Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolen och StatsRådet blifvit i ämnet hörde, har Jag tagit Edert berörde förslag i öfvervägande, och dervid gillat de grunder, som detsamma föranledt, men ansett följande betänkligheter möta emot antagande af den redaction till Lagstadgande , som af Eder blifvit i uudei’dånighet aflemnad.
Förslaget förutsätter den händelse, att den, som för det gröfre brottet tilltalas, derjemte är för annan förbrytelse ej allenast anklagad, utan jemväl till ansvar fälld.
Deraf skulle följa , att Hof-Rätten väl, om den tilltalte blifvit af Under-Rätt fälld till för högt eller för lågt ansvar , kunde sådant ändra, men ej, derest han olagligen vore frun ansvar befriad, egde derut) göra Kongl. Maj.ts Nådiga Skrif v.
No 7 <?. j5 den rättelse, sora med Lagens kraf funnes vara förenlig.
Vidare skulle af det lili Förslaget förekommande stadgande, att Utslaget i liela dess vidd bör IIof-Rätten underställas, följa, att, i händelse en person vore tilltalad för flera brott, af hvilka ett eller flera icke voro af underställnings-egenskap, samt under ransakningen skulle bända , alt jemväl andra personer blifvit inblandade såsom delaktiga i de mindre brotten, utan alt vara det i det gröfre, Under-Rätts Utslag icke lomme alt, hvad sådana personer beträffar, gå i verkställighet förr, än Öfver-Rätt, efter föregången underställning, sig i saken utlåtit, ehuru en person, tilltalad för ett mindre brott, icke lagligen bör tillerkännas eller betagas större eller mindre rättegångs-förmoner derföre, att en med honom uti samma brott delaktig person är anklagad jemväl för ett brott,' som till underställning föranledep.
På dessa skäl, har Jag funnit
Mig icke kunna oförändradt antaga Edert ifrågavarande Förslag; men vill uti serskild Nådig Proposition till Eder framställa förslag till en förändrad redaction af det tillägg uti 25 Capillet 5 §.
Rättegångs-Balken, J ansett nödigt, ?å att det af Eder å - i6 Kongl..
Maj :ts.
Nådiga Skrif v. N.o jg. syftade ändamål må vinnas, ntan att deraf må uppkomma de följder, hvarå Jag nu lästat Ecb uppmärksamhet.
Jemväl håfven J, Gode Herrar och Svenske Män, uti underdånig Skrifvelse af den 24 sistlidne April, föreslagil, att, med ändring af Kongl. Brefvet den 3:dje
December 1799, må stadgas, att ej någon hädanefter får Domare-Embetet utöfva, innan han fyllt 25 år.
Sedan Högsta Domstolen och StatsRådet häröfver blifvit hörde, har Jag företagit detta ämne till Nådig pröfning; och ehuru Jag till alla delar gillar de grunder, hvarpå ifrågavarande förslag sig stödjer, finnér Jag likväl, att det stadgande, J begärt, skulle, genom sin ordalydelse, leda till den emot 36 §.
Regerings-Formen stridande följd, att personer, hvilka, utan att hafva uppnått 25 års ålder, redan blifvit till Domare utnämnde eller förordnade, och Domare-Embetet med redlighet och skicklighet uppfyllt, korarae att från utöfningen deraf skiljas, endast på den grund , att en kanhända ganska korrt tid återstode af den stadgade åldern; äfvensom att, med afseende derå, att, enligt i4 Capitlet 2 §.
Krigs-artiklarna, bland Ledamöterne i Krigs - Kongl. Maj.Is Nådiga Skrif v. N.-o jQ. 17 Krigs-Rätt böra vara tvänne Lieutenanter och en Officer af första graden, men möjligen kan inträffa, att inom nyssnämnda grader tillgång saknas å Officerare, hvilka uppnått 25 års ålder, ett allmänt stadgande om eil sådan ålder för Domare icke kan å Krigs-Domstolarrie ovilkorligen lämpas.
Af dessa anledningar finner Jag Mig Föranlåten att vägra bifall till Edert berörde Förslag, sådant det nu blifvit framställdt; hvaremot Jag vill, genom serskild Nådig Proposition, föreslå Eder ett stadgande, innehållande föreskrift för samtlige Hof-Rätterne, att hädanefter icke till Domare-Embctets utöfvande förordna någon, som icke fyllt 25 år, så framt han icke redan tillförene blifvit af Hof-Rätterne i Domare-värf nyttjad* Uti Skrifvelse af den 24 sisth April håfven J vidare, Gode Herrar och Svenske Män, i underdånighet föreslagit att, med ändring af Kongl. Förordningen den 10 April 1810, angående lagfart med förpantad fast egendom, när Pant-egare ej är till namn och vistelse-ort känd, och viss tid till egendomens inlösen ej är i Pantebrefvet bestämd, t!ih till R.
Prot. 1828 och 182g. 1 Sami. 3 Bandet.
.'fide Haft. 2 18 Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvi R.-o jg. till allmän efterrättelse må stadgas, att deri i berörde Förordning föreskrifna Kungörelse , om tillämnad lagfart med dylik egendom, hädanefter ej behöfver i Hamburgertidningen införas.
Efter det Jag häröfver bort Högsta Domstolen och Stats-Rådet, bar Jag funnit godt att till Edert berörde förslag lemna bifall, hvarom allmän Kungörelse kommer att utfärdas.
Likaledes bär Jag, efter Högsta Domstolens och Stats-Rådets börande, bifallit Eder, uti underdånig Skrifvelse af den i i sistl.
Maji, framställda begäranatt, med upphäfvande af 3^ punkten i Kongl.
Förklaringen den 23 M.artii 1807, må stadgas, att Under-Rätts Ransakning och Utslag i mål, angående sådana Edsöresbrott, å hvilka penningebötcr, jemte fängelse med eller utan arbete, äro i Kongl.
Förordningen den 20 Januarii 1779 utsatte,.hädanefter skola, innan Utslaget går i fullbordan, till Hof-Rätts skärskådande och pröfning insändas, hvilken ändring kommer att till allmän efterrättelse kungöras.
Med bifall till hvad J, Gode Herrar och Svenske Män, uti underdånig Skrifvelse af den 11 sistl.
Maji, äfvenledes föreslagit, Kongl. Maj.ts Nådiga Skrif v. N:o jg. ig angående upphörande af den, genom flera äldre Författningar, och senast Kongl. Brefvet af den 22 Martii i8o3, Hof-Rätterne tillagda leuterations-rätt, har Jag, efter Högsta Domstolens och Stats-Rådets hörande, funnit godt att, genom Bref till vederbörande Hof- och Öfver-Rätter, förklara, det 2:dra punkten af nämnde Kongl. Bref lill all verkan upphörer, samt alt hvad, angående leuteration, uti 1 och 6 samt 7 punkterna af samma Bref förekommer, i följd deraf förfaller.
Genom Skrifvelse af den 11 sistl.
Maji håfven J, Gode Herrar och Svenske Män, ytterligare i underdånighet föreslagit utfärdande af en Förklaring, med tillkännagifvande, att, genom Kongl.
Brefvet till samtlige Hof-Rätterne i Riket af den 27 Maji 1801, någon ändring af i5 Cap. 2 §.
Rättegångs-Balken, eller någon inskränkning i de stadganden, som deri linnas, angående rättigheten att föra andras talan, icke blifvit meddelad.
Efter det Högsta Domslolen och StatsRådet blifvit i ämnet hörde, har Jag funnit godt bifalla Edert berörda underdåniga Förslag; i enlighet hvarmed Förklaring kommer att till allmän efterrättelse utfärdas. 9.0 Kongl.
Maj.ts Nådiga Skrifv.
N.o 79- Slutligen håfven J, Gode Herrar och Svenske Män, uti underdånig Skrifvelse af den ii sistl.
Maji, uppå anförda grunder, föreslagit, att 2 Cap. 3 §.
Giftermåls-Balken, om förbud för Syskonbarn att taga hvarandra tili äkta, utan att Konungen gifver der lof till, må upphora att vara gäl-* lande.
Då Jag, efter Högsta Domstolens och Stats-Rådets börande, tagit detta ämne i öfvervägande, bar Jag funnit de skäl, hvarpå min Högstsalige Herr Fader, Hans Maj:t Konung Carl XIII, Glorvördigst i åminnelse, grundat
Dess afslag å Rikets Ständers, vid iSoq och 1S10 årens Riksdag, gjorda anhållan öm upphäfvande af ifrågavarande Gifterm åls-förbud, och hvilka skäl blifvit d. 3 Febr. 1810 Rikets Ständer å Riks-saleil meddelade, vara af den styrka och den vigt, att de äfven 1111 böra föranleda till enahanda svar å Eder förnyade begäran, hvilken Jag således icke kan i Nåder bifalla; men då J, bland skälen för Eder underdåniga anhållan i detta ämne, anfort den omgång och kostnad, hvarmed skyldigheten för Syskonbarn att söka Konungens tillstånd är förenad; så har Jag, för att gå Eder önskan till mötes, fattat det beslut, att, i likhet med hvad, genom Kongl. Brefvet dell 20 Junii i8o5, är för ett serskildt fall före - Kongl. Maj.ls Nådiga Skrif v. N.o 7 g. a t skrifvet, Syskonbarn, hvilka vilja söka Konungens tillstånd att med hvarandra träda i ägtenskap, böra gilva sin åstundan tillkänna bos Kyrkoherden i den församling, der Qvinnan vistas, hvarefter Kyrkoherden bör, med insändande af betyg om Contrahenternas uppförande, derom göra anmälan i Consistorium, som har att Målet till Konungen inberätta, då Konungen vill, genom svar till Consistorium, meddela Dess Nådiga Beslut, hvarom Consistorium bör Kyrkoherden och denne åter Contraheriterne oförtöfvadt förständiga, utan att någon afgift hvarken hos Kyrkoherden, eller i Consistorium, eller i Konungens Cancellie derföre må ega rum; och kommer, angående den sålunda beslutade förändringen af sättet för Syskonbarn att söka och erhålla Giftermåls-tiilstånd, allmän Kungörelse att utfärdas.
CARL JOHAN. 22 Kongl- Maj.-ts Nådiga Skrif v, N;0 80, N:o 80.
I Afskrift meddelad Exp.-Utsk. den a3 Sept. 1829.
MAJ\TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående vilkoren för Salpeter-gärdens upphörande; Gifven, Stockholms Slott den 11 September i82g.
Sedan Kongl. Majit, vid början af innevarande Riksdag, på sätt Dess Nådiga Proposition till Rikets Ständer afd. 29 October sistlidet år innehåller, jemte meddelande af så väl Comiterades för Salpeter-ärendena underdåniga Berättelse, angående Salpeter-handteringens tillstånd i Riket, som ock de af Kongl. Majit, i anledning deraf, redan vidtagna åtgärder, gjort framställning, dels om nödvändigheten af anslag till förekommande af vidare nedsättning i Salpeter-fonden, deruti årlig brist uppstått, i följd af de flera vid sista Riksdag, rörande den samma vidtagne åtgärder, dels ock om ett förändradt sätt för Salpeter-gärdens uppbärande; så hafva Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse af den 3o sisllidne Julii, tillkännagifvit, det de, vid ämnets öfvervägande, funnit lämpligast, att nämnde gärd må upphöra, hvartill Rikets Ständer anhållit om Kongl.
Majlis Nådiga bifall, i händelse Kongl.
Skri/v, N:o So. a3 hvaraf serskildt anslag skulle af Rikets Ständer till Salpeter-näringens bestånd och bedrifvande, äfvensom till uppköp af Salpeter, anvisas.
Efter att häröfver hafva infordrat underdånigt Utlåtande af Comiterade för Salpeter-ärendena , har Kongl. Maj:t till pröfning förehaft detta ämne, och dervid, angående förhållandet med Salpeter-handteringens bedrifvande från fordna tider, så långt tillbaka som upplysning derom kunnat vinnas, intill närvarande tid, inliemtat, att Kronan, i följd af den erkända nödvändigheten att ega inländsk tillverkning af Krut och Salpeter, ifrån äldre tider, städse egt rätt att tillverka Salpeter af all jord inom Riket , som till Salpeters alstrande varit tjenlig.
Redan i Konung Gustaf I:s tid voro åtskillige Salpeters-hus anlagde, der, för Kronans räkning, Salpeter-sjudning verkställdes , och hvartill Allmogen var förpligtad att bidraga med framförandet af jord, aska, ved och halm, utgörandet af Dagsverken, Sjudarnes och Redskapens forslande, samt de förres förseende med husrum och underhåll.
Men till undgående af de väsendtligaste bland dessa tryckande besvär åtog sig Allmogen år i644alt i penningar utgöra En daler, Sjutton ÖreSiIfvermynt årligen af hvarje Mantal, hvaremot Kronan skulle betala, Kongl.
Maj:ts Kådiga Skri/v.
N.o 80. underhålla och forsla Sjudarne.
Jemte det Kronan äfven sedermera bibehöll sin urgami la rätt till Salpeter-jorden, qvarstodo ock för Allmogen åtskilliga besvär vid Salpetersjudningen, efter hvad Kongl. Förordningen den 16 October 1723 föranleder, såsom att skjutsa Sjudarnes verktyg och pannor, lemna deras hästar bete och medgifva dem frihet att från hemmanets egor hemta nödig Vedbrand af vindfällen och annan skog.
På sådant sätt bedrefs tillverkningen af Salpeter för Kronans räkning, genom eget fnanskap under serskildt befäl, intill år 1800, då Rikets Ständer vid samma års Riksdag, till undanrödjande af de olägenheter, som med Salpeter-sjudningens verkställande genom Kronans manskap voro förknippade, och deribland serdeles den, att Sjudarne egde upprifva golf ur stall och uthus och uttaga Salpeter-jorden, fattade det beslut, att af hvarje Mantal borde utgöras en gärd af ett halft Lispund inrikes tillverkad oluttrad Salpeter in natura , hvarföre Kronan skulle betala tillverknings-värdet med 1 R:dr 24 sk., hvaremot Kronan afstod egande-räRen af den i landet befintliga Salpeter-jorden.
Af den anledning, att Salpeter-näringen i Österbotten kommit til! en betydlig höjd, och att Kronan då kunde derifrån erhålla betydliga partier Salpeter, blef det hem - Kongl. Maj.-ts Näiliga Skri/v.
N:o So. a5 mans-egarne tillåtet, att med penningar lösa Salpeter-gärden; men hvaraf den följd inträffade, att, när Finland sedermera afträddes till Ryssland, S;'peter-näringen i Sve-r rige så aftagit, att den årligen knappt uppgick till 5ooo Lispund, hvarjemte bristen på skicklige Salpeter-sjudare var nästan allmän.
Ett sådant förhållande påkallade kraftiga åtgärder för att åter upplifva tillverkningen af en vara, som för försvars-verket är af högsta nödvändighet.
I sådant ändamål uppdrog Kongl. Maj:t åt serskilda Comiterade styrelsen af Salpeter-ärendena, lät ifrån Österbotten införskrifva kunnige Sjudare och på trycket utgifva afhandlingar om bästa sättet till Salpeter-jordens bereda ning och sjudning , utfäste praemier för Salpeter-ladors anläggning efter Österbottniska methoden, bekostade anskaffning af sjudnings-pannor, sorn utlemnades till hugade Salpeter-tillverkare, emot kostnadens återgäldande med en tiondedel om året, beviljade räntefria lån åt dem, spm om näringen sig vinnläde, samt försåg alla Län med en efter hvarje ort lämpad stat af Styresmän och Sjudare.
Dessa åtgärder, jemte den år 1816 vidtagna och sedermera fullföljda, att all af plantladu-egare utöfver deras egna gärd-behof bevisligen tillverkad Salpeter af Kronan blifvit inlöst emot 7 R:dr 24 sk. för Lispundet, hafva så fullko ml K 26 Kongl'.
Mapts Nådiga Skrif v. N.o So. gen motsvarat ändamålet, att Salpeter-tillverkningen årligen tilltagit och sistlidet år uppgått till 24,600 Lispund, som är en betydlig tillökning i Rikets årliga production.
Enär nu, vid pröfning af Rikets Ständers ifrågavarande förslag om Salpeter-gärdens upphörande, Kongl. Majit, å ena sidan, med tillfredsställelse omfattat delta tillfälle att, genom beredande af någon lindring i de bördor, som åtfölja jordbruket, gå Rikets Ständers i denna del yttrade önskan till mötes, har, å den andra, Kongl. Maj:ts aldrig hvilande omsorg för Fäderneslandets säkerhet insett nödvändigheten att, vid bifall till Salpeter-gärdens föreslagna upphörande flista vilkoret af sådana besluts fattande i sammanhang dermed, hvilka ensamt kunna sätta Kongl. Majit i tillfälle att försäkra
Sig om fortfarande tillgång på en vara, som utgör en oumbärlig del af hvad till försvars-verket hörer.
Då Krut icke kan tillverkas utan Salpeter, och Saltpeter af sådan orsak, lika med Krut, alltid räknats ibland de varor, som icke få transporteras till krigförande Magter; så är ock en tillräcklig inhemsk tillverkning af Salpeter ett oeftergifligt vilkor för ett fullständigt, af utländsk hjelp oberoende, försvars-verk.
För att åter bereda all möjlig Kongl. Maj.ts Nådiga Skripv.
N-o 80. 27 säkerhet på en tillräcklig Salpeter-tillverkning, då den hvarken, såsom förr, bedrifves för Kronans egen räkning, eller, såsom den senare tiden egt rum, blifver ett åliggande för jordegaren, utan helt och hållet öfverleronas åt den enskilda industrien, erfordras följaktligen, sedan konsten att tillverka Salpeter nu mera är allmänt känd, att tillverkaren försäkras, ej mindre om snar afsättning, än om ett försäljnings-pris, som, öfverstigande tillverknings-kostnaden, bereder en billig och uppmuntrande vinst.
I förra afseendet är det nödigt, att Kronan inlöser all den Salpeter, som inom Riket tillverkas, helst allt annat tillfälle till afsättning deraf saknas, och, i det senare, att det en gång fastställda priset af 7I R:dr Banco för Lispundet icke nedsättes.
På dessa grundsattser, hvilkas antagande och vidhållande hitintills beredt näringens framgång till dess nuvarande höjd, och hvilkas frångående sannolikt skulle förorsaka dess aftagande och förfall, anser Kongl. Maj:t höra grundas beräkningen af det anslag, som i stället för Salpeter-gärden erfordras.
Enligt hvad Comiterade upplyst utur deras senast afslutade Hufvudbok, har Salpeter-gärden utgjort, för 65,358 | mantal å 28 Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrif v. N.-o 80. landet, ä 5 marker Salpeter på mantalet, i6,34o Ltt 5 # 29 lod, oell för 767-p^ mantal Stadsjord, 191 Ltt 18 #, eller tillsammans för 66, i2ÖT7? mantal 16,531 Lf£ 3 # 29 lod, hvilkas värde i penningar, efter det fastställda priset, 7§ R:dr , utgör 123,983 R:dr 40 sk. 4 r:st- Banco.
Maj:t vill alltså i Nåder bifalla Rikets Ständers underdåniga hemställan om Salpeter-gärdens upphörande, med vilkor, att dess, enligt ofvanberörde utredning, motsvarande belopp i penningar, 1 23,988 R:dr /\6 sk. 41-?st., eller jemna 124,000 R:dr Banco anvisas, såsom ett ärligt anslag å Riks-Statens Tredje Hufvud-titel, och att, i händelse antingen detta anslag framdeles skulle indragas eller nedsättas, eller ock Salpeter-näringen, såsom hädanefter endast ankommande på enskild idoghet, emot förmodan, i den mon förfalla, att Kronans årliga behof af Salpeter icke kunde erhållas, Salpeter-gärden då å nyo skall vidtaga och utgå på sätt hitintills egt runi.
Maj:t vill jemväl fästa Rikets Sländers uppmärksamhet derå, att uti berörde 124,000 R:dr icke innefattas det bidrag, Kongl. Maj:t, uti Dess Nådiga Proposition af den 29 nästlidne Octo ber, äskat, fili Salpeter-fondens återupphjelpande, hvil - Bil- till K. M.
Nådiga Skrifv.
N-0 80. 29 kel. anslag serskildt hör utgå , och hvars nödvändighet är utförligt utredd uti det alComiterade öfver fondens årliga utgifter och inkomster uppgjorda Förslag, sorn samma Nådiga Proposition åtföljt, Kongl. Majit forhlifver Rikets Ständer med ali Kongl.
C ARL LOTTA N t/.
Nordenfalk, Utdrag af Protocollet öfver Krigs-jBeriden , hullet inför Hans Maj:t Konungen i Siats-Rådet pä Stockholms Slott den 11 September 182g.
Justitia* Stats-Ministem II.
E. liv Grefve Rosenblad.
Stat,s-Ministern för utrikes Ärendena II. E. Hr Grefve af lVetterstedt. 3o Bil. till K. M. Nådiga Skrifv. N/o So. Stats-Råden : II.
Hof-Cancelleren von Schulzenheim. Stats-Secreteraren Nordenfalk. Stats-Secreteraren Nordenfalk föredrog i underdånighet Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 3o nästlidne Julii, hvaruti förmäles, det Rikets Ständer, vid öfvervägande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 29 nästlidne October, angående anslag till Salpeter-fondens förstärkande m. m., funnit lämpligast, att nämnda gärd måtte upphöra, hvartill Kongl.
Maj:ts Nådiga bifall är vordet hegardt, i händelse hvaraf serskildt anslag lomme att af Rikets Ständer anvisas till Salpeter-näringens bestånd och bedrifvande, äfvensom till uppköp af Salpeter; öfver hvilken Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse Comiterade för Salpeter-ärendena, under den 2S nästlidne Augusti, afgifvit underdånigt Utlåtande.
Stats-Secreteraren tillstyrkte i underdånighet, det Kongl. Maj:t, angående delta ämne, täcktes fatta och Rikets Ständer till Bil. till K. M.
Nadina Skrif v. N.o So. 3r svar meddela sådant Beslut» som innehölls i ett af Sats-Secreternren författadt och härvid uppläst Förslag till Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer.
På Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande täcktes Kongl. Maj:t lemna Dess Nådiga bifall till hvad Stats-Secreteraren sålunda i underdånighet hemställt; i följd hvaraf Skrifvelse till Rikets Ständer skulle, i enlighet med det upplästa Förslaget, sådant det finnes-vid detta Protocoll bilagdt, sky ndsa mligen exped ieras.
Ex Protocollo CT IV.
I afskrift meddelad Exp.Utsk. d. 23 Sept* 182g.
KONGL. MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer , angående tillägg uti 25 Gap. 5 Rättegångs-Balken; Gifven Stockholms Slott den 11 September 182g.
Efter öfvervägande af hvad Rikets Ständer, uti Skrifvelse af den iG:de Martil 32 Kongl. Maj;ts Nådiga Propos. N.-o St. innevarande år, i underdånighet anfört, an* gående gränsen för Idof-Rätts skärs-skådande och pröfning af Under-Rätts Ransakning och Utslag i så kallade underställnings-mål, vid de tillfällen, då en för något af de i 25:te Capitlet 5:te §.
RättegångsBalken uppräknade brott anklagad person järnvä] är för annan förbrytelse till ansvar fälld, har Kongl. Majit, som gillat de grunder, hvilka föranledt Rikets Ständers i berörde
Skrifvelse framställda förslag till tillägg uti nyss åberopade Lagrum, den 8:de i denna Månad, å Rikssalen lernnat Rikets Ständer del af de skäl , hvilka hindrat Kongl, Maj:t att samma förslag oförändradt antaga; och vill Kongl. Kongl.
Majtt, till vinnande af det af Rikets Ständer åsyftade ändamål, härigenom till Rikets Ständers profning och antagande föreslå den förändrade redaction af det nödigt ausedde tillägget uti 25:te Gap. 5:te §.
Rättegångs-Balken, att uti samma §., näst före sista punkten och efter orden; '""så ock delaktighet i thesse missgernmgar /’ må införas följande mening ; ”År den, som för sådant brott eller för delaktighet deruti tilltalas, jemväl för annan förbrytelse anklagad, varde Utslaget, i hvad det honom rörer, i hela dess vidd Flof-Rätten underställdt.” De Bil. till K. M. Nådiga, Propos. N.o 81. 33 De Protocoll, som, rörande denna fråga, blifvit hos Högste Domstolen och StatsRådet förda, bifogas härjemte; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl.
Nåd och Ynnest städse välbevågen* Datum ut supra.
Utdrag af Protocollet (ifver JustiticeArenden j hållet uti Kongl. Maj:ts Högste
Domstol _, den i5 Maji 182g.
Närvarande: Justitia:-Rådén:
Friherre Kurck. Peterson.
Grefve Strömfelt, örbom.
Bill. lill />.
1 Sami 3 Bandet. fule Höft. 3 34 Bil. till K. Al. Nådiga Propos. N.o 81. Pievisions-Secreteraren Thuring föredrog: Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 16 sistlidne Mars, hvaruti förmäles: att, vid Öfvervägande af en hos Rikets Ständer gjord MoLion om närmare bestämmande af IIof-Rätts pröfnings-rätt i underställda Brottmål, Rikets Ständer inhemta t, hurusom skiljaktiga meningar om gränsen för Hof-Rätts skärskådande och pröfning af Under-Rätts Ransakning och Utslag i så kallade Underställnings-mål ej blott hos serskilde Hof-Rätter, utan ock bos serskilde A fdel ni liga r af en och samma IIof-Rätt skola ega rum; samt alt, i följd deraf, olikhet i dylika Måls behandling jemväl uppstått.
Då Rikets Ständer, i afsigt att bereda den likstämmighet, som det Allmännas fordran på enhet i Lagskipnings-formerne påkallar, undersökt och med hvarandra jemfört de grunder , på hvilka de olika meningarne sig stödja , hafva Rikets Ständer ej tvekat att gifva företrädet åt deras tanka, som anse Öfver-Domarens pröfning af Underställnings-mål ej böra inskränkas till endast den del af Under-Rättens Utslag, hvilken angår det eller de brott, hvaraf underställnings-egenskapen bestämmes, utan sträckas till alla de delar af Målet, som i större eller mindre moa verka på den tilltalades sammanlagda bestraffning.
Bil. lill K. M. Nådiga Propos. N.o 81. 35 Underställningens ändamål syntes nemligen vara ej så mycket, att vissa slag af brott må företrädesvis varda belagda med det i Lagen utsatta straff, som fastmer, alt den tilltalades rätt må blifva sorgfälligt vårdad.
Men detta ändamål skulle kunna ej allenast förfelas, utan äfven motverkas genom omförmälda inskränkning af ÖfverDomarens pröfning.
Om till exempel en tilltalad, som blifvit öfvertygad om ett tili underställning föranledande brott och ett annat, som ej vöre af denna egenskap, fälldes af Under-Domaren för det förra tili mindre, och för det senare till högre, ansvar än Lag säger, men dock så, alt den sammanlagda bestraffningen icke öfverstiger den , som å bägge brotten lagligen följa borde; så, i fall den sålunda dömde, antingen af försumlighet eller af okunnighet, underläte att anföra besvär öfver UnderRättens beslut i fråga om det senare brottet, och Öfver-Domaren ej eger att pröfva det underställda Utslaget i annan måtto, än så vidt detsamma angår det förstnämnda brottet, måste den följd uppstå, att den tilltalade blifver, tvärt emot underställningens ändamål, af Öfver-Domaren fälld till större straff, än det, hvartill han lagligen gjort sig skyldig.
Å ena sidan kunde väl härvid anmärkas, att den sakfällde, genom uraktlåtenheten att klaga, sjelf vållat sitt miss - 30 Bil. till K. M.
Nadina Propos. N.-o 8/. öde, men, a den andra, torde det ock böra erinras, dels alt den vanliga slutmeningen i dylika Utslag gifver anledning till den förmodan, att