Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid handläggningen af detta ämne, har Stats-Utskottet inhämtat, att vid 1809 och 1810 arens Riksdag hade; fråga hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit väckt derom, att Riksens Ständer skulle utbedja sig Konungens Nådiga tillstånd, att på allmän bekostnad låta måla en Tafla öfver Hans Maj.ts och Hennes Maj:ts Drottningens Kröning, och att detta arbetes förfärdigande måtte uppdragas åt Herr Professor von Breda mot en Summa af 10,000 R-dr, hvil - Stats-Utshottets Betiinkanden. 8oij ken kostnad föreslogs att utgöras för Säterierne i Riket med 32 sk. för hvardera i 4 ar, hvarigenom uppkomme en tillgång af 10,164 R;dr, dermed alitsa afven Ramen till Taflan kuade betalas; Hvilken Motion af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln comrnnnicerades de öfrige Stånden, hvarefter Hedervärda Bönde-Ståndet den 28 April 1810 biföll, att, i likhet med hvad sorn var föreslagit, en Tafla öfver Deras Majestäters Kröning måtte på bekostnad af allmänne medel förfärdigas, likväl med vilkor, att sådant borde ske ander vederbörandes tillsyn och för minsta möjliga utgift i anseende till Stats-Verkets knappa tillgångar; Men, så vidt af Handlitigarne vid nämnde Riksdag för öfrigt kunnatinhämtas, förekom frågan icke till afgörande hos de öfrige gine Stånden.
Då alltså något Riksens Ständers beslut icke blifvit fa t ta dt om bestående af kostnaden till ifrågavarande Tafla och vid jeinförelsen af den vid nämnde Riksdag uppgifne
Samman den nu föreslagne synes vara för stor, har Stats-Utskottet, enär för öfrigt Statens tillgångar för närvarande icke medgifva någre medels beviljande till detta ändamål, ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å Motionen, utan trott, att frågan härom må böra till en lägligare tid uppskjutas.
Hvilket dock vördsamligen öfverlemnas till Riksens Höglofl.
Stockholm den 6 April 18x8. 8io Stats-Utskoitets V.etånkanden.
N:r 171.
Ständers Stats-Utskots Utlåtande öfver gjorde Motioner om förändring i Bekiädnads-sättet för indelte Arméen.
Ridderskapet och Adeln har Herr .Lagmannen , Grefve Joli.
Henning Gyllenborg, äfvensom hos Hedervärda Bonde-Ståndet, åtskillige Ledamöter väckt fråga derom, att, då Kongl. Maj-.ts Nådiga Förordning om Indeldre Infanteri-Regementernes beklädnadssätt af den 4 Februarii 1812 skall hafva medfört större åliggande för Rotehållarne vid Soldaternes beklädnad, än hvartill Kneckte-Contracterne imellan Kongl. Maj:t och Kronan samt hvarje orts Rotehållare serskildt förbinda de senare, Beklädnadssättet måtte återföras till sitt förra skick, så att Rotehåharne icke betungas utöfver hvad som vid Indelnings-verkets upprättande, genom åberopade Contracter, blifvit såsom en skyldighet bestämdt m. m.
Och hafva Motionerne i detta ämne blifvit till Stats-Utskottet remitterade.
Uti de härom ingifne och Utskottet öfverlemnade serskildte
Memorialer är hufvudsakligen anfördt af: 1:0 Herr Lagmannen Grefve GyllenborgAtt, då Sveriges störste Riks» hushållare Konung CARL XI, inrättade Indelnings - Verket och Kneckte-Contracterne i Provincerne, innefattande ömsesidigt rätt- och skyldigheter KneckteRotar och Soldater imellan, och utan åsyftande af något synnerligt betungande för hemmans - Stats-TJtskottets Betänk anden. gil »brukare, beredde Riket ett pålitligt försvar af Svenske Jordbrukare, kunde väl alldrig förmodas, att detta frivilligt af hemmanen atagne och mot Conscriptions-skyldigheten utbytte besvär, skulle blifva Jordbrukets mäst tryckande börda, sadan att sjelfva Krono-Utskylderne nu äro såsom mindre betydlige att anse, i jemförelse till alla de förbindelser, sorn drabba hemmans-brukaren i egenskap af Rotehållare; och, då, genom oriktig tillämpning af Författningar, Roiel-ings - skyldigheterne nu blifvit mera än dubbelt tyngre än Rotarne någonsin medgifvit, funne Herr Grefven sig böra anföra, hvad i detta ämne sig tilldragit.
Redan under förra Regeringssättet, hade Regenten insett huru förmånligt det skulle blifva för Stats - Cassan om Staten kunde undvika att bekläda Soldaten och kasta denne skyldighet på hemmanen eller Rotarne; Men, ehuru Kongl, förordnandet af 1793 om Soldat-Beklädnaden utmärkte detta åsyftande, ansag likväl en enväldig Konung, förmodligen i afseende på Kneckte-Contracternes helgd, betänkligt, att genom bestämd föreskrift anbefalla verkställighet deraf.
Sedermera utkom likväl Kongl. Förordningen i detta ämne af den 4ide Februarii 1812, som föranledde till rubbning i KneckteContracterne genom den föreskrift, att Släpkläder n e, som skola meddelas Soldaterne, borde blifva lika med Lif - monderingen; Och hade tyngden af förändringen i allmänhet och i synne. »et för Södermanlands Rotehållare, som åligga att årligen förse Soldaten med Släpkläder af Vallmar, visat sig genast, helst Rotarne i Stats- Utsoköttets Betänk anden.
Södermanland blefvo ålägde att i början åf år agi3 lemna såsom Släpkläder en Lif Mondering, som i Markegång bestämdes till ett värde af nära 20 R:dr Banco eller mera än dubbelt emot hvad uti föregående årets Markegång för Släpkläder af Vallmar bestämdes, hvilket hade var rit Rotarne så mycket mera oväntadt, sorn, då Kongl.
Resolutionen af den Gite December 1688 stadgar ovilkorligen i 4 att enär Soldaten är utcommenderad, består Roten inga Släpkläder, Rotarne icke bort åläggas, att förskottsvis prestera Släpkläder för år .1813, då Soldaterne i början af samma år i krig utgingo, klädde i Mondering Rotarne måste anskaffa eller betala.
Maj:t hade val derefter, uppå anförde besvär öfver den högre beräkningen af Släpkläderne i Markegängs-Taxan, på grund hvaraf betalning exetutive uttogs hos dem, som ej in natura allemnade Mondering, den 20 Januarii 1815 förklarat, att omförmälte Markegång vore för hög åsatt de Vallmars-Släpkläder, Rotarne vid Södermanlands Regemente vore skyldige, att hvarje år lemna deras Soldater, samt att en allmän rättelse borde ske i ett så beskaffadt Rotehållarnes obilliga betungande, och i Nåder förordnat, att en med Kneckte - Contracterne noga öferensstärnmande rättelse i framtiden uti denne del ovillkorligen skulle äga rum, i följd hvaraf Kongl. Kammar-Collegiuin äfven rättat det förra stadgandet och nedsatt
Släpkiädernes värde till hälften af det för 1813 föreskrifne och utbetalte belopp; men sedermera hafva dock Rotarne icke återhekommit hvad de sålunda förar 1813 för myc« Stats-ZJrskottets Betänk anden. 813 ket utgifvit; och för åren 1815 och 1816 skola ock Markegångarne blifvit satte till dubbelt högre belopp, än det vara borde; hvaröfver likaledes besvär anförde blifvit, hvilka ännu icke äro pröfvade.
Da Kneckte-Ro,tarne vid de Heste indeldte- Regementerne äfvensom Soldateme, sålunda skola vara försatte i lidande genom ofvannäinnde 1813 års Bekiädnads-Förordning , och en allmän rättelse deruti altså tarfvades, serdeles hvad Rotarne i Södermanland anginge, som årligen böra lemna Soldaten Släpkläder; så funne utur desse med flere anförde grunder Herr Grefven och ^Lagmannen
Gyllenborg sig nu böra begära, att ofta åberopade Kongl.
Författning af år 1813 , såsom stridande emot Kneckte-Contracternes innehåll, måtte upphäfvas samt Södermanlands Rotehållare återbekomma hvad de ifrån 1813 på grund deraf måst utgifva. 3:0 Riksdagsmannen Johan Larsson Wiklund från Vesterbotten har likaledes anfört: att, ehuru det för Vesterbottens Regemente den 31 Martil 1696 faststäldte Kneckte - Contract, bland annat i 15 §. innehölle, att, ”såsom Hans Kongl. Maj.t
Nådigst har sig åtagit, att draga försorg om Knecktens beklädning samt de dertill hörande Monderingssorter, sä ofta Kongl. Maj.t nödigt finner, att Regementet skall beklädas och monderas och sådant allt utan Rotans gravation', håde likväl Regements-Chefen, genom utfärdade ordres af den 17 Januarii 1816 tillåtit sig den myndighet, att befalla Compagnie-Chéfen, det ingen Recrut lin.; ge inskrifvas innan han ställt en af sine Rotebönder eller andre vederhäftige män utgifven 8x4 Stats-Utskottets Betänkanden.
Borgenskrift, deruti de en för alla och alla fot? en, såsom för eget åliggande, borga för fullgörandet af Soldatens skyldighet, att hvart 3:dje år anskaffa ny beklädnad, hvarigenom ofvannämnde Contract, sorn äfven igenom Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers Regeringsform af den 6 Junii 180g, 80 §. så i afseende på skyldig- som rättigheters framtida obrottsliga iakttagande vidare vöre bekräftadt, tydligen tycktes vara trädt för nära; i anseende hvartill Wiklund hemställt om icke Ståndet skulle finna nödigt, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder befalla Regements- och Compagnie-Cheferne, att hädanefter låta Roteliållarne noga och efter ordalydelsen få tillgodonjuta sine Knekte-Cont.acter. 3:0 Hans Andersson och Joli.
Magnus TVessing från Vestmanland hafva andragit, att Rotehållarne vid Vestmanlands Regemente vid hållen sammankomst blifvit förständigade, det dem ålåge, att bekläda Regementets manskap, så att endast om sättet stöde dem fritt att öfverlägga; men, dådetta vöre ett nytt onus, hvarifrån 73 §• i Regerings-Normen Roteliållarne fritoge samt de för öfrigt tryggade sig vid Konung CARL XI:s försäkran till den Commission i Vestmanland, som år 4.683 reglerade Roterings - Verket och der orden lyda: ”Kongl. ”Maj:t vill sjelf alla Karlar af vissa talet i be”rörde
Län bekläda låta så ofta de andre Kar”lar al detta Regemente i de öfrige Länen be.
S’klädas; och alltså Rotebönderne alldeles ifrån ”beklädningen befria, hvilket Commissionen ”skulle Allmogen kungöra o«h henne om of - Stats-Utskottets Betänkanden. 815 5,vanbemälre Kongl. Maj:ts Nådiga tillsägelse aliJ’de!es försäkra,” så förmoda Wessing och Hans Andersson,! att hemälte Rotehållare icke borde vidkännas någon rubbning uti högstberörde vid Indelriings-Verkets inrättande dem förundte Kgl. Försäkran, samt anhålla att vid Stats - Regleringen måtte anslås medel icke allenast till ersättning för den till beklädnadens anskaffande af hvarje Rote erlagde afgift utaf 13 R:dr B:co, utan äfven till framgent blifvande beklädnad för detta Regemente. 4:0 Olof Wikström och Eric Mörtberg från Norrbotten hafva jemväl anfört: att CompagnieCheferne vid Vesterbottens Regemente skola tvinga Rotehållarne, att förbinda sig vid Recruters antagande, ingå de förbindelser att bestå Soldaten ny mondering hvart Jtdje år, hvilket tyckes strida mot Knekte-Contractet af den 6 April 164g, stadfästadt den 31 Mars 1696, sorn. innehölle, att Kongl. Maj;t nådigst sig påtagit att draga försorg för Knektens beklädnad samt dertill hörande monderings-sorter, sä ofta Kongl. Majit nödigt funne, att Regementet skulle beklädas och mortderas och sådant allt. utan Rotans gravationl och då orten skail vara strängare roterad än andre samt i anseende till åkerbruk och näringar ej kunna jemföras med de södra Provincerne, voie det för landet för tungt, att hvart 3 dje år gifva Soldaten ny mondering, äfvensom sådant icke el'er skall derstädes behöfvas, då han högst 35 till 30 dagar 0111 åiet nyttjar monderingen. 5:0 Fullmägtige frän Carlstads Län, Anders Nilsson, Lars Andersson, Olof Olsson, Nils Ols - 8x6 Siats-Utskottets Betänkanden. son, O. Olsson, Nils Nilsson och L.
Roman hafva, med framställning af hvad i denna fråga vid sista Urtima Riksdagen blifvit yrkadf, andragit nödvändigheten deraf, att
Rotehällarne mätte befrias fran den kännbara kostnaden att praaste» ra Lif-inondering åt sine Soldater samt varda bibehållne vid dea, i Knekte-Contracterne dem förvarade rättighet, att förse Soldaterne med Släp-monderingar af grått vallmar, hälst då deri intill Konung CARL
Kits tid gällande utskrif. ningen, sorn upphörde derigenom att landet åtog sig det ständiga Rotehållet emot uttryckligt vilkor att utskrifning aldrig mer skulle ifrågakomma, likväl numera med förändradt namn af Conscription eller ^Beväring blifvit införd, Eoteringen, som ändå står qvar, snarare bör lindrås än betungas.
C:o Erik Rutberg från Norrbottens Län, har, under åberopande af det med Vesterbottens
Al rnoge den 29 Februarii 1696 slutade Knekte-Contract, som i 15 Puncten befriar Rotehållarne från all annan skyldighet vid Soldafer>s beklädnad, än att Roten, utom den vissa Lönen, bör hvartannat år till Siäpklädnads-hjelp utgifva 5 Daler Kunt, trott den ålagde skyldigheten att hvart 3tdje år anskaffa och inlemna ry beklädnad för Soldaten, väl vara en emot Knekte - Contractet stridande åtgärd; men, sorn i anseende till tidernes förändrade skick, „ kostnaden vid Släp-munderingens anskaffande nu i penningar uppgår till vida högre belopp än hvarför en mondering å i6oo:talet kunde anskaffas, och Rotehällarne, då de hvartannat år endast skulle utgifva de i Knekte - Contractet Ståts-Utskottets Betänkanden, 817 bestärnde 5 Daler K:mt, eller lf R:dr, således ej kunde anses åstadkomma den hjelp vid S'.äpnionderingens anskaffande, som vid Knekte-Contractets afslutande blifvit påräknad, så hemställer Rutberg, det Rotehållarne vid Vesterbottens Regemente måtte anses fullgöra allt hvad Knekte - Contractet dem ålägger, om de hvartannat ar, i stället för deri omnämnde 5 Daler Kunt, erlägga den Summa i Banco, som, efter linder tiden inträffade mångfalldiga förändringar i myntfoten, rätteligen nu kan anses svarande emot sådane 5 D;r Kunt, eller ock att de efter Markegång hvartannat år till Kronan, som åtagit sig att om Regementets beklädnad besörja, utgifva värdet af de monderings- persedlar, hvilka den tiden, Knekte-Contractet fastställdes, kunnat för deri bestämde 5 D:r Kopparmynt anskaffas, så vidt en sådan utredning nu kan åstadkommas: varande detta, efter Rutbergs tanka, det enda Rotehållarne vid Vesterbottens Regemente kunna åläggas, enär Knekte-Contractet icke, utan frivillig öfverenskommelse, kunde emot 80 §. i Regerings-Formen upphäfvas, eller någon tillökning deri äga rum, utan genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut., 7 0 Riksdags - Fullmägtigen Per Jonsson från Kronobergs
Län, har andragit, huruledes de, till grund för Indelnings-Verket liggande Knekte Contracterne tillkommit, och hvad som i följd deraf rätteligen kan anses tillhöra Rotehållarne, i afseende på Soldatens beklädnad: att denne skyldighet, som vid Kronobergs Regemente från Eiharg till Riks St, Fröt. 8i8 Stats-Utskottets EetiinHamien. början bestått deri, att lemna Soldaten en Valmars-rock till slite-kläder, då lian. på Bondens kost lins honom arbetade, • sedermera tid efter annan blifvit utsträckt dertill, att hålla honom en viss Släp-mondering och omsider förvandlad till det dryga och kostsamma onus, att vidkännas Lif-monderingens anskaffande, örn ej directe, dock genom sådane vilkor åt Soldaten, hvarigenom han sättes i tillfälle, att sjelf bekläda sigr att sådant icke är förenligt med helgden af nämnde Contracter, enligt hvilka Kronan skulle bestå monderingen eller då så kallade J/iveriet: samt att desse
Contracter icke bordt kunna rubbas eller frånträdas utan Rotehållarne* bifall; i följd hvaraf Per Jonsson trott, att bew klädnaden för Soldaten vid all tjenstgöring bör af Stats-Verket oafkortadt bestås, helst Kronan ej kan vinna på en besparing, hvars belopp förökadt utgår af Landets Allmoge och som grundar sig på en del Medborgares olagliga belastande med en börda, hvilken af Samhället gemensamt bör dragas; men, om nödig tillgång af Stats-rnedlen ej finnes att bestrida omkostnaden härtill, så återstode Ingen möjlighet att för närvarande undgå en afvikelse från Knekte-Gontracterne och Rotarne måste då åtnöjas att hålla mondering för så stor del, som Staten ej kan bestå, hvarvid dock den reglering, Staten och Rotarne emellan syntes bättre, att Boten för sin aniel betalar slitnings-penningar till Kronan, än att, som efter 1812 års Förordning na sker, Kronan beviljar den at Roten, helst många olägenheter skola förekomma vid Rotarnes skyldighet att besörja beklädnaden; och föreslår Siiits-Uistöiieis Eetänkanderii 819 Per Jönssön, uppå sådane med flere anförde skal
Och omständigheter, att Stats - Utskottet mätte Uppgifna huru sför tillgäng Linnés, att föröka Kronans deltagande uti indelte Infanteriets beklädnad , samt att Rikets Stähder derefter befctämrna, hvad Kronan årligen tills vidare korna ine att dertill heståt ätt Beklädnads - Direction matte till ändamålet använda och för Rotarnes i)eputérade årligen redovisa de emottagne medlen, hvilka efter bétiofvet okas med tillskott af Bötarné: att vidare ali skyldighet, att vid viss tid förnya beklädnaden, ovilkorligen måtte gehast försvinna samt beliofvet i detta fäll blifva Onda rättesnöret: och att det vid blifvande Riksdagar finge ankomma på Ständers béprofvande, att äf då tillgänglige besparingar, göra ytterligare anordning af Kronomédel till deltagande i beklädnaden, Lntill dess Stats-Verkets ställning
Jean medgifva fullt belopp af sådahe medel, till hela beklädnadens utgörande: uti hvilke fram ställningar Jonas Andersson från Kronobergs
Län och Anders Sandsten från Jönköpings, sig förenat, samt Ståndets Ledamöter i allmänhet instämt. _i. , 8:0 Ephraim Larsson från' Elfsborgs Län, liar' under andragande af den tyngd som för Rotehållatne Uppkommit, vid Soldäternes beklädande efter 1812 års Kongl. Förordning, yrkat den förändring deruti, ätt i stället för det, att Reilädnads-Directionetne nu, emöt Contant erläggande betalning af Rotarne, besörja monderingens anskaffande åt Soldaterne, Rotehållarne inåtte sjelfve äga aft bekläda sine Soldater med dé tillvsrkningar, sorn kunna åstadkommas.
Utskottets Betänk anden. 9:0 Lars Carlsson frän Skaraborgs Län, har likaledes ådagalagt, huruledes beklädnads-sättet, i följd af åberopade Författning oell derefter med Rotehållarne vid verkställde sammankomster träffade Öfverenskommelser, vore högst känbart, enär mondering hvart 3:dje år skulle bestås; hvarföre lian föreslår, att beklädnads-anskaffningen icke matte oftare inträffa, än då douplett-rnonderingen ej finnes brukbar eller reparable; och 10:0 Carl Hindricksson fran Gefleborgs Län, liar åter, med tiilkännagifvande, att någre öfverenskommelser örn monderingarnes betalande till .Beklädnads-Directionen, jcke voro ingångne i berörde Län, yttrat den önskan, att Rotehållarne der å orten, måtte blifva bibehållne vid hvad det med Konung CARL XI afslutade KnekteContract, i detta afseende stadgar och förmår.
Vidare hafva till Stats-Utskottet blifvit remitterade de hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln uti detta ämne gjorde anföranden af Herr General-Majoren m. m.
Friherre Björnstjerna, i anledning af Herr Grefve Gyllenborgs Memorial, jemte dess deruppå gifne svar, och erindringar af Herr Öfversten in. m. Berghman, som förment, det 1812 års Beklädnads-Förordning såsom stridande emot Knekte - Contracteme i allmänhet borde förändras, samt af Herr Öfverste- Lieutenanten Stjernschantz angående Beklädnadens utgörande vid en del af Nerikes Regemente, hvartill förmenes af Staten bora bestås de 1686 D.r 3 r:st. io| plgr som fordom varit anslagne till understöd för monderingens underhållande 1 anseende till Rotarnes svaga be - Ståts-Utskottets Betänkanden. skaffenhet; äfvensom af Herr Öfversten von Fieandt till upplysning uti sistnämnde fråga, och hvarvid andrages att 1812 års Reklädnads-Författning skall medföra tjenligaste sättet för indelte Arméens beklädande.
Stats*Utskottet har vid handläggningen af detta ärende gjort sig underrättadt om innehållet af de, till stöd för desse motioner, åberopade Knekte-Contracterne, som, i följd af Indelnings-Verket, blifvit upprättade, serskildt för hvarje Ort och Regemente af Indeldte Infanteriet, samt af framfarne Konungar stadfästade; Och desse Contracter, hvilka i kraft af Regerings - Formen ännu äro gällande såsom grunder för sjelfva Indelnings-Verket, sammanstämma deruti, att Kongl. Majit och Kronan skulle bestå och underhålla den egenteliga Krono- eller Lif-monderingen, som af ålder kallades Liveriet, och hvilken under fredstid vid Regements-möten och General-Mönstringar nyttjades samt för öfrigt vid Fält-tjenst skulle få vara att tillgå; hvaremot åter Rotehållarne voro förbundne, att bidraga till Soldaternes beklädande derimellan och under deras vistande på Roten, hvilken beklädnad under benämning af Släpkläder, olika i serskildte orter eller vid det ena Regementet emot det andra, skulle utgöras.
— I de fleste Landskap uti det inre af Riket blefvo Släpkläderne bestämde att bestå af en Vallmars-klädning eller Paijrock jemte skor, strumpor och skjorta, som vid ett eller annat Regemente årligen lemnades, vid andre hyartannat, tredje eller fjerde år och på sine ställen blott för en gång, då Soldaten antogs; i manga 82 2 Stats-Utskottets Betänk anden. orter skulle åter bidraget utgå i Contant metf 4 ä 5 D.r om året utom skor qc}i strumpor; och i allmänhet fastades harvid det vilkor, att Soldaten skulle vara skyldig arbeta hos Rote-; hallaren på dess kost oller för lindrig betaN ning.
Men sedermera hafva tid efter annan, deh serskildfe emellan Rotehållare och- Solda-: ter träffade öfverenskommelser, sorn vunnit stadfästelse eller häfd, llels ock gifne föreskrifter föranledt dertill, att Rotehållarne rpåst i betydligare man deltaga i kostnaden till Soldatens Släpkläder, hvilka derefter blifvit förvandlade till en viss mundering, sorn, likmätigt Kongl, Majus hjådiga Förordnande af dep i October 1793, borde, med undantag af fäigen, vara i allt lika och bestå af samma persedlar som Fifr mopderingep, hvarigenom den förre alltså blef nästan den hufyudsakligaste beklädnaden, Ger norn Kongl. Förordningen den 4 Febr, i8t? i detta ämne stadgades ock, att, då Soldaterne sålunda vid en del Regementet undfå Släpkläder af Rotehållarne och yid de öfrige arn skyldige atf sig sjelfve dermed förse, för deri högre iRoteiön, de i stället njuta, och desse kläder, så väl i stöd af äldre Författningar sopi af åjdrigt bruk, böra nyttjas under arbets - compiepderipgar, Compagnie-möten och tjenstgöring inom Regementernes stånd, så, och enär Regetnertterne altså voro för ali slags tjenstgöring 1111- fimkligen beklädde med Släp - rponderingarne, samt desse funnos i dof närmaste af lika varaktighet som de mopderingar, hvilka igenom Kgl. Majlts och Kronans försorg anskaffades och äfyen, såsom oftare förnyade, vida bättre än K ro - Stats-Uts&ottets Betänkanden.
823 no-monderingen, hade Kongl. Maj:t ansett
Dess 01 h Kronans åtagande att forse de indelte Regementerne med Lif monderingar såsom en full. komligi och ringa gagnande öfverflöd.
Men sorn Kongl. Majit funnit
Kronan icke kunna undandraga sig detta åtagande, grundadt pä afslutade Knekte-Contract, sä framt icke deremot svarande vederlag Soldaterne tilldelades, ville Kongl. Majit i Nåder förbyta Kronans beklädnads-skyldighet uti en årlig vedergällning i Penningar för den tid, Soldaten i stället för Krono-rnonderingen, i fredlig tid kotnme att nyttja Släpkläderne; hvarföre i Nåder förordnades, att med 1812 års början, de då varande
Krono-monderingarne med dertill hörande persedlar skulle öfverlemnas till Soldaterne, men desse sedermera åligga, att under fredlig tid sig sjelfve bekläda och alltid vara med 2tne brulbare monderingar försedde; af hvilka den bäst behållne, borde såsom Krono - mondering anses och till den ändan i Rote-kistan förvaras, och den andre åter vanligen begagnas af Soldaterne.
Slitnings - ersättningen, som af Kongl. Majit och Kronan komme att bestås, skulle utgå beräknad per dag för mötes-tiden och annan militairisk tjenstgöring utom Regementernes stånd samt efter värdet af monderingen enligt markegång, hvarvid, då en mondering i dagligt bruk blifvit ansedd hålla 2 år, ersättningen altså bestämdes att Utgå med y^idel af en monderirigs fulla värde, för hvarje dag slitnings-penningarne borde utfalla; hvilken ersättning skulle uppbäras af en vid hvarje Regemente utsedd Eeklädpads - Direction, bestående af Landshöfdingen 824 Stats-Utskottets
Betänk anden. och Regements-Chefen, Regements-Qvartermästaren och en Rotehållare, hvilka böra ombesörja, att berörde ersättning användes till beklädnads anskaffande och underhåll, på sätt Högstberörde Nådiga Förordning i denne del m. m. vidare innehåller och förmår.