Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot, 1828 oth 1829, 4 Sami. 2 AfJ, i5te H:t. 2 t 8 Stats- samt Allm.
Besv• o. Oec.•
N'o 63, som extra Rotar beviljad, genom eftergift af Bevillning för hemmansvärde efter a:dra Artikeln i nu gällande och sannolikt efter enahanda beskattnings-grunder för framtiden blifvande Bevillnings Stadga.
Herr Prosten har derjemte anhållit, att då, inom Jönköpings Län , Mantal Capellans-Eoställen ännu icke erhållit befrielse från rotering, och 36 Mantal, vid i8n års rotering sorn underroterade oriktigt betraktade hemman, mot rättvisa och billighet blifvit ålagde en tillökad Rotering, derifrån desamma af 1826 års Rotejemknings Commission, ehuru utan påföljd, ansetts bör* frikalläs, dessa, in summa utgörande ,184 Mantal, matte, såsom skälig lindring i den Roteringshörda de, utöfver i allmänhet lagda grunder, ännu bära, tilläggas den Rotefrihets afgift, som enligt sistnämnde Rotejemknings Commisions.förslag, bör erläggasafsådane spridda hemmansdelar inom Läner, af tillsammans i8-/ä Mantal, hvilka, ehuru af den natur, att ordinarie Rotering af dem skall bäras, likväl icke, i anseende till deras afskiljda läge, kunnat till effective Rotar indelas* Sedan Allmänna Besvärs- och Oeconohiie-Utskottet, ej mindre med afseende å äinnets beskaffenhet, än med hemtad anledning deraf, att öfrige under denna Riksdag Väckta frågor om jemkning i Rust- och Rotelingsbördorne blifvit tili Stats- samt All - 1Stats- samt Allm, Besv. 0. Oec.-Utsk,Uti. N.06 3. 19 manna Besvärs och Oeconotnie-U tskottens gemensamma yttrande öfverlemnade, inbjudit Stats-Utskotlet, att i handläggningen häraf deltaga, hafva de förenade Utskotten, hvad hemställdt och yttradt blifvit, i behörigt öfvervägande tagit; och vidkommande först den af Herr Contrscts-Prosten Nordin framställda och af Herr Prosten Gumalius understödda klagan, öfver Eoteringens tryckande beskaffenhet, inom de trenne Småländske Länen, samt Motionairens, i sammanhang dermed» gjorda förslag, att,, till beredande af någon lindring härutinnan, bevilja Rotarne befrielse, antingen från Mötes-passevolance-afgiften,' eller ock från den Bevillning för Hemmansvärden, som efter andra Artikeln af Bevillnings förordningen erläggas bör, så och enär, enligt hvad af Herrar Prostarne Svedelius och Dillner erinradt blifvit, och med Verkliga förhållandet jemväl öfverensstäm mer, Provincerne Dalarne och Jemtland vidkännas en ännu strängare Rotering än Småland, samt härtill kommer, att, på saft Herr Prosten Forslind välgrundadt anmärkt, en partiel jemkning, inom någon viss Province, af den ojemnhet i Roteringsbördans fördelning, som öfverallt i Riket anträffas, i stället att medföra det dermed åsyftade ändamål, blott skulle öppna nya anledningar för misgnöjen och växande enskilda anspråk, anse Utskotten den inom Småland nu öf verk lagade allt för dryg* Roteringstunga icke serskildt för sig böra under a o Stats- samt Allm.
Btsv.o Oec.-Utsk. Utl.N-.o 63. pröfning tagas, eller kunna afhjelpas, ulan vid tillfälle af en allmän refning och förnyad uppskattning till värden och afkastning af all jord i Riket, — en i SiatshushSllningen och beskattningsverket djupt ingripande åtgärd, otn hvars vidtagande fråga hittills icke hos Rikets Ständer uppstått; vid hvilket förhållande Utskotten icke kunna tillstyrka någon åtgärd, i anledning af Herr Contracts Prosten Nordins i denna del väckta Motion; Som följd hvaraf all fråga om Rotarnes befrielse från Mötesafgifts och Bevillnings erläggande jemväl torde få förfalla, Beträffande härnäst Motionairens yttrade missnöje deröfver, att, oansedt de försäkringar om befrielse från Rotering, som vid flere Riksmöten skola blifvit Cornministrarne för deras Boställen meddelade, några Comministrar inom Jönköpings
Län ännu skola finnas, som med Knecktehåll äro betungade, hafva Utskotten vördsamt skolat upplysa: att genom Kongl.
Maj:ts Nådiga Resolution uppå Presterskapets besvär, afår 1735 §, 5, är förklarad!, ’’att som 14 §. i 1731 års Resolution uppå Ridderskapets och Adelns besvär tillåter, att Kneckte- och Båtsmanhållen på Capellans-Boställen i Finland måge flytta uppå oroterade hemman derstädes, så vill Kongl, Majit låta samtliga Capelianerna i Riket sammå förmon vederfaras, enär flyttnin - Stals* samt Allm.Besv, o.OecUtsk-Utl, N:o63. j 1 gen inom Compägniet ske kan’i att, genom Kongl.
Brefvet den 9 Januarii 1816, samt Kongl.
Kammar-Collegii derå grundade Kungörelse af den 31 i samma månad, i allmänhet är stadgadt: att de som innehafva Capellans-Boställen med flera sådana hemman, som, enligt Författningarne, äro berättigade att fa deras åliggande ordinarie
Roterings-besvär flyttadt på andra oroterade, men roteringsskyldige, hemman och lägenheter, samt vilja en sådan förmon begagna, ålåge att, inom 181b års slut, till Konungens Befallnings, hafvande ingifva deras ansökning härom, bland hvilka äfven räknas de, som före detta gjort anhållan om ordinarie Roteringsflyttning, men hvarå något beslut ännu icke blifvit meddeladt; samf att, efter nämnde tids förlopp, någon anmälan i detta ämne icke vidare må ega rum, så framt ej sådan jord tilläfventyrs kan uppgifvas, sorn hvarken ordinairt roterad, eller med extra Rotering belagd, likväl är det förra Roteringssättet, till följe af hemmanets eller lägenhetens natur, rätteligen underkastad samt att sluteligen, genom Kongl. Brefvet till Krigs- och Kammar-Collegierne den 9 November 1826, blifvit i Nåder föreskrifvet: att som Capellans-Boställen i allmänhet från Rotering äro befriade, så väl på grund af Presterskapets Privilegier af år 1723, som äfven att de, enligt Kongl.
Resolutionerne på Presterskapets besvär åren 1735, 1747 och 17 J2, böra genom flyttning befrias fränden Ro - sa Stats samt Allm. Btsv.o.Oec.-Utsk. l'tl. N:o6 3. tering de draga, hvadan alltså åtskillige sådane Boställen tid efter annan, utan riis hemmantal, njutit befrielse från Rotering, enär andra oroterade hemman till Roteringens ertiottagamle kunnat uppgifvas, böra Capellans Boställen, på sätt jemväl uti 3 §. af Kongl. Majtts Nådiga Instructioo för extra Roterings-Commissioneme, af den ao December 1825, samt genom Kongl. Brefvet den 30 Maji 1816 förordnadt blifvit, utan afseende på ordinarie roterade Capel lansbords mantal , från ordinarie Roteringen utgå och befrias, samt andre lämplige rote* ringsskyldige hemman och lägenheter i deras ställen insättas.
Af hvad gällande Författningar sålunda vid handen gifva, behagade Rikets Höglofl.
Ständer upplyst finna, att sättet och ordningen för de Comministers- eller Capellans-Boställen, hvilka ännu draga ordinarie Rotering, att från detta onus varda befriade, äro så uttryckligen anvisade, samt verkställigheten deraf, meri den administrativa myndighetens befattning, hittills så oskiljaktigt förenad, att speciela frågor af denna art icke böra af Rikets Höglofl.
Ständer till pröfning upptagas, men då det, vid en sidan befrielse hittills fästade vilkor, att nemligen annan hittills icke ioterad, tnen till ordinarie
Rotering förbunden jord af motsvarande hemmantal, uppå hvilken Capellans-Boställets
Roteringsskyldighet kan öfverflyttas, bör af den Statt samt Allm. Besv.o.Oec.-Vtsk.Utl N:öS$. 33 sökande uppgifvas och inom samma Compagnie vara belägen, i tillämpningen synes mindre billigt, enär saknaden af sådan oroterad jord, inom en viss omkrets, möjligen kan för alla tider blifva ett hinder för ett eller annat Capellans-Boställe, att åtnjuta en befrielse, hvarom dylika Boställen i allmänhet äro försäkrade, och i thy af de fleste öfver hela Riket längesedan tillgodonjutes, tillstyrka Utskotten vördsamt, det behagade Rikets Hög^ lofl.
Ständer, till undanrödjande af denna olikhet i Capellans.
Boställen tillagda förmo ner, uti afgående underdånig Skrifvelse begära, att Kongl. MajU, vid pröfning af de Betänkanden till jemkning eller tillökning jemväl i den ordinarie Roteringsskyldigheten, hvarmed de år 1825 tillförordnade extra Rote-' rings-Commissioner, på grund af erhållen lnstruction, till Kongl. Maj:t i underdånighet inkommit, Nådigst täcktes afse och till Rikets Ständers antagande, vid nästinträffande Riksmöte, föreslå de utvägar, derigenom de Capellans- eller Comminister-Boställen inom Riket, som hittills icke blifvit fran ordinarie Rotering frikallade, måtte från ett slikt onus, utan afseende å Bosiällenas hemmantal, befrias, antingen genom Roieringgskyldighetens öfverflyttande på annat hemman eller lägenhet, sorn, författningarne likmätigt, en sådan skyldighet iläggas kan, eller ock genom tilldelandet af lämpligt vederlag i penningar, af den Rotelrihets-afgift, sorn erläggas 34 Stats- samt Allm.
Besv xr.Otc.-Utsk.
N-.of>$ ■ bör af sådana mindre hemmansdelar inom Provincen, hvilkas spridda läge utgöra ett hinder att dem till ordinarie Rotar indela.
Hvad slutligen angar Prostarne Nordins och Gumcelii hemställan, att ej mindre de inom Jönköpings
Län belägne Capellans-Boställen, af tillsammans Mantal, hvilka ännu ej blifvit från ordinarie Rotering befriade, än jemväl de 16 inom samma Län, af 1811 års Roterings-Commission öfverroterade hemman, måtte af Rotefrihets-afgiften från spridda hemmansdelar inom Länet erhålla lindring i deras nuvarande allt för hardt tryckande Roteringsbörda, så och enär, af de skab hvilka i Stats* samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens gemensamma Utlåtande N:o 44, af den 2 sistförflutne Julii, utvecklade blifvit, de förslag till jemkning eller tillökning i ordinarie Roteringen, hvilka, af de ar 1825 tillförordnade extra Rotejemknings Commissioner , till Kongl, Majit i underdånighet blifvit afgifne, icke kunna till någon slags verkställighet befordras, innan Pikets Höglofl.
Ständer, vid nästintraffande
Riksdag och efter emoitagandet af Kongl. Majus Nådiga Proposition i ämnet, egt tillfälle sig deröfver utlåta, samt den Rocefri-. hetsafgift, sorn af berörde Comtnisioner ansetts böra erläggas af sådana hittills icke roterade, men enligt sin natur ordinarie Rotering underkastade hemmansdelar, hvilkas Stats-samt Allm-Besv.o Occ.* Utsk.
N:o 0 3. 25 spridda belägenhet hindrar deras indelning i effective Rotar» således icke eller kan, före nästa Riksdag, dem affordras, vid hvilket förhållande den af Motionairerne förmodade tillgång för vederlags tilldelande åt ännu roterade Comministers-Boställen, eller öfverroterade hemman, sålunda tills vidare kommer att saknas, anse Utskotten, hvilka i det föregående redan föreslagit de medel, hvarigenom lindring uti, eller befrielse från ordinarie Rotering, må Comministers-Boställen framdeles beredas, i afseende å de inom Jönköpings
Län, efter uppgift, öfverroterade 16 Mantal, sig vördsamt böra tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer att, i sammanhang med den här, ojvan redan föreslagna Skrifvelse, till Kongl. Majit frambära den underdåniga önskan, alt, vid granskningen af Jönköpings Läns Rotejemkntngs - Commissions uppå Kongl. Majus
Nådiga pröfning för närvarande beroende Betänkande, i nåder undersöka befogenheten af den klagan, som, i afseende å vissa hemmans, genom 1811 års Roterings-Commisions beslut, erhållna öfverrote. ring, hos Rikets Ständer förd blifvit, samt, derest densamma grundad befinnes, uti den Nådiga Proposition, rörande ordinarie Rotering'11 i allmänhet, som Rikets Ständer vid nästinträffande
Riksmöte torde i underdånighet få förvänta, meddela Rikets Stän - s 6 Stats samt Allm. Besv.o Oec.- Utsk.
N:o 64 der förslag till lämpligaste sättet, att, utan hinder af Kongl. Kammar-Collegii åt 18 t l ars Roterings Commissions beslut meddelade fastställelse, berörde klagomal afhjelpa, utan att någon minskning i ordinarie Kneckt^ hållets numtpair derigenom orsakas.
Stockholm den 13 Augusti 1829.
N:o64.
Ankom till Exp.-Uisk, d. 3 2 Aug. 1819, Ytterligare Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Utskottens Betänkande N:o 42, om upphörandet af Kronans optionsrätt till de uppå Krono-Skattejord växande Mäste- och Storverjcsträd.
Hedervärda Rorule.Ståndet har, under den 87 sistförflutna Julii, behagat med anmärk* ij ingar återremittera Stats- samt Allmänna Stats samt Allm.Besv.a.Oec.-Utsk, Uti.
N.o(n, 27 Besvärs och Oeconomie-Utskottens, den 3 i samma månad, gjorda hemställan, om upphörandet af den Kronan hittills förbehållna optionsrätt till de uppå Kronoskaitejord växande Mäste- och Storverksträd; men då Högloft.
Ridderskapet och Adeln den 16; samt Högvördiga Preste Siandet och Vällofl.
BorgareStåndet den 17 i merberörde månad, behagat samma hemställan bifalla, samt Utskotten — vid sådant förhållande, och då, enligt 69 §.
Regetingsformen, jemförd med 49 §.
3 Mom. Riksdags-Ordningen, irenne RiksStånds sammanstämmande mening utgöra be. slut i frågor af denna art, — finna sig hindrade, att med detta ärende taga vidare befattning, hafva Utskotten skolat sådant härigenom vördsamt tillkännagifva, Stockholm den 13 Augusti 182g, N:o 65.
Ank. till Exp.-Utsk, d. 21 Aug. 2829.
Ständers Stats-, Banco- samt Allmänna Besvärs och Oeconomie •
Utskotts Betänkan - 28 Sta s-B-cö s.Allm-Besv.ö.Oec.-Utsi Bet,N.o6$. de, i anledning af Herr A. P. Ståhles Motion om inrättande af ett Jordbruks-Contoir.
Borgare-Ståndet har till Stats-, Ban. co- samt Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottens handläggning, under den 8 December fdrlidet ar, remitterat ett af Herr A, P, Ståhle ingifvet Memorial, deruti han ansett sig böra fästa Rikets Ständers uppmärk, samhet derpS, att , då alla andra näringsanstalter inom Fäderneslandet egde understödjande och upphjelpande inrättningar, hufvudnäringen, Jordbruket, deraf ännu vöre i saknad, samt, vid sådant förhållande, föreslagit ett Jordbruks •
Contoirs inrättande och bildande, i likhet med Jern-Contoiret.
Herr Ståhle har förmodat, att den förstnämnde inrättningen skulle komma att lika fördelaktigt verka på Svenska Jordbruket, sorn Jern-Contoiret det gjort på Bergsrörelsen, samt ansett: 1 att till Fond för Jordbruks Con.toiret borde erläggas vissa afgifter för hvarje tunna säd eller potatoes, samt för hvarje kanna brännvin, som från productionsorten sjöledes ut. fördes till In- eller Utrikes ort; hvilka afgifter kunde uppbäras och redovisas af Tullkamrarne, i öfverensstämmelse med Förpassrings Journalerne; att dessutom någon afgift till Jordbruks-Contoiret borde erläggas för inkommantle spannmål från utrikes orter, och Siats-, B.io- s. Allm. Besv.o.Oer,* Utslt. Bet.N.65. 29 slutligen att, såsom Statsbidrag till Contoirets stiftande och consoliderande, kunde anslås hälften, eller mera, af Banquens behållna vinst utaf Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö, såsom till någon del svarande mot de fördelar, hvilka varit och ännu äro tilldelade Jern-Contoiret, Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, som ansett sig endast tillhöra att afgifva yttrande öfver nyttan och verkställigheten af ofvanberörde förslag, har väl, vid öfvervägande deraf, å ena sidan, fullkomligen insett det goda ändamål, som roed Motionen är åsyftadt; men deremot har det ej kunnat undfalla Utskottet, att de föreslagna afgifterne för spannmål, jordfrugter och brännvin, som från productionsstället sjöledes af* sändes till
In- eller Utrikes orter, skulla blifva en ny tunga för Jordbiukaren, till-i äfventyrs ej mindre besvärande för dem, som komma att. densamma vidkännas, än orättvis till sin grund, då de, som, för afsättningen af sina producter, icke behöfva eller icke vilja eller kunna begagna sjötransporter, ej skulle komma att deruti deltaga, ehuru de, såsom Jordbrukare, icke borde eller kunde uteslutas från rättigheten att, till erhållande af Uånebiträden, anlita det blifvande Jordbruks-Contoiret; samt att i öfrigt kostnaderne för inrättandet och beståndet af ett sådant Contoir otvifvelakiigt 30 Stats, B:co-s, Allm, Besv, o,Otc, Utsk,Bet.N. 65. skulle blifva sa stora, att, jemte afgifterne af Jordbrukare, dessutom torde komma att erfordras vida betydligare bidrag från Statens sida, än de af Motionairen föreslagne, helst om härvid i betraktande tagas de stora och kostsamma magasin och den talrika personal, sorn för de belånade Landtmanna. varornes förvarande, vård och ans, oundgängeligen blefvo af nöden; vid hvilket förhållande, efter Allmänna Besvärs och Oeconotnie Utskottets tanka, någon jemförelse icke lärer kunna ega rum emellan det nuvarande Jern-Contoiret och det föreslagna Jordbruks-Contoiret; och emedan Stats- och Banco-U,skotten, som äfven, för deras del, ansett dessa Oeconomie - Utskottets yttrade åsigter och framställda betänkligheter välgrundade, icke funnit skäl, att, med inskränkning uti Statsbehof eller låneanslag i annan väg , några af Statens eller Bankens tillgångar härföre må anvisas, sä kan Herr Stähles i frägavarande Motion, om inrättande af ett Jordbruks-', ontoir, med bidrag af allmänna medel och enligt de i •ifrigt uppgifna grunder, af Utskotten ej understödjas.
Stockholm den 11 Augusti 382-9.
Stats-B:co-s.
Allm, Besv.o, Otc,* Utsk. Bet>N,C6, 31 N:0 66- Ankom till Exp.-UtsU d. 21 Aug. 1829.
Ständefs Stats-, Banco samt Allmänna Besvärs- och Oeöonomie-Utskotts Betänkande, i anledning af Herf Rothliebs Memorial, angående Låns meddelande ä Spannmål.
Brån Ridderskapet och Adeln har blifvit till Stats-, Banco-, och Oecönomie-Utskoueti remitteradt ett af Herr Rothlieb, Axel, afgifvet Memorial, uti hvilket anföres: att Jordbruket, Landets så kallade Modernäring, vore den enda i ordets bemärkelse vanlottade; att för densammas uppmuntran tillfälle väl öppnats till odlingslån, och att genom deras begagnande landet äfven vunnit i odling och sålunda erhållit ökade Spannmålstillgångar, men att, serdeles uti de från Kusterne och större
Städer mer aflägsna orter, afsättning felade; att den Spannmåls behöfvande, sorn vid höstetiden måste erlägga sina Krono-Urskyl* der, sällan kunde geoorn arbete förskaffa sig penningar till uppköp af Spannmål, förr än. vid Sommarens början, och att emedlertid Spannrnåls-producenten, som icke vid den tid, då alla skatter, (jenstefolks löner, m. m. bor* 3s Stats■ B:co.s. Allm.
Bcsv. o. Oec.- Utsi.
Bet, N. 66. de utgå, kunde föryttra sin vara, derigenom befunne sig uti penninge-förlägenhet; med afseende å hvilket förhållande Motionairen föreslagit 1 att Låneunderstöd matte beviljas på en Spannmåls quantitet, af minst 50 Tunnor och deröfver, salunda att 5 ä 6 R:dr Banco för tunnan, såsom lån på högst ett år mot 4 procents ränta, skulle lemnäs hvarje Jordbrukare, med rättighet och skyldighet för honom att i eget magazin förvara Spannmålen; att dessutom fullkomligt vederhäftig borgen för lånets återbetalande på bestämd tid borde af Låntagaren lemnäs; att* i händelse Spannmåien contant föryttrades före det årets utgång, inom hvilket lånet skulle betalas, det borde åligga Låntagaren , att genast inbetala lånet, vid påföljd att eljest icke allenast erlägga 6 pro* cents ränta från den dag, då lånet erhulls, utan ock på ett år vara förlustig rättigheten till nytt Lånebiträde, samt slutligen att något ansvar, såsom t, ex. lånets inbetalande genast, borde bestämmas för den Låntagare, som försummade att med yttersta noggrannhet vårda den belånade Spannmålen, och hvarom Krono-Betjeningen skulle hvarje månad insända berättelser till Kongl. Majlts Befall* ningshafvande, genom hvars försorg alla
Lå« nebiträden också måste sökas och erhållas.
Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, som ansett beredd lätthet till afsättning - Stats- samt Allm. Besv.ö. Öcc. Utsh Uti. fc:ö 67. i N:o 67, Ankom till Éxp. Utskottet deri 17 Äug. 1827.'
Utlåtande> angående Stuuernes Ingvarteritigs-besvär.
Sedan, i anledning af väckt fråga, vid i8ot)' och 18to årens Riksdag, om hiedel till af* hjelpahde af InrfvaHeriftgs-bes^afet för de Städer, der Trupper ärö i ständig Garnison förlagde, Rikets Ständer, i då aflålert underdånig Skrifvelse till Kongl ftlajrt, förklarat, det Rikets Stander, ”i betraktande deraf, att nied rättvisa och jonn fördel* ning af skyldigheter medborgare emellan!
Vöre Öfverensstämmande alt inbyggame i de Släder,- hvarest Garnizoner äfö för* lagde, icke ensamme borde vidkännas kostJladert af en anstalt, som, med afseende på Statens och alfa dess medlemmars
Säkerhet vore vidtagen, ansett IncjvaPleringS-bestå* ret bäst kunna afhjelpas derigenom, ätt i de Städer, hvarest ständig Garnison vöre" förlagd, lämplige oell för ändamålet tillräck! ige Casernbyggnader blefve på Statens bekostnad y så vidt och så fort dess tVHgåh-' gar medgåfve, anlagde och undérliållne, ’ saint Bih. till Riks-St.Prot. 18?,8 och 1829, 4 Saini.i Afd.
Vjtde Häjt. 1 ‘J.
Siats samt Allm.
B*sv. o. Otc.
Rikets Ständer derjemte, oell p3 det någon lättnad snart måtte vinnas i de onera och utskylder, sorn göra inqvartering af Cavallerie mera besvärlig, än den af Infanteri?, i Underdånighet anhållit: "att i de Städer, hvarest Cavallei ie-Trupper voi ö i Garnizon eller Ståndqvarter förlagde, Stall och andre till Magasin och förvaringsrum för fourrage m. m. er ford etli ge hus genast måtte, på Statens bekostnad, varda anskaffade’; hafva Rikets år 1823 församlade Ständer, i anledning af flere då å nyo förekomne frågor och med lastad uppmärksamhet å den olika tunga intjvarteriligsbesväret för vissa Städer medförer. älvensom å behofvet af lindi ing derutinnan för Städerne i allmänhet, uti underdånig Skrifvelse till Kongl. Majrt af den 23 Oclober sistnämnde år, yttrat, att Rikets Ständer väl anse det vara ådagalagdt, att detta Släderiies invånares åliggande är ganska ojemnt fördeladt och för några Städer tryckande, samt alt billigheten således påkallar en reglering, hvarigenom detta besvär kunde blifva i ett rättvist förhållande fördeladt, men alt Rikets
Ständer ansågo sig hvarken kunna eller böra härtill uppgifva något förslag, enär ärendet icke blifvit i administrativ väg behörigen förberedl, hvadan Rikets Ständer i underdånighet anhöllo, del Kongl. Maj:t i
Nåder täcktes ”dels låta undersöka förhållandet med Stats- samt Allm.
Oec. Utsh.
N:o 67 3 Inqvai lerings-besväret till sina grunder och huru det hittills blifvit utgjordt, dels anbefalla utarbetandet af eli förslag till dess jemnare fördelning, hvilket kunde vid nästa Riksdag föreläggas Rikets Ständer till ledning för ett beslut, hvarigenom den grundade klagan, en del Städer föra öfver ganska märklig skiljaktighet i Jnqvaiteringsr besväret, må kunna för framtiden förekom* mas.” Rikets Ständers sislberöi de Skrifvelse innefattar i öfrigt den önskan, att af dc till försvarsverket i allmänhet hörande medel, lämplige och tillräckjige Cassernbyggnader måtte blifva ajdagde och underbållne i de Släder, hvarest ständig Garnison finnes, så vidt tillgångar derföre kunna af Kongl. Maj:t utfinnas, äfvensom Stall och Forn ragemagazin, i man af lillgångarne, anskaffas på de orter, der Cavallprie är förlagd!, så att i3of) och 1810 årens RiksdägsBeslut i denna del, så fort möjligen ske kan, måtte vijina verkställighet.
Kongl. Maj:t, som, med berntsd anleda ning af Rikets Ständers underdåniga anhållan ornen undersökning af förhållandet med Inqvarterings-besväiet lill sina grunder och luiru detsamma hittills blifvit utgjordt, anbefallt Dess och Rikets K' igs-ColJegium och Slats-Contoir att en sådan undersökning anställa, har, sedan hemälle J£mbets-Vt*t k, under deli 10 J11 lii 1828, med gemensamt un» 4 Stais samt /liim, Besv, o, Qec.
Uts/i, Uti.
N:o 67. derdåuigt Utlåtande i detta ämne inkommit, uti Nådig Skrifvelse den 2/j sistförflutlia Februarji £se Bihanget till Riks-Ståudens Prptocoll , l?a Samlingen 1 2ia Bandet, Nio 56) gifvit Rikets Ständer tillkänna: a>t då, enligt hvad härigenom är vordet utredt och npgifvet, Inqvarterings-besväret för de Städer, der Garnisoner äro förlag, de, utgör en icke obetydlig tyngd utöfver det bidrag, som genom uppbärande af Inqvarterings Tolag bestås, Kongl. Majit, lika med Rikets Ständer, funnit skäligt att dessa Städer böra derutinnan njuta lindring, och Inqvartprings-besvärel mera allmänt fördelas; att för Casserners jemte Stålls och Magasinets uppförande inom de Städer, hvarest Trupi terno icke njuta inqvartering uti Kronans hus, efter uppgjorda kostnads-förslag, erfordras en Summa af 5o5,53t Rdr r?3 sk. 5 rst.
Banco, derföre tillgång icke blifvit beräknad i Kongl.