Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af de vid jernvägsarbetena i Skåne använde arbetare voro nästan alla boende inom denna provins och endast en ringa del från Småland.
Häraf synes, att de orter, der arbetena pågå, äfven äro de, som lemna den största proportionen arbetskraft, och att näringarne i öfriga delar af landet hafva liten eller ingen olägenhet af den starkare concentreringen af arbetsfolk vid jernvägsbyggnaderna.
Det är således de närmast jernvägarne tillstötande orter, som egentligen hafva känning af nämnde olägenhet, hvilken dessutom upphör i mån som arbetena fullbordas, emedan en högst ringa del af arbetarne följer jernvägsbyggnaden, då densamma aflägsnar sig på större afstånd från deras hemvist, i följd hvaraf den skada, som de närmast jernvägarne belägna trakter möjligen lida genom arbetarnes anställning vid jernvägs-byggnaderna, är ett snart öfvergående ondt, som i rikt mått godtgöres samma trakter genom alla de fördelar, den gagnande jern vägs-kommunikationen för all framtid sedan erbjuder.
Arbetsstyrkan varierar också ganska betydligt, emedan jordbrukare, torpare och deras tjenare, hvilka utgöra det största antalet, allt som oftast aflägsna sig för att i hembyggden fullgöra sina skyldigheter mot husbönder och jordegare eller uträtta egna angelägnare jordbruksgöromål, efter hvilkas verkställande de vanligen återvända till jernvägsarbetet.
I öfverensstämmelse med hvad jag förut vid Heim tillfällen haft nåden anmäla, var äfven under år 1857 den bästa ordning rådande inom den betydliga arbetspersonalen.
Denna lyckliga omständighet bör tillskrifvas såväl förbudet mot utminutering af bränvin utefter arbetslinien som den tillräckliga dagspenning, arbetaren genom flit och arbetsamhet kunnat förskaffa sig.
Då han sålunda kommit i tillfälle att för framtida behof aflägga en del af sin arbetsförtjenst, har håg för sparsamhet och ordning med detsamma uppstått.
Dagspenningen elléf," rättare sagdt, det belopp, arbetaren genom be - — 113 — ting vanligen förtjenar, varierade mellan 1 R:dr 25 öre och 1 R:dr 75 öre, och ehuru denna dagspenning för en vanlig arbetare synes nog hög, bör likväl besinnas, att arbetarne i allmänhet skaffade sig bostäder sjelfva och att
Staten för dem icke hade någon annan egentlig extra utgift, än för sjukvård, hvilken, i anseende till en allmänt rådande god helsa, för år 1857 varit föga betungande.
Det har synts väcka en allmännare uppmärksamhet, att arbetare vid Statens jernvägsbyggnader betalas något högre dagspenning än på landet i allmänhet, men man besinnar icke, att denne arbetare antages i Maj månad och afskedas i Oktober; att han användes under en årstid, då arbetsdagen räknas till 12 timmar, och att han på denna ena hälft af året måste förtjena sä, mycket, att han har något öfver till underlättande af sitt uppehälle under den andra; att han bekostar sin vandring från och till arbetet utan ersättning och här intet slags aflöning för helgdagar.
En ganska låg dagspenning på landet, som räcker hela året om med hus och vedbrand, är lika mycket och mera värd, än en 6 månaders högre aflöning vid jernvä^ärne.
Den under året pågående trafiken mellan Göteborg och Jonsered, !! mil, var, med afseende å transport af passagerare och gods, af föga vigt, men deremot så mycket fördelaktigare för det fortgående jernvägsarbetet genom den underlättade transporten at den betydliga arbetsmateriel, som fran Göteborg mäste föras uppåt linien.
Att tjenstemän och betjening hunno inöfvas för elen under slutet af året öppnade trafiken till Wårgårda, var äfven af väsendtlig vigt.
Ehuru således transporter för jernvägsarbetet och inöfvandet af ett lämpligt antal betjening för trafikens framtida vård varit de största och vigtigaste fördelarna af årets trafik, har det derjemte visat sig, att en stor del allmoge begagnat jernvägen äfven på den korta distansen mellan Göteborg och Jonsered, och att ett ganska betydligt qvantum varor transporterats samma väg.
Med 2 å 3 tåg i veckan har rörelsen inbringat den icke obetydliga summan af 22,376 R:dr Banko.
Några statistiska och^ ekonomiska beräkningar öfver trafikens olika afdelningar hafva icke kunnat göras, da transporterna å den färdiga banan mera afsett byggnadsarbetena än trafik för allmänhetens räkning.
Tjenstemännen hafva med arbetsamhet och ordning utfört sina åligganden, och, likasom under de föregående åren, hafva alla byggnadsföretag blifvit utförda utan biträde från utlandet.
Utgifterna för styrelse och tjenstemän hafva fortfarande, i jemförelse med andra länders omkostnader i detta afseende, varit låga och uppgått under år 1857 till endast 4,39 procent af den använda kostnads-summan.
De gynnsamma omständigheter, som påskyndade arbetena i Westergötland, voro, ehuru ej i så hög grad, verkande äfven vid denna stambana.
I den af Eders Kongl. Majit nådigst fastställda arbetsplan var beräknadt, att banan norr om
Lund skulle hinna fullbordas och öppnas för trafik till Håstad, omkring jj mil från Lund, men, sedan den närmaste stationen norr om Lund blifvit bestämd att anläggas vid Örtofta, nära en mil från nämnde stad, måste en viadukt öfver Lödde å äfven fullbordas och ballastning samt nedläggning af sliper o<di räler utsträckas fram till Örtofta.
Denna förlängning af banan och dermed åtföljande arbeten utöfver hvad som i arbetsplanen var beräknadt, medhunnos äfven, så att banan mellan Lund och Örtofta, i fortsättning med den förut öppnade banan mellan Malmö och Lund, den 1 December kunde öppnas för allmän trafik.
— 114 — Hela längden för trafik öppnad bana utgjorde således vid 1857 års utgång nära 2\ mil Planeringen af det 700 fot långa och 250 fot breda bangårds planet i Malmö, sorn till största delen är bildadt genom en 10 fot öfver hafvets lägsta yta utlagd fyllning, fulländades, stationshuset uppfördes till väggar och tak och inredningen påbörjades.
Ett godsmagasin och en kolbod uppfördes, hvarjemte det förut uppförda lokomotiv-stallet tillökades med ett ytterligare lokomotiv-rum.
Vid Lunds station uppfördes stationshus med framför liggande hanhal! samt ett godsmagasin, „bangårds-planet utvidgades och nya vändskifvor, spårvexlingar och räler nedlades.
„Vid Akarp, £ mil från Malmö, påbörjades planeringen för en blifvande station, och vid Örtofta uppfördes ett mindre stationshus, hvarjemte nödiga vändskifvor och spårvexlingar derstädes äfven nedlades.
För trafikens bedrifvande inköptes från England ett lokomotiv samt från Hamburg 4 stycken 3:dje klassens passagerarevagnar och 22 stycken godsvagnar, dels täckta, dels öppna.
Hela den rörliga materielen vid denna stambana bestod vid 1857 års utgång af 3 stycken lokomotiver, 8 stycken Irsta klassens passagerarevagnar, 12 stycken 2:dra klassens ooh 4 stycken 3:djé klassens, 16 stycken täckta godsvagnar (af hvilka likväl 4 stycken varit inredda till 3:dje klassens passagerarevagnar), 24 stycken öppna godsvagnar och 12 stycken virkesvagnar.
Emellan Örtofta och Sjunnerup, en sträcka af ^ mil, der de hufvudsakliga terrasserings-arbetena pågingo, blefvo dessa arbeten, i öfverensstämmelse med den nådigst fastställda arbetsplanen, fullbordade.
Terrängen, ehuru mera kuperad än trakterna kring Malmö och Lund, är likväl för en jernvägs-anläggning ganska gynnsam, och de enda arbeten af svårare beskaffenhet, som bär förekomma, äro broarna öfver Ellinge- och Rönne åar, till hvilkas utförande endast förberedande arbeten mot årets slut företogos.
Åtskilliga provisionella byggnader, såsom smedjor, förrådsskjul m. m., äro dels uppförda nya, dels förflyttade från fullbordade till under arbete varande bandelar och arbetsstationer.
, I)e hufvudsakliga arbeten, som under 1857 vid denna stambana utfördes, synas för öfrigt af följande sammandrag: 3,590 fot banlängd, terrasserad genom gräfning på mer än 8 fots djup, 15,275 dito dito, genom bankfyllning till mer än 8 fots höjd, 2 mil 13,865 dito dito på jemnare terräng, eller tillsammans 2 mil 32,730 fot banlängd färdigterrasserad, 2 kulvertar, 2 dubbla trummor, 33 enkla dito, 1 viadukt öfver Lödde å i tvänne spann, landfästen och midtelpir af sten, öfverbyggnad af valsad jernplåt, 2 broar för landsvägars ledande under banan, 1 större vägöfvergång i banans plan, — Ilo — 18 mindre vägöfvergångar i banans plan, 1 mil 3,600 fot ballastning eller grusfyllning å banan, 35,918 fot af banan försedd med sliper och räler, 88,905 fot stängsel uppsatt, 18 stycken banvaktarestugor, Signaler uppsatte på hela sträckan mellan Malmö och Ortofta.
Expropriationerna af jord hafva i allmänhet, i betraktande af bördigheten inom Skåne, varit billigare än i Westergötland, och godvillig öfverenskommelse om jordens afträdande har, utan anlitande af i laga ordning tilsatt nämnd, kunnat trätfas.
Hvad arbetspersonalen, dess arbetsförtjenst och uppförande angår, har alldeles samma förhållande egt rum vid södra sorn vid vestra stambauan, med den skillnad, att någon kommendering ur Arméen icke varit och aldrig synes blifva erforderlig inom de sydligaste provinserna, emedan Smålands och Skånes befolkningar lemna ett tillräckligt antal ^ private arbetare äfven för ett vida större jernvägsarbete än det, som under de sista åren blifvit utfördt inom Skåne.
Trafiken mellan Malmö och Lund, som under hela året dagligen pågick, visade en anmärkningsvärd liflighet.
Brutto-inkomsten för passagerare och gods uppgick till 79,610 Riksdaler banko.
Öfver trafikens särskilda afdelningar hafva vid denna stambana, lika litet som vid den vestra från Göteborg, några så beskaffade annotationer och redovisningar kunnat åstadkommas, som lemna materialier till något slags jernvägs-statistik.
Bantågen hafva varit till lika mycket gagn för arbetet som för allmänna rörelsen, och den i bokslutet synliga vinsten af trafiken å banan har egentligen uppstått derigenom, att kostnaden för banans betjening jemte en mängd andra utgifter tillhört och blifvit arbetet påförde.
En ibland de väsendtligaste fördelar af rörelsen har också varit inöfvandet af duglig betjening vid materielen och banans bevakning, till gagn för den framdeles utvidgade rörelsen.» Förhållandena med inkomster och utgifter iuhemtas af nedanstående tabeller: 1) Vestra Stambanan:
Tillgångar 1,332,073; 8. 2.
Transport: 1,382,073: 8. 2. 116 — Stats-anslag
Transport: 1,332.073: 8. 2. 2,350,000: - — Fasta inventarier . ••• 715,115: 10.
Summa 4,397,188: 18. 9.
C re d i t.
Förrådets underhåll Diverse arbeten Jordarbeten Bergsprängning Kulvertar och afloppstrummor Broar Viadukter Vägo mläggningar Sjukvården Ballast-fyllning Helg- och rastdagar Transport af räler och sliper Reparationer å till trafik öppnad bana Bangårdar och stationshus Stängsel med grindar Rörelse-materielen Expropriations-omkostnader Trafiken Tjenstemäns aflöning Marscher och kommenderingar, befäls aflöning v Undersöknings-kostnader Diverse utgifter Balans till år 1858-:
Fasta, från banan oskiljaktiga, inventarier 924,475: 27. 5.
Öfrige inventarier samt materia lier 817,388: 22. 7. Transport: 1,741.864: 2. — 71,566: 44. 7. 20,827: 19. 5. 906,641: 41. 7. 97,374: 20. 4. 67.076: 25. 8. 18D098: 8. 10. 4,097: 35. 9. 42,803: 30. 2. 17,303: 1. 9. 229,442: 12. 10. 4,762: 12. 4: 129,749: 6. — 8,497: 15. 5. 132,044: 25. 7. 53,749: 8. 9. 40,568: 14. — 67.840: 28. 2. 4J124: 6. 9. 101,828: 16. 8. 7,611: 23. 5. 147: 23. — 125,339: 42. 11. 179,414: 24. 1. 52,212: 10. 11. 2,314,694: 31. 11. 179.414: 24. 1. 2,366,906: 42. 10. - 117 — Transport: 1,741,864: 2. — 179,414: 24. 1.
Provisionella byggnader 84,715: 22. 9.
Vaktstugor och postkurar 200: — — 1,826,779: 24. 9.
Fordringar 24,087: 23. 1. 2,366,906: 42. 10. 2,030,281: 23. 11.
Utgifterna för jernbanan hafva uppgått: år 1855 till 4,397,188: 18. 9.
» 1856 » » 1857 » Tillgångar 548,928: 22. 4. 1,369,428: 33. 10. 2,314,694: 31. II.
Tillsammans 4,233,051: 40. 1. 2) Södra stambanan.
Balans från år 1856: Uppbörd: 226,700: 28. 1.
Statsanslag 1,330.000: - Balans till år 1858:
Balans från år 1856: 43,160: 8. 5.
Summa 1,599,860: 36.
(I Skulder 42.480:
Förrådets underhåll Diverse arbeten Jordarbeten Kulvertar och afloppstrummor Broar Viadukter Vägomläggningar Ballast-fyllning — Stall och fouragering Transport m. m, af räler och sliper Reparationer å färdig bana Stängsel 11.339: 9. 9. 12.209: 1. 11. 217,041: 32. 11. 23,980: 2. 1. 43,209: 28. 5. 60,955: 32. 9. 18,855: 35. 5. 53,829: 6. 8. 121: 25. 10. 222,868: 1. 7. 4.060: 47. 4. 18,697: 43. 3.
Transport : 687,168: 27. 11. 42,480: - — — 118 Transport: 687,168: 27. 11. 42,480: — — Expropriations-omkostnader 1,492: 42. 8.
Undersöknings-kostnader 1,704: 10. 9.
Tjenstemäns aflöning 25,115: 12. 4.
Sjukvård 2,119: 19. 8.
Trafiken 3,698: 25. 6.
Diverse utgifter 26,672: 24. 11. 747,971: 19. 9 jBalans till år 1858 :
Kontant behållning 54,458: 28. 1.
Fasta, från banan oskiljaktiga, inventarier 236,493; 42. 3.
Öfriga inventarier samt ma terialier 503,771: 21. 2.
Provisionella byggnader 14,685: 21. 3. 754,950:36. 8. 809,409:16. 9.
Summa 1,599,860: 36. 6.
Utgifterna för jernbanan hafva uppgått: år 1855 till 179,051: 13. 4.
» 1856 » 456,728; 6. 7. » 1857 » 747,971: 19. 9.
Tillsammans 1,383,750; 39. 8. § 1.
De för jernvägs-arbetena inom riket under år 1857 lyftade medel utgöra för vestra stambanan 2,350,000 Riksdaler och för södra 1,330,000 Riksdaler, eller för begge stambanorna ett sammanlagdt belopp af 3,680,000 Riksdaler Banko eller 5,520,000 Riksdaler Riksmynt, hvilka Kongl. Maj:t, jemlikt särskilda nådiga bref af den 10 Januari, 6 Mars, 12 Maj, 11 Augusti och 24 November 1857. för berörda ändamål anvisat, dels af återstående behållningen, 400,000 Riksdaler Riksmynt, å det vid 1853—1854 års Riksdag beviljade anslag, dels af de medel till belopp 19,600,000 Riksdaler, som Rikets^ senast församlade Ständer i och för Statens jernvägs-arbetens bedrifvande under åren 1857—1860 anslagit. § 2.
Med anledning af den utaf senast församlade Revisorer framställda anmärkning, att verifikationerna å de summor, hvilka i Kongl. Stats-kontoret blifvit lyftade, äfvensom å de vid årets slut i Landt-ränterierna befintliga behållningar icke funnits årets räkenskap bilagda, har Chefen för Statens jernvägs-byggnader uti afgifven förklaring förmält, att dylika verifikationer för framtiden skulle komma att räkenskaperna åtfölja; — men för år 1857 har sådant icke kunnat iakttagas. § 3.
Vid besök å de i trakten af liufvudstaden pågående jernvägs-arbetena hafva Re visorerne, i den mån sådant kunnat ske, sökt inhemta, huru och på hvad sätt detta — ii9 — , : storartade och dyrbara arbetsföretag å denna del af .jernvägslinien utföres; och anse sig
Revisorerne både kunna och böra uttala den åsigt, att ifrågavarande arbete bedrit— vits med synnerlig omtanka och uoggranhet.
Styrelsen öfver iungeiser oell arbets-iimittiiingar i riket.
A) Wångvår ds •wmsle&g et.
Räkenskaperna, som granskats i Styrelsens revisions-kontor, och dervid föranledt till åtskilliga anmärkningar, hvilka blifvit utställde till vederbörandes förklaring, hafva tor revisions-året ännu icke undergått fullständig granskning i Kongl. Kammar-rätten.
Tillgångar 416,585: 4. 8.
Statsanslag för fångvården, enligt Kongl. Maj:ts stat, 1,096,000:
Arbets-iukomst 267,874: 14.
— Diverse inkomster _2>267: 6- 4- 1,366,141: 20. 4.
Dalans till år 1858: 452,116; 25. 5.
Skulder Summa 2,234,843: 2. 5.
Skulder 296,959: 1. 2.
Byggnader och reparationer 28,504: 2. 8.
Förplägning 348,720: 26. 6.
Beklädnad 59,130: 15. 1.
Sängkläder 12,332: 32. 9.
Inventarier 4,818: 18. 9.
Eldning och lysning 36,751: 30. 4.
Renhållning 12,631: 45. 4.
Transport: 502,889:^27. 5. ”290,959- T. 2. — 120 — Transport: 502,889: 27. 5. 296,959: J. 2.
Religionsvård 18,302: 34. 5.
Sjukvård 43,541: 1. 7.
Garnisonskostnad 168,797: 47. 9.
Bevakning 87,462: 13. 5.
Fångars afgång 3,267: 10. 10.
Fång-transport 96,965: 34. 1.
Straffexekutions-kostnad 546: 47. 3.
Generella förvaltnings-kostnader 128,258: 44. 8.
Arbetens bedrifvande 169.389: 28. —• 1,159,422: I. 5.
Skillnaden mellan tillgångar och skulder vid 1857 års slut 326,345: 22. 5.
Kontant behållning 50,524: — 6.
Förskotter 21,295: 26. 5.
Utlånta medel 39,295: — — Fordringar 74,064: 33. 4.
Proviant, beklädnad, materialier och inventarier 256,582: 15.11.
Anmärkta medel 6,688: 16. 11.
Proprie-balanser 3,666: 28. 4. 452,116: 25. 5.
Summa 2,234,843: 2.
5- 8 i Innan något yttrande öfver förvaltningen af de till Fångvårds-styrelsens förfogande ställda anslag meddelas, hafva Revisorerne, jemte tillkännagifvande, att räkenskaperne i allmänhet befunnits väl och med noggranhet förda, ansett sig böra fästa uppmärksamhet derpå, att berörda räkenskaper, så vidt desamma angå de särskilda fängelserna, ej äro upprättade efter en gemensam plan och att de i afseende å uppställningen förete väsendtliga olikheter, hvarigenom granskningen i icke obetydlig mån försvårats.
Bet är derföre, enligt Revisorernes tanke, af vigt, att ett gemensamt, för alla fängelser lika, räkenskaps-formulär så snart sorn möjligt varder uppgjordt.
Revisorerne hafva låtit anställa jemförelse emellan de i Kongl.
Fångvårds-styrelsen förda räkenskaper och den i riks-hufvudboken ä detta anslag upptagna utgiftssumma, och visar sig deraf, på sätt af här nedan intagna redogörelse närmare inhemtas, att å berörda anslag för revisions-året uppkommit en brist å 119,436 R:dr 2 sk. 5 rst.
Enligt räkenskaperna hafva inkomsterna utgjort 1,366,141: 20.
4. och utgifterna 1,159,422: 1. 5. hvarigenom bildats ett öfverskott af 206,719: 18. 11.
Transport: 206,719. 18. ii. - 121 — Transport: 206,719: 18. 11.
Lägges härtill det a kapital-konto i Kongl. Styrelsens hufvudbok förut balanserade belopp, som, jemlikt Kongl, brefvet den 9 Februari 1858, blifvit till Kongl. Stats-kontorets konto öfverflyttad^ 119.626: 3. 6. utgör, på sätt ofvanupptagne särskilda tabell öfver fångvårds-anslaget utvisar, det Kongl.
Stats-kontoret för året tillgodoförda beloppet 326,345: 22, 5.
Om deremot ifrågavarande utgifter 1,159,422: 1. 5. jemföras med det uti riks-staten uppförda anslag, 770,000; med tillägg af de i ofvanstående redogörelse upptagna särskilda inkomster, 270,141: 20. 4. 1,040,141: 20.
4. så uppkommer en brist af " 119,280: 29.
L och då härtill ytterligare läggas de af andra förvaltningar direkt bestridda och i deras räkenskaper formelt afförda fångvårds-utgifter, 155: 21.
4. visar sig den i riks-hufvudboken å fångvårds-anslaget uppförda brist 119,436: 2. 5. § 3.
Uti hufvudboken har, på sätt förut iakttagits, å särskildt konto blifvit redovisade de 4,000 R:dr af 7:de hufvudtitelns reservations-anslag till byggnader och reparationer i landsorterna, som Kongl.
Maj:t ställt till
Fång vårds-styrelsens disposition för underhåll af de äldre krono-häktena.
Utgifterna för detta ändamål hafva under revisions-året uppgått till.. 6,634: 16. 11. men då års-anslaget....
4,000: — — samt uppbörden för året 92: 37.
4. tillsammans utgöra endast ~. 4,092: 37.
4. visar sig att en brist uppstått af 2,541727å T, hvilken blifvit godtgjord af anslaget till fångars vård och underhåll. § 4.
Under revisionsåret hafva för de särskilda fängelse- och arbets-inrättningarne inkomster och utgifter uppgått till följande belopp, nemligen:
Sträf- och arbets-fängelserna.
Långholmen 93,801: 43. 1. 187,860: 26. 11.
Malmö 79,010: 34. 4. 151,910: 46.
— Norrmalm i Stockholm 21,242: 22. 6. 58,616: 15. — Norrköping 15,372: 27, —•
29,878: 9. 10.
Göteborg 1,839: 29. — 7,381: 46. 3.
FäMnings-fängelserna.
Carlskrona 67: 34. 8. 14,777: 17. 10.
Christianstad 1: 15. — 13,938: 27. 6.
Transport: 211,336: 13. 7. 464,363: 45. 4. 16 — 122 — Transport: 211,336: 13. 7. 464,363: 45. 4.
Kronan i Göteborg — —■ 33,674: 35. 1.
Landskrona 5,400: 17. 8. 29,507: 28. 9. Ny-Elfsborg 15,118: 37. 3. Warberg 37,439: 41. 2. 92,154: 7. 1.
Krono-arhets-kompanierna. lista kompaniet (Strömsholm) 6,547: 38. — 18,469: 13. 6. 2:dra, 3:dje och 4:de dito (Carlsborg) 10: 46. 8. 66,699: 2. 3 5:te dito (Carlskrona) 7,893: 8. 9. 17,708: 47. 4. 6:te dito (Slitö) 9,de och 10:de dito (Rindön) 11 :te dito (Kungsholms fästning) 29,150: 3. 9. 157: 21. 4. 52,504; 11. 6. 4,608: 4. 6.
Läns- och hrono-hähteno.
Stockholms stads * ol u Blekinge läns ~ ~~ ~ IXq’ ~aL i Kalmar dito 50: 46. 5. 8,848: 41. 1.
Christianstads dito *5: 25. 4.
Elfsborgs dito 138: 4. i°. 17,504: 17. 10.
Gefleborgs dito f: 16 _ 16, 15: 7 1.
Gottlands dito 96: 27. 9. 4,167. 2o. o.
Göteborgs dito 273: lo. - 14,380: - 10.
Hallands dito 2: 16. - 9,37o: 17. 2.
Jemtlands dito 4_^ ~ JIM{• _ SÄ 5£ i::::::::::::::::::::::::::::: ii 7.. ^*.
Kronobergs dito — ^ 14’470: 34‘ 4‘ Malmöhus dito — ' ’_L' n' Norrbottens dito 29: 45: i. ’ • •
Skaraborgs dito . .. 88: 43. 6. 17,60t>: 18. 8. Ä 2 » * ,?■ ‘g «• >■ Södermanlands dito 54- 28. 10. > ■ • "L Upsala dito 5: 32. - 6,323: 24. 8.
Wester-N orri ands d:o |9: '' uVur" 9» in Westerbottens dito 15: 18. - 3,735: 28. 10. Wermlands dito 0,,‘ Q‘ Westmanlands dito 60: 10. 2. ■ • •
Orebro dito 48: - 2. 12,833: 39. 7. Östergötlands dito 57: 1. 19,233. 3.. o. Af Kongl.
Fångvårdsstyrelsen disponerade in kom, ster och bestridda utgifter m. m 1,100,212: 12. 10. 42,625: -3. 2.
Summa 1,370,141: 20. 4. 1,163,422: 1. 5. hvaraf, då anslaget till byggnader och reparationer afräknas, 4,000: 4,000: återstår, fåogvårds-an,slaget tillhörande, 1,366,141: 20. 4. 1.159,422: 1.
C* ' Tabell, tillhör sid. 123.
Underhåll eller Beklädnad oell förplägning. sängkläder. summa. l:o Straff- och arbetsfånge på bestämd tid af mankön:
Vid straff- och arbetsfängelset å Långholmen 72 46,11 9 7 18 31 5 2 5 91 30 4 ' 12 » dito dito i Malmö 63 25 1 8 4 16 8 1 2 1 79 33 2 10 5 Per medium 68! 12 1 _ 8 11 17 19 9 2 3 85 31 9 11 2 2:o Straff- och arbetsfånge af qvinkön:
Vid straff- och arbetsfängelset å Norrmalm i Stockholm 66 25 9 8 9 7 40 10 1 74 18 7 9 9 )} dito dito i Norrköping 56 34 8 7 5 8 42 9 1 2 65 29 5 8 7 » dito dito i Göteborg 64 14 1 8 5 1 2 1 — 1 65 16 2 8 6
Per medium 62 2410 8 2 5 44 7 9 68 21 5 8 11 3:o Lifstidsfånge af mankön:
Vid straff-fangelset i Carlskrona 4920 6 6 6 15 12 2 — 64 32 6 8 6 » dito i Christianstad 61J40 8 8 1 16 31 2 2 2 78 23 10 10 3 » dito å fästet Kronan 7129 10 9 5 8 4 7 1 1 79 34 5 10 6 » dito i Landskrona 48!41 2 6 5 16 46 6 2 2 65 39 8 8 7 » dito å Ny-Elfsborg 81 35 9 10 9 9 41 7 1 4 91 29 4 I 12 1 # dito i Warberg 5221 5 6 11 15 — 6 2 — 67 21 11 8 11 Per medium 60! 47 7 8 13 30 9 1 9 74 30 4 9 9 4;o Krono-ar betskarlar:
Vid l:sta kompaniet 64 42 7 8 6 33 9 1 4 4 98 3 8 12 10 » 2:dra, 3:dje och 4:de dito 93 7 7 12 3 20 23 10 2 8 113 31 5 14 11 » 5:te dito 75 24 9 9 11 1016 5 1 5 85 41 2 11 4 » 6:te dito 109 7 8 14 4 1936 10 ■ 2 7 128 44 6 16 11 » 9:de och 10:de dito , 100 4 8 13 .3 13 7 2 _— 1 9 113 11 10 15 — » ll:te dito 97 42 1’ 10 2 8 5 4 100 2 5 13 2 - ._ . Per medium 90 5 6 1110 1624 10 “L_ 2 2 106 30 4 14 5:o JRansakningsfånge i låns- och krono-cellfängelserna:
Stockholm» stads kronohäkte f.' 65 29 1 8 8 10 18 10 1 5 75 47 11 10 1 Blekinge länsfängele 78 47 4 10 6 3 19 4 5 82 18 8 10 11 Kalmar dito 50 2 1 6 8 2 6 11 3 52 q 6 11 Christianstads dito 66 16 8 8 10 2 46 9 5 69 14 10 9 3 Elfsborgs dito ....
54 39 7 4 8 13 7 1 1 63 4 7 8 5 Gefleborgs dito . . .. 74 3 9 9 11 3 10 4 5 77 14 1 10 4 Kopparbergs dito . 65 36 4 8 9 65’36 4 8 9 Kronobergs dito 76 3 8 j 10 2 22 20 3 98123 8 1.3 2 Malmöhus dito „ 62 24 .3 8 4 24 9 1 6.3 1 8 5 Norrbottens dito 102 24 10 13 8 5 4 1 8 107 28 11 14 4 Skaraborgs dito 49 19 11 6 7 5 24 — .. 9 54 43 11 7 4 Stockholms dito 57 40 7 7 9 12 6 11 1 7 69 47 6 9 4 Wermlands dito .... 84 4 9 11 .3 12 46 1 1 9 97 ?, 10 13 Östergötlands dito , 7046 4 9 6 9 41 4 1 4 80 39 8 10 10 Per medium 68 24 2 9 1 7 3 — 11 75'27 2 10 — 6;o liansakningsfånge i läns- och krono-gemensamhetsfängelserna:
Gottlands länsfängelse 53 23 9 7 2 15 6 4 2 6830 9 2 Göteborgs dito 6747 8 9 1 1 5 4 — 2 69 5 9 3 Hallands dito 40 24 3 5 5 46 - — 2 4122 3 5 7 Jemtlands dito 85 46 5 11 6 12 2 2 1 7 98 7 13 1 57 8 4 7 7 46 3 — 2 58 6 7 7 9 Södermanlands dito 56 22 1 1 *" 7 6 2 6 > 7 3 58|28 8 7 9 Upsala dito 51 23 8 6 10 7 30 4 1 — 59 6 — 7 10 Wester-Norrlands dito 73 3 10 j I 9 9 6 9 1 2 — 10 79 13 | 10 7 Westerbottens dito 1 56 15 5 — 7 9 11 1 9 . . 1 6 69 17 ! 2 _____ 9 3 Westmanlands dito - 66 45 1 8 11 26 5 5 3 6 93 2 12 5 Örebro dito , - 73 37 2 1 9 10 19 43 1C
I2 93 33 i 12 6
Per medium 62 14 1 g I 4| 9 18 6 !
— I ii e ;j 71 32 I9! 7 — 123 — 8 5.
Kostnaden för fångars och krouo-arbetskarlars underhåll, beklädnad och sängkläder vid de särskilda straff- och arbets-fäugelserna samt krono-arbets-korupanierna har i medeltal för nämnde år uppgått till de i nedanstående tabellariska sammandrag uppgifne belopp, nemligen: (se vidfogade tabell).