Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. 51 utöfver hvad sora ingått år 1855; att, då några af de vigtigare kassa-artiklarne, såsom Gryn, alla slag utom af spanmål, samt feta Oljor, hvilka under vanliga förhållanden inbragte ej obetydliga summor, under en del af sistnämnde år undantagsvis varit befriade från införsels-tull, afseende jemväl borde fästas derå, att ifall, på sätt Kommitterade föreslagit, dessa artiklar framdeles åter komme att med tull beläggas, derigenom likaledes kunde påräknas någon förhöjning i (ull-inkomsterna; samt slutligen, att genom de betydliga tull-nedsättningar och lättnader i rörelsen, som enligt Kommilterades förslag skulle komma att ega rum, en i allmänhet ökad förtullning otvifvelaktigt borde framkallas.
Då nu härtill komme, att under den tid, som förflutit sedan dessa beräkningar blifvit uppgjorde, eller under de första åtta månaderne af innevarande år, tull-inkomsterna jemte afgifterna till Handels- och sjöfarts-fonden icke allenast hållit jemna steg med det föregående årets, utan med en sammanlagd summa af ej mindre än 2,116,000 R:dr Riksmynt öfverstigit hvad som under motsvarande lid 1855 häraf influtit, och den erfarenhet, som sålunda kunnat vinnas, helt och hållet bekräftade ofvaunämnde, på endast sannolikheter grundade åsigt; så ansåg Departemenfs-Chefen, i betraktande af allt detta, att, om från det (otal-belopp 11,100,000 R:dr Riksmynt, hvilket
Kommilterade antagit såsom blifvande tull-uppbörd, ytterligare afdroges 600,000
R:dr — hvartill kunde vara så myckel mera anledning, som Kongl. Maj:t måhända komme att äfven föreslå borttagandet af tullen å salt och några andra större, för den fattigare befolkningen synnerligast betungande förbruknings-artiklar, — kunde med all erforderlig trygghet den summa, hvilken Stats-kontoret på helt andra grunder infört i sin beräkning, eller 10.500.000 Riksdaler Riksmynt, antagas såsom den inkomst, hvilken Stats-verket hade att af Tullmedlen ärligen påräkna. j)
Då Chartce-Sigillalce-medlen under åren 1852—1854 i medeltal utgjort något öfver 1,305,000 R:dr Riksmynt, samt, om än antagas måsje, alt de under sistnämnde år beslutade förändringar i författningen om stämplade pappers-afgiften förorsakat någon minskning i dennna intrad, samma minskning likväl icke skäligen kunde beräknas till högre belopp, än omkring 100,000 R:dr; hemställde Departements-Chefen i underdånighet, att inkomsten af ifrågavarande medel måtte i rundt tal upptagas till 1.200.000 R:dr Riksmynt, eller 135,000 R.dr mera, än hvad af Stats-kontoret beräknats. k) Som Bränvins-Af giften, hvilken vid sednasle Riksdag beräknades till 3,000,000 R.dr Banco och nu af Stats-kontoret blifvit lill enahanda belopp eller 4.500.000 R:dr Riksmynt upptagen, för år 1855, sedan kontrollerings m. fl. kostnader utgått af sjelfva skatten, influtit med öfver 4,600,000 R:dr sistnämnde mynt; så, och då genom jemförelse mellan de hittills skedda anmälningarne till bränvinsbränning för innevarande år och dem, som till samma tid nästlidne år egt rum, det visat sig, att i sådana anmälanden kunde för detta år antagas en förhöjning af mer än 300,000 R;dr R:mt samt det förra årets erfarenhet jemväl ådagalagt, alt de i sjelfva verket inflytande tillverkningsafgifterna med lika stor summa öfverstiga anmälningarnes belopp, 52 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. hvartill komme, att de mindre bränneriernes afverkningsförmåga visat sig vara allt för lågt beräknad och att, om, såsom antagligt vore, rättelse härutinnan komme att ega runi, inkomsten äfven komme att i mån derefter ökas; ansåg Departements-Chefen, med tillika fästadt afseende å den i andra länder vunna erfarenhet om bränvins-skattens alltjemnt fortsatta stigande, inkomsten af denna tillverkning med visshet kunna beräknas till 4,800,000 R:dr R:mt eller 300,000 R:dr mera, än hvad Stats-kontoret upptagit. I) Enligt hvad förut blifvit föreslaget skulle Restantierne, af Stats-kontoret beräknade till 50,000 R:dr R:mt, upptagas under de titlar, hvilka de rätteligen tillhörde, och således såsom särskild inkomst-titel försvinna.
I öfrigt hemställde Departements-Chefen i underdånighet, att de af Stats-kontoret föreslagna beräkningar måtte tagas till grund för Kongl. Maj:ts nådiga Proposition i ämnet.
Om hvad Departements-Chefen sålunda i underdånighet föreslagit af Kongl. Maj:t i nåder bifölles, skulle derigenom i förhållande (ill nu gällande Riks-stat uppkomma följande förhöjning; nemligen: å Ordinarie Inkoms terne: 1 :o Ordinarie Räntan Rdr Rml 1,125,265, 2:o Tionde Spanmål „ 323,860- 4:o Arrende-medel af Kungsgårdar och andra Krono-lägenheter „ „ 68,000. 9:o Mantalspenningarne ,, 30,500. 10:o Böles-medel „ 32,500. 11:0 Kavalleri-Regementenas Hästvakans-spanmål. „ 57,850. 12:o Ständiga
Rot e-vakans-af gifter vid Skånska Infanteri Regemenlena „ 5,900. 18:o Bdtsmans-vakans-afgift „ 4,000. 19:0 Krut- och Salpeter-försäljnings-medel „ 30,000. 20:o Kontroll-slämpel-medel „ „ 2,000. 2t:o Båk- och hots-medel „ 37,500. 22:o Danska Fyrings-medel „ 55. 25:o Extra medel och uppbörder „ „ 1,230. å Extra Ordinarie Inkomsterna: 27:o Tull-medlen „ 2,700,000. 30:o Chartce-Sigillatce-medlen „ 135,000. 31:o Bränvins-afgiften » 300,000.
Summa R:mt R:dr 4,853,660.
Bil. N:o 6 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1856. 53 Deremot skulle minskning uppstå å nedanstående Ordinarie Inkomst-titlar med följande belopp, nemligen: Afrads-spanmålen , R dr R:mt 480,000. 5:o Silfber-lionde, Myntare-lön och Slagskatt . . » » 750- 6:0 Koppar-räntan » » 53,000. 8:o Tionde och Hammar skattsjernet 33 » 175,650. 8:0 Svafvel-bruks-Tionden 55 » 125. 14:o Vakans-afgifter af nyroterad jord 33 » 3,000. 15:o Rote-vakan s-a/gift af utsockne frälse-hemman i Halland 33 » 375. 16:o Furage-afgift af indelta kavalleriet .... 53 n 48,450. 17:o Tross-passevolans-afgift 23:0 Konvoj-Kommissariatels bidrag lill Turkiska beskickningens 33 » 20. aflöning 33 » 200. 24:o Observalions-medel 33 » 7,000. 26:0
Intresse-medel 33 » 40. äfvensom å 33 » 195,000.
Summa ll-.dr R:mt 963,610.
Då från ofvanstående föreslagna förhöjningar Rdr Riksmynt . . 4,853,660. dragas omförmäida nedsätlningar 963.6 10. återstode således en ökad tillgång af Rdr Riksmynt 3,890,050.
Härefter utbad sig Departements-Chefeu i underdånighet, att nu äfven få uppgifva de tillgångar, hvilka möjligen kunde vara att påräkna för fyllande af sådana tillfälliga anslagsbehof, som blott för en gang eller för viss tidrymd uppslode; och anmälde i sådant afseende Departements-Chefen i underdånighet, alt, enligt från Fullmäktige i Riksgälds-kontorel inhemtade upplysningar, nämnde Verks ställning vid 1857 års slut, eller den tidpunkt, då nästa statsreglering sannolikt komme att vidtaga, blifvit approximativt beräknad att vara följande, nemligen: Tillgångar Banko R:dr 16,286,000.
Skulder „ „ 7,057,000. således öfverskott » » 9,229,000; men då bland tillgångarne blifvit upptaget dels hvad som enligt förslagsberäkning öfver skulder och tillgångar i följd af de till jernvägsanläggningar upplånte och anslagne medel visat sig utgöra bristen vid 1857 års slut, eller omkring Banko R.dr 4,995,000. dels åtskilliga sådana fordringar, för hvilka Riksgälds-kontorel, efter all sannolikhet, icke hade att förvänta någon godtgörelse, såsom för: .
Transport 4,995,000. 54 Bil.
Prop. N:o 1, om Slats ver kel 1856.
Transport 4,995,000. förskott till inlösen af 1 bränvins-brännings-redskap, omkring 50,000. förskjutne kostnader för instundande riksdag, omkring . . . 280,000. lyflade medel å det vid 1850—1851 års riksdag anvisade mindre kreditiv, omkring 624,000. kreditivet lill postskjuts-legans förhöjning 13,000. kreditivet lill neutralitetens upprätthållande 2,500,000. lyftade medel å det vid sednaste riksdag beviljade kreditiv till rikets försvar 1,550,000. kreditivet till bestridande af kostnader för Sveriges deltagande i Pariser-Expositionen 50,000. - q67. qqq tillsammans
Banko R:dr 10,06 2,000. så visade sig häraf, att vid omförmälde tidpunkt, eller nästkommande års slut, Riksgälds-konforet icke komme att ega något samladt disponibelt öfverskott, utan fastheldre en brist af omkring 850,000 R-’dr Banko, hvilken ytterligare skulle komma att ökas, derest anvisning skedde på de låne- och anslagssummor, (uppgående sammanlagdt till något mera än 888,000 R:dr), hvilka blifvit ställda (ill Kongl. Maj:ts nådiga disposition, men hvaraf någon utbetalning hittills icke ifrågakommit.
Härvid borde likväl anmärkas, att bland skulderne blifvit upptagne dels åtskilliga betydliga belopp, hvilka ej kunde komma i fråga att på en gång eller i den närmaste framliden utbetalas, såsom t. ex återstoden af Riksgälds-konlorets gamla skuld till Rikets Ständers Bank, uppgående vid 1857 års slut till 2,376,000 R:dr Banko, hvarå, förutan ränta, endast skulle årligen afbelalas 88,000 R:dr nämnde mynt, dels ock ännu inneslående 450,000 R:dr af det å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv för utomordentliga försvarsanstalter, och hvilka medel numera sannolikt ej behöfde anlitas; hvarförutan borde (agas i betraktande, att hela den utbetalning, som tillhörde
Riksgälds-kontoret för jernvägsanläggningarne, och som vore beräknad att vid 1857 års slut uppgå till en summa af 5,9 10,000 R:dr Banko, skulle komma att besörjas, utan att
Riksgälds-kontoret för detta ändamål behöfde upptaga vidare lån, än som redan skett, utgörande endast 173,466 R:dr 32 sk.; så att, för den händelse Rikets Ständer skulle finna dessa jernvägsmedel böra, enligt det derom fattade beslutet, genom utgifvande af Stals—obligationer betäckas och Riksgälds-kontoret återgäldas, största delen bäraf blefve att anse såsom ett samladt öfverskott vid begynnelsen af den nästkommande Statsreglerings-perioden.
Men, äfven utan att taga i beräkning något sådant öfverskott vid början af denna tidrymd, visade sig dock, att under de år, då nästa Statsreglering blefve gällande, det med säkerhet kunde påräknas, att till Riksgälds-kontoret komme att inflyta ganska betydliga summor, hvilka, enligt Departements-Chefens åsigt, kunde och borde beräknas såsom tillgång för fyllande af Statens extra och tillfälliga behof under samma tid.
Departements-Chefen funne nemligen det ej öfverensstämma med en riktig Statshushåll - Bil.
N:o 6 till Kongl. Maj\ls Nåd.
Prop. N:o om Statsverket 1856. 55 nings-grundsals, alt de öfverskott och inkomster, hvilka under nämnde tid, eller åren 1858, 1859 och 1860, komme att lill Riksgälds-kontoret ingå, blefve derstädes samlade och upplagde, utan borde dessa medel, enligt Departements-Chefens tanke, i samma mån de inflöte, återgifvas åt rörelsen genom att användas till de extra ordinarie statsutgifter, hvilka vore af behofvet påkallade, på samma sätt, som
Statens vanliga inkomster voro beräknade att för en viss tid belacka de under densamma belöpande ordinarie statsbehofven; och ansåg Departements-Chefen, att, till ledning vid bedömmandet af de tillgångar utaf omförmälda beskaffenhet, hvilka under nyssnämnde tidrymd skulle blifva för Riksgälds-kontoret disponibla, kunde uppställas följande approximativa beräkning, nemligen: A. Öfverskotten på Stats-verkets Inkomster.
Enligt afslutad Rikshufvudbok hade Stats-verkets inkomster för 1854 uppgått till mer än 22,000,000 R:dr Riksmynt; men då Kronouppbörden för 1855, med mera än 885,000 R:dr öfverstigit det föregående årets, och tullinkomsterne för samma år 1855 äfven ökats med mera än 1,900,000 R:dr Riksmynt, kunde
Stats-verkets inkomster för år 1855 i rundt tal upptagas till R:dr Riksmynt 24,700,000.
Under innevarande år 1856 hade
Tull-inkomsten redan med ett belopp af mera än 2,000,000 R:dr Runt öfverstigit, och komme bränvinsskatten att med åtminstone 500,000 R:dr öfverskjuta hvad af dessa begge inkomst-titlar år 1855 influtit; men om tillökningarne l dessa afseenden här endast upptoges till sammanlagdt 2,000,000, skulle likväl Stats-verkets inkomst för år 1856 utgöra 26,700,000.
För nästkommande år kunde bränvins-skalten antagas uppgå till samma belopp, som under det innevarande; hvaremot Departements-Chefen ej ansåg sig böra beräkna någon tillökning i tull-inkomsterna utöfver hvad som år 1855 egde rum; och upptoges således statsverkets inkomst för år 1857 endast till 25,200,000.
Sammanlagda sfats-inkomsten för åren 1855, 1856 och 1857 skulle således blifva 76,600,000 och om härifrån afdroges utgifterna enligt Riks-stalen (21,537,450), med tillägg för brister i förslags-anslagen: för år 1855 22,000,000 för år 1856 22,000,000 K» är 1857 72,000.000 66 000000 så visade sig, att på Statsverkets inkomster under nämnde tid kunde med säkerhet antagas uppkomma ett öfverskott af tillsammans Riksdaler R:mt 10,600,000 Transport 10,600,000 56 Bil.
Transport 10,600,000 B.
Den till Riksgälds-kontoret ingående allmänna Bevillningen.
Denna inkomst hade enligt Riksgälds-kontorets uppgift, sednast uppgått till 1,995,000 R:dr Rmit och, under förutsättning att grunderna för beskattningen blefve i det väsendtligaste oförändrade, kunde alltså samma inkomst för åren 1858, 1859 och 1860 i rundt tal upptagas tili sammanlagdt 6,000,000 C- 1857 års
Bidrag för bestridande af de på Riksgäldskontoret anvisade utgifter, hvilket vid början af år 1858 borde från Stats-kontoret ingå och enligt Riks-staten utgjorde 2,222,070 R:dr Runt, upptoges i rundt tal till 2,200,000 Summa R:dr R:int 18,800,000 Från denna summa, såvida den skulle uttrycka hvad som vore disponibelt för framtida behof, borde dock afdragas hvad som redan blifvit anvisadt att utgå såsom anslags- och lånesummor (hvaribland den betydligaste utgjordes af de i lånet för jernvägen mellan Fahlun och Gefle belöpande andelar, tillsammans 960,000 R:dr): uppgående dessa summor, hvaraf emellertid någon utbetalning ej inträffade förr än efter 1857 års slut, till omkring 1,170,000
Och skulle alltså för tillfälliga anslagsbehof under nästkommande
Statsreglerings-period vara att utaf uu omförmälda tillgångar disponera en summa af minst Riksdaler Riksmynt 17,630,000 1 denna beräkning hade likväl ej blifvit intagne dels de mindre beviiiningar m. fl. afgifter, hvilka till Riksgälds-kontoret ingå, dels inflytande räntor och afbetalningar å förut beviljade lån och anslag, enligt Riksgälds-kontorets uppgifter, för närvarande uppgående lill sammaulagdt omkring 400,000 R:dr årligen, men som framdeles komma att ökas, likasom å andra sidan ej helier blifvit afräknadt hvad som enligt äldre fortfarande förbindelser tillhörde Riksgälds-kontoret all utbetala, utgörande omkring 650,000 R:dr hvarje år.
Särskildt ville Departements-Chefen hafva i underdånighet fästat Kongl. Majlis nådiga uppmärksamhet derpå, att uti nu uppgjorda beräkning icke blifvit upptaget något tillskott från Rikets Ständers Bank, ehuru det läte sig förmoda, alt Rikets Ständer äfven vid denna riksdag kunde finna lämpligt förordna om öfverlemnande till större eller mindre del af den derstädes för åren 1854, 1855 och 1856 samlade vinst, hvilken för förstnämnda Bil.
Vrop. N:o om Statsverket 1856. 57 förstnämnda år uppgått till Riksmynt Riksdaler 1,301,728 och för år 1855 till 1,187,410 samt innevarande år ansågs komma att utgöra ungefärligen samma belopp, som för år 1854, eller i rundt tal 1,300,000 tillsammans R:dr Runt 3,789,138
Efter att sålunda hafva i underdånighet sig yttrat rörande beräkningen af så väl Stats-verkets ordinarie och extra ordinarie inkomster, som de för tillfälliga anslagsbehof påräkneliga tillgångar, anhöll Departements-Chefen i underdånighet, att, i sammanhang med frågan om de till
Departementet hörande utgift-staters reglerande, få i underdånighet anmäla hvad Stats-kontorets ofvanomförmälda berättelse innehölle i de delar, som ej afsåge inkomstberäkningen.
Hvad Departements-Chefen nu i underdånighet hemställt, och hvari Stats-Rådets öfrige Ledamöter till alla delar instämde, behagade Kongl. Maj:t i Nåder gilla och bifalla.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ar enden, hållet inför Hans Maj: t Konungen i Stat s-rådet å Stockholms Slott den 16 October 1856.
Närvarand e: Hans Excellens, Justitie-Sfats-Ministern, Herr Gunther; Hans Excellens, Ståts-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Lagerheim; samt Stats-råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almqvist, Chefen för Finans-Departementet, Stats-rådet Gripenstedt, anhöll i underdånighet att få underställa Kongl. Majus nådiga ompröfvande de Finans-departementets föredragBih. lill R.
Prot. 1856 $ 1857. 1 Sami. 1 Afd. 8 Haft. 8 58 Bil. iV:o 6 till Kont/l.
Prop. N:o 1, om Stalsrerket 1856. ning tillhörande frågor, som anginge regleringen af utgifterne å Riks-slatens försia, sjunde och nionde hufvud-titlar; i hvilket afseende sålunda först förekom beräkning af anslagen å Första hufvud-titeln, omfallande Kongl. Hof- och Slotts-staterna.
Departemenis-Chefen anmälde härvid i underdånighet: l.-o Riks-marskalks-embetets underdåniga Memorial den 13 i denna månad, deruti Riks-marskalks-embetel, med anledning af H. K. H. Arifursten, Hertigens af Östergöthland förestående förmälning, hemställt, det Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets Ständer att bevilja dels ett anslag för en gång i och för inredande af den våning, som kornnie att af deras Kongl.
Högheler, Hertigen och Hertiginnan, efter deras förmälning, begagnas, äfvensom anskaffande af nödiga möbler dertill samt öfrige inventarier för deras Kongl.
Högheters bosättning, hvilket anslag, enär den enda till bostad för deras Kongl.
Högheter, efter deras förmälning, lämpliga lokal, som för närvarande funnes, nemligen det Arffurstliga palatset vid Guslaf Adolfs torg vore till sitt inre oundgängligen i behof af reparation för att kunna af deras Kongl. Högheter bebos, samt för öfrigt derstädes saknades möbler, husgeråd och aila andra för bosättning erforderlige inventarier, Riksmarskalks-embetel, med afseende å nu gällande höga arbetslöner och inköpspris, föreslagit tili en summa af ] 50,000 Riksdaler riksmynt, dels ock ett årligt anslag till deras Kongl. Högheters hofhållning af 150,000 IRdr samma mynt, på det sätt, atti sistnämnda belopp borde inbegripas 18,000 r;dr riksmynt såsom H. K. H. Hertiginnans handpenningar, samt att H. K. H.
Hertigen från och med den lid detta anslag finge uppbäras, frånträder den af H.
Höghet hittills uppburna andel uti anslaget till deras Kongl. Högheter Arf-furstarne.
Då, enligt hvad Riks-marskalks-embetet anmält, för H. K. H.
Hertigens af Östergöthland hofhållning skulle, efter H. Kongl.
Höghets förmälning, erfordras årligen 150,000 Ridr riksmynt, deruti inbegripne ofvannämnde handpenningar, men härutaf s/ivOelar eller i rundt tal 44,000 R.dr, borde enligt den deluiugsgrund, som, i förhållande efter de förenade rikena Sveriges och Norriges olika folkmängd, blifvit antagen, belöpa sig på sistnämnde rike, hemställde Departements-Chefen i underdånighet, att Kongl. Majit måtte af Rikets Ständer i nåder äska, såsom svenska Statsverkets bidrag lill nämnda hofhållning, det återstående beloppet 106,000 Ridr, alt i riks-staten uppföras under benämning: “Deras Kongl Högheter Hertigen och Hertiginnan af Östergöthland*; Och som för H. K. H. Prins Oscar, efter tillträdandet af detta ökade anslag, icke längre erfordrades någon andel uti det hittills varande anslaget till deras Kongl. Högheter Arf-furstarne, hemställde Departements-Chefen, att detta anslag, nu 30,000 Ridr riksmynt, måtte, för “Deras Kongl. Högheter Hertigen af Dalarne och Prinsessan Eugenie®, bestämmas till 20,000
Ridr riksmynt.
Emellertid, då den nya stais-regleringeu sannolikt icke komme att tillämpas förr än från och med år 1858, men H. K. H. Hertigens af Östergöthland förmälning lärer Bil.
59 vara ämnad alt dessförinnan ega rum, tillstyrke Departements-Chefen underdånigst, alt för år 1857 Hans Kongl. Höghet, med åtnjulande af 10,000 R.dr från Deras Kongl.
Högheter Arf-Furstarnés nuvarande anslag, malte genom framställning till Rikets Ständer beredas fyllnadsanslag lili Hofhållningen för en gång med 96,00 0 R:dr Riksmynt; äfvensom det anslag Riks-marskalk-Embetet föreslagit (ill Deras Kongl. Högheter Hertigens och Hertiginnans af Östergöthlands bosättning, 150,000 R;dr, skulle, enligt Departements-Chefens underdåniga åsigt, på enahanda sätt ingå i extra Statsregleringen. 2:o.
Riks-Marskalks-Embetets underdåniga Memorial den 21 sistlidne Maj, af hufvudsaklig;! innehåll, att utaf det anslag till underhåll af Kongl.
Residens-Slottet och öfrige till Kongl.
Hofhållningen upplåtne byggnader, som vid 1818 års Riksdag bestämdes, och hvilket, sedan det vid Riksdagen år 1844 blifvit från sjunde till första Hufvud-tileln öfverflyttad!, ännu fortfarande utginge med 32,000 R:dr banko om året, bilfvit afsedde: till underhåll af Kongl. Slottet med f. d.
Oxenstjernska huset och vaktstallen derinvid 25,000; deraf likväl till arfvoden åt den vid slottsbyggnaden anställde personal årligen utgått 2,366; 32.
„ „ „ Kongl. Hofstallet 2,000, „ „ „ H. K. H. Arf-Furstens Palats, Öfver-hofstallmäsfare-bostället, Under-stallmästare-bostället, f. d.
Oldenburgska huset, det Kongl, stallet tillhörande smedje-, sadelmakare- och vedbodbyggnaderne, H. M. Enke-Drottningens stall med tillhörande boställsrum och ulhusbyggnader, Kongl, fatburen, husgerådskammarens magasinshus samt tvättstugan under Norrbro. . 5,000; att, då underhålls-kostnaden för H. K. H. Arf-Furstens
Palats och de derefter uppräknade byggnader, under sednast förflutna sex år uppgått till 37,963 R:dr 8 sk. 8 rst. men anslaget för nämnde år endast utgjort tillsammans 30,000 R:dr, hade alltså utgifterne för berörde byggnader öfverstigit inkomsterna med 7,063 R.-dr 8 sk. 8 rst, eller i medeltal årligen 1,327 R
Slottet godtgjordt;— att, detta oaktadt, åtskilliga betydliga arbeten å en del af dessa byggnader vore af behofvet högt påkallade, men måst år ifrån år uppskjutas, enär deras verkställande skulle hafva gjort underhållsmedlen för Kongl. Slottet alldeles otillräckliga; — att, äfven å sjelfva slottet jemte Vaktstallen och f. d.
Oxenstjernska huset oundgängeligen förestode i den underdåniga skrifvelsen uppräknade arbeten af sådan omfattning, ait anslagssumman omöjligen kunde förslå till bestridande af kostnaden derför, beräknad till mer än 120,000 R:dr banko; samt att, ehuru dessa arbeten vore ämnade att utföras endast successivt, det likväl icke vore möjligt att verkställa dem med det nuvarande anslaget.
Med stöd af hvad sålunda blifvit i underdånighet anfördt, och då Riks-marskalks - 60 Bil.
Embetet ansett, att en tillökning uti ofvanberörde underhållssumma af 10,000 R:dr b:ko om året skulle göra det möjligt att småningom, utan särskildt anslag, verkställa alla de förenämnde stora reperationerue jemte de årliga mindre underhållsarbetena, äfvensom den ytterst nödvändiga nybyggnaden af Vaktstallen, hade Riks-marskalks-Embetet, under åberopande jemväl af Ståtbållare-Embetets å Stockholms Slott derom gjorda begäran, i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t täcktes uti Nådig Proposition till Rikets Ständer föreslå, att anslaget till underhåll af Kongl, slottet samt öfrige här ofvan uppräknade, Staten tillhörande byggnader måtte, med ett (ill 42,000 R:dr b:ko årligen förhöjdt belopp, från och med nästkommande år utgå.
Med afseende å hvad Riks-marskalks-Embetet sålunda anmält angående behofvet af tillökning uti anslaget till underhåll af Kongl.
Residens-slottet och öfriga till den Kongl.
Hofhållningen upplåtue byggnader, hemställer Departemenls-Chefen i underdånighet, det Kongl. Maj.t ville hos Rikets Ständer föreslå, att nämnde anslag måtte vid den blifvande statsregleriugen förhöjas med 15,000 R:dr Riksmynt om året eller till 63,000 R:dr samma mynt. 3:o.
Riksmarskalks-embetels underdåniga Memorial den 19 sistlidne Juli, deruti, jemte förmälan, hurusom Slåthållare-embetet å Stockholms slott tilikännagifvit, att ej mindre anslaget till uppköp af ved och kol för de Kongl, och Furstliga Hofvens behof, hvilket alltifrån år 1819 utgått med ett oförändradt belopp af 25,210 R:dr Rauko om året, än äfven de till Kongl, slottet och H. K. H.
Arffurstens palats för inre polis-, lys- och renhållningen samt brandväsendet och yttre lyshållningen anslagne medel, hvilka från och med år 1841 utgjort tillhopa 16,417
R;dr samma mynt årligen, med tillägg endast år 1852 af 613 Rulr
Ranko för den då tillkomna lyshållningen m. m. vid H. K. H.