Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då härtill kommer att staden redan anlaggt quaier kring hela den del af hamnen, som ligger vester om tomten och stadens myndigheter jemväl torde hafva för afsigt att vid norra stränderna af Ladugårdslandsviken anlägga sådane quaier, kan det icke antagas att dessa myndigheter vid frågans närmare öfvervägande skulle finna lämpligt att låta quaien kring stadens hamn afbrytas utanför Musei murar.
Jag anser således att anläggande af gator och quaier kring tomten icke bör ske på Statens bekostnad, utan hemställer, att anslaget i 3 dje punkten måtte nedsättas till det belopp, som erfordras för sjelfva tomtens lämpliga anordning eller 25.000 R:dr R:int.»
I denna reservation har Herr A. A. Berger instämt; och har Herr Alfr.
Gt enander begärt få antecknadt att han icke deltagit i beslutet rörande denna punkt, vid 6:le punkten: af Grefve Cronstedt, Fr., Herrar Sandels, L. G., Leijonancker, B\ IV., Blomstedt, C. R. och von Francken, G. JV., Biskop Annerstedt, Doktor Lindgren, Domprosten Sundberg och Kontraktsprosten Tegnér, hvilka ansett den af Kongl. Maj:t äskade summa, 17,470 R:dr, för stora vestibulens samt trapparmarnes beläggning med stucco lustro, i stället för oljemålning, böra af Rikets Ständer beviljas; vid 7:de punkten: af Herrar Leijonancker, F. LV. och von Francken, G. LV., Biskop Annerstedt samt Doktorerne Lindgren och Sundberg, som yrkat bifall till Kongl. Maj:ts härutinnan gjorda nådiga framställning; och har Doktor Gumaelius anmält, att han icke varit närvarande i Utskottet då frågan om anslag till National-museum derstädes behandlades. 30 Stals-Ulsltoltels Memorial N:o i99. IX: o 199.
Ank. till Exp-Utsk. den 19 Okt. 1863, kl. 1 e. m. Memoria!, om anvisande af de i Regeringsformens kreditiv summor.
63 § för oskrifna (R. A.) Jemlikt ofvanberörda grundlags-§ bora, för oförutsedda händelser, tvänne särskilda, tillräckliga summor anslås, och till utbetalning å riksgälds-kontoret anvisas; den ena att vara tillgänglig, då Konungen, till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finnér den oundvikligen nödig; den andra, att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Ilan Stats-Rådet in pleno hört och Riksens Ständer sammankallat; och åligger det, enligt Riksdags-ordningens 30 § Stats-Utskottet att föreslå beloppet af de summor, hvilka härtill skola afsättas.
Af sådan anledning får Utskottet, beträffande föstnämnda kreditiv, erinra, att detsamma under föregående riksdagar blifvit anvisadt att utgå med ganska olika belopp, i hvilket afseende Utskottet, anser sig böra lemna följande upplysningar:
Vid 1809—1810 års riksdag bestämdes ifrågavarande kreditiv till 500,000 R:dr banko, motsvarande Runt 7 50,000 R.dr Vid 1812 års riksdag anvisades likaledes 500,000 R:dr banko Vid 1815 års riksdag föreslog dåvarande Stats-Utskott först, uti sitt den 17 Juni 1815 afgifna Betänkande, att kreditivet borde bibehållas vid samma belopp som föregående riksdag; men sedan Kongl. Majit funnit sig böra, uti nådig Proposition af den 12 Juli samma år. fästa Rikets Ständers uppmärk - eller 750,000: Stals-Uiskollels Memorial N:o 199. samhet på angelägenheten att försäkra bibehållandet af fäderneslandets trygghet, samt derföre i nåder äskat, att summan för ifrågavarande kreditiv måtte förhöjas, så att densamma komme att utgöra en och en half million R:dr, hvarutaf den ena tredjedelen borde, såsom förut, vara att tillgå för hvarjehanda utomordentliga tillfällen och behof, men de öfriga två tredjedelarne icke, utan i fall af oundgängliga försvarsanstalter, skulle få lyftas, blef k re <1 i ti vet, med en sådan fördelning, enligt Stats-Utskottets den 18 i samma månad afgifna betänkande, faststäldt till det af Kongl. Majit föreslagna beloppet, motsvarande E rnt 2,250,000.
Vid de derpå följande 2:ne riksdagarne blef kreditivets belopp jemte fördelningen deraf bibehåilen oförändrad; men Vid 1828—1830 års riksdag nedsattes summan till en million R:dr banko eller » 1,500,000: hvaraf hälften skulle vara att tillgå för Rikets försvar och hälften för andra ändamål.
Vid 1834 —1835 års riksdag bibehölls kreditivet vid sistnämnda belopp och med samma fördelning; men Vid 1840—1841 års riksdag nedsattes detsamma till 500,000
R:dr banko eller » 750,000: hvarvid dock den förut meddelade bestämmelsen i afseende på fördelningen uteslöts
Vid 1844—1845 års riksdag undorgingo berörda stadganden ingen förändring.
Vid 1847—1848 samt 1850—1851 års riksdagar bestämdes kre ditivsumman åter till en million R:dr banko eller . . •> 1,500,000: hvaraf hälften anvisades för
Rikets försvar och hälften för andra ändamål.
Vid 1853—1854 års riksdag blef, med afseende å då för handen varande politiska omständigheter, kreditivet förhöjt till det af Kongl. Majit för detsamma genom särskild nådig Proposition äskade belopp, 2,500,000 Ridr banko eller . . » 3,750,000; hvaraf två millioner Ridr banko afsågos för Rikets försvar och 500,000 Ridr för andra angelägna ändamål.
Vid 1856 —1858 års riksdag blef summan åter nedsatt till.
» 1.500,000: deraf hälften för rikets försvar och hälften för andra högst vigtiga och angelägna ändamål; och blefvo föreskrifterna såväl om kreditivets belopp, som om fördelningen deraf vid sednast förflutne riksdag oförändrade bibehållna. 32 Stats-Ulskolicts Memorial N;o 199.
Jemte det Utskottet, i afseende på användandet af de under tiden från 1809 till och med 1851 anvisade kreditiv-suinmor, hänvisar till de fullständiga uppgifter derom, sorn finnas meddelade i Stats-Utskottets vid 1853 — 1854 års riksdag afgifna Utlåtande N:o 329, får Utskottet upplysa, att af den vid sistnämnda riksdag beviljade, för rikets försvar afsedda andel af ifrågavarande kreditiv blefvo lyftade tillhopa 1,500,000
R:dr banko eller 2,250,000 R:dr Runt, hvaremot af den öfriga, för andra angelägna behof afsedda andelen någon lyftning icke egde rum; och hafva de vid sednaste 2:ne riksdagarne beviljade kreditivsummor lemnats helt och hållet obegagnade.
Ehuru anledning icke förekommer att, i afseende på det belopp, hvartill ifrågavarande kreditiv vid sistförflutna riksdag bestämdes, göra någon ändring, har dock Utskottet ansett sig böra föreslå Rikets Ständer, att för tiden intill nästa riksdag icke bestämma någon viss fördelning af kreditiv-summan, helst ordalydelsen af 63 § Regeringsformen, äfven om densamma icke lägger hinder i vägen för kreditivets fördelning till olika ändamål, dock icke uttryckligen påbjuder, att en sådan fördelning bör ega rum; och Utskottet hemställer alltså: att den i Regeringsformens 63 § först omförmälda kreditivsumma må, under tiden intill Rikets Ständers nästa sammankomst, bestämmas till enahanda belopp, som för densamma vid sednaste riksdag fastställdes, eller till
En million Femhundratusen Riksdaler Riksmynt.
Vidkommande derefter det sednare, uti 63 § Regeringsformen omförmälda kreditivet, som vid infallande krig må af Konungen lyftas, sedan Han S ats-Rådet in pleno hört och Rikets Ständer sammankallat, så har detsamma, hvilket vid 1812 års riksdag höjdes från 1 million till 2 millioner R:dr banko, allt sedermera varit faststäldt till sistnämnda summa.
Utskottet, sorn icke finner någon särskild anledning föreslå Rikets nn församlade Ständer att förändra ifrågavarande kreditivs belopp, får derföre hemställa, att detta kreditiv vid innevarande riksdag må bestämmas tilt
Tre millioner Riksdaler Riksmynt.
Riksgälds-kontorets tillgångar icke dertill blifva tillräckliga eller för detta ändamål disponibla, har Utskottet ansett sig böra hufvudsakligen förnya de föreskrifter, som i enhanda afseende vid sistförflutna riksdag meddelades.
Under förutsättning af bifall till Utskottets ofvan framställda förslag, får Utskottet alltså hemställa, att Slals-Ulikoltets Memorial K:o 499 33 att nedanstående §§, hvilka motsvara 196, 197 och 198 §§:ne i det för Riksgälds-kontoret nu gällande reglemente, måtte varda införda i det nya reglemente, som vid denna riksdag varder för nämnda verk utfärdade §•
Tili följd af stadgandet i Regeringsformens 63 §, hafva Rikets Ständer anslagit och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisat en kreditiv-summa af Tre millioner R:dr, för att vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Stats-Rådet in pleno hort och Rikets Ständer sammankallat.
Rikets Ständers å denna summa utfärdade, förseglade anordning får ej förr brytas, eller summan af Fullmägtige utbetalas, än sedan riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord.
Den krediliv-summa, som, enligt ofvan åberopade grundlags-stadgande, bör å Riksgälds-kontoret anvisas, för att, på sätt detsamma innehåller, under tiden mellan innevarande och nästkommande riksdag, vara tillgänglig, då Konungen, till rikets försvar eller andra högst vig liga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig, hafva Rikets
Ständer fastställt till en million femhundratusen Riksdaler.
För bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de, genom nästföregående tvä §§, å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver, böra detta verks härtill disponibla tillgångar begagnas, och, ifall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-kontoret upplånas mot kontorets obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; egande Fullmägtige att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma räntevilkoren samt fastställa betalningsterminerna för dessa obligationer; dock får obligationernas förfallotid icke utsättas sednare än Fem år efter deras utgifningsdag, och någon obligation icke utfärdas å mindre summa än 400 Riksdaler.
Utskottet, att den förseglade anordning, som, till följd af ofvan åberopade § i Regeringsformen, bör för det större kreditivet tillställas Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, må, i likhet med den, hvilken vid sednast förflutna riksdag för enahanda ändamål af Rikets Ständer godkändes, erhålla följande lydelse: tiih. lill R.
Prol, 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 9 Haft. 5 34 Stats-Ulskottels Memorial N:o i 99. 55 Till Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgälds-kontor.
Ständer till ett belopp af 3,000,000 R:dr R:mt fastställt den summa, som enligt Regeringsformens 63 § skall vara till utbetalning från Rikets Ständers Riksgälds-kontor anvisad, för att af Kongl.
Maj:t vid infallande krig lyftas, så varda, i kraft af nämnde § och till följd af Rikets Ständers beslut, Fullmägtige i Riksgälds-kontoret härmedelst förständigade och bemyndigade att, vid det i samma § förutsatta fall och under derstädes stadgade förbehåll, omförmälda kreditivsumma af Tre millioner Riksdaler Riksmynt Kongl Majit tillhandahålla samt enligt
För Ridderskapet och Adeln, För Preste-Ståndet, För Borgare-Ståndet, För Bonde-Ståndet;» och torde denna anordning, på sätt under sednare riksdagarne egt rum, varda underskrifven af Herr Landtinarskalken och Herrar Talmän samt Stats-Utskottets ledamöter och vid riksdagens slut få, i utbyte mot den af sednast församlade
Ständer utfärdade anordningen, genom Stats-Utskottet Fullmägtige i Riksgäldskontoret tillställas.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1863. Siats-Utskottets Memorial M 200.
1 Hso 900.
Ull Exp.-Utsk. den 19 Oktober 1863, kl. 1 e. m.
Memorial, med förslag till de stadganden angående Riksgalds-kontorets skulder och fordringar, som böra införas i det nya reglementet för detta verk. (R. A.) Ehuru åtskilliga frågor, hvarom föreskrifter skola meddelas i det nya reglemente, som till iakttagande vid Riksgälds-kontorets förvaltning bör före denna riksdags slut af Rikets Ständer utfärdas, icke äro slutligen afgjorda, och Stats-Utskottet följaktligen ännu icke kan uppgöra och afgifva förslag till detta reglemente i dess helhet, har Utskottet dock, i likhet med hvad under föregångna riksdagar iakttagits, ansett sig nu böra underställa Rikets Ständers granskning och fastställelse sådana delar af reglementet, som icke stå i omedelbart sammanhang med berörda ännu oafgjorda frågor; och får Utskottet alltså till en början härjemte öfverlemna förslag till de två första afdelningarne af samma reglemente, hvilka innefatta de §§, som handla om Riksgälds-kontorets skulder och fordringar, och hvarvid Utskottet funnit sig böra hufvudsakligen bibehålla den uppställning, som det nu gällande reglementet erhållit.
Till ledning och upplysning vid de föreslagna reglements-§§:nes pröfning och till underlättande af deras jemförelse med hittills gällande reglementariska stadganden, är ej allenast det ämne, hvarom hvarje § handlar, här nedan anfördt, utan ock den § i nuvarande reglemente uppgifven, hvilken innehåller enahanda eller motsvarande föreskrifter.
Dessutom äro de under denna riksdag afgifna och af Rikets Ständer bifallna utlåtanden, derpå alla nya eller förändrade stadganden sig grunda, jemväl åberopade; skolande exemplar af det för Riksgälds-kontoret vid sistlidne riksdag utfärdade reglemente varda till vederbörande Stånds-kanslier aflemnade, för att hos Riks-Stånden finnas att tillgå vid den derstädes förestående behandlingen af ej Bih. lill II.
Prat. 1862 & 1863.
4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 10 Hafi. 1 2 Stats-Utskottets Memorial M 200 mindre nu bifogade förslag till de båda första afdelningarne af reglementet, än de fortsättningar deraf, hvarmed Utskottet ämnar ofördröjligen inkomma. § 1, af bifogade reglements-förslag, uti hvilken § Riksgälds-kontorets föremål uppgifvas, är lika lydande med nu gällande reglementes 1 §.
Första Afdelningen:
Riks g älds-kont orets skulder. § 2 innehåller samma stadgande, angående inlösandet af Riksgälds-kontorets obligationer, som 2:dra § i nyssnämnda reglemente. § 3, angående den vid 1853—1854 års riksdag för jernvägsanläggningarne beslutade upplåning och dervid utgifna obligationer, är lika lydande med nu gäl lande reglementes 3 g. § 4, angående det år 1858 i Tyskland upptagna lån för Svenska Statens jernvägs byggnader, motsvarar § 4 i nu gällande reglemente, med hvilken densamma hufvudsakligen öfverensstämmer; dock är den i början af sidan 4 uti 1860 års reglemente intagna föreskrift, att Fullmägtige egde bestämma sättet och ordningen för ränteliqviderna och amorteringen, utesluten, enär lånekontraktet och obligationerna i detta afseende innehålla bestämda föreskrifter. § 5, angående det, till följd af Rikets sednast församlade Ständers beslut år 1860 upptagna lån för fortsättandet af Statens jernvägsbyggnader, grunda rsig på 224 § af nu gällande reglemente samt det med vederbörande låntagare afslutade kontrakt. § 6, angående den vid samma riksdag beslutade upplåning mot inhemska fonderade statsobligationer, upptager den del af de uti 228 g utaf 1860 års reglemente samt i det afslutade lånekontraktet meddelade föreskrifter, som ansetts böra i det nya reglementet inflyta. g 7, angående Statsverkets skuld till Rikets Ständers Bank för 1808 och 1809 års krigskostnader, är, med ändring endast af antalet och sammanräknade beloppet af de återstående obligationerna för samma skuld, lika lydande med g 7 i nu gällande reglemente. gg 8 och 9 innehålla stadganden, som gälla dels i afseende på inlösen af de i följd af upplåniHgen för neutralitetens upprätthållande år 1854 upptagna lån, dels Slats-Utskollels Memorial JK 200. 3 i afseende på det s. k. gamla lånet med 5 procent ränta, hvarom några föreskrifter icke i 1860 års reglemente varit intagna. § 10 handlar om de såsom grundfond för Allmänna Hypotheksbanken utfärdade obligationer samt stödjer sig på innehållet af 2:dra och 3:dje mom. i 230 § af nu gällande reglemente. §11, angående inlösen af de under den 1 Mars 1750 utfärdade s. k.
Trollhätte slussverks lottsedlar, är lika med § 9 uti nu gällande reglemente, med den ändring, dels att Riksgälds-kontorets skyldighet att betala dessa lottsedlar anansetts icke böra, i strid mot innehållet af 22 § af 1860 års eller 27 § i det nu föreslagna reglemente, inskränkas blott till tiden intill nästa riksdag samt att stadgandet angående bevillningsafdrag blifvit förtydligadt. § 12, angående den s. k. årliga räntan till H. M. Konungen och Dess arfvingar efter Successionsordningen; § 13, angående Konung Carl XIII:des heingiftskapital; § 14, angående Göta kanals reparationsfond; § 15, angående den för Södertelje kanals underhåll afsatta fond; § 16, angående fonden för Hjelmare kanals och slussverks underhållande, äro lika lydande med §§ 5, 10, 11 och 12 i nu gällande reglemente, endast med den förändring, att uti 5 mom. af § 16 blifvit infördt datum på den nya förbindelse, Direktionen afgifvit för de låne- och säkerhetshandlingar, som till 1869 års slut skola till Riksgälds-kontoret aflemnas. § 17, angående Strömsholms nya kanalbolags reparationsfond, motsvarar 13 § i 1860 år reglemente, sedan 1 momentet i sistnämnda §, såsom numera fullgjordt, blifvit uteslutet. § 18, angående de i Riksgälds-kontoret innestående medel, som influtit såsom lösen för de å kronoskattejorden vexande ekar; § 19, angående räntan å Lappmarks ecklesiastikfond; § 20, angående de s. k. brudgåfvovinsterna; § 21, angående de'till Riksgälds-kontoret allemnade depositionsmedel; § 22, angående de medel, sorn varit inneslutne i rekommenderade bref och tiil Riksgälds-kontoret öfverlemnats; § 23, angående de för undsättningar vid missvexter eller felslagna skördar afsedda medel; § 24, angående den i Riks-arkivets hus intecknadc skuld, äro lika lydande med hittills gällande reglementes 15 — 21 §§. § 25, angående Riksgälds-kontorets inom linien förda skuld till Rikets Ständers Rank, motsvarar 8 § i 1860 års reglemente. § 26 angående Riksgälds-kontorets skyldighet att liqvidera äldre till betalning vederbörligen fastställda kronofordringar, samt 4 Stats-Utskoltets Memorial JYs 200. § 27, angående skuldernas liqviderande utan afseende å den eljest i allmänhet bestämda preskriptionstid, äro lika lydande med 23 och 22 §§ i nu gällande reglemente.
Sedan Rikets Ständer bifallit Stats-Utskottets i Utlåtandet M 103 gjorda hem ställan, i fråga om återställande till Riksgälds-kontoret af dess till Handels- och Sjöfartsfonden den 18 December 1836 ulgifna förbindelse för återbetalningen af det Norbergs förra jernvägsbolag från nämnde fond meddelade lån, samt
Riksgäldskontorets på samma förbindelse grundade återstående skuld sålunda försvunnit, halva de i 14 § af nu gällande reglemente intagna föreskrifter blifvit ur det nya för slaget helt och hållet uteslutna.
Rikgälds-kontorets fordringar för meddelade lån. § 28, angående lånet för bibliotheksbyggnaden vid Upsala akademi, och § 29, angående lånet för utvidgande af läroverket i Carlstad, äro lika lydande med 24 och 25 <§§ i nu gällande reglemente. § 30, angående lånet för uppförande af ett nytt lärohus för elementarläroverket i Jönköping, grundar sig på innehållet af 155 § i 1860 års reglemente. § 31, angående lånet för byggandet af den nya stiftskyrkan i Hernösand, § 32, angående det staden Christinehamn vid 1844 och 1845 års riksdag bevil jade lån, g 33, angående staden Lidköpings kyrkobyggnadslån, 34, angående lånen för Knäreds och Markaryds församlingars kyrkobyggnader, 35, angående Wallentuna församling beviljadt lån för ny kyrkas uppbyggande, äro lika lydande med sednast utfärdade reglementes 26 — 30 §§. § 36, angående lånen för reparations-arbetena å Linköpings, Wexiö, Skara och Westerås domkyrkor, grundar sig på 31 § samt 2:dra mom. i 152 § af 1860 års reglemente, g 37, angående lånet till Carlskrona stads pastorat, g 38, angående lånet till Allmänna Barnhuset i Stockholm, § 39, angående det under 1828—1830 års riksdag för återuppbyggande af staden Borås beviljade lön, § 40, angående staden Wenersborgs byggnadslån, § 41, angående staden Söderhamns enahanda lån, § 42, angående det för staden Wexiös återuppbyggande efter 18,38 års eldsvåda beviljade lån, Stats-Utskottets Memorial M 200. 5 § 43, angående sistnämnda stads efter 1843 års eldsvåda erhållna byggnadslån, och g 44, angående staden Åmåls byggnadslån, äro lika lydande med 32—39 §§ af nu gällande reglemente. § 45, angående särskilda stadganden i afseende på de byggnadslån sistnämnde 2 städer samt städerne Wenersborg och Borås erhållit, motsvarar 40 § i 1860 års reglemente, hvarvid dock sista mom. erhållit den förändring att uttrycket »genom Stadens äldste», blifvit ändradt till orden »genom vederbörande». § 46, angående staden Christianstads byggnadslån, och § 47. angående staden Lidköpings byggnadslån, äro hufvudsakligen lika lydande med 41 och 42 §§ af nu gällande reglemente. § 48, angående städerna Örebros och Jönköpings byggnadslån, motsvarar ofta åberopade reglementes 43 <§. § 49, angående staden Eksjös byggnadslån, motsvarar 44 § i nu gällande reglemente, likväl med uteslutande af §:ns
sednare del, då vederbörande numera fullgjort de deri meddelade föreskrifter. § 50, angående det för återuppbyggande af staden Gustavia på ön S:t Barthelemy beviljade lån, är lika med 45 § i nu gällande reglemente. § 51, angående lånet för ny tomtreglering i Christianstad, öfverensstämmer med 46 § i 1860 års reglemente, med den enda ändring, att ordet »Drätselkommission» blifvit utbytt mot »Drätselförvaltning.» § 52, angående de för tomtregleringar, städerne Lidköping, Örebro, Jönköping och Eksjö beviljade lån, är lika med 47 § i nuvarande reglemente, endast med uteslutande af sista punkten, angående staden Eksjös befrielse från ränteberäkning och kapitalafbetalning till 1860 års slut. § 53, angående lånet till staden Malmö för uppförande af byggnader åt dervarande garnison, är hufvudsakligen lika med 48 § i gällande reglemente. § 54, angående det för återuppbyggande af Conradsfors bruk i Wermland meddelade lån, och § 55, angående staden Ystads hamnbyggnadslån, motsvarar 49 och 50 §§ i samma reglemente. § 56, angående lånet för Landskrona hamns iståndsättande, öfverenstämmer med innehållet i 51 § af 1860 års reglemente, med blott ett tillägg, att inbetalningen skall erläggas »intilldess lånet blir till fullo guldet», hvilket bör inträffa under nästkommande år. § 57, angående de staden Warberg beviljade hamnbyggnadslån, § 58, angående hamnbyggnadslånen till staden Cimbrishamn, § 59, angående lånet för hamnanläggningen vid Åhus, § 60, angående städerna Carlshamns och Sölvesborgs hamnbyggnadslån. § 61, angående lånet för hamnbyggnads-arbetena vid Göteborg, § 62, angående lånet för hamnbyggnaden vid Linköping, 6 Stals-UIskottets Memorial M 200. § 63, angående lånet för upprensningen af farleden genom Söderhamns skärgård, § 64, angående städerna Westerås’, Christinehamns och Wadstenas hamnbyggnadslån, och § 63, angående det för hamnbyggnaden vid sistnämnda stad beviljade ytterligare lån äfvensom lånen för Arboga-åns och Köpings-åns uppmuddring, äro alldeles lika lydande med nu gällande reglementes 32 — 60 §§. § 66, angående de för hamnanläggningar städerna Carlstad, Falkenberg och Strömstad beviljade lån, samt § 67, angående lånet för hamnbyggnaden vid Färjestaden på Öland, äro lika lydande med nu gällande reglementes 61 och 62 <§§. § 68, angående de vid sistförflutna riksdag beviljade och numera £ utbetalda lån för hamnbyggnaderna vid Grenna.