Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse N:o 493. 87 gode män öfverlemna!, gäldenären sig fran sitt hemvist begifva vid andra tillfällen, än dä han besöker den offentliga gudsljensten, eller skall vid Rällen, elier annorstädes, för meddelande af upplysningar rörande boet, på kallelse sig inställa. § 20.
Är gäldenär insatt i bysättningshäkte, då offentlig stämning å hans borgenärer utfärdas; varde derutur lösgilven, sedan han bouppteckningen med ed lastat: ställe sig dock till efterrättelse hvad i 19 § sagdl är. § 21.
Sedan gäldenären fullgjort hvad i afseende å bouppteckning och boets öfverlemnande i 19 § föreskriIves; ege han jemväl vid andra än der nämnda tillfällen utom sitt hus vistas; dock må han ej, ulan borgenärernas samtycke, förr än tvä månader efter inställelsedagen förflutit, sig från sitt hemvist längre bort aflägsna, än att han kan, en vecka efter kallelse, vid Rätten eller annorstädes inom Rättens domsaga personligen sig inställa till afgilvande af upplysningar rörande boet: vare ock skyldig alt för gode män eller sysslomän uppgifva stället, der han vistas, och, om det utom domsagan är, viss derinom bosatt person, lill hvilken kallelse å honom må lemnäs. 8 22.
Begifver sig gäldenär från sitt hemvist utan att hafva iakttagit hvad honom efter 19 och 21 §§ åligger; då må han bysättas lill dess han sådant åliggande fullgjort: uteblilVer han, då han efter kallelse sig inställa borde; varde genast hemtad: alviker han frän det ställe, dit han kallad eller hemtad blifvit, medan hans närvaro der erfordras; varde i bysättningshäkte förvarad under den tid, som för ändamålet nödig profves.
Kostnaden lör gäldenärens bysättande drabbe i dessa fall konkursboet. § 23.
Rymmer gäldenär för skuld, men varder ertappad; då skall han i häkte förvaras till dess utredas kunnat, huruvida han till bedrägligt förhållande sig skyldig gjort.
Har gäldenär, som rymt, Konungens lejdebref erhållit; förfares i enlighet dermed. § 24.
Då anledning förekommer alt gäldenär i bysättningshäkte förvara, eller alf tredsknnde gäldenär hemta, efter hvad i 22 § sägs; aumäle det Rättens ombudsman hos Rätten eller Domaren, som derom förordnar. § 25.
Sedan uppteckning af gäldenärs bo skett, läte Rätten, eller Domaren, ändå att han jäfvig är, genast kalla gäldenären att å viss dag, sist inom fjorton dagar, bouppteckningens riktighet med ed fästa.
Å landet må sådan ed afläggas inför Domaren, der ej Ting snart infaller. 88 Expeditions-Utskottets Förslug till underd.
Är gäldenär bysatt, eller aflägset boende; då må Rätten eller Domaren tillåta honom alt edgången inför närmaste domstol fullgöra. § 26.
Å den dag, som sålunda utsatt blifvit, gifve gäldenären upp om och hvad mera till boet hörer än som förut upptecknadt blifvit, och s\ärje sedan denna ed: ”Jag N. N. svär och betygar vid Gud och bans heliga evangelium, alt den öfver mina tillgångar och skulder, i anledning af min vid N. N.
Rätt nu anhängiga konkurs, förrättade uppteckning (med deri af mig nu gjorda tillägg) riklig är, sä att ej något al hvad boet tillhörer är af mig sjelf, eller genom andra, mig veterligen, undantaget; och detta är visst, så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ.” Skall eden alläggas af förmyndare eller målsman; varde den derefter lämpad. § 27.
Gäldenärs hustru gånge ock sådan ed, sorn om förmäld är, der någon af borgenärerna det äskar.
Tjenare och andra, sorn om boels tillstånd kunskap ega, åligge jemväl, der så äskas, att det uppgifva och uppgiften med ed lästa.
Är gäldenär död, eller har han vikit undan ; ege Ratten, der sä skäligt pröfvas, förelägga bani, som till laga ålder komna äro, att bouppteckningen edeligen styrka.
Omyndig förklarad, hvars egendom till konkurs aflrädes, vare ock pligtig bouppteckningsed aflägga, der Rätten eller
Domaren så skäligt pröfvar. § 28.
Vägrar gäldenär att eden gå; varde i häkte insatt till dess han edgången fullgör. § 29.
Gäldenär vare pligtig gifva borgenärerna, deras gode män eller sysslomän, de underrättelser om konkursboets tillstånd och tillhörigheter, som af dem äskås: tredskas han; ege Rätten eller Domaren, på framställning af Rättens ombudsman, honom förelägga, alt det fullgöra vid äfventyr af besättning. § 30.
Gäldenär njule, der han sig ej annorledes försörja kan, af konkursboet nödigt underhåll för sig, hustru och oförsörjda barn under tvä månader från den dag, offentlig stämning gifven är: kan ej inom nämnda lid bouppteckningen med ed lastas och boet lill gode män öfverlemnas; njule gäldenären, till dess sådant skett, underhäll som sagdt är.
Gäldenären varde ock tilld eladi hvad som erfordras för resa och uppehälle, då han, eller kallelse, har att inställa sig vid Rätten till förhör, eller annorstädes till algifvande af upplysningar rörande konkursboet, dock ej mer, om han vistas utom Rättens domsaga, än som tarfvades, om han derinom, ä ort der han sist vistades, sig uppehölle.
I öfrigt ege han från konkursboet för sig, hustru och oförsörjda barn utbekomma och behålla nödiga gäng- och sängkläder.
Kommer Expeditions-Utslcollets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 193. 80
Kommer tvist upp i anledning af hvad nu stadgadt är; pröfve Rätten hvad gäldenären bestås må med afseende så väl å hans behof och boets ställning, som å hans omsorg att rätt för sig göra och beredvillighet alt gode männen tillhandagå. § 31.
Afträdes embets- eller tjenstemans egendom till konkurs; varde det hans närmaste förman ofördröjligen af Rällen eller Domaren kungjordt: och ankomme på den myndighet, under hvilken gäldenären i och för tjernsten lyder, att pröfva huruvida han lörr, än fyra månader eller inslällelsedagen förflutit, må i ulöfningen af tjensten åter inträda.
Af gäldenärens lön varde, efter afdrag af del, som utgår lill den, tjensten i hans ställe förestår, gäldenären så mycket tillagdt, som lill hans eget, hans hustrus och oförsörjda barns underhäll tarfvas: hvad öfrigt är, gånge till konkursboet. § 32.
Gäldenär svare med den egendom, han i framtiden ärfva eller förvärfva kan, der ej annan öfverenskommelse i laga ordning träffad blifvit, lill fulla gälden, ehvad den i konkursen är bevakad eller icke. § 33.
Ej må borgenär, sedan gäldenärs egendom blifvit afträdd till konkurs, den der ej afslutats genom sådan förlikning, hvarom i 94 § lörmäles, å gäldenär erhålla bysältning för fordran, som blifvit i konkursen godkänd, eller kunnat i konkursen bevakas, utan sä är att borgenären visar skälig anledning, det gäldenären undaudöljer tillgång, som honom efter konkursen tillfallit, och gäldenären, i sådant fall, ej gitter inlör domstol eller Konungens Befallningshafvande, å lid, som honom föresällcs, med ed styrka, att han sådan tillgång ej eger. § 34.
Ofver beslut, som Rätten meddelar i frågor, hvilka i detta kapitel omförmälda äro, må besvär hos Hofrätten anföras; men beslutet gånge ej dessmindre i verkställighet.
Orri hvad till konkursbo rätteligen hörer och om återgång af aftal. § 35.
Till konkursbo räknas all egendom, som gäldenären tillhörde den tid, då han sin konkursansökning till Rätten eller Domaren ingaf, eller, i anledning af borgenärs ansökning om konkurs, offentlig stämning utfärdades, så ock hvad honom under konBih. till R.
Prot. 1859 1860. 10 Sami. 1 A/d. 2 Band. Supp!. 12 90 Expeditions-Utskottats Förslag till underd.
Skrifvelse N:t 493. kursen tillfaller af sådan beskaffenhet, att det för gäld kan i mät tagas, äfvensom livad enligt 36 § lill boet återvinnas kan.
Ej må dock af hvad gäldenären under konkursen genom eget arbete förvärfva!-, boet tillkomma mera än den behållning, som återstår, sedan afdrag skett för all kostnad lill förlag jemte gäldenärens, hans hustrus och oförsörjda barns nödiga underhäll.
Om gäldenärs lön lör embete eller tjenst är i 31 § stadgadt. § 36. 4 morn.
Har gäldenär genom gåfva afbändt sig egendom af sådant värde alt borgenärerna deraf märkelig skada haft, och äro ej mer än tre månader före konkursens början förflutna, sedan gäfva af lös egendom fullbordad, eller lagfart å gåfva af fastighet sökt blifvit; ege konkursboet den egendom återvinna; samma lag vare, der köp, byte, lega eller annat sådant aftal skett, och af missförhållandet mellan de å ömse sidor utfästade vilkor skönjas kan, att altalet hufvudsakligen har egenskap af gåfva.
Då egendom sålunda återvinnes, gälde konkursboet derå gjord nödig kostnad, äfvensom, der något å andra sidan blifvit erlagdt, det sålunda utgifna eller dess värde. 2 mom.
Har under de trettio sista dagarna före konkursens början gäldenären betalt gäld, som icke före den början till betalning förfallen varit, eller har han under samma tid annorledes än med penningar, vexlar, i köpenskap löpande förbindelser, eller andra, med hänsyn lill gäldenärens Vike, vanliga betalningsmedel, betalt förfallen gäld; gånge den betalning åter, om borgenärerna derå tala; fordringsägaren obelaget att i konkursen göra sin fordran gällande.
I fråga om vexel, som pä gäldenären dragen är, må dock talan om återbäring af redan verkställd betalning, som med penningar skett, ej kunna anställas mot annan än den, för hvars räkning vexeln dragen är, eller, om detta är gäldenären sjelf, emot första emoltagaren. 3 mom.
Har under den tid, i nästföregående mom. sagd är, gäldenären annorledes ingått aftal, hvarigenom han iklädt sig förbindelse eller alhändt sig egendom, borgenärerna lill förfång och under sådana omständigheter, alt den, med hvilken aflalet ingicks, haft skälig anledning alt sådant antaga; gånge ock det aftal, pä borgenärernas åkäran, äter såsom i 1 mom. sägs. 4 mom.
Är under de sista trettio dagarna före konkursens början pant af gäldenären lemnad för skuld, vid hvars tillkomst sådan säkerhet ej varit betingad; vare pantsältningen ulan verkan, der borgenärerna det påstå. 5 mom.
Har linder sist sagda tid lös egendom blifvit för någon borgenärs fordran i mät tagen och försåld; vare lag som i 2 mom. sägs. 6' mom.
Har egendom, hvartill borgenärerna ega återvinningsrätt, kommit i annan mans band genom sådant fäng, att denne finnes berättigad egendomen behålla, eller är egendomen eljest så förskingrad eller förstörd, alt den ej återställas kan; njule konkursboet ersättning lör sin förlust efter egendomens värde. § 37.
Vilja gode männen, sysslomännen eller borgenärerna egendom till boet enligt 36 § återvinna; lage stämning och fortstälie den sist inom en månad efter inställelsedagen.
BIBIM TILL SAMTLIGA RIKS-STÅNDENS PROTOKOLL VID ) LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1865 OCH 1866.
ELFTE SAMLINGEN. 2<ira Afdelningen: Motioner i Preste-Ståndet.
Förteckning å Motioner hos Preste-Ståndet, . 1 t Förteckning å de hos Högvördiga Preste-Ståndet under Riksdagen 1865—1866 väckta motioner. 1. Af Kontraktsprosten Palmlund, om befrielse från första årets beväringsmöte för lärjunge vid rikets elementarläroverk, på samma vilkor som för medlem af skarpskytteförening. 2. » Densamme, om en billigare fördelning af den Hushållningssällska perna tillkommande femtedel af bränvinsminuterings-och utskänkningsafgiften. 3. » Hofpredikanten Rosenius, angående förbud för huggning och utskepp ning af sparrar och bjelkar under 9 tums diameter eller ock bestämmande af högre utförseltull derå. 4. » Kyrkoherden Ekelundh, om ändring af 31 § i gällande stadga för rikets elementarläroverk. 5.
» Densamme, om ändring af 2 mom. 10 § i nådiga Folkskolestadgan den 18 Juni 1842. 6. » Hofpredikanten Wahrenberg, angående ändring och tillägg i §§ 23 och 25 i Kongl.
Förordningen om Kyrkoråd och Skolråd den 21 Mars 1862. 7. » Domprosten Sondén, om anslag af 75,000 R:dr till utvidgning af lä roverkshuset i Skara. 8. » Densamme, om statsanslag till uppförande af en seminariibyggnad i Skara. 9.
» Doktor Sandberg, om den personliga skyddsafgiftens upphörande såsom bevillning till Statsverket, och att i dess ställe ett motsvarando belopp af hvarje mantalsskrifven person måtte utgå till folkundervisningen samt debiteras, uppbäras och fördelas såsom den nuvarande folk» skoleafgiften. 10. » Doktor Söderberg, angående årlig pension af 500 R:dr R:mt åt aflid ne Konsertmästaren A. Randels enka och barn.
Prot. 1865 & 1866. 11 Sami. 2 Åfd. 2 Förteckning å Motioner hos Preste-Ståndet. 11. Af Prosten Fant,' om anvisning från Riksbanken af 5,000,000 R:dr R:int till uppköp af allmänna hypotheksbankens obligationer för lifgifvande af amorteringslån åt mindre jordbrukare. 12. » Hofpredikanten Rosenius, om tillägg till 12 § af Kongl. Förordningen den 18 December 1863, angående försäljning af bränvin och andra spirituösa drycker. 13.
» Doktor Lundberg, om fortfarande anslag af 10,000 R:dr R:mt årligen under nästkommande statsreglering till pensioner åt 1808 och 1809 års Landtvärnsmän. 14. » Kontraktsprosten Palmlund, om ändring eller förklaring af Kongl. Cir kulärbrefvet den 11 December 1863, i fråga om lönetursberäkning för lärare vid elementarläroverken. 15. » Doktor Thyselius, om ordnande och utbyte af litterära skatter mellan rikets särskilda bibliotheker och öfriga samlingar. 16.
» Densamme, om statsanslag af 5,000 R:dr R:mt till utgifvandet af tredje Tomen af Scriptores Rerum Svecicarum medii sevi. 17.
» Densamme, om upprättande af lägre elementarläroverk för flickor. 18. » Biskop Annerstedt, om riksdagskostnadernas bestridande af Rikets Stän ders Riksgälds-kontor. 19. » Doktor Rundgren, motion, med anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, så vidt den afser s. k. extra statsregleringen endast för år 1867. 20. » Kyrkoherden Ekelundh, om utvidgning af Hudiksvalls högre elementar läroverk till fullständigt äfven på den klassiska bildningslinien. 21. » Kontraktsprosten Palmlund, om ändring i 1 och 2 §§ i Kongl.
För ordningen den 18
December 1863, angående vilkoren för försäljning af bränvin. 22. » Professor Ribbing, om åtgärders vidtagande för beredande af emeriti löner åt ålderstigne och otjenstbare prestmän. 23.
» Densamme, om vissa ändringar vid de för prester föreskrifna examina och lärdomsprof. 24.
Densamme, om rättighet för röstegande i konsistoriela pastorater och sacellanier att kalla fjerde profpredikant och sättet derför. 25.
» Densamme, om åtgärders vidtagande för förändring i sockenregle ringen. 26.
» Densamme, om upphörande af s. k. prebendepastorater. 27. » Doktor Petrelli, om beviljande af ett årligt anslag af 30,000 R:dr för att användas till vård och undervisning af elever vid mindre skolor för döfstumma.
I Förteckning å Motioner hos Preste-Ståndet. 3 28.
Doktor Säve, om afgifvande af en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, om nedsättande af en komité för revision och omarbetning af 1686 års kyrkolag. 29.
Densamme, om ändring i föreskriften rörande tiden för barnaqvinnors kyrkogång. 30. » Hofpredikanten Wahrenberg, om Enköpings treklassiga elementarläro verks utvidgning till femklassigt. 31. »
Densamme, om löneförhöjning åt lärarne i sång och musik vid de lägre elementarläroverken. 32. » Densamme, om ersättning af statsmedel åt Kyrkoherden i Holms och Kulla församlingar för bristande vederlagsspanmål. 33. » Doktor Söderberg, om ersättning åt färjemännen vid Fårösund och på Fårön för dem åliggande förbindelse att utan betalning öfver Fårösund föra i tjensteärenden stadde personer och Kronans folk. 34. » Biskop Bring, om byggnadsunderstöd för Westerviks elementarläro verk. 35 » Kontraktsprosten Janzon, om löneförbättring för Komministrar och Ka pellpredikanter. 36.
» Densamme, om förändrad tullagstiftning. 37. » Densamme, om förändrade tullbestämmelser för vissa messingsfa brikater. 38. » Doktor Falch, om fortfarande anslag åt Kamereraren Carl Sandberg. 39.
» Doktor Petrelli, om åtgärder till hämmande af försäljning af utländska lottsedlar. 40.
» Doktor Arrhenius, om årligt anslag till befrämjande af s. k. tysta sko lor och till bildande af lärare för döfstumma. 41.
Densamme, om anordnande under åren 1866 och 1867 af återstoden af de vid sednaste riksdag för segelleds öppnande mellan Hattefura hamn vid Wenern och Stora Lee beviljade anslag, äfvensom om beviljande af anslag för denna segelleds utsträckning till östra Sillen. 42.
» Densamme, om låneunderstöd för byggandet af en jernväg från Dal karsbergs grufvor till sjön Möckeln i Örebro län. 43. » Prosten Eurén, om årlig pension åt Doktor Johan Hedenborgs enka. 44.
» Densamme, om utanordnande af s. k. prostetunna ifrån åtskilliga socknar inom Westerås stift. 45.
» Kontraktsprosten Tegnér, om lån för åvägabringande af en jernväg från Frövi station, på Köping—Hult-jernvägen, till Falun, benämnd Svenska centralbanan. 46.
» Doktor Lindgren, om fortsatt understöd åt Artisten N.
Mandelgren.
4 Förteckning å Motioner hos Preste-Ståndet. 47. Af Doktor Lindgren, om anslag till förbättring af lönevilkoren åt
Adjunk terne i de verldsligt fakulteterna vid Upsala universitet. 48.
» Professor Agardh, om anslag till lön åt en Professor i Geologi vid Lunds universitet. 49.
» Hofpredikanten Rosenius, om förbättring i lönevilkoren för Landskame rerare och Landträntmästare i Gotlands, Jemtlands samt Wester- och Norrbottens län. 50.
» Densamme, om lön för en tredje lärare vid läroverket i Skellefteå. 51.
» Densamme, om åtgärder till förekommande af oloflig huggning å kro noskogar, m. m. 52. » Hofpredikanten Rosenius, om anslag till utdikning af kärr och mossar i Wester- och Norrbottens län. 53. >3 Professor Ribbing, om förbättringar i Akademi-adjunkternes löneför måner. 54.
Densamme, om borttagande af nuvarande första lönegraden vid Ele mentarläroverks-lärarnes löner samt tillägg af en lönegrad åt Rektorerne vid femklassiga läroverk. 55.
» Densamme, om årlig pension till aflidne Rektorn vid Tyska national lyceum i Istockholm, Professor U. W. Dieterichs efterlemnade enka. 56. 3> Kontraktsprosten Lundberg, om ändring af 12 § i gällande Jagt stadga. 57. 33 Kyrkoherden Ekelundh, om statslån för fortsättning af Hudiksvall— Forssa jernväg upp till sjön södra Dellens strand i norra Helsingland. 58. 33 Densamme, om anslag för beredande af Norrlands kustförsvar. 59. 3> Kyrkoherden Englund, om anslag till förbättrande af häst- och fårafveln i Jemtlands län. 60. >3 Biskop
Sundberg, om ökadt anslag till folkskolelärare-seminarierna. 61. 33 Densamme, om lön åt en t. f. Lektor vid Carlstads högre elementar läroverk. 62. 33 Densamme, angående anslag och lån till lärov erksbyggnad i Carlstad. 63. 33 Biskop Björck, om anslag till pension åt aflidne Theologie Lektorn i Göteborg N. Beckmans efterlemnade enka. 64. 33 Densamme, om tillägg och förändringar i Kongl.
Förordningen den 20 Januari 1865, angående frejdbetyg. 65. 33 Densamme, om tillägg och förändring i Kongl. Förordningen den 23 Oktober 1860, om ansvar för den som träder till eller utsprider villfarande lära. 66. >3 Doktor Sandberg, om användandet af de hvarje socken tillfallande brän vinsminuterings-afgifter i första rummet till folkskoleväsendets ut veckling.
Förteckning å Motioner hos Preste-Ståndet. 5 67.
Af Doktor Sandberg, om förändring i 14 och 15 §§ i Kongl. Förord ningen den 18
December 1863, angående försäljning af bränvin och andra spirituösa drycker. 68.
Densamme, om fördelningen af frdelar af bränvinsförsäljningsmedlen till städerna och landsförsamlingarne, efter hvarderas folkmängd. 69.
» Doktor Ternström, om årlig pension åt framlidne Prosten och Kom mendören m. m. Chr. G. Berlins enka. 70.
Densamme, om låneunderstöd af allmänna medel till anläggande af en jernbibana mellan städerna Sölvesborg och Christianstad. 71. » Kontraktsprosten Schmidt, angående underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med framställning om behofvet af ånyo författadt sammandrag af författningar, hvilkas årliga kungörande är i nåder anbefaldt. 72. »
Densamme, om användning af fyrktalet såsom röstberäkningssätt vid prest val samt vid tillsättandet af folkskolelärare, orgelnist, klockare och annan kyrkobetjening. 73. » Kontraktsprosten Palmlund, om statsanslag till väganläggning i Sun nerbo härad från sjön Bolmen till Wieslanda jernvägsstation. 74.
» Densamme, om dels statsbidrag, dels låneunderstöd för jernväg och vattenkommunikation ifrån Carlshamn till Alfvesta station. 75.
Densamme, om årlig pension åt framlidne Provincialläkaren, Doktor D. J.
Billengrens enka och oförsörjda barn. 76. » Kontraktsprosten Rabe, angående förändring af ett år 1858 till bola get för sänkningen af sjön Weselången beviljadt lån å 40,000 R:dr till anslag utan återbetalningsskyldighet. 77. » Domprosten Sondén, angående förklarande tillägg till medicinalförfatt ningarnc, rörande försäljning af bränvin å apothek. 78. » Kyrkoherden Wennerström, om ett förslagsanslag af 100,000 R:dr till hämmande af boskapspesten, ifall den inom landet skulle utbryta. 79.
» Densamme, om anslag till lön åt en extra Provincialläkare i Svart lösa härad af Stockholms län. 80.
» Doktor Rundgren, angående förändring af § 9 Kongl.
Förordningen om kyrkostämma, kyrkoråd och skolråd, i hvad den angår tiden för bestämmande af församlingens utgifts- och inkomststat. 81.
» Densamme, angående ändring af föreskrifterna, i fråga om vilkoren för att till elev antagas vid Teknologiska institutet och vid de tekniska elementarskolorna i riket. 82. » Doktor Lundberg, om pension åt Notarius Publicus Svante Jakob Callerholm. 83. » Doktor Söderberg, om bibehållandet af folkskolelärare-seminarium i Wisby. 6 Förteckning å Motioner hos Preste-Ståndet. 84.
Af Doktor Söderberg, om anslag till en kasernbyggnad för Kongl. Svea Artilleri-regemente. 85. » Domprosten Björling, om anslag till stipendier för pr estkandidater. 86.
» Densamme, om anslag till en jernväg, sträckande sig från någon punkt på jernvägen mellan Stockholm och Upsaiabanan genom Upland, Westmanland och Dalarne till Siljan. 875 » Densamme, om anslag till fullbordande af jernvägen mellan Arboga och Köping. 88.
» Kontraktsprosten Janzon, om årlig pension för Kontraktsprosten
Doktor Cnattingii enka och oförsörjda barn. 89. » Prosten Bergman, om eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter Skol läraren J. H. Löfström. 90.
» Kyrkoherden Simonsson, om statsanslag till aflönande af en lektor i klassiska språk vid hvartdera af de på reallinien fullständiga elementarläroverken och dessas upphöjande således till helt fullständiga läroverk, åtminstone det i Helsingborg. 91. » Densamme, om underdånig hemställan till Kongl. Majit om utfär dande af en nådig Förordning derom, att ersättning för innehafvare af militie-, civil-, ecklesiastik- och andra stater anslagna boställen för å jordens drainering nedlagd kostnad, måtte beredas derigenom, att samma kostnad må fördelas i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Kungörelsen den 16 Januari 1863 för likartade fall föreskrifver. 92. » Doktor Nordlund, om ett ärligt understöd åt Kamereraren G. Grundens enka. 93.
Säve, om ändring i nuvarande författningar om kungörelsers uppläsande från predikstolen. 94. » Densamme, om 8,000 R:dr årligt anslag för beredande af Norska och
Danska föreläsningars hållande vid rikets begge universiteter. 95. » Biskop Anjou, om anslag på indragningsstat åt Föreståndaren för folk skolelärare-seminarium i Wisby L. J. Ringbom. 96.
Doktor jRunstén, om underdånig begäran af nådig föreskrift att hvarje år, då de förr brukliga evangeliitexterna skola utgöra predikotexter, må från altaret föreläsas dagens högmessotext från närmast föregående eller kommande årgång. 97. » Hofpredikanten Bosenius, om ersättning till Handlanden Carl Rönnbäck och Kapiten Silfverbrand för af dem lidna förluster genom uppförandet af Landshöfdinge-residenset i Luleå. 98. » Densamme, om förbud för den, som förvärfva sig rättighet att afhem ta skogsprodukter från Kronans marker, att sådan rättighet till annan person öfverlåta. 99. 100. 101. 102. 103. 104. i Förteckning öfver Motioner hos Preste-Ståndet. 1 Af Hofpredikanten Rosenius, om anslag till betäckande af tryckningskostnaden för 4 å 5,000 exemplar af de nya predikotexterna på Finska språket. » Biskop Annerstedt, om anslag för bibehållande af folkskolelärarinneseminarium i Strengnäs. » Doktor Falck, om lån till Gladsax socken i Christianstads län. » Doktor Sandberg, om förhöjning af bränvinstillverknings-afgiften ifrån 60 öre till 75 öre kannan, samt om en motsvarande förhöjning i tullen för införsel från utlandet af bränvin och andra dermed likartade spritdrycker.
» Densamme, att Rikets Höglofliga Ständer, under nuvarande missgynnande konjunkturer, vid denna riksdag icke må besluta upptagande af nya lån på utrikes ort.
» Hofpredikanten Wahrenberg, om årligt anslag af 600 R:dr R:mt åt Riksarkivet till inköp af för detsamma behölliga böcker och tidskrifter. * STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 1866. \ Motioner i Preste-Ståndet 1865.
N:o 1, 1 i\:o 1. Af Kontraktsprosten Pflllllllllld!