Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad särskildt angår Rikets Ständers i denna skrifvelse anmälda beslut, att hvad genom Kongl. Kungörelsen den 13 Juni 1845 blifvit stadgadt rörande sättet för återbetalning af lån utaf allmänna medel till korporationer eller menigbeter, jemväl må utsträckas till lån af ifrågavarande beskaffenhet, hvilka redan blifvit eller hädanefter kunde blifva enskilda personer meddelade, har Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers förenämnde beslut, under den 3 November 1848 låtit härom utfärda nådig kungörelse. lilio af den 2 Augusti 1848, angående ändring i föreskrifter om sättet för Fångars transporterande (162).
Kongl. Maj:t, sorn vid de af Kammar-Kollegium, uti infordradt underdånigt utlåtande, anförde förhållanden, ansett
Sig sakna giltiga skäl att bifalla Rikets Ständers förslag till ändring af hvad genom Kongl. Brefvet den 7 Juli 1841 blifvit, enligt Rikets Ständers underdåninga anhållan, i nåder förord nåd t, har i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer vid detta tillfälle för öfrigt begärt, genom nådigt Cirkulärbref af den 27 April 1849 anbefallt Dess Befallningshafvande att, der så lagligen ske kunde, genom uppgörande af Entreprenader om Fångars forslande, söka bereda den utgiftsbesparing, som Rikets Ständer åsyftat, eller åtminstone nedsättning i den fångforslingskostnad, sorn hittills egt rum. 112:o af den 12 Augusti 1848, angående anstånd med återbetalningen af det för hamnbyggnaden vid Cimbritshamn under 1840 och 1841 årens Riksdag beviljade lån (167). 1848 den 13 September i underdånighet anmäld i Statsrådet, och Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader anbefalld att vederbörande om detta Rikets Ständers beslut underrätta. af den 19 Augusti 1848, angående understöd från Statens sida till anläggning af en Jernväg mellan Örebro och Hults lastageplats vid Wenern (180). 1848 den 28 December i underdånighet anmäld i sammanhang med ÖfversteLöjtnanten Grefve A.
E. von Rosens underdåniga ansökning om nådigt privilegium å en jernvägsanläggning mellan Örebro och Hult; hvarvid Kongl.
Maj:t, med hufvudsakligt gillande af hvad Rikets Ständer för deras del beslutat, fann godt att genom nådigt privilegium oktroyeia det af Grefve von Rosen stiftade bolag att, under namn af Kongl. Svenska och Engelska Aktie-bolaget för 221 jernvägen emellan Örebro och Hult, företaga och fullborda anläggningen af en jernväg emellan nämnde tvänne orter, med vissa vilkor och förmåner. 114:0 af den 19 Augusti 1848, angående ändring i Handels- samt Fabriks- och Handtverks-Ordningarne (181).
Sedan Kommers-Kollegium afgifvit anbefaldt underdånigt utlåtande öfver de förslag i ämnet, hvilka dels Rikets Ständer, dels Stockholms Handels-Förening och Handtverks-Föreningarne i några af Rikets städer i underdånighet framställt, har Kogl. Maj:t, vid underdånig föredragning häraf den 18 Januari 1850, i nåder beslutat åtskilliga tillägg uti Handels-Ordningen jemte en ändring i Fabriks- och Handtverks-Ordningen; hvarom allmän kungörelse, under samma dag, utfärdades. 115:o af den 30 Augusti 1848, angående Lagbestämmelser rörande Qvarnar och Sågverk, som med Ångkraft drifvas (184).
Vid underdånig föredragning af denna Rikets Ständers anhållan, har Kongl. Maj:t, sedan Kammar-Kollegium i ämnet blifvit hördt, under den 18
Maj 1849 funnit godt i nåder förklara: att vid frågor om anläggning af Mjöl- och Sågqvarnar, som drifvas med annan kraft än vatten eller väder och äro ämnade att lill andras betjenande mot tull begagnas, äfvensom i afseende på sättet och ordningen för dylika Tullmjölqvarnars skattläggning, de derå tillämpliga föreskrifter, som i Lag och Författningar rörande Vatten- och Väder qvarnar förefinnas, böra lända till efterrättelse; och hvarom biet lill Kammar-Kollegium och Cirkulär till samtlige Kongl. Maj:ts Befallningshafvande expedierades.
Se Svensk Författnings-Samling för år 1849, N:o 34. 116:o af den 30 Augusti 1848, angående ändringar i nu gällande bestämmelser rörande Stängsel-skyldigheten. (185). 1848 den 19 September remitterad till Högsta Domstolens utlåtande, hvilket inkom den 8 Mars 1849.
(Se tillägget) 114:o af den 4 September 1848, angående ett Låneunderstöd af allmänna medel för hamnanläggningen vid Warberg (188).
Uti nådigt Bref af den 13 September 1848 anbefalldes Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader förständiga vederbörande att, derest de ville af Lånet sig begagna, ställa sig derför gifne föreskrifter till efterrättelse. af den 4 September 1848, med förslag till Förordning, angående vilkoren för tillverkning och försäljning af Bränvin (191). 1848 den 13 October i underdånighet anmäld i Statsrådet och allmän Förordning utfärdad.
222 Ji©:o af den 8 September 1848, i anledning af åren 1845 och 1847 verkställd revision af Statsverkets m. fl.
Fonders förvaltning (192). 1843 den 17 November anmäld i Statsrådet, då Kongl. Maj:t, i afseende på Rikets Ständers anmärkningar, dels emot sättet att anordna beviljad godtgörelse för omarbetning af genom vådeld förlorade skifteshandlingar, dels emot anordning å Statsmedel af ersättning till Norrska Statsverket för inqvartering åt Svenska Embetsman, som varit H. M. Konungen till Norrige följaktlige, fann godt besluta, att dessa Rikets Ständers framställningar skulle tagas i nådigt öfvervä O O O gande vid framdeles förekommande enahanda frågor.
När derefter fråga uppstod om bestämmande af rese- och traktaments-ersättning åt de Embetsman, hvilka sommaren 1849 skulle åtfölja II. M. Konungen på resan till Norrige, behagade Kongl. Majrt den 6 Juli samma år i nåder förklara: att då 1827 års Rese-reglernente endast vore gällande för resor i tjensteärenden inom Sverige, samt följaktligen vid tillfällen, då embets- och tjenstemän beordras till resor i andra länder, särskilda bestämmelser, lämpade efter den olika rese- och lefnadskostnaden derstädes, erfordrades, så och enär, efter hvad flera tid efter annan till Stats-Kontoret afgifna räkningar utvisade, kostnaden för hyrandet af rum i Christiania vore så dryg, att den för endast 2 till 3 rum öfverstege eller nära nog fullt motsvarade det i berörde Reglemente för de högre klasserna bestämda traktamente, fann Kongl. Maj:t, i betraktande jemväl deraf, att lefnadskostnaden i öfrigt vore högre i Christiania än i Sveriges städer, de embets- ooh tjenstemän, hvilka beordras till Christiania, icke kunna, under närvarande förhållanden, tillförbindas att emot åtnjutande endast af rese- och traktamentspenningar efter rese-reglementet, äfven bekosta sin inqvartering derstädes; hvadan och då ej eller skäligen kunde ifrågasättas, att Norrska Statsverket skulle bestrida denna kostnad, enär Svenska Statsverket ej behöfde vidkännas någon utgift för Norrske embetsmäns inqvartering i Sverige, Kongl. Majrt förordnade, att inqvarteringen i Christiania för de SlatsrådsLedamöler samt andra embets- och tjenstemän, hvilka då korinne att på nådig befallning dit afresa, skulle särskildt af allmänna medel bestås.
1 enlighet med hvad Rikets Ständer hemställt har Kongl. Majrt genom nådigt Bref af den 17 November 1848 anbefallt Stuteri-Öfverstyrelsen att å Styrelsens räkning i Rikets Ständers Bank insätta sin kassabehållning.
Vidkommande det af Rikets Ständer anmärkta förhållandet med Landtrnäteri-Direktören Brandenburg, hvilken, ehuru utnämnd till Stads-Ingeniör i Götheborg, icke dess mindre fått uppbära lön som Ingeniör vid GeneralLand i mäteri-Kontoret, fann Kongl, Majrt, vid underdånig föredragning af denna 223 punkt af revisionsberättelsen den 12 Januari 1849 godt förklara, att vid det af Öfver-Direktörs-einbetet vid Landtmäteriet, uti dess afgifne underdåniga utlåtande, upplysta förhållande någon vidare åtgärd härvid icke erfordrades.
Beträffande Rikets Ständers anhållan om reglering i afseedde på Norrska Statens andel i de samfälda kostnaderne för Svenska och Norrska handelns skyddande, har Kongl. Maj:t vid underdånig föredragning häraf den 4 Maj 1850, med särskildt fästadt afseende å beloppet af Norriges bidrag till andra för de förenade Rikena gemensamma utgifter, i nåder förklarat att, enär grunderna för de båda Rikenas ömsesidiga bidrag till alla förkommande unionella Statsutgifter lämpligast böra i ett sammanhang bestämmas, och frågan derom vore beroende på pröfningen af det förslag, Unions-Kommitteen i sådant hänseende afgifvit, Kongl. Maj:t, som ville taga nämnda förslag i nådigt öfvervägande, sedan detsamma hunnit genom Justitiä-departementet lill föredragning beredas, fann någon åtgärd i det nu anmälda ärendet för närvarande ej böra vidtagas. 1l2CD:o af den 16 September 1848, angående behofvet af särskilda föreskrifter om skyldigheten att bygga och underhålla sådana vägar, som i följd af laga skiften blifvit behöfliga (199).
Efter inhämtande af Högsta Domstolens underdåniga utlåtande, har Kongl. Maj:t under den 29 Januari 1850 låtit allmän Förordning i ämnet utfärda. 121 :o af den 16 September 1848, angående ändring al 2:a Kap. 1 § i Kongl. Stadgan om Skiftesverket i Riket den 4 Maj 1827 (200). 1849 den 23 November i underdånighet anmäld, då Kongl. Maj:t, i betraktande af hvad Högsta Domstolen, uti infordradt underdånigt utlåtande, rörande detta ämne anmärkt, fann Rikets Ständers förevarande underdåniga förslag om ändring i gällande Skiftesstadga icke böra bifallas. 122:0 af den 3 October 1848, angående ändringar i Kongl. Taxan på arfvode för Landtmäleri-förrättningar den 18 October 1834 (217). 1850 den 15 Juni inkom Öfver-Direktören vid Landtmäteriet med infordradt underdånigt vttrande i ämnet.
(Se tillägget). i23':o af den 14 October 1848, angående tillökning i Kredilivet för Manufakturernes och Fabrikernes understöd (2l8).
Maj:t har uti nådig skrifvelse af den 20 October 1848 meddelat Kommers-Kollegium innehållet af denna Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till kännedom och efterrättelse. 124:o af den 19 October 1848, angående förändring i föreskrifterna rörande utmätningsumgälder (221). 224 1848 den 3 November anmäld oell remitterad till Högsta Domstolens utlåtande, hvilket ännu icke inkommit. 125:o af den 20 October 1848, angående Regleringen af Utgifterne under Riks-Statens Sjetle Hufvud-Titel (230).
Genom särskilda nådiga bref af den 3 och 30 November 1848 samt den 23 Februari 1849 bar Kongl. Maj:t, om de af Rikets Ständer å denna HufvudTitel beviljade anslag, till behörigt iakttagande dels lemna t vederbörande Embetsverk underrättelse med befallning derjemte till Stats-Kontoret, att om de i Landstaterne tillkomne förändringar vederbörande till efterrättelse förständiga, dels ock i (ifrigt meddelat erforderliga föreskrifter, i afseende på användandet af de särskilda anslagen.
1 enlighet med.
Rikets Ständers derom gjorda framställning, bar Kongl.
Majit jemväl under den 23 Mars 1849 förordnat om Skeppsbyggeri-Instltutets i Carlskrona förflyttning från Kofferdi-Skeppsvarfvet till Kongl. Majits Flottas Varf derstädes, samt under den 30 November samma ur för nämnde Institut utfärdat nådigt Reglemente.
Enär Rikets Ständer anvisat årligt Statsbidrag för ytterligare en lägre Landtbruksskola i Riket, har Kongl. Majit, efter det Landtbruks-Akademien, i fråga om valet af tjenlig ort för densamma, sig yttrat, under den 13 April 1849, i nåder godkänt ett till Kongl. Majit ingifvet
Förslag till inrättande af en dylik skola inom Örebro Län. Sorn Rikets Ständer, under yttrad åsigt, alt de af aflidne Grosshandlaren A.
Rydberg för inrättande af en Navigationsskola i Stockholm testamenterade medel borde, i stället för Statsanslag, till underhållande af den dervarande Navigationsskolan användas, beslutat att det för nämnde skola å Stat uppförda årliga anslag af 2,800 Ridr skulle med år 1848 komma att upphöra, hvarvid Rikets Ständer likväl för hvardera afåren 1849 och 1850 å Riksgälds-Kontoret anvisat enahanda belopp att, intilldess berörde Testamentsmedel blefve att tillgå, förskottsvis för nämnde skola disponeras, under förbehåll af framtida ersättning från Rydbergska Testamentsfonden, men Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret, på grund af 84 § i det af Rikets Ständers för Fullmägtige utfärdade Reglemente, vägrat utanordna ifrågavarande på Riksgälds-Kontoret anvisade summa, derest icke framtida ersättning för beloppet från meranämnde Testamentsfond vore att emotse; så har Kongl. Majit, enär något påstående om sådan godtgörelse, i det skick denna fråga, efter det Justitie-Kansleren i ämnet blifvit hörd, då visade sig, icke lagligen kunde ega rum, genom nådigt bref al den 25 Maj 1849 anbefallt ■» Stats-Kontoret, att det för Stockholms Navigationsskola i stat bestämda belopp af 225 af under liander varande medel förskottsvis qvartaliter utbetala, intilldess Rikets Ständer vid nästa Riksdag komme i tillfälle att öfver ämnet definitivt O besluta.
Uppgift på Rikets Ständers vid lagtima Riksdagen åren 1847 och 1848 till Kongl. Majit och Dess Finans-departements-expedition inkomna underdåniga skrifvelser och på de åtgärder, hvilka i anledning deraf egt rum. 126:0 af den 12 Januari 1848, angående Riksdagskostnadernes bestridande genom Riksgälds-kontoret (4).
Härom har under den 18 Januari 1848 Statskontoret erhållit
Nådigt förständigande i afseende på reqvisition från Riksgäldskontoret af ersättning för de utgifter i och för Riksdagen, hvilka till Statskontorets utbetalningsåtgärd af Kongl. Majit blefve anvisade. 12 9:0 af den 9 Februari 1848, i fråga om eftergift af Kronans rätt till danaarf efter Collega Scholle J. Ekelund (8). 128
På sätt Rikets Ständer för deras de! medgifvit, har Kongl. Majit under den 18 Januari 1848 i Nåder bifallit, att eftergift af ifrågavarande arfsmedel må till sökaudernes förmon ega rum.
129:o af den 9 Februari 1848, angående afskrifning af de till tomtreglering inom städerna Wexiö, Åmål och Kongsbacka anvisade summor af mindre Credit!vet (7).
Om detta Rikets Ständers beslut hafva under den 18 Februari 1848 så väl Fullmägtige i Riksgäldskontoret som Statskontoret blifvit i Nåder förständigade. 13©:o af den 4 Mars 1848, i fråga om nedsättning uti den af Stora Kopparbergs
Bergslag utgående kopparräntan samt om upphörande af kollefverering in natura tili Stora Kopparbergs Bergslag (22). 1 följd af hvad Hikets Ständer härvid förklarat har Kongl. Majit, under den 12 Maj 1848, i Nåder ansett denna fråga för det dåvarande förfalla. 131
Till följd af Rikets Ständers härvid anmälda beslut, har Kongl.
Majit vid underdånig föredragning af detta ärende den 31 Mars 1848 funnit den Just.-Ombudsmans Emb.-BerrKtehe lill 1850 års riksdag. 29 226 väckta frågan om Gerningsörenas uteslutande från beräkningen af Statsverkets inkomster förfalla. 132:0 af den 4 Mars 1848, om eftergift af Kronans rätt till danaarf efter Trumpetaren M. Wippel (25).
På sätt och under de vilkor Kongl. Majit i Nåder föreslagit och Rikets Ständer gillat, har Kronans rätt i berörde hänseende blifvit å Malmö stad öfverlåten; hvarom Nådigt bref, under den 17 Mars 1848, till Kongl. Majits
Befallningshafvande i Malmöhus län aflåtits. 133
Engström ådömdt ersättningsbelopp (26).
Rikets Ständers i öfverensstämmelse med Kongl. Majits
Nådiga framställning i denna fråga fattade beslut har under den 17 Mars 1848 blifvit till behörig kännedom och efterrättelse vederbörande meddeladl.
134.0 af den 4 Mars 1848, i anledning af väckt fråga, att ÖfverJägmästare-bostället
Gate måtte till Arvika köping öfverlåtas (28).
Denna skrifvelse, som den 31 Mars 1848 blifvit i underdånighet anmäld och då ej fordrat åtgärd, har sedermera den 16 Mars 1849 å nyo förevarit i sammanhang med Arvika köpings innevånares underdåniga ansökning jemte Kammarkollegii, efter vederbörandes hörande, deröfver afgifna underdåniga utlåtande, hvarvid Kongl. Mejit förklarat
Sig vilja framdeles, uppå före nästkommande Riksdag skeende förnyad anmälan, taga detta ärende under Nådigt öfvervägande.
Kronofogden C. öhboms balauce (27).
Anmäld den 12 Maj 1848 och befanns då ej fordra åtgärd. !3®:o af den 11 Mars 1848, angående ersättning för af Landtränteriet i Götheborg och af vederbörande Redogörare förskjutne kostnader i anledning af Choierafarsoten (30).
Rikets Ständers beslut att ifrågavarande förskotts belopp borde uti liqvid emellan Riksgäldskontoret och Statskontoret angående öfverskotten å Statsverkets inkomster till ersättning af Riksgäldskontoret upptagas, har under den 31 Mars 1848 blifvit vederbörande till kännedom och efterrättelse meddelad t.
H31f:o af elen 11 Mars 1848, i fråga om ytterligare räntefrihet och anstånd med kapital-afbetalningarne för det till nya Rådhusbvggnaden i Wexiö afsatte belopp af det staden beviljade byggnadslån (31).
227 Det af Rikets .Ständer härvid i underdånighet anmälda beslut har, under den 31 Mars 1848, blifvit vederbörande till behörig efterrättelse delgifvet.
É38:o af *5 Mars 1848, angående godtgörandet af förskottsvis utbetalade understöd i anledning af den år 1847 i Christianstad inträffade eldsvåda (38).
Om hvad Rikets Ständer härvid beslutat, har Kongl. Maj:t, under den 12 Maj 1848, vederbörande tili behörigt iakttagande i Nåder förständigat. 139:o af den 24 Mars 1848, angående öfverflyttning till Riksgäldskontoret af befattningen med ett åt Näringsidkare i Wexiö efter 1843 års eldsvåda beviljadt förlagslån (44).
Rikets Ständers i öfverensstämmelse med hvad i detta hänseende i Nåder föreslagits fattade beslut har, under den 12 Maj 1848, blifvit vederbörande till behörig efterrättelse meddeladt. miio af den 1 April 1848, angående praeskriptionstid för liqviderande af åtskillige i Riksgäldskontorets Hufvudbok uppförda skuldposter (47).
Med gillande af hvad Högsta Domstolen lika med Justitiä-Kantslers-embetet uti infordrade utlåtanden öfver Rikets Ständers vid nästföregående Riksdag aflåtne skrifvelse i samma ämne underdånigst anfört, har Kongl.
Majit, under den 8 December 1848, ansett frågan utgöra ett sådant lagstiftningsärende, sorn enligt 87 § Regeringsformen bör behandlas, hvadan och då Rikets Ständers beslut rörande ifrågakomne preskriptionstid tillkommit i annan ordning än samma § föreskrifver, Kongl.
Majit funnit detsamma icke kunna bifallas. 141
Hvad Rikets Ständer med föranledande af Kongl. Majits Nådiga framställning i detta ärende beslutat, har, under den 12 Maj 1848, blifvit vederbörande till behörig kännedom och efterrättelse meddeladt.
A4!®:0 af den 19 April 1848, angående tillämpningen i vissa delar af sednast fastställda Statsreglering (64).
Om Rikets Ständers härvid afgifna förklarande har, under den 5 Maj 1848, Statskontoret erhållit Nådigt förständigande.
Såsom en följd af hvad Rikets Ständer härvid i underdånighet anfört, har 228 Kongl. Majit funnit den begärda afskrifningen icke kunna beviljas; hvarom vederbörande blifvit, under den 12 Maj 1848, i Nåder förständigade.
144:0 af den 19 April 1848, angående lindring i en af Hemmanen å ön Hven utgående afgäld (62).
Efter inhemtande af Kammarkollegii underdåniga utlåtande, har Kongl. Majit om hvad rörande ifrågavarande ämne blifvit utaf Kongl. Majit och Rikets Ständer beslutadt, under den 22 December 1848, bemälde Kolle gium till egen och vederbörandes underdåniga efterrättelse i Nåder förständiga!. 145:0 af den 19 April 1848, angående befrielse från bevillning för den af Norska Statsmedlen utgående aflöning till Embets- oeh Tjenstemän vid Kongl. Majits Beskickningar å utrikes ort (60).
Om Rikets Ständers härvid fattade beslut och hvad för verkställigheten deraf borde iakttagas hafva, under den 12 Maj 1848, vederbörande blifvit i Nåder förständigade. !4®:0 af den 19 April 1848, i fråga om optionsrätt till arrenden af kronofisken i Umeå Elf vid Klabböle och Sörforss Byar (63).
Denna underdåniga skrifvelse, som den 12 Maj 1848 i underdånighet föredrogs och då ej påkallade åtgärd, har sedermera under den, 15 Juni 1849, i sammanhang med Klabböle och Sörforss Byamäns i ämnet gjorda underdåniga ansökning och Kammarkollegii, efter vederbörandes hörande, deröfver afgifna underdåniga utlåtande, blifvit å nyo i underdånighet anmäld, hvarvid, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer för deras del medgifvit, den sökta optionsrätten tili arrende af ifrågavarande fisken blifvit, under vissa vilkor, sökanderne i Nåder tillerkänd, och hvarom under sistnämnde dag vederbörande erhållit Nådigt förständigande.
14£:o af den 13 Maj 1848, om anvisande af särskildt
Crediliv till betäckande af koslnaderne för erforderlige rustningar (76). 1 följd af hvad Rikets Ständer härvid beslutat, har, under den 23 Maj 1848, Statskontoret erhållit
Nådig befallning att, i mon af behof, från Riksgäldskontoret reqvirera hvad af ifrågavarande Creditiv erfordrades för sådana utbetalningar, som, i öfverensstämmelse med de föreskrifter, hvilka komma att särskildt i Nåder meddelas, borde deraf bestridas, och hvarom Fullmägtige i Riksgäldskontoret jemväl i Nåder underrättats.
Instructionen för Skogs- och Jägeristaten af den 16 Mars 1838 (75).
Efter inhemtande af Kammarkollegii och t. f. Chefens för Skogs-institutet underdåniga utlåtanden, har Kongl. Maj:t, vid underdånig föredragning af detta ärende den 19 Januari 1849, funnit det föreslagna tillägget icke vara af nöden; meia deremot i Nåder meddelat åtskiilige för vinnande af det åsyftade ändamålet erforderlige föreskrifter. 15©:o af den 15 Maj 1848, angående indragning af Svenska Postkontoret i Hamburg (72).
Efter inhemtande af så väl Öfver-Post-Direktörs-embetets som Herr StatsMinisterns för Utrikes Ärendena underdåniga utlåtanden, har Kongl. Majit, som i sammanhang härmed till Nådig pröfning förehaft Rikets Ständers uti deras underdåniga skrifvelse angående regleringen af Riksstatens 7:de Hufvudtitel bland annat rörande Postverket gjorda framställning, om indragning af Postkommissarie-tjensterna såväl i Hamburg som i Stralsund, under den 12 Januari 1849, i Nåder bifallit hemställan om indragningen af Postkontoret i Stralsund, men uppskjutit afgörande af frågan om indragning af Postkontoret i Hamburg.
151:0 af den 18 Maj 1848, angående förändring i sättet för uttagande från Kongl. Räntekammaren af de till vissa Verk anvisade Statsanslag (77).
I anledning häraf hafva under den 29
Maj 1848 samtelige vederbörande erhållit
Nådigt förständigande att, endast i nion af behof, hos Statskontoret reqvirera och lyfta de medel, hvilka från Statskontoret skola, för de enligt stat och förordnanden erforderliga utgifter, de särskilda Embelsverken tillhandahållas. 152:0 af deli 18 Maj 1848, angående förvarande af en del utaf Bankens redbarheter å Carlsborgs fästning (80).
Sedan ej mindre Chefen för Ingeniör-eorpsen än derefter Fullmägtige i Banken med underdåniga utlåtanden inkommit, samt bemälde Chef, i anledning af hvad Fullmägtige anfört, ytterligare infordradt yttrande i underdånighet afgifvit, har Kongl. Majit, på grund af hvad härvid förekommit och upplyst blifvit, under elen 9 Mars 1849, i Nåder gocltfunnit förordna, att särskild ny byggnad borde för ifrågavarande ändamål å Carlsborg upp - I 230 föras samt det uppgifna kostnadsbeloppel, enligt i In ader bestämd fördelning emellan Banken och Fästnings-byggnadsfonden, utgå med |:del årligen under hvardera af åren 184-9, 1850 och 1851. 3153
Hvad Rikets Ständer härvid förklarat och beslutat, har Kongl. Maj:t, under den 7 Juni 1848 Statskontoret till behörig kännedom och efterrättelse i Nåder meddelat.
Rikets Ständers härvid i underdånighet anmälda, utaf Kongl. Maj:ts Nådiga framställning föranledda, beslut har, under den 7 Juni 1848, blifvit Statskontoret och Fullmäglige i Riksgäldskontoret till behörigt iakttagande i Nåder meddeladt. !155:o af den 27 Maj 1848, i anledning af Kronobagaren P.
Strömbergs sökta befrielse från ådömd återbäring af beräknad provision å brödbakning i Christianstads kronobageri (83).
Om Rikets Ständers, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, härvid anmälda beslut, hvarigenom eftergift af ifrågavarande ersättningsbelopp blifvit Kronobagaren Strömberg beviljadt, hafva, under den 7 Juni 1848, vederbörande erhållit Nådigt förständigande.
151^0 af den 2 Juni 1848, angående Hemmans-inneliafvare å Öland beviljad restitution af ränta eller skatt för utmark eller den s. k. Alfva ren (96).