Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1:0 i trakten af hvarje stad skulle utses någon jordsträcka, som för närvarande och hittills blifvit använd icke alt bära säd, utan endast till magert bete; 2:0 med egaren af denna jordsträcka öfverenskommes om dess öfverlemnande, antingen mot en årlig afgift, eller snarare mot en köpesumma i ett för allt, hvilken sannolikt ej Liefve betydlig; 3:o nämnde sträcka inhägnades och planterades med skog på allmän bekostnad, men vore och förblefve deremot Statens egendom; 4:o provincen indelades i Forst-dislrict, ett för hvarje stad; 5:o den närliggande stadens husegare jemte kringboende jordegare, utgörande ett gemensamt Forst-dislrict, skulle erhålla närmaste uppjpgten öfver denna planterings fortgång, men uti en högre instantie borde samma uppsigt tillhöra den för hela landet gemensamma Forst-Styrelsen; 6:0 alla flygsandsfält skulle besås och planteras med tjenlig skog; 7:0 den uppvuxna skogen behandlades i afseende på gallring och derefter i ordning kommande traktliuggning efter Forslvetenskapens reglor; 8:0 när skogen en gång uppvuxit, skedde årlig auction på den till vedhuggning utsynta delen, hvaraf inkomsten tillfölle Staten; samt gro till en sådan anläggning i hela
Skåne behöfdes ett årligt anslag af 10,000 R:dr.
Uti detta senare förslag har Herr Biskopen m. m.
Doctor JFaxe sig förenat; hvarjemte Herr Biskopen Doctor af Wingård önskat, att Utskottet måtte taga i betraktande Halland, som vöre i samma förhållande som Skåne, både i anseende till flygsand och skögsbrist, och hvilken senare mening blifvit biträdd af Herr Professoren Doctor Bexell.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten hafva gemensamt tagit desse motioner i öfvervägande; och ehuru Utskotten ej annat kunna, än erkänna nyttan och vigten af det ändamål, Motionairerne åsyftat; likväl och som Stats-Verkets tillgångar icke medgifva beviljandet af de medel, som, för verkställighet af ifrågavarande förslag, till ett högst betydligt belopp skulle erfordras; alltså och jemte det Utskotten få anmär - 4 Stats- samt Allm. Besv.- och Oeconomie-Utshottens Utlåtande N:0 ka, dels att Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers vid serskilde Riksmöten gjorde underdåniga framställningar, vidtagit åtgärder till en förändrad skogshushållning, och i sådant afseende icke allenast genom KammarCollegium låtit utfärda en den i4 April 1824 utkommen Författning, angående en förbättrad hushållning och vård å Kronoskogarne och Allmänningarne i Riket, dervid i synnerhet borde tillses, alt det så kallade Forstväsendet infördes, utan äfven inrättat ett Skogs-Institut, som den i5 October 1828 blifvit med stadgar försedt, och hvars föremål är att inom Riket utbreda en allmännare kännedom af skogshushållningen och bilda en skicklig skogsbetjening; dels ock att, af de till jordbrukets och näringarnes befordrande anvisade och till Kongl. Majits disposition ställde medel, understöd till flygsandens hämmande så väl i Skåne som Halland blifvit lemnadt och ytterligare, i mon af befintliga tillgångar, lärer erhållas, då behofvet deraf hos Kongl. Majit i underdånighet anmäles och styrkes; finna Utskotten sig föranlåtne hemställa, att ifrågavarande motioner icke måtte till någon Riket* Ständers åtgärd föranleda.
Hvilket dock till Rikets Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemna*- Stockholm den 29 Julii 1834.
Nio 17..
Anlom till Exp.-Utsk. den 29 Julii.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, att Rikets
Ständer ville förnya deras underdåniga anhållan vid sisla Riksdag, att under den blida årstiden, samt alltid vid marcher till och ifrån vapenöfningar, tågande trupper måtte anbefallas att tälta eller bivouackera och sjelfva tillreda sin mat
Denna motion, som, jemlikt ankommet utdrag af Hedervärda BondeStåndets
Protocoll för den inte i denne månad, blifvit af Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län till Bonde-Ståndet ingifven, och derifrån till Stats- samt Allmänna Besvärs-och Oeconomie-Ulskot-, tens handläggning remitterad, hafva de förenade Utskotten i öfvervägande tagit; och då, hvad först angår förslaget, att tågande trupper måtte tälla,, Stais- samt Allm. Besv.- och Oeconomie-Utslottens Utlåtande N.'ö tS. 5 i stället alt erhålla inqvartering, det förekommer, dels att sådant skulle medföra tillökning i Kronoskjutsnings-besväret och i Stats-utgifterne, enär trupperne ofta, t. ex. på tåg till arbets-commenderingar, nödgades medför ra en mängd tält, hvaraf de annars icke voro i behof, och tälten, nyttjade under marcher, korarao att mera slitas och någon gång förderfvas, helst understundom skulle inträffa, alt de måste våta sammanläggas; dels ock alt förslaget afser den årstid, då inqvarteringsgifvare, utan synnerlig olägenhet, iunna lemna trupper husrum; då, beträffande senare delen af motionen, Utskotten uti deras Betänkande N:o 3, som vunnit 3:ne Riks-Stånds bifall, tillstyrkt en sådan ersättning för tågande truppers proviantering, att olägenheten deraf, i Utskottens tanka, blifvit, så vidt möjligt varit, afhulpen; alltså hemställa Utskotten, att ifrågavarande motion icke måtte till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 39 Julii i83,|.
Ankom till Exp.-l(tsk. d. 39 Julii.
Utlåtande, i anledning af vackt motion, om vissa bestämmelser i afseende på G evar s-tillverkningar för Kronans räkning.
Uti ett hos Yällofl.
Borgare-Ståndet afgifvet samt till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskoltet remitteradt Memorial, har Herr Petre, Th., begärt, alt, då, bland andra vigtiga föremål för anslagen på 3:dje HufvudTiteln, Gevärs-fabricationen för Kronans räkning intager ett utmärkt rum, uppmärksamheten måtte fästas på följande omständigheter: 1:0 att de grunder, sorn vid gevärs-besigtningar följas, äro till den ytterlighet stränga, att gevärstillverkningen genom onyttiga cassationer ofta fördyras; 2:0 att tillverkningen af studsavepipor med fördel för det allmänna kari upplåtas åt enskilde, hvarigenom en ny industrigren skulle uppstå; 3:0 att det i flere Tyska Stater redan införda bruket af knall-lås till infanteri-gevär är, enligt sakkunniges försäkran , både det minst kostsamma och mest ändamålsenliga; 4:» alt stor besparing för Kronan kan, uti en längre uthållighet hos gevären, vinnas, om, med uppoffring af den glänsande yta, som åstadkommes genom pipornes skurning, deras utseende icke tages i beräkning,, 6 Stats- samt Allni.
Beeroch Oeconomi c-Utskot lene Utlåtande N:o 18. så vida gevären i öfrigt äro användbare; samt 5:o att Norrtelje GevärsFactoris belägenhet vid en för fiendtlig landstigning öppen kust är i högsta måtto otjenlig.
Vid ärendets föredragning till remiss har Pjerr Böök > med vitsordande af hvad Motionairen anfört, tillagt, att, enligt hvad han af besigtningarne vid Norrtelje inhemtat, cassalioner derstädes ofta ske för de obetydligaste och på gevärets bestånd alldeles icke inverkande örsäter, och att på de senare åren 3 personers tid under sex månader upptagits för besigtning af i,5oo gevär, af hvilket system, om det längre följdeS, skulle inträffa, att icke någon enskild kunde åtaga sig att för Kronans räkning tillverka gevär, ett förhållande, som redan lill en del inlrädt i Norrtelje; tilläggande dock Herr Böökj det han, beträffande nämnde Gevärs-Factoris läge, icke kunde med Motionairen sig förena, emedan det samma, i anseende till grannskapet med Hufvudstaden samt en följaktligen lätt och mindre kostsam transport af gevären lill Stockholm, vore ganska fördelaktigt; och ehuru kusten kring
Norrtelje icke vöre genom konsten försvarad, kunde likväl en liten afdelniug af skärgårdsflottan, vid det af holmar och grund uppfyllda och osäkra inloppet från hafvet, lätt hindra hvarje fiendtligt landstignings-försök.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten, som förebaft detta mål till gemensam öfverläggning, få.vördsamt anmäla, alt den för gevärs-besigtningar nu gällande Instruction, af Kongl. Krigs-Gollegiura utgifven år i83o, ingalunda för Kongl. Maj:t och Kronan fördyrat prisen å gevären, emedan desse pris, på grund af med Factorien långt före denna Instructions utfärdande, uppgjorde samt ännu gällande contract, årligen bestämmas efter värdet af rudimaterier och arbetskostnad utan afseende på möjligen inträffande cassationer, hvilka uteslutande falla tillverkaren till last; att Utskotten anse sig icke kunna eller böra ingå i någon pröfning, hvarken huruvida ofvanåberopade Instruction innehåller föreskrifter, som, på sätt Herr Böök anmärkt, föranleda cassationer i och för de obetydligaste och på gevärets bestånd icke inverkande orsaker, eller om införandet af knall-lås till Infanteri-gevär är af så stor nytta, som Herr Petré förutsätter, lika litet som alt afgöra huruvida någon besparing för Kronan kan uppkomma derigenom, att gevärspiporne icke skuras; att, så vidt Utskotten hafva sig bekant, något hinder icke finnes för enskilde att tillverka studsarepipor; och slutligen att frågan om tjenligheten af Norrtelje Gevärs-Factories belägenhet torde så mycket mindre kunna komma i betraktande, som detta Factori icke disponeras af Staten.
Stats- samt Allm. Besv.- och Oeconomie-Utsiottens Utlåtande JS:o ig. y
På grund häraf hemställa Utskotten, att Herr Petrés ifrågavarande motion icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stochholm den 2g Julii i834> N:o 19.
Ankom till Exp.-Utsk. den 29 JulH, Utlåtande, i fråga om försäljning till skatte af Ecclesiastique-hemman i Skåne.
Riksdagsfullmägtigen Per Jönsson från Christianstads Län har uti ett hos Hedervärda Bonde-Ståndet afgifvet och till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet remitteradt memorial anfört, att, sedan vid sisthållne
Riksdag motion blifvit väckt om försajlning till skatte af de Presterskapet i Skåne tillhörige Stom-, Annex- eller Mensal-hemman, som icke äro af Boställs-natur, på det sätt, att vid hemmanens abalienerande en viss årlig ränta dem åsattes, alt i spanmål eller varor, efter ortens beskaffenhet, utgå till Prestebohlet, samt att skalleskillingen, som borde erläggas till Kronan, användes till skolors stiftande och underhåll eller andre allmänt nyttiga inrättningar; men ärendet då blifvit ulan allt afseende lemnadt; så och enär, enligt Motionairens öfvertygelse, berörde skattelösen kunde tillvägabringas utan ringaste olägenhet för Presterskapet, samt vore nyttig och välgörande så väl för Staten som Landtbrukaren, funne Per Jönsson sig föranlåten å nyo framställa samma fråga till Rikets Ständers bepröfvande.
Ofvanberörde hemman brukades sällan af Boställs-innehafvarne sjelfva, utan upplätos vanligen mot städja till Landtbönder, och, i nion af denna städjas höga beräkning, blefvo ock innehafvarnes årliga inkomster låga, ofta af intet värde, såsom händelsen vore med de hemman, af hvilka endast dagsverken och körslor utgjordes.
O/n någon gång dessa hemman brukades af Pastorerne sjelfve, vore det likväl icke troligt, att vinsten för dem skulle blifva större, än den vissa årliga räntan de af skatteköparen erliölle.
Staten vunne genom Motionairens förslag en fördel, ty dels voro Stom-, Annex-och Mensal-hemmanen, då de brukades af Kyrkoherdarne, befriade från Kronotionde, ordinarie ränta, Lagmans- och Häradshöfdinge-ränta m. fl. onera, dels erliölle Staten, om de försåldes tili skatte, af de inflytande köpeskillingarne medel till understöd för allmänt nyttiga inrättningar.
Den enskildes gagn häraf innefattades i den sanningen, att de jordbruk, som endast innehafvas 3 Siats- samt Mim.
Besv.- och Oeconomie-Utskottens Utlåtande JY:o tg. under en osäker nyttjanderätt, aldrig blifva uppdrifne till lika godhet sora egna hemman.
Ehuru man länge förfäktat den sats, att ifrågavarande åt Presterskapet upplåtne lägenheter, såsom redan under catholska tiden dera tilldelade, icke voro att anse såsom Kronohemman, trodde dock Motionairen de derföre åberopade skäl lätteligen förfalla vid granskningen, ej mindre af Kongl.
Commissariernes Resolution å Landtdagen i Malmö 1662, hvar* p:de punkt stadgade, ”att de Beneficier, som af serdeles benådning och förmedelst Kongl. Bref voro hägde till kyrkor, skolor och deras betjente* underhåll, förblefvo vid sin fundation, samt att kyrkor, skolor och des* betjente, till hvilka af gammal tid någon viss ränta förmedelst Kongl. Bref utaf en christlig intention vöre förunnadt och perpetueradt, borde bibehållas; dock måste sådant icke vidare extenderas, än på den räntan, sorn af ålders tid sedvanligt dem var underlagdt;” än äfven af Malmö Recess den 18 September nyssnämnde år, som innehöll: ”att alla serskildt gifne Resolutioner skulle så kraftigt hållas, som om dc vore i Recessen införde, ” samt Kongl.
Resolutionen på Allmogens besvär år 1720, der det, i fråga om Skånska Preste- och Annex-Böndernes klagan Öfver påfordrad dubbel städja, hette: ”att Presterskapet icke ens var befogad t fordra någon städsla af dem, enär de voro pura Krono-hemman, sorn icke borde städjas;” äfvensom slutligen Kongl. Resolutionen uppå Allmogens besvär år 1731, ”der Kongl. Maj:t, rörande rättigheten till städjande af de under kyrkohemmanen lydande jordar, åberopade Jordrifnings-Protocollet 1671, hvarest desse hemman och jordar anmärktes såsom Kronans; fastän en del af räntan vöre anslagen kyrkor eller Presterskap.” Motionairen, som sålunda’ ansåg det vara lika nyttigt för det allmänna, som billigt och rättvist, att ifrågavarande hemman finge lösas till skatte, trodde, att, om utförandet af hans förslag på nu uppgifne sätt och vilkor skulle möta motstånd, det likväl funnes ett annat lika förmonligt vilkor för afyttringssättet, hvilket bestode deruti: alt meranämnde hemman, i den moa de blefvo ledige från städja, försåldes på offentlig auction till den mestbjudande, hvilken borde förklaras berättigad att i laga ordning derå erhålla skatterätt, och sedermera iklädas samma förbindelser och rättigheter, som vanligaKrono-skatteåboer, i hvilket fall det dock kunde förunnas afträdarens arfvingar någon viss hembjudningstid, hvarefter de blifvande köpesktllingarne antingen borde levereras i Stats-Cassan, eller på annat fruktbärande sätt användas, samt en viss del af räntan, såsom löneanslag, årligen utgå till Presterskapet, o«h den öfriga delen lill andre nyttiga ändamål.
Uti Stats- samt Allm. Besv.- och Oeconomie-UtsTcottens Utlåtande N:o ig, g
Uli denna molion har Riksdagsfullmägtigen Anders Nilsson från Malmöhus Län instämt; hvarjemte, vid ärendets föredragning till remiss, åtskillige Ledamöter inom Hedervärda Ståndet förklarat sig dela lika åsigter med Motionairen, men hemställt om icke, före verkställigheten af förslaget, en noggrann undersökning borde ega rum, till utrönande af hvilka utaf desse hemman voro Presterskapet tillhörige och hvilka möjligen kunde tillhöra Kronan.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten, som föreliaft detta mål till gemensam öfverläggning, få vördsamt anföra, att då Annex-j Mensal- och Stomhemman s hvilka redan i Catholska tiden blifvit till förökning i Presterskapets inkomster skänkte och öfverlåtne, dels af socknemenigheter, dels af enskilde donatairer, och således måste anses vara Presterskapet på lön anslagne och af boställs-natur, utan att höra med så kallade Kyrkohemman förblandas, äro genom Kongl. Förordningen den 19 September 1723 bestämdt undantagne från sådane hemman, som kunna till skatte försäljas; då Presterskapet, genom 4 mora. i dess Privilegier af den 16 October nyssnämnde år, blifvit försäkrade alt bibehållas vid Indelningsstommar och deras annexer, alt dem bruka och häfda, eller häfda låta; då det i motionen antydda förhållande, att
Kyrkoherdarne åt brukare på lifstidsstädja upplåtit ifrågavarande hemman, emot betingande af en högre summa, såsom städja, och deremot minskade årliga afgifter, hvarigenom en efterträdare, utan alt beräkna någon andel af hvad företrädaren i städja uppburit, fått åtnöjas med den ringare årliga afgäld, som blifvit bestämd att af hemmanet utgöras, nu mera är förekommet genom Kongl. Brefvet den 4 Maji i833, deruti Kongl. Maj:t bifallit, att Annexoch Mensalhemman i Skåne, med undantag af Enkesäten och de hemman, som Kyrkoherdar, Capelianer och Klockare vanligen bruka, må bortarrenderas på öppen auction, för 3o års tid, så att Kyrkoherde-boställets innehafvare komme att årligen uppbära ^Vdel af städjan, samt att Consistorium eger, efter vederbörlig pröfning, stadfästa eller afslå de gjorde arrende-anbuden; alltså kunna Utskotten icke tillstyrka, att motionen må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Hvilket dock till Rikets Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnas. Slockholm den 29 Julii i834» Bihang till R.
St. Brot. 1834. 4'dt Sami. %\dra Afd, 4-dt Håftet, jo Stats- samt Allm. Besv.- och Oeconomie-U(sköttens Utlåtande N:o so« N:o 20.
Antom till Exp.-Utsk. den 29 Julii.
Utlåtande, i anledning dels af Kongl. Majds Nådiga Skrifvelse, rörande ny indelning till ordinarie knekte-håll af oroterad jord, dels och af väckte motioner, om den nya indelningens anslående till lindring i gamla ordinarie roteringen.
Till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet hafva blifvit remitterade: 1:0 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer den 18 sislL Januarii, (N:o 21) i anledning af Ständernes vid förra Riksdagen till KgL Majit framställde underdåniga anhållan, att den af 1826 års RoteringsCommissionef föreslagne tillökning 1 ordinarie
Knektebållet icke måtte till någon verkställighet befordras, innan Sländerne, efter Kongl. Majrts Nådiga Proposition, sig deröfver utlåtit; att, ont sådan verkställighet egt rum, den måtte genom Kongl. Majlis
Nådiga försorg återkallas; att jordegare icke måtte, genom underlåtenhet alt anföra besvär öfver Commissionernes åtgärder att ny ordinarie rotering ålägga, anses hafva sådan rotering sig åtagit eller förlorat rättigheten att derifrån befrias, äfvensom att, derest kostnad eller förlust blifvit jordegarne genom berörde roterings åläggande tillskyndad, tillfälle måtte dem beredas att i laga ordning göra deras rätt till ersättning gällände; och 2:0
En inom Vällofl. Borgare-Ståndet af Herr Petre', T., väckt motion, innehållande, att som 47® nya* dels Soldat- dels Bålsmansnummer ansägos uppkomma af den utaf 1826 års Roterings - Commissioner föreslagne tillökning i ordinarie kuekte-håilet; och ibland alla jordbrukets skatter icke någon vore så tryckande, sorn roteringen, samt mångå hemmans deraf förorsakade vanmagt, snart sagdt i hvarje landsort, påkallade ny reglering af rotehållnings-skyldigheten, ansåge Motronairen sig böra föreslå, att ifrågavarande rotar, i stället för att med manskap besättas, måtte, efter omständigheternas föranledande, få disponeras lill lindring i den gamla, nu existerande roterings-skyldigheten.
Dessutom har Stats-Utskoltet från Hedervärda Bonde-Ståndet fått till besvarande emottaga ett Memorial af Riksdagsfullmägtigen Erik Persson från Gefleborgs Län, som anfört, alt vid knekte-conlractens upprättande år 1682, emellan Kongl. Majit och Kronan, å ena sidan, samt Gestriklands och Helsinglands roteringsskyldige, å den andra, åtogo sig de senare, Stats- samt Allm.
Besv.- och O economie-Ut slottens Utlåtande N:o no. 1i till undvikande af de dittills brukliga, serdeles betungande utskrifningarne, att för berörde landskaper uppsätta en ständig corps af 1200 man; och då detta betydliga belopp, relativt lill antalet af de roteringsskyldige och i anseende till landets mindre fruktbarhet, gjorde roteringen till ett i hög grad tryckande onus, Samt, vid knekte-contractens uppgörande, meningen utan tvifvel varit den, att Gestriklands och Helsinglands krigsmagt alltid skulle uppgå till berörde antal utan afseende på landets framlida uppodling, föreslog Motionairen, att de få hemman i dessa provincer, som efter år 1682 blifvit upptagne eller framdeles blifva uppodlade, måtte till understöd i roteringen för de gamla hemmanen anslås, och således icke med ny rotering eller vacance-afgift blifva besvärade.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten, som desse med hvarannan sammanhang egande ämnen gemensamt behandlat, få vördsamt anföra, att som Kongl. Maj:t i Dess Högslberörde Nådiga Skrifvelse Sig utlåtit: att Kongl. Maj:t, i enlighet med Rikets Ständers önskningar och beslut, uti den för Comiterade till extra roterings-jemkningens förrättande utfärdade Instruction af den 20 December 1825, förordnat uteslutande från extra rotering af den oprivilegierade jorden, och, genom serskildt Circuläire-Bref lill Landshöfdingarne af samma dag, anbefallt undersökning, hvar sådan jord funnes, och dess föreslående till indelning i ordinarie rotar efter de i förra Roterings-Verken och Comiterades Instruction stadgade grunder, men att, då med desse åtgärder endast afsågs ärendets ordentliga beredning, hade någon verkställighet af den föreslagna tillökningen i ordinarie roteringen ännu icke kunnat inträffa; alt Comiterades underdåniga förslag, enligt hvilka de nya ordinarie ro tärne skulle tillhopa utgöra 3ig Soldat- och Båtsmansnumer, eller tillsammans 47^ nJa rotar, befunnits, i åtskilliga delar, fordra Comiterades förnyade handläggning, och, förrän denna medhunnits, kunde de nya rotarnes numeraire icke tillförlitligt bestämmas; hvarföre Kongl. Maj:t ej heller vore i tillfälle att med Dess Nådiga Proposition ärendet till Rikets Ständer nu öfverlemna; att emedlertid, enär verkställighet af Comiterades förslag icke egt rum, vore ej någon sådan, såsom Sländerne anhållit, att återkalla; att på dylik verkställighet, såsom beroende af Konungens och Ständernes gemensamma beslut, kunde jordegares enskilde besvär, så vidt de angingo roteringsskyldighetens tillvarelse, icke inverka, hvarföre underlåtenhet att sådane besvär anföra ej heller kunde till sådan skyldighet förbinda; samt att, då för öfrigt någon prasstation af den nya ständiga roteringen ännu icke vore af Kongl. Maj:t förordnad, än mindre af jordegarne fullgjord, följde 12 Stats- samt jtllm. Besv.- oc/t Oeconomie-Utshottens Utlåtande N:o ar. vidare deraf, att någon kostnad eller förlust, genom den anstalt Kongl.
Maj:t vidtagit, icke kunnat jordegarne tillskyndas; alltså anse Utskotten, dels att af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse någon åtgärd å Rikets Ständers sida icke påkallas; dels ock att, innan den i ofvanberörde måtto anbefallde undersökning hunnit till slut bringas, och Rikets Ständer fått emottaga Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i ämnet, de af Herr Petré och Erik Persson väckte motioner icke böra till pröfning upptagas; i följd hvaraf Utskotten hemställa, att samma motioner för det närvarande måtte förfalla.
Stockholm den 29 Julii 1834- N:o 21.
Ankom till Exp.-Utsk. den 29 Julii, Utlåtandet i anledning af väckt motion, angående lindring uti extra roteringen inom Bohus Län.
Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derifrån till StatsUtskottet remitteradt memorial har Riksdagsfullmägtigen Johan Johansson yrkat, att i Bohus Län, der hemmanen skola vara mindre och invånarnes tillgångar i allmänhet ringare, än i öfriga delar af Riket, Trenne (3) hemman måtte anslås att, uti extra roteringen, utgöra en rote, i likhet med hvad i de fleste andra landsorter skall ega rum.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten hafva gemensamt tagit denna motion i öfvervägande; och då Kongl. Maj:t, genom
Dess den 20 December i8a5 utfärdade Instruction för Comiterade, till förrättande af den utaf Rikets Ständer vid 1823 års
Riksdag beslutade jemkning i extra roteringen, fastställt grunderna i allmänhet för denna roterings-skyldighets fördelning och förordnat hvad vid verkställigheten iakttagas borde, i enlighet med hvad Rikets Ständer i ämnet anfört och hemställt; då, uti samma Instruction, vederbörande fått sig tillåtet och föreskrifvet att, i händelse af missnöje med Comiterades beslut^, deröfver hos Kongl. Maj:t anföra underdåniga besvär; samt då Kongl. Maj:t i Nåder lärer framdeles lemna Rikets Ständer del af de resultat och förslag, som af de Comiterades åtgärder blifva en följd, och Rikets Ständer derefter komma i tillfälle att om Stats- samt Allm. Besa.- och Oeconomie~Vtslottens Betänkande JV'.ot2. i3 extra roteringsverket i hela dess vidd sig utlåta; så och enär, vid sådant förhållande, serskild pröfning, hvad extra roteringsskyldigheten för hemmanen inom Bohus
Län beträffar, för närvarande icke lärer böra ega rum; hemställa Utskotten, att ifrågavarande motion icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm deri 2g Julii 1834- N:o 22.
Ankom till Exp—Utsi. den 29 Julii.
Betänkande, i anledning af väckt motion, angående Abo- och Besittnings rätten till Kyrko-hemmanen i Halland.