Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Eland de betydligare väganläggningar, hvilka i Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader ofvanomförmälda generalförslag blifvit uppförda till erhållande af särskilda statsanslag, enär den för deras utförande erforderliga kostnad skulle komma att medtaga allt för stor del af vägbyggnadslönden, ifall understödet derifrån anvisades, förekommer dels en föreslagen väganläggning från Öhrträsk till
Fr edrika kyrka och vidare derifrån till Åsele inom.
Westerbottens län, dels väganläggning mellan Åsele och Wilhelmina kyrkor inom samma län samt dels väganläggning mellan Fredrika socken i Westerbottens län och Björna kyrkoby i Wester'-Norrlands län.
Genom den förstnämnda af dessa väganläggningar, hvilken redan uti Styrelsens för sistförflutna riksdag afgifna generalförslag fanns uppförd till erhållande af statsbidrag, skulle från Åsele lappmark erhållas direkt förbindelse med kusten.
Kostnaden för den 137,720 fot långa sträckan mellan Öhrträsk, dit väg redan är anlagd, och Fredrika kyrka är beräknad till 54,810 Ridr, och för vägens fortsättning på 201,834 fots längd mellan Fredrika och Åsele till 80,120 Ridr.
Hela företaget, som följaktligen utgör en vägiängd af nära 9j mil, skulle således komma att kosta 134,930 Ridr; och har Styrelsen härtill antecknat ett statsbidrag af 100,000 Ridr.
Beträffande åter väganläggningen mellan Åsele och Wilhelmina kyrkor, hvilken utgör en fortsättning af den förra, är densamma beräknad att för en längd af 6 mil 25,600 fot kosta 66,950 Ridr.
Enär de småningom allt mera befolkade och uppodlade lappmarksförsamliugarne genom dessa väganläggningar skulle erhålla en fullständig farväg til! kusten, har Styrelsen ansett äfven den sednare, längst in i lappmarken sig sträckande delen af väglinien förtjena uppmärksamhet, hvarvid dock Styrelsen anmärkt, att med verkställigheten deraf borde anstå, intilldess alt vägen mellan Öhrträsk och Åsele först blifvit utförd, hvaremellertid Styrelsen för Åsele-Wilhelmina-vägen beräknat ett statsbidrag af 50,000 Ridr.
Vidkommande slutligen väganläggningen mellan Fredrika socken och Björna kyrkoby, så är kostnaden för denna väganläggning, hvarmed alses att åvägabringa förbindelse mellan förstnämnda socken och Örnsköldsviks köping, beräknad till 148,850 Ridr för en väglängd af 6 mil 7,036 fot ; och har Styrelsen, som redan uti det före sistförflutna riksdag afgifna generalförslaget härför antecknade ett statsbidrag af 100,000 Ridr, uti sitt sednaste förslag äfven uppfört en lika summa. 36 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skri/veise, N:o ilo.
För väganläggningen från Öhrsträsk till Fredrika och vidare till Åsele, äfvensom för väganläggningen mellan Fredrika och Björna, gjordes redan vid sistförflutna riksdag inom Riks-stånden framställningar om erhållande af nödigt statsbidrag; och vid innevarande riksdag hafva äfven hos Rikets Ständer förslag i enahanda afseende blifvit väckte, hvarvid, med erinran derom att saknaden af kommunikationsanstalter inom Westerbottens läns lappmarker utgjorde ett väsendtligt hinder för ortens uppkomst och förkofran, samt att genom väganläggningen mellan Öhrträsk och Åsele innevånarne erhölle nu saknadt tillfälle att till nedre landet frainforssla och der afsätta sina produkter och i utbyte deremot anskaffa och hemföra sina lefnadsförnödenheter, hemstäldt blifvit att, sedan de vägbyggnadsskyldige åtagit sig att, emot åtnjutande af ett statsanlag af 100,000 R:dr, utföra väganläggningen mellan Öhrträsk och Åsele kyrkor, Rikets Ständer måtte, till bestridande af utgifterne dels för berörda väganläggning, dels för fortsättningen från Åsele till Wilhelmina kyrka, anvisa ett belopp af tillhopa 166,950 R:dr, under vilkor att, sedan vägarne blifvit fullbordade, desamma skola af vederbörande kommuner för framtiden underhållas.
Härförutan har jemväl uti en särskild framställning blifvit yrkadt, att Rikets Ständer för väganläggningen mellan Fredrika och Björna kyrkor måtte anvisa det af Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen derför tillstyrkta anslagsbelopp 100,000 R:dr R:mt, under vilkor alt ortens väghållningsskyldige innevånare utan vidare statsbidrag anlägga och framdeles underhålla sagde väg.
Då, enligt hvad E. K.
Maj:ls Befallningshafvande i Westerbottens län uti sina rörande ilrågavarande vägarbeten gjorda underdåniga framställningar upplyst, väganläggningen mellan Öhrträsk, Fredrika och Åsele företrädesvis är af vigt, enär berörda socknar, hvarest folkmängden de sednare åren betydligt ökats, för närvarande under sommartiden skola sakna all kommunikation med nedre landet, så ehuru behofvet af vägens fortsättande, såväl från Fredrika till Björna, som från Åsele till Wilhelmina kyrka, icke blifvit lörbisedt, men likväl med sistnämnda båda väganläggningars utförande lämpligen torde kunna anstå, intilldess vägen mellan Öhrträsk och Åsele först blifvit fullbordad:
Hafva Rikets
Ständer nu för anläggningo af den föreslagna vägen från Öhrträsk till Fredrika kyrka och vidare derifrån lill Åsele inom Westerbottens län, anvisat ett anslag utan ålerbetalningsskyldighet af 100,000 R:dr att under instundande statsregleringsperiod utgå med halfva beloppet eller 50,000 R:dr, under förbindelse för vederbörande att icke blott behörigen utföra och fullborda ifrågavarande väganläggning, utan ock ansvara för densammas framtida underhåll. 5:o. Hos Rikets Ständer är vordet föreslaget alt, för anläggande af en väg från Letsbo by i Ljusdals socken till Ramsjö kyrka i vestra Helsingland, måtte anslås två tredjedelar af den derför till 80,850 R;dr beräknade kostnadssumma med 53,900 R:dr, på de vilkor, som för arbetets framgång kunna vara nödige.
Enligt Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader generalförslag skulle berörda väganläggning, med en längd af 121,410 fot, afse att åvägabringa en förbindelse mellan Ramsjö socken, som ännu är i saknad af utfartsväg, och kuststäderna; och hade menigheterna förbundit sig att sjelfva till arbetet bidraga med dagsverken och att, om vägen blelve anlagd, för framtiden underhålla densamma.
Derjemte är, bland annat, upplyst, att Ramsjö socken, som förut tillhört Ljusdals pastorat, dels i följd af sin vidsträckthet och stora folkmängd, men synnerligast genom sin aflägsenhet af omkring lem mil från moderkyrkan, blifvit afsöndrad och nu utgör ett eget pastorat med en folkmängd af mer än 800 personer, ännu till större delen bestående af krono-nybyggare, hvilka i anseende till de betydliga kostnader, som den nybildade församlingen måst använda på reparation och nybyggnad af pastorsboställe och skolhus, ännu icke kun - Expeditions-Utskotiets Förslag lill anderd.
Skrifvelse, N:u 175. 37 nät förkofra sig, synnerligast som bristen på kommunikationer förhindrade samhällets utveckling.
För tillryggalaggandet af det fem mil långa afståndet mellan Ramsjö och Ljusdals kyrka funnes nemligen från Ljusdal endast 2f mils smal och dålig byväg till sjön Hännan, hvarifrån all väg saknades.
Socknemännen måste i följd häraf färdas återstående delen på nämnda sjö och voro, i följd deraf, vissa tider af året alldeles afstängde från all beröring med andra orter.
På grund häraf, och dä de stora jordlägenheter, som inom socknen funnes att odla, icke kunde, i saknad af väg, komma till något gagn, ansågs det ligga i Statens eget intresse att för ifrågavarande väganläggning lemna särskildt anslag, helst densamma, i anseende lill kostuadssuminans storlek, icke kunde påräkna att erhålla bidrag från den allmänna vägbyggnadsfonden.
På ofvan anförda skäl, hvilka finnas bestyrkta af Rikets Ständer tillhandakomne offentliga handlingar, hafva Rikets Ständer ansett sig höra på det sätt bifalla den gjorda framställningen, att för anläggning af väg mellan Letsbo by i Ljusdals socken och Ramsjö kyrka anvisas en summa al 50,000
R:dr, att under nästinstundande slatsregleringsperiod utgå med 25,000 R:dr, under de vilkor, som varda löreskrifna för lillgodonjulande af de under denna riksdag för andra dylika förelag anslagna medel. 6:o. Sedan, uti en af E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands län insänd och förordad underdånig ansökan, Direktionen för det bolag, sorn, under benämning af Oslmarks-Fryksände kanalbolag, hildal sig för anläggning af båtled jemte slussar mellan sjöarne Wäggen, Flaten och Rilen i Fryksdals härad af nämnda län, eller från Östmarks kyrka till Thorsby bruk, i närheten af sjön Fryken, enligt en af Majoren D. W. Lilliehöök upprättad plan, i underdånighet anhållit, att E. K. Maj:t täcktes till Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig Proposition om beviljande till detta företag af ett statsbidrag, motsvarande två tredjedelar af den lill 55,393 R:dr beräknade kostnadssumma, men E. K. Maj:t, efter det Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader, uti häröfver afgifvet utlåtande, framställt anmärkning deremot, att den ena af de i planen upptagne 2:ne slussar blifvit föreslagen alt byggas af trä, anbefallt Styrelsen förständiga vederbörande, att de, sedan berörde plan blifvit, med iakttagande af hvad Styrelsen anmärkt, omarbetad, egde att med förnyad underdånig ansökan i ämnet till E. K.
Majt inkomma; så hade Styrelsen uti memorial den 2 December sistlidet år lill E. K. Maj:t öfverlemnal en genom Landshöfdinge-embetel i Wermlands län insänd ytterligare skrift, deruti ofvannämnda Direktion, med bifogande af nytt kostnadsförslag, i underdånighet begärt att, då samma förslag uppginge till 86,779 R:dr, men aktieteckningen för båtleden ej kunnat inom orten, hvars befolkning till större delen utgjordes af fattiga personer, uppbringas till högre belopp än 18,760 R:dr, nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas om beviljande af ett statsbidrag, motsvarande skillnaden mellan nyssnämnda begge belopp eller 68,019 R:dr.
I anledning af denna utaf Landshöfdingeembete! förordade ansökning hade Styrelsen, på anförda skäl, funnit sig endast böra i underdånighet tillstyrka, att ett statsbidrag af 58,000
R:dr, ungefärligen motsvarande två tredjedelar af den i sistnämnda förslag beräknade kostnad, måtte hos Rikets Ständer äskas; och hade Styrelsen, i sammanhang härmed, hos E. K. Maj:! i underdånighet anmält en från utsedde ombud för Fryksdals härads öfre tingslags vägbyggnads-skyldige innevånare, likaledes genom Landshöfdinge-embetet i länet insänd och med dess förord beledsagad underdånig ansökning, att E. K. Maj:t behagade lill Rikets Ständer göra framställning derom, att för anläggning af ny väg mellan Östmarks kyrka och Ruikelandstorp, nära Norska gränsen, måtte anvisas ett anslag, motsvarande två tredjedelar af den summa, 53,397 R:dr, hvartill delta, i samband med ofvanberörde kommunikationsled slående företag, enligt en år 1858 af Kaptenen F.
Palm upprättad plan, beräknats komma att uppgå; hvarjemte Styrelsen för 38 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 175. egen del, jemte tillkännagifvande att vid granskningen af denna plan någon anledning till anmärkning icke förekommit, i underdånighet tillstyrkt alt, i händelse statsunderstöd skulle för ofvanomförmälde kanal- eller båtled hos Rikets Ständer äskas, ett sådant understöd äfven måtte för ifrågavarande väganläggning begäras till eli jemnadt belopp af 35,600 R:dr.
Hos Rikets Ständer har jemväl uti särskilda framställningar blifvit föreslaget dels att för ofvanomförmälde båtled måtte beviljas ett anslag ulan äterbetalningsskyldighet af 68,019 R:dr, med vilkor att de, som tecknat sig till deltagande i kostnaden för delta arbete, åtaga sig och ställa säkerhet för detsammas utförande inom viss tid, dels ock att lill vägbyggnaden mätte anvisas två tredjedelar af den till 53,397
R:dr, härför beräknade kostnad med 35,598 Rd:r, under vilkor att tingslagets vägbvggnadsskyldige åtaga sig inom viss tid verkställa ifrågavarande vägbyggnad; hvarefter E. K. Maj:l, med anledning af ofvanberörda så väl hos E. K.
Maj:t som inom Riks-stånden väckta förslag, låtit till Rikets Ständer öfverlemna de rörande dessa frågor till E. K. Maj:t inkomne handlingar.
Betäffande först Irågan om statsanslag för utförande af båtleds-och slussanläggningen, så har det icke undgått Rikets Ständers uppmärksamhet att, om båtleden blefve förenad med sjön Fryken, frän hvilken densamma är skiljd pä endast en fjerdedels mils afstånd, så skulle derigenom tillvägabringas en oafbruten vattenkommunikation af ganska betydlig utsträckning.
Ehuru önskligt hade varit, att en sådan förening hade kunnat tillvägabringas samtidigt med det nu ifrågavarande företaget, hafva likväl Rikets Ständer, vid det förhållande att båtleden i och för sig i allt fall skulle utgöra en stor förbättring i ortens kommunikations-anstalter, samt då dess utsträckning till sjön Fryken, om sådant skulle finnas af behofvet påkalladt, framdeles kan ega rum, ansett den nu föreslagna båtleds- och slussanläggningen vara af den vigt, att densammas tilivägabringande bör med statsmedel understödjas.
Då likväl, pä sätt ofvan är nämndt, aktieteckningen hittills icke kunnat uppbringas till högre belopp än 18,760 R:dr, skulle derutöfver erfordras ett statsbidrag af 68,019 R:dr: men enär Rikets Ständer under ärendets behandling fått giltiga anledningar till det antagande att, om företaget understödjes med ett anslag utan återbetalningslkyldighet lill ungefärligen två tredjedelar af den beräknade kostnadssumman, detsamma, i enlighet med den uppgjorda planen, skall komma (ill utförande, Hafva Rikets Ständer funnit sig böra på det sätt understödja de gjorda franiställningarne, att, för anläggning af båtled jemte slussar mellan sjöarne K/äggen, Flaten och Eilen, i Fryksdats härad af Wermlands län, eller från Östmarks kyrka till Thorsby bruk i närheten af sjön Fryken, beviljas ett mot två tredjedelar af den derför beräknade kostnad ungefärligen svarande anslag utan återbetalningsskyldighet af Femtioåtta tusen R:dr, alt utbetalas till det bolag, som genom kontrakt, hvilket sednast inom 1864 års utgång bör vara vederbörligen afslutadt, förbinder sig att fullborda och för all framtid underhålla ifrågavarande båtleds- och slussverks-anläggning.
Vidkommande derefter den föreslagna väg anläggningen mellan Östmarks kyrka och Kaikelandstorp vid Norska gränsen, hvilken väg enligt ofvanomförmälda kostnadsförslag skulle för en sträcka af 57,364 löt medföra en anläggningskostnad al 53,397 R:dr; så — och under förutsättning att denna väg, enligt hvad upplyst blifvit, skulle komma att inom Norrige fortsättas till Glommens dal — hafva Rikets Ständer ansett anläggningen deraf medföra så stora fördelar, alt densamma likaledes bör med statsmedel understödjas; och hafva alltså Rikets Ständer, för anläggning af väg mellan Östmarks kyrka och Norska gränsen i närheten af Kaikelandstorp, anvisat två tredjedelar af den härför beräknade kostnad, att utgå med, i jemnadt tal, Trettiofem tusen R:dr, under vilkor Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:<> 115.
39 all vederbörande vägbyggnadsskyldige åtaga sig att, mot åtnjutande af detta statsbidrag, ansvara tor arbetets utförande och vägens framtida underhåll, B; Brobyggnader. 7:o. Sedan E. K. Majit, uti Dess nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, för uppförande af en jrrnbro öfver Sagan vid Nyqvarn i Upsala län samt deraf föranledd vägomläggning, äskat ett anslag af 52,100
R:dr, under tillkännagilvande, att E. K.
Majit framdeles ville till Rikets Ständer i frågan afläta särskild nådig framställning; har lill Rikets Ständer blifvit öfverlemnad nådig Proposition al den 25 November sisi lidet år, rörande detta ämne.
Ständer hafva tagit del af den fullständiga utredning, som berörde Nådiga Proposition i afseende å denna fråga innehåller, och deraf inhemta!, bland annat, att Öfverintendenls-embetet i slutet af år 1859 fästat E. K.
Majits nådiga uppmärksamhet derå att, oaktadt Nyqvarns bro år 1857 blifvit reparerad med en kostnad af 1,952 R.dr, mera genomgripande åtgärder lör eli fullständigt iståndsättande af bron vore af behofvet högeligen påkallade, men att reda och säkerhet i fråga om brons framtida vidmaglbållande icke kunde vinnas, lörr än det nuvarande invecklade förhållandet upphörde och bron gjordes .oberoende af den derinvid befintliga Nyqvarns qvarn, hvilket äler icke läte sig göra, med mindre bron flyttades lill annat ställe och nybyggdes på ett med vattenbyggnadskonstens närvarande utveckling öfverensstämmande sätt; och att derefter E. K.
Majit under den 13 Januari 1860 uppdragit åt Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader alt genom sakkunnig person låta verkställa besigtning och undersökning af Nyqvarns bro samt derefter inkomma med underdånigt förslag vare sig lill brons iståndsättande eller ombyggnad; i följd hvaraf, och sedan sådan undersökning blifvit förrättad, Styrelsen under den 14 September samma år till E. K.
Majit öfverlemna! ett af förrältningsmannen afgifvet, utaf plan- och profilkartor åtföljdt betänkande i frågan; alt sedan Kammar-kollegium inkommit med infordradt yttrande, samt Åsunda och Ytler-Tjurbo häradsboer, inom hvilket sistnämnda, i Westmanlands län belägna härad en del af den föreslagna vägen komme att anläggas, jemväl blifvit i ämnet hörde; så hade ofvanbemälde Styrelse i uppgifna hänseenden afgifvit anbefaldt underdånigt utlåtande, enligt hvilket anläggningssumman skulle uppgå lill 52,100 Ridr lör både bro och väg; och har E. K.
Majit, med afseende, bland annat, pä den ej oväsendlliga förbättring och förkortning af allmänna landsvägen mellan Westerås och Enköping, som skulle vinnas genom bros uppförande, enligt hvad föreslaget blifvit, vid den söder om Nyqvarn belägna byn Östanbro, funnit den nya brobyggnad öfver Sagån, hvars uppförande af oundgängligt behof påkallas, böra till nämnda ställe förläggas; men då, hvad angår kostnaden för detta arbete, E. K.
Majit den 27 April 1810 i nåder förklarat
Sig vilja vara betänkt på beredandet af de till brons framtida ombyggnad erlorderliga medel, samt, vid slikt förhållande, häradsboerne icke kunde anses vara till uppoffringar för detta brobyggnads- och deraf föranledda väganläggnings-löretag beredde, hvadan det af Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader väckta förslag om bäradsboernes åläggande att med en tredjedel af vägbyggnadskostnaden deri deltaga, äfvensom att arbetet borde genom en af dem vald arbets-direktion utföras, icke syntes vara lämpligt, har E. K.
Majit, som ansåge ifrågavarande brobyggnad och dertill hörande väganläggning böra i sin helhet med statsmedel åstadkommas genom bemälde Styrelses försorg, med fästadL afseende ä den större varaktighet, som en bro af jern erbjuder, i nåder föreslagit Rikets Ständer, alt, på sätt ofvan är nämndt, til 40 Expeditions-liskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, I\’:o 175. ifrågavarande allmänna arbetens utförande, bevilja en summa af Femtiotvåtusen Etthundra R:dr, samt att, i anseende till förhanden varande fara för brons rasande, hela anslaget må anvisas till utgående under loppet af år 1864; hvarjemte och då, sedan brobyggnaden blifvit fullbordad och efter behörig afsyning godkänd, hinder icke borde möta för underhållskostnadens bestridande af Åsunda bäradsboer, E. K.
Majit förklarat att, derest de icke godvilligt sig sådant åtoge, talan borde, på föranstaltande af E. K. Maj :ls Befallningshafvande i länet, i laga ordning väckas om deras förpligtande dertill; och har E. K.
Majit slutligen, med afseende å det hinder för trafiken, som genom den nuvarande bropenninge-uppbörden uppslår, för Sin del funnit lämpligast vara, att vid arrende-tidens slut, midfästan 1873, densamma i hvad läll som helst må komma att upphöra.
Vid prölningen af förevarande fråga hafva Rikets Ständer ingalunda förbisett alt, på sätt Kammar-kollegium uti afgifvet utlåtande den 13 December 1860 anfört, ifall ny bro komme att uppföras på det vid undersökningen föreslagna eller annat lämpligt ställe, häradsboerne tilläfventyrs icke kunna förpligtas att uppföra en så kostsam bro, som förslaget alser, samt att tvifvelaktigt är, huruvida, med afseende å hittills varande, från äldre tider fortgående förhållanden, de kunna tilllörbindas att i vidsträcktare mån, än nu gällande föreskrifter rörande Nyqvarns bro förmå, så länge kronoqvarnen derstädes finnes, deltaga med körslor och dagsverken vid den nya brons byggnad, likasom ovisst kan vara, huruvida, derest penninge-uppbörden skulle på häradsboerne öfverlålas, sådant kan lagligen föranleda till deras förpligtande alt brobyggnaden jemte väganläggningen ensamme bekosta, helst E. K.
Majit genom ofvan omförmälda nådiga Bref af den 27 April 1840 förklarat
Sig vilja vara betänkt på beredandet af de till brons framtida ombyggnad erforderliga medel.
Men om ock häradsboerne. i följd af dessa förhållanden, kunna ega giltiga skäl att icke godvilligt åtaga sig ett onus, från hvilket de tro sig vara lagligen befriade, torde dock Statsverkets skyldighet att bekosta brobyggnaden och vägomläggningen icke kunna, vid betraktande af innehållet utaf 8 § 25 Kap.
Byggninga-Balken, anses så obestridlig, att
Staten bör efterskänka sin rättighet att af häradsboerne i detta hänseende erhålla det biträde, som kan dem lagligen åligga.
Rikets Ständer anse derföre billigt, att, om Staten åtager sig alt utan häradsboernes betungande helt och hållet bekosta ifrågavarande brobyggnad och vägomläggning, Slaten åtminstone för ali framlid bör frikännas ej mindre frän skyldighet att underhålla samma bro och väg samt att framdeles ombygga bron, hvilken skyldighet bör af häradsboerne, utan rättighet att uppbära bropenningar, fullgöras, än ock från skyldigheten att underhålla gamla bron; hvadan, och derest häradsboerne, ånyo hörde, skulle underdraga sig alt godvilligt åtaga sig ansvarighet för nya brons och vägens underhåll samt brons framtida nybyggnad, Rikets Ständer anse, att rättegång bör mot dem anhängiggöras, för att utröna om och i hvad mån de hafva skyldighet att deltaga i kostnaderna för den nu ifråsakommande brobyggnaden och vägomläggningen saint ansvara för brons och vägens framtida underhåll.
På alla dessa skäl hafva Rikets Ständer ansett sig böra, med bifall till hvad E. K.
Majit uti ofvanberörda nådiga Proposition äskat, till E. K.
Majits disposition anvisa en summa af Femtiotvå lusen Etthundra Ridr, att användas för att på lämpligt ställe i trakten af Nyqvarn öfver Sagån uppföra en bro af jern samt verkställa deraf påkallad omläggning af allmänna landsvägen ; börande, innan brobyggnadsarbetet påbörjas, vederbörande bäradsboer i laga ordning höras, huruvida de medgifva, alt Staten, sedan den nya bron och väganläggningen blifvit, i enlighet med i nåder fastställd plan, fullbordade, afsynade och godkände, för all framtid frikännes ej mindre från skyldig heten - Expeditions-Utskottets Fersing tilt undérd.
Skrifvelse, N:o •175.
41 heten att underhålla eller, i händelse af behof, ombygga den nya bron samt underhålla vägen, hvilken skyldighet i sådant fall bör af häradsboerne, utan rättighet att uppbära bropenningar, fullgöras, än ock från åliggandet att för allmänt begagnande vidmagthålla den gamla bron vid Nyqvarn; och skall, i händelse häradsboerne icke härtill lemna samtycke, talan i laga ordning mot dem anhängiggöras för deras förpligtande ej mindre att deltaga i kostnaden för nu ifrågasatta brobyggnads- och vägarbetets utförande, hvilket dock icke af en sådan rättegång må uppehållas, än ock att ansvara för framtida underhåll och nybyggnad. 8:0.
Vid sistlidne riksdag beviljade Rikets Ständer, för utförande af en brobyggnad öfver Umeå eif invid staden Umeå, ett statsbidrag af 82,500 R:dr, hvaraf 55,000 R:dr såsom lån och 27,500 R:dr såsom anslag utan ålerbetalningssk yldighet.
Med användande af dessa medel jemte ett af Umeå stad lemnadt bidrag af 3,000 R:dr, har arbetet, som, enligt uppgjordl kostnadsförslag, beräknats erfordra 86,000 R:dr, blifvit bedrifvet.
Som likväl det visat sig att den beräknade kostnadssumman vore alltför låg, så att kostnaden för ifrågavarande arbete komme alt uppgå till 118,288 R:dr och således med 32,288 R:dr öfverstiga kostnadsförslaget, hafva uti särskilda inom
Riks-stånden väckta framställningar blifvit föreslaget, att Rikets Ständer mätte bevilja eli rätilefri11 lån af 32,288 R:dr, att genom årlig afbetalning amorteras eller, i händelse ej bifall dertill kunde lemnäs, på de vilkor, som för anslag af dylik beskaffenhet kunde komma att i allmänhet bestämmas, på det att detta, så väl för orten, som lör det allmänna särdeles nyttiga företag ej, lill följd af bristande medel, må afstadna.