Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Höjentorps Wartofta . Skara . . Leckö . . karlstads Län Städerne: Karlstad . . Kristinehamn Filipstad . . 28.
Fögderier: Öster-Sysslets . Mellan-Sysslets . Söder-Sysslets .
Vester-Sysslets . Norr-Sysslets Orebro Län.
Örebro. .
Askersund Nora . .
Linde . . Fögderier: Öster-Nerikes . Wester Nerikes . 16. 4. 18. 20. 26. 20. 30. 34. 48. 22,60. 42. 59. 40. 86. 72. 61. 25. 25. 14. 29. 24. 30,59. 54. 17. 57. 30. 27. 32. 37. 43. 21,05. 41. 47. 37. 23. 10. 24. 7 Nora 31. Waxholm i 16. i Lindes 25.
Sigtuna .
Norrtelje 19.1 6.; Linköpings
Län 21,07.
Linköping 45.
Oregrund 14.
Norrköping 71.
Fögderier: l:a Sollentuna, Wallentuna Söderköping 60. och Färentuna härader, ! Wadstena Skenninge 25. 31. samt Danderyds skeppslag 2:a Långhundra, Seminghun- 12.
Kinda och Ydre häraders . 11. dra och Erlinghundra hä- Gullbergs, Bobergs och Wal- rader 8. kebo häraders .... 11. 3:e Frösåkers och Närding- Åkerbo, Bankekinds och hundra härader .... 12.
Hanekinds häraders . . 16. 4:e Lyhundra och Sjuhundra Finsponga läns, Bråbo och härader samt Bro och Memmings häraders . . 25.
Wäddö skeppslager . . is.:
Lösings, Björkekinds och 5:te Akers, Frötuna och Östkinds häraders . . . 16. Wermdö skeppslager, . . 19.
Göstrings och Wifolka, hära- 6:te Sotholms, Svartlösa och 1 ders 30.
Oknebo härader.
. . . 15.
Lysings, Dals och Aska hä- Upsala Län j raders 22. 10,(57.
Hammarkinds och Skärkinds Städerne: Upsala 76. häraders med Stegeborgs Enköping 17. skärgårds tingslag . . . 19.
Fögderier: l:a Håbo och Bro härader, Nyköpings Län 13,44. samt Weckholms, Kungs- !
Nyköping husby, Thorsvi, Hacksta 40. och Löths socknar af Eskilstuna 51.
Trögds härad .... 7‘ i Strengnäs 33. 2:a Asunda härad och åter- Thorshälla Mariefred 32.
9. stående socknar af Trögds härad 2.
Trosa Malmköping —14. 44. 3:e Lagunda, Hagunda och Ulleråkers härader . . . 9. i Fögderier: l:a Jönåkers, Rönö och Kö- 4:e Bälinge, Rasbo och Wak- lebo härader 13, sala härader 3. 2:a Oppunda och Willåttinge 5:te Örbyhus och Norunda härader 15. härader 6. 3:e Öster- och Wester-Re- 6:te Olands härad .... 13. karne härader . . . 13. 4:e Akers, Daga och Selebo Hesterås Län 11,41. härader 6.
Städerne: Westerås 22.
Län 12,02.
Sala 12.
Arboga 35.
Södertelje 26.
Köping 12. 8 Föqderier: Westerås , Säters läns ...... 18.
Strömsholms 16.
Nedan-Siljans 18.
Kungsörs ....... 8.
Ofvan-Siljans 16.
Bergslags 16.
Vester-Bergslagens . . . 20.
Salbergs 4.
Vester-Dals 26. W äsby 20.
Län 21,17.
Stora Kopparbergs hän 16,35.
Gefle 23.
Falun 14.
Söderhamn 44.
Hedemora 16.
Hudiksvall 28.
Säter — 11.
Gestriklands 27.
Kopparbergs 14.
Södra Helsinglands . . . 22.
Näsgårds läns 14.
Norra Helsinglands . . . 19.
Sammandrag af uppgifter rörande Landtbruket.
Malmohus
Detta län tillhör helt och hållet det södra spanmnälssäljande distriktet, med undantag allenast af en och annan bland Onsjö, Frosta och Färs häraders gränssocknar mot Kristianstads län, hvilka i anseende till magrare jordmån och större skogsarealer ej frambringa mera spannmål än som inom samma trakter konsumeras.
Största delen af den odlingsbara marken är redan uppodlad, så att endast från Torna, Färs och Frosta härader några betydligare vidder uppgifvits återstå att upptaga.
Ofverskottet af spannmål och andra jordbruksprodukter afyttras till största delen i städer och köpingar på kusten, hvarifrån detsamma försändes dels till andra inrikes orter, Stockholm och nordligare hamnar, dels ock till största delen utföres, hvarjemte ett mindre belopp uppköpes på länets landtmarknader för att transporteras till norra delarne af Kristianstads län, äfvensom till Halland och vestra delen af Småland.
Hästar uppfödas inom alla delar af länet tillräckligt för behofvet och äfven till afsalu åt andra trakter.
Af boskapskreatur behöfver slättbygden inköpa oxar från de nordöstra socknarne samt från Göinge härader i Kristianstads län och från Småland, dit deremot ungkreatur försäljas.
Kor uppfödas i allmänhet till ortens eget behof.
Ladugårdsprodukter åstadkommas föga af allmogen utöfver eget behof utom i städernas närmaste grannskap; men från de flesta herrgårdar afyttras betydliga qvantiteter deraf, som konsumeras i städerna eller sjöledes afsändas förnämligast till Stockholm och Göteborg samt i någon mindre mån till utlandet.
Kristianstads Lein.
Den södra samt östra delen jemte trakten på 1^ mils afstånd omkring Kristianstad, äfvensom Bjäre, Södra Åsbo och angränsande del af Norra Åsbo härader i länets nordvestra hörn tillhöra det södra spannmålssäljande distriktet, hvaremot vestra delen af Albo och Gärds samt mellersta socknarne af Ostra och Vestra Göinge härader blott fylla sitt eget behof af jordbruksprodukter.
De norra socknarne inom Norra Asbo samt Vestra och Östra Göinge utgöra sydligaste delen af södra Sverges största spannmålsköpande bygd, som sedermera sträcker sig uppåt Halland, Elfsborgs län och vestra delen af Småland.
Sistnämda del af länet är bergig med sandig jordmån, dock bättre åt den östra sidan.
I Bjäre och Södra Asbo härader samt kustlandet vid Östersjön närmar sig jordmånen till den bördigare beskaffenhet, som utmärker densamma inom Malmöhus län.
Öfverskotten af spannmål delas emellan sjöstäderna i båda länen och går derjemte till brännerierna i Blekinge och öfre delarne af länet.
Odlingslägenheter uppgifvas, särdeles inom Andrarums och Eljaröds socknar i Albo härad omkring
Kristianstad samt till betydliga vidder inom de båda Göinge-häraderne.
Bihang. 2 10
Hästar afyttras från nästan alla de socknar, som försälja spannmål, och uppköpas i de nordligare.
Boskapskreatur uppfödas deremot till afsalu i stor mängd inom Göinge härader.
De afyttras dels till slättlandet, dels på marknader i Småland.
Ladugårdsprodukter afyttras mest från herregårdarne och föga af allmogen, som likväl begynner att äfven deråt egna sin omsorg.
Hvad som öfver städernes behof kan afyttras försändes till Stockholm och andra inrikes orter.
Karlskrona Län.
Ehuru Blekinges kust producerar spannmål till afsalu och det öfre landet till eget behof, då bränvinsbränningens och städernas konsumtion icke inberäknas, så behöfver dock länet med afseende på sistnämde förhållanden på det hela tillförsel af jordbruksprodukter, särdeles spannmål, från Skåne, Kalmar län och den sydliga delen af det inre Småland.
Detta förhållande synes dock innan kort komma att förändras i den mån de stora odlingslägenheter begagnas, som förefinnas i de vidsträckta mader och mossängar, som äro belägna dels på gränsen mot Kalmar och Kronobergs län, dels vid sluttningen af skogsbygden mot det mera odlade kustlandet.
Kreatur och ladugårdsalster produceras väl till landsbygdens, men ej till fyllnad i städernas behof, hvarföre slagtboskap, kött, fläsk och smör tillföras dessa från Småland, Skåne och andra orter.
Kalmar Län.
Öland producerar spannmål och potatis till betydligt belopp öfver sin konsumtion.
Af båda slagen anses tillsammans omkring 150,000 tunnor årligen dels försäljas till åtskilliga orter på Sverges fasta land, såsom Blekinge, Stockholm och Norrland, dels exporteras öfver Kalmar.
På fasta landet frambringar kuststräckan till vid pass 1 mils bredd alltifrån Söderåkra socken till Oscarshamn jemte Emmådalen upp till Målilla spannmål öfver sitt behof, äfvensom spridda delar af Tunaläns, samt Södra och Norra Tjusts härader upp emot gränsen af Ydre och Kinds härader i Östergötland.
De öfriga gränssocknarne mot Jönköpings, Kronobergs och Karlskrona län producera spannmål till eget behof utom Thorsås kapellförsamling.
I norra hälften af länet behöfva delar af Tunaläns, Sevedes och Norra Tjusts härader tillförsel från grannsocknarne.
Dessa distrikter äro på kartan utmärkte enligt hushållningssällskapets uppgifter.
Med säkerhet kan antagas, att länet i sin helhet, med undantag af Oland och den förstnämda kuststräckan, som alltid kan afyttra spannmål, producerar tillräckligt för sitt behof och i Tjust något deröfver.
Odling, ej mindre genom sjösänkningar och utdikning af myror och madängar än genom uppbrytning af den stenbundna hårdmarken, fortgår i stort omfång inom hela länet, och tillfällen till fortsättning deraf erbjuda sig inom de flesta härader.
Sålunda uppgifvas såsom dels under arbete dels under förberedelser i Södra Möre efter redan fullbordade sjösänkningar 1500 tunnland, en kärrtrakt på gränsen af Blekinge till 6 å 8000 t:d, Mören i Ljungby 664 t:d, Emmabodalen i Wissefjärda, Fänet i Thorsås 2865 t:d, i Madesjö 1430 t:d, Svartebäcksdalen 1260 t:d; inom Norra Möre, i Bäckebo socken, 11 Hemryds mossar; inom Handbörds och Aspelands härader Emmådalen 10,000 t:d; samt inom Tjust betydliga vidder i de flesta socknar, hvaribland på gränsen af Kinds härad flere tusen tunnland.
Hästar införas till de flesta delar af länets fastland från Skåne och i synnerhet från Oland, som deraf uppföder vida öfver sitt behof.
Boskapsskötsel är en hufvudnäring för hela det inre landet särdeles, i Södra Möre och gränssocknarne mot Kronobergs och Jönköpings län, hvarifrån betydliga drifter af dragare och slagtkreatur försäljas till andra delar af riket.
Ladugårdsprodukter åstadkommas föga öfver länets behof: dock afyttras sådane från kusten, men ersättas genom uppköp från det inre landet.
Med undantag af vestra delen af Sunnerbo härad samt gränstrakterne mot Skåne, Blekinge och Kalmar län, producerar länet spannmål öfver sin konsumtion.
Sunnerbo härad vester om sjön Bolmen och Lagaån utgör en del af den sterila och ofruktbara trakt, som sträcker sig ifrån Norra Åsbo och Vestra Göinge härader i Skåne emellan åsarne på Lagaåns vestra sida och det Halländska höglandet upp emot Borås och Ulricehamn samt gränsen af Jönköpings och Skaraborgs län.
Jordmånen härstädes består i allmänhet af sand, grus och sten emellan de flacka bergen och mossarne, med få och inskränkta undantag af bättre jord.
Lagaåns dalgång och trakten öster derom äro till större delen betäckta med sand, understundom med svartmylla, sällan på lerbotten.
En del af Plamneda och Ljungby samt Agunnaryd, Ryssby, Berga och Hvitaryd kunna antagas vanligen sälja spannmål, som till det mesta uppköpes till angränsande socknar på ortens marknader, men någon gång föres 5 å 6 mil landväg till Jönköping, Halmstad, Kristianstad och Karlshamn.
Albo härads jordmån består af svartmylla och sand, i norra och nordvestra socknarne lika med angränsande delar af Sunnerbo, men bördigare i de östra socknarne.
Med undantag af gränssocknarne mot Ostra Göinge i Skåne, producerar hela häradet spannmål öfver behofvet, hvilken dels afsättes på 3 k 5 mils afstånd i Norra Skåne, Blekinge och Wexjö, dels förvandlas i brännvin.
Kinnevalds härad har bördigare sand och mylla än de föregående samt producerar spannmål öfver behofvet, med samma afsättningsorter som Albo härad.
Konga härads södra och vestra socknar hafva bördig jordmån och producera spannmål till afsalu på Wexjö och Blekinge.
Hofmanstorps socken behöfver ännu tillförsel deraf, hvaremot Hemmesjö, Sandsjö och Tingsås fylla sitt behof med egen skörd.
Uppvidinge härads jordmån består af stenbunden mylla, temligen bördig i nordvestra delen, men sämre mot gränsen af Kalmar län och Konga härad.
De inom förstnämde del af häradet belägna socknar sälja sin spannmål dels på ortens marknader till angränsande, dels i Kalmar och Karlskrona på 6 ä 8 mils' afstånd.
Norrvidinge härad har någorlunda gifvande sand och mylla samt aflåter spannmål hufvudsakligen på ortens marknader, särdeles Wernamo, och till Kalmar län.
Af sammanstämmande uppgifter bekräftas, att trakterna emellan och omkring sjöarne Asnen, Salen och Helgasjön äro de fruktbaraste inom länet.
I allmänhet är den högländta marken inom östra delen af länet bördig, ehuru mycket stenbunden; inom den vestra deremot ömsom sandig och stenig, samt mindre tacksam att odla. 12 Odling af jord bedrifves emellertid inom hela länet numera med sällspord ifver, sä väl i mindre skala på nästan hvarje hemmans hårdmark, som i större omfattning medelst sänkning och tappning af sjöar, vattendrag och mossar, hvartill statsbidrag erhållits eller komma att begäras.
Inom Sunnerbo och Albo härader har sänkning af sjön Möckeln och dermed sammanhängande vattendrag gjort 1500 tunnland odlingsbara; Tutaryds och Ryssby socknar äga 5000 t:d odlingsbara mossar; Hvitaryds, Berga och Ljungby samt Dörarps socknar erhålla genom utdikning af Kåtaåns mader och sänkning af Widöstern flere tusen tunnland, likaså Pjetteryds socken genom Wiesjöns, Ljunga genom Skärsjöns samt Hamneda genom Lagaåns sänkning vidsträckta marker.
Inom Albo härads nästan alla socknar odlas för närvarande högst betydliga vattendränkta områden och likaså i Kinnevalds härad, särdeles på gränsen mot Blekinge.
Rinkabysjöns fullbordade tappning har beredt Konga och Kinnevalds härader betydande tillökning af åkerjorden, och dylika arbeten förehafvas äfven i Uppvidinge och Norrvidinge härader, i synnerhet inom Algutsboda, Dädesjö, Ekeberga, Hornaryds och Nottebäcks socknar.
Hästar uppfödas ej inom länet till dess behof, utan uppköpas på marknaderna från angränsande provinser.
Boskapsskötseln har fordom utgjort den förnämsta och är ännu en hufvudnäring för länet, så att uppfödande af och handel med oxar bedrifves inom de flesta socknar.
Enligt de till kommittéen inkomne uppgifter afyttras årligen inom de särskilda häraderna följande antal större och mindre kreatur samt ladugårdsprodukter, bestående af smör, ost, kött och fläsk, nämligen från Sunnerbo: kreatur: 1814 st. viktualier: 7272 centner Albo » 2065 » » 8260 » Kinnevald » 1340 » » 5340 » Konga » 1950 » » 7810 » Uppvidinge » 1421 » » 5680 » Norrvidinge » 966 )) » 3860 » Landtbruket inom Kronobergs län har under de senast förflutna åren märkbart utvecklat sig, så att, såsom äfven en följd af Landshöfdinge-embetets femårsberättelser omförmäler, allt större qvantiteter spannmål årligen afyttras från flertalet af länets socknar och detsamma numera kan anses såsom spannmålssäljande, ehuru dess jordmån och öfriga beskaffenhet, såsom genomskuret af sjöar, kärr, skogstrakter och höjdsträckningar, de senare dock merendels jordbetäckta, icke medgifva spannmålsproduktionens uppdrifvande till samma höjd i förhållande till hela jordvidden, som på de bördigare slätterna i andra län, på samma gång som mindre delar deraf, särdeles på vestra sidan om Lagaån, men äfven spridda inom några af de östra häraderna, svårligen kunna bringas till en afkastning som motsvarar eller öfverstiger befolkningens behof.
Af detta skäl måste ock boskapsskötseln i förening med ängsbruk fortfarande blifva en hufvudnäring för de flesta delar af länet och derutinnan möjligen en mindre skilnad framdeles märkas emellan de vestra och östra trakterna än i afseende på det egentliga åkerbruket.
Jonköpings
Till följd af stora olikheter i jordens naturliga bördighet inom särskilda trakter af länet, äro jordbrukets resultater äfven mycket skiljaktiga.
Den nordligaste delen, angränsande till Linköpings län, eller Wista och Norra Wedbo härader äger den bördigaste 13 jordmånen, dernäst Södra Wedbo, Östra och Tveta härader; Vestra och Östbo härader hafva omvexlande bättre och sämre trakter, hvilka senare tilltaga i vidd vester om Lagaån, så att Mo och Westbo härader, som äfven tillhöra det förut vid beskrifningen om Sunnerbo härad i Kronobergs län omnämda sterila vestliga området emellan Lagaån och Halland, endast med obetydliga undantag erbjuda odlaren en ofruktbar sand och grusinylla.
Hela länet är ett högland, hvars högsta punkter ligga inom Tveta härad och på dess gränser emot Mo, Östbo, Vestra samt Södra och Norra Wedbo härader, bildande en halfcirkel omkring Wetterns södra ända på vid pass 1 k 2 mils afstånd derifrån.
1 afseende på jordbrukets beskaffenhet och fortskridande under senare tider inom Jönköpings län gäller i allmänhet detsamma som blifvit yttradt om Kronobergs län, hvilket senare utgör samma höglands sydligare sluttning.
Genom vidsträckta odlingsföretag och förbättringar i sättet att sköta jorden har äfven Jönköpings läns spannmålsproduktion stigit, så att större delen deraf, och företrädesvis den östra och norra, eller alla härader utom Mo, Vestbo och mindre delar af östbo och Tveta härader, numera i vanliga år afyttrar ej obetydliga qvantiteter, ehuru, likasom Kronobergs län, i förhållande till hela vidden icke jemförligt med de rikare slättbygderna, hvartill dock Wista och Norra Wedbo härader närma sig mer än någon annan del af dessa län.
Utom spannmål och rotfrukter odlas, särdeles inom Södra Wedbo, Östra och Vestra härader, ej obetydligt lin, såsom en säljbar och transportabel vara.
Öfverskottet af landtmannavaror afsättes dels på ortens landtmarknader, dels i Jönköping, Grenna och Ekesjö, dels ock i Skenninge, Linköping, Norrköping, Westervik, Kalmar, Karlshamn, Helsingborg och Halmstad, stundom med 8 å 10 mils landsvägstransport.
Ehuru odlingsarbetet under senare år bedrifvits med utmärkt ifver, återstå dock öfver hela länet högst betydliga vidder att göra fruktbärande, i synnerhet uti de vidsträckta moss- och kärrtrakter, som intaga en stor del deraf och hvartill statsbidrag dels redan erhållits dels framdeles torde beviljas, då sådana företag äro allt för omfattande att af markens ägare kunna helt och hållet genomföras.
Sådana lägenheter finnas i Westbo härad vid stränderna af Bolmen och Grafven, omkring Storån vid Forsheda, Wäån med dess utgreningar i Refteleds och Willstads socknar, Östanå genom Willstads, Hestra och Långaryds socknar samt Vesterån genom Båraryds, Våthults, Bosebo, Burseryds, Hestra och Gryteryds socknar.
Inom Östbo härad är statsbidrag beviljadt för utdikning af Store mosse om 20,000 tunnlands vidd och dermed i förening stående sjöar, Käfsjön, Snarsjön och Hårsjön, hvarförutan andra betydliga sträckor af mader afvakta odlarens hand.
Genom pågående sänkning af Ljungaån i Vestra härad vinnas 5000 tunnland, och dessutom äro större mader föreslagna till utdikning inom Hylletofta, Hjelmseryds, Wrigstads och Nydala socknar till vidder om flera tusen tunnland.
Inom Östra härad hafva genom sänkning af sjöarne Nömmen och Tjurken 4000 tunnland bördig jord vunnits, och likaså erhållas genom utdikning af mader lika stora arealer utmärkt bördig jord inom Alsheda, Näshults, Korsberga, Lemnhults, Bexheda och Lannaskede socknar.
Norra och Södra Wedbo häraders stenbundna men fruktbara hårdmarker äro under fortfarande upparbetning.
Dessutom uppgifvas 2500 tunnland mader i Svartådalen genom Bredestads, Marbäcks, Linderås och Säby socknar samt sänkning af sjön Soljen i Södra Wedbo och Östra härader, hvartill statsbidrag är sökt.
Inom Wista härad äro nära 1500 tunnland förvandlade till åker efter sänkning af sjöarne Öhrén och Bunnen; äfvensom en betydlig landsträcka vunnits genom Landsjöns tappning i Skärstads socken.
Likaså begagnas tillfällen till odling inom Tveta härad, hvaremot Mo härad dertill erbjuder blott få och inskränkta dugliga lägenheter. 14 Hästafveln förser ej länet med dess behof, ehuru ett ringa antal torde afyttras från Wista och Tveta härader.
Boskapsskötseln och egentligen oxhandel är en af länets hufvudnäringar.
Både lefvande kreatur och kött, fläsk, samt smör och ost afsättas ganska betydligt från de flesta härader, utom Westbo, hvarest den starka hemmansklyfningen och sämre beten ej medgifva uppfödande af kreatur till afsalu i någon anmärkningsvärd mängd.
Under granskningen af landtbrukets förhållanden uti de 3:ne Småländska länen, har det icke kunnat undfalla Kommittéens uppmärksamhet, hurusom detta landskaps arbetsamma, idoga och sparsamma befolkning under senare år egnat största delen af sin arbetskraft åt jordbruket, dock mera måhända åt dess utvidgande genom odlingar än åt dess intensiva utveckling i bredd med ökade ladugårdar.
Jorden inom landskapets norra, medlersta och östligare trakter gifver också hastigt nog goda skördar sedan den högre belägna blifvit befriad från den oerhörda mängd sten, hvarmed den är uppblandad, och den sankare blifvit afdikad.
Orsakerne till den större uppmärksamhet, som jordbruket sålunda tillvunnit sig framför boskapsskötseln och skogsbruket, hvilka förut jemte handaslöjder voro nästan uteslutande hufvudnäringar, äro att söka ej allenast i åkerbruksprodukternas stegrade pris under en följd af år, än ock i arbetslönernas och transportkostnadernas proportionsvis ännu mera höjda värden, hvilka med afseende på de långa och svåra vägarne till afsättningsorterna vid hafvet, Wettern eller de skoglösa slättbygderna i angränsande län medtagit hela behållningen på skogsrörelsen, hvaremot spannmålen, om också dyr att frambringa, lättare kunde bära transportkostnaden, helst om den förvandlades i brännvin.
Detta häntyder på brister uti kommunikationsväsendet från det inre af landet till hafvet eller Wettern, som blifva kännbarare ju mera spannmålsproduktionen stiger utöfver hvad som inom orten konsumeras.
Att dömma af de raska steg, hvarmed odlingen fortgått de sista 20 åren, skall det ej dröja länge förr än de trakter, som nu mer eller mindre knappt fylla sitt eget behof, skola producera betydligt deröfver och derigenom minska tillfället till afsättning på närmare håll från det inre bördigare landet, hvars öfverskott af spannmål sålunda med förminskning af den verkliga behållningen måste söka aflägsnare marknadsplatser .
Detta län äger längs kusten af Kattegat till vid pass 1 mils bredd en fruktbar slättbygd, som dock emellan Halmstad och Falkenberg samt norr om Warberg genomskäres af kullar och höjdsträckningar, hvilka utgrena sig från Smålands och det södra Westergötlands högland.
Denna kuststräcka, hvarå åkerbruket under senaie år gjort stora framsteg, producerar ej obetydligt spannmål utöfver sin konsumtion, dels till export, dels och mest till försäljning uppåt det nämda magrare höglandet.
Ifrån Enslöfs socken på Tönnersjö härads norra gräns sträcker sig på sluttningen emot och parallelt med slättlandet till sjön Lygnaren i norr en smalare mellantrakt, hvilken äfven inskjuter öfver Elfsborgs länegräns efter Wiskaån, och hvarom uppgifves, att den producerar spannmål till eget behof; hvaremot gränslandet derofvanför emot Småland och Westergötland utgör ett 15 af sand, grus, sten, mossar och ljunghedar uppfylldt, till stor del äfven skogfattigt högland med gles befolkning och föga utveckladt jordbruk.
Slättbygden är till större delen uppodlad, men inom höglandet af Laholms fögderi finnas betydliga arealer af mossar och kärr, hvilka kunna odlas, ehuru belägne på mera ofruktbar grund.
Genom Ramsjöns tappning inom Stafsinge och Morups socknar af Halmstads fögderi hafva 6000 tunnland erhållits, deraf hälften redan är uppodlad.
Inom Warbergs fögderi uppgifvas trakterna omkring Himleån, utgörande 2150 tunnland ypperlig jord på mergelbotten, vara under bearbetning, samt dessutom 1800 tunnland omkring Tolleredsån, 1300 tunnland vid Tvååkersån och 2000 tunnland i Träslöfs, Grimmethons med flere socknar.
Hästar uppfödas på slätten till eget behof och något deröfver.
Boskapskreatur och ladugårdsprodukter afyttras, de förra från höglandet och de senare mest från herregårdarne på slätten. liahus Län.
Hela detta län, med undantag af någon mindre del inom Nafverstads pastorat och fjällbygden samt de smärre öarne i skärgården, frambringar ej obetydligt spannmål till försäljning.
Afven ett mindre antal kreatur samt ladugårdsprodukter afyttras härifrån, de senare varorna isynnerhet omkring Göteborg.
Alla öfverskotter af landtmannavaror afsättas i städerna och fisklägena på kusten.
I)å Vestra stambanan redan är färdig ifrån Göteborg 17 mil uppåt landet, och den norr om nämde stad belägna del af länet, såsom varande en kuststräcka utmed Kattegat, utan behof af andra afsättnings- eller tillförselslägenheter än dem hafvet erbjuder, icke har direkt beröring med de hitintills ifrågasatta jernvägssträckningarne, har Kommittéen icke ansett af nöden att närmare utforska Bohus läns förhållanden.
I afseende på landtbruket förete särskilda delar af detta län stora skiljaktigheter.
Den södra och sydöstra delen, som gränsar till Halland och Småland, är uppfylld af sjöar, kärr och mossar emellan berg och höjdsträckningar, betäckta med en föga fruktbar sten bunden sand och mojord.
Hit räknas Kinds, Redvägs, As, Gäseneds, Wedens, Marks och Bollebygds härader, utgörande den norra och vestra delen af den ofvannämda stora ofruktbara landsträckan emellan Lagaån i öster, norra Åsbo och Göinge härader i söder, Hallands slättbygd och Säfveån i vester samt gränsen emellan Elfsborgs och Skaraborgs län i norr, och inom hvars här ifrågavarande del de bekanta »Svältorna» äro belägna.