Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Båtsmanstaf vara förbundet att anskaffa än ioo Man; ehvad repar tilion,: som> dé-öfrige-städerne-emellan, redan är. gjord,, eller härefter göras kan m. m.”' Det är således uttryckligen, stadgadt i Stockholms: stads, privilegier,.
Stuts- samt OeeoHomit-UiskoUen* Betänkande N:o a8.
•att icke mera än 100 Båtsmän kan staden åläggas; men om antalet af Båtsmän skulle synas vara ringa för Stockholms stad i proportion mot andra sjöstäder, så bör' härvid komma i betraktande, att Stockholms stad underhåller 2ine andra railitaircorpsér, nemligen Stadens Militair-Compagnie, 100 man med nödigt öfver- och Underbefäl, en Brandvaktscorps, bestående af en Capitaine, en Lieutenant, 2 Adjutanter, 5 Underofficerare, 18 Rotmästare och 200 man, hvilka corpser kosta i årligt underhåll, den förra i 5,c)0o Rdr, den senare 28,200 och Båtsmännen 3,5oo; dessutom betalas inqvartering med 76,603 Rdr 17 sk. ■— Summa Banco Rdr. ii8,2o3 — 17 sk.
Äfven underhållås 3:rie stora Caserner, hvaraf sine för gående och kommande trupper.
Då allt detta tages i öfvervägande, lära Rikets Högloflige Ständer benäget finna, att Stockholms stad är .i högsta måtto i sådant afseende beskattad, hvarföre jag vördsamt reserverar mig emot ali tillökning af Båtsmän för Stockholms stad.” Af Herr heffler, E, M, ”Såsom Ledamot af den sammansatta de Högloflige Utskottens afdelning, har jag deltagit uti beredningen utaf nu ifrågavarnnde Betänkande.
Jag har dock icke kunuat instämma uti Pluralitetens beslut, att de Högloflige
Utskotten borde tillstyrka Rikets Höglofiige Ständer att, äfven för deras del, antaga Bévillningen såsom grund för Båtsmansroteringen å städernes jord, på sätt Sjöförvaltningen samt Kammar- och Commerce-Collegiei ne det föreslagit uti deras till Kongl. Majit i underdånighet inlemnade Utlåtande, och Kongl. Majit i Sin' Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 21 sistlidne Jnnii äfven gillat.
Frågan om en bättre reglering af städernes Båtsmanshåll har alltsedan 1770 talet utgjort ett vigtigt föremål för Konungs och Ständers uppmärksamhet och öfverläggningar.
Flera gånger sedan dess hafva de förvaltande Verken blifvit ålagde alt uppgöra förslag till en jemnare fördelning städerne emelian af denna dem åliggande tunga, Dervid har alltid blifvit förutsatt, att den utaf dem innehafvande jorden skulle, i likhet med Rikets öfriga jord,'roteras.
Ja, uti Kongl, Brefvet af den' 11 Julii 1780 förklaras det bestämdt, alt Båtsmanshållet för städerne är grundadt på jorden.
Då frågan underj sistlidne
Riksdag mera alfyarligt förekom till granskning hos Rikets Ständer, hade ock, så val för städernes jord, som lius och tomter och borgerliga rörelsen bestämda föreskrifter blifvit uppgjorda, om icke de handlingar, hvilka de förvaltande Verken då i ärendet uflemnat, befunnits mindre fullständiga och upplysande, än som dertill - Siats- saint Occon..
Betänkande N‘.o ar - till erfordrades.
Rikets Högloflige Ständer blefvo derföre nödsakade att ånyo hos Kongl. Majrt anhålla derom, alt dessa Verk mätte åläggas att till nästinstundande Riksdag införskaffa de upplysningar, som saknades; men Rikets Ständer^gåfvo uti deras underdåniga skrifvelse derom ingen anledning till frångående af den grund, sorn, enligt hvad redan nämndt är, af Konung och Ständer syntes vara förutsatt och antagen, att nemligen städernes jord borde på lika sätt, fast med vissa förändringar och modillcationer, roteras som den inom hvarje province varande öfriga jorden.
De förvaltande
Verken hafva deremot ansett verkställigheten afförutnämrcde Rikets Ständers underdåniga begäran, om en ny undersökning, medföra så stora svårigheter och en så lång tidsutdrägt, att de till undvikande häraf frångått detta .förslag till städernes jords rotering, och i det stället, enligt hvad redan nämndt är, föreslagit antagandet af Bevillningen såsom grund härföre.
Jag vill icke bestrida att de af Ständerne begärda upplysningarne, sorn må hända vore längre utsträckte, än behofvet det påkallade, äfven fordra en längre tid, än den emellan ?.:ne Riksdagar, om de ock vore lagtima.
Men då redan så mycket var utaf dessa Verk vid ärendet vidgjordt, och då onekligen en stor lättnad häruti blifvit beredd genom den extra rotering, sorn flera städers jord åren 1811 och 1813 undergått, vill det synas mig, som dessa svårigheter icke bort blifva så stora och oöfvervinneliga, att den redan från längre tider tillbaka såsom riglig ansedda grunden för roteringen af städernes jord, derföre bort helt förfalla, och i det stället antagas en ny, visserligen vid tillämpningen första gången mindre besvär medförande, men också afvikande ifrån det i landet i allmänhet rådande förhållandet med roteringen, och troligen medförande behofvet af nödiga förändringar och rättelser, då deremot, om jorden en gång blifvit efter vanlig grund roterad, denna rotering kunnat för längre tid bestå, och först då, när annan grund i allmänhet för Svenska jordens rotering blifvit antagen, äfven bli underkastad samma förändring.
Frågan är här icke örn någon skiftning eller fördelning utaf
Båts® rnanstungan en stads egande hemman emellan.
Det är frågan om att utröna 1 vuru många tunnland åker, äng, skog och utmark m. m„ som hvarje stad eger; huru mycket deraf som var utaf natur att alldeles blifva fi ån rotering befriadt; huru mycket som borde bära extra, och huru .mycket ordinarie rotering?
Sedan detta blifvit utröndt, borde det, efter Dih. till R.
Prot. \834 4 Simi. 2 Afd. 4 G:ie Häftet, Stats- samt Oecon.-Ulsk, 'Betänkande lf:o silin tanka, icke falla så svårt att rotera, den. sistnämnde jorden för hvarje stad,, efter de grunder, sorn för den provincen, der staden är belägen, äro gällande, och med iakttagande af de förändringar, söm llikets S änder uti deras underdåniga skrifvelse föreslagit.
Om ock dessa undersökningar och regleringar, enligt hvad redan med gifvet är, fordrat till och med en längre tid än 5 år,, hade det mindre Lelydt, serdeles om den interimsregleriug af städernes Båtsmanshåll,, lill lättnad för de mindre mest betungade bland dem,, sera Rikets Ständer utom någon uppoffring å Statens sida, vid sistlidne Riksdag föreslagit, blifvit utaf Kongl.
Majit i Nåder gillad och antagen.
Men då delta icke skett, icke heller vidare lärer kunna sättas i fråga, och bebofvet likväl högt påkallar, att något, för ändamålets vinnande, skyndsamt företages, täger jag mig friheten föreslå: att afdelningens förslag, att äfven städernes jord må efter Bevillningsgrund roteras, måtte såsom ett interimsförslag antagas, och såsom sådant hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas; men att de Ilögloflige Utskotten derjemte täcktes tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t lika underdånigt derom anhålla, att de förvaltande Verken måtte åläggas, att, så skyndsamt sorn möjligt, till verkställighet befordra Rikets Ständers begäran vid sistlidne Riksdag, att den städernes jord, som är af natur att bära ordinarie rotering, må på det mest ändamålsenliga och minst kostsamma sätt valda uppmätt, graderad oeh ioterad efter de grunder, som inom hvarje pj-ovince äro gällande, och med de jemkningar deruti, som Rikets Ständer då föreslogo, på det att denna rotering, så skyndsamt sorn möjligt, må komma till eLt jemlikt förhållande med öfriga voteringen i Riket.
De större städerne, hvaribland Slockholm och Götheborg i synnerhet, komma i alla fall att för sina hus och tomter samt borgerliga rörelse bära en högst betydande del af städernes ordinarie Båtsmansrotering; det synes derföre vara med rättvisa och billighet förenligt, att städernes jord roteras efter en mera allmän grund än efter hevillningen, som nödvändigt skall drabba tyngre för de större städerne, der den ofta högt uppskattas, utan att tillskynda sine innehafvare någon motsvarande reel fördel, hvaremot jorden uti en stor del mindre städer lem nar deras Borgare rik ersättning för näringarnes otillräcklighet att dem lörsörja; då deremot Börgarne uti de nämnde större städer, känna tyngden af deras näringars förfall, utan att ega ersättning uti jord, men det oaktadt, såsom varande inom högre elass, få utgöra drygare skatter..
Slutligen får jäg förklara, att då jag inom afdelningen icke sökt att göra Götheborgs stads privilegier mot en Stuts- ■sami' Cccon. XIt sk.
Betänkande TX:o 29, 27 högre rotering för staden gällande, har det skett, dels med den Öfvertygelse!), ali en jemkning till de mindre och mest betungade städernes lättnad uti oftanämnde tunga, icke kan ega rum, utan att fördelningen blifver allmän för alla Rikets städer och dels med den förutsättning, att de öfriga städer, som vid sisllidne Riksdag, i stöd af förmente egande privilegier m. m., undandrogo sig alt deltaga uti denna jemkning, denna gång icke fortsätta dessa sine påståenden.
Men ©m bemälde städer äfven nu dermed fortfara, får jag, såsom En af fullmägtige för Götheborgs stad vid innevarande Riksdag, förbehålla bemälde stad öppen talan, och skall i sådan händelse söka ådagalägga och fortsätta hvad jag vid senaste Riksdag äfven visade, att nemligen denna stad, uti sine från dess första anläggning erhållna privilegier, eger, efter min öfvertygelse, lika mycken rättighet att bestrida ali tillökning af dess nuvarande Båtsmansrotering sorn någon annan stad i Riket.” Härmed har Herr Santesson, B.
H. sig förenat.
Af Herr Ekerman} C, Jy ”Med instämmande uti Herr Lejfflers reservation, får jag förklara, att i så måtto jag ogillar Utskottens afgifne Betänkande, som jag anser, att den föreslagne jemkningen i städernes Båtsmanshåll, om den nu ovilkorligen skolat för sig gå, bort vara provisorisk, eller gällande .endas** intill nästa Riksdag.
Det hade, i min tanka, varit Stockholms stads obestridliga rättighet att, innan staden åläggas ett nytt onus, stridande helt och hållet emot en af Konung Carl XI för i5o år sedan gifven försäkran, deröfver blifvit börd och få sig förklara, i hvilken händelse jag förmodar, att Stockholms i 11 d e 1 n i ngss k y 1 dige invånare icke undandragit sig ätt, så vidt möjligt varit, vidkännas en tillökning i dess Båtsmanshåll.
Som jag emedlertid redan förklarat mig icke vilja hindra den föreslagn a regleringen, förbehåller jag mig endast, att Stockholm, lika med öfrige släder, måtte få hålla dess Båtsmän vacant©.”
•Uti denna reservation har Herr JVinblad P. instämt.
N:o ag, Änkom till Exp. Utsk. den 1 Oct.
Betänkande, i fråga om lindring uti den hemmansegarne i Jemtland åliggande roterings- och rustningsskyldighe*.
Mauts. under den 2.5 sistliine Februarii i detta ämne till R *8.
Stuts- sami Oecon.-Ulrk.
Betänkande JS:o 29. tets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse (UV: o 3g), har lill Sli ts- samt Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskotlens behandling blifvit rem i Herad; äfvensom de till målet hörande handlingar, beslående af Kongl. Majrts Befallningshafvandes samt Kongl. Krigs- och Kammar-Gollegiernes i frågan afgifne underdåniga Utlåtande med dertill hörande bilagor, kommit Utskotten tillhanda, och hafva Ulskollen, efter tagea kännedom deraf, i anseende till frågans grannlaga oeh,. i flera omständigheter, från andra roteringsmål skiljaktiga beskaffenhet, ansett sig, till ledning för den sammas bedömande i det skick, hvari den för närvarande sig befinner,- böra i ett sammanhang framställa förhållandet med rolerin.gs- och rustningsbesväret i Jemtland vid dess uppkomst, samt de förändringar och beslut i afseende å nämnde onus,, hvilka sedermera intill närvarande tid egt rum.
Efter Jemtlands och Herjeådaltlens sista inkräktning och i 11 för lifva lide med Sverige, och sedan Herjeädahleii blifvit roedgifvet att med penningar lösa sig från skyldigheten, att halia manskap, upprättades och fastställdes åren 1688 och 1689 ett conlracl, enligt hvilket Jemtland var skyldigt uppsätta ett Infanteri-Regemente eller Dragoner, till ett antal af 1000 man, jemte 48 Corporaler, hvaremot Kronan åtog sig alt för hvarje Dragon eller Soldat betala 20 daler 6,66(3 Rdr 3a sk.
Banco; och år 16 g 5 förbundo sig åboerne å 71 3o/36 hemman att uppsätta 100 man Cävallerie, emot ett Statsbidrag för hvarje nummer af4o daler sdfvermynt, som ännu åtnjutes på det sätt, att rusthållaren först innehållér räntan af rustningsslammen och sedermera uppbär i räntan contant af Augmenlsdiemmanel, och hvad derefter brister ersättes honom af dertill anslagne och med förvandling utgående hemmansräntor i VesterNorrlands
Län; börande jemväl anmärkas, att, genom åtskillige Kongl. Resolutioner och deribland starl fäste Isen å sjelfva roteringen, blifvit försäkradt, att Jemtlands Regemente, ”vid fejd och hvarjehanda påkom* ”mande händelser, skulle blifva i landet qvarstående, till den gränsorwtens defension emot Norrige, och icke bortcommenderas, såsom förr ha”de skett;” hvarföre ej heller vid roteringen i Jemtland blifvit följd sådan grund, som för den öfriga Armeen.
Genom Kongl».
Brefvet den 2 October 1806, angående de i Sverige då ännu oroterade hemman, har Kongl. Maj:t förklarat, att, i anseende till den stränga rotering, som.
Jemtland undergått, samt den af alla tiders erfarenhet bestyrkta svårighet, om icke omöjlighet, att då Rikets tjenst fordrade, vederbörligen recrutera afgången uti det der indelte Regemente, Stats- samt Oecon.
Utsk Betänkande N:o 29. 29 ansåg Kongl. Maj:t nyttigt kunna blifva, om en ny allmän rotering flerstädes företages; hvarvid, dä lika grunder följdes, som för den öfriga Svenska roteringen blifvit tagde, tillfälle torde gifvas att till Kronan indraga de nu på roteringen anslagne räntor; och oin Militaireförsvaret lill numerlalet derigenom skulle minskas, kunde Kongl.
Majit deremot förvänta, att det qvarblifvande
Soldathållet derefter skulle med samma lätthet sons i den öfriga delen af Sveiige sedermera kunna recrute» ras och underhållas,.
Då emedlertid någon verkställighet häraf icke följt, inging».
Rikets S änder vid 181S års Riksdag till Kongl. Maj:t med underdånig anhållan, att då roteringen 1 Jemtland befunnes i allmänhet mera betungande, äu i öfrige orter, när med landskapets folkmängd jemfördes det manskap, som efter kuekteconlractet oell indelningen borde derifrån utgöras, en undersökning måtte ske ej, mindre till utrönande, huruvida de i landet befintlige oroterade hemman och nybyggen kumle användas till understöd åt de förut drygt roterade, an ock till föreslående af jemkning i landskapets roteringsskyldighel; i anledning hvaraf Kongl. Majit dels under den 15- December 1820, i Nåder anbefallt Dess Befallningshafvande i Jemtland,, att afgifva underdånigt förslag till ny ro te jern k n ing, hvarvid den allmänna grund borde i&ktlagas, ”att Regementets styrka icke finge nedsättas under ”800 man, hvilka sedermera ånyo kom me att okas, i dem nion den ske"ende afVitlriiigen dertill gåfve anledning;” dels ock, sedan en provisionel rotejemnkning blifvit upprättad; på de grunder, bland annat, att Regementets styrka nedsättés till 800 man, och att de derigenom uppkomne vacaute rotar, jemte förut oroterade hemman, nnslogos till de qvarhlifne stam rotarnes understöd, med ett bidrag af- g Rdr. för tunnlandet (— 6 tunnland utgöra ett. mantal i Jemtland —) under den 21 November 1827, i Nåder fastställt samma jemkning att gälla ifrån och med 1828 intill dess, efter afvilti ingens afsluiande i orten, en fullständigare och på meia bestämda grunder byggd rotering i provincen kunde för sig gå; hvarjemte Kongl. Majit förklarat, ”att, såsom följd af den Jemtlands ”Rothållare medgifne lindring i roteringen, Regementet borde ikläda sig ”samma activa tjenstgöringsskyldighet, sorn den öftiga indelta Armeen, ”dock med befrielse från arbetscommenduringar utom provincen.” Häremot erinrades vid sislförflutne Riksmöte af Riksdagsfullmägtige från Jemtland, att, genom Regementets nedsättning,, den hehöfliga jemkningen icke vunnits,, enär dels Regementet nu vöre skyldigt lill tjenstgöring utom Jemtland, hvaraf följde, att hemmansegarne ej längre kunde sjelfva So Siats- samt O.-Con.
Utsk. Betänkande ??
o 39, fj na för röta me dier få lega manskap utan ökade kostnader, dels ock. den oja roteringen icke skall blifvit uppgjord på lika grunder, som i det öfriga Sverige, ulan på dubbelt svårare vilkor, än i de förut hårdast roterade Länen; äfvensom klagan fördes deröfver, alt roteringsbesväret jemväl vöre i betydlig nion mera betungande, än i andra orter; hvarföre Yrkades Infanteri-Regementets nedsättning till 400 man, och Iläsl jägareEsqvadronens indragande eller reducerande till den styrka, sorn af de rustande skäligen kunde underhållas.
Rikets Ständer funno, att om Jemtlands Regemente skulle, efter Norriges förening med Sverige, kunna uppfylla sitt ändamål, bidrag till Rikets Krigsmagt i det hela, så inåste det gamla vilkoret för dess rotering, eller manskapets användande, endast inom landskapet, upphäfvas, och Jemtlands Soldater följaktligen åläggas samma skyldigheter, sorn Kronans indelta manskap i det öfriga Riket, vare sig i krig eller, i hänseende lill arbetscom mender! ngar, under fredstid; men enär således contracfcet med rotehållarne måste å Kronans sida brytas, funno Rikets Ständer någon annan billig grund för det nya förhållandet deni emellan icke böra fastställas, än den i Kongl. Brefvet den 2 October 1806 redan uppgifna, eller jemlikhet med roteringen i det öfriga Riket, utan afseende derå, om detta förhållande medförde färre indelte Soldater, än de 800 man, Kongl. Maj:t på förhand bestämt, eller lieie än de 4ot> man Länets lfiksdagsfullmäglige erbjudit; anseende Rikets Ständer derjemte förmanen af rote-. jemkningen böra rotehållarne tillgodokomma, utan väntan på afviitringsverkets fullbordande, hvilket ännu kunde vara nog aflägset.
I öfverensstämmelse härmed, anhöllo Rikets Ständer (se und. skrifv, N:o 3Soj) att Kongl. Mnjrt täcktes, till efterrättelse vid den skeende nya roteringen i110m Jemtland, i Nåder förordna: alt Jemtlands soldater ålades samma skyldigheter sorn Kronans indelta manskap i det öfriga Riket; men alt deremot, utan fastställelse af den provisoriska regleringen af rolehållel derstädes för längre tid, än de 8 år för hvilka densamma blifvit af Länets invånare antagen, ifrågavarande rotering derefter måtte jernnäs lill likhet med roteringen i det öfriga Sverige, sedan bern manens godhet, grund lantan och öfrige utskylder blifvit emellan Länen behörigen jemförde och tagne i beräkning; hvarefter de nya i Jemtland tillkommande hemman borde öka den gamla roteringen med ny; samt att de sålunda för Jemtlands Fältjägare-Regemente tillstyrkte vilkor jemväl måtte få sträckas till Jemtlands Hästjägare-Esquadron, så alt
Rusthållarne dervid mätte komma i åtnjutande af all den lindring i deras hittills åliggande skyl - Sta/e- smitt Oecon.’- Utskr Betänkande IS:o 29. digheter, som antingen redan blifvit eller framdeles kunde varda Rotefrå liarne inom provincen beviljade
De förslag till ny rotering i Jern t Unni,, som härefter blifvit af Kongl.* Majas Befallningshafvande afgifne, och omförmälas i Kongl. Majrts nu jtafSåtae Nådiga Proposition,, innehålla bland annat följande uppgifter t att, efter verkställd jemförelse med roteringen i.
Rikets öfriga 23 provincer, befunnits, att när hvar i*g.‘de raan är raantalssksifvén Soldat,, då ett medium tages för hela Riket, vore hvar ptcfe- man* talsskrifveu' karl Soldat i Jemtland,, och att, när för ett taxeringsvärde i det öfriga.
Sverige af 8,239 Rdr hålles en Soldat, utgjordes samma praestatiom i Jemtland för ett taxeringsvärde af 1,278 11 dr;: att, sedan från roteringen blifvit unda 11 tagne Landt-,Stats- och Mililiae-boställen, Augrnents-, Rusthålls- och Inqvarlerings-hemman, Ecclesiastike boställen, Säteri- och Bergs-Frälse,.
Post- och Gästgifveri-hemman,, ett Häradshöfd inge-boställe, sedan längre lid tillbaka förmedlade henrman, samt de 28 1JF16 mantal, hvilka, genom utgörande af vissa tjenstbarheter till Gustafs- och Carlbergs Kopparverk, redan äro betydligt betungade, och derår enligt ett Kongl. Special Privilegium af den g Aug- 1678 och Kongl.
Resolutionen den 10 Julii 174g, njuter Bergsfrälse frihet; så ålerslodo G14- 3583/56 ifirdels mantal* som i J emtland borde utgöra hel rotering ; att, när Jemtlands rotering jemnades till likhet med roteringen i det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet, grundräntan och öfrige utskylder blifvit emellan Länen behörigen jemförde och tagne i beräkning, uppkomme det resultat* alt på den roteringsskyldiga jorden, efter taxerings- och försäljningsvärdet derå, i förhållande till hem man svärdet i andra orter* rätteligen skulle belöpa - - - 3q5 i/3 man samt landet, emot bibehållande af ofvanom förmälde 6,666: 32, efter beräkning af 40 JRdr roteringskostnad per numer, underhålla - 166 a/3 - derutöfver provincen genoim roteringsbesvärets jemnare fördelning förmodades kunna utgöra en tillökning af - - - - - - »38 — hvarigenom 600 man 32 Stats- samt Oecon.-Vtsk.
Betänkande N:o af. skulle blifva det antal, som af landet högst kunde åsladkom-iiias; samt att, för att bereda enahanda lindring -i rustnings-prsestationen, borde antingen IJäst-esquadronen reduceras från i oo till 80 man, med bibehållande af de af ålder indelte Rusthållen och nu innehafvande anslag 1 egne och Augmentshemmans räntor, jemte auordnadt räntebelopp från Medelpad, till fyllnad i de för hvarje numer påräknade /\o daler silfvermynt; eller ock, i fall nämnde nedsättning ej kunde inedgifvas, ett ytterligare Statsanslag af 1000 Rdr årligen beviljas, utöfver den summa, sam redan erin! lies till Rusthållens understöd.
Krigs- och Kammar-Collegierne, uti deras underdåniga Utlåtande, hafva deremot, på sätt den Kongl.
Propositionen utvisar, ej kunnat godkänna de af Kongl. Maj:ts .Befallningshafvande föreslagne gmnder oell antagne beräkningssätt.
Utom hvad den Nådiga Propositionen härom innehåller, hafva Collegierne sig utlåtit, bland annat: att då Landt-, Stats- och Häradshöfd inge-boställen, enligt Författningarne, voro underkastade ordinarie rotering, hvarifrån någon befrielse icke vore för hemmanen af denna natur i Jemtland medgifven, samt, hvad Augmentshemmanen serskildt vidkomme, destomindre kunde eller borde ega rum, som de icke vidare än med den dem åsatte ränta, utan förvandling, hittills bidragit till rustningens understöd, samt således från Iinektehållet obehörigen njutit befrielse; då de i orten varande inqvarterings-hemman ej heller kunde hädanefter få behålla deras hittills åtnjutne rotefrihet, enär nya löne-regleringen lör indelta Armeen blifvit uppgjord med hänsigt till öfver- och underbefälets skyldighet alt hemma i landet sjelfve förskaffa sig husrum, hvarföre nämnde hemman hädanefter icke annorlunda än emot ersättning syntes rara pligtige att inqvartering bestå; då de Kopparverket lill betjening underlagde hemman genom detta besvär icke fullgjorde någon emot roteringen egentligen svarande tunga, och följaktligen icke heller borde i och för samma betjening vidare från rotering undantagas, utan, om de till någon ersättning pröfvades berättigade, borde dertill i annan väg förbjelpas; så funno Collegierne, att alla desse nu uppräknade hemman, icke kunde ifrån beräkning Stafs- Samt Oeconomie-TJtshottént Betänkande N:o 29.
33 'beräkning uteslutas; äfvensom att de redan afvitlrade, under odling och frihetstid upplåtne 66 53,goifS4,24o:dels mantal, vid den förestående rotejemk ningen, desto lie] lie horde i rolen indelas, efter deras provisionel åsatle hemmanstal, sorn deras egoområde redan vöre bestämdt, samt intilldess ifrågavarande hemman i skatt ingingo, den utväg syntes kunna vidtagas, att de för roteringskostnaden af Statsverket godlgjordes, enär de med äldre skattlagde hemman i rotar insattes, i den mon, som på deras roteandel belöpte; och blefve genom denna beräkning antalet af de roteringsskyldige hemmanen vid pass j56 mantal, samt således icke större, än Kongl.