Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Imedlertid blifva de yttranden Utskottet härmedelst afgifvit vördsamligen aflemnade till Riksens Höglofl.
Ständers eget närmare bepriif» jvande.
Stockholm d. 21 Juni 1815. 3?å Höglofl.
Ridd. och Rå Högvördig» Prest* Adelns .Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar A. Lantingshauseni På Vällofl.
BorgareStåndets Ledamöters vägnar And,.
Fredinl Vägnät Bryn.
På Hedervärda Bonde Ståndets Ledamöters vägnar Nils Mänssotu Mt M..
Rosbecb>
Lös sämteliga Riks-Stånden d. 28 juni.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande angående Stats* Summa för Hans Kongl. Höghet Arf-Prinsen Oscar, i händelse Hans Kongl. Höghet skulle innan nästa Riksdag sig förmäla» (jenom Protocolls-Utdrag af den 27 sistl.
April' har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Stats* 'Ut* Sfén 28 Junh Utskottets åtgärd remitterat ett Memorial af Elers förste Archiatern m. m. von Schulzenheim, eira anslående af Stat för Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland, i händelse Hans Kongl. Höghet skulle sig förmäla innan nästa Riksdags hvilket Memorial är af följande innehåll: ”Sorn alla göra sig det glada hopp att Sverige ej må nödgas deltaga uti de nya fiendtligheter, sorn synas hota fasta Landet, och att icke heller andra olyckshändelser för Riket må timma, söm ej en vis Regering kunde förekomma och afhjelpa, så torde ändteligen så täta och kostsamma Urtima Riksmöten kunna undvikas, som förevarande omständigheter sedan år 1809 gjort nödvändiga.
Efter 5 års njutet lugn må Rikets Ständer vid ett lyckligt Lagtima möte få den glädjen och välsignelsen, att träffa sin Nådiga och välgörande Konung samt hela det vördade Konungahuset i välmåga och sällhet.
Vår hoppfulle Arf-Förste, Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland, bör då hafva upphunnit
Si års ålder, och torde dessförinnan, till befästande af en dyrkad Dynasti, (hvarpå ock Rikets framtida lugn beror) hafva inträdt uti ett lyckligt och sig sjelf värdigt gifte; jag under, ställer derföre i ödmjukhet Eders Excellence och Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, om icke Höglofl. Stats-Utskottet, vid öfverseende! af Kongl. Hof Staterna, må anmodas, att till behofven vid ett så betydligt skifte eller förestående förmälning, tillika föreslå en erforderlig
Stat för Högbgiflåys Förste, så Väl som fö£ dess tillkommande - 131* Hen ?8 Juni• de Höga Gemål.
De öfriga Högloft.
Riks-Sttnden lära icke underlåta, att i en så angelägen om» sorg vilja nitfullt deltaga/’ Och hafva Högvördiga Prest-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet uti Protocolls-Utdrag af den 5 nasti- Maj jemväl uti denna Remiss till Ut-* skottet sig förenat.
Hvad Herr Förste Archiatern von Schulzenheim anfört och föreslagit, anser Utskottet både val grundadt och instämma ej mindre med Nationens allmänna önskan och hopp, än ock med Riksens Ständers åtgärd vid Riksdagen här i Stockholm åren 1809 och 18 to, då en Summa bestämdes att, i händelse af Rikets då valde Thron, följares förmälning, vara att påräkna för den tillökning i Dess Hofhållnings kostnader, som derigenom uppkomme.
I följd häraf och sedan Utskottet genom särskildt
Betänkande af denna dag tillstyrkt den förhöjning i Hans Kongl.
Höghet Arf Prinsens Hof-Stats Summa, att den från nästa års början kommer att utgöra 50,000 R:d, har Utskottet nu trott sig böra föreslå* att en summa af 25,000 R:d måtte besämmas att, om Hans Kongl. Höghet före nästa Riksdag skulle sig förmäla, då uppbäras årligen jemte nyssnämnde Hof Stats-Sum. ma elier tillsammans 75,000 R:d; hvilket vörd_ samt Den % 8 Juni. i3'3 sårril hemställes Riksens Höglofl.
Ständers om. pröfvande.
På Vällofliga Borgare- På Hedervärda Bonde - Uppläst hos samtidiga Riks-Ståndcn don 28 Juni. Riksens Högloft.
Utskotts utlåtande i anledning af anmärkning vid dess Betänkande ö fver Herr General - Directeuren _ Hagströmer^ Memorial om medel till befordrande af större sundhet i Städerna.
~Sl\d föredragning utaf Stats-Utskottets Betänkan • de under den uG sisth Maj, i anledning af Herr Ge. 4:de B.
N:0 165, 16G.
Ridd. och På Högvördiga PrestSiändets Ledamöters vägnar Gustaf Murray.
Adelns Ledamöters vägnar Carl De Geer.
Ståndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson.
'Junelius. «3*4 JDen 28 Juni.
General Diresfeuren Plagstromers Memorial, hvaruti, till befordrande af större sundhet i Städernaj bland annat föreslås, att rymligare och snyggare arrester å de stallen, der sådana saknas, måtte inrättas samt fångarna beredas tillfälle att sig sysselsätta, har hos Hogvördiga Prest-Ståndet, Herr Biskopen m. m
Faxe gjort hemställan, om icke det tillägg borde göras uti den Expedition, sorn i ämnet blifvit föreslagen, att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes låta infordra fullständiga beskrifningar öfver alla Fånghus och häktens beskaffenhet, heldst, ehuru på sätt Utskottet upplyst, flera förbättringar derå uti åtskilliga orter skedt, samt fångarnas vilkor under de sednare åren, så väl i anseende till rum som förplägning, kunna i allmänhet anses något blidare, synes dock mycket återstå, sorn utan synnerlig svårighet kan förbättras genom de vederbörandes nitiska försorg, sorn häröfver hafva inseende, när de komma till full kännedom af rätta förhållandet.
Stnts-Utskottet får i anledning häraf åberopa hvad dess förra Betänkande innehåller derom, att Kongl. Maja .i Nåder vidtagit anstalter tid efter annan till .Läns Fängelsernas utvidgande och förbättring.
Och då Riksens llöglofl.
Ständers Justitiae-OmbNdsman, under sina Embets-Resor, äfven fästat uppmärksamhet vid denna angelägenhet, trodde Utskottet någon ytterligare åtgärd i detta hänseende icke vara. nödig att föreslå.
JBe Den 28 Juni 1315 Öe 3:ne öfriga Respectiva Riks-Stånden haf.
Va ock den 3 i denna månad bifallit Utskottets Betänkande: hvilket allt Utskottet vördsamt; får anmäla.
Stockholm den 20 Juni 1815.
Ridd» och På Högvördiga PrestAdelns Ledamöters vägnar Carl De Géer, På Vällofl.
BorgareStåndets Jjedamöters vägnar Carl Fr* Landberg.
Uppläst bos samtliga piks-Stånden den 58 Juni. Riksens Högloft, Ständers Siats-Utskotts
Betänkande > angående utgifning från Riksgälds-Contoiret. af så kallade större Credit-Sedlar, Onder granskningen af .Riksgälds-Verke t hat förekommit, huruledes, enligt nu gällande Författningar, från Riksgälds-Contoiret icke få utgifvas Credit-Sedlar på högt® valeur än Tv?, Riks^ Ståndets Ledamöters j vägnar o , Gustaf Murray.
Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. €. Tunelius.
4 Den a 8 Juni.
Riksdaler; men att med Allmänhetens Önskan torde vara instämmande , att Credit-Sedlar på större valeurer kunde erhållas i utbyte mot såkallade mindre Sedlar, hvaraf den nuvarande Credit-Sedelstocken nästan hel och hållen består; och i anseende hvartill Stats-Utskottet begärt Herrar Fulimägtiges i Riksgälds-Contoiret yttrande; huruvida det för penninge-rörelsen i något afseende skulle vara nyttigt, att Credit-Sedlar pa Fem Riksdaler och derutöfver från Riksgälds-Contoiret utgifvas, samt, i händelse en sådan anstalt vidtages, hvilka tillökade kostnader Riksgälds-Contoiret härigenom skulle förorsakas?
Och hafva Herrar Fullmägtige uti deras meddeldta utlåtande anfort, att då den utelöpande
Sedelstocken i ett större förhållande utgöres af små Sedlar, än rörelsen och behofvet af sådana fordra, så att då dessa både måste nyttjas i betalningen af större Summor, och när utbetalningen skall göras på en ailägse ort, besvära Små Sedlarne, i stället att befordra, den allmänna rörelsen, samt fortskynda derutur till det ställe, der de kunna omsättas uti större sorter; och hvarmed fortfares så länge, till dess en jemnvigt, lämpad efter behofven, är återvunnen; och anse Herrar Fullmägtigö detta förhållande vara egentliga orsaken, hvarföre en så betydlig mängd Credit-Sedlar under de arne sistför/lutna åren influtit och ännu dagligen till Riksgälds-Contoiret inflyter, dels genom Uppbörden af Eevillningen och dels genom insättning till realisation, hvilken sistnämde äfvert derigenom torde påskyndas, att Credk Sed - Den 28 Juni. 1317 Sedlarne icke mottagas i Disconterna, vit! derstädes skeende inbetalningar, hvartill endast Banco kan nyttjas.
Om derföre det skulle pröfva® godt, att ett försök med större Sedlars lifgifvande må göras, till utrönande, huruvida Allmänheten med dem kunde finna sig belåten, tillstyrka Herrar Fullmägtige, att valeurerna inskränkas till få, och föreslå dertill Femtio, Etthundra och Trehundra Riksdaler, hvilka Sedlar till formatet borde vara olika sins imellan, så att en Sedel icke kunde till en större förändras med mindre formatet tillkännagaf, att den vore förfalskad.
Om härvid får förblifva, tro Herrar
Fullmägtige någon tillökning i Contoirets Betjening till detta försöks verkställande icke blifva nödig; men skulle utgifningen blifva betydlig, så torde en Bokhållare och anie Contoirs Skrifvare behöfva tillsättas, hvilkas aflöning tillsammans skulle utgöra Sjuhundra Femtio Riksdaler Banco.
Efter dessa från Herrar Fullmägtiga erhållna upplysningar, har hos Utskottet den öfvertygelse blifvit ytterligare stadgad, att det för penninge iörelsen skulle vara nyttigt, om tillfälle beredes åt Allmänheten, att uti RiksgäldsContoiret äfven få tillvexla sig Credit-Sedlar på större valeurev; hvarföre Utskottet trott sig höra tillstyrka, alt dylika Sedlar från Riksgälds-Contoiret utgifvas, dock endast på 3:ne valeurer, såsom Tio (10), Femtio (50) och Etthundra (100) Riksdaler, och hvilka Sedlar, på sätt Herrar
Fullmägtige tillstyrkt, böra till formatet vara olika sins imellan samt utgifvas på enkla blad med tryckt valeur; 13*8 Den j 8 Juni* valeur; hvilket Biksens Höglofl, Ständers beprÖft vande vördsamligen underställes.
Stockholm den $7 Juni 1815- fä Höglofl.
Biehl;, och Adelns Ledamöters vägnar Carl De Géer.
På Högvordiga PrestStåndets Ledamöters vägnar Gustaf Murray. på Va i Ion i ga Borgare- På Hedervärda Bonde'
Ståndets Ledamöters vägnar Carl Fr. Fandberg..
Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Sylvan.
Uppläst hos samteliga Rikä-Ständen den 28 Juni, Riksens, Högloft.
Stats- Utskotts Betänkande, i anledning af Kongl. Majfis Heldiga Remiss uppå dess Be falin i ngskafvandes i Örebro hein hemställan om ersättning för Mantalsskrifvare - Provision 1813.
Till Biksens Höglmfl.
Ständers Sfats-Utskot*- har Kongl. Majit i Nåder aflåtit följande Bernise" Stor-!
Den 28 Juni. 1519 Stormägtigste Allernådigste Konung! iCongl.
Maj:t vill denna underdåniga ansökning till Rikets Ständers Statsutskott i Nåder öfverlemna till det afseende ämnet kan finnas forijeaa.
Stockkolms Slott d. 0 Juni *815.
På Nådigste Befallning A. G. Mörner.
Sedan jag den 4 November nästlidet år till Eders Kongl. Majus och Rikets Stats-Contoir insändt Reqvisitions'Förslag på Mantals-Skri fvareProvisionen för år 1813, utgörande 233 Rid. • 17 sk. 3 rist.; så har Kongl. Stats-Contoiret under den 7 sistlidne April lemnat till svar, att aom berörde medel icke blifvit req virerade inom den uti Eders Kongl. Majits Nådiga Kungörelse af den 9 December 1812 bestämda tid, eller den 1 Juli 1814, kunde Kongl.
Stats Contoiret dem icke bevilja.” ’’Detta Kongl. Stats-Contoirets beslut synes likväl vara något strängt, då i betraktande koramer, att Mantalsskrifningen f»r år 2813 mäste verkställas efter ett alldeles nytt och besvärligare skrifningssätt, hvilket efelbart medtog en längre tid, äfven efter Mantalsskrifningen . slut, till Eängdernas completterande, samt då icke tillförene Mantalsskrifvarne varit vane att inom någon wiss tid, till provisionens erhållande, sig anmäla , de* 1320 Den *2 S Juni. det lätteligen forsta äret kunde af glömska inträffa, att denna tid bleF öfverskriden.” ”Större delen af ifrågavarande provision är afgången till skjutspenningar, underhållskostnad vid Förrättningsställena, Skrif-Materialier och skrifvarhjelp, och således af Mantalsskrifvarne redan utbetalt; och skulle det således blifva ganska tryckande för dessa fattiga Tjenstemän, som knappast äga det nödvändigaste till lifvets bergning, att förlora sin rätt; hvaremot Statens vinst på deras bekostnad, högst obetydlig.” ”1 anledning häraf, och då, likmätigt Eders Kongl. Majus Högstbérörde Nådiga Kungörelse, fråga om betalning i sådant fall som Aetta anses förfalla endast för en tid, eller intill dess Ständerna sammankommit , vågar om Eders Kongl. Majus Nådiga behjertande härutinnan, jag underdånigst anhålla, med fult öfvertygelse att Eders Kongl. Maj:t i Nåder täckes anbefalla dess och Itikets Stats-Contoir, att ofvänberörde Mantalsski ifvare-provision anordna.
Med djupaste undersåtliga vördnad, trollet . och riit framhärdar Stormägrigste AHemädigsfe Konung Eders Kongl. Majus Örebro Slott i Lands- unjerdånigste tropligrljste Contoiret d. J J\inl 1815. tjenare och undersåte Stil.
Lcifvens&öld. 1 A, Widén.
D*n t% fiml'.
T321 Likmätigt Kongl. Kungörelsen den 9 December 1S x 2 1 angående viss prasscriptionstid för dem som bos Stats-Verket äga fordran, har Kongl. Maj:t i Nåder förklarat, att som för en behörig verkställighet af föreskrifterna rörande Stats-Veikets förvaltning det vore ovilkorligen nödigt, att årligen inom viss tid med säkerhet kunde utrönas, huru inkomst och utgift förhållit sig 1 jemförelse till det föregående årets Riks-Stat; så hade, ined anledning af Riksens Ständers underdåniga hemställan, Kongl.
Maj:t i Nåder täckts förordna, att alla vare sig Embets- och Tjenstemän eller enskilte personer, hvilka hos Statsverket äga fordran af hvad beskaffenhet som lieldst, skola ofelbart om Eiqvid hos Stats-Cor.toiret sig anmäla inom den 1 Jhli året efter det, hvarunder fordringen tillkommit, vid den påföljd, att ali fråga om betalning anses förfalla intill dess Riksens Ständer sammankommit och, efter inhämtad upplysning om fordringens beskaffenhet, pröfvat huruvida till dess godtgörande något särskildt anslag må beviljas, i följd hvaraf och då 1813 års Räkenskaper nu äro afslutade, fråga alltså är huruvida ersättning för ifrågavarande Mantalsskrifvare Provision för samma år ma uppå de af Landshöfdingen anförda skäl beviljas samt medel dertill anslås.
Och som Mantalsskrifningen för år 1813 icke kunde verkställas uti vanlig tid och ordning, i anseende dertill, att den år 1812 vid årets slut utkornoe förordning om Mantalsskrifning - 1328 Den 28 Juni. »ingen jemte 1812 års nya Bevillnlngs - Stadga dervid skulle tillämpas, hvilket, efter hvad Landshöfdingen andragit, medtog en längre tid och fördröjde Mantals-Längdernas completterande, och hvarigenom, då Mantalsskrifvarne ej eller vore vana att inom viss tid anmäla sig till Provisionens erhållande, det lätt kunde hända att de för första äret öfverskredo tiden dertill; så och enär det skulle vara så mycket mer kännbart för deni att förlora denna provision, som större delen deraf åtgått till skjutspenningar, underhållskostnad vid förrättningarne , Skrifmaterialier* och Skrifvarhjelp, har Utskottet, som i öfrigt inhämtat, att denna Mantalsskrifvare - provision rätteligen utgör det uppgifne belopp af 233 R:d 17 sk. 3 rst., hvarå likväl
Tiondepenningen för befarade afkortningar tills vidare kommer att innehallas, ansett sig böra vördsamt hemställa, att denna Summa mätte beviljas, hvartill Utskottet sedermera skall föreslå tillgång.
Ridd. och På Högvördiga Prest-’ Adelns Ledamöters Ståndets Ledamöters . vägnar Carl De Géer.
På Vällofliga BorgareStåndets Ledamöters vägnar Garl Fr.
Landbert. vägnar Gustaf Murray.
På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius.
Vfk Dm Juni, 1323 Uppläst lias samteliga Riks-Stånden dea 28 Juni.
Vördsamt Memorial} Sedan Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Uu skottet ansett nödigt att i förening med, Lag-Utskottet till handläggning företaga det, endast tiliförstnämnde Utskott frän Hedervärda Bonde-Stäridet remitterade af Riksdags-Eullmägtigen' Erik Pehrsson från Carlstads Län ingifna, Memorial,' hvaruti han yrkar, att den |:dels procent, som vid skeende dödsfall bör lill de fattiga erläggas af den aflidnes efterlemnade egendom, ej må berak-’ nas å mera än hvad som utgör boets behållning,' efter afdrag af den gäld, hvarmed boet är besvärad!; så liar denna motion uti Utskotten till profning förekommit; och som den afgift af fyra öre utaf hvarje hundrade daler efter egendomens värde, sorn bör till de fattiga erläggas af död persons qvarlåtenskap, är uti 17 Cap. 4 §•
Handels-Balken stadgad, samt något skäl destomindr® synes vara till förändring uti denna föreskrift, hvarigenom ©n påräknad inkomst till de fattigas underhåll jemväl skulle betagas, som, då den aflidnes bo är gäldbundet, berörde afgift drabbar Borgenär.erna i mån af hvarderas ägande fordrin• gar; alltså Önna Utskotten sig icke kunna till* styrka bifall af hvad i furrherörde måtto är vor* det föreslaget, Hetta varder dock Riksens Höglofl.
Ständer^ vidare pröfning vördsamt understäldt.
Ståckholm tåen 16 Juni >1814. 13H Den 28 Juni.
Lag - samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts vägnar.
Siddi och Adelns Ledamöters vägnar Ii.
F- Strömfelt, A. Lantingshausen.
På Högvördiga PrestStåndets Ledamöters vägnar Joh. Olof Wallin. J. R.
På Hedervärda Bönda' Ståndets Ledamöters vägnar Petter Jernström.
Nils flIansson.
Uppläst hos samteliga Riks-Stäuden dea 28 Juni» Vördsaint Memorial!
Den af Riksdags Fullmägtlgen Eric Johansson frän Medelpad, uti ett till Hedervärda BondeStåndet inlemnade samt till Allmänna Besvärsocli Oeconomie-Utskottet .remitteradt Memorial, väckta fråga, det Landtmättnerna må blifva oinskränkt tillåtet, att, vid det de till Städerna in föra varor till försäljning, få desamma jemväl i öp - Den 28 Juni. ! öpna bodar ocn ständ, äfvensom ä Torgen, för* yttra, uti hvilken motion flere Hedervärda Bonde-Ståndets ledamöter instämt, har Utskottet ansett böra gemensamt med Tåg - Utskottet till pröfning förekomma, i följd hvaraf den ock blifvit i dessa sammansatta Utskott företagen.
Såsom skäl till omförmälte påstående ar anfördt, att då föjpäljning af de till städerna införda Uandtmanna-Varor icke annorledes än å öppet Torg är tillåten, de olägenheter deraf skola uppstå, att, vid inträffande svår eller otjenlig väderlek, varorna samt deraf isynnerhet Fogel och annet vildt blifva, enär de skola öpne ä Torgen hållas, förskämda, hvarföre Uandtmannen nödsakas, att antingen längre tid med dryg kostnad i staden qvarstadna, eller ock med betydlig förlust varorna genast föryttra.
Detta hafva Utskotten tagit i öfvervägande; och ehuru Utskotten anse de tillfällen mera sällan kunna inträffa, då I.andtmannen på en gång till staden landvågen kari införa en så betydlig mängd varor, att försäljningen deraf icke kan på nu föreskrifvet sätt å Torgen snart verkställas, äfvensom att. få af dessa varor äro af den beskaffenhet att vid försäljningen deraf ofvanom förmäldte binder och olägenheter skola möta, finna lik- • väl Utskotten, att vid sådana händelser Uandtmannen bör tillåtas, att, om han kan äga någon lägenhet att förskaffa sig en öppen bod eller Stånd, få derstädes efter förut skedd anmälan hos Stadens Den 28 Juni1 Stadens Styrelse^ och sedan behofvet blifvit prof-1 vadt och godkändt, berörde sina varor till salu hålla; hvarföre ock Utskotten tillstyrka det må en sådan rättighet Landttnännen förunnas, dock med. ■vilkor att försäljningen, då den ej sker å torgen, icke annorstädes än i nämde bodar och stånd verkställes, vid det ansvar förut är stadgadt.
Ständers vidare pröfning varder detta vördsamt Öfverlemnadt, tillika med bifogade Protocolls-Utdrag, som innefattar en Ledamots särskildta yttrande, Stockholm den 16 Juni 1815- På Riksens Höglofl.
Ständers Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconoinie - Utskotts vägnar På Höglofl.
Prest» Adelns Ledamöters Strndets Ledamöterg På Vällofliga Borgarei ' På Hedervärda Bonde - vägnar H. F. Strömfelt. A. Lantingshausen vägnar Joh. Olof Wallin, J. R■ Fellenius.
Ståndets Ledamöters vägnar JL. G. Holm, Fredin.
Ledamöters vägnar Petter Jernström.
Nils Mänsson. A. J. Wahl stjerna - Den a8 Juni'.
1327 Utdrag af Protocollet, hållet ntiLagsamt Allmänna Besvärs- och Oeconomi e - Utskottens sammansatta Beredning vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 10 Juni 1815.
S. D. "Vid justering af Betänkandet, angående rättighet för Allmogen, att i Städerna få försälja sina varor i öppna bodar eller stånd, anmärkte Herr Borgmästaren Holm, att han endast bidragit till ett sådant beslut, att Landtmannen må i städerna afsätta fågel äfven i öppna Bodar, efter dertill erhållet tillstånd af Magistraten eller Styrelsen; äfvensom Landtmännen vid Marknader endast på lika sätt får gagna en sådan i laglig ordning vunnen rättighet vid försäljning af Landtmanua-Producter.
Ex Protocollo A. J. Wu hl stjerna Uppläst hos samteliga Riks-StSnden den 28 Juni» Vördsamt Metnorial! ^Till .Lag-Utskottet har från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit remifteradt ett af Herr friherre Carl Åkerhjelm, ingifvet Memorial, hvar - Deri 28 Juni. hvaruti yrkas: 1:0
Att sorn det i Kongl. Förordningen den so Februari X764 meddeidte förordnande, att större och mindre strömfall, backar och äar böra ärligen rensas och vid sitt naturliga aflopp vidmagthållas, skall gifva anledning till tvister om hvad såsom. sådant aflopp bör beräknas, hvarigenom verkställigheten äfven blifver fördröjd och motverkad, någort förbättrad och mera bestämd föreskrift derom alltså bör vidtagas; 2:0 att enär Kongl. Resolutionen på flera Häraders Besvär af den 7 Mars 1765 stadgar att tvister arn höstetids-dämningar må anmälas vid ortens Domstol, som hade att sig deröfver, sedan alja vederbörande blifvit hörda, efter förekommande omständigheter laglikmätig; utlåta, meri detta obestämda förordnande föranleder till långvariga rättegångar imellan jord- och vatten-verks ägare, en viss lid, då rättighet till berörde dämning för dessa sistnämde uppstår, matte utstakas och varda till October månads slut utsatt; 3:0 att det uti Kongl. Fiskeri-Stadgan den 14 Ko. vember 1760 och Kongl. Förklaringen deröfver den 24 Januari 1771 meddeidte förordnande, att i de strömmar och åar, der af ålder ingen Kungs, åder varit, en sjettedel af vattnet alla tider af året skall hållas öppen och fri från stängsel, rnå således ändras, att för mera säkerhet vid tillämpningen af stadgandet, bestämmes, att en sjettedel af Hålldammen» oredd bör utgöra den del af vattnet, sorn alltid skall vara öppen; och 4:0 att i anseende till den skada af vattenuppdämrring, nehaf - Den 28 Juni: 1329 nehafvnrne af vattenverk dels förändra de gamla verken, dels utan tillstånd uppföra nya, Konungens Befallnings-hafvande ina äga rätt att, då klagan häröfver fines, samt behörigt tillstånd till berörde förändring eller nybyggnad icke kan visas, genast lemna handräckning till det gamla verkets återställande i dess förra skick ellet det nyas utrifvande, enär af klaganden borgen ställes för den ersättning vattenverks ägaren kan tillkomma, i händelse ändring uti Konungens llefallningshafvandes omförmälte beslut sedermera vinnes.
Sedan Utskottet ansett dessa således väckta frågor innefatta ämnen af Oeconornisk beskaffenhet, och af sådan anledning funnit sig böra, i förening med Allmänna Eesvärs- och OecouomieUtskottet, desamma till pröfning företaga, hafva ,de i Utskotten uti detta ändamål förekommit, sorn stadgat följande yttrande.
Hvad rörer det i första punkten gjorda påstående; så finna Utskotten att, med behörigt iakttagande af föreskriften uti Kongl. Förordningen den 20 Februari 1764, tillfälle är hvarje jordägare beredt, att när harn finner sina ägor deraf skadas, det vattnet uti en genom desamma löpande strom, bäck eller å, af uppgrundning eller andra omständigheter hindras, att fritt och i vanligt lopp afflyta, erhålla en så beskaffad upp rens - 4:i?e 2J.
Nso 167, 168. 13 3 0 Den ä8 Juni. rensning, medelst hvilken berörde olägenheter förekemmas; äfvensom att vid sådan rensning någon stridighet jemväl icke bör uppstå, om hvad såsom naturligt aflopp af vattnet skall beräknas, enar detta vid hyarje tillfälle bestämmes af åsigten, huruvida, genom tillkomna hinder för afloppet, antingen öfversvämning, eller vattnets 'ovanliga qvarstadnande på invid belägna ägor förorsakas; och är det på sådan grund, som Utskotten anse något ytterligare stadgande i detta ämne icke vara af nöden.