Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet får i anledning häraf anföra: alt då, på sätt det Kongl. Maj.ts nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof bilagde protokoll öfver ecklesiastik-ärenden för den 9 November sistlidet år jemväl innehåller, frågan om nya lärostolars inrättande står i nära sammanhang med den ännu pågående beredningen af förslag till förbättrade lagar för universiteten i allmänhet, Utskottet icke anser lämpligt, att, innan berörde förslag blifvit till Rikets Ständers kännedom meddeladt, ingå i pröfning af ifrågavarande framställning, i följd hvaraf Utskottet funnit sig böra afstyrka bifall till Kongl. Maj:ts nådiga proposition i denna del. 15:o
Uti serskilda, från Preste-ståndet till Utskottet remitterade, motioner hafva förslag blifvit väckte: a) af Herr Professoren H. G.
Lindgren, med hvilken flere bland Ståndets ledamöter instämt: att då vid hvartdera universitetet endast funnes en profession för de så kallade Österländska språken, hvartill borde räknas Asiens alla, så väl utdöda som lefvande, tungomål och litteraturer, men en lärostol vore för detta ändamål alldeles otillräcklig, Rikets
Ständer måtte till hvartdera af rikets universiteter, Upsala och Lund, eller, om detta af bristande tillgång ej skulle kunna beviljas, åtminstone till det i Upsala, såsom det mest besökta, anslå en ny lön af 1,600 r:dr banko, att årligen utgå till aflönande af en ny Profession i Sanscrit och Persiska; b) af Stats-Utskottets Utlåtande, No 124. 9 b) af Herr Professoren Fries, med hänseende till behofvet af förbättrade chemiska institutioner vid Upsala universitet, att Rikets Ständer måtte bevilja 1,600 r:dr banko, att årligen utgå såsom lön för en professor i geologi, mineralogi och bergsvetenskaperna vid universitetet i Upsala; att en profession i pharmacologi, pharmacie och medicinsk chemi måtte derstädes varda inrättad, samt att ett anslag för en gång af 25,000 r:dr, till uppförandet af ett nytt laboratorium i Upsala, måtte af Rikets Ständer beviljas; c) af Herr Professoren Genberg: om lön på stat af 1,600 r.dr årligen till en professor i pharmacologien vid universitetet i Lund; om anslag för en gång af 9,468 r:dr, lill nybyggnad af anatomisal derstädes, och alt å stat måtte uppföras en årlig lön af 1,600 r.dr, till en ny profession i historien vid sistnämnde universitet, förslagsvis:
Nordiska historien.
Utskottet, sorn jemväl tagit kännedom af de yttranden, hvilka inom
Presteståndet föregått remitterandet af dessa motioner, får, under åberopande af de här ofvan i 14- punkten anförda skäl, och då universitetens behof af nytt laboratorium i Upsala och ny anatomisal i Lund kan vara beroende af de förändringar i dessa läroverks organisation, hvilka äro att emotse, samt enär statsverkets närvarande tillgångar ej medgifva ytterligare anslag för universitetens materiel, hemställa, att motionerna icke må lill någon åtgärd föranleda. 16:o
I sammanhang härmed har Utskottet till pröfning förehaft en hos Ridderskapet och Adeln af Herr Munck af Rosenschöld, N. R., väckt motion: att Rikets Ständer mätte för hvartdera af de båda universiteten bevilja ett anslag af 300 r:dr, för inrättande af en adjunktur i archeologien , med skyldighet för dess innehafvare att hålla publika föreläsningar i denna vetenskap.
På de skäl, som, i fråga om anslag för inrättandet af nya professioner vid universiteten, här ofvan blifvit af Utskottet uppgifna, hemställes att motionen må få förfalla. 17:o Enär Rikets Ständer vid sistförllutna riksmöte för tio professorer uti verldsliga fakulteterna vid Kongl, universitetet i Upsala beviljat en löneförhöjning af 300 r:dr för hvardera, med uteslutande af de professorer, som innehade prebenden, eller åtnjöte andra deras tjenst åtföljande löneförmåner, och billigheten fordrade, att enahanda förmån blefve universitetet i Lund be - lHh. till R.
4 Samt. 1 Afd. 34 Iläfl. 2 -10 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 124. redd, men för philosophiska fakulteten vid detta sednare vore å stat beräknade tvänne prebenden, har Kongl.
Majit äskat en summa af 2,400 r:dr, att på samma vilkor, som för Upsala universitet blifvit bestämda, användas såsom lönetillökning, med 300 r.dr för hvardera, åt åtta professorer vid Lunds universitet.
Då hel professors-lön vid universitetet i Lund med 75 tunnor spanmål öfverskjuter den i Upsala, har Utskottet, med fästadt afseende 'å de sista årens höga spanmålspriser i Skåne, samt statsverkets inskränkta tillgångar, funnit sig för närvarande icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att bifalla hvad den Kongl, propositionen i denna del innehåller. 18:o Kongl.
Majit har, i sammanhang härmed, begärt, att för hvartdera universitetet måtte på stat anvisas ett serskildt årligt anslag af 1,500 r.dr, eller tillsammans 3,000 r:dr, för att disponeras till docent-stipendier, genom hvilka utmärktare yngre akademiska lärare kunde sättas i tillfälle att vid universiteten qvarstanna och icke nödgas, för bristande utkomst, afbryta en verksamhet, hvaruti de eljest kunnat med framgång fortfara och gagna.
Erkännande nyttan af det med ifrågavarande anslag afsedde ändamål, har Utskottet likväl, då, i följd af ofvan omförmälda förslag till universitetens organisation och nya akademiska konstitutioner, frågan om ny reglering af akademiernas personal- och aflöningsstater jemväl torde förekomma, samt enär många andra vigtiga behof taga statens tillgångar i anspråk, funnit sig föranlåtet hemställa, att det äskade anslaget till docent-stipendier icke må af Rikets Ständer beviljas. 19:o Uti en från Ridderskapet och Adeln remitterad motion, har Herr Klingsporr, A. M., med afseende derå, att gymnastiken numera vunnit den väl förljenta uppmärksamhet, alt densamma blifvit erkänd såsom ett nödvändigt bildnings- och hälsomedel, men Upsala Kongl, akademi lemnats helt och hållet i saknad af nödiga medel för gymnastikens ändamålsenliga och högt påkallade upphjelpande, föreslagit, att Rikets
Ständer måtte bevilja en summa af 500 r-dr banko, att årligen från och med innevarande år utgå, för följande ändamål, nemligen för fäktsalens i Upsala förändrande till gymnastikrum, till beredande af årlig lön åt en underlärare eller medhjelpare i gymnastiken samt till ersättning åt öfverläraren för de honom genom berörde förändring frångående rum; men, enär Utskottet icke finner behofvet af högre anslag för universiteten» materiel, än som här ofvan till uppförande å stat blifvit tillstyrkt, vara utredt, och Kongl. Majit icke ansett skäl för handen att låta nå - Sfats-Utskottets Utlåtande, N:a 124.
11 gon framställning i detta hänseende uti den nådiga propositionen inflyta, hemställer Utskottet, att motionen ej må till någon åtgärd föranleda. 20:o Rikets Ständers sistlidet år församlade Revisorer, som fästat uppmärksamhet derå, att vissa till
Upsala universitet inflytande inkomster af mantalspenningar från åtskilliga socknar inom Upsala, Stockholms, Nerikes och Wermlands län icke blifvit såsom utgifter i riksstaten upptagne, hafva af sådan anledning hemställt, att ett häremot svarande förslagsanslag mätte under vederbörlig hufvudtilel uppföras.
Utskottet får i anledning häraf, jemte upplysning, att ifrågavarande inkomster, hvilka lill universitetet ingått från Upsala, Stockholms, Nerikes och Westmanlands (icke Wermlands) län, i medeltal för åren 1842—4846 uppgått till 620 r:dr 28 sk. 10 rst., i öfverensstämmelse med Revisorernes åsigt föreslå , att ett emot nämnde mantalspenningar svarande belopp af 620 r:dr må på förslag under anslaget för universiteterna uppföras.
K lem en la r-Läroverken. 21:o
Under åberopande af de åtgärder och beslut, hvilka, enligt det vid Kongl. Majits nådiga proposition bilagde
Statsråds-protokoll öfver ecklesiastikärenden med åtföljande handlingar utvisade, blifvit i afseende på ordnandet af rikets elementar-läroverk i nåder vidtagne, har Kongl. Majit?, enär de ökade stats-anslag, som för en förändrad reglering af läroverken erfordrades, likväl endast blefve nödiga i den mån som förändringen ginge i verkställighet, förklarat
Sig vid innevarande riksdag icke vilja af Rikets Ständer begära högre tillökning i det årliga anslaget för elementar-läroverken än 30,000 r:dr, att utgå såsom reservationsanslag, för att, jemte nu befintliga tillgångar och den afgift af lärjungarne, som blifvit i planen för läroverkens organisation föreslagen, användas till löner åt lärare vid de elementar-läroverk, hvilka blifva: inrattade efter de af Kongl. Majit godkända grunder, med rättighet för Kongl. Majit, dels att anvisa besparingarna på anslaget så väl till dupplikanters aflönaiide, som till oundvikliga byggnader för läroverkens behof, der andra medel icke finnas att tillgå, dels att till hvarje skolas disposition för dess materiela behof öfverlemna hälften af det öfverskott å afgiften af lärjungarne, som vid skolan uppkomme, sedan den summa utgått, hvilken ninst borde erläggas. 12 Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 124.
Enär de åtgärder, hvilka för skolväsendets ordnande komme att vidtagas, blefve af det omfång, att de icke kunde inom ecklesiastik-departementet medhinnas, utan serskildt biträde jemväl af personer, som i ämnet ega speciel kännedom och erfarenhet, har Kongl. Majit derjemte i nåder föreslagit, att Rikets Ständer måtte tillika på stat uppföra ett årligt anslag af 3,000 r:dr att i nämnda afseenden användas.
I sammanhang härmed har Utskottet till pröfning förehaft följande inom Preste-, Borgare- och Bonde-stånden väckta samt lill Utskottet remitterade motioner, nemligen: a) af Professoren Selander, med hvilken Pastor primarius doktor Pettersson, Doktor Wallin och komminister
Delin sig förenat, att de vid Clara och Maria högre lärdomsskolor i Stockholm anställde tvänne dupplikanler, hvilka i aflöning för närvarande åtnjöte allenast 225 r:dr hvardera om året, måtte, med hänsigt dels till beskaffenheten af de dem åliggande skyldigheter, som fullkomligt motsvarade konrektorers vid rikets öfriga lärdomsskolor, dels lill lärjungarnes betydliga antal och den drygare lefnadskostnaden i hufvudstaden, få sig tillagd en årlig lönetillökning af 335 r:dr -för hvardera, alt beräknas från innevarande läsårs början, hvarigenom desse dupplikanters löneförmåner komme att motsvara dem, som af öfrige konrektorer åtnjutas; b) af Prosten Schröder, som, under åberopande af den i Christinehamn befintliga, med allenast tvänne lärare försedda, pedagogies otillräcklighet för staden och kringliggande folkrika landsort samt enär fullständigare undervisningsverk ej funnes att tillgå på närmare afstånd än i Carlstad eller Örebro, föreslagit, att, till beredande af en sådan utvidgning utaf förstnämnde skola, att densamma erhölle 4 lärare och omfattade både apologist- och lärdomsskolans undervisnings-ämnen, med ämnes-läsning, öppna klasser och fri flyttning efter lärjungarnes framsteg, ett årligt löne-anslag af 1,500 r:dr måtte af Rikets Ständer beviljas, under vilkor, att
Christinehamns stad förbunde sig att tillhandahålla nödigt skolhus jemte boställe eller hushyra för skolans rektor, äfvensom att en serskild af uti staden och orten boende personer sammansatt skol-direktion blefve bildad, för att, med biträde af eforal-styrelsen, uppgöra underdånigt förslag till skolans organisation och styrelse; c) af Herr E. Wahlund, hvilken, för inrättande i Christinehamn af en skola med 4 lärare, begärt enahanda stats-anslag, 1,500 r.dr, som i Prosten Schröclers motion blifvit ifrågastäldt; d) af Anders Andersson från Wermlands län, om stats-anslag, för organiserande af en med minst fyra lärare försedd skola i Christinehamn; Stats-Utskoltets Utlät ande, N:o 124. 13 e) af Herr F. Sandler, som anfört, att, då det annu vore osäkert, huru snart och på hvad sätt Kongl. Maj:t hade för afsigt att verkställa den af Rikets Ständer vid sistlidne riksdag med värma omfattade och förordade reform af undervisnings-väsendet, motionären funnit sig böra serskildt hemställa, alt Borås stads skola, hvilken, såsom försedd med allenast två lärare, icke kunde emottaga mera än hälften af det antal lärjungar, hvilka till intagning i skolan sig anmält, måtte skyndsamligen erhålla en sådan af behofvet högeligen påkallad utvidgning, att densamma blefve försedd med 4 lärare, oberäknad! gymnastik- och sånglärare, i öfverensstämmelse med hvad det utaf Herr Statsrådet Silfverstolpe afgifna och uti ett vid Kongl. Maj.ts nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof bifogadt statsråds-protokoll öfver ecklesiastik-ärenden intagna förslag innehölle, och att följaktligen för nämnde skola måtte anvisas ett årligt statsanslag af 3,316 r:dr 32 sk., hvarifrån dock komme att afdragas den kronotionde, som af nuvarande lärare innehafves.
För den händelse emedlertid att någon partiel fördel i afseende på skolväsendet icke skulle kunna staden Borås tillgodokomma annorlunda, än i sammanhang med hvad som för hela riket blefve beviljadt, har motionären förklarat sig såsom egen motion upptaga Herr Statsrådet Silfverstolpes vid ofvannämnda protokoll bilagde förslag lill stadga angående elementar-läroverken i riket, äfvensom till stat för nämnde läroverk, med anhållan, det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet göra hemställan om en härmed öfverensstämmande skyndsam reglering af elementar-läroverken i riket; varande denna motion biträdd af Herrar Valley, Sjostedt, Eriksson och Tauson; f) af Herr C. W. Palander, sorn, med föranledande deraf, att, enligt Kongl.
Maj:ts nådiga proposition, den förestående nya regleringen af Carlskrona stads läroverk skulle ega rum i öfverensstämmelse med enahanda grunder och med samma aflöningsstat, som komme att tillämpas i de till folkmängd vida underlägsna städerna Hudiksvall, Eksjö, Westervik, Helsingborg, Ystad, Carlshamn, Halmstad, Amål, Philipstad, Haparanda och Umeå, så att det ärliga stats-anslaget för Carlskrona skola komme att utgöra allenast 3,316 ndr 32 sk., hemställt, det Rikets Ständer måtte dels hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Carlskrona stads elementar-läroverk blefve organiseradt efter enahanda grunder, som uti Kongl. Maj.ts nådiga proposition blifvit upptagna för elementar-läroverken i Norrköping, Wenersborg, Borås, Nyköping, Fahlun, Malmö, Christianstad och Piteå, dels äfven för detta ändamål anvisa uödigt statsbidrag; och har motionären till stöd för sin framställning åberopat, jemte stadens folklikhet, det serskildta förhållande, att en stor del af dervarande 14 Stats-Utskottets
Vild kinde, A':o 124. befolkning utgjordes af embetsman, hvilka nödsakades bereda sina söners framtida utkomst genom en sorgfälligare intellektuel uppfostran; g) af Herr A J.
Fahlcrantz, med hemställan, att Rikets Ständer måtte bevilja stats-anslag för aflöning af ytterligare en lärare vid Sölfvitsborgs lägre apologistskola, dervid för närvarande vore anställde allenast en rektor, en kollega och en kantor, men hvilken lärare-personal vore för undervisnings meddelande åt derstädes intagna lärjungar, nu utgörande 30, alldeles otillräcklig; h) af Herr C. M. Bjuhr, som, enär de skäl, hvilka föranledi Rikets sednast församlade Ständers underdåniga hemställan, rörande ny reglering af Frösö läroverk i Jemtlands län, egde full tillämplighet äfven på läroverken inom Wester- och Norrbottens län, föreslagit, att enahanda organisation, som i följd häraf koinme att ega rum i afseende på Frösö skola, måtte jemväl vidtagas inom h\art de ra af sistnämnde tvänne län, och stats-anslag till lika belopp för sådant ändamål beviljas; i) af Herr A. M. Stenberg, som, med afseende derå, att den anslagssumma, 30,000 r:dr, hvilken af Kongl.
Majit blifvit i nåder äskad såsom tillökning i det för elementar-läroverken förut utgående årliga anslag, syntes föga tillräckligt för den tillämnade läroverks-reformens utförande i alla delar af riket, hemställt, att Rikets Ständer, vid bedömande af frågan om förändring af läroverken inom riket och den anslagssumma, som i första hand ansetts för detta ändamål erforderlig, mätte hos Kongl. Majit förorda det öfvervägande behofvet för Norrbottens län, att företrädesvis få trivial-skolan i Piteå förändrad till ett sådant elementar-läroverk, att ynglingar derifrån kunna dimitteras till universitetet, samt att Rikets Ständer, för att bereda möjlighet för en dylik förändrings snara verkställighet, ville, oberoende af det allmänna anslag, som i den Kongl, propositionen blifvit föreslaget, till Kongl. Majlis disposition ställa ett årligt anslag lill det belopp, hvilket, enligt den vid Kongl, propositionen bifogade kostnads-beräkning, erfordras för allönande af det antal lärare, som, jemlikt samma beräkning, ansetts behölligt vid en blifvande elementar-skola i Piteå; hvarjemte motionären upplyst, att de löne-belopp, som redan utgå till lärarne vid Piteå trivialskola, utgöra tillsammans 230 tunnor korn och 569 r:dr banko; och k) af Johan Jakob Butberg från Norrbottens län, med hemställan om Rikets Ständers bifall till den i Kongl. Majits nådiga proposition föreslagna utvidgning af Piteå trivialskola till elementarskola.
Den önskan, rörande elementar-läroverkens skyndsamma reglering, hvilken blifvit i Herr Sundlers ofvanbemälde motion uttalad, har vid flera föregående Sta/8-ltskottefs Utlåtande, N:o 124.
15 riksdagar blifvit hörd och af då församlade Stander biträdd, äfvensom den är af det allmänna tänkesättet fortfarande understödd.
I första rummet förekommer, att den sednare tidens fordringar på flera och fullständigare tillfällen till inhemtande af de kunskaper, hvilka, mindre beroende af egentligen klassisk undervisning, anses grundlägga allmän medborgerlig bildning, icke kunnat under hittills varande förhållanden i behörig mån efterkommas vid de sparsamt utrustade och till följe deraf stundom mindre anlitade, stundom åter öfverfylla, s. k. Apologist-skolorna.
Den aflöning, sorn varit bestådd elementarläroverkets tjenstemän, har, med undantag för lektors-beställningarna öf\erhufvud samt för en och annan rektors-plats, varit ytterst knapp och otillräcklig, samt derigenom mindre egnad att qvarhålla läraren med arbetslust och intresse vid sitt hedrande och vigtiga kall, än att egga honom till en orolig längtan efter annan och bättre utkomst.
Det sätt, hvarpå bristen blifvit fylld, den förhöjda tjenstårsberäkningen inom kyrkan, hvarmedelst lagen förklarat, att sysselsättningen med ungdomens undervisning i de första grunderna af vissa språk och vetenskaper är en dubbelt så god, eller åtminstone hälften bättre beredelse till ett pastors-embetes bestridande, än sjelfva den presterliga tjenstgöringen i församlingen, har genom sjelfva sin beskaffenhet icke kunnat verka fördelaktigt hvarken på den ena eller den andra arten af tjenstebefattning.
Serskildt, och i sammanhang med den sednare tidens ökade anspråk på presterlig bildning, skall af detta missförhållande den för församlingen högst menliga verkan icke kunna i längden uteblifva, att bättre begåfvade ynglingar afskräckas från ingåendet i församlingens tjenst, der en tarflig bergning vid någon svagare lägenhet väntar endast den sena ålderdom, som redan begynt förlora förmågan till embetets bestridande.
På grund af alla dessa förenade skäl och omständigheter, har Utskottet föreställt sig, att, äfven vid nuvarande ringa tillgångar, statens medel icke lätteligen skulle kunna till vinnandet på en gång af flera vigtiga ändamål användas, än om de afsåges till ett slutligt ordnande af eiementar-läroverken i riket.
Utskottet har företagit hela denna angelägna fråga till fullständig utredning och dervid funnit, att en mindre summa, än hela det för regleringen erforderliga belopp, icke kan med framgång annorlunda än förberedningsvis användas, och således icke uppfylla något af de flera afsedda ändamålen.
Skall en skälig lönförhöjning beviljas, så bör dervid den redan länge följda grundsatsen iakttagas, att alla innehafvare af lika tjenstegrad blifva lika behandlade.
Skall slutligen den förhöjda tjenstårsberäkningens upphörande på en gång för det tjenstgörande 16 Stats—Utskottets Utlåtande, N:o 124. presterskapet medföra den åsyftade rättvisan och fördelen, samt för skollärarne innefatta den minsta möjliga förlust, så bör detta upphörande någorlunda liktidigt ega rum öfver hela riket.
Enligt det den Kongl, propositionen medföljande Statsråds-protokoll öfver ecklesiastik-ärcnden skulle till de uppgjorda och af Kongl. Maj:t till hufvudgranderna godkända nya staternas realiserande, utom redan befintliga tillgångar, erfordras cn summa af 124,736 r.dr 43 sk.; till hvilket behofs fyllande i första rummet blifvit afsedd en tillgång, sorn skulle uppkomma derigenom, att hvarje lärjunge vid elementar-läroverket ålägges för hvarje läs-termin en afgift af 10 r:dr banko, hvilken likväl för veterligen medellösa skulle kunna af lokalstyrelsen helt och hållet eftergifvas eller till hälften nedsättas, dock så, att en sådan nedsättning eller eftergift vid hvarje läroverk icke skulle kunna flera beviljas, än att åtminstone hälften blefve erlagd af den summa, som skulle utgå, om alla iärjungarne vid detsamma betalade full afgift; och har bemälde skolafgift under denna förutsättning blifvit bestämd till 60,000 r:dr.
Härvid förekommer, att, ehuru man icke kan förneka billigheten eller nyttan deraf, att föräldrar efter råd och lägenhet bidraga till skolverkets ändamål när deras barn der njuta undervisning, likväl med vårt fädernesland mer än med något annat Europeiskt land inträffar det serdeles hedrande och lyckliga förhållande, att i ingen tid, och minst i den närvarande, vägen varit för den fattigaste arbetares son tillstängd till rikets högsta äreställen och värdigheter, hvilket förhållande, så framt det föreslagna stadgandet blefve för framtiden antaget, vore i så måtto förändring underkasfadt, som , derest en fattig yngling anmäldes till intagande vid ett läroverk, der skol-afgifterna redan vore nedsatta till det föreslagna minimibeloppet, en sådan yngling, ehuru hoppgifvande han än måtte befinnas, skulle förvägras inträde till följd af sin fattigdom.
På grund häraf får Utskottet vördsamt föreslå, att Rikets Ständer för sin del besluta: 1:o att, emot upphörande af alla sådana till skollärarne ingående afgifter, hvilka Kongl. Maj.t pröfvar kunna af läroverket undvaras, hvarje lärjunge må åläggas för hvarje läsetermin en afgift af högst 10 r:dr banko, hvilken dock efter omständigheterna må kunna af vederbörande till större eller mindre del, eller ock alldeles, eftergifvas; samt 2:o att, derest sammanräknade beloppet af de afgifter, som i så måtto till ett läroverk ingått, skulle vid läseterminens utgång finnas hafva öfverstigit en summa, beräknad efter o r:dr banko Stats-Utskottels Utlåtande, N:n 124.
17 för hvarje lärjunge, sorn under terminen undervisning derstädes åtnjutit, öfverskottet må tillkomma det läroverk, der uppbörden skett, och till dess materiela behof användas.
Med ledning af de ifrån vederbörande styrelser och domkapitel inkomna uppgifter, samt med iakttagande af alla de nedsättningar och besparingar, som
Utskottet trott utan obillighet och utan skada för saken ifrågakomma, har Utskottet uppgjort ett förslag till öfvergångsstat för elementar-läroverken i riket, dock med uteslutande af de lägre skolor eller pedagogier, med hvilka någon förändring, vare sig till utvidgning eller indragning, icke blifvit för närvarande föreslagen.
Enligt denna öfvergångsstat skulle behofvet, lindrigast beräknadt, utöfver redan befintliga tillgångar, ensamt för nuvarande tjensteinnehafvare utgöra ett belopp äf 103,146 r:dr 11 sk. 5 r:st.
Den genom blifvande skolafgiften beräknade tillgången, lill bestämmande af hvars belopp ingen ledning är af erfarenheten att hemta, torde böra upptagas betydligt lägre, än som under en helt annan förutsättning skett vid den underdåniga föredragningen.
Utskottet har, efter noggrant öfvervägande af förhållandena, trott sig bora vördsamt föreslå: a) att det å riksstatens åttonde hufvudtitel uppförda anslaget till elementar-läroverken ökas med 90,000 r:dr; b) att elementar-läroverkets å stat uppförda tillgångar, tillsammantagne med den statsinkomst, som genom ofvanförmälda skolafgifter bildas, användes till elementar-läroverkets slutliga reglering på följande grunder och vilkor, nemligen: 1:o
Skol-afgifternas erläggande begynner med första läseterminen år 1849. 2:o