Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majits nådiga konstitutorial, komma i åtnjutande af en så beskaffad pension, som för Kronofogde nu vore eller kunde blifva bestämd, å hvilken ansökning Landshöfdinge-Embetet, med afseende jemväl å de knappa ekonomiska omständigheter, hvari Ekvall, med hustru och många barn, sig befunne, tillstyrkt nådigt bifall.
Uti afgifvet utlåtande i ämnet af den 12 föilidne månad hade Stats-Kontoret, under åberopande hurusom vid särskilda tillfällen tjenstemän, hvilka icke uppnått den föreskrifna pensionsåldern af 65 år, likväl hugnats med pension, när omständigheterna dertill föranledt, i underdånighet anfört, att då Ekvall varit i allmän tjenst sedan år 1826, vore 59V2 år gammal samt, enligt läkarebetyg, under flere års tid varit sjuklig och tidtals sängliggande, Stats-Kontoret ansåge sig böra i underdånighet hemställa, om icke, med afseende å de ömmande omständigheter, hvilka för Ekvall förekomme, anledning förefunnes att till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om hans uppförande å allmänna indragningsstaten, till åtnjutande, från och med månaden efter afskedstagandet, af en årlig pension af 2,000 Riksdaler.
Då Kronofogden Ekvall, som ingått i sitt sextionde år och 36 år varit i Statens tjenst anställd, under flere års tid varit sjuklig, så att han alltsedan den 16 April 1859 åtnjutit tjenstledighet, och alltså föga utsigt funnes, alt han skulle kunna i tjenstgöring åter inträda och dermed fortfara intilldess han uppnått föreskrifven pensionsålder, samt det vore för tjensten menligt, alt densamma än vidare under flera års tid skulle genom vikarie uppehållas, fann Stats-Rådet, på grund häraf och med fästadt afseende derjemte å Ekvalls knappa omständigheter med hustru och tretton barn, hvaraf de flesta voro minderåriga, sig böra i underdånighet hemställa, att Kongl Majit måtte föreslå Rikets Sländer, att Ekvall, derest han styrkte sig fortfarande vara af sjukdom hindrad från utöfningen af sin tjenst, finge, efter erhållet afsked från densamma, oaktadt han då icke uppnått föreskrifven lefnadsoch (jensteålder, uppföras å allmänna indragningsstaten för åtnjutande af årlig pension till det (ör Kronofogdar bestämda belopp, 2,000 Riksdaler.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 11 N:o 5 lill Kongl. Maj-.ts Nåd.
Hvad Stats—Rådet uti ofvanintagna två mål i underdånighet tillstyrkt behagade Kongl. Muj:t i nåder bifalla; och skullo utdrag of protokollet derom Finans-Departementet meddelas.
Ex protocollo Rudolf Ädelgren.
Prop. N:o i. om Statsverket 1862. 83 (Angående Nionde Hufvudiiteln.)
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans May.t Konungen i Stals-Rådet d Stockholms Slolt den 14 Oktober 1862.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern Friherre de Geer.
Hans Excellens Herr Stals-Ministern för Utrikes ärendena Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Vredberg, Thulstrup, och Reuterskiöld.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Lagerstråle, föredrog i underdånighet: 4:o. Kommers-Köllegii underdåniga skrifvelse af den 26 sisllidne månad med öfverlemnande af en utaf Styrelsen för den af Svenska Slöjdföreningen i Stockholm inrättade söndags- och aftonskola gjord underdånig framställning i fråga om pension för skolans f. d. föreståndare, Kaptenen m. m. Ballzar Cronstrand; i hvilket hänseende nämnda Styrelse i underdånighet anfört: att sedan Kaptenen Cronstrand kort tid efter det att Svenska Slöjdföreningen i Stockholm inrättat sin söndags- och aftonskola, eller år 1846, blifvit till föreståndare för densamma antagen, med hvilken befattning ban sedermera fortfarit under en tid af öfver 13 år, eller till och med slutet af vårterminen 1889, hade skolan under detta bans föreståndareskap utvecklats till en högst betydlig grad, så att, ifrån det att undervisningen bestriddes af blott tre lärare för icke fullt 100 lärjungar och upptog blott söndagsförmiddagarnc och en afton j veckan, lärarnes antal under år 1858 uppgick till 22, hvilka meddelade undervisning åt 700 å 800 lärjungar af båda könen; varande undervisningstiden vid denna tidpunkt utsträckt lill alla dagar i veckan, samt läroämnenas antal ocb om - 84 Bil.
N:o 5 Hll Kongl. Maj 'ts Nåd.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1862, fattning högst ansenligt ökade; alt, under tiden frän skolans stiftelse intill början af höstterminen 1859, undervisning derstädes meddelats ät icke mindre än 5,277 lärjungar, af hvilka cn slör del utgått i handtverkerierna samt bidragit att gifva dessa lyftning och förädling; att, sedan skolan på sådant sätt tilldragit sig både statens och stadens uppmärksamhet, Rikets Ständer beviljat densamma ett årligt anslag, som från 3,000 R:dr småningom blifvit höjdt lill 15,000 R:dr, under del att Stockholms stad lemna! en hyresersällning, hvilken sednast utgått med 6,000 R:dr årligen; att om, ä ena sidan, denna skolans utveckling och betydliga verksamhet varit en naturlig följd af tidens kraf och ett glädjande bevis på den élöjdfcfkande allmänbe ens allt mera och mera vaknande insigt om sitt behof af kunskaper, det dock, å andra sidan, vore onekligt alt skolans fordne föreståndare till undervisningsanstaltens fördel begagnat dessa förhållanden med ett nit och en ihärdighet, sorn försenade att tacksamt och allmänt erkännas; på grund af hvilket allt och enär Kaptenen Cronstrand numera uppnått en ålder, vid hvilken, enligt naturens ordning, förmågan till större verksamhet måste vara försvagad, skolans nuvarande Styrelse, som varit i tillfälle att erfara huru mycket han verkat för denna läroanstalt, ansåge det för sin pligt alt hos K ongl.
Maj:t i underdånighet hemställa om aflålande! af nådig proposition till Rikets Sländer, att åt Kaptenen Cronstrand måtte, för hans återstående lifstid, beviljas cn årlig pension af 1,800 R:dr, motsvarande det belopp, hvartill hans arfvode såsom skolföreståndare under de sednare åren blifvit förhöjd t: hvarjemte Styrelsen, med alseende derå, att Kaptenen Cronstrand, redan under loppet af år 1859 afgått från ifrågavarande tjenst, i underdånighet hemställt, alt nämnda pension måtte få beräknas åtminstone från och med början af nästkommande år.
Uti sin ofvanberörda skrifvelse bade Kommers-Kollegium för egen del vitsordat det synnerliga nit och den för skolan gagneliga verksamhet som af Kaptenen Cronstrand ådagalagts under den trettonåriga tid ban i egenskap af föreståndare haft sig den närmaste ledningen af skolans angelägenheter uppdragen; och enär Kollegium lika med skolans nuvarande Styrelse, ansåge Kaptenen Cronstrands utmärkta förtjenster i afseende å läroanstaltens ordnande och utveckling, i förening med den omständighet. att Kaptenen numera befunne sig vid en ålder af omkring 68 år, påkalla ett sådant erkännande från det allmännas sida, som med skolstyrelsens förevarande underdåniga framställning åsyftades, helst oflanämnda skolföreståndare-befattning blifvit af Kaptenen Cronstrand i början bestridd utan arfvode och sedermera emot en aflöning, som ingalunda kunde anses motsvara den med befattningen förenade möda och tidsuppoffring, hade Kollegium i underdånighet tillstyrkt allåtandet till Rikets Ständer af nådig proposition angående en årlig pension åt Kaptenen Cronstrand lill det af skolstyrelsen föreslagna belopp.
Bil. N:o 5 till Kongl
Med afseende på den gagneliga verksamhet, som kaptenen Cronstrand under en längre tid utvecklat för upprätthållande och förkofran af Slöjdföreningens skola och hvarigenom han i väsendtlig mån bidragit till den svenska industriens framsteg, hemställde Stats-Rådet, att Kongl. Majrt mätte till Rikets Ständer göra framställning derom, alt en pension, motsvarande det arfvode Cronstrand, såsom föreståndare för nämnda skola tillförene åtnjutit, eller 1,800 R:dr årligen, måtte på allmänna Indragningsstaten uppföras för all utgå, icke blott från början af nästkommande stalsregleringsperiod, utan äfven, i anseende till Cronstrands redan framskridna lefnadsålder, för instundande år 1865.
Hvad Stats-Rådet i ofvan upptagna mål i underdånighet tillstyrkt, behagade Kongl.
Majrt i nåder bifalla; och skulle utdrag af protokollet derom Fiuans-Departementet meddelas.
Ex protocollo Alfred Grandinson. V t tit t V. t- Ä !i n• • ••
•»■ t nan nio- -- . ‘ * a ff »ujP t- .no hnft1 ; ■>0'r) !off.T! »vi » ■ •'
.g n'< Hiöl» •n<iSi}t»siolljiö!? ‘f. nniloiliöl ihö botil M1 it.■ 1'y' "r •to*)!■ kullilt u*>b Slit Ji^oibid •• :•»> p*)i«;fHlemfcil .«•><>!? t'-boBS8 f!ii ;,v:(
,1; om tÄOot» t > fo< r- !" h '.jin f*; ■ 7 '1i .nciÄif-i i lil monitor (t % •: •»A t09sihl .-»fefl 008 1 -tolin , al »foll I' » t.tj'•boefon 1® /isiibd totti "■■•■■> Sjtti ttct —i ts t bit nio i c bn liffrin) ofibm »hnfiiJfnoiD in obnnv-nii i , tv ii> onit? i f>88t ts ?bn«nn .01' i* 'ofisinSb >*huu r
S»Un •itjj*lqqo no trio. i 'bf>3- j>«thiD •*!'<<>!* •;■>' ; rJinMd f.-btti !
.':;F /I .<»i»ftbom. '“"oom > !Bq«)ö rnfioi^ tno ol!ooo!otn x3 STOCKHOLM, TRYCKT HQS JOD. BECKMAN, 1862, Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862.
1 Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 14 Oktober 1862.
Hans Excellens Herr Justitie-stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Stats-ministern för Utrikes ärendena, Grefve Manderström , Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Chefen för Finans-departementet, Herr Stats-rådet Friherre Gripenstedt anhöll i underdånighet att få underställa Kongl. Maj:ts nådiga ompröfvande de delar af Stat sregleringen vid nu instundande riksdag, hvilka tillhöra nämnda Departements föredragning; hvarvid först förekom beräkningen af Statsverkets tillgångar för de behof, som borde fyllas vid ifrågavarande statsreglering.
I sådant afseende anmälde Herr Departements-chefen underdånigst, hurusom i den af Statskontoret under den 24 sistlidne Juli afgifna berättelse om Statsverkets förvaltning, tillstånd och behof, hvilken berättelse, i hvad densamma rörde beräknandet af anslagen å Riksstatens 2:dra, 3:dje, 4:de, 5:te, 6:te och 8:de Hufvudtitlar, blifvit vederbörande Statsdepartements-chefer särskildt delgifven, Statsverkets tillgångar voro, dels med ledning af räkenskaper och handlingar för åren 1858, 1859 och 1860, dels ock på grund af särskilda förhållanden, uppgifne på* följande sätt:
Ordinarie inkomster. 1) Ordinarie räntan, hvaraf den indelta, som vid 1860 års statsreglering beräknades till 2,666,700 R:dr, med anledning deraf, att värdet af de för lands-staterne i länen under åren 1858—1860 indelta räntor öfverstigit det beräknade beloppet med, i medeltal, 46,508 R:dr, men deremot ur räkenskaperna uteslutits dels åtskilliga räntor till belopp af 203 R:dr, hvilka anslagits till klädesfabrikernå i Norrköping, dels 1,247 R:dr, motsvarande värdet af den till Bih. till R.
Prat. 1862—1863. ha Sami. ha Afd. I 2 Bil. 6 till Kongl. Majlis Proposition N:o 1 om Statsverket 1862.
Wisby så kallade kalkugn tillförene utgående vedränta, nu antagits till R:dr och den till statsverket inflytande eller Kronan behållna delen af nämnda ränta, hvilken beräknats år 1860 till 1,990,000 R:dr, ansetts nu böra upptagas till 2) Tiondespanmålen, hvaraf den indelta, som antogs år 1860 till 633,625 kubikfot, värde 1,267,250 R:dr, blifvit, — med tillägg af kronobonden för Gottland, hvilken, såsom anslagen till presterskapet, förut icke varit intagen i riks-staten, men från och med år 1859 blifvit i kronoräkenskaperna uppdebiterad med 23,053 kubikfot 5 kannor, samt efter afdrag af 24 kubikfot 3 kannor, utgörande en, enligt 1860 års rikshufvudbok, å 9:de Hufvudtitelns anslag uppkommen besparing, — antagen till 656,654 kubikfot 2 kannor, eller å 2 R:dr kubikfoten och den Kronan behållna delen af tionden, hvilken år 1860 upptogs till 140,000 kubikfot, värde 280,000 R:dr, ansetts kunna lemna 143,000 kubikfot å 2 R:dr, eller 3) Tiondespanmålslösen efter bestämda pris, hvilken, då den i medeltal under åren 1858—1860 utgjort 6,793 R:dr, nu ansetts kunna höjas från 6,600 R:dr, såsom den beräknades vid förra statsregleringen, till 4) Arrendemedel af kungsgårdar och andra kronolägenheter, hvilka, beräknade år 1860 i penningar till R:dr 64,000: — och i spanmål 123,000 kubikfot 246,000: — tillsammans
R:dr 310,000: — nu ansetts kunna antagas till penningar 67,000: — spanmål 132,000 kubikfot å 2 R:dr 264,000: — 5) Silf v ertionde, Myntarelön och Slagskatt, upptagne vid förra statsregleringen till 16,000 R:dr och nu till 6) Kopparräntan, beräknad, med anledning deraf att medium under de tre åren 1858—1860 utgjort i vigt 1,193 centner och i värde 80,332 R:dr, till 1,100 centner å 67 R:dr, eller 7) Tiondetackjernet, upptaget likasom vid förra statsregleringen till 8) Svafvelbrukstionden, som antogs vid förra statsregleringen till 1,700 R:dr och nu blifvit beräknad till 9) Mantalsp enning arne, upptagne år 1860 till 560,000 R:dr och nu till enahanda belopp 10) Bötesmedlen, hvilka blifvit utförda till lika summa som år 1860, eller 11) Kavalleri-regementenas håstvakansspanmål, beräknad såsom förut till 12) Ständiga rotevakansafgifter, likaledes beräknade till enahanda belopp som vid föregående statsregleringar, eller 2,711,800: 2,050,000: 1,313,308: 286,000: 6,700: 331.000 15.000 73,700 34.000 t 4,000 560.000 90.000 280,350 29.000 Transport 7,784,858 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862.
3 Transport 7,784,858: — 13) Tillfälliga Rotevakansafgifter, hvilka år 1858 beräknades till 6,000 R;dr, år 1860 till 7,000 R:dr och nu antagits kunna uppgå till 8,000: — 14) Vakansafgifter för nyroterad jord, hvilka, då denna inkomst i medeltal under åren 1858- 1860 utgjort 56,877 R:dr, «nu beräknats till 56,000: — 15) Rotevakansaf gift af utsockne frälsehemman i Halland, beräknad år 1860 till 16,000
R:dr, och nu, då afgiften något ökats, till 17,000: — 16) Trosspassevolansafgiften, beräknad till enahanda belopp, som vid de två sista statsregleringarne, eller 26,500: — 17) Båtsmansvakansafgiften, hvilken beräknats till samma belopp som vid sista statsregleringen, eller 65,000: — 18) Kontrollstämpelmedel, upptagna vid sista statsregleringen till 25,000 R:dr, men nu till endast 22,000: — 19) Båk- och lotsmedlen, beräknade år 1860 till 240,000
R:dr, hafva nu ansetts kunna uppskattas till 350,000: — 20) Observationsmedel, beräknade år 1860 till 5,000 R:dr och nu till 6,000: — 21) Extra medel och uppbörder, hvilka, uppförde år 1860 till 90,000 R:dr, nu antagits kunna lemna 100,000: — 22) Intressemedel, beräknade till enahanda belopp, som vid sistlidna riksmöte, eller 5,000: — Summa R:mt R:dr 8,440,358: — Extra ordinarie inkomster.
A) Sjötullsmedlen, hvilka vid sista statsregleringen beräknades till 11,100,000 R:dr, sedan derifrån afgått ersättningen till vissa städer för mistad tolag och afgiften till handelsoch sjöfartsfonden, men nu, då tullmedlen, jemlikt Kongl. Brefvet den 29 December 1860, skola upptagas till sitt hela bruttobelopp, beräknats inbringa 13,000,000: — B) Saluaccis af städerna, upptagen till samma belopp som år 1860, eller 400: — C) Postmedlen, hvilka användas för postverkets stat och omkostnader, samt, med ledning af den inkomst, som de i medeltal lemnat under åren 1858 —1860, utförts med 1,500,000: — D) Charta-sigillata-medlen, hvilka, ehuru de i medeltal under åren 1858—1860 lemnat 1,539,122 R:dr, nu likväl endast beräknats till enahanda belopp som vid de två sista statsregleringarne, eller 1,300,000: — E) Bränvinsafgiften, hvilken, beräknad år 1858 till netto 6,750,000 R:dr och vid 1860 års statsreglering till 7,000,000 R:dr, i medeltal under åren 1858—1860 lemnat en inkomst af 6,366,099, deruti inberäknadt om Transport 15,800,400: 4 Bil. 6 till Kongl.
Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862.
Transport 15,800,400: kostnaderne för kontroll, uppbörd och redovisning, nu, med iakttagande deraf att dess bruttobelopp bör uppföras, föreslagits till 7,450,000:
Summa R:mt R:dr 23,250,400: — Enligt den af Statskontoret sålunda uppgjorda beräkning skulle alltså statsverkets årliga tillgångar blifva:
Ordinarie inkomster 8,440,358: — Extra ordinarie d:o 23,250,400.
— Summa R:mt R:dr 31,690,758:
— Efter anmälan af denna Statskontorets beräkning ofver statsverkets inkomster för den blifvande statsregleringen, yttrade Herr Departements-chefen: »Vid Statskontorets beräkning af de Ordinarie inkomsterna anser jag annan ändring ej böra ifrågakomma, än att, derest Eders Kongl. Majit skulle finna skäligt i nåder föreslå Rikets Ständer, att det till Kongl. Maj:ts disposition hittills ställda öfverskott af indelningsräntorna vid Bohusläns regementes södra bataljon måtte från och med början af nästa statsregleringsperiod indragas till statsverket för att till Statens utgifter i allmänhet användas, och då detta öfverskott, hvilket hittills levererats af Statskontoret till Krigskollegium, utgjort för åren 1858, 1859, 1860 och 1861, 28,911 R:dr 50 öre, eller årligen i medeltal 7,227 R:dr 87 öre, den Kronan behållna delen af ordinarie räntan, som Statskontoret beräknat till 2,050,000 R:dr, torde böra ökas med motsvarande belopp, eller i rundt tal 7,000 R:dr, och således utföras med 2,057,000 R:dr, hvarigenom slutsumman af alla ordinarie inkomsterna kommer att blifva 8,447,358 R:dr.
»Vid beräkningen af de Extra ordinarie inkomsterna torde deremot böra erinras angående: a) Tullmedlen, — hvilka, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sednaste riksdag uttryckta önskan och enligt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift den 29 December 1860, blifvit i beräkningen upptagna till deras bruttobelopp, — att det medium för tre år, hvarpå Statskontoret grundat sitt förslag, och hvilket medium tagits för åren 1858—1860, rättare borde tagas med ledning af de tre sista åren 1859—1861, så mycket hellre, som året 1858, under hvilket den inträffade penningekrisen utöfvade en så betydlig inverkan på handeln, mera kunde betraktas såsom bildande ett undantag i detta hänseende.
Tulluppbörden, sålunda beräknad, har lemnat: år 1858 10,125,012: — 1859 13,004,971: — 1860 13,826,933: — 1861 15,354,076: — Medium för åren 1859—1861 utgör således 14,061,993 R:dr; och då nämnde uppbörd varit i jemt stigande samt för det sista året uppgått till mer än 15 millioner, anser jag att, äfven om någon nedsättning i nuvarande tullsatser för vissa artiklar, med anledning af den ifrågasatta Bil. 6 till Kongl. Majlis Proposition N:o 1 om Statsverket 1862. 5 handels- och sjöfartsfraktaten med Frankrike eller af andra skäl, skulle komma att ega rum, tullmedlen under nästkommande statsregleringsperiod i allt fall med trygghet kunna i brutto beräknas till 14,000,000 R:dr. b) Sedan Eders Kongl.
Maj:t befallt, att de få bland rikets städer, hvilka ännu erlägga Saluaccis, skola höras, huruvida de ej äro villiga att, i likhet med rikets alla öfriga städer, mot befrielse från denna afgift, medgifva upphörandet af den nuvarande inskränkningen i afseende på tillverkning och försäljning af bröd, dricka och kött i städerna, anser jag denna obetydliga inkomsttitel nu böra från beräkningen utgå. c) Angående beloppet, hvartill Statskontoret, lika med sednast församlade Ständer, beräknat Charta-sigillata-medlen, anser jag mig icke böra framställa någon anmärkning, men hemställer, att desamma, i öfverensstämmelse med sednaste härom utfärdade förordning, må benämnas Stämpelpapper s-medel. d) Beträffande Brånvinsafgiften är det visserligen, såsom Statskontoret uppgifvit, ganska riktigt, att medelbeloppet af denna inkomst, inberäknadt omkostnader för kontroll, uppbörd och redovisning, under åren 1858—1860 uppgått till endast 6,366,099 R:dr; men dervid bör likväl noga observeras, att under hela denna tid ett i vissa delar väsentligen olika beskattningssystem, emot det nu gällande, egt rum, enär afgiften för bränvin, tillverkadt i mindre brännerier, under samma tid utgick efter ett på förhand beräknadt belopp, då deremot för närvarande allt det bränvin, som produceras, efter uppmätning underkastas beskattning.
Den enda erfarenhet, vi hittills ega rörande verkningarne af denna förändring i beskattningsgrunden, med hänsyn till inkomsterna, består i resultaterna för år 1861, då det nya beskattningssättet först tillämpades.
Deraf finner man, enligt uppgift från Byrån för bränvinsbränningens kontrollerande, att skatten under detta år utgjort 8,040,706 R:dr, oberäknadt omkostnaderna, hvilka uppgingo till 422,205 R:dr, eller tillsammans brutto 8,462,911; och under innevarande år kan, på grund af den bränvinstillverkning, som redan egt rum, och de anmälningar som skett, bruttoinkomsten med säkerhet uppskattas till 8,700,000 R:dr.
Då nu Rikets sednast församlade
Ständer ej funno för godt att, i likhet med hvad Kongl. Maj:t då föreslog, i någon mån höja bränvinsskatten, och vid sådant förhållande icke någon väsentlig förminskning i bränvinskonsumtionen, och således ej heller i produktionen, torde under vanliga fall vara att förvänta; så anser jag, att bränvinsafgiften, i likhet med tullmedlen upptagen till dess bruttobelopp, med trygghet kan för nästa statsregleringsperiod beräknas till 8,400,000 R:dr.
»Med iakttagande af dessa förändringar i Statskontorets beräkning af de Extra ordinarie inkomsterna, komma dessa att utgöra 25,200,000:
— Om härtill lägges beloppet af de Ordinarie inkomsterna 8,447,358: — skulle hela det sammanlagda beloppet af inkomsterna utgöra ■ 33,647,358:
— Riks-staten för åren 1861—1863 upptager i Ordinarie inkomster . 8,171,100: — Extra ordinarie d:o • 20,800,400: “ 28,971,500: — i följd hvaraf alltså skilnaden skulle blifva 4,675,858:
Transport 4,675,858: — 6 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862.
Transport 4,675,858:
Men då nu, såsom här ofvan omförmäles, tull- och bränvinsmedlen blifvit bland inkomsterna beräknade till hela sitt bruttobelopp, och deremot bland utgifterna upptagas de ersättningar till handels- och sjöfartsfonden samt till städerna för mistad tolag, äfvensom omkostnader vid kontroll, uppbörd och redovisning af bränvinsskatten, tillsammans beräknade till 2,230,000 R:dr, hvilka ersättningar och omkostnader hittills på förhand a/dragits från tull- och bränvinsmedlen, så blir, om denna summa 2,230,000: — hvilken uppkommit endast genom en förändrad uppställning af inkomstberäkningen, från förestående belopp afdrages, den effektiva inkomsttillökningen, som beräkningen utvisar, R:dr R:mt 2,445,858: —».
De af föredragande Herr
Departementschefen sålunda i afseende på beräkningen af Statsverkets inkomster gjorda underdåniga hemställanden och förslag, i hvilka Statsrådets öfrige ledamöter instämde, behagade Kongl. Maj:t i nåder gilla och bifalla.
Herr Departemonts-Chefen yttrade vidare i underdånighet: »Med anledning af den redan vid sistlidne riksdag omhandlade frågan rörande åtgärder för att tillvägabringa jemnvigt i förhållandet mellan Statskontorets inkomster och utgifter, samt sätta nämnda embetsverk i stånd att vid alla tillfällen kunna verkställa de utbetalningar, som detsamma ålåge, hade Rikets år 1860 församlade Revisorer i sådant hänseende, bland annat, föreslagit, att vid blifvande statsregleringar åtskilliga af de utgifter, som tillhörde den s. k.
Extra statsregleringen, men vore af den beskaffenhet, att medel dertill borde genom Statskontoret hos Riksgäldskontoret reqvireras, hädanefter, i stället att utgå från sistnämnda verk, skulle upptagas till utgående direkte från Statskontoret, så att detta embetsverks vid statsregleTringen beräknade utgifter alltid komme att med omkring 2,000,000 R;dr öfverstiga dess kalkylerade inkomster samt en deremot svarande statsfyllnadssumma anvisades på Riksgäldskontoret, att af Statskontoret disponeras.