Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
IP ahlström biträdda motion, eller en framställning om angelägenheten samt den allmänna vigten af myrutdiknings- och andra valtenaftappnings-arbetens verksamma bedrifvande inom de Norrländska länen, blifvit föreslaget, att, oberoende af det beslut, som kunde komma alt fattas angående medels anslående lör valtenaflappningar och myruldikningar i allmänhet, eli särskildt anslag af 60,000 R:dr Runt under hvart och eli al de är, som nästa statsreglerings-period kommer alt omfatta, måtte varda anvisadt och stäldt till Kongl.
Maj:ls disposition, för att, i mån af behof, användas såsom bidrag, dels med dels utan återbetalnings-skyldigbet, för utdikning och aftappning af sanka trakter och sjöar till beredande af odlings-företag inom de 6 norra länen; hvarjemte samme motionär hemställt, ali hvarje läns Hushällnings-sällskap. som. i anseende till egande kännedom ont hvart och ett ifrågakommande uldiknings företags vigt och nödvändighet, mäste antagas med största tillförlitlighet kunna bedöma, hvilka bland sådana företag borde företrädesvis understödjas, måtte (å afgifva sitt yttrande öfver inkomna ansökningar i afseende på de inom samma län der ifrågaslällda uldiknings-IÖretag. 8:o Nits Larsson från Jemtlands län, hvilken i sin motion, deruti Eric Mattsson och Anders Olsson från samma län instämt, med åberopande af hvad Kongl. Maj:ls Belällningshafvandes sednaste femårs-berätlelse innehåller, angående en mängd lill understöd af allmänna medel anmälda vallenaftappnings-arbeten inom Jemtland samt den allmänna viglen och de mångfaldiga fördelat ne af dessa arbetens utförande, föreslagit, att dä, oaktadt härom gjorda ansökningar samt talrikheten och vidsträcktheten al myrtrakterna inom denna provins, statsbidrag för dy lika företag derstädes under de sistlörflutna 8 åren icke kunnat erhållas i anseende dertill, att de anslagna tillgängarne inedtagils för enahanda arbeten i andra orter, Rikets Ständer måtte, för hvarje är utaf nästkommande statsreglerings-period, anvisa och ställa till Kongl. Maj:ls disposition ett särskildt anslag af 10,000 R:dr Runt, att i mån af behof användas till bidrag, med eller ulan återbetalnings-skyldigbet, för sådana uldiknings-IÖretag inom Jemtland, som Kongl. Maj:t kunde finna förtjena att från statens sida understödjas; hvarjemte sistbemälde motionär äfven hemställt, att länets Hushållnings-sällskap mätte er hålla tillfälle att yttra sig öfver de ansökningar, som inkomma om ifrågavarande understöds erhållande. 9:o Johan Westermark från Westerbottens län, hvilkens motion innefattar den framställning, att, för aftappande af sjöar, mossar, kärr och kallkällor, ett stats-anslag å 50,000R:dr
B:ko måtte beviljas för hvartdera af Westerbottens och Norrbottens län, med åliggande för de innevånare i dessa län, som af sagde anslag korinne i åtnjutande, alt efter vissa Stats-Uishollels Utlåtande N:o 758.
63 års förlopp genom årlig amortering återbetala hälften eller fdclar utaf det erhållna beloppet; och hafva G.
Glad och P. 7Vallmark från Westerbottens samt J. E. Hulström från Norrbottens län med denne motionär sig förenat. 10:o P.
Wallmark från Westerbottens län, som framställt del af G.
Glad från samma län jemväl biträdda förslag: all för sänkning och aftappning af sjöar samt myrors och ödeliggande egors uppodling inom Wester- och Norrbottens län måtte anvisas ett belopp, motsvarande hvad för kanal-och jernvägs-anläggningar inom andra provinser blifvit beviljadt.
Enär de under föregående
Riksdagar beviljade anslag och lån för sjösänkningar och vatlendränkta trakters utdikning blifvit af olvanbemälde motionärer åberopade, och på del alt Rikets nu församlade Ständer, vid anvisandet af ytterligare medel för sådana företag, mätte vara i tillfälle jemföra hvad dertill under denna Riksdag anvisas med de summor, som förut blifvit för enahanda föremål anslagna, har Slats-Utskollet ansett sig böra meddela nedanstående uppgift å de, vid 1840 och 1841 samt påföljande års Riksdagar, för sjösänknings- och myruldiknings- samt andra valtenaftappnings-arbeten beviljade och anvisade låne- och anslags-summor.
Utaf Rikets Ständer beviljades under Riksdagen åren 7840 och 7<S47: för vatlen-aftappningar eller dammbyggnader tili motverkande af frost samt till förberedande af sådana större odlings-företag, som öfverstege menighelernas förmåga inom Norrbottens, Westerbottens, Wesler-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län samt Elfdals, Fryksdals och Jösse härader i Wermland R:dr B:ko 120,000: — — hvarvid till Kongl. Maj:t öfverlemnades alt för hvarje särskildt föremål bestämma, huruvida slats-bidraget skulle utgå såsom anslag eller lån; för befordrande af vatlen-aftappningar eller andra förberedande åtgärder för större odlings-företag inom rikets öfriga delar, en låne summa af 100,000: — — för upprensning af Em-ån i Kalmar län, anslag . . . 10,000: — ■— län . , . 35,000: 45,000: för upprensning af den en del af samma och Östergöthlands län genomgående Slång-ån, län 15,400: — — (De för Em-äns och Stång-åns upprensning anvisade, inen härtill icke begagnade medel blelvo, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers medgifvande, använda till andra valten-aftappningslörelag inom rikets medlersta och södra delar.) för mvrutdikningar på Gottland, lån 50,000: — —- för upprensning af Himble och Tollereds åar i Halland, dels lån, dels anslag 10,000: — — för upprensning af Wåbäcks-lörsen i Dalelfven, anslag 5,000: — — för 2:ne myrutdiknings-arbeten i stora Skedvi socken i Dalarne, lån (hvilket dock ej begagnades) 2,000:
Summa R:dr B:ko 347,400: — — 64 Stats-Utskottets Utlåtande N: 'i 158.
R:dr B:ko 347,400: — — under Riksdagen åren 4844 och 1845: för uldikningar och aflappningar af sanka trakter och sjöar lill beredande af odlings-löretag 150,000: — — all utgå dels såsom lån, och dels i egenskap af anslag utan återbetalnings-skvldighet. under Riksdagen åren 4850 och 4854: för enahanda föremål 100,000: — — hvaraf högst 20,000
R:dr skulle få utgå såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet. för aftappning och sänkning af sjön Möckeln i Kronobergs län, anslag 9,333 R:dr 16 sk. och lån 18,666 R:dr 32 sk., eller tillsammans 28,000: — — 128,000: — — under Riksdagen åren 4855 och 4854: för sanka trakters utdikning och aftappning samt sjösänkningar 100,000: — — hvaraf såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet skulle få utgå högst 20,000 R:dr. för sänkning af sjöarne Långhalsen, Yngared och Hallbos jön jemte flera mindre sjöar i Södermanland, lån 50,000: för utdikning af stora Mossen och sänkning af Käfsjön, Harsjön och Svanasjön m. fl. sjöar inom Jönköpings län, anslag 20,000: — — län 25,000: 45,000:
(De föreskrifna vilkoren för detta slals-bidrags utbekommande hafva icke blifvit fullgjorda.) för sänkning af sjöarne Stora och Lilla Rengen, Jernlunden, Åsunden, Emmern, Striern och Nimmern i Östergöthland, äfvensom för åstadkommande af en båtled genom och mellan förstnämnde 4 sjöar, län '.
. 160,000: 355,000:
Tillsammans R:dr B:ko 980,400: — — De vid förflutna Riksmöten sålunda anvisade medel hafva, på sätt inom alla landsorter, der dessa medel erhållits och för afsedda ändamål blifvit vederbörligen använda, erkännes och vitsordas, framkallat och befrämjat verkställigheten af en mängd arbets-företag, hvilkas gagn i både allmänt och enskildt hänseende samt inverkan på den ekonomiska ställningen i sagde orter dagliga erfarenheten bekräftar.
Detta förhållande och de flerfaldiga förberedande åtgärder, som redan inom Rikets flesta provinser blifvit vidtagna i förmodan, alt äfven vid denria Riksdag ytterligare tillgångar skola beredas för utförande af andra likartade och för vederbörande menigheter gagnande arbeten, synas Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 158.
65 synas utgöra tillräckliga skäl för Rikets Ständer att bevilja och anvisa den i Kongl.
Majds ofta åberopade nådiga proposition föreslagna summa.
Beträffande åter den i ofvan anförda motioner yrkade dels förhöjning i denna summa, dels anvisning af särskilda medel för myrutdikningar och andra valtenaftappnings-arbeten inom vissa delar af riket, så anser sig Utskottet icke kunna förorda de härom framställda förslagen.
Under förutsättning, att Rikets
Ständer komma att bevilja särskilda statsbidrag för de större och kostsammare företag, sorn Rikets Ständer, med hänsigt tili desammas allmännare vigt, och svårigheten för vederbörande jordegare att utan Statens medverkan kunna dem utföra, anse från det allmännas sida böra med betydligare bidrag understödjas, förmodar Utskottet, alt det lill Kongl. Maj:Is disposition föreslagna belopp skall lemna erforderlig tillgång för de understöd, hvilka under nästkommande 3:ne år beliöfva meddelas för andra sådana sjösänknings- och myrutdiknings-företag, som, med afseende a deras betydenhet och angelägenhet för kringliggande ort, af Kongl. Majit pröfvas förtjena att genom dylikt understöd befordras till verkställighet.
Anvisandet af särskilda summor, de der skulle få användas till valtenaftappnings-arbeten endast inom vissa län och bestämmandet af särskilda vilkor för dessa medel, finner sig Utskottet så mycket mindre kunna förorda, sorn i sådant fall Kongl. Majds disposilions-rätt öfver medel naturligtvis skulle inskränkas och vilkorens olikhet troligen föroreda och missbelåtenhet.
Utskottet anser sig således endast böra 41:o alt Rikets Ständer mätte, för alt medelst anslag eller lån utaf allmänna medel befrämja utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlings-företag, bevilja och anvisa till Kongl. Maj:ts disposition en summa af Tre hundra tusen Riksdaler Riksmynt, eller 100,000 R:dr för hvart och ett af åren 1858, 1859 och 1860, samt att utaf dessa medel fyra femtedelar, eller Tvä hundra fyratio tusen Riksdaler, mätte utgå såsom lån och den öfriga femtedelen, eller Sextio tusen Riksdaler, såsom anslag utan återbelalnings-skyldighet.
Derest Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet nu tillstyrkt, torde de af ofvanbemälde 10 motionärer gjorda framställningar anses hafva förfallit. ifrågavarande anleda både tillstyrka, Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion har Herr Odencrants, Mathias, föreslagit, att utöfver det låne-understöd å 50,000 R:dr Banko, som under sednaste Riksdag beviljadesjoch i Maj månad 1855 med hela sitt belopp från Riksgäids-kontoret Bih. till R.pt.lProt.y856 & 1857. 4 Sami. d Afd. 3 Band. 8 Haft. 9 66 Stais-UIskot lots Utlåtande N:o '158. utbekoms för sänkningen af sjöarne Långhalsen och Yngaren samt
Hall b ösjön jemte flera mindre sjöar inom Rönö, Jönåkers och Oppunda härader i Södermanland, ett ytterligare lån å 30,000
R:dr sagde mynt. måtte för delta stora och vidsträckta sjösänknings-arbetes fortsättande och fullbordande varda af Rikets Ständer beviljadt, i anseende lill den betydliga stegringen af dagspenningarnes belopp och materialiernas pris utöfver hvad i kostnads-förslaget beräknats samt den föregångna undersökningens under arbetets utförande befunna otiliförlitligbet.
Enligt en af Majoren F. IF, Leijonancker, i slutet af sistlidet år uppgjord och af motionären till Stats-Utskottet aflemnad beräkning af skillnaden mellan de dessförinnan verkställda arbetenas kostnad och det för dem i kostnads-förslaget upptagna belopp, skulle denna skillnad, deruti förhöjningen af arbetspriserna dock ej vore inbegripen, utgöra 19,464 R:dr B:ko, med hvilken summa den i förslaget uppgifna kostnaden för samma arbeten alltså mäste ökas.
Dertill skulle, enligt en annan inför Utskottet företedd handling, böra läggas skillnaden mellan den erlagda lösen för en qvarn samt 2:ne sågar och hvad för dessa vattenverks ombyggnad eller flyttning blifvit beräknad vid kostnads-förslagets uppgörande; hvadan sjösänknings-koslnaderna skulle komma alt öfverstiga meranämnda förslag med icke mindre än 51,201 R:dr 43 sk.
Bland de allmänna vilkoren för statsbidrags beviljande till vattenaftappningsarbeten, likasom till andra arbels-företag, hvilka af menigheter eller bolag skola utföras emot åtnjutande af sådant bidrag, är stadgadt, att det åligger vederbörande menighet eller bolag, att i noggrann öfverensstämmelse med den i sådant afseende fastställda plan fullborda arbetet, utan att väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, äfvensom att genom egna tillskott utgöra hvad som utöfver stats-bidragel kan erfordras.
Detta åliggande hafva intressenterna i nu ifrågavarande företag underkastat sig och genom härom ingånget kontrakt uttryckligen förbundit sig alt detsamma fullgöra.
Enär med sagde vilkor och derom meddelade bestämmelser just afses, alt Staten skall vara betryggad om arbetets behöriga fullgörande, utan att derför behöfva vidkännas annan uppoffring eller ytterligare bidrag, än den dertill en gång anvisade summan, skulle medgifvande! af vidare tillskott från det allmännas sida i låne- eller anslagsväg naturligtvis vara oförenligt med den i afseende på dylika understöd antagna allmänna grundsats och möjligen framkalla anspråk på likartade tillskott vid hvarje tillfälle, då eli med slats-bidrag understödt företag visat sig icke kunna utföras för den i kostnads-förslaget beräknade summa.
Utskottet finner sig derföre så mycket mindre kunna tillstyrka ett nytt lån för ofvannämnde sjösänknings-förelags utförande, som några särskilda eller till afvikelse från ofvanberörde grundsats skäligen föranledande förhållanden i fråga om verkställigheten af samma företag icke förekommit, utan anser sig Utskottet deremot böra hemställa, 42 :o att Herr Odencrantz's motion om ett sådant lån måtte af Rikets Ständer lemnäs ulan afseende. Stats-Utskoltels 11 llålande N:o 158. 67 Inom Borgare- och Bonde-stånden har genom derstädes afgifna motioner fråga blifvit väckt om särskildt, stals-bidrags anvisande för sänkningen af sjöarne Kolmaren och H irén inom Westra och Ostra Wingåkers socknar af Oppunda härad och Nyköpings 1'ån.
Herr G. U. Stenqvist och Biksdags-lullmäktigen Erik Oisson frän sagde län hafva nemligen hemställt, att då, genom verkställigheten af dessa 2:ne sjöars föreslagna sänkning, skulle vinnas 2,400 tunnland odlingsbar mark af god beskaffenhet, men kostnaden för sagde förelag, i anseende till den dervid nödvändiga inlösningen af de vattenverk, som måste utrifvas, vore allt för stor för att utan bidrag af allmänna medel kunna bestridas, Rikets Ständer, för utförande af delta sjösänknings-löretag, dertill tillräckliga bidrag icke kunde påräknas af de för vattenaflappnings-arbeten i allmänhet anslagna medel, måtte bevilja ett särskildt understöd, motsvarande § af den summa, ungefärligen 92,000 R:dr Banko, som, enligt upprälladt kostnads-förslag och anställd värdering, skulle erfordras för sjöar nes sänkning 8 löt under den nuvarande vattenytan samt för de vid deras utlopp belägna vattenverkens inlösande; hvarjemte molionärerne föreslagit, att en tredjedel af det tillstyrkta siats-bidraget måtte erhållas såsom anslag ulan återbetalnings-skyldighet och det öfriga såsom lån, under de vilkor och iakttagelser, sorn för dylika bidrag varda föreskrifna.
Utaf Stats-Ulskollet tillställda handlingar rörande ifrågavarande betydliga arbets-förelag inhemlas, att, enligt ett af Chefen i medlerst» Väg- och Vattenbyggnadsdislriklel, Majoren C A.
Olivecrona, i början af år 1855, upprättadt förslag, med dertill under pålöljande års sommar gjordt tillägg, föranledt af en mellan strandegarne träffad öfverenskommelse om alla vattenverkens ulrifning, skulle kostnaderne för sjöarne Kolsnareus oell Wirens samt Lillsjöns sänkning till samma, genom en vid sistnämnde sjös utlopp angifven punkt bestämda, vattenyta, uppgå lid R:dr B:ko 21,000: — — och hade Krämbols jernbruk och såg samt Morjanå och Stenhustorps qvarnar jemte 2:ne ålfisken, hvilka verk och inrättningar böra utrifvas och således mäste lösas, vid derå i laga ordning anställd värdering, blifvit uppskattade lill ett sammanlagd! värde af 46.140 R:dr Banko, eller, med 50 procent förhöjning af denna summa, till „ „ 69,210: — — Tillsammans R:dr B:ko 90.210: — — Den sanka och nu af vattenskada lidande jord, som genom delta förelag komine alt förbättras, utgjorde ej mindre än 2,456£ tunnland, hvaraf, enligt livad värderings-handlingen innehåller, större delen bestode af god matjord pä läst lerbotten, och hvilken jord sedermera lätteligen skulle kunna odlas till den bördigaste åker, hvarigenom dess värde bör komma ali mångdubbelt öfverstiga värdet å de ulri Ina vattenverken.
I betraktande af den vidsträckta jordrymd, som genom det föreslagna sjösänknings-arbetets verkställighet kommer alt inom en särdeles bördig och folkrik trakt blifva tjenlig till odling, och de stora fördelar, som derigenom beredas för en mängd särskilda jordegare, anser Utskottet samma företag vara af den allmänna vigt och nytta, att utförandet deraf lörtjenar att med understöd från statens sida befrämjas.
1 öfverensstämmelse med denna åsigt och enär ett sådant, efter företagets omfattning och de härmed förenade betydliga kostnaderna skäligen lämpadt, understöd, i läll detsamma anvisades lill utgående utaf de medel, hvilka blifvit ställda till Kongl. Maj.ts Nådiga disposition för alt i allmänhet befordra verkställigheten af ifrågaställa sjösänkningsoch myrutdiknings-arbeten, skulle komma att för ett enda arbetes utförande medtaga 68 Stais-Utskottets Utlåtande N:o 158. en ansenlig del af sagde medel, finner Utskottet sig således ega skäl förorda den i förevarande motioner gjorda framställning om särskildt statsbidrags beviljande för meranämnde sjösänknings-företag.
Dock anser Utskottet, med afseende å härvid förekommande förhållanden, della statsbidrags belopp kunna och böra nedsättas under hvad motionärerne föreslagit, eller till en summa af 60,000 R:dr R:mt, hvilken något understiger hälften af de beräknade kostnaderna.
Likaså föreställer sig Utskottet, att vederbörande hemmansegare, i anseende till betydligheten och beskaffenheten samt värdet af den jord. som genom ifrågavarande vallenaflappnings-företag kommer att försättas i odlingsbart skick, skäligen kunna och böra åläggas att lill staten återbetala hela det för detta företags utförande dem utaf allmänna medel tillerkända bidrag.
Utskottet får alltså tillstyrka och hemställa, 43:o. alt Rikets Ständer, för sänkningen af sjöarne Kolsnaren och Wiren i Södermanland, mätte, under samma vilkor och förbehåll, som i afseende på andra för vattenallappnings-arbeten vid innevarande
Riksdag anvisade medel varda stadgade, bevilja ett låneunderstöd af 60,000 R:dr Runi.
Sedan Riksdags-fullmäktigen Anders Petter Andersson från Östergöthlands län inom Bonde-ståndet väckt motion om beviljandet af ett statsbidrag å 60,000 R:dr B:ku för att dels såsom lån och dels-såsom anslag utan ålerbetalnings-skyldighet utgå för det i motionärens hembygd påtänkta betydliga sjösänknings-företag, till hvars utförande ett bolag bildat sig under namn af Tjellmo sjösänknings-bolag, så och i öfverensstämmelse med det i denna motion gjorda förbehåll, har samme motionär, efter emottagandet af handiingarne rörande de vid motionstiden ännu icke afslulade undersökningarne i afseende på sagde företag, aflemnat dessa handlingar samt i dervid hos bemälda Riksstånd afgifvet yttrande anfört: att då kostnaden för ifrågavarande vidsträckta förelag, hvarigenom 3,282 tunnland lill stor del af vatten fördränkt jord komme att förvandlas til! bördig ängsmark, skulle uppgå till vida högre belopp, än motionären före kostnadsförslagets erhållande förmodat, eller till 249,196 R:dr Runt, fann han sig, med afseende å företagets vigt och omfattning samt omöjligheten för de 57 intressenterne, af hvilka de flesta voro mindre hemmansegare, att utan betydligare understöd af allmänna medel kunna utföra detsamma, föranlåten så lill vida förändra sitt i motionen framställda förslag. att utaf nyssberörde medel mätte för della förelag beviljas dels ett anslag af 35,000 R:dr R:mt, hvilken summa motsvarade omkring en sjundedel af den beräknade kostnaden och eli belopp af 10 R:dr för hvarje tunnland, och dels ett lån å 165,000 R:dr samma mynt, emot de för dylika lån under sednast föriidne Riksdagar stadgade belalningsvilkor.
Ur de af förbemäide motionär aflemnade och af Bonde-ståndet tili Stat.s-Ulskoltet remitterade vidlyftiga handiingarne rörande del valtenaltappnings-arbete, för hvars utförande statens bidrag sålunda föreslagits, har Utskottet ansett sig böra meddela (oljan - S/ats-Ulskoltets Utlåtande N:o 158.
69 de sammandrag af der förekommande och för denna frågas pröfning och afgörande nödiga upplysningar.
Genom de moss- och kårr-trakter, sorn finnas inom skogsbygden i nordvesfra delen af Östergöthland, hildas en mängd vattensamlingar, hvilka utbreda sig medelst mindre åar.
En del af dessa genomflyter den Tjellmo kyrka omgifvande dalsänkniug samt förenar sig uti ett enda vattendrag, hvilket derefter kallas Storån och har sitt utlopp i sjön Tron; men för att framkomma lill denna sjö måste vattnet tränga sig genom 2:ne smala och grunda bergpass, der alloppet ytterligare förhindras af en qvarnanläggning och ett fiske.
I anseende till detta aflopps otillräcklighet, bli Iver den från en mängd skogs-sjöar, kärr oell mossar, isynnerhet vid snösmältningen, nedstiömmande vattenmassan länge qvarstående öfver den sidländta dalen, der en myckenhet jordpartiklar afsättes.
Härigenom har bildats ett dylager, hvilket, då det ej utaf vattnet är upplöst, framalstra!- ett af litet närande voxter beslående hö, och hvars skördande under våla är är högst mödosamt.
Genom den, med hänsigt lill iildiknings-lörelagel, anställda undersökning har utrönts, att den jordrymd uti sagde dalsänkning, som genom den ilrågastädda allappningen skulle förbättras, utgör 3,282 tunnland; men till följd al lokala förhållanden och det betydliga djup, der fast botten träffas, på de nu vattendränkta falken, kommer den förbättrade jorden hufvudsakligen att endast blifva användbar såsom äng.
Dock kommer i allt fall, enligt vederbörande Landlmälares taxering, ifrågavarande fält, hvilka nu uppskattats lill allenast.
868 tunnland, all genom utdikningen erhålla eli fördubbladt värde.
Till följd af åkerjordens i sednare tider skedda inkräklningar på ängsmarkens och beteshagarnes område, skulle beredandet af nya och bättre ängar inom denna ort vara al största vigt för foder-produktionens vidmakthållande och nödvändiga förökning.
Redan länge hade man varit betänkt på upprensningen af ofvannämnda vattendrag samt inlösandet och rifningen af den qvarn och det fiske, som förhindrade vattnets fria aflopp i sjön Tron.
Sedermera aflidne Agronomen Johnson hade i sådant ändamål blifvit tillkallad och afgifvit ett fördelaktigt yttrande jemte förslags-beräkning öfver kostnaderna.
Men arbetet lemnades derefter en tid ovidrördt, intill dess några jordegare sökte bringa detsamma i verkställighet och gingo i författning om ett bolags bildande för della ändamål; hvarefter qvarnen inköptes och upprensningen af utloppet i nämnde sjö påbörjades.
Det visade sig emellertid snart, ait kostnaderna voro al Johnson allt lör lågt beräknade, samt att hans förslag var otillförlitligt, hvarföre ett annat måste uppgöras.
Oaktadt de betydliga uppoffringar uldiknings-arbeleiia lör jordegarne komma alt medföra, och den minskning i förut påräknade fodertillgångar, som desse under arbetstiden måste vidkännas, hade de ingått i löftaget i den öfvertygelse, att kostnaderna för detsamma icke skulle öfverstiga den i lörsta förslaget uppgifna summa, samt att arbetet skulle utföras med de medel, sorn på enskild väg kunde beredas Genom den numera afslulade nya, grundligare, undersökningen och deraf föranledda förändrade beräkningar, hade dock vederbörande intressenter, hvaribland egare eller brukare af mindre hemmansdelar utgöra största antalet, funnit förhållandena mera bekymmersamma, fastän, med afseende å företagets fördelaktiga beskaffenhet, ingalunda afskräckande.
Enligt sislberörda förslag bestiger sig nemligen kostnaden för vattendragens upprensning och rötning samt de större afloppsgrafvarnes upptagning til! icke mindre än 249,196 R:dr U:mt, köpesumman för qvarnen deruti inbegripen.
Vid detta kostnads-belopps fördelning på hvarje tunnland och med tillägg af hvad derutöfver erfordras för den dikning och odling, sorn efter vatlenaltappningens verkställande mäste af de enskilda jordegarne ombesörjas, uppkommer lör hvarje tunnland äng i medeltal en kostnad af 115 R:dr 93 öre.
Hvad åter fördelarne af företaget beträffar, har vid den sednare undersökningen anledning icke förekommit 70 Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 158.
Ifll rubbning af derom förut hysta förhoppningar.