Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer tilläfventyrs kunde finna för godt, att meddela andra Städer; uti hvilket sistnämnde förbehåll H:r Ehinger jemväl instämt, i afseende på Staden Wisby. 3:0 Af Riksdags - Fullmågtigen för Warbergs Stad, H:r Hammar, som sökt fästa Riksens Höglofl.
Ständers uppmärksamhet på det Borgerskapet derstädes betungade onus af Servisens utgörande till det å Warbergs Fästning förlagde Befäl och manskap.
Och då denna Fästning låge alldeles skild från Staden och snarare vore att anse, som ett förvaringsställe för brottslingar och lifstidsfångar, samt Borgerskapet genom dervarande Garnizon ej beredes någon förmån, har H:r Hammar anhållit, att Warbergs Stads Borgerskap måtte hädanefter vara befriade från den - Stats- Utskottets Betänkanden. 809 na utgift, som årligen utgjorde 270 R:dr och motsvarande
Summa af allmänna medel anslås för detta ändamål; och 4:0 Af Riksdags - Fullmågtigen får Wadstena Stad H:r Huldberg, som klagat ofver den nämnde fattiga Stad pålagde obilliga tunga, att bekosta Inqvarteringen för de någre och trettio man, som dit blifvit forlagde såsom nödig bevakning vid det derstädes inrättade Correctionshus; och enär denna inrättning tillkommit utan Stadens hörande och Staden för egen del ej behöfver någon Garnizon, har H:r Huldberg anhållit, att Wadstena icke allenast må befrias från fortfarande skyldighet, att förse Garnizonen vid Correctionshuset derstädes med Inqvartering, utan ock af Statens medel återbekomma, hvad i detta ändamål redan blifvit utgifvit, eller 400 R:dr B:co om året, ifrån d. 1 Oct. 1819 räknadt, samt att Stats-Verket genast går i författning om inköp af ett hus till Cassern eller ock låter bygga ett sådant.
Och hafva för öfrigt åtskillige af Borgare-Ståndets Ledamöter yrkat, dels befrielse från Inqvarterings-bcsvåret för Ståderne i allmänhet, dels särskildt i de Ståder, för hvilka de åro Riksdags-Fullmågtige. 8io Stat s-Utskottets Betänkanden.
Får att åt detta för Ståderne i allmänhet ganska vigtiga ämne lemna behörig uppmärksamhet, har Stats-Utskottet ansett sig böra erinra ifrån hvad synpunct frågan om Stådernes Inqvarteringsskyldighet i allmänhet blifvit betragtad vid föregående Riksdagar.
Uppå väckt fråga vid 1803 och 1810 arens Riksdag om medel, att afhjelpa Inqvarterings-besvåret för de Städer, der troupper i ståndig Garnizon åro förlagde, yttrade Riksens Ständer, uti underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj;t, det Riksens Ständer, i betragtande deraf, att, med rättvisa och en jemn fördelning af skyldigheter Medborgare emellan, vore öfverensstämmande, att inbyggare i de Städer, hvarest Garnizoner åroförlagde, icke ensamme böra vidkännas kostnaden af en anstalt, som, i sin mån, för Statens och alla dess medlemmars säkerhet år vidtagen, Riksens Ständer ansågo Inqvarterings-besvåret lämpligast kunna afhjelpas derigenom, att, i de Ståder, hvarest ståndig Garnizon år förlagd, på Statens och det allmännas bekostnad, så vidt och så fort dess tillgångar medgåfve, Cassernbyggnader, lämpliga och tillräckliga för åndamålet, blefvo anlagde och underhåll - Stats-Utskottets Betänkanden. 811 ne; hvarjemte och på det någon lättnad snart måtte vinnas i de onera och utskylder, som med Inqvartering af Cavallen, framfor den af Infanteri åro förenade Riksens Stander i underdånighet anhöllo, att i de Ståder, der Cavalleritrupp år i Garnizon, eller Ståndqvarter förlagd, Stall och andre till Magaziner och förvaringsrum för fourage m. m. erforderlige hus, genast måtte på Statens bekostnad blifva anskaffade.
Då, vid 1812 års Riksdag, Staden Malmo, genom dess Riksdags-Fullmågtig begårde ett lån af Statsmedlen till uppbyggandet af Stall och Cassern för de i Staden fårlagde 3:ne Esquadroner af nu mera benåmnde Kron-Prinsens HusarRegemente, blef denna begäran jemväl, på Riksens Stånders tillstyrkan, af Kongl. Maj:t i Nåder bifallen, så att ett lån af 50,000 R:dr B:co, i förenämnde afseende, Staden beviljades, emot skyldighet att derföre erlägga 4 proCents årlig ränta, och att efter 4 års förlopp, sedan Summan blifvit lyftad, jemte räntan årligen afbetala 2 proCent på primitiva Capitalet; och på gjord framställning vid 1818 års Riksdag, dels om Inqvarteringsbesvåret i allmänhet, dels angående dess 813 Stats-Utskoltets Betänkandetd utgörande särskildt af Malmö Stad, yttrade Stats-Utskottet, under den ii Febr. berörda år, att Utskottet visserligen erkånde billigheten deraf, att, genom en skeende reglering, detta besvär i ett råttvist förhållande, kunde komma att delas af samtlige Stådeme i Riket, men att
Utskottet ej ansåg det tillhöra dess befattning, att dertill uppgifva något förslag; och beträffande Malmö Stads RiksdagsFullmågtigs förslag, att Staden skulle alldeles befrias ifrån återbetalningsskyldigheten af dess från Riksgålds-Contoiret erhållne lån, samt hans tillika gjorde hemställan, om icke Staden emedlertid mätte frikallas från räntas erläggande derå, intill dess Kongl. Maj:t i Nåder täckts låta till verkställighet befordra Riksens Stånders vid 18O9 och 1810 årens Riksdag tagne beslut, om Casserners och andre för Militairen nödige byggnaders anskaffande på Statens bekostnad, uti de Garnizonsorter, som ännu icke åro försedda med tillräckliga byggnader af detta slag; så fann Stats-Utskottet sig icke kunna, i då varande ställning, styrka till bifall å en sådan hemställan; men angående Capital-afbetalningarne på ifrågavarande lån, så emedan händelsen med Malmö Discont skulle hafva förorsakat Stats^Utskottets Betänkanden. 8i3 en» särdeles för Malmö
Stad, menlig stagnation i handel och rörelse, trodde Utskottet, i betragtande deraf, sig böra hemställa, om icke ett anstånd på 3:ne års tid, med erläggandet af de 2 proCent, hvilka årligen skola på Capitalet afbetalas, kunde Staden beviljas, så att första terminen härtill, hvilken eljest skulle inträffa d. 3 Dec. 1818» framflyttades till samma dag år 1821.
Och hafva, enligt hvad Riksgälds-Contoirets Räkenskaper utvisa, de förfallne Capital-afbetalningarne blifvit behörigen verkställde, hvarigenom Capital-skulden nu mera år minskad till 48,000 R:dr.
Hvad nu angår Inqvarterings-besvåret, i allmänhet, för Garnizoner och i en del Städer förlagde troupper, så år vål, genom de i ämnet gjorde Motioner, och hvad vid förre Riksdagar derom blifvit anfördt och erkåndt, tillräckligen ådagalagdt, att detta Städernas Innevånares åliggande år ganska ojemnt fördeladt och för en del Städer tryckande, samt att billigheten således påkallar en reglering, hvarigenom detta besvär kunde blifva i ett rättvist förhållande fördeladt, men att härtill uppgifva förslag, lärer hvarken tillhöra Utskottets befattning 81-4 Stats-Utskottets Bctänkanden. eller kunna af Utskottet åstadkommas, enår årendet icke blifvit, i administrativ våg behörigen forberedt; hvadan Utskottet måste inskränka sig till den hemställan, att Riksens Håglofl.
Ständer, hos Kongl. Maj:t i underdånighet, anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder låta undersöka forhållandet med Inqvarterings-besvåret till sina grunder, och huru det hittills blifvit utgjordt, samt anbefalla utarbetande af ett förslag till dess jemnare fördelning, hvilket kan föreläggas Riksens Ständer vid nästa Riksdag, som deraf kunna hemta ledning för ett beslut, hvarigenom den grundade klagan, en del Städer nu fora, ofver ganska mårkelig skiljagtighet i Inqvarterings-bes våret, må kunna för framtiden forekommas; samt att emedlertid, af de till Forsvars-Verket i allmänhet hörande medel, lämplige och tillråcklige Cassern-byggnader blifva anlagde och underhållne i de Städer, hvarest ståndig Garnizon finnes, så vidt och så fort Kongl. Majit dertill finner tillgångar; äfvensom, att i de Städer, der Cavallen troupp år förlagd, Stall, Magaziner och Förvaringsrum för fourage m. m., i mån af tillgångarne, måga på allmän bekostnad varda anskaffade och 1809 och 1810 årens Riksdags-beslut i denna del, så fort Siats-Utskottets Betänkandcn.. 815 möjligen ske kan, sålunda vinna verkställighet.
Beträffande sedan den af RiksdagsFullmågtige för Malmo Stad gjorde anhållan, om bidrag af det allmänna till lindring i Stadens dryga Inqvarterings-utgifter, så synes väl af det anförda, att Inqvarttringen der år i förhållande till Stadens folkmängd, mera betungande, ån på flere andre ställen och blifvit det i ännu högre grad derigenom, att ytterligare en Esquadron af Kron-Prinsens Husar-Regemente år ifrån Cimbritshamn dit förlagd; men då sådant likväl år föränderligt, och beror af de dispositioner Kongl. Maj:t med trouppernes förläggande i Nåder behagar meddela, anser Utskottet det afseende derå ej kunna fästas, att något af Stats-Verkets knappa tillgångar, må för detta ändamål Malmö anvisas och ej heller den sökte afskrifningen af det lån Staden från RiksgåldsContoiret erhållet, kunna tillstyrkas, utan låra de åtgärder, Utskottet hår ofvan föreslagit, böra afvagtas, hvilket äfven åberopas såsom yttrande öfver Götheborgs och Warbergs Städers Riksdags-Fullmågtiges framställningar, dels om inlösen, för Statens medel, af Götheborgs Stads Cas - 8i6 iStats-Utskottets JBetänkanden, sern-byggnad, dels angående yrkad lindring i Inqvarterings-besvåret.
Likväl har Utskottet trott sig böra tillstyrka, att emedlertid och intill dess andre utvägar till Inqvarterings-besvårets lindring för Malmo Stad kunna varda vidtagne, Staden må intill nästa Riksdag befrias från den stadgade 2 proCents årliga afbetalningen på dess till Cassern- och Stallbyggnaders uppförande från RiksgåldsContoiret, erhållne lån på 50,000 R:dr B:co och endast föreskrifne räntan af 4 proCent om året å återstående Capitalet erläggas; hvarjemte Utskottet, med anledning af erhållen kännedom, att Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse till dess och Rikets Krigs-Collegium , af d. 20 Nov. nåstl. år, antagit Stadens Cimbritshamns anbud, att får 3,333 R:dr 16 sk.
B:co tillhandla sig Kronans genom den till Malmo flyttade Esquadron ledige blefne hus, med vilkor, att den i:a nästkommande
Maj afbetala råntefritt 333 R:dr och en lika Summa vid samma tid årligen, till dess Köpeskillingen år till fullo erlagd och att medlen skola till Kongl. Krigs-Collegium levereras, anser sig bora hemställa, det Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att då Kongl. Maj:t prof - Slats-Utskottels Belunkanden.
Siry ► ■ profvar nödigt och lämpligt, att från en Stad till en annan förlägga garnizonerade Trupper, de Kronans Byggnader, som derigenom varda öfverflödige, måga försäljas och de inflytande medlen användas till Stall- och Cassern-byggnader, förnämligast i de Städer, hvilka genom sådan flyttning få vidkännas ökad tyngd af Inqvarterings-besväret.
I afseende åter på Vadstena Stad* Jliksdags-Fullmägtigs anhållan, att Staden måtte för framtiden befrias från Inqvarterings-skyldigheten för det till bevakning vid Corrections-Inrättningen derstädes förlagde Befäl och Manskap, samt erhålla ersättning för den kostnad detta Inqvarterings-besvär hittills medfört, så synes väl härmed förhållandet icke vara så alldeles enahanda , som med Inqvarterings-beSväret i allmänhet, enär det tillkommit endast i och för nämn- > de Corrections-inrättning, hvaraf Staden derförutan lärer hafva olägenhet; men med betraktande af de Stadganden, sorn ligga till grund för Inqvarteringsskyldigheten i allmänhet, kan dock StatsUtskottet icke tillstyrka, att någon ersättning för de kostnader Staden, under \.de Sami. ^ ^ Si8 Siats-Utskottets Betänkande.ji. den förflutna tiden, måst vidkännas, må af Stats-Verkets medel beviljas, och anser något utlåtande öfver frågan om Stadens befrielse från Inqvarterings-besväret för framtiden, nu icke böra afgifvas, såsom beroende på utgången af de vid innevarande Riksdag väckte motioner om Corrections-Inrättningens förläggande till annan ort, derom Utskottet framdeles kommer att sig yttra.
Detta allt hemställes vördsamligen till Riksens Höglofb Ständers oinpröfvande, och varda 2:ne Ledamöters i ämnet afgifna särskildta yttrande härjemte fogadt.
Stockholm den 3 Maji 1823.
Stånders Stats-Utskott, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, den 3 Maji 1823. S. D. Justerades Betänkandet i anledning af de vid innevarande Riksmöte Väckte flere Motioner, om lindring i Städernas Inqvarterings-besvär i allmänhet och särskildt för Städerna Malmö och "Vadstena; hvarvid Herr Lagman Noreus förklarade sig ej kunna dela Utskottets Stats-Utskottets Betänkande?!. 819 åsigt af ämnet och afgaf följande yttrande : ”Redan vid Riksdagen arén 1809 och 1810 och i anledning af Malmö Stads dåvarande Riksdags-Fullmägtigs väckte Motion, om Inqvarterings-besvärets lindrande för Garnizons-orter i allmänhet, hafva Rikets Ständer, på sätt Stadens nu varande representanter anfört, erkänt billigheten deraf, att de Städer, som hafva ständige Garnizoner må af allmänna medel erhålla ett lämpligt understöd till Inqvarterings-besvärets afhjelpande; och Rikets Ständer beslöto, i följd häraf, att tillräcklige Casscrn - byggnader för desse Garnizoner skulle, så fort Statens tillgångar det medgåfvo, anläggas och underhållas samt framför allt erforderlige Stall och Magaziner på Statens bekostnad genast anskaffas i de Städer, der Cavallerie-Trupp vöre förlagd.
Detta beslut har emedlertid icke kommit till verkställighet, och Malmö
Stad har för egen räkning måst uppföra Stall-byggnader för den der förlagde Trupp af Hans Kongl.
Höghet Kronprinsens Hussarer, utan annat biträde 620 Stats-Utskottets Betänkande/i. af Staten än ett Lån af 5ö,ooo Half B:co, som på intet sätt minskat Stadens utgifter för Inqvarteringen, då 6 proCent i Ränta och Capital-afbetalnirtg derföre årligen mast erläggas* Ått Malmö
Stad är ganska hardt betungad med Inqvartering, i synnerhet sedan Garnizonen förlidet år ökats med 100 man af förenämnde HUsar-Regemente, anser jag vara utah all fråga, likasom att Stadexl, enligt Rikets Ständers Beslut, vid en skeende réglering af denna ojemnt delade börda, måste blifva berättigad att, af det allmänna, undfå ett billigt understöd.
Jag ser dock för det närvarande, innan en sådan reglering föregått oell Statens tillgångar medgifva verkställighet af Riksens Ständers förutnämnde beslut om Militairens inqvartering i Kronans egne hus, icke någon annan utväg för denna Stad, att åtminstone vinna något understöd, än att Staden måtte få åtnjuta den billiga och med Ständernas afsigt öfverensstämmande fördel, att, jemte uppskof med Capital - afbetalningen för det omnämnde Lånet, njuta eftergift af ränta ifrån innevarande års början och till nästa Riksdag, då Rikets Ständer torde Snits-Utskottets Betänkanden. 8st blifva i tillfälle att pröfva frågan i liela dess vidd, och härvid uppfylla det rättvisa ändamål, som vid 1809 års Riksdag åsyftades.
Frihet ifrån erläggande af ränta anser jag så mycket billigare, som densamma innefattar det enda nu möjliga sätt, att underlätta en börda, sorn Malmö
Stad utan allt förhållande till en jemnare fördelning af allmänna onera, nu drager.
Att Capital-af betalningen uppskjutes, medförer icke någon ersättning och kan snarare bereda en ny börda, om hvad som nu blott uppskjutes, på en gång skall utbetalas.
Staden emedlertid skall vidkännas en årlig afgift af omkring 12,000 R:dr, vida öfverstigande hela dess bevillning och alla dess öfriga utskylder, äfven Stadsafgifterne derunder beräknade.
Staden skall således innan korrt finna sig oförmögen, att bära detta, utöfver all proportion af dess rörelse och tillgångar, utsträckta onus, ökadt just under en tid, då Stadens Handelsrörelse så märkeligen aftagit, och dess fordna välstånd nästan försvunnit.
Hvad Inqvarteringen i Vadstena angår, uppgår den derigenom för denna obetydliga
Stad uppkomna kostnad 821 Stats-Utskottets Betänkanden. till hälften mot dess bevillnings-afgifter, och synes så mycket mindre böra betunga Staden, som ändamålet af denna "Vakthållning är allmänt, för Staden helt fremmande, och äfven derigenom nog betungande och förskräckande, att Staden derigenom i sitt granskap finner en samling af brottslingar, och deraf röner många vådeliga följder för dess säkerhet och en betydlig minskning i dess trefnad.
Jag kan således icke annat, än anse Staden berättigad att erhålla ersättning för denna Inqvartering, om skyldigheten att den bibehålla skulle för Inrättningen anses nödvändig.
Man kan visserligen anse detta ämne mindre betydligt, men det bör dock icke blott derföre sakna ett rättvist afseende, för att bereda en billig förändring och lindring af en börda, utan förhållande med styrkan att den bära.”
Med hvad Herr Lagmannen sålunda yttrade, instämde äfven Herr Commerce-Rådet Santesson.
Karström* Stats-l/tskottets Betänkanden. 823 N:0 144- Ankom den 12 Maj 1823.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande, angående Riksens Stånders Revisorers, år 1820, afgifne Berättelse, om granskningen af Stats-Verkets Förvaltning åren 1817 och 1818- Vid Stats-Utskottets, den i2:te sistl. Marni, afgifne Utlåtande, i anledning af de till Stats-, Banco- och RiksgäldsVerkens öfverseende, år 1820, församlade Revisorers afgifne Berättelse, angående förrättad granskning af StatsVerkets förvaltning och Räkenskaper, åren 1817 oell 1818, har inom Vällofl. Borgare-Ståndet blifvit, af Herr Ullberg, anmärkt att, då åtskillige Enkor efter Ämbets- och Tjenstemän, hvilka varit förflyttade på Indragnings-Stat, fått, såsom Pensioner, åtnjuta en del af de Summor, deras Män i lifstiden uppburit, har Utskottet väl funnit sådant stridande emot de af Riksens Ständer bestämda grunder och meddelade föreskrifter för Indragnings - Staten, men dock, enär Riksens Ständer, vid sista 8 2 4 Stats-Uiskotlcls Betänkan den.
Riksdag, i enahanda fräga, inskränkt siri åtgärd till begäran af rättelse för framtiden, . samt öfverflyttningen af ifrågavarande Pensioner till behörig
Tittel, skulle åstadkomma alltför mycken rubbning i dera redan skedde anvisningar, tillstyrkt att för denna gång må bero vid livad härutinnan blifvit förordhadt; och enär ifrågavarande Pensioner rätteligen skulle tillhöra Riks-Statens 7:de eller 8:de Hufvud-Tittlar y men icke tilt Indragnings-Staten, borde, i Herr Ullbergs tanka, något hinder ej möta emot verkställande af en sådan omflyttning" deruti Herrar Cederborg och Falkman instämt, med tillägg af den sednare: att han ansåg omflyttningen icke kunna medföra mycken svårighet, eller rubbning af Hufvud-Tittlame; i anledning af hvilka anmärkningar, ärendet blifvit till Utskottet attrremitteradt.
I denna omständighet får Stats-Utskottet upplysa, att, som en öfverflyttning af ifrågavarande Pensionärer, att njuta de dem på Indragnings - Staten i Nåder anslagne Pensioner, utaf ytde Hufvud-Tittelns
Stats - anslag, icke skulle kunna åstadkommas, utan förnärmande af den rätt, som Ämbets- och Tjenste - Stats-Utskottets Betänkan den. 8a5 mäns i fattigdom efterlemnade Enkor och Barn hafva sig, uti gällande författningar, försäkrad, heldst anslaget^ redan mindre tillräckligt, derigenom skulle medtagas, utan iakttagande af sådane bestämde förhållanden, sorn berättiga till Pension på denna Tittel, har Utskottet ansett sig icke böra tillstyrka öfverflyttningen till Riks-Statens y:de Hufvud-Tittel, och ej heller till den 8:de, emedan några directa anvisningar icke synas böra af Riksens Ständer göras å den pa denna Tittel till Kongl. Majas Nådiga Disposition, för extra Utgifter, anslagna Summa.
För öfrigt och då Högloft.
Ridderskapet och Adelil den 25:te, Högv.
Prcste-Ståndet den igtde och Hederv.
Bonde-Ståndet den a5 sisth Martii, till alla delar bifallit Utskottets berörde Betänkande, kan frågan icke till åtgärd upptagas, såsom enligt 6g f. af Regerings-formen , redan afgjord ; Hvilket Utskottet skolat vördsamligen anmäla.
Stockholm den 3 Maji 1825. 826 Stnts-Utskottets Betänkanden.
N:0 145.
Ankom den 1a Maji i8a3.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar, vid Utskottets yttrande, öfver Riksens Stånders till Stats-, Banco- och Riksgålds-Verkens öfverseende valde Revisorers Berättelse, om den år 1823 förrättade Revision af Stats-Verkets Förvaltning och Räkenskaper, åren 1819 och 1820.
Ridderskapet oell Adeln samt Vallöf!. Borgare-Ständet hafva, i anseende till derstädes gjorde anmärkningar, vid Stats-Utskottets den 12 sistl.
Martii afgifne utlåtande, i anledning af den Berättelse, som Riksens Högloft.
Ständers till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende valde Revisorer, den i/j-:de Dec. 1822, meddeldt, om då fulländad granskning af Stats - Verkets Räkenskaper och Förvaltning, åren 1819 och 1820, återremitterat samma utlåtande till Utskottets ytterligare åtgärd.
Dessa anmärkningar upptagas sålunda: Stals-Ulskoltets Betänkanden. 827 1:0 Herr Friherre Wirsén har ansett vederbörande, icke vara bestämdt befriade från fortfarande utgörande af de så kallade Stofferingspenningarne vid åtskillige Indeldte Infanterie - Regementer, genom den af Utskottet till grund derföre åberopade 2 $. af BeklädnadsFörordningen den 3o Dec. 1819; äfvensom Herr Friherren förmodat det icke hafva varit Riksens Ständers, vid sista Riksdag, afsigt, att medgifva en sådan befrielse, heldst den under ifrågavarande Tittel påräknade Inkomst, vid 18x8 års Stats-Reglering, förhöjdes från 5,600 till 7,000 R:dr.
Stats-Utskottet medgifver väl, att ofvanberörde J. icke innehåller något bestämdt i det uppgifne afseendet, enär der endast stadgas, att Stofferings-peixningar skola erläggas af de Regementers Rotehållare, som icke ingått på det årliga |:dels bidraget till Soldat-Beklädnaden, hvilket deremot utgöres af de ifrågavarande Vestmanlands-
Dahl- Upplands och Första Lif-Grenadier-Regementet.
Också har Utskottet deråt leinnat behörig uppmärksamhet, då i utlåtandet yttras, att af nämnde sladganden ansetts Jolja, det Stofferings-penningar 828 Stats-Ulskottets
B et änkan den. ej böra utgöras af de Rotehållare, Som §:dels bidraget till Beklädnaden sig åtagit.
Denna tolkning af förberörde tror Utskottet jemväl fullkomligen instämma med Riksens Ständers yttrande, uti deras, angående Indeldte Infanteriets förändrade Beklädnad, aflåtne underdåniga Skrifvelse, den i3 Junii 1818, uti hvars 2:a punct föreslås, att Roteliållarne skulle sammankallas för att höras, huruvida de i stallet Jor de dittills af dem gjorde bidrag, skulle vilja betala |:del af en Soldats-Beklädnads-värde till lika belopp, som Kongl. Maj:t och Kronan komraeatt erlägga; och härtill hemtade Utskottet ytterligare stöd af 3 i åberopade Beklädnads-Författning, hvari förordnas, att, med de sålunda, nemi. i nästföregående fj. bestämda bidrag, hvaribland Stofferings-Penningarne icke vidare, ärt omförmäldt är, nämnas, skola Beklädnads-Directionernc besörja anskaffningen och underhållandet af Indelade Regimenternes Beklädnad i fredstid.
Beträffande åter den erinran, att Stofferings-penningarne blifvit uti 1818 års Riks-Stat, såsom en Inkomst upptagne och beräknade, bör Utskottet upplysa, att sådant härledt sig derifrån, att Förslaget till Inkomst-Tittlarnes berak - Stats-Utskotlets
B et änkan den. 8 5g nirtg godkändes förr, än beslutet fattades om förvandling af Indelade Regementernes Beklädnads-sätt, hvadan rättelse i denna del icke kunnat ega rum, innan denna Riksdag, då den ock, vid Inkomst-regleringen blifvit iakttagen. 2:0 Hr Friherre Wirsén har ytterligare framställt olämpligheten och olägenheterne deraf, att, på sätt Utskottet tillstyrkt, de i Tull-uppbörden inflytande vexlar skola i Riks-Staterne och Räkenskaperne upptagas, efter en viss vid hvarje Riksdag bestämmande Cours.
Till besvarande af dessa erindringar, får Utskottet upplysa, att, då Utskottet i dess utlåtande föreslog det StatsVerkets alla Inkomster och Utgifter i Hamburger
Banco hädanefter skola ej mindre uti Riks-Staterne än ock uti de till grund derföre liggande Räkenskaper upptagas, efter en viss vid hvarje Riksdag bestämmande medel-cours, afsag Utskottet egentligen endast, alt Riks-Staten skulle förslagsvis till en vid Riksdagen calculerad Medel-cours uti Banco-Sedlar upptaga alla påräknade Inkomster och Utgifts-anslag i Utländskt mynt; men trodde dock tillika, att Utländske Myntsor - 83o Stats-Utskottets Betänkan ilen» terne på de Tittlar,der de förekommo, borde uti en inre Coluinn, i Kongl. StatsContoirets Memorial-Böcker, utföras, för att, efter Summering, reducerade till Svenskt Mynt, kunna till nästa Revision eller Riksdag mera tydligt utvisa hela åtgången af Utländskt mynt tillgrund för bestämmandet af detta anslag för en annan gång.
Deremot liar aldrig Utskottets mening varit, att någon valuation efter medel-coursen, skulle ske uti Kongl. Räntekammarens
Bok eller andra Cassa-Räkningar, hvilka, såsom innefattande speciell redovisning öfver contant uppbörd och utbetalning måste till