Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rörande detta ämne får Kollegium i underdånighet anmäla, att då Kongl. Maj:t, med afseende å fördelen för det allmänna, att sådana Statens medel, som för tillfället icke behöfde användas, gjordes räntebärande, så vidt sådant kunde ske, utan att derigenom längre uppehåll eller hinder uppkomme för dispositionen och lyftningen af samma medel när så erfordrades, genom högstberörde nådiga Bref bemyndigade Kollegium att utlåna behållningarne af ofvan omförmälda, under Kollegii förvaltning ställda, allmänna medel, skedde sådant under följande vilkor, nemligen: att lånen skulle meddelas på korta uppsägningstider och emot den ränta, som kunde erhållas; att denna sistnämnde borde tillgodoföras den fond, hvaraf lånet utgick, samt att Statens rätt genom fullgod säkerhet betryggades.
Dessa nådiga föreskrifter liar Kollegium ställt sig till nogrann efterrättelse.
Hvarken vid ofvannämnde tillfälle eller sedermera har Kongl. Maj:t förordnat, att något särskildt eller annat ändamål med ifrågavarande medels utlåning, än desammas förräntande, borde af Kollegium alses.
Kollegium har derföre vid dylika låns beviljande ansett låntagarens personliga ställning böra komma i betraktande, endast såvida som densamma vore af någon vigt för bedömandet af säkerheten i det hela; och då Kollegium i detta sistnämnde afseende sökt iakttaga allt, som kunnat betrygga från förlust å dessa utlåningar, hvilket torde vitsordas deraf, att hittills ingen sådan förlust ägt rum, och icke ens någon anmärkning i hänseende till säkerheten förekommit, torde Eders Kongl. Majit i nåder finna Kollegium icke hafva åsidosatt något af hvad Kongl.
Maj:t angående förenämnde medels utlåning i nåder föreskrifvit.
Kollegium får derjemte i underdånighet upplysa, att af de 2:ne lån, som under någon tid innehafts af personer, anställde inom Kollegium, det ena numera är, efter uppsägning å låntagarens sida, till fullo — 51 inbataldt, och att det qvarstående utgör ett belopp af 1,500 R:dr Banko. 8:0.
I afseende på Revisorernes anmälan, alt någon redovisning öfver användandet af medel, som, genom Eders Kongl. Majrts nådiga Bref af den 12 Augusti 1845, blifvit å handels- och sjöfartsfonden anvisade, att af Kollegium uppbäras för anskaffande af unions-vapen och flaggor, enligt fastställd ny modell, vid de Svenska och Norska Konsuls- och vice Konsuls-stationer, der Kollegium kunde finna sådant erforderligt, ännu icke hunnit uppgöras, har Kollegium skolat i underdånighet upplysa, att den vidlyftiga skriftvexling med i flera verldsdelar anställde Konsuler, som måste föregå bestämmandet af de platser, för hvilka Kon~ sulats-vapen och flaggor borde anskaffas, derefter förfärdigandet och afsändningen af dessa vapen och flaggor, insändandet af Konsulernes qvittenser öfver desammas mottagande, samt slutligen uppgörandet af redovisningen för de å ifrågavarande anslag lyftade medel, erfordrat en tid, som ännu icke gjort det för Kollegium möjligt att bringa samtliga dessa åtgärder till slut, men att Kollegium förmodar sig blifva i tillfälle att inom några månader härefter afgifva fullständig redogörelse för det
Kollegium i omförmälda afseende lemnade nådiga uppdrag. 9:o
Vid anställd inventering af fondernas låne-handlingar har, i afseende på ett, jemlikt Kongl.
Brefvet af den 19 December 1835, Eskilstuna fristad rneddeladt lån utur Manufaktur-Diskontfonden, stort 18,298 R:dr 20 sk. 1 rst., för inköp af åtskilliga i nämnde stad befintliga, Kronan tillhöriga, vattenverk och byggnader, den anmärkning hos Revisorerne förekommit, att för nämnde lån, hvarå fristaden, genom, dess Äldste och Drätsel-Kommission, till Kollegii ordres afgifvit behöriga förskrifningar, någon intecknings- eller annan laga säkerhet icke blifvit ställd, ehuruväl det emellan Kongl. Krigs-Kollegium, å Kronans vägnar, och fristaden angående ifrågavarande vattenverk och byggnader, den 15 September 1836, upprättade, på KommersKoliegium öfverlåtna och bland handlingarne befintliga köpe-kontrakt blifvit intaget uti Yester-Rekarnes Härads-Rätts inteckningsprotokoll för den 7
Mars 1837, hvilket förhållande sedermera uti protokollet för den 12 November 1846 anteck näts.
I afseende på denna fråga inhemtas af det utaf Revisorerne åberopade Kongl. Brefvet den 19 December 1835, att Kongl. Maj:t, som i nåder bifallit, att den för inköp af ofvan nämnde, Kronan tillhöriga, men för fristaden behöfliga vattenverk och byggnader erforderliga summa finge såsom lån af Manufaktur-Diskontfonden förskjutas, emot det att — 52 — fristadens innevånare, genom dess Drätsel-Kommission, förbunde sig att årligen afbetala 7 procent af primitiva kapitalet, hvaraf fonden skulle godtgöras med 4 procent i ränta och återstoden afgå på kapitalet.
Till underdånig följd häraf, hafva, i mån af berörde låns utassignering, fristadens innevånare, genom deras Äldste, Drätsel-kammare och Magistrat, till Kollegium utfärdat behöriga skuldförbindelser å lånebeloppet, tillsammans utgörande 18,298 R:dr 20 sk. 1 rst.
Om ställande af annan säkerhet eller särskildt hypothek för detta lån har Kongl. Majit icke i nåder förordnat, och, för sin del, har Kollegium ansett de afgifna skuldehrefven innefatta en fullt nöjaktig garanti för lånets behöriga betalning, hvilken garanti, i mån af ett under sednare åren tilltagande välstånd inom nämnde fristad, ytterligare ökats.
Också hafva de hittills förfallna årliga afbetalningarne blifvit ordentligen fullgjorda, så att Manufaktur-Diskontens fordran numera är minskad till 11,874 R:dr 18 sk. 8 rst.
Derjemte får Kollegium, med anledning af Revisorernes framställning rörande detta ämne, i underdånighet anmäla, att som, enligt högstberörde Kongl. Bref afår 1835, vissa särskilda vilkor blifvit fästade vid äganderättens till ifrågavarande fasta egendomar och lägenheter avstående från Kronan till Eskilstuna fristad, hvaribland må nämnas, att desamma icke fingo, utan Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd, någonsin alhändas fristaden, eller de dertill börande vattenfall användas lör andra inrättningar och behof, än sådana, som för smidesmanufakturen erfordras, samt att i intet afseende någon inskränkning i Krono-gevärslaktoriets bebölliga vattendrift, till följd af köpslutet, hvarken då eller framdeles finge äga rum, i följd hvaraf hvarje, å fristadens sida, skeende anläggning af nytt verk eller utvidgning af förut befintliga borde till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning i underdånighet anmälas, m. m.; så blefvo dessa vilkor intagna uti det emellan Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-Kollegium och fristaden, den 15 September 1836, upprättade köpekontrakt, och 14 §. i samma kontrakt innehåller, att till Kronans säkerhet för fullgörandet af berörde vilkor skulle köpekontraktet i Vester-Rekarnes Härads-Rätts inteckningsprotokoll intagas, hvilket ock första gången skedde den 7 Mars 1837.
Denna åtgärd är således icke vidtagen med afseende å Manufaktur-Diskontens fordran bos fristaden, men då Kongl.
Krigs-Kollegium, efter erhållen full liqvid för köpeskilii ngen, på Kommers-Kollegium öfverlåtit nyssnämnde för särskildt ändamål tagna inteckning samt till Kollegium öfverlemnat original köpe-kontraktet, har Kollegium funnit sig böra i gällande kraft bibe - — 53 — liålla berörde inteckning, så länge Kollegium af samma kontrakt är innehafvare, och derföre år 1846 låtit förnya inteckningen.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste undersåter och tjenare, C. !». SKOG1AK. J.
N Borelius.
Rob. Engelke.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS MARCUS & COMP., 1848.
STÄNDERS år 1847 församlade REVISORERS 1!
ERÄTTELS E om granskningen af IIIK8GÄLDS-KONTORETS förvaltning oeh räkenskaper samt GÖTHA KAML-BOLAGS och MALMÖ i. <1.
DlSKOAT-IAKÄTTi\mGAH8 utredning. —1 — STOCHHOLM, tryckt hos Isaac Marcus 1847.
V<fri Efter fulländandet af den granskning, i afseende på RiksgäldsKontorets tillstånd och förvaltning, hvilken, enligt 68 § Riksdagsordningen och Rikets Sländers, till efterrättelse härvid, utfärdade Instruktion, ålegat undertecknade, inom Riks-Slånden i föreskrifven ordning utsedde och genom Kongl. Kungörelsen den 25:te sistlidne Juni sammankallade, Revisorer, få undertecknade, angående denna revisionsförrättning samt hvad derunder förekommit och ansetts böra för Rikets Höglofliga Ständer anmälas, afgifva nedanstående Berättelse: Vid Revisorernes första sammanträde, den I5:de nästlidne September, blefvo samtliga, uti Revisions-Instruktionens Irsta § uppräknade Berättelser till Revisorerne aflemnade:
Och sedan Revisorerne dels häraf och dels af den till Rikets Ständer vid 1845 års Statsrevision afgifna Berättelse angående granskningen af Riksgälds-Kontorets förvaltning och räkenskaper inhemtat, att de öfver förvaltningsåtgärderna vid detta Verk hos Fullmäktige förda protokoller då blifvit genomgångna och lästa till och med den I5:de September samma år, samt att dåvarande Revisorer tagit kännedom om
Kommissariatets protokoller till slutet af nästföregångne Augusti månad och granskat Riksgälds-Kontorets hufvudböcker för åren 1843 och 1844, halva nu församlade
Revisorer fortsatt granskningen af besagde förvaltningsålgärder till och med den dag, flå revisionsförrättningen börjades; i hvilket afseende Revisorerne Jäst och genomgått
Fullmäktiges protokoller från medlet af September 1845 till samma tid innevarande år; hvarjemte de, från nyssnämnde månads början till slutet af nästlidne Augusti, hos Kommissariatet förda protokoller blifvit af Revisorerne lästa; och hafva Revisorerne likaledes granskat de inom Riksgälds-Kontoret för de tvenne sednast förflutna åren, 1845 och 1846, upprättade och afslutade hufvudböcker samt öfriga räkenskaper.
Enligt hvad de sålunda granskade räkenskaperna ådagalägga, ut-Riksgälds-Kongjorde Riksgähls-Kontorets skulder, utom de inom linien upptagna lorets skulder, summor, men med inberäkning af oinlösta Riksgäldssedlar och Kopparskiljemynts-polelter, motsvarande i Bankomynt 361,801 R:dr 29 sk. — 2 — 6 rst., vid 1844 års slut, ett sammanlagdt belopp af R:dr 4,773,682: 42.
3. hvaraf den räntebärande skulden uppgick till 4,152,618: och den icke räntebärande följaktligen till 621,064:. 42 3.
Dessa skulder hafva under ' loppet af åren 1845 och 1846 ökats genom tillkomna nja skulder med 774,002: 35. 10. nemligen: för inteckningen i det till lokal för Riks-Arkivet inköpta hus, kapital, 11,600 Rdr och ränta , 725 R:dr, . 12,325: „ det vid 1846 års utgång begagnade belopp af Riksgälds-Kontorets kreditiv å Rikets Ständers Bank . 759,969:19. 10. „ influtna medel å en, vid inlösandet af bortstulna obligationer, deponerad inteckning . 1,708: 16, — Rdr 774,002: 35. 10. och genom förökning af de äldre skuldernas belopp med . 3,481: 17. — nemligen: genom ökning af den för ekeplanteringar afsatta fond R:dr 469:16. 8.
Transport: 469:16. 8. 777,484: 4.10. 4,773,682:42. 3.
Transport: 469:16. 8. 777,484: 4.10. genom ökning af Hjelmare kanal- och sluss-verks reparationsfond . . . 1,962:13.
7. „ ökad ränte skuld. . . 1,049:34. 9.
Rrdr 3,481:17.
— Men då från de sålunda tillkomna nya och ökade skuldernas sammanlagda belopp . 777,484: 4. 10. afräknas den skuldförminskning, hvilken undersamma tid åstadkommits genom aJ invexling af Riksgäldssedel1 och Kopparskil jemyntspoletter, motsvarande i Bankomynt .
R:dr 12,340:16. — b) infriande af förfallna obligationer för Statsverkets skuld till Rikets Ständers Bank 176,000; — — c) utbetalning af inne- , stående brud gåfvovinster . 1,200: d) dito af den afsalia fonden för Strömsholms kanal - 4,773,682:42. 3.
Transport: 189,540:16. 777,484: 4.10. 4,773,682:42. 3. — 4 - Transport: 189,540: 16.— 777,484:4 10. 4,773,682:42.
3. och slussverks ombyggande . 60,000: — — och e) a Horing af de vid preskriptionstidens slut, den 1 Januari 1846, icke inlösta Riksgäldssedlar 412,828 R:dr’ 45 sk., eller i Banko . . . 275,219: 14. — 524,759: 30. — så visar sig, alt den egentliga tillökningen i Riksgälds-Kontorets skulder, enligt detta Verks räkenskaper, utgjort endast 252,724:22.10.
Och uppgingo således ifrågavarande skulder, den 3i December 1846, till ett sammanräknadt belopp af R:dr 5,026,407; 17. 1. af hvilken summa 4,109,781 R:dr 35 sk. 8 rst. voro räntebärande och 916,725: 30. 5. räntefri skuld.
De skulder, som finnas förda inom linien i Riksgälds-Kontorels räkenskaper och hvilka vid slutet af år 1844 utgjorde 4,218,787 R:dr 5 sk. 5 rst., hafva under de tvenne nästpåföljde åren likaledes ökats med 60,000 R:dr eller med de, eldigt Rikets sednast församlade Ständers beslut, från Kongl. Stats-Kontoret till Riksgälds-Kontoret öfverlemnade och på sådant sätt bokförda äldre depositionsmedel; hvadan sistnämnde skulders belopp vid detta års början var 4,278,787 R:dr 5 sk. 5 rst.
Riksgälds-Kon- Riksgälds-Kontorets räntebärande fordringar och tillgångar uttorets tillgångar, gjorde vid 1844 års slut ett kapitalbelopp af R:dr 4,169,585: 17. 4. samt de öfriga tillgångarne, återstoden af det, för Riksgäldssedlarnes och Kopparpoletternes invexling, å särskild räkning i Banken afsatta belopp, 361,801 R:dr Transport: 4,169,585: 17. 4.
Transport: 4,169,585:17. 4. 29 sk. 6 rst., häruti inberäknad, 3,043,395:34.
2. tillsammans R:dr 7,212,981: 3. 6. utom de inom linien i räkenskaperna upptagna fordringsposter.
Under åren 1845 och 1846, har nyssberörde fordringars och tillgångars nu uppgifna belopp R:dr 7,212,981: 3. 6. blifvit minskaät genom a) verkställda liqvider, med R:dr 2,080,883: 20. 9. b) afskrifning af ett i Kronans egendom Marieberg intecknadt lån 14,000: c) dito af en del utaf RiksgäldsKontorets fordran, i anledning af det uti Olssonska egendomen i Wenersborg intecknade byggnadslån , . 1,185: 2. 6. cl) dito af utbetalda förskotter till kostnader för 1844 och 1845 års Riksdag 117,257: 29. 4. e) redovisande af utanordnade förskotter till utgifter vid Rikets Ständers bus och tidningstämp - 102: 18. eller med tillsammans R:dr 2,213,328: 22.
7. från hvilken summa dock böra afdragas de under dessa tvenne år tillkomna och ökiuie fordringar, nemligen: för utbetalda kreditiv-summor . . R:dr 486,380: — — „ utgifna ian . 210,482:20.
7. „ deponerade medel . . . 197,366:32. — „ ytterligare upplupen ränta å Hjelmare Transport: 894,229: 4. 7. 2,213,328: 22. 7. 7,212,981 3. 6. — 6 — Transport: 894,229: 4. 7. 2,213,328: 22. 7. 7,212,981: 3. 6. kanal- och slussverks reparationsfond .... 1,962:13.
7. för utbetaldt förskott till betäckande af bristerna i förlagsan slagen för 1845 416,000: „ dito till kostnader för instundande Riksdag 5,494: — 5. „ oredovisade förskotter till expenser 554:35. - 1,318,240: 5.
7. utgörande således den 'verkliga minskningen af Jliksgälds-Ko/itorrt s fordringar och öfriga tillgångar ...... 895,088: 17. genom hvilken minskning, samma fordringar och tillgångarj vid 1846 års slutj hade nedgått till ett belopp af R:dr 6,317,892: 34. 6. deraf de räntebärande tillgångarne utgjorde R:dr 2,540,666: 5.
4. och de icke räntebärande således „ 3,777,226: 29. 2.
De inom linien i räkenskaperna förda fordringar och tillgångar, hvilka vid slutet af år 1844 uppgingo till .
R:dr 1,528,355: 38.
5. hafva under sednast förflutna tvenne år ökats genom upptagandet derstädes af det, vid 1845 års början, i Riksgälds-Kontoret innestående, men under samma år uttagna belopp utaf 1830 års kreditiv för spanmåls-undsättningar . . . 230,000: och uppgingo följaktligen de sålunda bokförda till- "* gångarne vid sistförlidna års utgång till . . R:dr 1,758,355: 38. 5.
Bil Lit. A.
För att meddela en närmare upplysning ej mindre om beskaffenheten af Riksgälds-Kontorels samtliga skulder och fordringar samt der - för sladgade och nu gällande betalningsvilkor, än äfven om de förändringar, hvilka i dessa hänseenden under de 2;ne sednaste åren inträffat, hafva Revisorerne deröfver låtit upprätta och under Lit.
A. härvid bifoga en dylik utförlig Tabell, som finnes bilagd 1845 års Revisionsberättelse; utvisande denna tabell beloppet af hvarje särskild skuldoch fordringspost vid början och slutet af den tid, hvarför RiksgäldsKontorels räkenskaper af nu församlade Revisorer blifvit granskade.
På sätt af besagde tabell inhemtas, öfverstego Riksgälds-Kontorets Förändringen i fordringar samt öfriga tillgångar, inom linien bokförda summor obe-^lk räknade, samma Verks i räkenskaperna upptagna skulder, vid 1844 års e||a stfi]ininR" slut, med R:dr 2,439,298: 9.
3. och vid slutet af år 1846 med „ 1,291,485: 17. 5.
Således har det öfverskott, hvilket räkenskaperna för förstnämnde år utvisade, under derpå följde tvenne år minskats med R:dr 1,147,812; 39. 10. hvilken minskning nära motsvarar den, enligt sednaste Revisorers Berättelse, under åren 1843 och 1844 uppkomna tillökning, 1,320,810 R:dr 6 sk. 5 rst., i Riksgälds-Kontorets behållna kapitalöfverskott vid 1842 års utgång.
Den under nu ifrågavarande tiderymd inträffade förändring i Riksgälds-Kontorets finansiella ställning har dels föranledts genom de vid sistförflutna Riksdagar beviljade och till utgående från detta Verk anvisade extra eller tillfälliga statsanslag och dels förorsakats genom de högst betydliga brister i förslagsanslagen för åren 1843 och 1844, sorn af Riksgälds-Kontoret måst godtgöras; hvarförutan ofvan omförmälda lyftning af de, vid 1845 års början, i Kontoret innestående spanmåls-kreditivmedlen minskat de bokförda lillgångarne, enär Kontorets härigenom uppkomna ökade fordran för samma kreditiv, såsom redan är anfördt, blifvit inom linien i räkenskaperna upptagen.
Utom nu meddelade uppgifter, hvilka grunda sig på af slutade och skuldernas och under denna revision granskade räkenskaper, hafva Revisorerne trott tiiigångarnes sig jemväl böra anföra nedanstående, ur Fullmäktiges Berättelse hem-bel°PP den 30 tade upplysningar, angående Riksgälds-Kontorets skulders och tillgän- 1 gars ungefärliga belopp vid medlet af innevarande år:
Enligt nyssnämnde Berättelse, utgjordes de räntebärande skulderna, den 30 sistlidne Juni, af: — 8 — a) ouppsägbara obligationer R:dr 6,750: — — b) återstående obligationer för Rikets Ständers Banks försträckningar under 1808 och 1809 års krig.
3,344,000: — — c) ett från Banken vid innevarande års början erhållet lån 300,000: — — cl) uti Riksgälds-Kontoret innestående byggnadsoch reparationsfonder för Götha-, Södertelje- och Strömsholms kanaler 535,868: — — e) dito ekeskogsmedel 182,444: 4. 2. f) det i Riksarkivets hus intecknade kapital . 11,600: — — tillsammans R:dr 4,380,662: 4.
2. hvarför räntan var upptagen till 5 procent årligen å R:dr 144,218: — — till 4i procent dito å . . . „ 300,000: — — och till 4 procent dito å . . „ 3,936,444: 4. 2.
S:a R:dr 4,380,662: 4.
2. samt de räntefria skulderna af: a) förfallna obligationer, med derå upplupna räntor, R:dr 4,320: 10. 5. b) obetalda intressen å den ännu räntebärande skulden, kalkylationsvis beräknade till samma belopp, som dessa intressen vid årets början utgjorde, eller „ 31,915: 46.
9. c) återstoden af den s. k. brudgåfvofonden samt outtagna insatser för en inställd lotteridragning „ 22,828: 38. 7. d) Hjelmare kanal- och slussverks reparationsfond . . . ,, 21,106: 24 4 e) deponerade medel . . „ 502: 34. — samt f) de icke invexlade kop parpol etter na, uppgående i Bankomynt till ett belopp af . „ 74,135: 15. 6. 154,809: 25.
Summa Skulder R:dr 4,535,471: 29. 9.
Vid — 9 — Yid samma ticlepunkt bestodo tillgångarne af: l:o räntebärande fordringar och tillgångar, a) låneunderstöd för bibliotheksbyggnaden i Upsala samt utvidgandet af Carlstads Läroverk R:dr 42,000: — — b) byggnadslån till städerna Norrköping, Borås, Wenersborg, Söderhamn och Wexiö å ett samman räknadt återstående kapitalbelopp af „ 369,787: 18. 8. c) lån till Carlskrona stads pastorat . . „ 11,369: 34. — d) dito för fyr- och båk-inrättningarnes förbättrande 86,699: 45.
7. e) dito till städerna Ystad, Malmö och Linköping för hamnarbeten „ 58,906: 34. 3. f) dito för Landshöfdinge-ackordernas inlösande „ 135,500: — — g) tills vidare förräntade medel genom uppköpta eller belånade obligationer „ 1,108,150: — — tillsammans R:dr 1,812,413: 36. 6. å hvilket kapitalbelopp räntan beräknades efter 5 procent för R:dr 63,900: — — efter 4| dito för 1,130,949: 45.
7. efter 4 dito för 365,896: 19.
1. efter 3 dito för „ 251,667: 19. 10. S:a R:dr 1,812,413: 36. 6.
2:o fordringar, linar för ränta efter vissa års förlopp kommer att erläggas: a) det staden Wexiö efter 1843 års eldsvåda beviljade byggnadslån .
R:dr 240,000: — — b) lån för nya Stiftskyrkan i Hernösand och Skolhuset i Nyköping 43,000: — — c) dito för återuppbyggandet af Conradsfors bruk . . . „ 30,000: — — d) hamnbyggnadslån till städerna Warberg, Cimbritshamn, Carlshamn och Sölvitsborg . „ 90,000: — — Transport: 403,000: — — 1,812,413: 36. 6. — 10 — Transport: 403,000:" — — 1,812,413 36. 6. e) lån för upprensning afse- ' gelleden till Söderhamn . . „ 10,000: — — f) dito till vattenaftappnin gar och andra odlingsföretag „ 230,852: 10. 1. 643,852: 10. 1. 3:o öfriga tillgångar : a) fordringar af städerna Landskrona och Öregrund R:dr 11,583: 16. — b) dito för lyftade kreditiver, de inom linien förda kreditivfordringar oberäknade, . „ 532,157: 41.
3. c) förskottsvis utbetalda anslagssummor och ersatta brister i statsanslagen 882,597: 13. 11. d) förskjutna Riksdagskostnader och oredovisade förskotter till expenser m. m. . . . „ 12,533: 15. 2. e) tvenne f. d.
Nummerlotteriets fordringar . . . . „ 672: 32. 9. f) fordran hos Hjelmare kanal- och slussverks bolag samt dess Direktion „ 21,106: 24. 4. g) räntefordringar, kalkylationsvis upptagna till desammas belopp vid årets början, . „ 49,062: 33. 10.
Ii) kontant behållning å Riksgälds-Kontorets inkomst- och utgiftsräkning i Rikets Ständers Bank 972,961: 5. 2. i) behållningen af den å Riksgälds-Kontorets särskilda räkning i Banken afsatta fond för Riksgäldssedlarnes och kopparpoletternas invexlande . . . „ 349,354: 29. 6 k) värdet å det af RiksgäldsKontoret begagnade hus . . „ 60,000: — — 2,892,029: 19.11.
Summa tillgångar R:dr 5,348,295; 18. 6.
Yid jemförelse emellan nu uppräknade tillgångar och Riksgälds-Kon lorets ofvan uppgifna skulder vid slutet af innevarande års
Irsta hälft . . Rrdr 4,535,471: 29.
9. befinnes, 'att de förra då öfver stego de sednare med Rrdr 812,823: 36. 9.
Dock förekommer i afseende på detta kapital-öfverskott samma förhållande, som, i fråga om det uti 1845 års Revisionsberättelse uppgifna enahanda öfverskott, anmärktes, nemligen: att då de vid 1840 och 1841 samt 1844 och 1845 års Riksdagar Riksgälds-Kontoret ålagda, men ännu ej verkställda, utbetalningar icke blifvit såsom skulder eller gravationer i detta Verks räkenskaper upptagna, ehuruväl de för samma utbetalningar anvisade tillgångar redan till största delen influtit och hufvudsakligen åstadkommit den behållning, räkenskaperna utvisa, så måste omförmälde öfverskott minskas i den mån dessa återstående, utan återbetalningsskyldighet beviljade, extra eller tillfälliga statsutgifter komma att af Riksgälds-Kontoret bestridas; Och som de Riksgälds-Kontoret ännu åliggande dylika utbetalningar, på sätt längre fram i denna Berättelse skall ådagaläggas, icke obetydligt öfverstiga det belopp, nyss uppgifna öfverskottssumma numera utgör, kommer samma öfverskott att helt och hållet försvinna genom verkställandet af besagde utbetalningar.
Derjemte och under åberopande af hvad Revisorerne här nedan yttrat, angående den i Riksgälds-Kontorets räkenskaper upptagna behållning utaf fonden för Riksgäldssedlarnes inlösning, anse sig Revisorerne böra erinra, hurusom åtskilliga bland ofvan uppräknade fordringar icke utgöra någon verklig tillgång för Riksgälds-Kontoret, helst de'komma att ur räkenskaperna afföras, så snart föreskrifna redovisningar derför blifvit afgifna, eller Rikets Ständer hunnit pröfva och bifalla ifrågaslällde afskrifningar af sådana medel, deraf någon' inbetalning icke vidare är att motse; och få Revisorerne, beträffande särskilt Riksgälds-Kontorets, till sistnämnde kathegori hörande, fordran för det oersatta beloppet utaf den under 1834 och 1835 års
Riksdag anvisade och lyftade kredilivsumma för kostnader till följd Afskrifning af cholera-farsoten, instämma uti sednast församlade Revisorers (sid. 9 choiera—10 i deras Berättelse) gjorda hemställan, i afseende på afskrifvandet 1ircditi'et. af denna fordrans ännu återstående belopp, 60,363 R:dr 41 sk, 3 rst, 12 — Riksgälds- Till upplysning om Riksgälcls-Kontorets inkomster och utgifter komsta* och mlder de 2:ne år, hvilkas räkenskaper den nu verkställda revisionen utgifter. omfattat, hafva Revisorerne låtit uppgöra ett sammandrag af de i dessa räkenskaper förekommande kassaräkningar, hvilket under Lit.