Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid granskning åter af sjelfva Lagförslaget* hafva Riksens Ständer väl funnit detsamma i allmänhet vara bygdt på rigtiga grunder, i sina föreskrifter bestämdt , i de stadgade säkerhets* måtten emot missbruk ändamålsenligt, samt i öfrigt syftande att försäkra vatten-verks-egare emot alla förluster, genom begagnande å Jordegare» sida af tvångsrätten; men då, efter Riksens Ständers underdåniga tanka , denna tvångsrätt blifvit i Författningen gi; ven en längre utsträckning, än som kan förenas med det nödvändiga skydd, andra Rikets hufvudnäringar böra brede vid jordbruket ega, samt Riksens Ständer under fastadt afseende på den ytterliga noggranhet, som i ett så granlaga ämne måste iakttagas, jemväl ansett sätskilte, i den föreslagne Författningen ej be - t/n derdåniga Skrifvelser. 379 märkte, omständigheter böra, vid tillämpningen af tvångsrätten och hehandlingen af derom uppkommande Rättegångar, observeras, så vida, å ena sidan, denna tvångsrätt med någon billighet skall kunna göras gällande , och, å den andra, 1'örfattningens nyttiga syftemål icke obehörigen motverkas , hafva Riksens Ständer, för sin elei, beslutit åtskiliige, uti här hos underdånigst bn lagde omarbetade Förslag till ifrågavarande Författning upptagne, ändringar och tillägg deruti, dem Riksens Ständer nu till E.
K- Mas Nådiga ompröfvande öfverlemna, hvarvid Riksens Ständer likväl icke böra underlåta, att för E. K. M. i underdånighet redovisa de motiver , som stadgat Riksens Ständers berörde beslut.
Beträffande således först det undantag från tvångsrättens. tillämpning, som Riksens Ständer ansett böra medgifvas, i afseende på större Bruk och Bergverk, samt större Fabriques-aniäggningar; så hafva Riksens Ständer trott, att, ehuru stor fördel jordbruket ock kunde hemta af tvångsrättens tillvaro, denna fördel likväl icke borde sökas på bekostnad af andre för Riket äfven vigtige näringar, hvilket emellertid ofta skulle komma att inträffa , om icke, genom ett sådant undantag , Bergs- och Fabriques handteriugarnes interessen vore skyddade. X)å Riksens
Ständer vidare ansett något bruk af tvångsrätten icke bora tillåtas vid de tillfallen, då Jordegare, emot betingad ersättning, förbundit sig att af vatten-verk tåla uppdämning | sin jord, hafva Riksens Ständer föreställt sig, att, enär det någou gång kunde hända, att anläggningen af ett vatten-verk blifvit grundad Underdåniga Skrivelser, på ett så beskaffadt Contract med Jord-egaren , tvångs-rättens tillämpning i hela dess stränghet, vid ett sådant fall, skulle innefatta en hård obillighet, samt, att, derest icke någon modification skedde, i afseende på sådane Contracter , som efter Författningens promulgerande och således under kännedom om de derigenom stadgade nya rättsförhållanden, blifvit ingångtie, en med allmänna Lagens föreskrift örn verkan af förord i andra händelser alldeles oförenlig grundsats skulle för dylike frågor komma att iakttagas; Och då Riksens
Ständer tillika föreslagit en viss gräns för ifrågavarande Contracters fortvarande* hafva Riksens Ständer Sökt så begå, att
Författningens 'syftemål icke matte motverkas , utan begagnandet af tvångsrätten blott så länge uppehållas, som billigheten i detta fall kräfver.
Om egande-rättens kränkning icke kan undgå att medföra ett obehag för den , som nödgas underkasta sig densamma, desto större i den mån lian eger särskild affection för hvad man tvingar honom att afträda, eller bringa i ett förändradt skick, och om denna affection icke alltid är en följd af nyck, utan stundom försvaras af skäl, hvilkas giltighet man ej kan bestrida; så mäste, i Riksens Ständers undernåniga tanka, ett billigt afseende lemnäs åt detta obehag.
Af denna anledning, i förening med den insedda nödvändigheten af så väl ett co-rectiv emot allt otidigt och utan gällande -orsaker användt begagnande at tvångsrätten, såsom ett medel alt försäkra vattenvei ks-egare-n emot den förlust, som genom en möjligen för låg värdering af valten - tin derdd nig a Skrif feiser. 381 verket, eller skadan af dess förändring eljest skulle kunna uppkomma, är det, som Riksens Ständer beslutif den förhöjning i ersättningen åt vattenverks-egare , som i 3, 4, och 5 §• §• af Författningen blifvit observerad , och hvilken, enär enahanda skäl derföre förekommit , äfven blifvit sträckt till den fråga, då, enligt J5 §., jord till vattenlednings verkställande måste afträdas.
Väl hafva Riksens Ständer ansett, att något tvång icke bör finnas för en jordegare till deltagande i de kostnader, som kunna föranledas af en annan jordegares väckte anspråk på rifning eller förändring af ett skad!igtvatten-ve>'k; Men som Riksens Ständer emellertid insett, att, genom en och annan delegares i. en gemensam odlings-lägenhet vägran äf ett slikt deltagande, hinder ofta skulle kunna uppstå för nyttiggörandet af större odlingsbara trakter, hafva Riksens Stander tiil förekommande deraf antagit och godkänt det särskilta stadgande, som i detta afseende vid författningens 4 §. blifvit tillagdt.
Vid föreskriften i 5 §. af det aflemnade Nådiga Lagförslaget, ”att värdet af vatten-verk, som utrifvas eller lösas skall, eller af den del, som genom försämring bortgår, lika snm af den jord, hvilken tillika med verket bör inlösas, skall i penningar mätas efter hvad egendomar at samma slag inom de sistförflutne Tjugu åren i orten gullit , då de i högsta pris varit,1’ hafva Riksens Ständer funnit sig ega skäl till den underdåniga erinran, att berörde värderings-grund ehuru syftande att stänga vägen för godtycket, likväl icke kan blifva, hvarken alltid använd - Underdåniga Skrlfvelser. bär, eller alltid rättvis, enar man besinnar , alt det sällan torde vara möjligt, att inom en och samma ort finna tvänne eller flere vattenverk af fullkomlig likhet i godhet och förmåner; att äfven, derest detta inträffar, tilläfventyrs icke nå* got sådant Verk
Varit under en tidrymd afTjugu år i köp bortslutadt; att, i följd af de föräny dringar, myntvärdet under en så lång tid kaa vara underkastadt, jemförelsen emellan fastighets* vardén under en förfluten och närvarande tid kart utfalla med större eller mindre skiljaktighet allt ef!er sorn den senare mer eller mindre afIägsnar sig från den förra; samt att, särdeles vid handel emellan anförvandter, köpeskillingen* belopp icke alltid är rättad och bestämd efter deli försålde egehdomens verkeliga värdei Af desse förenade skäl hafva Riksens Ständer funnit sig icke kunnat gilla den föreslagne värderingsgrtin*! den, och den Riksens Ständer i dess ställe an* tagit, förmoda oell anse Riksens Ständer skola åt ifrågavarande värderingar gifva större säkerhet och pålitligheti Vid granskning af 6 §. i den föréskrifné Nådiga Författningen, hafva Riksens Ständer, in* Seende vigten af de undersökningar, som vid tillfälle af frågor om tvungen rifning, ändring el* ler flyttning af vattenverk eller ny vattenlednings öpnande, böra föregå profningen af jordegarens anspråk, fästat uppmärksamhet derpå, att, då ej alla Landtmätare torde ega tillräcklig insigt i sättet till vattendrags afvägning och hvad i öfrigt till sådane undersökningar hörer, samt icke elier hvarje årstid kan vara lämpelig föf desse undersökningars förrättande, det torde Va« Underdåniga Skrifvelser.
585 rä nödigt, att till förebyggande deraf, att dylika förrättningar ej måga anförtros åt ovane eller oskicklige Landtmätare, eller deras verkställande utsättas å sådan tid, som utesluter möjligheten af noggranhet i desse afseenden, till efterrättelse stadga bestämda föreskrifter, dem Riksens Slän- ' der ock i denna §i intagit.
Vidare har förekommit Riksens Ständer, huruledes de olägenheter och det lidande, som möjligen kunde tillskyndas en lordrings*egare hvilken gjnom inteckning vunnit pant-rätt i ett vattenverk, i händelse detta, utan hans vetskap och förut ställd säkerhet för hans fordran, finge förstöras eller till minskning iMfess värde förändras, syntes påkalla vidtagandet äf ett medel , hvarigenom Inteckningshafvare matie emot dylika vådor kunna försäkras.
Af sådan anledning hafva Riksens Ständer ock i 6 §. låtit inflyta ett stadgande, sorn Riksens Ständer anse för ändamålet lämpligt, enär intecknings-hafvare derigenom sättas i tillfälle, att, vid frågor af förevarande beskaffenhet, bevaka sin rätt och kunna för dess förvarande vidtaga nödige åtgärder.
Under profningen af stadgandet i Lagförslagets 7 §., att Jordegare och Vatten verks-egare ega välja hvardera tvänne Gode Män, att med Landtmätaren deltaga i undersökningen, och afgifvandet af utlåtande, rörande sättet och vilkoren för bifall af en Jordega res väckta påstående om rifning eller ändring af ett vattenverk, hafva Riksens Ständer icke förbisett den stora fördel vid afge irandet af enskiftes-tvister, som vinnes derigenom, att den medlande magten är lemnad i personers händer, hvilka af Parternes eget för - 584 Underdåniga Sirifvelser» troende dertill blifvit kallade; Men med särskilt afseende på ämnets vigt och då Riksens Ständer icke kunnat tillbaKahålla den farhåga, att, i följd af bristande kännedom om de egenskaper, sorn lios Gode Män, valde för ifrågavarande tillfällen, böra finnas, detta förtroende ofta nog torde falla på personer, saknande förmåga att uppfylla sitt kall, i hvilken händelse antingen Landtmätaren skulle kommaatt utöfvaett större inflytande,än sotn vederborde, eller anledning gifvas till fortsatta stridigheter , hafva Riksens Ständer trott ett medel böra upp-i sökas, som, jemte bibehållande af jordegares oell vattenverks-egares rätt att tillkalla Gode
Män till biträde vid undersökningen och. de derpå följande åtgärder, kunde bereda nödig säkerhet och noggranhet vid behandlingen af slike frågor, hvari stundom tredje mans obevakade rätt ingår; Och i sådant ändamål är det som Riksens Ständer antagit det i början af 7 §., sådan den i det bilagde underdåniga förslaget finnes uttryckt, gjorde tillägg om åliggande för Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, att adjungera Pärternes Gode Män, tvänne för skicklighet och pålitlighet kände personer, valde företrädesvis bland Ledamöterne i Länens Hushållnings-Sällskap.
Den föreskrift, sista Momentet i 7 §. al det Nådiga Lagförslaget innefattar, rörande påföljden af vatten-verks-egäres uteblifvande från utsatt förrättning, hvartill han lagligen blifvit kallad, hafva Riksens Ständer trott mindre öfverensstämmande med hvad en billig omsorg om vattenverks-egarens rätt synes fordra.
Väl hafva Riksens Ständer erinrat sig, att enahanda påföljd for v - Underdåniga Skrifvelser.
385 förut ar bestämd för delegare, som, oaktadt erhållen kallelse, uteblifver från annan Landtmätare-förrättning; men dä Riksens
Ständer icke ettan skäl ansett det slags förrättning, hvarom här är fråga, vara af helt skiljaktig beskaffenhet, häfva Riksens Ständer ock förment samma föreskrifter, sorn i förra fallet äro gällande, icke till alla delar kunna vara lämplige vid detta senare; under hvilken öfvertygelse Riksens
Ständer funnit en sådan förändring i förevarande stadgande nödig, som den omarbetade 7 §. innehåller.
Då Riksens Ständer, enligt hvad 8 §. i det nya Lagförslaget visar, funnit angeläget, att en viss tid måtte stadgas för fullföljd tilL Domstolen af en, genom Landtmätare och Gode Män, beredd fråga, i händelse antingen jordegaren eller vattenverks-egaren förklarat sig med deras utlåtande missnöjd, hafva Riksens Ständer förut tagit i öfvervägande, hurusom, i det fall jordegaren vore lämnad en till tiden obegränsad rättighet, att emot vattenverks-egaren vid Domstolen väcka och utföra talan, dén sistnämnde vid så-, dan händelse skulle försättas i, en beständig osäkerhet och hindras att gifva sitt verk de förbättringar, som omtankan om egen fördel och inträffade händelser kunde påkalla; Och från en slik, alltid med obehag, och någon gång jemväl med verklig förlust förbunden, ställning hafva Riksens Ständer trott Lagen böra befria vattenverks-egaren.
Anledningen till det vid slutet af 8 §• gjorde tillägg, åsyftande ett närmare bestämmande af sättet för de efter, denna Författning förekom-* Bihang, till Rilt-St, Prat, 18,23.
,o:* Sami, j B, 2 j 3Sfi Underdåniga Skrifvelse?. mande frågor* behandling vid Lagmans-Rätt och' fullföljd derifrån, hafva Riksens Ständer hemtat från föreställningen derom, att nämnde Rätt, oaktadt föreskriften i Kongl. Förordningen den 26 October 1743, skulle af det ovilkorliga stadgandet cm slike frågors upptagande och afgörande vid Härads-Syn kunna hemta skäl, att äfven döma till syn på stället; hvaraf vidare, enligt 14 Cap. 3 §.
Jorda-Balken och 25 Cap. 10 §.
Rättegårigs-Balken , lomme att följa, att till Parternes kännbara tunga , desse mål i sista Instantien skulle pröfva* vid Riddare-Syne-Rätt.
Sluteligen och i afseende på den tillsättning af ordet rifning, som Riksens Ständer i den föreslagne Författningens 12 §. funnit böra ega rum, hafva Riksens Ständer ansett, att derigenom än mera bestämdhet i uttrycket skulle åt berörde §. beredas.
Med desse nu till deras motiver utredde och i det omarbetade
Förslaget närmare uttryckte ändringar och tillägg, hafva Riksens Ständer för sin del gillat och antagit den af E. K. M., genom Nådig Proposition af den i8:de sistlidne Januarii, till Riksens Ständers granskning öfverlemnade Författning, angående ändring eller utdömande af vatten-verk, sorn genom uppdämning' skada jord, eller hindra dess odling, att hädanefter såsom allmän Lag gälla; anhållande Riksens Ständer i underdånighet, det E. K. MJ täcktes till förenämnde ändringar och tillägg lemna Dess Nådiga bifall, och Författningen derefter i sådant skick låta utfärda och allmänneligen kungöra.
3S7 Förslag lill Författning om ändring af vatten-verk, som genom uppdagming skada jord eller hindra dess odling. §. 1.
Då vatten-verk, sorn lagligen tillkommit och af laga beskaffenhet är, våller uppdämning, hvaraf jord fördränkes eller odling af jord hindras, håfve Jordegare rätt fordra, att, under vilkor och på sätt här nedanföre stadgas, vattenverket ändras, eller flyttes, eller ock vattenledning göres, eller ock att verket alldeles utrifves.
Ej må dock en sådan rättighet sträcka sig till vatten-verk, anlagde till bedrifvande af större Bruk och Bergverk samt större Fabriques-Inrättningar.
I fråga om annat vatten-verk ma ej eller, i det fall Jordegare, emot betingad ersättning, förbundit sig att af det samma tåla uppdämning å sin jord, påstående öm dess rifning, ändring eller flyttning, eller öppnandet af ny vat. lenledning derföre, kunna väckas under den tid, som för den ingångne öfverenskommelsens bestånd blifvit utsatt, eller, om .en sådan tid icke finnes bestämd, så länge jorden, hvara uppdämningen sker , är i den persons hand, »om öfverenskommelsen med egaren af vatten-verket slutat.
Äro ater flere delegare i den genom uppdämning lidande jorden, och hafva de ej alle i öfverenskommelsen ingått, ege densamma ej någon förbindande kraft, till hinder för den Jordegare, i ofvannämnde måtto, tillsgde ratt. 588 Förslag'. §. 3* Kan uppdämningj hvartill vattenverksegarej såsom i föregående §. sågs, lagligen berättigad är, afhjelpas dermed, att verket ändras eller ilyttes, eller att för vattnet ny ledning öppnas 5 och kan en sådan ändring, flyttning eller vattenledning, utan verkets försämring för framtiden, göras, då må vatten-verket ändras eller flyttasi eller vattenledning anläggas.
Kan åter uppdämningen ej afhjelpas, utan att vatten-verket alldeles utrifves, eller ock så ändras, att dess värde för framtiden deraf minskas; och finnes den skada, uppdämningen gör, så stor, att värdet af den jord, som ej brukas'kan, eller af den förbättring, jorden vinna kunde, om vättnet aftappades, uppgår till dubbelt emot vattenverkets fulla värde, om det skall alldeles utrifvas, eller till dubbelt emot värdet af den del, som genom försämring borrtgår, om det skall ändras; då må ock den ändring, flyttning, eller vattenledning, som för jordens bruk nödig finnes, verkställas, eller verket alldeles utrifvas.
Finnas flere vatten-verk, som uppdämning vålla, skall värdet af dem alla, eller af deras försämring tagas i beräkning mot värdet af jorden eller dess förbättring, efter hvad nu stadgadt är. §• 3- Jordegare, som i de fall §. 2 utsätter, sin rätt begagna vill, vare skyldig, att till egare af vatten-verk fullt gälda den förlust, denna lider, Förslag.
3fi9 under det verket ej drifvas kan, om det skall ändras eller flyttas, eller vattenledning göras, så ock värdet af den del i vatten—verket , som för framtiden borrtgår, med förhöjningi af hälften derutöfver, om verket försämras.
Åslundar vatten-verks-egaren, att om verkets ändring eller flyttning, eller om vattenledningen sjelf bestyra, bör Jord-egaren vidkännas kostnaden, efter som den maten varder.
Men vill vattenverks-egaren icke deruti ingå, vare Jord-egaren pligtig,.att ändringen, flyttningen eller vattenledningen verkställa.
ICommer vatten-verk att alldeles utrifvas, skall Jord-egaren betala fulla värdet jemte hälften dertill, samt sjelf om rifningen besörja* Vare dock i alla fall, der vatten-verk tillhör något Boställe, ersättningen be: stämd endast till motsvarighet af värdet. §. 4.
Då vatten-verk ändras elier flyttes, eller vattenledning göres, såsom i §. 2 sägs, och egaren helre vill liela verket afstå, än taga den ersättning, hvartill hän berättigad ar, vare Jordegaren skyldig, att verket, efter den i §. 3 stadgade beräkningsgrund, samt dess Inventarier och hvad dertill i öfrigt hörer, efter fulla värdet, losa.
Finnes med sådant vatten-verk jord förenad, derå serskild åbo ej är besutten; då skall jemväl samma jord, efter förstnämnde grund, inlösas.
Lag samma vare, der jord finnes till vattenverk, sorn alldeles utrifves, derest egaren ej vill den jord behålla. 39° JFörsIag.
Godtgörande! af hvad, enligt denna och 3 ('.
, kommer att vatten-verks-egare gäldas, varde fördeladt å den jord samfäldt, sorn genotn vatten-verks-rifning eller ändring tillskyndas båtnad; och vare den Delegare, som i kostnaden dertill icke vill deltaga, både berättigat! och. skyldig, att för sin andel i jorden af öfrige
Delegare emottaga lösen, efter som den, med afseende pä jordens värde i dess vattendränkta tillstånd , af mätismän bestämd varder. §• 5- Värdet af vatten-verk, som utrifves eller lösas skall, med dess Inventarier och tillhörigheter, eller af den del, sorn genom försämring bortgår, lika som af den jord, hvilken, enligt föregående bör inlösas, skall, efter noggran, undersökning orri verkets beskaffenhet, enliet allmänt gällande grunder för värdering af fastigheter, i penningar mätas och utsättas.
Men är vatten-verk af Fidei-Comiss natur, eller anslaget till Boställe, då skall jemngodt vederlag, i förra fallet med den tillökning, 3 bestämmer, i annat verk af samma slag eller i jord stalius, så framt ej Kongl. Majit finner skäl, att orri sattet till vederlagets utgörande annorlunda vid hvarje tillfälle särskildt i Nåder förordna. §. 6.
Då Jord-egare åstundar att begagna den rätt, som i $. 3 stadgad är, eger han hos Kongl. Furtlag. 391 Majlis Befallningshafvande göra ansökning, att Landtmätare , till undersöknings förrättande, förordnas må.
Majus Befallningshafvande åligge derefter, 3tt, utan afseende på hvem Jordegaren dertill må hafva föreslagit, till förrättningens företagande ofördröjellgen utfärda Remiss till den af Länets Landtmätare, som för skicklighet och erfarenhet i ett så granlaga ämne gjort sig känd, hvilken Remiss, genom Kongl. Maj.ts Befallningshafvande* försorg, skall Landtmätaren tillställas.
Rörer frågan något Boställe eller Kronan eljest tillhörigt vattenverk, bör Kongl. Majus Befallningshafvande förordna behörigt ombud, att i förening med innehafvare!! af vatten-verket, Kronans rätt utföra och bevaka; och meddele Kongl. Majits Befallningshafvande genast underrättelse derom , såväl till Landtmätaren, som den Embets-myndighet, hvil. ken, näst Konungen, deröfver har inseende, och ege i öfrigt tillse, att intet till iakttagande af Kronans rätt härvid underlåtes.
Landtmätaren tillhör det att skyndsammeligen utsätta dag till förrättningens verkställande, lämpande den samma så, att detta endast må ske, då marken är bar och undersökning tillförlitligen later göra sig, samt att derom skriftligen, emot bevis, så väl sökanden, som vatten-verks-egaren, så ock allmänt ombud, då det erfordras, tillkännagifva.
Sökanden vare sedermera skyldig, att, efter det han , genom bevis frän
Domaren i orten erhållit upplysning om dem, som i vattenverket kunna ega Inteckningar, desarnma om Förrättningen underrätta, antingen genom särskilde kungörelser, så vida deras vistande ar Förslag] kunnigteller genom tillkännagifvande i allmå'nna Tldningarne, sorn tre gånger, och sista gången minst en månad före förrättningen, införes,' på det de, der sådant af dem nödigt anses, må vid förrättningen kunna komma tillstädes och sin rätt bevaka; skolande t berörde ändamål kallelsen till förrättningen Parterne så långt förut meddelas, att, jemte iakttagande af den tid; rom i 11 Cap.
Rättegångs-Balken om stämning föreskrifven är, 6ökanden må ega tillräckligt rådrum, att ofvannämnde föreskrift fullgöra och bevis derom, till företeende vid förrättningen, sig förskaffa.
Late ack Landtmätaren å Predikstolen i den eller de Socknar, der vatten-verket är beläget, förrättningen kungöra, sist fjorj ton dagar innan den företages. §• 7‘ Till den utsatte dagen skola Jord-egare och vatten-verks-egare hvardera välja tvänne Gode Män, samt Kongl. Maj;ts Befallningshafvande likaledes utse tvänne,-valde bland Ledamöter a£ Länets Hushålls-sällskap, eiler andre för skicklighet och pålitlighet kände personer, med hvilka Landtmätaren i Delegarnes ömsesidiga närvaro skall sammanträda och först affatta samt afväga vattendraget.
Derefter böra han och Go^ de Männen undersöka, om icke nödigt aflopp, u.- tan mehn för vatten-verket, göras kan, eller om ändring, flyttning eller utrifning, eller ock vattenledning, hvaraf Verket lider, nödig vara maj och när sådant skett, skola de till värde uppskatta, å ena sidan, jorden och dess förbättring Förslag.
353 och, å den andra, Vattenverket eller dess försämring, samt gifva sitt utlåtande, om vattnet aftappas må, så ock om sättet och vilkoren derföre, allt efter som för hvarje fall ofvan stadgadt finnes.
Landtmätare och Gode Män undersöka äfvén härvid, om Jord eller verk , sorn nedan ligger, vid vattnets aftappning, kunna genom öfversvämning iida skada, och meddele i sådant fall, till upplysning för vederbörande, sitt utlåtande, huru sådant må kunna förekommas.
Uteblifver lagligen kallad Vatienverks-egsre från denna förrättning och icke eller för sig ställer ombud, varde h#n känd skyldig att ersätta all härtill erforderlig kostnad , men förrättningen emellertid uppskjuten till annan dag, hvartill ny kallelse å Vattenverks-egaren bör utfärdas och honom inom den tid, som i §. 6 sågs, tillställas.
Pinnes han äfven då frånvarande, må förrättningen, utan hinder deraf, i laglig ordning fortgå.
Komma ej eller någre af honom utsedde Gode Män, då kalle Landtmätaren tvänne ojäfvige män af Nämnden, att såsom Gode Män, å hans vägnar, förrättningen öfvervara. §. 8. ,1 Ätnöjas jord-egare och vatten-verks-egare med Landtmätarens och Gode Männens utlåtande, kommer dervid att bero, då fråga ej är om boställe, eller Kronan eljest tillhörigt vattenverk, i hvilken händelse Landtmätarens och Gode Männens utlåtande bör, genom Kongl- Maj:ts Befallningshafvande, åtföljdr af dess yttrande, Kongl. Majus
Kun.
Förslagl na jord-egare och vattenverks-egarö ej åsämjas
J har jord-egaren. alt saken till Domstolen instämma, sist inom Fyra månader från den dag, Landtmätaren och Gode Männen sitt utlåtande afgifva, vid pålnljd, att den af jord-egaren då väckte fråga eljest anses förfallen.
Uti den pajordegarens begäran sålunda å vatten-verks-egaren utfärdade stämningen, skall Domaren utsätta saken till syn på stället, och dertill kalla landtmätaren och Gode Männen, som undersökningen förrättat, annan Landtmätare, kunnig Byggmästare, så ock allmänna Ombud, der deras hörande nödigt finnes; och varde saken, otn( det så ske kan, å stället afgjord.
Sträcker sig vattendrag, som synas skall, längre, än genom en Domsaga, förordne HofBätten, pa sökandens anmälan, serskild Domare , att med ' UthäradsNämnd sälten upptaga.
Ar saken genom vad kommen under Lagmans-flättens pröfning , och finner Rätten nödigt, att på stället inhemta närmare upplysning; skall dervid, äfvensom i anseende till sakens fullföljande från Lagmans-Rätten , förfaras på sätt, som genom Kongl. Förordningen den 26 October 174.0 stadgadt är. §. 9.