Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län har, uti väckt och till Utskottet remitterad motion, föreslagit, att invånarne i Ytter-HogcTalens Socken af nämnde Län, hvilka årligen 24 Bevillnings-TJtsVoltets Betänkande N:o 38. hemsökas af missväxt, hvarigenom de ej sällan sättas utur ständ, att kunna afbörda deras utskylder till Kronan, matte blifva befriade till hälften ifrån Bevillningen elter i:a Artikeln; men enär det af Motionairen uppgifna förhållande icke blifvit styrkt, eller kändt vore, alt Ytter-Hogdalen mera än någon annan Socken inom Länet vöre i behof af lindring, hvars be viljande förekommer Utskottet så mycket mer betänkligt, sorn Motionairen synes åsyfta, icke en tillfällig, utan en för längre tid fortfarande lindring, så föranlåtes Utskottet härmed afstyrka bifall till berörde motioner.
Pag. 86 och 87.
Johan Jacob Rulberg och Per Hindricsson från Norrbotten samt Anders Normarkj J. L. Wiklund och Olof Olsson från Vesterbotten haf va inom Hedervärda Bonde-Ståndet föreslagit,, att, då invånarne i Norrbottens och Vesterbottens
Län blifvit, genom de på hvarannan foljda årliga missväxter, försatte i den nöd och det elände, att de,,som ännu i allmänhet, för erhållen undsättnings-spanmål, häfta för betydlig skuld till Staten, framför alla andra ävo i behof af lindring i deras utskylder, en sådan lindring i Bevillningcns utgörande, sorn efter i:a och a:a Arliklarne, blifvit tillagd de i 166 §. af Bevilinings-Stadgan uppräknade orter, äfven måtta till nästa Riksdag få tillgodokomrna Allmogen i Norrbottens och Vesterbottens
Län; och som allmänt kändt är, att fyra på hvarandra följande missväxtår haft det menligaste inflytande på ifrågavarande
Län, hvaraf olägenheterna ej blott drabbat den fattigare folkclassen, utan äfven de mera bemedlade genom deraf påkallade större bidrag till ett ökadt antal behöfvande, samt att i följd deraf allmänna välmågan betydligen aftagit; så finnér Utskottet berörde Läns invånare vara i ett verkligt behof af någon lindring, den Utskottet likväl, med hufvudsakligt afseende på de fattigares betryckta ställning, samt till beredande af en jemnare fördelning af en sådan lindring, härmed vördsamt tillstyrker, måtte intill nästa Riksdag endast till hälften af Bevillningen efter ira Artikeln få tillgodokomrna dem af Allmogen i Norrbottens och Vesterbottens
Län, söm, enligt Taxeringsmännens pröfning, anses deraf vara i behof.
Pag 86 & 87.
Uti tvänne serskilda inom Vällofl. Borgare-Ståndet väckte motionär, har Herr Hahrij med afseende på det medellösa tillstånd, hvaruti Borger - Bevillnings-Utshottets Betänkande N'.o 38. 25 skåpet i Städerna Umeå, Piteå och Luleå blifvit försatte, genom en ofördelaktig inverkan af de många missväxtår, som i senare tider inträffat i de norra Länen, föreslagit, att invånarne i ofvannämnde städer måtte intill nästa Riksdag få njuta befrielse från personela och näringen åtföljande onera till Kongl. Maj:t och Kronan, eller ock lindring i desamma.
På de skäl, som föranledt
Utskottet att tillstyrka lindring i berillningen för allmogen i Norrbottens och Vesterbottens
Län, får Utskottet jemväl föreslå, att invånarne i Umeå, Piteå och Luleå städer äfven må intill nästa Riksdag tillgodonjuta befrielse till hälften af bevillningen efter i:a Artikeln, dock att en sådan lindring icke bör ega rum annorlunda, än efter pröfning af Taxeringsmännen.
Pag. 86 & 87.
Under framställning af den nödställda belägenhet, hvaruti Jemtlands Läns invånare blifvit försatte genom flera på hvarandra följande dels svaga äringar, dels härda missväxter, har Herr Fältprosten Edvall inom Högvördige Preste-Ståndet föreslagit, att någon lindring uti bevillningen enligt första och andra Art. uti blifvande Bevillnings-Stadga måtte under en tid af fem år, eller intill nästa Riksdag, beviljas nämnde Läns invånare, åtminstone i samma mon, som den kan tillerkännas Vester- och Norrbottens Läns invånare: och som, i afseende på Jemtland, förekomma enahanda bevekande omständigheter, som påkallat lindring i bevillningen för Norrbottens och Vesterbottens
Län, har Utskottet funnit skäligt tillstyrka, att allmogen i Jemtlands Län likaledes intill nästa Riksdag måtte få åtnjuta enahanda förmon, eller befrielse från halfva bevillningen efter i:a Artikeln; dock under enahanda vilkor med det, sorn blifvit fästadt vid den för Norr- och Vesterbottens
Län föreslagne lindring.
Herr Mellbin har inom Vällofl. Borgare-Ståndet föreslagit, att den Östersunds stads Borgare, hvilka der idka näring och rörelse, medgifne lindring i bevillningen måtte oförändrad bifallas intill nästa Riksdag, helst de inträffade missväxterna i de norra orterna jemväl menligt invérkat på Bihang lill R.
Brot. 1834- 5-te Sami. ±:sta Afd, 16 :de Häftet* , 4 Bevillnings-Utskottets Betänkande N'o 38. näringarne i nämnde stad, med hvars oeconomiska betryck förhållandet dessutom skall vara oförandradt sedan sista Riksdag; och anser Utskottet, enär flera års allmän missväxt i orten vore, utom hvad som förut föranledt till lindring i bevillningen, ett ytterligare skäl till dess fortfarande, sig alltså föranlåtet härmed vördsamt tillstyrka bifall till Herr Mellbins förenämnde motion, dock med det förbehåll, som ofvan blifvit gjordt, i afseende på lindringen för städerne Umeå, Piteå och Luleå.
I sammanhang härmed får Utskottet föreslå den redactionsförändring, som. i händelse Rikets Höelofl.
Ständer bifalla de här tillstvrkte lindrin - gar i bevillningen? blifver erforderlig 166 i83o års Förordning.
Allmogen i Herjeådalen — — — — —— — — med mindre än att de på ofvan anförde grund njutit lindring till hälften från personela afgiften, då dea icke vidare dem efter ira Art. kan tillgodokomma; de i Östersunds stad bosatte Borgare, hvilka der idka rörelse och näring, njuta intill nästa Riksdag eftergift till en tredjedel af hvad Femte Classens städer, efter a:a Artikeln af denna Stadga. utgöra. i §•
Allmogen i Herjeådalen — — — — — — — med mindre än alt de på ofvan anförde grund njutit lindring lill hälften från personela afgiften, då den icke vidare dem efter i:a Art. kan tillgodokomma.
Befrielse till hälften af bevillningen efter r.a Art. njuta intill nästa Riksdag så väl de af allmogen i Vesterbottens 3 Norrbottens samt Jemtlands Län3 som de invånare i Umeå 3 Piteå och Luleå städer 3 hvilka 3 enligt Taxerings männens pröfning 3 anses deraf vara i behof; de i Östersunds stad bosatte Borgare, hvilka der idka rörelse och näring, njuta likaledes3 intill nästa Riksdag, efter enahanda pröfning af Taxerings/nännen, eftergift till en tredjedel af hvad Femte Classens städer, elter 2:a Artikeln af denna Stadga, utgöra.
Bevillnings- Utskottets Betänkande JV:o 38. 27 Pag. 87.
Ständer bifallit Utskottets Betänkande N.*o 25, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående fortfarande lindring och befrielse i afseende på bevillningen för staden Borås, så får Utskottet till pröfning anmäla nedanstående förändring af 167 §. i83o års Förordning.
I staden Borås åtnjuta de invånare, som genom dem öfvergångne eldsvådor blifvit satte utur stånd att erlägga personlig skyddsafgift, befrielse derifrån, efter Taxeringsmännens pröfning och bestämmande, hvarförutan alla tomter, bus och byggnader i Borås må undantagas från bevillning, samt bevillning lör Borgerlig rörelse derstädes utgöras endast till hälften af hvad som så väl i allmänhet, som för dea (klassens städer i synnerhet blifvit stadgadt; och kommer denna lindring att intill nästa Riksdag fortfara.
Ulskottets Förslag.
I staden Borås åtnjuta de invånare, som genom de staden öfvergångne eldsvådor blifvit satte utur stånd att erlägga personlig skyddsafgift, befrielse derifrån, efter Taxeringsmännens pröfning och bestämmande, för man hustru och barnj, hvarförutan alla tomter, hus och byggnader i Borås må undantagas från bevillning, samt bevillning för handel och rörelse derstädes utgöras endast med tre fjerdedelar af hvad så i allmänhet, som för den Glassens städer isynnerhet blifvit stadgadt; och kommer denna lindring att intill nästa Riksdag fortfara.
Utskottet har trott sig jemväl böra föreslå nedanstående mindre re - dactionsförändringar i 169 §• i83o års Förordning.
De Instructioner och Förordnanden, rörande räkenskaperna öfver Kongl. Maj:ts och Kronans till Statsverket anslagne räntor, samt uppbörden och redovisningen, som redan utfärdade finnas, eller framdeles kunna utfärdas. — — — Utskottets Förslag.
De Insructioner och Förordnanden, rörande räkenskaperna öfver Kongl. Maj:ts och Kronans till Statsverket anslagne räntor, samt uppbörden och redovisningen, som nu äro gällandej eller framdeles kunna utfärdas, — — — — — 28 Bevillnings-Utslcottets Betänkande IV-o 38.
170 §. 2 mom. — — — — —■ * upprättas —■ — — — — upprättas derstädes ett general-sammandrag derstädes ett general-sammandrag öföfver bevillningen, hvilket genom ver bevillningen, hvilket genom trycket utgifves. trycket utgifves.
Jemte vördsamt underställande af dessa nu afgifne Förslag till förändringar och tillägg i nu gällande Beyillnings-Förordnings 3:e och /pe Artiklar, får Utskottet, i betraktande deraf, atl Rikets Höglofl.
Ständer vid innevarande Riksdag beslutat, att en årlig Bevillning för Caracters-fullmagler kommer att erläggas, och i enlighet med Utskottets vördsamma hemställan i Betänkandet N:o 34, tillstyrka, alt Artiklarnes numerföljd i blifvande Bevillnings-Förordning i så måtto förändras: att stadgandena om årlig bevillning af Caracters-fullmagter upptagas näst efter de Artiklar, som afhandla beskattningen såsom 3:e Artikeln, i följd hvaraf 3:e Art. äf nu gällande Bevillnings-Förordning, kommer att blifva den 4:e> och nuvarande 4-e Artikeln den 5:e.
Hvilket allt Rikets Höglofl.
Ständers upplysta pröfning vördsammast underställes.
Åtskillige Ledamöters reservationer bifogas. Stockholm den ii Nov. 1834. Bevillnirigs-Utsiottets Betänkande N".o 38. 2 Q F o r m u l a i r e. Uppgift för N. IV.
Brukj till Berednings-Comiteen uti IV. IV.
Socken af IS. JS. Län för år o. 0.
Undertecknad eger (disponerar) N. JNUBruk, privilegieradt på Hammarskatts-smide Skepp, ooo. för året vågfördt Recognitions-smide .... „ ooo. Lör lidet års tillverkningspris pr Skepp, utgjorde Ett Skepp.
Tackjern vid Bruket framfördt En Stig Kol om 24 tunnor dito Smideslön, deruti inberäknad Smedernes tilldelning af foder, kålgård enligt
Hammarsmedsordningen samt underpris på spanmal . ..
. > . . . ■ . . * räknadt pr Skeppa Bruksbetjeningens stat, aflöning och öfrige förmoner dito.
Bruks utskyld er af Hammarskatt, Bevillning, Recognitions-afgifter, Tingsgästning, Bergstings-betjeningens aflöning samt förlamade Smeders och Enkors underhåll m. m dito.
Omkostnader, oundgängliga för Verkens underhåll dito.
Transporter till Våg och Commissionairers arfvo den m. m dito.
Summa Om Smidet till exempel uppgifves till 1000 Skepp, och försäljningspriset är 18 R:dr pr Skepp. 18000 och tillverkningspriset är i5
R:dr dito i5ooo Behållningen blifver då 3 R:dr pr Skepp. 3ooo 3ooo R:dr motsvara efter 5 proe. ett capital af 60000 R:dr, hvaraf bevillningen efter 2 pr mille utgör ....
R:dr Minimi-afgift.
|:del af försäljningspriset 18 R:dr är 2 R:dr, således för 1000 Skepp. 2000 R:dr, som motsvara ett Capital af 40>°o° l\:dr, hvaraf bevillningen blifver .
Maximi-afgift. ■ipdel af försäljningspriset 18 R:dr är6R:dr, således för 1000 Skepp. 6000 R:dr, som motsvara ett capital af 120,000 R:dr, hvaraf bevillningen blifver , 120 80 240 3o Bevillnings-Utslcoltets Betänkande ]$\o 38.
Reservat loner : af Herr Grefve von Fersen, Hans, sora reserverat sig emot den förändring i 162 §., hvarigenom Utskottet föreslär 100 R:dr å de ställen i nu gällande Bevillnings-Förordning, der 200 R:dr finnas bestämde såsom maximum för befrielse från bevillning efter a:a Art., uti hvilken reservation Herr Friherre Boije, Herrar Stuart och af Ekenstam, Herr Domprosten Holmström, Herr Doctor Grevillius, Herr Prosten Hallbäck, samt Herr PFijh jemväl hafva instämt; af Herr Friherre Klingspor, som ansett, att någon lindring i bevillningén icke borde tillerkännas allmogen i Norrbottens och Vesterbottens Län; och hafva med Herr Friherre Klingspor sig förenat Herrar Stuart och Wijk ; af Herr Stuart, emot den af Utskottet vidtagne åtgärd, att till Rikets Höglofl, Ständer nu afgifva serskildt Betänkande, med Förslag till förändringar i 3:e och fcde Artiklarne af Bevillnings-Förordningen, hvaruti Herr Grapengiesser och Eric Pehrsson från Gefleborgs
Län hafva instämt; af Herr Domprosten Holmström och Herr Contracts-Prosten Hallbäck, sorn ansett alla dem, hvilka, enligt Bevillnings-Förordningens /±:e Artikel, 165 §.
, ega rättighet till lindring i bevillningen, när de hafva fyra barn, äfven böra, i likhet med hvad för Torpare och Inhyseshjon i ett senare moment af samma §. stadgas, tillgodonjuta afdrag å bevillning, då de styrka sig haflåtit vaccinera fyra barn ; af Herr Fältprosten Edvall deremot, att Utskottet afstyrkt bifall till Eric Erssons från Gefleborgs
Län motion, om lindring till hälften uti bevillningen efter i:a Artikeln för invånarne i Ytter-Hogdals Socken, uti hvilken reservation Eric Pehrsson från Gefleborgs
Län och Anders Mårtensson från Jemtlands
Län med Herr Fältprosten Edvall sig förenat; af Herr Grapengiesser:
"Jag anser mig böra reservera mig emot ett ungefär midt i 104 §• af Höglofl.
Utskottet bifogadt så lydande tillägg: ”Enahanda förhållande ege rum i afseende på gesäll eller arbetare, "sorn före mantalsskrifning från mästare afflytta, utan aft sedermera låta sig ”skattskrifvas, då i slikt fall betalningsskyldigheten drabbar den Mästare, ”hos hvilken de senast under skatteåret arbetat.
Till gesäll eller arbetare ”sorn sedan afflyttar, lemne Mästare bevis, att utskylderna blifvit innehållbe, och bör detta bevis af gesäll eller arbetare företes, då han hos vederbörande Autoritet om pass anhåller, för att sig till annor ort begifva.
Åliggande dgt den Mästare, hos hvilken lian derefter först arbete erhåller, att Bevillnings-Utskottets Betänkande lV'o 38.
3i ”honom beviset affordra, eller ock, i saknad deraf, för utskylderne ansvara, med samma vilkor sorn redan nämnde äro.” , Ibland flera andra onera, sorn Fabriks-idkare äro ålagde, bar det alltid varit ett ganska känbart att ansvara för alla de arbetares Krono-utskylder, som de lemnat försvar, ty sällan eller aldrig inträffar, att en Fabriksarbetare flottar från en husbonde till en annan, nied mindre än det skuldbelopp, hvari arbetaren vanligen häftar, måste ställas på beting, eller att den nve husbonden skall ansvara för en viss ringa afbetalning i veckan å skulden, hvarigenom fabrikanten, medelst de ständiga flytlningarne, alla tider på året, vanligen går miste om sin fordran och än mer om de utbetalde
Krono-utlagorne för sådane arbetare de gifvit försvar.
På detta sätt få Fabriksidkare årligen vidkännas ej obetydliga förluster.
Det tillägg, som det Ilöglofl.
Utskottet nu behagat infoga i nämnde eller att Mästare äfven skola ansvara för de arbetares Krono-utskylder, som de ej försvarat, men händelsevis en vecka eller en månad haft i sitt arbete, utsträcker husbondens ansvarsskyldighet utöfver gränsen af hvad man hittills trott utgöra det billiga och rälta.
Då Kongl. Maj:t och Kronan eger cavent i den Mästare, som gifvit arbetaren försvar, synes det högst besynnerligt, att alla de Mästare, bos hvilka arbetaren under årets lopp varit sysselsatt, och som möjligen kunna vara tio eller än flera, allesammans skola vara pligtige att ansvara för hans Krono-utskylder, de som ej gifvit honom försvar, lika med dem, som lemnat honom sådant, ty någorstädes måste arbetaren naturligtvis vara skattskrifven.
Till hvilket tracasseri skall detta ej föranleda vid Krono-utlagornas indrifvande?
Utskottet har säkerligen ansett sig genom tillägget bevara Kronans rätt mer än den varit hittills, då det ansett Mästare, som ej försvarat arbetaren, böra ansvara lika för utskyldernas erläggande, som den, hvilken lemnat detsamma , men just genom mängden af dessa ansvarsskyldige blir säkerheten destomindre, emedan den ene skall visa från sig till den andre, hvarigenom en fördröjd incassering af Krono-utskylderna och mångfaldiga processer blifva en gifven följd.
Vid fabriker, der en mängd arbetare, hundrade och derutöfver, äro sysselsatte och hvilka tidt och ofta flytta, kommer denna nya ansvarsskyldighet alt på ett högst kännbart sätt drabba idkarne, då det ej är möjligt att innehålla något af arbetarnes arbets-förtjenst, emedan de nästan alla 32 Bevillnings-Utslcottets Betänkande IV:o 3g. ”äro skuldsatte.
Att oupphörligt ändra Författningar, utan dertill gällande ”anledningar, anser jag dessutom vara mindre rigtigt; af Herr Ahrnberg, som ansett den af Utskottet i Bevillnings-Förordningens \o\ §. föreslagne förändring icke utgöra något correctiv emot de missbruk, som dermed velat förekommas, utan att egentliga correctivet läge i andra Författningars rigtiga hand hafvand e; af Eric Persson från Gefleborg^ Län: ”Jag reserverar mig emot det i följd af 72 §. af Utskottet afgifne Formulaire till uppgift för Bruksegendomar till Berednings-Comiteen, på den grund, att jag väl medgifvit, att Bruksegare må afdraga tillverknings-kostnaderne, men icke alt denna rättighet må sträcka sig så långt att afdrag får ega rum för förlamade Smedersr och Enkors underhåll samt kostnader för transporter till Yåg och Commissionairers arfvoden;” af Per Jönsson från Christianstads Län deremot, att Utskottet icke funnit skäl att nedsätta det i g 1 §.
Bevillnings-Förordningen stadgade vite af 6
R:dr 32 sk. för uteblifvande från Taxerings-Comitées sammanträde.
N:o 3g. ^ * Ankom till Exp.-Utsk. d. i3 Nov.
Betänkande, angående Städernes salu-accis.
I följd af de Stadganden, som Regerings-Formens 59, 60 och 61 §§• innehålla, får Bevillnings-Utskottet vördsammast afgifva dess förslag, med. hänseende till städernes salu-accis-afgifts erläggande och fördelning, hvilken afgift vid sistlidne Statsreglering beräknades till 7,500 R:dr och utgjort år i83o, n,838 R:dr 18sk. 4 r:st., i83t, 11,796 R:dr i3 sk. 2 r:st., och i832, 11,829 R:dr 9 sk. 3 r:st., samt vid innevarande Riksdag i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition är föreslagen att uppföras till 7,000 R:dr eller till lika belopp, som vid sistlidne Riksdag.
Vid pröfningen och behandlingen af detta ärende, får Utskottet i Ri kets Böglofl.
Ständers minne återkalla, att, vid sistlidne Riksdag, Rikets Ständer beslutade, att salu-accisen borde utgöras och fördelas tili samma summa Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 3g. 33 summa och på enahanda sätt, som den vid Kongl. Kungörelsen af den 3o November 1810 fogade tariff utvisar; men Rikets Ständer fästade äfven det vilkor vid detta beslut, ”att om och hvarest rättigheten att utan afgift till städerne införa och lill salu hålla kött, dricka samt bröd är eller blifver Landlmannen medgifven; så borde den staden för denna afgift befrias;” och änhöllo Rikets Ständer, det Kongl. Maj:t, genom Nådig Kungörelse täcktes till allmän kännedom befordra dessa af Rikets Ständer beslutade vilkor för städernes befriande från salu-accis-afgifts erläggande.
Genom Nådig Kungörelse af den 22 December i83a, har äfven Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer sålunda beslutit, förklarat, att, på grund af i detta ämne inkomne underdåniga npplysningar och medgifvande!!, handeln med ifrågavarande förnödenhets-artikiar vore fri och obehindrad uti följande 3^ städer, nemligen Örebro, Lund, Cimbritshamn, Sölfvilsborg, Laholm, Falkenberg, Wexiö, Wimmerby, Uddevalla, Strömstad, Kongelf, Ulricajhamn, Sundsvall, Hudiksvall, Hernösand, Umeå, Piteå, Luleå, Enköping, Sigtuna, Fahlun, Hedemora, Säther, Sala, Skara, Fahlköping, Hjo, Alingsås, Skanör, Falsterbo, Grenna, Strengnäs, Eskilstuna, Thorshälla, Trosa, Waxholm och Östersund, och i följd deraf den af dessa städer utgående salu-accis-afgiftens erläggande borde upphöra.
Då Utskottet icke kan annat än instämma uti den åsigt, som legat till grund för det af Rikets Ständer vid sistlidne Riksmöte fattade beslut, angående salu-accis-afgiftens utgörande, och, i öfverensstämmelse dermed, anse, att full och ovilkorlig frihet för Landtmannen att till staden införa och försälja kött, bröd och dricka bör fortfarande såsom vilkor fästas för upphörandet af de städers salu-accis-afgift, hvilka icke uti ofvannämnde Kongl. Kungörelse af den 22 December i83a finnas uppräknade, får Utskottet vördsammast föreslå Rikets Höglofl.
Ständer; att de städer, uti hvilka rättighet att, utan afgift, införa och för sälja kött, bröd och dricka ännu icke är Landtmannen medgifven, fortfarande böra erlägga den genom Kongl. Kungörelsen af den 3o November 1810 för dessa städer stadgade salu-accis-ersättningsafgift, intilldess införsels- och försäljnings-frihet af ofvannämnde förnödenhets-artikiar af någon utaf dessa städer medgitves, då, året efter det införsels-friheten är medgifven, samma stad befrias från erläggandet af den i tariffen ufrsatte afgift.
Prat. 1834. 5-te Sami. p.sta Afd. 5 16'-de Häjlet. 34 Bevillnings- Vt slottets Betänkande N:o 3g.
Och då, i fall detta Utskottets förslag skulle vinna Rikets Högloflige Ständers bifall, den summa, som salu-accisen årligen kommer att utgöra, icke till bestämdt belopp kan beräknas, helst det af den accis-afgifts-erläggande staden beror, att, genom medgifvandet Lill Landtmannen af införsels- och försäljnings-rättigheten, undgå afgiftens utgörande, får Utskottet tillstyrka Rikets Högloft.
Ständer: att, på sätt Kongl. Mapts Nådiga Proposition i denna del innehåller, endast en summa af y,5oo R:dr må vid Statsregleringen såsom städernes salu-accis-afgift upptagas.
Jemte öfverlemnande till Rikets Högloft, Ständer af förslag till den blifvande Bevilluings-Förordning åtföljande tariff, som utvisar repartition af den så kallade salu-accis-ersättningen, får Utskottet vördsammast fästa uppmärksamheten derpå, att uti den tariff, som uti detta afseende är Bevillnings-Förordningen af den 21 Februarii i83o följaktig, äfven så kallad
Qvarntulls-ersättning för 3:ne städer finnes upptagen, utgörande för Stockholm 12,000 R:dr, för Götheborg 2,3^5 R:dr, samt för Carlskrona 025 R:dr, eller tillsammans i5,ooo R:dr.
Då Utskottet likväl inhemtat, att Kongl. Kungörelsen af den 10 Februarii 18r 3 samt Kammar-Collegii, på grund af Kongl. Brefvet af den 16 Augusti i8i5, den 26 September samma år utfärdade Kungörelse-stadga, att Qvarntulls-afgiflerne för städerne Stockholm, Götheborg och Carlskrona upphört och såsom mantalspenningar utgå, inser Utskottet icke några skäl, hvarföre uti den tariff, hvarest avgifter som skola utgå finnas uppförde, äfven afgifter, som, i följd af på laglig väg tillkommen förändring, upphört, böra inflyta; och får Utskottet i anledning häraf äfven vördsammast lill Rikets Höglofl.
Ständer hemställa : att så väl coluinnen angående
Qvarntulls-ersättningen uti den tariff, som innefattar repartition af den från städerne utgående salu-accis-ersättningen, må försvinna, som ock att så väl de uti ingressen till nu gällande Bevillnings-Förordning befintlige orden: ”Qvarn-tullen af Stockholm, Götheborg och Carlskrona som äfven det i 20 §. af 2 Art.
Bevillnings-Förordningen förekommande ordet ”Qvarntull” hädanefter i Bevillnings-Förordningen icke vidare må inflyta.
Hvilket allt vördsamt underställes Rikets Högloflige Ständers upplysta pröfning.
De emot detta Betänkande afgifne Reservationer bifogas.
Stockholm den 12 Nov. i834- Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 3<). 55 Tariff till Reparation af Salu-accis-ersättningen utaf Städerne R:dr R:dr Stockholm 7,5oo Transport 1 o,655 Götheborg 800 Halmstad ...... 20 Classen: Hedemora . . lörsta Helsingborg ...... 65 Gefle . « • * * * 110 Hernösand Norrköping . 3oo Hudiksvall Andra Classen: Köping Luleå 5o Calmar . . 1 10 Mariestad 20 Carlskrona 4oo Piteå —.— Malmö. . . 160 Sala ........
Upsala . . 34° Sundsvall Westerås . 190 Söderhamn . i5 Wisby 7° Söderköping a5 Classen : Umeå ... . . , Tredje Wadstena 3o Borås • . . 20 Warberg ...... 20 Carlshamn 7° Wenersborg 25 Carlstad . 35 Wexiö — Christianstad 9° Femte Classen: Fahlan . . Jönköping 5o Alingsås _— Landskrona . 85 Askersund ...... 25 Linköping 100 Cimbritshamn .
Lund . —■— Eksjö i5 Nyköping 5o Engelholm 5 Uddevalla .
Enköping ......
Westervik . 4o Eskilstuna . ... . . . —_ Ystad . . . 35 Falkenberg ......
Örebro Falköping ...*,.
Grenna —— Fjerde Classen: Hjo ........
Arboga 4 ,é « é é 60 Kongelf 1 Christinehamn 40 Kongsbacka ..... i5 3 6 Bevillnings-TJIskottets Betänkande Nio 3g, Laholm .
R:dr Strengnäs Lidköping 5o Strömstad ......
Lindesberg ...... 25 Säther Mariefred ......
Södertelje ......