Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. antagande af hvad Bergslaget till Kronans framtida ersättande för förlusten å berörde förläningar och förmoner föreslagit; och skulle det, i följd häraf, åligga Bergscollegium noga tillse, att de åtgärder, som lill förslagets behöriga verkställighet erfordras, varda fortfarande vidtagne, som oek i öfrigt hålla verksam hand deröfver, att Verkets drift för en stigande Silfvertillverkning på ett ändamålsenligt sätt besörjes.
Detta vigtiga ärende hafva R.
St., efter deraf erhållen del, i noggrann! öfvervägande tagit, och, då, i anseende lill de emellan E. K. M. och Kronan samt Sala Bergslag ingångne afliandlingar, ett begifvande, å Bergslags-Interessenlernes sida, till någon för Kronan mera förmonlig utväg att erhålla ersättning för Dess till Silfververkets upprätthållande afstådde förläningar, icke kunnat vinnas, funnit sig, vid sådant förhållande, böra bifalla det af Bergslaget antagne, af Bergscollegium understödde och afE. K. M. i Nåder godkände ofvanbcrörde förslag till reglering af en framtida ersättning för de förluster, Kronan genom förläningarne vidkännes, nemligen: att, emot det ingen rubbning eger rum hvarken i Sala Stads Privilegier af är 1624, eller Transporten af Silfververket till Bergslaget den 20 Januarii 1682, och Stadfästelsen derå den g September 1^1, nied hvad deraf härflyter, 318 Exp. Utsi.
N:o 134. rörande Tionclen, Myntarelönen och Slagskatten till Kronan, eller förlänade rättigheter till Konstens underhållande, samt att Nora Allmänning till Silfververkets disposition öfverlemnas, att begagnas och förvaltas efter de serskilde Hushålls-Ordningar, som för ändamålet finnas tjenlige, utan hinder uti enskildes derstädes till äfventyrs redan egande lagliga rättigheter, en Fond af Bergslaget inrättas till Bergsbrukets framtida upprätthållande, utan vidare begagnande af 174^ års ArrendeContract, såmedelst: att, vid en tillverkning af 2,5oo lödige Marker, Silfververket afsätter 5oo Rd. B:co, samt sedermera derutöfver 100 Rd.
B:co för hvarje fulla 100 lödige marker, hvarmed Silfvertillverkningen öfverskjuter beloppet af 2,000 lödige Marker, och hvilka årliga afsättningar till Fonden utgå i Silfver efter de senare årens Medelcurs, så att, vid en tillverkning af 2,5oo lödige Marker, årliga tillskotten utgöras med i85 Specie SilfverRiksdaler, samt för fulla 100 lödige Marker derutöfver, med 37 Specie SilfverRiksdaler, och dessa medel sedan i gångbart mynt förvandlas efter medelvärdet af Bergslagets för året gjorda Silfverförsäljningar; kunnande ifrån skyldigheten till sådane afsättningar till Fonden ingen befrielse Bergslaget medgifvas, utom vid sådane serdeles olyckshändelser, som 8 §• i I741 års Transport omnämner, då Bergslaget, efter nödig pröfning af sakens vigt, har att förvänta skälig lindring; att berörde Fond icke allenast genom de årliga tillskotten, utan ock genom den ränta, jExp. Utsh Förslag till und.
319 som af medlens ändamålsenliga fruktbargörande liärflyter, skall bildas, och Fondens tillgångar, så fort sådant efter hand ske kan, nedläggas uti jordegendom, som emot viss Spannmålsränta utarrenderas; samt att, när på detta sätt en så stoi'
Fond hunnit samlas, att årliga afkastningen deraf utgör eller motsvarar 1,100 Tunnor Spannmål, hälften Råg och hälften Korn, Silfververkets afsättningar till Fondens förökande komma att upphöra; hvaremot Bergslaget då skall, ifrån samma tid, antingen till Statsverket betala de genom Contractet arrenderade räntorne till fulla värdet efter årliga Markegången, med bibehållande af Contractet i allt öfrigt, eller ock kommer det att då genast upphöra samt räntorne att till Statsverket öfverlemnas, allt eftersom sådant vid den tidpunkten kan befinnas vara för Staten eller Silfververket lämpligast; men den samlade Fonden skall, jemte dess afkastning, i alla fall blifva med Silfververket orubbligen förenad; dock alt afkastningen årligen användes till samma ändamål, som om behållningen af räntorna stadgadt är.
Jemte tillkännagivande af detta, i anledning af E. K. Maj:ts Nådiga Proposition, fattade beslut, och då likväl angeläget är, att Statsverkets rätt, i följd af det med Bergslaget nu träffade aftal, varder i behörig ordning bevakad, så att, inom möjligen kortaste tid, det åsyftade ändamålet må uppnås, hafva R.
St. härmed skolat hos E. K. M. i underdånighet anhålla, ay,, jemte det Bergscollegium hä - 320 Exp. Utsi-, Förslag till und.
Skrifvelse N:n j34. danefter såsom hittills vakar öfver Silfververkets drift på rätt Bergsvis och tillser, att hvad för en stigande tillverkning på ändamålsenligt sätt hör iakttagas, icke åsidosattes, KammarCollegium, såsom det Embetsverk, hvilket eger inseendet öfver Kronans Gods sig uppdraget och handlägger alla mål, rörande Kronoräntornes bestämmande, må af E. K. M. i Nåder anbefallas hålla hand deröfver, att hvad, enligt Bergslagets åtagande, hör, i följd af Silfver till verkningens årliga belopp, till den ifrågavarande Fondens bildande erläggas, blifver i detta ändamål afsatt, administreradt, och till jordegendoms inköp användt, samt Fonden årligen förökas, icke allenast genom de fastställde årliga Capital-tillskotten, utan ock med det genom Fondens förräntande inflytande interesse!, ; äfvensom att bemälde Collegium bör, om icke årligen, till E. K. M., åtminstone vid hvarje Riksdag, till Rikets Ständers Stats-Utskott afgifva berättelse derom, i sammanhang med de uppgifter på E. K.
Majrts och Kronans domainer och sättet huru de förvaltas, som, till följd af Kongl.
Brefvet den ik December iSio, utaf KammarCollegium aflemnas:
Administrationen af Sala Silfververk dock härigenom icke betaget, att, under Bergslagets Revision, vidtaga alla de åtgärder, som höra till Fondens förvaltning, förökande och förräntande.
Rikets Ständer framhärda etc. NiO Exp. Utsi.
N:o 435. 321 N:o 135.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 29 Aug. 1829* Preste-Ståndet d. 1 Sept. —- Borgare-Ståndet d. 1 — —* Bonde-Ståndet d. 10 — — Fikets Stan dets underdåniga Skrifvelse j angående förlängning af tiden för åtnjutande af förlagslån ur Manufactur-Disconten j samt om säkerheten för sådana lån. S. A. K.
Med anledning af vackt fråga så väl om för-1 langning i tiden för åtnjutande af förlagslån ur Manufactur-Discontfondeil för nya eller här i Riket hittills icke utofvade slöjder, som äfven om rättighet för Fabriksidkare i allmänhet att, till säkerhet för lån utur nämnde fond, få ställa äfven annat hypothek, än förskri fningar för sålde tillverkningar, hafva R.
St. tagit detta ämne i Öfvervägande; och då, i förra afseendet, återbetalningen af ett sådant lån måste, för att detsamma skall kunna för dess innehafvare medföra den dermed åsyftade fördel, dels icke inträffa förr, an den gjorda fabriksanläggningen hunnit komma till fullbordan, och låntagaren kunnat deraf draga någon vinst, dels bör vara ställd på sådana Terminer, att låntagaren deraf icke för mycket betungas, så, och på det ifrågavarande fördel för låntagaren må kunna, så vidt möjligt är, förenas med en lämpligen Bihang t. R. S:s Prot.
IQule Sami. 41 322 Exp. Utsi.
N:o 135. afmätt omsättning af fonden, hafva R.
St. funnit, att tiden för innehafvande af förlagslån, som hädanefter af Manufactur-Discontfonden beviljas, må vid de tillfällen, då E. K.
M. så nödigt pröfvar, förlängas till Åtta år, med skyldighet att, efter Tre års förlopp, årligen erlägga en femtedel af Capitalet, under vilkor i öfrigt, som hittills varit iakttagne.
Beträffande derefter frågan om beskaffenheten af hypothek till säkerhet för lån utur Manufactur-Discontfonden, så innehåller 4 §> af det för samma fond nu gällande Reglemente af den 12 Februarii 1817, det de reverser eller accepterade invisningar, som anmälas till discontering, skola vara utgifne för Svenska Manufacturvaror, och ställde på viss man eller ordres.
Men då den ytterligare controll, sorn genom berörde föreskrift åsyftas på rigtigheten af den lånsökandes tillverkningsuppgift, likväl icke är af någon betydenhet i annan händelse, än då Fabriksidkaren blir i tillfälle att försälja liela sin tillverkning, samt hans lånerättighet i allt fall beror af dess hos HallRätten afstämplade eller edeligen uppgifna tillverkning: då i öfrigt Fabriksidkaren vid de tillfällen, då han saknar afsättning af sin tillverkning, snarast är i behof af lånebiträde, hvilket lian, enligt hittills gällande föreskrifter, icke kan erhålla, utan emot reverser af de personer, som utaf honom köpt hans tillverkningar, samt Fabriksidkaren derigenom måhända ofta sättes i frestelse att begagna sig af förskrifningar, hvilkas innehåll icke äro med verkliga förhållandet öfverens - Exp. Utsi.
Siri fa. N:o 135,136- 323 stämmande, hafva Rikets Ständer funnit sig bö» ra medgifva, att, i likhet med hvad några Fabriksidkare redan är tillåtet, det må blifva alla låneberättigade Fabriksidkare i allmänhet öppet lemnadt, att för lån utur Manufactur-Discontfonden äfven ställa annan säkerhet af godkänd borgen eller andra godkända SkuhlsedelshypoLhek, än förskrifningar för upphandlade Svenska Manufacturvaror, helst, i Rikets Ständers tanka, Discontfondens säkerhet derigenom icke i någon nion förminskas.
St. uti ifrågavarande afseenden sålunda vidtagne beslut få R.
St. härigenom i underdånighet anmäla, till vinnande af E. K. Maj:ts Nådiga bifall, samt, i följd deraf, till iakttagande af dermed öfverensstämmande förändringar uti det för Manufactur-Disconlfonden nu gällande Låne-Reglemente.
JY:o i36.
Uppl. o. godk. lios Riehl, och Adelli d. 29 Aug. 1829- Preste-Ståndet d. 1 Sept. — Borgare-Ståndet d. 1 — — Bonde-Ståndet d. 10 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsemed anhållan om stadgande, att kännedom af Rikets Grundlagar bör ådagaläggas af 324 Exp.
N:o i36. dem, som undergå Juridisk och Embets examen. S, A. K.
Bland föremål för Rikets Ständers uppmärksamhet vid innevarande Riksmöte har jemväl förekommit, att hvarken Kongl.
Kungörelsen den 9 October 181 a eller någon annan allmän Författning anbefaller de Academiska Lärarne, alt öfver Grundlagarne föreläsa och examinera, Af Comiterades till öfverseende af Rikets Undervisningsverk, den ao December sistlidet år, afgifna Betänkande hafva R.
St. väl inhemtat, hurusom förslag blifvit framställdt, att bland de hnfvndänanen, hvilka för den Civile Embetsmannen äro af största vigt, Statskunskapen måtte ingå, och att så väl föreläsningar deröfver måtte hållas af Lärarne, som prof af kännedom deruti af examinandi ådagaläggas.
Men, ehuru
Statskunskapen visserligen bär innefatta läran äfven om Rikets Grundlagar, likväl, och på det att, i händelse E. K.
M. skulle täckas i Nåder bifalla bemälde Comiterades förslag, något missförstånd å vederbörandes sida ej mätte ega rum i fråga om den grad af insigter , som i Statskunskapen erfordras af examinandi, hafvä R, St., med fästadt afseende å den oundgängliga nödväncligheten, att den blifvande Embetsmannen i en Constitutionel Stat känner dess Grundlagar, funnit sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, i sammanhang med den förestående regleringen af Rikets Allmänna Undervisningsverk, uttryckligen måtte i Nåder Exp. Etsk.
N:o 136,137.
325 stadgas, det föreläsningar öfver Rikets Grundlagar skola hållas af vederbörande Lärare vid Academierne, och examina derutinnan anställas med alla de Studerande, som egna sig åt den Civila Embetsmannabanan.
Uppl. o, godk. hos Ridd. och Adeln d. 29 Aug. 1829.
Preste-Ståndet d. 1 Sept. — Borgare-Ståndet d. 1 — — Bonde-Ståndet d. 10 —* — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelses angående Kongl.
Maj:ts och Kronans bevisnings-skyldighet j i frågor om förmedlings återgångv S. A. K.
Med anledning af gjord anmälan, att, genom en alltför vidsträckt tillämpning af Kongl.
Brefvet den i October 1804, angående förmedlings återgång, det stundom skall hafva inträffat, att enskilde blifvit affordrade handlingar, tili stöd för sin rätt att förmedling åtnjuta, få R.
St., enär, i Deras tanka, det med allmän rättsgrund är öfverensstämmande, att Staten, uti dess förhållanden till den enskilde medborgaren, bör vara underkastad samma skyldighet att bevisa sin rätt, som den enskilde tillhör mot Staten, och ingen svarande part i något fall bör kunna åläggas bevisniugs-skyldigheten, hos E. K. 32G Exp. UtsiFörslag till und, Shifp. N:o 137,138.
M. i underdånighet anhålla, att i Nåder stadgas måtte, det vid de tillfällen, då frågor om förmedlings återgång kunna uppkomma, all bevisnings-skyldighet i detta fall må K. M. och Kronan ensamt åligga.
Uppl. o. godt. hos Ridd. och Adeln d. 29 Aug. 1829- Prés te-Ståndet d. 1 Sept. — Borgare-Ståndet d. 1 — — Bonde-Ståndet d. 10 — — Rikels Ständers underdåniga Skrifvelse j angående afskrifning af åtskilliga Anmärknirigsmedel• S. A. K.
I anledning af derom väckt fråga, att skatter, som åtskillige mer och mindre fattige och nödställde medborgare blifvit, i följd af E. lv.
Majrts och Rikets KammarRätts anmärkningar, dömde att betala för till och med tio år tillbaka, måtte, i anseende till de skattskyldiges oförmåga att dem erlägga, äfvensom till saknad kunskap om sitt åliggande att för nämnde tid sådane utskylder utgöra, varda afskrifne, hafva R.
St. utaf de upplysningar, do varit i tillfälle alt sig förskaffa, inhemta!: att, vid Bevillningsdebiteringen i Stockholms
Stad för åren 1819, 1820, 1821, 1822 och i8a3, KammarRättens Revisions-Contoir pä serskilda tider anmärkt, Exp. Utsi'.
A7:o \ 3g. 327 att, ehuru Förordningarne angående Brännvinsbränningen af åren i8x5 och 1818 innehöllo , det Krogar och Näringsställen skulle, utom Bevillningsafgiften taxeras till io, 15, ao, 25, till och med 3o Rd. i minutcringsafgift, och detta stadgande afsåg, huruvida Brännvin hölles till afsalu i minut, utan att något undantag till befrielse vore gjordt för dem, som derjemte hade rätt till Borgerlig rörelse, eller utminutera nämnde vara under annan benämning, än Krog- och Näringsrörelse, så hade likväl allenast innehafvare af Krogar och Spisqvarter blifvit för minuteringsafgifter taxerade, men alla de, som idkade Källar-rörelse, Tracteurer, hvilka voro Borgare, eller deras Enkor, som bibehållit rörelsen, samt sådane personer, som egde Marketenteri, från berörde afgift blifvit befriade; varandes de, med anledning häraf, gjorda yrkanden om förenämnde personers debitering utaf KammarRätten godkände och af E. K. M. i Nåder fastställde, samt de för Hufvudstadens åtskilliga Församlingar utestående sådane anmärkningsmedels belopp 8,2o5 Rd. Efter öfvervägande af hvad i förevarande ämne sålunda förekommit, och då R.
St. uti de omständigheter, att, genom tidsutdrägten med anmärkningsfrågornas behandling samt medlens debitering och utsökande, ätskillige utaf de skattskyldige, dels af fattigdom och dels genom afgifternas betalning på en gång, torde antingen vara oförmögne eller icke utan stor svårighet i stånd att dem erlägga, funnit anledning förekomma till afskrifning af Statens andel i 328 Exp. Vtsl.
Skrif v. N:o 138,139. dessa medel för de personer, sorn befinna sig i ofvannämnde förhållanden, få R.
St. i underdånighet anhålla, det täcktes E. K.
M. deröfver infordra vederbörandes utlåtande, samt derefter i Nåder afgöra, hvilka af de skat.tskyldige ^ må af berörde förmon komma i åtnjutande.
Rikets Ständer framhärda etc. iV.-o i3g.
Uppl, o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 29 Aug. 1829* Preste-Ståndet d. 1 Sept. — Borgare-Ståndet d. i — — Bonde-Ståndet d, 10 —■ — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphäfvande af det i KammarCollégii Circulaire-bref den 18 Februarii 1806 intagna stadgande ont Stämmo-böter > S. A. K. Sorn, enligt hvad R, St. inhemtat, i anledning af senast församlade Ständers, uti Skrifvelse den 20 December 1823, hos E.
K, M. framställde underdåniga Önskan, att det, uti E. K.
Majrts och Rikets Kammar-Collegii Circulairebref, den 18 Februarii 1806, intagna stadgande om så kallade Stämmo-böter, hvilka af den, som, utan laga förfall, försummar att sjelf, eller genom Ombud, infinna sig vid andra Uppbörds-stämman, med 12 sk. erläggas, mätte Varda Exp. Utsi.
Skrif v. N:o 439, l40. 329 varda npphäfvet, och ur Uppbördsförfattningarnc utgå, E. K.
SVIaj:ts Nådiga Påbud i detta afseende icke hitintills blifvit utfärdadt, och berörde
Circulaire-bref således ännu eger gällande kraft, så få R.
St., lios hvilka ytterligare * fråga i samma ämne jemväl är vorden väckt, vid sådant förhållande, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. K.
M. täcktes, med Nådigt afseende på de uti ofvan åberopade underdåniga Skrifvelse anförde skäl, ifrågavarande stadgande öm Stämmo-böter till all kraft och verkan upphäfva.
N:o 1/j.O, Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 29 Äng. 1829» Preste-Ståndet d. 1 Sept. —•
Borgare-Ståndet d. 1 — — Bondc-Ståndet d. 10 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse _, angående skyldighet för Borgare att i Staden vara mantals- och skattskrif ven. S. A. K.
Genom en inom Borgare-Ståndet gjord framställning, har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derå, att, under innevarande Riksdag, vid tillämpningen af den uti nu gällande Bevillnings-förordning och Författningarne, anBiliang t. R. S:s Fröt. 10ide Sami. 42 330 Exp. Utsi.
N:o 140, i4i. gående mantals- och skattskrifning meddelade föreskrift, att hvar och en bör vara mantalsoch skattskrifven, der han största delen af året vistas, olika tankar inom Ståndet uppstått, i afseende på t vänne Ledamöters behörighet att vara RiksdagsFullmrgtige.
Till förekommande af * den olägenhet, hvilken sålunda blifvit anmärkt, hafva R.
St., som anse det lika litet kunna betagas Stadsborgaren, som hvarje annan medlem i Samhället, att vistas, der nan för godt finner, men ordningen jemväl fordra, att hail för sin person och borgerliga näring är i Staden mantals- och skattskrifven, beslutit, att ett stadgande om sådan skyldighet för Borgare skall i den blifvande Bevillnings-förordningen intagas; och få R.
St. hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, till vinnande af enhet i Lagstiftningen, enahanda ändring må ega rum i de serskildt utfärdade Kongl.
Förordniiigarne om mantals- och skattskrifning.
Uppl, o. godk. hos Ridd. och Adelil d. 1 Sept, 1829.
Preste-Ståndet d. 7 —■ .— Borgare-Ståndet d. 7 — —i Bonde-Ståndet d. 10 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velseangående åtskilliga Svenska Medborgares reclamationer j i afseende på ersättning för Exp. Utsk.
N:o l4l. 331 lidna förluster genom Skeppsup pbr ingningar.
S. A. K. ♦
Maj:ts Nådiga Skrifvelse den 11 Junii 1823, hvarigenom till Rikets då församlade
Ständer öfverlemnades handlingarne rörande Svenska medborgares anmälde reclamationer, i afseende på lidna förluster genom Skeppsuppbringningar, förklarade R.
St., uti aflåtet underdånigt svar den 21 December samma år, att, med tillämpning af hvad 1812 års Ständer i ämnet yttrat, ersättning väl borde ega rum för de förluster, hvilka, enligt sistbemälde Ständers gifna löfte, kunde till godtgörande erkännas; men för att, så vidt på R.
St. kunde ankomma , söka förebygga, att, på grund af det fattade beslutet om ersättnings tilldelande för de ifrågavarande förlusterne, andra dylika anspråk icke måtte falla Staten till last, fogades, vid förrberörde underdåniga förklarande, det tillägg, att ett sådant medgifvande icke måtte gälla såsom praejudicat för framdeles möjligen skeende enahanda ersättningspåståenden; och i sammanhang hvarmed R.
St. jemväl fastställde vissa grunder, efter hvilka reclamationsmålen ■ borde pröfvas samt ersättningarne beviljas.
Sedan, efter vederbörlig granskning af dessa reclamationsmål, de af E. K. M. i Nåder beviljade ersättningar blifvit på föreskrifvet sätt af RiksgäldsContoiret utanordnade, har E. K. M. nedannämnde, vid förra Riksdagen anmälda 332 Mxp' Utah.
N:o 141. reclamationer, såsom icke af den beskaffenhet, att desamma, efter då af Rikets Ständer fastställda grunder, kunnat till ersättning godkänt nas, behagat, med afseende å serskildt förekomne omständigheter, medelst remisser af den 19 sistlidne November, till Rikets Ständers prof- * liing öfverlemna; nemi. angående 1:0 Slupen Tålamodet , sequeslrerad i Stralsund af Fransmännen år 1812. 2:0 Galeasen Nordstjernan, uppbragt af Fransk Kapare utanför
Libau samma år. 3:o Fartyget Hoppet , uppbragt af Fransk Kapare samma år. 4;o Öppna Båten Basen , likaledes samma år uppbragt af Fransk Kapare. 5:o HukarGaleasen Redligheten , uppbragt af Dansk Kapare år 1813. 6:0 Kreijerten Nordstjernan, likaledes samma år uppbragt af Dansk Kapare. , 7:0 Briggen Nja Välfärden, uppbragt af Engelsk Kapare och prisdömd år i8o5. 8:0 Fregattskeppet Irene, och q:o Preussiska Skeppet Carolina, bägge uppbragte af Danska Kapare år i 81 o. 10:0 Briggen Tvärtom, uppbragt år 1797 af Spansk Kapare. 11:0 Fartyget Fortuna, uppbragt af Fransk Kapare år 1811. 12:0 Galeasen Gäddan, likaledes uppbragt af Fransk Kapare samma år, men fridömd. i3:o Briggen Maria Elisabeth, uppbragt år 1810 af Dansk Kapare, men fridömd.
JExp. Utsi.
N:o 141. 333 14:0 Briggen Triton , uppbragt af Fransk Kapare år 181», men fridömd 1811. i5:o Galeasen Delphin, i November månad 1811 anhållen af Franska Douanierer utanför Libau, men beslaget ogilladt af PrisCon♦ seillen i Paris. iG:o Skeppet Triton, uppbragt af Fransk Kapare år 1798. 17:0 Mecklerthurgska Galeasen Latona, år 1810 uppbragt af Engelsk Kapare, 18:0 Briggen Mentor, uppbragt af Engelsk Kapare 1806; samt 19:0 Briggen Minerva, befraktad i Amsterdam år 1802 för Franska Regeringens räkning, men befraklningen å samina Regerings sida upphäfven.
Tili svar å E. K.
Maj:ts ofvanhögstberörde
Nådiga remisser af handlingarne i dessa mål, fä R.
St. i underdånighet meddela, att, enär E. K.
M. pröfvat de yrkade ersättningarna icke, emot de för desamma af i8a3 års
SLänder fastställde grunder, kunna ega rum, samt 11.
St., efter noggrann granskning af hvad handlingarna innehålla, icke funnit skäl tili förändring eller utsträckning af dessa en gång fastställde grunder, någon ersättning i afseende på ifrågavarande reclamationsmål icke kunnat af R.
I sammanhang härmed, och efter erhållen del utaf Handlanden Eldrups, genom E. K. Maj:ts Nådiga remiss af den 19 sistl.
November till Stats-Utskoltet öfverlemnade, underdåniga ansökning om ersättning af Staten för dess 334 Exp, Utsk.
N:o 141, 142, lidna förlust, genom den år 1824 i Södra America af en Spansk Kapare gjorda uppbringning af Briggen Sophia, få R.
St, i underdånighet anmäla, att som, enligt Sökandens egen uppgift, uppbringningen egt rum efter sistförflulne Riksdag, och således icke ens tillhör dem, hvilka varit föremål för 1823 års Ständers ofvan åberopade beslut, R.
St. icke kunnat den sökta ersättningen bevilja; helst de i allmänhet anse förluster genom Skeppsuppbringningar lika litet, som förluster i andra närings vägar, böra af Staten godtgöras.
JY:o 142.
Uppl. o. godk, hos Ridd. och Adeln d. 1 Sept. 1829.
Preste-Ståndet d. 7 — — Borgare-Ståndet d. 7 — — Bonde-Ståndet d. 10 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse med förslag till ändrad redaction af 8 §. 1J Gap. Rättegångs-Balken. S, A, K. Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad derå, att Lagen i 8 §. af 17 Gap. Rättegångs-Balken tillåter, att vittne, emot hvilket anföres jäf, som ej genast kan fulltygas, icke dess mindre må, vid Domstol på landet, under förbehåll af jäfsrätt, för dödsfall skull, edeli - Exp.
Skrif v. N:o 142- 335 gen afhöras, men deremot Ljuder, att, om en sadan jäfs-anmärkning göres vid Domstol i Stad, Domaren skall förelägga viss dag till jäfvets bestyrkande; oell då den grundsatts, hvilken i omförmälde lagrum är antagen för den händelse, att mot vittne vid Domstol å landet gores jäf, sorn ej straxt kan bevisas, efter Rikets Ständei’s tanka, bör följas äfven vid Domstol i stad, så alt, då omständigheter, sorn kunna utesluta en person ifrån vittnesmål, icke genast ledas i bevis, Domstolen, så väl i stad som på landet, skall, på sätt Lagen nu tillåter, endast vid Domstol å landet, anställa vittnesförhöret, med öppen rätt att pröfva verkan af vittnets berättelse, sedan tid till den anmärkta omständighetens bestyrkande blifvit lemnad, hafva R.
St, alltså trott sig böra hos E. K. M. i underdånighet föreslå, det 8 §. af 17 Cap.
RättegångsBalkcn måtte erhålla följande redaction: ”Gör man jäf, men kan det ej med fullt bevis fästa, ändå att skäl eller omständigheter företes, som det jäf styrka; då skall vittnet höras; men Rätten pröfve, när dom i saken gifves, hvad verkan vittnets utsago ega må.