Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kyrkokassornas inkomster utgöras af lösen för kyrkotionde, arrende- och räntemedel, kollekter, gåfvor, utgifter vid kommunioner och för klockringning samt bötesmedel m. m.
Med dessa inkomster bestridas de årliga utgifterna för kommunioner, de så kallade årliga exponenda, reparationer och diverse inköp m. m., hvarjemte inom en och annan församling bidrag till kyrkobetjeningens aflönande lemnäs af kyrkokassan.
Enligt de räkenskaper, som för granskning ingå till Kongl. Kammar-Rätten, hafva kyrkokassornas inkomster och utgifter uppgått till:
Inkomsterna:
Utgifterna:
Ar 1856 R:dr R:mt 21,654 R:dr R:mt 18,374, » 1857 » » 24,144 )) » 16,191, » 1858 » » 23,281 )) » 22,645, » 1859 » » 26,400 » » 20,272, » 1860 » » 33,632 » » 29,844, och utgjorde kyrkornas behållning sistnämnde år sammanlagdt. 112,684 R:dr.
För tillernade eller under perioden verkställda kyrko- och kapellbyggnader samt inköp af ett komministersboställe hafva dessutom inom fyra socknar sammanskott blifvit gjorda till ett belopp af 15,354 R:dr 19 öre, hvarjemte en af dessa socknar särskildt upplånat 19,300 R:dr.
Tab. litt. g.
Bidragen till folkskolan hafva utgjort de i nedanstående tab. Litt.
G specificerade.
Det i tabellen upptagna statsanslag för år 1860 har tillgodokommit 13 församlingar med högst 211 R:dr och minst 17 R:dr.
Af de utaf kommunen lemnade medel utgingo samma år de personela bidragen inom alla församlingarne, utom en, samt afgifterna för barn i skolåldern inom 25 och afgift efter 2:dra artikelns bevillning, hemmantal eller annan öfverenskommen grund inom 16 samhällen.
För fattigskatterna lemnäs redogörelse under nästa afdelning i sammanhang med redogörelsen för fattigvården.
Utgifter för helsö- och sjukvården hafva inom landtförsamlingarne endast förekommit vid inträffande epidemier samt i och för barnmorskeväsendet, men någon på räkenskaper grundad redogörelse för dem kan ej meddelas, likasom ej heller för socknarnes obetydliga utgifter för andra tillfälliga ändamål.
Bidrag till folkskolan•
Af Staten anslagne medel. Af Kommunerna lemnade medel.
Räntor Folk- skole- afgift.
Särskilda stats- anslag.
Perso- nella bidrag.
Afgifter för barn inom skolålder.
Utdebiterade efter 2:a art. bev., hem- mantal eller annan öfver- enskommen grund. eller andra medel.
Summa Riksdaler R:mt.
År 1856 12,642 120 6,378 4,285 3,984 2,813 30.222 » 1857 12,731 120 6,428 4,545 5,111 4,158 33.093 » 1858 12,985 120 6,429 5,511 4,666 4,151 33,862 » 1859 15,469 497 7,380 4,931 4,305 3,196 35,778 » 1860 14,341 1,163 7,313 5,062 4,923 2,788 35,590 Blekinge Län.
Kommunal-utskylder och -finanser. 19 Städernas utskylder och intrader, med undantag af dem, sorn ingå till deras kyrkokassor eller afse Tab. Litt.
H. folkskola och fattigvård och hvilka inbegripas i de allmänna redogörelserna öfver dessa ämnen, hafva utgjorts af de i följande tab. Litt.
H uppgifne.
De uttaxerade stadsskatterna utgå efter olika grunder allt efter beskaffenheten af de ändamål, för hvilka de äro afsedda.
Den skiljaktighet, som förefinnes emellan här meddelade uppgift och den i förra afdelningen lemnade om beloppet af städerna tillkommande andelar af afgifterna för minutering och utskänkning af bränvin, härleder sig från den olika period, kronoräkenskaperna och städernas enskilda räkenskaper omfatta.
Städernas utgifter, hvilka i regeln så lämpas, att de i det närmaste motsvara inkomsterna, äro af mångfaldig art och utgöras, oberäknadt de redan omnämnda för fattigvård och folkskola, hufvudsakligen af aflöningar till Magistraterne och städernas öfriga tjenstemän samt polis- och annan betjening, underhåll af allmänna byggnader och platser, vägar, broar, bryggor och kajer, kostnader för brandväserldet, gatubelysningen, skjutsväsendet samt hamn- och andra allmänna arbeten, båtsniansvakans-afgifter och diverse utgifter för tillfälliga behof.
I Ronneby köping, hvilken har egen kommunalförvaltning, uttaxeras årligen 2,633 R:dr för brandväsendet, lyshållning samt aflöning till läkare, polistjensteman och bokförare m. m.; hvarjemte köpingen i hamnumgälder årligen uppbär omkring 1000
R:dr, som användas till underhåll af sjöfartsanstalterna och hamnens förbättring.
Med afdrag så väl af upplånade medel, som äfven af de för kyrko- eller kapellbyggnader och in- Tab. Litt. i. köp af kapellansboställe gjorda sammanskott, hvilka äro af en mera tillfällig beskaffenhet, men med beräkning af de i nästa afdelning upptagne inkomster för fattigvården, hafva de medel, som för kommunala behof influtit inom länet under periodens särskilda år, utgjort de i nedanstående tab. Litt.
I uppgifne.
Tab. Litt. 1!.
Städernas intrader. 1856. 1857. 185S. 1859. 1860.
Tolagsmedel H:dr R:iiit 18,571 17,039 17,814 26,804 27,162 Våg- och mätarepenningar » » 3,161 2,279 1,756 2,899 3,287 Räntemedel » » 2,911 2,'811 2,549 2,419 2,475 Tomtören » » 1,636 1,635 1,636 1,632 1,633 Arrendemedel och inkomster af städernas jord » » 22,262 28,398 25,119 24,510 22,662 Ofverskottsränta » » 24 24 28 25 26 Bränvins-minuterings- och utskänknings-afgifter » » 19,323 26,134 32,640 36,259 35,091 Bodståndspenningar » » 285 293 292 248 205 Bötesmedel n 11 282 235 125 Mudderafgift, inberäknadt erhållet Stadsbidrag » » 9,497 10,223 9,961 10,552 10,733 Hamn- och vinterlagsmedel » » 21,302 20,625 17,524 23,202 23,882 Statsbidrag till brounderhåll i Carlskrona » » 500 500 500 500 500
Diverse uttaxerade stadsskatter » » 29,850 32,840 29,178 33,084 40,447 Summa R:dr R:mt 129,322 143,083 139,232 162,259. 168,103 Tab. Litt. 1.
Influtne medel för kommunala behof.
Häradernas R:dr R:mt Församlingarncs: för kyrkoväsendet » »
D:o för skolväsendet » »
D:o för fattigvården » » Städernas » » Ronneby köping » » 1S56. 1857. 1858. 1S59. 1860. 10,320 21,654 30,222 118,159 129,322 3,633 10,508 24,144 33,093 121,170 143,083 3,633 9,463 23,281 33,862 114,586 139,232 3,633 9,664 26,400 35,778 111,635 162,259 3,633 10,353 33,632 35,590 113,271 168,103 3,633 Summa R:dr R:mt 313,310 335,631 324,057 349,369 364,582 20 Blekinge Län.
Tillämpningsskolor. 6.
Utom Flottans skolor i Carlskrona för bildande af befäl oell underbefäl, nemligen Artilleri-, NavigationsTackel-, Machinist-, Varfsunderofficers- och Skeppsgosse-skolorna, finnas inom länet följande tillämpningsskolor:
Länets landtbrukskola vid Marielund, Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona, Navigationsskolan i Carlshamn, Carlskrona slöjdskola, jemte skolor för qvinliga handaslöjder i Augerums, Nettraby, Hjortsberga och Mjellby socknar.
Länets landtbruksskola, som vid periodens början var förlagd vid Gungvala i Asarums socken, förflyttades 1858 till Marielund i Nettraby socken och förestås sedan denna tid af gårdens ägare.
Den är organiserad med öfriga lägre landtbruksskolor i riket enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Reglemente för dessa skolor af den 14 Januari 1851.
Vid densamma äro anställde fyra lärare, som meddela undervisning i föreskrifna theoretiska och praktiska lär'oämnen, samt undervisare i trädgårdsskötsel, smide och slöjd.
Lärlingarne äro till antalet 16 för år eller 4 utöfver det bestämda; och hafva 35 blifvit under perioden utexaminerade, hvilka alla, utom dem, som haft egna gårdar, erhållit förmånliga rättarebeställningar.
Skolan har i statsbidrag årligen åtnjutit, de två första åren under perioden 3000 R:dr och sedermera 4000 R:dr, hvilka medel skolans föreståndare uppburit till bestridande af utgifterna för anstalten.
Hushållnings-sällskapet, hvars förvaltningsutskott utgör skoldirektionen, har dessutom utbetalt 100 R:dr årligen till två premier åt lärlingar, som utmärkt sig för flit och godt uppförande.
Det stora antalet ingående reqvisitioner å rättare från skolan vitsordar bäst det förtroende densamma så väl inom, som utom länet tillvunnit sig.
Det är utom allt tvifvel, att skolans tillvaro och verksamhet utöfvat ett välgörande inflytande på länets jordbruk, och sedan numera äfven bondsöner börjat söka inträde derstädes, är all anledning hoppas, att skolan skall än mer bidraga till jordbrukets höjande.
Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona inrättades år 1843 på stadens kofferdivarf, men flyttades år 1850 till Kongl, skeppsvarfvet, för att bereda eleverna mera tillfälle till praktisk öfning.
Institutet, hvilket lärer vara det enda i sitt slag i riket, har till ändamål att åt blifvande fartygs-konstruktörer och skeppsbyggare lemna undervisning i skeppsbyggeriets så väl praktiska som theoretiska delar, äfvensom att bibringa dem kännedom i ångmachin-väsendet och den humanistiska bildning, som för dem anses erforderlig.
Lärarne äro fyra, en i mathematik och humaniora, en i skeppsbyggeri, en i ångmachinlära och en i frihandsteckning.
Undervisningen, som fortgår hela året, meddelas dels medelst lektioner, dels medelst praktisk handläggning vid förefallande skeppbyggeriarbeten å Kongl.
Skeppsvarfvet.
Hvarje elev äger rätt att under sex års tid ifrån inträdet i institutet begagna undervisningen, som lemnäs kostnadsfritt, samt erhåller af institutets anslag en lämplig mindre dagspenning 45 öre å 1 R:dr 20 öre, motsvarande hans å varfvet utförda arbete.
Elevernas antal utgjorde: 1856: 13, 1857: 16, 1858: 18, 1859: 16, 1860: 14.
Från institutets början till 1860 års slut hafva 31 elever genomgått fullständig kurs, och 56 under kortare tid åtnjutit undervisning.
Ehuru det ej varit möjligt för flere än en del af de utexaminerade att få passande anställning vid skeppsvarfven här i riket, hafva dock de flesta, så väl af de utexaminerade, som af de utan examen afgångna, egnat sig åt sådane praktiska yrken, der deras i institutet vunna insigter varit dem af väsendtlig nytta.
Kostnaderna för inrättningen, lärarnes aflöning och elevernas dagspenningar bestridas med ett af staten anvisadt årligt anslag af 5000 R:dr.
Navigationsskolan i Carlshamn är organiserad och förvaltas numera i öfverensstämmelse med reglementet för de på allmän bekostnad inrättade navigationsskolor af den 7 April 1841.
Det skolan beviljade årliga statsanslag, som vid periodens början utgjorde 1,500 R:dr, har sedermera blifvit ökadt till 2000 R:dr och 1860 ytterligare förhöjdt.
Lokalen för skolan jemte boställsrum åt ordinarie läraren lemnäs af Carlshamns stad.
Vid skolan äro anstälde en ordinarie lärare och en underlärare.
Antalet inskrifne och utexaminerade elever, har varit det i tab.
K å följande sida uppgifna. w Blekinge Län.
Tillämpningsskolor och Uppfostringsanstalter. 21 Slöjdskolan i Carlskrona, egentligen en aftonskola, der undervisning två timmar dagligen meddelas i arithmetik, geometri, fysik, kemi, rättstafning, ritning, svarfning, modellering och bildhuggeri, började sin verksamhet år 1860 och är tillgänglig för elever af alla samhällsklasser, mot eller utan afgift.
Styrelsen utgöres af Carlskrona stadsförsamlings folkskolestyrelse, förstärkt med tre ledamöter, utsedde af Borgerskapets Äldste samt af Handels- och Handtverksföreningarne.
Lärarnes antal är tre, och lärjungarne voro under stiftelseåret 22.
Skolans inkomster utgöra årligen 1,300 R:dr, hvaraf 300 R:dr till hyra betalas af staden, 750
R:dr utgå af Danielssonska fattigfonden, för hvilken närmare redogörelse meddelas här nedan, samt för öfrigt ränta af 5,900
R:dr donationsmedel och betalning af elever, som ej åtnjuta fri undervisning, och hvilka er o lägga: handtverkslärling 2 R:dr, gesäll 6 R:dr och andre personer 10 R:dr årligen.
Årsinkomsterna åtgå till bestridande af utgifterna för skolan, hvilken behöfver utvidgas, hvartill medel dock saknas.
Efter åtta månaders verksamhet vid periodens slut kan skolan ej hafva medfört särdelse inflytelse på orten, men med säkerhet torde kunna antagas, att den kraftigt skall bidraga till höjande af den samhällsklass, för hvilken den är afsedd.
Skolorna för flickors undervisande i qvinliga handaslöjder i Augerums, Nettraby, Hjortsberga och Mjellby socknar hafva hvardera en lärarinna samt tillsammans 60 å 80 elever årligen.
De underhållas genom räntor å donationsmedel, årliga bidrag af enskilda personer eller församlingarne, saint en af dem helt och hållet af enskild person.
Kostnaderna för dem kunna derför ej uppgifvas.
Undervisningen i städernas folkskolor för flickor har dessutom blifvit utsträckt äfven till åtskilliga qvinliga slöjder.
Jemte åtskilliga enskilda uppfostringsanstalter, der flickor af de bildade klasserna undervisas i christendom, historia, geografi, svenska och åtskilliga andra lefvande språk, ritning och handarbeten, finnas följande, till folkskolornas klass ej hörande uppfostringsanstalter nemligen: i Carlskrona en Småbarnsskola, der barn, som ej uppnått den för inträde i folkskolan bestämda ålder, erhålla efter deras ålder lämpad undervisning i rättstafning och renläsning, räkning och skrifning samt christendom, geografi och svensk historia.
Undervisningen och tillsynen besörjes af en lärarinnna och ett dennas biträde.
Medellösa barn erhålla undervisning, någon beklädnad och middagsmåltid utan afgift.
Betalande erlägga 1 R:dr å 50 öre i månaden.
Inrättningen har en grundfond af 14,000
R:dr, tillkommen genom enskild välgörenhet.
Med räntan deraf och frivilliga årsbidrag af åtskilliga stadens innevånare bestridas utgifterna.
Skolbarnens antal har årligen utgjort från 54 till 76; i Carlshamn en Flickskola, som är bekostad och under tillsyn af några stadens husmödrar och i hvilken omkring 40 fattiga flickor årligen erhålla behöflig undervisning, jemväl i husslöjd, samt beklädnad.
Dessutom har under perioden i staden funnits sju enskilda skolor för smärre barn, der mer än hundra årligen blifvit undervisade; Tab.
K. Antal inskrifne och utexaminerade elever vid Navigationsskolan i Carlshamn.
Inskrifne.
Styrmän af l:a klassen.
Sjökapte- ner af l:a klassen.
För ång- båtsbefäl.
År » » » 185 185 185 185 186 48 57 48 40 42 15 19 15 12 10 14 16 21 8 13 1 6 9 7 10 5 20 11 13 9 22 Blekinge Län.
Uppfostringsanstalter.
Rättsväsende. i Sölvesborg, två af enskilda inrättade skolor för smärre barn; i Ronneby köping en af köpingen bekostad
Flickskola med en lärarinna.
Fattiga flickor åtnjuta der den i dylika anstalter vanliga undervisningen, äfven i husslöjder; i Jemshögs socken två Småbarnsskolor och en Fattigskola, den senare inrättad af enskild person, som dertill skänkt 5000 R:dr, samt ämnad till en undervisnings-, uppfostrings- och underhållsanstalt för fattiga barn.
Läraren åtnjuter bostad, 1 tunnland jord och 240
R:dr i penningar, samt ett så kalladt Barnhem, i två afdelningar, den ena i Carlskrona med 25, den andra å hemmanet Skärfvaboda i Rödeby socken med 18 barn.
Denna inrättning, stiftad i syftning att bereda värnlösa barn ett hem, der de kunde erhålla föräldravård, underhåll och christlig uppfostran, räknar sin tillvaro från 1859, och har några enskilda personers menniskokärlek helt och hållet att tacka för sin uppkomst och sitt bestånd.
Inkomsterna bestå hufvudsakligen af gåfvor och derjemte af fosterlöner för barn, dem fattigvårdsstyrelser eller enskilda inackordera, samt afkastningen af inrättningens hemman Skärfvaboda.
Hvad rättsväsendet och fångvården beträffar, meddelas väl fullständiga redogörelser i Hans Excellence, Herr Justitie-Statsministerns och Fångvårds-Styrelsens årsberättelser, men då Blekinge, enligt dessa redogörelser, i förhållande till öfrige län, intager ett särdeles ofördelaktigt rum, hvad angår brottmålens antal och antalet af dem, som blifvit i häkte inmanade, synas dessa ämnen icke böra med tystnad här förbigås.
Enligt den senast offentliggjorda berättelsen om rättsväsendet, innehar länet, i förhållande till folkmängden första rummet efter Stockholms stad, i afseende på urbota eller vanfrejdande brott och, hvad angår samtlige brottmålen, fjerde rummet, men, om endast landsbygden tages i betraktande, det första.
Senaste berättelse om fångvården, eller för år 1860, visar, att Blekinge, i förhållande till folkmängden, innehar rummet näst efter Stockholms stad i afseende på antalet af de i häkte inmanade, äfvensom att under året nykomne allmänna straffoch arbetsfångar samt krono-arbetskarlar de fleste, likaledes i förhållande till folkmängden, blifvit dömde af domstolar och auktoriteter inom Stockholms stad och dernäst inom Blekinge.
Härvid bör dock anmärkas, att de dömde straff- och arbetsfångarnes samt krono-arbetskarlarnes antal ej utgör fullt en sjettedel af hela fångpersonalen inom länet, utan har det stora flertalet häktade varit sådane, som undergått förvandlingsstraff i brist af tillgång till böter för öfverträdelser af ordnings- och polisstadgar eller för mindre förbrytelser, bland hvilka öfverträdelser af gällande lag om försäljning af spritdrycker varit talrikast.
Att bedöma hela befolkningens sedlighet och moraliska värde efter dessa förhållanden, torde vara så mycket mindre riktigt, som många skiljaktigheter i ifrågavarande hänseende förefinnas emellan olika delar af länet, och mången gång endast några få personer gifva polismyndigheter och domstolar mer att syssla, än hela den öfriga befolkningen i trakten.
Att för öfrigt med fullkomlig säkerhet uppgifva orsakerna till länets ställning i brottmålsväg i förhållande till öfriga i riket, låter sig ej göra, men såsom sannolika anledningar torde utan fara för stort misstag kunna antagas: stadsbefolkningens talrikhet i förhållande till landets, vid 1855 års slut större än inom något annat län i riket; den särskildt ofördelaktiga inflytelsen af den lösa befolkningen af kronans vid flottans station i Carlskrona afskedade manskap och af der förlagde afdelning af krono-arbetskorpsen; den fullkomliga bristen inom åtskilliga delar af länet på en bildad medelklass, hvilken, att döma efter förhållandet i de trakter, der en sådan finnes, utöfvar en fördelaktig inverkan på närboende befolkning; vissa socknars långsträckta figur, i förening med kyrkors och prestgårdars ofördelaktiga läge inom dem, hvarigenom prestens inflytande inom de aflägsnare delarne af socknen betydligt minskas; samt slutligen den förderfliga inverkan, som den långt utsträckta husbehofsbränningen utöfvat, och hvilken ännu ej helt och hållet allestädes upphört, jemte den kända egendomlighet i folklynnet, till följd hvaraf Blekingsboen äfven af ganska ringa anledning öfvergår till personligt våld, dervid han ofta nog är mindre nogräknad vid val af tillhygge och vapen.
Hvad särskildt häktningar för försvarslöshet beträffar, hafva dessa allt sedan 1845 varit i ett ständigt aftagande.
Härtill hafva flere orsaker medverkat såsom: spöstraffets och offentliga kyrkopliktens upphörande, Blekinge Län.
Banker och Kreditanstalter.
23 båda, enligt folkets uppfattning, stämplande brottslingen med vanära och försvårande lians återgång till samhället; Cellfängelse-systemets införande och den mer och mer utbredda erfarenheten, att cellfången utgår från fängelset förbättrad och utan att hafva ingått några för hans framtid menliga förbindelser med andra förbrytare; en i allmänhet större omtanka hos socknenämnderne att vid förefallande behof bereda frigifna fångar tillfälle till en ärlig utkomst; samt slutligen det af ökad företagsamhet ökade behofvet af arbetskraft, till följd hvaraf, åtminstone den från cellfängelse frigifne förbrytaren, så vidt han vill och kan arbeta, numera ej har särdeles svårighet att erhålla tjenst eller lönande sysselsättning.
De för kreditens och företagsamhetens underlättande stiftade inrättningar, som direkte afse länets behof, äro: Filial-Banken i Blekinge, stiftad år 1852; Filial-Banken i Carlshamn, stiftad år 1858; Smålands Enskilda Banks Afdelning skontor i Carlskrona, öppnadt 1847, sedan denna bank, stiftad år 1837, dertill erhållit rättighet i sammanhang med år 1846 meddelad ny octroj, som blifvit ytterligare förnyad år 1856; samt Smålands med flere provinsers hypoteksförening, som, stiftad år 1846, påföljande år berättigades utsträcka sin verksamhet äfven till Blekinge.
Inflytelsen af dessa inrättningar, bedömd efter nyttan deraf för låntagarne sjelfve, är naturligtvis mycket olika, såsom beroende af hvar och en låntagares egen vilja och förmåga att sköta sig till gagn eller skada.
Medan det genom dessa inrättningar beredda tillfälle att erhålla behöfligt förlag utgör en källa till uppkomst och välstånd för den förståndige, ordentlige, arbetsamme och sparsamme låntagaren, hvilket yrke han än må utöfva, blifver deremot lättheten att erhålla penningar en anledning till obestånd för dem, som, i saknad af nämnde egenskaper, låta tillfället att låna inlocka sig i egendomsköp och företag utan beräkning af möjligheten att erhålla kostnaderna motsvarig afkastning, eller hvilka använda de upplånade medlen improduktivt, vare sig till ett slösande lefnadssätt, öfverflödiga byggnader och dylikt, eller eljest ej taga i betraktande sin förmåga att det upplånade å bestämd tid återbetala.
Att bland allmogen ganska många tillhöra den senare klassen, låter beklagligen icke bestrida sig.
Den allmänna och mera bestående inflytelsen af låneinrättningarne visar sig för öfrigt i stegrade egendomspriser, ökad konsumtion och en lifligare företagsamhet i flere riktningar, ej minst bland jordbruksklassen, deraf föranledd stegring i behofvet af arbetskrafter och i priset å arbete samt en stor förbättring i arbetsklassens vilkor.
Förutom nu nämnde inrättningar, har en särskild Kreditförening för Medelstads härad varit i verksamhet sedan år 1858.
Stiftad i ändamål att mildra verkningarne af den förutgående år inträffade allmänna rubbning i krediten, så väl genom kontanta försträckningar till dem, som utan eget förvållande råkat i förlägenhet, som äfven genom beredande af betalningsanstånd, när sådant utan olägenhet för fordringsägaren kunnat ske, har denna förening med framgång verkat för sitt syfte och var vid periodens slut fortfarande i verksamhet, fastän i en mycket minskad.
Sparbankerna äro till antalet fem, nemligen:
Blekinge läns i Carlskrona, Carlshamns, Sölvesborgs, Ronneby samt Jemshögs, till Blekinge, och Näsums, till Christianstads län hörande socknars.
Vid periodens början funnos femton Filial-sparbanker å landsbyggden, men intresset för dessa nyttiga inrättningar har beklagligen mycket minskats, så att vid 1860 års slut endast 5 sådane återstodo, nemligen inom Christianopels, Sturkö, Lösens, Augerums och Nettraby socknar.
Insättningar i Filial-sparbankerna ske en gång hvarje månad, hvarefter de insatta beloppen ingå till hufvudbanken att bokföras och förräntas i sammanhang med dennas medel.
För sparbankernas ålder samt delägares antal, kapital-tillgång oell besparing, öfver delägarnes andel Tab. n.-o vid periodens slut jemte årliga insättningar och uttagningar redogöres i tabellen N:o 12.
Härvid bör i afseende på sparbanken i Sölvesborg anmärkas, att uppgift om insatta och uttagna belopp under periodens 2:ne första år icke kunnat meddelas, men att enligt hufvudräkningen för samma år insättningarne öfverstigit uttagningarne år 1856 med 53,189 R:dr samt under år 1857 med 71,090 R:dr.
Af tabellen inhemtas, att insättningarne uppgått till högre belopp än uttagningarne under åren 1856, 1857 och 1859, 24 Blekinge Län.
Försäkringsanstalter. men att ett motsatt förhållande ägt rum under åren 1858 och 1860; och har sistnämnde förhållande sin grund i minskad penningetillgång till följd af 1857 års kreditförhållanden och klenare skördar under åren 1857 och 1859.
Kapitalutlåningen verkställes enligt mycket olika grunder inom de särskilda bankerna.
Medan sparbanken i Carlskrona ej utlemnar annat än stående lån emot inteckning eller pant, utlåna tre af öfriga banker största delen af sina kapitaler mot borgen och på viss tid, vanligen 6 månader.
Vid periodens slut voro af samtlige banker utlånade, mot borgen 879,239 R:dr, mot inteckning 552,329
R:dr och emot annan säkerhet 41,978 R:dr eller tillsammans 1,473,536 R:dr.
Förvaltningskostnaderna äro något olika under olika år och uppgingo för samtlige bankerna för år 1860 till 6,214 R:dr.
Afven i afseende på det högsta belopp, som af en person eller på en bok må insättas per dag, per år och inalles, äro bestämmelserna mycket skiljaktiga inom de särskilda bankerna, men alla godtgöra delägarne enahanda ränta, 5 procent för året, å deras insatta medel.
Insättarne tillhöra till en betydlig del arbetsklassen, af hvilken dock en ännu större del skulle, under de för denna klass nu rådande gynnsamma förhållanden, utan svårighet kunna göra betydande insättningar.
Emellertid kunna sparbankerna anses redan hafva medfört ett nyttigt inflytande på arbetsklassen och bland denna i ej ringa mån inom vissa orter befrämjat flit, sparsamhet och ordentlighet.