Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nyssnämnde förhållande åstadkommer dock brist på dugligt tjenstefolk oell i förening med den alltför vidt utsträckta Hemmans-klyfningen och Torpanläggningen, höga löner och dagsverkspriser, hvilka på intet sätt svara emot hvad jordbrukaren kan erhålla i betalning för sina produkter och hvarigenom Välmågan hos Länets innevånare, snarare af- än tilltager.
Med berörde Torpet! laggning menas likväl icke en sådan, som blir en följd af odling å förut ohrukad mark, hvilken visserligen bör anses såsom förmånlig, då den berent nya Källor till bergning, samt således ej bör klandras, ehuru den kanske J^ll en tid vållar stegring i löner och minskning i tillgången på arbetare.
. en vidsträckta Hemmans-klyfningen har deremot svårare följder, särdeles fett Land, der, utom Spannmåls- och Penninge-skatter, folket bär så mångfaldiga tjenstbatilder att utgöra.
En fullständigare framställning i detta dnine förbigås dock här, enär tillfälle dertill blifvit lemnadt i det underdåll|ga utlåtande, som på särskilt
Nådig befallning skall i denna fråga lill Eders Kongl. Majit i underdånighet afgifvas.
^ Åtskilliga gröfre brott, såsom mord, rån och stölder hafva väl under en tid. denna Berättelse afser blifvit föröfvade; men brottslingarne hafva 1 en stor del tillhört andra orter.
Under åren 1828 med i832, har, enligt bifogade uträkning, medelpri - å elt dräng-dagsverke utgjort 16 sk: och å eli ökedagsverke 38 sk. 2 «st Banco. JS arin" ar.
De hufvudsakligaste af dessa inom Länet äro åkerbruk,' boskaps-sköJsel och skogshandtering; och till binäringar räknas Linne- och Ylle-vafnadei, Träd- och Jern tillverkningar, fiske samt saltpeterkokmog.
Hvad den väsentligaste af dessa näringar, eller åkerbruket, beträffar, sa elium jordbrukaren baft att kämpa emot låga priser och mindre afsättning, kan detsamma likväl icke sägas annat än tilltaga; — bland Stånds-Personer fortsattes det omsorgsfullt och oftast efter förbättrade gimder .hvilka jemväl allmogen så småningom synes vilja efterapa, ehuru den dock till det mesta ännu bibehåller dess gamla brukningssätt, hvilket ar ganska mångfalldigt och olika, så att något allmänt antaget icke kan uppgifvas.
Sä val genom andra Länders erfarenhet, som genom driftiga Tyska landtmäns inflyttning i Länet, hafva Medling och Rapsatodling blifvit införd och på mångå ställen använde; förmånen häraf, äfvensom förmånerne af dea Tyska bruluöngs-methoden, kan likväl ej med säkerhet bedommas förrän en längre erfarenhet kan lemna ett säkert stöd för bedömmandet.
Den förr anmärkta bristen i afseende ä det missförhållande, hvari Aker och Äng i så måtto stå till hvarandra, alt den sednare emot den torra är alltför ringa, hvilket i synnerhet gäller hvad södra delen af Länet angar, fortfar ännu, hvarigenom Åkerjorden ej får nog styrka att gi va go ?ingdar eller ens motstå verkan al en ombytlig väderlek.
— Bristen på tillräck liga gödningsämnen ersättes dock till någon del, genom användandet a andra ämnen och af hafstång i de trakter af Länet, som angränsa hafvet; -j På mångå, kanske de flesta, deremot är denna brist ouppfylld * och den följd deraf, som ofta inträffar, är skada å skörden, särdeles på sandig jordmån, Hampodling bedrifves endast till husbehof, Lin- och Humle-plantering något derutöfver i norra- eller skogstrakten af Länet; men deremot odla* Potatoes allt mer med hvarje år och användes både till foda och bram vins-bränning, hvilken jemväl med hvarje år ekes och nästan uteslutandeimj Potatoes bedrifves.
Denna tillökning i Brännvinstillverkning ager rum hufvud sakligen hos Allmogen, som de sednare åren börjat anskaffa s, g mera.konstig redskap, såsom pistoriska, reelificatorer, klarhattar, mask värmare m. fl., förr endast ägdes af Ståndspersoner och större jordbrukare.
Haiigenom har na tillverkning jemväl hos Allmogen börjat sträcka sig utöfver husbehof och t» — 7 — saknar icke exempel derpå, att den under vintren drevits till deri höjd, att vid våren och sommaren, brist uppstått å Spannemål och Potatoes till föda samt då måst köpas.
Ätt brännvins-bi änningen derföre fordrar inskränkning, torde vara uppenbart, synnerligen sedanr dess förut ansedda oundgänglighet flör Ladugårds-skötseln börjat betviflas.
Sädesproductionen inom
Länet är i vanliga och goda år mer än tillräcklig- ; och ehuru en del jordbrukare årligen behöfva köpa någon säd, kulina dock betydliga Spann måls-partier från sädesbygden säljas y äfven utom Länet, Oagtadt Spannmålsprisen de sednare åren icke varit lägre, utan oftast högre än i flere andra orter, kunna de likväl icke sagås hafva varit särdeles förmånliga för jordbrukaren, örn man med dem jemför prisen å de nödVändighets-artiklar han måste inköpa.
Medel-markegångs-prisen hafva under de fem år, för hvilka denna berättelse afgifves, utgjort för Råg 7 R:dr 25 sk. 4 rst, för Korn 4 R;dr 36 sk. 10 rst. och för Hafra 2 R;dr 42 sk. 8 rst.
Banco; dock hafva de årligen något understigit de gångbara.
Boskapsskötseln bedrifves, med undantag å slättbygden, der brist på betesmark den försvårar, i bela Länet till husbehof och på vissa trakter till den höjd, alt kreatur kunna försäljas.
Den kan sägas vara något i tilltagande.
Uppställningen af oxar äger endast rum å några större egendomar; Vid de fleste äro Holländerier anlagde; hos Allmogen deremot, hafva dessa bushållssätt ej vidtagits, utan föryttrar den sina kreatur vanligast unga och kallade eller slagtade på Städernas Torg.
Kreaturen äro små, utom dios Ståndspersoner ■— dock börja racerne jemväl hos Allmogen blifva af större °ch bättre beskaffenhet, ehuru de mindre anses mera lättfödde på magra beten och med svag fodertillgång, hvilken sednare oftast får underbjelpas med Ljung och Löf.
Sommar-fodring på stall är ganska sällsynt.
De af Regeringen vidtagne åtgärder för lias ta fv elus förbättrande börja aflt mer och mer visa sin goda verkan, så att äfven bos Allmogen nu ofta finnas stora och goda hästar, hvarigenom Remonter för Cavallii-ReS^enterne blifvit betydligare saint behofvet af införskrifning af sådana från dannemark minskats, till icke obetydlig fördel för de Rustande.
Fåren äro, utom vid de större egendomarna, i allmänhet af dåligt slag* ^läggning af Schäferier är, likväl de sednare åren pä flere ställan påbörlaflj och inom Länet finnas arne större, på Bollerups och Skillinge egendomar , De genom Regeringens omsorg vidtagna anstalter för Får-racernes upp"jripande och Ull-afsältningen visa redan de mest lefvande verkningar.
Under dessa 5 år har Länet ej varit hemsökt af några farsoter bland. får-l<reaturen; men deremot hafva koppor och skabb anställt stora härjningar bland Fåren, särdeles hos Allmogen, hvilken icke i råttan tid sökt boi deremot.
Skogome äro, på sätt jag redan nämnt, ännu tillräcklige för Länets behof, och jemväl till afsalu af byggnadsvirke, bräder och ved till Malmö Län.
De äro dock i åtagande, genom origtigt hushållssätt och bristande omtanka, hvilken i synnerhet i denna hushållsgren saknas hos allmogen.
Som nian hoppas, skall dock skogarnes skiftande, hvilket är en följd af den öfrig® jordens delande, åstadkomma skogens vård och åtminstone bereda den mera förståndiga och omtänksamma tillfällen att befordra skogens tillväxt och förökning genom Aterplanteringar.
I detta fall lemnäs visserligen goda efterdömen af flere, men störst är dock deras antal, som göra motsatsen.
På de flesta orter inom Länet är tillgång på god bränntorf, hvilken i södra delen nästan ensam gagnas tili eldbrand.
De planteringar, serdeles af furu, som från längre tider tillbaka, på Statens bekostnad, verkställts, dels till beredande af större skogstillgång, dels och i synnerhet till hämnande af den skada, som från uråldriga tider tillskyndats Länet af Flygsand, hvilken på flera ställen, särdeles vid hafskusterne, besvärar Länets, finnes ännu, i följd af den omsorgsfulla vård» som åt dem lemnats, i god vext och uppfylla fullkomligen deras ändamål'
Detta nyttiga företag har ytterligare blifvit befrämjadt genom ett år 1816 gjordt anslag af allmänna medel, stort 1800 R:dr samt vkitagne anstalter och öfverenskommelser inom Länet, äfvensom genom försäljning af vindfälle® från de mera för sig komne planteringar, så att vid sistlidet års slut vörö å Länets samtelige Flygsandsfält 1245 tunnor
Frö af åtskilliga trädslag och 243 tunnor Sand-hafra utsådde på en rymd af 2,472 tunneland samt 65d> 664 st. trädtelningar af flera slag planterade och 11 st. boningshus upp'
,förda för väktare och tillsyningsman vid planleringarne.
Allmogens byggnadssätt förbättras allt mera, så att boningsbusen äf° sundare» snyggare och varagtigare än förr, serdeles, som sten oftast, der sådan finnes, nyttjas, äfvensom gärdesgård;)!- af träd sällan uppföras, begagnas till deni nu mera stenmurar, jordvallar och fläta enris.
Inom Länet finnas icke några allmänningar eller rekognitionsskog3^' t
Ber gsrörelse.
Andrarums alunbruk är det enda egentliga bruk i och har de sednare 5 åren lemnat en medel-tillverkning af 1746 tun®°r lull årligen.
Dessutom upptagas här Torsebro Krutbruk, ett Manufa^ur — 9 — Verk för Stål, Messing och Jern vid Killeberg, Pappersbruket Klippan samt en Koppar-Hammare vid Kopparmöllan, hvilka alla äro val förvaltade, i synnerhet Pappersbruket
Klippan, som blifvit allmänt kändt för myckenheten och godheten af dess tillverkningar, hvilka hufvudsakligast exporteras till utrikes ort; sistlidet år har delta Pappersbruk blifvit betydligt förbättradt medelst en efter Engelskt sätt inrättad mechanik Papperstillverknings1 ump-blekmngs-tork- och präss-macbin, som frambringar en betydlig mängd papper, i godhet vida öfyerträffande det som på vanligt sätt tillverkas och uppgående lill omkring 16,000 Ris årligen.
De i öfrigt inom Länet befinteliga Verk och Inrättningar äro i Tabellen upptagne; och antalet af arbetare, som vid Bergsrörelser, Fabriker, Bruk och andra dylika Näringar och Verk sysselsättas, är 840 personer, hvarjemte värdet af deras tillverkningar kan uppskattas till 192,700 R:dr Banco.
Inom Jerrestads Härad finnes flötslager , tjenlige till bearbetning af svartflammig marmor, Alunskiffer, Qvarnstenar, eldfasta Leror, äfvensom anledningar till Bly och Then.
Nya anledningar till dessa sednare hafva visat sig i Hofby Socken.
Dessa såväl som marmor-lagi-en bearbetas icke, af brist på förlag och skicklige arbetare; flera
Qvarnstenar af ganska god beskaffenhet hafva likväl de sednare åren blifvit huggne vid Brantevik nära Östersjön; men något betydligare antal deraf äro dock ej afsatt, emedan orten ännu icke är känd att äga tillgång på sådane stenar, hvartill ämnet likväl finnes i öfverflöd och vid kusten så tillgängligt, att med någon omtanka och penn inge-förlag, dermed skulle kunna drifvas en fördelaktig handel.
På flera trakter inom Länet är tillgång på god kalksten, som med fördel begagnas.
Dessa äro, efter orternas olika beskaffenhet, af flera slag.
De bestå hufvudsakligast af:
Fiske, hvaraf det i Saltsjön är det mäst lönannande och sysselsätter mångå hushåll, hvilka deraf hafva sin enda utkomst; de fisksorter som erhållas, äro egenteligen Åhl, Torsk och Små-sill:
Ja°t, som dock icke lemnar någon betydlig inkomst:
Sjöfart, i synnerhet från Bjäre Härad, hvars kustboar anses för skickligt sjöfolk; transport af säd från Länets Östra och Södra kuster, till Blekingska hamnar, bereder ock skutoch båt-ägare någon inkomst.
Fjäril- och Pottaske-bränning, Kolning och tillverkning af ille- och Linne-\äf ridder ^ hvilka sednare dock betydligen aftagit, anseende till den helt och hållit upphörda afsättningen till handande fran Westergöthland; tillverkningar af Jern, såsom Årrbillar, Hästskor, xor och Liar, samt af Fräd, såsom Laggkärl, Trädskor, Hjul, Kistor, Landth. 5-årsberättelse för Christianstads Län. 3 Bastrep, Timmer oell Blader: Tobaks- och Humleplantermgj samt Salpeterkokning.
Denna sistnämnda idkas dock hufvudsakligen inom Göinge Härader och har i Länet utgjort under de förut upptagne fern åren 7,5 n Lispund, eller per medium. i,5o2 Lispund örn året; tillveikillingen skulle ännu mera tilltaga, om den erliölle understöd af allmänna medel för pannors inköp och till löner åt flera Verkmästare, af hvilka icke finnas tillräckligt antal, serdeles hvad angår de förra, som af en mindre bemedlad allmoge icke kunna inlösas.
Att förenämnde yrken äro för Länet passande, tyckes visa sig deraf, att de uppkommit och fortfarit utan understöd eller prerogativ^-, samt uti icke obetydlig mohn bidraga till allmogens bergning och oftast välmåga.
De återverka förmånligt på åkerbruket, deraf de sjelfva äga sitt stöd, både derigenom alt Landtman nen till bättre pris, än i Städerna, deraf förses med åtskilige behof, emot utbyte af dessa produeter, och äfven att medelst denna näringsflit kan underhållas ett större antal menniskor, hvilka vissa tider af året, då sådant erfordras, biträda med åkerbruket.
Fiskes-näringen halmlider dessa fem år icke varit så lönande som förut.
Den skötes jemväl mindre väl af jordbrukare, både derföre, att denne icke ensamt kan egna sin tid åt densamma och äfven deraf, att många innehafva sina fisken under ganska kort arrende-tid, som för Kronans fisken vanligen utgör 6 är.
Att med noggranhet kunna bestämma den inkomst dessa binäringar lemna deras idkare, är svårt, örn icke omöjligt, helst det är allmogen, som liufvudsakligast sysselsätter sig med dem, utah att sjelf hafva reda på den inkomst den härigenom bereder sig.
Men förslagsvis lära de kunna, utan öfverdrift, anses utgöra 90,000 R:dr årligen.
Träd- och Jern-vahror, Ved, Humle, Linne-väfnader, Kreatur och Victualier finnér tillräcklig afsättning i Länets Städer och på Landtmarknader.
Spannmål och Brännvin deremot afsättes liufvudsakligast utom Länet tili Stockholm, Götheborg, och de större Städerna inom Malmö samt Blekinge Län.
Delningar af vägar inom Länet hafva dessa år fortgått, och flera nya äro anlagde, så att communicationen inom landet utvidgats och förbättrats*
Af de under loppet af de sednast förflutna åren ulkomne Nådiga För' fattningar i Ekonomiskt afseende, synes den af den 19 December 1827 för' anleda till en alltför långt drifven Hemmans-klyAling och styckning; hura' vida den af dea 28 October i83o, örn lösningsrätt lill Ekeskogen, korn1110 att medföra den åsyftade verkan är ännu icke möjligt ali bedömma; »ien de Öfrige synas uppfylla sin bestämmelse.
Under nu ifrågavarande fem år bar någon ny jordebok icke upprättats; men den år 1825 författade, äger ali den fullständighet sorn lärer kunna önskas.
Med det nya Räkenskaps-Formulär, hvilket allt sedan år 1821 följts, sorn är både enklare och redigare, äro KronoHandlingarne nu af en tydlighet och fullständighet, som för det allmänna och enskilta medför all säkerhet.
Under de sednare
Fem åren hafva 20^-5L:dels Krono-Hemman blifvit till skatte inköpte, samt dessutom 7 st.
Krono-Lägéhheter utan mantal; hvarförutan Krono-Parkerne:
De Dödas Lott och Maglehems Kongsohra äro skattlagde och uppförde, den förra lill | och dén sednare till 2 -~g mtl. eller tillsammans 2^| mtl., hvarmed Länets Hemmantal alltså blifvit ökadt; I öfrigt äro under samma tid med behörigt tillstånd anlagde: Tullmjölqvarnar . . 16 med tillsammans 22 par stenar Sågqvarnar ... 1 Stampverk ....
4 Lädergarfverier . 5 Pappersbruk ...
I Oljeslageri ....
x Och utgöra de tillkomne Räntorne 24 tunnor 5§ kappar Råg, 27 tunnor 1 | kappar Korn och i penningar 7 R:dr 26 sk.
Banco; hvaremot 4 st.
Sågqvarnar äro nedlagda:
Den vid fogade
Tabellen utvisar i öfrigt de förändringar i Hemman, Lägenheter, Verk och Inrättningar, som sedan sist afgifne Femårs-Berättelse ägt rum.
Jordens skiftande grannar emellan har de sednare åren fortgått, äfven i skogsbvggden, der man i början knappast trodde sådant kunna verkställas.
;v.
Sedan i8o3 års början hafva i detta Län enskiftats 1,189 ralb med en jordrymd af 202,447 tunneland odlingsbar och 142.696 tunneland till odling otjenlig mark, deraf 478 mantal, med 83,746 tunneland odlingsbar och 85,341 tunneland lill odling oduglig jord, blifvit skiftade under de år, för hvilka denna Berättelse aflemnas.
Och torde, ehuru betydlig denna uppgift synes så i anseende lill hemmantal, som jordrymd, likväl flera procent kunna tilläggas, enär många förrättningar äro afslutade och fastställde, ehuru Handlingarne, i anseende till renovationer och tvister, ännu ej kommit lill Province-Landtmäteri-Contoiret, dels ock derföre, att skiften ^ Frälse-gods sällan, eller aldrig inlemnas.
Genom denna tilltagande liåg för utbrytningar blifver den af Staten anordnade utflyttningshjelp af 4°°° R:dr årligen icke så tillräckligt att de dertill behörige, genast efter bevisligen verkställda utflyttningar, kunna denria utflyttningshjelp erhålla, utan få lof att vänta, till dess de, i sin ordning, och på sätt Kongl- Brefvet af den 19 Oktober 1825 utstakar, i mån af tillgång, kunna densamma utfå.
Den utflyttningshjelp, hvilken på detta sätt återstår att utgifva, för redan behörigen stadfästade skiften, belöper sig till icke mindre än 21,924 R;dr 3i sk. 6 rst.
Några egentliga slrömrensningar hafva ej ifrågakomma, då vattendrag af den beskaffenhet, att de kunna blifva användbara för transporter, ej finnas, eller någon serdeles skada af öfversvämningar icke varit för banden.
Uti förut nämnde Tabell är antalet af Hemman af olika natur, Lägenheter, Bruk, Qvarnar ni m., tillhörige Kronan, Läroverk, Fromma Stiftelser, och så vidare, uppgifvit.
Antalet af sjelfägande Jordbrukare, samt Arrendatorer och Brukare af andras Jord, är förut upptagit; och till Posthemman äro indelta mant.
Gästgifvaregårdar finnas inom
Länet lill ett antal af 33 stycken.
Någon annan klagan öfver ojemn fördelning af Statsbidragen , emellan de skattdragande Länets innevånare, än den, som härrörer af den högst osäkra grund, hvilken till vissa bland dem måste hämtas från hemmantalen, har ej försports; meli deremot har de lägre prisen, på Jordbrukets alster och svårigheten att få dem afsätta, gjort Penninge-skatterne mera kännbara för Jordbrukaren, som visserligen skulle vara bäst belåten att få afbörda sig alla skatter i Spannmål.
Detta har ock vållat, att svårigheten att uttaga de allmänna Utskylderne med hvarje år ökats.
— Genom undanrödjandet af det ansvar, som förr ägde runi för uppbörds-stänamors försummande, bär ock förenämnde svårighet till en del åstadkommits, ty mångå gifvas, sönå kunde äga förmåga, att ordentligen erlägga sina utskylder, men finna det vida beqVämare att i sina hem låta afhämta dem af Kronobetj,eningen, hvil' ken likväl derigenom har största svårighet att, på sådant sätt, med hinn3 indrifningen till bestämda yttersta redovisnings-tiden.
Då äfven derigenom den controll försvinner, som eljest kan hafvas å de medel, hvilka inflyta vid Uppbörds-stämmorne, samt osäkerhet och möjliga förluster deraf beredas, torde det vara nyttigt, alt sådan anstalt vidt3' ges, hvarigenom Statens intrader inflyta vid ordentliga uppbörds-stämm°r'
De i min förra Berättelse omnämnde frågor, rörande nedsättning 1 åsatte räntor på en del Sågqvarnar i Länet, äro ännu ej i Nåder afgjorde.
Vid Tabellens upprättande hafva, såsom medelpris, följande beräkningsgrunder blifvit följde:
Kostnaden för en Hussar eller Dragon, med Häst, Mondering, Passevolance m. m» . ... . ....... ..
R:dr 120! ■ * —.
En Soldat, med Mondering, Underhåll, Passevolance m, m. „ 6i: 34. « Bidrag till Clereciet, af hvarje helt Hemman ...... „ 3o: _ _
Dito till Fattigförsörjning . .. . , ....
. . . „ 2; 24. — Skjutsnings-besvär............... „ _ __ Väghållnings- och Brobyggnads-skyldighet ...... „ 9; | Q. _ Diverse Onera och Allmänna Besvär ........ 8:
_ — Beloppet af de till Rustnings-koslnader anordnade Räntor af RusthållsOGh Augments-hemman äro i Tabellen upptagne under rubrik Jordeboksoch Hemmantals-ränta;. men någon hästvacance Spannemål ingär ej bland Kronans intrader, likasom Rotefrrhels-afgifter ej utgöras, enär några oroterade hemman icke finnas.
På sätt jag i min förra Berättelse anmält, äro de inom hvarje byalag tillsatte och med nödiga instructioner försedde Ordningsmän, de, som i första rummet vaka öfver ordningens och sedlighetens bibehållande, hos Kronobetjeningen angifva, och söka rättelse, när behofvet sådant brafver, samt tillse, att kringstrykande passlösa personer fasttagas och till Länsstyrelsen insändas.
I detta afseende äro derjemte nödige Författningar och Föreskrifter utfärdade, så väl till Allmänhetens, som i synnerhet Kronobetjeningens efterrättelse.
Med få undantag finnas inom hvarje Socken eller Pastorat Skolor eller antagne Lärare, som lemna Allmogens barn tillfälle till undervisning i Läsning, Skrifning, Räkning och Christendoms-kunskap, och nied hvarje år okas Skolornas antal och utvidgas de förut varande; dock gagnas vexelundervisnings-methoden i ganska få.
Inom Länet saknas icke skicklige Läkare, hvilka jemväl af Allmogen allt mer och mer ti tittås, deraf följer, att uppmärksamhet på nödvändigheten af helsans bevarande hos de lägre cfasserne ökats; ett förhållande, som ock visas genom ett bättre och sundare byggnads-sätt, hvilket nu mera iaktfages.
Folkökningen och det ringa antal Bevärings-ynglingar, hvilka de sednare åren, mot förr, för sjukdoms åkommor, vid Bevärings-mönstringarne funnits till krigstjenst oduglige,, lemna ock ett obestridligt bevis, att helsovårds) är god och i sednare tiden blifvit förbättrad.
Det i Länet varande, genom enskiltes gåfvor grundlagda, Lazarett, har betydligen utvidgats och förbättrats derigenom, att en större gård bär i sta - — 4 — den för detsamma blifvit inköpt, hvarest ett nytt stenhus blifvit uppförda sora, både till prydlighet och en ändamålsenlig inredning, torde kunna täfla med de fleste sjukhus i Riket.
Den gamla Lazaretts-byggnaden befanns för trång, i förhållande lill det antal sjuka, som visserligen icke, i följd af en tilltagande sjuklighet, men i anseende till inrättningens ökade förtroende, sökt plats och vård derstädes.
Denna olägenhet är nu afhjelpt, och, sedan i det nya huset finnas några och fyratio sjuksängar, kunna säkerligen der inrymmas alla sådana sjuka, sorn behöfva Inrättningens biträde.
Undra våningen af Lazaretts-huset är upplåten till den välgörande Curhus-inrättningen, som har utrymme till 32 sängar.
I sammanhang härmed, torde en närmare uppmärksamhet böra fastas vid den omständigheten, alt Vaccinen, hvilken de första 20 åren af dess införande i Sverige, fullkomligen skyddade mot smittkoppor, icke gör det mera.
Val gro de koppor, som vaccinerade personer få, mindre svåra och härjande än kopporna fordom varit; men ändamålet är likväl till en del förfeladt, när det ej helt och hållet friar från de rigtiga kopporna.
Herrar Medici torde kunna finna så väl botemedlet, som orsaken, hvilken sednare mången olärd tror vara den, att Vaccinen, genom öfvergång i många menniskokroppar, förlorat sin första verknings-förmåga, och behöfde oftare förnyas ifrån verkliga koppor på kokreatur.
Fattigvården besörjes inom Socknarne efter upprättade Reglementen, på ett för deni hedrande sätt; och härigenom, samt genom ett noggrant iakttagande af vidtagne Police-föreskrifter, skulle Allmänheten säkerligen se sig befriad från kringstrykande Tiggare, om förrymde Arrestanter, kringvandrande Gesäller och obehöriga Personer från andra orter kunde hindras, att i Länet intränga.
Vid Gästgifverierne iakttages ordningen efter gällande Författningar.
— Skjutshagen, som, vid gjorda försök, icke kunnat ställas på Entreprenad, Lestrides, utom vid några få Gästgifverier, ensamt genom reserv-hästar; och då således endast ett obetydligt antal hållhästar gagnas, kan Allmogen icke anses hafva varit betungad af skjutsuingar, serdeles sorn större krouoskjutsningar de sednare åren ganska sällan förefallit, och dessa nu mera betalas ganska v-d, eller lika med Gästgifvareskjuts.
— Inom Länet finnas 24 stjern tillåtna krogar.
Endast arne Socken-tnagaziner äro i Länet inrättade.
Länet äger Irenne Städer, nemligen Christianstad, Cimhrishamn ecb Engelholm, som alla äro af mindre betydenhet.
Christianstad är den folkrikaste och förnämsta af dessa.
Denna Stad, bär, den tid Helig Å var segelbar, drifvit betydlig handel och var då en Hederiagsplats för en stor del af Skåne och Kronobergs
Län; meli sedan berörde Å, genom det nya utlopp den för nära 60 år sedan erhöll, blifvit ofarbar äfven för båtar, oell alla vahror måste på vagn transporteras
Lill oell ifrån dea 2 mil från Staden belägne lastageplatsen Åhus, der fartygen nödsakas lossa och lasta på en öppen och farlig redd, aftog Handeln betydligt.