Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om man derjemte, med betraktande deraf, att åtskillige större församlingar å landet kunde vara i behof af t vänne eller möjligen flere exemplar af tidningen, antoge, att för ändamålets vinnande erfordrades 2,500 exemplar, skulle alltså kostnaden derför utgöra 26,666
R:dr 32 sk., deraf i stämpelafgift återginge till staten 4,166 R:dr 32 sk.
Detta belopp vore således det högsta, som för vinnandet af ofvanberörde ändamål komme att erfordras; men jag är öfvertygad, att om tidningens utgifvande anordnades på ett lämpligt sätt, eller om den förenades med de nuvarande Post- och Inrikes Tidningar och redaktionen af dessa förändrades till öfverensstämmelse med fordringarne för den föreslagna tidningen, någon minskning uti den beräknade kostnaden kunde ega rum, till följe af den tillökade afsättning, som denna tidning derigenom komme alt erhålla, hvilken tillökade afsättning dock icke kan beräknas till lika belopp, som de nyssnämnde exemplaren eller 2,500, enär i betraktande tages, att många, som för närvarande å tidningen prenumerera, torde dermed upphöra, om densamma blefve inom hvarje församling tillgänglig.
Utan att ingå i närmare beräkning af den ifrågavarande kostnaden, tror jag likväl densamma kunna inskränkas till 24,000 R:dr, deraf omkring 4,000 R:dr komme att i stämpel-afgift till staten återgå.
Med afseende å hvad jag sålunda anfört, är min mening, att UtskoLten böra tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta föranstalta utgifvandet af en så beskaffad tidning, som Utskotten här ofvan antydt, och som bör innefatta ej mindre en afdelning för offentliga, allmänheten rörande påbud, ofiiciela tillkännagifvanden samt allmänna Verks och enskilde personers legala annonser, ulan äfven en afdelning för meddelandet af vigtigare ut- och inländska nyheter, nyare rön och uppfinningar, tillika med andre uppsatser, som kunde vara för allmänheten nyttige; samt att af denna tidning måtte utdelas till hvar och en församling inom riket ett exemplar, men till de folk rikare landtförsamlingarne, i mån af tillgång, flera, på sätt Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, kunde finna lämpligt; äfvensom attfRikets Ständer måtte för berörde ändamål meddela ett årligt reservations-anslag afhögst 24,000 Rldr banko, deraf likväl den för ofvanomförmälde och till ett ungefärligt belopp af 4,000
Ridr beräknade stämpel-afgift komme att till staten återgå.” 6 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 16.
Med Herr Friherre Rehbinder instämde Herr Friherre Cederström, Herr von Francken, Herr Prosten /Vensjöe, Herr Doktor Björling samt Herr Prosten Wåhlander.
HT:© 16.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Sept. 1854, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande N:o 2, angående väckt fråga om inrättande af ett Stati stiskt embetsverk samt anslag dertill.
Sedan Utskotten i sitt nämnde Betänkande tillstyrkt;, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit ' läcktes, på det
Rikets officiela statistik målto blifva på eft fullständigt och sammanhängande sätt ordnad, låta utarbeta och för Rikets nästsammankommande Ständer framlägga plan och förslag till inrättande af. ett statistiskt embetsverk, tillika omfattande nuvarande tabell-kommission; äfvensom att Rikets Ständer ville, till bestridande af kostnaden för härtill erforderliga förberedande åtgärder, ställa till Kongl.
Majlis disposition ett anslag af 10,000
R:dr, att i mån af behof från Riksgälds-konloret utgå under nästpåföljande Irenne år; så bar, enligt till Utskotten ankomne Proto kolls-Utdrag, vid föredragning bos Riks-Stånden af berörde Betänkande, detsamma blifvit af Höglofliga Ridderskapet och Adelil samt Högvördiga Preste-Ståndel bifallet, roen deremot af Vällofliga Borgare- och Hedervärda Bonde-Stånden återremitteradt; varande till stöd för återremissen hufvudsakligen anfördt, att, då Utskottens tillstyrkande afsåge endast vidtagande af förberedande åtgärder under tiden intill nästa Riksdag, på det en fullständig plan till inrättande af ett statistiskt embets-verk då måtte Stats- samt, Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 16. 7 för Rikets Ständer kunna framläggas, de kostnader, som för ändamålet erfordrades, torde kunna bestridas af redan befintliga tillgångar, såsom anslagen till rese- oc-h traklamenls-kostnader samt extra utgifter eller af besparingarne; samt att
Utskotten icke gifvit någon ledning för bestämmandet af den anslags-summa, 10,000 R:dr, som Utskotten tillstyrkt; och har tillika blifvit erinradt, dels att Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet förordat inrättandet af ett Ecklesiastik-kollegium, utan att något särskildt anslag dertill blifvit ifrågasatt, dels ock derå, att de förberedande åtgärder, som erfordrades för inrättande af det föreslagna Embelsverket skulle kunna aflöpa med mindre kostnad, än Utskotten ansett erforderlig.
Detta, med hvad ytterligare blifvit i omförmälda hänseende hos Riks-Stånden anfördt, hafva Utskotten icke lemnat utan uppmärksamhet; men enär Utskotten anse det föreslagna Embelsverket vara af den vigt, att hvarken dess inrättande, eller de dertill erforderliga förberedande åtgärder böra lemnäs beroende af en obestämd tillgång på möjligen till andra ändamål behöflige medel; och Utskotten ansett nämnde förberedande åtgärder erfordra ungefärligen det anslags-belopp, som blifvit tillstyrkt; få Utskotten, med afseende jemväl derå, att dessa medel, enligt ordalydelsen och meningen i Utskottens förslag, skulle endast i mån af behof utgå, vidhålla sitt, af tvänne Riks-Stånd bifallna, Betänkande.
STOCKHOLM, tryckt hos N. MARCUS, 1854.
Slakt- sami Allm.
Ilrsv. och Ekon.-Vtsk. Utlåtande, A:n 17. 1 X-.o it.
Statt- Utskottets Utlåtande N:o zi6. i N:o 216.
Ankom till Exp.-Utsk. den 11 Julii.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss ä Betänkandet N:o 82, angående regleringen af Rihs-Statens Fjerde Hufvud-Titel. 1:0
Vid Utskottets afstyrkande af den till lön förbättring ät Lotsbefälet äskade tillökade utgift nied 3,066 R:dr 32 sk. hafva , inom Ridderskapet och Jdeln> Friherre Lagerbjelke och Herr Grip C. G. J samt inom Preste-Stihulet j Biskopen, Doctor af /Fingard anmärkt: alt, i en lid, då man i allmänhet klagar deröfver, att Lots- och Bäkväsendet icke vunnit den utveckling, som svarade emot lidens fordringar, skäl icke vore att afslå en högst nödig lönförbältring åt befälet; all, utan skickligt Lotsbefäl, den öfriga LoLspersonalen äfven blifver mindre väl organiserad, och att åter skickligt befäl icke kan erhållas utan att någorlunda skäliga löner för detsamma bestämmas; alt, med undanlag af Lots-District-Cheferne, som lagas ur Flottans Regemenls-Oflicei are-grad, det Öfriga Loisbefälet icke tillhör eller får tillhöra Flottan, och alt det af Utskottet af ett sådant förhållande bemtade skäl, för afslyrkande utaf den begärda tillökningen, derigenom vore vederlagdt.
Utskottet får, i anledning häraf, tillkännagifva, alt dess yttrande i berörde hänseende härrört, dels af kännedom att Lots-District-Chefs-platser innehafves af Flottans Officerare, dels af den öfvertygelse, alt på Expectance-Slat förflyttade Sjö-Officerare lämpligen och till deras egen fördel skulle kunna användas till Lotsbefäls-platser.
Och beträffande sjelfva hufvudsaken, så rnedgifver Utskottet visserligen vigten för hela Lols-inrätlningen af alt dervid finnes ett skickligt befäl och alt dertill åter erfordras lillräcklige löneanslag; men i närvarande tidpunkt, då behofvet af förbättrade Fyr- och Båkanslaller är så stort och hvarom de många vid detta Riksmöte gjorda framställningar vittna, tror Utskottet rättast vara, alt i första rummet använda de disponibla tillgångarne lill Materielens iståndsättaude och alt lönförbättring åt personalen först derefter bör ifrågakomma.
Utskottet vidblifver således dess förra yttrande i denna punkt.
Fröt. 1834• 4-'de Sami. 1 Afd. aldra Bandet. !2;tc Ila/tet. 1 3 Stats-Utskottets Utlåtande N:o z\6. Vid Utskottets tillstyrkanden i Adra punkten, angående Danska Fyringsmedlens upplagande ibland Lots- och Bråk-Inrättningens tillgångar och användande för samma Inrättnings ändamål, och 3:dje punkten_, att det till öfvei flyttning lill 8:de
Titeln ifi ågaslällde anslaget till spanmäls transport och förbakning må å denna Titel få qvarstå, äro några anmärkningar icke gjorda. 4:o Till kostnader vid öfningar för Flottans bemanning hade Kongl. Majit, utöfver det förut varande anslaget 25,000 R:dr, äskat en tillökning af 35,ooo årligen; och hade Utskottet häraf tillstyrkt 20,000 R:dr, uti hvilken summa tillgång jemväl blifvit afsedd för det Beväringsmanskap, som tjenstgör lill sjös.
Men emot detta förslag hafva inom Ridderskapet och Adehi samt Preste- och Bonde-Stånden åtskilliga anmärkningar blifvit gjorda, nemligen: alt anslaget är för knappt tilltaget, hvarpå såsom bevis blifvit anfördt, alt kostnaderne för exercerandet af en dass Sjöbeväringsmanskap uppgingo till nära 7,000 R:dr; att den för FlolLans öfning föreslagne tillökning således rätteligen utgör endast 3,000 R.dr; och alt, då, enligt hvad äfven blifvit yttradt, den nu gällande Båtsmansregleringen i flera hänseenden torde vara mindre lämplig, en längre tids öfning äfven är nödvändig för alt af Båtsmännen bilda duglige Sjömän.
Och hafva de fleste, som talat emot Utskottets förslag, åberopat den vid Utskottets Utlåtande vidfogade reservation af Herr Hagelstam , O. J.j samt 37rkat uppförande af hela det utaf Kongl. Majit i Wäder äskade anslaget.
Hvarjemte Friherre Kantzow, J. A., ifrågaställa om icke tullbevakningen å Sveriges vidsträckta kuster kunde förenas med de för Flottan nödige öfningar, och medel dertill erhållas genom en förhöjd tullbevillning å sådane artiklar, som endast i mindre moa af allmogen begagnas.
Utskottet, som till sistberörde förslag icke kan tillstyrka bifall, enär, efler all sannolikhet, något gagneligt resultat af en sådan sammanslagning icke vore att förvänta, hvarken i afseende på Flottans öfningar i det hela, eller i afseende på kostnaderne för tullbevakningen, har af hvad i anmärkningarne innehålles hemtat ytterligare stöd för den öfvertygelse Utskottet hyser och redan yttrat om vigten för Sverige af ett väl ordnadt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 216.
3 Sjöförsvar, och äfvenledes inselt rigtigheten af den grundsats, att hufvudvilkoret för detta vapens ändamålsenlighet är: tillräcklig öfnings och hvarigenom endast ett mindre antal fartyg, men försedde med duglig bemanning, kunna gifva hopp om framgång emot en öfverlägsen fiende.
Ur denna synpunkt och med fäsladt afseende å de Utskottet meddelade detaillerade uppgifter öfver kostnaderne vid senast verkställde sjööfningslillfällen tror Utskottet sig böra tillstyrka: beviljandet af hela den Summa af 35,000 R:dr, som Kongl. Majit äskat såsom tillökning i det förut varande anslaget till öfningar för Flottans bemanning; samt alt Rikets Ständer, med anmälan häraf, tillika tillkännagifva: alt i nämnde summa tillgång jemväl är afsedd för det Beväringsmanskap, som tjenstgör till sjös. 5:o
I anledning af den i 5:te punkten af Betänk.
N:o 82 yttrade åsigt, alt Rikets Sjöförsvar egentligen hvilar på Skärgårdsflottan, och Utskottets deraf föranledde tillstyrkan, alt Rikets Ständer må på delta vigtiga ämne lasta Kongl.
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet till det afseende en sådan framställning kan förtjena, har, inom Ridd. och Adeln samt Preste- och Bonde-StåndeHj blifvit anfördt, aLt en sådan underdånig framställning vore mindre lämplig, bland annat, ur det skäl, att högsta Befälet öfver Krigsmagten till lands och sjös tillhör Kongl. Majit, enligt j4$.
Formen, och att frågan i öfrigt vore för vigtig för att, utan gällande anledning, framkalla en underd. framställning, deri det ena vapnet företrädesvis utraärkes.
Då Utskottet, som är i tillfälle alt närmast inhemta Statsverkets ställning ej mindre på det hela än äfven inom hvarje Titel serskildt, vid 4:de Hufvud-Titelns granskning trott sig finna, att tillgångarne derå svårligen i längden torde medgifva ett fullständigt underhållande och tillräcklig öfning af så väl Linie- som Skärgårdsflotta och således endast ur oeconomisk synpunkt betraktat frågan; får, då dertill kommer, aLt framställningen icke heller i ordalagen innebär något det ringaste, som kan anses åsyfta inskränkning i Kongl. Maj:ts höga rätt alt ordna Rikets Sjöförsvar, Utskottet å nyo hemställa, att, om Rikets Ständer instämma uti Utskottets åsigt, derom äfven till Kongl. Majit aflåta underd. skrifvelse af det innehåll Utskottet föreslagit. 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o zi6. 6:te Punkten} angående uppförande å Sial. af ersättning i penningar för den förut såsom indelt upplagne Skattet/äran från Gottland, är lemnad ulan anmärkning.
Slockholm d. 21 Julii 1S34- Fjerde Hufvud-Titeln.
Förhöjning mot förra Förslaget.
Militairc- och Försvars-Verket till Sjös. A/löflings-Staten.
Förvaltningen af Sjö-Ärendena med Sjö- Chartae-Arclii vet 18,720 Chefens för Flottan Expedition 2,400 General-Adjulants-Expeditionen för Flot- tan 1,92° Flottans Stationer 4 13,485 36 Lotseri* och Fyrings-Slaten 59,333 16 S:r 495,859 4 Materiel.
Flottans Underhåll och Nybyggnad . . 582,997 28 Diverse Anslag.
Exercice af Flottans Bemanning samt Sjö-Bevärings-Manskapet 15,000 60,000 Spanmåisupphand ling och Bagerikostnader 20,000 Skrifmaterialier och Expenser ....
Rese- och Tractamenls-penningar . . . 2,500 3,333 16 Oförulsedde Utgifter 10,000 S:r 15,000 95,833 16 Summa 15,ooo 1,1 74,690
När till desse i5,ooo R:dr lägges Pen- ningcbeloppet å denna Uufvud-Titel enl.
Utskottets förra Förslag .... uppkommer ofvanstående r,i 59,690 1,174,690 Stats-Ut skott et i Utlåtande N:o 216.
5 II e s e r v a t i o »er:
Vid Utskottets beslut lili /f:de Punkten j angående koslnadcrne vid öjningar för Flottans bemanning: af Riksdagsfullrnäg ligen Hans Jansson från Elfsborgs Län: ”Sorn det af Utskottet nu beviljade ytterligare anslag lill Flottans esercice, icke, på sätt jag tillstyrkt, blifvit anvisadt till utgående från anslaget för Flottans nybyggnad, utan genom nytt Statsanslag; så får jag emot della beslut, pä sådan grund, mig reservera.”
Uti denna mening har Herr Petré, T., instämt.
Vid 5:te Punkten, i anledning af Anders Danielssons och Hr Petr és motioner: af Grefve Gyldenstolpe, A.: ”Jag reserverar mig mot della beslut, emedan jag är fullt öfvertyga'.! derom, alt Kongl. Majit redan fästat Dess Nådiga uppmärksamhet på den vigt och nylla Skärgårdsflottan eger för Rikets Sjöförsvar.”
Häruti hafva instämt: Herr v. Post, A. L. . Herr Bergenstrahle, C. G., Herr Tamm, P. A., och Biskop Thyselius; samt af Herr Petré, T., hvilken sistnämnde anfört: ”Du Statens tillgångar äro otillräcklige för underhållandet af en«dyrbar Linie-flolla, och då de nu af Herr Öfverste Hagelstam, inför StalsUtskottet, tydligen utvecklade bevis på Skärgårds-flotlans företräde icke kunnat bestridas, än mindre vederläggas, anser jag, att Utskottet, sora, vid förut JÖrehafd pröfning af detta ärende, antagit milt förslag lill en i nog mycket modifierande termer affaltad underdånig framställning hos Kongl. Majit, rörande ofvannämhde förhållande, bort, i grund af de hos Utskottet åskådligt framlagda nya skäl och med fästad t afseende på ämnets synnerliga vigt samt på nödvändigheten deraf, att Rikets Ständer städse för Regeringen öppet uttala allt lfvad som leder lill Statens sannskyldiga bästa, tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, alt den, med hänsigt till Statens allt för "inskränkta tillgångar, högst kostsamma Linie-flotlan synbarligen hindrar ut bildande på ändamålsenligt sätt af det Sjöförsvar, medelst Skärgårds-flollor, som för skyddandet af Rikets vidsträckta kuster ovedersägligen fordras, samt alt Rikets 6 Stats-Utskottds Utlåtande N:o zij.
Ständer i underdånighet anhålla, alt Kongl. Maj:t, i betraktande häraf, täcktes låta vidtaga de åtgärder, sorn omständigheterne påkalla, för att oberoende af de skiljaktiga åsigter, som i afseende på stora Flottan visat sig, och ulan hinder af de serskilda interessen, hvilka i fråga härom uppkommit, kunna, med iakttagande af all möjlig sparsamhet, disponera anslaget på 4:de Hufvudliteln på ett sätt, som gifver det för organisation af Mikels Sjöförsvar mest fördelaktiga resultat.” N:o 217.
Ankom till Exp.-Utsk. den 21 Julii.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss pä Stats-Utskottets Utlåtande N:o 83.
Ifrån Bonde-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss på dess Utlåtande N:o 83, angående regleringen af Utgifterne under Riks-Statens Femte Hufvud-Titel; men som, enligt ifrån Riks-Stånden ankomna ProtocollsUtdrag, berörde Utlåtande blifvit af de öfrige trenne Riks-Stånden bifallet den a8:de sisllidne Maji, så anser Utskottet,'till följd af ^5 §.
Stockholm den 19 Julii 1834- N:o 218.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 84, angående regleringen af Utgifterne under RiksStatens Sjette Hufvud-Titel. 1:0
Tillstyrkandet i första punkten om uppförande å Stat af 34,000 R:dr, såsom tillökning i anslaget för Wadstena Krigsmanshus
Cassa och utgörande ersättning för den till öfverflyttande på Bevillningen af löner föreslagne Centonal-afgiften, har icke föranledt till några anmärkningar; men hos Ridderskapet och Adeln har Herr von Troilj E.j yttrat: att Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 218. 7 angeläget vore, det anslaget fördelades i 2:ne delar, eller, i ersättning för den Centonal, som utgått, enligt Förfaltningarne, före och efter år 1811, emedan då den äldre Centonalen fördelats emellan Wadstena Krigsmanshus-Cassan och Amiralitets Krigsmans-Cassan , lillhälle åter Centonalmedlen, efter 181 s års Författning, odeladt förstnämnde Cassa; hvarjemte, inom Preste-Ståridet, Prosten Ödmann hemställt: att Utskottet måtte serskildt utmärka, huru stor andel al ersättningen till Krigsmanshus-Casoan skall, tillfalla Armeens Peusions-Cassa.
Men då, med förslaget om Centonal-afgiftens upphörande och utbyte emot en tillökad lÖne-bevillning, icke åsyftats någon annan förändring än den, att medlen skulle under en mera redig form lill afsedda ändamål ingå, men ingalunda till beloppet förändras, och vederbörande Cassors Styrelser häst äro i tillfälle att beräkna, huru anslagssumman bör fördelas, finnér Utskottet sig icke ega skäl att, annorlunda än som skett, eller i rund summa, uti Staten upptaga ersättningsauslaget, hvars belopp är beräknadt efter det medeltal, soft] under 10 förflutna år hittills ingått, och hvaraf 25,000 R:dr äro medeltalet af de till Wadstena KrigsmanshusCassa ingående så kallade gamla inkomster, och 9,000 R:dr medeltalet af de nya. 2:0 Sedan fullständiga uppgifter numera blifvit, genom Kongl. StatsContorets föranstaltande, infordrade ifrån Directionen öfver Amiralitets Krigsmans-Cassan, rörande den Cassan tillfallna årliga inkomst, såsom Centonal-afgift å löner, m. m., och deraf inhemtats, att medium för de sista 8 åren utgjort 5,072: 29. 1., tillstyrker Utskottet: att den årliga ersältningssumman må bestämmas till 5,000 R:dr.
ReträfFande Friherre Lagerbjelkes yttrande, att ersättningen må bestämmas lill 5,5oo R:dr, emedan Cassan eger förhoppning om en tillökad inkomst, i den raon nuvarande personal af Flottan, som tjent vid f. d.
Armeens Flotta, afgår samt andre i stället inträda i tjenstgöring, och emedan Cassan äfven uppburit
Centonal utaf de tractamenten, som i och för tillfälliga commenderingar utgå; så enär, på sätt Utskottet uti Betänkandet.
N:o 212 tillstyrkt, ersättningen af Statsverket lill så väl Krigsmanslius-Cassan, som Amiralitets Krigsmans-Cassan, vid hvarje
Riksdag kommer att bestämmas, på grund af det under den förflutna tiden inträffade förändrade förhållande, anser Utskottet den förhöjning i ersättningsbeloppet, som Friherre Lagerbjelke yrkat utöfver hvad Utskottet nu tillstyrker, icke för det närvarande kunna eller böra ifrågakomma; och ehuru 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o zis. elen föreslagna ersältningssumrnan något understiger det medium, som för de förfluine åren utgjort Cassans Centonal-inkomst, synes likväl, då någon förvaltningskostnad icke blifvit å Anslaget afräknad, anledning icke föi ekomma att detsamma nu upplaga utöfver 5,ooo R:dr, oell hvarigenom ail den under serskilda Titlar till Amiralitets lii igsmans-Cassan nu ingående Centonal kan anses vara ersatt. 3:o Någon anmärkning är icke gjord vid den punkt, som innehåller svar å Riksdagsfullmäktige!) Anders
Danielssons motion om ökadt anslag lill Hospital och Lazarett. /j:o Denna punkt, deruti Utskottet yttrat sig för närvarande icke kunna tillstyrka någon förhöjning i anslaget Lill Institutet för Blinda och Döfstummahar ifrån Preste-.Borgare- samt Bonde-Stånden blifvit återremitterad, på grund af det i desse
Stånd frainslälde alimänligare yrkande, all Inrättningen mätte utvidgas.
Och har Utskottet, dels af afgifne anföranden, och dels af en utaf Institutets Föreståndare meddelad Promemoria, inhemlal: att inom Rikets gränser finnas omkring 2,800 döfstumma subject, och att, orri derifrån afdragas i65o, hvilka åro för unga eiler för gamla för att, enligt Institutets Reglemente, der kunna intagas, 85o döfstumma barn dock återstå, som ega anspråk på moralisk och eli risti ig upplysning, och skulle kunna vinna den, om tillfälle dertill lemnades; att utrymmet vid Institutets local ännu fullt medgifver emollagandet af 12 a i5 barn, samt att kostnaden för Staten egentligen kommer att inskränkas till hvad som ålgar för barnens underhåll och måhända till eli mindre belopp, såsom uppmuntnngspenningar åt Under-Lärare, Lärarinnan och Ordningsmannen.
Du Utskottet anser härigenom vara tillförlitligen upplyst hvad Utskottet vid frågans behandling förra gången icke egde utreöl, nemligen att, utan tillbyggnad, localen medgifver ernollagandet af ett lillökt antal Elever; så och då det väsendlligaste hindret för bifalls tillstyrkande, åtminstone tili någon del, af den utaf Riksdagsfullrnägtigen Anders Johansson ifrån Upsala Län i ämnet väckta motion, derigenom är undamöjdt, får Utskottet, i betraktande ej mindre af angelägenheten deraf, alt i möjligaste iuoii bereda tillfälle för det i Riket befintliga stora antal döfstumma harn att vinna moralisk och chrisllig upplysning, samt bildas lill nyltige samhälls-tned lemmar, än äfven fördelen deraf, alt åt Inrättningen kunna gifva nödig utvidgning medan dess oegennyttige och nitiske stiftare ännu sjelf leder densamma, härigenom tillstyrka: alt Stats-Utskottets Utlåtande N:o ziS - 0 att ett anslag af 2000 R:dr må anvisas för alt användas till vård oell uppfostran af ytterligare en Elev ifrån hvarje Stift i Paket och en ifrån Stockholms Stad, och Stats-sumrnan för ifrågavarande Institut alltså bestämmas lill 7,333 R:dr 16 sk.
Fråga har viii tillika blifvit väckt om ett serskildt anslag för alt användas lill utvidgande af de vid Institutet befintlige byggnader; men Utskottet finnér icke skäl att för närvarande derå tillstyrka bifall; äfvensom Utskottet anser den nu i sammanhang med återremissén gjorda framställ - ning om försäkrandet af någon pension åt Institutets stiftares hustru, i fall han före henne med döden afgår, nu icke lämpligen kunna lill pröfning upplagas. 5:le Punkten, innefattande afsiag å Herr P. A. Thorns motion, om anslag af allmänna medel, dels lili inrättande af ett arbetshus i Carlskrona Stad, dels ock om tillökning med 2000 11:dr i Statens nu utgående hiöl ag till Carlskrona fattigvårds-anstalt, är lemnad ulan anmärkning. 19 Julii i834.
Stockholm den Sjette Hufvud-Titeln.
Mihlci Stijtelscr. Wadstena Ki igsmanshus-Cassa Amiralitets Krigsmans-Cassan ....
Allmänna Fattigvården i Stockholm .
D:o i Landsorlerue Lazarettet i Slockholm Hospitalers och ‘ Lazarellers Underhåll.
Stora Barnhuset i Slockholm ....
Frimurare D:o i D:o ....
Institutet för Blinde och Döfstumme .
Kär till förhöjningen lägges Summan å denna Huf vud-Titel, enligt Siats-Utskottets förra förslag, 15f)47° uppkommer ofvanstående belopp Bihang till R.
Fröt. 1834• 4-'de Sand. 1 AJd. 2.dra Bandet. 12:le Hdjtet.
5oo 2000 2000 Penningar. 34000 ■ 5ooo — 3043 8 — 3ooo — — 5ooo — — 2760 8 —.
! 1166 82 666 32 — 7333 16 — 6.970 — — 61970 — — IO Statt-Utskottety Utlåtande N:o zip.
Antom till Exp. UtsKottet d. 11 Juli.
Utlåtande, i anledning af erhållen åter remiss ä Betan landet N:o 86, rörande Regleringen af Riks-Statens Åttonde Hufvild-Tit el. 1:0
I frågan om anslag