Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kraftiga protester Iiöj des iinder skolmötet mot det öf verdrif ila spr %l&lt;stiidiet i vara flickskolor, och niången inenacle, att genom a t t iminska spriktiininarne erkiölles tid till det nya läroainnet.
Men detta blir svårt a t t genomföra, då alliniinlieten liar en helt annan uppfattning af sprikelis oerhörda betydelse än livad ~liolfolk liar.
~ ~ r i k k h s k a p e iir n en talang, och talanger lia alltid erklints nyttiga för lrviniiorna, iinder det a t t ett odladt förstiind och faktiska kiinslsaper ansetts som mer oanvandba.ra artiklar.
Man ar ytterst belåten med en skol: ^, som vill lera flickan att skrifva tre friiwinande språk, en kunskap, som Iion sedan sh sällan liar praktisk anviindning för, inen inan frhgar ej efter om Iion diir lär sig a t t skrifva korrekt sitt eget modersnihl.
J a g skulle kunna anföra otaliga exempel p % ytligheten i v i r kviiiliga iingdoiiis skolbild- ning, I i m i flickor finnas livilka visserligen last tre spr&amp;k, inen sta okiiii- niga inför de alldagligaste salter ocli företeelser, förviixla Jönköping och Linköping, tro a t t rilrsdagsiniiri och stadsfiilliniiktige iiro liktydiga,, tveka i livilket väderstreck solen går upp, Iia aldrig Iiört talas oin Göthe och Sliakespeare.
o. s. v., Ocli dessa exeinpel gro, så otroligt, det later, ej gripna nr luften, utan lieintade ur niin egen erfareiiliet angkenclc kiinskapsinåttet efter slutad skoll&lt;urs Iios språltkiinniga, ja, t. o. m. intelligenta unga Itvinnor.
Hvilken stånclpiinkt man för öfrigt må intaga till matlagnings- iiinnet, därom torde alla vara ense, a t t inan mHste söka rkda bot för ytligheten i flickornas bildning, ej ytterligare iiiiclerblHsa densainina.
Liksom » kokfrågan » och livad darined sanlinanliiinger pH mötet absorberat alla andra intressen, liar den afven i denna artikel alltför mycket inkrgktat P&amp; det starkt begriiiisade iitryinniet.
J a g i16ste d#rför %l.iiiija mig ihed a t t endast omiilirniis fröken Anna Saiidströins
(Uffes) psykologiskt fina föredrag om berdttesenctoden ocli fröken Eönströins originella och intressanta framställning. '
af ett för skolan afpassadt Izistorislct stzcditcnz af geonzetq+en, sam t slti tligeii prof essor G. Cederscliiölds sakrika f öredrag om svenska alcadeeazz ' e~zs nya ordbok.
Om sektionerna måste jag fatta mig lika kort.
I sektionen för kristendom 1iö11 fröken H. Westnian ett föredrag, i Iivilket Iion kritiserade den förvanda katekesläsniiigeii, p i samma girig betonande, a t t därföre ej all lcatekesliisiliiig vore fördömlig.
Den största lifaktigheten visade språksektionen.
D e nya under- visningsinetoderna för de moderna språken hade energiska, talangftilla förespråkare och en tidsödande, ensidig grammatikläsning fick sin dom.
A t t den forinella språkkiinskapen kan tillgodoses afven ined praktiska sprikmetoder t-ydliggjordes.
Det varnades dock för a t t dessa metoder, aiiväiida p i alla tre språken på en ghiig, skulle kiinna ineclföra öfver- ans triingning.
I sektionen för liistoria ocli geografi blef lifligt framhållet detta senare ämnes stora iippfostraiide betydelse.
Äfven diskuterades frå- gan om liiir~i historie- och geo~afiundervisi~iiigen skulle knnna ordnas så, a t t di-irined vår nationella känsla bättre starktes än livad nu a r f allet.
Det a r visst godt och val, yttrades det, a t t flickskolorna an- ordna fosterllindsk,z fester, inen Iiiirii lätt kiiiina ej dessa urarta till toinina fraser och k5iiisloutgjittelser.
Ersätter väl flickskolan med dy- lilra festtillstiillningar livad iion brustit i frhga om a t t dana svenska kviiinor, sådana, som Iiirt sig a t t kanila och älska sitt land i dess spriik, dess litteratur och Iiistoria?
För niirvarande 1Mses i inknga flick- skolor ofta livarken Sveriges liistoria eller dess geografi i de högsta klas- serna.
Det anses tillri-icltligt, a t t dessa amiien griindligt bibringats sm&amp;ltlasserna.
Och dock torde det först vara feinton- ocli sexton- ixingar, som äro niogna a t t uppfatta iiiiinen, som beröra fäderneslandets kiiltiirliistoria, dess nBingsk: illor, folklif, förf attningar o. s. v. E n i s t t lciinskap oiii sitt land niedför afven karlek diirtill, icke en ltiirlek, som yttrar sig i cliaiiviiiistisk öfverspandhet, men som alstrar en stark ocli djup f osterlandskänsla, ett ' ?zationellt lynne, som vi svenskar tyviirr alltför ofta sakna.
Det # r en sann fosterlands.
kiirlek vi vii1 beliöfva.
R a r den svenska flickskolan detta m51 för ögonen, skall den i-ifven lyckligt kiinna genomgå, de brytningstider, soni helt visst föresta, ocli p5 s % vis riitt .gagna det kvinliga sliiktet.
Ellen - Fries.
/ " Meddelanden från Fredrika-Bremer- Förbundet.
Till Vesteïbotteiis lans afdeliiing af Allriiiiniia Stipeiidiefoiideii liar framlidna fröken TVillielniiria Ii ' alilstedt i Uinei d onera t Fem 22uen (5,000) kronor.
Geiioni frölreii Alilaiida Bergstedt i Nyköping liar till Söcler- rnaiilaiids lans afdelniiig af Allilialiiia Stipendiefonden öfverliirniiats Ettl~~c~zcl / * a@~gufen~ (1 25) kronor ntgörande behållning af f örsålda liaiid- arbeteii, soin af frökeii Bergstedt, frökeii Henriette Löweii in.
för- färdigats.
Stipendiekoinitdns sekreterare frölteii Matliilda Silow liar iiiider september inbiiacl gjort resor i Jerntland ocli Dalarne, livarvid inför iribjiidria kretsar redogörelser liininats ÖEver l~redi.ikn-Breiiier-F6rbii1i- det ocli dess stipeiidiefonder.
Lanslzoinité för Jeintlaiicls lii~is iii- sats af Alliniiiiiia stipendiefo~ideii.
ar bildad iiied l~aiiclsliöfdiiigslraii Tliecla Aspliiiid soin ordförande, fru Sofie Haggl~iiid som vice ord- förande samt fröken Eva Ekberg so111 sekreteïnre.
Liiiisltoinité för Kopparbergs lan ar bildad ined Laiidshöfdingskaii Wersiill soin ord- förailde, sanit 1okalkoinitAer i Hedelnora och Sater med frilierriiinan Aiigiista Toll, fibii Hilcla Trotxig samt frökeii J.
L. Söderhjel.iri soin dessa lokalko~iiitéers ordförande.
I: 1:: i: b E t t nytt bevis för att de svenska allmogeflickorna ej langre i så stort a n t d som förr iitvandra till Daii- iiiark och att Daninaik ej lin iilera fki.
sitt beliof af arbetskrafter fyldt frhi Sverige, finner inan daii, att danska agenter i &amp; r valiclt sig till Fiiilaud för att darstades söka vinna livinliga tj iinare.
Detta f ö ï - sök synes dock icke koinnia att Icröiias ined frarngkng, atininstoiie liar deii finska pressen eiiergiskt sökt att inotsiitta sig deiiila iitvnndriilg.
, Nya Pressen D liar afliaiidlot f rågan i flera artiklar:, l ?iiilands jordbrnk liar », slxifves dar bl.
a., » icke nigot öfverflöd ptl arbetskraft att afsta Bt utlaiidet.
Neii det ar icke detta, fragaii nariiiast galler, iitaii linrnvida jordbriilssnrbeterskai~ f r h J!
' iiilaiicl Ilade att lioppas p5 en biittre e1; onoinislt stiillniiig ocli b8ttre fraintidsntsikter i Daiiniark iiii i eget land.
Det ar denna synpunkt, som för arbetaren inaste blifva den afgöraiide, och lir deiiiia syiipiiiiki tillkommer clet afveii lai !dets press ocli myndigheter att till- eller africla deiilie.
att söka sin lycka iitoiii fosterlandets graliser.
D8ref ter f rainli&amp;lles, att frainticlsiitsilrterna f ör filiskorna antagli- gen icke slmlle vara goda i Dauiiiark.
Man påpekar liiirn svenska tjiinstflickors iitvaiiclriilg till Daninark iiiiinera aftagit samt att orsaken bör sölsas clels i de ogyiliisaiiinia pekiiniara förli&amp;llaiideu uiicler livilka de arbe- Utvandringen till Danmark.
tat, clels ock i de förförelser och frestelser, för lwilka de varit utsatta i det friiinmande landet.
, Nya Pressen » stöder sina uttalanden i detta afseende pk de artiklar de svenska, tidningarna allt som oftast haft i denna fråga saint siirekildt på de redogörelser i saken, soin varit intagna i Dagny.
San- rioliltt iir ock att de finska allinogeflickorna skulle i det friiininande l m l e t Itomina att möta sainma svårigheter, soin våra egna lands- inaiiiniior, saint att det för Finland ar fördelaktigare att inoin eget land tillgodogöra sig aibetskraften 110s siim kvinliga arbetare, iiii att dessa, om ock med utsikt till nkgot Iiögre lön, ' skola under ogylin- saiima förliållaiideii förslösa sin basta tid i frlininande land för att sedan, då arbetsförrnågan ar uttömd, &amp; terviiiidn eller återsiindas till lieinlandet.
Hvarj ehanda i kvinno fkågan.
De kvinliga studenterna, som deiiiia termin iiro vid Upsala i ?niversitet iiiskïifna, utgöra ett större antal an under något före-, $ende kr, ii#mligeii omkring 26.
Daraf 3 medicine kandidater, 1 fil.
och juris kandidat samt 5 fil.
Med afseeiide på fördel- iiiirgen inoin f,zlciilteterii,z stiidera: 1 juridik, 3 medicin och 3 lasa p % nied.
exainen.
Af de öfriga, som alla tillhöra fllosofiska fakul- teten, studera, d&amp; iilan fördelar deiii efter hufviidiimneiia, oinkring 6 ~iatrirveteiiskap, 5 historia, 4 lefvande sprak, 2 filosofi, 1 matematik, och 1 latin.
KvinlhJa gymnastiksällskapets öfningar för unga arbetande kvin- nor, livilka företriidesvis afse att inotverlta det skadliga inflytaiide, soin ett ensidigt eller stillasittande arbete utöfvar p i kroppens alla föw %tt~iingar, hafva tagit sin början å gyiniiastiska centraliiistitutet.
' i ' erininsafgifteii ar endast 1 kr.
KvinlhJt tandläkarestipendium.
E t t stipendim å 300 kr.
f råii » fru IVillielriiiiia Hiertas stipeiidiefoiid », till uiiderstöcl för obemedlade kvinnor, livilka, efter nflagd inatiiritetsexainen, iigna sig åt tand- llikare~~ket, sökes Iios medici~ialstyrelsen inoiii november inåuads iitghg.
Fru Ebba Ramsay, den.
bekanta föreståndarinnan för abnorm- skolan Villielinsro invid, Tönköping, liar, efter livad oss meddelats, i år, i likhet nied mknga före&amp;eiide soinïar, företagit en stuclieresa till England, diir hon iiioin flere frainstående kretsar föredragit de epi- leptiska barnens belijiirtansviircla sak, hvilken öfverallt omfattats ined sginpati och intresse.
Tysklaid.
En kvinlk~ hedersdoktor.
Filosofislra falrulteihi vid universitet i Freiberg i Baden har förlanat frii de Vasconcellos, född BIicllaelis, f r h i Oporto clolttorsv~rcliglieteii: €ör lieiiiies arbeten i roiiianslt filologi, slirskildt för heniies studier i spanska och portiigisiska spriikeii.
Det första fyska gymnasium för flickor öppiiades deii 1 6 septein- ber i lCarlsriihe.
: i: Erigluiid.
En kvinllg geolog.
Universitetet i Loiicloli, skrifver Review of Reviews, rälmar niimera ett stort antal Itviiinor, soin med ut- miirkt heder diir genoingått sina examina.
En del af dessa, val bekanta inom veteiiskapen och litteraturen, liafva utgått f r h universitetet s h o i i ~ » bachelor of scieiice~ (filosofie kandidater), nien högst få Bro de, som eröfrat en doktorsgrad (doctor of scieiice).
Hittills Ilar Lon- dons universitet endast kiiiiiiat uppvisa tvenne kviiiliga fil.
doktorer: Sopliis Bryant (1884) och Cliarlotte Aiigas Scott (1885).
I rLr har emellertid ett nytt ltvjnligt iiamii kiiiiiiat bifogas- till (le förras, miss, Maria M. Ogilvie ' s, hvilkeii tagit sin doktorsgrad inom den natur- veteiisltapliga faltnlteteii, sektioneii för geologi, inom livilket Binne iiiiss Ogilvie liir besitta stor l~rdoiii.
Austirdici~.
Kvinnors rösträtt liar iiii, enligt s&amp; val lngstif- beslut, blifvit antagen som taiicle r; " iclets soiii i ' epi.eseiitaritlta~ii~i~areiis lag 11 % Nya Zeelaiid.
» No iianle, dets byra.
liar svar a t t liei-nta 2 Prec1rilt: ~-Breiner-$ ' örb1iii-
Till Svenska qvinnor!
år allt flera svenska qvinnor begagna sig af den slags för- kallas lifförsaliring, har dock kunskapen om lifförsiikringens känslan af dess nödviindighet hittills i allt för ringa grad bland dein vunnit insteg.
Likväl finnas det, just i våra, det sjclfst.Gndiga qvinliga arbetets dagar, många, för hvilka det borde fr&amp;nstå sisom en oafvis1ig pligt att för- säkra sitt lif.
Den ena har en åldrig moder eller syskon, till hvilkas uppehälle hon med sitt arbete måste bidraga.
Hennes inkomster äro ringa, ja otillräcldiga; men likväl ur det bättre att minska dem ytterligare med en lifförsälrringspremic, iln att hennes plötsliga bortgång skall lemna kanske i elände dem, hvilkas stöd hon Gr. E n annan måste exempelvis för sina studier 1ULna penningar.
Filr hon lefva, kan hon utan tvifvel iterbetala lånet; inen skulle hon dö i förtid, gilr hon bort med den känslan af att icke hafva kunnat göra riitt för s i p.
Mot detta hade hon med en lifförsakring kunnat skydda sig.
En crnnan, en gift qvinna, bidrager i mer eller mindre väsendtlig grad till sin familjs underhåll.
Dör hon, har mannen kanske svårt att ensam bära faniiljcns alla ut-gifter, och derför bör hon med en lifförsakring förnssa sig om att äfven efter sin död kunna bidraga till de sinas uppehälle.
En annan gift qvinna bereder genom sin lifförslilrring ett valbehöfligt mödernearf iCt sina barn, och ännu en annan qvinna bildar genom sin försäkring ett välkominet ari för fattiga slagtingar eller trogna tjenare eller åstadkommer ett kapital, som hon vid sin död kan donera till något allmännyttigt andamil.
En annan kategori qvinnor utgöres af blifvande arftagerskor, som gifta sig med man utan förmögenhet.
En sbdan qvinna bör ovilkorligt taga försiikring på sitt lif för det fall, som ej sällan inträffar, att hon skulle dö barnlös, före sina föräldrar, i iirilket fall hon ju icke skulle lemna någonting efter sig åt sin man.
Slutligen kan genom s. k. blandad lv- och kapilaZJijrsäkring, der kapitalet är beräknat att redan under lifstiden utbetalas, den försiikrade sjelf få njuta frukten ar sin sparsamhet i form af ett på äldre dagar valbehöfligt kapital.
Till tjenst för alla de qvinnor, hvilka önska taga försäkring p8 sitt lif, mon icke vilja för undersökningen vanda sig till manlig läkare, har bolaget Thule till sin bitrii- dande läkare i Stockholm ankgit Sveriges första pinliga liikare, med.
lic. Jröken Karolina TViderstriim, hvilkens adress ar: Bryggaregatan 6.
Ytoehholm.
Ivar IIqr,-rtrYmR boIttryc:;: rf.
IS !i3.
Artig premie for 100 kr.
d a kapitalet utbetalas - vid dödsfsll, mder en tidrym * 01 h premion erlagges: till fylds p h u l e meddelar alla slag af liRirsiikringar, knpik1,1f6rsLikringar och lifriintor till alldeles s a m m premier och vilkor.
som öfrim solida svenslca bolarr.
T1iiilc.s företriide bestar i den Ht de förs&amp;gde, enligt holagsoxdningen bestainda., för försiikringe.
hafvare sarskildt fördelaktiga vinstutdelningen, och intager bolaget i detta afseende en ondantagsstklliiing~ derigenoiii att nktiee,wne icke erlG11a högre utdelning än den i förh5llande till en SS omfattande rörelse obetydliga suinnian af 24,000 kr.
De försiikrades viustiitdelning, som eger rum brligen, Iivilket ar en stor fördel, stiger alltjemt, och började denna utdelning redan for ar 1883, innan knnu n %got annat svenskt lifförsiikringsbolag iitdelnclr vinst (ii tnn prernieförliöjning).
Exempel på af Thule uevkstdt Zda En person, som vid 36 5rs Illder &amp; r 1878, mot en pre- mle af kronor 383, tog en blandad lif- och kapitnlförsiik- ring, der försEkringssi~mman, 10,000 Itronor, utbetalns vid 60 hrs Blder oller förut rid dödsfall, har fakliskt uppburit i vinst: for &amp; r 1883 kr.
.32.24 eller 8.4 % af Ilrspremien, u P 1884 D 67.66 D 15.1 u P u D u 1886 u 67.38 D .17.6 u o D o D 18GG D 77.49 D 20.2 u D u u D 1887 D 88.02 D 23.0 D o D D u 1888 D 98.97 D 25.8 D u D .D u l889 u 110.40 u 28.8 D u D D p 1890 u 122 31 D 31.9 D D D.
D u .l891 .D 134.73 D 35 2 D n u D P 1892 D 147.72 D 38.6 u n D Försäkrings fagnre enligt denna taOel1 med kapitalets utbetdande vid högst 55 ar, bef ' rias jran aU vidare preinieb.etaLing oltr han blilvit wrst&amp;adsatt tiU borgerlig verk- sm~liel genom kiisn bestämda falt af invaiiditet (t. m. obotlig blindhet eller mistning a j den till arbete hufvudsakliqen anrända hnnden).
vinstutdelningar.
En person, som vid 41 Brs Hlder 1873 tog on försEk
66.76 D 94.44 P 104.10 D 114.12 D 124.60 u 135.30 D 146 63 u 158.28 u 170.68 D o 183.48 eller 18.2 D 26.3 u 27.8 u ' 30.6 D 33 3 t&gt; 36.2 P 39.2 P 42.3 D 45.6 D 49.0 51&gt; af Ilrspremicn, u D D u D D D P D 2, D u D u D u D P D D D D D D D D - D 1892 betal&amp; denne försäkringslagnre sin sista premie, med men afven derefter utgår vinsten sZsorn en all sannoiikhet för hvarje &amp; r allt större lifränta anda intill de: å r, undsr huilket den försakrade aflider.
A U L VOSS, specialaffär for Sybehör, Billig och bestämda priser.
Nya Hush %llsskolan (för bildade flickor).
Grmldad 1881.
Föresthiidarinna: Fröken H. Cronius.
Sarskild matsal för friintiininer.
WinBorgs LACTOSERIN-CACAO Viilsniakmde, lirqftigt niirmde, hiilsosriiii!
Förordad af professorerna Olof Ha~niiiarsten, C.
E. Bergstrancl, ined.
cl: r Cll.
En1.
Hagdal11 1n.
N:R 49 ONSDAGEN (624).
UTGIFNINGSDAGAR: PRENUMERATIONSPRIS PR ÅR: IDUN - KR.
5: - SCHER OCH HANDARB.
IDUNS MODETID.
ETT REDAKTÖR O N S D A G OCH L Ö R D A G.
&gt; 5: - &gt; 3: - FURSTEPARS i grupper, Ä R EN V A C K E R Djurgårdens J U N I D A G, då nysprungna löfverk bär solguld p å sin ljusa grönska.
sig fallande hör vandraren bruset från storstaden, hunnit bortom Rosendal, luften, att han kan kande ljud i porl i marken urskilja lärkträden under mellan de bårder, där löst båda glider närgränsande han skymtar i smac- o c h rännilens sakta löf.
promenadvägarnas den i ljusa märke I mjölhvita men e n o c h a n n a n v e l o c i p e d å k a r e ljud- på fram, park villornas invånare ha de slagit sig n e d tämligen sin v ä g p å h ö g r a sidan sommarbostaden och inbjudande ehuru vänster för villorna i efter m e d d e n litet banala om med gör vägen en af ett mjuka Mellan de hvit husfasad, ut- en vattrade s v ä n g åt gult staket gräsmattor stammarne och höger inhägnad slingrande skymtar en är sessan PRINS CARLS OCH PRINSESSAN INGEBORGS väggytor, g e n o m sin af enkelhet form.
Parkudden, Ingeborgs prins Carls nyinredda och prin- sommarhem å Djurgården.
furor marbrisen o c h löfträd och de susa vajande därute för grenarne som- teckna rörliga arabesker p å husets hvita fasader, k o m - mer det öfver något platsen, sol- ej annorlunda SOMMARHEM PA DJURGARDEN.
PARKUDDEN: snöhvita o c h ett b r u t e t t a k förtjusande ålderdomliga Det in g e n o m uppfartsvägen, en b y g g n a d i g a m m a l — fönsteröppningar När yta, snart framför rödt tegel — och o c h går m a n o c h följer herregårdsstil gröna STOCKHOLM, KUNGL.
IDUNS öppna grindarna står m a n stockholmslandskapet.
lyser Lilla Värtans plötsligt sidan belyst byggnader s o m o f t a s t är ett k a r a k t ä r i s t i s k t sär- fonden gångar.
hysa lif- öfver- dansk den ena täcka färger, pyntning, börjat m e d a n i g r a n s k o g e n till fram andra, DELES SÄRSKILDT FÖRMÅNL.
f ö r b r y l l a d e af d e n de ANTAGAS ÖFVER HELA LANDET PÅ ALL- ÖPPEN KL. 1 0 — 5.
en s o], o m hvars fortsätter kanalen, spegelblänk och på kanalbanken från KOMMISSIONARER EXPEDITION: KLARA S.
KYRKOGATA 1 6, 1 TR. tankar.
Vandraren om d e t så stilla ligger vanvördiga och ekorrarnes fjolårets Djurgårdsbrannskanalen m e n när blir hälft värmen höghet i universum Bakom det stigande ännu JOHAN RG.
BYRÅ OCH HELLBERG REDAKTIONSSEKR.
: gifvande DET 1899.
SOMMARHEM.
21 JUNI OCH UTGIFVARE: FRITHIOF HVARJE IDUNS MODETIDN.
MED PLAN- DEN af Andersensk och man sagostämning t ä n k e r att j u s t s å o c h skall d e t v ä n a sommarhem se
IDUN — 1899. ut, som och de gömmer rika Sundet, prinsessan slätternas där traditionen i långt varmare af b o k s k o g a r n a s land på andra sidan i lif o c h k o n s t hålles h e l g d än hos oss.
Från den sandade gårdsplanen k o m m e r m a n öfver e n liten förstubro m e d det hertigliga p a r e t s n a m n c h i f f e r o f v a n d ö r r p o s t e n i n i för- h a l l e n — e t t stort, h e m t r e f l i g t r u m, b e l y s t a f en a n g e n ä m halfdager; p å högra s i d o v ä g g e n står e n s t o r e n g e l s k s p i s o c h i e t t h ö r n till vänster glänser ett v ö r d n a d s b j u d a n d e dal- karlsur.
T r u m m e t s f o n d leder e n t r a p p a u p p till öfre v e r a n d a n o c h g ä s t r u m m e n, o c h v i d b ö r j a n af trappbalustraden står e n m e t e r h ö g afgjutning i brons af Hasselbergs » Snöklockan ».
U n d e r t r a p p h v a l f v e t b e f i n n a s i g ett p a r g l a s - dörrar, s o m l ä m n a utsikt öfver e n del af par- ken m e d stora segelleden s o m b a k g r u n d.
F r å n f ö r h a l l e n l e d e r e n d ö r r till h ö g e r i n i saloHgen, d ä r man färgers skimmer empire och väggytorna och där efter den i klädd täckas hänga m ö t e s af idel ljus o c h ljusa solstrålarne; med två raminfattade andra af prinsessan en täckt pianino vittna siden, o c h fotografier, af D a n m a r k och den Ingeborg.
glasveranda, hvarest ett en af musikalier fylld att dagens stunder Här står s a l o n g e n i f ö r b i n d e l s e m e d samt om, i reproduktioner i sepia ena af drottningen Till vänster blekrödt af ljusgröna tapeter.
några Corot samt m ö b e l n är prinsessan därinne uppslaget nothylla ' I — b e g r e p p o m ställets u t s e e n d e, h v a d a n v i t a g i t v å r f o t o g r a f s k a m e r a till h j ä l p f ö r att g e m e r a å s k å d l i g h e t åt f r a m s t ä l l n i n g e n.
Men äfven därvidlag skulle vi tvifvelsutan k o m m i t till k o r t a, s å v i d a e j d e t h ö g a v ä r d - p a r e t själft m e d d e t ä l s k v ä r d a s t e t i l l m ö t e s g å - e n d e låtit oss intränga h o s sig s o m fridstörare o c h t a g a f o t o g r a f i e r af r u m m e n.
Det v a r från början Iduns mening att k u n n a verkställa fotograferingen, i n n a n hertig- p a r e t flyttat ut, m e n alldenstund rummen till d e s s e j h u n n o f u l l s t ä n d i g t m ö b l e r a s, fingo vi, s o m s a g d t, d e n f ö r m å n e n att t a g a s a m t - l i g a f o t o g r a f i e r e f t e r u t f l y t t n i n g e n, d å d e t furst- liga paret k o m m i t helt i ordning.
Vi h a f v a således tillfredsställelsen att k u n n a b j u d a v å r l ä s e k r e t s, u t o m e x t e r i ö r e n af b o s t a - den, fullständiga interiörer af d e m e s t karak- täristiska r u m m e n s å s o m k o m p l e t t e r i n g till texten.
N ä r I, ä r a d e l ä s a r i n n o r, g j o r t er f ö r t r o g n a med d e o l i k a b i l d e r n a, ä g e n I alltså d e t r ä t t a t o t a l i n t r y c k e t af d e t f u r s t l i g a s o m m a r h e m m e t Parkudden, där det ligger bland Djurgårds- l u n d e r n a, fint o c h n o b e l t g e n o m s i n v ä r d i g a enkelhet o c h m e d den hemtrefnadens stäm- n i n g s r i k e d o m ö f v e r s i g, s o m e n d a s t är till- finnandes i n o m s å d a n a v ä g g a r, där hjärte- människor, de m å n u bära furstepurpur eller vadmal, lefva kärlekens o c h själsharmoniens v a c k r a lif.
n å g o n af förströr sig o c h sin m a k e m e d musik.
I salongens högra hörn leder en dörr ut prinsessan sig I n g e b o r g s lilla a r b e t s r u m; e n k e l t o c h fint s o m d e s s f u r s t l i g a själf, hvilken man tycker det ägarinna s a t t n å g o t af intagande personlighets prägel på hvarje därstädes.
klädda Lätta, material trädgårdsmöbler, äro placerade längs väggarna, bakgrunden rad sin detalj m e d k u d d a r o c h sitsar i ljust b l o m m i g t mönster, en smidiga i ter af står ett g r ö n t damskrifbord porträtt och m e d åtskilligt i den prydligaste ordning.
och i med skrif- Bredvid skrifbordet leder en glasdörr direkt ut i par- ken.
Parallelt m e d detta förtjusande arbetsrum ligger prins Carls skrifrum, o c k s å m ö b l e r a d t i empire liksom salongen, m e n i blått — blåa s i d e n ö f v e r d r a g p å m ö b l e r n a o c h m a t t b l å a ta- peter p å väggarna.
P å sned framme v i d fönst- ret står prinsens skrifbord, o c h h ö g r a sido- v ä g g e n u p p t a g e s af en i n b j u d a n d e hvilsoffa, ofvanför h v i l k e n h ä n g e r ett lavyrporträtt af k o n u n g Oscar j ä m t e ett par reproduktioner efter f r a n s k a k o n s t n ä r e r.
väDster V ä g g e n till u p p t a g e s af bland annat två trymåer i mörka mahogniramar, hvilket t r ä s l a g f ö r ö f r i g t är d e t f ö r h ä r s k a n d e i d e t t a rums möblemang.
Till h ö g e r o m förhallen ligger matsalen, som är d e k o r e r a d i h v i t t o c h g u l d s a m t h a r m ö b e l i r ö d t och.
h v i t t.