Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att i penningar uppskatta alla de förluster, boskapssjukdomen förorsakat landtrnannen, är icke möjligt, emedan den menligt inverkat på alla dess grenar; men med alla sina obehag bar den likväl skaffat en erfarenhet, värd att behjerta, den nemligen att för undgående af större förlust man genast, vid hvarje lörsta uppträdande af smittan i någon ladugård, bör i grund förstöra densamma, helst genom hela besättningens nedslående, dertill Staten lyckligen beredt tillfälle medelst beviljande af ersättning utaf statsmedel, och hvarförutan sjukdomen troligen ännu inom Länet fortfarit till våda för hela riket.
Ehuruväl en del af hvad som rörer nämnde sjukdom infaller inom en sednare period, har jag dock ansett mig böra här sammanföra alltsammans, på det en klar öfversigt må vinnas om sjukdomens uppkomst, fortgång och afstadnande, samt de kostnader, densamma förorsakat.
Enligt Kronofogdarnes uppgifter underhöllos å Länets landsbygd:
Hästar 12,929 d 4,124 Oxar 7,534 13,046
Kor 37,087 38,259 Ungboskap 17,311 23,941 Svin 13,013 19,351 Getter 367 1,393 Får 60,873 58,421.
Kunna dessa beräkningar anses såsom fullt tillförlitliga, har häslarnes antal på 28 år ökats med 1,195 och boskapskreaturens med 13,314 st.; och jemföres denna tillökning med utsädet, så inhemtas, att under det utsädet af alla slags säd under samma tid ökats med nära 31 procent, hästantalet ökats med något öfver 9 procent och boskapskrealuren med något öfver 22 procent, eller tillsammans ungefär i enahanda proportion; dock kan tryggt påstås, att allt för liten vigt ännu fästes vid ladugårdsskötsel; och förr än ett bättre häri inträffar, når jordbruket icke den höjd, hvartill det bör äfven inom detta Län komma.
Jemte det jag åberopar hvad i förra berättelsen finnes anfördt angående denna näringsgren, får jag tillika nämna, att för hästafvelns förbättrande Hushållnings-Sällskapet år 1848 lät uppköpa 6 stycken Norska hingstar, hvilka placerades på olika trakter inom Länet.
Af dessa hingstar blef en kollrig och en störtade snart.
Ännu har ej någon synnerlig verkan försports af dessa bemödanden för hästracens uppbjelpande; men hvilka åtgärder än der - u
För vidtagas, blifva de iner eller mindre fruktlösa, så länge allmogen ej kail förmås frånträda 2:ne inrotade vanor, nemligen att svälta fram unghästen och köra honom redan i 3:dje året.
Från Flyinge hingst-depot i Skåne hafva ock heskällare hvarje år hitkommit i och för betäckning, men på sednare åren hafva dessa beskällare allt mindre och mindre anlitats, måhända derföre, att en eller annan af dem ansetts vara mindre god och duglig.
Antalet får uppgifves hafva under dessa 3 år ytterligare minskats med 1,645 stycken, hvartill inga andra orsaker kunna uppgifvas än de, jag i föregående berättelse antydt.
Den Skoltska Cheviotsracen är mycket omtyckt, trifves väl och passar för klimatet.
Det vöre derföre att önska att den kunde mera spridas.
Misshushållningen dermed fortfar, och långt ifrån att aftaga, tilltager den fastmer år efter år.
De pågående skiftesförrättningarne bidraga ock i någon mån till skogens utödande, i det att, der utbyte af skog ej kan äga rum, den som måste afträda skogbevuxen mark nedhugger alla derå befintliga träd, till och med buskar.
Till förekommande häraf vore det tjenligt, örn i skiftes-författningarne intogs det stadgande, att den nya jordägaren ovilkorligen vore skyldig lösa sig till alla mindre träd under en viss diameter, äfvensom alla buskar, och att det vore afträdande jordägaren förbudet samma afbruka.
Derförutan torde vara nödigt, att Staten genom utfärdande författningar, inskränkande den enskildes fria dispositionsrätt öfver skogen, vidtager sådane åtgärder, som förhindra skogarnes nu pågående fullkomliga utödande och de vådliga följder, detta hushåliningssätt kommer att i en ej aflägsen framtid medföra.
Ehuruväl denna inskränkning i äganderätten torde mota kraftigt motstånd från flera håll, vågar jag dock, med hänseende att ännu gällande författningar anse Staten vara icke allenast oförhindrad, utan fastmera berättigad, meddela erforderliga föreskrifter i afseende på skogarnes förvaltning, helst som erfarenheten ådagalagt, att enskilde jordägare missbrukat den fria dispositionsrätt, dem varit öfver skogarne lemnad, till desammas, totala förstörande, icke endast å vissa hemman, utan nära nog i hela provinsen.
Genomgripande åtgärder äro alltså i delta hänseende af högsta nödvändighet påkallade; och då allmogen icke gerna inlåter sig i nya företag, med mindre än att den förut sett verkningarne och påtagliga nyttan deraf, men några egentliga föredömen, huru med skogarne ändamålsenligast bör hushållas, icke kunna lemnäs eller åberopas, förrän inom Länet varder anställd nu saknad jägeribetjening, som deråt kunde egna sin tid och sina kunskaper, vore det önskligt, att tillgångarne ju förr desto heldre medgåfvo antagandet af er - t forderligt antal jägeribetjening för Länet, derom jag redan gjort underdånig hemställan.
Rydö jernbruk blifvit åter nedlagdt bedrifves icke inom Länet någon bergsrörelse.
De i förra berättelsen omnämnde stenbrott inom Wapnö och Harplinge socknar bearbetas ännu i den man, beställningar från andra orter kunna dertill föranleda, det ena året mer, det andra mindre, och arbetsförtjensten dervid är derföre mycket osäker och föränderlig. § 4.
Fabriker och Miåsärin«fai\
De hufvudsakligaste fabriker inom Länet äro: l:o Annestorps mekaniska bomullsspinneri som, beläget i Lindome socken af Fjäre fögderi, år 1850 sysselsatte 190 personer och hvars tillverkning är uppgifven lill 666,887 U. och ett värde af 343,417 R:dr 32 sk. Banko. 2:o Fabrikören och Riddaren J. R.
Wallbergs klädesfabrik, som under år 1850 flyttats från staden till den på stadens grund invid Nissa-ån belägna så kallade Slottsmöllan, hvarest stora och prydliga byggnader blifvit uppförda till bedrifvande medelst vattenkraft såväl af klädesfabriken som af ett större qvarnverk; så att denna fabrik nu lärer vara en bland de större i riket.
År 1850 sysselsattes vid fabriken 149 personer oell tillverkningsvärdet af alla slags kläden, doffel, filtar, yllefoder och boj bestigande sig till 69,100 alnar är för samma år uppgifvet till 182,111 R:dr Banko. 3:o Stjernarps och Marbäcks pappersbruk, belägna det förra i Tönnersjö, och det sednare i Snöstorps socken af Laholms fögderi, drifvas fortfarande i mindre skala, och sysselsätta tillsammans endast åtta personer.
Värdet af tillverkningen å båda bruken är uppgifvet endast lill 3,300 R:dr Banko. 4:o Tegelbruk.
Utom de förut befintliga sex bruken, bar Fabrikören och Riddaren Wallberg anlagt ett sådant vid Slottsmöllan, mil från Halmstad, hvilket uteslutande bedrifves med stenkol.
Tegelbruket vid Stensjö fortfar ännu att vara det betydligaste inom Länet, och afsättes dess tillverkning hufvudsakligen på Skåne.
Dessutom finnas några färgeriet- och garfverier på landet, men desse sysselsättas endast för behofvet i den ort, der de finnas, och äro alltså af ringa betydenhet.
Pottaskebruket å hemmanet Sotanäs i Gunnarps socken bedrifves ännu i samma inskränkta skala som tillförene. 16 Jagten inora Länet är, såsom i en längre tid vanvårdad, af ringa betydenhet, och det mesta vilda erhålles från Smålands skogstrakter.
Derom torde mig tillåtas åberopa hvad sista berättelsen innefattar, enär under dessa tre år någon förändring i förhållandena icke inträffat.
Väfskedstillvei'kningen uti Knäreds och Hishults socknar fortgår, och försäljningen sker genom ortens ynglingar, som gå omkring dermed nästan öfver hela riket, äfvensom i Danmark och Norrige.
De socknar inom Länet, som hufvudsakligast deråt egna sig, äro Onsala, Wallda, Släp och Hanhalls i Fjäre fögderi.
Flera åboer derstädes äro Kofferdi-Skeppare, och föra fartyg på utrikes ort för rederier i åtskilliga af rikets städer.
Inkomsten deraf kan svårligen beräknas, och den uppgifves äfven vara på sednare åren uti aftagande.
Dit hänföras linnetillverkningen i norra och medlersta, samt ylletillverkningen i södra delen af Länet, möbeltillverkningen i Lindome socken samt svartsmides-produktionen i Elfsåkers och Fjärås socknar; hvarom jag vågar åberopa hvad sednasle berättelsen innefattar. § 5.
Statsbidraget för år 1850 uppgår enligt tabellen till 365,14-0
R:dr 34 sk. 5 rst., hvaraf belöpa sig på städerna 41,624 R:dr 28 sk. 5 rst. och på landet 323,516 R:dr 6 sk.
Banko, som, fördeladt på landets oförmedlade hemmantal, utgör något öfver 87 R:dr af hvarje helt mantal.
Från Länets ränteri remitteras årligen omkring 160,000 R:dr, enär inga andra aflöningar än landsstatens äro inom
Länet indelte på de hemmanen åsätta grundräntor, och det som derutöfver erfordras å andra, åttonde och nionde hufvudtitlarne är ganska ringa.
Genom att penningarne sålunda ärligen utgå ur Länet bar penningeförlägenheten ganska tydligt och ofta visat sig hos allmogen, som vid sednast inträffade missväxt ej hade förmått hjelpa sig och sina fattighjon från undergång, om ej statsbidrag kommit dem till undsättning.
Båtsmansunderhållet utgör, efter medium af markegångstaxorna, 58 R:dr 1 sk. 6 rst.
Banko för hvarje rote och ungefärligen 14 R;dr 25 sk. 5 rst. för ett helt manlal.
Allmänna broars och vägars underhåll kan beräknas till omkring 10 R:dr af hvarje helt hemman.
Jordskatten 17 Jordskatten utgör omkring 110 a 115 R:dr för ett helt mantal krono o a eller kronoskatte, och dessa hemman få, jemförelsevis med hemman af andra naturer, vidkännas en kännbar tunga genom kronoskjutsens utgörande, som, vid forslandet af Länets båtsmän, olla förekommer, hvarvid de aflägse boende, så väl som de, hvilka ej hafva hästar, måste, utom tidspillan för anskaffande af skjuts och erläggande af den skjutslega Staten består, till den legde betala dessutom 5 å 6 gånger skjutslega!!.
Diverse onera, såsom allmänna byggnader m. m., äro i tabellen upptagna.
Uppbördsverket har med drift och ordning blifvit handhafdt, och ehuru det ledel- till stort besvär och mycken tidsutdrägt, att den fattiga klassen skall skaltskrifvas och debiteras samt deras utskylder derefter vanligen afskrifvas, sedan afkoi tningslängderna derå blifvit verificerade; hvilket besvär ännu mer ökat sig genom de särskilda afkorlningslängder och anbefallda redovisningar af folkskole-afgilterne, så hafva uppbördsmännen dock, vid den årliga Majredogörelsen, restfrilt redovisat alla de kronoutskylder, för hvilkas exekutiva uttagande lagliga hinder icke mött. § 6.
Något hemman har icke från öde blifvit upptaget eller till ödesmål förfallit under de år, som denna berättelse omfattar, hvaremot hemmanen Flammabygget och Eketsbygget undergått skattläggning.
De jordeboksförändringar, som för öfrigt inträffat, bestå dels af ågångna skatteköp och dels af nya tu11- q varnar.
De laga skiften, sorn fortgått och ännu fortgå i alla trakter af Länet, hafva betydligt förbättrat jordbruket, och totalsumman af hemmansvärdet bär stigit från 8,161,898 R:dr till 8,431,755 R:dr Banko, utan alt jordafsöndringar och hemmansklyfningar mer än vanligt tilltagit.
Om hemmanens antal och natur lemnar tabellen upplysning. § Politi.
Fögderierna och Krono-Länsmans-distrikten inom Länet hafva icke undergått någon förändriid indelning, hvarföre jag derom åberopar föregående berättelse.
Utaf fjerdingsmanna-befatlningen har ny reglering skett, jemlikt Eders Kongl. Maj:ls nådiga Stadga den l:sta Juni 1850.
Berättelse öfver Hallands Lein får åren 1848—1850. 3 18 I fråga oin sockneuämnderne och deras verksamhet har jag ej skäl till annat yttrande, än det jag i min förra berättelse lemnat.
Hågen för kommunala bestyr är icke på något sätt lilvad oell länge kommer det att dröja, innan dessa nämnder motsvara ändamålet med deras inrättande.
Uti juridiskt och ecklesiastikt hänseende gäller ännu den förra indelningen för Länet, och någon förändring bar icke inträffat dermed, likasom icke heller med de inom
Länet befintliga 2:ne båtsinaus-kompanier.
Något indeldt regemente finnes ej inom Länet, ulan endast befäl lill exercerande af Länets beväringsmanskap.
Detta befäl utgör en särskild corps, som bär namn af Hallands Infanteri-Bataljon; och bar antalet af approberadt beväringsmanskap ulgjort:
Helsovården besörjes nu, som förut, af 2:ne Provincial-Läkare, deraf den ene har sin station i Halmstad och den andre i Kungsbacka, äfvensom 2:ne Lazaretts- och 3:ne Stadsläkare, deraf den i Falkenberg under tiden tillkommit.
Lazarettet så väl i Halmstad som Warberg vinner alltmer och mer förtroende, samt tillilas mera än förr af allmogen.
Yaccinatörer äro att tillgå i alla städer och landsförsamlingar; men examinerade barnmorskornas antal är ännu alltför ringa.
Uppmaningar till försam hogarne, att anskaffa och antaga sådana, mötas icke med någon beredvillighet.
Reservskjutsen utgöres vid de flesta gästgifvaregårdar ännu utaf reservlagen, och endast vid Östra Karups, Laholms, Tjerby, Halmstads, Qvibille, Falkenbergs, Warbergs, Backa Sjögårds och Edenberga gästgifvaregårdar har entreprenad om skjutsen kunnat till vägabringas.
Hindren vid mångå stationer för skjutsens reglerande i enlighet med Eders Kongl.
Maj:ts nådiga Cirkulärbref den 2 Augusti 1844- bar jag redan i min förra berättelse uppgifvit.
Det år 1841 på tio år stiftade Brandstodsbolag för Länet har fortfarande ägt bestånd och liv oktroj på obestämd lid är ingången.
Blott en ringa del af Länet har inlrädt i bolaget, härrörande derifrån, att allmogen är synnerligen böjd för att socknevis bilda dylika föreningar, ehuru dessa aldrig kunna blifva så fördelaktige, sorn de i större skala tilltagne.
Det vore derföre önskligt, om en lag utkom, sorn ovilkorligen ålade hvarje hemmansägare och innehafvare att ingå i Länets brandförsäkring, der sådan finnes, icke allenast för hus, utan äfven för spanmål, kreatur, foder och åkerbruksredskap.
Beloppet
År 1848 » 1849 » 1850 456 lill lands, 190 till sjöss.
Summa 646.
447 » » 171 » » » 618. 381 » » 144 » » » 525.
19 af bolagets ansvarighetssumma, årligen inträffade brandskador, äfvensom förvaltningskostnader och årliga utgifter, inhemtas af denna tablå: Från d. 1 Novemi).
Ansvarighets- Eldskadornas Förvaltningskostnader lÄj/trändrör summan. belopp. och räntor. 11 sakrings-varde.
Är 1817 till 1818: 4,705,890 K:dr. 18,228 R:dr 38 sk. — r. 1,636 R:dr 40 sk. 5 r. ta sk. — r. » 1818 » 1849: 1,814,600 « 14,903 » 3 » 4 » 1,328 » 23 » 4 » to » — » » 1849 » 1850: 4,953,670 » 10,040 » ti » 3 » 1,217 » tr » 4 » 13 » 4 » eller i medeltal 12 sk. 8\ r.
Såsom lili förra berättelsen är omnämndt, besörjes väglagningen inom Laholms fögderi tidigt på våren uti käl-lossningen, oell allmänna vägarne derinom äro ock bättre än i någon annan del af Länet.
Mina bemödanden att samma väglagningslid måtte varda antagen äfven inom öfriga delen af Länet hafva icke öfver allt vunnit önskad framgång, men jag hoppas att vid en kommande riksdag annan väglagningstid varder bestämd, ty den nu i förfa tillingarne stadgade är ostridigt den minst lämpliga af alla.
Mig synes äfven som om vid anläggandet af nya vägar borde iakttagas att på hvarje hundrade eller två hundrade famn vägbanan borde få en ökad bredd i form af en halfcirkel, så O 7 stor, att nödige väglagiiingsömnen der kunde uppläggas.
Dessa ämnen lago dä icke till hinder för trafiken på vägen och voro äfven lätt lill hands, om och när en reparation å vägbanan erfordrades.
Hosten 1850 bildades ett bolag, lill anskaffande af en ångbåt, afsedd alt gå emellan Götheborg, Köpenhamn och Malmö, med anlöpande under vägen af åtskilliga platser utmed kusten.
Ångbåten är beställd å Motala mekaniska verkstad och skall enligt kontraktet vara färdig till våren 1852.
Den länge öfverklagade saknaden af en regulier ångbålsfart på vestra kusten blir derigenom allndpen. « 8.
Under den 25
Maj 1847 utfärdade Eders Kongl. Majit en ny Stadga om fattigvården i riket, i enlighet hvarmed försörjningen af de fattige sedan blifvit inom alla socknar af Länet reglerad.
Då från flera församlingar klagan fördes, alt de lättiges antal, och i följd deraf äfven kostnaderne år från år tiIIlogo, infordrade jag från Fattigvårds-Styleisenia upplysningar rörande dessa oell andra dermed sammanhängande frågor, derom efterföljande, på grund deraf upprättade, tabell lönnar närmare vägledning. 20 Statistisk tabell öfver Fattigväsendet Socknens Namn.
Befolkning.
Uttaxerad fattig- skatt på stad eller på oförmedladt mantal.
Kapitations- afgift ä 8 sk. per mans- och 4 sk. per qvinsperson.
Antal Fattighjon. mankön. qvinkön.
Äldre per- soner.
Barn 13 man under år. qvink.
Summa. lt:dr sk. r. R:dr sk. 1*.
Halmstad 1,176 1,446 2,281 16 — 231 12 81 4 1 86 Warberg 790 1,013 667 32 — 142 24 66 15 19 100 Laholm 485 607 57 37 4 82 28 19 — 2 21 Falkenberg 395 522 50 — — 70 8 21 2 1 24 Kungsbacka 257 303 251 4 — 43 44 20 7 — 27 Fjäre Härad.
Ormevalla 32* 578 638 17 32 — 80 8 43 1 1 45 Landa 17Ar 379 427 19 O U 4 54 44 28 — — 28 Frillesås 32n\
595 606 5 24 — 82 20 37 5 2 44 Gällinge 22,V 383 375 3 16 — 51 12 13 4 4 21 Idala 10j 205 222 — — 30 44 7 — — 7 Fjärås 121| 1,943 1,948 10 16 — 276 20 117 12 14 143 Förlanda 26* 451 438 2 23 4 63 16 11 — 11 Hanhalls :m 475 523 — — 70 — 34 :> 5 44 (j5 i 1,203 1,283 184 o,S 36 3 4 43 Elfsåker 3a^ 571 570 11 16 — 77 32 45 6 4 55 Tölö 74 j 1,009 973 11 14 8 146 32 56 4 7 67 Onsala 94É&. 1,191 1,299 13 40 179 36 72 11 14 97 Släp 44^ 733 784 7 40 — 105 24 20 1 4 25 Wallda 72tr 1,089 1.036 5 42 8 85 4 36 4 4 44 Wislce Härad. Wärö 72* 1,226 1,215 7 32 — 146 44 34 9 12 55 Weddige 65T>, 999 1,106 9 5 4 136 4 38 18 14 70 Åhs 37ti, 647 724 10 32 — 87 12 40 7 — 47 Sällstorp ^ ®TT> 263 289 15 — — 36 — 6 2 2 10 Stråvalla 15J 211 224 4 25 4 28 24 5 3 6 14 Faurås Härad.
Ullared 0 T 7 ~ 1 y-t 278 339 7 16 39 12 17 4 — 21 Källsjö « J* 165 194 — — 22 4 — 6 2 — 8 21 i Hallands Län År 1850.
Årligt under- ►n CD Ärligt fattig— stöd för < 1- CD -< Öp’ vårds-understöd drigt och or- Fatligkassa Öp’ a «I2. o" Anmärkningar. på socknen. keslöst fattig- C O 3 hjon.
CDO R:dr sk. r.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. 2,434 — — 40 — — 3,367 16 — 1 30:de 2,275 2 — 60 — — 2,226 10 — 1 18:c!e 181 18 8 40 26 8 806 21 4 1 52:dre 314 21 4 40 26 8 99 5 4 — 2 0:de (>37 1 4 36 40 3,970 16 8 1 38:de 646 32 219 32 22 24 1 29:de 335 16 — 24 — 186 32 — — 28:de 263 16 — 14 21 4 24 45 4 — 27:de 150 — — — — — 11 5 4 — 36:te f Ingen utdebitering per mantal ägt rum och ka- 7 26 8 — — 15 24 8 — 61 iste < pitalions-afgiften måtte icke fullt uppbäras, enär 1,930 5 4 30 32 — 900 — — — 27:de {_ fattigkassan ej ökats de sednare åren. 89 16 33 16 19 16 80:de ( 2 kappar korn och 3J sk.
Iiiko erläggas af hvarje < uppskattadt tunnland.
Kassan ökas årligen 352 — 12 37 4 2,200 — — — 22:dre 167 5 4 32 — — 60 38 8 — 57:de ( med cirka 166 R:dr 32 sk. 444 10 8 21 32 — 73 23 4 — 20:de
Ett barn, hvartill fadren ej lemnar bidrag.
937 — — 25 8 — 316 17 4 — 29:de 1,600 — — 26 32 — 258 32 — 1 25:te 448 24 — 31 10 8 144 22 — — 60:de 529 6 *— 21 1 4 142 11 4 4 8 ide 761 16 20 23 4 461 2S S 40:de 2 barn af 2 fäder, som icke förmälts bidraga. 890 32 — 33 24 — 543 37 4 — 3 Olde 538 29 24 289 6 8 - 31 iste S 4 barn lia kostdagar och försörjas genom kring- \ gång.
Föräldrarne häktade.
266 32 — 40 26 8 — — 55:te 115 16 ' 27 684 22 8 31 iste 198 16 16 6 83 8 29:de 37 72 17 4 — 45ite 22 Socknens Namn.
Kapitations- afgift a 8 sk. per mans- och 4 sk. per qvinsperson.
Antal Fattighjon.
B W ö ^3 tT1 O: Aldre per- soner.
Barn 13 mank. under år. qvink.
R:dr sk. r. It:dr sk. r- Okome 32} 387 465 5 28 — 57 40 11 5 5 21 Köinge t 4 14 252 287 8 — 32 44 — 11 1 2 14 Svartrå 12 231 242 17 16 — 33 8 — 12 3 2 17 Sibbarp 27i 401 450 10 — 55 8 — 19 9 12 40 Dagsås iq 141 165 Ingen upplysning meddelad.
Fagered 387 397 5 24 — 47 4 — 21 6 2 29 Gällared 31 tV 404 402 7 16 — 54 36 — 14 1 0 17 Gunnarp 40^ 443 486 — — — 64 40 — 19 — 34 53 Ljungby 41.1 645 675 11 5 4 89 44 — 36 17 24 77 Alfshög 161 178 195 5 13 4 26 32 — 13 3 4 20 Winberga 42 581 634 7 36 — 84 40 — 24 4 5 33 Stafsinge 31,1, 649 671 12 34 8 89 12 — 25 5 — 30 Morup 52i 1,137 1,173 22 32 — 147 20 — 93 2 2 97 Ilimble Härad.
Lindberga 57f 903 996 16 8 — 133 — — 64 13 14 91 Torpa 16} 255 276 15 38 8 40 12 — 10 4 6 20 Hvalinge 33,\ 477 487 24 32 — 55 24 — 32 3 4 39 Skällinge 36} 427 455 5 26 8 58 28 — 21 5 3 29 Nösslinge in 213 223 3 16 — 30 28 — 17 — — 17 Stamnared 10} 184 217 17 41 4 24 40 — 9 1 I 11 Träslöf 39} 814 846 29 16 — 102 8 — 42 11 14 67 Hunnestad 292 285 3 8 — 37 20 — 15 — — 15 Gödestad 16}} 164 173 37 4 22 8 — 1 — — 1 Grimethon 333 358 9 16 — 53 .36 — 23 — 1 24 Rolfstorp 44} 630 735 10 5 4 86 40 — 51 1 1 53 Tvååker 63} 987 1,048 17 6 135 8 — 49 15 29 93 Spännar]) 23} 263 314 7 21 4 37 20 11 8 4 23 Ahrs!acls Härad.
Slöinge 21d 274 312 8 1 3 4 42 _ 12 •» 10 24 Eftra 31} 431 446 4 — — 72 36 13 1 1 15 Skrea 20 i 582 584 6 37 - 77 t 2 — 26 *> 3 31 Åhrstad 35- 578 628 6 32 81 20 — 17 6 10 O O OO 23 Ärligt fallig- vårds-understöd pä socknen.
Årligt under- stöd för ål- drigt och or- keslöst fattig- hjon.
Fattigkassa. i Fattighus.
Fattighjon pä hvarje Anmärkningar.
R:dr 215 sk. 32 r.
R:dr 19 sk. 37 r. 4 R:dr 422 sk. 21 r. 4 40:de
En gosse försörjes genom kringgäng.
205 8 — 21 24 8 198 20 — — 38:d'e 2 barn, fadren rymd, modren död.
218 5 4 14 5 4 102 14 — — 27:de 349 21 4 33 16 — 94 20 8 — 21:ste 174 16 - 71 11 4 . 26:te 252 — — 21 32 — 15 25 4 — 47:de 2 barn, fadren rymd. — — — 43 10 8 86 32 — — 17:de 640 18 — 17 16 — 10 43 4 — 17:de 74 43 4 12 36 — 171 46 — — 18:de 673 32 36 26 8 304 — — — 36:te 5 barn, 3 fäder som ej bidraga.
528 16 — 40 26 S 100 — — — 44:de 2 barn, hvilkas fader är landstrykare.
1,598 17 4 40 26 8 221 14 8 — 23:dje 1,270 36 5 4 21:ste 212 32 — 31 26 8 101 37 4 — 26:to 914 21 4 40 26 8 14 32 — — 24:de 211 3 / 4 40 26 8 17 19 4 — 30:de 70 16 — — — — 73 18 — — 26:te 211 26 8 40 26 8 45 6 8 — 36:te 1,183 20 — 50 16 — — — — 24:de 20 barn af lala liderliga föräldrar, som ej bidraga. 116 24 __ 69 30 49:de JHjonet erhåller 11 R:dr, 2J t:na säd och 208 \ kannor mjölk. 42 10 8 42 10 8 123 9 4 1 337:de 365 16 — 26 32 — 9 5 4 — 29:de 498 16 — 40 26 8 154 42 8 1 26:te 1 barn, modren anklagad för barnmord.
1,401 20 — 40 26 8 889 43 4 — 22:dre 28 barn af 13 fäder, som ej bidraga. 196 32 — 31 42 S 133 16 1 25:te 256 6 8 30 480 1 24:de 8 barn, fattighjon genom föräldrarnes lättja m. m. 225 16 — 23 8 — 386 32 — 57:de 332 27 8 13 8 — 425 16 1 37:de 400 40 — 32 — — 533 16 — 1 35:te 24 Socknens Namn.
Kapitations- Antal Fattighjon. 3 P Ö PT“ u
Summa. O: e O: p qvinsperson. -a o r mank. qvink. 427 453 K:dr sk. r.
R:dr 60 sk. 36 r. 19 2 21 394 406 8 10 8 63 20 — 13 — 5 18 445 499 4 21 4 67 20 — 28 — — 28 170 125 — — — 23 44 — 7 — — 7 561 616 2 28 — 76 40 — 38 1 1 40 343 411 1 26 8 49 — 25 4 5 34 275 273 2 10 8 37 8 6 2 4 12 422 416 — — — 105 — — Ingen upplysning lemnad.
238 216 — — — 35 28 — d:o d:o d:o 911 927 9 32 — 129 32 — 39 8 7 54 226 199 6 — — 30 36 — 4 1 2 7 397 410 10 16 — 56 4 — 24 2 4 30 314 319 7 29 4 45 44 — 11 2 — 13 669 673 13 20 — 89 12 — 42 9 4 55 462 497 5 — — 63 20 — 20 4 3 27 189 188 3 21 4 26 28 — 5 — 3 8 156 179 7 32 25 16 7 2 2 11 412 426 10 34 8 104 8 12 5 6 23 358 334 5 26 8 54 16 12 2 — 14 879 907 från 4 mat- tin 14 32 _ 125 20 43 1 1 45 263 249 7 10 8 38 36 — 6 1 2 9 918 1,011 10 — — 142 — 51 7 6 64 796 856 8 16 — 106 — 67 2 1 70 971 1,043 13 16 — 134 24 46 10 6 62 247 266 3 5 4 39 4 7 7 973 1,025 17 26 8 138 8 — 61 28 30 119 Asige . . . Abild . . . Wessige.
. Askome .
. Drängsered Kroksered .
Halmstads Härad.
Holm Söndrum Wapnö Harplinge Steninge Getinge Räfvinge Slättåkra •
Qvibille Öfraby Kinnared Tönnersjö Härad.
Tönnersjö Eldsberga Snöstorp .
Trönninge Enslöf . .
Breared .
Thorup .
Höks Tjerby. . Weinge .
20»- 25j 10} 20f 27I - R 24 4 52} 30} 25g 50 13} 13} 31-, 26|" 394 14} 6'lfV 4 9,7 3o 58t7, 13| 3G 25 Årligt fattig— vårds-understöd på socknen.
| Fattighjon på hvarje Anmärkningar, K:dr sk. r. R:dr sk. r. It:dr sk. r. 270 16 — 35 5 4 266 32 — 31:ste 317 16 — 28 — — 433 — — 1 44:de 175 16 — 10 42 8 117 21 4 33:dje 11 16 — — — — 51 35 4 50:de 249 4 — 18 45 4 358 20 8 29:de 125 — — 9 20 112 22:dre 104 8 — 19 36 — 37 33 4 — 45:te 467 5 4 21 33 4 241 10 34:de 182 30 — 40 26 8 34 14 — 60:de 474 41 4 33 36 — 609 26 8 1 26:te 214 32 — 37 4 — 554 45 4 47:de 401 42 8 18 10 8 15 24 — 24:de 211 S — 24 — — 67 10 — 1 34:de 109 32 — 25 16 — 201 — — 1 47:de 143 26 8 16 20 “ 160 44 8 1 30:de 277 2 4 25 1 3 Otto 130 32 — — — — 246 32 — 42:dre 684 — 25 33 4 105 28 — 1 39:de 174 5 4 29 32 — 38 18 — 1 56:te 753 2 8 38 2 — — — — 30:de 578 32 — 12 32 — 377 37 4 23:dje 875 5 4 17 32 — 35 — ““““ 29:de 79 42 8 11 20 118 22 8 73:dje 802 37 4 16 — — — — — 1 16:de Berättelse öfver Hallands Län för åren 1848—1850.
2 G Socknens Namn.