Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
- A t t de &gt;finas damerna glömma a t t betala sina barns lektioner och låta de stackars fattiga lärarinnorna arbeta för intet, ä r nog ingen ovanlig företeelse; och vi hoppas innerligt a t t författarinnans påpekande af förhallandet må vacka till besinning ett ocli annat slumrande samvete, som inöjli- gen kan väckas.
Det a r ett i det hela godt arbete Riast Boest med detta lagt till sina föregående, om det än ej äger något vidare djup eller större origi- nalitet.
Hvad man ' särskildt värderar i hennes författarskap ar det enkla, naturliga framst.ällningssättet ntan affektation och sentimenta- -
litet - detta surrogat för djupare kanslor.
Hon ar i allmänhet spar- ' sain med känsloutbrott.
Hon har en helt nykter syn på.
lifvet ' ocli vågar sig ej in.
pk de stora kanslodjupeii.
Den värld, som rör.
sig på ytan ar einellertid tillrackligt Brokig och tillräckligt intressant för a t t göra - den väl förtjänt af a t t uppiniirltsaniinas.
Och det ä r denna por- triittörens roll inom litteraturen, Riist Roest p % ett ganska skickligt.
satt vet a t t fylla.
B. '
P. CBg: Spillror D och andra berättelser a f Cecilia B&amp;åth-Holmberg. '
Efter den första berättelseo i sin senast utgifna n6v~llssin1ing har fru Bkkth-Holinberg gifvit sin bok nainn.
Blå dock ingen tro, att det endast 81- » Spillror » ' fran ett rikt författareförrhd här bjudes läsaren.
Tvartoin, f &amp; af den begBfvade författarinnans arbeten bära så lielgjiitenheteiis stainpel so111 detta.
E v a r och en af de.ssa spill- ror » a r iitarbetad till ett gediget helt, och det livilar en varm kolorit öfver dein alla, # fven oin fargerna ej alltid g&amp; i en ton af rosenrödt eller Iiim inels blktt.
S&amp; får man i den första berättelsen ett mycket lefvande, om &amp; ii sorgmodigt intryck af den förfallna prestghrden därborta på den san- diga slr&amp;nska slätten, dar den stackars pastorskan frainlefver sin gladjetomnia tillvaro p&amp; spillrorna af itet förfllitnas minnen.
I w ~ a s s - opp, utspelas en liten hundtragedi för våra &amp; on, s&amp; gripande s&amp; trots någon, och ssmedjaii i skogen * ger en bild fr %n
som g å r &gt;, en liten nordisk landskapstafla i vemodig aftonbelysning.
E n gladare ton liar förf.
anslagit i » En biöllopsi.esaw, liistorien om ett gaininalt par, soin bibelihllit sinnet ungt och friskt midt upp i det dagliga lifvets slit och släp, och öfver skissen * Efter femton år », Iivilar en hoppfullare morgonstäinning.
DEn fiiJetsmanr däremot ' är en nutidstafla af det tnindre angenäina slaget, trots dess iiatartroliet, ocli detsainina Iran sagas om berlittelsen i bl ii ii les god^, en lifsbild a f.
en osökt, gripande effekt.
Ocli SH följer ' w 8jälliög~ nied sin matta, dampade färgton, historien on1 kullen, den forna afrättsplatsen, den inörlsa punkten på den solbelysta slätten nied den glimmande hafs-.
randen i söder, den kulle vid livars l fot ej höres sång och glains, på ~ l i v a r s topp dock sallsynta bloiiiinor frodas, blomnior af en egen- domligt blodröd färg - - - - » Det är landskapsmålarinna fru Holinberg a r framför allt.
Por- .. tratten liuniia Itanske iikgon gång bristali lif och värme, genrebilderna L *.
i kompositionens enhet, landskapen, natnrbeskiifiiiiigarna bära alltid den verkliga artistens stämpel.
1 ingen af samlingens skisser fram- triider detta mer lefvande an i de ïesebilder, som utgöra arbetets senare del, och detta framfbr allt i den med titeln &gt;Norr om Limfjorden » betecknade skissen.
Det ar med sydskandinaveiis liela karlek ' - och beundran till de stora vidderna, till de från hvarje begränsning af skog och höjd fria horisonterna, fru Holmberg skildrar den egendomliga, enformiga och trista, men dock SS intressanta nataren pk Jiitlands nordkust, och teckningen af konstnäislagret p % Skagerns jttersta udde hör till det mest målande och färgrika vbr litteratur inoin denna genre p % senaste alr haft a t t uppvisa.
Äfven f r h i andra trakter, fran Sachsiska Sclrweiz, skänker oss förf.
lefrande bilder.
Dem fran ett skalnskt fiskläge8 äro Dagnys läsare val bekanta.
Med ett ord, vi ägna en uppriktig beimdran &amp; t frii Holmbergs berättaretalang och önska p % det lifligaste, a t t litteratur snart måtte riktas med fler n spillror^ f r h den begkfvade förf.
rika litte rara skattkaminare.
: -:: 3:.
:: Sju martyrer, berättelser från den husliga Iiarden af Rel~é.
Det - # i a t t hoppas a t t ingen, soin läser titeln på denna bok, faster sig uteslutande vid ordet alnartyrer », ty har är iiigalnnda fi4ga om nkgra kristendornens blodsvittnen, sådana som exenipelvis en Hiiss, en Savonarola.
- liar ar det val snarnile läsaren som genomgår ett slags martyriiiiii, t y det a r onekligen ett lidande a t t genomläsa en bok pk mer an 300 sidor, och under all den tid läsningen varar, nödgas befinna sig i s % genornghide dkligt sallskap.
Kanske lippskattas denna bok till sitt iiinelihll biist p$ sy-atelierer eller i nutida jungfriikaminare, men den spii * itliella och intelligenta behandlingen söker otvifvelaktigt en annan lasekrets.
D e t a r synd om det myckna goda, som Iiär uppblaniltits med det inyckiia diliga.
D e sju berättelserna liafva alla en mycket olika priigel, ineii bakom dem alla söker nian oftast förgiifves efter nagot iiilagg af en personlig öfvertygelse, af författarens eget jag.
Läsareii möter blott en fotograf, som bakom sin kamera iippteclciiar sina bilder, lmr de an te sig, inen d % dessa skola i bokfosiii Atergifvas eriiiras man om det kända uttrycket:, S&amp; jag milar, ty s % roar mig att n ~ h l a!
~ Och så f5 vi alla dessa skildringar ur kvinnans lif, incd alla
vederviirdiga detnl; jer, alla r8a iittryck, alla cynislra aiispelnii~gar, - hela den mörka, den nedsläpande, den låga sidan af det alldagliga familjelifvet., - utan eii tanke på en högre mening, utan ett djupare förstående, iitaii en försonande glimt af något annat än det, som da- gens och stiindens aflan sysslar ined.
Alla berättelserna röra sig inom samhällets breda inedellager, livarken allmogens eller aristokratiens lif kommer annat an p % afstånd inom författarens synvidd; inen icke desto mindre stijier inan- ofta med en viss undran p % en obekantskap med de vanliga företeelserna inom just den klass förf.
vill sl&lt;ilclra.
Mona, hjältinnan i den första berättelsen, är dotter af en akadeiniskt bildad man, gift ined en inom det allmänna framstående personlighet, men hiir oiippfostrad är hon ej, till livilken moralisk bankriitt kommer hon ej i det sliit- liga uppgörandet med inannen?
En skdan kvinna, på en gång sinlig och kallt beräknande och i det hela mycket osympatisk, Sr inom sin klass lyckligtvis en abnormitet, ej en typ.
I denna berättelse får man för öfrigt iindantagsvis veta något om förf: s egna %sikter, ser skyinten af en lidelsefull frihetsälskan och dess reagens mot fraslibera.la och katedersocialister; men öfver dessa vidtg %ende utsikter fällas snart åter livardagslifvets prosaiska höljen.
- Fabrikörsfrnn i &gt;Det värsta af allt&gt;, med .alla sina pröfvande erfarenheter, vacker ' icke vårt del-.
tagande, men påininn6r oss snarare om det.
ganila ordspråket:, te1 maitre, te1 valet! » Matmödrar ined shdana kastningar i lynne och beliandlingssiitt kiiiiiia, icke räkna på andra tjänare n!
sådana, som med förf: s kraftuthyck betecknas s %soin wpatrask-jargon-pladdrande gardistflaininorw, - och detta just emedan de icke känna och erkälina det ansvar hvartill en högre bildningsgrad förpliktar dem.
De inånga och naturtroget återgifna scenerna f r h köl~sde~artementet äro visserligen ofta simpelt Iiistiga, men ännu oftare oblandadt veder- värdiga.
- » Edens ve » är en skildring af moderskapets stnärtor före och vid barnets födelse, soin icke har någon som helst iirsäkt att uppträda som en skönlittertir prodiikt och därför är absolut förkastlig.
Man sparar ingen den inest intima detalj men den som vill f % kunskap om sådant, in % söka i Iiandböcker för obstetrik, icke i novel.lsa~nlingar.
I sitt bemödande att få frain fiillt osminkad realism kommer författaren till sådana vidunderligheter som följande: wdet fanns intet inänskligt däri, det var som af rasande tigrar, hvilka redos af djäflar rakt in i ett brinnande lielvetew, - en fras hvars vidriga råhet icke hos läsaren fkmlcallar någon annan känsla 811 vämjelse.
Berättelserna äro sinsemellan af mycket olika inneliill.
Roligast '
ä r utan tvifvel, i trots af den bedröfiiga titeln,), Ett krossadt hjiirta,:.
H a r finner man utströdd med icke sparsain hand den isjunerhet hos kviiiliga författare sällsynta och kosteliga krrddan humos, och 1iHr framträda äfven prof på en tydlig diwmatisk begifning.
X a n hör och ser salväl personer som situationer, den diibiösa frisdr-salongen och den korrekta juristen, den impulsiva doktorsfriin, den svartsjuka fri sörskan och hennes inan; det hela kiiiide bli en tacksam uppgift för goda skådespelare, en ypperlig fars ined sin sensrnoral i kandida- tens komiska sliitreplik.
- I den inera allvarligt hkllna y&gt;En iiioderw, har förf.
gifvit sig iu p&amp; ett oiiiride, dKr hon ar vida mindre Iielniilastadd.
s t a i n i n g e n ar tydligen icke hennes gebiet och hon lyckas icke skililra hvarken känslans eller natnrens skiftiiiiigar s % a t t intresset fängslas för det dolda.
spelet i alla lifvets iiiiderströmningar.
Rättvisligen bör dock erkännas, a t t sprkket liar sträfvar a t t sliita sig till innehåll.et, ä r värdigt, allvarligt, niistan högtidligt, utan spk af förf: s vanliga själfsvAld.
Inom tidningspressen har förf, a t t döma af bokhrtndelsannon- sernas citater, f %tt röna det mest entusiastiska erlzannande; tidskrifts.
recensenterna hafva dock visat en inera kritisk Billuing.
Man ink gilla eller klandra, skratta eller bedröfvas &amp; t Rends författarskap, lik- giltig förblifver man icke inför en shdan företeelse.
För den som skrifver så nästan uteslutande om och för kvinnor, borde framförallt iittalanden från kvinnorörelsens organ r a r a af vikt, och för denna rö- relses rn %lsmiin vore det afgjordt en s r a r missräkning oin icke en g h g bland förkaniparna för den sak de gjort till sin, skiille fåriiknas en s % omisskänlig förmåga som förf: s till: Sjii ~iiartyrern.
Y&amp; de realismens och natnralismens oiiirkden, diir sanningskrafvet vill göra sig gällande på skönhetskanslaiis och ideal ismens bakostiiad, dar har förf.
att tafln med många tidigare, större förmiigor.
Nen Iiva~för slii in på en väg som icke visar sig föra till nHgot anuat inal I n det negativa nedrifvandets, där det Kdla och höga kastas lied i gruset jämte det osanna och förkonstlade?
Hcarför icke anviinda sin be.
ghfning vid det positiva nybyggaiidet, i frainitskridandets leder?
Där ar utrynrne tillräckligt, och dar hoppas vi liasta gitng f&amp; halsa R e d valkom men.
Meddelanden fran ~redri ' ka-i-~remer- För bundet. '
Ett allmänt möte med Förbundets inedleininar var iitlgst till fre- dagen den l 5 febr.
för a t t behandla frågan oiii firande af Förbiiiidets 10-kriga tillvaro, Till ordförande för mötet valdes riksantikvarien Hildebrand, som framhöll a t t Förbiindet nu i 1 0 å r med frarnghg lciinde sägas Iiafvn arbetat för det inål det skrifvit p % sin fana.
Inom styrelsen hade den &amp; sikten gjort sig gällande, a t t en festskrift borde ntgif vas, dels för att hugfasta ~ninnet af Förbundets stiftaiide, dels för a t t hos alln~anlieten, Iivaraf en stor del, fortfarande vore okunnig om Förbundets uppiifter, sprida Itliniiedbin oin Iivad Förbiiiidet iinder dessa 1 0 &amp; r iitrattat i kvinnofrågans tjiinst.
~ ö r b n n d e t s ordinarie tillgångar niedgafvo emellertid icke bekostaiidet af en dylik skrift och nian hade därföre, i enlighet med stadgarna, saininankallat förbniidsinedleininarna för att förelägga dem frågan o111 de tilläte a t t den för festskriften erforderliga summan togs från Förbundets fonder.
Mötet beslöt enhal- ligt att ansla ett belopp af 700 kr.
för utgifvande af festskriften, och a t t ett eventiielt öfverslrott p5 denna surnina sknlle användas till minsk- ning af en vid 1891 års bokslut uppvisad brist, som oalrtadt årligen verkställda smärre afsltrifniiigar icke aliiiii lycltats blifva slutaniorterad.
, *: Ett stipendium å 90 kr., afsedt för kvinna, som vill agna sig åt tr.&amp;dg %rdsii~astarejrrket, finnes till ansölcaii ledigt.
Kursen kan genom- gks vid Norrviliens trädgårdsskola.
Aiisölmingar, åtföljda af skol-, frejde- och prestbetjrg, böra vara till Fredrika-Breiniiier-Förb~~ndets byrå, Stocltliolin, insiiiida före den 1 april iiinevara~ide Ar.
Frkn skilda håll.
Ett kvinligf röstrattsmöte hölls deii 11 februari i Arbeta~.eföreniiigens stora sal, Iivilket vaq talrikt besökt af kvin- nor ur skilda sawliällsklasser.
Pi uppdrag af Allinanna kvii~iloför- eningen, som anordnat inötet, 1iö11 frii Bugge-Wicksell inlednings- föredraget, Iivilket Iion började med en kritik öfver de nya tullsat- serna, som ökade hiisl~illskostnaderna och därigenom mest direkt drab- bade arbetsltlassens kvinnor.
Detta borde uppniana Itviiinorna a t t försöka själfva f % ett ord med i laget vid lagstiftningen.
Hittills p&amp; intresse för denna sak .fr %n kvinnornas sida och hade dock
känslan af, att » ingen stode hakoin.)
rörelsen för kviiinns röst- rätt, gjort, att Allmänna röstrattsföreniiigen ej upptagit densainma p % sitt program.
Talariniian uppmanade kvimoriia att visa, det de verkligen kände behof af rösträttens iitsträckande, genom att deltaga i rösträttsagitationen och slutade ined dessa ord: » Jag anser, att den allmänna rösträtten bör omfatta äf ven kvinnan s.
Flere talarinnor uppträdde därpå.
En påstod, att röstriittsrörelsen ej hade ringaste tinderstöd att vänta af den bildade kvinuan, iitm skulle nagon härvid uträtta nigot vore det arbetskviiinan.
Härpå replikerades med fr %gan, om det rore i sin ordning att kasta afven denna börda p % den förut utsläpade arbeterskans axlar.
En mörk tafla af arbetskvinnans ställning och villkor upprullades, hvilken kul- niinerade i det pastaendet, att af mannen rore ingen hjälp att viinta, di3 de blott tänkte på sig sjalfva.
Häremot uppträdde en arbeterska, som förklarade sig tillhöra social- demokraterna, med den invändningen, att det rore oklokt att, da man hade öfverklassen emot sig, dessutom uppträda fientligt mot mannen.
Ej mot mannen, utan jamte honom i striden för allmän rösträtt borde kvinnan uppträda.
Sedan ännu n %gra talare upptradt i iingefärlipen sanima anda, enade sig mötet om beslutet att ingå till rösträttsrannerna med en anhiillan att få deltaga i organisationen, med det villkor att röstrittsviinnerna skulle på sitt program äfven upptaga kvinnans röstrntt.
: i: Sällskapet Nya / dun firade den 7 sistlidne februari 10: de arsda- geii af sin stiftelse med en storartad fest i H8tel Continentals stora festvåning, livarvid sällskapet hade tillfalle att p i ett glansande satt visa hvilka förmagor inom olika koiistriktiiiiigar, dess iiiedleinina~ representera.
Vi %terkomm a framdeles till en nigot utförligare redo- görelse för det lifaktiga sällskapets historia nnder de gångna aren.
* l i d stafens järn vägar all ställda kvinnor äro f ör närvarande 60.
Af dessa äro 32 ordinarie kontorsskrifvare, 5 ordinarie kontorsbitsii- den, 23 tjänstgöra som extra ord.
kontorsskrifvare och biträden.
- F6r anställning som kontorsbiträde fordras lägre skolbetyg och ' erhkl- les lägre lön, ehuru biträdena i allmänhet sköta samma göromkl soin kontorsskrifvarne.
- Utom dessa tjänster må det har tilläggas, att omkring 700 kvinnor bestrida bevakning af grindar och rägöfvergkn- gar (s. k. grindvakter).
* Klockare- och kantors+inster inne1iaf1-as för iiäwarande i Sverige af 15 kvinnor.
Den första kvinliga orgariist ined offentlig befattning är den framstående kompositören fröken Elfrida Andi.de, som ar 1867 utnamndes till organist i Chistavii domkyrkas församling i Göteborg.
Kristine försaiiding, Fattiglliiskgrltoförsainliiigren och Doinkyrkoför- sainliiigens Annex, alla i Göteborg, hafva likaledes kvinliga organi-.
8tockholm räknar sådana i Djurgardens, Evangeliska Brödra- församlingens och Sabbatsbergs församlingskgrkor.
Öfriga lsvin- liga klockare och organister komma på landsorten.
Kvinllga studenter vid Upsala universitet äro vi d innevar ande termin 23, bland hvilka 11 tillhöra Stmkholnis nation.
Bland dessa 2 3 finnas 1. fil.
ocli jur. kand., 1 ined kand. och 4 fil.
kandidater.
: i: ' Upsala kvinllga stundentförening hö11 den 20 februari sitt första sain m antrade för Aret livarvid fil.
kand. fröken Sigrid Björklund valdes till vice ordf. efter fil.
kand. fru E. Haininarsköld, som afsagt sig uppdraget.
Den öfriga styrelsen utgöres af fil.
kaiid.
fröken Lydia Walilströin, ordförande, och fröken Ellen Lindhult, sekreterare .Före- drag liölls af fröken Björklund oin HGtel Rainbouilett.
: i: För utbildande af kvinliga tradgårdsskötare finnes som bekant iios oss blott en läroaiistalt, direktö!
Abelins trädgårdsskola vid Norr- viken, beliigeii icke långt från Aby station på södra stanibanan.
Skolan, soin började våren 1891 och synes vara stadd i god utveck- ling, meddelar undervisning i frukt-, grönsaks- ocli blomsterodling och allt som till nutidens ti.adgårdsskötse1 liörer.
För närvarande imder- visas dër, iitoin de ina~ligcz, 3 kviiiliga elever, livarförutoin 2 äro an- inalda a t t börja liingre fram på våren.
Afgiften för en 6 inånaders kurs nr 125 kr., d % kast fås på stallet.
För den högre utbildningen är en ett-8rig och en tv&amp;-hrig kurs anordnad, den förra fordrande 500 kr.
i afgift, den senare 850 kr., hel inackordering inbegripen.
Skolan liar af Inridstinger!
i Ostergötland, Upland och Nerike upp- inuntrats nied anslag &amp; t, kvinliga elever.
* Vid svenska trädgårdsodlareförbundets.
sammanträde den 23 sist- lidne februari förekoiii bland öfriga disk~issioiisiiinnen afven följande: %finnas inom triidgårdsyrket några oförsökta åtgarder att inera an hittills liira den svenska kviiinaii att anvibida grönsaker - och i sa fall .livilka? » Om deiiiia frlga uppstod ett lifligt ' ineiiingsutbyte i hvilket äfveti inedleininar af Frediaika-Breiner-Förb1111dets koinité för ordnande af tradgårdskurser för kvinnor, togo del.
För a t t saininanfatta de olika Bsikteriia och söka hstadkoinwa ett praktiskt resultat, beslöts tillsät- tandet af en särskild koiuitd, till Iivilken valen sltui ' le ske vid nästa månadsmöte. '
Fredrika-Bremer-Förbundets for kvinliga medicine studerande.
T v h n e stipendier utdelas för innevarande ar, ett a kronor Fem hundra och ett ii kronor Fyra hundra.
Kompetent sökande tir kvinna, som aflagt medilro- filosofisk eller niedicilie kandiclatexainen.
nästkommande April insändas till Styrelsen för förvaltning af Fre- drika-Bremer-Förbundets stipendiefonder, Stock-.
Ansökningar skola före den 1 holm, 54 Drottninggatan, samt atföljas af betyg öfveï aflagda kunskaps- och examensprof samt präst- och lakare- betyg, iigande sökande ingifva jgmväl andra handlingar till stöd för ansökningen.
Af tilldeladt stipendium ager stipendiat lyfta 8 Fre- drika-Bremer-Förbundets byrå ena hälften den 31 Maj, andra hglften den 15 December.
Styrelsen för förvaltning a f Fredrika- Bremer- Förbundets stipendiefonder.
lämnar åt kvinnor .råd och upplysningar i.
juridiska och ekonomiska angelägenheter, ...
Träffas å förbundets byrå Tvätta med luft?
i Nutidens mest sensationella o, praktiska~uppfinning!
Pneumatiska handtvättmaskinen UNDINE.
Patenterad i alla lander.
Enklaste, basta obh billigaste tvattmaskin i va~lden.
Pris p r ntgck blott 6 7cr.
Rengör tviitten förvinansviirdt liltt; skoiiar tvatten shsom ' ing&amp;.
annan xhetod; undantritnger blixtsnabbt alla andra tviittmeskiner.
Sparar arbete, sparar.
tid, sparar penniiigar -!
e Generalagentur för Sverige: - - - JOS.EmPH LEZJA, R o ~ z g l Hoflevm * cvntör.
~nderagenhiv antagas &amp; aUa platser;.
- -- P- TradgSardskurser- .. ...
för kv2nnor '.
O. '
, &lt; -.
ilro anordnade vid Norrvikem8 t r G d g å r d a r, adr.
AB Närmare meddelas af Fredrika- reme er-~örbnndets byra, Stockholm, eller af, Direktör R, .Abelin, Norrvikens tradgå&amp; dar,.
L&amp;5g.
\ Drottninggatan 10, 3 tr, l: sta klassens etografi-affär!
' Persouer, som skola uudergi oporntiorie~eller liggn nudor lilknre- b~hn !idling, eniottibgns i hel iiiackordering ined orPoi: derlig sji~kvard.
W A L B O Sjuksköterska.
R G ULRICH, I ' Förfrbgningar.
besxaras med onigbende.
Bell telefon 404.
I forbindelse med Riks- och Ailm.
Referenser: I): r F. ~ e t z l e i 3, Sturegatan; D: r A.
Kull, 26 Nybrohamnen; D: r ' P.
Rlefberg, 11 b. Nyljrogatan; D: r G. Hellström, ' 22 Haningatan ' Desinfektions- och Mattrengoringsanstalt Tel. 87 99.
101 ' Valhallaii&amp;gen 101..
.Telo 87.99.
Rengör mattor efter föreghende desir&amp;ektioim ' från d&amp;nm i .. och smuts enligt ny metod;.
Rengör möbler, säng- och gbngkläder f r h mal och - 4 andra parasiter;: Reder tagel och renar fjäder medelst.
nykonstruerade.
.. masliiner: PeZsverk och metar.
emottagas -.
~ G Z ko@s~veer$ng, Z emot mnZ.
Hämtning och hemsändning inom Stockhol * -.
kostnadsfritt. '
N:R 101-102 LÖRDAGEN (6 7 6 - 77).
PRENUMERATIONSPRIS PR ÅR: IDDN KR.
— &gt; 5: - IDUNS MODETID.
&gt; 3: DEN REDAKTÖR UTGIFNINGSDAGAR '.
HVARJE 23 OCH DECEMBER UTGIFVARE: FRITHIOF HELLBERG TRÄFFAS SÄKRAST KL. 2 — 3.
12:TE ARG.
KYRKOGATA 1 6, LTR ÖPPEN KL. 1 0 — 5.
STOCKHOLM, ONSDAG OCH L Ö R D A G.
: JOHAN NORDLING ALLM.
RIKS 1 6 4 6 IDDNS KDNGL.
JULMINNEN DIKT AF E.
N. SÖDERBERG.
I S T J Ä R N K L A R morgon hör jag klingj från t e m p l e n s torn en s a m f ä l d kör.
; D e t julens k l o c k o r är, s o m ringa,.
o c h m e d sitt b u d s k a p de m i g b r i n g a en hälsning, s o m m i t t h j ä r t a rör.
D e m a n a fram från t i d e r f l y d d a en h å g k o m s t af d e n sälla frid, jag kände i min barndoms hydda, när j a g dess e n k l a r u m såg p r y d d a p å f o m ä r f d t vis i julens tid.
J a g ser d e t g r e n l j u s l y s t a b o r d e t, där, sluten i m i n m o d e r s famn, i s i g n a d k v ä l l j a g lyss till o r d e t o m h u r all världens h o p p är v o r d e t d e t h i m l a b o r n a barnets n a m n.
O c h än m i t t sinne k a n f ö r n i m m a m i n b a r n s l i g t g l a d a fröjd, h v a r g å n g j a g k y r k a n ser i arla t i m m a bland rimfrostklädda björkar glimma m e d v ä n l i g t b u d o m ottesång.
Ä n hör jag bjällror muntert sjunga från i s l a g d sjö, från s k o g e n s led, än h ö r j a g t e m p e l t o n e r t u n g a i h a n e g ä l l e t s stillhet g u n g a o c h sia h e l i g sabbatsfred.
1DUN 1899.
— A n ser j a g m i g m e d u n d r a n t r ä d a inunder k y r k o h v a l f v e t s r u n d och i min barnahåg m i g glada, d å g a m l a s j u n g a m e d de s p ä d a: » V a r hälsad, s k ö n a m o r g o n s t u n d!
» O c h när från fästet b l o s s e n svunnit, när d a g e n b r ä c k e r v i n t e r b l e k o c h ottefestens ljus förbrunnit, h v a d h e l g f r i d än, när h e m j a g hunnit, sig b r e d e r öfver g l a m o c h l e k!
O b a r n d o m s r o, d u är f ö r g å n g e n, m e n ä n till d i g m i t t h j ä r t a flyr, af t r å n a d drifvet a t t i s å n g e n ett ö g o n b l i c k d i g h å l l a fången, d å lifvets o r o kring m i g g n y r.
O c h helst när julens k l o c k o r ringa en m o r g o n v ä k t i s a m f ä l d kör, j a g m i n n e t s p o r t a r u p p ser springa, o c h röster ifrån f ö r r m i g b r i n g a en hälsning, s o m m i t t h j ä r t a r ö r.
JULLOF.
SKISS AF ELIN TOR- GERSSON.
BELÖNAD MED 2:A PRIS I IDUNS LITTERÄRA TÄFLING.
D E N S T O E A S T A D E N S O E — o m nå- g o n s i n en s t o r s t a d sofver m e d m e r än ett ö g a åt g å n g e n; t y f ö r s e n a d e n a t t v a n d r a - re o c h enstaka d r o s k o r, s o m sluta d e t g a m l a d y g n e t, af lösas af t i d i g a arbetare o c h t u n g a lastvagnar, s o m b ö r j a d e t n y a.
D e c e m b e r - n a t t e n s m ö r k e r l å g s o m en fäll öfver d e bre- d a g a t o r n a.
D e t s k o c k a d e sig o m k r i n g de g a s l å g o r, s o m ä n n u b r u n n o h ä r o c h hvar, d e t h ä n g d e o m k r i n g d e s t o r a husen, k l ä m d e sig intill f ö n s t e r r u t o r n a o c h s t o d t j o c k t o c h ogenomträngligt i porthvalf o c h gathörn.
Förstädernas gränder fyllde det helt o c h hållet upp, man kunde icke k o m m a undan det, d e t var, så a t t m a n k u n d e t a g a i d e t m e d h a n d e n.
D e t fanns öfverallt, h a d e kru- p i t i n i a l l a hål, a l l a vrår, a l l a kyffen, l a g t sig öfver g a t o r n a s smuts, öfver de u s l a hu- sen, öfver s o p h ö g a r o c h t r å n g a gårdar.