Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BondeStåndct gjorda anmärkningar, hvilka föranJedt berörde Betänkandes återremiterande till Utskottet, kunna sammanfattas uti följande 2:ne satser, nemligen : att då Åkerbo Härads
Dagsverksskyldighet icke härrörde från någon Jordeboks- eller Hemmans-skattJäggning, utan varit ett frivilligt åtagande, dessa dagsverken, jemlikt den vid 1809 års Riksdag stadgade och sedermera i afseende på flere så beskaffade dagsverksskyldige menigheter, tillämpade grundsats, borde upphöra, hälst då Häradsboerne förklarat sig villige att till Staten återlemna den dem, såsom understöd vid utgörandet af detta onus, tillagde såkallade Dagsverkstunnan; samt att, då Stats- och EkonomiUtskotten uti en allr deles enahanda fråga för Snefringe Härad i samma Län, tillstyrkt och R.
St:r uti alldeles enahanda frågor handlade inconseqvent. s B. 40 58a Stats-U (skottets Varande dessutom inom H.
BondeStåndet, till stöd för den för Åkerbo
Härad sökta befrielse anfördt, atl arne allmänna landsvägar från Hufvudstaden löpa igenom nämnde Harad, hvilkas inbyggare derigenom, vida mer än öfrige delar af Länet, som ej vidkännas någon dagsverksskyldighet, besväras med Fångtransporter, Krono- samt Gästgifveri-skjuts.
Den 4 Mars i83o. » B e t ä n k a n d e 11, N:s 4^3, 4^4- 585 Reservationer: Af Hr Lagman Noréusj som yttrade att om
Statsutskottet vid detta ärendes behandling lemnat tillbörligt afseende å den utredning och de skäl, som föranledt Stats- och EkonomiTJtskottens uti Betänkandet N:o 102, gemensamt gifne tillstyrkande att
Dagsverksskyldigheten för Snefringe Härad må genast upphöra, hade, efter Hr Lagmannens öfvertygelse, Utskottet uti denna alldeles enahanda sak icke kommit till ett olika, och, efter hans tanka, obilligt resultat} samt af RiksdagsFullmägtigen N. Strindlundatt han så mycket häldre instämde med Lagman Noreus, som Utskottet nu gått tvärt emot sitt förra, gemensamt med Ekonomiutskottet, fattade beslut, och hvilket, efter hvad Strindlund ganska väl erinrade sig icke varit föremål för några stridiga meningar, som äfven bevisades deraf, att ingen enda Reservation emot sagde Betänkande afgifvits.
Sedan inom Utskottet fråga blifvit väckt om Gratificationer åt de Tjenstemän uti R:gsContoiret, hvilka fått sig uppdraget, dels att besörja utdelningen af Riksdagskostnadsmedlen samt öfver dessa medel föra och afsluta räkning, och dels att emottaga och till Prenumeranter utlemna samt redovisa för RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag, jemte hillänget dertill; samt Hrr Fullmäktige i RtgsContoiret, med anledning häraf, blifvit anmodade, att, i afseende på beloppet af den vedergällning, som, i förhållande till det tued nämnde uppdrag förenade besvär kunde anses lämplig, utlåtande afgifva; Sa hafva bemälte Hrr Fullmäktige uti skrifvelse till Utskottet af den 25 sisth Februarii, anfört, att hvad angår Gratificationen till den person, som egentligen ombesörjt utbetalningen af Riksdagskostnadsmedlen, Hrr Fullmäktige, med afseende på det dermed förenade besvär och ansvar, ansett sig böra föreslå, att Casseuren för Inkomst och Utgift, hvars åliggande, förutan nämnde utbetalning, äfven är, att, efter Riksdagen, för Riksdagskostnadsmedlen behörigen redovisa, måtte varda beviljad en vedergällning af Fyrahundra R:dr B:co, hvarvid Hrr Fullmäktige likväl tillagt, att de åtgärder, sorn före Betänkande!), N:o 4^4- 585 utbetalningen af Riksdagskosfnadsmedlen varit erforderlige, äfven för andra bland R:gsConloirets
Tjenstemän medfört besvär ocb tidsförlust; hvadan Hrr Fullmäktige hemställt, om icke jemväl Kamereraren i RevisionsContoiret kunde för den af honom verkställda granskning af hvarje till betalning af Riksdagskostnadsmedlen uti RrgsContoiret företedd räkning, undfå Tvåhundra R:dr samt ContoirsSkrifvaren i BokslutsContoiret, hvilken ombesörjt utskrifningarne af de flerfalldiga anordningar som af utbetalningarne föranledts, Sjuttiofem R:dr, allt Banco; och således det belopp, hvilket, i förhållande till nämnde Tjenstemäns besvär, i och för Riksdagskostnadernes utbetalning, Hrr Fullmäktige trott sig böra föreslå, komma att utgörä 675 R:dr B:co.
StatsCöntoiret vid sisth iSaå års Riksdag, blifvit utbetald en summa af 99!
R:dr B:co, har Utskottet funnit skäligt tillstyrka: att en Summa af Sexhundra Sjuttiofem (6y5) R:dr B:co anslås, för att, på sätt Hrr Fullmäktige föreslagit, fördelas emellan vederbörande, hvilka med Riksdagskostnadsmedlens utbetalning och redovisning egt och komma att ega befattning.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet, på de af Hrr Fullmäktige anförda skäl ansett sig höra tillstyrka: alt en Summa af Sexhundra (600) R:dr B:co anslås åt den person, som fått uppdrag, att emottaga och till Prenumeranter utlemna samt redovisa för RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag, jemte Bibanget dertill, under de, i afseende på tiderne för utbetalningen, af Hrr Fullmäktige föreslagne villkor.
H. St:r varda beviljade, att utgå utaf Riksdagskostnad smed len.
Uti ofvanberörde
Utlåtande är jemväl af Hrr Fullmäktige anmäldt, huru det, oaktadt all möjlig noggrannhet vid de tryckta Handlingarnes emottagande och uppräknande, likväl af mångahanda orsaker, un - Betänkan den, N:it 4a4, 4a^. 587 der Handlingarnes inbindning, alltid måste uppkomma några defecta exemplar, och i anseende hvartill, Hrr Fullmäktige hemställt, om icke den för ifrågavarande
Handlingar redovisningsskyldige person må anses hafva sin redovisning nöjaktigt fullgjort, äfven om vid densammas afgifvande skulle af de 45o Exemplar, hvarföre lian hör ansvara, befinnas ett mindre antal defecta och hvilket Hrr Fullmäktige förslagsvis uppgifvit till 20 exemplar.
Af de beslut, de respeetive RiksStåndeu i berörde ämne den 3 och 5 innevarande månad fattat och meddelat Utskottet, har inhämtats, beträffande i:a Puncten.
Att, i afseende pä innehållet af fade Mom.,Högv.
PrdsteStåndet gillat Utskottets redaction; hvaremot 588 Stats-Utskottets Höglofl.
BondeStåndet beslutat, att, från Momentets början: ”Till gäldande af förrberörde 5 proc.t, eller 100,000 R.dr Silfver Specie" etc. skola uteslutas orden: "”eller 100,000 R.dr Silfver Specie,” hvarjemte BorgareStändet förordnat, att orden ”5 procent” jemväl borde försvinna, och Momentet i denna del lyda sålunda:
Enär i denna omständighet 3 RiksStånd äro ense derom, att orden: ”eller 100,000 R.dr Silfver Specie” skola utur 4tde Momentet utgå och 3
Stånd äfven godkänt uttrycket ”5 procent" i stället för det af BorgareStåndet antagne "Ränta och Capital-afbetalnings” anser Utskottet det vara af R.
I anledning af den deruti föreslagne rabatt, eller Mellangiften och Provisionen för lånets anskaffande, hvilken, jemte kostnaden för Silfrets fria lefverera!)de i Banken, enligt Utskottets förslag, må ej öfverstiga 8, högst to procent , är beslutadt: af Ridd, ock Adelns att orden: ”högstio” borde utgå.
Betånkanden, N:o 4a5- 58g af BorgareStåndet.- att slut-orden borde blifva: “ej öfverstiga 5 procent af BondeStändet j att samma ord borde blifva ”ma ej öfverstiga 8 procent.'” Hvaremot PrästeStåndet bifallit Utskottets nyssberörde Förslag.
Vid detta förhållande, och som 2 RiksStånd, Ridd. och Adeln och BondeStändet godkänt Utskottets tillstyrkande, så vidt det inskränker sig derhän, att rabatten må ej öfverstiga 8 procent j samt ett RiksStånd, Högv.
PrästeStåndetj derutöfver bifallit äfven tillägget i Utskottets förslag högst lo procent;J alltså anser Utskottet sig böra inbjuda sistbemälte RiksStånd, att biträda det beslut Ridd. och Adeln samt BondeStåndet i denna del fattat, då genom 3 RiksStånds beslut afgjordt blifver, att rabatten må ej öfverstiga 8 procent.
PrästeStåndet icke finna godt, att denna inbjudning antaga; då är Utskottet af den mening, att frågan bör af Förstärkt Statsutskott genom omröstning i följande ordning afgöras. ira Proposition:
Lån i Silfver, skall lyda sålunda: "Rabatten eller Mellangift och Provision för lånets anskaffande jemte kostnaden för Sil frets fria lefvererande i Banken, antingen Transport och Assurance 5go Stats-Utskottets m. ra. af långifvnren eller af R:gsContoiret besörjei, må ej öfverstiga 8 procent,” voterar Ja, Den det ej vill, voterar Nej.
Nej; skall genom serskild votering utrönas, antingen HÖgv.
BorgareStåndets beslut, slut-orden i berörde 3:e Punct att blifva: “tild ej öfverstiga S procent." 5.te Puncten.
Genom alla 4 RiksStåndens beslut liar blifvit afgjordt, att denna Punct skall erhålla följande lydelse: ”Sedan K.
Mtt meddelat Dess Nådiga Beslut, att lånet må upptagas; äga Fullraägtige i RiksgäldsContoiret, att med långifvarne öfverenskomma om lämpelige terminer, då lånet skall lefvereras, äfvensom om det belopp, hvilket å hvarje termin skall aflemnas.” Betänkanden, N:o 4^5.
5gi Och som Ridd. och Adeln ensamt beslutat det tillägg härvid, att ”Obligationerne för hvarje låne-andel blifva ränte-bärande från och med den dag, då det derföre erhållne Silfver till RiksgäldsContoiret eller dess Ombud aflemnas;” men icke något af de öfrige RiksStånden sig om berörde tillägg förenat; så anser Utskottet detsamma böra förfalla. 6.-te, Funden, Af Ridd. och Adeln samt BondcStändet arita Momentet af denna Punct förändrad till följande innehåll: ”Fullmägtige äga, att utsätta och kungöra lämpelig tid, inom hvilken till R:gsContoiret inlemnas förseglade anbud å lånets försträckande;” hvarjemte BorgareSländet hufvudsakligen häruti instämt, endast med den förändring, att, i stället för orden: ”kungöra, lämpelig tid” blifvit begagnadt uttrycket: ”tillkännagifva den tid” samt att, på sätt Utskottets förslag innehåller, Momentet skall sluta med orden: ”pä de af R.
— Och är detta Moment af PrästeStåndet antaget oförändradt så, sorn Utskottet detsamma föreslagit.
3 RiksStånd, nemi. Ridd. och Adeln, BorgareStändet och BondeStändet hafva härigenom beslutat, att stadgandet, om de af Utskottet föreslagne Kungörelser i Svenska, Hamburgska, Londonska och Parisiska Tidningar, skall utur Puncten utgå; hvadan ett R.
St:rs beslut derom uppkommit.
Beträffande den nya redaction af Momentet, sorn i stället blifvit af närande RiksStånd beslutad; får Ut - 5q2 Stats-Utskottets stöttet, enär Ridd. och yl deln samt BondeStåndet äro ense om uttrycket:
"kungöra låmpelig tid," inbjuda BorgareStåndet, att med dessa RiksStånd sig derom förena, så att äfven i denna del innehållet af Momentet varder af 3 RiksStånd bestämdt.
Både PrästeStåndet och BorgareStåndet hafva bibehållit de af Utskottet föreslagne slut-orden: "pä de af R.
Och enär Utskottet, för sin del, finner desamma destohäldre böra i Puncten qvarstå, som det synts Utskottet vara angeläget, att tydeligen ultryckes, att de bestämmelser afränta, Capital-afbetalningar m. m.; hvilka R.
BondeStåndet, att oin dessa slutords bibehållande i i Mom. af 6 Puneten med Pr ästeoch Borgare-Stånden sig förena.
Sttrs bifall nu tillika föreslagen följande voterings-proposition: 3.
BorgareStåndet beslutat, orden: "på de af R.
St.r bestämda Grunder’’ skola i slutet af 1 Mom. 6 Puneten af Upplåningsgrunderne qvarstå, voterar Ja.
Nej; skola samma slutord, i enlighet med Ridd. och Adelns samt BondeStåndets beslut, utur berörde Moment utgå.
Inom viss bestämd tid ål ig— ge det den långifvare, hvars anbud antages, att, till säkerhet för uppfyllandet af sine förbindelser, deponera Valuta, eller ställa antaglig borgen för 2J
Procent af den erbjudne Låne-summan, hvilkas förlust skall drabba Långifvaren, derest han brister i fullgörandet af sine åtaganden.”
BorgareStåndets: ”alla de inkommande anbuden öppnas på den utsatta dagen; och åligge det den långifvare, hvars anbud antages, att inom viss bestämd tid, till säkerhet för uppfyllandet af sine förbindelser, deponera valuta, eller ställa antaglig borgen för 2 i procent af den erbudne lånesumman, hvilkas förlust skall drabba långifvaren, derest han brister i fullgörandet af sina åtaganden.” BondeStåndets.- ”alla de inkommande anbud öppnas på den utsatta dagen, och inQrn viss bestämd tid, åligger det den långifvare, hvars anbud antages, att, till säkerhet för uppfyllandet af sine löi bindelser, de - 5g4 Stats-Utskottets ponera valuta, eller ställa antaglig borgen förai procent af den erbjudna lånesuraman, hvilkas förlust skall drabba långifvaren, derest lian brister i fullgörandet af sine åtaganden.”
Och ehuru, genom 3 RiksStånds beslut, hufvudsakliga innehållet af den senare delen af 6:tePuncten således blifvit bestämdt, har Utskottet likväl, i anseende till den skiljaktighet i ordställningen, som derutinnan förefinnes, ansett sig böra till R.
"Alla inkommande anbud öppnas på den utsatta dagen, och inom viss bestämd tid åligger det den långifvare, hvars anbud antages, att, till säkerhet för uppfyllandet af sine förbindelser, deponera valuta eller ställa antaglig borgen för 2* procent af den erbjudna lånesumman, hvilkas förlust skall drabba långifvaren, derest han brister i fullgörandet af sine åtaganden. ” ' to.-dc Punden.-
Rörande slut-meningen i denna Punct: — —- "hvarföre räntan ersattes på sätt uti g.-de Punktten af Utläningsvilkoren närmare bestämmes'’ — — Lafva R. o. A samt BondeStåndet beslutat, att orden: ”g.-de Puncten af’J skola utgå; samt Preste- och BorgareStänden åter förordnat: att denna citation skulle rättas till 8.de Punden i stället för g:de Puncten.
I anledning häraf får Utskottet upplysa, att, genom tryckfel ziffran g kommit att inflyta i stället för 8, Och som, med iakttagande af rättelse härutinnan, R. o.
A. samt BondcStåndet icke torde hafva att erinra emot Utskottets förslag om hänvisning till den Punkt af Utlåningsvilkoren, som närmare bestämmer den omförmäldta ränte-ersättningen; så hemställer Utskottet till R. o. A. samt BondeStåndetj att de, lika med Prestcoch BorgareStåndenj besluta: att 8:de Puncten af Utlåningsgrunderne i denna io:de Punct af upplånings-grunderne citeras.
Nej; kommersamma slutmening att innehålla följande: ”hvarföre räntan ersättes på sätt uti Utlåningsvilkoren närmare bestämmes.” Sluteligen får Utskottet vördsamligen tillkännagifva, att, så väl i anledning af den första satsen i Utskottats Betänkande N:o 4t4> ang:de tidens u tsättand af K. M:t; då det fastställdte lånet må taga sin bör - 5^6 Stats-Utslottets jan, som de i allt öfrigt föreslagne hufvudgrunder för länets upptagande, R.
Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i några delar af det i Utlåtandet N:o 4*5 af Utskottet framstäldte förändrade Förslag till Allmänna Grunder för utlåning från RiksgäldsContoiret emot inteckning i Jordegendom, Enligt de ifrån resp.
JJhandlingar sami bevis” skulle utbytas emot säkerhetshandlingar samt bevis/” hvaremot H.
PresteStåndet oell V. BorgareSländet gillat Utskottets förslag äfven i denna del.
Då således 2 Stånd stannat emot 2, i fråga om berörde uttryck: hvilken i följd deraf, och så vida icke Betänk anden, N.*o 426. 5gj icke R. o. A. och BondeStdhdet, eller endera af dem, vilja de 2!ne andre RiksStåndens beslut biträda, bör af Förstärkt Stats-Utskott afgörds; hemställes till R, Sttrs bifall följande Voteringsproposition: 1:0
Dea, sorn bifaller StatS-Ulskottets förslag till 2'dra momentet af usta puncten i Grunderne för utlåningen från R:gds-Contoiret emot inteckning i jordegendom, voterar ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; skola, i stället för ordén i 3idje raden af samma moment: "de handlingar samt bevisf införas "de säker hets handlingar samt bevis.” -j. dc Puhcteh. Utskottets förslag i samma Punct, att ”larl af denna fond meddelas icke under 200 R.dr B.-co.” —, har blifvit gilladt äf V. BorgarcSiändet samt H.
BondeStändetj men i så måtto ändradt af de 2:ne andre RiksStåndén, ott H. R. o. A. beslutat: att lån icke under 5oo R:dr B:co borde af denna fond meddelas, samt II.
Enär a:ne RiksStånd gödkänt det belopp af aod R:dr B:co, som Utskottet i detta afseende föreslagit, samt Högv.
PresteStåndet, att med V.
Bor5 B. 5gS Stats-Utskottets^ sareStåndct och H. BondeStåndet förena sig om 200 R:dr Banco, såsom minimum för lån af ifrågavarande fond; då genom 3 RiksStånds beslut frågan derom carder afgjord.
Den som godkänner Stats-Utskottets Förslag, i 7 Punden 1 momentet, af Grunder för utlåning från RiksgäldsContoiret emot inteckning i jordegendom, att ”lån af denna fond meddelas icke under 200 R.dr B:co” — — voterar Ja.
PresteStändets eller R. o. Ad.-s beslut.
Den som vill, att i enlighet med H. PresteStåndets beslut, början af y:de Punktens 1 mom. skall lyda sålunda: ”Län af denna fond meddelas icke under Boo R.dr B.co” voterar Ja.'
Nej; skall, i enlighet med H. R. o. Ad.s beslut, början af samma moment lyda: ”Lån af denna Fond meddelas icke under 5oo R.dr B.co.'’ Betäntanden, N:s 426, 427. 5g<j Allmänna föreskrifter.
Till 3:dje Puncten af desamma, hvilken lika som de föregående a:ne första Puncterne äro af samtelige RiksStånden bifallne, har V. BorgareStändet beslutat ett tillägg vid slutet, af orden:
"så vida de sjclfve sådant åslundamen då icke något af de öfrige RiksStånden om ett sådant tillägg sig förenat; anser Utskottet frågan derom böra förfalla.
Utskottet får härjemte vördsamt anmäla: att i alla öfriga delar, än de här omnämnda, Utskottets förslag i Utlåtandet JV:o 4*5 blifvit dels genom 3, dels 4 RiksStånds sammanstämmande beslut gilladt.
Den 8 Mars i83oj N:o 427, Utlåtande öfver Hr Rosenblads, Bernh., inom II. R. o. A. väckta och till Utskottet remitterade motion, att Majoren, Frih. C. W. Gripenstjerna måtte från och med innevarande i83o års höl jan å RrgsContoirets
Stat erhålla en Pension af 200 R:dr B:co. (R:gs-A.) Af Motionairen är, till stöd för den föreslagne pensionen, anfördt, att, genom Majoren Friherre Gripenstjernas till BancoUtskottet ställda ansökan om eftergift af en dess äldre ränteskuld i BancoDiscontVerket, samt BancoUtskottets, i anledning deraf, afgifna och af R.
St:rs kännedom kommit det högst utblottade tillstånd, 6oq Stats- U tskottets hvari nämnde Friherre, sista ättlingen af en slägt, som i nödens stund för Fäderneslandet gjort de största uppolfringar, — vid 70 års ålder sig befinner; och att, i afseende på Gripenstjernska Slägtens uppoffringar för Fäderneslandet, Motionairen trott sig böra hänvisa till 1810 års RiksdagsIIandlingar, då en pension blef den ännu lefvande Friherre Gripenstjernas jSyster tilldelad.
Äfen som denna motion, hvilken blifvit framställd efter den stadgade motionstidens förlopp, icke står i pågot omedelbart sammanhang med den af R.
H. St:r Majoren Friherre Gripenstjerna beviljade eftergift af dess länteskuld hos BancoDiscontVerket, utan angår ptt nytt ämne, sorn, vid sådant förhållande, emot stadgandet i 56 §•
Riksdagsordningen, icke kan till pröfning af R.
St:r innevarande Riksdag upptagas; så har Utskottet funnit något annat dervid icke vara att tillgöra, än att sådant vördsamligen anmäla, Den 8 Mars i83o, N;o 428.
Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, i fråga om fördelningen af det mindre Creditivet, till de dermed enligt 63 §.
RegeringsFor^ men åsyftade ändamål, I anseende till de i ämne fattade skiljaktiga beslut, hafva Resp, ftiksStånden, efter derom af StatsUtskot-, tet, i Memorial N;o 4oa, framställdt Förslag, under den 22 och sistlidne Februarii forordnat, att, till Betänkanden, N:o 428. 6ci frågans afgörande, omröstning af Förstärkt Stats-Utskott skulle verkställas efter följande tillika godkände Proposition! ’’Den som vill, på sätt H. PrestcSländet och V, fiorgareStånclet beslutat, att af det mindre Creditivet, En million R:dr, §:delar böra vara att tillgå för oundvikeligen nödiga anstalter till Rikets Försvar, och f för andre högst vigtiga och angelägna ändamål, röstar Ja.
Nej; kommer, i enlighet med R. o. Ad.-s samt BondeStdndets beslut, af samma Creditiv hälften att afsättas och anslås för Rikets Försvar och hälften för andre högst vigtiga och angelägna ändamål.
Och bar dervid, efter voterings-sedlarnes öppnande, befunnits 52 Ja och 67 Nej.
Den to Mars t8Jo, 6o2 Stats-Utskottets N:o 429.
R:dr, att förskottsvis utbetalas i afräkning å den ersättning, som efter skeende utredning, kan varda Staden tillerkänd och af kommande Ständer anslagen, röstar Ja.
Den det ej yiil, röst.gr Nej.
Nej, kommer Staden Marstrand, att af RiksgäldsContoirets medel utbekomma såsom ersättning för sin från utgjord inqvartering härledde fordran hos Staten, en summa af gooo R:dr B:co, hvarigenom
Betänkanden, N:s 429, 43o* 6o3 Denna Votering har utfallit med i5 Ja och 104 Nej.
Och som Nej vunnit; alltså skall Staden Marstrand af B:gdsContoirets medel utbekomma, såsom ersättning för sin från utgjord inqvartering härledde fordran hos Staten en summa af 9000 R:dr Banco, hvarigenom
Strrs underd. skrifvelse, angående beviljadt anslag för UndervisningsVerken, böra oförändradt antagas, voterar , Ja. Stats-Utskottets
Skolor nes fullkomnande” införes, ”utan afseende derå till hvilken HufvudTitel de höra.” Voteringen utföll med £7 Ja och 62 Nej.
St:rs underdåniga Skrifvelse, ang:de beviljadt anslag för UndervisningsVerketi, det tillägg äga rum, att näst efter orden; ”TillämpningsSkolornes fullkomnande” införes; ”utan afseende derå till hvilken HufvudTitel de höra.” Hvilket Förstärkta Ståts-Utskottet skolat för R. II.
Utlåtandei angrete väckt fråga om anslag för utskrifning af manuscript till tryckningen af RiksStåndells
Protocoll samt för correcturläsning* (R:gs-A.) Till Utskottet har H.
PresteStåndet fernlttérat ett till Ståndet af dess Secreterare ingifvet Memorial, hvaruti hemställes, alt, enär RiksStåndens Canzlier komma att Upplösas åtta dagar efter Riksdagens slut, enahanda anslag, som vid alla föregående Riksdagar varit vanligt, för Utskrifning af manuscript till tryckningen af PresteStåndets Protocoll vid denna Riksdag samt correcturläsning, nemligen r R:dr B:eo för hvarje tryckt ark, måtte bestämmas att af Riksdagskostnadsmedlen Utgå; och hafva likaledes V. BorgareStåndet samt H.
BondeStåndet, efter inhemlad underrättelse orti berörde hos PresteStåndet gjorde hemställan, meddelat enahanda remiss till Utskottet i afseende på ifrågavarande anslag för tryckningen af deras Protocoll» Efter öfvervägande häraf och då, enligt R.
H. St:rs beslut, aflöningen för samtlige, vid innevarande Riksdag , uti RiksStåndens Canzlier tjenstgörande kommer att upphöra med åttonde dagén efter Riksdagens slut, men tryckningen af RiksStåndens Protocoll;dessförinnan icke kan varä fullbordad, hvadan för deösammas verkställande derefter serskildt anslag mäste för ofvanomförmälte erfördetliga biträde dervid ber stämmas; får Utskottet vördsamt tillstyrka: 5 Bi 606 Stats-Utskottets att för utskrifningen af manuscript till den vid innevarande Riksdags slut återstående tryckning af RiksStåndens Protocoll samt för Correcturläsnijjgen dervid må beviljas enahanda vedergällning, som vid 1823 års Riksdag, för samma befattningar var bestämd, eller En Riksdaler B:co för hvarje tryckt ark, att af Riksdagskostnadsmedlen utbetalas, sedan Protocollen blifvit till RiksgäldsContoret behörigen aflemnade.
Den 11 Mars t83o.
Utlåtande öfver Hr Rosenqvists, Fredrik
Lej onhard, motion, att alla de under denna Riksdag till grundlagsenlig behandling vid den nästföljande, af Rikets Ständer godkän* de grundlags-ätldrings-förslag måtte tryckas, för att, innan närvarande Riksdag slutas, tili hvarje nu varande Representant utdelas. (U:gs-A.)
Utskottet ej anser sig tillkomma att taga någon befattning med denna fråga förr än R.
Hi Stir, på vederbörande Utskotts hemställan, beslutat, att de ifrågavarande förslagen till grundlagsförändringar skola särskildt tryckas.
Betänkanden, N:is 433, 434* 607 N:o 43g.
Memorial med ytterligare fortsättning af Förslaget till Reglemente för RiksgäldsContoiret.
N:o 434.
Ridd. ocli Adeln har den 5 innevarande månad till Utskottet remitterat berörde af Herr Rosenqvist j Fredric Leonhard> väckta motion, tillika med 6o8 Stats-Utskottets de af Herr von Schulzenheimj
M:ts, i Utskottets memorial N:o 346, anmäldta Kådiga Skrifvelse af den 20 sisth Nov. rörande förhållandet med inkomsterne på Ön S:t Barthelemy, har föranledt ifrågavarande motion, enär, uti högstberörde Nådiga Berättelse, hvarken Intradernes belopp för hvarje år, tillika med Administrationsutgifterne blifvit redovisade: eller förhållandet dem emellan uppgifvit; och ej eller visats, hvaruti de förre så väl som de senare bestått; huru inkomsterne blifvit använde: samt om de till allmänt nyttiga anstallter inom Moderlandet blifvit anvisade.
Hr Rosenqvistsåsom vidare stöd för motionen, slutmeningen af K. Mits Nådiga proposition till R.