Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protocollet hållet hos Högvörd.
PresteStåndet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 16 Julii 1815.
S. D. Vid ytterligare föredragning af ConstitutionsUtskottets
Memorial rörande tillstyrkte förändringar i Tryckfrihets-Lagen anmärkte Biskoppen Doctor Almquist att Utskottets förslag, det 1 Mom. i 5 § skall börjas sålunda:
Lagligheten af Böckers och Skrifters innehåll i skall hädanefter alltid pröfvas af en Jury eller Nämnd} enligt hans tanke vore mindre riktigt.
Ty af denna föreskrifts nuvarande ordalydelse kunde dragas de slutsatser, att lagligheten af alla Skrifter och Böcker borde pröfvas af Jury, samt att Jury således borde vara permanent och tillsättas på alla ställen, der Boktryckerier finnas; hvilket allt är stridande ej mindre emot all esprit af Tryckfriheten än emot sjelfva organisation af Jury; och Bilaga till Mern.
N:o 37. 1013 tillstyrkte Biskoppen fördenskull, att berörde redaction må således förändras:
Lagligheten af åtalade Böckers etc.
Biskoppen Doctor Rosenstein trodde, att, då denna 5 § i det följande utryckeligen föreskrifver, det den åklagade äger att välja 4 Ledamöter uti Jury, fråga icke kunde uppstå om denna Nämnds rättighet att granska andra Skrifters laglighet än deras, hvilka redan blifvit åtalade; dock ansåg Herr Biskoppen för mera tydlighets skull ordet åtalade kunna tilläggas.
Prosten Fröberg conformerade sig med Biskop Almquist.
Hvarefter och då Ståndet ansåg denna anmärkning förtjena uppmärksamhet, uppå framstäld proposition, beslöts, att ifrågavarande
Betänkande med den deremot gjorda anmärkning skulle till Constitutions-Utskottet återförvisas till den åtgärd, som Regerings-Formens 56 § omförmäler.
U. Almquist. 1014 Riksdagen 1815.
Memorial i anledning af Höglofi.
Ridderskapet och Adelns återremiss af Utskottets Memorial N:o 19 med förslag till ändrad lydelse af 4 § RegeringsFormen.
Genom Utdrag af Protocollet, dateradt den 14 Julii, har Eidderskapet och Adeln återremitterat det af Constitutions-Utskottet afgifna förslag till den ändring i 4 § Regerings-Formen, att ordet och skulle sättas i stället för ordet eller, mellan orden Frälse och Ofrälse.
Ridderskapet och Adeln, som detta förslag ogillat, har genom en af Ståndet antagen anmärkning yrkat, att hela meningen Frälse eller Ofrälse måtte utgå, och uttrycket förblifva vid hvad Kongl. Maj:t vid sistförflutne Riksdag hade föreslagit, nemi.: infödde Svenske Män.
Det är i följe af den nyligen stadgade föreskriften i 56 § Regerings-Formen, som den skyldighet ålegat
Utskottet att söka sammanjemka detta förslag med de ifrån de öfriga Stånden yttrade meningar; men, då dessa innehålla ett enkelt gillande af Utskottets ingifna förslag, befinnes all sammanjemkning af meningarna, såsom hvardera mot hvarandra rakt stridande, fullkomligen omöjlig.
För Constitutions-Utskottet Memorial N:o 38. 1015 återstår då allenast att hos Riksens Ständer detta förhållande anmäla, så att, i fall Höglofi.
Ridderskapet och Adeln ej skulle efter de öfriga Ståndens beslut sig foga, målet måtte varda hänvisadt till Constitutions-Utskottet, förstärkt till ett antal af tjugo personer af hvart Stånd, hvilka genom samfäld, icke efter Stånd anstäld, omröstning skiljaktigheterna må förena, hvarefter det dymedelst fullständigt beredda Utlåtandet må hvila till afgörande vid nästa Riksdag.
Eidderskapet och Adelns Ledamöters vägnar Rudolf Cederström.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Anders J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe. 1016 Riksdagen 1815.
Memorial i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, rörande Norriges Rikes Stortings svar på den föreslagna Riks-Aden, till bestämmande af de genom Föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna Constitutionella förhållanden.
Till följe af Riksens Ständers remiss till Constitutions-Utskottet af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i anledning af Norriges Rikes Stortings svar på den föreslagna Riks-Acten, till bestämmande af de genom Föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna Constitutionella förhållanden; gifven Stockholms Slott den 19 Julii 1815, har Constitutions-Utskottet så skyndsamt, som möjligt varit, detta ämne till pröfning företagit och får härmed till Riksens Ständer sitt Utlåtande vördsamt afgifva.
Den första af Norriges Storting gjorda anmärkning rörer det i det afgifna förslagets 3 § förekommande uttryck:
Storting i Norrige lagligen constitueradt, då i stället för ordet »constitueradt» ordet öppnadt blifvit föreslaget.
Då detta ej ändrar meningen och lärer vara mera enligt med den i Norrska Grundlagen faststälda ordformeln, anser Constitutions-Utskottet, det Riksens
Ständer vid detta förslags antagande ej lära göra någon svårighet.
Den andra anmärkningen rörer följande mening i förslaget:
Vill Svensk Riksdagsman sin Memorial N:o 39. 1017 motionsrätt om Thronföljare utöfva, skall han vara förbunden etc.
I dess ställe har af Stortinget blifvit föreslaget följande:
Stor tingsman äfvensom Svensk Riksdagsman håfve rätt att föreslå Thronföljare.
Vill någon af dem denna sin motionsrätt utöfva, skali han vara förbunden etc.
I afseende härpå får Utskottet tillstyrka, att Riksens Ständer äfven dertill måtte gifva sitt bifall, enär i afseende på Sveriges Grundlag ingen förändring deraf följer och ingen Svensk Riksdagsman lärer finnas, som icke gerna ser, att en Norrsk Stortingsman med honom åtnjuter lika rättigheter.
Längre fram i samma § förekommer följande mening:
På den till valet utsatta dagen skola Norriges Storting och Sveriges Rikes Ständer, efter det i hvartdera Rikets Grundlagar bestämda sätt, välja hvardera blott en person.
Stortinget har dervid föreslagit följande tillägg: bland de föreslagne Candidaterna.
Då detta tillägg är ett förtydligande, föreställer sig ConstitutionsUtskottet, att Riksens Ständer lätt deri instämma.
I det Schema till voterings-proposition, som i förslaget blifvit framstäldt, har Stortinget yrkat, att såsom alternativ i de bägge sista satserna efter ordet »Efterträdare» skulle i parenthes, mutatis mutandis, införas ordet Konung.
Constitutions-Utskottet tror sig böra fästa Riksens Ständers uppmärksamhet på denna anmärknings både rigtighet och vigt.
De ifrågavarande val kunna inträffa så väl när den ännu lefvande Konungen saknar Thronföljare, som när efter Konungs dödliga frånfälle Thronen är ledig, och ingen Thronföljare finnes.
I det förra fallet blifver den utkorade, Konungens tillkommande Efterträdare, i det sednare genast Konung.
Constitu - 1018 Riksdagen 1815. tions-Utskottet får derföre, för tydlighetens skull, tillstyrka detta förslags antagande.
Vidare föreslås i samma § en ny mening efter den så lydande:
Omröstningen skall förrättas med, till storlek och utseende, i alla delar lika sedlar, hvarpå hvardera Thron-Candidatens namn skall finnas tryckt med lika stilar.
Detta tillägg lyder:
Den Ordförande, som icke vid valförrättningen förer ordet, tecknar sitt namn på voterings-sedlarne, innan de till de Committerade utlemnas.
Constitutions-Utskottet finner ingen anledning att icke tillstyrka detta tilläggs antagande.
Förr än sedlarne uppräknas, skall Ordföranden en ibland dem uttaga och förseglad aflägga, har Norriges Storting föreslagit ett nytt
Moment i stället för det förut befintliga, så lydande: »Om efter förrättadt upprop, vid sedlarnes öppnande, någon sedel befinnes af egenskap att enligt ofvanbestämda grunder ej kunna antagas, blifve den på stället förstörd.
Skulle derigenom omröstningen stadna i paria vota, uppbrytes den förseglade sedeln och bestämme utslaget, så framt den befinnes äga ofvan anförda egenskaper; men kan den ej antagas, anses voteringen för ogild och skrides genast till ny omröstning».
Då denna föreslagna förändring rörer allenast ett ytterligare försigtighetsmått, kan Utskottet icke heller annat än dess antagande tillstyrka.
Vid stadgandet om Protocollsförandet vid valförrättningen har, efter orden: »någon bland de Committerade sjelfve», blifvit föreslaget ett sådant tillägg: på det Norrska språket, om Ordföranden är Norrman, och på det Svenska, om han Memorial N:o 39. 1019 är Svensk.
För detta tilläggs antagande har Utskottet ej ansett något hinder kunna äga rum.
I afseende på de tillfällen, då under Konungs frånvaro
Styrelsen skall föras gemensamt af det Svenska och Norrska Stats-Rådet, har blifvit föreslaget, att detta sammansatta Stats-Råd skall blifva kalladt Sveriges och Norriges InterimsRegering.
Constitutions-Utskottet anser sig äfven böra tillstyrka medgifvandet af detta yrkande.
För öfrigt hafva de hufvudsakligaste anmärkningarna vid förslagets 7 § blifvit gjorda.
Då man föreslagit att ifrån Norrige sända allenast StatsMinistern, fyra Stats-Råd och en Stats-Secreterare, har man önskat att å Sveriges sida till Ledamöter i detta gemensamma Stats-Råd skulle constitueras allenast de bägge Stats-Ministrarne, HofCanzleren och 2:ne Stats-Råd samt en StatsSecreterare.
Då ett sådant stadgande, hvad Sverige beträffar, ej står att förena med de föreskrifter 39, 40, 41 och 42 §§ Regerings-Formen innehålla, har Constitutions-Utskottet för sin del ej kunnat tillstyrka dess medgifvande, utan tror sig böra för Riksens Ständer vördsamt åberopa, att Utskottet vid författandet af förslaget till denna Riks-Act såsom grundsats antog den regel att deruti ingenting föreslå, som kunde vara i strid mot Sveriges Grundlagars tydliga bestämmelser.
I sammanhang med ofvannämnde förslag har äfven blifvit yrkadt, att den i Norrige qvarblifvande Regering skulle emottaga, granska och bereda alla Norrska saker, samt i öfverensstämmelse med dess Instruction fortfara att afgöra de mindre betydliga mål och att underställa de vigtigare, likasom förut till Konungen, till Interims-Regeringen.
Deremot skulle alla Svenska saker först granskas och beredas af Svenska 1020 Kiksdagen 1815. Stats-Rådet, som i likhet med Norrska Regeringen i afseende på Norrska saker skulle hafva rått att afgöra alla mindre vigtiga Svenska mål, och till Interims-Regeringen borde underställa de vigtigare.
Constitutions-Utskottet får härvid anmärka, att för Arendernas Beredning finnas i vår Grundlag bestämda föreskrifter, som ingalunda stå att förena med detta förslag, att mindre vigtiga mål endast af en del af det eljest vid dessa tillfällen med konungslig magt styrande Stats-Rådet skulle kunna afgöras.
Till fullkomligt antagande kan det således af Utskottet ej anmälas, men väl tror Utskottet ett nytt förslag kunna upprättas, som, jemte dess enlighet med vår Grundlag, kan vara af beskaffenhet att uppfylla syftemålet.
Vidare är i afseende på denna § föreslagen den bestämning, att inför Interims-Regeringen de Norrska Arenderna skola föredragas af den Norrske Stats-Secreteraren, i Protocoll fattas och på Norrska språket expedieras; då de Svenska Arenderna deremot af den Svenske Stats-Secreteraren böra föredragas, protocolleras och på Svenska expedieras.
Billigheten af detta förslag lärer Constitutions-Utskottet ej behöfva ådagalägga, hvarföre Utskottet utan vidare förklaring tillstyrker detsammas antagande.
Alla öfriga af Stortinget gjorda förslag till tillägg i denna § äro blott reglementariska, och befinnas i ingen stridighet emot våra Grundlagars stadganden.
Då deribland äfven finnes det, att Interims-Regeringen skall hafva sitt säte i Stockholm, lära Riksens Ständer deri med tillfredsställelse finna ett prof af vårt
Brödrafolks välvilja och sanna förtroende för den Svenska Nationen.
För att nu på en gång vara den grundsats Memorial N:o 39.
1021 trogen att ej för ögonblicket föreslå något, som kan emot Sveriges Grundlagar vara stridigt, men tillika, i allt hvad möjeligt är, gå vårt nya Brödrafolks önskningar till mötes, får ConstitutionsUtskottet, i anledning af hvad nu anfördt är, i afseende på det af Norriges Storting öfverlemnade nya förslag till Riks-Actens 7 § föreslå Riksens Ständer deraf en ny redaction, som torde kunna förena bägge Folkens lagar, interessen och önskningar, nemligen: »Intill dess bägge Rikenas Representanter äro församlade och hafva förordnat om Regeringen under Konungens minderårighet, skall ett af lika antal Svenske och Norrske Ledamöter sammansatt Stats-Råd, under namn af Sveriges och Norriges Interims-Regering, förestå Rikenas Styrelse, med iakttagande a.f dessas ömsesidiga Grundlagar.
Detta sammansatta Stats-Råd skall, under namn af Sveriges och Norriges Interims-Regering, bestå af Tio Ledamöter från hvartdera Riket, nemi. från Sverige: de tvänne Stats-Ministarne, sex Stats-Råd och Hof-Canzleren, samt vid Svenska måls behandling den föredragande Stats-Secreteraren, eller när Norrska mål föredragas, en af de Svenske Stats -Secreterarne vexelvis efter ålder i tjensten; och från Norrige: Norrske StatsMinistern och de tvänne Stats-Råd, som äro i Stockholm, sex vare sig ordinarie eller särskildt tillförordnade Stats-Råd, som, vid tillfällen af Thronledighet eller under Konungs minderårighet, af den i Norrige varande Regering bland dess egna Ledamöter utses, i hvilkas ställe minst trenne Stats-Råd i Norrige tillförordnas, samt af en Stats-Secreterare, som af bemälte Regering, äfven i ofvan anförde fall, utnämnes. 1022 Riksdagen 1815.
Med så väl Svenska som Norrska sakers föregående beredning och granskning förhålles efter de i hvartdera lii ket gällande föreskrifter.
I Interims-Regeringen skola de Svenska Ärenderna af den Svenske Stats-Secreteraren, till hvars befattning de höra, föredragas, i Protocoll fattas och expedieras på Svenska språket, och de Norrska Ärenderna af den Norrske Stats-Secreteraren föredragas, i Protocoll fattas och på Norrska språket expedieras.
Saker, som angå båda Rikena och ej genom sin natur tillhöra någon särskild Stats-Expeditions eller
Departements handläggning, föredragas af Hof-Canzleren och expedieras till hvartdera Riket, i dess språk och genom dess Stats-Secreterare.
Diplomatiska
Ärender föredragas äfven af Hof-Canzleren och införas i ett särskildt Protocoll.
Ärenderna afgöras genom de flesta rösterna, och när rösterna äro lika, bestämme Ordföranden utslaget.
Alla utgående Expeditioner (Resolutioner) underskrifvas af samtlige Ledamöterne.
Det sammansatta Stats-Rådet (Interims-Regeringen) skall hafva sitt säte i Stockholm.
Svenske Justitias-Stats-Ministern och den Norrske Stats-Ministern skola vid bägge StatsRådens första sammanträde draga lott om hvilkendera der först skall föra ordet.
Efter den, genom denna lottning, först faststälda ordning skall Ordföranden sedermera hvar åttonde dag ombytas, så att hvardera Stats-Ministern, den ene efter den andre, och endast en vecka i sender, må föra ordet.
Vid alla de tillfällen då, efter Sveriges och Norriges Grundlagar, Rikets Styrelse föres af Stats-Rådet, skola bägge Rikenas Stats-Råd, till Memorial N:o 39.
1023 lika antal och efter ofvan anförde grunder, sammanträda ». Constitutions-Utskottet gör sig det hopp, att, om detta förslag af Riksens Ständer gillas, all olikhet mellan deras och Norriges Stortings önskningar lätt skall undanrödjas.
Slutligen har Norriges Storting föreslagit en ny så lydande §: »Då de stadganden, som i denna Riks-Act innehållas, dels äro afskrifne ur Norriges Rikes Grundlag, dels utgöra tillägg till densamma, grundade på den till innevarande Storting, genom Grundlagen uppdragna, rättighet, så skola de, »i anseende till Norrige, äga och behålla samma kraft, som detta Rikes Grundlag, och icke kunna förändras, utan på dét i nämnde Grundlags 112 § föreskrifna sätt».
Constitutions-Utskottet får i anledning häraf erinra, att denna föreslagna § rörer endast Norrige, hvars Grundlagsstadganden i Riks-Acten äro innefattade.
Den är dock ej stridande mot Sveriges Grundlagar, hvilkas fasthet ej beror af Riks-Acten, utan tvärtom enlig med de begrepp om helgden af de förbindelser, som mellan Sverige och Norrige äro ingångna, hvilka grundat RiksStåndens beslut; Utskottet kan derföre ej annat än tillstyrka dess intagande i Riks-Acten.
Då Utskottet nu sålunda afgifvit sitt yttrande om de förslag till ändringar i Riks-Acten, som ifrån Norriges Storting blifvit gjorda, får Utskottet sluteligen bifoga sitt tillstyrkande till hvad Hans Kongl. Majit i Nåder Riksens Ständer föreslagit: att, till förekommande af ett ytterligare dröjsmål med Riksdagens snara afslutande, i händelse Norriges Rikes Stortings, i afseende på förslaget till 7 §, erforderliga nya yttrande 1024 Riksdagen 1815. möjeligen åter kunde blifva afvikande ifrån det af Riksens Ständer nu fattade beslut, Riksens Ständer i deras svar å den nu föreslagna 7 § i Riks-Acten måtte förklara, att, om Norr i ges Rikes Storting icke ansåge sig kunna bifalla de å Riksens
Ständers sida i detta afseende framstälda bestämmelser, Stortinget likväl måtte instämma i det alternativa förslag, att Riks-Acten (utom det reglementariska i 7 §, hvarom bägge Rikenas Representanter ej kunnat öfverenskomma, men med bibehållande i denna § endast af de stadganden, som redan ömsesidigt äro godkände) måtte anses i allt öfrigt å båda sidor antagen och bekräftad, samt genast utfärdas, underskrifvas och till Kongl. Maj:ts Nådiga sanction öfverlemnäs.
Det reglementariska i 7 §, hvaröfver sålunda skiljaktiga meningar hade uppstått, skulle derföre till nästa Riksdag och Storting hänskjutas, för att då först till afgörande förekomma.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Änders J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
N:o 39. 1025 Bilaga till Mern.
Maj-.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i anledning af Norriges Rikes Stortings Svar på den föreslagna Riks-Acten, till bestämmande af de genom Föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna Constitutionella förhållanden; gifven Stockholms Slott den 10 Juli 1815.
Majit äger nu den tillfredsställelsen att till Rikets Ständer, så väl i afskrift som i Svensk öfversättning, härjemte kunna öfverlemna det beslut, Norriges Rikes Storting fattat, i anledning af den föreslagna RiksActen, till bestämmande af de genom Föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna Constitutionella förhållanden.
Den ädla beredvillighet, Rikets Ständer visat, att med hvarje erkännande af laglig rätt, med hvarje prof af Nationlig välvilja gå Norrska folkets, på Grundlagen byggda, fordringar till mötes, har hos dess Representanter befästat den öfvertygelse, att det Föreningsband, som blifvit knutet mellan Scandinaviens folk, redan i desses inbördes handlingssätt ägde en orubbelig borgen för framtiden.
Med erkännande af den anda, som vägledt Rikets Ständer i anseende till den ifrågavarande RiksActen, har Norriges Rikes Storting, endast med få skiljaktigheter, bifallit det gjorda förslaget, samt dervid fogat tvänne tillägg, som, äfven om de ej af Rikets Ständer i hela deras vidd skulle antagas, alltid innebära ett ytterligare bevis på det öppna förtroende, som legat till grund för åtgärderna mellan bägge folkens ombud.
Majit gör Sig försäkrad, att Rikets Ständer, vid pröfningen af detta förslag, endast skola ådagalägga motsvariga tänkesätt af nit för detta vigtiga ärendes snara afgörande, och af sammanjemkning i meningar, till vinnande af detta ändamål.
Då de smärre förändringar, som af Norriges Rikes Storting blifvit gjorda i redactionen af Riks-Acten, med undantag af tillägget vid 7 § och den nya, endast för Norrige bindande, 12 §:n, förmodligen ej lära möta någon svårighet att af Rikets Ständer antagas, och således 1026 Riksdagen 1815. egentligen fråga lärer uppstå om förenämde 2:ne §§, föreslår Kongl. Majit till Rikets Ständer:
Att, till förekommande af ett ytterligare dröjsmål med Riksdagens snara afslutande, i händelse Norriges Rikes Stortings erforderliga nya yttrande möjligen åter kunde blifva afvikande från det af Rikets Ständer fattade beslut, Rikets Ständer i deras svar på de nu föreslagna 7 och 12 §§ i Riks-Acten ville förklara: att, om Norriges Rikes Storting icke ansåge sig kunna bifalla de å Rikets
Ständers sida i detta afseende framstälde förändrade bestämmelser, Stortinget likväl ville instämma i det alternativa förslag, att Riks-Acten (utom det reglementariska i 7 §, hvarom bägge Rikenas Representanter ej kunnat öfverenskomma, men med bibehållande i denna § endast af de stadganden, som redan ömsesidigt äro godkände, och likaledes med undantag af den 12 §:n, om någon tillämpning deraf skulle göras på Sverige) måtte anses, i allt öfrigt, å båda sidor antagen och bekräftad, samt genast utfärdas, underskrifvas och till Kongl.
Maj:ts Nådiga Sanction öfverlemnas.
Det reglementariska i 7 §:n, hvaröfver skiljaktiga meningar hade uppstått, äfvensom det särskildta stadgandet i 12 §:n, vid tillämpning på Sverige, skulle till nästa Riksdag och Storting hänskjutas, för att då först till slutligt afgörande förekomma.
Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
Norriges nu församlade Storting erkänner den fullkomliga likhet i rättigheter och pligter, som så tydligen ligger till grund för Sveriges Rikes Ständers beslut, i afseende på bestämmandet af de genom Föreningen mellan Norrige och Sverige uppkomna Constitutionella förhållanden.
Med enhällig beredvillighet har Stortinget derföre bifallit Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om utfärdandet af en särskild Riks-Act i detta afseende, hvars innehåll, endast skiljaktig, der man fann det nödvändigt, för att Bilaga till Mern.
N:o 39. 1027 bibehålla Grundlagens egna ord, i allmänhet skall finnas svarande emot Sveriges Rikes Ständers beslut, med några tillägg, som endast syfta på att aflägsna allt missförstånd, och derigenom än mera befästa Föreningens styrka och varaktighet.
Således har man ansett sig förbunden att, i öfverensstämmelse med Grundlagens 42 §, nogare utveckla 7 §:n i den föreslagna Riks-Acten, och Stortingets nu församlade
Representanter äro färdige att egenhändigt underskrifva och bekräfta denna Act, så snart de blifva underrättade om Sveriges Rikes Ständers bifall dertill, så att den derefter kan blifva till Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction öfverlemnad.
Christiania i Stortinget den 13 Juli 1815.
På samtlige Representanters vägnar Christie, p. t.
Weidemann, Secreterare.
Kongeriget Norges nu forsamlede Storthing erkjender den fuldkomne Lighed i Rettigheder og Pligter, som saa kjendelig ligger til Grund for den Svenske Rigsdags Beslutninger, betraeffende Bestemmelsen af de ved Föreningen imellem Norge og Sverrig opkomne constitutionelle Forhold.
Med udeelt Beredvillighed har Storthinget derefter vedtaget Hans Kongelige Majestgets naadigste Förslag: om Udfaerdigelsen af en sierskilt Rigsact i denne Anledning, hvis Indhold, forskjellig kuns, hvor man fandt det nödvendigt at beholde Grundlovens egne Udtrykke, i det vicsentlige vil befindes stemmende med den Svenske Rigsdags Beslutninger, med nogle Tillaeg, der ene sigte til at afvserge Misforstaaelser, og derved endmere bestyrke Föreningens Fasthed og Varighed.
Saaledes har man anseet sig forpligtet till nöiere at udvikle den 7 §:n i den naadigst foreslaaede Rigsact, i Overeensstemmelse med Grundlovens § 42.
Og ere Storthingets nu forsamlede Repraesentanter rede til egen - 1028 Riksdagen 1815. hendigen at underskrive og bekrsefte denne Act, saasnart de vorde underrettede om det Svenske Riges Stsenders Samtykke, for at den derefter kan vorde Hans Kongelige Majestaet til naadigst Sanction förelagt.
Storthinget i Christiania den 13 Juli 1815.
Paa samtlige Representanters Vegtie Christie, p. t.
Weidemann, p. t. Secretair.
Förslag till en 1liks-Act till bestämmande af de genom Föreningen mellan Norrige och Sverige upphomna Constitutionella förhållanden.
Yi efterskrifne Norriges Rikes Representanter, som nu här i Christiania till Lagtima Storting församlade äro, så ock Svea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskoppar, Ridderskap och Adel, Klerkeri, Borgerskap och Menige Allmoge, som nu här i Stockholm till Urtima Riksdag församlade äro, gore veterligt: