Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
35g beskaffenhet upphört, anser jag då jag derjemte tager i betraktande de genom StadfästelscResolutionerne af åren 1683 och 1720, i privilegierna gjorda inskränkningar JJsä länne de Bergverk idka och tionde erlägga “ samt, JJså vida senare Författningar ej är o deremot" rättvisan af en lika och gemensam
(I.-A.) Högiofl.
Ridd. och Adeln har den 19 sisth Junii till Utskottet remitterat det förslag, Hr Bråkenhielm j Pehr Reinholdj med begagnande af sin Grundlagsenliga rätt, att väcka ny motion, i anledning af redan upptagen fråga, den 21 förutgångne Maji framstält, att, enär Nyköpings Schola, i brist af tillräckligt antal Elever, A 24 36o Stats-U t skottets afstannati, det till nämnde
Schola gjorda anslag matte indragas och fördelas på andra Schollnrättningar.
Behofvet af flere ScliolLärare i Eskilstuna Stad, i följd af den tillökning i Folkmängden samma Stad dc senare åren erhållit, har väl föranledt Consistorium i Strengnäs, att, för afhjelpandet af denna brist, med E. Mets Nådiga tillstånd, från den 1 Maji nästa år begagna en af de till Nyköpings Schola anslagne Lärarelöner för Eskilstuna Stads Seholas utvidgande; men då en sådan omständighet icke innebär något bevis på umbärligheten af hela Scliollnrättningen i Nyköping, har Utskottet ej eller funnit någon anledning till bifall å Herr Bråkenhjelms ofvanberörde Förslag, hvilket, i Utskottet^ tanka, altså bör afslås.
(U.-a.) Utskottet får nu, till fullgörande af föreskriften i 3o §.
Riksdagsordningen, föreslå, beloppet af de Summorj hvilka, jemnlikt 63 §.
Utskottet öfverlemnade till R.
Sttrs eget bepröfvande och förordnande, "att utstaka på hvad sätt och i hvad ordning
Banken härföre borde erhålla ersättning."
Stats-Utskottets förslag remitterades till BancoUtskottet, hvilket, efter BancoFullmägtiges hörande, tillstyrkte bifall derå. R.
St:r fastställde, att begge Creditiven skulle till ofvanbcrörde belopp af Banken utbetalas j utan att likväl för det större utse några ersättningsmedel j emedan R.
M:t tillhanda.
Vid 1815 års Riksdag erhöll StatsUtskottet Nådig Proposition ifrån K. M:t, ang:de förhöjning af det mindre Creditivet till i,5oo,ooo R:dr; och på samma Betan kanden, N:o 287. 363 Utskotts tillstyrkande, i Betänkande deri 18 Julii nämde år (5 B. 3 Afd. p. 1916) följde R.
Vid 18r8 års
Riksdag blef beslutet enahanda med det som år ;8i5 blifvit fattadt (se Riksd.-Beslutet §• i»)- Vid 1823 års Riksdag blefvo StatsCreditiven föremål för Stats- och BähcoUtskottens gemensamma öfverläggning.
De tillstyrkte, (Finance-Belänkandet den 21 Julii 6 Sami. p. 243 med Bil, Litt. C, D och E, Bib. till R.
St;r sammankallat, måtte för denna gang> pä samma sätt som dittills, anordnas, att af Fullmägtige i R.
Slira Bank, vid 364 S ta t s - U t s k o 11 e t s föreskrifne händelser utlemna^ till så stort belopp, som framdeles vid samma Riksdag, blefve af R.
St:r fastställdt; och att Gfverskotten på Statens Ordinarie och Extra-Ordinarie inkomster skulle användas till de utbetalningar, som kunde äskas å det mindra Creditivet, som till utgående af RiksgäldsContoiret anvistes; äfvensom bemälte Contoir, i händelse af brist på nödige medel dertill, borde ega att utställa Obligationer till Sedelhafvaren på valeurer å 5oo , 2Öo och ii5 R:dr B:co, att af RiksgäldsContoiret betalas i BancoSedlar vid anfordran, jemte 3 Procent ränta.
Serskildt föreslog Stats-Utskottetj i Memorial den 25 October 1823 (4 S. 5 B. p. 640), det större Creditivets belopp till 2 Millioner och det mindre till i,5oo,ooo R:dr. R.
Stirs i delta ämne fattade Beslut (Riksd.Besl. p. i3 är af följande innehåll:
I öfverensstämmelse med Stadgandet uti 63 §. af Reg.Formen att tvenne serskildta tillräckliga Summor, vid hvarje Riksdag, skola för oförutsedda händelser afsättas och anslås till K.
M:ts höga disposition, hafva vi beslutit, att den ena, eller det så kallade större Creditivet, hvilket, jemlikt innehållet af ofvanåberopade Grundlagsrura, skall lyftas i Banken, må utgå lill enahanda belopp, sora vid sistlidne Riksdag bestämdes, eller till Två Millioner R:dr, och anvisat den andra, eller det mindre Creditivet, att utgå på sätt vi, uti sammanhang med den vid innevarande Riksdag vidtagne Finance-reglering förordnat, och till en Summa af i,5oo,ooo R:dr tillgänglige då K.
M:t, ef - Betänk an den, N:o 28g. 365T ter inherotandet af hela StatsRådets tankar, finner lyftningen oundvikeligen nödig y hvarvid iakttages, alt två tredjedelar, eller En Milion R:dr disponeras, dii Rikets försvar piikallar utomordentliga anstalter, och den öfriga tredjedelen, eller 5oo,ooo
Vid begagnandet af sistnämnde Creditiv, hafva vi funnit oss böra, på sätt vår underd; skrifvelse af den 17 sisth November, innehåller, fästa det vilkor, att de utomordentliga behof och föremål, i och för hvilka de Summor sota deraf uttagas, ansetts erforderlige, skola fullständigt uppgifvas., och- en Summarisk redovisning deröfver upprättas-, på det vi, aller våra Revisorer, må jemväl kunna deraf erhålla en ledning, till vinnande af nö‘dig
Speciel kännedom 01a dessa medels användande i hvarje serskildt fall; men sorn K.
M:t uti till oss aflåtit svar, under den 4 ‘ denna månad, i Nåder förklarat, att I\. M:t, i afseende, på Creditivens begagnande och redogörelsen derföre, vill noga iakttaga hvad 63 och 64'§§.
Riksd.Ordn. i detta afseende föreskrifva, utan medgifvande af sådana vilkor och föreskrifter, som deremot kunna vara stridande; så-hafva vi, genom vårt Statsutskott vid dess sluteliga Skrifvelse till våra Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, låtit detta Nådiga; förklarande till rättelse lända;”
På Myntförvillelsens räkning och deraf härflutne ytterligheter i ett som annat torde böra föras, att den naturliga utvägen, att på besparingens väg bilda fonder till bestridande af möjliga behof i följd af inträffande serskildta, händelser, ännu icke blifvit begagnad.
Ej eller denna gång har det ansetts möjligt, att beträda denna väg, då så stora extra behof medtaga de tillgångar sorn annars till bildande af en reservfond för behöfliga Creditiver skulle kunna påräknas; och återstår således endast, att så förordna om Creditiven, i händelse behof af deras lyftande skulle inträffa före R.
Sttrs nästa sammanträde, atty derigenom icke rubbas den ordning i Bank- och Mynt-väsendet som R.
St:r vid denna Riksdag haft för omsorg alt införa.
Reg.Forraen föreskrifver, ur R.
StirsBank, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan han StatsRådet in Pleno hört och R.
Sttr sammankallat.
N:o 3 och i4 afgifne tillstyrkande, huru, för beloppet af den Betänkanden, N:o 280. 367 Summa som kan å detta Crediliv komma att lyftas, Banken må varda godtgjord.
Proposition till R. St:r, ang:de f. d. Allm, Magazinslnrättningens sluteliga utredning, framställt, serskildt böra anvisas, Utskottet ansett en nedsättning i det belopp, hvartill ifrågavarande Creditiv sedan år i8i5 varit beviljadt, kunna äga ruin, och Utskottet föreslår derföre: att det mindre Creditivet, intill nästa Riksdag, ina bestämmas till En Million R:dr B:co, hvaiaf två tredjedelar, eller 666,666
R:dr 32 sk. böra Vara alt tillgå för oundvikligen nödiga anstallter till Rikets Försvar, och en tredjedel, eller 333,333 R:dr 16 sk. för andre högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan, i öfverensstämmelse med innehållet af Reg.- Formens ofvanberörde 63 §. hela StatsRådets tankar 368 Sta t s -[Utskottets. blifvit öfver lyftningen inhemtade; att Öfverskotta!* på StatsVerkets Ordinarie och.
Utskottet anser sig härigenom hafva besvarat Hr Friherre Anckar svärds j Carl Henric j frän R. o. A. till Utskottet remitterade motion, om det mindre Creditivets anvisande på Öfverskotten af StatsVerkets inkomster och dess bestämmande till icke högre belopp än 5oo,ooo R:dr, som det före år i8t5 utgjorde; hvarjemte, i anledning af bemälde Friherres tillika gjorde framställning, "att R.
Sttrs stadgande i detta afseende mätte blifva så bestämde, att ingen vifvel om deras Grundlags-enlighet måtte uppkomma, ”Utskottet, då, i enlighet med ordalydelsen af 63 §.
Betänkan cl en, N:o a8r, 3.69 N:o 281.
Revision af de redogörelser för uppburne StatsMedel, K:gl.'
KrigsCollegium för år 1826 afgifvit.
Att några vissa grunder härföre icke linnas stadgade, bar redan fästat 1827 års E.evisorers uppmärksamhet, och Utskottet, som lika med dem, anser nödigt att denna brist genom bestämde föreskrifter aflijelpes, åberopar hvad Utskottet uti dess afgifne Berättelse om revisionen af Förvaltningens af SjöÄrenderne Räkenskaper för dr 1826 i denna del yttrat. 2 §- Lika med hvad bemälte Revisorer, vid granskningen af 1825 års Räkenskaper anmält, har Utskottet uti 1826 års Hufvud Böck er funnit afskrifningar, hvilka grunda sig på K.
M:t bifallas; Och fordrar derföre det nu befunna förhållandet ingen serskild åtgärd. 3 §.
U trednings-Departementet.
Från år i8a5 balancerade Fordringar R:dr j3o,8o6: 36. 3y.
Uppbörd: 1826 års StatsAnslag för detta Departement. , 363,363: — 7. och för de aleandra Militaire Departementerne 264,532:43.7.^ 8^.
44> , Transport 758,692: 32. 5]-.
Betänkande n, N:o a8r. 371 Transport 758,692: 3a. 5f. Serskilde Anslag . . . 119,552: 19. 3.
S:a i,oi4,436:1. 10 Credit.
Upphandling 62,456: 38.
xo. Armeens Beklädnad . 329,488: 15. 6.
„ Tross. . - . i8,i54: 1. 4* Medicinal och Instru mental-Attiraillen. 665: 27. 2.
Modeller 2,871: 4* %•
Beklädnad, Sängkläder och Sjukvårdspersedlar för Fästningsfångar 4,4*8:4^- 9- Byggnader 5,128:24. 4- Transport-kostnader. 3,36o: 3g. — Diverse Utgifter1. . . 3,x52: 27.10.
Extra-Ordinarie Utgifter J9,989: *7* 3* Utbetalningar mot ersättning af Främmande Verk. . . . 2,292:31.— Transport 544,634:34* 9* J,oi4,436:1. tof. WiN 372 Stats-TJtskottets Transport 544,634:34- 9. 1,014,436: 1. 10JI Afskrifning ...... 41 >97o: 8» !•
(Jfr. 1827 &rs Rev.Ber. p. 85.) Afföring 4,298:2i.9f. Lån tili annat
Departement 3,000.
Restituerade Medel . 7. — — Leverering:
Lalancerade fordringar till år 1827 . . 156,002: 37. 8.
S:a i,oi4,436: 1. io|. 4 §•
Årtillerie-Departementet. lIufvudBoken, som d. 19 Febr. 1828 till K.
KammarPilitten blifvit aflemnad, har derstädes varit till granskning företagen, hvilken dock icke var fullbordad, dd densamma till Utskottet ailemnades.
Balancerade tillgångar från år 1825 It:dr 432,r44:44. 4.
Uppbörd: 182G års Stats Anslag 201,778:40. 4- Krut- och Saltpeter Medel 86,749:46. 9.
Export-Krut-Medel. . . 2,562: 24. — .
(Transport 723,236: io. 5.
Betänkanden, N:o 281. 373 Transport 723,236: 10. 5.
Upp- och AfFöring. . . 22,656: 28. 6.
FörsäljningsMedel.... 43,812: ig. 6.
Under diverse Titlar tillsammans...... 10,537: 23. 3.
Balance till år 1827 . . 77,827:41. 5.
S:a 1 G r e d i t; Ifrån år 1825 balancerade Skulder R:dr 90,393:21.— Utgifter: Artillerie-Mate- riellens föYbättrande . . i 3j02o: 7. 4- Artilleriets Excercis- och Läroverk g,i85: 6. 1.
Tyg-behof 8,456: — 11.
Upphandling 15,777:21. 2, Gevärs-reparationer . . 4,3 ig: 32.10. Nya Gevär 56,795: 17. 8.
Kostnader för Krut-Ex- pedition till America. 18,032: 5.— Skjuts- och Frakt-kost- nader 5,928:45.10.
Under diverse Titlar till- sammans 29,541: 9- 9.
Transport 292,446: 20. 5
Afskrifningar 45,go5:4i- 3.
Balancerade tillgångar till år 1827 42°>92^: — 6.
S:a 878,070: 28. t. 5 §.
Uppbörden af 4i>5i8 R:dr 7 sk. hvilka ibland FörsäljningsMedlen inbegripas, såsom influtne för försålld metall, verificeras endast genom Departementets f egen CassaRäkning samt afskritt af en Liqvid med Handelshuset De Ron &
Vid den af Utskottet företagne granskning har likväl blifvit erinradt, att uti HufvudBoken påföres med hänvisning till Fol. r37, i38 och i3g genom afskrifning af Kronans från förra åren balancerade skulder ett belopp af 7771 R:dr 34 sk. 3 r., ehuru, enl. berörde Fol., summan rätteligen utgör endast 7638 R:dr 26 sk. 10 i\, hvarigenom uppkommer en skillnad af 133 R:dr 7 sk. 5 r., som orätt blifvit debiterade.
Äfvenledes har det fästat Utskottets uppmärksamhet, att då bland äldre fordringar från år 182? inbalanceras 155 R:dr 19 sk. 11 r., hvilka tillförene skola hafva varit orätt afförde, men sedermera åter upptagne, för att balanceras, finnas desse hvarken un4 B. 25 376 Stats-Utslottets der årets lopp afskrifne eller bland de till följande året balancerade äldre fordringar uppförde, samt synas ej eller hafva till liqvid ingått å något HufvudBokens Conto; en utredning af förhållandet med denna balance-post synes Utskottet nödig; och Utskottet hemställer : att underd. anhållan hos K. M:t derom må af R.
Debet; Från år 1825 balancerade tillgångar
Årets Anslag 110,923: u. Ifrån Seraphimcr-Ordens-Gillet ersättning för en Byggnad i Wad - stena Auctions- och försäljnings-medel . . 12,000. — 15,444: 28.
Under diverse Titlar 1,016: 42* 3.
Afskrifning af Skulder 7,771: 34. 3.
Balancerade Skulder till år 1827 . . 31,473: 26. 5.
Credit; Från år 1825 balancerade Skulder R:dr 29,421:47 5.
Transport 148,808: 38. 7. '/ Betänkan den, N:o 281. 377 Transport 148,808; 38. 7. Commendantskapets utgifter .... 3,535: 14. 2.
Fästnings- och Garnizons-Orternas förseende med Eld- och LysningsPersedlar ........... 17,156: ^r. to. Pontoner 5,146: 47- t* Under diverse titlar. 2,728: 3o. it. Afskrifning • . . . 31,609: 12. 6.
UnderliällsDepar temeritet HufvudBoken öfver Redovisningen för de till ArtilleriExercis-Hästarnes underhåll för år 1826 anslagne Medel har jemväl blifvit af Utskottet genomsedd.
KammarRätten granskad , som ock 1826 års IlufvudBok derstädes reviderade, utan att någon erinran dervid blifvit gjord.
(U-A.1 M iIitiae-Boställs-Cassans Räkenskaper för år 1826, som af K.
Återstående fordringsbeloppet 4°9.g36: 28. 7. Årets Inkomster af Reser ve, Räntor, Säterifrihet, Auctions- och InteresseMedel med flere andre smärre inkomster bestiga sig till R:dr 38,35o: 24. 9. ■v Hvaremot Utgiften Nybyggnaden R:dr 3,202: 18. 8.
Reparationer 537: 8. 8.
A tidningar 7,602:17. 7. Inqvarterings-penningar . . g,5n:22. 2.
Förskjutne, redoviste NybyggnadsMedel som af skrifvas 3,t5o:. - - Bevillning å ullånte Capital 648:17. g. Diverse omkostnader . . . 4.23g: 2. n. 28,880: 39. g, Tills.
B:co R:dr 28,880.3g. g. B e t ä nk anden, N:o 282. 37g Utgående Balancerne uti 1826 års HufvudBok beslå af följande summor nemi.
Diverse Förskotter •
• R:dr 5i: 36. —* Förskjutne oredoviste Nybyggnadsme del 11,932: 3. 3.
D:o ReparationsMedel 897: 3o. — Utlånte Capitaler 362,714: 13. 3.
Obetalte Räntor . • . . • 9,i°3: 3i. 11.
Till afskrifning anmälte Balancer . . 5,2g3: 11. 4- På indrifning beroende Poster . . . . s° "bo 0 c 3 7. 9- Behållning uti R.
St;rs Bank 12,460: 13.
I O. R:dr 42 i,253: 33: 4- Cassans skulder äro under samma tid nedsatte 1,847: •9- 9- Räkenskaperne utvisa således att Cassan under årets lopp förökat sitt Capital med R:dr 9,469: 33 » hvilken förökning dock varit en följd deraf att icke bela NybyggnadsAnslaget för året blifvit användt, samt äfven till någon del af ett högre Mai kegångspris för samma år.
Vid Räkenskaperne, sorn med ordning och redighet, efter antaget Bokföringssätt äro förde, bar ingen anmärkning ägt rum.
Doeumenter oell SäkerhelsHandlingar hafva blifvit inventerade af Utskottet, som dervid funnit Cassans säkerhet iakttagen och bevarad; och får Utskottet i öfrigt med anledning af hvad 1827 års Revisorer i afseende å 3:ne
Län innevarande år blifvit till fullo inbetald, och att de Öfrige begge genom sucessiva inbetalnin - 38o Stats-Utskottets gar ingå till Cassan.
N:o 285- Memorial, angrde förrättad Revision af Wadstena KrigsmanshusCassas Räkenskaper för år iSaö, (U.-A.) Wadstena Krigsmanshus-Cassas HufvudBok med Räkenskaper för år 1825 äro af K.
KamraarRätten granskade och lämnade utan anmärkning; de utvisa att Cassans tillgångar och fordringar vid Årets början utgjorde R:dr 888,843: 18. 4> hvarifrån dock afgår skulden ... „ 883: j3. i.
Så att Netto-behållningen var .
Rusthålls-afgifter 17,308:23. 7, Procent af Gåfvor ochPen sioner 382: io. 6.
Transport 48,040; to. 8, Betänkande n , N:o a83. 381 Transport 48,o43: io. 8.
Fyrationde Spanmål. . , , 5,i73:3o. 4* ArmbösseMcdel 5; a3- —,20.967: 2,. 8.
Donerade Medel 1,666:32.— Nyare Inkomster: Centonal g,o45: 45.11. Afgift af Ecclesiastik Statens bevillning i,o53: 7. 4> D:o af Diverse värdigbeter 310:
Afgifter af Fastighetsköp . i3,6go: 2. •— D:o för Skatte- köp- och besittnings-rätt å Kronans Hemman ...... 3gy: 5. 7. Dito af Burskap 6,2:12.— 25jIo8; 2£ l6^ Extraordinarie uppbörd i65:2t. 5.
• AnmärkningsMedel i,i23: 16. 8.
R:dr i4g,o3i:2o. 7.
Årets Utgifter hafva utgjordt:
Lefverering till Arme'ens PensionsCassa •••»••«•••• 48,og8. 32. t. Gratialisters underhåll.
. . 65,g66: 3o. — Löner 5,486: 4i- 4- Transport ug,552: 7. 5. 382 Stats - Utsko t- tets Transport 119,552: 7. 5.
Pensioner lill Civile Em bets- och Tjenstemän . . 1-5(51: 26.
— Dito till Afskedade Mili tairer 700: 32. — Till K. M:ts Nådiga Disposition afsatte Medel . . . i,5io: Pensioner af de för Kgf. Krigs-Collegium afsatte Medel 57.
Procent å Gratialist-under - Afskrifningar, Afkortningar och Reslitu - Och befunnos vid Årets slut , Cassans fordringar Så att Cassans behållning uppgick till Rd. goSjöbtf: 3o. 4.
Documcnter och säkerlietshandlingar bar dervid icke funnit någon anledning till anmärkning, äfvensom Utskottet erfarit att Jtäkenskaperne, Piedovisningen och liela förvaltningen med ordning och noggranhet blifvit förde och handJagde; åberopande i. öfrigt Utskottet dess Utlåtande hållsMedel tioner . . . . i,313: 21. 8.
R:dr i3i,i22: 43. 6. vara R:dr 907,050:23.11. 'hvarifrån afgår skulden till ett belopp af 1,181: 4r- 7* Betänkande!), N:o 283, 284. 383 N:o 62, angående underd. anliållan lios K. M:t, om Nådig föreskrift, att de afskrifningar, hvilka i Nåder Bifallas, matte i Räkenskaperne upptagas under det år, då K.
Utlåtande, i anledning af erhållen åter-rcmiss å Betänkandet N:o 2t6, angående verkställd granskning af redogörelsen öfver 2:ne Krutförsä 1 j ni ngsExpedi tioner.
St:rs sida, att Krutförsäljning utom landet må helt och hållet Öfverlemnas till den enskilta speculationen och att priset å Krut vid inrikes försäljning måtte, tili uppmuntran för handeln och näringarne , i den mån K.
A. samt H. BondeStändet blifvit gjorda, hvilka föranledt till frågans återremitterande, hvarjemte, inom V.
BorgarcStåndet j som bifallit Betänkandet, Hr CommarceRådet Cronius väckt ny motion i ämnet, till aldeles enahanda syftning och innehåll med det anförande Hr Grefve Gyldenstolpe , Anton Gabrielj afgifvit till H. R. o. A.*s ProtocoIJ.
Till redovisande så väl för dessa som för innehållet af Hr Cronii motion, anser Utskottet tillfyllest att här uppgifva de skäl, Hr Grefve Gyldenstolpe emot nämnde tillstyrkande anfört; dessa äro; ito Att
Att dä nästan ingen inrikes handel drifves med Krut, en nedsättning ”till uppmuntran för handeln” endast skulle komma exporteuren till godo och bereda honom en obillig vinst; 4:o Att, då Bergshandteringen ensam årligen förbrukade omkring 2000 Centner, men deremot alla öfriga näringar tillsammans blott 1000, en nedsättning i Krutets pris hufvudsakligen och nästan uteslutande blefve förmånlig för Bruksegare och deras yrke, hvilket visserligen ej är den af Sveriges näringar, soln behöfver det mästa understöd; samt Betänkanden, N:o 284. 385 5:o Att Krutpriset i Sverige, oagtadt den motiopolicerade tillverkningen , ingalunda uppgår till Krutets verkliga välde då det för närvarande säljes för nästan samma pris, som den i Krutet ingående Salpeter skulle ensam kosta om den vore tillåten till införsel mot måttlig tull; men att deremot detta pris med öfver 75 procent understiger hvad Krutet verkligen kostar samt att således en ytterligare nedsättning ej är för de consumerande af billighet påkallad, utan skulle blott ytterligare öka de förluster som redan vid denna handel drabba Staten.
Dessa skäl, dem Hr Grefve Gyldenstolpe uti sitt anförande närmare utvecklat och med calculationer, hemtade ur Iläkenskaperne öfver Krut-tillverkningen och försäljningen i Riket, ytterligare styrkt, har Utskottet j öfvervägande tagit, men under närvarande förhållanden, då K. M:t och Kronan, i följd af de med Krutbruken gällande Contracter, är skyldig inlösa det Krut som tillverkas, och hvarigenom skulle kunna hända att den förlust, som genom ytterligare nedsättning, dä sådan påkallades, för Kronan uppkomme, blefve vida mindre än den Kronan finge vidkännnas genom nya Magazinsrums anskaffande för den årligen ingående, Kronans behof vida öfverstigande Krulqvantileten och Krutpartiernes förskämning genom ett längre förvarande, kan Utskottet icke frångå dess förra tillstyrkan, äfven i afseende på Krutprisets möjliga nedsättning, helst sådant icke blifvit tillstyrkt i allmänhet, utan 386
Sta ts-Utskottets endast da omständigheterna lunna det påkalla och K.
Då likväl Utskottet i så måtto instämmer med livad Hr Grefve Gyldenstolpe och Ur Cronius yttrat, som att önskligt vore, det Kronans förlust på Kruttillverkningen måtte lunna förminslas om ej upphöra, tillstyrker Utskottet det tillägg i den underd. skrifvelsen, att, då Contracten med Krutbruksägare skola förnyas, skyldigheten å Kronans sida att inlösa det tillverkade
Krutet må, i möjligaste måtto inskränkas i förhållande till Kronans behof af denna vara, oell att i sådant afseende äfven må begagnas den utväg ali, i stället för Krut, upplägga Salpeter, helst, med erforderlig tillgång på denna för Kruttillverkningen hufvudsakliga beståndsdel, Kronans förseende med Krut, vid infallande behof, utan svårighet lärer låta sig verkställa.
Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning och utredning.
De inom 11. R. o. A. yttrade anmärkningar mot berörde Betänkande och hvilka föranledt detsammas återremitterande kunna sammanfallas uli följande puno ter, nämligen, af Friherre Anckar swärd, C. //..- Eetänkanden, N:o 285. 387 1:0
Alt elen i förra Betänkandet pag. 3o3 omnämda afskrifningsfråga för Elfsborgs
Allmänna MagazinsDirectionen väckte 10 anmärkningar, hvilka, till följd af K.
Stms uttryckliga begäran, genast blifvit öfverlåten åt K.
StalsContoret utan först cn serskild Styrelse dertill förordnad ; 4:o
Att närmare utredning måtte gifvas rörande de år 1826 verkställde försäljningar af Spanmål, hvaribland exempelvis utmärkts försäljningarne i Skåne Och Westmanland; 6:0 Att Utskottet måtte noggrannare undersöka anledningarne, hvarför Redogörelsen för Creditivmedlen icke ännu, efter 3:ne års förlopp är fulländad; 7:0
Alt icke], enligt Utskottets hemställan, afskrif - 388 Stats-U tskottets ningen af äldre Balanceposter må få ankomma på K.
Att det afslag som blifvit raeddeldt å 1837 års Revisorers begäran om delfående af redogörelsen för Creditivmedlen, bordt föranleda till någon åtgärd å Utskottets sida, helst R.
Stin vid Creditivets anslående såsom vilkor fästat rättigheten för deras Revisorer, att af Räkenskaperna rörande detsammas användande undfå kännedom.
Af Hr Cederschöld^ P. G.: 9:0
Att förhållandet med Spanmålsförsäljningarne år 1816 varit besynnerligt, serdeles i Skaraborgs Län der Kornet i Junii nämnde år sålts för 4 Ktdr 32 sk., ehuru gångbara priset varit vida deröfver, Samt af Hr v. Qvanten j C..- 10:0
En million Ridr eller Creditivsumman verkligen kunde Utgå.
PresteStåndet och af Vällofl. BorgareStåndet d. i4 sisth Augusti samt af Hederv.
Riksdagsordningen anser Utskottet de i j, 2, 3, 7:de och 8:de punkterna gjorda anmärkningar icke föranleda till något ytterli - Betänkanden, N:o 280.
Deremot och då de öfriga anniärkningspunkterna egentligast afse en fullständigare utredning af vissa uppgifna förhållanden, får Utskottet, upplysningsvis, vördsamt anföra följande.
Hvad först angår de år 1826 verkställda försäljningar af Magasinslnrättningens Spamnålsbeliållningar, så liar Utskottet grundat sitt derom i förra Betänkandet gifna omdöme på en med fullständighet och noggranhet verkställd undersökning.
Men Utskottet har ansett hvarken lämpligt eller nödigt att bilägga de uppgjorda utredningarne, såsom varande af mycken vidlyftighet, och blott ämnade att lemna Utskottet en erforderlig öfversigt af denna del af förvaltningen och derigenom sätta Utskottet i tillfälle att deröfver fälla ett bestämdt omdöme.
Genom jemförelsen emellan försäljningsprisen, de i orten vid försäljningstillfället gängse samt det fastställda Markegångspriset i hvarje Län, har Utskottet kommit till det i förra Betänkandet pag. 323 uppgifna resultat.
Län, så har förhållandet med dem icke undfallit Utskottets uppmärksamhet, helst densamma blifvit ytterligare fästad derpå genom en hos Utskottet gjord serskild framställning; men Utskottet har icke funnit försäljningarne i de 2!ne förstnämnda
Län uti det återremitterade Retänkandet.