Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådiga disposition ställda postmedel, bevilja forvagns- och diligence-inrältningarne det understöd och de fördelar, som för ändamålets vinnande må vara lämplige och tillgångarna kunna medgifva, samt för öfrigt, till lättnad i deras företag, i Nåder förunna dem sådana förmoner, hvilka, utan andras förnärmande, kunna dem tilldelas.
I sammanhang med frågan om förändring i skjutsväsendet har äfven blifvit yrkadt, alt Postförseln dermed borde förenas.
I anledning häraf får Utskottet anföra, att Utskottet anser frågan, huruvida Posthemman kunna befrias från deras- skjuts-skyldighet, bero af undersökning, om brefposten kan förenasmed diligence-och forvagns-inrättningar eller bortskaffas med gästgifveri-skjuls efter den reglering deraf, som Utskottet föreslagit.
I Utskottets tanka synes det vara nödigt, att en sådan reglering föregått och diligence-farten mera utbildat sig, innan postförings-skyldigheten kan förändras i öfverensstämmelse med det öfriga skjutsväsendet.
Utskottet tillstyrker derföre, att Rikets Höglofl.
Ständers åtgärd i detta fall må inskränka sig till framställning af den underdåniga önskan, att Kongl. Maj;t täcktes låta undersöka, i hvad nion posthemmanen kunna vinna befrielse från deras skjutsnings-skyldighet, mot erläggande af en motsvarande afgift i penningar eller spanmål, då brefposten antingen kan förenas med Diligence-inrättningar eller fortskaffas med Gästgifvareskjuts eller genom serskilde beting.
Med. afseende på de yrkanden, sorn blifvit gjorda, om ändring i nu gällande Rese-Reglemente, föreslår Utskottet den underdåniga anhållan, alt Kongl, Maj:t täcktes, i anseende till den nu föreslagne förhöjningen i skjutslegan, anbefalla ali den indragning, som kan vara möjlig, uti antalet af hästar, hvartill Statens Krahe ts- och Tjenstemän under resor, enligt nu gällande Författningar, äro berättigade.
Slutligen får Utskottet vördsamt tillägga, att som de, af flere Ledamöter inom de respective Riks-Stånden väckta frågor, rörande så väl 20 Allm.
Desv. och Oeconomie-Utskoltets
Betänkande iV.-o 98. hållskjutsens minskande å vägarne i samma sträckning med Ångbåts-farten, som andra af locala förhållanden föranledda ändringar uti skjutsskyldigheten, dels blifvit besvarade uti förestående förslag, dels innefatta ämnen, hvilkas behandling finnes i allmän Lag och gällande Författningar föreskrifven, så hemställer Utskottet, att motionerne, rörande dessa speciela och locala förhållanden, icke må till någon Rikets Höglofl.
Dock varder detta, jemte åtskilliga Ledamöters serskilda meningar, R. H.
Ständers egen upplysta pröfning härmed vördsamt underställdt.
Stockholm den in Junii 1834.
Reservationer: Af Friherre Raab: ”Ehuru jag inedgifver, att skjutsnings-skyldig heten i vissa orter medförer de af Utskottet uppgifne olägenheter för jordbruket, tror jag mig ega full kännedom derom, att densamma, å andra, anses dels ringa betungande, dels såsom en fördel.
Men då skjutsningsbesväret ingalunda blifvit i senare åren försvåradt, finner jag intet skäl vara förhanden, att hemman, sorn af ålder varit behäftade med ett sådant onus, hvilket åter legat till grund för hemmanens värde i närvarande egares händer, skulle få åtnjuta en förmon, hemtaddels directe, dels indirecte på andras bekostnad.
Att höja skjutslegan till 24 ända till 36 sk.
B:co per mil, som är ungefär dubbelt högre än den, hvartill man nästan öfverallt i Riket kan betinga sig frivillig skjuts, anser jag lika menligt för communication och transporter inom landet, som betänkligt vore, att genom dess olikhet å hvar och hvarannan Gästgifvaregård, gifva skjutsskyldige och entfepreriéurer grundade anledningar till missnöje och afund emellan hvarandra.
Jag delar ej Utskottets förhoppning, att det moraliska onda, som exemplet inom hållstugan mcdförer hos allmogen, skulle genom den nu föreslugne utväg förekommas, emedan jag befarar, att största delen af entrepreneurernes drängar och skjutsgossar, hvilka under tjenstetiden vid Gästgifvaregården kunna fullkomligen inöfva sig i kroglifvets vanor, skulle derifrån ej sällan utgå bland allmogen, såsom moniteurer i osedlighet.
Dessa åsigter, hvarpå jag stödjer min reservation emot Betänkandet, hafva hos mig alstrat den öfvertygelse, att å flere orter, måhända de fleste, är förändring af vårt närvarande skjutsväsende ej af hehofvet påkallad, och att, der den behöfves, bör den tillvägabringa» genom fri villiga öfver - Allni.
Besv. och Oeconcmic-Utskottets Utlåtande N:o gg. 21 enskommelser inom reserv- och liållskjutslagen, men ej framtvingas genom en för entrepreneurer höjd skjutslega.” Af Peter Jonsson från Jönköpings Län: ”Emot det beslut Högloft Ulskoltet fattat, rörande hästarnes tillhandahållande inom | mil nära Gästgifvaregården, nödgas jag reservera mig, af orsak, att ett sådant beslut gör det omöjligt på flere glest bebodda ställen i Riket för en entrepreneur att påtaga sig skjutsen, eller blifver kostnaden för de skjutsnings-skyldige så betydlig, att de nödgas qvarstå i deras nuvarande betryckta ställning.
Då nu reservskjutsen ofta måste uppbudas på § mils afstånd och någon gång derutöfver, så föreslår jag, att entrepreneuren får hafva åtminstone hälften af hästantalet till skjutsning, på \ mil från Gästgifvaregården.
På de ställen, hvarest ett ringa antal hästar för dagen utgår, utom vid marknader eller andra serskilde tillfällen, är det, efter min tanka, icke rätt att tillvägabringa en sådan Lag, som tvingar till fördubblade kostnader för hästarnes underhåll, och jag tror, alt den resande härutom i möjligaste måtto litet uppehälles. i följd af mitt förslag, emot hvad förhållandet hittills varit.” Härmed instämde Nils Månsson från Malmöhus Län, Erik Ersso?i från Kopparbergs Län, Peter Persson från Calmare Län, Erik Ersson från Stockholms Län, Peter Nilsson från Christianstads Län, Lars Larsson från Skaraborgs Län och Erik Ersson från Örebro Län. N:o 99.
Ankom till Exped.-Utskottet den 18 Julii.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om beredande af vissa förändringar i beräkningssättet af tull å en del varor, som från Sverige till Norrige införas.
Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län har uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derifrån till detta Utskott remitteradt memorial anfört, att Norrska Tull-lagen och den deruti åberopade Tariff för införsel- och transito-tull bestämmer afgifterne för linneoch bomullsgarn efter vigt, genom hvilket stadgande inträffar, att berörde Varor af Svensk tillverkning, hvilka äro beräknade för allmänna bruket och derföre gröfre, ehuru säkert lika goda och uthålliga med utländska, blifva, i anseende till deras tyngd, underkastade dryga afgifter, hvarigenom åter *5 2 Ållin.
Besv. och Oeconomie-Uiskoltels Utlåtande Nio Qj). €ii formenlig afsättning motverkas.
Då nu ett förändradt förhållande härutinnan skulle vara fördelaktigt för Norrige, i anseende till nedsatt pris och ökad tillgång på Svenska linne- och bomullsvaror, samt lör Sverige genom den lättnad i afsättning, sora Lunde vissa landsorter och fabriker beredas, hvaraf i sin ordning äfven skulle följa en tilltagande handel på Sverige med Norrska produeter; har Motionairen föreslagit, att Rikets Högh Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om en Nådig Skrifvelse till näst blifvande Norrska Stor-Ting, deruti Stor-Tinget måtte föreslås, att, för upphäfvande af omförmälde inbördes hinder för Svenska och Norrska handeln, vidtaga nödige förändringar i nu gällande Tull-lagar; varande följande artiklar, såsom mest påkallande uppmärksamhet, jemte de enligt Norrska Tull-Taxan dem åsatte afgifter, i motionen upptagne:
Bomullsgarn, färgadt, .. . . . ....
Bil, till K. M. Nådiga Propos. N.o 2.
Transport 112,029: 3a.. 7. 4^,863: 42* 2- Remisslage ........
R:dr 6,925:34. 6.
Observations- och Uppbörds-procent . „ 13,447-' i-7- Restitutioner . . „ 2^,0^: i5.—
Döda kroppars besigtning och bortförande, för föreg, åren . . . „ 516:28.10.
Byggnader och Reparationer i Landsörterna, för år 1826 „ 95i: 4o. 2. föreg, åren v. . . . „ 1,798: 3?. 4. 2>r]5o: ^ 6.
Tullfrihels-Ersättningar, för föreg, åren 3o: 36.— Kongsängarnas bergning 14:4^* 4- S:r 159,759:29. 4.
Hvarifrån dock afgå Besparingar å andra anslag under Titeln . . „ 5,024: 19- 6^54^35* g_ I0.
Transport 201,599: 4* — l6 Bil. till K. M-.
Nådiga Propos. N.-o 2» Transport 201,599: 4* — Härtill komma brister, att äfven af Öfverskotten å Inkomsterna ersättas, å Andra II u f v u d - T i t e 111: Stats-Contorets Stat för Riks-Boksluts-Contorets Aflöning, enligt Rikets Ständers Beslut, och Eders Kongl.
Maj;ts Nådiga Skrifvelse af d. 24 Mars 1824 2,011: 35. 2.
Fjerde Hufjvud-Titeln: Clerecie-Staten, Biskopens på Gottland lön, enligt Eders Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse af d. 5 Maji 1824, utgången i Contant, emot det att Indelta LöneniStatsYerkets Inkomster ingår 1,913: 16.—■ Academie-, Gymnasii- och Scholas-Staten, Brist i hvad från Anordningen utom Stat vid Siatsregleringen blifvit hitfördt 609: 1. 9. „ — ——— ,!2yO!22« I C).
Transport 4)534: 4> 11.201,599: 4- — Bil. lill K. M. Nådiga Propps. N.-O 2.
Transport 20i,5qq: A. — Sjette Hufvud- Titeln: Hospitalers och Lazaretters Underhåll, äfven förut upptagna under Anordningen utom Stat 6io: 23.— - - ■ d,i5o: a-. 11.
Summa att af Öfverskotten å Inkomsterna fyllas R:dr 206,752: 3i. 11.
Dessutom visa Utgifts-Titlarna för år 1826 följande Brister, till hvilkas fyllande Eders Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse af den 8 innevarande månad, förklarat sig vilja i Nåder lill Rikets Ständer gora framställning om Anslag, nemligen å Fjerde Hufvud-Titeln:
Anslag till Catecheser, Psalm- och A. B.
C.-Böcker för den på gränsen emot Norrige, i Wermeland boende Finn-Allmoge, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den Februarii i8a6anvist å denna HufvudTitels Besparingar, som dertill ej lemna! tillgång
R:dr 100:
Transport 100: — — Bill. till B. S. Prat. 1S28 och 182g.
I Sami., 1 Band. usla Häftet.
(C) 2 18 Bil. till K. M. Nådiga.
Propos. N.-o 2.
Transport 100:
Sjunde Hufvud-Titeln:
Nådegåfvor till Embets- och Tjenstemänspensions-sökande Enkor och Barn, hvilka ansetts berättigade att till framdeles uppförande å Pensions-Staten dassi ficeras.
Enligt i Nåder fastställda Pensions-regleringar, så väl för år 1826, som för föregående åren, hafva sådana Nådegåfvor med idel af blifvande Pensioner utgått och varit anviste åHufvud-Titelns Besparingar, hvilka intill 1825 års slut, och så länge StatsContöret egde att disponera hela denna Hufvud-Titel, samt derunder några Reservationer från förra åren varit att tillgå, dertill äfven lemnat full tillgång.
Civile Enkors och Barns pensioneraiide, jemte anslaget dertill, är vid 1827 års början till Civile Statens Pensions-Cassa öfverflyttad, och enahanda befattning med Staten för Transport 100:
Bil. till K. M. Nådiga Propos. JY.-o 2.
Militaira Enkor oclr Barn är vid innevarande års början af Arméens Pensions-Cassa öfvertagen; hvadan StatsContorets befattning med dessa Utgifter med år 1827 beit och ballet upphört; och är det att förmoda, att vid afslutningen för detta år, och sedan kändt är hvad afännu reserverade Pensioner kan hafva blifvit besparadt, någon minskning kan ske uti 1826 års Brist, hvilken, enligt samma års Räkenskaper, utgör 2,114: 16. 6.
Summa R:dr 2,214: 16. 6.
Med tillägg af sistnämnde summa utgör, utom de på Öfverskotten å Inkomsterna directe anvista Utgifter, Bristen i 1826 års Stats-anslag 208,967 R:dr 5 r:st.
Såsom Besparingar å Stats-Verkets
Utgifter förekomma först 4°>632 R:dr 46 sk. 6 r:st, anslagne såsom Tillökning efter Riksmarkegång, då den är högre än 6 R:dr per Tunna, för den del af Spanmåls-heräkningen ao Bil. till K. M.
Nådiga Propos. N.-o 2. under Penninge-lönerna, hvilken med 40,682 T:r 3i k:pr öfverskjuter beloppet af StatsYerkets behållna Spanmåls-Inkomst; men som
Riksmarkegången för påföljande året 1827 uppstigit till 9 R:dr 1 g sk. och deni samma års Riks-Stat anslagna Summa folden då erforderliga Tillökningen är otillräcklig, måste dertill äfven användas ofvanstående 1826 års Besparing, hvilken i sådant ändamål till år 1827 reserveras.
Då Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref af den 12 September 1827 förordnat, att sedan Besparingarna å samtlige HufvudTitlarna, i följd af Riks-Hufvudboks-Arbetet för hvarje år, blifvit behörigen utrönte, Stats-Contoret bör med underdånig anmälan om beloppet af dessa Besparingar till Eders Kongl. Maj:t inkomma, innan Liqviden emellan Stat.s-Verket och Rikets Ständers Riksgälds-Contor öfver årets Öfverskott och besparingar upprättas; har StatsContoret, vid afslutningen af 1826 års RiksHufvudbok, såsom härom serskildt är uti underdånig skrifvelse af den 24 sistlidne September anmäldt, och under afvaktande af Eders Kongl. Majrts
Nådiga förordnande härom, låtit under Reservationer till vidare disposition upptaga de ännu odisponerade Besparingarna för året, utgörande å Bil. till K. M. Nådiga. P ropas..
N.-o 2. 21 Första Hufvud-Titein R:dr 153: 24. —•
Andra D:o „ 298: 3. — Femte D:o „ 161: — Tionde D:o „ 3,911:28.— Allmänna Indragnings Stateu „ 4’714: 44* 9* Summa 9,234: 3. 9. deraf, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 8 innevarande månad, de på Tionde Hufvud-Titein besparade 3,911 R:dr 28 sk. skola användas till afbetalning å den Summa, som Titeln bör godtgöra Stats-Verket i Liqvid för erhållna Utrednings- och Proviant-Persedlar, samt återstoden 5,322 R:dr 23 sk. 9 r:st. ingå i Liqviden med Riksgälds-Contoret.
I öfrigt utgöra från år 1826 Reser vationer till vidare anordning af Utgifter, som äro bestämda att framdeles utgå» å Första Hufvud-Titein R:dr 8,569: 23. 10.
Andra D:o 20,835: 16. 10.
Tredje D:o . „ 133,387: 44. 9- Sjunde D.o . „ 669: i3. 7* Åttonde D:o . „ 32,898: 25.
Nionde D:o . „ 3o,452: 21. 5.
Tionde D:o .
„ I 1,784: l8. 5.
Allmänna Indragnings- Staten • • * • J) 25,287: 22. 9- S:r 263,834: 42. 7- Transport a63,834: 43- 7- a 2 Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 2.
Transport 263,834: ']•
Af de till 1813 och 1814 årens Krigsskulder Anslagna Medel 12,453:3^. 5.
Summa 276,288: 02. — Liqviden med Rikets Ständers Riksgalds-Contor öfver 182.6 års Öfverskott och Besparingar har, i enlighet med ofvan högstberörda Nådiga Förordnande, blifvit alslutad, och sedan ifrån Öfverskotten å Stats-Verkets
Inkomster för året och influtne förra årens Restantier R:dr i,i32,2I2: 20. 9. samt Besparingarne å Utgifts-Tillarna ... * „ 5,322:23.
9. tillsammans R:dr 1,137,534: 44- ö. blifvit afdragna Tredje Hufvud-Titelns Anslag . . .
. . R:dr 133,333: 16.— Tionde D:o D:o ' . „ 100,000: 233333*16 Utgifter, å Öfverskotten anvista .
R:dr 88,815: 18. 1.
Brister i Stats-Anslagen ...... 206,752:31. qoi' jg Återstå R:dr 609,633: 26. 6. som till Riksgälds-Contoret blifvit levererade.
Bil. till K. M. Nådiga, Propos.
IV.o « Såsom Andel af Stats-Verkets Öfverskott och Besparingar, liar, enligt afslutade Liquider, Riksgälds-Contoret erhållit för «
År 1816 till och med År 1823 .
R:dr 501,039:21.— 182 1825 ' • ’ 45o,337: 32. 5. t ,R T T som, med tillägg af ofvanstående . 609,633:26. 6. utgör en Summa af 1,873,572:45.
51 deruti ej inbegripen den af Norrska Stats-Verket, för en del af kostnaderna vid Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Utländska Resa och Höga Förmälning, år 1824 levererade, äfven till Riksgälds-Contoret aflemnade ersättning med 60,000 R:dr Hamb.
Banco, eller i Svenskt
Banco i6i,25o R:dr. Siats-Verkets ställning till Skulder och Fordringar kan nu ej med noggrannhet uppgifvas för någon senare tidpunct, än vid utgången af år 1826, eller det år, för hvilket den sista Riks-Hufvud-Boken är afslutad.
Bestående till stor del af Inkomster, sorn grunda sig på Jord-- a4 Bil. till K. M. Nådiga Propos.
N.-o 2. brukets och Bergverkens afkastningar, kan Uppbörden af de så kallade Landt-Räntorna ej inora Skatte-året verkställas, och ända till g månader efter dess utgång bar tiden för Special-Redogörelsernas afgifvande måst utsträckas.
För Tull-, Post-, Chartae-Sigillatas 111. 11.
Medel niåste äfven Års-Redogörelser från den öfver liela Riket spridda mängden af Uppbördsman inbekommas, granskas och i Bokslut sammanfattas af tillsatte Öfver-Styrelser, innan Resultaten häraf kunna i Riks-Hufvud-Boken intagas.
Riks» Boksluts-arbetet, som således ej kan årligen företagas förr, än en längre tid efter det år, för hvilket redogöres, har, i anseende till dess omfattning och dervid använda noggrannhet, ännu ej, oaktadt all möjlig ansträngning, kunnat fullbordas på mindre än g å 10 Månader.
E11 tid af iX år, efter Skatte-året åtgår alltså innan Stats-slutet deröfver kan framläggas.
Stats-Contoret medgifver, att denna redogörelse-method må för mången, i beskaffenheten af Rikets Beskattning och Uppbörds-Verk oerfaren, synas något långsam, och att i andra Länder, der Uppbörden mera består i Consumtions-afgifter än Grundskatt, och der Ståts-sluten mera grunda sig på Gassa-Förslag än afslutade Special-Redogörelser, Årsberäkningarna tidigare kunna uppgöras; men Stats-Contoret vågar i underdånighet yttra den öfver» \
Bil. till K. M. Nådiga.
• s *j - - *8 tygclse, att äfven härvid kan tillämpas den satsen, att hvad som vinnes i hastighet förloras i kraft, och att svårligen något annat Land kan ^ framvisa några säkrare och i yttersta detailler mera bestämda Års-Redo o görelser för allmänna Medel, än de som härstädes genom Riks-Hufvud ^ Böckerna afläggas.
Vid 1826 års slut hafva Stats-Verkets
Tillgångar befunnits utgöra: Contante Behållningar . . R:dr 354,971: 3. n. Behållningar på Yågarne af Bergs-efFecter med värde „ 38,068: 31. 10.
Fordringar af Diverse Verk i,254,63o: 18. 7.
Innestående Krono-TJppbörd, Levererad inom d. 3o April 1827 R:dr 2,168,691: 24. 10.
Dito inom d. 31 Augusti samma år „ 492>3o4: 8. 1.
Restantier d. 1 September D:o „ 3o6,i8’7: 8 — n / 1 L ,2,967,182:40.11.
Förskott till Liquid och Redovisning 866,009:41. 1.
Transport 5,480,862: 4o. 4* Transport 5,480,862: 4o. 4« Proprie Balancer \ . 02,433:36. 9.
Anmärkte Poster 100: — — CS o Summa R:dr 5,543,396: 29. 1. „•
Då härifrån afgå Skulderne d. 3r Dec. 1826, utgörande Öfverlevereringar af Uppbördsman . . 10,277:20.— o; Skulder till Diverse Verk , « hvaraf till Rikets Ständers f Bank • • • • 4>7^>845: 38. 10^^. 3 T. 3> . ^ Återstående Utgifter enligt Stat . . 2i4,25i: 3. 5.^ 1 ' 1 ^ Qvarhlifver ett Öfverskott af R:dr 594,363: 22. 5. ■v.* ~ hvilket Öfverskott likväl till stor del kommer att försvinna, såsom sva ^ rande emot hvad af Restantierne hlifver afkortadt, och hvad som kommer till afskrifning utaf Förskotten och Proprie Balancerna, de senare jo till det mesta härledande sig ifrån äldre tider.
Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 2.
Till följe af Rikets Ständers, vid 1823 års Riksdag fattade Beslut, att, i stället för de, enligt föreskriften i Rikets Ständers Revisorers Instruction, efter hvarje Revisions-förrättnings slut, förut upprättade och af trycket utgifna Tabeller, för att visa Stats-Verkets Inkomster och Utgifter, RiksHufvudbokens Capital-Räkning med dertill hörande nödiga Bilagor skulle, i samma ändamål, genom trycket allmängöras, har, genom de år i8a5 församlade Rikets Ständers Revisorers försorg, tryckningen af sådana Handlingar för åren 1822 och i8a3 blifvit verkställd.
Genom Nådigt Bref af d. 1 Nov. 1826 har af Eders Kongl. Majit blifvit förordnad!, att Capital-Räkningen med Bilagor för år 1824 då genast skulle tryckas och till Allmänheten jemte Tidningarna utdelas.
Majit till de förlidet år församlade
Revisorer i Nåder öfverlemnat att sjelfve om enahanda tryckning för år 182b förordna, blef densamma genast vid gransknings-förrättningens början af Revisorerne föranstaltad, så att de tryckta Exemplaren innan Revisorernes åtskiljande kunde utdelas.
Af sådan anledning har Statskontoret trott det äfven vara Rikets Ständers önskan att tidigt af Capital-Räkningen för år 1826 med Bilagor hafva tryckta Exemplar att tillgå, hvadan Statskontoret hos Eders Kongl. Majit gjort underdånig hem - 28 Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 2. ställan om Nådigt tillstånd, att före Riksdagens början om denna tryckning gå i författning, hvilken hemställan genom Eders Kongl. Majrts Nådiga
Bref af den 8 innevarande månad blifvit bifallen.
För uppgifvandet af Stats-Verkets behof, i och för regleringen af den blifvande Riks-Staten, är nödigt att bestämma det belopp, till hvilket Stats-Intraderna anses kunna för framtiden uppgå.
Stats-Contoret har trott, att ett sådant bestämmande säkrast skall grunda sig på de resultat, som de afslutade Riks-Hufvud-Böckerna framvisa; och Stats-Contoret får alltså, i enlighet härmed oell efter ordningen i senast fastställda Stats-reglering, följande beräkning af Stats-Verkets Inkomster i underdånighet föreslå:
O r dinar ie eller ständiga Inkomster, 1:0 Ordinarie
Räntan bestämmes till den delen, som är indeld att directe utgå till vissa personer, Stater och Inrättningar, af Sammandraget öfver Stats-Utgifterna.
I det af ålder å derunder begripna Persedlar åsätta Kronovärde har denna del, enligt Räkenskaperna för år iSati, utgjort 35a,oh) Bil. till K. M.
Nådiga Propos. N.-o 2. 29 R:dr 10 sk. 5 r:st., ehuru den i i8a3 års Statsreglering är till 355,067 R:dr, 3 sk. 2 r:st. upptagen.
Värdet derå efter årliga Markegångar af Rikets Ständer upptaget till 1,399,173 R:dr 12 sk. 6 r:st. har varierat, utgörande för År 1821 . . .
R:dr 1,431,014* 27. 4* 1822 ... „ 1,534,849: 7. 1. i8a3 ... „ 1,432,816: 16. 6. 1824 ... „ 1,635,584: *1,<> 9. 1825 ... „ 1,717,938: 14. 6. 1826 ... „ 2,204,134: 22. 6.
På de regleringar, som med de så kallade Indelningarne vid nästa Riksdag förekomma, heror beräkningen af denna Slatsintrad.
Emedlertid, oeh så länge dessa Indelningar äro oförändrade, verkar det derå satta värdet hvarken till Öfverskott eller Brist uti Stats-beräkningen på det hela; hvadan det af Rikets Ständer antagna Förslags-värde här åter utföres, dock med jemna skillingar . . . R:dr 1,399,173:16.—
Den öfriga delen, som ar Stats-Verket behållen och inflyter i Penningar efter Markegång, beräknades vid 1823 års Stats-reglering till 390,000 R:dr, men har utgjort Transport 1,399,173:16.— 3o Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.-o 2.
Transport i,3gg,ij3: 16.— Ar 1821 R:dr 3g6,oy 1: 2. 3. 1822 „ 4°3>542:23. 5. 1823 „ 398,206:35. 7. 1824 ,, 42ö,38c>: 3c).
4- 1825 „ 447,°5°:4r. 3. 1826 „ 439>5go: 23.
- S:r 2,53o,85i: 20. 10.
Medium häraf utgör 421,808 R:dr 27 sk. 6r:st.; men då, i anseende till inträffad missväxt och uppstegrade pris å Lifsmedel, Markegången år 1826 varit ovanligt hög, torde ett Medium af de 5 föregående årens förhållande, till hvilket prisen nu åter synas hafva närmat sig, kunna tagas till grund för den blifvande beräkningen och densamma upptagas till . . 4I4>ooo: 2:0 Afrads-Spannemålen, som är Stats-Verket behållen, och enligt Jordeböckerna utgår, kan till sitt belopp höjas eller minskas Transport 1,813,173: 16.— Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.-o 2. 3i Transport i,8i3,i^3: 16.— endast genom nya Hemmans skattläggning eller gamlas förmedling, och bör således upptagas sådan den efter sist afslutade Räkenskaper utfallit.
Den är beräknad vid i8a3 års Stats-Reglering till 34,000 T:r och har för år 1826 utgjort 34,889 T:r 7 k:pr; men som deruti ingå 1,15o T:r Hafra, som emot Spannemål af Råg och Korn anses blott till halfva värdet, torde beräkningen böra blifva 34,3oo T:r.
Förslagsvärdet å Spannemålen är i 1823 års Stats-Reglering upptaget till 5 i R:dr Tunnan, hvilket synes kunna bibehållas och för 34,3oo T:r utföras till .... 182,933:16.— 3:o Krono-Tionde-Spannemåden är lika med Ordinarie Räntan, dels indeld lill vissa Personer, Stater' och Inrättningar, dels Stats-Verketbehållen.
Den förra delen har, enligt 1826 års Räken Transport 1,996,106: 32. — 3a Bil. till K. M. Nådiga Propos.
Transport 1,996,106: 3a» skaper, utgjort 108,379 T:r 3i k:pr med Markegångsvärde af 938,857 R:dr 3g sk. 9 r:st., men utföres liär sådan den i 1823 års StatsReglering är upptagen, eller \ till 89,727 T:r ä 5|- R:dr 47^j^44: —■
Den öfriga, Stats-Verket behållne, delen afKrono-Lionden år 182 3, beräknad till 15,o6o T:r, utgår visserligen på ett och annat ställe efter räkning och proftröskning, men är dock till det mesta efter’ viss Tionde-sättning bestämd; hvadan den, lika med Afrads-Spannemålen, torde här böra upptagas i enlighet med sist afstutade Räkenskaper.
Den bär år 1826 utgjort 17,204 T:r 14. krpr, deruti dock ingå 90 T:r Blandsäd och 1,225 T:r Hafra, så att endast i6,5oo T-T torde böra utföras efter Förslags-priset, ä 5| R:dr .... 88,000: — Transport 2,562,65o: 3?.
Bil. till K. M.