Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I allmänhet och i synnerhet hos slättboen, är folklynnet allvarsamt och något trögt, nied fast karaktär och fallenhet för arbete.
Sådant var jemväl forhållandet, äfven före nykterhetsföreningarnes tillkomst.
Huruvida likväl håg för sparsamhet hos allmogen härigenom på samma gång blifvit vackt, tilltror jag mig icke att afgöra.
I förra Femårs-berättelsen omnämnde Hushållnings-sällskap, Förvaltnings-utskott, Kontrakts-kommitléer och Pastorats-beredningar hafva uppoffrat en synnerlig uppmärksamhet åt förenämde näringar, hvilka också under tiden vunnit en betydlig förkofran.
Det länge kända behofvet af en läro-anstalt inom provinsen för dem, som ägna sig åt landtbruket, har med mera allvar blifvit behjertadt och, för att kunna realisera denna idé, hafva Hushållnings - 4 sällskaperna i Clirislianstads oell detta Län bildat så kallade Skånska Provinsens Hushålls-förening, för hvilken stadgar upprättades 1839.
Sålunda förstärkte och med mera tillgång på medel, sago
I denna tidpunkt blef frälse-egendomen -i mantal Orup, belägen i Frosta härad och Gudmuntorps socken och i närheten af större egendomarne Skarhult och Löberöd, fal.
Dess läge i ungefära gränsen af slättlandet och så kallade skogstrakten, var så mycket mera tjenligt, som utaf de till egendomen hörande 201 tunne- 18 i kappland jord, vore endast 43 tunneland uppodlade och återstående marken erbjöd ett ypperligt tillfälle för landlbruks-elever att erhålla undervisning uti uppodling af oländiga fält.
B:ko. 1840 upprättades stadgar för Jordbruks-instiiuiet, i hvilka bestämdes undervisningen, arbets-ordningen, villkoren för elevernas antagande, styrelsen och hushållningen vid institutet.
Den l:sta April 1840, efter det nödiga föreståndare och lärare blifvit antagne, börjades undervisningen och 9 elever mottogos genast.
Deras antal har sedermera årligen tilltagit och nyttan af institutet, genom redan kringspridde, från institutet utgångne rättare-elever, har försports, och de husbönder, sorn erhållit eleverne i sin tjenst, hafva funnit sig med dem synnerligen belåtne; De äro egentligen undervisade uti praktiska jordbruket och huru jorden skall behandlas för att, i hvarje olika fall, lemna högsta afkastningen.
Institutets ledare hafva väl flere gånger funnit sig i brydsamheter i afseende på institutets pekuniära tillgångar, men deruti rönt en betydlig lättnad genom det anslag med 1,000 R:dr Banko årligen, som Eders Kongl. Majrt allernådigst beviljat.
Ännu och så länge stället icke varit forsed t, med för nyodlingsföretag tillräckliga byggnader, hvilka förorsakat dryga utgifter, är penninge-föriägenheten icke håfven.
Hoppet att få bibehålla öförändradt, om icke tillökat ofvannämnde anslag, utgör till stor del vilkoret för inrättningens bestånd.
Vidsträckta odlingar och i följd deraf nödige ansedda byggnader å stället, hafva icke ännu, ehrner grödorna varit sällsynta och ovanligt gifvande, kunnat hembära tillräcklig inkomst för utgifternas betäckande.
Elevernas antal för närvarande uppgår till 20, och 49 elever öro utexamierade från institutet.
Possessionaten och öfrige ståndspersoner sjelfve ägna åt egendoms-förvaltning, hafva, i förening med de tillfällen till fördelaktig afsättning, som uppkommit genom åtskillige nya hamn-anläggningar och i följd deraf utvidgad handelsrörelse, synbarligen upphjelpt jordbruket inom Länet och i synnerhet har åkerns brukningssätt gjort ett betydligt steg framåt, genom odling af klöfver och andra artificiela foderväxter, hvilka nu mera, så väl vid herregården som vid bondens hemman öro nästan allmänna och intagit sin rätta plats i cirkulationer med sädes och rot-växter.
Rågen, Länets hufvudsakliga vintersäde, har under under våta åren 1840 och 1841 å åtskillige orter slagit fel.
Ilvetes-odlingen, som är vanskelig, drifves icke ens till ortens eget behof, och sällan utskeppas något deraf till andra orter.
Korn deremot och hafre utgöra ortens hufvudsakliga handels-artikel, i synnerhet tvåradiga kornet, hvilket allt mer och mer uttränger det sexradiga, af orsak att det trifves bättre, både på hård och lös jord, gifvér mera afkastning både i qvantitet och qvalitet, är mera efterfrågadt i handel och betalas högre.
Rapsat och hvithete-odlingen har, i synnerhet i närheten af städerne, fortgått, dock har den förra minskats hos allmogen, som icke kan undvara fodertillgång och för närvarande fortsattes odlingen af b vitbeter i större skala endast i närheten af Landskrona, hvarest sockerberedning af hvitbetér ännu pågår.
Lin och hampa odlas betydligt i skogstrakterne, men å slättlandet icke till innevånarnes behof, utan uppfcöpes från andra orter.
Potales-planterandet fortgår med lika ihärdighet och synes vara i tilltagande, hvilket kan tillskrifvas de i sednare åren å mångfalldiga ställen inrättade äng- och konst-brännerier, hvarvid tillverkas en nära oerhörd qvantitet bränvin, i synnerhet vid de trakter hvarest tillgång på eldbrand är mera ymnig.
Denna hantering har i allmänhet ansetts lönande och den fabriksmässiga tillverkningen undanröjdt manga af husbehofspannorne, hvilka icke anses kunna täfla med de förra.
På det egentliga slättlandet återstår föga jord att odla; men i skogstrakten oell der belägna större egendomar hafva nya odlingar i större skala I 6 fortgått.
Ibland dessa egendomar m§ nämnas Marsvinsholm, Gedsholmen Tjutegården, Zireköpinke, Svaluf, Axelvold, Börringe, Rögla, Öfveds Kloster och Södertow, och hvilka odlingar, efter jordmånens mer eller mindre goda beskffenhet, lemnat ägarne nöjaktig afkastning.
Desse, så väl som de odlingar, hvilka till oräknelig mängd skett hos bönder och å mindre egendomar, hafva tillkommit genom jordinnehafvarnes enskilta bekostnad och å llere ställen medelst aftappningar af kärr och uppbrytning af förut oländig mark.
Förbättrade modeller af åkerredskap af alla slag hafva blifvit kringspridde dels ifrån jordbruks-institutet och dels ifrån andra ställen inom Länet, hvarest fabriker för åkerbruks-redskap, blifvit inrättade, De flere utlänningar, särdeles Tyskar, som inkommit i Länet i egenskap af jordägare, egendomsförvaltare eller arrendatorer hafva äfven i någon mån bidragit till jordbrukets förbättring och framvisat åtskillige nya gagneliga åkerbruksredskaper.
Om beloppet af den spannemål och det brännvin som uppköpes å och utskeppas från fiskelägen saknas närmare besked; men enligt uppgifter från tullkamrarne inom Länet äro från städernes hamnar och Trelleborgs köping under sitförflutne fem åren utskeppade:
År 1837 ....
23,997 tunnor spannemål „ 1838 ... . 380 dito „ 1839 .... 61,599 dito „ 1840 .... 95,924 dito „ 1841 ....
Endast till inrikes orter:
År 1837 1,124,975 kannor brännvin „ 1838 1,064,294 dito. „ 1838 . „ 1839 . „ 1840 . 1841 . 7
År 1839. . „ 1840. . „ 1841. . # • / / »_r tvaiiuui iji . . 1,617,512 diLo . . 1,170,312 dito. 1,254,773 kannor brännvin Ängs-odlingen har deremot under sednare åren icke vunnit särdeles framgång, och ehuru några mindre öfvervattningar på ett och annat ställe blifvit försökte, har, i anseende till den mindre skala, hvaruti företaget skett, resultatet icke blifvit anmäldt.
Ängsmarken är i förhållande till öppna åkerjorden ganska ringa, och som gamla ängen anses för mindre gifvande, har den för det mästa blifvit uppvänd till åker, medelst plog- eller flåhackning.
Införskrifningen af klöfver och andra gräsfrön, sorn för några år sedan uppgick till 2 a 3,000 #, stiger nu till flera hundra tusendetals &, af hvilka det mesta utsås här i Länet och de gamla förut litet gifvande ängar framstå såsom artificiella med förädlade växter till mångdubblade qvantiteter.
Häraf, och ehuru betesmarkerne jemväl förminskats i samma mån som odlingen tilltagit, har häst- och boskapsskötseln, ortens andra hufvudnäring, kunnat fortgå och till och med varit i tilltagande.
Höga priser så väl på hästar som fäkreatur hafva varit en mäktig väckelse till pålägg och uppfödande af kreatur.
Hågen för uppfödande af halfblod- och helblod-hästar snarare af- än tilltager, emedan dessa kreatur anses mindre passande för vårt kalla klimat och tyngre arbete vid jordbruket, hvilket fordrar starkare och grofvare hästkreatur, som, då tillgång saknas i orten, esomoftast införskrifvas från Danmark; dock har raan inom Torna härad anskaffat en cleveLnds-hingst af ovanlig storlek och stark kroppsbyggnad, hvilken blifvit begagnad till en mängd stons betäckande.
Dock hafva, för häst-racernas förbättring, fullblods-hingstar blifvit in förskri fna och icke mindre än 14 st. funnos år 1841 å särskildte ställen inom Länel.
De årliga kapplöpningarne vid Helsingborg och pris-utdelningen för unghästar, tros äfven hafva väckt håg hos allmogen till häst-afvel.
Ej mindre å större egendomar, än äfven af allmogen socknevis, hafva för hornboskaps-racernas förbättring tjurar och kor af utländske racer blifvit införskrifne och man har allmänt funnit nyttan och behofvet af fort - 8 planlandet af samma racer, hvilka här liifvits val, utan att tarfva annan eller starkare utfodring än vanlige kreatur.
Betydlig tillökning i antalet af hällne kor har också förmärkts och mjölkhushållningen börjat å flera egendomar att handbafvas på Hollsteinsk method.
Detta oaktadt införskrifves ännu Norrländskt och Finskt smör och priserna derå hafva nästan alltjemt varit höga, men man hoppas att ladugårds-produklerna framdeles skola så tilltaga, att icke allenast ortens behof deraf skall fyllas, utan afsalu deraf kunna ske till andra orter.
Får-afveln har under en längre tid förädlats, medelst införskrifning af fina elekloral-får.
Qvantileterna af ull å årliga ullmarknaderna här i staden, synas väl vara något förminskade, men orsaken härtill vill man tillskrifva dels nedläggningen af schäfferierna vid Skillinge och Bollerup inom Christianstads Län, dels ock den omständighet, att åtskillige schäfferi-ägaie på förhand bortsluta sitt ull-parti och afsändt det till annor ort.
Hufvudsakliga orsaken lärer likväl vara den, att endast 2 å 3 köpare infinna sig i Malmö och hvilka förut öfverenskommit om ett, mot Possessionaternes beräkning, nedtryckt pris.
Huruvida de vid sista Riksdag vidlagne åtgärder, alt tillhandahålla vederbörande ull-magazin och ull-sorterare, i framtiden bidraga till ullproduktionen och afsättningen är ännu för tidigt att bedöma, emedan de icke varit hittills nog kände att tillitas.
Ett Bolag, som förenat sig om en kard- och kamulls-machin, har val här i staden varit bildadt, men nu mera blifvit upplöst, emedan handteringen icke ansågs lönande.
Innan jag afslutar afhandlingen om ortens hufvudnäringar, jordbruk och boskaps - 9 boskapsskötsel, anser jag mig icke böra lemna obemärkt den uppmuntran Kongl.
Hushållnings-säilskapet, så vidt dess små tillgångar medgifva, lemnar åt desse näringar, medelst utdelningar af priser vid täflings-plöjningar, anställde å åtskiilige delar i Länet och för uppfödandet och framvisandet af bästa kreatur; hvilka priser i icke ringa mån bidraga till näringarnes upphjelpande.
Såsom förtjent att jemväl anmärkas, är ett herömvärdt företag under benämning af Skabersjö gille tillkommit, och hvilket den 9 Juni hvarje år firas, under godsägarens styrelse med biträde af en del godsets åboer och hvarvid utdelas, på godsägarens bekostnad, särskilta belöningar till skolbarnen för läsning och skrifning, till äldre af godsets underhafvande för den bästa spånad och väfnad, för odlingar, produktion af den renaste och vigtigaste spannemålen, uppfödd god häst- och horn-boskap, fåroch svin-kreatur, förfärdigad åker-redskap och trädplanteringar.
Härförutan hafva inom Wemmenhögs härad å Jordberga egendom täflings-plöjningar jemväl blifvit anställde oeh priser årligen utdelats, samt inom Färs härad en förening bildats, hvilken å Öfveds Klosters egendom viss tid årligen äfven låter anställa enahanda plöjningar och så väl härvid, som vid en på samma gång förekommande exposition af häst- och fäkreatur, priser och belöningar tilldelas dem, som deraf göra sig förtjente.
Om desse belöningar täflas och hafva de redan i många afseenden hemburit till stiftaren tillfredsställande frukter.
Å norra delen af Länet, som egentligen räknas för skogsbygd, äro la<*a skiften dels afslutade och dels under verkställighet.
Uppmaningar och råd emot ett dylikt hushållssätt har Hushållnings-säilskapet vid sina årliga sammanträden meddelat och, genom spridandet af den genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga föranstaltande utgifna handbok rörande hushållningen, sökt främja en bättre skogsplantering; men några verkningar häraf hafva ännu icke visat sig i skogstrakten; hvaremot dessa blifvit mera märkbara å slättlandet, hvarest, i synnerhet vid de större egendomarne, dit Forstmän så väl från Dannemark, som Tyskland, till skogarnes uppmätning, taxering och systematiska behandling, blifvit införskrifne.
Allmogen å slättbygden planterar sällan annan skog än pilträd i skillnads-linierne, af hvilka träd hemtas dels Femårs-Bcrättelse Jr* Malmöhus Län. 2 10 bränsle och dels vid jer till taktäckning.
Bvggnads-materialier af fur-och gran inköpas dels i sjöstäderna och dels af ankommande försäljare från Smålands eller Christianstads Län.
Till fällning af träd nyttjas vid herregårdarne sågar; men de hit ankomne exemplaren sågar från Nyby bruk hafva icke blifvit begagnade af den anledning att de anses för korta till fällning af den större ek- och bokskog, hvilken är allmännast här i orten.
, Några sågverk finnas visserligen inom Länet, men averkningen dervid inskränker sig till några mindre betydliga partier af ek- och bok-plankor samt stolpar till korsverkshusen.
Dessa äro de allmännaste i orten och byggnadssättet har under sednare åren icke undergåLt någon synnerlig förändring, utom det, att allmogen å få ställen börjat uppföra byggnader med så kallade råsten, den allmogen sjelf tillverkar.
Gamla opinionen om Svenska stenkolens mindre godhet i jemförelse med Engelska kolstybben är fortfarande; dock hoppas man att genom eldfasta lerans bearbetning och förtjensten deraf, äfven hädanefter kunna fortsätta stenkolsbrytningen.
Fabrikationen af lerkärl fortgår i större skala och alsättningen är temligen liflig.
Jagt och djurfång idkas föga och sillfisket har, särdeles de sednare åren, i betydlig mån aftagit.
Bränn vins-bränningen deremot, till vägabragd med de många tillkomne äng- och konst-pannor, synes hafva fått en ökad fart, och om än den inbringar någon båtnad för fabrikanten, är den dock för menskligheten mindre gagnelig. § 4.
Kammar -Vzrk.
Sedan sista Femårsberältelsen afgafs, hafva 74 mantal Krono-rusthåll och 1 mantal Kronohemman blifvit köpte till skatte, men någon förmedling eller vidare förändring af hemman har icke ägt rum.
Tullmjöl-rjvarnarnes antal, uppgående till 329 st. med 451 par stenar, har ökats till 359 st. med 513 pär stenar.
Orsaken till minskningen uppkommer deraf, att Lagmans-räntan och bevillning af arrendatorer upphört och att mantals-penningar och personella bevillningen blifvit nedsatte.
Då den förmögnares egendom särskilt beskattas, anses de personela skydds-afgifter, hvilka visserligen drabba den fattige till lika belopp som den rike, icke vara obilliga, hvaremot de afdrag, som, under namn af bevillning, ske å tjenslemäns vanligen knappa löner och arfvoden, äro för dem mera tryckande.
Bland de tyngre utskylder som vidlåda jordbruket, räknas vanligen tionden, i synnerhet den som är före - 12 nåd med forslings-skyldighet, hvarigenom lösnings-priset mer än billigt steeras.
o Af Jordeboks-räntan äro anslagne till boställs-, rusthålls- och augmentshemman vid Skånska Kongl. Hussar- och Dragon-regementerne:
Indeld ränta 28,358: 40. 8. 421 tunnor 26 kappar Krono-tionde-spannemål efter krono-värdet 36 sk. tunnan 316:17. 3.
Summa B:ko R:dr 20,675: 9. 11.
5 Kronofogdar, 25 Krono-länsmän , 2 Landsfiskaler och Stadsfiskaler i städerna hafva hittills kunnat handhafva polisen, och uppfyllt sitt kall, så vidt oordningar på förhand kunnat förekommas.
Något särskilt rum för dem som skola afstraffas med vatten och bröd finnes ej att tillgå, utan har man hittills fått begagna plaiser härtill utaf fästningsrummen.
Fångstyrelsen, som‘årligen besöka stället, äfvensom Rikets Ständers Justitiae-Om» budsman vid sin härvaro, hafva tagit kännedom om förhållandet, hvilket är enahanda med Landskrona länsfängele.
Märadshäkten underhållas i ett vanligt skick, hvilket likväl icke är svarande mot ändamålet, enär utrymmet är inskränkt oell inredningen är olämplig, i anseende dertill att alla slags fångar, vid inqvartering, mäste sammanblandas.
Förekommandet af dessa olägenheter har sig likväl icke så lätt, emedan allmänheten påslår sig n icke vara skyldig af egna medel nedrifva och ombygga en i öfrigt stark och grundmurad byggnad.
Hvarje stad är jemväl försedd med häkte och äro desse icke synnerligen bättre inrättade än häradshäkten, med undantag af staden Lund, sorn i sednare åren uppfört elt ändamålsenligt fängelse.
Afskedade personer från de liera existerande eller indragna värfvade Regementen och deras afkomlingar utgöra största antalet af kringvandrande och kunna sällan förmås alt, på annat sätt än medelst tiggeri bereda sig näring.
I flera församlingar vidtagen åtgärd, att icke meddela allmoser ät andra än socknens fattige, har visat sig ganska verksam, och skulle blifva ännu meia välgörande, om den allmännare blefve antagen.
Fattigförsörjningen tillgår på det sätt, att antingen socknarne gemensamt eller ock hvarje by för sig underhålla sine fattige.
Bristen på husbyggnad och eldbrand lägga svåra hinder i vägen för att, sora sig bör, herbergera och sköta de arma.
Tvister och rättegångar, dels församlingarne emellan, dels ock emellan de fattige å ena och församlingen å andra sidan, förekomma nästan dagligen hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som jemväl för icke längesedan, mäste afgöra den oförväntade frågan, huruvida en tjenstgörande soldat skulle vara berättigad inflytta i den församling, inom hvilken han hade större delen af sin rote och från hvilken han, i anseende till sysselsättning å annor ort, lefvat skiljd.
Sådane mer och mindre rimliga tvistigheter föranleda lill de medellösas betryck och månglalldiga bekymmer och besvär för denna auktoritet, som har att dem afhjelpa.
Säkraste vägen att förekomma lättja och lösdrifveri vore bildandet af en anstalt antingen för Länet gemensamt eller för särskilta delar i hvilken kunde insättas kringstrykande personer och deras afkomlingar, för alt derstädes till viss tid invänjas till arbete och sedlighet.
Fängelser och korrektionshus äro uppfyllda med brottslingar, ibland hvilka det icke vore förnuftsenligt att inspärra en äldre eller yngre person, som emot samhälls-lagarne icke vidare lörbrulit sig än att den fortsätter ett från barndomen och, i sällskap med föräldrarne, invandt lättjofullt kringdrifvande.
Så vidt dess utrymme och tillgångar medgifva mottager rädd - 14 ningsanstalten i Råby vilseförda och vanartiga gossebarn', hvilkas antal för närvarande uppgå till 14.
Vid denna anstalt få barnen, jemte moralisk bildning, jemväl lägga band vid inrättningens åkerbruk och trädgårdsskötsel och sysselsättas öfriga delen af året med hvarjehanda bandarbeten, såsom kardor, fogelburar, korgar, råttfällor m. m., hvilka säljas för inrättningens räkning och hvarigenom barnen göras bekanta med skyldigheten att i någon mån bidraga till sin egen försörjning.
Trenne elever hafva redan från inrättningen utgått och gifvit hopp om att fortsätta sin lefnadsbana i den goda riktning den vid inrättningen fått.
Enskilta välgörenheten har bildadt och framgent underhåller denna anstalt, i afseende på hvilken icke mera är att önska, än att den kunde till utrymme och verkningskrets blifva vidsträktare.
Skolor och undervisningsverket på landsbyggden 3 äro å slättbyggden fasta och finnas i nästan hvarje församling.
Sedan verkliingarne af detta stadgande hunnit att i någon betydligare mån utveckla sig, vill jag i nästa Femårsberättelse närmare redogöra angående läroanstalterna å landet, uti hvilka någon synnerlig ändring icke inträffat sedan förra Femårsberättelsen afgafs.
Nu som tillförene skötes hälsovården inom Länet af två provincialläkare och de flere Regements- och bataljons-läkare, samt i städerne af nödigt antal stads-läkare.
Utvidgning af denna anstalt vore önskvärd och af hehofvet nästan påkallad.
Så långt tillgångarne medgifva, erhålla de fri läkarevård, underhåll och bad, af räntan för den fond Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIY Johan till detta ändamål donerat.
Serafimer-Ordens-Gillet hitsänder årligen 3,000 R:dr B:ko att, såsom uppfostringsbjelp till fattiga barn i Länet utdelas, hvilken utdelning, jemte den från Carl Johans pensionskassa, till behöfvande afskedade soldater af båda Skånska infanteri-Regementerne, har ett välgörande inflytande på barn-uppfostran inom medellösa klassen.
Provinsens 3:ne låne-anstalter: Riks-Bankens Låne-kontor här i staden, Skånska Hypotheks-föreningen och Privat-banken i Ystad, hvilkas utlåningssumma utgjorde år 1841 tillsammans ungefär 4,000,000 R:dr, underlätta penninge-omsättningarne till betydlig vinst för rörelsen, som dessutom upphjelpes af lån ur Sparbankerna i Länet och Skånska städernas Brandförsäkrings-fond.
Med skäl kunde man vänta att någon klagan Öfver penninge-brist icke skulle förspörjas, men under missväx.t-år, eller då spannemålen måste afyttras till 16 ett nedtryckt pris, är här i orten lika stor penninge-brist som annorstädes, i synnerhet är förlägenheten störst hos dem, som under goda år ingått uti stegrade och mindre väl beräknade fastighetsköp och arrenden, Privatbanken i Ystad har, under sednare femårs-perioden, erhållit ny oktroj och sparbanker äro inrättade a landet vid Höganäs stenkolsgruva och inom Färs härad, och äfven dessa hanker fortfara att vara starkt anlitade af insaltare och låntagare.
Att alla desse låneanstalter bidraga till upphjelpandet af näringarne är otvifvelaktigt; men lika säkert är ock att diskontlånen äro svåra för jordbrukaren att reglera och ofta föranleda till hans förfall.
Bland de mäst tackande onera för jordbruket, som fordrar alla sorters arbetskrafter, anses väglagning och skjutsning.
Milliontals lass grus utföras årligen på vägarne, men då underlagret beslår af lera, hvilken af några timmars regn upplöses och så kallade qvicksänkeu uppkomma, nedsjunker gruset, efter hvilket, då vägen upptorkar, minsta spår ej finnes.
I sednare lider, och genom årligt påförande af sten, har man ändtligen hunnit så långt, att resande alla årstider kunna framkomma, utan att med kreatur och lass fastna; men af detta lagningssätt blir lik väl vägen ständigt ojemn och obeqväm att färdas.
Inseende dessa svårigheter så väl för resande, som väghållningsskvldige, har jag varit betänkt på en framställning till de sistnämnde, rörande förbättring af den svåra vägsträckan emellan staden Lund och Hurfva gästgifvaregård, till hvilken framställning jag hämtade anledning af Rikets Ständers, vid sista Riksdag, medgifne anslag af en summa till fond och biträde för väg-anläggningar.
Distrikt-chef, undersöka vägens beskaffenhet, och funnit att den icke annorlunda än genom rnakadamisering kunde upphjelpas och hvartill kostnaden ansetts uppgå till 88,678 R:dr 34 sk.
Vid derefter hällne sammanträden hafva Lunds stads innevånare bestämt, samt Torna och Frosta häraders väghållningsskyldige mer och mindre enhälligt beslutat verkställigheten af vägförbättringen, mot villkor att i-delar af förslagssumman erhöllos af allmänna medel.
Sedan kartor och handlingar i detta ärende genom
Nådig befall - 17 befallning, alt, enär nu återstående tillgångar icke medgåfvo alt anvisa de -f-delarne af förslagssumman på stats-anslaget, taga samma andelar i beräkning i det sammmandrag å till allmänna arbeten erforderlige anslag, som borde Eders Kongl. Maj:t underställas, lill grund för afgifvande af Nådig proposition till Rikets näst sammanträdande Ständer.
Med underdånig tacksamhet hafva Länets innevånare mottagit underrättelse om detta Eders Kongl. Majrts
Nådiga tillgörande och hysa det hoppj alt både Regering och Ständer behjerta ej mindre de svårigheter resande på en usel och djup väg hafva att bekämpa, än äfven de mödor och arbeten väghållningss-skyddige nästan fruktlöst nedlägga å en så beskaffad väg, samt slutligen den obehaglighet Läns-stvrelse och Krono-betjening ständigt orättmätigt få vidkännas.
Under sednare femårs-perioden hafva vägdelningar försiggått och vunnit fastställelse å en del inom luggude härad och alia allmänna vägar inom Oxie, Skytts samt Herrestads härader.