Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
, Naadigst meddeelt Konge Riget Norges ordentlige Stor-Thing efterretning om en af Sveriges Riges Stsender eenstemmigen fattet beslutning , nemlig: at Kongens Myndigheds alder forand es saaledes , at i stender for det 2i:te Aar, efter Regjeringsformen af aar 180g, det fyldte 18 aar skal vaere Kongens Myndigheds-alder; hvorhos Stor Thinget har modtageS Hans Majestäts Naadigste Proposition om; fra Norges side at tage en hermed overeensstemmende beslutning, og ligeledes at bestemme Kongens Myndigheds-alder til det fyldte i8:de aar.
Efter at denne sag, i overeensstemmelse med de vedtagne reglor, i Stor-Thinget bar vseret företaget , havé Norges Riges Reprtesentanter eenstemrnigen besluttet: ”At Den 20 Juli. läll ”At det fyldte attende Aar skal vaere Kongens Myndigheds alder.”
I folge héraf anholder Stor-Thinget deri Kotigfelige Norske Regjering, om 'at bevirke Hans Majestäts Naadigste Sanction paa denne Stor-Thingets beslutning, paa det at en Lov derom i overeensstern ruelse med Grundlovens g §., kan volde udfcerdiget.
Paa samtlige Reprsesentanters vegne Christie i p. t.
Weidemann jp. t.
Secretaii-i Vi CARL, af Guds Naade Köngé til Svetrig og Norge, de Gothers og Venders 8Cc. SCc.
SCc, Hertug til Slesvig, Holstéen, Storinatn og
Dithmarsken, Greve til Oldenburg og Delmenhorst 8Cc. 8cc. Gjöre vitterligt: at
Ös er bleVen förelagt det nu forsamlede Ordentlige Stör-Things beslutning, dateret Juli I8i5, »således lydende: ’’Det fyldte attende Aar skal vare Kongens Myndigheds alder.”
Thi havé
Vi antaget og bekrasftet, ligesotn
Vi hermed antage og bekisfte denne beslutning som 1812' Den 20 Juli. som Lov.
Givet paa Stockholms Slot den 18 Juli 1815.
Under Vor Haand og Rigets Segl. CARL.
Sommerhielm. i Ministerei^s fravserelsej
Pro vera copia. N. Wulfsberg.
Konungariket Norriges nu församlade StorThing hade , med fästadt afseende på den af det sista Urtima Stor-Thing faststälde Grundlag, tagit under noga öfvervägande Kongl. Maj:ts Nå. diga Proposition om bestämmande af de frågors natur, som tillhöra föreningen mellan Norrige och Sverige, och i anledning deraf stadnat i följande beslut: A.
Att de frågor, som redan äro väckte, om Constitutionella förhållanden mellan Norrige och Sverige, kunna i öfverensstämmelse med hvad af Urtima Stor-Thinget blef antaget och i Grundlagen finnes anfördt, vid detta Stor-Thing genast afgöras, och behöfva således icke följande Stor-Thing uppskjutas, B.
Att de stadganden, som rörande föreningen blifvit vidtagne, böra införas och utfärdas, i en, från Norriges och Sveriges Grundlag, afsöndrad och särskild Riks-Act, som i öf;verenstämmelse härmed bestämmes.
Stor* Den 2 o Jidit Stor-Thinget tror sig härigenom hafva för,’ bundit Grundlagens bud så väl med Kongl. Maj:ts Nådiga vilja, som med Sveriges Rikes Ständers yttrade önskan, och har derföre bemyndigat det samlade Stor-Thingets President, att till den Kongl. Norrska Regeringen afgifva underrättelse om dessa beslut.
Christiania i Stor-Thinget den 13 Juli 1815,., Christie, p. t. President. Weidentänrr» Secreterare.
Afskriftens rigtighet intygar N. Olsen.
Secreterare. Konge-Riget Norges nu forsamtede StorThing har, med den i det overordentlige StorThing vedtagne Grundlov for 0inene, taget under nöieste overveielse Hans Konglige Majestäts Naadigste forslagt angaaende bestemmelsen af de spörgsmaales natur, der vedkomme Poreningsbaandet imellan Norge og Sverige, og er i anledning deraf kommen, til fölgende beslutninger: A. ”At de spörgsmaale, sorn alfrede ere opstaaede om Constitutionelle forhold imellan Norge og Sverige, kunne, i overeensstemmelse sned hvad der af det overordentlige Stor-Thing blev Den so JulU blev antaget, og i Grundloven findes anfort, ved dette Stor-Thing strax afgjöres, og behöve saa^ ledes, ikke at udsasttes til et fölgende StoyThing. ” J3.
”At de hesternmelser angaaende fore-t klingen , der rnaatte vedtages , bör indföres og. ud-> fasrdiges i en fra Norges og Sveriges Grundlov. adskilt og sasrskilt Rigs Act, der i overeensstem-» xnel.se Stor Tbinget troer hermed at havé bragt Corund lovens. bydende i förbindelse saavef med; Hans Majestasts Naadigste villie, som det Sven-? ske Riges
Sta riders 0nske, og hai; derför bemyndiget det sarnlede Stor-Things President, til den Kongelige Norske Regjering at afgive indberét. ning om disse beslutninger.
Stor-Thinget \
Christiania dept 13 Juli 1815.
Christie , p. t. President-. Weideman», p. t. Secretair. t/jjpläst hos Högt.
Ridd. och Ad. den so Jain Högvörd, Prest-Ståndet den 40 Vallofl.
Borgare-Ståndet den 21 _ Hederv.
Bonde-Ständer den 20 Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oecono?nie-JJtskotts Betänkande y i anledning af den utaf åtskil - Den 20 Juli. 1815 åtskilliga Ledamöter inom Högloft.
Ridd. och Adeln samt Högvördiga Prest-Ståndet väckta motion ovi jemkning uti extra Roterings-skyldigheten.
I detta ämne äro följande Memorial till Utskottet remitterade: från Höglofl.
Ridd. och Adeln; l:o af Herr Öfverste-Lieutenanten G. v.
Heyne, deruti, efter framställning huru ojemnt extra Roterings-skyldigheten för närvarande skall vara fördelad, yrkas: att taxering af all extra Roterings-skyldig jord måtte inom kort föreskrifven tid anbefallas, och efter Skattläggnings-method blifva verkstäld, af Kronofogde och Häradsskrifvare, med biträde af sådana goda män, hvilka , med kännedom af Säde production och foder-tillgångar, kunde bestämma huru högt hvarje Hemmantal borde till extra Rotering under Krigstider billigt anses: att mindst 2:ne och högst 3:ne sådana Mantal komma att under krig utgöra en extra Rote, utan prsejudicat af särskilta provinsers gamla Rotering, med undantag af de svagaste nordliga provinserna; och att hvarje extra Rote under Krig, från det årets början, då Kriget vöre förklarådt, erlade trenne Tunnor Spannemål årligen, så länge Kriget fortfor, uti sådana Sädesslag som för hvarje -Läns
Kronotionde äro bestämde, och dermed vore från all annan extra Roterings-skyldighet fri, varandes sluteligen anmärkt, att en förnyad refning af all Rikets jord vöre både att önska och hoppas, mera 1>en 9 o, Juli. roen sorn den på flera år ej leande medhinnas bade Öfverste-Idéutenante.n föreslagit Taxering » såsom åtmindstone för bestämmandet af extra onera under Krig för den oroterade jorden sins, "imellan tillräcklig att uppfylla ändamålet , sorn, skulle fordra skyndsam verkställighet; och har y enligt Protocolls Utdrag af den 24 sistlidne Apiil, Högvördiga, Preat-Ståndet deltagit uti Högloft.
Ridd. och Adelns remiss till Utskottet af förestående Memorial; 3:0 Justitias-Ombudsmanpen m,. m,.
Herr Friherre U. A. Mannerheim s.om, sedan han förenat sig med Herr Öfverste-*.
Ijieutena.nten y. Heyne i x Morn. af dess för-, slag samt äfven, i, 2 Mom. uti allt som med billighet kunde instämma, men ansett, att, tillvin-, pande, af ändamålet, skulle finnas användbart hvad, Riksens.
Ständer vid 180g års Riksdag besluta , nemi,.: att extra Roteringen skulle indelas efter de gfunder och den method, sorn med; dep förut i hvarje provins verkstälda ordinarie.
Regleringen och den oroterade, jördens kända, förhållande ernof d,ep roterade närmast stod att förena ; förklarat sig vara af alldeles, olika tanka, med Herr Öfverste-Rieutenanten, i afseende på hvad, 3 Morn. innehåller, och under anförande, att vid cleo af Riksens HÖglofl.
Ständer beslutne Revärings,skyldighet det, vilkor blifvit fästaclt, alf all oroterad jord skulle under Krigstid uppsätta Manskap i likhet med den förra Roterade, till bevis, hvarom Herr Frilierren åberopat detta Utskotts den 30 Mars 1810 afgifne och af Riksens.
Ständer antagne Betänkande, deraf Heric jgriheiisn dragit t|S&. slutföljd , att grunden så val - Den 20 Juft. 18ij val för Beväring som för extra Rotering vore det directa försvar, sorn endast åstadkom mes genom stridbara personer, men alldeles icke defc indirecta sora kunde vinnas genom Hästar eller Spannemål , och att a fslg ten med extra Roteringen vore, att med dess personal mindska behofvet af Beväringen, sökt visa, att Herr Öfverste jLieutenantens framställning vore åtri dan» de emot cle för det utomordentliga försvaret lagda grunder; 3:0 af Hr Capiiainen Fiiherre Hensling Wrangel, att lian funné Hr Öfverste-J.ieutenanten v. Heynes förslag om en allmän jemkning i grunderna för ex*ra Boteringen och om en ny taxering af-ali före 180g oroterad jord icke sakna billighet*; men Kerr Friherren kunde icke instämma i Herr Öfverste-Ideuttnantens förslag,, att hvarje extra Bote under Krig, från det årets början då Kriget vore förklara/it, borde erlägga tre Tunnor Spannemål årligen, så länge Kriget fortfore,, emot befrielse från vidare Boterings skyldighet, såsom skäl hvaremot Herr Friherren anfört, dels att de fleste, åtmindstone ganska mångå Rotehållare legt sina Soldater icke blott för det första infallande Krig, »tan för lifstiden , och dels att extra Rotehållare tämmeligen allmänt förklarat sig icke kunna antaga det Nådiga förslag, som år 1813 gjordes, att gifva
Säd emot befrielse från skyldigheken, att hålla Soldat; hvarjemte Herr
Fri herren sluteligen hemställt, om icke hds Kongl.
Majit i underdånighet barde anhållas, att de Kan. görelser, som i Skåne blifvit utfärdade, innefattande förslag till extra Roteringens perma nence, a 818 Den 20 Juli. nence, med förständigande , att de som ej infunno sig vid de sammankomster, som till öfverläggning härom blifvit utlyste, borde anses som hade de bifallit förslaget, ej mitte lägga hinder i vägen för dem, sorn icke ännu öfver det framställdta förslaget sig yttrat, att fritt få efter förekommande omständigheter sig deröfver utlåta.
Härefter har Herr Öfverste-Rieutenanten v.
Heyne till Hnglofl.
Ridderskapets och Adelns Protocoll den 13 sisth April munteligen anfört, att Herr OfversteEieutenanfen genom Herr Friherre Manner*
Fe ims anmärkningar och citationer hämtat den upplysning att han, torde hända, misstagit sig Om principen för Extra Roteringens utgörande, då han i grdje punkten af sitt Memorial föreslagit, att under krig, i stället för Roterings* karls uppsättande, en viss årlig afgift i spannmål borde erläggas, till hvilken framställning Herr Ofverste - Lieutenanten likväl hämtat anledning af den proposition, som år 18 I 3 af Herrar Randshöfdingar gjordes Rotehållarne, att på bestämd tid erlägga spanmål i stället för att hålla soldat; och beträffande anmärkningen mot 2 punkten af Memorialet, trodde Herr Öfverste-Lieutenanten sig kunna visa, att för det Smålänningarne längst sätte sig emot gamla Indelnings-Verket, de till straff blefvo strängare äa andra provinser till slut roterade, hvilket icke vöre fallet med Extra Roteringen i Småland; äfvensom Herr Öfverste - Eieutenanten vid dess ofvanstående Memorial tillagt den önskan , att ifrågavarande ämne matte, under denna Riksdag, så bestämdt afgöras, att, efter densamma, genom ingen särskild - Den 20 Juli, skild afgäld, frågan om Extra Rotering under fred eller på bestämda tider må kunna äga rum; 4:0 af En af Rikets Herrar, Stats-Rådet m. m.
Herr Grefve Adlercreutz, som, i anseende tili hvad anfordt blifvit, förklarat anledningen till de anstalter, som åren 1812 och 1813 vidtogos , ej mindre om Artilleri- och Trosshästars utgörande än en viss frivillig vacance-afgift så väl af Ordinarie sorn Extra Roteringen; 5:0 Herr Eag* mannen Grefve Henning Gyllenborg; att sora det vid denna Riksdag gjorde allmännare yrkande om taxering af all Ext a Roterings skyldig jord,, möjligen kunde gifva anledning tiller» så vidt utsträckt tillämpning , att taxeringen äfven borde verkställas i de orter och vid de hemman eller Extra Rotar, emot hvilkas taxering och sammansättning hvarken vederbörande Embetsman eller Rote-Interessenter haft något att påminna, ville Herr Grefven förklara, att han, för sin del, deri icke kunde instämma, enär, bland andra anföida skäl, mariga Extra Rotar, under en förväntad trygghet emot rubbning, för en längre framtid redan antagit och gemensamt underhålla Soldater; men Herr Grefven tillstyrkte att jemnkning i Extra Roteringen och taxering af jord i detta afseende må inskränkas endast till dem, som förment sig blifvit lidande genom nu verkstälda Rotering , och inom viss föreskrifven tid borde anses berättigade deri söka ändring; och skulle i öfrigt Extra Roteringen förblifva sådan i sammansättningen, som den under förflutna krig blifvit prtesterad; samt från Högvördiga Prest-Ståndet, 6:0 1&2Q Dm 20 Juli. 6:0 af Harr Prosten Leffler , som , i anseende dertill att Roterings « skyldigheten skall blifvit alltför olika bestämd för särskilta orter , hvarpå han anfört exempel, önskat, att en ny och mera billig Extra Rotering för tillkommande tider öfver hela Riket måtte företagas; 7:0 af Herr Pro* sten Doctor Stenhammar, att han fullkomligt instämde i den af Herr Prosten Leffler väckta motion, och hoppas så mycket mer en ny öfversigt och jemnkning af Extra Roteringen , som Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet derom anhållit redan år 1812, och Kongl, Maj:ts, Nådiga Berättelse , om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag , äfven skulle gifva anledning dertill; men Herr
Doctorn ansåg nödigV till vinnande af rättelse uti Extra Roteringsverket, att inga i dylika mål fällda Utslag må kunna lägga hinder för den nya regleringen, hvilken eljest blefve alltför partiel, utom hvad annat Herr Doctorn såsom skäl härtill anfört; äfvensom Herr Doctorn fann nyttigt, att alla smärre lägenheter, hvilka, ehuru vidt kringspridde, befinnas nu ofta i en Rote förenta, till högst obetydlig lättnad för hufvudmannen, som i denna egenskap ensam får vidkännas förbindelsen, att anskaffa karl, och sorn dertill har besväret att plåckvis utkräfva ett ringa bidrag af de spridda lägenheternas innehafvare, endast ålades en för Botefriheten lämpelig penninge-afgift; hvarjemte det undantag för Comministrar och sämre lönta Ecclesiastiq.ue Tjenstemän, som Högvördiga Preste-Ståndet år 18X0 betingat, torde böra förtjena ett förnyadt åberopande; 8:0 af Herr Prosten Wik* Den 2 o Julié IS 2 * Wikblad, sorn förenat sig med hvad Herr Pro* »ten Leffler och Herr Doctor Stenhammar anfört, och sedan han uppgifvit huru Extra Roteringen inom hans hemort blifvit verkstäld, anmärkt, att oaktadt
Posthemman fått tillgodonjuta den rätt att i allt för de dessa hemman åtföljande besvärs - skyldigheter blifva Roteradt till hälften och äfven till fjerdedelen emot hemmantalet, Kongl. Postkammat-Rätten likväl, med åberopadt Utdrag ur Post-Jordeboken , så ändrat Roterings Corn missionernas åtgärder, att de dels ytterligare nedsatt vissa Posthemmäns Roteringsskyldighet, dels alldeles frikallat andra ifrån den*, samma, till ökad tyngd för de härigenom mind* skade Rotarna; äfvensom Herr Prosten yrkat, att den vacance-afgift en del Rotar sig åtagit, till aflöning åt Regementernas Under-Befäl och Trosshästars anskaffande, borde i fredstider upphöra, i likhet med hvad om den nya Roteringen i allmänhet är stadgadt; samt att med afseende å Högv.
Prest-Ståndets gjorda förbehåll, enär Prest-Ståndet åtog sig Extra Roterings*,’ skyldigheten, de svagare lönte af Ståndet, såsom Comministrar samt den ringare
Kyrkobetjenin* gen måtte antingen helt och hållet förskonas från denna skyldighet, eller åtmindstone få sina boställen så förlagda i Rot-interessentskap, att de undvika att deltaga i flera äu en Soldats underhåll.
Utskottet har i noga öfvervägande tagit ej mindre ofvanstående Memorials och Anförandens innehåll, än hvad uti detta malvid Riksdagarna lgiooch I8ia förekommit, äfvensom föreskrift - i8aa Den 20 Juli.
Skrifterna uti Kongl.
Instruetionen den 5 Fehn 1811, För Comiterade, till förrättande af Soldat-roteringen å den förut oroterade jorden i.
Riket, och dervid Funnit, att olikheten uti Ex* tra Roterlngen särskilta landsörter Imellan loder sitt förnämsta upphof ifrån det Ovilkorlig^' stadgande, sorn inneFattas uti 3 §. af Högstberörde Nådiga Instruction, nemligen, att en Rote, vid ansvar, icke får öfverstiga det hemmantal, som, efter Roierxngs-Instructionen för förra Boteringen och det derpå grundade Roteringsverk, i I.änet högst är tillåtet.
Enär efter gamla Ro* teringen en Soldat utgöres, vid det ena Rege* mentet från ett hemman, vid det andra från ett och ett halft, vid tredje från två, och vid en del från tre hela hemman ; sa kunde Extra Boteringen, som skulle rättas derefter, ej annat ärt blifva olika betungande, särdeles som hemmanen uti jord , ägor och förmåner, icke äro emöt denna olika beräkning svarande, utan ofta händer ätt ett hemman i det ena
Länet är lika godt med flera i det andra; och. utom denna olikhet Provinserna imellan, äro äfven öfver en ojemn för* delning inom dem mångfaldiga besvär anförde, hvilka ärtnu bero på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning.
En allmän likhet härutinnan kan likväl icke vinnas, så länge det stadgande ståf fast, att Extra Roteringen skall, i anseende till hemmantalet, lämpas efter gamla Soldat-indelningen.
För att så nära möjligt är vinna en jemnhet uti denna Roterings tunga, icke allenast imellan Eänen, utan ock imellan de Roterings-skyldiga inom dem, kan Utskottet för sin del icke finna någon Den ? o Juli. någon säkrare utväg, än att denna Extra-Rotering grundas på myckenheten och godheten af de till Hemmanen hörande ägor och andra härligheter, samt att i detta afseende föreskrifves huru mycken åker, äng och andra ägor böra beräknas emot skyldigheten att hålla en Extra» Koterings Soldat, utan fästadt afseende å gamla roteringen inom Eänet eller sjelfva Hemmantalet, hvaraf ingen grund kan hämtas, i anseende till den stora olikhet uti ägor och förmåner, som imellan Hemmanen öfverallt sig företer.
Till bestämmande af de ägor, för hvilka en Extra-Koteringskarl bör presteras, anser Utskottet säkrast bidraga , om Kongl. Maj:t skulle täckas i Nåder utnämna några Comiterade, att af de insända Roterings-Längderna samt allmänna Indelnings-Verket i Riket, äfvensom de upplysningar, hvartill de anförde underdåniga besvären kunna föranleda, om detta Roterings-Verk taga fullständig kännedom, och, sedan från alla Herrar Eandshöfdingarne tillräckliga uppgifter angående förhållandet inom hvarje
Eän blifvit infordrade och inkommit, i anledning af sådant allt, föreslå samt till Kongl. Majus
Nådiga pröfning i underdånighet hemställa sådana föreskrifter, som mindre böra hämtas af Indelnings-Verket i Orten än af de mest allmänna grunder för Roteringen i hela Riket, och hvilka föreskrifter Herrar Eandshöfdingarne, med vederbörande Roterings-Comiterade, kunde, vid anställande ytterligare Roterings-jemkningar, följa; hvarvid äfven de nu väckta frågor, huruvida Comministrar och ringare Kyrkobetjent® må kunna njuta - t)en 2ö Juli. ta befrielse fran, eller lindring uti skyldigheten-, att för deras Boställen i Krigstider uppsätta 8oU dater, äfvensom i hvad mån Potshemman borå uti Roterings-besväret deltaga, järnte allt hvad L öfrigt med detta ärende äger gemenskap i torde böra komma under granskning.
Men skulle åter någon .Landshöfding, vid de Upplysningar* sorn ifrån honöm infordras, tillkännagifva att de Extra-Roteringsskyldige inom Länet ärri nöjde med den vid Extra-Roteringen derstädes följda grund, må dervid förblifva, och jemnkning endast kunna ske för den inom Länet, sorn sådant med skäl påfordrar» Som Riket nu, genom Kongl. Majus
Vishet och outtröttliga bemödanden, lyckligen vunnit Fred, och i följd af Riksens Ständers Ee-i slut om Extra-Roteringen, någon utgift inreda lertid icke kan komma att utgöras, eller frågd derom uppstå, och följakteligen alla aftal om Vacance-afgift, för längre tid än sjelfva Kriget, lära till all förbindande verkan vara upphörde; så är väl besväret för den till Extra-Rotering skyldige jord, för det närvarande ej, på något; sätt tackande; men då omtankan fördrar, até Under Fredstider så bereda sig, att så snart Qlyckan af ett Krig inträffar, allt hvad till Rikets försvar erfordras genast mätte kunna vara i fullkomlig ordning; är det ock under Freden* som fördelningen på det billigaste sätt af den ifrågavarande tungan bör imellan alla Efttra-Rö» terade Hemman ske; och af sådan anledning tillstyrker Utskottet vördsainligen Riksens Höglog, Ständer, att i underdånighet hos Kongl* Deri 2o Juli.
Majit anfalla, det den i detta afseende nödiga jämnkning må, så fort möjligen sig göra låter, varda företagen och till verkställighet befordrad.
Hvad sedermera angår det uti en del af Membrialema gjorda yrkande, att Extra Roterings-besväret matte utgöras antingen endast uti Spannmål, eller ock alltid och Ovilkorligen blott uti Manskap ; - si anserUtsköttet för sin del med Riksens Ständers Beslut öfvesensstämma, att Extra-Roteringen vid inträffahdé Krig alltid bör uti Manskap utgå; och beträffande sluteligea Herr Friherre Wrangels yrkande, att de i Skåne utfärdade Kungörelser, Öm Extra* Kolerin* gens permanence, med förständigande, att de, sorti ej infinna sig Vid sammankomstérna derom, tnåtte anses såsom hade de bifallit förslaget 4 icke måtte lägga hinder i vägen för dem, som. ännu icke gifvit yttrande Öfver det framställd* förslaget, att, efter förekommande omständigheter, fritt sig deröfver Utlåta; så, enär nya Roteringen i Skåne är af annan egenskap och har annan grund, än den uti det öfriga Riket, läret för nyssnämnde Provins böra förblifva vid hvad Kongl. Majit med Eandet derom öfverenskommit, och i likhet hvarmed denna nya Rotering nu är under verkställighet; men i händelse någon Jordägare derstädes skulle finna sig föranlåten , att föra klagan öfver de utan hans hörande tillkomne åtgärder, i hvad hans enskilta rätt angar, torde sådant böra å vederbörlig ort anmälas, men icke kunna komma under någon granskning hos Riksens Ständer. §.-e Bandet* 229. 230. 1B2Ö Den 20 Julli Blifvande detta allt, jemte några Ledamöters vid målets afförande i Urskotfpf anfrirrl» tanae ciena ant, jemte nagra JLedamoters vid målets afgörande i Utskottet anförde skiljaktiga meningar , till Riksens Höglofl.
Stan» ders Eget ompröfvande vördsamligen hemstäldt.
Stockholm den 17 Juli 1815» På Höglofl.
Lantingshausen, På Vällofl.
BorgareStåndets Ledamöters vägnar And, Fredin.
Prest-Stån» dets Ledamöters vägnar J.
BondeStåndets Ledamöters „ vägnar Nils Mänsson. M. M. Rosbeck.
Utdrag af Protollet, hållet uti Riksens Höglofl, Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie » Utskotts Plenum den 15 Juli 1815- S. D.
Upplä stes det af Utskottets Första
Be» re ning författade Project till Betänkande, i anledning af vackt fråga om jemnkning i Extra» Roleri ngen.
H err Prosten Wikblad ingaf och uppläste ett så lydande anförande till Protocollet: ”Utaf alla under denna Riksdag inlemnade och till Allmänna Besvärs och Oeconomie-Ufskottet remitterade Memorial, rörande äskad Reglering wå Den ao JulL 1827 Uti Estra-Roteringen, befinnes, att den jemnknhng, som önskas, icke har så mycket afseende på den skiljaktighet , sorn är imellan den gamla och nya Ro'eringen, ehuru derutinnan emot 3 §, af Kongl Instructionen för Comiterade af den 5 Februari 18 ix någon skillnad på sina ställen förefallit, utan fastmer på den ojemnhet, sorn imellan särskilta Rotar af denna sednare uppkommit.
Det är. detta, som redan i8n blef öfverklagadt, och är i allmänhet ännu oafhulpet.
” ”De grunder, som Utskottet i sitt Betänkande föreslagit, leda väl till en jämnare för* delning af Extra-Roteringen , men också till en obillighet, som till äfventyrs kunde grundlägga nya klagomål.
Då det föreslås, nemligen, att denna Extra-Roteringen, för att vinna behörig jemnhet öfver allt, bör grundas på myckenheten och godheten af de till Hemmanen hörande ägor och härligheter, samt i detta afseende föreskrifva, huru mycket åker, äng och andra ägor bora beräknas emot skyldigheten att hålla Cn Extra - Rotering® - Soldat, och icke att Hemmantalet bör komma i beräkning; förutsätter detta liksom en ny slags skattläggning, hvaruti blott den ny-roterade jorden , men icke den gamla kommer att ingå.
Då, nu hvar och en lärer medgifva den ofantligt förbättring, som genom odling på något öfver 130 år, då gamla Roteringen gjordes, Hemman i allmänhet vunnit, och nu nya Roteringen skulle bestammas efter den egenskap
Hemman för det närvarande äga, följer ostridigt härtiiaf att nya Roteringen efter *828 Den 20 Juli. efter sådana grunder skulle blifva kan hända flerdubbelt drygare än den gamla.
Således då man vill afhjelpa ett ondt, uppkommer i stället ett värre.
Derföre och intilldess en allmännare Refning1 och Skattläggning öfvergått all jord i Diket, och i följe deraf alla onera, äfvensom.