Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Strömrensningsfondepi hädanefter icke mätte för så beskaffade främmande utgifter ålitas, samt att anvisningsbeloppen, till den del, desamma, såsom förskott, Underdåniga Skrif uther. utgått, malte, sä fort ske kan, varda infordrade J för att disponeras till föremål, som med fondens bestämmelse hafva gemenskap och hvilka Riksens Ständer framdeles skola särskildt och närmare uppgifva; Och lärer E. K. M, täckas, i anledning af hvad ofvan, i afseende på utbyte af säd emot ströming, blifvit erindradt, jemväl i Nåder förordna, att den Committerade för Strömrensningarne uppdragne vedhandel, äfvensom Committerades dermed gemenskap egande befattning, att meddela Lån till byggande af fartyg, tjenliga till ved-transporter, må för framtiden upphöra, helst, i Riksens Ständers tanka, ändamålet, eller Hufvudstadens förseende, från inrikes orter, med dess vedbehof, snarare torde vinnas, om enskilde till denna handels bedrifvande uppmuntras, genom prasmier, som, i förhållande till varans gångbara värde, årligen bestämmas bordel
För öfrigt och då Riksens Ständer af Räkenskaperne inherntat, att Committerade lemnat några redogörare så betydliga förskott, att hos en af dem icke mindre, än 13,317 R:d 28 sk. 2 rst., vid i8ao års slut, funnits innestående, få, pa sådan grund, Riksens Ständer i underd. hemställa, det Committerade måtte, till förekommande af proprie-balancer hos Redogörarne, undfå Nådig befallning att tillse, det förskotts-utgifterr ne hädanefter varda närmare lämpade efter de behof, sorn under årets lopp kunna förefalla.
Underdåniga Skrifvtlser. 821 N:o 877.
Uppl. o. godlc. hos Ridd. o. Ad d, 3 Nov. 182^, Preste-Ståndet d. 3 — — Borgare-Ståndet d. 3 —- — Bonde-Ståndet d. 12 -— — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af vackt fråga, att Norrska Skepp mätte i Svenska hamnar behandlas lika med Svenska' skepp. S. A. K.
I betraktande deraf, att, enligt gällande författningar, sorn, efter Sveriges och Norrigss förening, i det senare Riket utkommit, Svenska Skepp åtnjuta i Norrska hamnar alla de fri- och rättigheter, som Norrska Skepp der ega, har hos Riksens Ständer fråga blifvit vacht, att Norrska Skepp jemväl måtte i Svenska hamnar behandlas lika med Svenska Skepp, så länge desse sist.' nämnde njuta motsvarande rätt i Norrska harn-’ nar.
Under öfverläggning härom, hafva Riksens Ständer inhemtat, att, i anledning af Norrska Regeringens hos E. K. M., uti enahanda afseende, gjorda underd. hemställan, E. K.
Mits och Rikets Commerce-CoUegium, på Nådig befallning, och sedan vedettbörande hörde blifvit, inkommit med underdånigt utlåtande, hvaruti Collegium anfort; del* att, i händelse Norrska Skepp erhölle lika rättigheter med Svenika, sådant skulls 822 Underdåniga Skrif reher. hafva ett menligt inflytande på'Svenska handeln, sjöfarten och Skepps-Tederierna, i så måtto, att ej allenast tillfällen till fragtförtjenst för Svenska fartyg blefve förminskade, utan äfven Norrska sjöfarten komme, hvad importen af främmande prnducter beträffade, att mer, än någon annan Nations, täfla nied den Svenska, dels att Kongl. Förordningen af den io November 1724, eller det så kallade Product-Placatet, enligt Kongl.
Maj;ts åt Sveriges Borgerskap gifna Nådiga För. sakran den 23 Februarii 178g, blifvit bekräftadt, under helgd af Privilegier, att tjena till efterrättelse, då Piket af krig icke är oroadt eller andra särskilda orsaker till Product-Placatets hvilande ej föranleda, hvilka orsaker, i Collegii tanka, icke skulle i afseende på Norrige inträffa;, dels ock att, vid jemnförelse ej mindre af de Författningar, som bestämma bägge Nationernas ömsesidiga handela-förmåner, än äfven af mängden utaf de varor, sorn i flere år blifvit från ena till andra Riket in- och utförde,' något tvifvelsmål ej borde uppstå, att de från Sveriges sida, tili fördel för Norrige, redan medgifne modificationer af Handels- Sjöfarts- och Tull-författningar äro af vida större vigt för Norrska Sjöfarten, än de förmåner, Svenska Nationen åtnjuter i Norrige; och har Collegium, på dessa grunder ansett sig icke kunna tillstyrka, att Norrska Regeringens ofvanberörde underdåniga hemställan måtte i Nåder bifallas.
Riksens Ständer, som tagit kännedom af da uti Sverige och Norrige, tid efter annan, utfar* dadé Författningar, rörande handel och sjöfart i allmänhet samt hvad i afseende på dylika Und«rdäniga.
Siirifselster.
S13 förhållanden ®ti ena och audra B i i »t särskildt förordnidt blifvit, hafs», vid Öfvervägande af hvad i detta ämne förekommit, icke kunnat dela den af Cornmerce-Collegium yttrade farhåga för olägenheter, som skulle kunna uppkomma deraf, att Norrska sjöfarten blefve lika gynnod med den Svenska.
Då ostridigt är, att fartyg kunna i Sverige byggas, utrustas, bemannas och underhållas, med mindre kostnad, S,n i Norrige, och att dem Rikens lägen äro för handeln lika fördelaktiga samt deras export-arti klar, oberäknade Fiskvarox, till större delen likartade och således likil begärlige å utrikes orter, synes det äfven kunna med säkerhet antagas, att båda NatioStörnes Skepps-Redare ega samma tillfällen och utvägar, utn de fritt fa begagnas, att med fördel besörja fragten af de varor, som utskeppas från Sverige, och af dem, hvilka införa9 till bägge Rikena från utrikes ört, samt att således Svenska fragthandädn snarare borde draga vinst af ifrågavarande reciprocité, d|/ tillåtelsen, att införa främmande länders pr odu eter och tillverkningar är i Norrige vida mera utsträckt, än i Sverige.
Om dergmot en friare sjöfart på Sverig® med Norrska fmtyg skulle för Svenska Sepps redine medför^ några tunder, så lärer orsaken dertill böre aökas, antingen uti Sveriges och Norri ges oli&a handelsförhållanden till främmande Nationer, eller uti bristande omtanka hos Skepps-redarne samt deras sjöfolks mindre skicklighet och ordentlighet, hvilka brister säkrast afhjeipas genom täflan, sorn, onär den kan underhållas med tillräcklig® krafter och förmåga, 8 ömse sidor, således, Högt Srån att vara menlig för någotdera Underdåniga Sirifvel&tri Riket, skall, genom industriers lefvande oell framgång, medföra högst gagneliga följder för bägge.
Hvad åter angår det skäl, som från Product-Placatet veiat henitäg emot beviljandet af ifrågavarande forman för Norrska skepp; så vilja Riksens Ständer, med anledning af särskild fråga, framdeles söka utreda, huruvida, på sätt yrkadt blifvit, Product-Placatet bör såsom Privilegium betraktas, eller icke; hvarförutan och enär K. M:ts Nådiga försäkran af den 23 Februari! 1789, hvarigenom berörde Författning är vorden bekräftad, innehåller det uttryckliga förbehåll, att Product-Placatet skulle blifva hvilande, då Riket är af krig oroadt, eller andra särskilda orsaker dertill föranleda, Riksens Ständer anse, det några mera gällande orsaker till Product-PlacatetB hvilan de, i afseende på Norrige, icke kunna framställas, än detta Rikes införlifvande med Sverige, under en Konungs regering, i följd hvaraf dessa Rikens interessen böra hä-» danefter vara oskiljaktiga.
Rik-sen*
Ständer äro icke i tillfälle, att bedomina huruvida, 6asom Commerce-Collegium förment, de uti Sveriges Handels- Sjöfarts- och Tull-Författningar, ensamt till fördel för Norrige, redan gjorda ändringar äro af större vigt för Norrska sjöfarten, än de förmåner, som den Svenska åtnjuter i Norrige; men om detta förhållande vöre grundadt, *å bevises endast deraf, att Svenska Handels-Systemet är mera prohibitiv, én det Norrska, och således fordrar betydligare jemnkningar, derest likhet skall vinnas i Nationernes ömsesidiga rättigheter, hvilken likhet, o~ $kudt de förmenta större uppoffringarne, å Sve; Underdåniga Skirfvelser'.
825 iiges sida, ännu icke eger rum.
Det torde dessutom icke böra blifva fråga om en noggranne afpassad qvittning af de furdelar, som de förenade Rikena bereda hvarandra; men det synes tvärtom nödvändigt, att, äfven med uppoffringar, i synnerhet om de, såsom i detta fall, kunna göras utan egen skada, söka Rikena emellan tillvägabringa ett förhållande, som ådagalägger, att deras förening är fullkomnad, och att BrödraFolken lifvas af samma böjelse för gemensamt välstånd och gemensam sjelfständighet.
Ständer tro sig således hafva vederlagt de betänkligheter, som blifvit framställde emot beviljandet af en friare handel och sjöfart från Norrige på Sverige, samt tillika visat, att sådant vöre förenligt med -Sveriges egen fördel; och då det för öfrigt icke kan undgå, att väcka uppmärksamhet, att, ehuru Sverige och Norrige utgöra ett förenadt folk, hvars Fartyg äro skyldige, att i aflägsnare farvatten nyttja samma Flagga och Sjö-Documenter, Norrska fartyg likväl icke ega rättighet, att till Sverige föra produeter från de främmande länder, som af dem besökas, hvilken rättighet synes vara af billighet och rättvisa ovillkorligen påkallad, få hos E. K. M. Riksens Ständer härmed i underd. anhålla, att 1724 års Product-Placat måtte, i an. seende till Norrige, i Nåder förklaras hvilanda, samt Norrska fartyg och de i dem lastade varor, från hvilken plats de än kumma måtte, blifva i Svenska hamnar, i alla afseenden, behandlsde lika med Svehska Fartyg och derå lastade varor, så länge desse i Norrska hamnar njuta motsvasande rätt} Och lärer jE. K. M. täckas, om Nå - 8?6 Untlérilaniga Skrifvelser. digt bifall härtill varder letnnadt, i Nåder föreskrifva, hvad sora iakttagas bör, tili förekommande deraf, att främmande Nationers Fartyg ej må, genom diktade köp eller dylikt missbruk, kunna begagna de Norrige förunnade rättigheterRiksens
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Ad. d. 3 Nov. 1823.
Preste-Ståndet d. 6 — — Borgare-Ståndet d. 6 — — Bonde-Ståndet d. 7 •— — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse t i anledning af Kongl. Majda Nådiga Proposition om anslag af medel till Mynt-JVerkets istdndsättande. £. A. K.
Sedan E. K. M., uppå underdånig anmälan om Machineriets vid Kongl. Myntet förfallna tillstånd, i Nåder uppdragit åt en särskild Committée, att, efter fullständig Undersökning om förhållandet, uppgöra planen till Mynt-Werkets iståndsättande och förslag öfver kostnadan dervid, samt bern alde Committée, i följd häraf, nu mera inkom^ mit med specifikt K ost na ds-Förslag, hvaref inhemtas: att denna Inrättnings förseende med ett Underdåniga Skrifvelser. 8«7 nytt Wals-Werk, äfvensom uppsättningen deraf, jemte öfriga i och för detsamma nödiga ombyggnader och Verktyg, skulle erfordra en utgift af 17,000 R:dr; att, efter fulländandet af dessa arbeten, åtskilliga till antal och beskaffenhet uppgifne
Machiner borde anskaffas för ett sammanräknad t belopp af 16,500 Rdr, samt att 3,500 R:dr borde Vara att påräkna, i och för Machinerne* inriktning, och till bestridande af oförutsedde utgifter, hvartill ytterligare korn me en återstod af 3000 Rtdr å betalningen för en af Manufacturisten Oven betingad Ang-Machin; anhållande Committéen, att de uti berörde afseenden erforderliga medel, tillsammans 36,500 R;dr, mätte uti föreslagen ordning få uppbäras, samtatt dessutom förrberörde 3,500 Rtdr finge utgå af besparingarne å det årliga anslaget för Myntets underhåll; så har E. K.
M- uti Nådig Proposition! undér den 7 nästlidne Maji, aflåten till Riksens Ständers Stats-Utskott, med tillkännagifvande af hvad sålunda förekommit samt af utgiftens nödvändighet, öfverlemnat till Stats-Utskottet, att till återstående kostnader för Myntets iståndsättande, utse särskilde medel, derest icke Riksens Ständer skulle finna lämpeligt, att desse kostnader, äfvensom den för Myntets drift, hädanefter skola af Banquen bestridas'.
Detta hafva Riksens Stander uti öfvervägande tagit, och, enär enligt Grund-Lagen, rättigheten, att slå Mynt är E. 3C.
M. ensam för-, behållen, hvaraf följer, att Mynt-Werket framgent, såsom hittills, bör stå under E. K.
M:ts omedelbara vård och disposition; hafva Riksens Ständer alltså funnit, att de för samma Werks 828 Underdåniga Skrifvelter'. drift och underhåll nödige kostnader böra bestridas allenast af de anslag, som dertill kunna af Stats-medlen anordnas, men att Riksens Ständers Banque deremot, hvarken med desse kostnader i allmänhet eller med den nu ifrågavarande utgiFten för Mynt-Werkets reparation belastas bör, helst sådant skulle medföra rubbning af de dispositioner, Riksens Stander, i afseende på Banquens tillgångar och inkomster, redan vidtagir.
Riksens Ständer anse dessutom, att, då, i följd af hvad nu mera är vordet beslutadt, någon utmyntning af Specie-mynt för närvarande icke kommer att ega rum, samt Mynt-Wetket således lärer varda ganska litet begagnadt,* den föreslagna reparationen och förändringen deraf icke fordra skyndsam åtgärd, utan böra efterhand verkställas; Och"
Riksens Ständer kunna, vid sådant förhållande, af Stats-Werkets redan medi} tagne tillgångar, desto mindre bevilja något särskildt anslag härtill, som Riksens Ständer förmoda, att Mynt-Werket skall kunna derförutar» småningom, ehuru på en längre tidrymd, iståndsättas, medelst användande af de besparingar, sorn uppkomma på den å Stat till Myntets drift och underhåll bestådde anslags-summa af 7,5*0
R:dr, och hvilka under de sistförflutne
Tio årejq uppgått per medium tili 3,990 Rtdr oin året.
Detta få Riksens Ständer, till svar d E. K>
M:ts högstberörde'Nådiga Proposition, i linderd.1 anmäla; Och Riksens Ständer framhärda etc.
Underdåniga Skrif velseri 829 N:o 979.
Uppl. o. goilk. hos Ridd. o. Ad. d. 3 Nov. 1823I Preste-Ståndet d. 6 —; — Borgare-Ståndet d. 18 Dec. — Bonde-Ståndet d. 19 •— —■ Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. May.ts Nådiga Remiss rörande Låner ätt i Riksens Ständers Banque för Allmänna Brandförsäkrings- JVerket.
Sedan hos E. K, M. Directionen af Allmänna Brandförsäkrings-Werket, uti underd.
Skrifvelse, hemställt, att E. K.
M- täcktes till Riksens Ständer afgifva Kådig Proposition om rättighet för Werket, att, i Riksens Ständers Banque, emot upp. gifne vilkor och säkerheter, få åtnjuta ett understöd af Creditiv.Lån till högst 300,000 R:drs belopp, vid de tillfällen, då i framtiden större brandskador kunna inträffa, till hvilkas skyndsamma ersättande, i enlighet med Werket» förbindelse, Directionen saknade ej allenast alla egna rörliga tillgångar vid Werket, utan äfven alla utvägar till lånebiträden af andra Allmänna Cassör eller enskilda personer, under den tid, sorn för infordrandet af Werkets, på längre uppsägningstider, utestående medel kunde behöfvas; så har E. K. M., genom Remiss af den 11 sistl.
Junii, till Riksens Ständers Stal»'Uiskott i Nåder öfverlemna! berörde under - 830 Underdånigti Skrifvelser. danig?
Skrifvelse, jemte dervid fogade handlingar till det afseende, som förekommande omständigheter kunde finnas förtjena.
Uti häröfver afgifvet Utlåtande, hafva Riksens Ständers förenade Stats- och Banco-Utskoit, med instämmande uti den, enligt hvad handlingarne utvisa, af åtskillige förbemälde
Directions ledamöter yttrade särskilda mening, förklarat, det Utskotten icke ansågo någon Creditiv-lånerätt för Allmänna Brandförsäkrings-Werket uti Riksens Ständers Banque vara af behofvet påkallad; samt att, på grund häraf, och då, i Utskottens tania, en sådan Uånerätt skulle rubba eri bland de af Utskotten antagne yttersta grundvalarne för Penninge-Väsendets återbringande till stadga och ordning, eller grundsatsen om bibehållandet af Banco- och Riksgälds-Sedel-stocken vid ett bestämdt Maximi-belopp, Utskotten icke kunde tillstyrka bifall till den af Directionen yrkade Låne-rättighet; och hafva, vid föredragning af detta ärende, Ridderskapet och Adeln samt Preste-St>ndet bifallit Stats, och Banco-Utskottens förrberörde Utlåtande; men Borgare-Ståndet deremot, med förkastande af Utlåtandet, beviljat Allmänna Brandförsäkrings-Werket en CreditivLånerättighet i Banquen till högst 150,000 R:drs belopp, att, vid de tillfällen, då större brandskador inträffa, och med de af Werkets Direction föreslagne vilkor, begagna; hvilket beslut Bonde-Siåndet till alla delar biträdt.
Då sålunda Två Stånd i Beslutet stannat emot
Två, har frågan, jemnlikt 75 §• af Riksdagsordningen, förfallit; hvilket, till svar å E.
Undertläniga Skrifvelser. 831 , K. M:ts Nådiga Remiss, Riksens Sländer få i underdånighet anmäla* Riksens Ständer framhärda etc.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 3 Nav. 1823 Preste-Ståndet d. 6 — — Borgare-Ståndet d. 6 — —- Bonde Ståndet d. 7 — -— Riksens Ständers underdåniga Skrif veise, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Remiss, uppå Olof SÖderborgs underdåniga ansökning om nedsättning uti Arrendet för Betesmarken Rebbelberga Broar. S. A. K. Genom Remiss af den 19 sisth Augusti, har E. K. JVI. till Riksens Ständers Stats-Utskott
Nåder pfverlemnat Arrendatorns af Krono-Betesmarken Rebbelberga Broar, Olof Söderbergs underdåniga ansökning, att den, genom vederbörligen utfärdadt Contract för samma Lägenhet, bestående Arrende-afgift af 3 T;r 3i Kappar Spannemål, matte, af anförde skäl, varda nedsatt till i§ Tunlaa Spannemål; öfver hvilken underdåniga ansökning, så yäl E. K. M:ts Befallningshaf - 83* Underdåniga Skrifvelser. vande I Christianstads I/Sn, de c. färe nämndö
Betesmark ä'r belägen, med infordradt underdånigt yttrande inkommit, sorn E. K.
M:ts och Rikets Xamrnar-Collegium, med insändande af Collegii Advocats-Fiscals-Embetes underdåniga förklaring, sig i underd. utlåtit.
Riksens Ständer hafva af E. K. Mits Befallningshafvandes förrberörde underd. yttrande inhemtat; att, vid Arrende*Auctionen å ifrågava* rande Krono-bete, den 31 Januarii 1821, Hussa*' ren Thure Mauritz stadnat för högsta budet, 3 T:r 31 Kappar Spannemål, och, i enlighet dermed, erhållit Kammar-Collegii Cofitract, hvilket, efter sedermera träffad öfverenskommelse, blifvit, genom bemäldte CoIIegii Resolution den 6 Augusti 1822, på Söderborg transporteradt; att Lägenhetens areal endast utgör 1 T:ne, 5 Kappeland mindre bördig jord, hvaraf i goda år knappt så mycket säd skall kunna produceras, som till Arrende-afgiften erfordras; samt att, då af Lägenheten nu mera ingen annan inkomst, än jordens afkastning vore alt påräkna, Arrende-afgiften syntes så öfverdrifven, att densamma, ej utan Arrendatorns betydliga förlust, kunde utgöras; va-, randes, på dessa grunder och enär dertill kornmer, att Söderborg å stället uppfört en vacker torpbyggnad, den han troligen, om Arrende-afgiftea skulle än vidare utgå till omförmäldte belopp,1 icke förmådde underhålla, af E. K. Mits Befallningshafvande i underd.’ tillstyrkt, att ofianämn» de Arrende måtte, på sätt hegardt blifvit, till 1* Tunna Spannemål, hälften Råg och hälften Korn, nedsättas, och emedan det salunda är vordet uppJ Underdåniga Skrijvelser> 833 lyst, att det af Arrendatorn Söderborg för Rebbelberga kronobete utfäste arrende är vida högre, än att afkastningen af Betesmarken skulle kunna lemna tillgång dertill och jemväl gifva Arrendatorn någon ersättning för hans å lägenheten nedlagde kostnad och arbete; alltså, och ehuru JE. K, M:ts och Kronan» rätt till Arrertde-beloppets oafkortade uttagande är ostridig, likväl och enär begagnandet af denna rätt »tvifvelaktigt skulle bereda Arrendatorns obestånd och föranleda dertill, att Lägenheten mäste på Auction till nytt Arrende utbjudas, då, efter nu förekomne ar.ledningar, Kronans inkomst torde blifva mindre och lämpad efter Lägenhetens beskaffenhet, hafva Riksens Ständer ansett det mera instämma med det Allmännas fördel, att medgifva någon nedsättning i Arrende.afgifxen, än att, med begagnande af strängaste rätt, af Arrendatorn utkräfva dess små tillgångar; och vilja Riksens Ständer fördenskull bifalla, att Arrende afgiften framdeles, ifrån och med nästa års början, ina med a Tunnor Spännemål, hälften Råg och hälften Korn, årligen få utgöras.
Bikung till X.iks-St.
Prtt.
Tetile Stml. Ij*}. 53 834 Underdåniga Skrifreiser.
N:o *8i.
Uppl, o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 3 Nov. 1823.
Preste-Ståndet d. 6 — —-• Borgare-Ståndet d. 6 — — Bonde-Ståndet d. 7 — — jRiksens Ständers underd.
Skrifvelse, rörande Häst-väcance.afgiftens utgörande vid Smålands Regementes Infanterie-Bataillun. S. A. K. H os Riksens Ständer har Riksdags-Fullmägtigen af Bonde-Ståndet för Ostra Härad af Jönköpings Län Anders Sandsten framställt, att den afgift af 7 T:r Spannemål, hälften Råg och hälften Korn, som Rusthållarne vid Infanterie-Bataillonen af Kongl. Smålands Regemente åtagit sig, att, emot befrielse i 3o års tid från underhållandet af hästar och sadelmunderingar, för hvarje Numer årligen erlägga, och hvilken, genom Kongl.
Brefvet den 2a April 1852, är vorden fastställd, att, utan tillökning af Forsel-penningar, betalas i Contant, efter årlig markegång, skall blifvit, för år 1821, hos en del Rusthållare utfordrad med penningar efter Markegångspris, men af andra fått utgöras med Spannemål eller i Contant.
Riksens Ständer, som af företedde Räkenskaper funnit bestyrkt, att ifrågavarande afgift blifvit till en del i Contant erlagd, och till en del in natura ingått, förmoda, det denna skiljaktighet i lefvereringS;Sättet härleder sig ifrån Underdänlga Skrifvelset. det olika begrepp, som vederbörande Uppbördsman fästat vid den t häggi berörde Köhgl.
^Bref meddelde föreskrift om Häst-vacanre.rfgiftens ut* görande i Contant; oell ehuru det icke tillkorn* mer Riksens Ständer, att ingå i bedömande örn til.' lämpningen af E- K.
M.ts ifrågavarande
Nådiga stad* gande i ofvan uppgifne fall, likväl och dåen öfverens, stämmelse härutinnan synes vara både billig och rättvis, få, af sådan anledning, Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. E. Mus Befallningshafvande i de Eän, der den afsutne delen af Smålands Hussar-Regemente är förlagd, måtte i Nåder undfå en sådan allmän och med de, emellan E. K. M. och Kronan samt Rusthållarne, afslutade Contract öfverensstämmande föreskrift, i afseende på Häst-vacance-afgiftens framgena utfordrande, att den nu öfverklagade olikheten i denna afgift» utgörande icke vidare må ega rum.
Ständer framhärda etc. 836 Undtrdåniga Skrif reiser.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 5 Nov. 1S23, Preste.Ståndet d. 6 — —- "Borgare-Ståndet d. 6 •—- — Bonde-Ståndet d. 7 — — .
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande de sd kallade Medico-2'hevlogiska Stipendierna rn. m, S. A. K.
I anledning af vackt fråga om indragning af det, vid 1809 och 1810 arens Riksdag, beviljade anslag af 5000 R:dr årligen till 50 Stipendier vid Rikets Universitet för studerande Ynglingar, som ämnade, att blifva Prester, men tillika ville inhemta kunskap uti Läkarekonsten, har hos Riksens Ständer förekommit, hurusom det med berörde anslag åsyftade ändamål, enligt hvad erfarenheten visat, icke egentligen vunnits, samt att dessutom behofvet, att på detta sätt bereda tillfälle till Lakare-biträde, numera uti betydlig man minskats, i följd af de förändringar, Medicinal» Werket, efter år i 8 1 o, undergått.
Då det likväl måste rnedgifvas, att Prästerskapet, vid hastigt påkommande sjukdomstillfällen, ofta kan behöfva anlitas, och genom inhemtade insigter i LäkareVetenskapen blifva i tillfälle, att Jemna ett välgörande liträde, hafva Riksens Ständer ansett den Underdåniga Skrifvdser. för Medico-Theologiske
Stipendier anslagne summa nu icke böra hel och hållen indragas, utan endast förminskas, ifrån nästa års början, till 2000 R:dr, med dervid fästadt vilkor, att de af förra anslaget bestämde arfvoden för Lärare och andra biträden vid Upsala- och Lunds Academier må upphöra, och hela den nu beviljade summan ensamt till Stipendier varda använd.
Ständer få fördenskull i undeidånighet öfverlemna till E. K. M., att, efter vederbörandes hörande, i Nåder bestämma vilkoren för åtnjutandet af dessa Stipendier, samt att emellan nämnde Academier fördela anslaget, i den ungefärliga proportion, som hittills varit följd; och lärer E. K.
M. täckas för öfrigt i Nåder anbefalla vederbörande, att, i mån af afgång, inskränka dispositionen af Stipendierne inom det anslag, som framdeles kommer att bibehållas.
Under danida Skrifreiser.
N:o 283 , Uppl, O, godk. hns Ridd, o. Ad. cl, 3 Nov, 1823» Pieste-Ståndet <!• 6 >—• — JBorgaie-Siåndet d. 7 — —- Boude Ståndet d. 10 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i ari’- ledning af Kongl Majds Kådiga Proposition» om ytterligare anslag för all här dandet af Götha-Canal S. A, K.