Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dör Riksdags-fullmägtig, medan han denna befattning innehafver, eller upphörden, på grund af §. 7, eller afgår iian, med stöd af §. 8., välje Landskaps-tinget en Extra Riksdags-fullmäglig, som för den återstående tiden innehafver den förres befattning med samma skyldigheter och rättigheter, som hvarje annan ledamot af Riks-församlingens Öfre Kammare. Mom. 1.
Vid dylika förhållanden med de här ofvannämnda anslälles nytt Riksdagsmannaval i det val-district, hvars Riksdagsman algått.
Dock kan, efter fyra månader, sedan Riksdagen börjat, Nedre Kammaren förklara nytt val obehöfligt. §.
44- Riks-församlingens Gemensamma Kammare består af samtlige håde Riksdags-fullmägtige och Riksdagsmän, förenade på ett ram till gemensamma öfverläggningar, omröstningar och beslut. §. 45.
Så väl Riksdags-fullmägtige, som Riksdagsmän, äro Svenska folkets representanter, och utöfningen af deras kall är icke hunden af andra föreskrifter, än Rikets Grundlagar. §. 46- Riksdags-fullmägtige och Riksdagsmän åtnjute af Statsmedel resekostnads-ersättning till Riksdags-orten, äfvensom arfvode under Riksdagstiden, enligt de grunder, som på redan upplöst Riksdag blifvit af Riks-försa ml i 11 gen fastställda. Mom. 2.
Underlåter landskap, eller val-district att ställa Riksdagsfullmägtig eller Riksdagsman, vare förfallet till det vite, motsvarande Kammare pröfvar skäligt utsätta.
Försummar, utan laga förfall, den valde att sig tili Riksdagen inställa, vare sitt arfvode förlustig för den tid, han uteblifvit, och bote en lika summa.
Här stadgade vitén och böter användas på sätt, hvarje Riks-församlings gemensamma Kammare besluter. §. 47- Riksdags-fullmägtige och Riksdagsmän öfverlemne, dagen efter Riksdagens höljan, sina fuilmagter till granskning af den ledamot i Högsta Domstolen, som äldst i tjensten är, och ej af laga förfall hindrad, samt al Fullmäglige i Banken och Riksgälds-Contoiret.
Sådan granskning, hvars föremål är att undersöka, huruvida fullmagterne blifvit utfärdade i Grundlagsenlig form, skall inom fyra helgfria dagar efter Riksdagens början vara fulländad; hvarje Kammare dess pröfningsrätt förbehållen, såväl i afseende på sådane medlemmar, hvilkas fuilmagter ej blifvit godkände, som dem, emot hvilka anmärkning göres, på grund af§§. 5 och 6; i hvilket senare tull frågan, oin den är klar och tydlig, af Kammaren afgöres; men då Bil. till Constitutions-Utsbottets Memorial, N:o 58. nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvises; och bibehålie emedlertid den, under ytterligare pröfning ställde, sin rätt såsom ledamot af Kammaren.
Vid anteckningen, och då inlrädes-pollet ei hålles, tilldelas äfven hvarje ledamot ett exemplar af Rikets Grundlagar, på det ingen må till sin undskyllan okunnighet derom förebära, §. 48.
På förste helgfria dagen efter slutad pröfning af fullmagterna, upprätte hvardera af de serskilda Kamrarne, äfvensom den gemensamma genom fleste rösterne förslag till Talman af tre, antingen Kammarens egne Ledamöter, eller andre, som, enligt 7, till Riksdag valbare äro, samt till vice Talman af tre egne Ledamöter.
Sist tre dagar derefter utnämne Konungen, efter Stats-Rådets hörande, inom dessa förslag Kamrarnes laiman och vice T'almän, samt meddele denna utnämning på Rikssalen, dit Gemensamma Kammaren, efter förrättad Gudstjenst i stadens Storkyrka, sig inställt.
Detta meddelande, äfvensom hvart och ett sådant, som i denna Grundlag omtalas, sker antingen af Konungen sjelf, eller, der Konungen är frånvarande, eller
Han så för godt finner, af Justitiae-Stats-Ministern. Mom. 2.
Talmännen aflägge, då deras utnämning meddelas Riks-församlingen, följande ed: Jag N. N., utnämnd och förordnad att vid detta allmänna Riksmöte vara Talman för Gemensamma (Öfre, Nedre) Kammaren, lofvar och svär, vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att jag vill och skall med all min förmåga upprätthålla Konungens och Riks-församlingens ömsesidiga rättigheter, i öfverensstämmelse med Rikets Grundlagar, Så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ. Mom. 3.
Läte då äfven Konungen uppläsa berättelse om hvad sig i Rikets styrelse sedan sisla Riksdag tilldragit. §. 49- Innan Talmannen aflagt eden, föres ordet i hvardera Kammaren af äldste närvarande ledamoten från det främsta Landskapet, enligt den ordning dem emellan, som i Rikets offentliga handlingar af ålder blifvit iagttagen.
Lag samma vare under Riksdagens lopp, om både Talman och vice Talman hindrade äro, intilldess andre, i deras ställe, blifvit, på sätt i §.
48 stadgas, utnämnde.
De i Talmännens ed upptagne föreskrifter gälla äfven för den, som Talmans-ställe företräder, §. 5o. Öfre och Nedre Kammaren, äfvensom den Gemensamma, v;i 1 — je hvar och en sin Secreterare.
Canzli-biträden och betjening, sedan Bil. till Coristilutions-Utshottets Memorial, N:o 58. 2<) Gemensamma Kammaren god kant behofvet deraf, utses på sätt hvardera Kammaren för tillfället beslutar. §. 5i.
Hvarje fråga, hvarmed Riks-församlingen sig sysselsätter, med undantag af Ordnings-mål, och dem, som röra Kamrarnes Protocoller, Canzli och Betjening, äfvensom af dem, om hvilka denna Grundlag serskildt stadgar, bör, innan beslut fattas, hafva varit öfverlemnad till utredande af ett Utskott, och dess Betänkande deröfver inhemtadt. §.
Ö2.
På första helgfria dagen, sedan Talmännen aflagt eden, välje Öfre och Nedre Kammaren hvardera tolf, bland egne ledamöter, till en V<alnämnd, hvilken genom gemensamt val inom sex dagar utser, till de i §. 53 Regerings-Formen för alla Riksdagar stadgade Utskott lika många af hvardera Kammaren, nemligen: Till Cons titntion s-Utskottet Nio. 9 9 Stats- d:o Tolf. 99 Bevi/lnings- d:o ........
Tolf 99 Banco- d:o 99 Lag- d:o Nio. 9 9 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet Nio. Mom. 2.
Afgår Ledamot i något af dessa Utskott, innan sex veckor från Riksdagens början ti11ändaIupit, blifyehans plats genom Valnämnden uppfylld; sker det senare/ välje genom de fleste rösterne den Kammare, hvartill den afgångne hörer.
Uppsättandet af ej mindre de expeditioner, hvilka af Riksförsamlingen utfärdas, än äfven af Riksdagsbeslutet, eger Gemensamma Kammaren att uppdraga åt ett Expeditions-Utskott, sammansatt af flere eller färre Ledamöter, till lika antal från begge Kamrarne, och som utses, på sätt här ofvan är, i denna §, föreskrifvet.
Gemensamma Kammarens Secreterare är alltid tillika Expeditions-Utskottets, och alla ofvannämnde utgående Expeditioner, äfvensom Riksdagsbeslutet, justeras alltid slutligen i Gemensamma Kammaren.
Den Stats-Råds-Ledamot, hvilken Konungen dertill förordnar, eger rätt att öfvervara Riksdags-beslutets justering i de delar deraf, som röra Konungens yttranden. §. 53.
Hemligt Utskott, hvarom §. 54 Regerings-Formen handlar, består af så många Ledamöter af hvardera Kammaren, sora Konungen bestämmer, när han ett sådant Utskott äskar. 3o Bil. till Constitutions-Utnlcottets Memorial, N:o 58. Morn. 2.
Blifva göromålen inom något af de i §. 52 omförmälta Utskott så ökade, att de ej med det vanliga antalet af Ledamöter kunna bestridas, stånde Utskottet fritt att anhålla om förstärkning, hvilken anhållan dock icke beviljas kan, utan serskildt bilall af hvardera Kammaren.
Skulle ett eller flere
Ser skil de Utskott, utom de i §.
52 nämnde, befinnas vara af nöden, kunna sådane tillsättas af flere eller färre Ledamöter, men alltid ett lika antal från hvardera Kammaren.
Begge Kamrarnes sammanstämmande beslut kan, nar anmälan om nödig förstärkning inkommer från ettdera af Stals-, Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, åt Serskildt Utskott uppdraga någon del af det Utskotts befattning, som denna anmälan gjort.
Mom. 4- Serskildt Utskott kan föreslås, så väl af Konungen , som af endera Kammarens Ledamot, när denna Kammare samlad är.
Hvarje sådant förslag bör minst tre dagar vara bordlagdt, och sedan i hvardera Kammaren serskildt föredragas; kunna begge sig ej förena, förfalle frågan, om förslaget ej Konungens är; i ihy fall afgöre Gemensam Kammare.
Mom. 5- Serskildt
Utskott må ej befatta sig med andra mål, än dem, som i erhållet uppdrag bestämda äro.
Uppdrag till serskildt
Utskott innehålle alltid, Lill hvilken dass målet eller målen skola höra, i afseende på den behandling af Utskotts-Betänkandet, som denna Grundlag föreskrifver.
Äro ej härom Begge Kamrarne ense, när förslaget utfärdas skall, afgöre Constitutions-Utskottet.
Ledamöter af Hemligt Utskott, af beviljad Utskotts-förstärkning, samt af serskilda,Utskott väljas alltid genom fleste fasterne, utan Val-nämnd, och serskildt för hvardera Kammaren. §. 54- Alla Riksdagens Utskott, med undantag af det Hemliga, hvars göromål och arbetssätt Konungen, under iagltagande af §. 54 RegeringsFortnen, bestämmer, skola, sist inom åtta dagar , från den dag, då de utsedda blifvit, träda i verksamhet.
Riks-församlingen kan, genom sammanstämmande beslut af båda Kamrarne, förelägga lid tili Utskotts-Betänkandens afgifvande.
Mom. 2, Äskar endera Kammaren, före målets afgörande, ytterligar® utredning af det Utskott, sorn samma mål handlagt, vare Utskottet skyldigt att sådant biträde skyndsamligen lemna.
Utskott uppfylle äfven för Bil. till Conslitutions-Utskottets Memorial, iV;o 58. 3t öfrigt hvart och ett af endera Kammaren gifvet uppdrag, så vidt det möjligt år, och ej på något sätt emot Grundlag strider, eller öfverskrider gränsorne för Utskottets befattning.
Yppas vid Utskotts öfverläggningar lika delade röster, skilje den röstsedel, som lill sådant ändamål bör vara före voteringen aflagd och förseglad.
I de mål, der Utskotten med Riks-försam lingens rätt besluta, böra minst två tredjedelar af Ledamöterne vara närvarande, innan sådant beslut fattas kan. §. 55.
Ordförande väljes af och inom Utskottets egne Leda möter.
Är han frånvarande för längre eller kortare tid, öfverenskomma Ledamöterne om vice Ordförande.
Innan Ordförande blifvit vald, föres ordet al den, sorn till åren äldst är.
Samma lag vare för Ulskottsafdelningar och sammansatta Utskott, samt för alla slags Revisioner, Nämnder och Fullmäglige, hvilka af Riks-församlingen väljas; dock så, att till Ordförande för Fullcnägtige nytt val förrättas, efter sådan lids förlopp, sorn Riksförsamlingen vid Fuilmägtigsvalet bestämmer.
Utskottens Canzli och Betjening tillsältes af Utskotten, på sätt för hvarje tillfälle serskildt beslutes.
En Secreterare för hvart Utskott, och en Ganzlist för hvar Afdelning, kunna utan anmälan förordnas; fordras talrikare biträde, bör Gemensamma Kammaren hafva godkänt behofvet. §. 56.
Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof öfverlernne Konungen antingen vid det tillfälle, då Talmännen aflägga eden, eller å Rikssalen annan dag, eller skriftligen till Stats-Ulskottet, men alltid inom tre veckor från Lagtima Riksdags början, samt inom fem veckor från Urtima. Mom. 2.
Andra Propositioner eller Skrifvelser, dom Konungen till Riksförsamlingen utfärdar, kunna öfverlemnas antingen på Rikssalen eller i någon annan Gemensamma Kammarens sammankomst, genom den StatsRåds-Ledamot, sorn Konungen dertill förordnat.
Vid hvar och en af de i denna Grundlag omtalade Propositioner, Skrifvelser eller andra meddelanden från Konungen till Riksförsamlingen eller dess Utskott eller Landskaps-ting, böra Slals-Rådets och, i Lagfrågor, äfven Högsta
Domstolens i ämnet afgifne yttranden åtfölja; dock så, att, då Stats-Rådets yttranden angå hemliga mål, endast dess till- eller afstyrkande upptages, 3 2 Bil. till Constitatio ns-Utskuttets Memorial, JSf-.o 58. §. 57.
Landskaps-tingens skrifvelser aflemnas af Justitice-Ombudsmannen, inom tre veckor från Riksdagens början. Morn.. 2.
Förslagsrätt för enskild Riksdags-Fullmäglig eller Riksdagsman finnes i alla ämnen, der den ej är genom denna Grundla» serskild förbjuden.
Förslaget bör inom sex veckor efter Riksdagens början, eller, om helgedag då inträffar, sist på nästa helgfria dag, skriftligen aflemnas till Gemensamma Kammarens protocoll, eller, om denna ej samlad är, tili dess Secreterare.
Sedermera eger ej dvlik förslagsrätt rum, så vida ej målet i §.
5i är undantaget vid stadgandet om Utskotts-remissens erforderlighet, eller ock förslaget, när det i gemensamma Kammarens sammanträde anmäles, af densamma befmnes vara föranledt genom redan fattade beslut, eller redan upptagna ärenden, eller under Riksdagen inträffade händelser.
Intet Utskott, Constitulions- och Banco-Utskotten allena undantagne , vare berättigadt upptaga andra ämnen, an de från Riksförsamlingen remitterade; ej eller att väcka frågor lill afgörande inom den, så framt ej sådant serskildt är af Grundlagarne föreskrifva! eiler medgifvet, eller, hvad Stats-Uiskollet angår, föran lede.s af dess yttrande om Konungens Proposition, sedan den, enligt §. 56, mom. 1, blifvit omedelbart till Utskottet öfverlemnad. §. 58.
Alla Propositioner, Skrifve!ser och enskilda förslag föredragas, så vida ej denna Grundlag serskildt annorlunda förordnar, först i Gemensamma Kammaren.
Remiss till Utskott af Konungens Propositioner, äfvensom af sådane skrifvelser från Konung eller Landskaps-ting, deruti ett yttrande begäres, måste ovägerligen ske, efter den i denna Grundlag stadgade bordläggningstid.
Enskildt förslag kan, utan Utskottsbehandling, nedläggas, dock icke utan omröstning, hvarvid tre fjerdedelar af de röstandes röster måste vara ense , om remiss vägras skall.
Detta moment hänförer sig i tvänne afseenden till sådane delar af Riksdags-Ord ningen, som icke äro i detta fragmentariska förslag införde.
Så väl frågan om bordläggningstiden för mål i allmänhet, som den om röstningssättet, när bestämd öfverpluralitet fordras, tillhöra arbetsordningen inom hvar för sig af Riksförsamlingens Kamrar.
Vid besvarande af den senare frågan, torde Franska methoden af ”Assis ou leve” Bil. till Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 33. 33 leve” med framgång kunna användas, hvarigenom den tidsspillan kan i det närmaste undvikas, sorn troligen derför-’ utan skall anses blifva en följd af detta moment.
Det är egentligen här, och vid frågan om förolämpande uttryck C§. 76), sorn öfverpluralitet fordras, och vid begge dessa, tillfällen är öppen votering icke olämplig. Mom. 2.
Vid beviljad remiss åtfölja alla gjorda anmärkningar.
Vill Utskott återlemna remitteradt mål, såsom till dess befattning icke hörande, bör Utlåtande derom sist inom åtta dagar aflemnas.
Godkännas skälen ej af den Gemensamma Kammaren, afgöre ConstitutionsUtskottet, hvart målet remitteras bör. §. 5g.
Riksförsamlingen kan sysselsätta sig med: a) Stiftande, ändring eller upphäfvande af Grundlag eller Grundlags-bud; b) Ändring i Landskapens Val-stadgar; c) Stiftande, ändring eller upphäfvande af Lag eller Lagbud, som omtalas i §. 87 Regerings-Formen; d) Beslut om de Kronans ordinarie Statsmedel och Inkomster, hvarom i §§. 09 och 64 Regerings-Formen förmäles; e) Beslut om Kronan tillhörig fast egendom, enligt §. 77 RegeringsFormen, samt om Contract, vid hvilka Kronan är contrahent; J) Beslut om förändringar i Rikets mynt till skrot eller korn, enligt §. 79 Regerings-Formen; g) Beslut om indelning och rotering, enligt §. 80 Regerings-Formen; Ii) Beslut 0111 de fordna Riks-Ståndens privilegier, enligt §. 114 Regerings-Formen; i) Underdåniga önskningar, eller anmälanden hos Konungen; k)
Den granskning af förvaltning och embetsutgärder, samt de derpå grundade steg, som Grundlagarne ålägga eller medgifva; l)
Den förvaltning af Rikets Bank och Riksgälds-Contoiret, som i §. 72 och 66 Regerings-Formen är uppdragen åt Riksförsamlingen; m) Bestämmandet af Riksstaten, eller anslåendet af Statsmedlen, med allt hvad dertill hörer, och i §§. 61, 63 och 64 Regerings-Formen när mare beskrifves; Sif1. till li.
St, Prat, 1840. 3 Sami. 22 Häfltt.
S 34 Bil. till Constitutions-Ui.'.holtet* Memorial, N:o 58. ri) Beslut om de Extraordinarie Ullagor, eller Bevillningar, hvarom $§. 6o och 64 lörmäla; o) Upptagandet af Lån, enligt §. 76 Regerings-Formen ; p) Anordnandet af Riksdagskostnader och beslut i ordningsmål, samt dem, som röra Kamrarnes eller Utskottens Prolocoller, Canzli och Betjening; De i Grundlagarne föreskrifna val. Mom. 2.
Uppslår fråga, med föranledande af Grundlag, eller annan i Riket gällande Lag, om afgörande på Riksdag af mål, som icke befinnas vara i förestående moment upptagne, kan detta senare ej upphäfva deli rättighet, Riksförsamlingen för öfrigt eger alt med dessa mål sysselsätta sig.
Behandlingssättet af sådane mål blifve alltid det i nedanskrifna §. 62 föreskrifne.
Detta moment redogöres bäst genom det öppna erkännandet, att, utom allt hvad, som undfalla kunnat, bar en dass af mål blifvit i mom.
1 med vettskap förbigången, nemligen:
Unionella förhållanden med Norge Riks-aktcn af den 3i Juli 1815 stadgar i sin sisla §., att förändringar deri skola ’’i anseende till Norge” icke fä behandlas annorlunda, än pä det i §. 112 af Norges Grundlow stadgade sätt; men huru sådana förändringar, i anseende till Sverige, beredas och godkännas, kan icke af denna akt synas.
Riksdagsbeslutet för år 1815 upptager serskildt, att Sveriges Konung och Stän der kunna besluta ändringar i Riksakten.
Till sitt väsende tyckas likväl dessa ändringar ega omisskänneliga likheter med jemkningar i Grundlagen.
Reservanten har ej ansett frågan om utredande häraf böra vidröras i sammanhang med den om Sveriges Representationsform. §. 60.
Till stiftande, ändring eller upphäfvande af Grundlag eller Grundlagsbud, fordras sammanstämmandet af Konungamagten , samt de båda serskilda Hamrarne på två Riksdagar, mellan hvilkas början minst tre år förflutit. Mom. 2.
Fattar Konungen sitt beslut först, afgifve derom, under påstående Riksdag, Proposition, hvaröfver Constitutions-Utskottets Betänkande infordras, och hvardera Kammaren sedan serskildt öfverlägge, med rätt att Bil. till Constitutions-TJiskottets Memorial, N:o 33.
33 levé” med framgång kunna användas, hvarigenom den tidsspillan kan i det närmaste undvikas, som troligen derför-’ utan skall anses blifva en följd af detta moment.
Det är egentligen här, och vid frågan om förolämpande uttryck (§. 76), som öfverpluralitet fordras, och vid begge dessa, tillfällen är öppen votering icke olämplig. Mom. 2.
Vid beviljad remiss åtfölja alla gjorda anmärkningar» Mom. 3.
Godkännas skälen ej af den Gemensamma Kammaren, afgöre ConstitutionsUtskotlet, hvart målet remitteras bör. §. 5g.
Riksförsamlingen kan sysselsätta sig med: a) Stiftande, ändring eller upphäfvande af Grundlag eller Grundlags-bud; b') Ändring i Landskapens Val-stadgar; c) Stiftande, ändring eller upphäfvande af Lag eller Lagbud, som omtalas i §. 87 Regerings-Formen; cT) Beslut om de Kronans ordinarie Statsmedel och Inkomster, hvarom i §§. 5t) och 64 Regerings-Formen förmäles; e) Beslut om Kronan tillhörig fast egendom, enligt §. 77 RegeringsFormen, samt om Conlract, vid hvilka Kronan är contrahent; J) Beslut om förändringar i Rikets mynt till skrot eller korn, enligt §» 79 Regerings-Formen; Beslut om indelning och rotering, enligt §. 80 Regerings-Formen; K) Beslut 0111 de fordna Riks-Ståndens privilegier, enligt §. 114 Hegerings-Formen; 1) Underdåniga önskningar, eller anmälanden hos Konungen; Den granskning af förvaltning och embetsåtgärder, samt de derpå •rundade steg, som Grundlagarne ålägga eller medgifva; P)
Den förvaltning af Rikets Bank och Riksgälds-Contoiret, som i §. 72 och 66 Regerings-Formen är uppdragen åt Riksförsamlingen; rn) Bestämmandet af Riksstaten, eller anslåendet af Statsmedlen, med allt hvad dertill hörer, och i §§. 6i, 63 och 64 Regerings-Formen när mare beskrifves; Bill. till M. St.
S Sami. 22 Häftet. $ 34 Bil. till Constitutions-Ut skottet* Memorial, N:o 58. n) Beslut om de Extraordinarie Utlagor, eller Bevillningar, hvarom 60 och 64 förmäla; o) Upptagandet af Lån, enligt §. 76 Regerings-Formen ; p~) Anordnandet af Riksdagskostnader och beslut i ordningsmål, samt dem, som röra Kamrarnes eller Utskottens Protocoller, Catizli oell Betjening; q) De i Grundlagarne föreskrifna val. Morn. 2.
Uppslår fråga, med föranledande af Grundlag, eller annan i Biket gällande Lag, om afgörande på Riksdag af mål, som icke befinnas vara i föreslående moment upptagne, kan detta senare ej upphäfva deri rättighet, Riksförsamlingen för öfrigt eger att med dessa mål sysselsätta sig.
Behandlingssättet af sådane mål blifve alltid det i nedanskrifne 62 föreskrifne.
Detta moment redogöres bäst genom det öppna erkännandet, att, utom allt hvad, som undfalla kunnat, har en dass af mål blifvit i mom. t med vettskap förbigången, nemligen:
Unionella förhållanden med Norge Riks-aktin af den 3i Juli 1815 stadgar i sin sista §., att förändringar deri skola ’’i anseende till Norge” icke få behandlas annorlunda, än pä det i §. 112 af Norges Grundlow stadgade sätt; men huru sådana förändringar, i anseende till Sverige, beredas och godkännas, kan icke af denna akt synas.
Riksdagsbeslutet för år 1815 upptager serskildt, att Sveriges Konung oell Ständer kunna besluta ändringar i Riksakten.
Reservanten liar ej ansett frågan om utredande häraf böra vidröras i sammanhang med den om Sveriges Representationsform. §. 60.
Till st/f tande, ändring eller upphäfvande af Grundlag eller dirundlagsbud, fordras sammanstämmandet af Konuiigamagten, samt de båda serskilda Kamrarne på två Riksdagar, mellan hvilkas början minst tre år förflutit. Mom. 2.
Fattar Konungen sitt beslut först, afgifve derom, under påstående Riksdag, Proposition, hvaröfver Constilulions-Utskotlets Betänkande infordras, och hvardera Kammaren sedan serskildt öfverlägge, med rätt att Bil. till Constitutions- Utslotteti Memorial, N:o 58. 35 godkänna eller förkasta, men ej att ändra eller del vis godkänna.
Förkastar endera, förfalle för den Riksdagen detta förslag till algörandet af denna fråga.
Godkänna begge, hvile förslaget till nästa Riksdag, då derom, enligt moni. i, slutligen afgöras kan.
Grundlagsfråga kan äfven väckas af enskild ConstitutionsUtskotts-Ledarnot, eller annan Riksdags-fullrnägtig eller Riksdagsman, dock blott genom skriftligt memorial, som omedelbart till Constilulions-Utskottet inlemnas.
Utskottet kan både godkänna, förkasta och ändra ett sådant förslag, men bör, om memorialets inlemnare sådant yrkar, meddela honom sitt yttrande, med tillstånd all detsamma, jemte memorialet, genom tryck allmänt göra, då han för det sistnämdas innehåll sjelf, i egenskap af lörfatlare , må, enligt Tryckfrihets-Förordningen, ansvara.
Morn 4* Förslag, rörande Grundlags-fråga, sora, enligt föregående moment, är af Constitutions-Ulskottet godkändt eller utarbetadt, öfverlemnas till Kamrarne, hvilka derom hvardera serskildt ölverlägge, med rätt att godkänna, eller förkasta, eller uppgöra nytt lörslag till afgörande af samma fråga.
Förkastar endera, förfalle frågan för den Riksdagen.
Godkänna begge, eller sammanstämma de om nytt förslag, hvile det till nästa Riksdag, då derom, enligt inom. i, slutligen afgöras kan.
Hafva begge Kamrarne godkänt olika förslag, infordras ett ytterligare Betänkande af Constitutions-Utskottet, hvilket, på samma sätt som det förra, behandlas.
Kunna, vid föredragningen deraf, Kamrarne sig icke förena, och ingendera likväl yrkar bibehållandet af gamla Grundlagsbudet, bestämme Gemensamma Kammaren det lörslag, som hvila bör till den Riksdag, då derom, enligt mom. i , slutligen afgöras kan.
Grundlagsförslag, som på endera af ofvannämnde sätt, har blifvit lill framtida Riksdag hvilande, kan då ytterligare anordnas att hvila till nästa Riksdag, om Konungen och begge Kamrarne sig derom förena.
Hvilande Grundlagsförslag, som till slutligt afgörande företages, blifve uti hvardera Kammaren serskildt föredraget och efter föregången öfverläggning antaget eller förkastadt, men ej delvis antaget, ej eller i någon mon ändradt.
Mom. 7. Grundlagsförslag, sora andra gången blifvit af begge Kamrarne godkändt, anmäles bos Konungen, och blifve genast Grundlag, om 36 Bil. till Constitutions- XJtslcottets Memorial, N:o 58. det är Konungs ordagrannt godkända förslag; i annat fall öfverlemnas det till Konungens pröfning, och dess bifall eller afslag med bifogade grunder blifve, innan Riksdagen upplöses, Riksförsamlingen på Rikssalen meddeladt. §. 6t.
Fråga om gemensam ändring i alla Landskapens Val-stadgar kan väckas på Riksdag både af Konungen och af Riksdags-fulimägtig, eller Riksdagsman.
Förslagssättet och behandlingen af målet är lika som för grundlagsfrågorna, men hvad som blifvit af begge Kamrarne godkändt,på sätt föregående §:s morn. 2 eller 4 förmå, öfverlemnas genast till Konungen, som, i fall det ej är en ordagrannt godkänd Konglig Proposition, innan Riksdagen upplöses, sitt bifall eller alslag lillkännagifver.