Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Danielson, å Magistratens i Södertelge vägnar den 12 i samma månad utgifvet bevis af innehåll, att kronobonden för donationsjorden utginge af 327 tunnland 14|:dels kappland åker med 37 tunnor 25^ff:dels kappar eller 238 kubikfot 0,62 kanna spanmål, hälften råg och hälften korn; — att för 7 tunnland 11 kappland af förenämnda åkerjord jemte skogs- och hagmark, utgörande omkring 200 tunnland, hvilka egor icke innehades under enskild eganderätt, erlades i årligt arrende 392 R:dr 81 öre R:mt till stadens kassa; samt att, i och för bestridande af skjuts till 4 gästgifvaregårdar, stärn till 11 St.
Prot. 1862 å 1863. 4 Sami. 1 Afd. 28 Häft. 2 Ståts-Utskottets Memorial N:o 79. deu vore skyldig att tillhandahålla 25 hastar i dygnet, hvilken skjutsskyldighet sedan flere år tillbaka varit stäld på entreprenad och under de 10 sistförflutna åren i medeltal för staden medfört en kostnad af 1,324 R:dr 70 öre Riksmynt.
För bedömande af denna fråga hade det i första rummet varit af nöden att erhålla upplysning, huruvida tionden vore Kronan behållen eiler till vissa ändamål disponerad; men då ej mindre i detta hänseende än äfven uti flera andra omständigheter af vigt all upplysning saknas, har Utskottet varit förhindradt att pröfva motionärens framställning, hvilken Utskottet alltså föreslår, af Rikets Ständer -måtte lemnäs utan afseende.
Stockholm den 30 Mars 1863. fltf.o 79.
Ank. tili Exp.-Utsk. den 30 Mars 1863, kl. 3 e. m.
Memorial, * anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 45, angående beräkning af Statsverkets inkomster. (I. A.)"
Sedan, vid föredragning af Stats-Utskottets ofvannämnda Betänkande och dervid såsom bilagor fogade särskilda utlåtanden, desamma blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet i åtskilliga delar återremitterade samt Riks-Ståndens i anledning af öfriga punkter af berörda utlåtanden vidtagna beslut genom prrotokolls-utdrag Utskottet meddelats, får Utskottet nu afgifva det förnyade Utlåtande, hvartill omständigheterna föranleda.
1:sta punkten mom. b, deruti Utskottet föreslagit, att afseende icke måtte fästas vid den af Sven Nilsson från Christianstads län väckta motion, att den s. k.
Halmstädjan måtte från vidare uträkning, debitering och uppbörd uteslutas, har af BondeStåudet återremitterats till Utskottet; men då genom de tre öfriga Riks-Ståndens Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80. 3 bifall till Utskottets utlåtande i denna del, frågan jemlikt 75 § Riksdags-ordningen redan blifvit afgjord, kan den erhållna återremissen icke till någon åtgärd föranleda. 5:te, 6:te och 8:de punkterna, innefattande, — jemte Utskottets afstyrkande å väckta motioner, dels angående afskaffande af all tionde å tillverkningen af andra metaller än jern, äfvensom å öfriga mineralrikets alster, der icke samma tillverkning vore i besittning af särskilda privilegier, dels ock särskildt om upphörande af den s. k. kopparräntan, — tillika Utskottets beräkning af inkomsterna för nästa statsregleringsperiod under de titlar, som benämnas »silfvertionde, myntarelön och slagskatt; kopparränta samt svafvelbrukstionde», har af Ridderskapet och Adeln blifvit till Utskottet återremitterade.
Som likväl de tre öfriga Riks-Stånden i dessa delar bifallit Utskottets Betänkande, och frågorna således, enligt åberopade § af Riksdags-ordningen, blifvit af Rikets Ständer afgjorda, kan Utskottet dermed icke taga vidare befattning.
Öfriga punkter af Utlåtandet hafva antingen genom samtliga eller trenne RiksStånds godkännande blifvit bifallna och således icke till förnyadt utlåtande å Utskottets sida föranledt.
Stockholm den 30 Mars 1863. ft:o m.
Ank. till Exp.-TJtsk. den 30 Mars 1863, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående Bodums kyrkoherde boställes förvandling från skatte- till prestebords-natur.
(I. A.) Från Preste-Ståndet har till Stats-Utskottet remitterats en hos nämnda Stånd af Doktor Runsten väckt motion (N:o 150), hvaruti förmälts, att kyrkoherden uti Bodums, för få år sedan från Ramsele afsöndrade pastorat uti Hernösands stift och 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80.
Ångermanlands vestra kontrakt, vore i saknad af egentligt prestebord, enär de två hemmansdelar, 3fji:delar seland Bodum Böhle N:o 1 och 2f£:delar seland Böhle N:o 3, som till kyrkoherdeboställe blifvit af de pastoratet tillhörande socknar inköpte, ännu hade skattejords natur och förty vore betungade med en skatt, som, efter de för sistlidet år bestämda markegångspris, utgjorde i ordinarie ränta R:mt R:dr 25,7; i kronotionde 14,4; i rotevakans-afgift 3,53; i båtsmans-arfvode för 4| seland 15
R:dr; i landsjemnad 3,82 och i hållskjuts—ersättning 10,12, eller tillsammans 71R:dr68öre R:mt.
Denna afgäld vore dessutom icke obetydlig, då i betraktande toges ej mindre att bostället föga öfverstege ett fjerdedel mantal, än äfven att pastorslöneu endast uppginge till omkring 2,000 R:dr R:mt; och då inom Bodums socken med sistförflutna år liera nyhemman i skatt ingått, samt, i händelse af behof, prestebordsskatten kunde på något af dessa öfverllyttas, hade motionären, som tiilkännagifvit sin afsigt att till Utskottet öfverlemna de handlingar, som till ärendets belysande i kameralt afseende kunde erfordras, föreslagit: att berörda, till boställe för pastor i Bo dum inköpte, hemmansdelar af skatte natur i Böhle by måtte, för att erhålla prestebols natur, från Kronans sida skattebefrias.
Då motionären icke på något sätt styrkt sina ofvanberörda uppgifter, har Utskottet, i saknad af alla handlingar, som för bedömandet af frågan erfordrats, icke kunnat taga densamma i öfvervägande, samt tillstyrker att motionärens framställning måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Romstedt, 1863. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81.
1 Hisö 81- Ank. till Exp.-Utsk. den 31 Mars 1865, kl. 7 e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Femte Hufvudtitél.
(U A) För Femte Hufvudtiteln, innefattande anslagen till sjöförsvaret, äro uti nu gällande Riksstat uppförde: penningar 3,104,343 R:dr 60 öre, indelta räntor, enligt markegång förslagsvis beräknade till 81,510 R:dr, samt oindelt spanmål, efter ett värde af 2 R:dr kubikfoten, upptagen till 119,246 R:dr 40 öre, tillsammans 3,305,100 R:dr.
Sedan Utskottet till öfverläggning förehaft ej mindre de uti Kongl. Majda nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, gjorda framställningar rörande Femte Hufvudtiteln, än ock till Utskottet remitterade särskilda motioner, som afse denna Hufvudtitél, jemte bos Ridderskapet och Adeln i dithörande ämnen afgifna yttranden, får Utskottet här nedan meddela utlåtande öfver sålunda föreslagna förändringar i Hufvudtitelns nuvarande anslag, dervid Utskottet, i fråga om de ordinarie anslagen, iakttagit den ordning, hvaruti de i Riksstaten äro upptagna.
Aflöning sstater. l:o.
Härvid har Kongl.
Maj:t med hänvisning till den af Departementschefen uti den nådiga Propositionen bilagdt Stats-Rådsprotokoll af den 14 Oktober nästlidet år lemnade fullständiga utredning öfver sjöförsvarets särskilda behof, tillkännagifvit att, om än af der anförda skäl ännu svårligen något kunde närmare bestämmas om beskaffenheten af den nya sjökrigsmateriel, som för rikets sjöförsvar borde i stället för den befintliga och till stor del numera för krigsbruk otjenliga anskaffas, kunde dock redan med säkerhet antagas, att den nya materielens dyrhet måste föranleda till minskning i krigsfartygens antal och följaktligen till en deraf samt af fartygens blifvande beskaffenhet och sättet att dem anskaffa beroende minskning af sjöförsvarets nuvarande personal samt jemkning i aflöningsbeloppen; vid hvilket förhållande Kongl. Maj:t bland nu inkomne framställningar om nya aflöningsanslag eller tillökning å redan beviljade, icke fästat Bih. till B.
Prot. 1862 §■ 1863. 4 Sami. 1 A/d. 29 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81. afseende på, andra än sådane, som funnits vara stödda på billighet och, i fall de beviljades, icke inverkade på nuvarande personalorganisationer, uti hvilka för öfrigt, innan om den nya sjökrigsmaterielens beskaffenhet blifvit närmare beslutadt, någon väsendtligare förändring icke kunde ega rum, ehuru Kongl.
Maj:t icke deraf funne
Sig förhindrad att dylik förändring under tiden genom tjensters indragning förbereda. a) Åt de hos Förvaltningen af sjöärendena anställde trenne kammardrängar, har Kongl. Maj:t äskat löneförhöjning med 50 R:dr för hvardera, hvarigenom deras löner skulle blifva till 500 R:dr bestämda.
I enlighet med hvad Utskottet förut, vid afgifvande af utlåtande angående reglering af utgifterna under Riksstatens Fjerde Hufvudtitel, i afseende å Krigskollegii Kammardrängar tillstyrkt, hemställer Utskottet, att den äskade lönetillökningen med tillhopa 150
R:dr må af Rikets Ständer beviljas. b) Såsom en skälig godtgörelse till Sekund-chefen, Majorerne och Adjutanterne vid Flottans Marin-regemente för utgifterne vid underhållet af de hästar, hvarmed bemälde officerare måste i och för tjenstgöringen vara försedde, har Kongl.
Maj:t, efter den nu för arméens värfvade regementen godkända grund, begärt: för Sekund-chefen 2 rationer, „ 2 Majorer, å 2 rationer 4 d:o „ 2 Adjutanter å 1 d:o 2 d:o tillhopa 8 rationer, ä 270 R:dr för hvarje, med 2,160 R:dr, jemte stallhyra för 8 tjenstehästar, hvilken, med afseende å förhållandena i Carlskrona, der regementet är förlagdt, skulle, i stället för 100 R:dr, som vid arméen bestodes, utgå efter endast 50 R:dr årligen för hvarje häst, med 400 R:dr.
Då någon anledning icke förefinnes, hvarföre förenämnde officerare skulle vara i saknad af en förmån, som för längesedan är deras vederlikar vid de öfriga värfvade infanteri-regementena förunnad, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer mätte de begärda medlen med tillhopa 2,560 R:dr bevilja. c) Till kompletterande af staten för Flottans Skeppsgossekorps, hvilken vore afsedd att oförändrad bibehållas och vid hvilken reglementsenligt borde finnas 10 i stället för nuvarande 8 korporaler, har Kongl. Maj:t äskat arfvoden för de tvänne felande korporalerna, å 14 R:dr 60 öre för hvardera, med tillhopa 29 R:dr 20öre; och då omförmälda två korporaler, enligt hvad Statsråds-protokollet (Bil. 4, pag. 26) upplyser, äro för disciplinens upprätthållande inom kompanierne behöflige, får Utskottet tillstyrka, att Rikets
Ständer måtte förenämnda två arfvoden med tillhopa 29 R:dr 20 öre bevilja. d) För Amiralitetsförsamling ens i Carlskrona Kantor och Klockare, hvilken numera äfven fått sig ålagdt att bestrida organistbefattningen derstädes, har Kongl.
Majit begärt förhöjning med 200 R:dr, i det honom hittills med 200 R:dr bestådda årliga arfvode; och får Utskottet, enär den ifrågaställda arfvodestillökningen synes af billighet påkallad, hemställa, Stats-Utekottets Utlåtande N:o 81. 3 att det äskade beloppet, 200 Ridr årligen, måtte af Rikets Ständer beviljas. e) Enligt hvad Kongl. Maj:t tillkännagifvit, finnas behållningar dels å staten för Flottans officerskorps genom den under den 29
December 1860 nådigst beslutade reglering af amiralslönerna med 500 R:dr och dels å aflöningsanslaget för Flottans civilstat, i följd af öfvertaliga Kammarskrifvares afgång, med 45 Ridr, tillhopa 545 R:dr; och anser Utskottet dessa belopp, då de icke vidare blifva på berörde stater behöfliga, böra derifrån afföras; blifvande anslagen under rubrik “Aflöningsstater“, hvilka för närvarande utgöra 1,300,052 R:dr 5 öre, lör nästa statsregleringsperiod dymedelst minskade med förenämnde 545 R:dr, men, i enlighet med hvad Utskottet bär ofvan tillstyrkt, ökade med 2,939 R:dr 20 öre, hvadan summan af dessa anslag kommer att uppgå till 1,302,446 R:dr 25 öre. f) Under åberopande af de skäl, som uti förut omförmälda Statsrådsprotokoll finnas anförda, har Kongl. Maj:t begärt, att aflöningsanslaget för Flottans konsiruktionskorps måtte fortfarande ställas till Kongl. Maj:ts disposition i och för aflönande af korpsens personal och af den provisoriskt tillsatta virkesförrådsförvaltningen.
Och inhemtas af berörda protokoll att, vid underdånig föredragning af denna fråga, Departements-chefen (pag.
18) bland annat anfört, hurusom, med anledning af Rikets sist församlade Ständers, efter pröfning af ett då framlagdt förslag till ny aflöningsstat för Flottans konstruktionskorps. gjorda anhållan, dels att vid nästkommande riksmöte få af Kongl.
Majit emottaga förnyadt förslag till förändrad organisation af nämnda korps, affattadt, så vidt lämpligt pröfvades, i öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer i sådant hänseende angifne grunder, dels ock att vid korpsen ledigblifvande tjenster, tillsvidare och intill dess korpsens organisation blefve slutligen bestämd, ej måtte återbesättas, Kongl.
Majit vid underdånig anmälan af denna fråga den 20 November 1860 i nåder förklarat att, när, efter ingången af år 1861, ledigheter inom Flottans konstruktions-korps inträffade, skulle å de lediga tjensterna meddelas nådiga förordnanden för officerare inom korpsen att desamma tillsvidare bestrida emot åtnjutande af dermed förenade aflöning8förmåner, men att deremot nya Officerare icke under denna statsregleringsperiod komme att vid korpsen antagas; hvarjemte åt dåvarande Chefen för Sjöförsvars-departementet uppdragits att, med hänseende till hvad Rikets Ständer rörande en förändrad organisation af Flottans konstruktionskorps andragit, ånyo taga frågan härom under behandling och sedan ett i de delar, der jemkningar i det förut afgifna organisationsförslaget funnes kunna ega rum, förändradt förslag hunnit uppgöras, detsamma före detta riksmöte Kongl. Majits nådiga pröfning underställa.
I följd af derom gifven nådig föreskrift hade sedermera den för utarbetande af förslag till tidsenligt anordnande af rikets sjöförsvar tillsatta kommitté, under uttalande af den åsigt, att den blifvande nya sjökrigsmaterielen måste komma att på organisationen af Flottans konstruktions-korps utöfva en väsendtlig inverkan, helst de stora förändringar, som under den sednaste tiden egt rum i berörda materiels beskaffenhet, hade till följd att fordringarne på kunskaper och skicklighet hos en fartygskonstruktör måste i flera afseenden nu vara helt andra än förr, i sådant hänseende föreslagit att nämnda korps, med hvilken, under benämning af Flottans Ingeniör-korps, borde förenas Flottans maskinist-officerare och mekaniska stat, måtte komma att utgöras af tvänne Regements-officerare, 3 Kaptener och 5 Löjtnanter, för hvilken personals aflönande m. m. ungefärligen den nu för konstruk - 4 Stata-Utskottets Utlåtande N:o 81. tions-korpsen provisoriskt beviljade aflönings-summa skulle blifva erforderlig.
Sjöförsvars-komitéens framställning i denna organisationsfråga hade Departementschefen till hufvudgrunderna gillat, men lika med Komitéen ansett dess förslag till bildande af en Ingeniör-korps för Flottan icke nu kunna genomföras, helst större eller mindre jemkningar deri måste föranledas af hvad om beskaffenheten af Rikets nya sjökrigsmateriel kunde blifva beslutadt, samt således ännu mindre den af Rikets Ständer begärda omorganisation af Konstruktions-korpsen särskildt för sig böra ega rum, eller förslag dertill afgifvas.
Deremot syntes lämpligt, att förberedande åtgärder för frågans lösning i den af Komitéen uppgifna rigtning efter band, då omständigheterna det medgålve, vidtoges; hvadan och under förutsättning, att, enligt Kongl. Maj:ts den 20 November 1860 meddelade beslut, äfven framgent och tills vidare ledigblifvande officersbeställningar vid Konstruktionskorpsen endast medelst förordnanden blefve återbesatte och nya Officerare icke vid Korpsen antoges, Departements-cbefen funnit nödigt att den summa af 30,650 R:dr, som nu vore i och för Konstruktions-korpsens aflönande ställd till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, äfven för instundande statsregleringsperiod oförminskad beviljades, emedan den derå genom indragningar vid Korpsen uppkomna besparing erfordrades för ett annat under tiden yppadt anslagsbehof, nemligen aflöningen för de civila tjenstemän, som fått sig anförtrodt närmaste bestyret med tillsynen öfver de vid flottans stationer befintliga ekevirkesförråd.
I afseende härpå förekomma, att sedan, med anledning af de vid 1856 års inventeringar af nämnda förråd, särdeles i Carlskrona, yppade skiljaktigheter emellan verkliga behållningarna i förråden och räkenskaperna deröfver, Kongl. Maj:t under don 1 Mars 1859 anbefallt Förvaltningen af Sjöärendena att i underdånighet föreslå de åtgärder, som utöfver då redan för rättelse derutinnan af vederbörande gifna föreskrifter kunde vidtagas, för att framdeles förekomma dylika skiljaktigbeter samt i allmänhet tillvägabringa större ordning och noggrannhet i förrådsredovisniugen, hade det i följd häraf från Förvaltningen inkomna förslag, hvaruti förordats anställande vid förråden af s. k.
Virkes-inspektorer, dock endast såsom kontrollanter, af Kongl. Maj:t don 20
September nämnda år blifvit i nåder pröfvadt, men ogilladt under förklarande, att, då någon säker tillsyn öfver Flottans virkesförråd och tillförlitlighet i redogörelsen derför ej kunde vara att påräkna utan att allt virket ställdes under uppbördsmanna-ansvar, Kongl. Maj:t endast under detta vilkor medgåfve inrättandet af en särskild tjenstebefattning för berörda tillsyn vid Carlskrona och utgående af särskildt arfvode till enahanda ändamål vid Stockholms station; hvarjemte åt
Förvaltningen uppdragits att ej mindre med första vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom allt vid Kronans varf då befintligt och derefter dit inkommande virke, som icke kunde inom lås förvaras, blefve så ordnadt och sammanfördt, att tillsynen deröfver underlättades och möjlighet, bereddes att detsamma vid först inträffande inventering af Flottans ekevirkesförråd under uppbördsmanna-ansvar öfvertaga, ån ock till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifva det ytterligare utlåtande, hvartill den ansvarighet, som borde med omförmälda befattningar förenas, kundo föranleda.
Efter föregången skriftvexling i ämnet med Befälkafvarne vid Flottans stationer hade
Förvaltningen afgifvit det sålunda infordrade förnyade betänkandet samt dervid till nådigt bifall anmält hvad bemälde
Befälhafvare föreslagit såsom förberedande åtgärder för virkesförrådens ställande under ansvarige uppbördsmäns vård och tillsyn, och för öfrigt hemställt, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med deras förslag, att dels å Carlskrona stations civilstat måtte få tillsättas en särskild Yirkes-förvaltare med samma aflöning, eller Stats-Utskottets Utlåtande N:o Hl. 5 2,000
R:dr, som de öfrige Förvaltarne och, såsom ett oundgängligt biträde åt honom en Kammarskrifvare med årlig aflöning af 800
Ridr, motsvarande kammarskrifvarelön, dels ock uppbördsmannabefattningen vid virkesförrådet å Stockholms station måtte anförtros åt beklädnadsförvaltaren derstädes emot ett årligt arfvode af 400
Ridr, för att dermed bereda sig biträde vid utöfningen af de åligganden, som komme att i allmänhet tillböra bans befattning, hvaremot redovisningsskyldigheten för det mindre betydliga och under lås förvarade virkesförrådet vid Göteborgs depot kunde utan särskild ersättning redogöraren derstädes åläggas, äfvensom att, enär inventering af Flottans ekevirkesförråd borde år 1861 ega rum, omförmälda nya aflöningar, uppgående sammanlagda till 3,200 R:dr, finge å samma års stat uppföras, på det att tjensterna måtto kunna vara tillsatta vid inventeringens början; och hade vid ärendets underdåniga föredragning den 11 December 1860 Kongl. Majit funnit godt att hvad sålunda hemstäldt blifvit på det sätt i nåder gilla och bifalla, att ifrågavarande nya befattningar skulle endast provisoriskt tillsättas, hvadan de för dem föreslagna aflöningar väl blifvit till beloppen, men endast tillsvidare fastställda, att beräknas och utgå med månaden näst efter den, då tillsättning komme att ega rum, samt hvad till bestridande af samma aflöningar blefve för första året erforderligt anvisats på 5:te Hufvudtitelus allmänna besparingar, helst bland dessa ingick en, till följd af afgång, då redan på aflöningsanslaget för konstruktions-korpsen uppkommen behållning, och Förvaltningen tillika anbefallts att sedermera efter hvarje års slut hos Kongl.
Majit i underdånighet begära ny anvisning af medel för ändamålet; hvarjemte Kongl.
Majit i nåder meddelat de föreskrifter, som vid utöfningen af merberörda nya befattningar borde tjena vederbörande till underdånig efterrättelse.
När detta nådiga beslut att ställa förvaltningen af Flottans virkesförråd, i likhet med hvad äfven fordom egt rum, under civile tjenstemäns uppbördsmannaansvar och sålunda tillvägabringa en jemväl af Rikets Ständer önskad tillförlitligare vård af berörda dyrbara förråd, blifvit af Kongl. Majit fattadt, hade visserligen tillika valdt afsedt, att, vid slutliga regleringen af Konstruktions-korpsens aflöningsanslag, inom detta skulle bei’edas tillgång för den nya förrådsförvaltningens aflönande medelst öfverflyttning af det dertill erforderliga belopp till aflöningsanslaget för Flottans civilpersonal, till hvilken förvaltnings-tjenstemännen rätteligen hörde och på hvars stat deras aflöning alltså borde uppföras; men då de väsendtliga förändringar i Flottans fartygsmateriel, som nu förbereddes, otvifvelaktigt komme att verka till betydlig förminskning af virkesföivåden och med detsamma till förvaltningsbestyrets förenklande, samt föröfrigt äfven andra förändringar uti den civila förvaltningen vid Flottans stationer i allmänhet, inverkande på dervid anställda personals sammansättning och tjensteåligganden, sannolikt innan kort ftmestode, ansåg Departements-chefen frågan om tjenstemännens vid den nya virkesförrådsförvaltningen uppförande på stat böra för närvai’ande förfalla samt af Rikets Ständer endast begäras medgifvande dertill, att för bemälde tjenstemäns aflönande enligt ofvan uppgifna grunder finge i mån af behof anlitas den, i följd af inträffad afgång vid Flottans Konstruktions-korps, å dess aflöningsanslag redan befintliga eller vidare uppkommande behållning.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt och upplyst, har Utskottet ansett sig böra till ifrågavarande nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall. g) Vidare har Kongl. Majit begärt, att do af 1 ö n i r i g s b e s p a r i n g a r, hvilka kunna uppkomma genom indragning af den i följd af förestående förändringar uti sjö - 6 StatSrUtskottets Utlåtande N:o 81. krigsmaterielen vid Flottan öfverflödig blifvande personal, måtte, vid personalens reorganisation, få användas.
I anledning af denna nådiga begäran och då de af Kongl.
Maj:t antydde förändringar i materielen, hvarom här nedan vidare förmäles, otvifvelaktigt komma att föranleda en betydlig minskning i nämnde personal, anser sig Utskottet böra hos Rikets Ständer hemställa, att de aflöniugsbesparingar, hvilka kunna uppkomma för beredande af de indragningar inom personalen vid Flottans särskilda stater, sorn kunna framdeles visa sig lämpliga, eller derigenom att ledigblifna tjenster lemnäs obesatta eller endast på förordnande tillsättas, må vid personalens reorganisation under tiden användas. h) Kongl.
Majtt har äfven föreslagit att hvad af de under rubriken ”aflöningsstater” uppförda 40,446 kubikfot oindelt spanmål för närvarande ej behöfver för nämnde stater begagnas, eller 9,280 kubikfot, ändock måtte få, såsom vid föregående riksdagar egt rum, på hufvudtiteln qvarstå, såsom fortfarande erforderligt till minskande af bristen i det otillräckliga natura-spanmålsanslaget på flottans underhållsstat, hvars värde understege årliga behofvet, i penningar beräknadt, med omkring 38,000; till hvilken nådiga framställning Utskottet tillstyrker Rikets Ständers bifall. i) Uti en hos Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 296) har Herr B.
Trägårdh, med erinran att bland befattningar, hvilka i löneväg förtjenade att höjas till likhet med andra i betydenhet, ansvar och anseende dermed jemförlige, hörde ÖfverFältläkarons vid Kongl. Maj:ts Flotta, föreslagit att denna tjenstemans lön, som för närvarande utgjorde 3,000 R:dr, jemte ett så kalladt arfvode af 500 R:dr, måtte, med arfvodets upphörande, höjas till 4,000 R:dr, eller till lika belopp med den Kommendörkapitenerne tillagda aflöning.
Då Utskottet, i saknad af all utredning i ämnet, icke är i tillfälle att bedöma, om eller i hvad mån tillökning i den för ofvanberörda tjenstebefattning bestämda aflöning kan vara af behof påkallad, får Utskottet tillstyrka, att Hr Trägårdhs ifrågavarande motion må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
I afseende å detta anslag, i nu gällande Riksstat upptaget till 631,242 R:dr 70 öre, deraf 592,888