Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit lill hela det äskade beloppet beviljad, får Utskottet vidare meddela, att Chefen för Statens jernvägs-byggnader, hvars yttrande i ämnet Kongl. Majit i nåder infordrat, dervid anfört, bland annat, alt i händelse jernvägen kommit alt anläggas i den först utstakade rigtningen, en icke obetydlig besparing i ex propriationsväg skulle hafva uppstått derigenom att jernvägs-området redan varit af landtmätare uppmätt; att de nya jordlotterna på förhand blifvit vederbörligen fördelade på hvardera sidan om jernvägs linien att åtskilliga vägöfvergångar undvikits o. s v. Det skulle också, utan tvifvel, lända Staten till verklig vinst, om. såsom nu var förhållandet, vid uppgörande af laga skiften tillbörligt afseende fästades å möjligen projekterade jernvägs anläggningar; och ansåge Chefen sig böra uttrycka den öfvertygelsen, dels att någon omläggning af det en gång uppgjorda skiftet icke ifrågakommit, om icke den på Chefens befallning, af jernvägens tjenstemän, enligt dåvarande plan, utstakade jernvägs-linien dertill gifvit anledning, dels att sökanderne med deras åtgöranden för skiftesförrättningen äfven haft för afsigt att, till gagn för det allmänna, förenkla och göra billigare blifvande expropriationer.
Af dessa skäl vore, enligt Chefens åsigt, sökandernes framställning icke utan befogenhet, ehuru den af dem underdånigst föreslagna ersättningssumma syntes för hög, då en större del af omkostnaderna dels icke varit föranledda af jernvägens utstakning i ena eller andra rigtningen, dels kunnat undvikas, derest sökanderne beredt sig anstånd med pröfningen af skiftet, lill dess full visshet om jernvägens definitiva rigtning vunnits, öfvervägande således å ena sidan den omständigheten, att sökanderne, i lofvärd afsigt att göra blifvande expropriationer för Statens jernvägs-byggnader lättare och sedan de, på sätt och vis, förvissats derom alt jernvägen skulle komma all öfver skifteslagets egor framgå, ådragit sig omkostnader, hvilka, genom jernvägens sedermera ändrade utstakning, varit förgäfves utbetalda, men å andra sidan att dessa kostnader möjligen kunnat undvikas, hade Chefen i underdånighet föreslagit, alt en rund summa af 1,000 Ridr Runt mätte af jernvägs-byggnads-med - £2 Stats-Utskottets Utlåtande M 187. lin blifva till sökanderne utbetald, såsom ersättning för deras af jernvägens förändrade rigtning förorsakade utgifter.
I betraktande af hvad sålunda blifvit angående denna frågas behandling upplyst har Utskottet ej funnit skäl att i anledning af ofvanberörda motion tillstyrka någon Rikets Ständers åtgärd.
Stockholm den 17 September 1860. 187.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 17 Sept. 1860, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt fråga om inköpande af boställe åt Häradshöfdingen i Helsinglands Norra Domsaga. (U. A.)
Uti en hos Bonde-Ståndet väckt motion, som blifvit till Stats-Utskottet remitterad, har Riksdags-fullmägtigen Per Eriksson från Gefleborgs län anfört, hurusom vid 1828 års riksdag blifvit, för inköp af kronoskatte-hemmanet Holm N:o 3 om 15 öres 2 penninglands skatt, att användas till boställe åt Domaren, Kronofogden och Häradsskrifvaren i Norra Helsingland, anslagen en summa af 7,000 R:dr.
Saluaftalet var ock redan uppgjordt, meri i anseende lill heminansegarens inträffade död och hans arfvingars obenägenhet alt fullborda köpslutet, hade delta icke kommit till stånd, utan frågan derom förfallit.
Angelägenheten deraf, alt Domaren i berörde landsort crhölle en bestämd och, såvidt möjligt vore, midt i domsagan belägen bostad, vore emellertid icke mindre nu än förr; men förhållandena i afseende å fastighetsvärdena hade, såsom nogsamt kändt vore, under de sednast förflutna 30 åren undergått betydlig förändring, så att ett med tillräckliga åbyggnader försedt
Häradshöfdinge-boställe om % mantal eller 6 öresland — ett skattetal, som ansågs vara för ändamålet lämpligt — numera icke kunde erhållas för ofvanomförmälde 7.000 R:dr, hvilka förmodades ännu vara för det dermed ursprungligen afsedda behof reserverade, utan skulle derutöfver erfordras en summa af 5,000 R:dr; — och har af dessa skäl motionären föreslagit, att lill inköpande, genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Gefleborgs län, af en passande embetsgård ät Häradshöfdingen i Helsinglands norra domsaga, måtte af Rikets Ständer anvisas en summa af 12.000 R:dr. Stats-Utskotlets Ullålande M 1S7. 2.3 Angående ofvan omförmälda vid 1828 —1830 årens riksdag till inköpande af kronoskalt9-hemmanet Holm anvisade anslag, hvilket, enligt hvad Utskottet inhemtat, blifvit beviljadt med hufvudsakligt afseende å de för Staten fördelaktiga köpevilkor, som erbjudits, får Utskottet vidare meddela den upplysning, att sedan, såsom ofvan är anfördt, hemmanets egare aflidil och, i anseende till hans sterbhusdelegares obenägenhet alt fullborda köpslutet, frågan derom förfallit, ofvanberörde medel, som följaktligen icke blifvit använde, utan i Riksgälds-konlorets räkenskapor år ifrån år balancerats, omsider blifvit, i enlighet med Rikets år 1840 och 1841 församlade Ständers beslut, uti sistnämnde års hufvudbok afskrifna och således numera icke äro för dermed afsedt ändamål alt tillgå.
— Att emellertid nu, på begäran af enskild motionär, för anskaffande af boställe åt Häradshöfdingen i Norra Helsingland, bevilja nytt anslag till betydligt högre belopp, än som förut ansetts tillräckligt för beredandet af enahanda förmån jemväl åt Kronofogden och Häradsskrifvaren i orten, har Utskottet, för sin del, trott så mycket mindre böra ifrågakomma, som det torde kunna antagas att, derest Statens medverkan till anskaffande af boställe åt
Domaren i berörda ort vore af verkligt behof påkallad, Kongl. Maj:t icke skulle hafva underlåtit att, efter vederbörandes hörande och frågans erforderliga beredning, till Rikets Ständer aflåta framställning i ämnet.
1 betraktande häraf och då Utskottet i öfrigt icke kunnat finna anledning dertill, att Häradshöfdingen i förenämnda domsaga, utöfver honom tillförsäkrade lönevilkor, skulle framför åtskilliga andra Domare å landet, som jemväl äro i saknad af boställe, af dylik förmån komma i åtnjutande, har Utskottet ansett förevarande motion ej höra af Rikets Ständer bifallas.
Stats-Utskottets Utlåtande M 188. 1 N:o 188.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Sept. 1860, kl. 12 m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående be grafnings- och öfriga kostnader i följd af Hans Mayl Konung Oscar l:s dödliga frånfälle. (U. A.)
Uti högstberörda, den 4 3 sistlidne April till Rikets Stander aflåtna och af samtliga Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade, nådiga Proposition (under Jtfs. 1 -I2 införd i Usta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll) meddelas, att, enligt afslutade och till Kongl.
Majit inkomna redogörelser för de kostnader, som, med anledning af Hans Majit Konung Oscar lis dödliga frånfälle, blifvit, för likbegängelse, beskickningar till främmande hof jemte flera vid dylika tillfällen erforderliga och brukliga åtgärder, bestridda af de förenade Rikenas statsverk, hade dessa kostnader uppgått för Svenska statsverket till Ridr Rimt '167,914: 21. och för Norska statsverket till ett belopp, motsvarande i Svenskt Riksmynt 21,330: 42. tillsammans Ridr 189,244: 63.
Och då af denna summa på Sverige belöpte dels . . .
R:dr 8,000: — som utgått till Kongl. Theater-direktionen för inställda skådespel under kungssorgen och för hvilken kostnad godtgörelse från Norge icke borde nu, mera än tillförene under enahanda förhållanden, ega rum, dels ock, af det återstående beloppet eller 181,244 R:dr 63 öre, en, i mån af begge rikenas olika folkmängd, å Sveriges sida till tolf sjuttondedelar beräknad andel, eller 127,937: 40.
Prot. 1859 <3z 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 11 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande M 188. har Kongl. Maj:t, sorn, efter behörig granskning, godkänt de afgifna räkningarne för ofvanberörde beskickningar till främmande hof, samt till Sin och Rikets Kammar-rätt öfverlemnat redogörelser för öfriga af Svenska Statsverket gjorda förskott, i nåder äskat, att, till betäckande af omförmälda förskottsvis bestridda kostnader, Rikets Ständer måtte anvisa en summa af tillhopa 1 35,937 R:dr 40 öre; — hvarjemte Kongl. Maj:t behagat tillkännagifva, att samtidigt aflåtits nådig framställning till Norska Storthinget om anvisande af den på Norge belöpande andel, hvarå det belopp, som af Svenska Statsverket blifvit förskjutet, komme att detsamma ersättas.
Utskottet, som tagit kännedom af det sammandrag öfver samtliga ifrågavarande utgifter, Kongl. Maj:t låtit uppgöra för att Utskottet tillhandahållas, (hvilket såsom bilaga åtföljer detta Utlåtande), äfvensom de särskilda verificerade redogörelser, hvarå detta sammandrag sig grundar, har dervid icke funnit något att erinra, i följd hvaraf Utskottet — jemte meddelande af den upplysning, att dessa utgifters sammanlagda belopp med 29,427 R:dr 46 öre understiger den summa, som af Rikets Ständer anvisades för betäckande af utgifterna vid likbegängelsen m. m. efter framlidne Hans Maj:t Konung Carl XIV Johan — ansett sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, till betäckande af Svenska Statsverkets andel i de förskottsvis bestridda kostnaderna med anledning af Hans Maj:t Konung Oscar I:s dödliga frånfälle, å Riksgälds-kontoret anvisa ofvanberörda summa, 135,937 R:dr 40 öre, att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, utbetalas. Stockholm den 17 September 1860.
Reservationer: af Herr Hammar samt Riksdags-fullmägtige Per Nilsson, Sv.
Rosenberg, C. J. Svensén och Johannes Andersson, som yttrade: »Ibland de många utgifter, som Staten fått vidkännas under rubrik: begrafningskostnader för H. Hans Maj:t Konung Oscar, synes mig ingen utbetalning så obehörig, som den Hans Excellens Riksmarskalken m. m. M.
Lewenhaupt utanordnat till Kongl. Theatern, nemligen 8,000 R:dr, såsom ersättning för, i följd af kungssorgen, under en eller högst tvänne dagar uppkommet hinder att påbörja den förut bestämda och under förra åren vanliga spelterminen
Denna utbetalning kan jag för min del hvarken gilla eller godkänna.» Häruti instämde Riksdags-fullmägtigen Måns Månsson. Stats-Utskottets Utlåtande M 188.
3 Sammandrag öfver de kostnader, som, med anledning af Hans Maj:t Konung Oscar den I:s dödliga frånfälle och likbegängelse, blifvit, enligt afgifne redogörelser, bestridda l:o af Svenska Statsverket: a) genom Riksmarskalks-embetel, för liköppningen och balsameringen . . R:mt R:dr 4,335: 72. » likkistan 5,070: 49. » likrummets ornerande * 8,330: 74. » Riddarholmskyrkans inredning och ornerande . 37,947: 24. » gångbroar och desammas beklädnad .... 3,932: 26. » honorarier och gratifikationer 43,777: 37. » militärkostnader 4 4,000: 84. » sorgkläder in natura 27,983: 44. » sorgklädespenningar 40,080: — » minnespenningar 7,464: — » inställda skådespel, ersättning till Kongl.
Theater- direktionen 8,000: — » diverse andra behof 9,24 6: 4 8. tillsammans 4 46,804: 62.
Häraf äro godtgjorda genom försäljning af öfver blifna materialier m.
m 4,330: 87. och återstår således en kostnad af 4 45,473: 75. b) genom Ulrikes-Departementet, för beskickningar med notifikationer till främmande hof 22,440: 46.
Summa 4 67,94 4: 24. 2:o af Norska Statsverket: sP. Dai. sk. a) Skjuts- och diet-godtgörelse till åtskillige embetsman 3,428: 23 b b) Utgifter i anledning af ångfartyget Vidars resa . 4,650: 29. c) Utgifter i Stockholm med anledning af begrafningen 430: 74. d) Diverse utgifter 4 23: 69.
Summa Specie 5,332: 72b motsvarande i Svenskt Riksmynt R:dr 24,330: 42.
Summa summarum R:mt R:dr 489,244: 63 Stockholm den 4 3 April 4860.
J. A. Gripenstedt. 4 Stats-Vtskottets Utlåtande M 189.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 September 1860, kl. 12 midd.
Maj:ts nådiga Skrifvelse, i fråga om löneförhöjning för år 1857 åt de vid storskiftet i Stora Kopparbergs län samt afvittringen i Vester-Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens län anställde Landtmätare. (U. A.)
Af högstberörda den 17 November nästlidet år till Rikets Ständer aflåtna nådiga Skrifvelse (införd under JV7. 60 i 1:sta Samlingen af Bihanget till samtlige Riks-Ståndens Protokoll) inhemtas, att Öfver-direktören vid Landtmäteriet, uti ett till Kongl. Maj:t ingifvet underdånigt memorial anfört att, sedan de vid storskiftes- och afvittringsverken anställde tjenstemäns arfvoden blifvit genom Kongl. Brefvet den 11 Juni 1858 för innevarande statsreglerings-period bestämda, samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Stora Kopparbergs, Vester-Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens län, uppå Öfver-direktörens anmodan, afgifvit specifika förslag å den särskilda tillökning uti innehafvande arfvoden, sorn, på grund af Rikets Ständers beslut om löneförhöjning åt Statens embets- och tjenstemän för år 1857, ansetts böra äfven bemälde tjenstemän för samma år tillkomma, så och efter det berörda förslag, uti hvilka aflöningsförhöjningen beräknats för Styresmannen och Landtmätarne vid storskiftesverket i Stora Kopparbergs län till 4,379 R:dr 69 öre, för Styresmannen och Landtmätarne vid afvittringen i Vester-Norrlands län till 1,697 R:dr 92 öre, för Afvittrings-landtmätarne inom Vesterbottens län till 1,600 R:dr samt för Styresmannen och Landtmätarne vid afvittringen i Norrbottens län till 2,900
R:dr eller sammanräknadt för alla ifrågavarande tjenstemän till 10,577 R:dr 61 öre R:mt, blifvit af Öfver-direktören till Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontors pröfning öfverlemnade, tillika med åtskilliga af förslagen föranledda anmärkningar, i enlighet hvarmed den för aflönings-tillökningarne beräknade summan borde med 500 R:dr förhöjas - Slals-Utskottets Utlåtande J\s 189. 5 höjas och således rätteligen uppgå till 11,077 R:dr 61 öre, men Stats-kontoret till svar härå meddelat, att då, enligt Kongl.
Brefvet den 27 Mars 1858, angående den Statens embets- och tjenstemän m. fl. för år 1857 beviljade löneförhöjning, Rikets Ständer förklarat, att dylik löneförhöjning finge tilldelas dem, åt hvilka Rikets Ständer för de år, den nya stats-regleringen omfattade, beviljat lönetillökning, och att förhöjningen skulle utbetalas sålunda, att bemälde löntagare erhölle femtio procent af den tillökning utöfver förut innehafvande aflöningsförmåner, som vid den nya stats-regleringen blifvit dem tillagd, men någon sådan tillökning uti nu ifrågavarande tjenstemäns lönevilkor icke, Stats-kontoret veterligen, blifvit vid sednaste riksdag anvisad, i följd hvaraf desse tjenstemän ej heller voro omförmälde i de beräkningar, hvilka legat till grund för bestämmandet af den till 1857 års löneförhöjning anslagna summa, Statskontoret funne sig häraf förhindradt att några medel till förevarande ändamål anordna, — hade från de vid storskiftes- och afvittringsverken inom ofvannämnda fyra län anställde tjenstemän till Öfver-direktören inkommit särskilda till Kongl. Maj:t ställda, vid Öfver-direktörens ofvanberörda memorial fogade skrifter, innefattande underdånig anhållan, att, då de åt Storskiftes- och Afvittrings-landtmätarne anslagne arfvoden icke kunde betraktas såsom blott ersättning- för tillfälligt arbetsbiträde, utan måste anses såsom verklig aflöning, samt berörde arfvoden blifvit vid dispositionen af det utaf Rikets sednast församlade
Ständer till storskiftes- och afvittrings-förrättningarnes fortskynda nde beviljade anslag af Kongl. Maj:t till beloppen förhöjde, hvadan Stats-kontorets antagande, att någon förbättring i bemälde tjenstemäns aflöningsvilkor ej egt rum, icke vore med verkliga förhållandet öfverensstämmande, Kongl.
Majit måtte täckas förklara sökanderne, hvilka, ehuru deras tjenstebefattningar vore af särdeles mödosam beskaffenhet, länge haft att kämpa med små och för de nödvändigaste lefnadsbehofven otillräckliga löneinkomster, berättigade att, i likhet med Statens öfrige tjenstemän, komma i åtnjutande af löneförhöjning för 1857, samt meddela nådigt förordnande om utbetalning af de härtill erforderliga medel; hvarjemte Ofver-direktören, för egen del, i underdånighet hemställt att, på de af sökanderne anförda bevekande skäl, och då, enligt Kongl. Maj:ts till Rikets sednast församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition angående Stats-verkets tillstånd och behof, äfven Storskiftes- och Afvittrings-landtmätarne ansetts böra komma i åtnjutande af löneförhöjning för år 1857, sådan förhöjning ock måtte varda sökanderne beviljad i öfverensstämmelse med ofvanomförmälda, Öfverdirektörens memorial bilagde, förslagsuträkningar, samt att, derest för berörda ändamål disponibla medel icke funnes att tillgå, nådig Proposition härom måtte till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåtas.
Vid nådig pröfning af detta ärende hade Kongl. Majit, då aflöningarne till de vid storskiftes- och afvittringsverken anställde Landtmätare icke vore å ordinarie stat uppförde eller utgjort föremål för Rikets Ständers reglering, utan de till bemälde tjenstemän utgående arfvoden och resepenningar tid efter annan blifvit af Kongl. Majit beBih. till 11.
St, Prot. 1859 & 18(10. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 11 Höft. 2 6 Stals-Utskottcts Utlåtande M 189. stämde, ansett sig, vid betraktande af innehållet utaf Rikets Ständers den 24 Februari 1858 till Kongl.
Majit aflåtna underdåniga skrifvelse angående löneförhöjning åt Statens embets- och tjenstemän för år 1857, icke kunna förordna om de nu begärda löneförhöjningarnas utbetalning; men, med afseende dels å det ringa beloppet af de aflö ningsförmåner, hvaraf ifrågarande landtmätare, före den genom Kongl. Brefvet den 11 Juni 1858 vidtagna reglering af arfvodena och resepenningarne för de vid storskiftesoch afvittringsverken anställde tjenstemän varit i åtnjutande, dels ock å den dessa tjenstemän, — hvilka icke egde att utom tjensten förrätta landtmäterigöromål, — åliggande trägna, mödosamma och för helsan ansträngande tjenstgöring, har Kongl. Majit hos Rikets Ständer i nåder äskat, att af behållningen å det vid sednaste riksdag till löneförhöjning för år 1857 åt Statens embets- och tjenstemän beviljade extra statsanslag af 900,000 R:dr, hvilken behållning, enligt från Stats-kontoret erhållen officiel uppgift, kommer att uppgå till minst 50,000 R:dr, må få utgå den för veder börande Storskiftes- och Afvittrings-landtmätare i ofvannämnde fyra län ifrågasatta löneförhöjning för samma år, utgörande tillsammans 1 1,077 R:dr 61 öre Rimt.
Denna nådiga framställning, som blifvit till Stats-Utskottet remitterad, bar Utskottet desto hellre ansett sig böra understödja, som den ifrågasatta förbättringen i Storskiftes- och Afvittrings-landtmätarnes lönevilkor, hvilken synes vara af billigheten påkallad, icke erfordrar någon särskild anslagslillökning, utan, på sätt Kongl.
Majit föreslagit, kan åstadkommas genom medel, som för ett ändamål af enahanda beskaffenhet redan äro af Rikets Ständer anvisade; — tillstyrkande alltså Utskottet, att den nådiga framställningen måtte af Rikets Ständer bifallas.
Reservationer: af Herrar Berger och Kistner samt Riksdags-fullmägtige Johannes Andersson och Per Nilsson.
STOCKHOLM, tryckt hos E Westrell, 1860. Siats-Utskottets Utlåtande N:o i90. 4 N:o 190.
Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Sept. 1860, kl. IS raidd.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.is nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående anslag till uppförande af åtskilliga nya byggnader vid Ultuna Landtbruks-inslitut.
(U. A.) Enligt hvad det inför Kongl. Maj:t i Stats-Rådet den 14 Oktober sistlidet år öfver Civil ärenden förda protokoll, hvilket vidfogats Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer den 27 nyssnämnde månad allåtna nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, utvisar, hade redan den 29 förutgågne Augusti till Kongl. Majit inkommit och den 30 i samma månad till Landtbruks-akademiens Förvaltnings-kommittés utlåtande remitterats en underdånig framställning af Styrelsen för Ultuna Landtbruksinstitut, innefattande anhållan, att Kongl. Majit mätte hos Rikets Ständer, bland annat, äska ett anslag för en gång af 170,000 R:dr, till uppförande vid nämnde Institut af dels en större stenhusbyggnad, innehållande bostäder för Institutets elever och lärlingar, undervisnlngsoch matsalar, sjukrum samt nytt kemiskt laboratorium; dels en ny byggnad för så väj Kronans som Institutets eget schäferi, dels ock ett nytt stall för 36 hästar och föl; men som berörda underdåniga ansökning icke var åtföljd af plan och kostnads-beräkning öfver de tiliämnade byggnaderna, hade Kongl. Maj:t funnit någon framställning i ämnet till Rikets Ständer i sammanhang med frågan om reglering af utgifterna under Riks-statens Sjette Hufvud-titel icke böra ega rum.
Sedermera hade emellertid, såsom uti ofvanberörde den 9 sistlidne Mars till Rikets Ständer aflåtna nådiga Skrifvelse (införd under N:o 100 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ständens protokoll) meddelas, LandtbruksBih. till R.
1859 f 1860. 4 Sami. 1 Åfd. 3 Band. 12 Haft. 1 2 Stats-UIskottets Utlåtande N:o 190. akademiens Förvaltnings-kommitté under den 18 Januari innevarande är till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifvit det från Kommitléen infordade utlåtandet och deruti tillkännagifvit: att Kommittéen den 8 förutgångne
December fått från Styrelsen för Ultuna Landtbruks institut emottaga ritningar och kostnads förslag i afseende å de ifrågavarande byggnaderna, hvilka, sedan, enligt hvad Styrelsen anmält, den ursprungliga planen att i ett och samma hus inrymma både elever och lärlingar numera blifvit frångången, skulle komma att bestå af: 1:0 ett boningshus af tegel med lärosalar, laboratorier, bibliotheksrum, modellkammare, rum för eleverna och den för dem nödiga ekonomien; varande kostnaden för denna byggnad, jemte inredning samt inventarier i rummen och laboratorierna beräknad till R:dr 109,236: 35.
2:o ett boningshus af träd med rum och undervisningssal för lärlingarne, jemte bostad för rättaren; upptaget, med inberäkning af 2,000
R;dr för möbler och inventarier, till „ 18,058: 64. 3:.o ett stall af gråsten „ 18,957: 52.
4:o ett fårhus af d:o „ 13,478: 96. hvilken förut af Styrelsen ansetts erforderlig; att Kommittéen, vid granskning af de emottagna ritningarne till boningshusen, funnit desamma i vissa delar tarfva rättelse, men att, sedan Styrelsen, med ledning af Kommittéens anmärkningar, låtit uppgöra och till Kommittéen öfverlemnat ny ritning till den större stenhusbyggnaden samt verkställt åtskilliga förändringar i ritningen till den för lärlingarne afsedda byggnaden af trä, Kommittéen emot de sålunda förändrade ritningarne icke hade något att erinra; att, ehuru äfven, i afseende å ritningarne till stall- och fårhus-byggnaderna förekommit några små anmärkningar, Kommittéen likväl, med hänsigt dertill att de förändringar, som i följd deraf kunde vara behöfliga, icke vore af den natur, att de erfordrade uppgörandet af nya ritningar eller medförde rubbning i kostnads-beloppet, samt Institutets Styrelse förklarat sig beredd att låta nämnde anmärkningar tjena till ledning vid byggnadernas utförande, ansett sig icke behöfva närmare redogöra för beskaffenheten af ifrågavarande anmärkningar; samt 0‘ : . r- • a ’ ‘ att Kommittéen, vid granskning af kostnads-försiagen, funnit dels, att åtskilliga material- och arbetspris äfvensom att kostnaden för inköp af möbler, blifvit nog högt upptagna, dels ock att besparingar 1 vissa andra uppgifna afseenden borde vid arbetets eller ett belopp, som med understege den summa af tillsammans R:dr R:mt 159,731: 47. * „ 10,268: 53. 77 )) iu,äuo: UO. R:dr R-.mt 170,000: —, Stats-Ulskottels Utlåtande N:o i90. 5 utförande kunna tillvägabringas, genom hvilket allt hela kostnadssumman, i förslagen hvarförutan, derest det af Landtbruks-akademien, uti underdånig skrifvelse den 10 September sistlidet år, förordade anslag till inrättande af en agrikulturkemisk försöksanstalt vid Institutet, hvarom jemväl sedermera motion hos Rikets Ständer vore väckt, skulle blifva beviljadt, komme af den för laboratoriernas inredning och förseende med apparater beräknade summa, 6.000 R:dr, endast 3.000
R:dr att erfordras; äfvensom Förvaltnings-kommittéen slutligen anmält, alt då, enligt hvad Kommittéen både af inkomne handlingar och genom å stället förrättade inspektioner erfarit, de tilläranade nybyggnaderna, hvartill ritningarne och kostnads förslagen i underdånighet bifogats, voro af behofvet högeligen påkallade, Kommittéen ansåge sig i det Svenska jordbrukets intresse böra förorda bifall å Styrelsens ansökning om beredande af erforderligt anslag till samma byggnaders uppförande; — och hade härefter öfver-intendents-embetet, genom nådig remiss anbefaldt att angående de ifrågaställa byggnadsföretagen sig yttra, under den 10 sistlidne Februari till Kongl.