Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Björkman meddelat intyg, Doktor Hambergs samlingar af rudimaterie]' och förädlade naturprodukter, tjenande att förtydliga det industriela arbetet, dels såsom samlingar i och för sig, dels med tillhörande förvaringsmedel, vore af ett så högt värde, att deras anskaffande på annat sätt åt de institutioner, mellan hvilka motionären ansåg dem böra delas, skulle erfordra betydliga summor, hvilka af nämnda inrättningar hvarken nu eller framdeles utan utomordentliga ansträngningar kunde beredas; då deras förvarande dels såsom tillägg till Riks-musei naturhistoriska skatter, dels såsom undervisningsmedel vid Svenska Slöjdföreningens skola gåfve visshet derom, både att de blefve på bästa sätt vårdade och förökade samt lämpligast komma den bildningssökande allmänheten till gagn; samt då Doktor Hamberg i och för dessa ändamål hembjudit dem för en summa, som måste anses ringa i jemförelse med de omkostnader och uppoffringar han gjort för deras åvägabringande, har motionären föreslagit, att Pikets Ständer ville besluta, det de af Doktor Hamberg till offentligt gagn hembjudna samlingarne af natur- och konstprodukter måtte för en summa af 9,000 Hulr
R:mt inlösas för att fördelas mellan det naturhistoriska Piks-museum och Svenska Slöjdföreningens skola i hufvurlstaden, att der till allmänhetens och undervisningens gagn uppställas, vårdas och förökas.
Afven under antagande, ett de omförmälda samlingarne äro af stort värde, — en fråga, den Utskottet icke tilltror sig att bedöma, — har Utskottet dock ej kunnat motionärens förslag understödja.
För förökande af naturhistoriska Riks-musei samlingar hafva Rikets Ständer redan anvisat medel till ej obetydligt belopp och jemväl Svenska Slöjdföreningens skola har vid innevarande riksdag blifvit af Statsverket så frikostigt understödd, att, derest något bidrag uti ifrågakomna hänseendet finnes vara för densamma behöflig, sådant skäligen bör kunna åstadkommas af den kommun, som af berörda undervisningsanstalt närmast hemtar fördel; och får Utskottet, vid sådant förhållande, hemställa, att Herr Cederscbjölds ifrågavarande motion måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
4 Stats-Utskollels Ullulande N:o t Si. AtO 184» Ank, till Exp.-Utsk. den 15 Okt. 1803, kl. 0 e. nr.
Ulla lande, i anledning af väckt motion om anslag till ackords-ersättning åt f. d.
Regementsläkaren, Doktor B. F. Lewin, (U. A.)
I detta afseende hafva under innevarande riksdag motioner blifvit väckta inom Borgare-Ståndet, under N:o 166, af Herr F. M. Beronius och hos Bondeståndet, under N:o 189, af Riksdagsfullmägtigen Jan sindersson från Kopparbergs län, hvilka motionärer sammanstämmande anfört, hurusom, vid bestämmandet af ersättning för de så kallade tjenste-ackcrderna vid indelta arméen, Regemcntsläkarne, jemte arméens öfrige civile tjenstemän, blifvit från dylik ersättning uteslutna, på grund af den utaf komiterade för reglering af arméens ackorder lemnade uppgift, att de ,af bemälde tjenstemän utgifna aekordssutnmor aldrig genom någon Kongl, författning blifvit tillåtna.
Denna komiterades uppgift vore dock origtig, då genom ett Kongl. Bref af den 4 December 1765 stadgats, att AuditÖrer och Regementsfältskärer, enär de vöre berättigade till pension, skulle vid afskedstagande! jemväl njuta förmånen af ackord.
I följd häraf och under åberopande, hurusom Doktor B. F. Lewin, hvilken, född 1780, år 1805 inträdt i det allmännas tjenst, blifvit efter erläggande af 4,000 R:dr Riksgäldssedlar i ackord, år 1812 utnämnd till Regementsläkare vid Dal-regementet, från hvilken tjenst han först år 1859 erhållit nådigt afsked med pension, hafva motionärerne föreslagit, att, med fästadt afseende på Doktor Lewins långa tjenstetid samt på öfriga skäl, som talade för billigheten af ackordsersättning i detta fall, Rikets Ständer måtte låta tilldela honom den summa, han i ackord utgifvit, eller 4,000 R:dr Runt; varande vid motionerna fogade intyg af Assessoren Doktor S.
Kin - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 184. 5 manson, att han år 1812, såsom Regementsläkare å Dal-regementet, vid tjenstebyte med Lewin, såsom dåvarande Stads-fysikus i Säther, erhållit i mellangift 4,000' Riksdaler Riksgäldssedlar, med rättighet för Lewin att utan vidare beräkning emottaga regementsläkare-bostället i det skick det vid afträdet befanns.
Stats-Utskottet, till hvars behandling förenämnda motioner blifvit öfverlemnade, har tagit frågan i öfvervägande; men då den af komiterade för reglering af arméens ackorder år 1831 lemnade, af motionärerne omförmälda uppgift, att ackord för regementsläkare-tjenster ej varit tillåtna, åtminstone torde ådagalägga, att de ackord, som för dessa platser varit betalda, berott af enskilda aftal, hvarföre ock komiterade ansett sig icke kunna tillstyrka ackordsersättning åt Regementsläkare, hvartill komiterade jemväl hemtat skäl deraf, att vid de få regementen, der ackord för denna plats vore betald, den då varande lönen utgjorde ett emot den i nya Staterna uppförda så högt belopp, att detta öfverskott kunde anses hafva lemnat ersättning för den utbetalda summan, och då Kongl. Maj:t, enligt nådigt Cirkulär angående löneregleringen för indelta arméen den 2 Februari 1833, gillat bemälde komiteradcs underdåniga yttrande i afseende på Regementsläkares uteslutande från ackordsregleringcn, saknar Utskottet giltigt skäl att för ifrågavarande fall tillstyrka något undantag, helst det dessutom ingalunda är utredt, om det af Doktor Lewin erlagda belopp utgjort ackord för tjensten eller godtgörelse för boställets tillträdande, utan beräkning af dervid eljest ifrågakommande ersättningar; och hemställer Utskottet alltså, att ofvanberörda motioner måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Stockholm den 13 Oktober 1863. 6 Slats-Utskotlels Utlåtande A’: o i SS.
M:o 185.
Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Okt. 1863, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om fortfarande anslag för Karnereraren Carl Sandberg. (U. A.)
Uti en hos Preste-Ståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 107), har Doktor Collén, under erinran, hurusom Rikets Ständer vid två föregående riksdagar beviljat Karnereraren Carl Sandberg 500 R:dr årligen för vårdandet och förökandet af hans historiska och kamerala samlingar, hvilka, i följd af Kongl. Maj:ts på Ständernas hemställan fattade beslut, vore för Statens räkning inköpta, föreslagit, att sagda belopp, 500
R:dr, äfven för instundande statsregleringsperiod måtte anvisas på Riksgälds-kontoret, att för samlingarnes vårdande och förökande, till Karnereraren Sandberg årligen utbetalas.
Vid 1856—1858 årens riksdag hafva Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse den 20 Februari 1858, å Riksgälds-kontoret anvisat och till Kongl.
Maj:ts disposition ställt en summa af 5,000 R:dr R:mt, att, derest sådant i nåder pröfvades ändamålsenligt, i mån af behof, användas till inköp af ifrågavarande, Karnereraren Sandberg tillhöriga samlingar, samt derjemte, under förutsättning att sådant inköp skedde, beviljat, likaledes till Kongl. Maj:ts disposition och till utgående från Riksgälds-kontoret, ett belopp af 1,500 R:dr, deraf 500 R:dr årligen under då ingångna statsregleringsperiod skulle kunna, på sätt Kongl. Majit i nåder funne lämpligt, tilldelas bemälde Sandberg, emot det han fortfarande bidroge till dessa samlingars förökande, samt, under behörig kontroll, ordnade och vårdade det hela.
Sedermera hafva Rikets Ständer jemväl vid sistlidne riksdag till Kongl. Majits nådiga disposition för innevarande statsregle ringsperiod anvisat en summa af 1,500 R:dr att, på sätt och under vilkor som Kongl.
Majit behagade föreskrifva, med en tredjedel eller 500 Ridr årligen tilldelas Ståls-Utskottets Utlåtande K:o 186.
7 Kamereraren Sandberg för fortsättning och vårdande af merberörda samlingar; men, enligt hvad Utskottet inhemtat, har utaf dessa till Kongl. Maj:ts disposition ställda belopp ännu icke någon utbetalning till Kamereraren Sandberg egt rum; vid hvilket förhållande och då det ej ens är utredt, huruvida frågan om samlingarnes inlösen ännu varit föremål för Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning, Utskottet saknar skäl att tillstyrka det af motionären nu begärda anslag, utan hemställer, att Doktor Colléns ifrågavarande motion måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Stockholm den 13 Oktober 1863. iv.-o É86\
Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Okt. 1803, kl. 6 e m.
UHatande, i anledning af väckt motion om Landshöfdinge-residensets i Göteborgs och Bohus län förflyttning fran Göteborg till Uddevalla, samt anvisande af medel till derför erforderliga byggnader.
(U. A.) Från Bonde-Ståndet har till Utskottets behandling blifvit öfverlemnad en inom nämnda Riks-Stånd af Riksdagsfullmägtigen B. J. Holmlin från Göteborgs och Bohus län, med hvilken Riksdagsfullmägtigen O. Ericsson från samma län instämdt, väckt motion (N:o 431), deruti motionären, bland annat, anfört, hurusom Göteborg, som vore rikets andra stad, under sednare åren vunnit sådan tillvext, att den tidpunkt ej kunde anses alltför aflägsen, då för denna stad, på samma sätt som för Stockholm, erfordrades en egen styresman.
Men i samma mån Göteborgs handel och industri utvecklades, i samma mån denna stad mer 8 Slats-Ulskotlcls Ullålande N:o 186. och iner bildades till ett sjelfständigt helt, mäste, enligt motionärens åsigt, dess behof och fördelar blifva i väsendtHga delar skiljaktiga från den landsbygds, som för närvarande vore med staden under en styrelse förenad, ett förhållande, som blefve ännu mera kännbart derigenom, att staden och länet komme att ega särskilda landsting.
Oansedt dessa förhållanden vore
Göteborgs läge vid länets sydliga gräns så olämpligt till Läns-styrelsens säte att i norra och mellersta delarne af länet den önskan vore allmän, att läns-residenset måtte förflyttas till Uddevalla, hvilken stad vore belägen nära nog i midten af den långa kuststräckan och jemväl i öfriga hänseenden vore tjenlig till hufvudort för länet; och motionären föreställde sig att
Göteborg med en ordnad och fullständig stadsoch komunalstyrelse, der ärendena således ginge sin jemna gång samt endast utomordentliga fall påkallade Landshöfdingens närvaro, ej skulle af den ifrågasatta förändringen lida någon synnerlig skada.
1 följd häraf har motionären föreslagit att sätet för Läns-styrelsen i Göteborgs och Bohus län måtte förflyttas från Göteborg till Uddevalla, samt att Rikets Ständer måtte anslå medel för inköp af nödiga tomter inom sistnämnde stad och uppförande af erforderliga byggnader derstädes.
Då förevarande framställning saknar för frågans bedömande erforderlig utredning, hemställer Utskottet, att Riksdagsfullmägtigen Holmlins berörda motion måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Stockholm »ken 13 Oktober 1863.
Reser valia n: af Riksdagsfullmägtigen B. J.
Holmlin från Göteborgs och Bohus län.
N:o 187 Siats-Utskottets Utlåtande N:o 187. 9 IV: o 187.
Ank. till Exp-Utsk. den 15 Okt. 1863, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om anslag till inköp af de tomter och byggnader, som närmast omgifva S:t Lars och Drottens kyrkoruiner i Wisby. (U. A.) Doktor Söderberg, med hvilken Doktor Thyselius förklarat sig instämma, har uti en inom Preste-Ståndet, väckt, till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 51J under erinran hurusom för vården af Wisby ruiner, hvilka vore af största vigt för kännedomen af hela fäderneslandets odling under en viss period af medeltiden, för närvarande endast funnes ett ärligt belopp af 230 R:dr Runt — begärt ett anslag för en gång af 22,700 R:dr nämnde mynt till inköp af de tomter och byggnader, som närmast omgåfve och bortskymde S:t Lars och Drottens kyrkoruiner i ofvanberörda stad, på det man derigenom måtte komma i tillfälle att genom dessa missprydande och skymmande byggnaders nedrifvande och tomternas planerande bereda åt nämnde ruiner ett Iritt läge, sa att dessa märkliga qvarlefvor af medeltidens äldre byggnadskonst blefve lättare tillgängliga både för omvårdnad och vetenskapliga undersökningar och afteckningar.
Utan att vilja bestrida vigten af de utaf motionären föreslagna åtgärder, får likväl Utskottet, då Statens medel tagas i anspråk för många andra vida angelägnare behof, hemställa, att Doktor Söderbergs ifrågavarande motion måtte al Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
ISih.
Prot. 1862 fr 1863. 4 Sami. 1 Afd. i tand.
4 Haft. 1 STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1863, Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 188.
1 \:0 1§S.
Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Okt. 1868, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående Krigs-kollegii ombildning till en Arméförvaltning, (U. A.) Från samtliga Riks-Stånden har till Utskottets behandling blifvit öfverlemnat en den 21 sistlidne April till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition, (N:o 105), deruti Kongl. Maj:t erinrat, hurusom Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse af den 25 April 1857 anhållit, det Kongl. Majit täcktes förordna en Komité af sakkunnige personer för att afgifva yttrande och förslag, huruvida och på hvad sätt en sådan förändring uti styrelseverkens och förvaltnings-myndigheternas organisation skulle kunna åstadkommas, som, i öfverensstämmelse med de grunder, hvarpå den så kallade departementalstyrelsen hvilade, beredde en dylik organisations närmare sambaud med Stats-departementen, äfvensom möjligaste enkelhet i ärendenas behandling, i förening med nödig säkerhet; samt att Kongl. Majit derefter ville, med delgifvande af nämnda förslag, framställa den nådiga Propositionen i ämnet, som kunde finnas af behofvet påkallad.
Den i sådant afseende, genom nådigt Bref af den 19 Juni 1858, tillsatta Komité hade den 26
Maj 1859 afgifvit sitt underdåniga betänkande, hvilket, till trycket befordradt, innefattade redogörelse, bland annat, för denna Komités åsigt med hänseende till Krigs-kollegii organisation; och hade Krigs-kollegium under den 29 November samma år häröfver sig i underdånighet yttrat.
Vidare och sedan Kongl. Majit under den 16 Juli 1861 tillsatt en Komité för utarbetande af betänkande uti åtskilliga Landtförsvaret rörande frågor och till denna Komités ytterligare utredning öfverlemnat frågan om Krigs-kollegii ombildning, Bih. till B.
Prot. 1862 §■ 1863. 4 Sami. 1 A/d. 4 Band. 5 Höft. 1 2 Stats-TJtskottets Utlåtande N:o 188. hade sistnämnda Komité, eller den så kallade Landtförsvars-komitéen, under April månad förlidet år till Kongl. Majit inkommit med underdånigt utlåtande i detta ämne och dervid afgifvit förslag till Krigsförvaltningens omorganisation, deröfver
Kri gs-kollegium under den 30
December samma år meddelat sitt underdåniga utlåtande; hvarefter Landtförsvars-komitéen med påminnelser deremot inkommit.
Dessa handlingar hade Kongl. Majit i nåder låtit
Sig föredragas; och då Rikets Ständer för sin del ansett en förändring nödig i nuvarande styrelseverks och förvaltande myndigheters organisation, samt Kongl.
Majit, så vidt frågan rörde Krigs-kollegium, som hade den allmänna förvaltningen af arméens angelägenheter sig uppdragen, instämde i Rikets Ständers sålunda uttryckta åsigt; så enär Landtförsvars-komitéen, med ledning af den utredning, som härutinnan vunnits genom 1858 års Komités betänkande och Krigs-kollegii dervid gjorda anmärkningar, efter ärendets ytterligare öfvervägande afgifvit ett förslag till Krigsförvaltningens organisation, hvilket Kongl. Majit funne i hufvudsakligaste delar kunna motsvara den af Rikets Ständer framlagda och af Kongl. Majit delade åsigt i afseende på anspråken å ett sådant styrelseverk, der, i förening med önskvärd säkerhet för ärendenas skyndsamma och noggranna behandling samt lagenliga afgörande, tryggheten för anslagsmedels rätta användande icke på något sätt minskades; har Kongl. Majit nu äskat Rikets Ständers medgifvande, att Krigs-kollegium måtte förvandlas till en, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af Landtförsvars-komitéen föreslagna grunder, organiserad arméförvaltning, derest Kongl.
Majit skulle finna skäligt att före nästa riksdag derom förordna, samt att i sådan händelse det för Krigs-kollegii aflöning nu på Riksstaten uppförda anslag måtte för den nya förvaltningen användas, intilldess en definitiv stat kunde i sådant afseende varda i behörig ordning antagen.
Utur det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll får Utskottet här meddela följande sammandrag af de utaf 1858 års Komité och af Landtförsvars-komitéen afgifna särskilda underdåniga förslag jemte Krigs-kollegii deröfver afgifna utlåtanden. 1858 års Komité.
Komiterade föreslå, att vissa ärenden, rörande indelnings- och roteringsverken, måtte från Krigs-kollegium afskiljas och till Kammar-kollegium öfverflyttas, nemligen : a) Granskning af syne- och ekonomiska besigtnings-instrument öfver indelta arméens boställen utan undantag, samt meddelandet af de föreskrifter, i hvad beträffar häfd, stängsel och vård samt laga husens vidmagthållande, som af syn eller besigtning kunna påkallas. b) Beviljandet af besigtningstid å nybyggen och uppodlingar å utmark, tillhörande militieboställen.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188. 3 c) Upptagandet af frågor om skyldighet till rustning och rotering samt om indelning dertill.
(Nu gemensamt för begge Kollegierna.) d) Pröfning af Kongl. Majus Befallningshafvandes i Militie-boställsordningen omförmälda beslut, rörande boställsskogar, när sådant beslut i vederbörlig ordning öfverklagas. e) Pröfning af besvär i frågor om foders försäljning från boställe eller anläggning derstädes af gagnelig inrättning; samt att, då Kongl. Maj:t sådant anbefaller, afgifva underdåniga utlåtanden: f) rörande tviste- och andra frågor emellan ryttare eller soldater och deras rust- eller rotehållare om rättigheter, grundade på knekte- eller legokontrakt, äfvensom g) i frågor rörande knektetorps åbyggnad och skötsel.
Deremot tillstyrker Komitéen, att Arméförvaltningen må ensamt bibehållas vid behandlingen af:
Frågor rörande byggnad och underhåll af karaktershus; Inqvarteringspenningars utgifvande; Brandstods beviljande i det fall Militie-boställsordningen förutsätter; och gemensamt med Kammar-kollegium afgifva underdåniga utlåtanden i allmänna frågor rörande indelningsverket, i hvad angår detsammas hufvudgrunder och deras upprätthållande.
Krigs-kollegium anser, på anförda skäl, denna öfverflyttning och deraf följande splittring i förvaltningen medföra menliga följder och kan förslaget icke biträda.
Vidare hemställer Komitéen, att Regementsskrifvare, efter vederbörande Chefs förslag, må af Kongl. Maj:t utnämnas, och pröfningen och vården af borgensskrifterna samt tillsynen, att de bibehållas vid gällande kraft, må tillhöra vederbörande Chef. Dertill tillstyrker Krigs-kollesrium bifall. J O o Komitéen hemställer, att Komitéen för Salpeterärendena måtte indragas samt dess befattning få öfvertagas af Krigs-kollegium eller det embetsverk, som i Ivollegii ställe kan varda inrättadt.
Krigs-kollegium åter anser, på anförda skäl, Krigsförvaltningen böra vara skiljd från bestyret med salpeternäringen, hvilket deremot, om Salpeter-komitéen kommer att indragas, lämpligast torde kunna öfverlemnas åt den myndighet, hvarunder öfriga näringar inom riket höra.
Komitéen hemställer, att såväl salpeterfonden, som de under Krigs-kollegii olika afdelningar till förvaltning nu ställda 8 kassor eller fonder, nemligen:
Krigsrnanshuskassan, Invalidhus fonden, Trosspassevolansfonden, Förenade Mötespassevolans fonden, Norrbottens Hästj Agar e-sqvadrons-fond, Volontär vakansmedels-fonden, Militieboställs-kassan och En per mille fonden, måtte blifva Arméförvaltningen såsom en gemensam styrelse till vård och förvaltning anförtrodda. 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188.
Komitéen har funnit, att
Krigs-kollegii bestyr hufvudsakligen utgöras af den ekonomiska styrelsen och vården, i hvad som rörer rikets försvar till lands, äfvensom af användandet och redovisningen i stadgad ordning af de för landtförsvaret afsedda medel; att dessa bestyr egentligen icke äro annat än sådana förvaltningsoch verkställighetsåtgärder, hvilka hafva sin bestämda grund i fastställda stater eller särskildt gifna föreskrifter; att de derföre icke ovilkorligen erfordra den samrådighet i pröfning, som endast kan och bör af andra, mer allmänt giltiga orsaker betingas; att tvärtom den kollegiala sammansättningen mäste leda till omgångar och tidsutdrägt, samt derigenom verka återhållande på ärendenas gång; och att Statens anspråk på nödig säkerhet vid ärendenas handhafvande kunde tillfredsställas genom en enklare och ändamålsenligare organisation, som med o o o 7 gåfve större lätthet och skyndsamhet i arbetssättet.
Komitéen föreslår alltså: att Krigs-kollegium må såsom Riks-kollegium upphöra; att Presidents-embetet indrages: o ' att i Kollegii ställe inrättas en Arméförvaltning, hvilken organiseras sådan, som tabell 1 framställer; hvarvid Komitéen föreslår göromålens fördelning, arbetsordning, äfvensom sättet för ärendenas beredning och föredragning samt målens slutliga afgörande.
Beslutanderätten är tillagd Afdelnings-chefen allena, men Civil-ledamoten O O 7 obetaget att till protokollet anföra sin mening, om den afviker från beslutet, hvilket han eljest anses hafva biträdt.
Sådana ärenden, hvilka för landtförsvaret äro af mera allmän vigt, eller röra antagande eller jörordnande till tjenst inom Arméförvaltningen, eller annan angelägenhet af gemensam beskaffenhet, skola in pleno behandlas, hvarvid Arméförvaltningen utgöres af dels beslutande, dels föredragande ledamöter.
Föredragande med rättighet och pligt att till protokollet sig yttra, äro antingen Krigsrådet å Fortifikations-afdelningen, då ärendet rörer arméförvaltningen i allmänhet, eller ock Krigsrådet å den afdelning till hvilken ärendet närmast hörer.
Ordförande vid plenisammankomst är den i värdighet och ålder inom graden främste ledamoten, hvilken tillägges afgörande rätt, om vid omröstning rö 7 oo o 7 1
Komitéen föreslår för öfrigt: hvilka ärenden böra vara pleni-mål eller afdelnings-mål, äfvensom huru bör förhållas vid förfall för afdelnings-chef och ledamot.
Komitéen har vid tagen närmare kännedom af de diarii- och expeditionsformer samt bokförings- och kontroll-anstalter, som, enligt gällande arbetsordning, äro i K rigs-kollegium inrättade, väl funnit dem vittna om synnerlig månhet att åstadkomma ordning och säkerhet; men bemödandet att göra dem fullstän - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188. 5 diga syntes hafva led t till en öfverdrifven omständlighet, som vid tillämpningen i flera fall måste medföra vidlyftighet, omgångar och arbetets försenande.
Komitier. föreslår derföre en annan arbetsfördelning och annat expeditionssätt, hvarigenom Sekreteraren för pleni-ärenden, registrators- och aktuarie-beställningen samt kamererare- beställning ar ne i Artilleri- och Fortifikations-kammarkontoren, Intendentskammarkonloret och Aflönings-kontoret skulle kunna indragas och Krigsråden blifva Kontorsföreståndare, med biträde af en i hvartdera Afdelnings-kontoret. anställd 7 O Kammarförvandt; att, vid nuvarande innehafvarens afgång, förenade ombudsmans- och kamerer ar e-b ef att ning en vid Invalidhusfonden må indragas; att all bokföring och revision, jemte medels- och persedels-anordningarnes utskrifvande, må öfverflyttas till Boksluts- och Kontroll-kontoret, att derinom förrättas; bör nde, så vidt ske kan, alla årsredogörelser för 4:de Hufvudtitelns anslag i detta kontor förberedande granskas, innan desamma till Kammar-rätten insändas med Arméförvaltningens hufvudbok; att Boksluts- och Kontroll-kontoret, äfvensom Allmänna kassan, ehuru för Arméförvaltningen gemensamma, ställas under Chefens för 4:de Afdelningen tillsyn och kontroll.
Komitéen framlägger derefter utkast till aflöningsstat för Arméförvaltningen, slutande på samma summa, som 1858 års stat anvisar för Ivrigs-kollegium, eller 107,7 50 R:dr; — och hemställer slutligen: att Kongl. Maj:t täcktes anbefalla vederbörande, att upprätta förslag till Instruktion för förvaltningen, hvilken sjelf borde framlägga förslag till Arbetsordning.