Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I händelse — — — — — utöfvas Förslag till ändringar i Grundlagarne. 11 Inträffar något af dessa fall emellan Riksdagarne, skall Riksens Ständers rätt härutinnan genom deras Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Konloret utöfvas.
Bihang till Riks-St:s Prot. III Sami. Konstitutions-Utskottets Mern.
Biddersk. och Ad:s Prot. den 10 Juni 1854.
Preste-St:s Prot. den 10 Juni 1854.
Borgare-Sl:s Prot. den 10 Juni 1854. Bonde-St:s Prot. d. 14 Juni 1854. 5.
Förslag till ändringar i 56 och 81 §§ Regeringsformen samt 29 § / mom.
Riksdags-Ordningen, angående behandlingen af frågor om ändring i Grundlagarne. KegerlMg-s-Foriiieia. § 56.
(Kursiv* stilén utmärker de delar af 56 §, hvilka icke äro oförändrade införde i den föreslagna lydelsen af § 81.)
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till ett omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlämnäs till behörigt Utskott, som ege, att dem utreda och deröfver sig yttra, på sätt i Riksdags-Ordningen föreskrifves.
Frågor om förändringar af Stad g anden i Grundlagarne ramla på följande sätt Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till ett omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlämnäs till behörigt Utskott, som ege, alt dem utreda och deröfver sig yttra, på sätt i Riksdags-Ordningen föreskrifves.
(Det öfriga af denna § skulle härifrån utgå.) 12 Förslag lill ändringar i Grund/agarne. behandlade: Tilis! yrkcr Konslitutions-Utskottet hrad en Riksdagsman hos detsamma i. sådant afseende föreslagit, eller utlåter sig Utskottet med lill- eller af st yrkande, å en af Honungen i lilia ändamål gjord Proposition; varde Utskottets yttrande vid samma Riksdag öfverlemnadt lill Riksens Ständer, hvilka vid densamma må derom kunna öfverlägga ; men icke vid densamma besluta.
Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot Konstitulions-Utskollels yttrande; hvil o detsamma såsom ett Riksens Ständers Utlåtande, hvaröfver försl vid nästa Riksdag, och då endast med Ja eiler Nej, skall kunna beslutas, och galle då föreskriften i 75 § Riksdags-Ordningen.
Göras uter i Riks-Ståndeus Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar; blifve de, hvilka hvarje Riks-Slånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Konslilulions-Utskotlel hänvisade.
Utskottet åligge dä, att samtliga Riks-Ståndens tankar till ett hell utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, om oförenliga skiljakligheter finnas, dem derjemte till samtliga RiksSländens behandlande anmäla.
Förena sig derefter samtliga Riks-Stånden om eli enahanda utlåtande, hvile det till slutligt antagande eller förkastande på tid och sätt som ofvan föreskrifna äro.
Blifva åter något Stånds (ankar i någon eller några delar skiljaktiga från dr; öfrigas, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar: varde Konstilutions-Utskotlet, genom val af Riks-Ståndens Plena, lil! slutlig jemkning förstärkt till ett antal af tjugu personer af hvarje stånd, hvilka, genom samfälld omröstning, skiljaktigheterna förena, och det dymedelst fullständigt beredda utlåtandet hvile sedan tdl Riksens Ständers afgörande, som ofvan sagdt är. liga Grundlagar kunna icke ändras eller upp- riga Grundlagar kunna icke ändras eller upphafvas, utan genom Konungens och alla häfvas, utan genom Konungens och alla (Kursiva stilen utmärker de delar, smil iiro nfvikande från nu nallanile text i 56 neli 81 §§.)
Denna Regerings-Fortn samt Rikets öf- Denna Regerings-Form samt Rikets öf - Förs/ai7 lill ändringar i Gr lindi a g arne. 13 Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.
Ej må frågor derom uli Ståndens Plena väckas, utan anmälas de hos Riksens Ständers vid hvarje Riksdag valda Konstitutions-Utskolt.
Detta Utskott, hvars pligt det vara skall alt Grundlagarne granska, eger rätt alt hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som del anser högst nödiga eller nyttiga oell möjliga att verkställa.
Ständer må ielea å den'
Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring föreslår, utan fiirst å dan nästföljande, derom besluta.
Blifva då alla Riks-Slånden om ändringen ense, öfverlemne de Förslaget derom till Konungen, genom deras Talmän, med begäran, alt Konungen ville Sitt bifall dertill gifva.
Konungen inheinle hela Stats-Rädels tankar deröfver, tage sedan
Sitt beslut och meddele Riksens Ständer å Rikssalen Silt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka Han icke samtycker till deras åstundan.
Riks-Slåndens sammanstämmande beslut.
Ej må frågor derom uli Ståndens Plena väckas, utan anmälas de hos Riksens Ständers vid hvarje Riksdag valda Konstilulions-Utskott.
Tillstyrker Konstitulions-Utskottef, antingen sjelfmant eller uppå derom af Riksdagsman vackt fråga, ändring i Grundlag, varde Utskottets yttrande vid samma Riksdag öfverletnnadl tili Riksens Stander.
Göras i deras Plena icke några anmärkningar emot Konstitutinns-Ulskollets yttrande, hvile detsamma såsom ett Riksens Ständers utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med Ja eller Nej, skall kunna beslutas, och galle dä föreskriften i 75 § Riksdags-Ordningen.
Besluta åter samtlige Riks-Slånden, att förslaget skall förkastas, vare det genast förfallet.
Aro Riks-Stånden i sådant hänseende sins emellan af skiljaktiga meningar, eller göras i Riks-Slåndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar, som åsyfta förändring i förslaget, hillve de, hvilka hvarje Riks-Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Konstitutionsutskottet hänvisade.
Utskottet åligge då, att samtlige Riks-Slåndens tankar lill ett helt utlåtande i möjligaste målto sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmäla.
Förena sig derefter samtliga Riks-Stånden om ett enahanda utlåtande, hvile detsamma till slutligt antagande eller förkastande vid nästa Riksdag, på sätt ofvan föreskrifvet är, derest icke samma utlåtande innehåller, att förslaget bör förkastas, i hvilken händelse det genast förf u/le.
Stånds tankar skiljaktiga från de öfrigas, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar; varde Konstitutions-Utskoltet, genom val al Riks-Slåndens Plena, till slutlig jemkning förstärkt till ett antal af tjugu personer af hvarje Stånd, hvilka, genom samfälld omröstning, skiljaktigheterna förena, och det dymedelst fullständigt beredda utlåtandet 14 Förslag tilt ändringar i Gr u a dlägarn e. Vill Konungen bos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, böre Han Siats-Rådet och öfverlemne sedan Sin Proposition, jemte Stais-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öiverlägga, uppdrage Konstitutions-Utsknltet, alt sitt utlåtande derom till Riksens Ständer afgifva.
Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, hviie frågan till nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom (ätta.
Afslvrker Utskottet Konungens Proposition, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition alslå eller ock afgöra, att de viija öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta; Gällande i detta fall tre Stånds mening och, om två Stånd stadna emot två, deras, som beslutet uppskjutit.
Samtycka då alla Riks-Stånden till Konungens Förslag, begäre de dag, att på Rikssalen få Riksens Ständers bifall dertill afgifva.
Antaga icke Riks-Stånden samfäldt Konungens Proposition, vare den afslagen, och aflemne Riksens Ständer sitt afslag med skälen dertill skriftligen lill Konungen genom deras Talmän.
Om vid Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligm kunna algöras, ytterligare uppskof töreslås, må det ej ega rum utan Konungens och alla fyra Riks-Ständens sammanstämmande beslut. hvile sedan till Riksens Ständers afgörande, som ofvan sagdt är, derest icke utlåtandet innehåller förkastande af Järs lag-et, sorn då genast förfalle.
Blifva å nästa Riksdag aila Riks-Stånden om ändringen ense, ölverlemne de förslaget derom till Konungen, genom deras Talmän, med begäran, alt Konungen ville Sitt bifall dertill gifva.
Konungen inhemte bela Slats-Rådels tankar deröfver, tage sedan Sitt beslut och meddele Riksens Ständer å Rikssalen Sill samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka Ilan icke samtycker till deras åstundan.
Vili Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, höre Han Siats-Rådet och öfverlemne sedan Sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öfverlägga, uppdrage Konstilutions-Utskotlet, att sitt utlåtande derom afgifva till Riksens Sländer, hvilka då kunna derom öfverlägga.
Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, liv ile förslaget till nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom latta.
Afstyrker Utskottet Konungens Proposition, dä inä Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afstå eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta; gällande i delta fall tre Stånds mening och, om två Stånd stadna emot två, deras som beslutet uppskjutit.
Örn vid Riksdag, då hvilande Grundlagsfrågor skola slutligen algöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej ega rum utan Konungens och alla fyra Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.
Förslog till 'ändringar i Grundlagarne. 15 ffiksclags-Oi'<liiingeii. § 29. l:o Konstitutions-Utskoltet, som utgöres al‘ tjugu
Fyra ledamöter, tillkommer att, i den ordning Regerings-Formen föresklifver, granska Rikets Grundlagar, samt upptaga frågor och till Plena afgifva Förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar deraf; hvaröfver Ståndens Ledamöter vare obetaget, att in Pleno yttra sina tankar, men Riksens Ständer ej förr, än å den nästföljande Riksdagen, må besluta.
Öfverleinnar Konungen åt Riksens Ständer någon Proposition rörande Grundlagar, uppdrage Ständerna genast, utan alt förut derom öfverlägga, ät Konslilutinns-Utskoltet, alt dess utlåtande afgifva; och lörhälles dermed, som i RegeririgsForrnens 81 § stadgadt är.
Då Utskottet icke funnit skäl alt gilla och till Riksens Ständers pröfning öfverlemna något Förslag till ändring eller förklaring af Grundlagarne, som Utskottet af en Riksdagsman emottagit, vare Utskottet skyldigt, om författaren det yrkar, att meddela honom sitt yttrande, med tillstånd alt detsamma, jemte Förslaget, genom trycket allmänt göra, då han, för det sistnämndas innehåll, sjelf, i egenskap af författare, må enligt Tryckfrihetslagen ansvara. 2:o. Ivonslilutions-Utskoltet — — — pröfning underställas. 3:o.
Dä hos derom besluta. l:o. Konstilutions-Utskottet, som utgöres af tjugufyra ledamöter, tillkommer att, i den ordning Regerings-Formen föreskrifver, granska Rikets Grundlagar, samt upptaga frågor och lill Plena afgifva förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar deraf; hvaröfver Ståndens Ledamöter vare obetaget, att in Pleno yttra sina tankar, men hvilka förslag Riksens Ständer ej förr, än å den nästföljande Riksdagen, må slutligen antaga.
Öfverleinnar Konungen åt Riksens Ständer någon Proposition rörande Grundlagar, uppdrage Ständerna genast, ulan alt förut derom öfverlägga, åt Konstitutionsutskottet, all dess utlåtande afgifva; och för hål les dermed som i Regerings-Formens 81 § stadgadt är.
Då Utskottet icke funnit skäl att gilla och till Riksens Ständers pröfning öfverlemna något förslag till ändring eller förklaring af Grundlagarne, som Utskottet af en Riksdagsman emottagit, vare Utskottet skyldigt, om författaren det yrkar, att meddela honom sitt yttrande, med tillstånd att detsamma, jemte förslaget, genom trycket allmänt göra, då han, för det sistnämndas innehåll, sjelf, i egenskap af förfaltare, ina enligt Tryckfrihetslagen ansvara. 2:o. Konstitutions-Utskottet — — — pröfning underställas. 3:o.
Då hos derom besluta.
II anvisning-:
Bihang till Riks-St:s Prot.
III Sami. Konst.- Ulsk.
N:ris 40, 48, 51 och 54.
Ridd. och Ad:s Prot. d. 30 Aug. samt 16 och 30 Sept. 1854.
Preste-St:s Prot. d. 30 Aug. samt 22 och 30 Sept. 1854. 16 Förslag till ändringar i Grundlag arne.
Forslag till tillägg 159 § Regerings-Formen och 27 § 4 mom.
Riksdags-Ordningen, angående Propositionen om Stais-Ferkels tillstånd och behof. ISegeriiigs-Foriiieii* §• 59.
Efter Rikets och Siats-Verkets tillstånd och behof låte Konungen till Utskottets öfverläggning framställa hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie Inkomster, och hvilka behof genom Bevillningar böra fyllas. Efter Rikets och Slals-Verkets tillstånd och behof låte Konungen lill Utskottets öfverläggning framställa hvad Staten kan larfva utöfver de ordinarie Inkomsterne, och hvilka behof genom Bevillningar böra fyllas. honungens framställning härom bör jemmi åtföljas af förslag rörande sättet, huruledes sådant lämpligast ske kan Hiksdags-Orclniaagen - l:o.
Propositionen, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, hvaraf Ständen hvartdera ett exemplar tillställes, öfverlemne Konungen antingen vid del tillfälle, dä Riksdag, enligt föregående § öppnas, eller å Rikssalen annan dag, der Honom så godt synes, eller ock omedelbart till Riksens Ständers Stats-Utskott, inom fjorton dagar vid Lagtima Riksdag, och inom en månad vid Urtima, efter dess öppnande.
Riksdagens början räknas alltid från den dag, då berörde Proposition af Riksens Ständer eller nämnda Utskott emoltagen blifvit.
Och som Riksens Ständer, jemlikt Regerings-Formens 55 §, ej ega, alt i Konungens öfvervaro något besluta, må ingen rådplägning härom å Rikssalen hållas. 1 moni. l:o. Propositionen, angående Stats-Verkels tillstånd och behof, hvaraf Stånden hvartdera ett exemplar tillstädes, och som åtföljas bär af förslag, rörande sattet att genom Bevillningar fylla hvad Staten kan larfva utöfver de ordinarie inkomsterna, öfverlemne Konungen antingen vid det tillfälle, då Riksdag, enligt föregående §, öppnas, eller å Rikssalen annan dag, der Honom så godt synes, eller ock omedelbart till Riksens Ständers Stals-Utskott, inom fjorton dagar vid Lagtima Riksdag, och inom en månad vid Urtima, efter dess öppnande.
Och som Riksens Ständer, jemlikt Regerings-Formens 55 §.
Förslag litt ändringar i Grundlagarna. 17 55 §, ej ega. att i Konungens öfvervaro något besluta, må ingen rådplägning härom å Rikssalen hållas.
H ä avis 11 i n g: Bihang lill Riks-Sl:s Brot., 3:dje Sami., Konsth. -Ilsk.
Niis 8 och 19.
Ridd. och Adis Brot. d. 10 Juni och 14 Juli 1854.
Presle-Sfcs Brot. d. 10 Juni och 12 Juli 1854.
Borgare-Sl:s Brot. d. 10 Juni och 12 Juli 1854. Bondc-St:s Brot. d. 10 Juni och 12 Juli 1854. 7. Förslag bil ändring i (JO § Regerings-Formen, (ingående behandlingen af Slats-llIskoltels Relän han den i vissa frågor. ilegwiii&s-lbWmeii. §• 69.
Uppslå, antingen hus Riksens Ständers Dit Siats-Utskottets förslag rörande anPlena gemensamt, eller uti något af' Rihs- lingen Statens reglerande eller Bevillningens Ständen, betänkligheter ali antaga hrad, derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Stats-Utskottet tillstyrkt, uti del, som rörer Riksgälds-Kontorels utgifter och inkomster antingen Statens reglerande eller Bevillnin- hörer, eller grunderna för Riksgälds-Kontogens derefter lämpade hela belopp, eller hvad reis styrelse och förvaltning, till pröfning lill Riksgälds-Kontorels utgifter och inkom- hos Rihs-Stånden förehafves, gäl/e hvad sier hörer, eller grunderna för Riksgälds- angående behandlingen af Utskotts afgifKonlorels styrelse och förvaltning, då höra, na förslag uti Riksdags-Ordningen stadgas; de skäl anföras, på hvilka sådana betänk- och skall saken afgöras efter tre Stånds beBih. lill R.
1856 <St 1851. o Sami. 1 Haft, 3 Förstat) lill ändringar i Grundla garite. ligheter sig stödja, samt meddelas Statsutskottet, sorn derefter tage Ärendet under ytterligare öfvervägande.
Anser Stats-Utskottet sig icke kunna afvika ifrån dess redan afgifna yttrande, eller instämma uti Riksens Ständers eller eli särskildt Stånds tankar, ulnumne då Utskottet Deputerade, sorn uti det eller de Stånd, der betänkligheter uppkommit, företräda och närmare upplysa förhållandet.
Förbli feer något Stånd ändock vid den mening, del pirat fattat, a (göres saken efter Ire Stånds beslut.
Stånd emot två, (lii skall Slals-Ulskottet IVirökas med sa manga Ledamöter af Riks-Stånden, I vanlig ordning valde, att de blifva Tretio af hvarje Stand.
Detta särskilda Utskotts Ledamöter röste sedermera samfäldt, med slutna sedlar, till ovilkorligt antagande eller förkastande af hvad Statsutskottet tillstyrkt, blott i de frågor, hvarom Riks-Ständen varit af skiljaktiga tankar; kommande de Heste sålunda röstandes mening att gälla såsom Riksens Ständers beslut.
Till undvikande af paria vota skall, vid omröstningen, förr än sedlarne uppräknas, en ibland dem utlagas och förseglad afläggas, Befinnas, vid de öfrigas uppsummerande, rösterna lika delade, må denna sedel öppnas och gifva utslaget.
Är pluralilelen redan vunnen, bör den afiagda sedeln ouppbruten genast förstöras. slut.
Stånd uti sammanstämmande beslut; då skall StatsUtskottet förökas med så många Ledamöter af Riks-Ständen, i vanlig ordning valde, att de blifva Tretio af hvarje Ständ.
Detta särskilda Utskotts Ledamöter röste sedermera samfäldt, med slutna sedlar, till ovilkorligt antagande eller förkastande af hvad Stats-Utskottet tillstyrkt, blott i de frågor, hvarom Riks-Slånden varit af skiljaktiga tankar; kommande de fleste sålunda röstandes mening all gälla såsom Riksens Ständers beslut.
Tili undvikande af paria vota skall, vid omröstningen, förr än sedlarne uppräknas, en ibland deni uttagas och förseglad afläggas.
Befinnas, vid de öfrigas uppsummerande, rösterna lika delade, niå denna sedel öppnas och gifva utslaget.
Är pluraliteten redan vunnen, bör den allagda sedeln ouppbrulen genast förstöras.
H anvisning; Bihang till Riks-St:s Prot., 3:dje Sami., Konsth. -Utsk.
N:is 16, 26, 36 och 54.
Ridd. och Ad:s Prot. d. 14 Juli, 28 Juli och 22 Aug. 1854.
Preste-St:s Prot. d. 12 Juli, 29 Juli och 26 Aug. 1854. Borgare-St:s Prot. d. 12 Juli, 2 och 23 Aug. 1854.
Bonde-St:s Prot. d. 12 Juli, 4 och 22 Aug. 1854.
Förslag till ändringar i Gr undtag arne. 10 8.
Förslog till Hildring af I I och 14 Riksdags-Ordningen, angående Städernas representationsrätt. Riksdii^s-Orcliiiiigeii. §■ l:o.
Med de i andra § omförrnälda föreskrifter förslås bestämmandet af skyldigheten för vederbörande Korporationer eller Embetsman, alt, utan vidare påminnelse och ulan annan anledning, än vid Lagtima Riksdag, sista Riksdags-Beslutel, oell vid Ultima Riksdag, sjelfva kallelsen, besörja, det valen till Riksdagsmän, der sådana val ega rum, i laglig ordning och, vid ansvar, med all skyndsamhet verkställas; tillhörande det Dom-Kapitlen, att för Preslerskapet, Hufvudstadens Magistrat, alt för dervarande Borgerskapets samt Landshöfdingarne hvar i sitt Län, att för de öfriga Städernas Borgerskap och Menige Allmogen om sådana Valförrättningar, å Ettibetes vägnar, föranstalta, — — — 11.
Med de i andra'§ omförrnälda föreskrifter förstås bestämmandet af skyldigheten för vederbörande Korporationer eller Embetsman, att, utan vidare påminnelse och utan annan anledning, än vid Lagtima Riksdag, sista Riksdags-Beslutel, och vid Urtima Riksdag, sjelfva kallelsen, besörja, det valen till Riksdagsmän, der sådana val ega rum, i laglig ordning och, vid ansvar, med ali skyndsamhet verkställas; tillhörande det Dom-Kapitlen, att för Presterskapet, Stockholms Magistrat, att för samma stad, samt Landshöfdingarne, hvar i sitt Län, att för de öfriga Städerna och Menige Allmogen om sådana valförrättningar, å Embetets vägnar, föranstalta — l:o Hufvudstudén Stockholm caije Tio Riksdagsmän, hvaraf Tre Magistratspersoner, Två Grosshandlare, En Fabrikör, En Minuthandlare och Tre af Embeten och Handtverkeri er.
Falen förrättes af Femtio Elektorer, utsedde ibland Borgerskapet, efter fika klassifikation, som Stadens Femtio Äldste.
Desse Elektorer välje hvarför sig Riksdagsmän inom sin Ii/ass, men atle samfäldt Fullmäktige af Magistraten.
För att blifva Elektor af Borgerskapet eller 20 Förslöf) Lill ändringar i Grundlagarna.
Riksdagsman Jur Stockholm, fordras, alt hafva varit Irenne år Borgare derstädes, alt cn Grosshandlare betalar minst Tjugu Riksdaler, en Fabrikör eller Minuthandlare Tio Riksdaler oell en Handtverkare Fem Riksdaler till Staden i årliga utsky/der. 2:o.
De öfriga Rikets Släder ege,jemväl att sända Fullmäktige af Stadens Borgare eller Magis Ira tspersoner.
Götheborg sände
Tre egna Fullmäktige; Städerna af Första Klassen hvardera Två; de af Andra Klassen, med rätt alt ställa Två, hvardera minst En; och Städerna al Tredje Klassen hvardera En Fullmäktig.
Städerna af de öfriga Klasserna ege att sända hvardera En Fullmäktig; dock med rättighet att förena sig, Två, högst
Tre, om en person, hvilken likväl måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är.
Valen skola sko inför Magistraten efter det å hvarje ort hittills ölliga valsätt, deruti likväl ändring kan ega rum, enär antingen någon Stads samtlige valherättigade Innevånare, eller ock en eller flere Klasser bland dem, hos honungen anhålla om fastställande af ny / alordning för Staden, och Konungen, efter vederbörandes hörande, linner skäl att dertill samtycka.
Då valen JÖrrättas af Borgcrskapet samfäldt och icke aj Elektorer, beräknas rösterna efter hvad hvar och en af de väljande lill Staden skattar.
Annorlunda, än genom ordentlig omröstning med slutna sedlar al
Borgcrskapet eller af dess utsedde Elektorer; må Riksdagsfullmäktig icke kallas. l:o.
Inom Rikets Städer ege Borgare, öfrige idkare af yrken, sorn till borgerliga näringar räknas, egare af hus eller tomt samt egare elter innehafvare, med ständig besittningsrätt, af jord under Stadens domvurjo, alla dessa sä framt de iiro i Staden bosatte, äfvensom Stadens Magistralspersoner, utt bland sig välja Riksdagsfullmäktige.
Tre egna Fullmäktige; Städerna af Första Klassen hvardera två: de af Andra Klassen, med rätt alt ställa Tvä, hvardera minst Fin ; och Städerna af Tredje Klassen hvardera En Fullmäktig.
Städerna af de öfriga Klasserna ega att sända hvardera En Fullmäktig; dock med rättighet att förena sig Två, högst Tre, om en person, hvilken likväl måste vara till Riksdagsman vald tor den af dessa Släder, der lian sjelf valrätt eger.
Riksdagsfullmäktig för Stad af Tredje Klassen må jemväl kunna tillika antaga Fullmakt för en annan Stad af lägre Klass. 2:0.
Valen skola ske inför vederbörande Magistrat, efter del ä hvarje ort öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan ega rum. då antingen någon Stads valberältigade innevånare, eller ock en eller liera Klasser biand deni, om sådan ändring öfverenskomma och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl densamma fastställa; börande, i fråga om sådan ändring, de valberultigades röster, der valen dittills omedelbart förrättats, beräknas efter hvad hvar och en af de väljande till Staden eller dess allmänna behof skattar.
Efter denna grund beräknas ock rid Riksdagsmannaval rösterna, der det omedelbara valsättet är öflig t, sä vida icke annan beräkningsgrund på nu föreskri/vet siiil antages.
Annorlunda, än genom ordentlig omröstning med slutna sedlar af de vulberälligade eller af derus utsedde Elektorer, må Riksdagsfullmäktig icke kallas.
Förslug till (indrin g nr i Grundlag arne. 21 4:o. Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som icke minst tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit Magistratsperson eller Borgare i Staden; och beräknas denna tid från Tjensteeller Rorgare-edens afläggande. 5.0.
Fjerdeparlsegare i Fahlu Rergslag ega att inom sig tili Riksdagsman i BorgareStåndet utse lin Fullmäktig, som icke til! annat Riks-Sländ hörer och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafver.
Valet verkställes pä öfligl sätt inför Magistraten i Fahlun, och rösterna beräknas efter Fjerdeparts Grufvedelarne.
Ingen vare härvid valbar, sorn icke i nämnde Rergslag varit
Fjerdepartsegare minst tre är före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, och är inom Länet bosatt. 0:o.
Utom Fahlu Rergslag, ege ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder inbegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade Inrättningar, till förädling af Mineral-rikets produkter, att, inom sig, till Borgare-Ståndet utse Fern Fullmäktige, sorn ej till annat Riks-Slånd höra, och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den, i 18 §, alla Christna Trosförvandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är.
Med valen förhålles sålunda, att Stj - ärn.