Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
2 Orden »hvilket sednare ej fordrade någon Utskottets åtgärd» återfinnes ej i protokollsutdraget, enligt vilket både den kungl, propositionen och den kungl, skrivelsen remitterades till utskottet.
3 Utskottets utlåtande av den 20 juli bifölls. 750 Den 7 Augusti 1815 cle från dem utgifne Memorial och Betänkanden, och i det fall någon jämnkning vore möjlig och af nöden eller målet till Nämnd måste hänskjutas, sådant till vederbörlig åtgärd hos Riks Stånden anmäla, samt föreskrift derjemte, at Arfvoden ej åt Utskottets Secreterare och Cantzlister ej förr må utbetalas, än genom Riddarhus Secreterarens qvitto styrkas kan at Utskottens Protocoll och öfriga handlingar vederbörligen blifvit till Riddarhus Arcliivet aflemnande1; gällande detta stadgande likväl icke för Stats och Banco Utskotten. (bilägges) 9:o af den 4 augusti, i anledning af en föreslagen ändring af 68 §.
Riksdags ordningen. (bilägges) 2 Uppå derom gjord hemställan biföll 1 tskottet, at desse tvänne sista dagars Protocoll må inför Ordföranden allena till justering upläsas.
Herr Baron Cederström, Jacob, som, sedan Herr Baron Cederström, Rudolf, lemnat sin plats som ordförande inom Utskottet, fattat klubban, tillkännagaf med förklarande af sin högaktning för Utskottets medlemmar, at Utskottets arbeten under nu varande Riksdag med denna dag voro slutade.
Utskottet uplöstes.
In fidem Protocolli. G: A:
En synbar brådska vid utskriften har vållat en del formella inadvertenser i protokollet.
2 Utskottets memorial av den 4 aug. förklarades vilande.
Bilaga till protokollet den 7 Augusti 1815 751 Beredningsprotokollet den 4 Augusti 1815. d: 7 Aug.
N:o 1} Justeras J.
Cederström. 1815. den 4.
Augusti. sammanträdde Constitutions Utskottets Beredning efter slutadt Plenum för att yttra sig rörande följande af Herr Lagmannen Grefve Gyllenborg väckte frågor. 1 :o Att Constitutions Utskottet måtte, utan alt ansvars yrkande i annan ordning än Grund Hagarne föreskrifva, äfven vara berättigadt och pligtigt att till Riksens Ständers bedömande anmäla de ämnen hvari Utskottet icke haft samma öfvertygelse som de enligt Stats Rådets Protocoller afgifne tillstyrkanden, hvar och en Ledamot derjemte obetagit att så väl härom som Stats Rådets tillstyrkande sig yttra.
Beredningen insåg ej nyttan af förslagets antagande, då ingen påföljd kunde dragas af ett sådant inberättande, som endast skulle lända till underrättelse och strida mot den antagne principen att icke ställa personer under Riksens Ständers omedelbara pröfning; Af hvilka, skäl, jemte flere som af förra tiders erfarenhet kunna hämtas, Beredningen ej ansåg gagneligt att föreslå någon ändring uti det sätt hvarpå anmärkningar mot Stats Rådets Ledamöter må kunna göras, antingen af Utskottet eller enskildta Riksdagsmän. 2 :o Att Constitutions Utskottet måtte förökas till 36 personer.
Då Beredningen ej fann anledning förmoda att ett större antal Ledamöter än hittills behofves för granskningen af Stats Rådets Protocoll och då nödvändigheten det ej oumgängeligen fordrar, ett mindre personal är tjenligare än ett större, hvilket vid måls beredande snarare verkar uppehåll, kunde Beredningen ej tilstyrka förslagets antagande. 3 :o Att Constitutions Utskottets Protocoller ang :de dit ingifvande förslag till ändringar i Grundlagarne äfven böra särskildt tryckas, till de delar som icke inflyta i bihanget till Riks Ståndens Protocoller, samt att
Ledamot i Utskottet som är af särskildt tanka bör densamma Betänkandet bifoga.
Angående den föreslagne tryckningen kunde Beredningen ej tillstyrka Bifall till förslaget, emedan sådant skulle gifva Publi - 1 Anteckning, som angiver aktstycket såsom bilaga till pleniprotokollet den 7 augusti. 752 Bilaga till protokollet den 7 Augusti 1815 citet åt ämnen utan ändamål då moventen ej önskar det, i hvilket fall det ej är honom betagit att låta trycka Utskottets svar, och Beredningen fann ej en Ledamot kunna förpligtas att sin mening ingifva till Riksens Ständer. 4:0
Att närmare måtte bestämmas hvad med Commando mål förstås.
Beredningen trodde någon vidare bestämning i detta fall ej vara af nöden då 7. §.
Regerings formen förklarar hvad med sådane mål menas, och finge Beredninden i afseende på de af Herr Lagmannen Grefve Gyllenborg anmärkte omständigheter hänvisa till 73, 74. och 80. §.§.
Regerings formen, hvarigenom vidare förklaring synes öfverflödig. 5 :o Att Lagtima Riksdag måtte hållas hvart 3 :dje år.
Enär Konungen är obetagit att mellan den nu utsatte tid för Lagtima Riksdagar, kalla till Urtima trodde Beredningen denna förändring ej nödig, och ej påkallad genom föreningen med Xorrige.
Kock. 1815 års Riksdags Coust.
Utskott 753 Förteckning uppå R: H: S: Constitutions Utskotts Protocoller vid Urtima Riksdagen i Stockholm år 1815. d: 14.
Martii Utskottets första Sammankomst då Canzlie och Waktbetjening antogs 1. flöjl:1 1. » 16.
Dito Stats Råds, Allmänna Ärendemes samt Krigs Beredningens Protocoller emottagas till granskning.
— Protokolls Utdrag från Riks Stånden angående Ledamöterne, uplästes. — Utskottet gick på Afdelningar 2. f[o]1: 4. d: 17. Mars—27.
Protokoller hällne å första Afdelningen, hvarest Protocoll öfver Handels och Finance, Kammar och Justitia Ärender .blifvit läste 3. f[o] 1: 12. seqv. » 17.
D :o—31 Maji Protocoller hällne å Andra Afdelningen der Protocoll öfver Handels och Finance, Krigs- och General Auditeurs Ärender lästes • 4. f [o] 1: 38. seqv. » 17.
D :o—27 Maji.
Protocoller å Tredje Afdelningen der Protokoll öfver Handels och Finance, Ecclesiastik och Justitiae Ärender lästes 5. f [o] 1: 64. seqv. » 22 Martii Anmältes om ett för Bevillnings Utskottet uplysande Stats Råd Protocoll. — Ankomne Protocolls utdrag uplästes 6. f [o] 1: 78. d: 3 April.
Uplästes åtskillige Stats Råds Protocoll öfver Handels- och Finance Ärende — Kgl:
Maj :ts Nådiga Proposition om upskof med afgörandet af de hvilande Grundlags frågorne. -—- ILof-canzlerns
Skrifvelse om aflemnandet 1 Med f[o]l: 1, f[o] 1: 4 o. s. v. hänvisas till folia i protokollsvolymen. 48 754 1815 års Riksdags Const.
Utskott af ett Protocoll till Bevillnings-Utskottet
Utskottets hvilande förslag till förändring i Regerings formen.
— Ankomna Protocolls Utdrag 7_ f[o]’l: 11. d: 5.
Pplästes Utskottets hvilande förslag till förändringar i Riksdags Ordningen 8. f [o] 1: 90. d: 6.
Lästes de anmärkningar som blifvit gjorde på Afdelningarne vid åtskillige Stats-Råds Protocoll 9_ f[o]l: 9l! d: 7.
Öfverlades om de Grundlags frågor som vid denna Riksdag borde af göras 10. f[o]l: 93. d: 8.
Dito Dito 11. f[o]l 101. d: 10.
Dito Justerades Utskottets Betänkande om de hvilande Grundlags frågorne och anmärkte ställen utur åtskillige Stats Råds Protocoll lästes 12. f [o] 1: 103. d: 11 Dito Lästes och beslut fattades angående Proto coll som i anseende till dervid gjorde anmärkningar blifvit anmäldte 13. f [ O ] 1: 108. d: 12.
Dito Anmärkte delar af åtskillige Stats Råds Protocoller lästes 14. f[o]l 109. d: 18
Dito l plästes Kongl: Maj :ts Nådiga Proposition om de nya Constitutionella förhållanden som till följe af föreningen mellan Sverige och Norrige upkommit samt Herr Borgmästaren Kjellanders förslag till ändring i 1. §.
7. mom: i Tryckfrihets Lagen 15. f[o]l 127.’ d: 21.
Öfverlades om Kongl: Maj :ts Högstberörde Nådiga Proposition och frågan afgjordes .... 16. f [o] 1 : 128. d: 25.
Dito Justerades Utskottets Betänkande i detta ämne.
— Uplästes de af Riksdagsmännen Lundgren och Anders Larsson ingifne Memorialer af den förre med förslag att Hofrätternes Presidenter måtte underkastas Opinions 1815 års Riksdags Const.
Utskott 755 Nämndens Dom och af den sednare rörande Prälse-Bönders deltagande i betalningen af Riksdagsmanna arfvoden f[o]1: d: 29.
Den till Utskottet hänskjutna fråga hvart Konungens Nådiga Proposition rörande Götha Canalverk skulle remitteras, afgjordes — Ankomne Protocolls Utdrag samt Memorialer af Riksdags männen Spaldencreutz och Holm angående tillägg i Justitiae Ombudsmans Instruction, samt Lamberg, äng :de Ärenders Olika behandling vid Lagtima och Urtima Riksdagar uplästes f[o]1: d: 10 Maji.
Uplästes Ankomne Protocolls Utdrag samt
Redactionen af grunderna för den till uprättande Riks Acten, som begärdes på bordet . . f[o]1: d: 12 Dito.
Missivet till berörde Redaction justerades.
— Herr Thams Memorial ang :de högre Embets mäns inväljande i Utskotten samt Ankomne Protocolls Utdrag uplästes f[o]1: d. 19.
Maji Lästes Protocolls Utdrag från Särskildta Utskottet samt Tvänne Memorialer af Herr Friherre Staél von Hollstein angående ändringar i Tryckfrihets Lagen, äfvensom åtskillige anmärkte Stats Råds Protocoll. — Svar till särskildta Utskottet justerades • f[o]l: d: 24.
Uplästes Ankomne Protocolls Utdrag, hvar af det rörande redaktionen af Riks-Acten lades på bordet f[o]1: d: 26, Dito Kongl : Maj :ts Nådiga Proposition om till lägg i 81. §.
— Riksdagsmannen Åbergs Memorial till vederläggning af Anders Nilssons förslag, samt Ankomne Protoeolls Utdrag uplästes f[o]1: d: 30.
Maji Öfverlades och beslöts angående Grundlags frågornes uptagande enligt ett Stånds beslut.
— Utlåtanden meddeldtes på Riksdagsmannen Wessings förslag om en jemnare fördelning af Allmänna Onera, Anders Peter Peterssons om 17. 134. 18. 153. 19. 174. 20. 185. 21. 195. 22. 205. 23. 214. 756 1815 års Riksdags Const.
Utskott Prästgårds-byggnad och Anders Bengtssons rörande indragning af Justitia Ombudsmans Embetet.
Ankomne Protocolls utdrag uplästes 24. f[o] 1: 225. d: 2.
Junii Justerades Memorial till Riksens Ständer med utlåtande om Grundlags frågornes uptagande.
— Uplästes ankomne Protocolls Utdrag och deribland Bonde Ståndets ang :de Konungens erinran om rättelse i Grundlagen i anledning af tillägg i Justitia Ombudsmannens Instruction 25. f[o] 1: 249. d: 6.
Anmältes att Justitia.1 Ombudsmannens
Dia rier blifvit granskade.
— Beredningens Protocoller af d: 2. och 5.
Junii angående af Herr Lamberg, Anders Nilsson, And: Åberg, Tham, Lundgren, Spaldencreutz, Anders Larsson, Kjellander, Stael von Hollstein och Wessing väckte Motioner, jemte Förslag till Ofvan nämnde rättelse lästes och lades på bordet . . . f[o]1: d: 7. Junii Disputerades om anmärkte Protocoller ... f[0]l: d: 10.
Dito Dito f [O] : d: 14.
Beslöts ang :de en framställning till Riksens Ständer ang :de ett anmärkt mål f[o]1: » 16.
Dito ' Uplästes ankomne Protokolls Utdrag och öfverlades om några vid Stats Råds Protocol lerne gjroda Anmärkningar f[o]1: » 20.
Justerades förslag till Riks Acten — För slag till ändringar i Tryckfrihets Lagen ingåfvos af Herr Doctor Wijkman och Borgmästaren Kjellander f[o]1: d: 21.
Ankomne Protocolls Utdrag lästes — Åt skillige anmärkningar vid Stats Råds Protocoller, äfvensom ofvannämnde af Beredningen utarbetade ämnen.
— Representationsfrågan företogs, och Protocoll öfver några Ministeri elle Ärender requirerades 32. f[o] 1: 327. 26. 261. 27. 271. 28. 282. 29. 290. 30. 302. 31. 317. 1815 års Riksdags Const.
Utskott 757 d: 27. Junii d: 30. Junii. d: 3.
Julii. d: 6.
Julii T vänne Protocoll öfver Minister iella Ärenden inbegärdes.
— Baron Cederström Jacob anmälte till åter upptagande förslaget angående omröstningen per capita.
— Föredrogos Utskotetts Berednings Protocoll af d: 23. och 26.
Junii innehållande redactionen af förändrade §§. i Grundlagarne.
— Beredningens förslag till form för en anmälan i följd af Protocolls-granskningen samt tillägg i 81. §.
Regeringsformen — äfvensom yttrande om Borgmästaren Kjellanders motion rörande ändring i Tryckfrihets Lagen, hvilka ämnen af Utskottet afgjordes f[o]1: Ett requireradt Protocoll ansågs ej behöfligt.
Justerades:
Vehicel till Redactionen ang :de de förändrade §.§. i Grundlagarne — Memorial angående granskningen af Justitiae Ombudsmannens Diarier.
— Svar på Herr Thoms, Lundgrens, Lambergs och Anders Nilssons Motioner. — Herr Commerce-Rådet Santessons och Herr Assessoren Ugglas Memorialer ang:de föreslagne Grundlags förändringar uplästes f[o]1: Justerades Memorial: rörande 81. §.
Regerings formen — Rörande Justitiae Ombudsmannens Instruction.
— Ändring i 15. §.
— Rörande Herr Spaldencreutz’ förslag till tillägg i Just: Ombudsmannens Instruction.
— Svar på Riksdagsmännen Friherre Stael von Hollstein och Wessings Motioner. — 2 :ne Memorial af Rådman Kjellander, samt Ankomne Prot: Utdrag uplästes.
— Motioner väcktes af Herr Professoren Rosenschöld och Commerce Rådet Egge f t o]1: Från Herr Hof Canzlern reqvirerade Protocoller samt Beredningens Betänkande angående föreslagne tillägg och ändringar i 4, <(28), 37. och 38. §.§.
Regerings formen, 14. och 38. §.§.
Riksdags ordningen samt om stadgande angående Judars inflyttning, Titlar, och Riddare Ordnars kungörande, hvarföre de utdelts, jemte ankomne Protocolls Utdrag uplästes och 33. 339. 34. 350. 35. 365. d: 8.
Julii d: 10. Julii. d. 12.
Julii. d: 13.
Julii. f: S : I) : e : lil: d : 18. Julii. 1815 års Riksdags Const.
Utskott justerades redactionen af 28. §.
Regerings formen 37. f [0] 1 400.
Förestående Beredningens Betänkande afgjordes, äfvensom om tillägg i 29. §.
Riksdags ordningen och Tryckfrihets Lagens förändrande i likhet med den Norska Grundlagen.
— Beredningens öfver Representationsfrågan Betänkande antogs.
— Ministeriella Protocollerne lästes 37. f[o]l 409.
Memorial om Representations frågan.
— Dechargen för Stats Rådets Ledamöter.
Memorialer om 4, 28, 37. och 56. §.§.
Regerings formen samt 14, 29, 38 och 56. §.§.
— Frågan huruvida någon Ledamot finge uti anmärknings väg bifoga sin särskilda tanka till Riksens Ständer af gjordes 38.
f [ 0 ] 1 : 419.
Justerades Memorial angående 46. och 56. §.§.
Riksdags ordn: och förslag till ändringar i Tryckfrihets Lagen, samt Protocolls Utdrag i anseende till anmärkningar vid Krigs Expeditionens Protocoller 111: m : 39. f[o]l 440. ni: Beredningens
Betänkande angående ändringar och tillägg i 10. och 60. §.§.
Regerings formen samt 5. §. 1. och 2. morn:
Lagen jemte förslag till en ny §. mellan den 37. och 38. ang :de Naturalisation företogs och ankomne Protocolls LTtdrag lästes 40. f[0] 1: 448.
Justerades Memorial ang :de Dechargen jemte åtföljande Protocolls Utdrag.
— Förslag till ny §. mellan 37. och 38.
Reg:sformen samt tillägg i 60.
§ Reg :formen.
— Memorial ang :de ändringar i Tryckfrihets Lagen samt Protocolls Utdrag till Rådmannen Kjellander i enahanda ämne 41. f [0] 1: 464.
Ankomne Protocolls Utdrag, Friherre Staél von Hollsteins motion ang :de anmärkningar mot Stats Secreterarne Grefve Mörner och Friherre 1 Virsén. — Lagman Rönqvists Memorial 1815 års Riksdags Const.
Utskott 759 angående tillägg i 29. §.
Reg :s formen och Lagman Stenhoffs angående ändring i Tryckfrihets Lagen uplästes.
— Beslöts angående jemkning i 42. och 94. §.§.
Regerings formen — ang:de 5. §.
Tryckfrihets Lagen — ang:de ändring i 41. §.
Regerings formen och om Landt Marskalkens vägran att framställa Proposition att Constitutions Utskottet borde upgifva skälen hvarföre enskildte Ledamöter ej fått afgifva sina Meningar till Riksens Ständer, och föreslogs en ny anmälan om ordet och i 4. §.
Reg :s formen f[0]1: d: 19 Julii Justerades Utskottets svar ang:de Friherre Stael von Hollsteins anmärkning.
— Ang :de Landt Marskalkens vägran.
— Å Präst
Ståndets återremiss af dechargen. — å Biskoppen Almqvists förslag ang:de en åtgärd vid Riksdags Besluten föredrogs och justerades Memorial. — Ang:de 42. och 94. §.§.
Ang :de Redactionen af 29. och förändringen af 41 §.
Regerings formen f[0]1: d: 20 Julii Justerades svar å Lagman Stenhoffs och Biskops Almqvists förslag.
Memorial ang:de 5. §. 1. morn.
Lagen och angående Utskottets förstärkning till afgörande om förändringen af 4. §.
Regis formen.
Kgl: Maj :ts Nådiga Skrifvelse ang :de Norrska Stor Thingets bifall till Konungs Myndighets ålder, i likhet med hvad Riksens Ständer beslutit, samt Kgl: Maj :ts Nådiga Proposition i anledning af Stor Thingets svar på Riks Acten, hvaröver Memorial justerades f[0]1: d: 4. Aug:S:
LTplästes Memorial af Herr Commerce Rå det Wegelin, ang:de den i 68 §.
Ordningen föreskrifne Revision, hvarom Betänkande efter fattadt beslut justerades.
— Herr Lagmannen Grefve Gyllenborgs Memorial äng :de Åtskillige grund lags förändringar — 2 :ne hvilande frågor den ena ang:de Judars inflyttning den andra om inskränkning af Titlar, hvari 2 :ne Stånd stadnat mot 2. förföllo f[o]1: 42. 473. 43. 511. 44. 522. 45. 555. 760 d: 7 1815 års Riksdags Const.
Utskott Aug:s Beredningens Protocoll ang:de de af Lag mannen Grefve Gyllenborg gjorde förslag till Grundlags förändringar.
— Anmälan af Herr Baron och Ordföranden.
— Justering af svaren till Lagm.
Grefve Gyllenborg och Rådmannen Kjellander.
— Ankomne Protokolls Utdrag uplästes och Utskottet uplöstes f[o]1: 46. 561.
TILLÄGG TILL 1810 OCH 1812 ÅRS KONSTITUTIONSUTSKOTTS PROTOKOLL Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll 768 i.
Betänkanden från Beredningen för granskning av regeringsformen och övriga grundlagar utom tryckfrihetsförordningen. i.
I utskottsprotokollet den 22 september (se ovan sid. 71) omtalas, att ordföranden gjorde proposition om antagandet av en särskild beredning för granskning av regeringsformen och övriga grundlagar utom tryckfrihetsförordningen.
Utskottet lämnade härtill sitt bifall och beslöt, att såväl de samma dag upplästa som förut av enskilda riksdagsmän ingivna anmärkningar skulle remitteras till prövning inom denna beredning.
Till beredningens medlemmar valdes: för ridderskapet och adeln kammarherre A. G. Silverstolpe och överste Gahn; för prästeståndet biskop Nordin och professor Wijkman, för borgareståndet rådman Hochschild och borgmästare Nenzén; och för bondeståndet riksdagsmännen Anders Andersson och Petter Andersson.
Den 2 okt. upplästes i utskottet beredningens första betänkande och lades på bordet.
Det återfinnes också bland bilagorna till detta protokoll och behandlades i utskottet den 3 okt.
I enlighet med reglerna för föreliggande aktpublikation bör detta berednings betänkande här återgivas.
Det är förut tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 139 ff. — Handstilen i betänkandet är sekreteraren Cocks. Sedan Beredningen låtit sig föredraga de inför Utskottet vid Regerings formen och Riksdags Ordningen gjorde anmärkningar, antog Beredningen såsom en grundsatts, att fästa sitt afseende endast vid dem, hvilka utan inflytelse till förändring af Lagstiftningens esprit, kunde leda till förtydligande af föreskrifterne, på ett så tydligt sätt, att ingen misstanka af förändring i sjelfva Lagarne dervid kunde äga rum, eller ock, om något Förslag till en sådan förändring verkligen skulle synas af nöden, tillstyrka endast, hvad erfarenheten oemotsägligen bevisat behöfva någon åtgärd.
Beredningen ansåg såsom ganska vigtigt för Grund lagarnes bestånd, att de så litet som möjligt är, vidröras, och trodde att en Stat har bättre bestånd äfven med ett och annat obetydligt fel i sin Lagstiftning, än om, i afsigt att derigenom vinna fullkomlighet man tidt och ofta bemödar sig att dem förbättra.
Med afseende å dessa Grundsattser företog
Beredningen granskningen af de till densamma öfverlemnade anmärkningar.
Wid 81. och 83. §.§.
Regeringsformen har den anmärkning blifvit gjord, att frågor om förklaringar, ändringar och uphäfvande af Grundlagar, äfven ifrån Riksens Ständers Plena, borde till Con - 764 Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll stitutions Utskottet få remitteras och i 81. §. den förändring göras, att i stället för orden:
Ej må frågor derom i Ståndens Plena väckas, utan anmäles de eter skulle denna §. så styliseras:
Ej må frågor derom, till någon slags öfverläggning, i Ståndens Plena väckas och uptagas, utan anmäles de samt i stället för den 83. §.
Frågor rörande Grundlagarnes förklaring eller tillämpning, må icke eller någonsin kunna till öfverläggning i Ståndens Plena uptagas utan anmäles de hos Riksens Ständers Constitutions Utskott och behandlas i samma ordning som båda näst föregående §.§. föreskrifva.
Beredningen har e.j underlåtit att göra behörigt afseende på de skäl anmärkaren anfört för de förslag till ändringar han upgifvit; men den har icke trott sig kunna tillstyrka något bifall till dessa.
"Wid den sist förflutne Riksdagen hade innom Utskottet samma, betänkligheter kommit under öfvervägande, men (Utskottet) Beredningen påminte sig att man då ansett
Constitutionens esprit vara fullkomligen uttryckt i de stadganden Grundlagarne innehålla. Xär Lagstiftaren öpnade ett tillfälle att göra. förändringar i Grundlagarne lagligen möjliga, borde hans bemödande å. andra sidan sträcka sig derhän att dylika förändringar icke alt för lätt eller alt för ofta, kunde för sig gå.
Af sådant skäl blef stadgadt att Motioner till Grundlagens förändring dels endast af enskildte personer fingo göras, dels endast hos Utskottet enskildt fingo väckas; I det förra fallet försäkrades
Utskottets oväldighet att. ej af en för tidigt uttryckt allmän opinion i sin pröfning bestämmas; I det sednare öpnades för Utskottet, ett tillfälle, att efter en noggrann pröfning, kunna nedlägga frågor under ingen annan Controll än Publicitetens, hvilka frågor, hos Stånden uptagna, och således erfordrande svar nödvändigt skulle framkalla yttranden i Plena öfver mål dem Utskottet ej ansett förtjena något afseende. Xär Beredningen härjemte betragtade att alla Remisser ifrån Riksens Ständers Plena rörande Constitutions frågor aldrig kunde leda till annat än förslag till förändringar, hvilka blott efter den näst följande Riksdagen kunde blifva gällande, fann Beredningen det af anmärkaren anförde skäl att Riksdags Ärendernes gång hindrades då frågor om Grundlagens rätta begrepp ej kunde slitas, mindre vigtigt, och att, om man än måste medgifva att stridigheter om Grundlagens mening altid äro obehagliga, är det dock högst nödvändigt att uplösningen a.f dessa stridigheter, ej så fullkomligt, måtte bero af de få personer som utgöra Constitutions Utskottet, enär den förklaring af Lagens förstånd de kunde göra, skulle för ögonblicket bestämma Riksens Ständers eller ett Riks Stånds tanka derom.
"Wid 61. §.
Ordningen voro de anmärkningar gjorde, att orden i 7. morn: af de röstandes antal och i 9 :de momentet orden : de fleste borde utgå; men Beredningen fann, att då uttrycken de röstandes antal och de fleste ej till någon tvetydighet föranledde, Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll 765 en förändring i afseende på dem ej vore så vigtig, att den borde tillstyrkas.
Hvad anmärkaren, angående 64. §.
Riksdags Ordningen och 103 §.
Regeringsformen anfört, ansåg Beredningen hafva varit vigtigt att vid Grund lagens stiftande taga i öfvervägande, men Beredningen trodde sig ej böra någon förändring i afseende derpå föreslå, då det dels ännu icke lärer vara utrönt, hvad som mest kunde befordra den nödiga grannlagenheten i ett så vigtigt omdöme, och dels under de omständigheter som föranledt detta Grundlagens stadgande man ej lärer kunnat förutse hvarthän ett Förslag till förändring kunde leda.
I anledning af den vid 65. §.
Riksdags Ordningen gjorde anmärkning, erinrade sig Beredningen att ett Förslag till förändring i denna §. vid sistlidne Riksdag blifvit från Constitutions Utskottet till Riksens Ständer öfverlemnadt, hvilket hufvudsakligen hade samma syftning.
Således ansåg Beredningen öfverflödigt att något ytterligare härutinnan föreslå, men trodde att rätta tiden till föreslående af en bättre redaction af denna §. vore den, då Riksens Ständer besluta huruvida icke en Ledamot i Commitéen altid bör väljas bland Presterskapet.
Hvad angår Anmärkarens önskan att uti Riksdags Ordningens 41, 66. och 67. §.§. måtte stadgas huruvida Banco och Riksgälds Contoirs fullmägtige kunde till Riksdagsmän väljas, då Riksdag hålles å annan ort än i Hufvudstaden, fann Beredningen sig böra åberopa det Beslut Höglofl.
Utskottet under den 31.
Augusti rörande samma fråga fattat.
Såsom en välgrundad anmärkning ansåg Beredningen den rörande 34. och 36 §.§. af Riksdags Ordningen, att nemligen stadgandet om Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottets befattning tyckes äga en alt för stor utsträckning och att då den 36. §. berättigar Riksens Ständer att för speciella måls utarbetning tillsätta särskildta Utskott, vore det till denna sistnämnde §. som de orden:
Såsom till uptagande af frågor om grunderna för allmänna inrättningar af alla slag, ehvad de röra upfostrings- och undervisningsWerken, Allmänna fattigvården, Landt hushållningen, Berg verken m: m: bo-rde öfverflyttas.
Till förändrande af 110. §.
Regeringsformen och 78. §. af Riksdags Ordningen har blifvit föreslagit att efter de orden: sin frihet beröfvas måtte införas de orden: för dess Lag likmätiga yttranden.