Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr utöfver kostnaden för de 220 båtsmän, som samma provins, på sätt nämndt är, rätteligen bordt hålla; och hafva på 16 Stats-Utskottcts Utlåtande N:o 85. grand häraf jemte andra uppgifna omständigheter, säsom provinsens i allmänhet låga ståndpunkt, fattigvårdens betydliga utsträckning m. m., ofvannämnde ledamöter föreslagit, att Rikets Ständer måtte tillerkänna rotehållarne inom Blekinge befrielse från allt beklädnadsbidrag, och i sammanhang dermed, såsom vederlag, beräknadt efter 9 R:dr på roten, för 1,300 sådane bevilja en tillökning af 13,300 R:dr uti det för båtsmäns beklädnad afsedda förslags-anslaget.
Vidare är af Riksdags-fullmägtigen Nils Pettersson från Calmar län yrkadt, att, då de af Stånds-ledamöterne från Blekinge län åberopade skäl jemväl inträffade på Södra Möre härad, båtsmans-beklädnaden derstädes äfven måtte varda till alla delar ölvertagen af Staten, eller ock, om en sådan förmån icke kunde häradets rotehållare beviljas, minskningen i årliga beklädnads-bidraget åtminstone bestämmas Tre Riksdaler högre, än Kongl. Majit i sådant hänseende föreslagit, eller lill 8 R:dr Runt för hvarje rote.
Uti särskild, inom samma Riks-Stånd väckt, motion hafva derjemte Anders Gudmundsson tillika med öfrige Riksdags-fullmägtige från Hallands län, anfört, hurusom denna provins vore af båtsmans-roteringen lika betungad som Blekinge; ty om äfven Blekinge hade flere båtsmän att underhålla, än som efter indelningsverkets grunder bort på samma provins belöpa, vore deremot de rustande derstädes befriade frän grundräntan, hvars utgifvande åter rotehållarne inom Halland finge, jemte roteringsbesväret, oafkortad vidkännas; och syntes derföre den lindring i båtsmans-beklädnadens utgörande, som kunde varda för någon ort beviljad, jemväl böra tillgodokomma de rustande inom Halland; hvarom således desse motionärer anhållit.
Dessa framställningar och förslag, med hvad dertill hörande handlingar innehålla, har Utskottet tagit i öfvervägande; och förekommer härvid, att ehuru, såsom ofvan är antydt, Rikets sednast församlade
Ständer funnit billigheten fordra, att rustoch rotehållarne vid båtsmanshållet, med afseende å derifrån utgående beklädnadsbidrag, komme i åtnjutande af en sådan lindring, som vid sista riksdagen blifvit rotehållarne vid indelta infanteriet beviljad, har dock genom den utredning, för hvilken detta ämne, på sätt ofvan är omförmäldt, sedermera varit föremål, blifvit ådagalagdt, att rotehållarne vid infanteriet, oansedt den vid sednaste riksmöte dem beredda befrielse från allt bidrag till soldat-beklädnaden, likväl ännu äro jemförelsevis vida mer betungade än rotehållarne vid båtsmans-roteringen.
I öfverensstämmelse med hvad Förvaltningen af Sjö-ärendena härom yttrat och Kongl. Majit i nåder gillat, anser derföre Utskottet skäl icke vara förhanden till eftergift i beklädnadsskyldigheten hvarken för båtsmans-roteringen i allmänhet eller för de med denna jemförliga frälse-rotarne inom Blekinge län och Södra Möre härad af Calmar län.
Hvad deremot beträffar båtsmans-indelningen i Blekinge och Södra Möre, hvilken för de rustande i flera hänseenden onekligen medför större tunga, än som är med båtsmans-roteringen förenad, har Utskottet funnit samma indelning, med undan tag - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 85.
17 tåg likväl för ofvannämnde frälse-rotar samt de vakanta nummer, som aldrig utgjort effektiv rustning, böra jemkas i närmare öfverensstämmelse med billigheten; och då det af Kongl. Maj:t i sädant hänseende framställda förslag, att båtmans-indelningen, med omförmälda undantag, måtte beredas lindring i beklädnads-skyidigheten genom minskning i det årliga beklädnads-bidraget af Fem Riksdaler Riksmynt för hvarje rusthålls-nummer, som redan ingått eller framdeles ingår på båtsmans-bekläduadens öfvertagande af Kronan, synes Utskottet i allo tillfredsställande, har Utskottet, som följaktligen funnit den af ledamöter inom Bonde-Ståndet ifrågasatta utsträckningen af samma fördel till en större del af beklädnads-bidraget icke förtjena afseende, ansett sig böra hemställa, att Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning om ifrågavarande beklädnads-bidrags minskning på nyss anförda sätt för båtsmans-indelningen i Blekinge och Södra Möre, måtte bevilja ett motsvarande vederlag till belopp af 11,505
R:dr, att tilläggas det för båtsmäns beklädnad å Hufvudtiteln uppförda förslags-anslag af 63,000 R:dr, hvarigenom detta anslag komme att ökas till 74,505 R:dr Runt; hvarjemte Utskottet, i fråga om det af Kongl. Maj:t vid Dess framställning i ämnet gjorda förbehåll, att den sålunda de rustande beredda lindring endast måtte tillgodokomma dem, så länge Rikets Ständer anvisa det derför erforderliga vederlaget, funnit sig jemväl böra tillstyrka, att Rikets Ständer, för sin del, medgifva samma förbehåll.
Lfine-regleriiig;: 5:o)
Uti ofta åberopade särskilda betänkande N:o 48 har Utskottet uttalat den åsigt, att Embets- och Tjenstemännens löner, i de fall der ej genom ifrågaställd organisation eller andro omständigheter hinder derför kunde möta, borde af Rikets Ständer definitivt fastställas.
Hvad nu angår de till 5:te Hufvudtiteln hörande embetsverk, korpser och stater, har Utskottet ansett nyss antydda förhållande ega rum med Förvaltningen af Sjö-ärendena, i hvars nuvarande organisation, efter hvad Utskottet inhemtat, vissa förändringar iiro föreslagna af de särskilda Kommitterade, som niistlidet år till Kongl. Maj:t afgifvit underdånigt betänkande i fråga om rikets styrelse- och förvaltningsverk.
I följd häraf och under åberopande af hvad Utskottet uti 2:dra punkten, mom. litt. d) anfört i fråga om Flottans Konstruktions-korps, får Utskottet hemställa, att aflönings-anslagen för de till 5:te Hufvudtiteln hörande embetsverk, korpser och stater, med undantag af Förvaltningen af Sjö-ärendena och Flottans Konstruktions-korps, måtte af Rikets Ständer på stat definitivt uppföras. 6:o)
I fråga om de vilkor, som böra stadgas för rättigheten att komma i åtnjutande af sålunda definitivt fastställda förhöjda löner, har Utskottet, beträffande de Bih. till II.
4 Sami. 1 Afd. 30 Iläft. 3 1* Stats-Utskottets Utlåtande N:o 85. uti civila embetsverk anställda Embets- och Tjenstemän afgifvit yttrande uti ofvannämnda särskilda betänkande N:o 48.
Hvad åter angår löntagarne vid Flottan, får Utskottet erinra, hurusom Rikets sednast församlade
Ständer för de åt dessa löntagare beviljade löneförhöjningar föreskrefvo följande vilkor: a) Ljuspenningar och spanmåls-förhöjning under lönerna upphöra för alla dem, som tillträda löneförbättring. b) Aflöningen för Officerare och Under-officerare fördelas, på sätt som hittills egt rum, i lön och tjenstgörings-penningar, den förra till |:delar och de sednare till ^:del af beloppet. c) De Flottan tillhörande civila Embets- och Tjenstemän, hvilka komma i åtnjutande af ifrågavarande provisoriska lönetillökning, skola, efter hvad i allmänhet eller för särskilda fall kan varda af Kongl. Maj:t bestämdt, vidkännas skäligt afdrag af lönebeloppet, dock icke öfverstigande |:del, derest vid erhållen tjenstledighet, sjukdomsförfall, hvilket räcker öfver två månader, eller eljest förekommande hinder för tjenstens utöfning, annan person till dess bestridande behöfver förordnas. d) Ledig tjenst tillsättes med rättighet till åtnjutande allenast af de aflöningsförmåner, som derför i nu gällande stater finnas bestämda.
Och såsom förut är nämndt, utgår den provisoriska löneförhöjningen under den tid nu skeende statsreglering kommer att omfatta. e) Ny tjenst tillsättes endast i den mån genom de tili indragning afsedda tjensternas försvinnande tillgång till aflöningen erhölles.
Enligt hvad Utskottet inhemtat, har Kongl. Maj:t under den 1 Maj 1858 till vederbörandes efterrättelse meddelat Rikets Ständers här ofvan anförda beslut; och enär de sålunda för den provisoriska lönetillökningen stadgade bestämmelser, med undantag endast af hvad ofvanstående moment litt. d) innehåller, äro tillämpliga äfven för den definitiva löne-regleringen, får Utskottet hemställa, det Rikets Ständer måtte förklara, att de vid sednaste riksmöte föreskrifna vilkor för då provisoriskt heviljade löneförhöjningar åt vid Flottan anställde Embets- och Tjenstemän skola, med nu omförmälda undantag, blifva gällande för dessa löntagare, sedan de kommit i åtnjutande af definitivt fastställda förhöjda löner.
Diverse anslag: 716) I afseende å de för utspisning af gemenskapen vid Flottans korpser erfrfrdeirliga medel, hvilka intill nästlidne riksdag varit beräknade vid bestämmandet af aflönings-anslagen för de särskilda korpserna och deruti ingått, blef, uppå derom gjord nådig framställning, af Rikets sednast församlade Ständer beslutadt, att det för samma korpser antagna natura-portionsvärdet skulle sammanföras i en anslags-summa och, såsom förslags-anslag, under benämning »Gemenskapens vid Flottans korpser natura - Stats-Utskottels Utlåtande N:o 85.
19 underhåll» under förevarande afdelning å denna Hufvudtitel upptagas; — och har nu i fråga om detta anslag, som i gällande Riks-stat är upptaget till ett belopp af 248,583 R:dr 75 öre, Departements-chefen uti sitt underdåniga betänkande meddelat att, ehuru, enligt hvad Förvaltningen af Sjö-ärendena i underdånighet anmält, berörda anslag under år 1858 lemnat något öfverskott, sådant förhållande dock desto mindre borde föranleda anslagets nedsättande, som dels de nya mathållnings-grunderna icke kunnat från årets början vid Flottans alla korpser tillämpas och dels utgifterna från anslaget vore beroende af år efter år vexlande pris på de i korpsernas spisordningar ingående proviant-artiklar, och således för att kunna tillförlitligen bedöma anslagets större eller mindre tillräcklighet erfordrades en längre tids erfarenhet.
1 öfverensstämmelse härmed, och då för öfrigt öfverskotten på detta, likasom på andra förslags-anslag k om me Statsverket till godo, har Kongl. Majit funnit annan anledning till anslagets förändrande icke vara för handen, än som kunde hemtas af ojemnheten i summan; varande alltså i detta ämne af Kongl. Majit endast framstäldt det förslag, att för jemnunde af samma summa till 248,600 Ridr, ett belopp af 16
Ridr 25 öre måtte dit öfverllyttas från förslags-anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars-departementets Kansli-expedition, hvilket sednare anslag under några år skulle hafva befunnits större, än behöfligt varit.
Deremot har inom Borgare-Ståndet Herr Björck, under anförande, hurusom de för ifrågavarande anslags oförändrade bibehållande åberopade skäl icke syntes öfvertygande, hemställt, huruvida det icke vore lämpligare, att anslaget blefve, såsom intill sistförllutna riksdag egt rum, på Flottans särskilda korpser, i mån af hvarderas behof, fördelad t.
Derigenom skulle möjligheten att kontrollera de anslagna medlens användande i icke ringa grad befordras, äfvensom beräkningen underlättas; hvarförutan vunnes den fördelen, att anslaget då icke behöfde ställas på förslag, utan kunde göras till reservations-anslag, helst för betäckande af den brist, som för ett år tilläfventyrs kunde uppstå, vore att påräkna, utom öfverskottet på ett annat år, jemväl extra medel, som på denna Hufvudtitel icke saknades.
Med afseende å den korta tid, hvarunder detta anslag utgått, på sätt för närvarande är bestämdt, torde de fördelar eller olägenheter, som dermed må vara förenade, ännu svårligen kunna med tillförlitlighet bedömas, hvarföre Utskottet anser lämpligast, att äfven under nästa statsreglerings-pcriod uppföres eit gemensamt anslag till underhåll af manskapet vid Flottans särskilda korpser.
Enligt Utskottets vid flere tillfällen yttrade åsigt, är deremot anvisandet af förslags-anslag lill större belopp icke öfverensstämmande med grunderna för en ordnad statsförvaltning, och i afseende på nu ifrågavarande medel synes sådant desto mindre behöfligt, sorn anslaget vispt sig vara fullt tillräckligt och under år 4858 lemnat något öfverskott.
I följd häraf får Utskottet, som icke funnit något att erinra emot ofvanbemälde motionärs framställning om uppkommande besparingars reserverande till påföljande år, hemställa, att anslaget tillsvidare bibehålles, med den förändring, att, såsom Kongl. Majit föreslagit, för summans jemnande ett belopp af 16
Ridr 25 öre må 20 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 85. dit öfverflyttas frän förslags-anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars-departementets Kansli-expedition, samt att det sålunda uppkommande beloppet, 248,600 Ridr, uppföres såsom reservations-anslag.
8:o) Anslaget till Durchmarche-koslnader, som är alsedt till bestridande af utgifterna för uppfordrade Båtsmäns transporterande till och från Flottans stationer, har, enligt hvad
Departements-chefens betänkande innehåller, alltsedan detsamma vid 1853 och 1854 års riksdag på denna Hufvudtitel uppfördes med nuvarande belopp, 18,000 R:dr, befunnits för omförmälda ändamål otillräckligt; hvadan ock Förvaltningen af Sjö-ärendena redan före påföljande riksmöte hos Kongl. Maj:t väckt fråga om aflåtande af nådig framställning till Rikets Ständer, att anslaget måtte antingen lämpligen förhöjas eller ock erhålla egenskap af förslags-anslag; men med afseende derå, att den tid, som då förflutit från det anslaget beviljades, varit allt för kort för att tillförlitlig erfarenhet kunde vara vunnen, huruvida omförmälda förhållande med anslaget borde anses såsom fortfarande eller endast af tillfälliga omständigheter beroende, hade Kongl. Majit ansett sådan åtgärd då icke böra vidtagas.
Det hade dock jemväl sedermera visat sig, att de af vederbörande Landt-ränterier årligen utgifna förskott för Båtsmäns förskaffande icke kunnat med ifrågavarande anslag betäckas, utan fordrat tillskott af andra medel, äfvensom orsakerna härtill i så måtto befunnits ständigt verkande, som de måste sökas dels i den under tiden ökade skjutslegan och det fortskaffade manskapets fördyrade underhåll, dels ock deruti, att på de sednare åren, i mån som betydligare tillgångar varit beredda för vidmagthållande och fullkomnande af Flottans materiel samt för personalens öfning, äfven större båtsmansstyrka än tillförene årligen behöfts uppfordras och följaktligen måst till och från stationerna fortskaffas; och hade Kongl. Majit, för att ersätta de öfverbetalningar, som af omförmälda orsaker i berörda hänseende årligen egt rum, nödgats sistlidet år med en anvisning af närmare 20,000 Ridr betunga anslaget till exercis af Flottans be manning, samt tillika vara betänkt att för öfriga delen bereda tillgångar från andra anslag inom Ilufvudtiteln.
Ett sådant förhållande borde emellertid ej längre få fortfara, enär derigenom brist och oreda å Hufvudtiteln skulle uppkomma.
Isynnerhet kunde icke nyssnämnda exercis-anslag för ifrågavarande utgifter få påräknas, derest ej dess ändamål, alt bereda Flottans personal nödig öfning i sjökrigare-yrket skulle ännu mera förfelas, än redan vore fallet; ty ehuru samma anslag vid sednaste riksdag förhöjdes, lemnade det likväl icke rikligare tillgång till hvad som fordrades för den allra nödvändigaste' exercisen, än att Flottans personal ännu, såsom tillförene, nödgades för att vinna erforderlig skicklighet i sitt yrke söka öfning, utöfver den exercis-anslaget medgåfve, dels genom anställning å handelsfartyg och dels i främmande magters örlogstjenst; och så länge detta inträffade, måste det vara ytterst angeläget, att exercis-anslaget ej belastades med utgifter, som komme den redan förut knappa öfningen till sjös att än ytterligare inskränkas; oell vore derföre nödigt att, till afhjelpande af de svårigheter för Femte Hufvudtitelus förvaltning, som genom anförde förhållanden uppkommit, anslaget till durchmarche-kostnader blefve förhöjdt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 85. 21 till ett belopp, nog stort för att motsvara de utgifter, som dermed under vanliga omständigheter skola bestridas.
I sådant afseende hade Förvaltningen af Sjöärendena, på grund af uppgjord medelberäkning öfver de åren 1854—1858 bestridda durehmarchc-kostnader eller utgifter för verkställda Båtsmans-transporter, enligt hvilken beräkning dessa kostnader under samma tid uppgått i medeltal till 32,763 R:dr 76 öre, trott nuvarande anslaget dertill, 18,000 K:dr, böra med omkring 14,000 R:dr tillökas; men då likväl dervid förekomme, att berörda utgifter under vissa af de i beräkningen intagna år af tillfälliga orsaker ovanligt stegrats samt att de för år 1858 åter nedgått till omkring 30,000 R:dr, ville häraf synas, som skulle sistnämnde summa närmare inträffa med det blifvande behotvet; — och har, på grund af hvad sålunda förekommit, Kongl.
Maj:t begärt, att för den kommande tiden, eller från och med år 1861, uti ifrågavarande reservations-anslag måtte beviljas en årlig tillökning af 12,000 R:dr, så att anslaget blefve till 30,000 R:dr förhöjdt.
Departements-chefen härutinnan anfört, finnér Utskottet behofvet af den äskade tillökningen i detta anslag vara fullständigt utredt och ådagalagdt, i följd hvaraf Utskottet tillstyrker att högstberörda nådiga framställning mätte af Rikets Ständer bilallas.
Med anledning deraf att anslaget till Sjukvård under de sednaste åren, i följd af lyckliga sanitära förhållanden, lemnat något öfverskott, har Kongl. Maj:t föreslagit att, för jemnande af anslags-summan, som nu utgör 39,150 R:dr, densamma måtte med ett belopp af 150 R:dr nedsättas till 39,000 R:dr.
I sammanhang hvarmed och då deremot Anslaget till diverse behof, i nu gällande Riks-stat upptaget till 19,025 R:dr, visat sig vara otillräckligt, Kongl. Majit föreslagit, att förberörde 150
R:dr måtte i stället tilläggas detta anslag, som sålunda skulle komma att ökas till 19,175 R:dr.
Till dessa nådiga framställningar tillstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall. 10:o) Beträffande förslags-anslaget till Skrifmaterialier och Expenser m. m. för Sjöförsvars-departementels Kansli-expedition har Utskottet uti ofvanstående 7:de punkt tillstyrkt, att, i enlighet med hvad Kongl. Majit föreslagit, från detta anslag måtte till förslags-anslaget för gemenskapens vid Flottans korpser natura-undcrhåll öfverflyttas ett belopp af 16
Ridr 25 öre; — och har Kongl. Majit i afseende ä förstberörda anslag vidare funnit, att då det hitintills varit för dermed afsedda behof fullt tillräckligt, detsamma tillika lämpligen kunde, till jemnande af llufvudtitelns slutsumma, minskas med dertill erforderliga 46 Ridr 92 öre; hvarigenom anslaget således skulle komma att från dess nuvarande belopp, 1,302 Ridr 13 öre, till 1,238 Ridr 96 öre nedsättas; varande, i anledning af denna framställning, yttrande af Utskottet meddeladt uti efterföljande 12:te punkt, till hvilken Utskottet alltså hänvisar. 22 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 85.
För Handeln: liro) Reservat tons-anslaget till Lotseri- och Fy rings-staterna.
Som Rikets Ständer vid föregående riksdagar medgifvit, att hela Statsverkets inkomst af lots- och båkmedel fått för lots- och fyringsväsendets behof användas, har följaktligen beräkningen af utgifts-anslaget för detta ändamål blifvit sålunda uppgjord, att den beräknade inkomsten af båk- och lots- samt de s. k. danska fyringsmedlen, jemte värdet af de till lots-staten anvisade indelta räntor, 460 Rrdr, sammanlagda till en summa, blifvit under ofvanstående benämning såsom anslag å Hufvudtiteln uppförde.
Med antagande att på samma sätt nu borde tillgå och således vederlaget för danska fyringsmedlen, 39,900 Rrdr, fortfarande ingå i beräkningen, bar Kongl. Majrt, enär årliga inkomsten af dessa medel, som i nu gällande Riks-stat äro uppförda till 180,000 Rrdr uti beräkningen öfver Statsverkets inkomster antagits till 240,000 Rrdr, begärt, att ifrågavarande anslag måtte varda tillökadt med skilnaden emellan nyssberörde tvänne summor, eller 60,000 Rrdr, med tillägg hvaraf till nuvarande anslaget, dess summa skulle blifva förhöjd till 280,360 Rrdr.
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majrt sålunda föreslagit och på sätt hit intills iakttagits, har Utskottet funnit sig böra såsom tillgång för Lotsverket under nästa statsreglerings-period, såsom hosföljande tabell öfver Hufvudtiteln närmare utvisar, uppföra: a) inflytande håk- och lotsmedel, enligt inkomstbetänkandet beräknade till 60,000 Rrdr högre, än hvartill de i nu gällande Riks-stat upptagas, eller till
Rrdr 240,000. b) ett ersättningsbelopp närmast motsvarande de numera upphörda s. k. danska fyringsmedlen 39,900. samt c) indelta räntor 460. tillsammans
Rrdr 280,360, eller den af Kongl. Majrt för sagde ändamål äskade summa; och tillstyrker Utskottet, att det sålunda beräknade beloppet, tillhopa 280,360 Rrdr, må af Rikets Ständer anslås för bestridande af de med lots- och fyringsväsendet förenade utgifter, och, på sätt hitintills skett, såsom reservations-anslag å Riksstaten upptagas; dock torde, med afseende derå att inkomsten af båk- och lotsmedel möjligen icke kommer att uppgå till det af Rikets Ständer jemlikt Kongl. Majrts nådiga förslag beräknade, med 60,000 Rrdr förhöjda, belopp, härvid böra fästas det förbehåll, att andra inkomster, än de nu afsedda, icke må för lots- och fyringsväsendets behof användas; hvadan således, om utgifterna för något år skulle hafva öfverskridit inkomsternas verkliga belopp, den uppkomna bristen bör genom de under påföljande år inflytande tillgångar betäckas.
12ro) Beträffande öfriga å denna Hufvudtitel uppförda anslag, deruti förändring icke ifrågakommit, hemställer Utskottet, Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 85.
23 att dessa anslag må uppföras till enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag bestämdes; dock som Hufvudtitelns slutsumma härigenom skulle komma att utgöra 3,544,060 R:dr 57 öre, torde för summans jemnande samt i anledning af Kongl. Maj:ts här ofvan uti ll:te punkten omförmälda framställning, att från anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars-departementets Kansli-expedition skulle afdragas ytterligare 4 •
R:dr 92 öre, sistnämnda anslag böra minskas med 60 R:dr 57 öre; hvarigenom Hufvudtitelns samtliga anslag skulle uppgå till en summa af 3,344,000 R:dr.
För tillfälliga behof under denna Hufvudtitel har framställning skett om följande anslag: 43:o) Till nybyggnad af en Angfregatt.
Vid underdånig anmälan inför Kongl. Maj:t af de Sjöförsvarets angelägenheter, för hvilka nya eller tillökade anslag vid detta riksmöte ansåges erforderliga, hade Departements-chefen (pag.
13) fästat uppmärksamheten på de förhållanden, som vid bedömandet af ifrågavarande behof borde komma i betraktande, och dervid i första rummet erinrat om den obestridliga sanningen, att den Skandinaviska halfön, af naturen ämnad till sjöstat, icke utan att äfventyra sin sjelfständighet kunde undvara sjöförsvar för sina vidsträckta kuster och ej utan uppoffring af sina vigtigaste intressen afsäga sig det enda vapen, som, sedan freden en gång blifvit bruten, i någon mån förmådde trygga landets handel, på hvars fredade gång folkets välstånd och utveckling så väsendtligt bero.
Efter att hafva vidare omförmält samt närmare utvecklat de åsigter, rörande sjöförsvarets ordnande och utbildning, som, af Kongl.
Maj:t i nåder gillade, legat till grund för här ofvan af Utskottet anförda framställningar om tillökning i vissa af de ordinarie anslagen, hade
Departements-chefen derefter (pag. 18 och 64), vidkommande de behof, som påkallade tillfälliga eller icke för längre tid beräkneliga anslag, och hvaribland främst förekomma vidmagthållandet af Flottans krigsfartygs-materiel, erinrat om vanskligheten af att i vår tid, då nya uppfinningar äfven i detta hänseende med snabbhet följde hvarandra, på förhand uppgöra planer för Flottans sammansättning och beskaffenhet efter en längre tidrymd.
För ett land med så måttliga tillgångar som Sverige vore utan tvifvel rättast, att väl och omsorgsfullt underhålla redan befintlig materiel samt i öfrigt tillse, att det nya, som kunde anskaffas, blefve utfört efter de bästa tillgängliga modeller.
Denna grundsats hade äfven blifvit erkänd af Rikets sednast församlade Ständer vid beviljandet af särskilda medel dels till nybyggnad och dels till materielens underhåll; — om hvilka medels användande
Departements-chefen uti sitt underdåniga betänkande (pag.
64) jemväl meddelat upplysning.
Med godkännande af