Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Härvid få Revisorerne endast erinra, att 1857 års räkenskap ej upplyser, hvarest behållningen vid årets slut, uppgående till Riksdaler 345: 18. 3, finnes förvarad. 8 4.
Vid redogörelsen för Carlshamns skola saknas den vanliga förteckningen öfver skolans inventarier.
Civil-statens Peiisioiis-iiirättuiiig.
Räkenskapen, som i sin helhet granskas af Civil-statens dertill utsedde Revisorar, har derjemte utan anmärkning undergått revision i Kongl.
Kammar-rätten med afseende å redogörelsen för allmänna enke- och pupill-fonden, uti hvilken fond jemväl ingår statsanslaget för pensionering af civile embets- och tjenstemäns enkor och omyndiga barn.
Litt. O.)
Någon erinran från Kevisorernes sida har vid denna räkenskap icke förekommit. 102 Arin ceus Pensions-kassa.
Kassans räkenskaper, hvilka undergå granskning af delegarnes egne Revisorer, utvisa följande förhållande mellan inkomster och utgifter:
Ersättning för andel i Wadstena Krigsmans hus-kassas inkomster för året
Dito dito för åren 1852, 1853 och 1854 ....
Ersättning för mistad inkomst af besparingar Kreditiv för pensioneringens upprätthållande
Delegares afgifter m. m Besparda pensioner Dagaböter Balans till år 1858:
Aflöning, provisioner och diskretioner Kostnad för Arméens Fullmäktiges samman man träde Diverse utgifter Afkortningar < Öfverskotts-medel, tillkommande Riksgäldskontoret, 67,473: 39. 7. 15,166: 10. 11. 31,400: 57,000: 125,234: 27. 7. 47,064: — 8. 12,744: 2: 28. — 314,412: 37. 4. 11,173: 42. 8. 4.751: 29. — 6,943: 22. 8. 695: 17. 10 2,941: 42. 4.
Transport: 2,583,015: 25. 3. 356,085: 10. 9. 145,317: 39. 3.
Summa 3,084,418: 27. 3. 99,652: 8. 4. 340,918^47. 10. 440,571: 8. 2. — 1Ö3 — Transport: 440,571: 8. 2.
Sulans till år 1858:
Kontant behållning 6,651: 23. 7. Utlånta medel, jemte räntor, 2,536,332: 9.
— Fastighets-värde 30,000: — — Fordringar 70,863: 35. 6. 2,643,847: 19. 1.
Summa 3,084,418: 27.
Pensionärernes antal vid den 26 Mars 1857 verkställd pensions-regleringutgjorde: u allmänna pensions-staten:
Pensionsbelopp. 1 l:a klassen, 2-dra afdelningen, 4. 6,400: » 2:a dito 21. 17,000: » 3:e dito 31. 18,600: » 4;e dito 89. 44.500: » 5;e dito 347. 139,175: » 6:e dito 1. 350: . )) 7:e dito 25. 7,500: )) 8:e dito 16. 4,350: » 9:e dito 3. 450: » 10:e dito 407. 48,906: 32. » 1 l:e dito 59. 4,720: » I2:e dito 38.
1,900: — å ilen för Gottlands Landtbeväring fastställda särskilda pensions-stat: i l:a klassen 1,050: — — » 2:a dito 1,750: — — » 3:e dito 125: — — » 5:e dito 250: - — » 6:e dito 80: — — » 7:e dito 66: 32. — Summa 1,059. 297.173; 16. — § 1.
Den särs' ilda redogörelsen för det under Direktionens öfver Arméens Pensionskassa förvaltning ställda stats-anslaget för pensionering af militära embets- och tjenste mäns jemte under-officerares enkor och barn är utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten.
Deraf inhemtas: 1) ebet.
Tillgångar 8,061: 22. 6.
Transport: 8,061: 22, 6.
104 Transport: 8,061: 22. 6.
Stats-anslag 25,000: — — Summa 33,061: 22. 6.
Pensioner Gratifikationer •_ Ersättning till Civil-statens pensions-inrättning Annons-kostnad ■■•••• 22,442: 45. 4. 2,056: 32, — 253: 16. — 56: 21. - 24,809; 18. 4.
JBcdans till år 1S58:
Kontant behållning 8,252: 4. 2 Summa 33,061: 22. 6 Till följd af Direktionen utaf Arméens senast församlade Fullmäktige meddelad föreskrift, har följande utredning blifvit till Eevisorerne öfverlemnad: (Bil.
Litt. P.) Revisorer ne hafva i afseende å räkenskaperna icke haft anledning till någon erinran.
AiiiiralUcts-krigsinans-kassaii.
I)e af
Direktionen för denna kassa aflemnade utdrag af räkenskaperna tor revisionsåret, särskildt för pensions- och särskildt för gratial-tonden, hafva blifvit Revisorerne tillställde; och inhemtas deraf följande förhållande med inkomster och utgifter:
Pensions-fanden.
Intressemedel Anslag af Lots-verket Transport: 33,310: 46. 6. 32.310: 46. 6. 1,000:
P. till 1859 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 104.
Fortsatt utredning för åi* 1857 öfver de bidrag, stats-verket Iemnat till Kongl. Arméens Pensions kassa och de af Kassan bestridda utgifter till pensioner m. m. samt öfver Kassans vid årets slut egande förmögenhet.
För åren L758 med 1856, enligt Årméens Herrar Fullmäktiges protokoll den 27 Februari 1857 och utredningen den 18 Augusti 1858, Fortsättning för år 1857:
Stats-anslag och kreditiv för år 1857
Dito för bristerna i 1852 - 1856 arens inkomster Ränta å 5 procent å det från Wadstena krigsmans hus-kassa aflemnade kapital Kassans utgifter:
Pensioner, efter afdrag af besparda 12,744: 28.
— Förvaltnings-kostna der, afskrifningar, intresse-utgifter m.
Summa Banko
Utbetalnings-summan utgöres af:
Pensioner och begrafnings-hjelp Ackords-ersättning, enligt Kongl, brefvet den 21 April 1774, Förvaltnings-kostnad m. m 3/5:delar af Wadstena krigsm an sims -ka s sa s äldre inkomster. 3,577.182 67,473 39 6.843 ' 28 3,651,699 ! 20 ' 2 ; !
Vakans- och liggetidsbesparingar. 821,412 | 9 J 12,680 834,092 9 I Begra filin gslij tipsbespariugar. 533.318 7 ; 3 18,720 i i Kreditiv till fyllande af bristen i Kassans inkomster. 167,611 44 4 54,058 5 8 60,031 I 44 * 552,038 281,701 46 Summ» statsbidrag. 5,099,724 12 11 Utbetalningar af pensioner , begrafningshjelp, förval tnings-kostnader, m. m. i ] 10,897,140 | 8 4 152,931 45 | 3 60,031 44 i — 6,843 28 4 5,319,531 | 34 6 R:dr 301,043 | 9 24,189 45 11,222,373 9,697,967 342,117 15 37 38 1,182,287 35 11.222,373 15 2 Kongl. Arméens Pensions-kassas förmögenhet vid 1857 års slut utgjorde, efter afdrag af dess skuld, 145,317: 39. 3, ett belopp af 2,498,529: 27. 10, deruti det från W adstena krigsmanshus-kassa aflemnade orubbade kapital, 136,871: 39. 3., är inbegripet; och som Arméen, för bestridande af utgifterna, 11,222,373: 15. 2, tillskjutit utaf egna atgifter 5.902,841.28.8. utöfver erhållna statsbidragen, 5,319,531: 34. 6., kan stats-verket al nämnde förmögenhet ej anses ega större belopp än berörde kapital, 136,871: 39.
3. banko, och delegarne i Kassan återstoden, 2,361,657: 36. 7.
Stockholm af Kongl Arméens Pensions-kassas Revisions- och Bokhållare-kontor den 14 September 1859. L. blick. — 105 — Transport: 33,310: 46. 6.
Förverkade båtsmans-löner 1,489: 47. 10.
Böter at’ båtsmans-, rust- ocb rotehållare 188: — — Af- och tillträdes-afgifter 9,633: 16.
— Inskrifnings-penningar 200: — — Årliga afgifter 1,337: 12. 5.
Centonal-medel 6,002: 31. 2.
Pensions-afgifter 13,211: 35.
— Avancements-penningar 563: 16.
— Nådår eller begrafningshjelp 740: 23. 7. Extra inkomst 240: — — Löne-besparingar : 26: 8. — Summa 66,943: 44. 6.
Pensioner till Flottans embets- och tjenstemän samt vakt betjente 51,580: 46.
— Dito till Flottans gemenskap 14,065- 4.
— Löner till kassans embets- och tjenstemän saint betjente 3,687: — — Arfvoden till embets- och tjenstemän 933: 16.
— Bevillningsafdrag å räntor 157: 32. 7. Summa 70.424: 2. 7.
Gratial-f onden:
Intresse-medel 27,516: :— —- Anslag af stats-verket för förlorade arm- och last-penningar i Pommern 3,000: — — Passagerare-afgift 1,970: — — Extra inkomster 24: — — Saköres-medel 920: 41. 10.
Tomtören .,... 40: 16.
— Gratial-afgifter 7,928: 17. 7. Vakans- och liggetids-bespariug ; 1,680: — — En-per-mille-afgift 7,710: — 7.
Summa 50,795: 28.
Gratialer till enkor och barn 29,623: 30. 6.
Nådegåfvor 318: 10. — Gratifikationer 2,000: — — Inqvarterings-penningar 122; 32.
— Arfvoden 350: — — Extra utgifter 963: 30. 6.
Bevilinings-afdrag af räntor 171: 3. II. 14 Summa 33,549: 22. 11.
, Vidkommande den omständighet, att, enligt hvad ofvanstående utdrag ur räkenskaperna utvisa, pensions-fondens inkomster understigit utgifterna med 3,480 R:dr 6 sk. 1 r:st., saint att gratial-fonden lemnat ett öfverskott af icke mindre än 17,246 R:dr 5 sk. 1 rist, fä Revisorerne hänvisa till sednast församlade Revisorers af likartad anledning afgifne yttrande, såsom fullt upplysande orsaken till detta jemväl under revisionsåret inträffade förhållande.
Styrelsen tor a lim ii mia vftg- och vatten-bygg nader.
i Räkenskapen är utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten oell har ej heller föranledt till någon erinran från Kevisorernes sida.
Den utvisar följande förhål- lande med inkomster och utgifter:
Balans från år 1856: in:t- 19.
6 Uppbörd:
Till aflöning och arfvoden 12,900: — — ' » rese- och undersöknings- kostnader samt expenser 12,000: — — Diverse inkomster 24,900: 30: 24,930:
Skulder 251: 19. 3.
Summa 49,284: 31. 9.
Rese- och undersöknings-kostnader Expenser 13,772: 10. 8. 13,453: 27. 1. 894: 19. — Transport: 28,120: 8. 9. 1,517: 32. 8. 107 Transport: 28,120: 8. 9. 1,517: 32. 8.
Gråda kanal 51: 16. — Nockeby brobyggnad 361: 1. 8. 28,532: 26. 5.
Kontant behållning 5,475: 21. 8.
Inventarier och materialier 5,708: 29. — Förskotter 8,050: 18. — 19,234: 20. 8.
Summa 49,284: 31. 9. § 1.
Enligt Styrelsens underdåniga berättelse, befanns rid revisions-årets slut den kontanta behållningen sålunda fördelad: F. d. Vatten-kommunikations-fonden B:ko 253: 44. 6.
Anslaget till aflöning för Styrelsens ernbets- och tjenstemän » 1,379: 8. —- Dito till Albrechtsunds kanal » 38: 33. 5.
Dito till Nockeby brobyggnad » 3,938: 13. 2. tillsammans B:ko 5,610; 3. 1. hvarifrån dock bör afgå dst belopp, som i anslaget till resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten blifvit anordnadt utöfver årets tillgångar, eller... 134: 29. 6. då återstående kontanta behållningen utgör 5,475: 21. 7, hvilken summa äfven finnes upptagen i ofvanstående tabell.
Det belopp, som, under titel oredovisade anslag, finnes utbalanseradt i Styrelsens hufvudbok och derutur infördt i förestående tabell, utgjordes af förskott för allmänna arbeten: 1. 10. — 2.
Till Konungens Befallningshafvande i länen B:ko 7,377 » sjön Tåkerns sänkning » 340 » undersökningar » 333 Summa B:ko 8,050 16. 18. § 2.
Af en vid den underdåniga berättelsen fogad förteckning å sådane arbeten, till hvilka Kongl. Maj:t under år 1857 beviljat stats-bidrag, inhemtas följande:
Riks-statens sjette hufvudtitel: Ansia»-.
— För borttagande af kajdammen vid Grådafallet i Dalelfven 2,333: 16.
— Från handels- och sjöfarts-fonden:
För fördjupning af segelleden till Gefle (förut understödd med anslag) 7 40,000; — För hamn-arbetet vid Malmö 100,000:
— För en kanal genom Ullereds sund i Wenern — —- 66,666: 32.
Till ett mudderverk för Uddevalla hamn 4,700: - —i — 108 — Så vidt af de särskilda räkenskaperna kunnat inhemtas, hafva af ofvannämnda stats-bidrag under revisions-året utgått endast de lån, sorn beviljats till fördjupning af segelleden vid Gefle och för hamn-arbetet vid Malmö med tillsammans 140,000 Ridr.
Statens Jeriiväfts-toyggiiader.
De 2:ne hufvudböckerna för dessa byggnader, deraf den ena redogör för vestra och den andra för södra stambanan, hafva för revisions-året undergått granskning i Kongl.
Kammar-rätten med anmärkningar.
Chefens för Statens jernvägs-bygguader till Kongl.
Majit afgifna underdåniga berättelse om arbetenas fortgång å jernvägarne under året 1857 har, i likhet med hvad föregående år egt rum, blifvit till Revisorerne öfverlenmad och är af följande innehåll: « Vestra stambanan.
Enligt den af Eders Kongl.
Majit för året nådigst fastställda arbetsplan, skulle arbetena å denna stambana hufvudsakligen omfatta dels fullbordande af sträckan mellan Jonsered och Wårgårda, det förra stället beläget 1} och det sednare 6} mil från Göteborg, dels fortsättning af terrassering och ballastning å linien mellan Wårgårda och Snipebro, pä gränsen mellan Skaraborgs och Elfsborgs län, hvarjemte terrasserings-arbetena å hela linien genom förstnämnde län, från Snipebro till Göta kanal, skulle påbörjas å de angelägnaste eller mest arbetsdryga punkterna.
Hela jernvägs-linien mellan Göteborg och Göta kanal utgör en längd af 171 mil och då vid 1856 års utgång trafiken mellan Göteborg och Jonsered, 1J mil, var öppnad, voro arbetena å denna stambana under året utsträckta på en längd af i det närmaste 16 mil.
Jernvägs-linien mellan Jonsered och Wårgårda följer ända till Lagmansholm, 5J mil från Göteborg, Siifveåns dalgång samt stränderna af sjöarna Aspen och Säfvelången, genom hvilka nämnde å har sitt lopp.
De betydliga svårigheter, som varit att öfvervinna vid jernbanans framdragande utmed och öfver dessa vattendrag, och hvarför jag förut i underdånighet redogjort, voro redan i Oktober månad lyckligen besegrade och de elfva broar, som leda banan öfver den slingrande Säfveån, fullbordade.
De svåraste arbeten, som förekommit, voro fyllningarna öfver sjön Aspens vikar och broarbetena vid Jonsered.
För att framdraga jernvägen utmed södra stranden af nämnde sjö var det nödvändigt, att öfvergå 5 vikar och genomspränga mellanliggande bergsuddar.
Den fasta grunden i dessa vikar låg på ett betydligt djup under vattenytan och genom fyllningar med sten och tyngre jord blefvo de ofvanpå liggande lösa jordlagren så småningom undantryckte, så att bankarna utefter hela längden kommo att hvila på fast botten.
Det är emellertid dessa periodvis inträffade sjunkningar, som gifvit i trakten boende personer och andre anledning till den förmodan, att dessa bankfyllningar aldrig skulle lyckas.
I det trånga passet vid Jonsered öfvergår jernvägen på en längd af endast 1,000 alnar icke mindre än fem gånger ett och samma vattendrag, — 109 — nemligen Säfveån, sorn här bildar flera böjningar och vattenfall.
Icke utan de noggrannaste undersökningar och beräkningar har denna terräng framför hvarje annan i den omgifvande trakten blifvit föredragen, och, oaktadt de stora kostnader och svårigheter, som här hopat sig, har resultatet likväl vunnits inom beräknad tid och till ett pris, som vida understiger öfriga ifrågakommande alternativers.
Fyra af ofvannämnde broar äro sammannitade af valsad jernplåt med spännvidder af 30, 40, ända till 70 fot.
Af de öfriga äro 4 af sten och frenne af trä.
Alla stenbroar äro byggda för dubbel bana, men för de af jern eller trä äro endast murningsarbetena för landfästen och pirer anlaggde för dubbel och öfverbyggnaden för enkel bana.
Af terrasserings-arbetena å denna bansträcka, hvilka redan under föregående år blifvit till största delen fullbordade, var en större genomgräfning af den så kallade Krösekullen mellan sjöarna Säfvelången och Flodasjön det mest arbetsdryga.
Endast från denna gräfning hafva nära 13,000 kubikfamnar högst svårarbetad jord blifvit bortförde.
Ballastningen eller grusfyllningen å banan verkställdes till största delen med tvenne lokomotiver, som under vintern blifvit transporterade uppåt linien, det ena på 21 och det andra på 31 mils afstånd från Göteborg.
I sammanhang med grusfyllningen skedde nedläggningen af sliper och räler på den 5 mil långa sträckan mellan Jonsered och Valgårda.
Rälerna transporterades på den redan året förut fullbordade jernvägen från Göteborg till Jonsered, och derefter, af forbönder, till de öfriga delarne af linien.
Trenne nya jernvägs-stationer anlades ofvanför Jonsered, nemligen vid Floda, Alingsås och Vårgårda, hvilka, vid jernvägens öppnande för trafik, voro till hufvudsaklig del färdige, hvarjemte åtskilliga planerings-arbeten för en blifvande station vid Lagmansholm påbörjades.
I Göteborg pågingo under hela året bangårds-arbetena.
Stationshuset med dertill hörande stora banhall uppfördes från grunden, taken skifferbekläddes och inredningen påbörjades. Trenne lokomotiv-stallar, utgörande delar af en större sådan byggnad, fullbordades och en del verkstäder och förråder uppmurades och takbekläddes.
En godsbod för afgående gods upptimrades och inreddes.
Planeringen af bangårdens område verkställdes till stor del och täckta diken eller trummor nedlades under hela planet.
Under banhällen nedlades fyra stycken mindre vändskifvor för vagnars öfverflyttande från det ena till det andra af de spår, som under denna byggnad äro utlaggde.
En större vändskifva för vändning af lokomotiver, med tillhörande vidkopplad tender eller kolvagn, nedlades utanför banhällen.
Vid Vårgårda och Jonsereds stationer, utgörande punkter af jernvägslinien, dit särskilda bantåg skulle komma att afgå, nedlades äfvenledes dylika större vändskifvor.
För den blifvande trafikens bedrifvande inköptes i England 3 nya lokomotiver och 10 stycken 3:dje klassens passagerare-vagnar samt, från Hamburg, 30 stycken öppna godsvagnar.
Sammansättningen af dessa i skiljda stycken anlända pjeser verkställdes i de provisionella verkstäderna vid Göteborgs bangård.
Hela antalet lokomotiver och vagnar utgjorde vid 1857 års utgång: 5 stycken lokomotiver, af hvilka tvenne likväl voro gamla och egentligen endast till ballastning begagnades, 1 salonvagn, 7 stycken Esta klassens passagerare-vagnar, 12 stycken 2;dra klassens, 10 stycken 3:dje klassens, 16 stycken täckta och 38 stycken öppna godsvagnar samt 6 stycken virkesvagnar.
Slutligen uppsattes elektrisk telegraf på hela den färdiga banan med så kallad tal-apparat vid hvarje station.
Den 19 November kunde hela sträckan mellan Göteborg och Vårgårda befaras med lokomotiv och den 1 December öppnades den färdiga bansträckan för allmän trafik.
A linien mellan Vårgårda och Snipebro afslutades, i öfverensstämmelse med arbetsplanen, terrassering, brobyggnader och ballastning.
Bland förstnämnde arbeten må särskildt nämnas den stora, öfver dalgången vid Fåglavik 8 mil från Göteborg anlaggda _ 110 — banken, innehållande iner än 24,000 kubik-famnar jord och med ända till 40 fots höjd.
De vattendrag, som jernvägen å denna sträcka måste öfvergå, äro Nassa- och Lidaåarne, af hvilka den förra passeras vid Herrljunga, i trakten af Fåglavik, och den sednare vid Snipebro.
Broarna öfver dessa vatten äro båda uppförde af sten.
Ballastningen verkställdes till största delen under vintermånaderna med dragare.
Sedan jernvägen vid Snipebro öfvergått gränsen mellan Skaraborgs och Elfsborgs län, inträder densamma å den bördiga Falbyggden och går öfver denna slätt förbi Sörby och Marka kyrkor till Falköping.
Mellan denna stad och Sköfde är terrängen i allmänhet mera kuperad och såväl vid Thornbjörntorps kyrka vid Skultorp, der Billingen framskjuter med sin ostligaste spets, som nära ån Ösan, förekomma de betydligaste jordarbetena å linien mellan Snipebro och Göta kanal.
En större brobyggnad öfver Homborgaån är uppförd i trakten af Hvaltorps kyrka.
Vid Sköfde inträder det ovanliga förhållande, att vägen i nästan alldeles rak linie framgår till Töreboda vid Göta kanal på en längd af mer än 34 mil, dervid passerande ån Ösan, tre fjerdedels mil norr om Sköfde, och Tida-ån vid Wads kyrka.
Terrängen mellan Sköfde och Göta kanal är, i tekniskt afseende, för en jernvägs-anläggning den fördelaktigaste och jemförelsevis lättaste på hela sträckan mellan Stockholm och Göteborg.
Gynnade af en ovanligt god väderlek, en jemn terräng, en i allmänhet lättarbetad jordmån och med god tillgång på arbetsfolk, fortgingo terrasserings-arbetena inom Skaraborgs län ganska hastigt och redan vid Augusti månads ingång voro de hufvudsakligaste arbeten utiörde, hvilka för året beräknats.
Då genom dessa lyckliga omständigheter det blef en möjlighet att beräkna banans fullbordan till Göta kanal ett år tidigare, än i general-planen är föreslaget, ansåg jag mig böra hos Eders Kongl. Majit framställa förslag att, med användande af förskott å de jernvägs-medel, som Rikets Ständer anslagit för 1858, få utföra en del af de arbeten, som under sistnämnde är borde förekomma och, sedan Eders Kongl.
Majit härtill lemnat nådigt bifall, fortsattes arbetet under höstmånaderna, så att vid årets slut icke mindre än 6-V mil voro färdigterrasserade mellan Snipebro och Göta kanal, hvarigenom banans fullbordan och trafikens öppnande till denna vigtiga kommunikationsled redan under år 1859, i stället för 1860, kunde anses vara till försäkrad, Utan större kostnader för stats-verket hade således, genom begagnande af för handen varande omständigheter, det önskvärda mål ernåtts, att landet ett helt år tidigare kunde komma i åtnjutande af de fördelar, en förut saknad snabb och billig kommunikation erbjuder.
Fördelarne voro här så mycket större, som det gällde att sätta, jernvägen i direkt förbindelse med mellersta Sveriges vigtigaste vattenkommunikation Göta kanal.
De under året fullbordade eller fortsatte jernvägs-arbetena äro hufvudsakligen följande; 204, 157 kubik-famnar jordarbete, 2,759 dito bergsprängning, genom hvilka arbeten bildats: 3,275 fot banlängd genom bergsprängning, 17,500 fot dito genom gräfning till ett djup af 8 fot och deröfver 30,667 dito dito genom bankfyllning till en höjd af 8 fot och deröfver, 6 mil 14,148 fot banlängd genom gräfning eller fyllning åjemnare terräng, eller tillsammans 7 mil 29,590 fot färdigter rasserad bana, 3 kulvertar eller vattenledningar under banan, o dubbla trummor, 93 enkla dito, 5 hvälfda broar af sten, 4 dito af jern på stenpelare, 2 dito af trä på stenpelare, 16,618 fot omläggning af landsvägar, 5 viadukter, för banans ledande öfver eller under landsvägar, 12 större vägöfvergångar i banans plan, 67 mindre dito dito, 6 mil 3,914 fot ballastning eller li a 2 fot djup grusfyllning, 5 mil 1,500 fot, hvarå sliper och räler blifvit nedlaggda, 7 vändskifvor nedlaggde, 11 mil 31,000 fot stängsel uppsatt på båda sidor om banan, 57 banvaktare-stugor och postkurar uppförde, 6] mil elektrisk telegraf anlaggd, 3 stycken lokomotiver inköpte och uppsatte, 10 stycken 3:dje klassens passagerare-vagnar dito, 30 stycken öppna gods-vagnar inköpte och uppsatte.
Af denna utförliga specifikation öfver de särskilda arbetena, sorn under året blifvit utförda, inhemtas, att i den särdeles kuperade terrängen å jernvägens vestligaste del har banan blifvit utgräfd på en längd af 17,500 fot, der djupet öfverallt varit mer än 8 fot, och att bankar blifvit upplaggda på 30,667 fot i längd, der höjden på intet ställe understigit 8 fot. 3:ne kulvertar eller vattenledningar under banan äro uppförda af från 10 till 16 fots bredd med hvalf af granit, och stenbroarne äro byggda med 3 till 5 hvalf hvardera.
Träbroarna hafva visat sig mindre lämpliga, och efter slutet af 1857 hafva alla brobyggnader blifvit uppförda antingen af sten eller af jern.
Expropriationerna af jord hafva i allmänhet försiggått under temligen billiga vilkor, ehuru de 50 procents förhöjning af det fullt uppskattade värdet, som i lagen bestämmes, alltid och till en icke obetydlig del höjer detta konto af omkostnaderna för Statens jer n vägs-an läggningar.
Baron Trolle på Trollenäs i Skåne, sorn på en längre sträcka 112 lemnat sin ganska dyrbara jord utan ersättning, är, bland enskilda personer, den ende, som för jernvägs-anläggningarna gjort någon uppoffring i sådant afseende.
De i efterstående redogörelse för inköp af jord upptagne 67,840 R:dr Banko motsvara icke den verkliga utgiften; ty denna blir icke synlig förrän efter arbetenas fullbordan och slutliqvidernas uppgörande med jordegarne i allmänhet.
I slutet af Maj och början af Juni månader inryckte på arbetslinien inom Elfsborgs län i olika afdelningar 750 man arbetskommendering ur Kongl. Westgöta-Dals regemente och qvarblef till slutet af September.
Med tillgång på tillräckligt antal private arbetare, synes det som kommenderingar ur Arméen skulle vara öfverflödiga; men dels finnas arbeten vid jernvägsbyggnadema, som förefalla den private arbetaren särdeles svåra, dels äro dessa arbeten belägna å trakter, der dessa fria arbetare icke trifvas, och då måste soldaten således anlitas.
I vissa delar af landet, såsom Södermanland och grannskapet af hufvudstaden, är i allmänhet brist på arbetare, och äfven der måste soldaten påräknas.
Det öfverensstämmer dessutom med Rikets Ständers uttryckta önskan, att
Arméen måtte användas vid dessa stora fosterländska företag.
Den privata arbetsstyrkan uppgick under sommarmånaderna i medeltal till den betydliga summan af 7,000 man.
Det torde här vara på sin plats att vidröra åtskilliga förhållanden, som angå den privata arbetspersonalen.
Då man i allmänhet ansett, att jernvägsbyggnaderna skulle utöfva ett menligt inflytande på landets industri och åkerbruk genom att afleda stora arbetskrafter från dessa näringsgrenar, och antagit, att de 5,000 private arbetare, som för jernvägsbyggnadernas utförande inom hela landet ansetts behöflige, redan vore ett för stort antal, så är det af vigt för frågans rätta bedömande att taga i betraktande, att af de 7,000 arbetare, som användts vid vestra stambanan under sommarmånaderna 1857, då arbetsstyrkan var störst, voro 54 procent bosatte inom ett afstånd af 2 mil från arbetslinien, 32 procent utom detta område, men inom Westergötland, samt endast 14 procent i närgränsande landskap.