Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emeriti-löner vid 12,480: Anm.: 1 händelse af Rikets Ständers bifall till Stats-Utskottets utlåtande N:o 51 A., kommer ofvanstående kontanta anslagssumma att okas med 142,133: 16. men deremot Indelda Räntor och Spanmål att minskas med 45,312: 10. 6.
Hör till Stats- Disk.
Utlåtande 1850 $ 1851, N:o 90.
Summa 129,800; 339,330: 469,130: 11 11 11 11 Kronovärdi. 3,890; 3,890: 27 27 3,564: 7,454: 30 Markegång förslagsvis.
SpanmS Indeld. 24,992: 24,992: 22,749: 47,742: 32 32 22 Mått. 884 884 41 925 16 16 14 30
Värde förslagsvis a 6 II: dr. 5,307: 5,307 248: 5,555:
Oindeld.
Mätt.
Värde förslagsvis ä 6 R:dr. 30 30 12 12 72: 72:
S u m m a. Banko. 25.000 25.000 25.000 5,000 71,099 9,000: 160,099 32 32 362,400: 16 522,500:
Rättelser uti Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 79.
Sid. 1, raden 18, står: återbekommit, läs: återbekommet — 2, — 24, — Stats-kontorets — Stats-kontoret — 3, — 13, 14, — uraktlåten, — uraktlåtenheten, — 4, — 3, 5, 11, står: kalk-bruk läs: kalkbruk — 26, — län, — lån, — 5, — 9, — tegelsten- och kalkbrukshus, läs: tegel-, sten- och kalk brukshus, — — — 13, 14, slår: ordning före den tid, läs: ordning aflemnade före den tid, — — — 19, står: sten läs: sten - Bih. till R.
Trot. iS50 §f ISSI. 4 Sami. i Afd. 33 Haft. STOCKHOLM, f. d. Schultze^ Boktryckeri, 1851. Stats-Utslcottets Utlåtande, N:o 91. 1 N:o 91.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 April 1851, kl. 6 c. in.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner, dels om framläggande för Rikets Ständer i ett sammanhang af hela statsregleringen } dels om densammas bibehållande oförändrad intill nästa riksdag.
O Till Stats-Utskoltet hafva i dessa ämnen blifvit remitterade följande motioner, nemi.:
Preste-Ståndet. l:o af Lektor Wallman, som anfört, att Rikets Ständer, vid statsregleringens fastställande, icke kunna med rättvisa och noggranhet inom befintliga tillgångar åt hvarje gren af förvaltningen och landets öfriga intressen dela, hvad dem tillkommer, så länge statsregleringen styckevis uppgöres och Rikets Ständer, utan att i ett sammanhang kunna öfverskåda tillgångar och behof, skola successivt efter hufvudtitlarnes ordning eller andra tillfälliga förhållanden definitivt besluta om anslagen, hvaraf följde, att Rikets Ständer, vid statsregleringens början, antingen af varsamhet vidtaga större förknappningar, än behofvet kräfver, eller ock, hvilket oftare vore händelsen, frikostigt utdela statens tillgångar, så länge något finnes att gifva, så att för de sista hufvudtitlarne indragningar mäste göras och anslag nekas för de nyttigaste företag; och då dessa olägenheter ingalunda motvägdes af de fördelar, som af statsregleringens successiva fastställande kunde för arbetsordningen hemtas, har af sådan anledning och för att bereda Rikets Ständer möjlighet att med rättvisa, konseqvens och noggranhet uppgöra statsregleringen i sin helhet, motionären föreslagit Rikets Ständer: l:o att förelägga Stats-Utskoltet att, sedan en så vidt möjligt fullständig och noggrann beräkning af statsverkets så väl ordinarie som extra ordinarie inkomster förutgått, upprätta och i ett sammanhang till ständernas granskning och beslut framlägga hela budgeten; hvarjemte på det att, i händelse detta förslag vinner bifall, något undantag icke må, såsom förut skett, behöfvas för sådana extra anslag, som utan menligt afbrott i redan företagna arbeten icke kunna uppskjutas, motionären hemställt: 2:o att de af Rikets Ständer till följande riksdag beviljade extra anslag må, i likhet med ordinarie riks-staten, fortfara intill slutet af det år, under hvars lopp den nya bevillningen af Rikets Ständer varder fastställd.
Prof. 1850 # 1851. 4 Sami. 1 Afd. 34 Haft. 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 91.
Uti denna motion hafva Doktorerne Broman och Sandberg, Professor Lindgren samt Prostarne Tellbom, Forssell och Lundblad instämt, äfvensom Biskop Heurlin i afseende å 2:dra punkten af motionen; 2:o af Doktor Sandberg, som ansett det vara önskligt, att, då Bevillnings-förordningarne voro afhängiga af statsregleringen, och stora förändringar i den sednare föranledde äfven de förras omarbetning, statsregleringen kunde bibehållas i det närmaste oförändrad intill nästa riksdag.
Inkomstberäkningen, som för föga mer än 2:ne år sedan uppgjordes, hade icke heller på denna korta tid kunnat undergå några så betydliga förändringar, att en ny nu behöfde uppgöras, helst öfverskottet på statsverkets inkomster lemnade full tillgång till den förhöjning i utgifterne, som kunde pröfvas oundviklig, utan att någon rubbning i inkomstberäkningen eller omarbetning deraf vöre af nöden; hvarigenom detblefve möjligt, att Inkomst-betänkandet och ordinarie statsregleringen skulle kunna på en gång och skyndsamt till Riks-stånden inkomma, samt riksdagen på sådant sätt ganska mycket förkortas.
Från Vällo/l.
Borgare-Ståndet. 3:o af Hr Winge, som hemställt, att statsregleringen måtte så uppgöras, att tillgångarne i sin helhet beräknas, innan utgifts-summorna bestämmas, samt riks-statens hufvudtitlar på en gång framläggas för Rikets Ständer; i sammanhang hvarmed motionären tillstyrkt, att utgifterne, serdeles, under de 4 första hufvudtitlarne, måtte, såsom alltför dryga, varda nedsatta.
Bondeståndet. 4:o af Riksdagsfullmäktigen Johan Jacob Rutberg från Vesterbottens
Län, hvilken såsom egen upptagit Lektor Wallmans ofvanomförmälda, i Preste-Ståndet väckta och med Bonde-Ståndet kommunicerade motion.
Hvad motionärerne sålunda anfört har Utskottet tagit i behörigt öfvervägande och jemväl funnit detsamma innebära tillräckligt skäl för Utskottet att derpå fästa synnerligt afseende.
Likväl möta sådana hinder för fullständiga verkställigheten af motionärernes afsigt, att det ej ligger inom omfånget af Utskottets grundlagsenliga verksamhet, att vid framläggandet af förslag till beräknandet af statsverkets inkomster och till beviljande af stats-utgifterna följa den ordning, de ansett böra iakttagas.
Extra statsregleringens föremål äro till en icke obetydlig del af mera tillfällig egenskap, ehuruväl för staten af mycken vigt, och kunna de anslag, sorn derunder förstås, för det mesta afpassas efter för handen varande större eller mindre tillgångar, eller efter den Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 91. 3 vigt, som fästes vid vissa arbetens eller företags mera eller mindre angelägna påskyndande.
De äro derföre i allmänhet mera beroende af omständigheterna, än ordinarie utgifterne linder riksstatens hufvudtitlar, hvilka afse fyllandet af behofven för de årligen fortfarande statsbestyrens orubbade gång.
Tillgångarna för extra statsregleringen hemtas ej heller vanligen utaf ordinarie statsintrader eller bevillningar, utan från sådana medel, som på annat sätt kunna beredas.
Utskottet har derföre ansett, att frågan om extra statsregleringens behandling i sammanhang med den ordinarie måste förfalla.
Hvad beträffar statsinkomsterna, så har Utskottet af Grundlagens föreskrift varit förhindradt att till Rikets Ständer afgifva förslag till beräkningen af de extra ordinarie eller bevillningarnes belopp och således ej heller i tillfälle att, i sammanhang med förslag till statsutgifterna, deröfver framlägga någon beräkning annorlunda, än genom hänvisning till hvad Kongl. Majrts nådiga Proposition om statsverkets tillstånd och behof derom förmäler.
Förslag till beräkning af statsverkets ordinarie inkomster har Utskottet ej ansett sig böra fördröja att till Rikets Ständers pröfning framlägga, tilldess att förslag till utgifterna under riksstatens nio hufvudtitlar kunde på samma gång afgifvas.
Men då nu Utskottet får sine Utlåtanden i sistnämnde hänseende till Rikets Ständer öfverlemna, har Utskottet ansett sig böra, så vidt ske kan, uppfylla motionärernes afsigter, genom alt låta upprätta och bilägga en tabell, utvisande så väl beloppet af alla de utgifter, Utskottet under Riksstatens nio hufvudtitlar ansett sig böra föreslå, som ock summan af de ordinarie statsinkomsterna, enligt Utskottets förslag i Betänkandet
N:o 51 och summan af de extra ordinarie inkomster, Kongl. Maj:t i Dess nådiga Proposition ansett böra kunna påräknas.
Reservation af Herr Lagerhjelm, P.: ”Utskottet hade den 11 Mars genomgått in pleno den 5 första hufvudtitlarne, hvilka alltså snart derefter kunnat utdelas inom Riksstånden, i fall Utskottets dä fattade beslut icke lagt binder i vägen.
Sjelfva beslutet, tillkommet i anledning af väckta motioner, hade, efter min förmening, bordt få afgå till Expeditions-Utskottet för att tryckas, utdelas och af Riksstånden pröfvas.
Riksdags-Ordningen föreskrifver i 37 § 1 mom.
Utskotten att den män ärendena hinna utarbetas, så ”fort sig göra låter, med sina yttranden till Ståndens plena inkomma."
Det blef dock icke Utskottets tanke, utan nämnde beslut, fattadt med 21 röster emot 14, skulle tvertom up - 4 Stats-Utskottets Memorial, N:o 92. pehållas inom Utskottet, intilldess alla hufvudtitlarne hunnit blifva genomgångne och derefter meddelas Stånden.
Emot dessa båda beslut reserverar jag mig.
Så vidt jag kunnat uppfatta majoritetens mening med anordningen för ExpeditionsUtskottet att tills vidare förhålla de 5 första titlarna, var den, att öfverläggningarna inom Stånden icke skulle ega rum, innan Utskottet blefve i tillfälle att framlägga en beräkning öfver inkomster och föreslagna utgifter, hvarigenom Ståndens ledamöter kunde inse och bedömma beloppet af den brist, som genom bevillning skulle fyllas, i händelse Stånden antoge Utskottets förslag.
Men då jag yrkade den 11 Mars på utdelning af de 5 första titlarne, utan afvaktan på de följande, kunde jag beräkna, att, om äfven utdelning skett i vanlig ordning, sjelfva öfverläggningen inom Stånden dock icke hade förekommit, innan Utskottet genomgått alla titlarne, så att statsregleringens total-resultat kunnat af Utskottets ledamöter meddelas inom Stånden.
Genom en sådan åtgärd bade Utskottet, i öfverensstämmelse med 37 § 1 mom.
Riksdags-ordningen, kunnat låta sin välmening komma Stånden till godo, utan att sjelfmant åtaga sig den befattning med föredragningen inom Riksstånden, hvilken, enligt 47 § Riksdags-ordningen, synes tillkomma Talmännen, Talmans-konferensen och Stånden sjelfve.
Den 11 Mars 1818 diskuterades 4:de Hufvudtiteln på Riddarhuset.
Nu torde den der icke kunna afgöras förr än efter Påsk.
Om riksdagen härigenom fördröjes, så får jag ett tredje skäl att reservera mig.”
Häruti instämde Grefve Mörner, C. £., och Friherre Stjernstedt, A. W. N:o 92.
Utsk. den 11 April 1851, kl. 10 f. m.
Till Stats-Utskottet har Vällofl.
Borgare-Ståndet remitterat en inom bemälde Riksstånd af Herr Warn väckt motion, deruti han, på anförda skäl, föreslagit, att, nästkommande riksdags början måtte utsättas så tidigt under år 1853, att det blefve möjligt för Rikets Ständer att under samma år uppgöra så väl ordinarie som extra ordinarie statsregleringen; men då Stats-Utskottet anser denna fråga icke tillhöra dess handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-Ordningen, förenämnde motion återlemna för den åtgärd, Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS N. MARCUS, 1851. Stats-Utskottets Utlåtande, No 95, 1 N:o 93.
Ank. till Exp.-Utsk. den 2S Mars -185-1, kl. 5 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, angående upplåtelse åt staden Jönköping af plats till Skolhus å den Jönköpings f. d, fästning tillhörande mark.
Sedan Jönköpings stads i beskattningsärenden röstegande innevånare, genom utsedde kommitterade, bland annat, i underdånighet anhållit att, för anläggande af ett skolhus med botanisk trädgård och nödigt utrymme i öfrigt, erhålla upplåtelse af en lämplig lokal å den Kongl. Majit och Kronan tillhöriga mark, som fordom upptagits af Jönköpings numera raserade fästning, men derefter för Kronans behof icke varit' begagnad, samt Kongl.
Majits Befallningshafvande i länet i underdånighet vitsordat, att den begärda platsen vore i nämnde ändamål för Jönköpings stad behöflig; så har, efter det Kongl. Majit och Rikets Krigs-Ivollegium och Chefen för Ingenieur-korpsen, uti infordrade underdåninge utlåtanden, på det sätt tillstyrkt nådigt bifall till berörde underdåniga anhållan, att det tillämnad© nya skolhuset måtte på den Kronan tillhöriga mark af Jönköpings f. d. fästnings område få uppföras vid den plats, som å en ansökningshandlingarne bilagd plankarta öfver Jönköpings stad finnes med Z.utmärkt, Kongl. Majit, i betraktande af hvad sålunda förekommit, uti aflåten, till Stats-Utskottet remitterad nådig proposition, (Nio 38 i 1 Sami. 1 Afd. af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoller) täckts föreslå Rikets Ständer, att det för ett nytt skolhus i Jönköping erforderliga utrymme, om hvars bibehållande för all framtid staden borde vara försäkrad, måtte, på ofvan antydda plats, af f. d. fästnings-området derstädes under full eganderätt åt staden upplåtas.
Af de den nådiga propositionen bifogade handlingar har icke kunnat inhemtas, huru stor del af den Kronan tillhöriga marken är i fråga att till staden under full eganderätt upplåtas, enär arealen icke finnes annorlunda bestämd, än att den skulle komma att utgöra det för ett nytt skolhus erforderliga utrymme.
Utskottet har likväl, i betraktande af det med ifrågavarande upplåtelse afsedda nyttiga ändamål, ansett sig böra tillstyrka, det Rikets Ständer måtte bifalla den nådiga propositionen, med öfverlemnande till Kongl. Majit att bestämma stället och vidden af den inskränkta areal, som för ändamålets vinnande kan erfordras.
- Stockholm den 21 Mars 1851.
Prot. -1850 & -1851. 1 Sami. 1 Afd. 55 Haft. 1 Stats-Utsfcottets Utlåtanden, N:o 94 och 95.
Ank. till Exp.-Utsk. den 28 Mars 185-1, kl, 5 e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion, om anslag af statsmedel till uppförande af en fast bro öfver Dalelfven vid Näs färjställe. (B. A.)
Efter framställning af elen fara och flera olägenheter, som icke sällan uppkomma vid öfverfarten af den i Dalelfven vid Söder
Näs by och By socken i Stora Kopparbergs län inrättade färja, öfver hvilken den allmänna och mycket befarna vägen, dels från socknarne i den s. k.
Öster Bergslagen i Dalarne, dels från Gestrikland, leder genom de på andra sidan elfven i Westmanland belägna Möklinta och Sala socknar till städerna Sala och Westerås, har Riksdagsfullmäktigen Anders Ersson från Stora Kopparbergs län, uti en inom hedervärda BondeStåndet väckt och till Stats-utskottet remitterad motion, föreslagit, att, såsom bidrag för uppförande af en fast bro öfver nämnde färjställe, hvarföre kostnaden, enligt motionärens uppgift, beräknats uppgå till 12,892 Rdr Bko, Rikets Ständer måtte anvisa en summa af 9,000 Rdr, då kommunen ville åtaga sig att tillskjuta den återstående kostnaden.
Enär, enligt 25 kap. 8 § Byggninga-Balken, brobyggnadsskyldighet i alla orter åligger vederbörande hemmansegare samt intet skäl till undantag från detta stadgande här synes vara för handen, finnér Utskottet sig icke kunna till denna motion tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Ank. till Exped.-Utsk. den 28 Mars 1851, kl 5 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, om anslag af allmänna medel till förbättring af Häradsskrifvares lönevilkor. (U. A.) Sedan Stats-utskottet, uti sitt under N:o 21 afgifna utlåtande, afstyrkt Rikets Ständer att vidtaga någon åtgärd i anledning af en inom hedervärda Bonde-Ståndet väckt motion om lönetillökning åt Häradsskrifvaren Bjoerklund på Öland, enär ett anslag af 6,000 Rdr vore ställdt till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, att användas till arfvoden åt de Kronofogdar och Häradsskrifvare, hvilka voro i mesta Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 96. 3 behof af förbättring i sina aflöningsvilkor, så har Prosten J. I.
Melén uti en, med åberopande af 56 § Riksdags-Ordningen, inom högvördiga Preste-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, i hvilken Prosten Almqvist instämt, föreslagit, att då, enligt hvad motionären trodde sig veta, berörda anslagssumma redan blifvit för ändamålet af Kongl. Maj:t disponerad samt använd hufvudsakligen till lönefyllnad åt Kronofogdarne, ehuru desse tjenstemän vöre i allmänhet bättre aflönte och dessutom nästan dagligen hade tillfälle till icke obetydliga extra förtjenster, som Häradsskrifvarne deremot saknade, Rikets Ständer måtte bevilja och till Kongl.
Maj:ts 'disposition ställa ytterligare 6,000 Rdr eller det belopp, som Utskottet kunde anse vara af behofvet påkaliadt, för att dymedelst bereda iönetillökning icke allenast åt Häradsskrifvarne på Öland, hvilka jemförelsevis åtnjötoden svagaste aflöningen, utan derjemte åt öfrige Häradsskrifvare i riket.
Utskottet har tagit motionärens berörda framställning i öfvervägande; men då Utskoltel icke anser lämpligt, att Rikets Ständer, under det frågan om en allmän lönereglering för landtstateji ännu är på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning beroende, vidtaga någon partiel åtgärd till förbättring i landtstats-tjenstemännens aflöningsvilkor, och härtill kommer, att Rikets Ständers beslut, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition samt de inom Riksstånden väckte motioner, angående beskattningsväsendets samt uppbörds- och redogörelseverkets förenkling, måhända jemväl torde komma att föranleda icke oväsendtlig förändring i de Häradsskrifvarne nu åliggande göromål, får Utskottet hemställa, att något afseende icke må fästas å det i omförmälda hänseende nu framställda förslag.
Ank. till Exp.-Utsk. den 28 Mars -1851, kl. 5 e. m.
Utlåtande, dels i anledning af erhållne återremisser af vissa punkter af Betänkandet N:o 30, angående Rikets Ständers Revisorers berättelse om verkställd granskning af Statsverkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1846 och 1847, dels i följd af Riksståndens beslut i öfriga delar af samma betänkande. (I. A.) Sedan ofvannämnde betänkande blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden i vissa punkter till Stats-Utskottet återremitteradt, samt Biksståndens i anledning af öfrige 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 96. delar af betänkandet vidtagna beslut genom protokolls-utdrag Utskottet meddelats, får Utskottet rörande dessa ämnen nu afgifva det förnyade utlåtande, hvartill omständigheterna funnits föranleda: l:o Den uti 1 § förekommande anmälan, att underdånigt förslag till Rikshufvudbok blifvit, enligt Rikets Ständers vid sistlidne riksdag dåvarande t. f. Stats kommissarien Fredin lemnade uppdrag, af honom till Kongl. Majit ingifvet samt att ifrågavarande, till Statskontorets och Kammarrättens gemensamma utlåtande den 10
Januari 1850 remitterade förslag för närvarande är på sistbemälda embetsverk» granskning beroende, har af Ronde-Ståndet blifvit återremitterad.
Men som denna $ af de 3:ne öfriga Stånden blifvit utan anmärkning lagd till handlingarne, så kan, på grund af 75 § Riksdags-Ordningen, berörde åtcrremiss icke till någon åtgärd föranleda. 2:o Uti 2 § hade Utskottet, med anledning af Revisornes anmärkning, att af de på Gite hufvudtitelns afdelning för jordbruket, handeln och näringarne anvisade medel till befrämjande af handel och sjöfart, 6,946
Rdr 5 sk. utgått såsom bidrag till uppförande af en jernbro öfver Fyris å inom Upsala stad, hemställt, det Rikets Ständer ville till Kongl. Majit aflåta underdånig skrifvelse med begäran, alt dylika utgifter icke vidare måtte anvisas å de på 6:te hufvndtiteln för jordbruket, handeln och näringarne anslagne medel.
Som denna hemställan, hvilken af Borgare- och Bonde-Stånden bifallits, deremot blifvit af de 2:ne öfrige riksstånden afslagen, lärer densamma komma att förfalla. 3io Utskottets yttrande, i 18 § 1 morn., enligt hvilket någon åtgärd icke ansetts vara att å Rikets Ständers sida vidtagas, i anledning af Revisorernes hemställan i afseende å kostnaden för Militärförfattningssamlingens utgifvande, har af BorgareStåndet blifvit återremitteradt; men då denna punkt blifvit af de 3:ne öfrige riksstånden bifallen, anser Utskottet, på grund af 75 § Riksdags-Ordningen, någon åtgärd i anledning af den erhållna återremissen icke vara att vidtaga. 4:o
Uti 2 momentet af samma § hade Utskottet tillstyrkt, att den af Herr Stjernsvärd, G. 31., uti en från Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterad motion, gjorda hemställan om aflåtande af underdånig skrifvelse, med anhållan om Militärförfaltningssamlingens skyndsamma fortsättande enligt förut följd plan, icke måtte lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Detta moment, hvilket Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallit, hafva Borgare- och Bonde-Stånden återremitterat, till följd af anmärkningar, hufvudsakligen innefattande, att, då Rikets Ständer sjelfva begärt Författningssamlin - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 96, gens utgifvande och då sättet, hvarpå arbetet hittills utförts, blifvit fördelaktigt vitsordadt, syntes det icke vara välbetänkt att lemna detsamma olullbordadt, hvarigenom den redan derpå nedlagda kostnad skulle vara ändamålslöst bortkastad; hvadan Rikets Ständer borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, att arbetet måtte, så skyndsamt som möjligt, på lämpligt sätt fortsättas, och detsammas snara och fullständiga utgifvande icke blifva beroende af Krigs-Kollegii godtfinnande.
Då de till grund för återremissen åberopade skäl redan vid ärendets förra behandling af Utskottet tagits i öfvervägande, och förevarande moment blifvit af 2:ne Riksstånd bifallet, har Utskottet ansett sig sakna skäl att sitt förra yttrande i denna punkt frånträda. 5:o Ronde-Ståndet har till Utskottet återremitterat 30 §, deruti Utskottet tillstyrkt, att
Revisorernes hemställan om förhöjning af inlösningspriset för salpeter icke för närvarande må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; men som berörde yttrande är af de 3:ne öfrige riksstånden bifallet, kan Utskottet med detta ärende, hvilket sålunda, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är af Rikets Ständer afgjordt, icke taga vidare befattning. 6:o Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva afslagit, men Borgareoch Bonde-Stånden bifallit de af Utskottet i nedannämnde §§ framställde förslag: a) uti 33 §, angående underdånig anhållan, att, till besparing af hyreskostnad, tjenlig lokal till embetsrum för Öfver-Ståthållare-Embetets
Kansli måtte uti något kronans hus upplåtas. ö) Uti 36 §, angående underdånig begäran, det Kongl.
Majit täcktes meddela nådig föreskrift, att Kongl. Landtbruks-Akademiens räkenskaper varda, för gransknings undergående, till Kongl. Kammar-Rätten öfverlemnade. c) Uti 37 §, att Rikets Ständer ville i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes anbefalla Kongl.
Serafimer-Ordens-Gillet att erinra Kongl.
Majits vederbörande Befallningshafvande om iakttagande af de genom Ordens-Gillet meddelade föreskrifter i afseende å fördelningen af från Barnhusfonden utgående uppfostringsmedel.
Då således uti förevarande 3:ne frågor två riksstånd stadnat emot två, hemställer Utskottet, att de i ofvannämnde 3:ne §§ gjorde tillstyrkanden må förfalla. 7:o Utskottets hemställan i 42 §, att Revisorernes anmärkningar emot förvaltningen af Stockholms Allmänna Barnhus icke för närvarande må till någon åtgärd från Rikets Ständers sida föranleda, är af Bonde-Ståndet återremitterad, men af de öfriga riksstånden deremot godkänd. 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N;o 97.
Enär vid sådant förhållande ärendet är, i kraft af 75 § Riksdags-Ordningen, af Rikets Ständer afgjordt, kan Utskottet med denna fråga icke taga vidare befattning. 8:o Borgare-Ståndet har återremitterat 43 §, deruti, med anledning af Revisorernes anmärkning emot Lunds Universitets räkenskaper, att hufvudböckerne saknat hänvisningar till de bilagde verifikationerne, Utskottet hemställt, att vid den deröfver afgifna förklaring måtte få bero.
Men som de öfrige 3:ne riksstånden godkänt Utskottets yttrande, kan, på grund af 75 § Riksdags-Ordningen, återremissen icke till någon åtgärd föranleda. 9:o
De uti öfrige §§ af betänkandet N:o 30 omförmälda ämnen hafva dels i följd af samtlige riksstånds bifall till Utskottets framställde förslag, blifvit slutligen afgjorde, dels funnits vara af egenskap att från Rikets Ständers sida icke erfordra någon åtgärd.
Ank. tilt Exp.-Utsk. den 28 Mars 185-1, kl. 5 e m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, om lönefyllnad ål Häradsskrifvaren i Wadsbo fögderi af Skaraborgs län. (U. A.)