Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förehafvande af delta ärende hafva Rikets Ständer, i afseende på anledningen till del vid 1844 och 1845 årens riksmöte medgifna fria upplåtandet af ofvanberörda betvdliga antal kronoholmar, inhemtat, att, sedan fråga uppstått om samma bolmars försäljning till skatte, men E. K. M:t, vid ärendets slutliga pröfning, funnit, att den ifrågaställa försäljningen icke allenast kunde blifva särdeles skadlig, om ej helt och hållet förstörande för en mängd persouer, hvilka ensamt af fiske hade sin bergning, och således åstadkomma ett ondt, vida öfvervägande den ringa inkomst, som genom de obetydliga grundränle- och köpeskillings-beloppen Kronan tillskyudades, vid hvilket förhållande försäljningen ej heller syntes med Statens värdighet öfverensstämmande, utan ock möjligen i en framtid medföra förlust för Kronan, i den händelse att flera eller färre af holmarne komme att för kust-försvaret, lots-staten eller tullverket behöfvas och i sådant fäll böra från den enskilde egaren återköpas, samt E. K. M:t, i öfverensstämmelse härmed, till Rikets Ständer aflåtil
Nådig framställning, så hade Rikets Ständer hos E. K. M:t i underdånighet anmält, att som upplyst och ulredt vore, det omförmälda holmars och skars försäljning till skatte kunde för Statsverket medföra endast en högst obetydlig inkomst, men en dylik åtgärd deremot otvifvelaktig! komme att för ortens medellöse fiskare i väsendtlig mån försvåra idkandet af deras enda näringsfång, helst de blifvande egarne sannolikt ej torde åt andra medgifva rättighet till fiske invid holmarne eller till upplag af fiskredskap derstädes, hvartill komme att, såsom jemväl Nådigst blifvit antydt, samma holmar möjligen kunde i en framtid blifva för det allmänna erforderliga, Rikets Ständer bi folio att desamma finge, utan afgift till Kronan, tillsvidare upplåtas, de utarrenderade vid arrendetidens slut och de öfriga genast, till fritt och allmänt begagnande af hvarje Svensk undersåte.
Och som enahanda skäl och omständigheter, hvilka föranledde till detta Rikets Ständers beslut, i fråga om oflanämnda kronoholmars disposition, nu förekomma i afseende å de holmar, hvilkas upplåtande till fritt och allmänt begagnande E. K.
M:t behagat i Nåder föreslå, hafva Rikets Ständer äfven till denna Nådiga framställning lemna!, bifall.
Till besvarande af E. K. Mits Nådiga Proposition få Rikets Ständer härom i underdånighet göra anmälan; framhärdande Rikets Ständer, med &c. Slockholm den 21 Januari 1857.
Expeditions-Utskotiels Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 9. 21 IVo 9.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Jan. 1837.
Preste-Slåndct den 14 — — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 21 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj-.ls Nådiga Proposition, angående upplåtande af mark å Kronoparken Råda-ås i Skaraborgs län för en vattenledning till staden Lidköping. (Stats-Ulskotlets Utlåtande N:o 23). S. A. K. Uti Nådig Proposition af den 30 Oktober sistlidet år har E. K. M. behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, hurusom E. K.
M:ts Befallningshafvande i Skaraborgs län till E. K. M:ls Nådiga pröfning öfverlemna! en af Lidköpings stads innevånare gjord underdånig ansökning, det E. K.
M:t mätte i
Nåder tillåta nämnde stad att från kullen å Kronoparken Råda-ås till staden anlägga vattenledning och att för sådant ändamål få använda så stor rymd af samma park, som för anläggningen kunde finnas erforderlig, hvarvid E. K. M.ts Befallningshafvande för egen del underdånigst yttrat, att ifrågavarande företag i flera hänseenden vore af stor vigt för staden Lidköping, hvilken saknade tillgång på godt dricksvatten, samt att upplåtandet af den för vattenledningen erforderliga obetydliga mark icke kunde anses medföra någon förlust, enär för berörda ledning komme att användas endast ett ringa, genom källsprång dränkt område, der vatten-reservoiren borde anläggas, äfvensom anbringandet af lednings-rören ej skulle föranleda någon märkbar olägenhet för skötseln af parken; hvarefter, i afseende å utförandet af detta företag, E. K. M:ts Befallningshafvande insändt en uppgjord plankarta med dertill hörande Protokoll, tillika med andra handlingar, hvilka utvisade, att vatten-reservoiren, med beräkning att kunna uppfånga flera källådrors vatten och dermed förse rörledningen, erfordrade ett omfång af 18£ kappland; att rörledningen, så vidt den skulle dragas genom 22 Ecepedilions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 9. den egentliga Krono-parkens jord, komme att upptaga 2§ kappland för rörstockarnes nedläggande, äfvensom för samma ändamål å Krono-parkens väg från Skogvaktare-bostället Askeslätt 14£ kappland, samt ytterligare under fortgången genom detta boställes mark 12£ kappland, eller tillsammans ett tunnland 16 kappland af kronans mark; varande för öfrigt, hvad skogvaktare-bostället Askeslätt beträffade, genom samma handlingar upplyst, att den tillämnade rör-nedläggningen öfver en del af dess egor, hvarest rörstoekarne komme att ligga på 2£ alnars djup, icke kunde tillskynda innehafvaren af bostället något mehn; — och som E. K. M:t, efter inhemtande af Dess och Rikets Kammar-Kollegii underdåniga yttrande i ämnet, funnit godt ofvanberörda ansökning på det sätt i Nåder bifalla, att staden Lidköping skulle vara oförhindrad att, i enlighet med omförmälda, af Ingeniören J. A.
Ahlin uppgjorda förslag, anlägga ifrågavarande vattenledning från Kronoparken Råda-ås genom Skogvaktare-bostället Askeslätts egor samt för ändamålet tills vidare begagna den, enligt samma förslag, erforderliga mark af Krono-parken, har E. K. M:t, i följd deraf, Nådigst föreslagit, det Rikets Ständer måtte för sin del medgifva, att denna del af Kronoparken Råda-ås finge till staden Lidköping Öfverlåtas, att för vattenledningen allt framgent begagnas, med förbehåll likväl alt, derest vattenledningen antingen blefve ofullbordad eller ock upphörde att nyttjas, den afstådda marken genast skulle af staden afträdas och till Krono-parken åter utläggas.
Enär Lidköpings samhälle, enligt hvad E. K. M:ts Befallningshafvande i Skaraborgs län vitsordat, och hvilket de i detta ämne Rikets Ständers Stats-Utskott delgifne handlingar vidare ådagalägga, är i behof af en sådan anläggning, hvarigenom bristen på drickbart vatten i nämnde stad må kunna afhjelpas, samt afståendet af den Kronans mark, som för ifrågavarande ändamål funnits behöflig, innebär en ringa uppoffring tor det allmänna, hafva, med afseende å de uti den Nådiga Propositionen i öfrigt utredda förhållanden, Rikets Ständer medgifvit, att den del af Krono-parken Råda-ås, som för den tillämnade vattenledningen erfordras, må lill staden Lidköping öfverlåtas på det sätt och under de vilkor, E.
If. M.t uti högslberörde Nådiga Proposition behagat föreslå ; — och få Rikets Ständer detta sitt beslut sålunda i underdånighet anmäla, framhärdande etc.
Stockholm den 21 Januari 1857, JExpedit iöns-Utskottets Förslag lill under d. Skrifvelse N:0 10. 23 H:o 10. #
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Jan. 48S7.
Presle-Ståndet den 24 — — Borgare-Ståndet den 24 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Riksdagens förlängande en månad.
Då mångfaldiga ärenden, hvaribland flera af hufvudsaklig vigt, ännu återstå alt af Rikets Ständer under innevarande Riksdag handläggas, få, i öfverensstämmelse med föreskriften i 109 § Regeriugs-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, Rikets Ständer, med underdånig anmälan om detta förhållande, hos E. K. M:t äska, att Riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknad från och med den 5 nästkommande Februari.
Rikets Ständer framhärda Atc.
Stockholm den 28 Januari 1857. 24 Expeditions-Utsko Itets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 11. 11.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Jan. 4837.
Presle-Slåndet den 24 — — Borgare-Ståndet den 24 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående verkställd omröstning öfver Högsta Domstolens Ledamöter. S. A. K.
Att den, i öfverensstämmelse med 103 § Regerings-Formen och 64 § Riksdagsordningen, valda Nämnd medelst omröstning förklarat Högsta
Domstolens samtlige ledamöter vara förljente att i sitt vigtiga kall bibehållas, få Rikets Ständer härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 28 Januari 1857.
N:o 12 Iixp cdilions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 12. 25 Wto 12.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 31 Jan. 1857.
Preste-Slåndet den 31 — — Borgare-Slåndet den 31 — — Bonde-Ståndet den 4 Febr. — Rikets Ständers Förordnande för ^Jrofes sorén m. m. P. E. Bergfalk att vara Rikets Ständers Justitie-Ombudsman.
Wi efterskrifne Sveriges Rikets Ständer etc. etc. etc., som härstädes å Lagtima Riksdag äro församlade, gore veterligt: att, sedan, jemlikt hvad 96 och 97 §§ Regeringsformen samt 63 § Riksdags-ordningen stadga och förmå, Wäre Elektorer i laglig ordning utsett Professoren vid Kongl. Universitetet i Upsala, Riddaren af K. M:ts Nordstjerneorden, Juris Utriusque Doktorn och Filosofie Magistern Pehr Erik Bergfalk att bekläda Juslitie-Onibudsmans-Einbetet; så vilje Wi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Pehr Erik Bergfalk, att vara Wår Justitie-Ombudsman, hvarvid honom åligger att ställa sig till efterrättelse
Rikets grundlagar och laga stadgar, jemte den särskilda Instruktion, som under den 1 Mars 1830 blifvit för Justitie-Ombudsmanncn utfärdad; och kommer han att åtnjuta de lönevilkor och öfriga förmåner, som Wi för detta Embete anslagit.
Till yttermera visso bafve Wi detta underskrilvit och med Wara insegel bekräftat, som skedde i Slockholm den 4 Februari 1857.
Prat. 1856 & 1857. 10 Sami. 1 Afd. 4 26 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N;o i5.
HT:0 13.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 31 Jan. 1837.
Preste-Slåndet den 31 — — Borgare-Ståndet den 31 — — Bonde-Ståndet den 4 Febr. —•
Rikets Ständers Förordnande för llev is iöns-Sekreteraren m. m. J. A.
Södergren al| vara Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans Suppleant.
Wi efterskrifne Sveriges Rikets Stander etc. etc. etc., som härstädes å Lagtima Riksdag äro församlade, gore veterligt: att, sedan, vid anslälldt val i öfverensstämmelse med 98 § Regerings-formen och 63 § Riksdags-ordningen, Wäre Elektorer utsett Revisions-Sekreteraren, Riddaren af K M:ls Nordstjerne-orden, Johan August Södergren att, i den ordning berörde grundlags-§§ stadga, Wår Justitie-Ombudsman efterträda; så vilje Wi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Johan August Södergren, att i sådant fall inträda i utöfningen af Justitie-Ombudsmans-Embetet; och har han under tiden att ställa sig till efterrättelse hvad den för Jus'itie-Ombudsmannen den 1 Mars 1830 utfärdade Instruktion i 25 § stadgar och förmår.
Till yttermera visso håfve Wi detta underskrifva och med Wära insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den 4 Februari 1857. Expeditions-Utskottats Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 14. 27 \:0 14.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 51 Jan. 1857.
Preste-Ståndet den 31 — —•
Borgare-Ståndet den 31 — — Bonde-Ståndet den 4 Febr. — Rikets Stunders underdåniga Skrif reise, angående val af Justitieombudsman och dess Suppleant. S. A. K. Rikets Ständer få härigenom i underdånighet anmäla, att Professoren vid Upsala Universitet, Riddaren af E. K. M:ts Nordstjerne-orden, Juris Utriusque Doktorn och Filosofie Magistern Pehr Erik Bergfalk blifvit utsedd att vara Rikets Ständers Justitieombudsman, samt Revisions-Sekreteraren, Riddaren af E. K.
M:ts Nordstjerne-orden, Johan August Södergren att vara Justitie-Ombudsmannens Suppleant; framhärdande Rikets Ständer &c.
Stockholm den 4 Februari 1857. 28 Expeditions-Utskoltets Förslag till under d.
Siad [veise N:o 15.
Mö 15.
Preste-Slåndet den 31 — — Borgare-Ståndet den 31 — — Bonde-Ståndet den 4 Febr. — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förhöjning i traktamente ät Magistrats-personer och Borgare vid besigtnings rn. fl. förrättningar för Kronans räkning.
Besv:s o. Ekon.-Utskottets Bet:de N:o 7). S. A. K. Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad deruppå, hurusom städernes Magistrats-personer och Borgare, hvilka hafva att biträda vid syner, värderingar, besigtningar och inventeringar m. ni. för Kronans räkning, jemlikt E. K. M:ts Nådiga Kungörelse al den 2 Maj 1849, härför åtnjuta traktamente endast af En riksdaler bauko för dagen, ehuru dessa förrättningar, jemte det de medförde betydligt besvär, äfvensom kostnad för anskaffande af föda utom eget hem samt för skjuls, vore ej allenast af mycken vigt i anseende till värdet af de inventerade förråden och af de varor, hvilka till besigtning förekomma, utan ock förenade med stort ansvar, enär, bland annat, uti 15 § af E. K. M:ts Nådiga Förordning den 20 December 1825 om besigtningar och öfverbesigtningar för landt- och sjöförsvarets behof stadgades, att om Besigtningsmän underlåta att med den noggrannhet, som vederbör, undersöka det levererade godset, det skulle åligga Advokat-Fiskalen i det Verk, för hvars räkning varan blifvit levererad, alt inför domstol lagligen tilltala Besigtningsmännen, så alt Kronan må för all uppkommen förlust åtnjuta full ersättning af dem bland Besigtningsmännen, som varan godkänt.
Med anledning häraf, och vid det förhållande att ofvanbemälde förrättnings-män icke åtnjuta aflöning af staten, samt att. denna således icke kan skäligen göra anspråk på deras biträde utan att derför lemna nöjaktig ersättning, få Rikets Ständer, som ansett förberörda arfvode böra förhöjas, för att kunna någorlunda motsvara de uppoffringar af tid, möda och kostnader, hvilka med ifrågavarande förrättningar äro förenade, underdånigst anhålla, det E. K.
M:t behagade i Nåder förordna, att Magistrats-personer och Borgare, hvilkas biträde för K.
M:ls och Kronans räkning vid syner, värderingar Ewp e dil io n s- Ut skotte ts Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o i 6. 29 inventeringar tn. m. påkallas, ränteri-inventeringar och brandsyner å Kronans hus likväl undantagna, må derför, ehvad förrättningen varar längre eller kortare tid, under en eller flera dagar, uppbära i traktamente Tre (3) Riksdaler Riksmynt för hvarje dag.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 4 Februari 1857.
Hr:o 16- IJppläst och godkandt hos Ridd. och Adeln den 31 Jan. 18S7.
Preste-Ståndet den 31 — — Borgare-Ståndet den 31 — — Bonde-Ståndet den 4 Febr. — Bikels Ständers underdåniga Skrif velse, angående beredande af Gudstjenst- och Skole-lokaler f ör Garnisons-församlingarne i Stockholm.
Besv:s o. Ekon.-Utsk:s Bel:de N:o 8). S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit framställdt, huruledes för de i Stockholm förlagda Garnisons-trupper vore behöfligt att erhålla lokaler så väl för gemensam Gudstjenst, som ock till Skola, der minderåriga personer, tillhörande garnisons-församlingarne, kunde erhålla gemensam undervisning; hvilket behof, så vidt det afsåge Kyrka för ifrågavarande församlingar, vore vitsordadt af så väl Kongl. Hof-konsistorium som Garnisons-Befälen, samt ådagalades deraf, att bemälda församlingar af närmare 4,000 personer för närvarande icke hafva annan lokal att för sin Gudsljenst tillgå, än en hyrd läktare i Hedvig Eleonora kyrka, med högst tvåhundra platser, hvadan en person af garnisons-församlingarne ej mer än tre å fyra gånger om året kunde påräkna tillträde till den söndagliga Högmesso-Gudstjensten; att, utom det Hedvig Eleonora församling, innefattande en folkmängd af omkring 15,000 personer, sjelf hade behof af allt det utrymme, dess Kyrka kunde lemna, samt religions-vården inom denna församling ingalunda kunde anses befordrad genom den omvexlande verksamheten af ett talrikt främmande presterskap, vore de åt
Regements-församlingarne upplålna platser ej blott af alltför inskränkt utrymme, utan ock belägne i Kyrkans mera aflägsna delar, hvarigenom för dervarande åhörare försvårades uppfattningen af det från altare och predikstol förkunnade ordet; att svårigheter 30
Exp editions- UIsko itc ts Förs/tig till underd.
Skrifvelse N:0 46. icke sällan mötte för ordnande af Nattvardsgångarne inom de olika församlingarne på sådana sätt och tider, sorn för församlings-medlemmarne voro de tjenligaste, samt att Hedvig Eleonorae församling vore oförhindrad att när som helst uppsäga de om platsernas upplåtande i dess kyrka på obestämd tid afsiutade kontrakt, med undantag af hvad anginge Svea Artilleri-Regemente, hvilket möjligen torde kunna göra särskilda anspråk gällande.
I fråga åter örn Skolan, så förekomme att, som den förmån af förhöjd tjenstårsberäkning, hvilken varit tillagd lärarne vid Garnisons-Regementenas nuvarande tre Skolor och utgjort en icke oväsendtlig fyllnad i lärarnes inskränkta kontanta aflöning, blifvit genom Kongl.
Brefvet den 6 Oktober 1852 a Iska flad, hade sådant haft och komme att framgent hafva lill följd, att sökande med erforderlig skicklighet vid lärare-ledigheter saknades, så länge nämnda förlorade förmån ej blefve med ökad penningelön ersatt; att, med anledning häraf, förslag blifvit uppgjordt att förena de nuvarande Regementsskolorua till en enda, fördelad i två klasser med två lärare, hvilkas aflöning, jemte öfriga för Skolans underhåll nödiga kostnader, skulle bestridas genom de medel, som för nuvarande lärares aflönande och Skole-kostnader vore att tillgå; men att hinder för verkställigheten af förslaget uppstått genom brist på ändamålsenlig lokal, samt att, då en hos Stockholms stads nämnd gjord framställning om bidrag från hufvudstadens folkskole-medel för bristens afhjelpande blifvit afslagen, statens mellankomst ansetts såsom enda återstående utvägen för genomförande af den anlvdda organisations-planen, som skulle på en gång för framtiden betrygga ifrågavarande gagneiiga Garnisons-skolors bestånd och medföra den fördel att, medelst sammanslående af de åt spridda håll använde tillgåugarne, en utvidgad och ändamålsenligare Skol-inrättning kunde åstadkommas.
Efter öfvervägande af dessa ämnen, och med afseende å vigteu deraf, att tjenliga lokaler må vara att tillgå så väl för Gudstjensts hållande med Garnisons-församlingarne i hufvudstaden, som för gemensam skol-undervisning för dessa församlingars barn, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t läcktes låta närmare undersöka förhållandet, till utredande deraf, huru ifrågavarande behof må, vare sig med begagnande af redan befintliga lokaler eller annorledes, kunna lämpligen afhjelpas, samt derefter uti Nådig Proposition till Rikets Ständer göra den framställning, som tilläfventyrs kan derför blifva af nöden.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 4 Februari 1857. Expeditions-Utskottets Färsing till underd.
Skrifvelse N:o 11. 31 Äf:0 t?.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 31 Jan. 18H7.
Preste-Slåndet den 31 — — Borgare-Ståndet den 31 — — Bonde-Ståndet den 4 Febr. — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående skyldighet
Jur boslälls-innchajvare att deltaga i Fjerdingsmans aflöning.
Besv:s o. Ekon.-Utsk:s Bet:de N:o 10). S. A. K. Hos Rikets Ständer har i betraktande kommit, hurusom Fjerdingsmans-befattningen utgör ett menighels-bestyr, hvadan besväret dermed desto hellre synes höra, likasom andra för kommunen gemensamma åligganden, tillhöra alla dess jord- och lästighets-innehafvare, som
Fjerdingsmans-inrättningen åsyftar upprätthållande af ordning och säkerhet inom kommunen lill alla dess medlemmars skydd och fördel, och då härtill kommer, att, anligt Rikets Ständers vid 1840—1841 årens Riksdag fattade beslut, det dittills i Riksstaten lill Fjerdingsinans-löner uppförda belopp af omkring 8,000 R:dr dels redan blifvit, dels skall, i mån af löne-innehafvarnes afgång, blifva till statsverket indraget, hafva Rikets Ständer i detta förhållande funnit ett ytterligare skäl lör en allmännare utsträckning af ifrågavarande onus, hvilket, inom socknar, der flera eller mera betydande boställen äro belägna, för närvarande måste tyngre än billigt är drabba öfrige dertill pligtige.
Rikets Ständer få alltså, med anmälan, att de för sin del medgifvit, att äfven boställs-innehafvare böra, der
Fjerdingsmans-befattningen af viss med lön försedd person bestrides, uti Fjerdingsmannens aflönande, lika med andra i sådant afseende förbundne, deltaga, hos E. K. M:t underdånigst anhålla om Nådigt bifall härtill, samt alt en härmed öfverensstämmande ändring må ega rum i E. K. M:ts Nådiga Kungörelse, röraude skyldigheten lill deltagande i Fjerdingsmans-bestvret, af den 9 Augusti 1851; framhärdande Rikets Ständer &c.
Stockholm den 4 Februari 1857. 32 Expeditions- U isko Itets Förslag lill tinder d. Skrifvelse N:o 18. Xlit 18.
Uppläst oell godkändt hos Ridd. och Adeln den 31 Jan. 1837.
Preste-Slåndet den 31 — — Borgare-Ståndet den 31 — — Bonde-Ståndet den <4 Febr. — Rikets Ständers un d er dån ig a£ Skrifvelse, angående undersökning i afseende på rättigheten till laxfisket i hafvet utanför Listers härad af Blekinge län.
Besv:s o. Ekon.-Ulsk:s Bel:de N:o 13). S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit anmäldt, alt, ehuru den allmänna rättigheten till fiske i öppna hafvet vöre inskränkt endast genom de i 8 och 9 §§ af l Kap. uliE.
K. M:ts Nådiga Fiskcri-Stadga den 29 Juni 1852 meddella föreskrifter, hade, det oaktadt, Kongl. Kungörelsen den 22 December 1834, hvarigenom, af den orsak att fiske af lax i öppna hafvet utanför Listers härad af Blekinge län ansåges göra intrång i Kronans utarrenderade lax-fiske uppe i Mörrums ström, stadgats, att allt sådant fiskande en mil utål hafvet från den af ålder bestämda linien emellan det så kallade Listers hufvud och Sternö udde skulle vara förbudet, uti förekomna åtal blifvit tillämpad; i hvilket förhållande funnes anledning till klagan, enär någon Kronans rätt till sådan inskränkning i den allmänna fiskeri-rältigheten icke skall kunnat uppgifvas, samt berörda påbud, åt hvars fortvaro de åberopade föreskrifterne icke gåfve stöd, skall haft till följd ej mindre att, vid anställda rättegångar uli ifrågavarande hänseende, flera oriktiga uppgifter af vittnen afgifvits, i anseende lill svårigheten att med säkerhet bestämma en mils afstånd från stranden ut i hafvet, än äfven att en tredjedel af Mellby församlings innevånare, eller emellan 1,300 och 1,400 personer, som uteslutande hade sitt uppehälle af fiske, hindrades att, under den tid laxar nalkades stränderna, fånga desamma och nödsakades, för fiskets idkande, att med erforderlig redskap i små farkoster begifva sig långt ut i hafvet, derigenom olyckshändelser inträffat, som tillskyndat befolkningen svåra lidanden.
I betraktande häraf, och som ej allenast den person, hvilken har offentligt uppdrag att tillhandagå med råd i frågor om fiskodling, samt i sådan egenskap, uppå anmodan - Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse No 19. 33 modan af Blekinge läns Hushålls-sällskap, särskildt, undersökt ifrågavarande lax-fiske, meddelat, att, om ofvannämnde förbud borttoges, samma fiske skulle lida föga deraf och vinsten för ortens befolkning deremot blifva betydligt större, än den fördel för staten, som af förbudet kan uppkomma, utan ock vederbörande presterskap inlvgat, alt /kjeller nära J:del af Melby sockens befolkning bade sitt uppehälle af fiske, och att, näst sill-fisket, som de sednare åren slagit mindre väl ut, laxfångsten vore den förnämsta inkomst-källan för samma sockens fiskare, fä Rikets Ständer, med afseende å dessa omständigheter, i underdånighet anhålla, alt E. K.
M:t täcktes i Nåder förordna om anställande af undersökning, huruvida ifrågavarande strnnd-egare genom utfärdandet af Kongl.
Kungörelsen den 22 December 1834 blifvit förnärmade i sin urgamla rätt till fiske i hafvet och derefter vidtaga de åtgärder, hvartill omständigheterna kunna föranleda.
Rikets Ständer framhärda <5tc.
IV;© 19.
Uppläst och godkåndt hos Ridd. och Adelö den 18 Febr. 18!>7.
Preste-Ståndét den 18 -— — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — •— Rikets Stunders Förordnande Jör Revisions-Sekreter aj'en m. m. J. A.
Södergren att vara Rikets Ständers Justitie-Ombudsman.
Wi efterskrilne Sveriges Rikets Ständer &c. &c. &c., som härstädes å Lagtima Riksdag äro församlade, gore veterligl: alt, sedan den vid innevarande Riksdag utsedde Justi!ie-Ombudsman det erhållna förtroendet sig afsagl, så och i följd af föreskrifterne i 98 § Regerings-Formen och 63 § 4 morn.