Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af alla nedan anförda, samt andra med deni jemförlig», men liiir icke upptagne, Verk, hvilka uppskattas, enligt föreskriften i 4 Art. af denna stadga, erlägges bevillning efter enahanda grund, som för annan egendom, med (förslagsvis) Två R:dr för tusende af värdet, och i samma förhållande för ett mindre, nemligen: Alunbruk, Ankar smiden 3 Beckbruk 3 Bergsmanshamrar _, Berlinerblått-Fabriker j Bleck- och Pläthamrar 3 Buldans- och iSegelduks-Fabriker s Cati uns-Tryckeri er j Cobolts-Verk, Degel-Fabriker 3 Gevärs- Factor ier , Glasbruk 3 Kalk-ugnar 3 Knip- och Spikhammar-stockar 3 Koppar-Hamrar j Koppar-Verk Koppar-Vals-Ver k,!
Kort-Fabriker3 af hvilka dessutom betalas stämpel-afgift.
Krutbruk, af dessa utgår dessutom sex skillingar för hvarje tillverkad cent» ner krut, enligt attest från Kongl. Krigs-Collegium.
Unne- j Bomulls- och Ylle-Fabriker 3 Läder-Garfverier j Masugnar3 och andelar deruti, hvilkas tillverkning försäljes; så vida de nemligen icke ingått i värdet jvf den egendom, hvarunder de höra. Messings-Bruk 3 Marmorbrott 3 Blyharts- och Blyhvitts - Fabriker Bil. till Bevillnings-Utskottels Betänkande, N.o 12, 25 Oljeslageriet' j Papper s-Bruk , Porcelaines-Bruk j Puder- och Stärkelse-Bruk, Repslagerier , Rödfärgs-j Svafvel- och Victriol-Briik, Dessutom erlägges af Dylta Bruk: för hvart skeppund Svafvel R:dr 36 sk. dito dito Victriol — ,8 för hvarje tunna Rödfärg 3 Salt-Rutffiner ings-B ruk Sill-salterier och Tran-kokerierj i hvilka någon rörelse drifves, Skedvattens-Fabriker, Socker-Bruk j Stäl-Ugnar j Stångjerns-Bruk , Säp-Brukj Tackjerns- j Gjuteri- och Reverber-XJgnar, Tegelbruk , Tobaks-Fabriker och Snus-Qvarnar Tobaks-Pip-Bruk j JFaxlj us-Fabriker Werkstäder > Mechaniska j Fictriol-Olj e-Fabriker Valsverk och Ätticke - Fabriker. §. 25.
Öfriga Verk och Inrättningar, sorn till beskaffenhet, rörelse och inkomst äro skiljaktiga från de förra, utgöra Bevillning efter följande grunder: Ask C alcine r-Bruk j i tre Classer: Första Classen R:dr 20: — Andra dito 12: — Tredje dito .5: — De, som endast förrätta raffinering, äro från bevillning fria.
Grufvor , Fjerdeparts-delegare deri betala fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift innehålles vid årliga utdelningar och af Bergslagen godtgöres, hvaremot de Verk, af hvilka denna inkomst utgår, icke Bil. till Bevillnings-Ulskottets BetänkandeN.o 12. skola med serskild afgift efter denna artikel beläggas, eller lill värde upptagas. Grufvor och Grufve-lotter, .utur hvilka maira af hvad art som helst till afsalu bry tes, taxeras till fyra procent af den inkomst, de anses gifva.
Kitnröhs Brukj i två Classer: Första Classen R:dr 8: —- Andra dito 4: — Klinge- oeh Bajonetts Smiden j i två Classer: Första Classen R:dr 25: — Andra dito 16: — Silfververk erlägga Bevillning med fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift af Verkets Disponent, vid årliga utdelningen, innehålles och till vederbörande Uppbördsman aflemnas, på lika sätt och med lika vilkor, som förut om Fahlu Grufvor stadgadt finnes.
Skeppsb/ggeri-Inrättningar, i sex Classer: Första Classen R:dr 100: — Andra dito 66:32.
Tredje dito 50: — Fjerde dito 33: 16.
Femte dito 16: 32.
Sjette dito 10: — Skeppsbyggerier, som icke ega 200 R:drs inkomst, äro fria från bevillning.
Sten- samt Lerkärls Fabriker, i tre Classer: Första Classen R:dr 10: —- Andra dito 5:
— Tredje dito 3:
— Då något Verk, Inrättning eller Rörelse, för hvilka per-mille-afgift icke är stadgad, befinnes afkasta större inkomst, än som motsvarar här ofvan stadgade högsta Classer, bör afgiften för hela inkomsten bestämmas till fem för hundradel. §. 26.
Kolningsfrihet på Kronans allmänningar eller recognitions-skogar, för hvarje stig beräknad till 24 tunnor 8 sk.
Afgiften utgår efter det belopp, för hvilket Bruken, enligt privilegier och resolutioner, erlägga recognitions-afgift, antingen der kolas eller icke.
För Bil. till Bevillning-Utskottets Betänkande, N:0 12. 25 För kolnings-friheten på Härads- eller Socken-allmänningar, enär till häradet eller socknen icke erlägges en betalning, svarande emot den, som för Recognitions-skogars eller Krono-allmänningars begagnande, efter Rikets Ständers Författning år 1752, jemte bevillningen utgöres, skall afgiften så höjas, att beloppet blifver enahanda med hvad för nyttjande-rätt af Kronc-skogarne erlägges. §• 27.
I öfrigt betala efter denna Artikel: Advocater och Sakförare, i Fyra Glassér: Första Classen , R:dr 50:
Andra dito , 30:
Tredje dito . . 20:
Fjerde dito . 10: . Betjenter, Kuskar och Lac/uayer på landet, Jägare och Taffeltäckare m. fl., lika med dem i städ erne, §. 15.
Byggmästare, Läns- eller Härads- i Fem Cl asser: Första Classen R:dr 20: ■— Andra dito 15: — Tredje dito 10:
Fjerde dito 8: . Femte dito 5: —.
Färjemän, som hafva egna båtar, lika med Skut- och Båtskeppare, §. 15.
Gerningsmän och Sockne handtverkare på landet, af hvad handtverk som helst, samt Handsågare, Stampare och Socken-Byggmästare, i FyraClasser:
Första Classen, med öfver tre mantalskrifne arbetare . . R:dr 5: —.
Andra dito med 3 dito dito .... 3: — Tredje dito med 2 dito dito .... 2: —- Fjerde dito med en eller ingen .......... 1: —.
Glas- och Porcellains-försäljare, i Två Classer:
Första Classen R:dr 10: — Andia dito 5:
- Gårdfarihandlande på landet, äfvensom sådanc Contin gent- och andre Borgare ifrån städerne Borås och Ulricsehamn, som idka gårdfarihandel, så framt denna handel kommer att fortfara, i Sex Classer: Första Classen R:dr 30: — Andra d:o 25: — Tredje d:o 20: — Bill. till R.
5 Sami. 1 A/d. 7 Häftet. 4 26 Bil. lill Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.o 11.
Fjerde d:o 15: — Femte d:o 16: — Sjette d:o 5: — Hvarförutan de, sorn ega att sjelfve elier genom ombud idka berörde handel, för hvarje person skola erlägga:
Vid resor till utrikes ort (med undanlag af Norrige) . .
R:dr 30:
— Denna afgift skall uppbäras af Lands-Secreteraren, då pass meddelas, och i behörig ordning redovisas, enligt den controll, som af vederbörande embetsverk kommer att bestämmas.
Gästgifverier på Landet utgöra bevillning efter värdet, lika med öfrige hemman och lägenheter, men taxeras för näring och rörelse efter belägen ten, utom brånvins-minuterings-afgift, i Åtta Ciasser:
Första Classen R:dr 30: — Andra d:o 20: — Tredje d:o 15: — Fjerde d:o .... 10: — Femte d:o . . . ., 5: — Sjette d:o 3: — Sjunde d:a ...... 2: — Åttonde d:o 1: 16
På de ställen, der gästgifveriet emellan flere är ford eld t, delas äfven ofvanstående afgifter emellan dem alla, efter den andel, de i gästgifveriet ega.
De gästgifvaregårdar, som icke hafva någon förtjenst af sin gästgifveri-rörelse, utan endast kunna anses såsom sk ju tsomby 111 i ngs-3 tällén , ega Taxeringsmännen, om de så finna skäligt, att befria från all afgift för näring och rörelse.
Hofmästare 1 me(j j städerne §. 15.
Hushållerskor
J Huspredikanter, se dem i städerne, §. 15.
Hästhandlare_, se afgift och controll för dem i städerne, §. 15.
Inspector er, Frälse- och Gårds- samt Cassör er j Bokhållare, Fogdar, Factor er och Skrifvare i privat tjenst på landet taxeras efter betydenheten af den egendom, de förestå, samt den befattning och lön, de hafva, i Åtta Ciasser: Första Classen R:dr 40: — Andra d:o 30: — Tredje d:o . . . . 20: — Bil. till Rev i lin in g .5 - lil skotte Is Betänkande , IV.o 12, d:o 15: _ Femte d:o H; Sjette d:o 6: . Sjunde d:o 3: — Åttonde d:o 2: —- Dea, som vid annans egendom eller landtbruk har närmaste tillsyn eller styrelsen sig anförtrodd, taxeras efter personens kända verkliga tjenstgöring, utan hinder af annorledes skedd uppgift, såsom Rättare, då egendomen består al 2 till 4 mantal, och derutöfver såsom Fogde eller Inspector.
All annan Betjening af man- eller qvinkön hos enskilde anses efter beskaffenheten af deras göromål, ulan hinder af den benämning, som de i uppgiften erhållit.
Skulle likväl någon af Statens embets och tjenstemän tillika hafva inkomst för befattning med enskild mans egendom, bör denna inkomst, vid bevillnings beräknande, icke sammanslås med den ordinarie eller extra ordinarie lön, han af Staten erhåller, utan skall han då för sin privata tjenst efter ofvannämnde grund serskildt taxeras.
De jordegare, som sjelfve bruka jorden och således icke hafva hos sig anställde Rättare, skola ifrån den för Rättare stadgade bevillning vara befriade.
Kammarjungfrur och Kammartjenare, lika med dem i städerne, §. 15.
Kamererare och Secreterarej Frälse-, i Fyra Classen Första Classen ............... R:dr 40: —.
Andra d:o .................. 30: — Tredje d:o 20: — Fjerde d:o . . . , 15: — Kockar, lika med dem i städerne, §. 15.
Krögare och Krögerskor, m. fl. se Krögare m. fl. i städerne, §. 15.
Lotsar och Lotsdrängar, på landet, i Fem Classen Första Classen R:dr 4: — Andra d.o . . .. , . . . , . .. . . . .. . 2: —•
Tredje d:o . 1: — Fjerde d:o . . —32 Femte d:o —'24 Lumpsamlare, i Tre Classen Första Classen R.dr 3; — Andra d:o 2: — Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande, N-o /2.
Tredje d:o 1: — Läkare, se Doctorer i städerne, §. 15.
Rättare och Ladufogdar, vid laud tegendomar 1: 24 se anmärkningen för Inspectorer, FrälseSaltpeter-sjudare, Kronans, frie från afgift efter denna Artikel.
Private, lika med Mästare vid Fabrikerne och andra Inrättningar, §. 15.
Skepps-redare och Fartygs-egare, a hvad ort och ställe sorn helst, taxeras lika med dem i städerne, samt för alla däckade eller odäckade fartyg af minst fem svåra lästers drägt och deröfver å 4 sk. per läst.
Skut- och Båtskeppare, lika med dem i städerne, §. 15.
Skärkarlar, Strandsittare eller Fiskare, utan jordbruk, i Fem Classer: Första Glassen * R:dr 5: — Andra d:o d. ~“ Tredje d:o 1: — Fjerde d:o — 24 Femte d:o — 8 Smidesförsäljare, bosatte ocb stadigt vistande på vissa, till smidesförsäljning af Konungens Befallningshafvande utsatte ställen, i Två Classer: Första Classen R:dr 10: — Andra d:o 5: —- Andre, af Bruksegare till handelsresor med jernsmiden antagne och vederbörligen förpassade personer, i Två Classer: Första Classen R:dr 20:
— Andra d:o 10: •— Desse sistnämnde skola derjemte, till säkerhet för afgiftens erläggande, iagttaga, hvad rörande hästhandlare är föreskrifvet.
Spanmålshandlande, som icke äro jordegare, arrendatorer eller brukare af hemman på landet, taxeras efter deras rörelse lika med städernes Handlande, §. 10.
Spelmän- Härads- och Sockne- R:dr 2: — Trädgårdsmästare på landet, lika med dem i städerne, §. 15. §. 28.
Alla på landet vistande personer, som idka handel, sjöfart eller annan borgerlig näring, erlägga enahanda afgift, sorn personer i städerne, med hvilka de kunna jemföras; dock ej under minimi-afgiften uti 5:te Classens städer.
Taxeringsmännen ega likväl rättighet att utsätta en ringare minimiafgift för dem, som, utan att vara alldeles utfattige och på sådan grund för Bil. till Bevillnings-Utskotlets Betänkande, N.o 12. 29 afgift frie, det oagtadt ej magla den fastställda minsta afgiften erlägga; hvilken åtgärd i protocollet antecknas och, genom utdrag af taxerings-längden, Pröfnings-Comiteen underställes.
Alla öfrige personer å landet af hegge könen, hvilka till något visst stånd icke höra och här ej äro nämnde, taxeras för rörelse, näring och yrke, i likhet med personer af enahanda vilkor och inkomst, så vida det ej styrkes, att de å annan ort taxering undergått. §. 29.
De, vid Bruk, Bergverk och alla öfriga Inrättningar antagne personer påföras följande bevillning:
Byggmästare-, Skepps-, lika med dem i städerne.
Bälgmakare och Qårmakare, i Två Classer: Första Classen R:dr 10: — Andra dito 5: ■— Disponenter, Grafve-, som af Grufve-egare äro antagne och för deras räkning drifva grufve-arbetet, i Fem Classer: Första Classen, med 50 arbetare och deröfver * .
. R:dr 20:
— Andra dito med 30 dito och deröfver 12: — Tredje dito med 20 dito och deröfver 8:
— Fjerde dito med 10 dito och deröfver 4:
— Femte dito med under 10 arbetare 2: — Fogdar, Grufve-, i Tre Classer:
Vid större Grufvor.
Första Classen R:dr 20: — Andra dito 15: —.
Tredje dito 10:
— Vid mindre Grufvor.
Första Classen R:dr 6: — A ndi a di to ............. ..... 4.
~ Tredje dito 2: —> Uppsyningsmän vid grufvor, i Tre Classer:
Första Classen . . . R:dr 3: — Andra dito 2: —.
Tredje dito 1: — Fältskär er, Bruks-, i Två Classer: 5o Bil. till Bevillnings- Utskottets Betänkande, N.o 12.
Första Classen R:dr 6: — Andra dito 3: — Glasblåsare, i Fem Glassér: Första Classen R:dr 8: — Andra d:o 6: -— Tredje d:o 4: — Fjerde d:o 3: — Femte d:o 2: — Inspectorer, Factor er, Cassörer, Bokhållare och Skrifvare, lika med dem i 27 §.
Masmästare, Byggmästare, Hammarsmeder, med flere andra arbels-föreståndare, vid Bruk och Bergverk, i Tre Glassér: Första Classen . . . R:dr 5: — Andra dito 3: — Tredje dito . . » ........ 2: — Mjölnare, se Qvarnar.
Mäster Svenner ... 1: 16 Mästare vid Fabrikerne och öfriga Inrättningar, i Fem Glassér:
R:dr 8: — Andra d:o 6: — Tredje d:o . . . • . 4: — Fjerde d:o 3: —•
Femte d:o 2: — Gesäller vid dessa verk, se Gesäller i Städerne.
Predikanter, Bruks-, i Två Glassér: Första Classen .....,♦ R:dr 5: — Andra dito 2: — Bevillning af Qvarnar och flera Inrättningar. §. 30.
Efter den i allmänhet fastställda grund, (förslagsvis) Två R:dr af tusende, och i lika förhållande af ett mindre värde, utgöres bevillning af alla skattlagda Mjöl-qvarnar i städerne och på landet, af Sågar, äfvensom af alla Valk-, Stamp-, och andra qvarnar, som icke äro mjölqvarnar, ehvad de begagnas för tull eller till afsalu.
Tullmjöl-qvarnar i städerna samt Legooch Salu-sågar, Valk- och Stamp-verk i städerna och på landet, som antin - Bil. till Bevillning.?-Utskottets Betänkandej N:0 11 oi gen hädanefter inrättas, utan att grundränta för dem bestämmes, eller, ehuru redan anlagde, ännu icke blifvit skattlagde, skola till bevillning anses till fem för hundrade af den behållna inkomst, de under nästföregående året åtnjutit.
Från denna afgift frikallas likväl de mjölqvarnar, som innehafvas af tjenstemän eller andra, i hvilkas inkomst af lönen eller handteringen q värnens afkastning blifvit upptagen och till bevillning räknad; de mjölqvarnar och sågar i städerna och på landet, som nyttjas endast till husbehof och ej för tulltägt, vedergällning af främmande och grannar, eller till afsalu; de för egna Manufacturiers och Fabrikers behof anlagda stampar och valk-verk, samt slutligen de qvarnar och verk, som, under gårdens skattläggning begripne, i dess värde blifvit upptagne och till bevillnings-afgift beräknade. §• 31.
Personer, som med Qvarnar och Sågar ega handtering eller sysselsättning, erlägga:
Vid skattlagda Mjölqvarnar af tre till fyra par stenar och derutöfver, betalas för Mjölnare lika afgift med Frälse-inspectorer i den Class, Taxeringsmännen bestämma, och vid sådana
Qvarnar af ett eller två par stenar lika med Rättare, såvida ifrågavarande
Enahanda förhållande ege rum vid Sågar, som efter denna författning till serskild bevillning uppskattas, samt gå minst fyra månader om året; och bör vid Sågar, der flera ramar nyttjas, en Såg med en eller två ramar jemföras med en qvarn af 1 eller 2 par skattlagda stenar, samt Sågar med 3 å 4 ramar eller deröfver jemföras med qvarnar af 3 eller 4 pär stenar och deröfver.
Börande sålunda Qvarnarnas och Sågarnas beskaffenhet i taxeringsuppgiften intagas.
Om Qvarn och Såg af berörde beskaffenhet äro så belägna, att de skötas af en och samma person, bör denne taxeras till afgift, beräknad efter stenarnas ocb ramarnas samman lagda antal.
Uragtlåter egare af förenämnde skattlagda Sågar och Qvarnar att uppgifva någon såsom Mjölnare och Sågare, päföres likväl afgift efter 2:dra Art., såsom vore en Mjölnare eller Sågare uppgifven, med iagttagande af det vilkor, som här föreskrifves.
Egare af Mjölqvarnar med ett par stenar, och Sågqvarn med ett blad, som sjelfve sköta qvarnen och således icke hafva hos sig anställde Mjölnare 02 Bil. till Bevillnings-XJtskotlels Betänkande j N. o 12. eller Sågare skola ifrån denna, för Mjölnare och Sågare stadgade bevillning vara befriade.
Bevillning af Fiskerier. §. 32.
Sådane Fiskerier, som utgöra serskilde, i Jordeboken upptagna lägenheter, utan att vara i hemmanens skattläggning inbegripna, eller hafva i deras uppskattnings värde ingått, taxeras lika med annan egendom, efter deras värde, hvilket bestämmes sålunda, att behållna afkastningen uträknas till capital med fem procent.
Krono-fiskeriers, samt flera dylika lägenheters innehafvare, hvilka endast erlägga räntan efter Jordebok, betala bevillning efter enahanda grund.
Bevillning af Capitaler , Actie-Bolag> Associationer j Societeter , Cassörj, Verk, H/potheks- och andra Allmänna Inrättningar. §. 33.
Då af fastigheter, efter deras värde, samt af handel, näring och rörelse, efter inkomsten, bevillning utgår, utan allt afdrag för gäld, så komma icke de intecknade och i rörelsen instuckne capitalen, såsom, enligt ofvanberörde grund, redan till bevillning beskattade, att'i sådant afseende serskildt upptagas.
Som likväl låntagaren endast förskottsvis erlägger den bevillning, hvilken för utlånta medel belöper, vare det hans ovilkorliga rätt, alt detta förskott af långifvaren återfå, med fem procent af räntan för alla utlånta capital, utan afseende derpå, om de äro intecknade eller icke, så framt nemligen räntan är till mer än fem procent bestämd.
Låntagaren åtnjute detta afdrag vid hvarje räntebetalning och gifve han derå qvitto.
Gitter ej långifvaren med sådant qvitto eller annat laga bevis styrka, alt bevillnings-afdrag vid hvarje ränteliqvid låntagaren verkligen tillgodokomnrit, ege då den senare], vid slutliga iiqviden för lånet, föra honom det lill last, för alla de år, inom den för fordringars utsökande i lag stadgade tid, det icke förut fått åtnjutas; Bil. till Bevillnings-Vtskoltets Betänkande, iV.-o 12. rsf 00 åtnjutas; vare ock låntagaren i detta fall berättigad till laga ränta för beloppet af hvarje års afdrag, från den tid, då det rätteligen bordt honom tillgodoräknas.
Domare och Executorer åligger att, då rättegång eller lagsökning uppstår, ställa sig stadgandet härom till noga efterrättelse; och må Dom eller Utslag icke utfärdas förr, än säker upplysning om verkställigheten af föregående stadgande blifvit inhemtad.
Utsökes åter fordran i concurs, åligge det Borgenär att behörigen styrka, det Bevillnings-afdragen af gäldenären fulleligen fått åtnjutas.
Vägrar långifvare delta afdrag eller blifver beträdd med sådane underslef eller tillställningar, som åsyfta gäldenärens betungande i detta afseende, varde han då, enligt IX Cap. 6 §.
Handels-Balken, ansedd lika med den, som tager högre ränta, än lag bjuder; i följd hvaraf hela interesset och tiondedelen af liufvudslolen de fattige tillfalla. §. 34.
Ofvanberörde stadgande gäller ock för alla Cassör, hvilka njuta mer än feni för hundrade af deras utlånte medel, så att enahanda afdrag å räntan, i anseende lill dem, ofelbart skall ega rum; dock undantagas härifrån Sparbanker, äfvensom Disconterne och Fattig-cassor. §. 35.
Bevillning utgöres vidare af alla Actie-Bolag, Privat-Banker, Associationer, Societcter, Verk, Hypotheks- och andra allmänna Inrättningar med feni procent af utdelningen.
Af Jern-Contorct, tre tusende Riksdaler.
Skolande all sådan bevillning påföras och uppbäras i den ort, der afkastningen och vinsten utdelas, samt derefter i vanlig ordning redovisas; men hvad beträffar Stockholm, insättes denna bevillning directe i Riksgälds-Contoret, hvarest beräkningens vigtighet granskas.
Bevillning af Testamenten, Gäfvor, Fidei Commisser, Arf, Fynd och Vinstmedel. §. 3G.
För Testamente, Gåfva och Fidei-Commiss af lös och fast egendom, call di. till R.
5 Sami. 1 AJd -J;de Haft. 5 54 Bil. till Bevillnings-Utskottels Betänkande, IV-0 12, pital och fordringar skall, då det gifna uppgår i värde till tre hundrade
R:dr och deröfver, bevillning erläggas med sex för hundradet; från hvilken afgift likväl befrias maka och skyldeman i rätt upp- och nedstigande led, syskon och deras barn, samt Allmänna Undervisnings- och Scholse-Inrältningar, Kyrkor, Stipendii-fonder, Pensions-Iurättningar, Arbetshus, Hospital och Fa ttigförsörjnings-anstalter och i allmänhet fromma Stiftelser.
Arfvingar i fjermare led, än ofvan sagdt är, betala lika bevillning af det Testaments- eller Gåfvovärde, som Öfverstiger deras egen arfsdel, så vida det öfverstigande beloppet uppgår till tre hundrade Riksdaler.
För Testamente eller Gåfva af årlig ränta eller afkomst, utan eganderätt till sjelfva egendomen, vare bevillning två procent af capital-summan, utan afseende på till hvilken capitalet anslaget är, med undantag, som 1 mom. af denna §. omförmäler, samt för arfvingars laga ärfslotter, äfvensom för en hvar, då afkomsten icke svarar emot fern procenls ränta af tre hundrade Riksdalers capital.
Af Fidei-commisser och Arfsmedel i lös eller fast egendom, capital och fordringar, som tillfalla andra arfvingar, än i rätt upp- och nedstigande led, samt syskon och deras barn, tre procent, så vida arfsbeloppet uppgår till tre hundrade Riksdaler; efterlefvande makas rätt i boet likväl från afgift undantagen.
Af Fidei-commiss, som hädanefter stiftas till arfvinge, skyld eller oskyld person, tio procent, och må Domstolarne, efter Stiftarens död, Fidei-commissbrefvet till bevakande i protocollet icke intaga förr, än styrkt blifvit, alt afgiften är gulden eller säkerhet för densamma hos Uppbördsmannen ställd.
Hvad i öfrigt, i anseende till controllen öfver ofvannämnde bevillning af Testamente, Gåfvor och Arf skall iagttagas, derom länder till efterrättelse Kongl. Majäs Nådiga Kungörelse den 11 December 1811, eller hvad i detta ämne ytterligare stadgas.
Bevillningen af fast egendom utgår efter det derå sist sälte taxeringsvärde samt för lösören, efter bouppteekmngs-värdet..
Fynd erlägges bevillning med fem för hundradet af värdet.
Af Vinster på Nummer-Lotteriet och dylika andra Inrättningar fern procent, då vinsten utgör från och med tio tili och med femtio R:dr; men, då den stiger derutöfver, erlägges femton pi’ocent„ efter afdrag från vinsten, af diet insatta beloppet.
Bil. till Bevillui/igs-Ulskottets Betänkande, IV.-o 12.
Art. III. 35 &
Afgift för Caracters-Fullmagter. §. 37. För Fullmagter, öppna Bref eller Resolutioner, hvilka efter den tid, hvarifrån denna Förordning blifver gällande, meddelas på caracter eller namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, eller å sådan beställning, med hvars innehafvande ej åtföljer lön på Stat eller arfvode, skall i bevillning årligen erlägges tio procent af beloppet utaf allt det stämplade papper, hvarmed dylika Fullmagter, öppna Bref eller Resolutioner, efter den i Kongl. Majlis Nådiga Kungörelse, angående stämplade pappers-afgiften stadgade grund, blifva belagde.
Dock må denna afgift icke understiga 3 Rjdr Banco.
För Fullmagter, öppna Bref eller Resolutioner, af hvilka, enligt Bevillnings-Stadgan den 14 Maj 1835, i årlig bevillning erlägges sex procent af beloppet af det stämplade papper, hvarmed desamma äro belagde, skall enahanda afgift fortfarande utgöras.
Den, som erhållit högre caracter, än sorn åtföljer innehafvande tjenste» grad och, efter behörigt förordnande, minst ett år förrättar den tjenst, som motsvarar den högre caracteren, samt sådant vederbörligen styrker, erlägger icke under samma tid någon caracters-be villning.
Undfår någon afsked utan högre caracter, än som åtföljt förut innehafd tjenst, påföres honom icke caracters-bevillning. §. 38.
Vid den Mantals- och Skattskrifning eller Berednings- och TaxeriilgsComite', som först inträffar, efter det Caracters-fullmagt erhållits eller, i händelse en sådan Caracteriserad person, för hvilken caracters-bevilining kan komma i fråga, skulle till annor ort afflytta, än den, hvarpå han förut varit skattskrifves bör den caracteriserade personen, vid ansvar såsom för felande uppgift i öfrigt finnes stadgadt, förete Caracters-fullmagten, antingen i origi” iial eller vederbörligen styrkt afskrift, som tillika utvisar beloppet af allt det stämplade papper, hvarmed Fullmagten är belagd. 56 Bil. till Bevillnings-Ulskollels Betänkandej IV.-o 12.
IV. Föreskrifter, angående hvad vid Mantals- och Skattskrifningar, Taxeringssamt Pröfnings-Coiniteer hör iagttagas, om ändrings sökande i Debiterings- och Taxerings-mål, samt om besvär öfver ådömde böter.
Om Mantals- och Skattskrifning. §. 39.
I bela Riket skola Mantals- och Skattskrifningar börjas i medlet af November månad, då alla, som, inom den 31 December samma år, Fylla år, i mantal skaltskrifvas och de, som vid lika tid fyllt 18 år, antecknas till personlig skjddsafgifts erläggande.