Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad åter beträffar motionärens alternativa, förslag, att Rikets Ständer måtte anvisa ett låneunderstöd å uppgifvet belopp, för att derigenom få ifrågavarande verkstad anlagd af enskild person, anser Utskottet den för ett dylikt understöd föreslagna betydliga summa för närvarande så mycket mindre böra af Rikets Ständer beviljas och anvisas, som erfarenheten ännu icke visat, alt särskildt bidrag af Staten verkligen erfordras för att framdeles få den för Svenska jernvägarne- behöfliga rÖrelse-materiel tillverkad inom landet på ett sätt, som tillfredsställer de skäliga anspråken med hänsigt till ej mindre beskaffenheten af än kostnaden för denna materiel.
Utskottet får alltså hemställa, att den af Grefve von Rosen väckta motion, angående medels anvisande till en central-verkstad för meranämnde inateriels tillverkande icke må af Rikets Ständer bifallas.
Stockholm den 24 Juli 1857. I •I; STOCKHOLM, trjrckt hos Isaac Marcus, 1857.
I Stats-Utslwttets Memorial M 101. 1 N:o 101.
Ank. till Exp.~Utsk. d. 10 Aug. 1857, kl. 2 e. ra.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å 3:ne i memorialet
M 97 föreslagna volerings-propositioner, rörande anslagen till vestra stambanan.
(R:gs Af:d.)
Vid föredragningen af Stats-utskottets till Riks-stånden afgifna memorial i anledning af Ståndens skiljaktiga beslut, angående de i Utskottets utlåtande JV2 62 behandlade frågor om jernvägs-stamlinierna och de till deras anläggning erforderliga medel, har Preste-ståndet, »för vinnande af nödig ansedd ändring,» återremitterat de i sagde memorial, under N:s 2,3 och 4, föreslagna voterings-propositioner, rörande anslags-summorna för fortsättningen af den från Göteborg utgående stambanan; men sorn, enligt hvad Stats-utskottet inhemtat af protokolls-utdragen angående de öfriga Riks-ståndens beslut i anledning af samma utlåtande, voterings-propositionen JVS 3 förfallit, sedan Ridderskapet och Adelns, rörande fortsättandet af nämnde stambana, fattade beslut, genom dertill gjordt tillägg, blifvit fullkomligt öfverensstämmande med Preste-ståndets beslut rörande samma ämne, och voterings-propositionen JV2 4 blifvit godkänd af Ridderskapet och Adeln äfvensom af Borgare- och Bonde stånden, samt voterings-propositionen Jtä 2, genom sistbemälte 3:ne Riks-stånds numera meddelade beslut, erhållit följande lydelse:
Den, som till kontra-proposition vid slutliga omröstningen för bestämmande af beloppet af det vid innevarande riksdag beviljade anslag för den från Göteborg utgående vestra stambanans fortsättande, vill antaga Bonde-ståndets beslut, enligt hvilket den utaf Stats-utskottet, för fullföljande af samma banas anläggning genom We Bih. till R.
Prot. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 18 Häft. 2 Stats-Utskottets Memorial JM 101. stergötland till och förbi Göta kanal, föreslagna anslagssumma blifvit nedsatt till
Fem millioner tvåhundratio tusen Riksdaler Riksmynt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar *ej; Vinner nej, antages till kontra-proposition vid förenämnde omröstning Ridderskapet och Adelns samt Preste-ståndets beslut, så lydande: till fortsättande till Örebro af den, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sednaste Riksdag fattade beslut, påbörjade stambana, som, utgående från Götheborg, skulle, i riktning genom Westergötland och Nerike, fullbordad, förena nämnde stad och hufvudstaden, anvisas Tretton Millioner Riksdaler Riksmynt, med öfverlemnande till Kongl. Maj:t att bestämma de punkter, öfver hvilka banan bör dragas; så och enär följaktligen lydelsen af sistnämnde 2:ne voterings-propositioner blifvit af Rikets Ständer bestämd genom 3:ne Riks-stånds sammanstämmande beslut, samt frågan härom alltså redan är afgjord, kan den af Preste-ståndet beslutade återremiss, å ifrågavarande propositioner, icke föranleda någon vidare åtgärd å Rikets Ständers sida.
I sammanhang med denna anmälan, anser sig
Stats-utskottet böra likaledes tillkännagifva, att som 3:ne Riks-stånd, nemligen:
Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-stånden gillat och antagit den af Utskottet, i ofvanåberopade memorial, föreslagna, sammanjemkade, redaktion af Riks-ståndens beslut rörande den till Lund redan färdiga södra stambanans fortsättning mot norr; så hafva jemväl de voteringspropositioner förfallit, som Utskottet i samma memorial, under N:s 5, 6 och 7, föreslagit för den händelse, att Riks-stånden icke skulle vilja frånträda sina, vid besluten om anslaget till denna del af nämnde bana, begagnade sinsemellan skiljaktiga ordalag.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1867.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 40%. 1 \:0 109.
Ank. till Exped.-Utsk. d. 11 Augusti 1857, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående medels anvisande till låneunderstöd för verkställandet af åkerjordens ändamålsenliga dikning.
(R:gs-Afd.) [ sammanhang med den framställning om anslag för Agronomers aflönande, hvaröfver Siats-Utskottet redan genom sitt under N:o 37 afgifna och af Rikets Ständer bifallna utlåtande sig yttrat, har Riksdagsfullmäktigen Petter Carl Andersson från Östergöthlands
Län, uti dess enligt nyssberörde utlåtande väckta och till detta Utskott remitterade motion, tillika föreslagit, att, då flertalet af jordbrukare saknade erforderligt kapital för att på ett vinstgifvande sätt kunna ordna och sköta sin näring, hvarigenom ej mindre den enskilda jordegaren än det allmänna förlorade, och då, ulan Statens mellankomst, ett förbättradt äkerbrukssätt icke kunde åstadkommas, samt det allmännas medel ej heller kunde användas på ett fördelaktigare sätt än för beredandet deraf, en summa af 500,000 R:dr Riksmynt måtte af Rikets Ständer anvisas för att, emot 2 procents ränta och 6 procents årlig amortering, efter förloppet af 5 frihets—år, kunna såsom lån ullemnas till dem, som önskade att, efter dertill af en Agronom upprättad plan, på ändamålsenligt sätt afdika sin jord.
Ehuru hvarje ändamålsenligt företagen och utförd förbättring i Svenska jordbruket och den derigenom beredda ökade afkastning al landets modernäring är gagnande både i allmänt och enskildt hänseende, anser Sta(s-Utskotlet likväl
Staten ingalunda böra genom särskilda understöd af allmänna medel förmå den enskilda jordegaren, att vid sin närings bedrifvande företaga sådana arbeten, hvilkas utförande helt och hållet beror på hans egen omtanka och verksamhet och af hvilka han uteslutande åtnjuter den omedelbara vinsten.
Utskottet, som kommer att meddela särskildt yttrande i fråga om anvisandet af de under denna Riksdag äskade stats-bidrag för att underlätta verkställigheten af de Bih. till Ii.
Prot. 1856 & 1857. 4 Samt. t AJd. 2 Band. 19 Höft. 1 2 Stats-Utskottels Utlåtande N:o 105. större uldiknings-företag, hvartill fordras flera hemmansegares eller andra jordinnebafvares gemensamma medverkan, får alltså hemställa, att ofvannämnde motion, såvidt densamma rörer den i Utskottets nu afgifna utlåtande behandlade fråga, icke må af Rikets Ständer bifallas.
Stockholm den 11 Augusti 1857.
M;o 103.
Ank. lill Exped.-Utsk. d. 11 Augusti 18S7, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående hegardt Slats-anslag för uldikning af Sanna hed inom Örebro Län. (R:gs-Afd.)
Enär den i Nerike, 2 mil från staden Örebro, belägna och för några år sedan till exercisplats för Lif-Regementets Hussar-korps af Kongl. Maj:t och kronan inköpta Sanna hed, hvaraf en del förut likaledes af kronan inköpts till mölesplals för Nerikes Regemente, i sitt nuvarande sanka och så snart regnväder inträffar valtendränkta skick, skulle vara otjenlig till mötesfält för en kavalleri-trupp, och då markens våta beskaffenhet, till följd hvaraf, under senare årens derstädes hållna mölen, öfningarne till häst flera dagar mäst inställas, skulle ega ett menligt inflytande ej mindre på manskapets helsotillstånd än hästarnes tjenstbarhet, har Riksdagsfullinäktigen Erik Olsson från Örebro län, under åberopande af erhållet uppdrag af sina kommittentér, såsom Rusthållare vid sagde korps, uti en hos Ronde-ständet väckt motion, begärt, att ett anslag af 15,000 R:dr Riksmynt mätte beviljas för en ändamålsenlig grunddikning af meranämnde exercis-fält, hvarigenom, enligt en under sistiidet ars sommar af sakkunnig person anställd noggran och fullständig undersökning, hela det kronan tillhöriga fältet, utgörande mer än 170 tunnland, skulle blifva fullkomligt' torrt och för det dermed afsedda ändamålet användbart; varande kostnaden för detta arbetes verkställande i det deröfver uppgjorda förslaget beräknad till 14,692 R:dr 15 sk. 4 r:st Riksmynt.
Efter erhållen remiss å denna motion får Ståts-Utskottet deröfver afgifva det yttrande: att då Sanna hed, lill följd af Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, blifvit för Dess Slnts-Utskottets Utlåtande N:o 104. 3 och kronans räkning inköpt lill mötes- och exercis-plats för ofvanbemälte indelta kavalleri-trupp, lära, såvida detta fält lider af den i motionen uppgifna olägenhet och derigenom i sitt nuvarande skick är mindre tjenligt för det ändamål, hvartill detsamma inköpts, den eller de åtgärder, som för sagde olägenhets alhjelpande erfordras elier af omständigheterna eljest påkallas, sannolikt varda genom Kongl. Majrts
Nådiga försorg vidtagne; hvadan Utskottet anser sig böra hemställa, att den af enskild motionär nu gjorda framställning om anvisandet af ett för omförmälde diknings-arbetes utförande erforderligt, men af Kongl. Maj:t icke äskadt stats-anslag, må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Stockholm den 11 Augusti 1857. _%so 104.
Ank. till Exp.-tJtsk. d. 11 Augusti 1857, kl. l e. in.
Utlåtande, angående begärd ersättning of Slals-verkel för den genom uppdämning vid Gråda kanals företagna omläggning förorsakade jordförlust.
(R:gs-Afd.) Enligt hvad Riksdagsfullmäktigen Lors Olson från Stora Kopparbergs
Län, uti en under denna riksdag väckt motion, uppgifvit, har genom den ä vestra sidan afDalelfven för Gråda kanals anläggning uppförda kaj-damm en mycket kännbar skada tillskyndats åtskilliga omkring Insjön, Limsjön och Siljan belägna, till Leksands och Åhls socknar hörande byar, af hvilkas invid dessa sjöar liggande mark en stor del, till följd af den fleråriga vattenuppdämningen, blifvit fördränkt och derföre gifvit minskade skördar; hvarjemte en jordrymd, utgörande inom Leksands socken 3 tunnland 23,i kappland, och inom Åhls socken 3 tunni.
16,9 kappland samt reducerad till 1 tunni. 18,655 kpl., småningom blifvit af flodvattnet bortsköljd.
Vid nu anförda förhållanden, hvilka styrk - 4 Stats-Utskoitets Utlåtande N:o 10å. i \ tes genom motionen bifogade och jemte densamma af Bonde-Ståndet till Slats-Utskotfet remitterade handlingar, och då det sedermera öfvergifna arbetet å Gråda kanal, utan vederbörande jordegares hörande och dertill lemnade bifall, af staten företagits, samt enskilda personer ingalunda syntes böra genom statens förvållande, ulan att derföre erhålla ersättning, förlora en del af sin jord, har motionären föreslagit, att för de jordegare inom förenämnde 2:ne socknar, hvilkas egor, enligt vederbörligt undersökningsprotokoll, blifvit till en del bortsköljda genom uppdämning vid deu för Gråda kanals anläggning uppförda kaj-damm, måtte beviljas ett ersältnings-anslag utaf Stats-medlen, samt att detta anslags-belopp, efter beräkning af det i orten allmänt gångbara priset af 500 R:dr B:ko för reduceradt tunnland, måtte bestämmas till 791 R:dr 23 sk. 3 rst. sagde mynt, eller ock få utgå efter värdering, som pä stället af gode män varder anställd, fastän denna värdering skulle' blifva ganska kostsam.
Genom gällande lag och författningar är stadgadt huru frågor om vederbörande jord- eller strand-egares förmenta anspråk å ersättning för den genom vattenbyggnader och uppdämningar förorsakade skada och förlust skola väckas, handläggas och afgöras; varande härom sålunda meddelade allmänna sladganden naturligtvis äfven tillämpliga i afseende på enskilda personers ersättnings-anspråk emot Kongl.
Maj:t och kronan för liden skada genom de å statens vägnar företagna vattenbyggnader.
Del synes derföre hvarken lämpligt eller med den för sådana ärendens behandling föreskrifna ordning öfverensstämmande, att Rikets Ständer till omedelbar pröfning upptaga den i förevarande motion framställda ersättningsfråga samt bestämma och anvisa beloppet af den skade-ersättning, som möjligen kan tillkomma egarne till den genom kaj-dammen vid Gråda kanals påbörjade anläggning, på sätt motionären uppgifvit, dels ”fördränkta” och dels ”bortsköljda" jord ; hvadan Utskottet anser sig böra hemställa, att denna motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. ' / Stockholm den 11 Augusti 1857.
I Siats-Utskottets Utlåtande N:o 105. i Wto 105.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 11 Aug. 1837, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående Jöres lagen ersättning åt jord-egare inom Sine bxjar i Leksands socken Jäv liden skada genom vattenöjvers värn ning.
(R:gs-Afd.) Riksdagsfullmäktige!!
LarOlsson från Stora Kopparbergs
Län har, uti ,en inom Bonde-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, påkallat Rikets nu församlade Ständers behjertande af den nödställda belägenhet, hvaruti 8 redan förut fattiga jordegare i Gärde och Mjellgens byar inom Leksands socken blifvit försatte derigenom, att vårflödvattnet i den s. k.
Långlakan, på förstnämnde bys egor, under Maj månad 1851 genombröt en af naturen bildad och af byamännen omsorgsfullt vidmakthållen fördämning samt öfversvämmade och förstörde en del al deras jord jemte dervarande hägnader; och har motionären hemställt, alt Rikets Ständer, med afseende å de särskilda förhållanden, som, enligt hvad motionen bifogade handlingar ådagalade, härvid förekomme, måtte tillerkänna bemälde nödlidande jordegare en skälig och billig ersättning utaf allmänna medel för den genom denna naturhändelse dem tillskyndade, olörvällade skada, hvilken, vid derå anställd besigtning och värdering, blifvit uppskattad till ett belopp af 1,281 R:dr 3 sk. 6 rst.
Rgs.
Vid genomgåendet af åberopade handlingar har Utskottet, bland annat, inhemlat, att, enligt det af kronofogden och en annan i orten bosatt tjensteman jemte 2:ne nämndemän upprättade besigtnings- och värderings-instrument, arealen af den skaltlagda jord och slog, som vid ifrågavarande tillfälle öfversvämmades och bortsköljdes eller förstördes, utgjorde 1 tunnland 8,134 kappland, eller 28,283 kappland reducerad åker och 11,879 kappland reducerad slog; alt förlusten genom den skadade eller förderfvade jorden och hägnaden värderats lill 604 R-.dr 20 sk., hvartill borde läggas kostnaden för den förstörda dammens återuppbyggande, hvilken kostnad uppgick till 676
R;dr 31 sk. 6 rst., allt Rgs; att, enär ofvaobemälde jordegare, i anseende till de knappa omständigheter, deruti de befunne sig, vore i stort behof af ersättning för deras lidna egoförlust, helst de, utan afseende derå, måste fortfarande utgöra de för den förlorade jorden belöpande kronoutskylder, hvarigenom således beloppet al deras förlust, ilall den icke blefve ersatt, komme att årligen ökas, Kongl. Maj:ls Befallningshafvande i Länet 6 Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 105. funnit sig föranlåten ingå till Kongl.
Majit med underdånig anhållan, att, derest icke en visserligen behöflig ersättning för de med dambyggnadens iståndsättande förenade kostnader skulle jemväl i nåder beviljas, åtminstone ett understöd, motsvarande förlusten af den genom vattuflödet förlorade skattlagda jorden jemte hägnader m. m., måtte dem tillerkännas medelst ett anslag af 400
R:dr biko, hvilken anslagssumma, då i närheten icke funnes någon lill uppodling tjenlig jord, genom hvars odlande ersättning kunde beredas, Kongl. Majits
Befallningshafvande ansåge böra såsom gåfva tilldelas merbemälde 8 jordegare i förhållande till den skada en hvar af dem lidit; alt Kongl.
Stats-kontoret, hvars underdåniga utlåtande öfver denna framställning blifvit infordradt, oaktadt följderna af ofvannämnda öfversvämning, i anseende till härvid uppgifna förhållanden, kunde för de obemedlade jordegarne blifva kännbara, likväl förklarat sig, ”i saknad af derom gifven allmän föreskrift”, icke kunna tillstyrka bifall hvarken till den af Kongl. Majits
Befallningshafvande förordade kostnadsersättning eller till det föreslagna understödet; dock hade Kongl.
Stats-kontoret upplyst, att vid likartade tillfällen en del af kostnaden blifvit utaf stats-medlen ersatt och nådegåfvor af Kongl. Majit beviljats; hvarjemte Kongl.
Stats-kontoret uppgifvit de för sådana utbetalningar disponibla tillgångar; men, enligt Kongl. Brefvet den 15 Juli 1852, fann Kongl.
Majit något understöd eller bidrag af allmänna medel ”i så beskaffadt fall som detta” icke kunna ega rum.
Då den för Rikets Ständer nu anmälde olyckshändelse, hvarigenom en ej blott för tillfället utan äfven framgent kännbar skada och förlust förorsakats några obemedlade jordegare, synes, med afseende å det vid besigtningen utredda samt af Kongl.
Befallningshafvande vitsordade förhållandet att dessa jordegare, oaktadt de förlorat en del af sin skattskyldige jord, måste fortfarande med oförminskadt belopp utgöra de samma jord påförda utskyider, påkalla deltagande från det allmännas sida till någon lindring i följderna af denna olyckshändelse, anser sig Stats-Utskottet ega anledning tillstyrka, att ett understöd af det belopp, Kongl.
Majits Befallningshafvande föreslagit, eller Sexhundra Ridr R;mf, måtte tillerkännas ofta bemälde 8 jordegare, för att dem emellan fördelas i förhållande till den skada hvar och en af dem genom ifrågavarande vatluflöde lidit, samt alt detta belopp alltså mätte i vanlig ordning varda frän Riksgälds-kontoret utbetaldl.
Stockholm den 11 Augusti 1857. Stats-Utskotleis Utlåtande.
N:o 406. 7 Hf:o 106.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Aug. 1857, kl. l e. ra.
Utlåtande, angående anslags beviljande fur ersättning af förluster genom hagelskada.
Med åberopad särskild anledning af de inånga hagelskador, som under år 1855 inträffade och under erinran om angelägenheten att åtgärder vidtagas för alt kurfna bereda någon ersättning vid de stora förödelser, som genom hagel förorsakades, så att den osäkra och förödmjukande utvägen att vid dylika tillfällen anlita den enskilda välgörenheten icke måtte behöfva begagnas, har Riksdagsfullmäktigen Per Eric Andersson från Westerås Län föreslagit: att, då erfarenheten visat, det privata skade-ersättnings-bolag hvarken inom provinser eller mindre distrikter kunnat komma till stånd, oaktadt frågor om sådana bolags bildande ofta och mångenstädes skola uppstått, och då omförmälda olyckor icke kunde genom några försigtighetsmått eller genom egen verksamhet och andras biträde förekommas och undgås, slaten måtte dervid lemna full ersättning och att för sådant ändamål af Rikets Ständer mätte anvisas en till 30,000 å 40,000 R:dr R:ko förslagsvis bestämd årlig anslags-summa, samt att ersätlnings-beloppen måtte få lyftas i Landl-räntericrna sedan desamma af Kongl.
Maj:ts Refällningshafvande, på grund af Kronofogdes jemte tvänne Nämndemäns hållna besigtning och uppskattning, blifvit fastställda.
Vid föredragningen af denna, inom Ronde-slåndet väckta, motion, deruti Riksdagsfullmäktigen Anders Larsson från Orebro län instämt, har motionären åberopat en af honom under sednaste
Riksdag rörande samma ämne afgifven motion, men hvilken af dåvarande Siats-Utskott afstyrktes, under hänvisande till de medel, som voro ställda till Kongl. Majrts
Nådiga disposition för behöfvandes undsättning vid missvexler och felslagna skördar, fastän, enligt hvad motionären nu erinrat, de jordbrukare, hvilkas hela skörd genom hagelskada gått förlorad, icke vore i tillfälle begagna sådana understöd, som endast i egenskap af lån erhölles, emedan de icke hade annan tillgång än sina dragare och sin åkerbruksredskap att erbjuda såsom säkerhet för dessa understöds återbetalande. 8 Stats-Utskottels Utlåtande N:o ]07.
På sätt i nyssberörde utlåtande anfördes, hafva de inenigheter, hvilkas vexande grödor genom hagel blifvit förstörda, vid flera fall erhållit understöd utaf dertill disponibla allmänna medel; och då Kongl. Maj:t hädanefter, likasom hittills, är i tillfälle att genom beviljade ersättningar utaf dessa medel lindra de förluster, som inträffade hagelskador förorsakat, samt det fortfarande torde böra hero på Kongl. Maj:t att, med afseende å härvid förekommande förhållanden, bestämma huruvida undsätlningarne skola erhållas med eller utan återbelalnings-skyldighet, anser nuvarande Stats-Utskott sig ej heller kunna understödja ofvanbemälde motionärs förnyade framställning om afsättandet af en viss årlig summa för dylika förlusters ersättande, helst derigenom skulle af stats-medlen komma att ytterligare bildas en ny till särskild redovisning föranledande fond.
Utskottet, enligt hvars åsigt det egentligen bör ankomma på vederbörande jordegare sjelfve att genom för sådant ändamål ingångna föreningar bereda sig rättighet till erhållande af ersättning vid tillfällen, då de varda hemsökte af hagelskador eller andra likartade olyckshändelser, får alltså hemställa, att den af Per Eric Andersson, rörande anvisandet af särskilda medel för dylika ersättningar, under innevarande
Riksdag å nyo väckta motion jemväl må lemnäs utan afseende.
Vo tO?.
Ank. till Exp.-Utsk. d. n Aug. 1887, kl. 1 e. m. t Utlåtande, angående föreslagna låneunderstöd för åstadkommande aj sädeslorknings-anslaller. (R:gs-Afd.)
Rörande ofvan uppgifna ämne äro under innevarande Riksdag 3:ne särskilda motioner väckta inom Ronde-slåndet, hvilka blifvit (ill Stats-Utskottet remitterade; och får Utskottet sitt sålunda infordrade yttrande deröfver nu afgifva.
Uti dessa motioner har föreslagits, af Riksdagsfullmäktige!!
Per Eric Andersson från Westerås län: att då allmogen vore oförmögen med egna tillgångar bygga eldrior och någon egentlig exporthandel med spanmål icke kunde uppstå förr än man lärt sig eldtorka denna vara, så att Ståls-Utskottets Utlåtande N:o 107. 9 att den icke toge skada under sjötransport, de som anmälde sig vilja bygga dylika rior, måtte, emot ställd säkerhet lör dessa byggnaders uppförande, erhålla utaf stats-medlen för hvarje ria ett räntefritt lån å högst 1,000 R:dr Riksmynt, hvilket under 10 års lid borde genom amortering återbetalas; af Riksdagsfullmäktige!!
Olof Olsson från samma län: att Rikets Ständer till beredande af tillfälle jemväl för mindre jordbrukare att få sin spanmål torkad å eld— rior och genom ingångna föreningar till gemensamt uppförande af åbyggnader komma i åtnjutande af de fördelar, som detta torkningssätt för spanmåls-producenten medför, mätte anvisa en summa af 500,000 R:dr Riksmynt, att från Riksgälds-kontoret utlånas för befrämjande af eldriors anläggning; varande derjemte i afseende på de häraf beviljade lånens utbekommande och återbetalning af sistbemälde motionär föreslaget: att länen skulle utgå med högst 1,000 R:dr Riksmynt; att desamma skulle under 5 år få begagnas räntefritt; att de skulle återbetalas med en femtedel årligen; samt att låntagarne borde gemensamt ansvara och ställa borgen för riornas uppförande inom ett års tid efter det länet erhållits; och af Riksdagsfullmäktigen Paul Frits Mengel från Upsala län: att ett belopp af 50,000 R:dr Banko mätte anvisas att såsom lån, emot högst fyra procents ränta och successiv ålerbelalnings-skyldighet, efter lämplig fördelning, tillhandahållas de personer, som förbinda sig att i städer, der en mera omfattande spanmålshandel idkas, inom viss stadgad tid anbringa ändamålsenliga spanmålstorknings-anstalter uti dertill tjenliga lokaler; erinrande Mengel i sin motion, deruti åtskillige andre ledamöter af Bonde-ståndet instämt, om de tillfälliga förhållanden, hvilka den under sednaste åren verkställda ovanligt stora och fördelaktiga utförseln af Svensk spanmål förnämligast måste tillskrifvas, samt om angelägenheten alt detta lands spanmål framgent göres tjenlig för utskeppning lill fremmande länder, hvarest dess goda beskaffenhet redan blifvit erkänd, men der någon afsättning för densamma icke skulle kunna vinnas, så vida den icke vore så torr, att den kunde fraktas sjöledes.