Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den å pag. 25, öfversl förekommande meningen: ”angår det någon — — — honom tillställas,” utbytes mot en så lydande: ”angår det ensamt någon person, då skall honom ofördröjligen utdrag af Protocollet, innefattande beslutet, tillställas.” Å raden 5 insattes efter ”Dom-CapitJet i de mål som” ”upptagas under }:o, 2:0, 3:o, 4-'° och 5;o i 10 hvarigenom således hvad å 6 oell 7 raderna förekommer från orden ”röra kyrkodisciplin — — — afsältan de" utgår.
Att å 8 raden efter ”Konungens Befallningshafvande i Länet” insältes: ”der icke annorlunda finnes stadgadt.”
Vidare att å raden 13 ordet ”och” utbytes mot ”eller, samt å 16 raden ”14 dagar” mot ”21 dagar.”
Slut - Prot.
TJtclr. d. 8 Mars 1841• *77 Slutligen fann ock
Ståndet för godt att till denna § lägga ett nytt moment, så lydande: ”År Ordförande med So eli en stämmo-beslut missnöjd, kungöre det församingen inom ätta dagar efter justeringen och fullfölje sina besvär i den tid och ordning, som här ofvan sägs; meddele ock inom qi dagar efter fatalietids utgång församlingen vederbörandes bevis, att besvären äro fullföljde.
Besluta vederbörande, att sockenstämman skall öfver besvären höras, förordne dä Dom-Capitlet annan ordförande. 12, 13 och 14 §. §. godkändes.
Föredragningen af Betänkandet afbröls för att i näst inträffande Plenum fortsättas.
S. D. Af det hos Ståndets Electorer denna dag hållna Protocoll inhemtades, att till Ledamot af Bevillnings-Ulskottet, i framlidne Contracts-Prosten Doctor Wieslanders ställe, utsedd blifvit Prosten och Kyrkoherden Magister C. E. Bexell', dertill han ock, genom utdrag af Protocollet, legitimeras skulle.
Från Wällöf 1. Borgare-Ståndet.
S. D. Upplästes meddeladt utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets den 6 dennes hållna Protocoll, hvaraf iuhemlades, att nämnde Riks-Stånd, efter förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 85, med förslag lill sammanjemkning af Riks-Ståndens, i anledning af Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 38, såsom gemensamma tankar, till Utskottet hänvisade anmärkningar, först öfverlagt, huru vidsträckt Ståndet borde för närvarande ingå i pröfning af Memorialet, N:o 85; att Bonde-Ståndet beslutat att nu inskränka denna pröfning till den del af Memorialet, som innefattade hemställan till Bonde-Ståndet (pag. 16), att, med frånträdande af sitt förra beslut, angående Riks-församlingens bildande på en kammare, förena sig med Med-Slånden om Två-kpmmar-systemets antagande; att Bonde-Ståndet, såsom sin gemensamma tanka , förklarat, att det icke antager Utskottets berörde hemställan, utan vidblifver den förut af Ståndet godkända grundsats, att Svenska Folkets till Riksdag församlade Representanter må bilda en enda kammare, hvilken för vissa frågor delar sig i tvänne Nämnder, som serskildt öfverlägga och besluta, men, vid inbördes stridighet i åsigter, sammanträda, för att skiljagtigheterna till gemensamt beslut bringa; och att Bonde-Ståndet slutligen förmält, ej mindre att af detta Bonde-Ståndets beslut skulle ConstiBih. till R. S. Prot. 1S4U 9 Sami. 2 Band. z3 »78 Trot. Utdr. d. 8 Mart i84>• tutions-Utskoltet, genom Protocolls-utdrag, serskildt erhålla del, på det alt Utskottet måtte skyndsamt komma i tillfälle att förevarande princip-fråga till Rikets Siänders afgörande Grundlagsenlig! bereda, än äfven all, intilldess beslut härutinnan blifvit i Förstärkt Constitutions-Utskott faltadt och RiksStånden meddeladt, pröfningen, i öfriga delar af Ulskottets Memorial, N:o 85, skulle emellertid anslå.
Borgare-Slåndet förklarade, att handläggning af Constitutions-Ulskoltels Memorial, N;0 85, kommer att anslå, intilldess beslut, genom votering i Förstärkt Constitutions-Utskott, varder faltadt derom, huruvida En-kammareeller Två-kammare-systemel för Riks-församlingen skall ega rum. S. D. Efter föredragning ej mindre af Expeditions-Utskoltets Memorial, N:o 34, angående en med regleringen af Allmänna Indragnings-Staten sammanhang egande fråga, än äfven af Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, N:o 246, angående Allmänna IndragningsStaten, blef berörde Skrif velse-förslag återremitterad t. S. D. Föredrogos: l:o Expeditions-Utskoltets Memorial, N:o 33, med öfverlemnande af förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, N:o 245, innefattande en förklaring af Rikets Ständers, i sammanhang med regleringen af Riks-Statens Tionde Hufvud-Titel, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälda beslut om en beviljad löne-tillökning af 300
R:dr för hvarje af de sex äldste Professorerne vid hvartdera af Rikets båda Universitet, och 2:o omförmälda Skrifv’else-försl ig.
Skrif velse-förslaget och lade Memorialet, N:o 33, till handlingarne. S. D. Fortsattes föredragning af Stats- samt Allmänna Besvärs- och E konomi-Utskottens Utlåtande, N:o 128, i anledning af återremiss å Utskot tens Betänkande, N:o 5, rörande allmänna stadganden och anslag till follundervisningens befremjande, hvarvid Borgare-Ståndet tillika tog kännedom af de öfriga Riks-Ståndens i ämnet fattade beslut; äfvensom lill öfverläggning förevar Högvördrga Preste-Ståndets meddelade inbjudning i denna fråga.
Nu förekomma i Författnings-förslaget §. §. 9, 10, 11 och 12.
Utlåtandet, N:o 128, godkändes. §. 13.
För denna §. fastställdes följande med Presle-Ståndets beslut-enliga lydelser:
Utdr. d. 8 Mars 1841- ”Om Söndagarne bör, der så ske kan, för den ungdom, som utgått ifrån Skolan, undervisning meddelas af vederbörande Presterskap uti Christcndomen, och af Skol-läraren uti öfriga för Skolorna föreskrifna läro-ämnen, vid hvilka tillfällen förhör i dessa ämnen anställas.
Till den i Skolan begynda undervisningens fortsättning och ytterligare befremjande, genom läsning af tjeniiga böcker, bör Socken-bibliotheks inrättande uppmuntras.” §• 14.
Utlåtandet N:o 128 godkändes. §. 15. 1 morn.
För detta moment antogs följande redaction: ”Skulle någon Skol-lärare befinnas oskicklig eller försumlig i förrättande af sin tjenst, eller ådagalägga ett sådant uppförande, att han ej bör, såsom Lararp, längre bibehållas, må Skol-Styrelsen ega att, efter frugtlöst gifna varningar, en sådan ifrån tjensten skilja, och sådant på Sockenstämma församlingen tillkännagifva.
” 16.
Uilåtandet N:o 128 godkändes.
Derjemte biföll Ståndet Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ut«koltens hemställan, att Rikets Ständer må bevilja följande anslag, alt till och med året efter nästa Riksdag ifrån Riksgälds-Contoiret utgå och till Kongl. Maj t öfvei lemnäs, för att, i enlighet med förut bestämda grunder, användas, nemligen: a) till inrättning af Seminarier, Sex Tusende Fem Hundrade Riksdaler, deraf 500 R:dr för hvartdera Seminarium; b) till stipendier för Lärare-elever vid dessa Seminarier, Nio Tusende Riksdaler, hvilken summa borde, i nion af behof, emellan Stiften fördelas; och c) till det i 4 §. 5 mom. omförmälda ändamål, Femtio Tusende Riksdaler, äfvensom Ståndet, med antagande af Preste-Slåndets inbjudning, fann anslaget 6,500 R:dr under litt. a- böra ibland Stals-verkets utgifter på vederbörlig Hufvud-Tilel uppföras, hvaremot Ståndet ej antog Preste-Ståndels inbjudning, i afseende på anslagen, under litt. b och c, alt de må, såsom förslags-anslag, å vederböilig HufvudTitel i Riks Staten uppföras.
Slutligen beslöt Birgare-Ståndet att vänligen inbjuda det Hedervärda Bonde-Slundet att med Borgare-Ståndet sig förena uti det beslut, som Ståa - iSo Prot. LJldr. d. 8 Mars iS4>- det, enligt Protocollet för den 6 dennes, fattat, angående Förfaltnings-förslagets 1 §• 1 och 2 moment. S. D. Upplästes raeddeladt utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Protocoll för den 18 sisth Februari, med underrättelse om de beslut, som nämnde Riks-Stånd fattat, vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 416, i anledning af åter re misser å Utlåtandet N:o 337, öfver väckta motioner, angående upphörande af afgifter lill Handels- och Sjöfarts-fonden, samt huru förhållas bör med de anslag, som varit å denna fond anvisade.
Härvid förekommo tvänne frågor, i afseende hvarå Borgare-Ståndet var inbjudet alt uti Bonde-Ståndets beslut instämma, nemligen: l:o Augående beloppet af den afgift, som bör lill Handels- och Sjöfartsfonden erläggas; i hvilken fråga Bonde-Ståndet, lika med Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Slåudet, beslutat afgiftens fortfarande utgående med tio procent al tullbeloppet, men Borgare-Ståndet den 6 sistledne Februari förklarat samma afgift skola ifrån och med år 1842 intill nästa Riksdag med 6’| procent af tullbeloppet utgå.
Ståndet antog icke inbjudningen i denna punkt, utan vidblef sitt fattade beslut. 2:o Angående uppbörden, redovisningen och förvaltningen afafgiften till Handels-- och Sjöfarts-fonden; i hvilken punkt Bonde-Ståndet, med ogillande af Utskottets Utlåtande i denna del, beslutat, att afgiften till Handels- och Sjöfarts-fonden skulle hädanefter uppbäras på enahanda sätt, som tillförne, men redovisas för Riksgälds-Contoiret och dit ingå, lör att hållas vederbörande tillhanda för de ändamål, som af Ständerne beslutas, samt att öfverskottet borde åt Stats-Verket reserveras.
Herr Talmannen förklarade hufvudsakligen: att, då Hedervärda BondeStåndet var ensamt om den mening, att afgiften till Handels- och Sjöfartsfonden borde, gemensamt med tullmedlen, till Riksgälds-Contoiret ingå, hade berörde fråga, om den sorterar under 89 §.
Regerings-Formen, såsom af trenne Stånd afgjord, derigenom erhållit kraft och verkan af Rikets Ständers beslut, som, enligt Grundlagens mening och ordaförstånd, icke får under samma Riksdag upphäfvas; alt, om denna afgift åter anses böra hänföras lill bevillningsmål, hvilket var oafgjordt, intilldess Stats-Utskoltet inkomme med jemknings-förslag i ämnet, samt Ständerne sig deröfver yttrat, skall votering i Förstärkt Utskott ega rum, och i sådant fall var det fullkomligen likgiltigt, om ett Stånd stannat emot tre eller två Stånd emot två, hvilket senare förhållande skulle blifva enda följden af inbjudningens antagande; och att ifrågavarande inbjudning, om den godkändes, påtagligeu skulle hafva till Prot. Utdr. d. lo Mars 1841- följd att söndra, hvad som redan, jemlikt Irenne Stånds beslut, åtminstone lills vidare, utgör ett helt; på hvilka skäl Herr Talmannen vägrade proposition å Hedervärda Bonde-Ståndets i förutnämnde afseende meddelade inbjudning, såsom, efter Herr Talmannens åsigt, stående i strid med 49 §. 3 mom. samt '75 §.
Riksdags-Ordningen, hvilken inbjudning Herr Talmannen ock ansåg, utan all tvifvel, hafva härledt sig derifrån, att det Hedervärda BondeSlåndet, då densamma beslöts, ej haft sig bekant, att tre Stånd stannat i samma beslut; och denna vägran af propositionen blef af Borgare-Ståndet godkänd.
Den 10 Mars 1841.
Från Höglo fl. S. D. f. m.
Remitterades till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet ett denna dag afgifvet anförande af Herr Brummer, Carl Magnus , i anledning af Herr Munck af Rosenschölcls till Utskottet remitterade motion om ön S:t
Bär thele mys försäljande till Danmark.
Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets Betänkande N:o 177, i anledning af väckt motion om upphörande af Riddarhusets forum privilegiatum. S. D. Fortsattes föredragningen af Lag- samt Allmänna Besvärs- oell Ekonomi-Utskottens ytterligare Betänkande N:o 29, angående ändring af Författningarne om Sockenstämma samt om bildande af Communal-Styrelser: anira Capitlet.
Om Socken-Nämnd. 15 §.
Ståndet antog för densamma följande lydelse: 1 mom.
Socken-Nämnd för hvarje Socken eller Pastorat på landet må kunna, på sätt här nedan stadgas, utses att hvar inom sitt samhälle besörja de förvaltnings- och verkslällighels-åtgärder, rörande samhällets hushållning, Sundhets- och Ordnings-polis, hvilka af Sockenstämma åt
Nämnden uppdragas; dock utan befattning med de för Kyrko-Råd, Skol-Styrelse och Fatligvårds-Styrelse genom serskilda Författningar bestämda göromål.
Utdr. d. lo Mars 184*• 2 mom. ansåg Ståndet kunna utgå. 3 mom. bifölls. 16 §. skulle erhålla följande lydelse: ”Sockenstämma väljer Ordförande och Ledamöter i Socken-Nämnder till antal, som nödigt pröfvas”. 2 mom. utgår. 17 §. 1 och 2 mom. fann Ståndet kunna utgå. 3 mom. skulle erhålla denna lydelse: ”Valbar till Ordförande och Ledamot vare hvarje välfrejdad medlem af samhället, som i Sockenstämma eger rösträtt”. 4 mom. antogs med följande lydelse:
Rättighet att afsäga sig sålunda erhållen kallelse tillkommer den, som är 60 år gammal, den, sora har svag helsa eller annat hinder, hvars giltighet Nämnden eger pröfva, den, som annan Communal-befattning bestrider, samt embets- och tjensteman, som anmäler sig vara af sin befattning förhindrad alt Nämndens förtroende mottaga. 18 §. bifölls. 19 §. utgår. 20 §. 1 mom. antogs, med tillägg af orden: ”genom Snckenstämmo-beslut” hvilka inforas å Irsta raden emellan orden ”sorn” celi ”äro”. 2 moni. utgår. 21 och 22 §. §. anlogos.
De öfrige §. §. i förslaget, 23—36, ansåg
Ståndet kunna såsom öfverflödiga utgå.
Slutligen ville ock Ståndet anmoda Utskotten alt iagltaga den rättelse i numerföljden af förslagets §. §., som kan finnas nödig, i anseende till de af Ståndet nu deri beslutade förändringar.
Och skulle respective Med-Stånden vänligen inbjudas att i dessa af Preste-Slåndet fattade beslut, i anledning af Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 29, instämma. S. D.
Vid nu skedd förnyad föredragning af Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi Utskottens Betänkande N:o 30, angående gemensamma Nämnder for vården om Häradenas och Länens gemensamma angelägenheter, blef samma Betänkande af Ståndet ajslaget.
S. D. Föredrogos ånyo Stals- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottens följande Utlåtanden, Memorial och Betänkanden: N:o 145, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet N:o 90.
Ståndet, som afslagit sistnämnde Betänkande, lade Utlåtandet N:o 145, till handlingarne.
Utdr. d. 10 Mars 184*• i83 N:o 146, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 102.
N:o 147, i anledning af anmärkningar mot Betänkandet N:o 80, i anledning af åtskilige motioner om eli förändradt aflöningssäLt för Domare och Chartae-Sigillettae Contoirets upphörande.
N:o 148, i anledning af väckt motion om upphörande af Bevillning för sågqvarnar.
N:o 149, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition samt Herr Rosenblads, B., motion om utbyte, emot ett årligt anslag af Tullmedlen, af den så kallade Fölingen till hemkommande fartygs besättningar.
N:o 150, i anledning af väckt motion om en gemensam dag och ort för mantalsskrifningar och uppbördsmöte!!.
N:o 151, i anledning af väckt motion, alt de medel, som fordras för Curhus-anstalterna, må af Statsverket utgå.
N:o 152, i anledning af Herr Friherre von Krcemers motion, angående sättet för släinmobölers utgående.
N:o 153, i anledning af Herr Hallings motion om upphörande af centonal å em hets- och tjenstemäns löner.
N:o 154, i anledning af väckt motion om debets-sedlars utfärdande och öfverlemnande lill de skattskyldige inom viss kort tid, efter det taxeringarne blifvit verkställde.
Oth blefvo dessa sistnämnde 5 Betänkanden, såsom icke påkallande någon åtgärd, till handlingarne lagda.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats Utskotlets följande Utlåtanden: N:o 439, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet, N:o 400.
N:o 441, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående de för befästnings-arbelenas fortsättande behöfliga medel.
N:o 442, i anledning af Herr Stjern^ranatSj G motion, angående beviljande af ett extra anslag ti 1 fyllnad i kostnaden för armeens öfningar.
N:o 443, i anledning af väckt motion om aflöning för Secreteraren vid Bonde-Ståndets Canz'i-Direclion. S. D.
Föredrogos ånyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets följande Memorial, Betänkande och Utlåtanden:
N:o 129, om arfvode för extra Canzli-bilräde.
Prat. Utdr. d. 10 Mars iS,p.
N:o 131, angående föreslagen förenkling af titulaturer i embetsskrifvelse)' lill och från embetsverk och enskilde personer.
N:o 132, i anledning af väckt motion, alt Läkare, som anställas vid Bruk eller hos menigheter , må vara pligtige att under krig tjenslgöra vid armeen.
N:o 133, i anledning af väckta motioner om medverkan för- afskaffande af slafveriet på ön St.
N:o 134, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 104, angående vilkor för befordran till Rrono-länsmans-tjenster.
Ståndet, som bifallit sistnämnde Betänkande, lade Utlåtandet N:> 134 till handlingarne.
N:o 135, i anledning af föreslagen Districts-fördelning inom Stockholms
Län vid de årliga Markegångs-taxornas upprättande.
N:o 136, i anledning af väckt fråga om vidtagande af åtgärder, i afseende på Rikets sjömagl till handelns tryggande.
N:o 137, i anledning af väckt förslag, att Beväringsskyldige å Öland samt inom Norra och Södra Möre Härader af Calmar Län hädanefter må till vapenöfningar sammanträda i Calmar stad.
Från V ä 11 o f 1. Borgare-Ståndet. S, D. En af Herr Schartau, i den ordning, Grundlagen stadgar, emot Konungens Rådgifvare anmäld anledning till anmärkning blef till Constitutions-TJtskottet remitterad.
S. D. Föredrogs ånyo Bevillning^- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 12, i anledning af Riks-Slåndens skiljagliga beslut, rörande grunderna och vilkoren för bränvinsbränningens utöfning samt afgifterne derföre; i sammanhang hvarmed förekom Högvörd.
Preste-Ståndets, genom Protocolls-utdrag af den 3 dennes, meddelade inbjudning tili MedStånden att förena sig uti Preste-Ståndets beslut, angående bränvinsbränningstidens inskränkning till Irenne månader af året. l:o Ståndet godkände Utskottens yttrande, pag. 8 af Memorialet N:o 12, angående bränvinsbrännings-redskapens förfärdigande af hvad ämne, som helst, voterings-proposilionen, i afseende på Författningens 35 §., samt det pag. 17 omförmäldta formulär till mätnings- och slämplings-bevis, sådant det finnes derstädes rättadt; äfvensom Ståndet lät bero a) vid Utskottens hemställan, pag.
Prot. Utdr. d. 10 Mars 185 pag. 3, att, sedan Rikets Stander, i sammanhang med frågan om beskattningen, fattat beslut, rörande afverkuings-förmågän bos ång-apparater, få afgifva förslag till redaction af Författningens 3 §. senare moment, b) vid yttrandet pag. 6, angående 9 §., c) vid förklarandet pag. 16, angående framdeles afgifvande förslag til! redaction af 35 §., ocb d) vid Utskottens yttrande, pag. 17, i afseende på Ridderskap! ts och Adelns samt Preste- och Bonde-Ståndens bifall lill Utskottens hemställan i Utlåtandet N:o 5, att Rikets Ständer böra, vid Förfaltnings-förslagets öfverlemnande till Kongl. Maj:t, uti underdånig Skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täckes i den blifvande Förfatln:ngen föreskrifva, huru med debiteringen och uppbörden af branvinsbrännings-afgiften bör förfaras; 2:o yttrandet, pag. 8, angående Författningens 12 §. 3 morn., ansågs ej påkalla någon åtgärd, och yttrandet, angående 12 §. 5 morn., samt PresteStåndets ofvanberörde inbjudning larles till hand Hagarne; ocb 3:o Utlåtandet N:o 12, i dess öfriga delar, återremitterades.
Från Hede r v. Bonde-Ståndet.
Vid förnyad föredragning af Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens ytterligare Betänkande N:o 31, angående Lagstiftningen om fattigvården i Riket, fattade Ståndet följande beslut: l:o Sedan Ståndet förut gillat Utskottens förslag, angående Socken-nämnder, fann Ståndet något hinder icke möta alt bifalla Utskottens hemställan, pag. 3 af förevarande Betänkande, att desse Nämnder alltid måga utgöra fattig vårds-styrelser.
Angående det af Utskotten framställdte Lag-förslag: 2:o
Ståndet ansåg sista perioden af 10 §. ”dock med rättighet att, om han vill, af deras tillgångar eller arbete åtnjuta ersättning för den kostnad, han sålunda fått vidkännas/’ böra alldeles utgå. 3:o Skulle en ny §., i ordningen den 14:de, införas af följande lydelse: ”1 det fall, att egare af större jordegendom, Bruk eller Fabrik redan eger eller, efter erhållet tillstånd af öfrige församlingsboer, genom Sockenslämmobeslut hädanefter inrättar enskild fattigvård för sitt ego område, vare lian skyldig att för de fattiges understöd inom samma omtåle utan församlingens betungande ansvara.
Och kommer i följd häraf numerordningen af de öfrige §. §. att förändras.
Prot. 184■ 9 Sami. 2 Band. 24 186 Trot- Hulr. d. 11 Mars 184.1. 4:o
För att göra Kronobetjeningens handräckning ännu mera tillgänglig i det fall, 20 §. omförmäler, ansåg Ståndet denna handräckning höra kunna å landet lemnäs af Kronofogde eller Länsman.
I öfriga delar hlef Lagförslaget bifallet, äfvensom Ståndet gillade Utskottens hemställan, det Rikets Ständer hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att, i den nion förslaget antages, Författning i enlighet dermed må utfärdas.
Och skulle de Respective Med-Stånden vänligen inbjudas att i dessa beslut med Bonde-Ståndet sig förena.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande: N:o 436, i anledning af Herr Bagges motion, orri anslag till ett mud derverk och rivierets upprensning vid Uddevalla.
Bifölls. och Mern.
N:o 438, angående verkställd omröstning, i anledning afRiksStåndens olika beslut, rörande grunderne för allmänna bevillningen, samt föreskrifterne för tillämpningen deraf.
Den 11 Mars. 1841.
Återremitterades Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 6 sistlidne Februari och den 1 dennes på hordet lagde Betänkande N:o 30, angående gemensamma
Nämnder för vården örn Iläradernes och Länens gemensamma angelägenheter.
Preste-StIndet.
Vid förnyad föredragning af BevillningsLag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 11, i anledning af åtskilliga motioner om ändring i Kongl.
Förordningen till förekommande af oloflig införsel eller utförsel af varor utaf den 12 December 1835, hlef samma Betänkande, med anledning af dervid gjorda anmärkningar, återremitteradt.
S. D. Föredrogos ånyo och bijollos Stats-Utskottets följande Utlåtanden : N:o 436, i anledning af Herr Bagges motion om anslag till ett mudderverk och rivierets upprensning vid Uddevalla.
Utclr. cl. 12 Mars. i84>.
N:o 437, i anledning af väckt fråga om Banco-vinstens utdelning till Rikets samtlige Län. S. D.
Vid nu skedd förnyd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 440, i anledning af Herr Professoren Geijers motion, att Amanuenserne vid Kongl.
Biblioteket, måtte få retroactivt beräkna den dem vid denna Riksdag beviljade löne-föi höjning, blef samma Utlåtande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, återremitteradt.
S. D. Då nu ånyo föredrogos Tag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkanden: N:o 33, i anledning af väckta motioner om närmare bestämmande af stadgandet i 26 Cap. 2 §.
Bvggninga-Balken, rörande byggnads-skyldigheten å presle-gårdar på landet; och N:o 38, i anledning af väckta motioner om alla hemmans, utan afseende på deras olika natur, deltagande i byggande och underhåll af Tingshus-, Prestgårds- och andra allmänna byggnader; blefvo samma Betänkanden af Ståndet afslagna.
Den 12 Mars 1841.
Från Höglofl. S. D.
Då nu ånyo föredrogs Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 17 sistlidne
Februari och den 1 dennes på bordet lagde ytterligare Betänkande N:o 31, angående Lagstiftningen om fattigvården 1 Riket, blef det af Ridderskapet och Adeln antaget med följande förändringar: 1 §. skulle erhålla följande lydelse: Hvarje Socken ålandet, och hvarje Stad skall lenina nödtorftig värd och försörjning åt sådane dess medlemmar , sorn sakna förmåga att sjelfva sig dermed förse j dock måga flera Socknar på landet, der de så åsämjas j förena sig om en gemensam fattigvård.
I 1 momentet af 2:dra §:n skulle ordet aldrig utbytas emot ordet icke. 3:dje §:n skulle erhålla följande lydelse:
Af gifter för fattigvårdens behof utöfver d<m pertonella afgift > hvarom 18 §:n stadgar, och de directa bidrag i natura-persedlar, hvarom man på Socknestämma kan öfverenskomma skola utgöras i förhållande till hvars och ens , enligt nästföljande §.j egande rösträtt> i fråga om fattigvård.
4:4e §:n skulle erhålla följande lydelse:
Socknemännens öfverläggning i88 Fröt Utclr. d. 13 Mars tSp. ningar , i de fattigvården tillhörande ärenden, hållas ä allmän Sockenstämma , hvarvid en hvar egare, arrendator eller innehafvare af fastighet, jemte andra Socknens invånare, sorn för lön , fabrik, verk eller inrättningar, handtverk och annan näring eller rörelse, erlägga bevillning efter 2:dra Artikeln, har rösträttighet
Dör to
Ii drs bevillning efter 2.dra Artikeln vare lika rösträtt, som för Ialeis mantal, för 5 R.drs lika med |.-dels mantal och för 2± R:drs lika med f6adels mantal.
För bevillning under 2±
R:dr eger ingen rösträtt runi.