Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då valberättigad frånvarande sin rösträtt vid omedelbart riksdagsmannaval begagnar, bör valsedeln aflemnas i försegladt omslag, försedt med tydlig och af honom sjelf undertecknad, så lydande påskrift: »N. N. röst till riksdagsmannaval i N. N.», hvilken påskrift dessutom skall vara af domaren i orten, församlingens kyrkoherde eller annan embetsmyndighet till riktigheten bestyrkt. § 46.
Vid alla val för tillsättande af riksdagsman i andra Kamaren skall den anses vald, som de fleste rösterna undfått.
Falla rösterne till högsta antal lika på två eller flere, afgöres valet dem emellan genom lottning, som genast anställes. ,. O. § 17 moni. 2. 16 Kongl. Maj:Is Nåd.
Skrifvelse, N:o Sb. % 47.
Till den valnämnd, som har att verkställa riksdagsmannaval till första Kamaren, skola i hvarje länsdistrikt de hägge valberättigade afdelningarne pä landet utse, inom hvilkendera afdelningen som helst, hvar sina tolf ledamöter, och den eller de städer inom länet, som hafva egen jurisdiktion, bland dessa städers innevånare, sex ledamöter, om folkmängden i länets städer utgör minst 6,000, och tre, om den ej dertill uppgår.
Derest inom länet ej finnes stad med egen jurisdiktion, inskränkes antalet i nämnden till de tjugufyra, som landets valberättigade hafva att utse.
Nämndens ledamöter väljas pä enahanda sätt, som för riksdagsmannaval till andra Kamaren är föreskrifvet, med iakttagande likväl, för städerna, af den skiljaktiga distrikt-indelning, som i vissa fall kan äga rum.
Yalprotokollerna, ej mindre för städernc än för de bägge afdelningarne på landet, insändas till Konungens befallningshafvande, som, sedan utrönt blifvit, hvilka inom hvartdera valkollegium till ledamöter i nämnden äro utsedde, bör vederbörande sådant behörigen kungöra, § 48.
Stockholms stads riksdagsmän i första Kamaren utses genom en valnämnd af fyratioåtta personer, af hvilka stadens serskilda valkretsar hafva att bland stadens invånare utse hvardera lika antal. § 49.
Ledamöterne af de valnämnder, som i nästförestående två omförmälas, qvarstå i sin befattning under tre år och böra sålunda äfven återbesätta de ledigheter i första Kamaren, som under tiden genom dödsfall eller af annan anledning kunna uppstå.
De ledigheter i valnämnderna, som genom dödsfall eller annorledes under de stadgade tre åren inträffa, skola för återstoden af den tid, sorn de afgångue ledamöterne ägt att befattningen innehafva, fyllas genom suppleanter, hvilka vid det tillfälle, då de ordinarie ledamöterne utses, böra till en tredjedel af dessas antal väljas på sätt som för dem är föreskrifvet; börande suppleant jemväl inträda i ordinarie ledamots befattning vid dennes laga förfall.
Varder ledamot af nämnd till riksdagsman utsedd, upphör han att vara ledamot af nämnden. % SO.
Eongl.
Skrifvelse, N:o 83. 17 S so Dä val till ledamot i första Kamaren bör anställas, skall valnämnden på Konungens befallningshafvandes kallelse i residensstaden sammanträda.
Vid valförrättningen förer den af nämndens ledamöter ordet, som dertill af nämnden utses. § 81.
Ledamöterne i valnämnd skola rösta med slutna sedlar och ega hvardera lika röst.
Dä valnämnd har att vid samma tillfälle tillsätta flere riksdagsmän, röstas för hela antalet pä en gäng.
En hvar, pä hvilken vid första omröstningen flere än tvåtredjedelar af nämndens samtlige ledamöter röstat, skall anses vara till riksdagsman vald.
Vinner icke det antal, som bör tillsättas, sådan röst-pluralitet, skall icke destomindre den, på hvilken mera än hälften af nämndens närvarande ledamöter röstat, anses utsedd, så vida han innehafver någon af de i 31 § mom.
1—5 föreskrifne valbarhetsegenskaper, likväl, hvad de i mom. 5 omnämnde personer angår, med der stadgad inskränkning i afseende på antalet.
Har vid denna första omröstning, hvarken på ena eller andra sättet, det antal, som bör väljas, blifvit till fullo tillsatt, skall för återstoden af detta antal å nyo omröstas, hvarvid de i mom.
1—3 af 31 § förekommande valbarhetsbestämmelser skola lända till efterrättelse.
Den, på hvilken vid denna andra omröstning mera än hälften af nämndens närvarande ledamöter röstar, är till riksdagsman vald.
Varda åter rösterna så delade mellan flere personer, att icke sådan pluralitet vinnes, skall, för tillsättning af hvarje i första Kamaren ännu ledig riksdagsmanna-plats, den, som undfått de flesta rösterna, blifva föremål för ny omröstning.
Vinner denna icke heller då sådan pluralitet, skall den, som näst honom erhållit fleste rösterna, underkastas enahanda omröstning, och, i händelse af lika utgång för denne, de öfrige, som röster undfått, hvar efter annan, i den ordning flertalet af röster på dem fallit.
Skulle, sedan alla omröstningarne sålunda försiggått, likväl ingen hafva erhållit ofvanföreskrifne pluralitet, bör slutlig omröstning anställas öfver alla dem, som vid den andra omröstningen blifvit satte i fråga; och skall den, som då erhållit de fleste rösterna, anses behörigen vald.
Prol. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd. 23 Haft. 3 18 Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, N:o 85. § 32.
Det valdistrikt, som har blott en ledamot i första Kamaren, skall anställa nytt val hvart 9:de är eller näst före hvar 3:dje lagtima riksdag; det, som har två ledamöter, skall välja å nyo till tvä lagtima riksdagar af tre; det, som har tre ledamöter, skall välja å nyo hvart tredje år eller en ledamot till hvar lagtima riksdag; det, som har fyra ledamöter, skall välja en ledamot till hvardera af 2 lagtima riksdagar och två ledamöter till den tredje o. s. v. Om genom dödsfall eller annorledes ledighet serskildt inträffar, skall den för återstoden af den tid, som den afgångne riksdagsmannen ägt att befattningen innehafva, fyllas genom val af det distrikt, som vederbör.
Första Kamarens ledamöter skola utöfva denna deras befattning äfven å urtima riksdagar, som inträffa under den tid, för hvilken de blifvit valde. § 33.
Hos Konungen göres af riksförsamlingen vid hvarje riksdags slut anmälan om de ledigheter i första Kamaren, som skola till påföljande riksdag genom val fyllas, till följd hvaraf Konungen förständigar
Dess befallningshafvande i länen och i Stockholm , att draga försorg om åtgärd för valens verkställande.
För enahanda åtgärd göres af riksförsamlingen hos Konungen anmälan om de ledigheter bland riksdagsmän i båda Kamrarne, som under riksdag inträffa och innan dess slut böra fyllas.
Derest emellan riksdagarne ledighet i första Kamaren genom ledamots afgång uppstår, åligger, inom distrikt som vederbör, Konungens befallningshafvande tillse, att nytt val till det lediga rummets fyllande varder anstäldt. % 34.
De tjenstemän, som skattskrifning verkställa, åligge hvar i sin ort det år, då logtima riksdag inträffar, äfvensom när kallelse till urtima riksdag skett, att efter sednaste mantals- och skattskrifning uppgöra noggranna och fullständiga förteckningar å alla dem, som röstberättigade äro, jemte beloppet af hvarderas rösträtt.
Sådane röstlängder skola upprättas serskildt för hvardera afdelningen af valberättigade på landet, upptagande l:o distriktvis, dem, som äro berättigade att deltaga i omedelbara val, oell 2:o för hvarje prestgäll eller under landets jurisdiktion lydande stadsförsamling, dem, som böra utöfva sin valrätt genom elektorer.
Maj månads slut det år, då lagtima riksdag inträffar och, när urtima riksdag är påbjuden, inom två veckor efter riksdagskallelsens kungörande, skall röstlängd af - Kongl. Maj:ts Nåd.
19 lemnäs, för dem inom landt-distrikt, som böra utöfva sin valrätt genom elektorer, till vederbörande kyrkoherde och (ör stad med egen jurisdiktion till Magistraten.
Kommer ej röstlängd inom tid, som nu sagd är, skall kyrkoherden eller Magistraten sådant ofördröjligen anmäla hos Konungens befallningshafvande, som då genast fogar anstalt, att den aflemnad varder.
Röstlängder öfver dem, som på landet äro berättigade att i omedelbart val deltaga, skola inom tid, som förut nämnd är, insändas till Konungens befallningshafvande, som, sedan den i § 16 omförmälde uppfattning, der så erfordras, blifvit verkställd, skall öfverlemna röstlängden^ till den domhafvande, som valet förrätta bör.
Har uppfattning skett, låte ock
Konungens befallningshafvande allmän kungörelse derom ofördröjligen i länet utfärda. § 55.
Då röstlängd för elektorsval på landet och för riksdagsmansval i stad kommit vederbörande kyrkoherde eller Magistrat tillhanda, skall kyrkoherden eller Magistraten ofördröjligen inom distriktet kungöra, att längden under 14 dagars tid finnes tillgänglig för valberätligade, som åstunda att densamma granska.
Likaledes åligger Konungens befallningshafvande att, då röstlängderna för omedelbara val af honom tillställas den domhafvande, som skall riksdagsmannavalet förrätta, i länet kungöra, alt dessa längder under 14 dagars tid finnas hos samma domhafvande för de valberättigade till granskning att tillgå.
Anmärkning, som inom nämnde tid emot röstlängd göres, skall å längden antecknas och till pröfning vid valförrättningen förekomma.
Efter förloppet af sålunda stadgad tid må vidare anmärkning emot röstlängd icke ega rum, ulan så är, att valrätt finnes hafva minskats eller upphört, sedan längden upprättades. § 56.
Å dem, som enligt § 31, mom. 1, 2, 3 och 4 äro till ledamöter i Första Kamaren valbara, skola i Juli månad det år, då lagtima riksdag inträffar, genom Konungens befailningshafvandes försorg, för samtliga länen och för Stockholms stad upprättas förteckningar, upptagande för hvarje person äfven de grunder, på hvilka hans valbarhet sig stödjer; börande dessa förteckningar, efter undergången granskning, tryckas och af Konungens befallningshafvande hvarandra ömsesidigt meddelas, för att tillställas de nämnder, hvilka val af ledamöter i första Kamaren tillkommer. 20 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. K. O. § 11. morn. 1. K. O. § 11. § 57.
Elektorsval, der det föreskrifvet är, skall hållas minst åtta dagar före riksdagsmannaval.
Kungörelse om elektorsvalet skall kyrkoherde utfärda och låta i prestgällets kyrkor uppläsa minst 14 dagar förut, om lagtima riksdag förestår, annars minst åtta dagar förut.
Gudstjenst ej förrättas å söndag, då kungörelsen uppläsas bör, skall vederbörande kronobetjent, på presterskapets anmodan, kungörelsen skyndsamt från gård till gård kringsända.
Anmärkning, som enligt § 55 blifvit emot röstlängd gjord, skall vid valförrättningen af de röstägande pröfvas.
Gillas anmärkningen, rättas röstlängden derefter.
Efter elektorsval skall ordföranden utskrifva och med sitt namn styrka utdrag af valprotokollet, hvilket såsom fullmakt för riksdagsmannavalet meddelas den eller dem, som fått sig elektors befattning uppdragen. § 58.
Val till riksdagsmän i Andra Kamaren skall, för lagtima riksdag, hållas i förra hälften af Augusti månad det år, då riksdagen begynner.
Är Riksförsamlingen till urtima riksdag kallad, hålles valet så snart ske kan.
Valet skall i landtdistrikt minst 30 och i stadsdistrikt minst 14 dagar förut, om lagtima riksdag förestår, samt för urtima riksdag minst 14 dagar förut på landet och minst 8 dagar förut i stad kungöras.
Kungörelsen skall valförrättare utfärda och låta uppläsa på samma dag i alla valdistriktets kyrkor.
Är inom distriktet kyrka, der Gudstjenst ej förrättas den dag kungörelsen uppläsas bör, förhålles såsom i nästförestående § om kungörelses kringsändande är stadgadt. § 59.
Vid riksdagsmannaval till Andra Kamaren, vare sig på landet eller i stad, skall valförrättaren biträdas af fyra före valets början utsedde personer, hvilka det åligger att deltaga i valsedlarnes granskning, i rösternas sammanräkning, i prof— ningen angående de afsägelser af riksdagsmanna-uppdrag, som möjligen vid sjelfva valtillfället eller ock efteråt före uppdragets emottagande anmälas, samt i afgörande af andra frågor, som i och för valet kunna förekomma.
De hafva, vid besluts fattande, hvardera lika röst med valförrättaren Till befattningen må de af valförrättaren bland närvarande valmän utses, så framt icke någon af valmännen påyrkar deras tillsättning genom val, i hvilket fall sådant verkställes af tillstädesvarande valmän medelst omröstning; hvarvid alla ega lika röst.
Skrifvelse, N:o 83. 21 § 60.
Sedan val till riksdagsmän i Andra Kamaren för lagtima riksdag skett, skola de valberättigade vid samma tillfälle utse ledamöterna i de valnämnder, som för länsdistrikten hafva att tillsätta ledamöter i Första Kamaren, så ock deras suppleanter.
Valet till den nämnd, som för Stockholm bör tillsätta ledamöter i Första Kamaren, verkställes å serskild dag i sednare hälften af Augusti månad det år, då lagtima riksdag inträffar. § 61.
Val till riksdagsmän i Första Kamaren förrättas i September månad det år, då lagtima riksdag inträffar. § 62.
De nämnder, som välja riksdagsmän till första Kamaren, ega jemväl meddela beslut uppå afsägelser af dylik befattning, när sådane anmälas, vare sig innan tiden för den valde är inne att i befattningen inträda eller mellan riksdagarne, under den tid, för hvilken han blifvit vald. § 63.
Befinnes, vid riksdagsmannaval, valsedel lyda å person, som ej kan till riksdagsman väljas, eller på flere eller färre än som för distriktet väljas böra, skall samma sedel anses ogild. § 64.
Ofver hvarje valförrättning skall protokoll föras: vid riksdagsmannaval till Första Kamaren, af den tjensteman, Konungens befallningshafvande dertill förordnar, samt, vid val till Andra Kamaren, af valförrättaren.
Protokoll och handlingar, som till valförrättning höra, skola förvaras, för' val till Första Kamaren, af Konungens befallningshafvande, och, för val till Andra Kamaren, af valförrättande domhafvanden eller Magistraten. § 65.
Ar frånvarande till elektor eller suppleant eller till riksdagsman vald, skall ordföranden eller valförrättaren honom derom utan dröjsmål underrätta. i 22 Kongl.
Skrifvelse, N:o 85. R. O. § 17. mom. 2. R. O. § 19. R. O. § 17. morn. 2. R. O. § 17. mom. 1. R. F. § 112. § 66.
Riksdagsman, som vald blifvit, må ej godtyckligen kunna sig från befattningen undandraga.
Såsom giltiga skäl för afsägelse af riksdagsmanna-uppdrag skola anses: l:o de hinder allmänna lagen upptager såsom laga förfall; 2:o ålder öfver 60 år; 3:o att den valde tillförene såsom riksdagsman bevistat tre riksdagar. § 67.
Är någon med åtgärd vid valförrättning missnöjd, må han hos Konungens befallningshafvande i valorten anföra besvär.
Han skall för sådant ändamål af ordföranden eller valförrättare!! äska behörigt protokolls-utdrag, hvilket genast eller inom högst två dagar derefter bör. till klaganden utlemnas.
Klaganden må sedermera inom åtta dagar, efter det beslutet fattades, ingifva sina besvär till Konungens befallningshafvande, som genast infordrar vederbörandes förklaring inom den för hvarje ort brukliga kortaste tid och, efter förklaringens inhändigande, sist inom nästa dags utgång sitt utslag i målet meddelar.
Den med Konungens befallningshafvandes utslag missnöjde eger att, inom åtta dagar efter deraf erhållen del, till Konungens befallningshafvande inlemna sina besvär, ställda till Konungen; åliggande Konungens befallningshafvande att dessa besvär, jemte egen och vederbörandes förklaringar, till Konungen ofördröjligen insända, för att i Dess Högsta Domstol skyndsamt upptagas och afgöras. § 68.
Derest någon varder vid samma lid vald till ledamot af begge Kamrarna, eller till ledamot af endera för flera distrikter, må på den valde ankomma att bestämma, i hvilkendera Kamaren han vill såsom ledamot inträda, eller för hvilket distrikt han vill anses till riksdagsman vald.
Dock åligger honom att hos Konungens befallningshafvande i distrikt, der han blifvit vald, men riksdagsmannauppdraget ej mottager, härom göra skyndsam anmälan. § 69.
När för den, som blifvit till riksdagsman vald, laga hinder möter att uppdraget emottaga eller i befattningen fortfara, skall nytt val anställas. § 70.
Skrifvelse, N:o 83. 23 Beträdes någon annan att genom löften eller hotelser hafva stört valfriheten, straffes han på sätt allmän lag bjuder. § 71.
Vid val må ej andra vara tillstädes än de, som i valet deltaga, så ock deu eller de embetsmän, som med förrättningen hafva befattning. § 72.
Riksdagsmanna-fullmakterna underskrifvas och utfärdas ofördröjligen, för ledamot i Första Kamaren af ordföranden och minst fyra medlemmar i den nämnd, som verkställt valet, och för ledamot i Andra Kamaren, af valförrättare och de honom till biträde vid valet utsedde valmän.
Fullmakterna böra hafva följande lydelse: till Första Kamaren: »I kraft af föregånget riksdagsmannaval inom N. N. län (eller Stockholms stad) varder N. N. härmed befullmäktigad att i nio år, räknade från nästinstundande riksdags början (eller vid serskilt inträffad ledighet: intill den är — inträffande lagtima riksdag) vara ledamot af Riksförsamlingens första Ramare. » (ort och lid.)
Till Andra Kamaren: för landt distrikt: »Inom den afdelning af valberättigade på landet, som äger att omedelbart välja riksdagsmän (eller som eger välja riksdagsmän genom elektorer), har, vid denna dag anställdt val i N. N. län (eller N. N. valdistrikt) N. N. blifvit till ledamot af Riksförsamlingens andra Ramare utsedd för den lagtima (eller urtima) riksdag, som blifvit utsatt att hållas i N. N. och att den taga sin början.
Hvarå detta länder till bevis och fullmakt.»
(Ort och tid.)
För stadsdistrikt: »Vid anstäldt riksdagsmannaval i N. N. stad (eller N. N. städer) har N. N. blifvit till ledamot af Riksförsamlingens andra Ramare utsedd för den lagtima (eller urtima) riksdag, som blifvit utsatt att hållas i N. N. och att den — — taga sin början.
(Ort och tid.) § 73.
De tjenstemän, på hvilka röstlängders upprättande ankommer, så ock valförrättare, som det tillhörer att hålla elektorsval eller val till riksdagsmän i andra Ramaren, skola, äfvensom Ronungens befallningshafvande, vid underlåtenhet of hvad dem enligt denna Grundlag åligger, ansvara såsom för tjenstefel. ■ O. §17. morn. 1. , O. § 22. 24 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. .§ 74. K. O. § 16.
Riksdagsman, som icke i rätt tid vid riksdagen sig inställer, skall vara sitt riksdagsmannaarvode, för den tid han uteblifver, förlustig och, så vida ej laga för fall visas kan, till statsverket böta ett lika belopp. § 78.
Under riksdags lopp mä riksdagsman ej kunna frän sin befattning afgå utan styrkt laga hinder och bifall af den kamare, hvartill han hörer.
Riksförsamlingens verksamhet.
A. Riksdags början. § 76. R. O. § 5.
Riksdagarne skola hållas i rikets hufvudstad, utom i de fall, då fiendes fram trängande, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder göra det omöjligt eller för Riksförsamlingens frihet och säkerhet vådligt.
Konungen tillkommer då, på sätt Regeringsformen i § 49 stadgar, att annan riksdagsort utsätta och kungöra. % 77. K. O. § 21.
Riksdagsmännen skola dagen efter den, hvartill riksdagen pålyst blifvit, inför Justitie-statsministern, eller den Konungen i hans ställe förordnar, sina fullmakter till granskning uppvisa, — hvarvid tre bland Riksförsamlingens fullmäktige i Rikets bank och tre af fullmäktige i Riksgälds-kontoret böra vara tillstädes.
Hvardera Kamaren tillkommer sedan att pröfva behörigheten till riksdagsmannakallets utöfvande, ej mindre för sådane dess medlemmar, hvilkas fullmakter ej blifvit godkända, än ock för dem, emot hvilka eljest, till följd af denna Grundlag, anmärkning äger rum.
I sednare fallet bör frågan, så framt den är ostridig, afgöras af Kamaren, men, då nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvisas.
Den, emot hvars riksdagsmannarätt fråga är hos Kamare väckt, bibehåller emellertid sin befattning såsom ledamot i Kamaren, intilldess han blifvit förklarad dertill obehörig. § 78.
Skrifvelse, N:o 83. 25 § 78.
Sä snart riksdagsmanna-fullmakterne underrätt den i 1 mom. af nästförut- R. o. § 23. stående § föreskrifna granskning, bör derom hos Konungen anmälan göras af Justitire-statsministern eller den i hans ställe förordnad är.
Konungen utnämner då, bland hvardera kamarens ledamöter, dess talman och vice talman.
Talmännen och vice talmännen aflägga inför Konungen följande ed: »Jag N. N., utnämnd och förordnad att vid delta riksmöte vara talman (vice talman) i Riksförsamlingens Första (Andra) kamare, lofvar och svär, vid Gud och hans heliga evangelium, att jag vill och skall med all min förmåga upprätthålla och försvara Konungamakten och Riksförsamlingens rättigheter, i öfverensstämmelse med rikets Regeringsform.
Jag skall ock ställa mig till ovilkorlig efterlefnad rikets öfrige grundlagar.
Detta allt lofvar jag troget hålla, så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ.» Då, vid något af de fall, SO, 52 och 55 ,§§ Regeringsformen omförmäla, Riksförsamlingen, endast på de i samma grundlags 54 § nämnde vederbörandes kallelse, till riksdag sammanträder, eger hvardera kamaren att bland sina ledamöter välja talman och vice talman, hvilka inför kamaren aflägga den föreskrifna eden.
Konungen låter, genom en härold, utlysa tiden, då riksdagen öppnas skall, r. o. § 26- sist till åttonde dagen efter den, som är till riksdagens början bestämd.
Der förer Konungen sjelf eller, då Han så för godt finnér, någon af Statsministrarne ordet och meddelar Riksförsamlingen berättelse om hvad i rikets styrelse sedan nästföregående riksdag sig tilldragit.
Första kamarens talman träder derefter inför Konungen och framförer Riksförsamlingens underdåniga vördnad.
% 79.
Hvardera kamaren eger utse och förordna sin sekreterare.
Den betjening, som hvardera kamaren i öfrigt för sig under riksdagen anser nödig, skall af talmannen och två af kamaren dertill utsedde ledamöter, efter samråd med sekreteraren, tillsättas. R. O. § 24.
Brot. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd. 23 Haft. 4 26 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 85. B. Tillsättning af Utskott. § 81. K. 0. § 215.
Å hvarje lagtima riksdag skola, inom åtta dagar efter riksdagens öppnande, R.
F. § 55. tillsättas: ett Gransknings-utskott; ett Lag-utskott; ett Stats- och Bevillnings-utskott; och ett Banko-utskott.
Gransknings-utskoltet skall bestå af tjugu, lag-utskottet af sexton, stats- och bevillnings-utskottet af tjugufyra och banko-utskottet af tolf ledamöter.
De väljas till halfva antalet från hvardera kamaren. § 82. R. 0. §§ 34 Derest i någondera kamaren väckes fråga, som icke tillhörer ofvan uppräk ocli 56. nade utskotts behandling, men är af beskaffenhet, att utskotts yttrande deröfver erfordras, skall, för frågans beredande, ett serskildt tillfälligt utskott, bestående af fem ledamöter, inom kamaren tillsättas; kamaren dock obetaget att, under det ett eller flere sålunda utsedda serskildta utskott äro i verksamhet, till något af dem hänskjuta med föremålet för dess tillsättning likartade frågor, som sedermera inom kamaren blifvit väckta.
S 83.
Å urtima riksdag skola (lere utskott ej bildas, än som erfordras för beredning af det eller de ärenden, hvilka då förekomma. § 84.
Ledamöterne i utskotten skola tillsättas genom elektorer, hvilka, vid början af hvarje riksdag, medelst val utses till ett antal af tjugufem i hvardera kamaren; tillkommande hvardera kamarens elektorer, ej allenast att vid utskottens första bildande invälja i dem det antal ledamöter, som på kamaren belöper, utan äfven att under riksdagen genom nya val fylla de ledigheter, som i utskotten kunna bland kamarens ledamöter inträffa.
Hvardera kamarens elektorer välja inom sig ordförande.
Skrifvelse, N:o 83. 27 § 88.
Utskotts-elektorerne skola, vid fullgörande af dem åliggande förrättningar, vara fulltalige.
Fördenskull böra suppleanter, till det antal kamrarne ega att bestämma, utses för att, när förfall för elektorer inträffar, i deras befattning inträda. § 86.
Statsråds-ledamot må icke deltaga i val af utskotts-elektorer, och kan ej eller R. O. § 41. dertill eller till ledamot i utskott väljas.
Justitiae-råd må icke väljas till ledamot i utskott.
Den, af hvilken Riksförsamlingen kan omedelbart fordra redo och ansvar, må ej deltaga i val till utskotts-elektorer eller till elektor utses, men är dock valbar till ledamot i utskott, der redovisning för hans egna embetsåtgärder icke kan förekomma. § 87.
Ledamöterne i utskotten utse genom val inom sig ordförande och vice ord- R.
O. § 59. förande.
Intilldess att sådant val försiggått, skall förpligtelsen att sammankalla utskott, bildadt genom val från bägge kamrarne, äfvensom ordförandet i sådant utskott, tillkomma den ledamot, som första kamarens elektorer på sin vallista gifvit främsta rummet.
I utskott, sammansatt af ledamöter blott från endera kamaren, skall detta åliggande tillhöra den ledamot, hvilken denna kamares elektorer på deras vallista först uppfört. § 88.