottet inhemta!, antagit en inbjudning af Presle-slåndet att biträda dess, vid pröfning af 31 punkten i Utskottets Utlåtande N:o 167, fattade beslut ali förhöja de ä Allmänna Indragnings-siaten uppförda emerili-löner lör Professorer vid såväl Upsala som Lunds Universitet frän det al Utskottet tillstyrkta belopp, 4,000 R.dr, till 4.500 R:dr.
Sistnämnda två Riks-stånd hafva således hegge beslutat, att samtlige, de verldsliga Fakulteterne. vid Upsala Universitet tillhörande, Professo •s-löner, deruti inberäknade lönerne till Bibliothekarie!! och Akiidemi-räntmästaren jemte två emerili-löner, skola ökas lill 4 500 R:dr hvardera, äfvensom bemälle Riks ständ håda bestämt lönerne loide 8 äldste Adjunkterne vid sagde Fakulteter lill 2 500
R dr och för de öfrige Adjunkterne till 2,000 R:dr hvardera.
Deremot aro dessa Riks-slånds beslut skiljaktig» i afseende å det ifrågakomna f.irslags-auslagets belopp, hvilket Ridderskapet och Adeln fastställt till 30.000 R:dr. men Preste ståndet åter ansett bora lättas i enlighet med de af Ståndet beviljade förhöjningar.
Sidan Utskottet sålunda redogjort för Riks-ståndens brs'ut i förevarande ämne, får Utskottet, för afgörande af (Vågan om beloppen af de Professors- och Adjunktslöner, i afseende hvarå olika meningar hos Stånden uppsiåit, föreslå omröstningar, enligt följande särskilda propositioner: a) ”Den, som vill, ali, jemte beviljad tillökning af lönerne för 10 Professorer i de verldsliga Fakulteterne vid Upsala Universitet tid 4,500 R:dr Runi hvardera, lönerne för de öfrige ordinarie Professorerna i nämnda Fakulteter jemte Bib mthekaricn och Räntmästaren samt 2 eineriti-löner bestämmas lill ett belopp af 4,000 R:dr sagde anot hvardera, löstalja; den det rj vill, röstar nej : vinner nej, komma samtlige ifrågavarande löner ali ökas till 4,500 R.dr Runt.” b) ”Den, sorn vill, att löueine för de 8 äldste Adjunkterne i de verldsliga Fakulteterne vid Upsala Universitet skola, lika med de ofri, a Adjiiiikts-lönerue derstädes, förhöjas lill 2.000 RaJr Runi hvardera, röstar j;1: den det rj vill, röstar nej ; vinner nej, komma förstnän nda 8 Adjuukts-löner att hvaidera ökas till 2.500
R:dr sagde mynt.* Beträffande derefter den, i fö jd af Ståndens olika meningar, jemväl oafgjord» frågan om det belopp, hvartill tiar ofvan omförmälta förslags-anslag må bestämmas; 4 Slals-UIskottets Memorial N:o 197. så enär af nyss föreslagna (vänne omröstningars utgång blifver beroende, om votering äfven i denna Iråga måste ega rum och, i sådant fall, huru voterings-propositionerne böra uppställas, skall Utskottet framdeles till Rikets Ständer inkomma med särskildt memorial i detta afseende, derest omsländigheterne dertill föranleda. 6:0.
Utskottet hade i 22 punkten tillstyrkt Rikets Ständers bifall å Kongl. Majlis
Nådiga framställning om anslag för böjande till 4,000 R:dr af lönerne för de 3 Prolessorer vid Lunds Universitet, hvilka uppbära penningelön, och af 15 Adjunktslöner inom de verldsligt Fakulteterne derstädes till 2,000 R:dr hvardera.
Delta tillstyrkande är godkändt af Borgare- och Bonde-stånden, hvaremot Bidderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, med gillande af punkten i öfrigt, ökat nämnda 3 Professorslöner till 4,500 R:dr och lönerne för de 8 äldste Adjunklerne lill 2,500 B:dr.
Vid sådant förhållande torde omröstningar få anställas, enligt följande särskilda propositioner: a) ”Den, som vill, att lönerne för 3:ne Professorer vid Lunds Universitet förhöjas till 4,000 R:dr R:mt hvardera, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; vinner nej, ökas nämnda löner hvardera lill 4,500 B;dr sagde mynt.” h) ”Den, som vill, ali lönerne för de 8 äldste Adjunklerne i de verldsliga Fakulleterne vid Lunds Universitet skola, lika med de öfrige Adjunkts-lönerne derstädes, förhöjas till 2,000 B:dr R:mt hvardera, röstar j»; den det ej vill, röstar nej ; vinner nej, komma förstnämnda 8 Adjunkts-löner att hvardera ökas till 2^500 R:dr sagde mynt.” 7:o.
Uti 24:e punkten tillstyrktes af Utskottet, att Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag af 4,000 R:dr R:mt årligen för inrättande af en ny lärostol inom Medicinska F^akulteten vid Upsala Universitet att uppföras med 3,000 R:dr såsom lön och 1,000 R:dr såsom lönetillökning.
Preste-ståndet hafva för nämnda ändamål anvisat ett årligt anslag af 4,500 R:dr att uppföras, enligt det förra Ståndets beslut, med 3,000 R:dr såsom liin och 1,500 R:dr såsom lönetillökning, sami, jemlikt det sednare Ståndets, med 3,500 R:dr såsom lön och 1,000 R:dr såsom lönelillökning.
Deremot är Utskottets framställning af Borgare- och Bonde-stånden alslagen.
Då de tvänne Riks-stånd, hvilka beviljat anslag för ifrågavarande ändamål, under det de bestämt lika belopp, varit skiljaktige i afseende å sältet
För anslagets fördelning i lön ocb lönetillökning, torde först, för bestämmande af kontraproposition i hufvudvoteringen, omröstning lå anställas, enligt denna proposition: ”Den, som vill, att lill kontraproposition vid den blifvande hufvudvoteringen anta ges Ridderskapets och Adelns beslut att ett anslag af 4,500 R:dr R.-mt årligen beviljas för inrättande af en ny lärostol inom den medicinska fakulteten vid Upsala Universitet, alt uppföras med 3,000 R.dr såsom lön och 1,500 R:dr såsom lönetillökning, röstar den det ej vill, röstar j»; nej; Stafs- Utskottets Memorial N:o 191. 5 vinner nej, anlages lill kontraproposition Preste-ståndets beslut, alt enahanda anslag för nämnda ändamål anvisas ali utgå med 3,500 R:dr såsom lön och 1,000 R:dr såsom lönetillökning''.
För hulvudvoteringen föreslås följande proposition :
"Den, som vill, alt det af Kongl. Maj:t äskade anslag af 4,000 R:dr
R:mt årligen för inrättande af en ny lärostol inom medicinska fakulteten vid Upsala Universitet icke beviljas, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; vinner nej, anlages (Ua Altein.)
Ridderskapet och Adelns beslut. (2:a Allein.) Presle-slåndets beslut. 8:o.
Likaledes var af Utskottet, uti 25 punkten, föreslaget, att, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, för inrättande vid hvartdera Universitetet af en profession i de nordiska språken, ett ärligt anslag af 4,000 R:dr, eller för begge Universiteten 8,000 R:dr, mätte anvisas, samt att anslaget skulle uppföras med 3,000 R:dr såsom lön och 1,000 R:dr såsom lönetillökning.
Detta förslag hafva Borgare- och Bnnde-sländen bifallit, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt
Preste-ståndel till nämnda ändamål för hvartdera Universitetet beviljat ett anslag af 4,500 R:dr årligen att uppföras, enligt det förra Ståndets beslut, med 3,000 R:dr såsom lön och 1,500 R.dr såsom lönetillökning samt, jemlikt det sednare Ståndets, med 3,500 R:dr såsom lön och 1,000 R:dr såsom lönetillökning.