Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Alvilde Prydz, s o m för d e n k v i n n l i g a personlighetens frigörelse s k r i f v i t n å g r a af s i n a m e s t b e t y d a n d e b ö c k e r, v a n n s i n f ö r s t a s t o r a l i t t e r ä r a s e g e r m e d s k i l d r i n g e n af e n s ä l l s y n t k v i n n l i g p e r s o n l i g h e t i Gunvor Thorsdatter, e n b o k, h v i l k e n u t g å t t i f y r a eller f e m u p p - l a g o r, o c h s o m ä g t d e n n a o v a n l i g a f r a m g å n g b l a n d a n n a t där- för, att G u n v o r T h o r s d a t t e r är t y p i s k f ö r d e t y p p e r s t a i d e n n o r - ska k v i n n o k a r a k t ä r e n, d å d e n n a f å t t e n full u t v e c k l i n g.
Bland ö f r i g a n o r s k a f ö r f a t t a r i n n o r ä r o ä f v e n i S v e r i g e k ä n d a Laura Kieler (gift o c h b o s a t t i D a n m a r k) o c h fru H. Butenschön (» H e l e n e D i c k - m a r ») s a m t Clara Tschudi.
Erika Nissen vid pianot.
Efter en tafia i norska nationalgalleriet af E. Werenshiold.
k r i g b e r ö m d a Anna KolbJ0rnsdatter.
M e n m å n g a stordåd i det tysta h a r d e n n o r s k a k v i n n a n u t f ö r t, f r a m f ö r allt p å h a f v e t o c h p å fjäl- len, o c h sådana utföras ä n n u i d a g u n d e r k a m p e n m e d en hård n a t u r.
B l a n d m å n g f a l d i g a d y l i k a d r a g k a n här b l o t t b e r ä t t a s ett.
P å en säter fanns i n g e n ladugård, utan b o s k a p e n m å s t e vara ute o m nätterna.
I september k o m en snöstorm, s o m varade i två d y g n, o c h u n d e r hela d e n n a tid måste b o d e j a n oafbrutet vara ute f ö r att h å l l a d j u r e n i r ö r e l s e, så att d e i c k e s k u l l e f r y s a i h j ä l.
H o n s k o t t a d e u n d a n s n ö n, så att d j u r e n s k u l l e få n å g r a s t r å n; själf fick h o n i c k e e n b i t m a t.
T r e d j e d a g e n s t i l l n a d e s t o r m e n, m e n b o d e j a n saknade då några djur.
H o n åt n u, m e n g a f s i g i c k e t i d att b y t a s i n a u n d e r t v å d y g n • v å t a k l ä d e r.
H o n sökte s e d a n d j u r e n u n d e r ett d y g n o c h f a n n d e m s l u t l i g e n, m e n h o n v a r d å g i k t b r u t e n.
o c h h e s f ö r h e l a s i t t å t e r s t å e n d e lif.
Under lutherdomens inflytande inpräglades hos den norska s o m hos de öfriga nordiska kvinnorna den underdånighet, hvilken fordrade den kvinnliga personlighetens undertryckande.
D e norska k v i n n o r n a — h v i l k a i s i n a t r å n g a d a l a r u n d e r sitt e n f o r m i g a arbetssläp sällan ä g t n å g o n a n n a n p o e s i än d e n r e l i g i o n e n b r e d e r ö f v e r l i f v e t — h a f v a b l i c k a t u p p till p r ä s t e n m e d d j u p v ö r d n a d o c h l y s s n a t till h a n s o r d m e d l y d i g a s i n n e n.
D e t blef ock- så m e d h e l a sin själ d e h ä n g å f v o s i g åt h a u g i a n i s m e n, d e n starka religiösa rörelse, hvilken började i förra århundradet, m e n sträckte sina verkningar långt in i detta.
Ä n n u fortlefver i d e djupa l a g r e n l i k s o m i n o m s t o r a k r e t s a r af d e n b i l d a d e s a m h ä l l s k l a s s e n d e norska kvinnornas religiösa lifaktighet.
Flere verka s o m missionä- rer, e n m ä n g d k v i n n l i g a m i s s i o n s f ö r e n i n g a r finnas s a m t e n d i a k o - nissanstalt m e d en omfattande verksamhet.
I kristliga föreningar f ö r u n g a k v i n n o r, i s e d l i g h e t s f ö r e n i n g a r o c h k v i n n o r n a s Total Af- liolåsförening v e r k a k v i n n o r ur d e h ö g r e klasserna.
B l a n d d e m äro fröknarna " Welhaven o c h Wedel-Jarlsberg g e n o m sina föredrag k ä n d a ä f v e n i S v e r i g e.
A a n d r a s i d a n finnes e n s t o r m ä n g d norska kvinnor, för hvilka de religiösa frågorna icke längre äga någon betydelse.
D e n djupa o m d a n i n g i den norska kvinnans U n d e r s l u t e t af 1 7 0 0 - t a l e t o c h u n d e r i n f l y t a n d e af d e s t o r a kulturströmningarna, s ä r s k i l d t från E n g l a n d o c h F r a n k r i k e, s p e - lade de norska kvinnorna i Kristiania, s o m öfverallt i Europa, e n b e t y d a n d e roll i d e t sällskapliga lifvet.
M e n i d e t stora hela t a g e t v a r d e n n o r s k a k v i n n a n r u n d t o m i l a n d e t h ä n v i s a d till h u s h å l l e t s o m sin e n d a u p p g i f t o e h ä k t e n s k a p e t s o m s i t t e n d a mål.
A t t g i f t a s — m e d h v e m s o m hälst, h u r u s o m h ä l s t — d e t var de ogifta kvinnornas sträfvan, m e n vare sig de l y c k a d e s i d e n n a eller f ö r b l e f v o o g i f t a, f ö r d e d e ett lif m e d s m å s y n p u n k t e r o c h s m å s t r ä f v a n d e n, m e d r i n g a m ö j l i g h e t e r till e n p e r s o n l i g u t v e c k l i n g.
D e t v a r m o t h e l a d e t t a u n d e r t r y c k a n d e af k v i n n a n s p e r s o n - l i g h e t, h e l a d e n n a k r ä n k n i n g af k ä r l e k e n s o c h ä k t e n s k a p e t s h e l g d, s o m N o r g e s f ö r s t a, s t o r a k v i n n a t o g till o r d e t.
I n o m d e n norska litteraturen hafva k v i n n o r n a först o c h främst varit b e v a r a n d e, hafva samlat, afskrifvit o c h återberättat de sagor o c h sånger, hvilka m a n i N o r g e s o m annorstädes i vårt århun- d r a d e så i f r i g t s a m l a t.
M e n många barnrim och vaggvisor, s å n g l e k a r o c h k r e a t u r s l o c k a r h a f v a ä f v e n d i k t a t s af k v i n n o r n a.
Ingen n a m n g i f v e n norsk författarinna m ö t e r oss emellertid före d e n r e l i g i ö s a d i k t a r i n n a n Dorotea Engelbretsdatter, s o m lefde o c h — 1 7 1 6 — d o g i B e r g e n.
H e n n e s v e r s e r ä r o d o c k e n d a s t r i m m e r i efter Mor Utne.
14 Etter en tafla i norska nationalgalleriet af Eilif Pctcrssen.
själslif; h v i l k e n
IDUNS JULNUMMER b ö r j a d e m e d Amtmandens Dptre, h a r allt j ä m t f o r t g å t t, o c h d e n har fått m å n g a r e s u l t a t i d e t y t t r e li f v e t, i c k e m i n d r e ä n i d e t inre.
Hustrurna o c h döttrarna i d e bildade h e m m e n lefva icke l ä n g r e m e d n å g o t u n d e r d å n i g h e t s i d e a l f ö r ö g o n e n, u t a n g ö r a i all- m ä n h e t fullt o c h fritt s i n p e r s o n l i g h e t g ä l l a n d e.
Själfva kvinno- saken har haft sina direkta förkämpar.
I n o m d e n äldre genera- t i o n e n v a r, u t o m Camitte Collett, o c k s å Aasta Hansteen e n b r i n n a n d e rättfärdighetsifrerska å k v i n n a n s vägnar.
I n o m d e n n u för e m a n c i p a t i o n e n a r b e t a n d e g r u p p e n m ä r k e s f r a m f ö r allt Gina Krogh, r e d a k t r i s f ö r Nylcende o c h k ä n d f ö r S t o c k h o l m s p u b l i k s e d a n k v i n n o k o n g r e s s e n 1 8 9 7, där h e n n e s ståtliga yttre o c h h e n n e s varma vältalighet väckte m y c k e n beundran.
D e n n o r s k a Kvinde- sagsforeningen o c h ' d e n k v i n n l i g a Slemmeretsforeningen arbeta för att åt d e n n o r s k a k v i n n a n v i n n a d e r ä t t i g h e t e r, h o n ä n n u i c k e uppnått.
I N o r g e saknar k v i n n a n ä n n u k o m m u n a l rösträtt.
M y n d i g är h o n v i d 2 1 år, m e n i n g e n m i n i m i å l d e r är b e s t ä m d för h e n n e s ä k t e n s k a p.
H e n n e s rätt att drifva h a n d t v e r k o c h h a n d e l är u n g e f ä r d e n s a m m a s o m i S v e r i g e, o c h s o m h ä r k a n h o n g e n o m förord försäkra sig ägande- o c h förvaltningsrätt i n o m ä k t e n s k a p e t, d ä r h o n ä f v e n u t a n f ö r o r d h a r r ä t t e n till s i n ar- betsförtjänst.
D e flesta f ö r b ä t t r i n g a r i d e n n o r s k a k v i n n a n s ställ- n i n g u n d e r s e n a r e år h a f v a ä g t r u m p å 1 8 8 0 - t a l e t.
Universitetet har ö p p n a t s för kvinnan, ehuru m a n ä n n u icke v e t, i h v a d m å n hennes där aflagda e x a m i n a skola berättiga h e n n e att söka d e ä m b e t e n, till h v i l k a m ä n g e n o m s a m m a e x a m i n a ä g a t i l l t r ä d e.
D ä r - emot utöfva redan de norska kvinnorna en aktningsvärd verksam- h e t p å a n d r a o m r å d e n, t. e x.
i n o m p o s t, t e l e g r a f o c h t e l e f o n.
K v i n - nor b e k l ä d a vissa platser i statsdeparte- m e n t e n, i statistiska centralbyrån, i Kri- s t i a n i a m a g i s t r a t o c h i straffanstalter f ö r kvinnor.
D e äro läkare, farmaceuter, tandläkare o c h barnmorskor.
Framför allt är d e t p å l ä r a r i n n e b a n a n d e n o r s k a kvinnorna — liksom kvinnan öfverhufvud — funnit sin rikaste o c h v ä l äfven i regeln käraste, yttre verksamhet.
I de flesta städer äro skolkök förenade m e d folkskolan, o c h rundt o m i l a n d s b y g d e n hållas d e s s u t o m föredrag o m m a t l a g n i n g o c h huslig e k o n o m i, h v a r i g e n o m ett m e r a tidsenligt husställ s m å n i n g o m k a n vän- tas.
D e u n g a flickorna p å l a n d s b y g d e n b e g a g n a g ä r n a d e tillfällen, s o m amts- s k o l o r o c h f o l k h ö g s k o l o r b e r e d a till e n ökad bildning, o c h i Kristiania finnas en konst- o c h handtverksskola samt en afdelning af handelsgymnasium, där kvin- nor ä g a tillträde, liksom v i d landets a n d r a i n d u s t r i s k o l o r o c h i d e a f sta- t e n o r d n a d e kurserna för u t b i l d n i n g af lärare.
Brud frän Sogn.
7 N o r g e s s t ö r s t a s a m s k o l a är s t i f t a d o c h l e d d a f e n k v i n n a, fru Ragna Nielsen.
Skolan går ypperligt under sin älskvärda kvinnliga rektors ledning, o c h för de u n g a m ä n n e n o c h kvinnorna ä n d a f r a m till s t u d e n t e x a m e n.
F r ö k n a r n a Wulfsberg i Drammen o c h Bonnevie i Kristiania hafva upprättat utmärkta hushålls- s k o l o r f ö r flickor, m e n d e u n g a n o r s k o r n a, l i k s o m d e u n g a s v e n - s k o r n a, h y s a n o g i a l l m ä n h e t m e r a i n t r e s s e f ö r b o k l i g a eller k o n s t - närliga studier än för husliga sysselsättningar.
D e norska kvinnorna liksom d e norska m ä n n e n utmärka sig i allmänhet för stor politisk v a k e n h e t.
Så väl det ena s o m det andra politiska partiets m ö t e n — o c h sådana hållas landet r u n d t i alla s k o l s a l a r — ä r o i f r i g t b e s ö k t a a f k v i n n o r, o c h d i t h ö r a n d e ä m n e n spela i N o r g e e n stor rol i k v i n n o r s samtal o c h intressen.
R e d a n från W e r g e l a n d s t i d h a r d e n n a t i o n e l l a r ö r e l s e n o c h d e t europeiskt kulturella, frisinnade framåtsträfvandet gått hand i h a n d, o c h m a n finner b l a n d k v i n n o r n a — d e äldre s o m d e y n g r e — m å n g a själar, h v i l k a b r i n n a a f i d e a l h ä n f ö r e l s e, a f f r a m t i d s - h o p p m e d afseende å l ö s n i n g e n af tidens stora p r o b l e m o c h Norges uppgift i n o m det mänskliga kulturarbetet.
R u n d t o m i b y g d e r n a finnas u n g d o m s f ö r e n i n g a r, hvilka — j ä m t e d e n rikliga tillgången p å billig o c h y p p e r l i g litteratur — h a f v a e n s t o r b e t y d e l s e f ö r d e a n d l i g a i n t r e s s e n a s u t v e c k l i n g, lik- s o m d e r u n d t o m i l a n d s b y g d e n af föreläsningsföreningarna ord- n a d e f ö r e d r a g e n, s o m flitigt b e s ö k a s a f l a n d s b y g d e n s k v i n n o r så- väl s o m dess m ä n.
B l a n d d e n o r s k a k v i n n o r n a finnas lifliga s y m p a t i e r s å v ä l för försvars- s o m fredssaken.
En m ä n g d kvinnor hafva, g e n o m i n s a m l a d e m e d e l, k u n n a t skaffa ett litet k r i g s f a r t y g.
Kvinnorna Två systrar.
Efter en talla i norska nationalgallcriet af Sans lleyerdahl.
h a f v a ä f v e n b i l d a t e n Sanitets förening för s j u k v å r d i f r e d o c h i krig.
S j ä l e n i d e n n a är d e n i D a n m a r k f ö d d a, m e n i N o r g e g i f t a Margarethe Vullum, d o t t e r a f d e n d a n s k e p o l i t i k e r n O r l a L e h m a n, från h v i l k e n h o n ärft d e n stora t a l a r e b e g å f n i n g, m e d h v i l k e n h o n p å k v i n n o k o n g r e s s e n i S t o c k h o l m 1 8 9 7 gjorde ett så m ä k t i g t in- t r y c k u n d e r sitt i n l ä g g f ö r f r e d s i d é n.
S e d a n en mansålder hafva m ä n o c h kvinnor, äldre s o m yngre, under somrarne vandrat tillsammans i Norges härliga b y g d e r, f r a m f ö r allt i J o t u n h e i m e n, o c h o m v i n t e r n är d e n högt utvecklade skidsporten d e n i Norge mest älskade formen af friluftslif.
Såväl fotvandringarna s o m sporten hafva helt visst s i n del ' i d e t n a t u r l i g a, o k o n v e n t i o n e l l a i d e n n o r s k a k v i n n a n s v ä s e n l i k s o m i d e n spänstiga styrkan i hennes gestalt, livars kraftfullt s m i d i g a r ö r e l s e r n u k o m m a till s i n fulla rätt, s e d a n allt flere n o r s k a d a m e r d e l s b ä r a sin l a n d s m a n i n n a Kristine Dahls v a c k r a r e f o r m d r ä k t, dels själfva k o m p o n e r a d e färgrika dräkter, hvilka d e bruka v i d skidturer o c h annan sport.
Detta h a r fått till f ö l j d, a t t d e s s a u n g a n o r s k a k v i n n o r k l ä d a s i g m e r a djärft i n d i v i d u e l t o c h ofta m e r a stilfullt ä n sina n o r d i s k a s y s t r a r.
P å d e t konstnär- l i g a o m r å d e t ä r o flere norskor verksamma.
D e n stora pianisten Erika Lie-Nissen är jämförelsevis föga känd i Sverige, m e n Agathe Backer - Grön- dahls kompositioner äro lika m y c k e t sjung- na hos oss s o m i N o r g e o c h Eva Nan- sens r o m a n s s å n g är i S t o c k h o l m lika h ö g t skattad s o m i Kri- stiania.
Gästar m a n där prof essorskanSars ' hem, — hvilket hvarje söndags afton öppnas för f r ä m l i n g a r l i k s o m för v ä n n e r, — finner m a n där s o m värd- innor icke endast den ä l s k v ä r d a g a m l a själf, utan äfven hennes döttrar.
A f d e s s a är det ej blott E v a, Nan- s e n s h u s t r u, • u t a n äf- v e n e n äldre dotter, gift med sångaren Lammers, hvilka m e d sin m u s i k h ö j a dessa mottagningsaftnar, ' • U n „ n o l. '
s k a ski ddräkt.
[DUNS JULNUMMER Ä II.
Interiör från Nanscnska hemmet.
u n d e r h v i l k a m a n träffar så m å n g a b e t y - d a n d e p e r s o n l i g h e t e r, m e n k n a p p a s t fin- ner n å g o n m e r originelt fängslande än den snart 90-åriga värdinnan, hvilken ä g e r sin b r o r s, s k a l d e n W e l h a v e n s e l d i g a k ä r l e k till allt s l a g s k u l t u r.
Bland de n o r s k a d a m e r, h v i l k a ä g n a t s i g åt d e b i l d a n d e k o n s t e r n a, m ä r k a s skulptrisen Elisabeth Sinding, A g a t h e Backer-Gröndahls syster, Harriet Böcker, s a m t d i k t a r e n K i e l l a n d s s y s t e r, Kitty Kielland, hvardera representerade m e d några goda verk på Stockholmsut- s t ä l l n i n g e n i fjor.
D ä r s y n t e s ä f v e n taflor af flere y n g r e m å l a r - innor, s o m l i g a m e d löftesrik b e g å f n i n g.
P å det konstindnstriella området hafva de gamla norska v ä f n a d e r n a g i f v i t i m p u l s e n till e n m o d e r n n o r s k k o n s t i n d u s t r i.
D e n ä l d r e Husflidsforeningen i n b e g r i p e r alla d e o l i k a f ö r e m å l, h v i l k a g å u n d e r n a m n e t h a n d s l ö j d, i n o m h v i l k e n särskildt träskulpturen h a r u r g a m l a a n o r i N o r g e s a l l m o g e h e m.
Husflidens s y f t e h a r v a r i t allt f ö r o m f a t t a n d e, f ö r att m a n d ä r s k u l l e k u n n a v ä n t a s i g n å g o n s t i l e n s e n h e t.
M e n f ö r e n i n g e n har v ä c k t i n t r e s s e f ö r d e t n a t i o n e l l a arbetet o c h beredt l a n d s b y g d e n afsättning samt tillhandahållit m ö n s t e r o c h m o d e l l e r i s y f t e att h ö j a s m a k e n.
M a n får ä f v e n h ä r se v a c k r a v ä f n a d e r, m e n d e t är e g e n t l i g e n d e n n y a för- e n i n g e n för Billed- oy Aaklwde-Vaivniny, h v i l k e n arbetar efter konst- närliga mönster o c h s o m därjämte använder garn färgadt m e d naturfärger, h v a r i g e n o m d e starka, h å l l b a r a f ä r g e r n a å t e r v u n - nits.
D e t är fru Frida Hartsen, h v i l k e n m e d sin k o n s t n ä r s - b e g å f n i n g o c h sitt b r i n n a n d e i n t r e s s e v a r i t s j ä l e n i d e t t a f ö r e t a g, s o m h o n n u l e d e r tillika m e d sin d o t t e r.
S t o c k h o l m s u t s t ä l l n i n g e n v i s a d e p r ä k t i g a p r o f från d e n n a n y a k o n s t v ä f n a d s s k o l a, s o m da- m e r n a i N o r g e flitigt b e s ö k a, o c h allt o f t a r e ser m a i l n u i h e m - m e n dessa e g e n d o m l i g a väfnader, där de dekorativa m o t i v e n ä r o h ä m t a d e från m o l n o c h stjärnor, från d j u r o c h b l o m m o r, haf o c h skog.
S o m de norska konstnärerna, särskildt Gerhard M u n t h e, m e d ifver k o m p o n e r a mönster för b o n a d e r, äga de p o r s k a g o b e l i n e r n a h e l t v i s s t en v a c k e r k o n s t i n d u s t r i e l i fram- % r f * 3 » - v % Interiör fiiin .Sms ' ska hemmet.
H v a d m a n r e d a n n u i N o r g e k a n åstad- k o m m a i g e n o m f ö r d — nationell o c h artistisk — stil p å v ä f n a d e r n a s, t r ä s n i d e r i e t s, d e n d e k o - rativa målningens o c h keramikens område, däron får m a n e n f ö r e s t ä l l n i n g p å H o h n e n k o l l e n s n y t sanatorium.
Ä f v e n i de y n g r e norska h e m m e n b ö r j a r d e n a r t i s t i s k t stilfulla s m a k e n g ö r a s i g gällande.
M e n annars torde det n o g vara regeln, att d e n o r s k a h e m m e n ä r o g a n s k a e n k l a o c h att krafven p å k o m f o r t, vällefnad o c h l y x äro b e t y d - ligt mindre i N o r g e än i n o m m o t s v a r a n d e sam- hällsklasser i Sverige.
D e t danska inflytandet har i detta afseende i N o r g e säkert varit betydelsefullt.
I Kristiania s l u t a r ett s a m k v ä m o f t a e n d a s t m e d p å b r e d d a s m ö r g å s a r o c h ö l, ä f v e n ifall d e t h å l l e s p å » G r a n d ».
Men u n d e r d e n enkla supén på- g å r o f t a ett lifligt o c h d j u p t t a n k e u t b y t e, i h v i l k e t k v i n n o r n a t a g a m y c k e t m e r d e l ä n fallet är i S v e r i g e.
O c h ö f v e r h u f v u d v i s a d e nor- s k a k v i n n o r n a ett i n t e n s i v a r e i n t r e s s e f ö r a l l v a r l i g a f r å g o r ä n d e s v e n - ska.
D e t t a är ett d r a g, s o m ä f v e n finnes h o s m ä n n e n.
K v ä l l efter k v ä l l k a n m a n s å l e d e s h ö r a n å g o n p o l i t i s k, e t i s k eller e s t e t i s k fråga debatteras m e d e n i h ä r d i g h e t o c h i f v e r, till h v i l k e n all m o t s v a - Lappflicka frun norska Finnmarken.
IDUNS J U L N U M M E R VÅR SVENSKA SYSTER.
AF ALVTLDE PRYDZ.
F R Å N F Ö R F S: N O R S K A M A N U S K R I P T AF JOHAN NORDLING.
D Något som e två landen man p å ö m s e sidor o m K ö l e n — systerlanden — k a n säga systrar: o m dem, d e likna hvarandra h a d e, s o m är deras o m folken, ' Men både Allt Natur likheterna det från sagt tidernas o c h olikheterna, — att h o n sänder att i Sveriges djupa Och älfvar så det, att i längtan kvinnan lifvet, h o s o s s, o c h ö f v e r h u f v u d är d e n u t v e c k l a d e n o r s k a i h ö g grad mannens k a m r a t i frilnftslifvet i d e n politiska k a m p e n D e t tysta, bundna, skildrat svarighet kamp, dem.
norska, har helt i d e bygder, där naturen, under präglar blicken m e n starka käuslolif, s o m det typiskt folket stänges Men i af starkare fjällen städerna, s o m i tanke- s o m i d e estetiska kulturen o c h endast förut lagt barn, sin mot- • förmår, längtan når ut kulturbärande dessa hafven Ty ökar öfver Vi folkens hjärtan, samma stolta känsla till själf, o c h d o c k icke där bygga af att vara d e n myndiga, klarseende händer godhet o c h aktning tillsammans människor, modern, som o c h sagt: för hvarandra!
» Kära J a g menar, I p å vägen! » p å färden och synvidden; — är sällskapet m a n spanar därför öfver större yodt, s å mål, når h a sett, a t t v i ä r o s ä k r a p å, a t t d e t t a är s a n t, r ä c k a v i till v å r frände, hur d u kan bryta d e n svenska dig väg!
sina tacka o c h fel, s o m densamma.
och b o samma friheten.
Väl har d u hunnit ett stycke i förväg, förtjänster Redan fjällbandet stiger l i k s o m h o s oss h e m m a densamma det frigjordt u n g d o m l i g a, m e d nu sätt!
handen det icke d e t bundna, utan och på många m e d d e t oslitliga stor, d e t att h a sällskap Och kretsarne, där folkens, o c h bäckar landen emellan m e d b u d — t v å folks d e t kraften längre i de gånger skogar sången kärlek är naturen b o r d e n följas där b y g d e r n a p å landet, är har m ö d o r n a i e n allvarlig än hvad i de öppnare visst ännu brinnande Det intressena.
s o m diktarne o c h dröm, samma som morgon har d e n gamla, m y n d i g a moder d e m samman på högfjället, mäktig, landens förbund o c h samarbete.
d e m det, många att h o n länkade de ha det o c h de ha det d e ä g a hvart för sig.
peka i en enda riktning: saknas dock olika.
eget, hvart för sig, och något ha de, s o m b o där, gäller d e t s a m m a: de dela m e d hvarandra, righet m a n ofta k a n säga o m och äro hvarandra de äga gemensamt.
Och Interiör från Norsk Billed- och AakUedcvivvning.
hvad kvinnan, o c h säga: V i vilja följa d i g åt!
m e n v i k o m m a efter o c h för god lärdom!
i N o r g e är starkast fram- trädande, äfven hos de norska kvinnorna.
D e t h a r k o m m i t mer färg, Judarne fyllde m e r fart, m e r l i f i d e n n o r s k a dith.
kvinnans väsen.
kvinnor!
perament Hennes tem- är rikare, D e sjöngo: en gång Jerusalem m e d l o f b y m n e r öfver Ju- H o k a n v ä l besegra ett folk, s o m äger hennes individualitet mera utpräglad, hennes uppträdande otvunget än i mera århundradets midt, o c h » Hilde » - naturer äro nu icke unga är ovanliga norska emellertid typiska de Det icke Ibsens un- dantagskvinnor, allmänhet bland flickorna.
hvilka m a n i får betrakta s o m för » vår norska sys- ter ».
Hennes genomsnittsnivå är helt genom norska ligen Fiskarflicka som som naturligtvis sin icke s l u t o m d ö m e öfver brukas typ från Bergen.
saknar i verkligheten.
Men kunna af henne, m e d hvilken Arne Garborg uttryckt sådan naturen i eller i s m å v i l l k o r, u n d e r nens sträfvan l i f v e t p å fjäll eller u n d e r o c h kulturen i förening o c h fjordar, ett käckt under arbetsslitet kamratskapet m e d man- fullföljande af egna m å l: Klar o g varm Klar o g varm som sommerkvaelden: som sang Hon smiler Hon elsker og vakkert d o g sjelden.
h a f v a visser- e n ny k v i n n o - m e d en m e r s a m m a n s a t t motsvarighet under faror diktariie skildrat angifven D e yngre d e n norska kvinnan torde n o g ännu danat henne, stora bäst Lie.
n a t u r o c h friare s e d e r, e n t y p, d e n v a c k r a lilla d i k t, uppfattning visst Jonas fra s t r e n g e: meget oa: d o g l a m g c.
Modersglädje.
17 Efter en fcafla i Nationalmuseum af Hildegard Thorell.
sådana
IDUNS JULNUMMER l a g s t i f t n i n g s ö k a t v i n g a t i l l b a k a i a n d r a l e d e t d e t, s o m af n a t u r e n själf h a r f ö r s t a l e d s r a n g.
M e n d e t är alltid h e n n e s e g e n för- t j ä n s t, att d ä r h a r r ö j t s p l a t s o m k r i n g h e n n e.
D e t är a l l t i d h o n själf, s o m h a r n ö d g a t s l ä g g a h a n d v i d a r b e t e t, m å s t f l y t t a g r ä n - serna, v i d g a synkretsen.
O c h det har d e n s v e n s k a k v i n n a n gjort.
G e n o m s i n s t o l t a s j ä l f k ä n s l a h a r h o n l ä r t m ä n n e n att r e s p e k t e r a henne.
E n ä r h o n själf h a f t a k t n i n g f ö r s i n n a t u r, h a s v e n s k e m ä n också insupit den.
D e t h a r alltid v i s a t s i g, att k v i n n o r kunna vara de bästa läromästare.
I Sverige har det funnits kvin- n o r, s o m v e t a t a t t u p p f o s t r a m ä n till e n h u m a n i t e t o c h e n klar- s y n t h e t, s o m m a n i s v u n n a t i d e r p å l å n g t n ä r i c k e n å t t h ä n till i d e flesta a n d r a l a n d.
O c h det länder de svenska kvinnorna till h e d e r, att d e t r e d a n p å 1 2 0 0 - t a l e t i S v e r i g e f a n n s e n l a g, s o m g a f k v i n n o r n a lika arfsrätt m e d m ä n n e n, n å g o t s o m v i m e d blygsel m å b e k ä n n a icke blef infördt h o s oss förrän långt in i detta århundrade.