Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med föranledande häraf täcktes Kongl. Majit, enligt Statsf-Secreterarens och Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder besluta, att om Kongl. MajUs Nåd.
Skrifvelse iVVo yy. 5 förevarande ämne en Nådig framställning skulle till Rikets Ständers Statsutskott aflåtas; kommande Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse härom, sådan densamma befinnes detta Protocoll bifogad, att, åtföljd af Stats-Contorets underdåniga skrifvelse i ämnet, till Rikets Ständers Stats-Utskott uikler denna dag expedieras.
Stormägtrgste Ållernådigste Konung!
Hos Stats-Contoret har den af dess Ledamöter, hvilken, till följd af Eders Kongl. Majits Nådiga Förordnande, Rikets nu församlade Sländers Stats-Utskott med upplysningar lillhandagår, anmält, att Stats-Utskotlet, i anledning af genom Riks-Stånden nyligen fattade beslut, angående beräkningen af Tull- och Bränvins-intraderne, vid denna dag verkställd justering af förslaget lill Reglemente för Rikets Ständers Riksgälds-Contor, upptagit den så kallade Statsfyllnads-summan, eller det belopp, hvarmed allmänna Bevillningen bör, från och med för år i835 intill nästa Riksdag, årligen bidraga till fyllande af Stats-Verkets behof, till 1,145,190 R:dr B:co , och således 720,000 Ridr mindre än den summa af 1,865,190 R:dr, som StatsUtskottet, på grund al förhållandena de senare åren, beräknat vid den af Utskottet uppgjorda Statsreglering för t835 och följande år intill nästa Riksdag.
Följande beräkningar af Tull- och Bränyinsmedlen hafva egt rum.
Tullmedel . .
Bränvinsmedef Beräkning vid 1830 års Riksdag.
Stats-Utskot- tets försl ags- beråkning vid innevarande Riksdag.
'Bevillnings- utskottets af Rikets Stän- der godkända beräkning.
Förhöjning' utöfver hvad StatsUtskottet upptog. 2,200,000 460,000 2,55o,ooo 430,000 2,950,000 750,000 400.000 320.000 hvilka utvisa förenämnde förhöjning, utöfver St.-Utsk:scalcul, af Ridr 720,000.
Då nu emedlertid denna af Rikets Ständer påräknade förhöjda inkomst grundar sig på de af Rikets Ständer beslutade nya Författningar för Tull- och Bränvins-Bevillningarnes utgörande, men dessa Författningar icke 3kola tillämpas förr än från och med år 1836, så kunna de förhöjda afgifterna icke heller påräknas att inflyta för år 1835; och enär, det oaktadt, de sålunda förhöjda inkomsterna blifvit äfven för år i835 i Riks-Staten be - 4 Kongl. Maj.ts Nåd.
Skrifvelse N’.0 JJ. räknade såsom tillgång, Föl jer deraf, att, för samma år, Stats-regleringcn utfaller med en brist för Stats-Verket af enahanda belopp, eller 720,000 R:dr, hvilken, i anledning af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Förordnande om Bränvins-bränningeus inställande från och med den 1 uti innevarande månad, och deraf härflytande ytterligare förminskning i Bränvins-afgiften för år 1835, sannolikt torde komma att betydligt öka sig.
Enär i835 års öfverskott och brister å Stats-Verkets inkomster icke kunna blifva kände förr än berörde års Rikshufvud-bok afslutas , eller omkring September månad år 183y , skulle Stats-Contoret, som det emedlertid åligger ali, utan afbrott, årligen verkställa de i Riks-Staten anvisade utbetalningar, intill dess blifva i saknad af berörde 720,000 R:dr, hvaremot Riksgähls-Contoret under tiden disponerade beloppet, eller den summa, hvarmed Statsfyllnads-bidraget blifvit för år iS35 förminskadt, utan att någon ersättning derföre är vorden af Rikets Ständer åt Stats-Verket anvisadt, och som sådant skulle, intill hösten år 1837, då Riksgälds-Contorets åliggande att bristen godtgöra i alla fall inträdde, kunna försätta Stats-Conloict i den förlägenhet, att Eders Kongl.
Majit för densammas afhjelpande må hända blefve satt i nödvändighet att Rikets Ständer lill Urtima Riksdag sammankalla, anser sig Stats-Contoret böra skynda att hos Eders Kgl. Majit i underdånighet anmäla detta förhållande, med hemställan, huruvida icke Eders Kongl. Majit må i Nåder finna erforderligt, att den åtgärd af nu församlade Rikets-Ständer vidtages uti ifrågavarande, med den ordinarie Stals-regleringen gemenskap egande ämne, att Stats-Verket, i mon af behofvet, må, under innevarande år, förses med medel till fyllande af nämnde brist.
Stats-Contoret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägligsle Allernådigste Konung!
Eders Kongl, Majlis undcrdånigste, tropl igtigsifc tjenare och undcrsåter.
C. E. af Tuneld. L. G. af Sillén.
Nyström. L. S. C.
Th. östman.
Stockholm den 7 April 1835. STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet , i835.
Kongl, Maj:ts Kådiga Skrifvelse N:o 78.
Nio 78, Ankom i afskrift till Exp.-Utsk. den 16 Maji. KONGL.
MAJ.TS Nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständers Stats-Utskotta angående ån S:t Barthelemy.
Majit har under den 20 Nov. 1829 i Nåder meddelat Rikets då församlade Ständers Stats-Utskott underrättelse om handels-ställ ningen i Colonien S:t Barthelemy och de deraf beroende inkomster, om de af Kongl. Majit vidtagne åtgärder för deras vidmagthållande och förbättring, om de betydliga utgifter Kongl. Majit haft att för Colonien vidkännas under nästföregående ofördelaktiga tidskifte, samt om de förhoppningar, som kunde grundas på den, genom Engelska West-Indiska Coloniernas stängande för Nord-Americanska Staternas handel, tillvägabragte conjunctur , till förmon för de neutrala handels-platserne i samma Archipelag.
Dessa förhoppningar blefvo likväl snart tillintetgjorda, i följd af de emelian England och Nord-Americanska Förenta Staterne träffade handelsöfverenskommelser; och denna förändring i Engelska West-Indiens af ålder antagna handels-system, under hvilket ej allenast Sit Barthelemy, men ännu betydligare Handels-Colonier grundades och lill välstånd uppblomstrade, har alltsedan egt bestånd, och synes numera så mycket tillhöra sakernas nya ordning i denna verldsdel, att någon återgång i detta afseende icke är att förmoda.
En annan ännu mera genomgripande förändring har äfven för Westindien uppstått genom Engelska Regeringens välgörande beslut, att upphäfva lifegenskapen för Negrerne i sina Colonier.
I afseende på de öfriga, skulle derigenom en jemförelse beredas, som påkallar deras Regeringars allvarliga och faderliga uppmärksamhet.
Den ringa inkomst, Colonien under sådane omständigheter lemnat och fortfar att lemna, har, oaktadt skedd indragning af flere angelägna tjenster vid dess förvaltning och lönernas möjligaste nedsättning för de återstående, ej kunnat lemna något öfverskott till bestridande af de , å Bartlielemyska Cassan, härstädes anvisade utgifter, eller ens göra tillfyllest för Styrelsens Bihang till R.
Fröt. iRt4 och i835, 1 Sami, 1 Af deln. 28.de 2 Kongl. Majit s Nådiga Proposition N:o jg. och Garnisonens aflönande på stället, utan liar Kongl. Maj:t allt hittills, af egna medel, förskjutit de betydliga summor, hvilka dels här i Riket oafbrutet erfordras, dels måste till Colonien remitteras.
För att emedlertid, i hvad på Kongl. Majit kunnat ankomma, befrämja Coloniens trefnad och tillfredsställa dess invånares med billighet instämmande anspråk, har Kongl.
Maj:t under den 3i Mars i83i upphäft den skillnad i borgerliga rättigheter, som i vissa delar ännu egde rum emellan de hvita och de så kallade frie couleurte, eller af blandad Europeisk och Africansk härkomst, på ön bosatte invånare.
Majit förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Stockholms Slott den 6 April 1835.
Ankom i afskrift till Exp.-Utsk. den 16 Maji.
MAJ-.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Lag för Inrikes Vecclar\
Gifven Stockholms Slott den 12 Maji i835.
Då Kongl. Majit, af skäl, som förut i dag å Riks-Salen blifvit Rikets Ständer meddelade, funnit
Sig hindrad att lemna Dess Nådiga samtycke till Rikets Ständers i underdånighet, jemte skrifvelse af den 23 sistl.
April, insända förslag lill Vexel-Lag; men Kongl. Majit, som, till den inhemska industriens ytterligare upplifvande och förkofran, länge önskat se en sådan lagstiftning om inrikes Vexlar införd, sorn den Rikets Ständer nu åsyftat, jemväl förklarat
Sig i Nåder vilja, genom Contra-Proposition, föreslå Rikets Ständer en Lig för inrikes Yexlar, .af enahanda lydelse med Rikets Ständers eget förslag, utom att från detsamma blefve uteslutet hvad som kunde hafva tillämpning på Yexlar, dragne emellan Sverige och utrikes ort; så Kongl. Majits Nådiga Proposition N:o 79. 3 varder den på nyssherörde sätt sammanfattade
Lag för inrikes Yexlar, hvaröfver Siats-Rådet och Högsta Domstolen, jemlikt bifogade Protocolls-Utdrag, yltranden afgifvit, härhos till Rikets Ständers antagande öfverlemnad; och enär Kongl.
Majit fästat den synnerliga uppmärksamhet vid Rikets Ständers förslag, att, fastän det icke ifrån Rikets Ständer inkommit, förr än den sisla dagen i förra månaden, Kongl. Majit likväl redan kunnat, i grundlagsenlig ordning, meddela Dess Svar deiå och Proposition i ämnet, samt denna icke innefattar annat än hvad Rikets Ständer sjelfve förut framställt, förväntar Kongl. Majit äfven, alt Rikets Ständer egna åt frågan den skyndsamma åtgärd, hvarförutan det icke blifver möjligt, alt Rikets Ständer kunna fatta deras beslut, innan den tid tilländalupit hvartill Kongl.
Majit önskat Riksdaes-jöromålen slutade.
O H Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protocollet öfver Justitice-ÄrendeHj hållet i Konungens Högsta DomstolMåndagen den uste Maji i835.
Hans Excellence Jystitiae-Stats-Ministern Herr Grefve Rosenbladj Justitias-Råden: von Rosen, Themptanderj Strålej Bredbergj Nyblaus, Engelhart, Nordenstolpe. Revisions-Secreteraren Martin föredrog i underdånighet en Nole utur Slats-Rads-Pi olocollet öfver Justitice-ärenden för den 9 innevarande månad, enligt hvilken Kongl.
Majli, vid underdånig anmälan af Rikets Ständers 4 Kongl. Majus Nådiga Proposition N:o 79. skrifvelse under den a3 sistlidne April, med förslag till Vexel-Lag, hvaröfver Högsta Domstolen, på sätt dess Protoeoll för den 6 Maji innehåller , yttrande afgifvit, funnit
Sig hindrad att lemna Dess Nådiga samtycke till Rikets Ständers förslag, på sådant sätt det blifvit framställd!, men tillika förklarat
Sig vilja genom Contra-Proposition föreslå Rikets Ständer, att för inrikes Vexlar antaga en Lag af enahanda lydelse med Rikets Ständers eget förslag, utom att ifrån detsamma blefve uteslutet hvad som kunde hafva tillämpning endast å Vexlar, dragne emellan Sverige och utrikes ort; hvarföre Kongl. Majit i Nåder befallt, att Högsta
Domstolens yttrande borde infordras öfver förslag till Contra-Propositionen, sålunda sammanfattadt, som det vid ofvannämnde Note af Stats-Råds-Protocollet funnes bilagd t.
Högsta Domstolen, som den 6 i denna månad, enligt 87 §.
RegeringsFormen, yttrat sig öfver de uti Rikets Ständers förslag till Vexel-Lag, i ett sammanhang för ut- och inrikes Vexlar förekommande stadganden, fann emot nu ifrågavarande förslag, innehållande enahanda stadganden, så vidt de rörde Vexlar, dragne i Sverige, att å Svensk ort betalas, något uti juridiskt hänseende icke vara att erinra.
Ex Protoeollo, Carl Ant.
Koek.
Protoeoll öfver Justitia?-Ärende, hållet å Stockholms Slott, Tisdagen den 12 Maji i835, inför HANS MAJ:T KONUNGEN i Dess Stats-Råd, i närvaro af:
Justitiae Stats-Ministern, Hans Excellence Herr Gveive\Rosenbladj Ståts-Ministern för Utrikes Ärendena Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt, Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, ’ Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim.
Justiliai-Råden von Rosén, Themptander, Justitiae-Cancelleren Bergenschöld.
Majas Nådiga Proposition Nio 79. 5 Revisions - Secreleraren Martin anmälde i underdånighet, att, sedan Kongl. Maj.t, på sätt Protocollet för den 9 i denna månad utvisar, förklarat Sig vilja, genom Contra-Proposition, föreslå Rikets Ständer att för inrikes Vexlar antaga en Lag af enahanda lydelse med Rikets Ständers eget förslag tili Vexel-Lag, utom att ifrån detsamma blefve uteslutet hvad som kunde hafva tillämpning endast å Vexlar, dragne emellan Sverige och utrikes ort; och Kongl.
Majit äfven i Nåder befallt, alt Högsta
Domstolens yttrande borde infordras öfver förslaget till Contra-Proposition , sålunda sammanfattadt, som det vid nämnde Protoeoll funnes bilagdt; så hade Högsta Domstolen, enligt dess Protoeoll för nästlidne dag, meddelat det utlåtande, att Högsta Domstolen, sorn den 6 i denna månad, enligt 87 §.
Regeringsformen, yttrat sig öfver de, uti Rikets Ständers förslag till VexelLag, i ett sammanhang för ut- och inrikes Vexlar förekommande stadganden, fann emot nu ifrågavarande förslag, innehållande enahanda stadganden, så vidt de rörde Vexlar, dragne i Sverige att å Svensk ort betalas, något uti juridiskt hänseende icke vara att erinra.
Uppå Stats-Rådets samtlige Ledamöters underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. Majit bifalla, att Proposition med föreslagne Lagen för inrikes Vexlar till Rikets Ständer skulle afgå i sådan lydelse, som desamma äro detta Protoeoll vidfogade.
In fidem Ascel Larsson. LAG för Inrikes Vexlar* I.
Vexel bör innehålla: orten och tiden, hvarest samt när den utfärdas; — uttrycklig benämning af vexel; om den är ensam, (sola) eller, derest flere exemplar utgifras på en och samma penninge-summa, hvilken - 6 Kongl. Majus Nådiga Proposition N'.o 79. dera i ordningen den då är, såsom första, andra, tredje, fjerde, (prima, secunda, tertia, qvarta), och så vidare; — den persons namn, lill hvilken vexeln utfärdas, kallad Vexeltagare (Remittent); viss penningesumma att, på grund af Vexeln, uppbäras, utsatt både med boksläfver och siffror, och hvilken summa ej må understiga 25 R:dr Silfver Specie; — den persons namn, hvilken i Vexeln anmodas att densamma inlösa, kallad Godkännare, (Acceptant); — orten hvarest Godkännaren bor eller vistas, och hvarest betalningen ske skall; — betalningstiden, hvilken kan bestämmas; <z) vid uppvisandet (anfordran, vista, sigt) b') viss tid efter uppvisandet; och c) viss tid efter utgifvandet (dato) samt Vexelgifvarens (Trassentens) egenhändiga underskrift. 2 §< Äro flere exemplar af en
Vexel utgifne och inlöses ettdera, vare de öfrige kraftlösa. 3 §.
Vexel kan vara dragen på en person, öch betalbar hos en annan den kan vara ställd att betalas till Vexelgifvaren sjelf: den kan vara ställd att inlösas af Vexelgifvaren sjelf på annan ort: den kan vara utfärdad å annans vägnar, efter fullmagt (procura). 4 §.
Öfverlåtelse af Vexel kan ske genom Öfverlåtarens blotta namnteck ning (in blanco). II.
Om Vexel-köp. 5 §.
Vexelköp kan afslutas med eller utan Mäklares biträde. 6 §•
Vexelgifvare vare skyldig att, samma dag, då vexelslutet skett, hålla den betingade vexeln, i flere exemplar när så fordras, Vexeltagaren tillhanda, emot undfående af den för Vexeln öfverenskomna betalning; ålig gande Vexeltagaren att Vexeln afhemta.
Mnj;ts Nddign Proposition Nio 79. 7 7 §•
Är Vexel aflemnad, utan alt
Vexeltagaren derföre erlagt öfverenskommen betalning, och fullgör lian den icke genast, då bör Vexelgifvaren, inom 8:de dagens utgång, protestera och, inom samma tid, jemväl å Vexeltagaren taga stämning till den Domstol, som i 4° §• sägs: föl summas det, liatve då Vexelgifvaren ej bättre rätt, än i annat skuldlordiingsmål. 8 §.
Då tvänne eller flere exemplar af samma
Vexel utfärdas, vare det andra i ordningen (secunda), äfvensom hvart och ett af de följande, uti Vexeltagarens hand gällande såsom qvitto å erlagd betalning till Vexelgifvaren: å betalning för ensam vexel (sola vexel) erfordras serskildt qvitto. 9 §•
Hvar, som i egenskap af Syssloman Vexel upphandlar, och vili vara fri från ansvar för densammas inlösen, läte ställa Vexeln på sin hufvudman, och vare då endast i ansvar derföre, att valuta till Vexelgifvaren erlägges: låter deremot Sysslomannen ställa Vexeln på sig sjelf, blifve då, sedan han densamma öfverlåtit, för inlösen af Vexeln lika ansvarig, sorn haele han upphandlat den för egen räkning. lil.
Om Vexehis godkännande. 10. §.
Hvar, som Vexel om bänder fått, alt derå söka godkännande, vare, om lian en sådan förrättning sig påtagit, skyldig att, så fort ske kan, uppvisa Vexeln för honom, på hvilken den är dragen, samt äska hans uttryckliga förklarande, om han den godkänna vill, elier ej: försummas det, och förefaller emedlertid något lill dens förfång, som Vexeln öfversända vare den försumlige skyldig gifva skadestånd. 11 §.
Är Vexel ställd att betalas å viss tid efter uppvisandet, då bör densamma lill godkännande uppvisas, inom tre månader från utgifning5- dagen. 8 Kongl. Nådiga Proposition Nio 79. 12 §.
Den, sorn godkänner
Vexel, ikläder sig derigenom skyldighet att densamma infria; och må efteråt ej kunna undandraga sig betalningen, om än Vexelgifvaren skulle finaas hafva kommit i concurs-tiilstånd, innan accepten meddelades, *3 §.
Godkännandet af
Vexel utlryckes medelst påskrift af ordet godkännes elier accepteras, samt namnets undertecknande.
Accepten bör, oin Vexeln är ställd på viss betalningstid efter uppvisandet, dateras, vid påföljd, att eljest betalning för Vexelu kan fordras, å den deri bestämda lid, räknad från ulgifningsdagen. *4 §•
Drages
Vexel på tvänne eller flere personer, såsom Bolagsmän, då bör godkännandet ske medelst
Bolagets namnteckning: gifves eljest
Vexel pa tvänne eller flere personer, att betalas af antingen den ena eller andra, då är enderas godkännande lika gildt, sorn bade Vexeln på honom allena varit ställd. 15 §.
Är Vexel ställd att betalas å annan ort, än der godkännaren bor, teckne då han å Vexeln, genom hvilken person i den andra orten betalningen erlägges, och vare för densammas fullgörande sjelf ansvarig. 16 §.
Då Vexel lill godkännande förevises, bör bestämdt svar, jakande eller nekande, afgifvas inom 24 timmar’ derefter: sker det icke, anses Godkännaren hafva vägrat accepten. 17 §•
Varder Vexeln icke, inom den i 16 §. bestämda tid, godkund, eller sker godkännandet med vilkor, eller inskränkes till en del utaf Vexelns belopp, eller kari den ej anti äflas, på hvilken Vexeln är dragen, vare innehafvaren, sedan han deremot protesterat, berättigad till återgångs-talan på sätt i 3o §. stigs. §. 18.
MaJ:t 1 Nidiga Proposition N:o 79. 9 iS §.
Derest Vexelgifvaren, på den tid då Vexeln utgafs, egde Godkännarens ovilkorliga tillåtelse, att Vexeln å honom draga, vare denne förbunden att Vexeln antaga, och, om det ej sker, ansvarig för all deraf uppkommande skada.
IV. Cap. Örn Vexelns betalning genom Godkännaren. *9 §•
År Vexeis förfallotid bestämd till en eller flere månader, då skall hvarje månad till 3o dagar räknas, den dagen oräknad, då Vexeln utgafs eller uppvisades.
Är Vexel ställd att betalas midt i månaden, vare då femtonde dagen rätter förfallodag. 30 §.
Är Vexel’, som finnes ställd att betalas inom viss tid, efter utgifvandel eller uppvisandet, lill betalning förfallen, och har icke för vägrad accept redan blifvit protesterad t, åligge Innehafvaren, att, af den person, hos hvilken penningarne skulle uppbäras, fordra betalning, samt, derest sådan icke erhålles, protestera, uti stad senast å första dagen, och på landet senast å andra dagen efter rätta betalningsdagen: kan ej denna anträffas, protestere dock Innehafvaren sorn sagdt är: vill eller förmår ej den förre erlägga mera än en del af Vexelns belopp, ankomme på Innehalvaren att emottaga, eller icke emottaga, hvad honom erbjudes, men protestere icke dess mindre för hvad som brister. 21 §.
Är Vexel ställd att betalas vid uppvisandet, vare, för dess uppvisande till betalning, tid, sorn i 1 t §. sägs: erhålles ej betalning, eller kan ej den person anträffas, hos hvilken penniugarne uppbäras skulle, eller vill eller förmår ej denne erlägga mera än en del af Vexelns belopp, protestere Innehafvaren, efter thy i 20 §. föreskrifvet är.
Prot. i834 och i635. 1 Sami. 1 Afi. 28:de Häftet. 2 1 o Kongl M 22 §.
Är af Vexel-innehafvaren försummadt hvad honom efter 1i, 20 och 21 §^. åligger, håfve förlorat sin vexelrätt emot Godkänncren, och hålle sig till honom, såsom uti annat skuldfordringsmål: instämmes ej Godkännaren till den i 4° 5 omförmälde
Domstol, inom ett år efter Vexelns rätta betalningstid, vare Lag samma. 23 §.
Är Vexel ställd att betalas uti något visst i landet gångbart myntslag, då bör den betalas i det mynt, hvarå den lyder: är Vexein ställd å utländskt mynt, må betalningen i Svenskt mynt erläggas efter Vexel-curs. 24 §.
Har Godkännaren brustit i betalning, vare skyldig gälda Vexel-irmehafvaren ränta till 1/2 för 100 i månaden, jemte lull ersättning för honom åbragfe kostnader. 25 §.
Varder förfallen
Vexel icke på förfallodagen till betalning företedel, ege Innehafvare» ej räll lill ränta förr, än efter det han sedermera fordrar, men ej får betalningen, och icke heller alt, derest Vexein lyder å utländskt mynt, åtnjuta betalning efter högre curs, än den & förfallodagen eller nästföregående vexeldag noterade, örn cursen sedan stigit: har den fallit, vare Innehafvaren skyldig åtnöja» med betalning efter gångbar curs, vid den tid, då han sig anmäler. 26 §.
Är Vexel godkänd, och betalar God kännaren, »tan att återfå det exemplar, hvarå godkännandet finnes tecknad t, vare ej fri från betalningsskyldighet till tredje man, hvilken samma exemplar innehåller. 27 §* Har
Vexel inom rätter tid blifvit protesterad, för bristande betalning af den, på hvilken Vexein varit dragen, stånde annan person fritt, att, med den rätt i »q §. sägs, till heder antingen för Vexelgifvare» eller någon af Öfverlåtärne, betalningen erlägga, och blifve den, till hvars heder betalningen sker, i b talnings-beviset uttryckligen nämnd:
Innehafvare»» protestkostnad bör då tillika ersätta».
Kongl M jV< Rådiga Proposition ti:o 79. 28 g. Erbjuda sig flere, att Vexel under protest betala, efter tby i nästföregående §. sägs, vare den närmast, som till heder för Vexelgifvare», och dernäst den, sorn till heder för äldre Öfverlåtare» betalning erlägga vill ; men skulle emedlertid den, på hvilken Vexein är dragen, och emot hvilken protest för bristande betalning skett, erbjuda sig alt Vexein inlösa, vare han dertill berättigad framför annan.
Hvar, som betalar lill heder för Vexelgifvare eller Öfverlåtare, ege att, med den sålunda godtgjorde Innehafvare»» rätt, söka sin ersättning af Vexelgifvare», och jemväl, derest inlösen skett till Öfverlåtare»» heder, af ej mindre honom, än äfven dem, hvilka Vexein fö ut öfverlåtrt, om sådane finnas: håfve ock emot den, på hvilken Vexein varit dragen, lika lätt med förre Innehafvaren.
V. Cap. Ont ätergångstalan. 30 §.
Vexel blifvit protesterad, vare sig för bristande accept eller bristande betalning, ege Innehafvaren genast fordra liqvid af Vexelgifvare» och Öfverlåtarne, en eller flere, såsom till honom ansvarige, en för alla och alla för en; men är, genom någon roed Vexein vidtagen åtgärd, senare öfverlåtares rätt emot en föregående förverkad, då ege Innehafvaren emot den förre ej någon talan. 31 §.
Hav den, som godkänt pS honora dragen Vexel, kommit i concurstillstånd förr, än Vexein 5r till betalning förfallen, kan Innehafvaren jemväl, efter gjord protest, genast fordra betalningen af Vexelgifvare elter Öfverlåtare, efter thy i 3o> säg». 3a
Vid betalning af återgången Vexel, vare Innehafvaren berättigad, att af Vexelgifvare och öfverlåtare fordra den hufvudstol, hvarå Vexein lyder, i Kongl l&ijitt NAdita Proposition Nio 79, ränta till 1/2 för 100 i månaden, räknadt från Vexelns rätta betalningstid, om denna är förfluten, och till dess liqvid sker, jemte ersättning för protestomkostnader, postpenningar för arne bref, nemligen ett fram och ett tillbaka, inäklare-arfvode till 1/8 för 100, då Mäklare blifvit begagnad, provision till r/a för ioo och mera, när provision på flere ställen bevisligen blifvit betald, samt de skäliga umgälder, som dessutom för Innehafvaren bevisligen uppkomma.
År Vexeln ställd att betalas i utländskt mynt, bör, derest cursen stigit, sedan vexelslutet skedde, betalningen erläggas efter den curs för Vexlar, på enahanda förfallotid med den förra Vexeln, som är gällande när liqvid sker, men, om cursen emedlertid fallit, utgöres efter den curs, hvartill Vexeln blifvit köpt, eller som, i händelse cursberäkning i köpet ej ingått, eller ej kan till beskaffenheten visas, var vid köpe-tillfället i allmänhet gällande: allt med förhöjning, motsvarande ränta till \fi för 100 i månaden under omförmälde förfallotid, dock med afräkning af den tid, sorn för dea protesterade Vexeln ännu kan återstå. 33 §.