Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skatte Dito dito dito Krono Dito dito dito Frälse Tull-injftlqvarnar med par stenar Tull-sågqvarnar, deraf grofbladiga och finbladiga Husbehofs-mjölqvarnar, deraf med särskild i Husbehofs-sågqvarnar Stampar Kopparhammare Koppargrufva Stångjernsverk Ämneshammare Masugnar Jerngrufvor Jernmanufaktur-verk af särskilde slag Pappersbruk Tegelbruk Koboltsverk Krutbruk Garfverier Kalkugnar Metallgjuteri Skedvattens-fabrik Lack-, Kimrök- och Terpentin-fabriker Malmköpings Köping Hjulfabrik Lands- och Härads-allmänningar af Färgeri Marmorbrott Snus-fabrik Slipbruk 2 och 3 ädlare Bruk . . Kronoskogar, ädlare Verk upplåtne mot afgift af Bomulls-spinneri Diverse personer, som ej höra till någon viss näring Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fideikommisser Frälse-räntor ordeboken uppförd tunnlands vidd äntå Summa Hemmantal.
Mantal. st.
Utsäde af T:r T:r 34} 52} 10 378* 13i löt 166* 83* 71* 22 * 90* 1 H 1 52J 12 406} Ui 16} 205}} 1,500}} 86}} 1,290}t» s 132'0 v 94} 88}} 30* 98* 2 1 4 1 -8» 39 10 211 159 122 274 5,806 1,977 2 244 5 10 6 127 58 62 60 4 1 1 11 6 7 5 17 4 49 1 1 12 25 1 30 74 10 2 16 756 25 27 243 1,516 86 17} 2 7 4 1,803 17 i 197 ' 148 126 37} 168 2} 2 7 1 2 31 17 9 24 363 13 j 9,339 145 442 65 22 84 3,725 118 140 989 8,628 504 110 8 40 22 8,172 74 1 923 564 618 181 843 10 8 30 18 8 61 253 136 79 90 2,370 170 T:r 30 69 12 4 20 739 18 24 218 1,390 75 13 11 5 3 1,5411 135 1 T 167 136 117 30 149 2 11 51, 3 n 7 40 33} 23 10 430 28 T:r 45 163 20 10 33 2,326 38 74 360 2,472 151 22} 2 12 8 2,221 18 1 207^ 144 199 65} 234 21 2 71, 4} 2 21 44 33} 12 20 226 10 T:r 25 49 6 2 19 556 14 29 118 1,125 78} 10 1 4 4 1,038 9 124 96 99 25 100] 1 1 1 5 27 14 8 22 261 10 >■ T:r 15 29, 10 390 71 14} 941 568 37 5i 3 2 602} 96 61 56 15} 66 20} 12 71 18 329 18 T:r 98 304 67 70 74 4,200 104 20 1,092 6,899 439 65 6 50 20 7,268 66 4 1,086 611 518 173 682 8 6 22 13 6 .58 427 311 187 5,831 681 244 61 96 60 120 6 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
Under it allna Kreatur.
T:r ' 240 605 89 18 128 6,418 207 231 1,992 12,794 737 147 16 58 32 15,651 139 2 1,750 1,340 1,076 321 1,475 20 16 60 36 16 12 250 144 69 168 2,897 104 T:r T:r T:r T:r 1,015 3,094 455 154 588 26,075 826 1,055 6.523 57,655 3,192 764 56 280 154 58,506 518 7 6,809 4,182 4,326 1,267 6,151 70 56 210 126 56 378 1,639 920 524 540 14,955 1,020 210 437 61 20 136 4,237 108 138 1,236 8 054 413 78 9 33 21 9.414 78 2 1,082 874 715 182 907 12 9 33 18 9 45 218 187 134 G()l 2,25i 14l 225 815 100 50 160 11,630 190 414 1.800 12,360 755 113 10 60 40 11,105 90 3 1,035 720 995 326} 1,245 12' io! 37- 22, 10' 105 220 166- 60 100 1,130 50 125 264 31 10 95 3,139 84 160 595 5,799 402 53 6 21 20 5,532 52 620 480 529 137 550 6 6 24 12 6 25 135 70 40 110 1,305 50 >■ T:r T:r 75 159 27 12 50 2,035 45 80 538 3,032 191 32 3 15 10 3,515 27 1 480 344 316 88 374 3 3 12 6 3 21 109} 68 40 90 1,864 108 490 1,814 465 49(1 390 24 840 674 1,170 6,674 40,742 2,549 377 36 275 100 46,062 420 24 6,474 3.537 3,056 1,036 4,077 48 36 132 78 36 339 2,623 1,979 1,105 35,051 3,942 1,464 366 576 288 360 720 36 Anmärkning:
Den till Landtränteriet direkte inlevererade afgift för större brännerier lör år IB5S. utgörande Banko ll:dr 86,088: S. 4, är ej inräknad i Summa Stats-bidrag. 5,789 | 29,651) 5,360T| 9,210 | 3,888 | 2,498}i 32,285 49,258|204,146| 31,564 4G,165| 20,493| I3,776j|l94,951 11,008| 19,889| 37,058| 16,059| 63,512| 30,367| 266| 15,710,121|-|- St.
St. 65 96 26 10 29 851 26 46 463 3,498 209 35 4 12 8 3,596 393 292 186 56 230 4 4 15 8 57 41 544 31 154 200 32 6 76 2,678 60 134 906 5,31 299 49 6 26 12 4,801 34 2 668 446 398 131 577 6 4 15 8 4 38 238 lil 64 2,150 6 217 St. 180 446 80 55 10 3,527 113 164 1.213 8.137 498 148 8 42 28 8,633 74 3 999 689 573 223 918 10 8 30 18 8 70 528 233 157; 8.141 365 365 122 64 27 20 3 34 St. 85 137 27 11 41 1,807 47 90 630 4,282 274 50 3 24 15 3,803 33 1 518 340 297 68 372 4 3 12 7 3 47 239 138 101 2,333 217 St. 205 525 68 61 125 8,927 180 330 2.874 15,040 916 183 15 103 38 13,271 88 4 1,850 1,418 1,006 314 1,527 14 10 36 22 10 122 813 379 226 11,578 278 670 183 100 St. 98 202 35 31 52 2,379 86 109 1,021 G.109 452 53 6 30 17 6,417 54 2 763 603 468 120 704 8 6 22 14 6 77 329 158 106 8,182 705 447 308 128 15 45 O ■St.r 126 40 10 10 2 tt
It d tt ar - il e v i 11 n i n g .
Uppskatta dt värde.
R:dr 87,165 189,141 27,255 35,136 28,178 44,562 2,586,525 89,251 104,740 661,231 3,943,308 231,051 30,095 3.774 17,016 10,4-00 3,318,133 26,395 684 419,008 286,890 281,476 85,508 383,515 5,662 2.775 10,218 7,797 4,625 22,890 98.144 43,938 45 323 31,030 2,921 914 3,000 51.349 29,460 1,039 2,100 407,951 36,591 8,354 6,276 7.502 7,120 571,631 395,261 1,061 293,593 41.815 87,576 7,200 8,160 3,240 15,843 30,030 5.000 20,000 3.000 4,418 475,000 19,907 Ener Usta Artikeln.
Rdr 70'24 28; 18 91 8 10 40 9 11 977 24 44 251 2.016 121 39 5 11 6 2.108 29 171 118 109 48 184 3 3 4 2 7 93 58 47 -k (125 -170 1 1117 57 30 4 30 1 24 36 36 42 1 12 13 99 124 11 95 24 25 1 7 5 37 1 32 229 42 Efter 2:dra Artikeln.
R:dr 182 92 / 145 5,638 228 263 1,023 11,023 743 63 7 33 20 6,752 51 1 847 564 202 426 2.381 15 7 192 196 89 81 58 229 469 6 96 58 21 3 1,529 99 21 11 23 56 30 1.239 1,075 62 688 124 205 18 170 46 36 321 34 11 56 7 955 139 81 37 19 11 11 Efter 3:dje Artikeln.
R:dr 15 R:dr 2 560 33 5,107 18 6 35 17 8 40 34 8 216 44 8 2,221 34 4 135 2 8 25 36 — 3,498 22 9 20 - - 435 26 9 204 35 9 174 33 6 68 34 8 91 6 7 50 1 24 136 41 33 Summa.
R:dr 256 680 9 15 16 157 11,727 288 348 2,091 15,290 1,000 128 12 44 27 12,358 101 1 1,454 887 485 550 2,657 18 57 10 10 8 200 291 173 128 58 2,257 840 7 213 59 21 3 1,587 104 22 11 24 69 43 1,338 1,200 73 783 148 231 20 177 51 36 495 26 12 36 57 24 7 19 12 20 988 24 369 10 81 19 37 — 31 11 9,963|30|—| 39,897|12| 3| ll[24|ll| 13,073[29| 10| 62,946) 1|— Ständiga Räntor.
R:dr 2,183 10 827 24 10 20) 30 134 573 420 696 62 543 165 100 41,753 260 4,374 3,193 1,165 352 922 1 3 075 1,644 506 334 93 200 1,251 211 12 46 10 Krono tionde.
R:dr 236 26 18,891 1,237 663 25 119 80 19,316 120 2 2,486 1,645 1,127 409 173 32 90 76 189 219 68 275 216 11 62,9071 7(111 47,746 42 24 42 40 13 11 R:dr 2,145 1,015 602 1,214 37 51 977 346 210 69,222 320 7,792 5,633 1,612 504 779 472 612 414 419 2,198 41 96,585 6 10 R:dr 7 34 14 15 13 14 1,119 34 48 362 3,127 187 52 8 II 6 3,053 35 282 164 139 60 244 3 5 5 2 13 125 74 64 2,968 613 165 77 5 2 1 13 15 144 142 10 127 11 21 1 9 48 1 20 36 162 24 Gernings ören. -
'S “ » a < 3 SS o 3 ~z C 3^ crq pr wj pr os 05 ö Summa.
R:dr [ 14,011|43| 2 32 32 R:dr 1,191 1,651 292 R:dr 4,643 1,877 19 25 13 818 1,177 169 1,835 820 22,715 1.538 2,236 33 643 ao? 133,345 314 2,550 1,054 754 3,244 839 177 94 200 3,527 216 2 1 13 15 1,335 1,793 10 419 23 21 1 48 1 20 36 162 10 3,135|18]—I 224,395|25|— Arrende medel.
R:dr 16,400 25 675 - 3,968 10 1,769 32 190 1,751 429 4,403 56 57 49 28 10 Kostnad för Rustning och Rotering.
R:dr 435 3 210 81 330 62 738 1,858 33.842 1,832 275 21 345 81 31,015 176 3.529 2,124 12 359 35 21 87 56 21 153 262 193 142 135 167 24 25 10 29,766j i\ 2j78,633|l6| 8 Klereci-Statens underhåll. Pastorers.
R:dr 262 1.074 141 50 190 9,037 284 408 3.684 21.424 1.420 300 16 112 80 23.313 181 2 2.684 1,752 1,603 509 20 16 60 36 16 152 542 267 184 168 2,184 346 5 83 42 2 3 1,438 125 25 805 318 80 35 33 75,529, 16 R:dr 29 104 20 30 22 912 28 45 481 2,910 151 37 2 11 8 2,783 23 241 192 151 53 2 2 8 5 2 13 152 84 48 41 152 23 3 176 15 3 16 32 16 32 Kyrko beljenings.
R:dr 24 143 25 26 1,083 38 40 541 3,342 173 48 3 14 10 3,267 33 324 225 196 68 188 4 3 12 7 3 13 25 2 2 129 28 2 80 13 3 3 32 24 18 Summa.
R:dr 316 1,323 186 80 239 11,033 351 495 4,708 27,677 1,745 386 21 138 100 29,365 237 - 3 24 3,250 2.170 1.950 632 188 26 21 80 48 21 179 720 354 235 168 2,184 346 5 125 42 2 3 1.720 176 31 1,062 347 88 43 50 10 10 10 7 8,998)46] 8| 10,156] 5 7| 94,6S4|l4|lO Fattigför sörjning.
R:dr 74 189 41 5 50 2,232 79 114 1,244 7,617 576 105 2 31 14 5,158 33 1 831 631 460 125 462 2 2 2 76 172 44 38 1,625 96 83 123 1 142 107 455 256 67 52 1 150 28 12 8 606 6 4 11,238 46 — 527 12 4 164 2 6 88 35 6 57 24 — 9,882 26 - 70 - — 1,766 37 — 1,144 12 23,653(16 7 Skjuts.
R:dr 412 12 10 22 10 20 26,033 40 Väghållning.
R:dr 690 605 36 192 5,335 149 292 2,354 16,948 1,056 182 10 100 60 11,451 86 1 2,062 1,458 1,031 281 1,200 12 10 36 22 10 10 24 45,685(121 — Diverse afgifter, onera och besvär.
R:dr 125 103 3 16 23 1,651 81 65 661 5,353 486 58 12 27 1 6,176 63 628 466 284 104 300 11 5 24 15 7 44 70 62 42 1,301 198 113 10 2 200 44 15 16 — 13 41 — 284 39 11 G8 47 9 8 45 7 7 2 11 5 35 18 32 5 11 12 35 19,304 35 Summa Statsbidrag.
R:dr 6,952 21,179 977 4,310 1,814 1,562 33,489 1,371 3,889 14,344 140,684 8,763 5,289 lil 1,419 752 239,182 1,501 11 28,459 19,520 12 673 3,436 6,928 153 126 250 276 82 1,923 1,831 3,380 1,699 1,167 10,779 2,320 14 599 196 231 7 7,071 333 27 11 26 416 212 4,476 3,667 92 1,366 282 272 21 198 57 86 4 _ 968 17 7 14 24 — 77 36 7 19 2 20 20 - 1.025 12 4 575 45 2 81 19 11 37 — — 39 1 46 5 15 4 4 8 32 6 5 34 27 35 7 22 J 25 8 4 3 8 7 24 — 45 11 46 1 34 5 45 9 26 3 17 7 34 8 18 S 28 6 42 10 6 — 44 23 1 32 — 44 6 605,101 [31/10 Nyköping i Landskontoret den 30 September 1856. 6r. E. Frölich. lill Berättelsen öfver Nyköpings
Län för åren 1851—1855- Jokan Lagerbjelke. S T A T 1S T 1 S lå.
T ÅII f] L
Ij öfver Städer ne i Nyköpings Län a r 1851 — 185 5.
Njköping ........
. Strengnäs Eskilstuna Thorshälla Mariefred Trosa . , .
' Summa n m.
Förutom ofvan upptagne Jord, äro lill Thorshälla
Stad donerade 2s/j mantal å Landets grund belägne hemman a H o a - St. 566 188 260 102 77J 142 1,335,!
St. 26 13 7 31 Jord.
T:d. 438 671 51 314 109] 160 1,743?
275 T:d. 74 374 206 201,a2 100 9355 18 T:d. 182 1,617 35 2,110’ 373 4,317# t/> c 3 3 T:d. 694 2,662 51 555 2,421* 633 7,016* 8'i 14g 11 ®i 41 Si 43; 2} 1,77111 973*| 4,317’| 7,061|>| 46’ Utsäde af T:r. 48 12 3 12 8 8 91 T:r. 105 126 11 80 40 45 407 T:r. 55 46! 10 .30 6 T:r. 12 58 5 8 6 89 Ttr. 50 20 8 20 107 T: r. 10 6 1 2 27 T:r 420 630 100 50 50 1,230 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
T:r. 432 84 27 108 72 64 T:r. 945 631 99 560 240 360 787 2,835 T:r. .385 2.32] 60 210 42 929 T:r. 72 235 .30 32 T:r. .350 80 72 120 28 35 411 685 T:r. 60 36 9 12 28 28 T:r 3, 360 1,920 60° 400 400 173 6,680 Underhållne Kreatur.
St. 145 60 74 39 .30 11 359 St. 28 18 20 26 19 1.3 124 St. 187 166 137 120 88 64 762 St. 9 6 7 4 12 3 41 St 30 8 16 100 40 63 257 St. 1.91 104 64 20 49 28 St. 456
U p p s k a 11 a (T t v ä r d e. H O 3 Rtdr. 603,530 1.37,7.30 452,27.3 52,312 70,023 37,519 1,353.388 20 cr 5, —. 0) pr W cd 3 j» 3 o c 3 3 K:dr. 64,560 77,659 .37,775 44,485 24,000 248,480 40 Rtdr. 94,785 600 6,826 2,000 30 104,211 R:dr. 762,875 215,990 452,273 96,913 114,508 63,519 1,706,080 10 s a Ii d a g.
Enligt Bevillnings^Förordningen.
R:dr. 408 143 462 131 71 50 1,266 40 Efter 2:dra Artikeln.
Efter 2:a Jord, Hus, Tomter, Verk och Inrättningar.
R:dr. 675 791 63 39 62 9 7 6 1,641 14 1 R:dr. 1,771 369 450 175 234 63 3,064 45 Borgerlig Näring.
R:dr. 1,772 558 1,253 268 160 90 4,10.3 22 7 Efter 36 §.
Rdr. 13 13 R:dr. 1,044 29 10.3 56 184 31 1,449 4.3 Bränvins brännings afgift.
Rtdr. 605 636 82 57.3 1,8.97 36 Summa.
R:dr. 6,276 2,541 2,333 670 796 817 5 13,436 3.3 Ständige Räntor.
Boskaps oeh Åkerskatt.
Rdr. 5 117 66 206 3 I .399 29 Tomtören.
Rdr. 100 11 Mantals penningar.
Rtdr. s. 586 36 212 16 612 .36 95 31 103 16 71 36 100 8 11 1,680 Rdr. 325 36 28 9 325 36 Rtdr. s. r. 918 8 - 329 43 11 712 44 11 159 31 3 510 10 9 75 12 — 2,506 6 10 Arrende medel.
240 84 200 .36 48 27 6,36 45 Rtdr. 3,948 1,1.36 2,576 750 809 580 9,801 K
I e r e c i e t s Underhåll.
Rtdr. 1,30.3 789 425 250 213 395 3,376 11 Rdr. 230 241 266 33 40 113 Kyrko Betjenings.
Rdr. 99 71 66 33 45 100 10 924 45 — 415 47 Stimma.
Rtdr. 1,632 1,102 758 316 298 608 4,717 11 Fattigför sörjning.
Rtdr. 2,350 909 3,81.3 800 392 600 8,865 35 10 37 8 Rtdr 500 106 800 100 57 25 1,568 32 12 44 Väghållning.
2,000 901 450 318 65 3,755 .36 22 10 5 Diverse Onera och Allmänna besvär.
Rtdr. .3,333 1,617 1,255 400 34 6,606 Rtdr. 21,200 8,729 11,194 3,283 4,267 3,199 51,874 11 11 3,806 1,349 4,099 683 621 478 11,036 Nyköping i Landskontoret den 30 September 18S0. lill Berättelsen öfver Nyköpings
Län för åren 1851—1855- Fr. JE.
Johan Lagerbjelke. KONGL.
MALTS BEFALLNINGSHAFV ANDES UTI ÖSTERGÖTHLANDS LÄN TILL å ö a ö l» siåJ) :,a i underdånighet afgift*** FEMÅRS-BERÄTTELSE för åren 1851, 1852, 1853, 1854 ock 1855, • e>3^§-G-^H!>«ht STOCKHOLN, 1837.
KORSTEDT & SÖNER, KONGL. BOKTRYCKARE.
Berättelse om tillståndet i Statistiskt och Ekonomiskt hänseende inom Östergöthlands
Län för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855. _ $ <•
Ejiinets allmänna beskaffenhet.
Då Östergöthlands allmänna beskaffenhet, så vidt den är af oföränderliga naturförhållanden bestämd, blifvit i föregående underdåniga berättelser angifven, torde här endast böra oinförmälas de mindre väsendtliga ytförändringar, hvilka under den korta tidrymden af fem år kunnat af den menskliga verksamheten åstadkommas.
Dessa äro hufvudsakligen af tvänne slag, nemligen: urtappning eller sänkning af sjöar, kärr och mossar, samt skogarnes afrödjande.
Bland större företag till vinnande af odlingsbar mark genom vattnets aftappande bör i första rummet nämnas sänkningen'af sjöarue Stora och Lilla Rengen, Jernlunden, Åsunden, Emmern, Striern och JNimmern inom Kinda och Hanekinds härader, till hvars utförande Rikets sednast församlade Ständer beviljade ett låneunderstöd af 160,000 R:dr banko.
Arbetet, hvarigenom, enligt gjorda beräkningar, 3,449 tunnland 29 kappland kärrmark skulle blifva förbättrade och 1,186 tunnland 3 kappland ny jord vinnas, och hvarmed jemväl anläggandet af en båtled mellan sjöarne Åsunden, Jernlunden och Rengen är förenadt, har under sed naste året, äfven vintertiden, med rastlös ifver fortgått, men är ännu icke fullbordadt.
Äfven inom Tjellmo socken af Finsponga Län har bildats ett bolag, för att, genom sänkning af mindre sjöar samt upprensning och fördjupning af 4 de vattendrag, hvilka förenade utfalla vid Öboqvarn i sjön Stora Tron, till odling och fruktbarhet bereda kringliggande fält af omkring 5,000 tunnland, sorn för närvarande utgöras af kärrvall eller mossar, lemnande en föga tillfredsställande afkastning af svagt foder.
Arbetet har äfven bär under sednaste år nitiskt fortgått, och torde dess fullbordan snart vara att emotse.
I öfrigt hafva enahanda arbeten, om också af mindre omfattning, i nästan alla delar af Länet blifvit utförde eller började.
Bland dessa må, med förbigående af åtskilliga mindre företag, bär nämnas den redan fullbordade sänkningen af vattnet i Hallebysjön, hvarigenom 195 tunnland 8 kappland sanka ängar och mossar i Skärkinds härad samt 233 tunnland 31 kappland i Bankekinds härad blifvit uttorkade till förbättrade gräsvallar eller tjeidige till odling.
Ailoppsgrafven för sänkningen af denna sjö är 11,600 fot lång, 18 fot bred och 7 fot djup.
Förberedande undersökningar äro gjorde för sänkning af sjöarne Byngarn och Strolången i Ringarums socken af Hammarkinds härad, hvarigenom vinnas omkring 1,000 tunnland mark, och har detta arbete, utfördt af flere delägare, alla tillhörande allmogen, redan så långt framskridit, att, sedan en afloppsgraf af 14,000 fots längd, 12 fots bredd och 5 fots djup blifvit upptagen, odlingen af kringliggande kärr kunnat börjas.
Äfven för sänkning 4 fot af sjön Laxfjärden i Kullerstads socken af Memmings härad har en del af ailoppsgrafven mellan nämnde sjö och sjön Glan blifvit fullbordad.
Skogarnes afrödjande fortgår inom Länet på ett sätt, som ej kan undgå att väcka farhågor för framtiden.
Orsakerna härtill äro visserligen liera, dock torde de väsendtligaste vara att linna, dels i ett stegradt pris å alla skogsprodukter, hvilket gjort möjligt att med fördel köpa egendom endast för en skyndsam afverkning af derå befintliga skogar; dels ock i åkerjordens stigande värde, som föranleder mången mindre omtänksam hushållare att till odling bereda all sin mark, utan afseende på framtida skogsbehof eller möjligheten af den sålunda utvidgade åkerjordens ändamålsenliga skötsel.
Följden har emellertid blifvit att endast mindre trakter i Länets norra, sydliga och sydöstra delar ännu äga skog till afsalu, hvaremot öfver dess medlersta del ett band af två till tre mils bredd sträcker sig från sjön ‘Wetteru till stranden af Blåviken, inom hvilket Hera socknar äro fullkomligt skoglöse och de flesta sakna skog till eget behof.
Vattnets aftappning och skogarnes afrödjande hafva visserligen båda föranledt ett utvidgadt åkerbruk, men derjejnle förändringar i ortens kli - maliska förhållanden, hvilka sannolikt icke äro eller alltid blifva fördelaktiga.
Om det nemligen å ena sidan kan antagas, att, genom uttolkning al mossar och kärr, nattfrosterna i vissa orter blifvit minskade och klimatet i det hela sundare, är det väl å den andra otvifvelaktigt, att afdunstningen, således äfven nederbörden, till följd af vattenytans ständiga förringande, aftager.
I samma rigtning verkar äfven skogarnes förminskning, emedan nederbörden, som fordom länge qvarhölls i den för vindens och solens allt för häftiga åverkan skyddade skogsmarken, numera hastigare afdunstar eller nedrinner från de blottade höjderna, hvarjemte de förminskade skogarne ej förmå, såsom i en föregående tid, skydda slättbygden och derå växande grödor för de kalla eller förtorkande vindarnes framfart.
I hvad mån den ena eller andra af dessa, kanske ock flera orsaker verkat de förändringar i landets klimat, hvilka redan i den underdåniga berättelsen från detta Län för åren 1842—1847 anmärktes, och hvaröfver man äfven i sednare åren klagat, är emellertid ingalunda fullständigt utredt.
Önskligt vore, att det på veten skapliga grunder kunde ske, och derigenom den omtänksamme jordbrukaren erhålla en sådan ledning för sina åtgöranden, att han åtminstone icke mot sin vilja bereder sig en ögonblicklig vinst på bekostnad af medlen till egen eller efterkommandes framtida trefnad och förkofran.
De laga skiftena hafva så fortgått, att inom vissa delar af Länet, företrädesvis slättbygden i Lysings, Aska och Dahls härader, ganska få byar återstå oskiftade.
På landets odling har detta obestridligen ägt ett fördelaktigt inflytande, äfvensom på dess utseende, enär de utflyttade vanligen uppföra prydliga så väl bostäder, som ladugårds-byggnader, de förre omgifne af trädplanteringar, de sednare numera ej sällan byggde af gråsten, ett byggnadsämne, hvilket den äfven genom skiftena ökade skogsbristen mer och iner tvingar att använda. 6 § 2.
Invånare» Folkmängden inom Länet, som vid 1850 års slut utgjorde 220,546 personer, uppgick vid slutet af år 1855 till 226,087, af hvilka i Betalande Befriade fran Mantalspen- Mantalspen- Summa. ningar. ningar.
Summa iC O g O summa- Qä ■< OS o rum. pr sr pr sr pr sr 3 3 3 3 3 3 linköpings stad 1,417 2,046 955 1,137 2,372 3,183 5,555 Norrköpings » 4,735 5,785 2,997 3,591 7,732 9,376 17,108 Söderköpings» 353 524 242 259 595 783 1,378 Wadstena » 439 682 431 569 870 1,251 2,121 Skeninge » 351 421 241 304 592 725 1,317 Kinda och Ydre fögderi 7,343 8,499 6,376 6,597 13,719 15,096 28,815 Gullbergs, Bobergs och Walkebo fögderi . . 5,495 5,850 5,594 5,918 11,089 11,768 22,857 Åkerbo, Bankekinds och Hanekinds fögderi . 5,901 6,392 6,504 6,781 12,405 13,173 25,578 Hammarkinds och Skärkinds fögderi.... 5,890 6,117 5,243 5,498 11,133 11,615 22,748 Finsponga Län, Bråbo och Memmings fögderi 8,441 7,969 6,670 7,405 15,111 15,374 30,485 Lösings, Björkekinds och Östkinds fögderi 4,435 4,997 3,831 3,879 8,266 8,876 17,142 Göstrings och Wifolka fögderi 4,683 4,904 5,343 5,694 10,026 10,598 20,624 Lysings, Dahls och Aska fögderi 7,518 8,009 7,146 7,686 14,664 15,695 30,359 57,001 62,195 51,573 55,318 108,574 117,513 226,087 119,196 106,891 Invånarnes antal har följaktligen under sednast förflutne fem åren ökats med 5,541 eller 2,5 procent.
Ehuru denna folkmängdens tillväxt ägt‘ runi i Länets flesta delar, hafva dock särskilda förhållanden föranledt, att densamma på vissa orter varit jemförelsevis obetydlig.
Sålunda utgjorde folkmängden inom Kinda och Ydre häraders fögderi vid 1850 års slut 28,610, och hade vid slutet af år 1855 stigit till 28,815, således ökats med endast 205 personer eller 0,7 procent.
Anledningen härtill torde åtminstone hufvudsakligast vara alt söka i utllyttningarne till JNorra Amerika, hvilka sär. 7 tleles från denna ort varit talrika.
Pass för sådan utflyttning blefvo från Länets särskilda delar uttagne år 1851 för 405 personer » 1852 » 657 » » 1853 » 219 » » 1854 » 144 » och » 1855 » 21 » tillsammans 1,446 personer, bland hvilka exempelvis år 1852 ej mindre än 292 voro från Kinda och Ydre härader.
Af förestående uppgifter vill det synas, som skulle utflyttningsbegäret småningom hafva aftagit, dock är detta ingalunda att påräkna.
Snarare gifver en längre tids erfarenhet vid handen, att detsamma periodiskt framträder, stundom till och med oberoende af de mer eller mindre lockande underrättelserna från det land, dit hågen fortfarande är vänd, om också klokheten för någon tid lyckas uppskjuta dess tillfredsställande.
En folkvandring, en förflyttning af kultur eller fysisk kraft, från öster till vester har under årtusenden ägt rum, på skiljda tider endast under de olika formerna af kolonisations-företag, eröfringståg och slutligen enskild utflyttning.
Den tyckes således hafva sin grund i en öfver de menskliga beräkningarne stående nödvändighet, för hvilken numera i första rummet de gifva vika, sorn i sitt hemland af ett eller annat skäl sakna önskadt tillfälle till förvärf.
I detta hänseende gäller emellertid ingen bestämd regel, hvajå såsom bevis må anföras, att utflyttningarne under innevarande år varit talrikast från den del af Länet, som för ögonblicket erbjuder måhända det rikligaste tillfället till arbetsförtjenst, och der de arbetandes behandling företrädesvis kan anses såsom god och faderlig.
Ett annat undantag från det allmänna förhållandet i afseende få folkmängdens tillväxt bildar staden Norrköping, der invånarnes antal år 1851 utgjorde 16,937 och tillökningen således endast 171, eller omkring 1 procent.
Orsaken låg väl till en början i den svåra konjunktur, hvarmed stadens vigtigaste näringsgren, klädes- och ylleväfnadstillverkningen, under första hälften af detta qvinqvennium hade att kämpa, dock var förhållandet mindre märkbart till slutet af ar 1853, då kolera-farsoten inom en ganska kort tid bortryckte nära 900 af stadens invånare, hvilkas antal, till följe deraf, under år 1854 nedgick till 15,858.
Ovanligt gynsamma handels- och nä - rings-förhållanden hafsa dock sedan bidragit att åter höja detsamma, så att det redan, om ock obetydligt, öfverstiger hvad det någonsin varit.
Inom ett fögderi, nemligen Göstrings och Wifolka häraders, har folkmängden sedan år 1850 minskats med 1,105 personer, 479 af man- och 626 af qvinkönet.
Man tillskrifver detta, — utom utflyttningarne till Amerika och frivillig flyttning till inrikes orter, der arbetslönerna varit högre, — den inom orten tilltagande seden att lägga större jord vidder under eget bruk, i sammanhang hvarmed jordtorparne nödgats afflytta och mindre stugor å ägorne blifvit nedrifne.
Folkets bildning har onekligen gjort framsteg, åtminstone for så \idt förmågan att läsa, skrifva och räkna, — eller i allmänhet de insigter, som i folkskolan förvärfvas — och en viss sedernas förfining derpå utgöra tillfredsställande bevis.
Otvifvelaktigt är ock, att den råhet i sederna, som varit en följd af bränvinets ständiga eller omåttliga begagnande, under ett fortsatt inflytande af sednaste lagstiftning för dess tillverkning och försäljning, skall gifva vika för ett ordentligare lefnadssätt.
En allmän erfarenhet bevittnar nemligen, att förtäringen af bränvin betydligen aftagit så väl i sfäderne, som pä landet, och om äfven; i de förra, antalet af öfverlastade vid marknader eller andra tillfällen för större folksamlingar icke egentligen kan anses förminskadt, bevisar detta endast svårigheten att, då frestelsen är större än vanligt, besegra en inrotad ovanas lockelser, men ingalunda att denna ovana fortfarande i hvardagslifvet gör sig gällande.
Oaktadt dessa glädjande företeelser torde man likväl ej kunna säga, att sedligheten i alla hänseenden» vunnit förkofran.
Äfven bildningen, särdeles den halfva, medför sina faror, och de flera barnamord, som inom Länet förekommit, erinra om en art af osedlighet, som ännu i hög grad påkallar ett nitiskt och upplyst presterskaps allvarliga bemödanden och omsorger.