Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Enär det allt mer och mer oafvisliga beholvet inom Svenska arméen af ett fullständigt krigsbyggeväsende, enligt derför uppgjord plan, genom det enda nu befintliga Sappör-kompaniet vore i sjelfva verket på intet sätt uppfyldt och skulle, vid tillfälle af krig, visa sig högst kännbart; och då äfven under de senaste krigen ifrågavarande materiels stora användbarhet elier, rättare sagd t, oumbärlighet inom de krigförande arméerna blifvit ådagalagd, hvarföre ock inom ingen armée något bemödande blifvit åsidosatt för att bringa den till högsta möjliga fullkomlighet; har Chefen för lngenieur-Corpsen, Jör öfrigt åberopande de, uti underdånigt memorial den 6 Augusti 1859, af honom utvecklade skäl, som talade för Sappör-Corpsens komplettering med de ännu felande två kompanierna, framlagt nytt förslag öfver kostnaden för uppsättandet af dessa två återstående kompanier; hvarvid tillika anmäles, att då erfarenheten visat otillräckligheten af endast 3 Underofficerare på kompaniet, hade i det nya förslaget antalet deraf blifvit ökadt till 4, samt att, då lefnadskostnaden i Stockholm vore ansenligt dyrare än i öfriga IngenieurCorpsens tjenstgöringsorter, en förhöjning uti de å nuvararde
Sappör-kompaniets stat bestämda arvoden jemväl föreslås.
Kostnadsförslaget upptager:
Utgift för årliga underhållet för två nya kompanier, jemte stab . . 91,050: 68.
Tillökning i nuvarande kompaniets stat 3,683: 75.
Tillökadt årligt underhåll af hästar till anspann 17,227: 14.
Öfningsmedel och materielens underhåll 6,100: — Summa årlig kostnad 118,061: 57> hvarförutan beräknas en uppsättningskostnad af 84,681 Rdr 34 öre.
Prol. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 4 Häft.
4 Artilleri-re gementena.
Sappör trupper. 26 Bil.
N:o 3 till Kongl. Maj:tsQNåd.
Ehuru den nu befintliga materielen endast består af två fält-equipager och ett exercis-equipage, med rid- och anspanns-persedlar för två equipager, har Chefen för Ingenieur-Corpsen dock ansett sig icke nu böra framkomma med något förslag om ny materiel, dels emedan den redan befintliga vore tillräcklig för kompaniernas ölningar dels äfven af det skäl att en ny konstruktion af pontoner utaf jernbleck förehades i Frankrike och Österrike, der sådan materiel nu definitivt blifvit antagen, och hvars fullkomliga genomförande inom dessa lands arméer torde böra afvaktas.
— Hvad åter beträffar Kasern, m. m. för logering af de två föreslagna nya kompanierna, så funnes utrymme dertill, i fall nödiga medel skulle af Rikets
Ständer beviljas för fullbordandet af den bombfria byggnaden uti Verket N:o II utanför Skanstull, som i öfrigt blefve ett lämpligt emplacement för denna trupp.
Skulle åter inga medel härtill erhållas, kunde nya byggnader uppföras inom f. d.
Hof-Jakt-varfvets område och medel dertill tagas af de första årens anslag för de nya kompanierna, hvilka i allt fall endast.efter hand kunna uppsättas.
Om deremot Mariebergs läroverk blefve förflyttadt, vore Marieberg, der tillräckliga byggnader redan finnas, en serdeles passande plats för hela krigsbyggeväsendet sä väl personal som materiel.
För det fall, alt anslag skulle komma att beviljas till endast ett pontonnier-kompani, anser Chefen för Ingenieur-Corpsen önskligt, att den för PantonmerCorpsens stab utförda kostnaden äfven beviljades, enär de då blifvande två kompanierna med tillhörande beväringsmanskap komma att utgöra en bataljon af 400 man, som dock först blifver fullt kompletterad, när tredje kompaniet äfven är uppsatt.
I anledning häraf, och då en armées företag i krig, i den män krigsväsendet i följd af senaste tiders vetenskapliga framsteg och uppfinningar blifver allt mer och mer beroende af det skick, hvaruti dess ingenieur-väsende sig befinner, och en armée utan ingenieur-trupper ofta blifver utestängd från möjligheten att använda sina krafter i rätt tid, eller att undgå de ofall, som uppstå då man är underlägsen i antal utan medel att förhöja kraften, hvarigenom den moraliska öfvervigten får göra sig gällande, kan jag icke annat än instämma i det af Chefen för IngenieurCorpsen framställda behofvet af ett förökadt antal Ingenieur-trupper.
Det har blifvit sagdt, att Sverige i sina indelta trupper har en god tillgång för fyllande af behofvet utaf Ingenieur-trupper och således icke skulle behöfva för detta ändamål underhålla särskilda trupper.
Sannt är, att genom den slöjdkunnighet och arbetsfärdighet, som finnas inom de indelta trupperna, dessa i sådant hänseende skulle vara serdeles lämpliga för inlärande af sappör- och pontonnier-tjensten, men som de icke kunna med någon fördel användas vid tjenstgöring i fält utan att förut vara dertill inöfvade och deruti ega fullkomlig insigt för att såsom förgångsmäu användas der arbetet måste utföras i fiendens omedelbara grannskap och under dess eld, och der skyndsamhet i arbete- måste förenas med noggrannhet, så fordras att, om indelta trupper dertill skola inöfvas under freden, särskilda afdelningar der - Bil.
Prop. N:o i, om Statsverket 1862. 27 af mäste på förhand för detta ändamål uttagas.
Andra arméer, derinom äfven orbetsfärdighet finnes, bestyrka behofvet af denna föregående öfning.
Att uttaga afdelningar ur indelta arméen för detta ändamål, låter sig dock icke verkställa, såsom stridande emot kneckte-kontrakten och indelningsverkets natur, utan att rotehållarne det medgifva och i följd deraf denna tjenstgöring blifver ett syftesmål vid valet af manskap och ett vilkor vid detsammas legning, för de rotar som derpå ingå.
Att legningen skulle försvåras och fördyras för de rotehållare,hvilkas soldater antoges till ingenieur-soldater, är en gifven följd, då valet af rekryt icke kunde blifva så fritt som eljest och då ingenieur-soldaten för hvarje år måste till tjenstgöringsorten indragas under en mångdubbel tid af den för indelta soldaten vanliga till tjenstgöring under fred bestämda.
Då, enligt hvad jag förmodar, inga rotehållare ikläda sig denna förökade roteringskostnad och då derjemte den stående hären är såsom stam för beväringen påräknad för bildande af en armée, tilifyilestgörande för att proportionaliter mätas med de massor, som andra till oss gräusande makter ställa under vapen, samt foljakteligen icke bör minskas, kan jag ej emotse möjligheten af att till ingenieur-trupper använda någon del af indelta arméen.
Det kompani sappörer, som nu finnes, är alltför otillräckligt för att utgöra ens stam för en behöflig trupp eller för att kunna med någon nytta för sig och arméen användas under de högst nödvändiga öfningarno under freden; ännu mindre för att kunna påräknas fylla krigsbehofvet.
Med detta kompani, utgörande 120 man förutom befäl, samt beräknadt såsom den minsta möjliga servis för ett krigsbygge-equipage, har vid förra Riksdagen dåvarande Departements-Chefen upplyst, att endast en brygga af 150 fots längd kan slås, fullt begagnelig för alla vapen, samt af 198 fots längd under vissa villkor Otillräckligheten häraf är lätt insedd och är äfven många gånger framhållen
Kan för en Armée-Corps en brygga icke slås öfver bredare vatten än 150 fot. så lärer i vårt af mångfaldiga strömmar genomskurna land en fiende, bättre utrustad än vi, kunna i all ro anordna sina marcher och följakteligen snart bringa oss i det trångmål, att förluster deraf kunna uppstå, hvilkas storlek icke kan efter penningens måttstock uppmätas.
De vid Regementena inöfvade sappörer eller timmermän, kunna naturligtvis i brist af tillgång på broslagningsmateriel, felande antal och öfningstid, samt många andra skäl icke öfvas i de för pontonnierer afsedda större broslagningar.
Deras öfningar hafva icke heller denna riktning.
De äro afsedda att, hvar och en för den trupp han tillhör, blifva förgångsmän vid vägförbättriugar, anläggande af spänger öfver mindre vattendrag, fäitverks-byggnader, lägerhyddors uppförande, faschiners och skanskorgars förfärdigande, med flera sådana fältarbeten, som af hvarje trupp, kunna komma att utföras.
Detta manskap är således icke motsvarande verkliga Ingenieur-trupper och kan icke påräknas till deras förstärkande. 28 Bil.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1S62.
Af hvad jag här haft
Nåden anföra, och inseende den stora våda som kan för Arméen uppstå genom brist på öfvade Ingenieur-trupper och för dem behöflig materiel, i första rummet krigsbrygge-attiralj, föranledes jag att, oaktadt jag under närvarande förhållanden ogerna föreslår partiella organisationer inom Arméen och oaktadt Rikets Ständer, ehuru medgifvande behofvet för Arméen af utvidgning utaf hittills inrättade Sappör-trupper, men under åberopande af felande tillgångar, förut icke leronat bifall lill Eders Kongl. Maj:ts i lika syfte afgifna Nådiga propositioner, i underdånighet tillstyrka, att Eders Kongl.
Maj:t behagade till Rikets Ständer nu göra framställning om Ingenieur-truppernas förstärkning och, i första rummet, med pontonnierer.
I anseende till Statens för andra behof medtagna tillgångar, hemställer jag likväl i underdånighet, det anslag nu måtte begäras endast för ett kompanis uppsättning med samma befälspersonal sorn vid nuvarande kompaniet; äfvensom att allt anslag för den blifvande bataljonens
Stab nu icke måtte ifrågakomma, enär den nya truppens uppsättning i allt lall erfordrar längre tid, samt Stabspersonalen dessförinnan kan umbäras: börande jemväl, efter min tanke, någon nedsättning uti de af Chefeu för Ingeriieur-Corpsen föreslagna arvoden för det nya sappör-kompaniet ega rum, så att dessa bringas till likhet med hvad i detta hänseende finnes bestämdt vid nuvarande sappör-kompani, der jag äfven anser befintliga arvoden för befälet böra blifva oförändrade.
För öfrigt torde med anskaffning af egna hästar för Sappör-truppen tillsvidare kunna ansta, hvarigenom alla deraf härflytande kostnader nu undvikas.
Jag föreslår alltså i underdånighet äskandet af följande anslag:
Nytt befäl för 1 kompani: 1 Kapiten, lön 3,000: — arvode . 1,200: — 4 200- 1 Löjtnant, lön 1,200: — arvode S47: 50- 1,747: 50. 1 Under-Löjtnant, lön 800: — arvode s47: 50 1,347: 50.
1 Konduktör, lön 800: — arvode 275: 7S- 1,073: 75 1 Under-Konduktör, lön 500: — arvode 273: 75. 775. 7g 1 d:o d:o 773:73• 9,916: 25.
Transport 9,916: 23.
Bil. N:o 3 till Kongl.
Maj:ts Nådiga Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 29 Transport 9,916: 28.
1 Distinktions-Korporal Trappen.
. arvode 158 1 dito 138 — 1 Korporal .... 90 —- 3 dito 270 __ 1 Vice korporal . 48 — 5 dito 240 — 1 Handtverkssoldat . . 30 — 17 d:o . d:o 510 — Truppens underhåll . 10,472 84.
Rekryteringspenningar för 120 man å 7 50 900 — Medikamentspenningar för 120 man, å 2: 25 270 — Kommunion-penningar för 120 man, å 5 öre 6 — Kokiurättningskostnader . 500 — 15,612: 84. 23,529: 9.
Aflöning sförhöjning: i följd af tillökade göromål: för Bataljons-Läkaren, från 800 till 1,200 R:dr, eller med 400: — » Redogöraren, från 600 till 800 R:dr, eller med . . 200: — » presterliga göromålens bestridande, från 180 till 300 R:dr, eller med 120: — 720- hvartill kommer underhållskostnad för 5 brvgg-equipager, å 1,500 R:dr 4,500: — att äfven uppföras på Ingeniör-corpsens stat, hvars anslag således skulle höjas med inalles R:dr 28,749: 9.
Vidkommande den årliga underhållskostnaden för det nya kompaniets beklädnads, remtygs-, utrednings- och sjukvårdspersedlar, hvartill, enligt den för äldre kompaniet nu gällande passevolans, beräknas 10,501 Rdr 50 öre, hemställer jag i underdånighet, att detta belopp måtte, i sammanhang med regleringen af anslaget till »försvarsverket i allmänhet», äskas för Krigs-Kollegii Intendentsafdelning, hvarifrån samma kostnad för nuvarande Sappör-truppen utgår.
Till legning och fouragering m. m. af det för Sappörtruppen afsedda antalet 100 Exercishästar, beräknas vidare, enligt kostnadsförslaget; 50 Bil.
N:o 3 (ill Kongl. Maj:ts Nåd.
Lega under 30 dagar, å 6 Tunnor spanmål (37,80 kubikfot), eller inalles 3,780 kubikfot å 2 Rdr 50 öre Rdr 9,450: — Fourage, skoning, m, m. under samma tid, inalles 3,000 dagar, å 1 Rdr 50 öre 4,500: — gyg. hvaremot nuvarande anslag endast utgör : till lega, m. m 3,064: 6. » fouragering . . 1,618: 80 4 682: g6. sä att en brist af Rdr 9,267: 14. skulle vara för handen; men jag hemställer i underdånighet, att för närvarande endast mätte till berörda ändamål begäras, lika med hvad vid 1856 års Riksdag beviljades, ett ytterligare belopp af 4,682 Rdr 86 öre. att, likasom förut, fördelas på anslaget lill »Lega för hästar till Artilleriets exercis» med 3,064 Rdr 6 öre och på anslaget till »fouragering af Artilleriets och Värfvade
Kavalleriets hästar» med 1,618 Rdr 80 öre.
Den af mig nu föreslagna årliga utgift för ett nytt kompani Sappörer eller Pontonnierer uppgår så ledas till följande belopp:
Aflöning för befäl, m.
D. samt truppens underhåll, jemte underhållskostnad för Brvggequipagerna 28,749: 9.
Persedelunderhåll 10,501: 50.
Lega m. m. för exercishästar 3,064: 6.
Fouragering för d:o 1,618: 80. tillhopa Rdr 43,933: 45.
Den första uppsättningskostnaden för kompaniet är af Chefen för IngenieurKorpsen beräknad till 31,890 Rdr 67 öre; men till undvikande af särskildt anslag härför, hemställer jag i underdånighet, att behöfliga medel af första årens aflönings- och underhållsanslag må härtill kunna användas.
Kavalleri- Kavalleri- och Artillerihästars remontering och skoning.
I afseende å detta och Ar utte- anslag har Krigs-Kollegiurn anfört, hurusom enligt den af Kongl Maj:t fastställda mnotering1 stat *°r utgifterna frän detta anslag vore för innevarande statsregleringsperiod och skonirg. upptaget ett årligt belopp af Rdr 58,634: 75. men alt, då det på Riks-Staten uppförda årliga anslag blott utgjorde » 55,761: 50.
Kollegium ansåge, det skillnaden » 2,873: 25. borde föreslås såsom förhöjning i detta anslag och detsamma således för nästa statsregleringstid bestämmas till förstnämnda belopp, eller 58,634 Rdr 75 öre ärligen.
Härvid torde få upplysas, att ifrågavarande utgifter, enligt äldre meddelade föreskrifter, utgöra : Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 51 för Lifgardet till hust, Rdr 19,644: — » Husarregementet Konung Carl XV, • » 16,512: 75. » Svea Artilleriregemente, » 7,897: 50. » Götha d:o, » 7,109: 50, » Wendes d:o, » 7,471: — tillhopa Rdr 58,634: 75. samt att Kongl.
Maj:t, beträffande bristen 2,873 Rdr 25 öre, genom Nådigt Rref den 14 Maj 1861, förklarat densamma böra, såsom förut egt rum, af KrigsKollegium utaf under händer egande medel förskjutas emot ersättning, som Kongl. Maj:t, uppå Kollegii derom årligen skeende anmälan, ville bestämma.
Den af Kongl. Maj:t godkända staten är väl icke gällande längre än under nuvarande statsreglering; men då någon nedsättning uti de regementena tillkommande anslags belopp icke kan ega rum, hemställes i underdånighet, att, till den anmälda bristens fyllande, Eders Kongl, Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer att med 2,873 Rdr 25 öre tillöka nuvarande anslaget till Kavalleri- och Artillerihästars remontering och skoning, samt att detsamma alltså förhöjes från 55,761 Rdr 50 öre till 58,634 Rdr 75 öre.
Lega för hästar lill Artilleriets exercis.
På sätt jag här ofvan i underdånighet föreslagit, skulle detta anslag, i och för en ökad utgift för exercis-hästar vid Ingenieur-truppen, höjas med 3,064 Rdr 6 öre.
Fouragering af Artilleriets och Värfvarde Kavalleriets hästar.
Krigs-Kollegium har, i afseende å detta jemte två andra förslags-anslag, nemligen anslagen till »Beväringsmanskapets vapenöfning» samt till »Rese- och Traktamentspenningar», i underdånighet anfört, att, i följd af dessa anslags natur, derå uppstående brister väl blefvo Kollegium godtgjorda från Stats-Rontoret; men innan en sådan godtgörelse efter hvarje års slut erhölles, måste de utbetalningar, Krigs-Kollegium hade att verkställa utöfver anslagens i Riksstaten upptagna belopp, från andra till Kollegii förvaltning hörande medel förskjutas, hvilka försträckningar icke alltid utan olägenhet kunde ske; Och har derföre Krigs-Kollegium, lika med hvad Rikets Ständers Revisorer för är 1860 i sin algifna berättelse uttryckt, ansett det vara önskligt, alt de till Kollegii disposition anvisade förslagsanslagen upptoges till sådana belopp, som i möjligaste mån komme att motsvara de utgifter, hvilka dermed böra bestridas.
Beträffande nu förevarande anslag till fourageringskostnader har Krigs-Kollegium upplyst, att bristen å detta anslag under åren 1859, 1860 och 1861 utgjort 237,397 Rdr 95 öre, eller i medeltal för år 79,132 Rdr 65 öre: — vid hvilket förhållande en förhöjning af anslaget synes böra ega rum, på det anslaget mer än som nu är fallet må motsvara de dermed afsedda utgifterna; men då anslaget vid förra Riksdagen ökades med 50,000 Rdr, så att anslaget, sorn i nuvarande Riksstat är upptaget till 350,000
Rdr, under åren 1859 och 1860 en - Lega för höstar.
Fourage ringskost nader. 32 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. dast utgjorde 300,000
Rdr, skulle den af Krigs-Kollegium omförmälda bristen under ifrågavaranée tre år, med samma förhöjning, endast uppgått till 137,397 Rdr 95 öre, hvilket i medeltal för år gör 45,799 Rdr 32 öre.
Då alltså anslaget till »Fouragering af Artilleriets och värfvade kavalleriets hästar» nu är upptaget till Rdr 350,000. hemställer jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer, att detsamma, dels i betraktande af nvssberörda brist, dels med afseende å det här ofvan af mig ifrågaställa anslaget 1,618
Rdr 80 öre till fouragering af Ingenieurtruppens exercishästar, måtte ökas med 40,000. samt i Riks-Staten uppptagas till ett förslagsbelopp af . .
Rdr 390,000.
Uppå Rikets Ständers Mathållning år 1861 församlade Revisorers uti Revisionsberättelsen gjorda framställning derom, ims-man- mathållningen vid Garnisonsregementena i hufvudstaden, ehuru till födoämneskapet. nas beskaffenhet oklanderlig, likväl vore till deras qvantitet otillräcklig, samt att icke mer ari två mål om dagen bestås manskapet vid något af berörda regementen, täcktes Kongl.
Maj:t anbefalla Krigs-Kollegium att uppgöra förslag till ifrågavarande manskaps utspisning med tre mål om dagen, jemte kostnadsberäkning derför; hvarefter Kollegium den 4 sistlidne April till Kongl.
Maj:t öfverlemnade förslag till utspisningsstat (bilagan Lit. A), med tillkännagivande att denna stat, med afseende å Reviswernes förmälan om födoämnenas otillräcklighet, skiljer sig från den af Kongl. Maj:t den 19 Juli 1855 för värfvade Arméen fastställda, så att de förut till middagsportionen bestämda qvantiteter färskt och rimmadt kött blifvit, i likhet med hvad den för Kongl. Maj:ts Flotta gällande utspisningsstat bestämmer, ökade från 50 till 75 ort per man, samt i öfrigt tillagts aftonmåltid för hvarje man med 35 ort korngryn, 5 ort smör och V2 kubiktum salt:
Och då, enligt 1861 års varuvärden, kostnaden för utspisningen af det inom Stockholms garnison under nämnda år tjenstgörande manskap uppgick för 754,125 portioner till Rdr 92,043: 93. samt för det utom Stockholms garnison värfvade
Arméen tillhörande garuisonerande manskap för 573,224 portioner, till .... 90,989: 61. eller tillhopa Rdr 183,033: 54. skulle den genom berörda nya utspisningsstat uppkommande tillökade kostnad, efter 1862 års här gällande pris, blifva 133,401: 65. och sålunda det för Garnisonsregementena samfäldt beviljade mathållningsanslag 200,000 Rdr, genom antagande af denna utspisningsstat, böra ökas till Rdr 316,435: 19. eller i rundt tal 320,000 Rdr.
Då lil väl deu sålunda summariskt utförda underhållskostnaden icke lemnade så fullständig utredning öfver beholvet af det för mathållningen ifrågaställa ökade Bil.
Prop. M 1, om Statsverket 1862. 33 anslaget, att derpå skäligen kunde grundas en framställning i ämnet till Rikets Ständer, anmodades af mig Krigs-Kollegium att uppgöra oell till Kongl. Maj:t afgifva: dels nytt förslag till utspisningsstat för ifrågavarande regementen, hvaruti, med uteslutande af sådana i den nuvarande utpisnings-staten förekommande proviantartiklar, sorn voro mindre ändamålsenliga, borde upptagas andra fullt lämpliga, så väl till användbarhet vid trupps utspisning, som ock i hänseende till pris, så att underhållskostnaden icke höjdes utöfver hvad behofvet oundvikligen kräfde, och hvarvid bland annat borde tagas i öfvervägande, huruvida icke manskapet® underhåll för dagen lämpligen skulle kunna utgöras af kaffe till frukost samt i öfrigt af två mål kokad mat; dels uträkning öfver aflöning®- och underhålls-kostnaden i sin helhet, i följd af det blifvande förslaget, då förhållandet med tjenstgörande styrkan vid regementena under år 186 1 derför lades till grund, särskildt för det enligt stat tjenstgörande manskapet och särskildt för det emellan exercistiderna i tjenstgöring qvarblifna, hvarvid förhållandet skulle upptagas särskildt för hvarje regemente, så väl i antal portioner, som hela den sammanlagda kostnaden; dels, för jemförelse emellan den sålunda uppstående kostnaden samt den nuvarande, en dylik uträkning öfver den verkliga aflönings- och underhållskostnaden under samma år efter nu gällande bestämmelser; dels cu uppgift, i begge fallen, å beloppen af kontant gage eller portion®- skilling samt å hvad som följaktligen kunde eller kunnat, af det i staterna beräknade gage, påräknas eller användas till naturn-portioners anskaffande och hvad sorn derefter i fyllnadsmedel erfordrades för dessa portioners uppehållande; samt dels slutligen upplysning, huruvida den i staterna beräknade natura-spanmål vore tillräcklig för åstadkommande af den stadgade brödportionen.
Till följd häraf har Krigs-Kollegium i underdånighet öfverlemnat: 1:o. Förän dra dt förslag till Provianteringsstat, (bilagan Lit. B.) jemte vederbörande Chefs-embetens deröfver till Kollegium nfgifna yttranden; hvarvid Kollegium anmäler, att, då kaffe ensamt till frukost möjligen kan vara otillräckligt, samt då frågan om den nuvarande portions-statens otillräcklighet blifvit väckt af Rikets Ständers Revisorer, Kollegium ansett sig böra föreslå, att smör, till ungefär halfva qvantiteten emot hvad till aftonen blifvit föreslaget, må uti frukostmålet ingå, helst kostnaden derför icke uppgår till mera än 1,87 öre på portion och genom denna tillökning dagportionen skulle efter nu föreslagna stat uppgå till 59 öre, brödet inberäknadt, då enligt det förslag, som den 4 sistlidne April af Kollegium till Kongl. Majit afgafs, portionen med beräkning af nu gällande pris skulle uppgå till 58 öre; att gröna ärter nu blifvit till aftonmål föreslagna de dagar, då gula ärter icke upptagits till middagsmål, och att Kollegium Bih. till 11.
Sl. Prat. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 4 Hä/t. 5 51 Bil. JM 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd, Prop. JM 1, om Statsverket 1862. ansett mindre lämpligt att till aftonmåltiden föreslå gröt, då endast två Chefsembeten derpå yrkat, samt då framdeles såsom hittills det torde blifva vederbörande medgifvet att i vissa fall, då så lämpligt pröfvas, få göra utbyte af födoämnen; 2:o.
En jemförande Tablå emellan förberörda Förslag, det af Kollegium den 4 sistlidne
April öfverlemnade och den år 4 855 fastställda, nu gällande Stat, (bilagan Lit. C.); 3:o.
Uträkning å kostnaden enligt nu gällande pris för dessa olika stater, (bilagan Lit. D.); 4:o. Uppgift å hela kostnaden för de värfvade
Garnisons-regementenas mathållning och portions-skillings-tillökning år 4 861, (bilagan Lit. E.); och 5:o.
Uträkning å mathållningskostnaden för värfvade
Garnisons-regemen o o o tena efter nu föreslagna utspisningsstat med beräkning af antalet af år 1864 utdelade naturaportioner och portions-skillings-tillökningar, (bilagan Lit. F.); tillkännagifvande Kollegium, att kostnaden för hvarje portion, uti hvilken värdet af brödet icke ingår, utgör 44 öre, samt att det belopp, som erfordras utöfver det bidrag, hvilket af manskapets enligt stat utgående gage för mathållningen användes, för 4,338,850 portioner uppgår till . . .
R:dr 423,677: 40. och att, om härifrån afräknas det för Garnisonsregementena samfäldt beviljade mathållningsanslag 200,000: — alltså den genom Utspisnings-staten uppkommande tillökade kostnaden skulle blifva R:dr 223,677: 40. hvilken kostnad komme att nedsättas med 2 öre för hvarje portion, eller med 26,777 R:dr, derest det till frukostmåltiden beräknade smör komme att från staten uteslutas.
Kollegium upptager således den utgift, som utöfver den härför redan påräknade tillgång skulle erfordras, till 196,900 R:dr 40 öre, eller i jemnt tal till 200,000 R:dr; hvarjemte slutligen antnäles, att Kollegium icke funne skäl tillstyrka någon tillökning i den hittills utgående brödportionen, helst någon framställning i berörda hänseende från vederbörande Chefs-Embeten icke blifvit gjord.