Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stormägtigste Allcrnådigste Konungl TT ill fullgörande af Eders Kongl. Majrts
Nådiga befallning, genom Remiss den 16 sistlidne Februarii, får Eders Kongl. Majrts och Rikets Krigs-Collegium, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse, angående den, sistförflutna år verkställde granskning af Stats-Verkets, samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1829 och i83o, så vidt densamma rörer de under Collegii förvaltning ställde fonder, följande utlåtande i underdånighet afgifva.
Revisorerne hafva hvad f. d.
Ar tiller ie-D eparlcmentets, nu mera Första Departementets Artiller ie-Af delning, Räkenskaper beträffar, anmält: l:o Att vissa skuldposter begge åren blifvit oförändrade balancerade, utan att i Balance-relationerne upptagas, eller att något synts vara tillgjordt för deras indrifvande, nemligen: för Köbler, Far och Son 4,587: 12. 6.
„ Professoren Almroth . . . 1,575: 16.— ,, Öfver-Ståthållare-Embetet 4,875: 47’ ']•
„ Chefen för Artilleriet ■ . . . . 195: 37.11. „ Commendanten för Invalid-Inrättningen 8:
„ Kamrer Dahlerus 50: — — „ Öfverste von Bildt 2,942: 19.
2. hvarvid.
Banco-Vtskottets Betänkande N.o 12. 6r Hvarjemte Fullmäglige upplyst, dels att för åstadkommande af det lill första utbytet af hela Sedelstocken erforderliga belopp, hvilket blifvit förslagsvis antaget till: Stycketal Sedlar.
Görande i R:dr, Utaf 5oo valeuren 10,000 5,000,000 100 — 5o,ooo 5,ooo,ooo 25 — 4o,ooo 1,000,000 » 10 — 5oo,ooo 5,ooo,ooo 1* 3 — 3,ooo,ooo 9,000,000 n 1 — 5,000,000 5,000,000 8,600,000 3o,000,000 ansåge Bagge skola åtgå vid en kyp tillsammans arbetsveckor, hvilken tid kunde förkortas, i samma mon flere kypar på en gång finge användas, dock äfven här utan beräkning af blifvande utskotts-ark; dels ock, att, enligt hvad Myntproberaren Broling beräknat, kunde desse samfälde qvantiteters tryckning verkställas under 1 år och 24 dagar, med begagnande af dubbel arbets-styrka.
Vid granskning af den text Banco-Fullmägtige sålunda fastställt, att begagnas å de nya Sedelvaleurerne, som komma att af Banken utgifvas, har Utskottet väl funnit, att de af Rikets sislförsamlade Ständer, uti 3 Afd. 4 Art. §. 1 af nuvarande Banco-Reglemente, meddelade stadganden, under Litt. A.: ”att Bankens Sedlar af högre valeur än 16 sk. ställas endast på fullt Riksdaler-tal, samt på följande bestämda summor, nemligen: r, 3, 10, 25, 100 och 5oo R:dr,” och i mom. 4> atfc Banco» Styrelsen finge sig uppdraget "ombesörja, alt de nya Sedelformulairen färdiggöras i den mon nödige anstalter hinna vidtagas, samt derefter sättas i omlopp/' leinnat
Fullmägtige anledning att låta förfärdiga sedlar af förestående 6 valeurer, ställde å R:dr Banco, men då det varit Fullmägtige nogsamt bekant, att Rikets Ständer, uti deras underd. skrifvelse af den 3o Januarii i83o, hos Kongl. Maj:t såsom önskningsmål framställt, ”att en lägre enhet än den närvarande R:dr Silfver Specie, måtte för myntförhållanden och penninge-räkningen i landet bestämmas, och att denna enhet måtte blifva ett Silfvermynt, motsvarande 1 R:dr Bancosedlar efter myntbestämningsgrunden,” samt
Fullmägtige desto hellre bordt hafva insett, att ofvan, under Litt.
A.j intagne regleraentariska stadgande blifvit gifvet under förutsättning, att den lägre enhet å 1 R:dr Banco, Rikets Stäuder i underdånighet förklarat sig önska, skulle af Kongl, Majit i Nåder 63 Baneo-Utskotlets Betänkande N.O 12. antagas, som Rikets Ständer uti samma underdåniga Skrifvelse~utlryckeligen förklarat, det de funno vara af vigt, att det framdeles i omlopp utgående Silfvermynt Liefve till namn och värde lika med det gångbara Banco-Sedelmyntet, och deremot Kongl.
Maj t sedermera uti Dess, på grund af Ständernes berörde underdåniga Skrifvelse, utfärdade Nådiga Förordning angående myntfoten af den 25 Junii i83o, med frångående af Rikets Ständers Förslag förordnat, att vid Mynt-Verket tills vidare den förut bruklige Specie-R:drn med afdelningar af i, | och R:dr skulle utmyntas, hvarigenom alltså de i öfverensstämmelse med sistnämnde Nådiga Förordning präglade Silfvermynt icke blefvo motsvarande de af Rikets Ständer bestämde nya Sedelvaleurerne, ställde å R:dr Banco, anser dock Utskottet, det hafva ådagalagt större försigtighet å Fullmägtiges sida om de, vid fastställandet af texten till de nya Sedel-valeurerne, fästat närmare uppmärksamhet å de förändrade förhållanden, hvilka sålunda, efter meddelandet af Rikets
Ständers förenämnde reglementarisk» föreskrifter, inträffat.
Vid jemnförelse dernäst af det uti Banco-Reglementets 4 Art.
2 Afd. 2 intagne stadgande: *’I texten å de nya Sedelvaleurer, som enligt i §. i punkten Litt.
a. komma att utgifvas och hvaraf redactionen öfverlemnas åt Banco-Fullmägtige skall bestämdt utsättas det qvantum Silfver, som på hvarje R:dr efter vid denna Riksdag fattade beslut innehålies”, samt § §. 3 och 4 uti Kongl.
Maj:ts Nådiga Förordning angående Myntfoten, med det uti texten till de nya Sedel-valeurerne intagne förklarande ”R. dr innehållande i fin-Silfver ^^:dels Skålpund Victualie- vigt/’ har det synts Utskottet, att det qvantum fin-Silfver, som hvarje
Riksdaler skall innehålla icke blifvit utsatt i fullkomlig öfverensstämmelse med de uti ofianämnde Nådiga Förordning intagne stadganden, hvarå Utskottet, genom Protocolls-Utdrag af den 29 sisth April, fästat Banco-Fullmägtiges uppmärksamhet och hvaröfver Utskottet under den 16 innevarande månad infordrat
Fullmägtiges förklaring.
Uti den till följd häraf afgifne förklaring, hvilken den 22 dennes till Utskottet inkommit, hafva Banco-Fullmägtige hufvudsakligen anfört, att af åberopade 2 §. i 4 Art. 2 Afd. af i83o års Banco-Reglemente torde finnas ovilkorligt vara stadgadt 1:0
Att i texten skulle bestämdt utsättas det på en Banco-R:dr belöpande Silfver-qvantum ulan tillåtelse att hänvisa till någon förklarande
Lag eller Förordning samt 2:0 att detta qvantum vore det, som efter vid dåvarande
Riksdag fattade beslut skulle i en sådan R:dr innehållas, hvilka beslut igenfunnos i den lika - Ba.nco~Ut skottets Betänkande iF.-O 11. 63 Jedes äf Utskottet åberopade Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 29 Januarii 1830-, att i öfverensstämmelse med hvad idelina Skrifvelse blifvit uttryckt, vore 1 §• affattad i den af Kongl. Majit och Rikets Ständer antagne Lag angående Myntbeslämnrngen den 1 Mars i83o: ”såsom orubblig grund såväl för invexlingen af Bankens Sedlar som för rolösen af dess öfriga förbindelser, hvilka' nu med Banco-Sedlar fullgöras, f.islslälles att 128 sk. eller sf jR;</r Specie i så da ne
Sedlar eller förbindelser skola gälla lika med en Rrdr i Silfver efter den, med afseende å slagskattens beräkning i myntet, af Kongl- Maj:t och Rikets Ständer förändrade 1664 års Myntfot:” samt att då Kongl. Mynt-Ordningen af den 25 Junii i83o bestämde den af Rikets Ständer åt Kongl.
Majit öfverlemnade förändring af SilfverRrdrns innehåll efter 16Ö4 års Myntfot pä så sätt, att dels af 2 Skålp.
Victualievigt (jemlikt I §. 12-lödigt) Mynt-silfver skola utmyntas 25 hela SpecieR:dr o. s. v., dels å Silfver, som till myntning inlemnas, bör under namn af Myntskatt | proc- afdragas, oell sålunda det innehåll i fin-Silfver var kändt, hvartill en Silfver-R:dr efter 1664 års, genom Mynt- eller slagskattens inräknande i Myntet, förändrade Myntfot uppgick,— behöfdes endast en enkel regula de tri för att visa Fullmägtige, alt det qvantum Silfver, sorn efter de sista Riksdag fattade beslut innehölles i det Svenska Siffvermynt, hvarmed En-Banco
Rrdr skall inlösas, utgör 5—idels Skålp.
Victualievigt och det vore i öfverensstämmelse härmed Fullmägtige föreskrifvet, att i texten å desse nya Sedlar skulle införas orden ”Riksdalern innehållande i fin-Silfver £§- Marker Victualie-vigt.,T Fullmägtige, sorn hoppats- sig hafva härigenom fullständigt ådagalagt, huru de tillvägagått med det noggrannaste iakttagande af de deni gifna bestämda föreskrifter, hafva likväl, för ytterligare borttagande af ulla tvifvelsmål öfver riktigheten af deras förfarande, ansett sig böla upptaga alla de betänkligheter, sorn de kunnat föreställa sig i delta ämne möjligen kunna uppstå, samt dervid förklarat, alt om det skulle anses betänkligt att man vid bestämmandet af det qvantum Silfver BancoR:drn innehåller, icke afsell den minskning eller tillökning, som genom de i Mynt-Ordningen tillåtna remedia kunde finnas i de myiitstyci.en, hvarmed verkligen inlösningen eli gång komme alt egarum, måste man, för att fästa någon vigt vid denna anmärkning, förbise både hvad StiiMderne verkligen beslutat och skilnaden emellan Myntfot och Mynt-Onlning.
Den nya Myntfot Rikets Ständer öiverlemnat åt Kongl. Maj:t att <54 Baneo-Vlskotlets Betänkande N.o 12. bestämma,! stället för den af år 1664. igenftinnes i i83oårs Mynt-Ordnings 2 §., som säger huru mångå Myntstycken af olika valeurer borde utmyntas af 1 Mark Silfver af bestämd finhet; Mynt-Ordningen, eller huru denna utmyntning skall verkställas, innehölle Lagbuden för sjelfva Myntnings-processen.
Då denna Myntnings-process ännu icke vunnit den fullkomlighet, att man kunde utprägla myntstycken, som så väl i finhet som vigt fullt motsvarade hvad de borde, så hade man i alla tider måst bevilja vissa remedia eller någon viss procent, som Myntstyckena tili så väl finhet som vigt tillätes öfver- eller understiga det bestämda förhållandet, utan att derföre kunna casseras, men ingalunda följde häraf, att det qvantum fint Silfver, Myntet, efter Myntfoten, borde innehålla, nedsaltes, till det lägsta, det möjligerij efter de medgifna remedia bunde innehålla.
Det måste förutsättas, vid hvarje Myntanstalt der man samvetsgrant uppfyllde sina åligganden, både att, så vidt inskränkningen af Myntningskonstens framsteg någonsin tillät, Myntena blifvit utmyntade i full öfverensstämmelse med Myntfoten och att äfven så ofta öfverskott i finhet eller vigt förekomroe, som brist.
I alla fall kunde ingen emottagare eller innehafvare af ett Silfvermynt bestämdt säga huru mycket fint Silfver det innehölle, emedan en möjlig, med fina vigten utrönbar brist i vigten kunde vara ersatt af en motsvarande öfverhaltighet.
Delta kunde endast utrönas genom uppsmältning och myntprobering; att under desse förhållanden och då omöjligen vid utgifvandet af en Banco-Sedel kunde förutsägas det qvantum Silfver, som, strängt räknadt, verkligen innehölles i de Silfvermynt, hvarmed den framdeles bunde blifva inlöst, men väl att skilnaden mot hvad de enligt myntfoten böra innehålla, högst kunde vara de tillåtna remedia öfver eller under och att denna skilnad icke kunde af den, som emottoge myntstycket utrönas utan kostnader vida öfverstigande undersökningens möjliga värde, hade man i de länder, der man i senare tider mest bemödat sig att gifva bestämdhet och säkerhet åt Myntlagarne och åt sjelfva Myntens påskrifter, endast afsett Myntfoten, ej de möjliga förändringar, som vid utmyntningen af hvarje enkelt myntstycke genom de tillåtna remedia uppkomma, och att sålunda äfven om Fullmägtige icke varit bundne af bestämda föreskrifter, de visserligen ieke kunnat, vid utsäLtandet af en Banco-Rrdrs
Silfver-innehåll välja någonting så obestämdt, som de olika resultat de tillåtna remedia kunde gifva hvarje myntstycke i stället för de r Banco-Utskottets Betänkande I7,-o ii. 65 <5fe bestämda och klara förhållanden, den lagliga Myntfoten gåfve vid banden.
Hvad sålunda anfördt blifvit har Utskottet under noggrann pröfning tagit och ehuru Utskottet visserligen medgifver, att Banco-R:drns Silfverqyantitet, utan åsidosättande af den Fullmägtige uti 4 Art. 2 Afd. 2 af iff3o års Banco-Reglemente gifne föreskrift i afseende på redaction af texten till Bankens nya Sedlar, kunnat uttryckas på sätt som skett uti ofvan upptagne, af Fullmägtige fastställde, text, och sålunda denna Fullrnägtiges åtgärd ej kan till åtal föranleda, likväl, då det synes vara af vigt, att Banken i dess utgifvande nya Sedlar, hvilka ej kunna annor» lunda, än såsom löpande Skuldförbindelser betraktas, icke utfäster sig att för Ranco-R:drn vid inlösen betala större qvantitet Silfver, än sorn ©vilkorligen måste innehållas uti det deremot svarande Silfvermynt-stycket; men derigenom, alt Kongl. Förordningen angående myntfoten, af dea a5 Junii i83o, ej finnes å Sedeln åberopad, utan endast Myntets Bormal-förhållande der blifvit utsatt, möjligen skulle kunna inträffa, att innehafvare af Bankens nya Sedlar, vid desammas företeende lill inlösen, 1 sjelfva verket erhölle mindre qvantitet Silfver, än sorn i Sedeln funnes bestämdt utlofvadt, oaktadt de till inlösen begagnade
Silfvermynt-stycken fullkomligen läge inom de uti Högstberörde Nådiga Förordning möjliga, och såsom sådane medgifna, remed i a i både vigt oeh finhet, anser Utskottet sig ej kunna undgå att detta förhållande för Rikets Höglofl.
Och får Utskottet derjemte vördsamt tillkännagifva, att, nied fästadt afseende å förenämnde förhållande och då Rikets Höglofl.
Ständer ännu icke hufvudsakligen sig utlåtit öfver det af Utskottet framlagde Förslag till nytt Myntsystem, Utskottet, med stöd af 6 §. uti dess Instruction, ansett sig böra anmoda Banco-Fullmägtige, att tills vidare inställa den påbegynde tryckningen och skrifningen af Bankens nya Sedlar.
Utskottet, som med anledning af Banco-Reglementets 7 Art., Litt. b §. 3, låtit genom dertill, inom sig utsedde Deputerade, verkställa revision af Stockholms Handels-Disconts räkenskaper och förvaltning för sistlidet år och som jemväl tagit kännedom af de nyligen inkomne
Berätteiserne öfver verkställd granskning afHandels-Discont-Directionernes Bihang till R.
Prot. 1834. 6 Sami. 1 Afd. 9 g:de Häftet. 6(5 Banco-Vtskoltets Betänkande 17:0 ti. i Götheborg och Malmö böcher och handlingar för samma tid, får nu för Rikets Ständer framlägga de af Banco-Fullmägtigé vidtagne åtgärder* som stå i sammanhang med de af Rikets: sist/örsamlade Ständer fattade* och uti Banco-Reglementets 4 -drt.
5 Afd.
D. intagne beslut* om en på upplåningar grundad discontering för den större rörelsen.
På sätt Banco-Fullmägtiges till Utskottet afgifne, och medelst Memorial N:q a till Rikets Ständer öfverlemnade Berättelse (pag. 33) upplyser, hafva upplåningarne i och för denna serskilda discontering begynt med den 28 Junii i83o, och utlåningarne tagit sin början här i Stockholm med Julli månad, samt i Götheborg och Malmö från och med September månad samma år.
Det är egentligen upplåningen i Stockholm, som med någon grad af säkerhet kunnat tillitas för Låne-behofvens fyllande, hvarföre jemväl denna upplåning i allmänhet under hela den tid, som utgjort föremål för Utskottets granskning, betydligt öfverstigit det förhållande af ■£ till beloppet af samfälda upplåningarnc, som vilkorligt, och till en början, blifvit af Rikets Ständer bestämdt för upplåningen härstädes (Banco-Regl. pag. i45).
Dock har äfven 1 Stockholm upplåningen understundom gått med större långsamhet, än man egt anledning förmoda, så att, efter det en summa af 400,000 Rrdr blifvit från Riksgälds-Contoret på en gång uppsagd, funna Banca-Fullmägtige, i Julii månad i832, sig föranlåtne vidtaga den anstalt, att, för en kortare tid, för 3 procent upplåna penningar, äfven mot obligationer, ställda på 3 månaders uppsägning, men sedan den, genom förenämnde uppsägning, uppkomne tillfälliga brist i tillgångar sålunda blifvit betäckt, har upplåningen åter så fortgått, att utlånings-hehofven kunnat någorlunda oafbrutet fyllas genom upptagne lån för obligationer, ställde på 6 månaders uppsägning och 3 procent ränta; hvaremot upplåningen af medel mot 2 procent, ehuru ställd på en tili hälften kortare, eller 3 månaders uppsägningstid, sedermera visat sig icke vara någon påräknelig tillgång för Handels-disconteringen.
Beloppet af på en gång upptagne lånefonder vid de 3:ne Handelsdisconterne har uppgått till högst 1,257,375 R:dr, eller vid pass blott faf hvad som, enligt Rikets Ständers beslut (Banco-Reglem. pag. i44}> fått upplånas.
Utlåningarne hafva utgjort vid Han dels-d iscon ten i Stockholm betydligt under | af det hela, vid Handels-disconten i Götheborg deremot utöfver | af samfällda balancen utaf Handels*disconternes låne-fordringar, men Banco-Utskottett Betänkande iT.-o 12. i Malmö sällan eller aldrig den -L- deraf, som, enligt Banco-Reglementet (pag. 146). varit till en början afsedd.
År i83o uppstod för Banken en förlust af 284 R:dr iy sk.
B:co pä hela Handels-discont-rörelsen, och omkostnaderna vid denna serskilda låne-rörelse hafva för alla 4 åren i83o, i83f, i83a och i833 utgjort i Stockholm 219 R:dr 17 sk. 2 rst., i Götheborg 2,o65 Ridrig sk. 10 rst. och i Malmö lod R:dr 45 sk., eller tillsammans 2,393 R:dr 34 sk. Rikets Ständers år i83o församlade Revisorer ansågo den omständighet, att, enligt Banco-Reglementet, det för lån i Handels-disconten ställda hypothek ovilkorligen skulle vara till indrifvande förfallet inom lånets förfallotid, kunde anses såsonå en verkande orsak till Handels-discontens dittills ringa begagnande; hvilken åsigt af ämnet Revisorerne funnit sig böra hos Rikets Ständer framställa, för att komma i betraktande vid Rikets Ständers, i afseende på Handels-disconten, blifvande öfverläggningar.
Sedan Banco-Fuilmägtige, med begagnande af den rättighet BancoReglementet (pag.
147) dem tillerkänner, beslutat, att, från och med Julii månad år i83i, räntorne å de lån, som i Handels-disconterne upptogos, finge nedsättas till 5 procent, hafva emedlertid ansökningar om så beskaffade lån till den grad förökat sig, att Fullmägtige ansett någon anledning icke förefinnas till den förmodan, att desse slags lån, i deras närvarande skick, komma att, genom brist på sökande, förblifva obegagnade, och det har synts 183a års Revisorer, att förnämsta orsaken till Handels-discontens under senare åren ökade rörelse varit
Fullmägtiges förenämnde beslut om räntans nedsättning. (i83a års Rev. Ber. pag. 59).
Jemte det Utskottet, i afseende på utgifterne i och för Handels-disconterite, får fästa uppmärksamhet derå, att de för
Discontverken gemensamma omkostnader blifvit allmänna Discont-fonderne påförde, anser Utskottet sig böra upplysa, att den skillnad uti utgifter, som visar sig för Handels-disconterne i Stockholm och Malmö, emot hvad som eger rum vid Götheborgs Handels-discont, härleder sig derifrån, alt i omkostnaderne för de tvenne förstnämnde Handels-disconterne, allenast ingått kostnaden för blanketter, jemte åskillige anskaffade nya böcker, emedan den större tjenstemannapersonal, som förut varit anställd vid Banco-Disconl-Verket i Stockholm, gjort det möjligt för desse tjenstemän att, utan någon från Handels-disconten erhållen tillökning i deras förut åtnjutne löner eller arfvode!!, bestrida de Handels-disconten härstädes tillkommande göromål, och denna låne-rörelse vid Malmö Låne-Contor varit så obetydlig, att, oaktadt inskränktheten af dervarande tjenstemanna-personal, densamma 6& Banco-Utskottets Betänkande If.o fi. docl?, jemväl utan någon frän Handels-disconten erhållen tillökning i deras arfvoden, kunnat derstädes ombesörja denna nya låne-rörelse, mea att, i anseende till vidden och omfånget af denna låne-rörelse vid Götheborgs Låne-Contor, Banco-Fullmägtige, uppå framställning af Directionen vid. sistnämnde Discont, Sr i83i, funnit sig föranl&tne att åt tjenstemännei* vid sistnämnde Låne-Conter bevilja serskilda arfvoden i och för de ökade göromål de måst vidkännas genom Handels-discont-rörelsen derstädes.
Tili närmare uplysning, huru upplåningen här i Stockholm under olika tider sig förhållit; huru de upplånade Fonderne vid samma lider varit på de 3:ne Handels-disconterne fördelade, samt hvad hvardera af dem vid de utsatta tidpunkteme haft utlånadt och ytterligare skulle kunnat högst använda, får Utskottet allenast åberopa de till Banco-Fullmägtiges afgifne Berättelse hörandé och vid samma Berättelse, sidan 34» under Litt. A, B, C, D & E, bifogade Tabeller.
Af Banco-Fullmägtiges omförmälde Berättelse visar sig, att behållne vinsten på de 3:ne Handels-diseonternes rörelse, sedan den för upplåninga ine erforderlige ränte-utgift blifvit afdragen, förvaltnings-kostnaden ersatt och ofvannämnde förlust på i83o års rörelse, 384 R:dr 17 sk., godtgjord, uppgick, vid i832 års slut, lill 22,c)55 B:dr8rst, hvilken summa jemväl, enligt Banco-Reglementets föreskrift (pag.
147), är vorden anordnad och på upplånings-räkningen insatt till användande i enahanda låncväg.
För år 1833 har Bankens behållne vinst å de 3:ne Handels-diseonternes låne-rörelse, efter hvad Utskottet numera varit i tillfälle inhemta, uppgått till 15,663 R:dr 42 sk. 4 rst-> behållna vinsten för hela lånetiden å denna rörelse uppgår till en summa af 38,6r8 R:dr 43 sk.
Yid pröfning åter huruvida de från Handels-disconterne utlånade me del i behörig ordning ingått, har Utskottet funnit förhållandet, vid slutet af sisth år 1833, vara sådant, att under den något öfver treåriga tid denna låne-rörelse då fortfarit, hade Låne-Contoret i Malmö, med en sammanräknad utlåning af 633,6oo R:dr, icke något lån till lagsökning utlemnat; att Låne-Contoret i Götheborg, med en samfälld utlåning, stor 3,023,700 R:dr, hade a:ne lån, å tillhopa 20,000 R:dr, hvilka voro på concurs-utredningar beroende, utan att af den inkomne Berättelsen öfver nu mera verkställd revision af 1833 års Räkenskaper, vid sistnämnde LåneContor, upplyses, huruvida större eller mindre del af denna betydliga summa kan blifva Verket godtgjord, hvaremot, af det vid samma Berättelse fogade Protocoll, inhemtas, att Revisorerne tillstyrkt
Directionen, låta genom Banco-Utskottcts Betänkande N.o 12. genom Låne-Contorels Ombudsman än vidare Fullfölja allvarsamma åtgärder mot låntagaren, hvars förfarande med sina tillgångar Revisorerne ansett vara sådant, alt all laga ansvarighet emot honom, utan skonsamhet, förljenade att påyrkas; samt att Stockholms Handels-discönt åter, hvars utlåning för hela ofvannämnde tid utgjort tillsammas /i,i/\6,o5o R:dr, vid sisth års slut, egde blott 2:ne, dels på utsökning, dels på concurs, beroende, lån, af hvilka det ena sedermera, i slutet af Januarii månad detta år, blifvit lill fullo liqvideradt, så att nu endast återstår det andra, utgörande 2,900 R:dr, hvilket är på concurs beroende, men hvarå, enligt meddelad upplysning, föga förlust, efter all anledning, kan anses uppkomma.
Efter denna framställning af förhållandet med den af Rikets sistförsamlade Ständer beslutade
Discontering för handeln och den större rörelsen, anser Utskottet sig skyldigt vitsorda, att Banco-Fullmägtige i möjligaste måtto lämpat och afpassat upplåningarne efter låne-rörelsens utvidgning, eller bebofvet af uppsagde medels liqviderande, så ätt hvarken tillgång på medel för utlåningen saknats vid Handels-disconlerne, eller någon större räntebärande behållning, utom på kortare tid, funnits qvarstående; hvilket förhållande
Utskottet anser ådagalägga den osparda möda och uppmärksamhet, hvarmed Banco-Fullmägtige följt denna låne-rörelse, derigenom icke obetydliga, annars för allmänna rörelsen möjligen otillgängliga capital synas hafva kommit Handel och Näringar af en relativt större omfattning till godo.
Efter sålunda verkställd granskning af de Banco-Fullmägtiges åtgärder, sorn dels egt till föremål den allmänna Silfver-utvexlingens förberedande, dels med Rikets Ständers beslut om Bancosedlarne, samt om en på upplåningar grundad discontering för handeln och den större rörelsen stå i samband, får Utskottet, på grund af de yttranden bär ofvan, vid hvarje serskild punkt, blifvit meddelade, slutligen med tillfredsställelse förklara, att Utskottet funnit någon anmärkning icke hafva förekommit, af den beskaffenhet, att åtal, i anledning deraf, bör i laga ordning anställas, utan anser sig ega skäl tillstyrka Rikets Högloft.
Ständer, att Banco-Fullmägtige för desse delar af förvaltningen må tillerkännas decharge. 3:ne Ledamöters Reservationer bifogas.
Stockholm den 29 Maji 1834- Bih. till B.
Trot- 1834- G Sami. 1 d/d. g: tk Häftet.
JO 70 Banco-VtshottcU Betänkande N.o is. Reservationer.
Herr Helleday:
"Då Banco-Ulskottet, såsom jag tror, på goda skäl, gillat pluralitetens inom Banco-Fullmäglige beslut den 28 November j83i, hvarigenom det contra-förslag icke antagits, som af Comiterade bland Fullmägtige blifvit uppg jordt, i afseende å Grosshandlaren Wigerts anbud, till anskaffande af 700,000 R:dr Silfver, bade jag ansett Banco-Utskottet äfven böra uttrycka sin opinion rörande Banco-Fullmägtigen Herr Grefve F. B. v.