Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Innan Rikets Ständer gå att yttra sig angående väckta frågor om medels anvisande till nya eller utvidgade byggnader för åtskilliga elementarläroverks behof, anse Rikets Ständer sig böra i underdånighet erinra, hurusom Rikets sist församlade Ständer, under uttalande af den åsigt att Staten endast undantagsvis bordo betungas med kostnaden för uppförande af läroverksbyggnadcr och deras underhåll, samt att det derföre vore särdeles af behof påkalladt, att på ett ändamålsenligt sätt bilda kassor för de särskilda skolorna och sätta dem i tillfälle att framdeles kunna bekosta uppförandet och vidmagthållandet af nämnda lokaler, beslutade en förhöjning af 5 R:dr i den terminliga afgiften vid elementarläroverken, för att dermed vid hvarje läroverk bilda en för nybyggnadsföretag och reparationer afsedd fond.
Genom denna anordning torde i en framtid Staten kunna befrias från de betydliga utgifter, don under de sista tio åren fått för skolbyggnader vidkännas; men då do afsedda byggnadsfonderna först småningom hinna bildas och under de sednare åren lärjungarnes antal vid elementarläroverken så betydligt ökats, att vid flera af dem anskaffandet af nya lokaler är af oundgängligt behof påkalladt, derest icke såväl undervisningens ändamålsenliga ordnande, som disciplinens uppehållande skola i betänklig grad äfventyras, torde, under nuvarande förhållanden, Staten icke böra undandraga sig att, vid synnerliga fäll och efter särskild pröfning af alla sig företeende omständigheter, lemna det understöd, som kan uti ifrågavarande hänseende vara nödigt.
Vid ett sådant understöd anse Rikets
Ständer dock böra fästas det oeftergifliga vilkor, att jemväl vederbörande kommuner efter förhållandena till ändamålet bidraga, så att i bestridande af kostnaderna för uppförande af ett läroverkshus må deltaga, ej endast läroverket och Staten, utan äfven den stad och det landstingsdistrikt, hvarinom läroverket är förlagdt; och torde dessutom vederbörande böra förpligtas att sist inom 1868 års utgång visa sig hafva fullgjort de för statsanslagens utgående stadgade särskilda vilkor. a) Till uppförande af en ny byggnad för högre elementar lär överhet i Upsala har E. K.
Maj:t begärt ett anslag af 100,000 R:dr, deraf dock, under loppet af år 1867 endast skulle utgå 40,000 R:dr, samt ett lån af 140,000 R:dr, att återgäldas med ränta och årlig amortering af tillsammans 5 procent å det ursprungliga lånebeloppet.
Enligt hvad Statsråds-protokollet visar, bar ifrågavarande byggnad, hvartill Upsala stad anskaffat vederbörligen godkänd byggnadsplats, uti kostnadsförslag, som jemte ritningar af Öfverintendents-embetet vid granskning lemnats utan anmärkning, blifvit beräknadt. till 300,000 R:dr, hvaraf funnes påräkneliga tillgångar uppgående vid 1865 års slut till 60,000
R:dr; hvarförutan domkapitlet i Bih. till li.
Fröt. 1865 $ 1866. 10 Sami. t AJd. 10 Höjt. 0 34 Expeditions-Utskottets Färsing lill undmi.
Skrifvelse, j\:u 81.
Upsala, under förutsättning, att såväl stiftets, som läroverkens byggnadskassör finge behålla sina nuvarande inkomster, föreslagit, att nämnda inkomster, hvilka lemnade en årlig tillgång af minst 7,000
R:dr, motsvarande 5 procent ränta på 140,000 R:dr, måtte få till liqviderande af ett amorteringslån å detta belopp användas.
Yid öfvervägande häraf, och enär värdet af den nuvarande läroverksbyggnaden icke kunnat bland tillgångarne tagas i beräkning, samt halfva lånesumman bör vara för det första året tillräcklig, hafva Rikets Ständer, såsom bidrag till uppförande af en ny byggnad för Upsala högre elementarläroverk, beviljat, under förbehåll, att det nuvarande lärohuset, efter skolans förflyttning, till Statsverkets disposition öfverlemnas, dels ett anslag af 100,000 R;dr och dels ett låneunderstöd af 140,000 Rtdr, samt utaf dessa summor anvisat på Riksgälds-kontoret för år 1867 såsom anslag 40,000 och såsom lån 70,000 R:dr, emot vilkor att, sedan detta lån, derför bör aflemnas en sådan skuldförbindelse, som af Fullmägtige i nämnda Kontor antages, under fem års tid fått utan ränta innehafvas, fem procent å detsammas ursprungliga belopp skola före slutet af hvarje år till Riksgälds-kontoret inbetalas, af hvilken inbetalning beräknas fyra procent årlig ränta för det oguldna lånekapitalet samt det överskjutande beloppet kommer att såsom kapitalalbetalning å lånesumman afgå, intilldess denna blifvit till fullo gulden.
F) Uti särskild, den 2 sistlidne Februari till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition har E. K. Maj:t föreslagit, att till uppförande af ny skolhusbygguad och nytt gymuastikhus för högre elementarläroverket i Carlstad måtte beviljas ett anslag af 87,000 R:dr, hvaraf 40,000 R:dr att utgå under loppet af år 1867, samt derjemte ett lån af 40,000 R:dr, att återgäldas med ränta och årlig amortering af tillsammans 5 procent å det ursprungliga lånebeloppet; allt med vilkor att äfven Wermlands läns landsting till ifrågavarande, för hela länet angelägna byggnadsföretag bidroge med ett anslag af 30,000 R:dr.
Utaf högstberörda nådiga Preposition inhemtas, att såsom tillgångar för det ifrågasatta byggnadsföretaget, derför kostnaden, enligt uppgjordt förslag, beräknats till 194,565 R:dr, äro, utom det begärda statsbidraget samt det af landstinget förväntade bidrag, upptagna såväl byggnadskassaus behållning, som influten ersättning för det för undervisningens behof samt för vaktmästarebostad m. m. inköpta numera afbrända s. k. hospitalshusen äfvensom den genom termins-afgiften samlade nya byggnadsfonden, tillhopa 37,000 R:dr.
Rikets Ständer hafva, under antagande att det föreslagna byggnadsföretaget är afsedt att på två år fullbordas, funnit skäligt på det sätt bifalla E. K.
Maj:ts nådiga framställning, att, såsom bidrag till uppförande af en ny byggnad för Carlstads högre elementarläroverk, beviljas dels ett anslag af 87,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 40,000 R:dr, samt att utaf dessa summor anvisas på Riksgäldskontoret för år 1867 såsom anslag ä0,000 R:dr och såsom lån 20,000 R:dr, emot enahanda vilkor för detta låns åtnjutande, som i nästföregående moment i afseende på låneunderstöd lör läroverksbyggnaden i Upsala blifvit föreskrifna; allt > under förutsättning, att Wermlands läns landsting med ett anslag af 30,000 R:dr för ändamålet bidrager. c) Hos Rikets Ständer hafva särskilda förslag blifvit väckta, att Rikets Ständer måtte med ett anslag af 150,000 R:dr bidraga till uppförande i Wenersborg af skol- och gymnastiklokaler för elementarläroverket, emot det staden derför anskaffade ej mindre lämpliga tomtplatser än äfven de medel, som utöfver Expedit iöns-U Is lc> Hels Förslog lill under il.
Skrifoelse, N:o 81. 35 berörda anslag erfordrades till byggnadernas uppförande och inredning i öfverensstämmelse med upprättade ritningar och kostnadsförslag.
De företedda kostnadsförslagen sluta pä en summa af 206,054 R:dr, men enligt ritningen inrymmer byggnaden en fullständig boställsvåning åt läroverkets rektor, oaktadt vederbörande kommuner obestridligen åligger att åt rektor an skaffa och bekosta embetsgård eller utgifva årlig hushyra, hvarjemte ritningen upptager, förutom böne- och musiksal, en särskild solennitetssal.
Bygguadsplanen synes således icke vara inskränkt till hvad som för läroverkets behof vore erforderligt; och då dertill kommer att för en särskild gymnastiklokal kostnaden blifvit beräknad till ej mindre än 27,662 R:dr 50 öre, hafva Rikets Ständer antagit, att genom byggnadens utförande efter en annan, närmare efter läroverkets behof lämpad plan, kostnaden skulle kunna så betydligt nedsättas, att, utan någon synnerlig förhöjning i kommunens bidrag utöfver hvad dertill är vordet afsedt, Statens understöd skulle kunna nedsättas till 100,000 R:dr; och då den, jemlikt nådiga Cirkulärbrefvet den 11 December 1863, till läroverkets egen byggnadskassa utgående terminsafgift otvifvelaktigt lemnar tillgång för amortering af ett lån å 40,000 R:dr, torde endast återstoden, 60,000 R:dr, vara såsom anslag oundgängligen nödig.
I följd häraf och under antagande af byggnadskostnadens fördelning på två år, hafva Rikets Ständer, såsom bidrag till uppförande af en ny byggnad för Wenersboi’gs högre elementarläroverk, beviljat dels ett anslag af 60,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 40,000 R:dr, samt utaf dessa summor anvisat på Riksgälds-koutoret för år 1867 såsom anslag 30,000 R:dr och och såsom lån 20,000 R:dr, emot enahanda vilkor för detta låns åtnjutande, som i mom. a) härofvan i afseende på låneunderstöd för lärovcrksbyggnaden i Upsala blifvit föreskrifna; allt under förutsättning att Elfsborgs läns landsting eller Wenersborgs stad anvisar det belopp, som utöfver de härofvan såsom statsbidrag beräknade 100,000 R:dr kan för ändamålet erfordras. d) Till utvidgande af läroverksbyggnaderna i Christianstad hafva hos Rikets Ständer statsanslag blifvit begärda till belopp af dels 75,000 R:dr, dels 70,000 R:dr och dels 60,000 R:dr.
Enligt företedda ritningar och kostnadsförslag är en del af det nuvarande skolhuset afsedd att qvarstå och inrymma, bland annat, bostad åt rektor; och hafva stadsfullmägtige i Christianstad vid sammanträde den 22 sistlidne Januari beslutat, att till uppförande af den föreslagna läroverksbyggnaden, hvarför kostnaden beräknats till 76,959 R:dr 27 öre, bidraga med uppskattade värdet af nämnda boställslägenhet eller 7,666 R:dr 67 öre.
Vid beräkning af anslagsbeloppet hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet dels dervid att läroverkets egen byggnadskassa, oberäknadt dess redan hopsamlade kapital, som vid innevarande års slut torde uppgå till omkring 5,000 R:dr, lemnar säker tillgång för amortering af ett lån å åtminstone 20,000 R:dr, och dels dervid, att Christianstads läns landsting, som för innevarande år till hyra för särskilda lägenheter åt läroverket anvisat ett belopp af 1,000 R:dr, skäligen bör med ett motsvarande kapitalbelopp, eller jemväl 20,000 R:dr, för ändamålet bidraga, och att således det uti en al de gjorda framställningarne såsom erforderligt angifua belopp, 60,000 R:dr, skulle kunna sålunda fördelas, att Staten tilli sköte 40,000 R:dr, deraf hälften anslag och hälften lån, samt landstinget 20,000 R:dr.
I betraktande häraf och då ifrågavarande byggnad^féViftag ej torde iiWrm kortare tid än två år kunna utföras, 36 E.rpeditinns-lJlskolte/s Förslag lill anderd.
Skrifvelse, A:o 81. hafva Rikets
Ständer såsom bidrag till utvidgande af elementarläroverksbyggnadeu i Christianstad beviljat dels ett anslag af 20,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 20,000 R:dr, samt utaf dessa summor anvisat på Riksgäldskontoret för år 1867 såsom anslag 10,000 R:dr och såsom lån 10,000 R:dr, emot enahanda vilkor för detta låns åtnjutande, som i moment a) härofvan i afseende på låneunderstöd för läroverksbyggnaden i Upsala blifvit föreskrifna, allt under förutsättning att Christianstads läns landsting till byggnadsföretaget i dess helhet bidrager med 20,000 R:dr samt att staden Christianstad tillskjuter hvad som utöfver det sålunda för hela byggnadstiden till 60,000
R;dr beräknade bidrag kan för ändamålet erfordras. e) Uti särskilda hos Rikets Ständer gjorda framställningar är föreslaget, att sedan för Westerviks på reallinien fullständiga läroverk plan och kostnadsförslag till ett lämpligt lärohus, afsedt att i framtiden inrymma ett fullständigt högre elementarläroverk, för en summa af 154,500 R:dr 30 öre genom kommunens försorg upprättats, Rikets
Ständer måtte såsom byggnadsunderstöd bevilja ett anslag af 75,000 R:dr.
Ständer hafva funnit kommunens bemödande uti ifrågavarande hänseende böra af Staten understödjas; men då äfven den kringliggande orten af läroverkets ändamålsenliga utveckling hemtar eu direkt fördel, och något bidrag från landtingets sida således billigtvis kan fordras, samt don till läroverkets enskilda byggnadskassa inflytande terminsafgiften kan påräknas till belopp af 1.000 R:dr årligen, hafva Rikets Ständer, under antagande af tvänne års byggnadstid, på det sätt bifallit de gjorda framställningarne att såsom bidrag till uppförande af en ny byggnad för Westerviks elementarläroverk beviljats dels ett anslag af 35,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 20,000 R:dr, samt för år 1867 å Riksgäl ds-kontoret anvisats utaf anslaget 17,500 R:dr och utaf lånet 10,000
R:dr, emot enahanda vilkor för detta låns åtnjutande, som i moment a) härofvan blifvit föreskrifna i afseende på låneunderstöd för läroverksbyggnaden i Upsala; allt under förutsättning, att Norra Calmar läns landsting till byggnadsföretaget i dess helhet bidrager med 20,000 R:dr samt att Westerviks stad tillskjuter hvad som utöfver det sålunda för hela byggnadstiden till 75,000 R:dr beräknade bidrag kan för ändamålet erfordras. f) Hos Rikets Ständer har jemväl framställning blifvit gjord, att Rikets Ständer måtte, till ifrågaställd förändring och tillbyggnad af elementarläroverkets hus i Skara, hvarför kostuaden enligt uppgjord plan och förslag uppgiuge till 80.000
R:dr, bevilja 60,000 R:dr såsom anslag och 15,000
R:dr såsom lån; och hafva Rikets Ständer, som inliemtat att den årliga inkomsten för läroverkets enskilda kassa uppgår till öfver 2,000 R:dr, samt jemväl i denna fråga anse sig böra fasthålla grundsatsen om landstingets skyldighet att till företag af ifrågavarande beskaffenhet bidraga, i öfverensstämmelse härmed såsom bidrag till förändring och tillbyggnad af elementarläroverks-byggnadcn i Skara, beviljat dels ett anslag af 15,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 40,000 R:dr, samt för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisat utaf anslaget 7,500 R:dr och utaf lånet 20,000 R:dr, emot enahanda vilkor för detta lånä åtnjutande, som i moment a) härofvan blifvit föreskrifna i afseende på låneunderstöd för läroverksbyggnaden i Upsala; allt under förutsättning, att vederbörande landsting till byggnadsföretaget i dess helhet bidrager med 20,000 R:dr, samt att staden Skara tillskjuter hvad som, utöfver det sålunda för ifråga - Expeditions-Utskottats Förslag lill underd.
Skrifvelse, N.-o 81. 37 varande byggnadsföretag till 75,000 R:dr beräknade bidrag, kan för ändamålet erfordras. 75:o.
Med afseende på billigheten deraf, att, på samma gång minimilönen för examinerade folkskolelärare lasiställdes till 400 R:dr om året och anslag för detta ändamål anvisades, ett understöd jemväl bereddes de församlingar, hvilka ville och kunde försäkra lärarne vid sina folkskolor om löneförmåner utöfver detta minimum, ställde Rikets sednast församlade Ständer till E. K.
Maj:ts disposition en å Riksgälds-kontoret anvisad summa af 30,000 R:dr årligen under innevarande statsregleringsperiod, för att i mån af behof användas på det sätt, att, der församlingar, hvilkas lärare redan i lön åtnjöte 400 R:dr eller derutöfver, förbundo sig att höja lönen utöfver då utgående belopp, ett statsbidrag till lika belopp med församlingarnes sålunda lemnade ytterligare tillskott finge, efter E. K.
Statens bidrag för detta ändamål ej skulle öfverstiga 50 R:dr om året för hvarje lärare; och har E. K. Maj:t nu hemställt, att enahanda anslag måtte jemväl för år 1867 anvisas.
Med bifall tillE.
Iv. Maj:ts berörda nådiga framställning hafva Rikets Ständer för år 1867, till E. K.
Maj:ts disposition, å Riksgälds-kontoret anvisat ett belopp al 30,000 R:dr, för att, under hittills gällande vilkor, användas till löneförbättring utöfver minimilönen åt examinerade folkskolelärare. 76:o.
Till understöd åt sådana församlingar, hvilka till följd af medellöshet icke kunna till erforderligt belopp bekosta aflöning åt sina folkskolelärare, har E. K. Maj:t begärt för år 1867 ett belopp af 20,000 R:dr; och hafva Rikets Ständer anvisat det begärda anslaget, 20,000 R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå. 77:o.
Vidare har E. K. Maj:t föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja dels till undervisning i trädgårdsskötsel vid folkskolelärare-seminarierna för år 1867 ett extra anslag af 3,000 R:dr och dels för inköp och tillredning af jord dertill, för cu gång, 10,000 R:dr; och hafva Rikets Ständer funnit skäligt de utaf E. K.
Majit- uti ifrågavarande hänseende begärda extra anslag, tillhopa 13,000 R:dr, för år 1867 å Riks gälds-koutoret anvisa. 78:o. Sedan Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 5 Oktober 1860 anhållit, att E. K.
Majit måtte i nåder tillse, på hvad sätt en mera utbredd färdighet i vapenföring och andra militäröfningar kunde genom undervisning i skolorna bibringas det uppvexande slägtet, så hade, enligt hvad Statsråds-protokollet upplyser, E. K.
Majit, enär ett hinder för införande af gymnastik- och militäröfningar vid de flesta folkskolor mötte i den omständighet, att folkskolelärarne i allmänhet icke egde de insigter och den färdighet, som fordrades för att på ett ändamålsenligt sätt lemna undervisning i dessa ämnen, under den 9 Januari 1863 anbefallt domkapitlen föranstalta att under den tid af sommaren, då läsningen i folkskolorna i allmänhet vore afbruten, folkskolelärarne måtte kunna i ifrågavarande öfrtingar erhålla undervisning.
Till följd häraf hade inom de flesta stift under sommaren år 1863 och inom åtskilliga stift äfven under sommaren år 1864 dylik undervisning blifvit folkskolelärarne meddelad; och till ersättning åt dem, som bestridt undervisningen, samt understöd för folkskolelärare, hvilka deraf varit i behof och af undervisningen sig begagnat, hade tillsammans utgått 20,000 Ridr, hvilka kostnader kunnat under innevarande statsregleringsperiod bestridas af de för denna period samlade besparingar å anslagen till folkskoleväsendets befrämjande.
Då likväl erfarenheten visat, att besparingarne blifvit betydligt mindre, 38 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o Hl. och behofven deremot i alla rigtningar stigit, bado för innevarande år ersättning för meddelad undervisning i detta ämne endast med högst ringa belopp kunnat anvisas.
För att således en säkerhet skulle finnas derom, att tillfälle till fortsatt undervisning i dessa cfningar måtte stå folkskolelärarne öppet, har E. K. Maj:t föreslagit, att ett särskildt anslag å 10,000 R:dr måtto tor ändamålet anvisas; och hafva Rikets Ständer för år 1867 anvisat en summa af 10,000 R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå och, enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition, användas för folkskolelärares undervisning i gymnastik- och militäröfningar. 79:o.
Tillika har E. K. Maj:t äskat, att besparingarne på de särskilda extra anslagen till folkskoleväsendets befrämjande måtte af E. K.
Majit för folkundervisningen tillhörande föremål få användas; och hafva Rikets Ständer denna nådiga framställning bifallit. 80:o.
Till uppförande af byggnad för folkskolelärareseminarium i Linköping har E. K.
Majit begärt ett anslag af 50,000
Ridr, hvaraf under år 1867 skulle utgå hälften eller 25,000 Ridr.
Utaf Statsråds-protokollet inhemtas, att nämnda seminarium, hvilket från och med höstterminen 1864 trädt i utvidgad verksamhet, måst, enär någon Staten tillhörig byggnad ej funnes att till denna läroanstalt upplåta, inrymmas i förhyrd lokal, som dels vöre otillräcklig för behofvet, dels ock i öfrigt föga lämplig.
Vid granskning af ritningar och kostnadsförslag till de föreslagna byggnaderna, har det emellertid synts Rikets Ständer, som desamma voro_ större, än för det afsedda ändamålet kan vara nödigt; och Rikets Ständer hafva derföre ansett det vara af vigt att, innan början göres med uppförande af särskilda byggnader för folkskolelärare-seminarierna, fullständig utredning blefve åvägabragt, angående den yttre och inre anordning, som för dylika byggnader må finnas mest lämplig, äfvensom i fråga om det omfång, som för dem kan, med hänseende till de särskilda seminariernas lärjungeantal, vara behöflig t.
Rikets Ständer hafva således, till inköp af tomt för en seminariibyggnad i Linköping samt till påbörjande och uppförande, så långt tillgångarne medgifva, af denna byggnad efter den ritning, som af E. K.
Majit kan komma att fastställas, beviljat den af E. K.
Majit för år 1867 äskade summa, 25,000 Ridr; men i sammanhang härmed funnit sig böra i underdånighet anhålla att E. K.
Majit, för vinnande af fullständig utredning angående den yttre och inre anordning, som för seminariibyggnader i allmänhet må finnas mest lämplig och det billigaste pris, för hvilket desamma i förhållande till det för hvarje ställe påräkneliga lärjungeantal må kunna uppföras, täcktes, innan byggnaden i Linköping begynnos, låta utarbeta normalritningar och förslag till dylika byggnader. 81:o.
Till inredning och förändring af den för folkskolelärarinne-seminarium i Stockholm upplåtna byggnad har E. K.
Majit äskat, för en gång, en summa af 10.000
R:dr; och hafva Rikets Ständer funnit skäligt anvisa det begärda anslagsbeloppet, 10.000 Ridr, att, enligt E. K.
Majits nådiga disposition, från Riksgälds-kontoret utgå. 82:o.
Vidare har E.
Majit begärt att till uppförande af en byggnad för Kongl. Bibliotheket måtte anvisas för år 1867 ett belopp af 70,000 Ridr.
Af Statsråds-protokollet inhemtas, att, med anledning af det alltmera framstående behofvet för Kongl.
Bibliotheket af lämpligare lokal än den nuvarande, E. K.
Majit genom nådigt Bref den 23 September 1864 anbefallt
Öfverintendentsembetet att inkomma med fullständigt förslag till ny byggnad för nämnda Bi - Expeditions- Utskottets Förslag lili underd.
Skrifvelse, N:o 81. 39 "bliothek. öfverintendents-embetet hade derefter med ledning af ett utaf Kongl.
Bibliothekarien meddeladt program och i samråd med honom låtit för berörda ändamål uppgöra ritnings- och kostnadsförslag, det sednare slutande på en summa af 742,554 R:dr, hvilka förslag Embetet med underdånig skrifvelse den 10 Oktober nästlidet år öfverlemnat till E. K.
Till plats för byggnaden hade hos Öfverintendents-embetet följande tomter blifvit föreslagna: l:o en Kronan till inlösen för ett belopp af 240,000 R:dr er bjuden tomt, utgörande qvarteret “Grönlandet södra“ i Adolf Fredriks församling och belägen mellan Drottning- och Holländaregatorna samt Adolf Fredriks vestra och södra Kyrkogator; 2:o den Kronan tillhöriga Humlegården, och 3:o den Stockholms stad tillhöriga, bredvid Nationalmuseibyggnadens område belägna s. k.
Sillhofstomten å Blasieholmen.
Utaf handlingar, som den 2 sistlidne Februari blifvit till Rikets Ständer öfverlemnade, inhemtas vidare att, uppå gjord förfrågan, huruvida och på hvilka vilkor staden kunde vara villig att för uppförande af en bibliotheksbyggnad till Kronan öfverlåta viss uppgifven del af den s. k.
Sillhofstomten, Stockholms stadsfullmägtige, med hänseende till tomtens belägenhet invid Saltsjön och dess deraf följande stora vigt för den allmänna, allt mer och mer tilltagande rörelsen samt af i öfrigt anförda skäl, förklarat det st.adsfullmägtige ansåge sig icke böra densamma för nämnda ändamål upplåta; hvarefter Kongl. Bibliothekarien, uti afgifvet underdånigt utlåtande, uttalat den åsigt, att utaf de två öfriga föreslagna byggnadsplatserna, qvarteret Grönlandet södra borde i anledning af dess mera passande läge erhålla företrädet.
Oaktadt bebofvet af en ny byggnad för Kongl.
Bibliotheket numera torde vara oafvisligt och således hvarje ytterligare uppskof med afgörandet af denna fråga otvifvelaktigt föranleder väsendtligt olägenheter, har likväl, med hänseende till frågans outredda skick — då hvarken platsen för den föreslagna byggnaden är bestämd eller de uppgjorda ritnkigarne och kostnadsförslagen ännu blifvit af E. K. Maj:t i nåder pröfvade och således all tillförlitlig ledning saknas för bedömande af de kostnader, som för fullbordande af detta byggnadsföretag kunna blifva erforderliga — Rikets Ständer ansett sig förhindrade att nu för ändamålet bevilja anslag.
Det har dessutom ej kunnat undgå Rikets Ständers uppmärksamhet, att den ifrågasatta kostnadssumman synes nog högt tilltagen och Rikets Ständer föreställa sig att en, såväl till det yttre som till det inre, ändamålet fullt motsvarande byggnad, skulle kunna åstadkommas till vida billigare pris.
Rikets Ständer få derföre i underdånighet anhålla, att E. K.
Maj:t täcktes låta utarbeta och för nästkommande Riksdag framlägga fullständigt förslag till eu ny bibliotheksbyggnad, uppgjordt med iakttagande af all den sparsamhet, som med byggnadens varaktighet och ändamålsenliga anordning är förenlig. 83:o.
Uti särskild den 2 nästlidue Februari till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition har E. K.