Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t gjorda anmälan derom, att under de år, då markegångs-prisen å den till hospitals-fondeu anslagne spannmål, som utgör det hufvudsakligaste af denna fonds inkomster, öro låga, dessa inkomster icke förslå till de med hospitalens vidmakthållande förenade utgifter; att sålunda, enligt räkenskaperna för år 1848, hospitals-fondens inkomster utgjorde blott 94,21)3 r:dr 27 sk. 3 rst, men utgifterna deremot 118,326 r:dr 37 sk. 6 rst, hvadan för samma år uppkom en brist af ej mindre än r:dr 24,033 10 sk. 3 rst allt banko; att de äfven under år 1849 låga spanmålsprisen påkallat underdånig anhållan om ett förskott af 14,000 r:dr banko från Kongl.
Majrts och rikets stats-kontor till hospilals-fondens understödjande, hvilket belopp under innevarande år borde återbetalas; att fortfarandet af låga spanmålspris kommer att medföra enahanda brist, till hvars fyllande Serafimer-ordens-gillet saknar utväg; att i öfrigt hospitals-fondens förlägenhet och behof af undsättning hufvudsakligen tillkommit dels derigenom, att Ordens-gillet i följd af dess instruktion måst till Läns-lazarettens understödjande i många år lemna högst betydliga bidrag, utgörande tillsammans 365,719 r:dr 2 sk. 4 rst, hvarmed åtskilliga lazaretter blifvit anlagde och de flesta till en början i det närmaste varit underhållne, allt till lindring för länens innevånare uti den dem, enligt författningarne, åliggande skyldigheten att sina lazarett på egen bekostnad anlägga och underhålla; dels ock derigenom, att Kongl. Majit, uppå Rikets Ständers mulen!. hemställan, den 13 November 1825 och den 29 Octoher 1828 anbefallt cenIral-hospitalers inrättande, för hvilket ändamål hittills af hospitals-fonden utgått en summa af 283,262 r:dr 47 sk. 9 rst, hvaraf följden blifvit, att fondens kapitaler, som år 1825 ännu utgjorde r:dr 209,098 2 sk. 6 rst, numera äro medtagna; att i samma mån anstalter vidlagi s lör de vansinniges omsorgslullare behandling å hospitalen, dessa inrättningar jemväl blifvit allt mera anlitade, hvilket i samma mån förorsakat 24 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Proposition, N:o 63. ökade utgifter; alt, ehuru, vid sislförflutne riksdag, utaf anslaget för fångvården 5000 r:dr banko årligen blifvit hospitals-foudcn tillagde, för underhåll och vård af vansinniga brottslingar, samt genom Kongl, kungörelsen den 8 December 1847 någon förändring till hospitalens framtida fördel blifvit i nåder anbefalld uti den förut bestämda såkallade mcdgiften af förmögnare hospitalshjon, Ordens-gillet likväl, uppå anförda ytterligare skäl, ansett fonden icke kunna för sitt ändamål vidmakthållas och betryggas utan statens mellankomst, och fördenskull underdånigst anhållit om nådig framställning lill Rikets nu församlade
Ständer derom, att ett kreditiv eller förslagsanslag å r:dr 25,000 banko om året, måtte åt Ordens-gillet anvisas, med rättighet för Gillet att, då behofvet för hospitalen sådant påkallar, få inom nämnde belopp, mot behörig rcdovisnings-skyldighet, lyfta och uppbära hvad för afhjelpande af samma behof erfordras; varande anmärkt, att det nu begärda anslaget icke ens utgör 4 procent årlig ränta å de summor, Ordens-gillet för hospitalens förbättrande och lasarettens understödjande måst från hospitals-fonden utbetala.
Härförutan har, uti serskild skrifvelse af den 16 September nästlidet år, Ordens-gillet i underdånighet anhållit om aflåtande af nådig proposition till Rikets nu församlade Ständer, angående afskrifning af nedannämnda i hospitals-fondens räkenskaper balanserade skulder, nemi.: A) R:dr 2,291:80 sk. 10 rst. banko, utgörande förra Allmänna Magasins-fondens, af Stats-kontorct nu meia öfvertagna, fordran hos Allmänna Hospitals- och Barnhusfonden för oguldna omkostnader vid magasinering af sistnämnde fond tillhörig spanmål från och med år 1825 till och med år 1829; i afseende å hvilket fordringsanspråk, hvarom Ordens-gillet numera icke kunnat vinna annan upplysning, än som innefattades i ett skrifvelsen bifogadt sammandrag af Allmänna Magasins-fondens räkenskaper, Ordens-gillet i underdånighet åberopat det redan förut anmälda förhållande, att, om än samma fordran till sin beskaffenhet och rigtighet numera kunde redas, hospitals-fonden i allt fall saknar medel till dess gäldande; B) R:dr 3,418: 16 sk. banko, utgörande upplupna obetalda räntan å ett uti Salpeter-fonden för hospitalerna upptaget lån, stort 48,000 rdr samma mynt, hvars afskrifning
Rikets sednast församlade Ständer beviljat; i fråga om hvilken ränta Ordens-gillet hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om den förklaring af Rikets Ständers Kon<fl. Maj-.ts Nåd.
Proposition, N:o 63. 25 Ständers beslut, angående lånets afskrifvande, att jemväl räntan vore under samma beslut inbegripen; hvilken anhållan Kongl. Maj:t, efter infordradt utlåtande af kommittéer) för Salpeter-ärendena, uti nåd. bref den 30
Januari 1849 förklarat
Sig icke kunna för det då närvarande bifalla; hvarefter Gillet, då tiden för nu pågående riksdag tillstundade, sin underd. framställning i ämnet förnyat, och till stöd derför andragit, hurusom, enär det vid sistförflutne riksdag fattade beslutet om kapitalbeloppets afskrifning grundats på hospitals-fondens redan då ådagalagda oförmåga att denna skuld betala, samt fondens tillgångar sedermera ingalunda ökats, densammas förlägenhet skulle ytterligare försvåras, om från fonden nu uttoges ifrågavarande ränta, hvilken till betydlig del tillkommit under den tid, som förflutit ifrån det afskrifning af skulden hos Kongl. Maj:t begärdes, och tills den af Rikets Ständer beviljades; samt C) R:dr 14,000 banko, hvilka, uppå Serafimer-ordens-gillcts underdåniga anmälan om hospitals-fondens förlägenhet för bestridande af oundgängliga utgifter, blifvit, jemlikt nåd. brefvet den 25 Januari förlidet år, utaf Stats-kontoret af under händer hafvande medel utbetalde såsom förskott och mot återbetalningsskyldighet; i fråga hvarom Stats-kontoret, som öfver nu begärda afskrifningar blifvit hördt, uti underd. utlåtande af den 23 sistlidue
December erinrat, hurusom en blott och bar afskrifning af sistberörde, endast såsom förskott mot framtida ersättning utanordnade, belopp icke kan ega rum, enär stats-verket måste, på ett eller annat sätt, derför beredas godtgörelse.
Hvad sålunda förekommit och handlingarne i öfrigt, beträffande förenämnde frågor, innehålla, har Kongl. Maj:t i öfvervägande tagit; och vidkommande först frågan om beredandet af medel för hospitalens Utvidgande och förbättring, på sätt kommitterade föreslagit; så, enär hospitals-fondens egna tillgångar för närvarande icke medgifva någon uppoffring för berörde ändamål, och den ifrågasatta försäljningen af hospitalens hemman och lägenheter skulle i längden, enligt hvad Serafimer-ordensgillet upplyst, blifva för fonden mindre förmånlig, återstår, för att vinna det åsyftade ändamålet, ången annan utväg, än den Rikets
Ständer genom anvisande af stats-anslag kunna bereda.
I sådant afseende är dock den ofvan uppgifna, för planens fullständiga genomförande förslagsvis beräknade, summan mera betydlig, än att iBih. lill R.
Prof. 1S50 $ 1851. 1 Sami., i A/d., 15 Haft. 4 26 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Majit för närvarande, då stats-verkets tillgångar för flera andra behof blifvit tagna i anspråk, vill sätta i fråga, att Rikets Ständer, med godkännande af den uppgjorda planen, skulle bevilja hela, eller ens någon betydligare del af förenämnde belopp.
Med afseende emedlertid s vigten och angelägenheten deraf, att den af behofvet högt påkallade förbättringen af hospitalerna ju förr desto heldre må kunna företagas, vill Kongl. Maj:t hos Rikets Ständer föreslå, att, derest de finna tillgång dertill nu kunna beredas, Rikets Ständer till en början bevilja hvad, som, enligt den uppgjorda planen, erfordras för nybyggnad af Wexiö hospital, hvilket, enligt de upplysningar, kommitterade meddelat, företrädesvis är i behof af utvidgning och förbättring; och skalle alltså, i fall Rikets Ständer bifalla detta förslag, en summa af wdr 127.500 banko böra för tiden intill nästa riksdag anvisas, att för berörde ändamål i mån af behof utgå.
Hvad dernäst angår Serafimer-ordens-gillets underdåniga framställning om anvisande af ett kreditiv eller förslagsanslag å 25,000 r:dr banko om året, att, i mån af behof och mot redovisningsskyldighet, användas till hospitals-fondens understöd, vill Kongl.
Maj:t, med afseende å de skäl, Ordens-gillet härvid åberopat, hos Rikets Ständer föreslå, att förenämnde belopp må för berörde ändamål på de af Ordens-gillet uppgifna vilkor anvisas.
Beträffande slutligen Ordens-gillets underd. hemställan om utverkande af Rikets Ständers bifall till eftergift och afskrifning af trenne hospitals-fondens ofvan uppgifna skuldebelopp, vill Kongl. Majit hos Rikets Ständer föreslå, att de tvenne förstnämnda, eller skulden till Allmänna Magasius-fonden r:dr 2,291: 30. 10., samt den oguldna räntan till Salpeter-fonden ridr 3,413 r 16., allt banko, må afskrifvas; hvaremot Kongl. Majit icke finner skäl till beviljande af den sökta afskrifningen af det med 14,400 ridr banko utaf stats-verket uppburna förskott.
De till ärendet hörande handlingar, byggnadsplaner och kostnadsberäkningar låter Kongl. Majit till vederbörande Utskott öfverlemna; och Kongl.
Majit förblifvee Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
OSCAR. P, Genberg.
Kongl Majlis Nåd.
Proposition, N:o 63. 27 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 23 April 18 Si.
Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Grefve Sparre, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Frih, Stierneld5 Stats-Råden:
Fåhreeus, ron Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve ton Platen.
Departements-chefen, Stats-rådet Genberg uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets nu församlade Ständer, angående hospitalernas förbättring och underhåll.
Maj:t behagade, uppå Stats-rådets underdåniga tillstyrkan, berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bifogadt, i nåder gilla, samt förordna, att nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå.
In fidem, G. Högland. 28 Kongl. Maj.h Nåd.
Proposition, A:o 64.
Ank. till Exp.-Utsk. den 30 April 1851, kl. 11 f. m.
MAJrTS Nådiga Proposition till Rikets Ständert angående provinsen Jemtlands rotering; Gifven Stockholms Slott den 22 April ISSI.
Uti nådig skrifvelse af den 24 Februari 1840 täcktes Kongl. Maj .t, med framställning af hvad i afseende på frågan om lindring uti den hemmansegarne i Jemtland åliggande roterings- och rustnings-skyldighet vid de tvenne nästföregående riksdagarne förekommit, Rikets då församlade Ständer tillkännagifva, att Kongl. Maj:t, som funnit det af Rikets Ständer vid 1834 och 1835 årens riksdag afgifna förslag, rörande roteringen i provinsen, icke kunna af Kongl. Maj.t gillas och antagas, enär sådant skulle leda till en för rikets försvar vådlig minskning i den uti de norra orterna indelade, förut otillräckliga militärstyrka, vid detta förhållande ansåge den definitiva regleringen af roterings- och rustnings-besväret i Jemtland böra verkställas i öfverensstämmelse med de af Kongl. Maj:t redan gillade och Rikets
Sländer vid nyssberörda riksdag meddelade grunder, enligt hvilka vid Jemtlands Fältjägare-regementes af Kongl. Majrt, under den 21 November 1827, provisoriskt från 1000 till 800 man nedsatta styrka tills vidare skulle förblifva samt landets roteringsbörda åter lindras derigenom, att de förr roterade, men då vacanta hemmanen, äfvensom all dittills oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord, på uppgifvet, sätt, indelades till knektehållet, hvarförutan till så väl roteringens som rustningens i provinsen understödjande påräknades vissa föreslagna bidrag af stats-verket.
De sålunda framställda grunderna för ordncndet af ifrågavarande besvär biföllos dock ej Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, A:o 64. 29 af Rikets Ständer, hvilka deremot, uti skrifvelse af den 30 December 1840, hos Kongl. Maj:t förnyade deras underdåniga anhållan, att, jemte det Jemtlands soldater ålades samma skyldigheter, som kronans indelda manskap i det öfriga riket, roteringen i nämnda provins måtte jernnäs till likhet med roteringen i det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet, grundränta och öfriga utskylder blifvit emellan länen behörigen jemförda och tagna i beräkning, hvarefter de nya hemman, som i Jemtland tillkommo, fingo öka den gamla roteringen med ny, samt att dessa för Jemtlands Fältjägare-regemente tillstyrkta vilkor jemväl måtte sträckas till Jemtlands Hästjägare-sqvadron, så att rusthållarne vid denna sqvadron komme i åtnjutande af all den lindring i deras hittills åliggande skyldigheter, som antingen redan blifvit eller framdeles kunde varda rotehållarne inom provinsen beviljad; hvarjemte Rikets Ständer förklarade, att roteringsförrättningen i Jemtland borde, såsom å andra orter, på statens bekostnad verkställas samt, intilldess ny rotering efter de uppgifna grunderna hunne inom provinsen komma till stånd, roteringen och rustningen derstädes presteras, på sätt då egde ru.m.
I anledning häraf hemställde, uti infordradt underdånigt utlåtande, Krigsoch Kammar-kollegierna om anbefallande af en allmän uppskattning af då varande tillståndet inom provinsen och en derpå grundad ny rotering, hvilken borde verkställas af en till sammansättningen jemväl föreslagen kommission, med ledning af vissa, efter läns-styrelsens och afvittrings-domarens hörande, fastställda hufvudgrunder, såsom areal-vidd af åker och äng, jemte foder-afkastning och antal kreatur, som framfödas, utsäde och spanmåls-afkastning, odlings-lägenheter och andra förmåner, som borde föreställa en soldat-rote eller ett rusthåll, med hänsigt i öfrigt till hemmanens lindrigare beskattning i jemförelse med förhållandet inom andra orter, samt med iakttagande tillika, att den lindring, som kunde varda stam-rotarne förunnad, äfven blefve till strö-rotarne utsträckt; men att, derest den nya roteringen skulle utfälla med sådan förminskning i nummer-styrkan, som Kongl.
Maj:t pröfvade oförenlig med fordringarne för landets försvar, Kongl, Maj:t måtte, efter pröfning af dessa förhållanden, låta provinsens då varande indelning till rust- och kn#kte-håll fortfara, intilldess Rikets
Ständer anvisat nödige medel till försvars-verkets upprätthållande på annat sätt inom berörda vidsträckta trakt af riket; hvarefter, och sedan vederbörande general-befälhafvare likaledes blifvit i ämuet hörd, Kongl. Majit 30 Kongl. Maj:ts 1Säd.
Proposition, N:o 6i. medelst nådigt bref till bemälda kollegier af den 3 December 1842 förklarade, det Kongl. Maj:t väl funnit betänkligt att medgifva någon nedsättning i Jemtlands fältjägare—regementes styrka utöfver de 200 nummer, hvilka sedan år 1826 hållits vakanta till understöd för de effektiva numren, men dock, i betraktande af de sedan provinsens för 160 år tillbaka skedda indelning till underhållande af 100 ryttare och 1000 man fotfolk derstädes inträffade till ojemnhet i rustnings- och roterings-bördan verkande förändringar i jordens odling och afkastning, ansett behofvet påkalla en jemkning uti roterings-skyldighetens utgörande, samt fördenskull gillat kollegiernes ofvanberörde förslag med dervid fästade förbehåll; i sammanhang hvarmed kollegierne, för verkställigheten af all dittills, med ordinarie rustning eller rotering belagd jords inom Jemtland omrotering, i nåder anbefalldes: att låta upprätta en jemförelse af rustnings- och roterings-skyldighetens fördelning på jorden inom rikets serskilda provinser, så uppställd och utvisande medium af den egovidd och de förmåner, som till hvarje beridet eller oberidet nummers underhållande äro anslagna, att den af Rikets Ständer äskade ledning för den nva roteringeus verkställande inom Jemtland a *' o derifrån måtte kanna hemtas; äfvensom att, efter %rederbörandes hörande, uppgöra och till nådig pröfning i underdånighet anmäla ej mindre den nya roterings-grund, hvilken, med hänseende derjemte till rustningen och roteringen i öfriga delar af riket, borde för provinsen Jemtland antagas vid den uppskattning, som af dertill förordnad kommission komme att förrättas, än ock förslag till instruktion för den ifrågavarande kommissionen.
Sedan, till fullgörande af hvad sålunda blifvit i nåder befaldt, koliegierne från Kongl. Maj:ts befallningshafvande uti Jemtland och de 19 öfrige rikets län, hvarest ständigt rust- och roie-håll för arméen finnes inrättadt, infordrat nödige upplysningar, anmälde koliegierne uti underdånig skrifvelse af den 28 April 1845: att, enligt det emellan åren 1686 och 1699 tillkomna militie-verket i Jemtland, ett rusthåll vid Ryttare-kompagniet i allmänhet skulle utgöras af 2:ne s. k.
Rökar, men vid Dragonregementet, som var skyldigt att tjena både till häst och till fots, samt först år 1770 förändrades till lätt infanteri, endast af en Rök, utom serskilda anslag i hemmansräntor till aflöning för befäl och manskap, hvadan således i Jemtland aldrig funnits rotering, utan endast rustning: att den år 1827 nådigst fastställde provisionella rote-jemkningeu utvisade, att nämnda provins förr varit, Ryttare-kompaguiet obe - Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition, N:o 64. 31 räknadt, indelad till 1000 rotar med, efter i medeltal 2$ tunnland på roten, ett sani manlagdt skattetal af 2,732 tunnland. hvadan, då derifrån afdrogos för de 200 rotar, som skulle hållas vakanta .
406£ — återstode för 800 stamrotar . . . 2,325 £ — för hvilka understöd komme att utgå: af skattetalet för de 200 vakanta rotarne af förut oroterad jord .... och för inqvarteringshemman . . . , • • • 105t 1.016 — tillhopa 3,341^ tunnland. hvaremot från deltagande i roteringen befriades för den hem- manen åliggande inqvarteringsskyldigket . . . . . 224'! — och för postföring ............. • • • 2°t\ 243 — i rund summa 3,585 tunnland, så att medeltalet på roten blefve 4J tunnland eller gärdemantal, i följd af hvilken jemkning samt Kongl, brefven den 11 Juni 1830 och den 13 Augusti 1831, hvarigenom 200 af regementets rotar anslogos till en ny hästjägare-sqvadron, i Jemtland borde finnas 200 man hästjägare och 600 man fotjägare utom de 200 vakanta rotarna; att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet, uti afgifvet yttrande af den 24 Maj 1843, dels antagit, att, med hänseende till skiljaktigheten inom Jemtland i klimat och jordmån, hemmanen derstädes skulle efter vissa uppgifna grunder kunna indelas i trenne klasser med olika jordrymd och åtföljande förmåner, såsom erforderliga för att underhålla en soldat, samt att, då ett rusthåll beräknades vara dubbelt så kostsamt som ett rotehåll, till underhållande af en ryttare med nummerhäst skulle erfordras dubbelt af de för någon af de föreslagna klasserna bestämda förmåner, dels ock, i afseende på roteringsförrättningen, hufvudsakligen föreslagit, att i nya roteringen skulle upptagas alla hemman och lägenheter, som äro rotering underkastade, derunder inbegripna angni erits-, inqvarterings- och posthemman, hvilka sednare hemmans-innehafvare skulle erhålla ersättning från stats-verket, till hvilket deremot alla till ruslhållen och rotarne hittills anslagna hemmans- och mi - 32 Kongl. Maj:ls AV!£ Proposition, N:c 64. litie-räntor, samt kontanta bidrag borde indragas; samt att, enligt de hos Kollegierna öfver rustnings- och roterings-skyldigheten inom de öfriga 19 länen upprättade och jemväl i underdånighet insända sammandrag, upptagande mantal, taxeringsvärde, egorymd, utsäde, afkastning i spanmål och hö m. m., kreatur och räntor, i medeltal funnes belöpa: på ett beridet rusthåll något mindre än 1T>2 mantal, på ett rusthåll, tillhörande afsutet kavalleri, mantal och på ett rotehåll inom gammalt infanteri något iner än lf mantal, samt årliga kostnaden, likaledes i medeltal,
utgöra: för ett rusthåll, vid beridet kavalleri 174 r:dr 4 r:st. och vid afsutet kavalleri 140 r:dr 39 sk. 5 r;st,, samt för ett rotehåll af gammalt infanteri 64 r:dr 2 sk. 2 r:st., allt b:ko; hvarjemte Kollegierne, hvad angick grunden, efter hvilken Jemtland borde till ny rotering indelas, förmälde sig icke kunna understödja ofvanberörde år 1843 af Kongl.
Maj:ts dåvarande Befallningshafvande afgifna förslag, emedan icke hemmantalet och således ej heller klassifikationen emellan hemman kunde vid roteringens bestämmande gagnas, utan endast åker till årligt utsäde samt äng för höafkastning, i förhållande till vidd och beskaffenhet, jemte nödigt bete och skogsfång borde, för likhets vinnande med rikets öfriga provinser, i roteringsgrunden ingå, dervid dock herrligheter serskildt borde upptagas; hvadan Kollegierna i underdånighet tillstyrkte, att räntorna från samteliga hemmanen i Jemtland årligen blefve anordnade och afkortade, så att provinsens jord, såsom fullkomligt fri från all slags ordinarie ränta, komme att ingå i rotering efter jordatal i likhet med jordatalet i rikets öfriga provinser, der jorden, genom ordinarie räntornas anordning och afkortning, jemväl såsom skattfri beräknad, enligt upprättadt och likaledes i underdånighet insändt sammandrag, utgjorde i medeltal på en soldatrote i åker 4T^ tunnland årligt utsäde och i äng 790^ lisp:d höskörd, oberäknadt skog och betesmark, men hvarvid, i anseende till Jemtlands nordliga läge, åkern borde beräknas i första graden och ängen i hårdvall, så alt, der så beskaffad åker och äng icke kunde anvisas, tuunlandstalet ökades enligt skattläggningsgrunderna, hvarförutan herrligheter, såsom qvarnar, sågar, fisken, skogseffekter till afsalu m. m., alltsammans utöfver husbehofvet, borde upptagas serskildt i beräkning att roteras efter skattläggniugsgrunder till motsvarighet af förestående jordatal; att jorden i Jemtland endast inroterades till knektehåll, men icke indelades till rusthåll, under förbehåll, att, om kavalleri i nåder - Kdttjl. l\’å<l.
Preposition, JV.o 64.
33 d-er pröfvades skola i provinsen inrättas, 2:ne rotehåll borde, såsom redan vid andra hästjägare-spvadronen sig förhölle, sammansättas till utgörande af karl och lias', Is varigenom vunnes en lindring mot det, öfriga Sverige, der 2:ne rotars onera öfverskjuta livad till ett rusthållsnummer blifvit anslaget; alt de från Medelpad anslagna räntor fortfarande till lindring i Jemtlands rotering disponerades, äfvensom räntan af den i Krigs-Kollegium förvaltade, samma provins tillhöriga ieserv-medels-kassa på det sätt, att denna kassa öfver'flyttades till provinsen och med namn al Jemtlands allmänna kassa ställdes under förvaltning af en tillika föreslagen direktion, som hade att använda inkomsterna efter de grunder, hvilka af indelnings-kommissioncn borde föreslås; — att för öfrigt posthemman borde njuta befrielse från rotering för det rotemantal, som motsvarade postförseln, de Gustafs och Carlbergs kopparverk underlagda arbetshemman väl till rotemantal uppskattas, men deltagande i roteringen för dem endast ifrågakomma för så vidt arbetsskyldigheten befunnes icke motsvara roteringsbördan, samt med den skattlagda jord, hvars frihetstid icke tilländagått, förfaras såsom i enahanda afseende blifvit för rotejemkningen vid Westerbottens regemente föreskrifvet; att roteringen borde så uppgöras, att alla rotehåll komme att bestå af stammar och att, så vidt möjligt vore, hvarje socken erhölle sitt särskilda antal rotehåll, äfvensom att, efter verkställd omrotcring af provinsen, fältjägare-regementets befrielse från arbets-kommenderingar ej vidare borde medgifvas; och underställde Kollegierna slutligen Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, jemte åtskilliga andra med roteringen gemenskap egande frågor, ett uppgjordt förslag till instruktion för indclnings-kommissionen, hvilken äfven skulle få sig uppdraget att föreslå nytt knektekontrakt för Jemtland samt att, i sammanhang med rotejemkningen, till extra rotering indela den inom provinsen befintliga jord.
Med anledning af kollegiernas sålunda i ärendet afgifna underdåniga betänkande, ingafs af då nyligen utnämnde landshöfdingen i länet till Kongl. Maj:t ett underdånigt memorial, deri bland annat, anmärktes, att den af kollegierna föreslagna rotcringsgrund icke hvilade på jemförelse med den rotering, som af hemman i andra delar af riket verkligen utgöres, utan på beräkning af den rotering, hvilken dessa hemman skulle kunna utgöra, om de, i stället att erlägga grundräntorna, derför bestridde motsvarande soldatunderhåll, samt att alltså, i händelse samma förslag Bi/i. lill R.
St. Fröt.. 1850 $' {851. 1 SamL, i A/d., 15 Hatt. 5 34 Kongl Maj:Is Md.