Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och har E. K, M., af dessa skäl, hos Riksens Ständer föreslagit, att en förordning, måtte utfärdas, af följande lydelse: ”den Vaktkarl eller Fångförare, som har en Fånge under sin vård, må ega att skjuta å honom, derest han sig på flykten begifver och, efter arne anrop, icke afstår från försöket; dock bör Fången bevisligen förut vara om äfventyret underrättad, och, så vidt ske kan, skottet rigtas åt sådane delar af kroppen, att Fången icke skadas tili lifvetj
Men om sådant sker, skall un - Underddniga Skrifvelser. 335 dersökning om händelsen *f behörig
Domstol verkställas, samt dervid noga utredas alla omständigheter.
Fångförare hafva i oträngd måtto skottet aflossat, kommer harr att efter allmän
Lag straffas ; hörandes dptta stadgande äfven galla för Militaire-Poster, hvilka aro satte, att inom eller utom Fängelser, inom en viss krets, bevaka Fangen.” Riksens Ständer, sorn noga öfvervägat det af E, K.
M. sålunda framställde Förslag, hafva funnit åtskilliga betänkligheter möta vid antagandet deraf.
Om det, å ena sidan, synes svårt att förekomma Fångars flykt, utan användande af våldsamma medel, och den, sorn, genom Lagbrott, förverkat personlig frihet, må anses böra skylla sig sjelf för följderne, om han, genom försök till flykt, gör sådane medels begagnande nödvändigt, kan likväl, å andra sidan, endast behofvet af sjelfförsv^r berättiga den , sorn har sig Fångars vård uppdragen, att uppoffra Fånge* lif , och ett sådant behof inträffar ej, då en Fånge utan våld söker att undkomma.
Dessutom skulle, efter Biksens Ständers tanka, den ifrågasatte rättigheten för Fångvaktare eller Fångförare, att skjut* på Fånge, som söker rymma, blifva ganska vådlig i tillämpningen, då ibland dem, som hållas fångne, finnas icke blott * sådane, tom äro för gröfre förbrytelser dömde, Utan äfven sådane, som blott äro misstänkte, eller såsom lösdrifvare häktade, och det icke kan anses tillkomma Fångvårdaren, att urskilja, om Lagen emot den ene eller andre borde tillämpas; äfvensom det kunde befaras, att Fångvårda« ie, i förlitande på ett sådant medel, att hindra 33&
Fånges flykt, kunde uraktlåta den vaksamhet J hvarigenom flvkten i annat fall kunnat förekomrnas.
På grund af dessa omständigheter och då Riksens Ständer förmoda, att, om Fångvården handhafves i öfverensstämmelse med nu gällande allmänna föreskrifter, och bevakningen lämpas efter behofvet, samt Fångvaktare och Fångförare försättas i tillfälle, att, i fall af vald eller motvärn å Fånges sida, möta våld med våld, någre andre utomordentliga anstalter till förekommande af Fångars rymning icke skola erfordras, hafva Riksens Ständer ansett sig icke böra bifalla hvad E. K. M. i detta afseende i Nåder föreslagit.
Detta få Riksens Ständer, till svar å E. K.
Mus högstberörde Nådiga Proposition, i underdånighet meddela; Och Riksens Ständer framhärda etc. - ■ Underdåniga Skrif velser. 337 N.o 356.
Ad. d. 27 Nov. 1823.
Preste-Standet d. 29 — — Borgare-Ståndet d. 39 — — Bonde-Ståndet d. 1 Dec. — Riksens Ständers underddniga Skrifvelse, i anledning af vackt fråga om skärpning af straffet får Skogsåverkan.
A K. H os Riksens Ständer har framställning blifvit gjord om nödvändigheten, att, genom skärpning af det i Eag- och Författningar bestämde straff för Skogsåverkan, skydda egande-rätten mot dylikt ingrep deruti.
Vid öfvervägande af detta ämne, hafva Riksens Ständer funnit, att, i anseende så väl till Skogens ökade värde, som svårigheten, att den bevaka, detta slags egendom är, likasom all annan, berättigad till skydd emot olofligt tillgrep,’ men att, emot bestämmandet af en lika bestraffning för tillgrep af Skog, som för stöld i allmänhet, förekommer, dels att, der tillgången är öfverflödig, egarens mindre omsorg, att bevaka Skogen och liknöjdhet, att emot åverkare anställa åtal, likasom utmärker, att egande-rätten endast i en mindre mån förnärmas, dels att, der behofvet, i anseende till en ringare tillgång, förleder till åverkan och således tillgrepet kunde anses mera ursägtligt, skulle Skogens större värde medföra ett högre ansvar, dels ock slutligen att o - 338 Undsrdfiniga Sb-lfvelser. pinionen icke vid ifrågavarande förbrytelse fastat samma begrep om vanära, som vid annat tillgrep eller stöld.
Da pl sådane grunder, Riksens Stander icke anse sig böra tillstyrka en lika bestraffning å Skogsåverkan, som Lagen utsatt för stöld, men tillgrepet af skog, ehvad det föröfvas å Kronans eller enskildes egor, är af enahanda egenskap och således synes böra underkastas lika ansvar, få Riksens Ständer i underdånighet föreslå uti 65 §. af 1805 års Kongl, Skogs-Ordning den ändring, att de, uti samma §. omförmälde, särskilda slag af åverkan å allmänning eller annans enskilda egor , hädanefter måtte beläggas med lika böter, som 62 §. af högstberörde Förordning utsätter för dylik åverkan å Kronans parker, Gehäg och Djurgårdar; hvarjemte Riksens Ständer, som befara, att Kronoskogarne , i fall deras upplåtelse åt enskilde varder besluten, kunna utsättas för sköfling under afvittringstiden, till E. K. M. i underdånighet öfverlemna, att, der särskilda locala omständigheter skulle sådant påfordra, i Nåder stadga, utöfver det allmänna ansvaret, särskilde vitén för åverkan å berörde Skogar under den tid afvittringen påstår och intilldess densamma blifvit behörigen stadfästad.
Underdåniga Skrifvelser. 339 N:o 357.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 27 Nov. i8?5.
Preste-Ståndet d. 29 — Borgare-Ståndet d. 29 — Bonde-Ståndet d. 1 Dec.— Riksens Ständers underd.
Skrif velse, angående Trycknings-ko&tnaden fur någre Tabeller ofver Banco- IVerkets ställning. S. A. K.
Sedan , enligt Riksens Ständers beslut och genom deras Banco-Utskotts föranstaltande, 3000 exemplar af 4 st, Tabeller, utvisande BancoWerkets ställning, ifrån och med år 1776 till och med sistlidet år, blifvit å trycket utgifne, hvaraf hälften är vorden utdelad bland samtlige Riks-Ståndens Ledamöter och Cancellier, samt för Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll använd; så hafva, på förekommen fråga om ersättning af Trycknings - kostnaden, som Riksens Ständers Banque förskjutit och hvilken, enligt inkomne räkningar, uppgått till ett belopp af 265 R:dr, Riksens Ständer beslutit , att hvad, som blifvit utbetaldt för tryckningen af 1500 Exemplar samt för formarnes första uppsättning, borde af de för Riksdags-kostnaderue anslagne medel godtgöras Banquen med tillsammans 176
R:dr 12 sk, men Banquen deremot stadna för återstoden af ofvannämnde fcostnads-summa eller 88 Rtdr 36 *k., likväl med rättighet, att tillgodojuta der, er - 340 Underdåniga Skrifvelser. sättning, som, genom försäljningen af de beli aline Exemplaren, möjligen kan inflyta; Och fä hos E. K.. M.
Ständer nu härmed i underdånighet anmäla detta beslut, jemte anhållan , att vederbörande, som besörjer Riksdags-utgifterne, mätte derom i Nåder varda förständigad.
Ständer framhärda etc. N:o 358.'
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Ad.d. 27 Novi 1823.
Preste-Ståndet d. 29 — — Borgare-Ståndet d. 29 — — Bonde-Ståndet d. 1 Dec. — Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, angående prägling af Runstycken. S. A. K.
I anledning af vackt fråga, om utgifvande af ett nytt smärre Runstycks-mynt, emedan, enligt meddelad upplysning, den uti Riksens Ständers Banque befintliga behållning i runstycken af gamla prägeln icke vore tillräcklig för behofvet, liar hos Riksens Ständer i betraktande kommit, så väl att de fleste smärre liqvider uti Riksgäldsmynt, i brist af så kallade koppar-poletter, hvilka ej vidare blifva utgifne, icke kunna, utan ‘' ~ r~ ' m Underdåniga Skrifvelser; 34» hjelp af runstycken, verkställas, som att den vanliga Cours-beräkriingen emellan Svenskt och andra Ränders mynt ofta slutar sig på runstycken, och att det således skulle medföra mänga svårigheter för den mindre rörelsen samt oredor i enskildes transactioner, Räkenskaper och bokslut, om detta mynt, sorn ännu en längre tid måste nominelt existera, icke skulle verkligen finnas att tillgå; Och hafva Riksens Ständer, på sådane grunder, funnit för godt besluta, att runstycks-mynt äfven hädanefter bör präglas och till det belopp, rörelsens behof oundgängeligen kräfver, i Banquen hållas Allmänheten tillhanda; likväl och för att dels minska den betydligare förlust, som en utprägling af runstycken till vanlig storlok, efter 100
R;dr per Stb, skulle tillskynda Stats-Verket, dels ock förekomma ali begärlighet efter runstycken för annat ändamål, än såsom ett nödvändigt bytesmedel, hafva Riksens Ständer, för sin del, beslutit, att dessa nya runstycken böra i storlek och vigt lämpas, efter senast utgifne hela, halfva och fjerdedels skillingsstycken, så att Ett Hundra Sextio-Sex och två tredjedels Riksdaler utpräglas af hvarje Skeppund koppar.
H os E. K. M. få Riksens Ständer, med anmälan af detta beslut, tillika i underdånighet anhålla, att detsamma måtte till allmän elterrättelse kungöras, och Riksens Ständer framhärda etc^ Bihang till Kils-St.
Prat. 1823. lode Sant. 1 B. 342 Underdåniga Skrifvelser.
Uppl. o; godk. bos Ridd. o. Ad. d. 2g Nov. 1823.'
Preste-Ståndet d. 29 •— Borgare-Ståndet d. 529 — —- Bonde-Ståndet d. 1 Dec. -— Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, angående Svenska Sjöfartens skyddande emot Spanska kaperier.
T_Jnder den 1 sistlidne October, bar E. K. M, i Nåder låtit till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemna -2:ne från E. K.
M:ts och Rikets Commerce-Coliegium samt Kongl.
Convoy-Commissariatet aflåtne underdåniga Skrivelser, bägge af den 15 sistlidne September, innehållande den förra Gutlegii anmälan, rörande af Spanske kapare i Medelhafvet verkställde uppbringningar af Svenska fartyg, oell den senare ConvoyCommissariatets uppgift, att Convoy-Cassans tillgångar för närvarande icke medgifva afsändan. de, på denna Cassas bekostnad, af en Fregatt till Medelhafvet, samt att Convoy-Commissariatet nu mera endast åligger, att genom uppfyllandet af Fredsafhandlingarne med BarbaresqueStaterne på Afrikanska kusten, upprätthålla detta Fredsverk, och att, blott i händelse af kiig med någon af desse Stater samt mot deraf uppkommande vådor, skydda Svenska Sjöfarten, me - Underddniga Skrifvelser. 343 deist Convoyer; varandes a dessa handlingar tecknad den påskrift: att E. K.
M, som redan i Nåder låtit göra framställningar mot de anmälta våldsamheterne , ej funné 3lilje Hufvtid-Titelns anslag lämna tillgång för utrustandet af OrlogsFartyg till Svenska Sjöfartens skydd i dylika händelser.
Dä den af E. K. M. Riksens Ständer i förrberörde måtto meddelde underrättelse hvarken varit beledsagad af någon begäran om anvisning å medel eller uppgift på de utomordentliga kostnader, som till Svenska Sjöfartens skyddande mot våldsamheter kunde erfordras, hafva Riksens Ständer, med afseende jemväl derå, att, efter fulländad Stats-reglering , någre medel till ytterligare anslag icke äro att tillgå, trott sig ej kunna härvid tillgöra annat, än att inför E. K.
M. framställa deras underdåniga förhoppning, att E. K.
M. täcktes i Ministeriel väg vidtaga kraftiga åtgärder till afböjande af dylika våldsamheter emot Svenska handeln.
Riksens Ständer framhärda etc. 344 Underdåniga Shrifvelser.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 59 Nov. 1823.'
Preste-Ståndet d. 29 — — Borgare-Ståndet d. 29 — — Bonde-StåndetJ d. 1 Dec. — Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, angaenuteslutcinde vid utskrifningen af det exemplar af Under-Rätts Allmänna Sakprotocoll och Dombok, som till vederbörande Tiof-Rätt insändes, af undersökningar uti edla Brottmål. S. A. K.
I anledning af väckt fråga, att fran det renskrifne Exemplar af Under-Rätts Allmänna Sakprotocoll och Dombok, som, enligt Allmänna Lagen, bör till vederbörande Hof-Rätt insändas, måtte utesluta alla andra mål, än de, sora angå egande-rätt till fast egendom, eller ock egoskillnad, eller delning af jord eller annan fastighet, hafva Riksens Ständer, enär ändamålet med renovation och insändande till Hof-Rätt af Domböcker och Protocoll är, att de nödige upplysningar, som finnas i Domstolarnes handlingar ej må kunna, genom en enda olyckshändelse, gå förlorade, utan, förvarade på tvänne ställen, i händelse de på det ena förstöras, ofelbart må vara på det andra att tillgå, hvilket ändamål obestrideligen är af stor nytta, väl ansett stadgandet örn renovation böra bibehållas i afse - Underduniga Shrifvelser.
345 ende på alla de Handlingar, hvilkas förvarande kan i framtiden gifva en annars saknad nödig upplysning; af hvilken beskaffenhet Utslag och Protocoll äro uti Civila tvister i allmänhet, emedan sjelfva ordalydelsen utaf aflagde vittnesmål eller företedde Handlingar, hvilken Frotocollet utvisar, ofta innehåller upplysningar af framtida vigt för mångens egande-rätt, och hvilka upplysningar blotta Utslaget icke angifver, eller åtminstone ej med nödig utförlighet omtalar; Men då deremot förhållandet är annorlunda i Brottmål, der namnet på den tilltalade, brottet, hvarföre han varit till ansvar ställd , uppgift huruvida han blifvit friad eller fälld, samt, i senare fallet, till hvad ansvar, äro de enda upplysningar, som någonsin utur en ransakning kunna behöfva inhemtas, och hvilka miste finnas uti sjelfva Utslaget, i synnerhet om framföre detsamma vid renoverandet tecknas en korrt uppgift på Parternes namn och den förbrytelse, hvarom fråga är, hafva Riksens Ständer, för deras del, funnit ransakningarne i Brottmål kunna, utan olägenhet, från de renoverade Exemplaren af Domböckerne uteslutas, hvarigenom mycket onödigt pappers-ödande skall undvikas, och de massor af papper icke obetydligen minskas, som, i egenskap af renoverade Domböcker, årligen till Rikets Hof-Rätter ingå.
På dessa grunder föreslå Riksens Ständer i underdånighet, att, genom allmän författning, må stadgas:
Att vid Utskrifningen af Under-Rätts allmänna Sakprotocoll och Dombok, som, enligt Allmänna Lagen, skall till vederbörande HofRätt insändas, ma uteslutas, jemte ransakningar 346 Underdåniga Skrivelser. och Utslag i underställdte mai, hvarom särskildt är stadgadt, jemväl undersökningen uti alla andra Brottmål; Dock böra Ut,lagen i dessa mål, jemte en korrt Rubrique för hvarje, alltid ulsjtrifvas.
Ständer framhärda eic, N:o 361, Uppl. o. godk. hos Ridd. ou Ad. d. 29 Nov. 1823.
Preste-Ståndet d. 29 — — Borgare-Ståndet d. 29 —■ ■—•
Bonde-Ståndet d, a Dec. — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående tillägg uti Ansvarighets-Lagen för Fullmägtige uti Riksgälds- Contoir et, med afseende d utbetalningen af mindre Creditivet. S. A. K. Riksens Ständer, som funnit nödvändigheten deraf, att, sedan utbetalningen af det mindre Creditivet blifvit anvisad på Riksens Ständers Riksgälds-Contoir, Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret ställas under ansvarighet i afseende på utbetalningen deraf, i öfverensstämmelse med t>3 §.
Regeringsformen, samt att, hvad j f. 1 Jd om. af Ansvarighets-Lagen för Fullmägiige i Ranquen i sådant afseende innehåller, jemväl Underdåniga Skrifvelser.
347 bör blifva gällande för Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, så länge det mindre Creditivet på Riksgälds-Contoiret äranvisadt, få a!lisa i underdånighet föreslå, att, genom utfärdande Författning, må, såsom tillägg i Ansvarighets-Lagen för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, stadgas: ”Utbetala Fullmägtige den i 63 §. af Regeringsformen omnämnde mindre Summa, antingen hel och hållen, eller till större eller mindre del, innan Konungen för dem förklarat, att Han de äskade medel oundvikeligen har af nöden, antingen till Rikets försvar, eller till andra högst vigtiga och angelägna ändamål, samt innan de derjemte undfått del af hela StatsRådets deröfver inhemtade tankar, vare den eller de, som till beslutet bidragit, förlustige, så väl Riksens Ständers, som annat allmänt medborgerligt förtroende.” Riksens
Underdåniga Skrivelser.
Nio 36a.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. gg Nov. 1823.
Preste-Sinndet d. a g — — Borgare-Ståndet d. 29 — — Bonde-Ståndet d. 1 Dec. — Riksens Ständers nnderd.
Skrifvelse, angående åtskilliga föreslagna sätt, att tillvägabringa en öfvergång af de mera bildade folk-classerrte till de productiva. S. A. K. Riksens Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad dera, att, enär de, sedan äldre tider, från Statens sida, vidtagne åtgärder till ungdomens uppmuntran, att egna sig åt Rikets tjenst, haft den följd, att inom de bildade
Samhälls-classerne ett större antal ynglingar finnes, än som kan i tjenstevägen användas', Staten alltså borde, genom åtskillige föreslagne anstalter, söka bereda dessa classers öfvergång till Samhällets productiva yrken.
Af sådan anledning hafva Riksens Ständer trott sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. K.
M. täcktes i Nåder vidtaga alla författningar, som för vinnandet af berörde ändamål kunna nödige pröfvas, samt att, i sådant afseende, ynglingars inträde uti Statens tjenst måtte försvåras, genom dem ålagde högre kunskaper och strängare Examina.
Vid öfvervägande af de flera inom RiksStånden framställde förslag till den enskilda om - XJnderdånign Skrifve!ser. 349 tankans rigtande på närings-yrken, har jemväl hos Riksens Ständer förekommit, hurusom ett Techniskt och Mechaniskt Central-Institut för practisk undervisning i hvad, som för Manufacturerne och en del Handtverkerier erfordras, hvilket, på sätt föreslaget blifvit, skulle istockholm inrättas, länge varit önskadt och skulle, om det väl organiserades, fylla sitt dubbla ändamål, att, såsom rådförings-anstalt för sjelfva Slöjde-idkaren, bidraga till handteringens fullkomnande, och, såsom undervisnings-anstalt, dana ungdom af alla classer till närings-idkare.
Enligt hvad Riksens Ständer inhemtat, förefinnes en Mechanisk Schola, ställd under Kongl.
Landtbruks-Academiens inseende och hvilken förestås af en Directeur, sorn] är lönlös, samt af en .Lärare i Theorien, en för Practiquen, med åliggande tillika, att förevisa Modellkammarens tillbehör, och en Lärare i Machine-ritning, hvardera med 100 Rldr lön.
Vid samma Schola användas till materialier och verktyg årligen 75 B:dr; och äro dessutom 6 Stipendier anslagne, hvaraf aine, det ena af Co Ridr och det andra af-joRidr, utdelas från Landtbruks-Academien, aine åter utbetalas af E. K.
Mits och Rikets Commerce-Collegium, samt 2ine af Kongl. Bergscollegium, å 133.
Ridri6 sk. hvartdera; börande innehafvarne af sistnämnde 4 Stipendier biträda vid modellernas framvisande.
Denna mechaniska Schola, ehuru alltför inskränkt för ofvan uppgifna ändamål, synes dock på lämpeligt sätt kunna utvidgas eller ingå såsom bestånds-del uti ett Technologiskt Institut, af den fullständigare omfattning, som i förrberörde måtto ^är vorden 3 5° Underdåniga Skrifvelser. projeclorad.
Med öfverlemnande af en utaf Öfver- Di recteuren Schwartz utförligen meddelad plan till en prar.tisk undervisningr.-anstallt för Slöjderne, eller Techr.ologisk Inrättning, fä Riksens Ständer allisa i underdånighet hernstäl. la, att E. K.
M. täcktes, sedan vederbörande deröfver blifvit hörde, i Nåder förordna hvad för verkställigheten iakttagas hör; lärande de uti sådant afseende erforderliga utgifter antingen böra bestridas af Mariufaciur-Discontens vinst och af hvad å den så kallade Arbetshus-Fonden kan vara disponibelt, eller ock lämpetige anslag härtill utgå af Landtbruks-Academiens nanvände tillgångar.
Hvad deremot angår ett till Riksens Ständers pröfning äfven öfverlemnadt project, att Handels- och Navigations-Scholor måtte upprättas eller, der de redan finnas, varda reorganiserade; så hafva Riksens Ständer, öfvertygade, att dylika Inrättningar tillhöra Handels- eller Skeppare-Societeternes och Sjömans-husens omsorger , dels ansett det böra förväntas af enskilde personer, som genom handel samlat förmögenhet, att de, antingen, lika med Stiftaren af ElementarScholan i Gefle, framlidne Commerce - Rådet Brändström, skulle, hvar i sin ort, anlägga sådane Handels-Scholor, eller också, efter den beiömliga föresyn, Bruks-Societeten lemnat, förena deras bemödanden till stiftande af ett Central-Handels-Institut', hvartill uppmuntringar och strödda förslag ofta blifvit gifne, dels äfven funnit Sjöfarandes och Skeppsredares gemensamma interesse fordra, det Na vigations-Scholor varda inrattade och hällne vid magt.
Likväl och på Underdåniga Skrifve!ser. 35l det en allmännare uppmärksamhet måtte fästas vid dessa ämnen, samt likformighet beredas åt de inrättningar, som i orterne kunna blifva organiserade , hafva Riksens Ständer velat framföra den underdåniga önskan , att E. K.
M. täcktes i Nåder låta af sakkunnige män utarbeta förslag till Central - Handels- och Navigations-Institut , samt så väl ofver dessa förslag, som i afseende pa tillgangarne för verkställigheten deraf, höra vederbörande Societeter; hvrrefter och i händelse för hand varande medel icke funnes vara för ändamålet till racki i ge, Riksens Ständer torde, vid nästa Riksdag, få af E. K. M. emottaga Nådig framställning af ämnet i hela dess vidd, samt om det biträde af Staten,- hvilket i och för ifrågavarande inrättningar kan anses erforderligt.
Ständer framhärda etc. Förslag till en för Slöjderna, eller 'lechnologisk inrättning. I. 1:0
Föremålet för denna Inrättning är, att, genom undervisnings och upplysningars meddelande åt Slöjde-Idkare, bidraga till förkofran af Fäderneslandets Näringar.
Den bör först och främst vara en Slöjde-Schola för ynglingar, som ämna ingå i Närings-Ståndet, och för det andra utgöra en practisk rådförings-austalt för sjelfva Slöjd-Idkaren. 35a Underdånigti Skrifvelser. a:o Ynglingen skulle i Slöjde-Scholan, på de vanliga så kallade Schol-fridagar, Onsdag och Lördag, genom egen handläggning, inöfvas i sådane Slöjde-förrättningar, hvilka kunna anses såsom de allmännaste eller mest förefallande, och icke allenast egna sig till en underhållande sysselsättning vid hans ålder, utan ock förmå gifva hans arbetsförmåga en rigtning af ändamåls-enlighet, noggranhet och smak; omständigheter, hvilka vid den vanliga utöfningen af Slöjder i synnerhet vanvårdas.
Dernäst skulle honom, efter ålder och fallenhet, genom Modellers företeende, genom besök i Verkstäder, och genom besigtning af de förnämsta i bruk varande Machiner, beredas en allmän eller mindre ensidig kunskap om de vigtigaste förrättningar, som i Slöjderna förefalla ; en kunskap, sorn icke allenast är väsendtlig vid Näringars idkande, utan ock, under andra förhållanden af lifvet, högst gagnande, ehuru den, ty värr, ällmänt saknas. 3:0 I anseende till Slöjd-Idkaren sjelf, skulle han, vid förefallande behof, kunna vid denna Inrättning inhemta råd och upplysningar, samt practisk undervisning och vägledning i enskildta ämnen, äfvensom det i allmänhet borde Inrättningen åligga, att, genom uppmärksamhetens fästande på de vigtigare framstegen i Slöjderna, gifva anledning till nyttiga förbättringar och nya företag , så vidt allt detta af Inrättnini gens verknings-förmåga billigt kan fordras.
Till eri sådan Inrättning fordras; Underdåniga Skrifvelser'. 353 1:0
En man, som med Vetenskaplig underbyggnad och närmare kännedom om Slöjdernas tillstånd och behof, förenar practisk fallenhet och håg, att egna sig till deras förkofran. 2:0 Biträden för honom af en person till Mechaniska ritningars uppgörande och till renskrifning, och af en annan vid undersökningars och försöks anställande i Laboratorium; samt af tvänne arbetare, en i träd, och en i metall, till hvarjehanda redskaps och kärls förfärdigande, och för att göra modeller; hvilka personer tillika skulle vara Underlärare i Scholan. 3.
Tillgång af de förnämsta Utrikes och i Fäderneslandet utkommande skrifter, sorn omedelbart angå Slöjder och hushållning , deras tillstånd och utöfning, framstegen i dem och tillämpningar, som till deras nytta af Vetenskaperna kunna göras.
Utväg lill försöks anställande, för att i smärre Scala pröfva allahanda nyttiga utgifter, innan de till efterföljd föreslås, för att vid förefallande behof utfinna förenklade, förbättrade eller nya methoder och tillverkningssätt, och sådane, som, ehuru på andra ställen verkställde, icke här i lliket äro kände, och för att upplysa och vägleda Närings-Idkarne.
Tillfälle, att, så vidt möjligt är, på stället låta göra den erforderliga försöks-redskapen , ändra och reparera den, äfven som att förfärdiga modeller, föreställande icke allenast sådane väsendtliga delar, som ingå i redskap och machiner i allmänhet, och vid valet och verkställigheten af hvilka man som mest felar, utan ock isynnerhet nya uppfinningar och förbättringar, som lät - 354 Underdåniga Skrif feiser. tare och säkrare i modell kunna fattas oeh bedömas. III.