Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vinner nej, kommer samma förslag att till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag blifva hvilande med den förändrade ordalydelse, som, på sätt uti KonstitutionsUtskottets Memorial M 12 är anfördt, blifvit af Borgare-ståndet äskad.
Omröstningen har utfallit med Femtioåtta Ja i Tjuguett Nej. Stockholm den 7 Juli 1857.
Kanslitutiom-UtskotlUs Memorial M 22.
Alik. till Exp.-Utsk. d. II Juli 1857, kl. 10 f. ni.
Memorial lill Mikels Ständer, angående underdånig anmälan lios Kongl. Maj:! af del såsom heil ande till nästa riksdag antagna Grundlagsändrings-förslag rörande Riks-styrelsens förande i vissa fall, in. m.
Mos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har Herr Grefve Lagerbjelke, Guslaf, väckt motion, som till Konstitutions-Utskottet blifvit remitterad, att sedan Rikets
Ständer såsom hvilande till slutligt afgörande vid nästa riksdag antagit det grundlagsändrings förslag, att i stället för Stats-rådet, skall, då Konungen är sjuk eller vistas utrikes, Thronföljaren, om han uppnått 18 år, föra riks-stvrelsen, samt, då Thronföljaren är omyndig eller hindrad, eller då Thronföljare ej finnes, Interimsregering, sä sammansatt, som i Riks-akten till bestämmande af de genom föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna konstitutionel förhållanden är stadgadt, styra riket vid de tillfällen, då mellantids-styrelse måste linnas, så borde i sammanhang med detta grundlagsändrings-förslag antagas en ändring uti 7 § af nyssnämnda Riks-akt, samt tillika i Norrige åt Thronföljaren tilldelas samma åliggande, som i Sverige.
För sådant ändamål har motionären hemställt, att Rikets Ständer måtte besluta, att genom underdånig skrifvelse, jemte anmälan att ofvannämnda förslag till grundlagsändring blifvit såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antaget, i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit måtte täckas så väl till Rikets näst sammanträdande Ständer, som till Norriges nu församlade Storthing aflåta nådiga framställningar om ofvan antydda lagförändringar.
För ernående af det med ifrågavarande grundlagsändrings-förslag åsyftade ändamål erfordras, på sätt motionären anmärkt, en ändring af Riks-aktens 7:de §, i hvars sista moment ordet »Stats-rådet» torde böra mot ordet nlnterims-Regering» utIIih. lill R.
Pral. I85(i & 1857. 3 Saini.
IU Haft: A 22 Konstitutions-Utskottets Memorial M 22. bytas, sfi att momentet komme att lyda: »Vid alla de tillfällen, då, efter Sveriges och Norriges Grundlagar, Rikets Styrelse föres af Jnlerims-Begering, skola begge Rikenas Stats-råd, till lika antal och efter ofvan anförda grunder, sammanträda.» — Det hade visserligen varit önskvärdt, att i sammanhang härmed kunnat beredas en vidsträcktare förändring i Riks-akten, omfattande en förbättrad organisation af Interims-Regeringen; men Utskottet har, i likhet med motionären, ansett denna sednare fråga icke böra med den förevarande sättas i oskiljaktigt samband.
Frågan om Interims-Regeringens organisation är nämligen af vida mera invecklad beskaffenhet och derföre underkastad äfventyret att genom uppkommande menings-skiljaktigheter lätteligen förfalla.
Behofvet af Interims-Regeringens verksamhet blifver ock genom den nu föreslagna och hvilande grundlags-ändringen mera sällan förekommande; och af hjelpandet af bristfälligheterna uti Interims-Regeringens sammansättning upphör derigenom att vara af så stor vigt, som förut.
Vid sådant förhållande och då Riks-akten, såsom en emellan begge rikena ingången öfverenskommelse, icke kan af det ena riket, utan det andras samtycke, andras, men fråga om dylik ändring behandlas olika i de begge rikena, så att den i Sverige, enligt 3 § i 1815 års riksdags-beslut, kan vid samma riksdag väckas och afgöras, men i Norrige erfordrar tvänne efter hvarannan följande Storthings beslut, så vore det för förändringens samtidiga införande i båda rikena nödigt, att redan vid innevarande års
Storthing ändrings-förslaget till behandling förekomme; hvaremot det i Sverige först vid nästa riksdag behöfver väckas.
Konstilutions-Utskottet får alltså vördsamt föreslå Rikets Ständer, att uti underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, med anmälan, att Rikets Ständer nu såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antagit ett grundlagsändrings-förslag rörande Riks-styrelsens förande i vissa fall, m m., till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemna berörda grundlagsändringsförslag, för den åtgärd, Kongl.
Majit i nåder kan finna detsammas genomförande påkalla.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1857. Konstilutions-Utshotiets Memorial, N.o 25. 1 N:® 211.
Ank. lill Exp.-Ulsk. d. s Aug. 1837, kl. 1 c. m.
Memorial lill Rikets Ständer, med anledning af Riks-ständens beslut rörande del af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 15 framställda förslag till ändring uti 12 § Regeringsformen, angående Stads-rådets hörande öfver af handlingar och förbund med främmande makter.
Genom utdrag af samtlige Riks-ståndens protokoll för den 25 nästlidne Juli, rörande det af Konslitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 13 framställda förslag till ändring uti 12 § Regerings-Formen angående Stats-rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande makter, har Konstitulions-Utskottet inhemtat, alt Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet nämnde förslag förkastat; alt B o rga r e - S t å n d e t, såsom Ståndets gemensamma tanke, till Konstitutionsutskottet hänvisad, antagit denna lydelse af Regerings-Formens 12 §: ”Konungen eger att sluta afhandlingar och förbund med främmande makter, sedan, enligt 8 8 Statsrådet deröfver blifvit hördt”; samt att Bonde-Ståndet lill vidare grundlagsenlig behandling ifrågavarande förslag antagit.
Enär 8 § Reg.-Formen föreskrifver tvenne olika former för Stats-rådets hörande, men den af Borgare-Ståndet yrkade lydelse al 12 § i samma grundlag icke angifvet hvilkendera af dessa former, ellér i hvilka fall den ena eller andra bör vid slutande af afhandlingar och förbund med främmande makter iakttagas, så har Utskottet trott den af Utskottet föreslagna lydelsen lemna mindre rum för ovisshet; men obestämdhet torde företrädesvis höra undvikas i lagar, hvilka efter deras ordalydelse skola i hvarje särskildt fall tillämpas.
Brot. 1856 & 1857. 5 Sami. 11 Hiift. 1 2 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 23.
För öfrigt innefattar Borgare-Ståndets gemensamma tanke i hufvudsaken ett gillande af den af Utskottet föreslagna grundlags-ändringen, hvilken oförändrad blifvit af Bonde-Ståndet till vidare grundlagsenlig behandling antagen.
Då nu dessa Stånds beslut icke kunna med Ridderskapets och Adelns samt Preste-Ståndets förkastande af förslaget sammanjemnkas, får Konstitutions-Utskotlet de oförenliga skiljaktigheterna till samtlige Riks-ståndens behandlande vördsamt anmäla, med hemställan, att Utskottets ifrågavarande, af två Stånd hufvudsakligen gillade, grundlagsändrings-försiag måtte förklaras hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Af Herr Professoren Lindgren: ”Sedan Constitutions-Utskottet genom Prolocolls-Utdrag från de Respective Riks-Stånden inhemtat, att Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet förkastat den i Utskottets Memorial N:o 13 föreslagna grundlagsförändringen, men att deremot Borgare-Ståndet antagit samma förslag till hvilande med en mindre deruti föreslagen redactions-förändring, och att Bonde-Slåndet detsamma i allo godkänt, synes mig Utskottets vidare åtgärd i nu afgifvande Betänkande hafva bort inskränkas till en, —- efter föreskickad anmälan om detta förhållande, som gör all samman jemkning mellan samteliga Riks-Ståndens beslut i frågan omöjlig och således ovilkorligen påkallar en votering i förstärkt Constitutions-Ulskott, — lill Borgare-Ståndet ställd uppmaning, alt, med frånträdande af sin från Bonde-Ståndets föga afvikande mening, sig med delta stånd förena, hvarigenom åtminstone så mycket kunde vinnas, att någon votering om contra-proposition blefve i det förstärkta Utskottet öfverflödig.
I dess ställe, har nu Utskottet, sedan det börjat med att förklara oförenliga skiljaktigheter ega rum mellan samteliga Ståndens beslut, (ett förhållande, som är sanni, så vida Adelns och Preste-Ståndets beslut sammanställas med de båda andra Ståndens, men deremot icke är sannt, om endast Borgare- och Bonde-Ståndens beslut afses, hvilka, långt ifrån att vara oförenliga, ligga hvarannan synnerligen nära) tillåtit sig, att inbjuda de båda Stånd, som förkastat det i Mern.
N:o 13 framlagda grundlagsändrings-förslaget i dess helhet, att helt och hållet frånträda detta sitt beslut och fatta ett alldeles motsatt, — en inbjudning, hvilken synes mig innebära, om icke en förolämpning, åtminstone en nära dertill gränsande missaktning mot dessa Stånd; ty huru kan man väl rimligtvis föreställa sig, att ett Riks-Stånd skulle vara beredvilligt, att, utan tillkomst af några nya, förut kända skäl, i en vigtig Constitutions-fråga, upphäfva, och mot ett alldeles motsatt Konstitutions- Utskottets Memorial, N:o 23. 3 utbyta ett beslut, samma stånd, några få dagar förut, säkert på goda grunder, fattat?
Väl har ock jag mig nogsamt bekant, alt Utskottet har, för detta sitt sätt att tillvägagå, praxis från nästan alla föregående Riksdagar att åberopa, men Utskottet hade icke bort förgäta, alt, om ock denna praxis kunde försvaras, ja! nästan var en oundviklig följd af den lydelse 56 och 81 §§. R.
F. ända till denna Riksdags början bade, och enligt hvilken ett Stånd saknade grundlagsenlig rätt att vid första Riksdagen förkasta ett från Constitutions-Utskottet framlaggdt grundlagsändrings-förslag, hvaraf alltid en återstod måste förefinnas till löljande Riksdags slutliga afgörande, förhållandet dock nu, genom den Representationen i nu gällande 81 §.
F. tillaggda förkastelse-rätten, är så väsendtligen förändradt, att denna praxis icke nu mera kan förnuftigtvis tillämpas.
Väl talas det äfven nu i den citerade grundlagsparagraphen om Utskottets skyldighet ”att samtliga Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, ocb, om oförenlige skiljaktigbeter finnas, dem derjemte till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmäla”; men detta är, såsom ock tydligen synes för den, som med uppmärksamhet och skyldig aktning för vanligt språkbruk och logik läser paragraphen, endast stadgadt för de fall, då Riks-Ståndens meningar rörande detaillerna i ett förslag, befinnas från hvarannan i större eller mindre mån skiljaktiga, men ingalunda, när, såsom nu är händelsen, ett förslag blifvit af ett eller flera Stånd i sin helhet förkastadt.
Jag vill dock göra Utskottet den rättvisan, att medgifva, det nu gällande 81 §. R. F., till följd af sin n. v. olyckliga redaction, å hvilken jag både vid denna och föregående Riksdag förgäfves sökt lästa uppmärksamhet, lemnar alldeles obestämdt, huru förfaras skall i ett fall, sådant som det nu ifrågavarande, när, såsom det heter i paragraphen, ”Riks-Ständen i frågor om ett förslags förkastande äro af skiljaktiga meningar”; och i hvilken grundlagens obestämdhet jag vill söka, om icke försvaret, åtminstone förklaringen för den, i min tanka vidunderliga, hemställan detta Memorial, äfvensom de följande, N:ris 24—30, innehålla.” Herr Friherre Paijkull, J. G., har förklarat, det han i afseende på olämplig ligbeten att inbjuda ett eller flere Riks-Slånd att i vigtigare fall frångå sina beslut, instämde i Herr Professoren Lindgrens reservation.
Herr Prosten Söderberg har jemväl reserverat sig. 4 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o £4. lif:O £4.
Ank. lill Exp.-Ulsk. den S Aug. 18S7, kl. 1 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, med anledning af Riks-ståndcns beslut rörande del aj li o n s ti tu tion s -Utskottet uti Memorialet N:o i4 föreslagna tillägg till 4£ § Regerings-Formen, alt Honungen icke må ulan Rikets Ständers samtycke blifva Regerande Furste af utländsk stal.
Genom utdrag af sina protokoll för den 25 nästlidne Juli, hafva samtlige Riksstånden underrättat Konstitutions-Utskottet om sina beslut rörande det af Utskottet uti Memorialet N:o 14 föreslagna tillägg uti 12 § Regerings-Formen, alt Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva Regerande Furste af utländsk stat; och har Utskottet sålunda inhemtat, att R id d er sk ap e t och Adeln antagit ifrågavarande förslag att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; att Preste-Ståndet ansett förslaget böra förkastas; att Borgare-Ståndet såsom Ståndets gemensamma tanke, till Konstitutionsutskottet] hänvisad, antagit ifrågavarande nya moment uti Regerings-Formens 12 §, af denna lydelse:
"Ej må Konungen, utan Rikets Ständers samtycke, tillika vara Regerande
Furste i utländsk stat;” samt att Bo n d e-S t ån de t till vidare grundlagsenlig behandling antagit Utskottets förslag.
Då det af Borgare-Ståndet yrkade utbytet af ordet: blifva, mot orden: tillika vara, i följd hvaraf Konungen väl skulle kunna utan Ständernas samtycke blifva Regerande Furste af utländsk stat, men derefter icke kunna utan sådant samtycke den redan mottagna Kronan bibehålla, icke synes Utskottet medföra någon verklig förbättring uti den af Utskottet föreslagna ordalydelsen; och då afslag och bifall icke låta sig sammanjemnkas, får Konstitutions-Utskottet den mellan Ståndens beslut befintliga oförenliga skiljaktigheten till samtlige Ståndens behandlande vörd. honstitutions-UIskottets Memorial N:o 25. 5 samt anmäla, med hemställan att olorändradt antaga Utskottets ifrågavarande, af två Stånd helt och hållet och af Borgareståndet till hufvudsaklig del godkända förslag, att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Herr Prolessoren Lindgren har åberopat sin vid Memorialet N:o 23 anförda reservation.
Ank. till Exp. Ulsk. den 5 Aug. 1857, kl. 1 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med anledning af Riks-slåndens beslut rörande det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 15 framställda förslag till ändring uti 72 § RegeringsFormen, angående inlösen af Rikets Ständers Banks sedlar.
Vid föredragning] af Konstitulions-Utskoltets Memorial N:o 15, med förslag till ändring i 72 § Kegerings-Formen, angående inlösen af Rikets Ständers Banks sedlar hafva Riks-slånden, enligt Utskottet tillhandakomne protokolls-utdrag för den 25 nästlidne Juli, slädnät i följande olika beslut: 6 Konstitutions-Utskollels Memorial N:o 25.
Ridder skåpet och Adeln har antagit förslaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; Pres te-S tå n d et har ansett förslaget böra förkastas; B o r ga r e-S t å 11 d e t har såsom Ståndets gemensamma tanke förklarat och till Konstitutions-Utskottet hänvisat den anmärkning, att den föreslagna förändringen af Regerings-Formens 72 § är hvarken nödvändig eller nyttig; och Bonde-Ståndet har såsom sin gemensamma tanke uttryckt, att den i slutet af den föreslagna lagtexten förekommande meningen: ”Och bestämmes genom lag, stiftad af Konungen och Riksens Ständer gemensamt, å hvilkendera af dessa metaller sedlarne skola lyda,“ borde borttagas, hvarefter det Utskottet i öfrigt föreslagit, antogs hvilande till nästa Riksdag.
Då dessa olika beslut icke låta sig till ett helt utlåtande sammanjemka, får Utskottet de oförenliga skiljaktigheterne till samtlige Riksståndens behandlande vördsamt anmäla, hemställande Utskottet jemväl, att Utskottets ofvanomförmälda af Ridderskapet och Adeln olorändradt och af Bonde-Ståndet i hufvudsaken bifallna förslag må förklaras hvilande för grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Herr Professoren Lindgren har åberopat sin vid Memorialet N:o 23 anförda reservation.
Konstitutions- Utskottets Memoria/, N.-o 26. 7 N:o 26.
Ank. lill Exp.-Utsk. d. S Aug. 1857, kl. 1 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, med (/inledning af Riks-slåndens beslut rörande de af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o i 6 framställda grundlagsändrings-för sigg angående uppskof i Riksdag.
Af meddelade utdrag af samtliga Riks-ståndens protokoll för den 25 nästlidne Juli, har Konstitutions-Utskottet inhemlat, alt Stånden, rörande det af Utskottet uti Memorialet N:o 16 framställda förslag lill tillägg i 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, angående uppskof i Riksdag, beslutit på följande sätt:
Ridderskapet och Adeln och P r es t e-S t å n d et hafva antagit förslaget alt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; Borgare-Ståndet har såsom gemensam tanke, till Konstitutions-Utskottet hänvisad, förklarat att det anser förslaget böra till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag hvila, endast med den förändring, att utur denna mening både i 109 § Regerings-Formen och i 80 § Riksdags-Ordningen: “På Riksens Ständer ankomme att, med Konungens samtycke, förordna om Utskott” etc., skola uteslutas orden : ”med Konungens samtycke”.
Bonde-ståndet har förslaget förkastat.
Som dessa beslut icke låta sig till ett helt utlåtande sammanjemka, får Konsti tutions-Utskottet de oförenliga skiljaktigheterna till samtliga Riks-ståndens behandlande vördsamt anmäla, med hemställan att Utskottets ifrågavarande grundlagsändrings-furslag, som blifvit af tvenne stånd gilladt, äfven mätte af de andra tvenne Stånden oförändradi förklaras hvilanda lill grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Herr Professoren Lindgren har åberopat sin vid Memorialet N:o 23 anförda reservation. 8 lxo n s t i tu t io n s - Uts k olle Is Memorial N:o 21.
A;o Ank. till Exp.-Ulsk. den 5 Aug. 1857, kl. l e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med anledning af Riks-ståndens beslut rörande del af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o il Jramställda Grundlags ändringsförslag, angående tiden dels för öfverlemnande af Kongl. Maj-.ls Nådiga Proposition om Slals-verkels tillstånd och behof, dels för Ul skot/s-val.
Genom meddelade utdrag af samtliga Riks-ståndens protokoll för den 25 nästlidne Juli har Konstitutions-Utskoltet inhemtat, att Ridderskapet och Adeln, B o r ga r e - S t å n d e t och Bonde-Ståndet antagit att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag det af Utskottet uti Memorialet N:o 17 framställda förslag till ändring uti 27 § 1 mom. och 28 § Riksdags-Ordningen samt 53 § Regerings-Formen, angående tiden dels för öfverlemnande af Kongl. Majds Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, dels för Utskotts-val, samt att Pres te-S t å nd e t ansett samma grundlagsändrings-förslag böra förkastas; och som dessa beslut icke kunna sammanjeinkas, får Konstitulions-Utskottet den oförenliga skiljaktigheten till samtlige Riks-ståndens behandlande vördsamt anmäla, samt derjemte till Preste-Ståndet vördsamt hemställa, att Ståndet ville sig efter de öfriga irenne Riks-stånden foga.
Reservation: Herr Professoren Lindgren har åberopat sin vid Memorialet N:o 23 anförda reservation.
Konslitutions-Utskoltets Memorial N.-o 28. 9 IV-O »8.
Memorial lill Rikets Ständer, med anledning aj Riks-slåndens beslut rörande det aj Konstitutions- Utskottet uti Memorialet N:o 18 Jfarns tulida förslag till ändring uli 76 § Riksdagsordningen, avgående den aj Stats-Rådet f ör dess åtgärder vunna decharge.
Sedan Konstilutions-Utskottet af utdrag af samtliga Riks-ståndens protokoll för den 25 nästlidne Juli inhemta!, att det af Utskottet uti Memorialet N:o 18 framställda förslag till ändring uti 76 § Riksdags-Ordningen, angående den af Stats-Rådet för dess åtgärder vunna decharge, blifvit af Ridderskapet oeh Adeln, af Rorgar-Ståndet samt af Bon d e-S tå n de t antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, men af P r e s t e-S t ån d e t förkasladt, så får Konstitutions-Utskottet, enär dessa olika beslut icke kunna sammanjemkas, den oförenliga skiljaktigheten till samtliga Riks-ståndens behandlande vördsamt anmäla, samt derjemte till Preste-Ståndet vördsamt hemställa, att det ville sig efter de öfriga trenne Riksstånden foga.
Prof. 1856 & 1857. 5 Sami. 11 Höft 2 10 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 29.
Nm 29.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 5 Aug. 1837, kl. 1 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, med anledning af Riks-ståndens beslut rörande det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N;o i 9 fÖreslagne tillägg i 59 § Regerings-Formen och 21 § 1 morn.
Riksdags-Ordningen, angående Propositionen om S/als-verkels tillstånd och behof.
Sedan Konstitutions-Utskottet, genom meddelade Utdrag af samtlige Riks-ståndens Protokoll för den 25 niistlidne Juli, inhemtat, att de uti Utskottets Memorial N:o 19 föreslagna tillägg till 59 § Regerings-formen och 27 § 1 mom.
Riksdags-ordningen, in nehållande föreskrift alt Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof borde åtföljas af förslag till Bevillningens utgörande, blifvit af Ridderskapet och Adeln, af Borgare-Ståndet samt af Bonde-Ståndet antaget att hvila till grundlagsenlig behandling nästa riksdag, men af Preste-Ståndet förkasladt, så får Utskottet, då dessa beslut icke kunna sammanjemkas, den oförenliga skiljaktigheten till samtlige Riks-ståndens behandlande vördsamt anmäla, samt tillika till Presle-Ståndet vördsamt hemställa, att det ville sig efter de öfrige trenne Riks-stånden foga.
Reservation: Herr Professoren Lindgren har åberopat sin vid Memorialet N:o 23 anförda reservation. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 30. 11 M o 30.
Ank. lill Exp.-Utsk. d. 5 Aug. 1857, kl. 1 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med anledning af Riks-ståndens beslut rörande Konstitutions-Utskottets uti Memorialet N:o 20 framställde grundlagsändrings-förstag, angående utländsk undersåtes rätt alt i riket förvärfva och besitta fastighet.
Sedan Konstitutions-Utskollet genom meddelade Utdrag af samtlige Riks-ståndens Protokoll för den 25 nästlidne Juli inhemtat, att det af Utskottet uti Memorialet N:o 20 afgifna förslag till tillägg vid 28 § Regerings-Formen angående utländsk undersåtes rätt alt i riket förvärfva och besitta fastighet, blifvit af Ridderskapet och Adeln, af Borgare-Ståndet samt af B o n d e-S tå n d e t antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af Preste-Slåndet förkastadt, så får Utskottet, då dessa beslut icke låta sig sammanjemkas, den oförenliga skiljaktigheten till samtlige Riks-ståndens behandlande vördsamt anmäla, samt tillika till Preste-Ståndet vördsamt hemställa, att det ville sig elter de öfriga trenne Stånden foga.
STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1857. 1 I . 1 I ! .. i Konstilulions-Utskotiets Memorial N:o 31. i W«o 31.
Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 25 Aug. 1837, kl. 6 e. ra.
Memorial till Rikets Ständer, med f örslag till ändring i 13, 19 och 22 §§ Riksdags-Ordningen angående representationsrätt för Lärår ne vid Elemenlar-lär över ken.
Ledamoten af Ridderskapet och Adeln Herr Sandströmer, A. P., och Ledamoten af Presle-Ständet Herr Kyrkoherden Ollerström hafva uti särskilda, till Konstilu tions-Utskottet öfverlemnade rnolioner väckt fråga om upplåtande af representationsrätt i Preste-Sländet åt Elementar-läroverkens lärare.
Denna fråga är icke ny: och sjelfva saken, eller skollärarnes deltagande i representalionen är icke heller någon nyhet.
Genom det nära samband, hvaruti den lärda Skolan från dess första uppkomst i Sverige stätt med Kyrkan, har det förhållande uppkommit, att denna Skola, äfven då lagstiftningen legat, dock aldrig inom det vid riksmötena närvarande Preste-Slåndet saknat målsmän.
De, som haft sig högsta vården öfver Skolan uppdragen, hafva, såsom tillika Kyrkans styresmän, varit sjellskrifna riksdagsmän.
Af de från stiften valda kyrkoherdarna, har städse en stor del — vid innevarande riksdag omkring hälften — särskildt kunnat anses såsom elementar-läroverkens representanter, emedan de, förr än de blifvit kyrkoherdar, användt flera af sina verksammaste år såsom lärare vid dessa läroverk.
Och slutligen har nästan alltid bland riksdagarnes Preste-Stånd funnits en och annan i tjenst varande skollärare, hvilken, såsom kyrkoherde uti något till läroverken anslaget prebende-pastorat, blifvit af stiftet vald.
Ehuru elementar-läroverken alltså, fastän de icke hafva någon särskild representationsrätt, i verkligheten dock alltid räknat och ännu räkna inom national-församlingen ganska många af sina fordna och ännu varande medlemmar, har Konstitutionsutskottet likväl ansett tiden nu vara inne, att också genom lag tillförsäkra dem ifrågavarande rätt.
Sedan den dubbla årsberäkningen för skollärarne upphört, skola de, hvilkas verkliga lefnadsmål är det presterliga kallet, långt mindre ofta, än förut, välja sin väg genom elementar-läroverken.
Den tillökning i löne-anslag, som redan blifvit och framdeles utan tvifvel torde blifva elementar-läroverken beviljad, skall ock medföra det Bilt. lill R.