Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om tillverkningsheloppet i början af denna period öfverstigit det privilegierade smidet, så har detsamma deremot på sednare åren icke fullt motsvarat den tillökning, sorn af Kongl.
Maj:ts nådiga kungörelse den 26 October 1838 blifvit en följd; och lärer orsaken härtill igenfinnas deri, att den erhållna tillökningen ej hunnit utsmidas och att en del verk haft svårighet att erhålla tillräckligt kol. O 12 Jernmanujaktur-therken_, i den särskilda tabellen upptagna till ett antal af 31, hafva i medeltal lemnat en årlig tillverkning af 8,720 SkU eller vid pass 2,700 SkU. mera än under föregående qvinqvennium.
Vid förstnämnda verk, som äger god och lätt åtkomlig tillgång på sådan torf, användes uti ändamålsenligt konstruerade flammugnar till ett skeppund knipp-eller bultjerns uträckning pdels kubikfamn torf, som vid bruket kostar 16 sk.
Banko, samt en tunna kol, då åtgången förut beräknats till sex tunnor kol.
Såsom jernförädlingsverk må nämnas gjuterier och mechaniska verkstäder för machintillverkning dels vid Krokforss i Nya Kopparberget, Carlsdahl i Carlskoga och Brefven i Askers socken, hvilkas tillverkningar dock under de sednare åren varit i aftagande.
Försäljningsvärdet af machinerier och annat gjutgods, som tillverkats vid Krokforss, bar i medeltal utgjort 32,371 R:dr årligen.
Vid de andra begge verkstäderna bar årligen tillverkningsbeloppet sammanlagdt per medium uppgått till 1,069 SkU.
Det så kallade nubbsmidet inom Lerbäcks bergslag fortfar att sysselsätta allmogen, så väl jordägare som torpare och inhyseshjon.
Vid sandstens- och talj stensbrotten inom Kumla socken uppgick tillverkningsvärdet till ungefärligen 3,000 R:dr Banko; och har ett nytt sandstensbrott börjat bearbetas inom Öster Nerike.
I medeltal är tillvei kadt:
Rödfärg vid Dylta 2,988 — „ Risbacka 312 — „ Gammelbo 161 — „
Ridkärn 845 — Genom en förändrad konstruktion å ugnarne vid svafvelbruket har vedåtgången blifvit nedsatt med f:delar af hvad den var före 1838 till sjelfva svafveltillverkningen; hvaremot victriol-verket ännu konsumerar ungefär samma qvantitet som fordom. 13 Kalk har tillverkats vid 15 ugnar inom Vester Nerike och vid 3 inom Öster Nerike.
Vid Torps pottaske-raffmaderi i Askers socken uppgick år 1840 tillverkningsvärdet till 2,400 R:dr Banko, men för påföljande året är icke någon tillverkning uppgifven.
Papperstillverkningen vid Lindbacka nära Örebro och Ärneberg i Hammars socken uppgick år 1841 till 19,239 R:dr ig sk.
Vid 15 tegelslageriet' har tillverkats ungefär 436,000 taksten och 558,000 murtegel.
Qvistbro socken, lemnar 2,000 kannor linolja och 80 skeppund oljekakor, till ett sammanräknadt värde af 2,866 R:dr 32 sk.
Är 1841 voro på landet 4 färgerier med tillverkningsvärde af 2,070 R:dr, 6 garfverier för läderberedning på Engelska sättet med tillverkningsvärde af 2,348 R:dr 32 sk. och 2 vadmals-stämpar med tillverkningsvärde af 266 R:dr.
Sjöfarten idkas uti Hjelmaren med ett fartyg om 28 lästers drägtighet, hvarmed från Derböhls lastageplats i Lennäs socken transporteras till Slockholm Brefvens bruks-effekter, samt i Vettern med 13 båtar, den slörsta om 46 läster och den minsta om 20, och med hvilka utföres tegel, kalk och jern samt hemlages malm, spannmål och handelsvaror.
Engelbrecht om 30 hästars kraft, som gått emellan Örebro och Stockholm till det mesta med fraktgods, har tillhört en possessionat inom länet, och för öfrigt finnes bland länets invånare aktie-ägare uti ångfartyget Vettern, som föga blifvit begagnadt för länets behof.
Att fisket är i aftagande är att befara; och anses orsaken dertill vara begagnande af otjenlig fiskeredskap.
Man har dock börjat inse behofvet att förändra fiskesätt och redskap för att befrämja fiskens tillväxt; och efter utgången af den tid, som denna underdåniga berättelse omfattar, har läns-styrelsen vidtagit åtgärder för att tillvägabringa föreningar i afseende å tjenligaste sältet för fiskets bedrifvande i gemensamt fiskvatten.
Fastighetsägare i landslagen afsluta till bruksägare större partier af deras spannmål, hvilken, såsom levererad i bergslagen, alltid betingas till högre pris. Spannmål i mindre partier, äfvensom landtmannens produkter i allmänhet, afyltras å städernas torg, der tillförseln om Lördagarne, särdeles i Örebro, är så betydlig att folksamlingen har utseende af mark - 14 nåd.
Ångbåtsfarten på Stockholm begagnas ock för afsättning af viktualievaror.
Någon landtmarknad finnes icke privilegierad.
Ifrån naturen af marknader skilja sig föga de så kallade sädesmöten, hvilka, efter gammal vana, på beslämda dagar tre gånger om året hållas vid Lerbäck, der spannmål, hufvudsakligast från Östergötland, tillhandahälles bergsmännen och andra sädesbehöfvande och hvarest kreatur också afyttras.
Der samlas jemväl handtverkare från kringliggande städer för att sälja deras tillverkningar.
Jemte den fråga, som varit väckt om förening emellan sjöarne Vettern och Iijelmaren, bar man också varit betänkt att åstadkomma kanal-ledning, under namn af Svea Kanal, emellan sistnämnde sjö och Yenern.
Broms, blef vid sist hållna Riksdag ett anslag af 6,666
R:dr 32 sk. beviijadt för undersökningens fullbordande.
Genom utförande af det föreslagna företaget skulle, utom den förmån kanalen alltid komme att bereda de orter, den genomskure, ett lättare tillfälle äfven yppas för kringliggande bergslager, för transport och afsättning af deras malm och tillverkningar. 4:o Politisk författning.
Genom ny skattläggning å rekognitionsskogshemman har hemmantalet ökats med något öfver 16 mantal.
Åtskillige lägenheter inom härads-alimänningar samt 3 mjölqvarnar med 1 par stenar hvardera, hafva äfven blifvit skattlagde.
51 och nära i mantal äro köpte till skatte.
För åstadkommande af i nåder förordnade ändringar och rättelser uti den år~ 1836 verkställde rotering, hafva roterings-kommissioner ånyo sammanträdt år 1841, och hvilkas då vidtagne åtgärder blifvit af Kongl. Maj:t i nåder pröfvade först år 1843, så att roteringens resultat kommer att framdeles redovisas.
Hemmansklyfningar och afsöndringar fortgå; dock förekomma ofta rättegångar, genom hvilka klandras afsöndringar, som icke öfverensstämma med 1827 års författning.
Under åren 1837—1841 hafva hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, för afgälds bestämmande, blifvit anmälde endast sex afsöndringar om tillsammans 46 tunn- och kappland, för hvilka afgälderne blifvit fastställde till 63 mans- och 43 q vins-dags verken, 5 sk. och i mark smör. 15 Fastighetsvärdetj som år 1836 var för fem åren nästföl ut, genom Pröfnings-Komiteeris beslut, minskadt med ungefär en million R:dr Banko, har deremot under de sednare fem åren åter ökats med 764,790 R:dr.
Tabellen visar ett missförhållande emellan masugnars värde och de af dem utgående statsbidrag, hvilket härrör deraf, alt bergsmanshyttor vid taxeringar icke lå sig åsatt annat värde, än det som är inbegripet i det för bergsmanshemman upptagna.
Laga skiften hafva blifvit verkställda i 140 skifteslag, utgörande 200^ mantal, hvilket visar ett fortfarande förtroende för skiftesverket, som också är ett verksamt medel till landets uppodling, enär landtmannen äggas till mera drift och omtanka genom föreställningen, att han nedlägger sitt arbete på den jord, som honom uteslutande tillhör och utan hinder af de olägenheter, som från en samfällighet i jordbruket äro oskiljaktiga.
De utflyttningar, som blifva en följd af laga skiften, hafva ock ett fördelaktigt inflytande på tomternes läge och bebyggande, derigenom att mera utrymme vinnes i byar, der åbyggnaderne vanligen äro tält sammanträngda, till ökadt äfventyr vid eldsvådor.
Sjelfägande jordbrukare förhålla sig till brukare och arrendatorer, i allmänhet som 3 till 1. 23 mantal posthemman utgöra postföringen från 27 särskilda ställen, oberäknad! postens forslande medelst gästgifvareskjuts eller på beting från Askersund åt Carlsborg, från Örebro åt Linköping, emellan Örebro och Åtorp, från Nya Kopparberget lill poslhemmanel närmast Arboga, emellan Nora och Warnäs, emellan Lindesberg och Nora samt emellan Nya Koppai berget och Warnäs, äfvensom vissa tider Engelska snällposten.
Gäst gi fvar egar darnes antal är 48, städernas deruti inberäknade.
Statsbidragen äro i den nu upprättade tabellen uppförda till belopp, som med 21,830 R:dr 26 sk. u rst understiger de i tabellen näslförut upptagna statsbidrag.
Denna skiljaktighet i siffran härrörer hufvudsakligast derifrån, att uti kostnaden för rustning och rotering förr ingått ruslhållsstammars och augmenlers anslagna räntor, hvilka nu, lill följd af Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 17 April 1828, äro från samma kostnad afdragna.
Dessa räntor, anslagna till 335 rusthåll, uppgå till vid pass 58,000 R:dr, och, efter hvad tabellerna visa, hafva statsbidragen i sjelfva verket ökats med 22,162 R:dr, hvilken tillökning, till följd af stegrade spannmålspris, egentligen igenfinnes under rubrikerna ständiga räntor och clerecie-statens aflöning.
Knekte-rotefrihets-medel hafva, enligt 1826 års roleri ngs- verk, under åren 1837—1840 utgått i medeltal med 3,443 R:dr, men för året derefter med 4,083 R:dr, deruti inberäknad vacance-afgift å hemman och lägenheter 16 inom bergslagsorter, i ordinarie roteringen ingångna enligt 1841 års sedermera ändrade roterinsjs-verk.
Politi, För vidmakthållande af ordning och sedlighet hafva många församlingar å sock nes tamm or träffat öfverenskommelser med utsatta vitén, å hvilka de begärt Kongl.
Maj:ts Befallningshafvandes fastställelse.
Bland sådane Öfverenskommelser må särskildt nämnas en församlings beslut att brännvin icke må vid auktioner derstädes utminuteras, hvilket beslut, 0111 det efterlefves och vinner mera allmän efterföljd, skulle afböja många oordningar vid auktioner, hvilka nu betraktas nästan såsom dansgillen eller lekstugor för kringboende tjenstehjon och ungdom.
Utom 2 Provincial-läkare har länets invånare att tillgå 8 läkare, hvilka, med undantag utaf en, äro i städerna stationerade.
Flere af desse läkare äro för städernas och regementernes räkning ofta upptagne, så att för vissa orter, särdeles de från släder aflägsna, svårighet att få tillräcklig läkarevård kan uppslå; och fastän, enligt den år 1828 afgifne underdåniga Berättelse, i hemman inom Carlskoga socken redan då var doneradt till boställe åt sockneläkare, har någon sådan ännu icke blifvit antagen.
År 1841 utgjorde examinerade barnmorskors antal i länet 36.
Länets lazarett och kurhus hafva gemensam lokal, förvaltning och läkarevård; men lazarettet, som icke har egna säkra tillgångar att påräkna, måste hero af det årliga bidrag, som dertill hittills blifvit lemnadt af de medel, hvilka inflyta lill veneriska smittans hämmande.
Bland hälsokällor, som finnas, äro. i synnerhet att nämna Loka, Porla och Adolfsberg, vid hvilken sistnämnde, belägen inom Örebro stads område, artificiella hälsovatlen varit att tillgå.
Den af Högstsalig H. M. Konung Carl XIV Johan år 1813 grundlagde anstalt för allmän fattigförsörjning inom länet har blifvit förvaltad fortfarande på samma sätt, som omförmäles uti den sist afgifna underdåniga Femårs-Berältelsen; och utgjorde fonden vid 1841 års slut 14,175 R:dr 40 sk. 2 rst.
Till beredande af mera speciel fattigförsörjning grundlädes igenom subskription år 1814 å Högstsalig H. Maj:t Konungens födelsedag den 26 Januari en Krigsmans-Kassa för Örebro Län, hvars under Kongl. Krigs-Collegii inseende - 17 seende stal leie fond, piimitift utgörande 1,500
P»:dr oell genom tillagd ränta ökad till 1,600 R:dr, vid 1841 års slut liade en räntebehållning af 113R:dr 17 sk. i rst., sedan under året 13 pensioner utgått, de flesta beräknade till 8 R:dr hvardera.
Också skilja sig cn eller annan grofve- eller bruks-inrältning ifrån församlingarnes fattigvårds anstalter.
Såsom ett väsendtligt bidrag lill fattigförsörjningen inom Jernboås socken hafva Bergs-sexmannen Elie Ersson i Wässland och hans hustru år 1841 anslagit årliga räntan af 200 tunnor spannmål, som de skänkt för att genom sockne-magasinet utlånas.
Ordningen med gästgifverier och skjutsväsendet har icke undergått någon väsendtlig förändring; dock hafva på flera ställen, särdeles i Bergslagen, de skjulsskyldige visat böjelse för tillvägabringande af entreprenader å skjutsen, fastän dermed föga kommit lill stånd, innan något resultat visat sig i anledning af Rikets sednast församlade
Då, i afseende å rojdjurs utödande, skottpenningar, lill följd af öfverenskommelser, dem Kongl.
Kassans behållning utgjorde vid 1841 års slut 452 R:dr 39 sk. ii rst.
Utom de sparbankerj, som under rubriken städer omförmälas, fortfar den år 1834 i Wiby socken inrättade sparbank, som, begagnad af mer än 250 insättare, utlånt ungefär 4,500 R:dr.
Sockne-magasiner äro uppgifna till ett antal af 40, hvartill kommer en af Bergs-sexmannen Eric Ersson i Wässland år 1841 gjord stiftelse, hvari genom han till Jernboås socken skänkt ett nytt magasinshus med fond af 200 tunnor spannmål, hvaraf räntan, på sätt bär ofvan i underdånighet är nämnd t, kommer att utdelas till socknens mest behöfvande fattige.
I Nya Kopparbergs socken utgjorde fonden år 1841 i spannmål 1,408 tunnor och anlitas med begärlighet af låntagare. Feniurs-Berättelse Jior Örebro Län. 3 18 I sädesrikare orter deremot är förhållandet annorlunda, der delägarne i magasinen vanligen äro förbundne, att, utan afseende å deras behof, om våren uttaga visst belopp och detsamma om hösten återbetala med ränta.
Årliga besparingarne användas gemenligen till bestridande af kommunala utgifter, såsom aflöning åt barnalärare, barnmorskor samt någon gång till fattigförsörjning.
Derigenom att tillgångarne sålunda användas för främmande ändamål, inträffar stundom ett missförhållande, i thy att delägarne i magasinen icke alltid borde deltaga i de derifrån utgående utgifter efter samma proportion, som de hafva del i magasinet, särdeles der magasinen äro grundade på aktieteckning till och med med uteslutande af ett och annat hemman i församlingen.
Under sådana föi hållanden visar sig allt mer och mer liknöjdhet för magasins-inrättningarne, såsom mindre gagneliga och nödvändiga, och fonderne vinna icke någon egentlig tillväxt.
Örebro Privat-bank, som år 1837 med nådigt tillstånd för tio års tid bildades af ett bolag, under solidarisk ansvarighet, lill underlättande af allmänna rörelsen i Örebro och Skaraborgs Län, har sedermera fortsatt sin rörelse genom hufvud-konlor i Örebro, afdelnings-konlor i Mariestad och en kommissionär i Nora; och bankens låne-opei ationer medelst kreditif och diskontering gagna fortfarande orten och underlätta näringarna.
Teckningsbeloppet var år 1841 ännu icke ökadt utöfver 800,000 R:dr. 5:o Städerna.
Örebro stad, med en folkmängd af 4,227 enligt 1840 års qvinqvenniitabel 1, hade året derefter 31 handlande med 37 betjenler, 106 handtverkare med 82 gesäller och 146 lärlingar, 10 fartyg om nära 324 läster, ett boktryckeri, ett stilgjuteri, en snusfabrik, en bresilje-fabrik, en bomulls- och linnefabrik, ett tygtryckeri, en vaxduksfabrik, två spegelfabriker och fem färgerier.
Ehuru den staden förunnade uteslutande rätt till fraktfart sjöledes till Stockholm icke upphörde förr än med år 1841, har ändock denna rätlighet lidit intrång af två ångfartyg, som med lastpråmar i flera år gått emellan Stockholm och Örebro och, i anseende till deras snabbare l 19 gäng, företrädesvis blifvit anlitade för fraktgods, hvaribland äfven jern, oaktadt den högre taxa, som på ångfartygen vanligen varit följd.
Under femton år hafva fartygens antal till hälften förminskats, och, genom försummad muddring i ån emellan Hjelmaren och stadens lastageplats Schellack, är alt befara, att denna segelled inom kort tid icke vidare kan begagnas för andra fartyg än pråmar, det enda sätt, som, i anseende till åstrandens sanka beskaffenhet, är användbart för frakten emellan lastageplatsen och fartygen, när dessa ligga uti sjön.
Den liknöjdhet staden visar för farvattnets uppmuddring har till en del sin grund i föreställningen att, sedan segelfarten blifvit fri, ett beqvämare farvatten skulle billocka främmande fartyg och stadens sjöfart derigenom bringas till ännu sämre vilkor.
Kringliggande ortens landlmannaprodukter fylla nästan två dagar i veckan stadens torg och vinna rask afsättning icke allenast till stadens, utan ock till Bergslagens behof, äfvensom för alt, till afsalu i Stockholm, dit sjöledes fraktas, hvilken sistnämnde omständighet under sommarmånaderne visar sitt inflytande å prisen på viktualievaror.
Stadens intrader voro år 184-1: behållne afgifter för marknadsstånd ungefär 1000 R:dr, gernings-ören 27 R:dr, källar!!ihetsmedel 155 R:dr 39 sk. 9 rst., våg-, bro-, hamn- och mätarepenningar 1,562 R:dr 38 sk. 3 rst.
Kronotionde af stadens jord, 29yv mantal, som tillförene utgått efter skylräkning, är nu mera, genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 8 Mars 1839, bestämd till 80 tunnor spannmål.
Främsta rummet bland härvarande inrättningar för undervisningen intaga Carolinska högre Lärdoms- och Apologist-Skolorna, hvilka nu i 11 år begagnat ett gemensamt lärohus, byggdt af slen för en kostnad af 26,000 l\:dr Banko, dertill bidrag blifvit lemnade utaf Högstsalig H. M. Konung Carl XIV Johan 5,000 R:dr och af Handlanden G. A. Broms 666 R:dr 32 sk. samt af Strengnäs Stifts Läroverks allmänna byggnads-kassa 11,333 R:dr ig sk.
Ar 1840 ökades lärarnas antal från 8 till 12, derunder inbegripne lärare i gymnastik, teckning samt sång och musik.
Lärjungarnes antal, som var 209 vårterminen 1837 och 237 höstterminen 184f, har i medeltal uppgått till 214, deraf en tredjedel tillhörande staden.
Fonder äro utaf enskilde gillia till förbättrande af lärares lönevilkor och till stipendier åt ungdomen, obeläknadt 4 stipendier, som i flera år utgått ur Högstsalig Id.
Maj:ts handkassa.
Till aflöning åt simlärare är från anonym hand skänkte 33 R:dr 16 sk., men simskola är ännu icke inrättad. 20 Uli en år 1818 utaf Commerce-Råd et C. G. Broms och Handlanden Johan Daniel Broms skänkt byggnad äro inrättade två särskilde Lancaslerskolor för fattiga barn, den ena för gossar ocb den andra för flickor.
I goss-skolan, som har en fond af 3,273 R:dr 16 sk. och en donation af 6 tunnor råg årligen, undervisas flere än 100 lärjungar.
Genom subskription har småbarnsskola blifvit år 1840 stiftad och sedermera underhållen.
Utaf 20 till 40 barn, som der äro intagna, njuta en del både undervisning och föda uLan afgift.
Den för stadens fattigvård verksammaste inrättning är det af ålder så kallade arbetshuset med en af Kongl. Maj:t i nåder donerad byggnad af sten, egentligen användt såsom barnuppfostrings-anstalt, der intill år 1832 barn, till ett antal af 40 högst 60, underböllos och sysselsattes.
Efter den tiden hafva endast några få, om 6 till 8 års ålder, blifvit på stället uppfostrade, och de öfriga utackorderats till vård hos välkändt folk, lill det mesta på landet.
Genom besparing i omkostnaderne, sorn deraf uppkommit, har tillfälle beredis att årligen underhålla vid pass 100 barn, hvilkas uppfostran å landet, der de ofta såsom fosterbarn eller tjenstehjon qvarstadna, visat ett fördelaktigt inflytande å deras moraliska och fysiska bildning.
Arbetshusets fond har uppkommit genom donationer och blifvit ökad, dels genom årlig uttaxering af vid pass 500 R:dr och dels genom kännbara afgifter, hvilka, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga bref den 27 April 1809, ännu utgå till viss procent af fastighets köpeskillingar, af auktiousmedel, af bouppteekningsbehållning och af testamenten.
Utgifterna hafva i medeltal uppgått till 2,462 R:dr årligen, och fonden utgjorde vid 1841 års slut 7,739 Rdr.
Den så kallade November-kassan, grundlagd genom enskilda sammanskott ocb donationer för att uppfostra barn af pauvres honteux, lemnar årligen understöd åt ungefär 15 barn.
Dess fond, som vid 1836 års slut utgjorde 5,700 R:dr, har under påföljande fem åren ökats till 8,122 R:dr.
Under stadens egentliga Fattigvårds-Direktions disposition äro fastigheter och kapital, sorn af enskilda blifvit gifna.
Hvad afkastningen af dessa tillgångar, jemte andra intrader, ej förslår till fattigkassans utgifter, nära 4,000 R:dr, för fattighus-personalens och an* 21 dra fattighjons försörjning, fylles genom uttaxering, vanligen uppgående tili 1,500 R:dr.
Uti sparbanken i Örebro, sorn äfven är tillgänglig för kringliggande landsbygd, hade vid slutet af 16:de förvaltningsåret 1841, 622 deponenter en innestående behållning af 36,316
R:dr 5 sk. 8 rst.; och voro de till arbetsklassen hörande deponenter, ungefär halfva antalet, delaktige uti insättningarne för vid pass 40^ procent.
Sparbankens egen fond hade en behållning af 1,818 R:dr 4 sk. n rst. samt en för tjenstehjons belöning särskildt afsatt fond 230 R:dr 41 sk. nrrst., sedan under året två tjenstehjon blifvit för flerårig trogen tjenst belönade.
I Askersundj med en folkmängd af 960 enligt sisla qvinqvennii-tabell, finnas 21 handlande, af hvilka nio hålla öppna bodar och de öfriga sysselsätta sig med mällning och någon spannmåls- samt spikhandel.
Handtverk drifvas af 39 mästare, 13 gesäller oell 19 lärlingar.
En del varor, som från Götheborg reqvireras, fraktas landvågen från Wenerns hamnar med. mindre kostnad, än som vore förenad med begagnande af Götha Kanal.
Hamn-, bro-, våg- och mätarepenningar hafva till staden ingått till så ringa belopp, att de icke förslagit till underhåll för betjening och byggnader, som staden håller för handeln och sjöfarten; dock hafva stadens vilkor i detta afseende blifvit förbättrade genom taxa för berörde afgifter, som Kongl. Maj:t täckts år 1841 i nåder fastställa.
Källarfiihetsmedel uppgå till 41 R:dr 42 sk. banko.
Under det stadsmanna-näringen aftynar, egnar borgerskapet sig åt jordbruket dels å egna kringliggande hemman och dels å den till staden donerade jord, mantal.
Staden lönar läkare och betjenas dessutom af två barnmorskor.
Såsom läroanstalter räknas den, i anledning af dess stiftelse år 1812, så kallade Prins Oscars elementar-skola, der omkring 40 gossar, större delen tillhörande kringliggande landsbyggder, undervisas åf två lärare, till hvilkas aflönande bidrag utgått från Högstsalig H. M. Konungens hand-kassa, samt en flickskola med 10 till 12 elever. 22 I början af 1841 öppnades i staden en sparbank, som begagnats, "ehuru måhända minst af arbetsfolk och tjenstehjon; och år 1839 bildades en frivillig brandcorps.
Nora, hvars folkmängd enligt 1840 års mantalslängd utgjorde 766, liar i det närmaste bibehållit sin handel på dess förra ståndpunkt, oaktadt den handelsrörelse, som bergsmän, lill följd af vunna och till en del öfverskrid11a rättigheter, idkat.
Kämners-rätten derstädes har, i följd af Kongl. Muj:ts nådiga bref af den 14 December 1841, nu mera upphört och den lön på stat, som förr utgått till Kämners-Rättens ordförande, blifvit anslagen till förökning af borgmästarens lönevilkor.
Staden åtnjuter icke andra inkomster än 30 R:dr i gerningsören samt 83 R:dr 36 sk. 9 rst. källarfrihetsmedel.
En i Nora år 1836 öppnad sparbank hade redan tredje året på mera än 200 motböcker en insättningsfond af 4,552 R:dr 9 sk., hvilken fyra år sednare hade ökat sig lill mer än dubbelt.
Hälsovården besörjes af Provincial-Läkare, som är i staden stationerad’.
Uti Lindesberg, der folkmängden är ungefär lika sorn i Nora, idkas handel i fem öppna krambodar.
Stadens ursprungliga handel med bergsmannaprodukter är i aftagande, ehuru transporten ifrån Lindes- så väl sorn Nya Kopparbergs bergslag är underlättad genom farvattnet i sjöarne Råsvalen och Lindessjön samt den farbara å, som dem sammanbinder.
Tillförseln af spannmål från landslagen tilltager, och en del af stadens invånare egna sig uteslutande åt jordbruket, som nästan fyller stadens spannmålsbehof samt till och med lemnar tillfälle till årlig afsättning af hö och halm åt bergs O O O lägen.
Handt verkerierna, hvilkas tillstånd icke anses hafva under åren 1837— 1841 försämrats, idkades år 1839 af 19 mästare med 9 gesäller och en lärling.
Verkstäder saknas i flere professioner, såsom gördelmakare, svarfvare, tenngjutare, bleck- och plåtslagare, guldsmeder, sockerbagare, sadelmakare samt tunnbindare med lieie; och personer, som sökt att i staden drifva dessa handtverk, hafva, i brist af utkomst, måst dei ifrån afstå. 23 Stadens inkomster äro: anslagne hemmansräntor, hemmans- och hielpskalt, källarfrihetsmedel, vägpenningar och gernings-ören, till belopp icke uppgifne.
Tillförene har staden också gemensamt med bergslagsförsamlingen haft publik skola, hvilken efter sednare reglering nu mera endast är stads-skola med en lärare.