Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial, med förslag till sammanjemkning af Riks-Stdndens beslut öfver åtskilliga delar af Betänkandet N:o 35, angående reglering af Bankens låne- och kreditiv-rörelse samt om användande af upplupen Bankovinst.
I anledning af Utskottets under N:o 35 till Rikets Ständer afgifna förslag till reglering af Bankens låne- och kreditiv-rörelse samt om användande af upplupen Bankovinst, hafva Riks-Stånden, enligt Utskottet lillhandakomna protokollsutdrag af den 22, 23, 27, 28 och 50 nästlidne Maj samt den 6 och 17 i denna månad, släd nät i följande beslut, nemligen:
Utskottets framställningar i punkterna 1 med 6, 8, 11, 12, 14, 18 med 20, 22 med 27 samt 29 med 43 äro af samtliga Riks-Stånden gillade.
Punkten 7, deri Utskottet afslyrkt bifall till väckta förslag om beredande af särskild anstalt för belåning i Banken af guld och silfver, äfvensom 17 punkten, hvad angår dess Usta och 2:dra momenter, innefattande förslag till föreskrifter i Banko-reglementet, rörande kreditiv till Filialbanker och vilkoren dervid, samt 28:de punktens Usta mom. om fonden för utlåning med omsättningsrätt, äro godkända af tre Stånd, men återremitterade af Bonde-Ståndet, som afslagit punkterna 9 och 10 samt lagt till handlingarne punkten 21, hvilka sistnämnde tre punkter deremot likaledes blifvit af öfriga Riks-Stånden bifallna; och enär i frågor af förevarande beskaffenhet tre Riks— Stånds sammanstämmande mening utgör Rikets Ständers beslut, Uo kan Bonde-Ståndets återremiss och afslag icke föranleda till någon åtgärd.
Brot. 1862 & 1863. 6 Sami. 1 Afd. 17 Haft. 2 Banko-Utskottets Memorial N:o 42.
Den af Utskottet i 13:de punkten gjorda hemställan, att nya Filial-banker hädanefter ej må undfå kreditiv af Riksbanken, är af samtliga Riks-Stånden bifallen, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet med den förändring, att i stället lör ordet ”hädanefter” införts ordet: ”tillsvidare Utskottet får, i följd häraf, och som beslutet öfver nämnda punkt bör Bankofullmägtige meddelas, inbjuda sistbemälda två Riks-Stånd all instämma i Utskottets af öfriga Stånd gillade ordställning, och, derest denna inbjudning icke skulle hvarken af Ridderskapet och Adeln eller Bonde-Ståndet antagas, framlägga följande förslag till voteringsproposition för frågans afgörande genom omröstning i Förstärkt Banko-Utskott:
Den, som, i öfverensstämmelse med Utskottets af Preste- och Borgare-Stånden gillade förslag, anser Rikets Ständers beslut böra erhålla den lydelse, att nya Filialbanker hädanefter ej må undfå kreditiv af Riksbanken, röstar Ja; den det ej gör, Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Bondeståndets mening, omförmälda beslut att affattas i följande ordalag: alt nya Filial banker tillsvidare ej må undfå kreditiv af Riksbanken.
Som Utskottets hemslällanden i hamn, Hernösand, Nyköping, Wisby och Örebro län, derest de underkasta sig de vilkor och förbehåll, som, enligt Banko-reglementet al den 30 Oktober 1860, äro lastade vid rättigheten alt från Riksbanken undfå kreditiv, med allenast den förän dring, att af teckningssumman minst 2 5 procent skola i Rikets gällande mynt erläggas, må, likasom Filial-banken i Skellefteå, erhålla förhöjning i innehafvande försträckning inom det belopp, hvarför säkerhet är vorden ställd, dock ej någon Filial bank till högre summa, än 500,000 R:dr, och i 16:de punkten, alt den del af lill— gångarne å anslaget till Filial-banker, som i och för sistberörda ändamål icke varder använd, må ingå till Bankens reservfond, samt 3:dje och 4:de momenterna af i7.de Adeln samt Preste-Ståndet bifallna, blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden återremitterade; men Utskottet ännu ej fått del af den öfverläggning, som föregått beslutet om samma återremiss, saknar Utskottet för närvarande tillfälle alt upptaga förslagen i dessa punkter till förnyad handläggning.
Likaledes nödgas
Utskottet nu förbigå 28 punkten 2 momentet, angående innehållning å fonden för utlåning med omsättningsrätt, enär Bonde-Ståndets återremiss Banko- Utskottets Memorial N:o dä. 3 af detta moment, som, godkåndt af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet är afslaget af Preste-Ståndet, icke till Utskottet ankommit.
I 44 punkten hade Utskottet hemställt, att den sedan 1860 års början upplupna bankovinst må få i Banken bibehållas och i händelse af bifall härtill, i 45:te punkten, att af nämnde vinst, ett belopp af minst Fem Millioner R:dr må, under detta och nästföljande åren 1864 och 1865, användas till inköp af lätt realisabla obligationer, företrädesvis sådana, hvilka af Riksgälds-kontoret utgifvas för lån, som för Svenska Statens räkning kan komma att upptagas till fortsättning af Statens jernvägsbyggnader.
Dessa punkter äro bifallna af Bonde-Ståndet, hvaremot öfriga Riks-Stånd stadnat i följande beslut, nemligen:
Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, att af den sedan 1860 års början upplupna bankovinst skola i Banken bibehållas 672,541 R:dr 68 öre, men återstoden, Fem Millioner R:dr, under detta och nästföljande åren 1864 och 1865, med en tredjedel hvartdera året, till Riksgälds-kontoret aflemnas, och Preste-Ståndet, att 5,000,000 R:dr af samma vinst må under åren 1864, 1865 och 1866 till Riksgälds-kontoret utan återbetalningsskvldighet öfverlemnas, för att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga förslag, till fortsättning af Statens jernvägsbyggnader användas.
Stånd hafva således, med afslag å Utskottets hemställan i berörde 44:de punkt, beslutat att af den sedan 1860 års början upplupna bankovinst, Fem Millioner R:dr skola till Riksgälds-kontoret aflemnas och detta utgör följaktligen ett Rikets Ständers beslut; men, beträffande liden för ett sådant aflemnande särskilja sig Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet från Preste-Ståndet, i del att de föna antagit åren 1863 med 1865, men Preste-Ståndet åren 1864 med 1866; hvarförutan sistnämnda Riks-Stånd förordnat om sältet för medlens användning, derom ej något förekommer i Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut.
Då, hvad nu först tiden angår, två Riks-Stånd i detta afseende förenat sig om den tid, Utskottet föreslagit och Bonde-Ståndet antagit för de ifrågavarande vinstmedlens användning till inköp af obligationer, så anser Utskottet sig böra inbjuda Preste- och Bonde-Stånden att i denna del instämma i det af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet fattade beslut; och får, för den händelse att denna inbjudning ej antages hvarken af Preste- eller Bonde-Ståndet, föreslå, alt frågan må genom omröstning afgöras, enligt följande proposition: 3:o.
Den som anser, att, på sätt Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet beslutat, aflemnandet till Riksgälds-kontoret af 5,000,000 R:dr utaf Bankens behållna vinst bör ega rum under detta och nästföljande åren 1864 och 1865 med en tredjedel hvartdera året, röstar 4 Banko- Utskottets Memorial N:o 43.
Ja; den det ej gör, Nej; Vinner Nej, så kommer, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, detta aflemnande att ega rum under åren 1864, 1865 och 1866.
Preste-Ståndet har förklarat alt ifrågavarande vinstmedel må till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, för att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga förslag, till fortsättning af Statens jernvägsbvggnader användas.
Detta beslut närmar sig i så måtto Utskottets af Bonde-Ståndet gillade framställning, som Utskottet afsåg att, al vinstmedlen, minst 5,000,000 R:dr skulle användas till inköp, företrädesvis af sådana obligationer, hvilka af Riksgälds-kontoret utgifvas för lån, som för Svenska Statens räkning kan komma att upptagas till fortsättning af Statens jernvägsbyggnader, och, efter hvad Utskottet inhemtat, har inom Ridderskapet och Adeln, vid öfverläggningen rörande meromförmälda punkter 44 och 45, den mening uttalats, som Preste-Ståndet såsom beslut meddelat, hvadan anledningen hvarföre Ridderskapet och Adeln, hvilket först återförvisade berörda delar af Utskottets Betänkande, men sedermera, med afslag å Preste-Ståndets, antog BorgareStåndets inbjudning att deltaga i dess beslut, torde kunna härledas deraf att den af Borgare-Ståndet bestämda tid för öfverlemnande! af vinstmedlen närmast öfverensslämde med Ridderskapet och Adelns åsigt.
På grund häraf allt, har Utskottet funnit sig böra inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden att instämma i det af Preste-Ståndet meddelade förordnande om sältet för användning af vinstmedlen; men skulle denna inbjudning ej antagas af åtminstone två af bemälda Riks-Slånd, måste frågan afgöras genom omröstning i Förstärkt Banko-Utskott, i hvilket ändamål Utskottet får till Rikets
Ständers bepröfvande öfverlemna följande förslag till voterings-proposition: 4:o.
Den som, lika med Preste-Ståndet, anser alt vinstmedlen må till Riksgäldskontoret öfverlemnas, för att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga förslag, till fortsättning af Statens jernvägsbyggnader användas, röstar Ja; den det ej gör, Nej; Vinner
Nej, kominer någon anvisning angående sättet för medlens användning af Riksgälds-kontoret icke att meddelas.
Stockholm, tryckt hos N. Marcus, 1863. Banko-Utskottets Utlåtande JW 43. 1 JVS 43.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Juli 1863, kl. 1 e. ni.
Utlåtande, i anledning af erhållen ålerremiss af åtskilliga punkter i Betänkandet N:o 35, angående låne- och kreditiv-rörelsen.
Sedan Utskottet numera erhållit del af de öfverläggningar inom Borgareoch Bonde-Stånden, sorn föregått besluten om återremiss af 15:de, 16:de, 17:de och 28:de punkterna i Betänkandet N:o 35, med förslag till reglering af Bankens låneoch kreditiv-rörelse, får Utskottet, under åberopande af Memorialet N:o 42, deri upplysning meddelas om Rikets Ständers beslut, angående såväl berörde, sorn öfriga punkter af samma betänkande, nu afgifva det utlåtande, hvartill samma återremiss föranleder.
Utskottet hemställde i punkt 15:o, att Filialbankerna i Borås, Carlshamn, Hernösand, Nyköping, Wisby och örebro län, derest de underkastade sig de vilkor och förbehåll, sorn, enligt Banko-reglementet af den 30 Oktober 1860, äro fästade vid rättigheten att från Riksbanken undfå kreditiv, med allenast den förändring, att af teckningssumman minst 25 procent skola i Rikets gällande mynt erläggas, må, likasom Filialbanken i Skellefteä, erhålla förhöjning i innehafvande försträckning inom det belopp, hvarför säkerhet är vorden ställd: dock ej någjon Filialbank till högre summa, än 500,000 R:dr; i punkt 16:o, att den del af tillgångarne ä anslaget till Filialbanker, som i och för sistberörda ändamål icke varder använd, må ingå till Bankens reservfond samt i punkt 17:o, inom. 3 och 4, att, i händelse af bifall till förslaget i punkterna 15 och 16, blifvande
Banko-reglemente må i omförmälda hänseende erhålla följande uppställning: Mom. 3.
Af redan varande och framdeles uppkommande besparingar å den i nästföregående moment upptagna summa ega Fullmägtige att till såväl Filial-banken i Skellefteä, som Filialbankerna i Borås, Carlshamn, Hernösand, Nyköping, Wisby och örebro län utgifva förhöjd försträckning inom det belopp, hvarför godkänd säkerhet redan är vorden ställd, dock ej någon Filialbank till högre sammanräknad summa, än 500,000
R:dr samt under förbehåll i öfrigt, att sistnämnda sex Filialbanker, hvilka alla före sednaste riksdag blifvit oktrojerade, underkasta sig de förändrade bestämmelser, som, för åtnjutande af kreditiv från Riksbanken, vid samma Bih. till R.
Prot. 1862 k 1863. 6 Sami. 1 Afd. 18 Häft. 2 Banko-Utskottets Utlåtande JVs‘ 43. riksdag fastställdes och hvilka äro intagna i Banko-reglementet af den 30 Oktober 1860, med undantag allenast af bestämmelsen i mom. 1, litt.
a l:sta punkten, angående det belopp af teckningssumman, sorn skall i Rikets gällande mynt erläggas; samt Mom. 4.
Mot Utskottets förslag i nu upptagna punkter är den anmärkning inom Borgare- och Bonde-Stånden framställd, att, enär Filialbankerna i Norrbottens län, Piteå och Oskarshamn, skola ega lika rätt till undfående af förhöjdt kreditiv, som Filialbanken i Skellefteå, dessa icke bort från åtnjutande af sådan förmån vara uteslutna och att, hvad särskildt Oskarshamns Filialbank anginge, denna destoheldre borde tillerkännas rätt till ytterligare kreditiv, som säkerhet derför till belopp af 80,000 å 90,000 R:dr blifvit ställd och ansökan hos Banko-fullmägtige att erhålla deremot svarande kreditiv gjord innan Utskottet afgaf sitt betänkande i detta ämne.
I anledning af dessa erinringar har Utskottet funnit sig böra meddela följande:
Vid sednaste riksdag berättigades Fullmagtige att använda 1,000,000 R:dr såsom kreditiv till sådana Filialbanker, som dädanefter kunde varda oktrojerade, hvaribland företrädesvis till en Filialbank i Laleå, i fall dylik bank skulle der komma till stånd och inom den 30 Juni 1861 för kreditivs erhållande från Riksbanken ställa godkänd säkerhet, samt för öfrigt till Filialbanker i orter, hvarest Bankinrättning förut ej funnes.
Efter samma riksdag äro oktrojerade, Norrbottens läns Filialbank i Luleå den 21 December 1860 samt Filialbankerna i Piteå, Oskarshamn och Skellefteå den 28 Mars 1862.
Till erhållande af kreditiv anmälde sig först Norrbottens läns Filialbank, som erhöll den 7 November 1861 R:dr 271,500 och den 6
Februari 1862 R:dr 197,700 eller tillhopa 469,200: hvarefter kreditiv meddelades:
Filialbanken i Piteå, den 18 September sistberörda år, med 250,000:
Filialbanken i Oskarshamn, den 20 November samma år, med 230,000: samt Filialbanken i Skellefteå, den 12 Mars detta år, med 50,800: eller återstoden af det afsatta förlaget 1,000,000:
Förstnämnda tre banker kommo i åtnjutande af hela det belopp, hvarför säkerhet blifvit ställd, med det undantag allenast, att den af Filialbanken i Oskarshamn lemnade säkerhet med 300 R:dr öfversteg det beviljade kreditivet, hvaremot Filialbanken i Skellefteå, ehuru densamma företett säkerhet för rätteligen R:dr 207,200, icke kunde erhålla mera än nyssberörda återstod, 50,800 R:dr.
Sedan det vid sednaste riksdag till nya Filialbanker anvisade förlag sålunda blifvit till fulla^ beloppet upptaget, hade Filialbanken i Oskarshamn hos Bankofullmägtige anhållit om ytterligare försträckning till belopp af 88,000 R:dr, derför motsvarande säkerhet vore af delegare aflemnad och af Riksbankens ombud godkänd, men som ofvanberörda förlag redan blifvit utgifvef, kunde Fulimägtige till den gjorda anhållan icke lemna bifall.
Häraf visar det sig att Filialbanken i Oskarshamn icke har samma rätt till erhållande af förhöjdt kreditiv, som vare sig de före sednaste riksdag oktrojerade Filialbanker, hvilka aflemnat säkerhet å högre summa, än hvartill den erhållna försträckningen uppgår, eller Filialbanken i Skellefteå, hvilken utbekommit allenast en ringa del af det sökta kreditivet, men för denna del fästat hela säkerheten; och Banko-Vtskottets Utlåtande «yW 43. 3 då dessutom två Riks-Stånd eller Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet gillat
Utskottets förslag i ofvanberörda punkter samt tillstyrkandet af en undantagsförmån för Filialbanken i Oskarshamn möjligen kunde frän öfriga efter sednaste riksdag oktrojerade Filialbanker framkalla anspråk på likartade fördelar, anser Utskottet sig böra vidblifva förslaget i såväl 15:de punkten, som den i sammanhang härmed återförvisade 16:de punkten samt 3:0je och 4:de momenterna af 17:de punkten och får fördenskull l:o v inbjuda Borgare- och Bonde-Stånden att antaga Utskottets af två Riks-Stånd gillade framställningar i berörda punkter.
I 2 mom. af 28:de punkten hade Utskottet afgifvit förslag till så lydande föreskrift: ”Af allmänna diskontfonden skola Fullmägtige, under hvartdera året 1864, 1865 och 1866, innehålla Tvåhundra Tusen Riksdaler, hvilken innehållning verkställes på sätt och i den ordning, Fullmägtige lämpligast anse; dock under förbehåll, att någon minskning icke sker i den andel af fonden, som med 150,000 R:dr är för Wisby Låne-kontor afsatt”.
Berörda moment är bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, men afslaget af Preste-Ståndet, och återremitteradt af Bonde-Ståndet, inom hvilket den åsigt blifvit uttalad, att fonden för utlåning med omsättningsrätt bör bibehållas vid det belopp, hvartill densamma nu uppgår, eller 10,200,000 R:dr, enär antalet lånsökande i denna väg snarare ökas än minskas, och denna lånefond är inom Banken den enda för modernäringen tillgängliga.
Utskottet får upplysa att, i följd af Rikets Ständers vid sednaste riksdag fattade beslut, ifrågavarande fond redan nedgått till 9,692,500 R:dr och vid detta års utgång kommer att utvisa ett belopp af 9,600.000
R:dr, samt att handels- och närings-diskontfonden är tillgänglig för alla, sorn idka handel och näringar; och enär Rikets Ständer vid föregående riksdagar ansett att denna fond bör småningom förminskas samt två Riks-Stånd gillat Utskottets förslag, har Utskottet, med vidblifvande af detsamma, skolat 2:o inbjuda Bonde-Ståndet att ä Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut instämma; skolande Utskottet, för den händelse denna inbjudning icke antages och Preste-Ståndet ej heller finnér godt att, med frångående af sitt, antaga Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, ej underlåta att uppsätta förslag till proposition för frågans afgörande genom omröstning i Förstärkt Banko-Utskott.
Reservationer: Af Riksdagsfullmägtige Olaus Eriksson och Robert Fredrik Gross emot J:sta punkten. STOCKHOLM, tryckt hos a. l. norman, 1863. Banko-Utskottets Memorial N:o 44. 1 ]V:o 44.
Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Juli 1863, kl. 1 e. m.
Memorial, med förslag till förändring af åtskilliga föreskrifter i i:sla, S:dra och Salje Arliklarne af Banko-reglementet.
Banko-reglementets 5 § lyder sälunda: »Fullmägtige böra hålla Bankoverket i den jemna och oafbrutna gång, som med ändamålet af denna inrättning och de af Rikets Ständer meddelade förordnanden öfverensstämmer, samt, i enlighet dermed, vidtaga de låtgärder, hvilka till befrämjande al Verkets rätt, säkerhet och förmån finnas vara af nöden; och åligger det Fullmägtige att hafva noga tillsyn öfver ordningens vidmagthållande inom Verkets afdelningar.
Utöfningen af nämnda åliggande må Fullmägtige sig emellan fördela, på sätt dem bäst och lämpligast synes; dock äro de, en för alla och alla för en, ansvarige för den skada och förlust, som, genom en eller llere Fullmägtiges försummelse härutinnan Banken möjligen tillskyndas.» »Bankens pappersbruk, Tumba, förvaltas, utan Under-styrelsens deltagande, af Fullmägtige samfäldt, under specielt inseende af en derus ledamot.» Bankofullmägtige hafva, rörande denna §, föreslagit dels att, elter förra afdelningen deraf, måtte införas följande: »För den dagliga tillsynen öfver göromåien inom Bankoverket utse Fullmägtige, inom eller utom sig, tre verkställande
Direktörer och två Suppleanter för desse.» »Nytt val anställes för hvarje års utgång, då de afgående kunna åter inväljas;» och dels att §:ns sednare afdelning må undfå denna uppställning: »Bankens pappersbruk, Tumba, förvaltas af Fullmägtige samfäldt, under specielt inseende af en deras ledamot.» Af Fullmägtiges förslag inhemtas, att bemälde
Direktörer skulle åligga hufvudsakligen: dels de med köp och försäljning af vexlar å utländskt myntslag förenade göromål och bestyr, hvilka nu, enligt ill § 5 mom. i Banko-reglementet, utöfvas af två inom Fullmägtige utsedde
Deputerade; dels deltagandet i Bankodiskont-direktionen, i stället för de ledamöter af samma Direktion, Fullmägtige nu, likmätigt 77 § Bih. till H. St.
Brot. 1862 & 1863. 6 Sami. 1 Afd. IS UäfL 1 *) Banko-Utskottets Memorial N:o 41. 1 mom. af Banko-reglementet, ega att utse inom eller utom Bankoverket och dess Ofver-styrelse, samt dels icke allenast daglig tillsyn öfver göromålen inom Bankens samtliga afdelningar, utan äfven förberedande handläggning och utredning, i samråd med Bankens vederbörande embets- och tjenstemän, der sådant erfordras, af ärenden, hvaröfver Fullmägtige hafva att besluta, äfvensom ock den del af Under-styrelsen tillhöriga förvaltningsbestyr, som icke ovilkorligen erfordra kollegial behandling, hvilka sednare deremot skulle af Fullmagtige samfäldt handläggas.
Som med detta förslag, i hvad det angår rättigheten att inom eller utom Full— mägtige välja Direktörer, endast afses att för
Fullmagtige bereda möjlighet att kunna utom dem utse någon af dessa Direktörer, derest omständigheterna skulle dertill oundgängligen föranleda; lärer väl desto mindre hinder möta derför att de med köp och försäljning af vexlar å utländskt myntslag förenade göromål och bestyr utöfvas af Direktörerna, som den enda förändringen i detta hänseende inskränker sig till utbyte af benämningen Deputerade till Direktörer.
Till två ledamotsplatser inom Bankodiskont-direktionen iir valet redan fullkomligen fritt och två af
Direktörerne böra således kunna intaga dessa platser.
Hufvudsakliga förändringen består deri, alt den inre förvaltningen skulle besörjas af verkställande Direktör.
Innan Utskottet yttrar sig öfver denna, utan tvifvel den jemförelsevis vigtigaste oell i närvarande inre organisation af Banken mest ingripande del af förslaget, torde Utskottet böra meddela en antydning af föremålen i allmänhet för Rikets Ständers Banks förvaltning, jemte upplysning om oell i hvad mån densamma för närvarande af Under-styrelsen utöfvas.
De vigtigare förvaltningsföremålen utgöras af beslut och åtgärder, som angå:
Bankens metalliska kassa, dess bibehållande och förstärkning samt, såsom följd häraf, utrikes vexelharideln; köp och försäljning af publika papper; depositionsrörelsen för Statens, allmänna verks och inrättningars samt enskildes räkning; försträckningar till Riksgälds-kontoret, Manufaktur-diskonten, Jernkontoret och Filialbanker; sedlars tillverkning och utgifning; anordningar beträffande kassarörelsen, räkenskaps- och bokföringssältet, arbetsordningen öfverhufvud och kontrollen i hvarje särskild del m. m., samt slutligen embets- och tjenstemänneus tillsättning, äfvensom ordningen inom Verket.
Den befattning med styrelsen och förvaltningen, som åligger Fullmagtige, är, såsom vid granskning af Banko-reglementets särskilda delar lätt inses, af en betydlig omfattning, hvilken icke heller, med afseende på ämnenas vigt och ansvarsfulla beskaffenhet, torde kunna särdeles minskas.
Icke allenast meddelandet af allmänna föreskrifter, utöfver hvad genom Banko-reglementet är pä förhand oföränderligt faststäldt, rörande metalliska kassan, utrikes vexelhandel, köp och försäljning af publika papper m. m., utan äfven de mångfaldiga, merändels högst magtpåliggande verkställighctsåtgärder, sora dermed äro förenade, tillhöra dels Fullmägtige omedelbart, samfäldt eller genom de af och bland dem, i enlighet med Reglementets medgifvande, utsedde
Deputerade, dels embets- och tjenstemän, hvilka sortera direkte under Full - Banko-Utskottets Memorial N:o 44. 3 mägtige.
I och för fullgörandet af dessa åligganden erfordras en ständig uppmärksamhet pä allmänna financiela förhållanden så utom, som inom landet; på kursförändringar och priser å allmänna värdepapper; en kännedom angående utländska handelshus och deras ställning, på hvilken Bankens säkerhet högst betydligt är beroende, samt mera dylikt.
Dessa åligganden föraideda uppgörandet af köp och försäljning af vexlar samt deraf härflytande hvarjehanda öfverenskommelser; åtgärder för införsel af ädla metaller; utrikes brefvexling och besörjandet af inkasseringar.
För den öfversigt af Verkets egen gång, som Fullmägtige måste ega, är nödigt att till dem ingå fortlöpande uppgifter öfver alla de vigtigare grenarne af Bankens rörelse och att dessa uppgifter med oafbruten uppmärksamhet följas samt med hvarandra jemförns, på det att deraf ett säkert omdöme om Verkets tillstånd och rörelse må kunna hildas.
Den beröring, i hvilken Banken står med andra inrättningar genom lemnade försträckningar, såsom Filialbankerna, ålägger äfven Fullmägtige nödvändigheten att om dem taga den kännedom, som för bevarande af Bankens rätt och säkerhet erfordras; förutom hvilket allt Fullmägtige jemväl såsom Ofver-styrelse för Diskontverket och Lånekontoren i orterna hafva att meddela allmänna föreskrifter angående dessas förvaltning, upp- och utlåningsrörelse, m. m.
Grundlagen har oföränderligt bestämt sammansättningen af Bankens Öfverstyrelse.