Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter nära 150 års förlopp är förhållandet åter, genom odlingar och omtänksam hushållning å ena sidan, samt vanvård och förstöring å den andra, blifvet helt annorlunda, och den mest märkbara olikhet i godhet och förmåner tillvägabragt imellan Ö7<5 Besv. sch Ekon.
Betänkanden. lika stora hemman.
Redan detta ådaga lägger olämpligheten af förenämnde roteringsgrunds användande för det närvarande^ men denna olämplighet visar sig ännu tydligare, om man besinnar: att det är egentligen Säterier, Rå och Rörs hemman samt boställen, som tillhöra extra roteringen: alt dessa vanligen innehafva högt hemmantal, emedan å en tid, då befrielse från nästan alla onera dem tillkom, det ej ansetts nödigt, att söka nedsättning deruti genom förmedling; samt att följaktligen någon verklig jemnförelse imellan så beskaffade hemman och de till ordinära rotering indeldte icke kan ega rum.
Att, såsom Kongl. CammarCollegium föreslagit, antaga den roterade jordens bevillningsvärde i hvarje ort till jemnförelsegrund vid bestämmande af den roteringsskyldighet, som den extra roteringen underkastade jorden bör vidkännas, medförer icke någon säkerhet.
Opålitligheten af be villningsvärdet, såsom beskattningsgrund,har Utskottet uti förut afgifne Utlåtanden i andra ämnen tillräckligen ådsgaleggt; och möter härvid dessutom den omständigheten, att, då icke alla till extra rotering förfallna lägenheter äro särskildt bevillningsvarde åsatte, en annan rotering9grund för sådana lägenheter måste användas, hvarigenom dera förra skulle upphöra att vara, hvad som likväl icke borde saknas, allmänt gällande.
Éesv.
Vtsk> Betärihnncleri. 07?
Emot antagandet af Kongl. KrigsColIegii förslag, att fördela roteringsskyldigheten i förhållande tili viss behållen inkomst a£ jordegendom, framställer sig den oöfvervinnerliga svårigheten, att med visshet bestämma denna, äfven örn allmänna grunder för sättet, att beräkna densamma i Rikets, till bördighet, prodncters beskaffenhet, afsa t tningst i lif allen, lindrigare och drygare arbets- och brukningskostnader, allmänna skyldigheter ni.' m., så betydligt olika, provincer, kunde uppgöras.
Att efter denna grund fördela en till numerairen bestämd, rotering inom en viss province, der sådana olikheter icke förete sig, och en jemnförelse af hemmanens afkastning, utan synnerliga misstag, later göra sig, kan, såsom CammarCollegium rätteligen anmärkt, väl blifva lämpligt; men att förvandla en sådan grund till allmän för hela Riket, utan att antalet af rotar, som i hvarje province skola indelas, förut blifvit bestämdt, skulle ganska säkert leda till provincernas olika betungande.
Man besinne härvid blott, att i den ena provincen är egendomsafbastningen reel, eller grundad på afytterliga naturproducter, då deremot i en annan absolut behållning af jordbruk icke finues, och fördel af egendoms besittning endast fean gifvas, i mån af tillgång på ämnen för en verksam Industrie, eller i orten befintligt tillfälle till inkomst genom körslor och andra Ö?8 Sesv. och Ekon. Xjtsk.
PiricinkanRetu tjenstbarheter.
Denna tillgång och dettä tillfälle verka äfven på priserne å hemmang men, såsom lemnande en mindre säker och mera tillfällig vinst, skulle, vid en uppskattning till inkomst, desamme otvifveiaktigt blifva mindre afsedde, än de förtjenade, och behållningen af jordbruk åter, i samma mån den vore meia i ögonen fallande och lättare caloulerad, högt beräknad* Det gifves äfven ett annat sätt att begagna, till rättelse vid indelning till rotering, och detta är bern mansvärdet, utrönadt genom en noga tiadersökning af hvarje hemmans godhet och förmåner, samt lättadt efter i orten gångbare priser å fastigheter. —■
Denna method är visserligen i principen den mest rigtiga; -— i tillämpningen åter torde densamma vara den mest äfventyrliga: ty, ehvad noggrannhet och utsträckning, man ock gåfve åt undersökningen, skulle bestämmandet af värdet, lika med det, som vid uppskattning till bevillning åsattes, hufvudsakligen komma att bero af Unders5k* ningsmännens opinion, och således tillfälle gifvas till godtycklig behandling, hvilket man ej nog omsorgsfullt bör söka förekomma.
Annu återstår den utväg, som Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag uppgifvit till vinnande af likhet i extra roteringsbördan, nämligen att hemmanens deltagande deruti borde lämpas efter myckenheten och god - Best), och Ekon.
Ö79 heten af de dertill hörande egor och andra herrligheter; och i sådant afseende föreskrifvas, huru mycken åker, äng och andra egor skulle beräknas emot skyldigheten att hålla en extra roteringssoldat.
I förra delen instämmer Utskottet fullkomligt i den yttrade meningen; i den sednare åter kan Utskottet ej annat än antaga giltigheten af de skäl, som af KammarCollegium blifvit, emot möjligheten af dess användbarhet, framställde; Hvarjemte Utskottet åberopar, hvad det ofvanföre, i afseende på det af Kongl. Krigskollegium afgifne förslag, anfört.
Sedan Utskottet nu yttrat sina tankar öfver de flere af Utskottet såsom olämpliga ansedde methoder, hvilka kunna komma i fråga, att såsom roteringsgrunder användas, går Utskottet att närmare utveckla sin åsigt af den, som Utskottet funnit böra ega företräde.
Allmänna besvärs- och Ekonomi-Utskottets förut åberopade Betänkande af d. 10 April 1810 innefattar den föreskrift, att extra roteringen borde verkställas efter den method och de grunder, som med den förut i hvar province redan verkställda ordinära regleringen och den oroterade jordens kärda förhållande lill den roterade närmast stöde ast förena.
Häraf visar sig ganska tydligen, att ordinarie roteringen val borde tjena till mönster för extra roteringen, men att jemntörelsen dem imellan lik - 88o Besv, och Ekon.
B et ankanät ti, val icke borde stödja sig på hemmantalet* utan på beräkningen af likhet i godhet och förmåner, emedan det eljest varit öfverflöd digt att stadga, att det ömsesidiga förhållandet af bägge slagen af jord borde utrönas.
Dat har väl nu mera blifvit yrkadt, att bringa extra roteringen öfver hela Riket till fullkomlig likhet; men, så vida Utskottet ej allt för mycket misstager sig, kan ett sådant förslag ej vara förtjent af afseende.
Om fråga varit om stiftandet af en helt ny inrättning, hade Riksens Ständer vid extra roteringens åtagande helt säkert påbjudit ett sådant villkor; men, då nu endast förekom, att utsträcka den först verkställda roteringen till all jord, som, i kraft af privilegier, dittills varit derifrån fritagen, kunde icke lämpligen ett förhållande stadgas, som skulle bereda en så märkbar olikhet imellan den inympade delen och trädet, hvarmed den förenades.
Utskottet anser i följd deraf, att, vid. skeende öfversigt och jemnkning af extra roteringen, densamma i hvarje province bör bibehållas till likhet med gamla roteringen, samt Riksens Ständers beslut af år 1811 således tjena till noggrann efterrättelse.
Då stadgandet i 1811 års Kongl. Inströction, angående det högsta hemmantal, som på en rote borde bestås, härigenom försvinner, böra de Cotmxiissioner, som få Eesv. och Ekon. XJtsk. Eetånkanden.
881 sig rotejemnkningen uppdragen, vid indelningen till extra rotering endast tillse, att till hvarje extra rote anslås hemman af jemnförlig godhet och likhet i förmåner med dem, hvaraf hel rote i ordinarie rote* ringen i allmänhet inom provincen utgöres; iakttagande härvid tillika, att afseende jemnväl fästes på det särskildta bidrag a£ Staten, som på ett och annat ställe blifvit sistnämnde rotering till understöd bevilljadt.
Detta förutsätter, attcommissionerne böraicIte blott noga underrätta sig, om förhållan_ det med de i den gamla roteringen ingång»e hemman, utan ock sorgfälligt undersöka beskaffenheten af de hemman, som skola extra roteras, för hvilket ändamål commissionerne böra förskaffa sig tillgång till, och uppmärksamt granska så väl gamla roteringsverken och 1811 års extra roterings-Iängder, som jordböcker, skattläggnings-instrumenter, chartor och charte-beskrifningar, jördrefningsprotocoller, enskiftes- och storskifteshandlingar, samt Bevillningstaxeringslängder, och de häraf vunne upplysningar jemnföra med dem, som af jordegarne sjelfva och af deras grannar, samt commissionernes egna ledamöter i orten kunna meddelas, äfvensom med dem, hvilka äro att hemta af de öfver förra extra roteringsförrättningarne hos Kongl. Maj:t i under Bihang till RiksSt.
Q:de Semi. 56* ggz Besv. och Ekon.
Betdnkanden. flånighet anförda besvär, som alltså synas böra till cotnmissionerne öfverlemnas, för att komma under noggrannt öfvervägande, och, derest de icke genom roteringsjemnkningen förfalla, efter dess slut till Kongl, Maj:t åter insändas, att till särskild
Nådig pröfning upptagas; — Under beräkningen af ett hemmans förmåner skola ingå dertill hörande egor af alla slag, skog, fiske, samt alla andra under hemmanets skattläggning inbegripna herrligheter och inrättningar utan undantag; Och böra vid deras uppskattande iakttagas de grunder* sorn för skattläggning i hvarje ört äro anbefallde.
— Beträffande städernas jord, sorn med extra rotering kommer att beläggas; skall äfven derom noga undersökning ske, och efter skattläggningsmethod utrönas, til] huru stor del den efter jemnförelse med den förut roterade jorden bör i den nya roteringen deltaga»
Det följer nu i ordningen att bestämma, hvilken jord bör i extra roteringen ingå, och hvilken derifrån synes böra befrias.
Ständers beslut af år 1810, borde all oroterad jord i riket, med undantag af boställen, sorn af i tjenst varande militärpersoner innehades, beläggas med extra rotering.
Någon befrielse härifrån för de inom Jemtland belägna hemman, som icke äro af den natur, ätt de böra draga ständig rotering, och om Besv. och Ekon.
SOS Ii vi 1 ka sednare
Utskottet nedanföre vill yfctra iigj synes således icke skäligen kUnnå fega rum; och, lika med de inom Tabergs bergslag i jönköpings
Län varande hemman Sf enahanda beskaffenhet, hvilka* efter hvad Cammarcollegium upplyst* hittills Undgått extra rotering, lära tle för den skull böra en sådan påföras, till jemnförlighet med i örten varande ordinarie rotering, dock att* hvad jemtland angår, tned extra röteringens införande och fördelning synes böra anstå* tilldess en tillämnad reglering af gamla röteringen derstädes hunnit för sig gå, och rotarnes storlek blifvit bestämd.
Beträffande f. d. Öfverstens vid Adelsfane regementet boställen, hvilka, enligt kongl.
Maj:ts Nådiga förordnande* nu mera äro Presidenten i Kongl. Krigscollegiutn på lön anslagnej så, och enär, enligt Riksens Ständers beslut vid i8ocj och i8iö årens Riksdag, alla förenämnde regemente tillhörande boställen borde vid Innehafvarnes afgång indragas, och Riksens Ständer således icke haft för afsigt, att något hland dem skulle från extra roteiingen Undantagas; samt det derjemte lärer böra i betraktande komma, att Krigscollegii President icke besitter i fråga varande boställen i och för dess innehafvande militär grad, Utan i egenskap af Chef i ett Krigscollegiutn; tillstyrker Utskottet Riksens Höglofl.
Ständer fett besluta, det böra f. d. Öfverstens vid Å - 804 Besv. och Ekon, Utsh.
Bet linh andert, delsfane regementet boställen, utan afseende på det ändamål, hvartill de nu äro disponerade, nied extra rotering beläggas.
Hvad sedermera angår de pä militien i allmänhet indeldta boställen; så, och enär i 1811 års
Instrnction ovillkorlig befrielse från extra rotering blifvit medgifven sådana boställen från och med Capiteners med deras vederlikars och derunder, samt de af andre Majorn innehafvande Capitensboställen, äfvensom de Capitensboställen, hvilka af Regementsofficerare i stället för Stabssäten kunna innehafvas, anser Utskottet desto heldre böra härvid förblifva, som berörde befrielse är grundad i Riksens Ständers eget beslut; men som, i afseende på Regementsofficerare, hvilka, jemte Stabssäte, besitta ett Capitensbostäile, Kongl. Majit i sam» ma Instruction förordnat, att bägge desse boställen skulle, till deras beskaffenhet och förmåga att draga rotering, noga undersökas, och förhållandet dermed hos Kongl, Maj:t anmälas, för den vidare åtgärd med dem, Kongl. Majit funné nödig besluta, samt Kongl. Majit härmed synes hafva tillkännagifva dess Nådiga afsigt vara, att sådane boställen, i anseende till deras förmånligare beskaffenhet och den större inkomst, de alsina innehafvare lemna, icke borde från extra roteringsbesväret helt och hållet undantagas, hemställer Utskottet, att Riksens Hög' Bav, och Ekon.
885 L®fl. Ständer måga Kongl.
Maj:ts Nådiga godtfinnande underställa, huru vida icke alla militär-boställen utöfver Capitensgraden böra till extra rotering indelas.
Då någon extra rotering inom provincen Herjeådalen hittills icke föregått, och, i anseende till denna landsorts synnerligen svaga beskaffenhet, också svårligen lärer kunna derstädes utgöras, torde Riksens Höglofl.
Ständer medgifva befrielse tills vidare för samma provins från deltagande i extra roteringen.
Af de många talande skäl, som förete sig till förunnande af en lika befrielse åt Comministrars, Klockares och ringare Kyrkobetjentes samt Länsmäns och Fjerdingsmans merändels obetydliga boställen, lära Riksens Höglofl.
Ständer ock finna sig föranlåtne, att, under förnyande af sin i detta afseende år 1816 gjorde underdåniga anhållan, begära desse boställens, äfvensom de åt Lotsar till besittning upplåtne kronohemman?, fullkomliga frikallande frän extra roteringsskyldigheten; — men, hvad den ringare Jägeribetjeningens boställen åter beträffar, så, och enär fråga nu är om deras indragning, anser Utskottet dem icke böra under en sådan befrielse inbegripas, oansedt Riksens Ständer förut funnit dem böra af samma förmån komma i åtnjutande.
I händelse det nu gällande postföriogssätmt skulla bibehållas, är Utskottet af den Eesv. och Ekon.
Betänkanden. tanka, att posthemman af annan än krono-, skatte-, eller frälse-natur, så vida sådane linnas, böra genom 8 mils postföring i hvarje vecka vara befriade från extra roteringsskyldigheten, derest de ej i godhet och förmoner öfverstiga, hvad sorn efter den blifvande roteringsgrunden anses belöpa på en hel rote, i hvilket fall de för den öfverskjutande delen, äfvensom, derest postföringsbesväret för dem är mindre, för bristen deruti komtne att draga en sådan skyldighet; men om åter, i anledning af derom väqkt fråga, postftiyseln hädanefter skulle komma att antingen bestridas genom Qästgifvares^jpts, eller besörjas genom forvagnsjnrättningar, och de till postens fortskafFan-; de anslagne hemman derifrån således endtledigas, syna* de samma, då de icke äro af qfvannämnde natur, böra till extra rotering helt och hållet upptagas.
Sedan Utskottet öfvervägat, att, enligt äldre stadgar och författningar, ali jord af Krono-, Skatte- och Frälsenatur bör vara Underkastad ständig rotering, har Utskottet trott sig finna, att bland undantagen från e^tra rotering afven all så beskaffad jord borde innefattas; Och af sådan anledning föreslår Utskottet derföre, att, i stället för sistnämnde rotering, med ständigt knecktseller båtsmanshåll, enligt de i hvarje provins förut gällande roteringsgrunder, eller der sådane icke finnas, cfternya, med afseende på hem* Besv. och Ekon.
Bd? ^nanens förmåga att draga rotering, lämpade grander, må beläggas: jl:o alla vid 1811 !rs extra rotering antecknade hemman af förenämnde beskaffenhet, under iakttagande likväl, att, derest någon del af ett hemman, sorn för dess svaghets skull eller andra orsaker blifvit i gamla roteringen Upptaget t;ll mindre hemmantal, än hvaraf det efter jordboken består, skulle af misstag hafva blifvit ålaggd extra rotering, en sådan hemmansdel bör, såsom förut roterad, från ali beläggning med rotering befrias: 2:0 Nyhemman i Jemtland samt Vester- och Norrbottens län, sedan likväl förut gamla roteringen deraf i förstnämnde provins njutit det understöd, som Riksens Ständer i deras underdåniga Skrifvelse den 27 Maj 1818 synas hafva åsyftat, och Kongl. Maj:t, gemensamt med fliksens Ständer, kan täckas bevillja, samt i de 2:ne sistnämnde
Länen erhållit den tillökning, hvartill det med Vesterbottens
Regementes rotehållare afslutade Kneckte-contract kan berättiga, och, hvarom Utskottet, efter i ämnet väckt Motion och derå erhållen Remiss, vill samfäldt med Riksens Höglofl.
Ständers Statsutskott meddela särskildt Utlåtande, — 3:0
De inom Tabergs Bergslag tilläfventyrs varande privilegierade hemman och lägenheter, så vida de icke förut undergått rotering. — 4:0 Posthemman af Krono-, Skatte- och Frälse natur, derest de från post’» 808 Besv. och Ekon. ZJtsk.
Betänkande/u förseln komma att skiljas, samt vid fortfarandet af detina befattning till den del, som antingen postföringsbesväret för dem är mindre än som, enligt hvad ofvanföre är föreslaget, bör svara mot en hel rote, eller de i hemmantal öfverskjuta, hvad som, efter ortens roteringsgrund, fordras till utgörande af en rote. — 5:0
Alla utjordar oeh sådane torp, som icke äro under andra hem* mansräntor inbegripna, samt odlingar å recognitions-skogar, kronoparker och andra allmänningar, så vida de vid en efter skattläggningsgrunder skeende undersökning befinnas kunna 6vara minst emot TTF dels mantal^ hvaremot de i annat fall synas böra vara från ali slags rotering frikallade.
På enahanda grund, som Utskottet tillstyrkt Herjeådalens befrielse från extra rotering, anser Utskottet densamma böra njuta frihet från ordinarie rotering, för hvilken frihet provincen dessutom är llaggå viss afgift till ordinarie roteringar under Jemtlands regemente1, Och kommer således, hvad ofvanföre är föreslaget, icke till någon del att ega tillämpning på Herjeådalen.
Ständer täckas bifalla Utskottets nu gjorda förslag, lärer till Kongl. Majit böra öfverlämnäs, att om verkställigheten deraf lita besörja, dock så, att de på detta sätt tillkommande ordinarie rotarne blifva ställda på ständig vacance, emot en årlig afgift till Statsverket, då den Best), och Ekon.
Bctänkancltti.
Qgp rotefrihetsafgift, som af ifrågavarande hemman hittills varit erlaggd, kommer att upphöra.
Då Utskottet anser den blifvande extra roteringsjemnkningen böra ovillkorligen öfver hela Riket företagas, finner Utskottet desto mindre något undantag häruti böra ega rum, i anseende till de inom provincen Skåne belägna, år 1811 extra roterade hemman, hvilka i den sednare tillkomne ordinarie roteringen derstädes icke ingått, som, ehuru den samma hemman påförda extra roteringen redan blifvit jemnkad, härvid följts helt andra grunder, än som, i öfverensstämmelse med Riksens Ständers beslut afår 1810, nu blifvit af Utskottet föreslagne; hvarjemte Utskottet tror, att äfven, derest ett helt Län skulle förklara sig med den förra extra roteringen belåtet, sådant icke må hindra jemnkningens företagande, emedan afsigten dermed är, att undanrödja alla skiljaktigheter, sorn i en framtid kunde gifva anledning till klagomål öfver denna beskattnings ojemna fördelning.
Bland de ämnen, som tillhöra Utskottets Utlåtande, förekommer äfven, huru vida extra roteringen må kunna förvandlas från skyldigheten att uppsätta manskap till den af andra prasstationer, samt om desse sednare böra kunna fortfara under fredstider, i händelse några extra rotehållare sig 590 Besv. och Ekon.
Betänknnden. dertill förbundit; hvaröfver Utskottet såla”, des nu vill yttra sig.
I afseende på förra frågan, finner Utskottet väl, att, ehuru 80 §.
Regeringsformen härvid icke kan komma i fråga att tillämpas, ur det skäl, att extra roteringen tillkommit efter constitutionens uppgörande, det likväl mäste anses vara gifvet, att, då Riksens Ständer uti sitt beslut om extra roteringen stadgat, att densamma skulle utgöras i manskap, hvilket borde först utgå, innan någon def ef Nationalarmeringen fick Uttagas, de om dess förvandling till andra skyldigheter afslutade Gontracter, utan Riksens Ständers bifall och samtycke, icke kunna ega bestånd; men, som hos Utskottet j öfvervägande kommit, dels att extra roteringstnanskapet, sorn först vid utbrottet af ett krig uppsattes och då finnes oöfvadt, torde åtminstone vid fälttågets början vara mindre användbart, och dels att, då armeen skall sättas på rörlig fot, icke blott manskap, utan ock vissa effecter, och i synnerhet hastar erfordras, hvilka, då de för armeens fortskaffning och subsistance äro oundgänglige, i samma mån tillhöra försvaret, som i anseende till den skyndsamhet, hvarmed krigsrustningar kunna komma att företagas, svårighet understundom torde mota att sädane effecter i tillräcklig myckenhet och godhet genom uppköp anskaffa och inom rättan tid i krigsorten samla, samt Besv. och Ekon.
Qgi Utskottet vid detta tillfälle jemnväl bordt taga i betraktande, att för en del extra rotehållare det kunde utgöra en verklig förmån, att på annat sätt än genom manskaps ställande få afbörda sig sin roteringspligt; så har Utskottet funnit sig ega skäl tillstyr* ka, att Rikets Högloft.
Ständer ej allenast må förklara de emellan Kongl. Maj:t och Kronan samt extra rotehållareredan ingångne Contrapter om utgörandet af hästar och andra för armeens. stridbarhet nödiga prsestationer, i stället för manskap, boya förblifva orubbliga, utan ock till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, #tt, genom de blifvande extra roterjngs jemnkningscommissionerna» ytterligare sådane Contracter med extra rotehållare, som kunna finnas böjde att deruti ingå, afsluta; dock att härvid det vill* kor fästes, att de afgifter eller bidrag, som sålunda tillkomma, i följd af Rikets Ständers beslut om extra roterjngen, måga endast vid hvarje krigs början fordras och Uppbäras, och extra rotehållare, sedan de en gång desprnma sig afbördat, ej vidare med någon leverering deraf under kriget betungas.
Skulle genom extra roteringsjemnkningen rubbning i någre af de rotar, som redan med Kongl. Maj.-t och Kronan ingått ifrågavarande öfverenskommelser, uppstå, och de nya extra rotehållare, som i sådane rotar inträda, bestrida förblifvandet vid det ftfslutade Contractet, anser Utskottet det-’ 892 Besv. och Ekon.
Betankancltn. samma böra förfalla, och frågan om extra roteringens förvandling till annat bidrag bero på ny öfverenskommelse, så vida rotarne icke heldre villja begagna den rättighet att anskaffa karlar.
— Hvad nu angår sådane Contracter, hvarigenom extra rotehållare förbundit sig att, emot befrielse från manskaps hållande, äfven under fredstider erlägga vissa bidrag för staten; så, och enär Rikets Ständers beslut af år 1810 uttryckligen innehåller, att extra roteringen endast under krigstider skulle utgöras, samt detta innefattar hufvudvillkoret för samma roterings åtagande, anser Utskottet förenämnde Contracter icke kunna förblifva gällande, samt tillstyrker således Riksens Höglofl.
Ständeratt förklara sig anse desamma icke vidare kunna medföra någon kraft och således böra till all verkan upphöra.
Jemnkningen af extra roteringen anser Utskottet böra, lika med 1811 års extra roteringsförrättningar, Länsvis företagas, och Commissionerne, som skola desamma verkställa, bestå af enahanda sammansättning, sorn de förra extra roteringscommissionerne med den blotta skilnad, att första Landtmätaren i Länet eller annan ordinarie
Landtmätare synes böra jemnväl såsom ledamot deruti intagas, heldst för Commissionerne nödigt blifver, att vid granskning af Chartor och Landtmäteriförrättningar ega tillgång till en sådan embetsmans biträde och Besv. och Ekon, vägledning; Och tror Utskottet sig härvid afven böra föreslå, att, i händelse i något härad Ledamöter af något Riksstånd antingen alldeles saknas, eller icke finnas till det föreskrifna antalet, Landshöfdingen må ega rättighet att välja sådane från närmaste härad eller stad derintill inom Länet.
Då, oaktadt ombyte af RiksStånds