Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
J a g spisar där ticlt och ofta ocli liar inin-glädje af att betrakta spisgästerna, för det mesta glada, välklädda damer, som spraka lifligt med hvarandra.
De komma direkt från sitt arbete, sätta sig till bords nied ytterkläderna på, spisa fort, llrnna ifrån sig biljetten i kassan vid utgången och skynda så sin.
~ l i g största brådska.
Eli hvar serveras särskilcit smör och grönsaker på sink dockfat af silfver.
Sh snart en gäst slutat sin måltid går hon sin väg, för att llinna plats At en vantaiide Iiiingrig medsyster.
Mångfaldiga iiro de syssels %ttningar gästerna agna sig %t tinder brödförvärfvet.
Där finnas lärarinnor, kontorister, aktriser, sjiikskö- terskor, sangerskor, kvinliga läkare, pianister, bodbitradeii, stenografer, maskinskrifverskor, telegrafister, fotografer, mönsterriterskor, biblio- tekarier, modister, sömmerskor, kolportörer, modeller, journalister o. s. v., o. s. v. E n och annan rik dam intager liar äfveii af nyfikenhet sin luncli och förvånas öfver att ej se en skymt af det ömkansviirda, hon väntat finna så starkt ntprlgladt.
Från restaiirationen g % vi några steg till den andra porten, som utgör ingång till Heminet.
En neger öppnar vid v&amp;r ringning och visar oss till salongerna.
Ser liar icke fint och hemtrefligt ut?
Stora spegelglasfönster skyininas af gula sidengardiiier, friska drifhusblominor i vaserna, mjnka länstolar ocli giingstolar öfverallt, taflor på väggarna, bord fulla ined tidningar och tidskrifter.
E1rKn pianot i Iiöriiet höres .en liflig marsch.
Bokhyllor från golf till tak inryinrna den engelska litteratiirens skatter i prydliga band; en hvar står det fritt att säll- skapa med Shakespeare, Dickens, Walter Scott eller Thackeray.
Omkring ett tjog damer sitta har i soffor ocli länstolar, men blicka knappt upp då vi inträda.
Alla äro modernt klädda ocli fri-
serade; inånga iiro vackra.
Här ses enkor .med snölivitt hår bredvid helt unga flickor, nyss på egna vingar flugna ur boet för att pröfva lyckan på världsstadens stora lotteri.
I Iiörnet vid det eleganta skrif- bordet redogör nog den där unga tärnan för sina första NewYork- intryck.
I en soffa prata i däinpad ton två sydländskor fran Florida, intagande och mjuka i sina rörelser, nijuka i uttalet af det engelska språket livarvid alla a r a omsorgsfullt äro utplockade.
De flesta dainer läsa tidningar och tidskrifter.
I AMerika nr- artar vanan att läsa under hvarje ledig stund rent af till sjuklighet.
Ingen sjrsslar ined handarbete.
Till och ined den i Europa uppfödda kvinnan, för Iivilken handarbetet varit ett oundvikligt siillskapsbiliang, smittas snart af " anlerikanskornas satt att i ' förmaket tillbakalutade i i en .gungstol lägga lianderna i kors, prata eller läsa.
Hvad so111 är sarskildt påfallande ar gasternas obekymrade upp- syn och iiiiintra samspråk, där finns intet som förråder sakförhållandet, att de flesta äro utan platser, utan bestainda utsikter, utan stadig hemvist, utan annat kapital än liufviid och liäiider.
Hvad so111 från europeisk synpunkt sedt skulle gifva den åt sig själf för sin utkoinst hänvisade .kvinnan anledning till oro och lieinlängtan, synes Iios den infödda anlerikaiiskan sällan rubba själens jiiinnvikt.
Denna af uiids- värda spänstighet, so111 hjälper amerikanskan igenom lifvets alla skif- ten, kunna vi kvinnor från det gainla lieinlandet endast undantagsvis tillägna oss, emedan vi uppfostrats i trånga kretsar under stadgade förhållanden.
Vi bäfvrt därför tillbaka för stora förändringar, vi för- lora lätt jäinnvikten d&amp; lyckans hjul svänger rundt.
Härute däremot g h pendelii p % tidens tir sa snabbt fram och tillbaka, Ijiis och skugga viäxla s&amp; ofta, att människan från barndomen vänjer sig vid omstört- niagar, fogar sig lätt utan kraftansträngning efter nya förhållanden.
Räddliåga, mjältsjuka, inissrnod och sentimentalitet ligga fjärran från det amerikanska skaplynnet.
Hvartill skulle det tjäna att ängslas öfver koininande öden, eller att » gråta öfver spilld mjölk^, så låter amerikanarens filosofi.
Stupar inan i dag så reser man sig i nlorgon och låtsar oin intet.
Bäst som det är når den som stitt nederst upp på sjalfva toppen, adar det alltid finns riiina, soin Webster säger.
Till slut vill jag omtala huru inan bör söka inträde i Margaret Louisa Hoine.
Man anmäler sig i ~Wornen ' s Christian association^ lokal, 15: de gatan, livilken står i förbindelse ined Heinmet.
Man underkastas ett lindrigt förhör angående ens lefnadsförliållanden.
Som referenser måste man länina två adresser, helst af präst och arbets- gifvare, livarpå Föreningen gör sig underrättad om.
den sökandes goda
t u namn och saniliallsställning.
Aro svaren tillfredsställaiicle niottages man i Hemmet så vida ledigt rom finnes för tillfället.
Finnes det godt o111 iitrymine tillåtas äfven damer, som lefva af sina rantor, att mot erläggande af dubbla priset för kort tid komina i itnjutande af det lugn och den trefnad soin Hemmet erbjuder.
Ckcile Go7d.
Samskolan oeh lararinnornas aflöning.
I kongl.
statsverkspropositionen till årets riksdag liar ecklesia- stikministern, i likhet mecl hvacl i fjor var förhållöilclet, frainlagt för- slag till ombildaiide af en del treklassiga l~roverk till samskolor för gossar och $ickor.
statsridet motiverar förslaget på följande sätt:: &gt;att enligt den erfarenheten, som vunnits dels i andra laiicler, dels i folkskolan inoni v h t eget land, icke nhgra egentliga faror eller olägenheter kiinila antagas uppsta af sariiiindervisning iitaf gossar och flickor till 1 4 eller l 5 års alder, åtminstone icke i kominiiner med så litet omfång och s % enkla förliållandeii som de, till livilka de nu af- sedda läroverken äro förlagda; att det af ekonomiska skal visat sig oinojligt att i dessa kominiiiier iippriittlihlla sikskilda flickskolor ined tillfredsställande organisation eller att, dlir sådant för tillfallet före- fiinnes, för framtiden bibeli@a dem; att iitaii tvifvel ett mot det er- forderliga liirareantalet fullt svamiide antal 1Wjtingai ' skulle i % ifråga- varande orter kunna phäknas, om flickor jainte gossar inottoges till undervisning vid berörda lliroveïk, isynnerliet om darjamte kursen vid dessa läroverk utstracktes till fenlirig; att flera kominiiner, där tre- klassigt allmänt läroverk eller pedagogi fiinnes, inkommit med ansök- ningar angående dessa laroverks f örändring till saiiiskolor; sam t att den 1885 tillsatta s. k. fiickskolekoi.iiit6an lifligt förordade en anordning af detta, slag sarrit önskade se den iitsträckt till ett flertal läroverk i mindre stadera.
Dessa saniskolor skulle vara femklassiga, och shsoni deras slut- mål siittes det förslag.
som flickskolekomit6n i sitt utlåtande af deii 1 9 jan.
1888 uppsatt för dylika skolor.
D % regeringen i fjor franilade ett förslag, gjordes detta i Dagny till föreinål för en vidlyftig granskning.
P % sanima g %ng so111 dess företräde framför tidigare förslag erkancles, frainliölls dess svaghet i ett afseende, dess sacliillesliala, soin artikelförf.
uttryckte sig.
Denna svaghet låg i löiiefr&amp;gaii, i den olikhet, som enligt förslaget skulle &amp; da i lönevillkoren för de vid samskolan anställda Iärarne och lärarinnorna.
Medan för de inaiiliga l#rarne lägsta lönegraden var beriiknad till 2,000 kr., högsta lönegraden till 4,000 kr., bestgindes lärarin- nornas lön däremot till 1,500 kr.
med två åiderstillägg livartdera 5 250 kr.
efter respektive 5 och 10 års val vitsordad tjänstgöring.
Redan on1 detta förslag kunde den ofvan citerade förf.
förklara, att saniskolorna i ej ringa inåii skiille koinrna att existera på lärarin- nornas bekostnad.
I det i å r framlagda ' förslaget äro de emellertid ännu mer styfmoderligt beliandlade, dh lärarinnelöi~erna nedprutats till 1,200 kr., nied ett tillägg af 300 kr.
.för bitriidande föresthndariniia, utan några ålderstillägg, shledes icke högre iiii den vid större enskilda flickskolor åtininstolie i Stockholm och Göteborg ganska vanlig a 1 " onen för fasta lärarinnor, oaktadt tjänstgöringen i en samskola torde stalla betydligt större kraf på en lärarinna än den i en vanlig flickskola.
Anledningen till denna nedprutning är iiatiirligtvis, att den största sparsaiiiliet niaste iakttagas, då ecklesiastikministern önskat, att de fördelar de nya sainskolorna skulle bereda sina koininuiier, niiniligen feinkrig i st. f. trekrig studiekurs för gossarlie jänite god undervisning för flickorna, skulle erliållas mot så ringa ökade kostnader soin möjligt.
Sparsainhet är en god sak, icke minst d5 det galler statens medel, men hvarföre det just skall vara liirarinnorna, som skola sitta emellan, upplyser icke ecklesiastikiniuistern.
A t t oriittvisair kniiiiat blifva minclra skriande, utan att de nu- varande treklassiga liiroverkens biidget alltför niycket öfverskridits, frainli %lles i ett inliigg i friigan, soin vi iilottagit fr&amp;n en fraiiistkeiide manlig pedagog i landsorten, och som vi liarmed delgifva viira lasare, ehiirii det icke i alla punkter öfverensstänimer med Dagnys föriit ut- talade bikter i frligaii.
Man mhste vara tacksani mot vår ecklesiastikminister, som haft de treklassiga läroverken i ' benägen åtanke och velat förhjälpa dem ur den mindre fördelaktiga belägenhet, hvari flertalet råkat.
Det for- slag han för detta andaniål framställt fiiiua vi godt och praktiskt, för såvidt tillämpningen af den id6, hvarpå det grundar sig, sainunder- visningen, kan vara för våra förhållanden passande.
Det ä r blott i ett afseende, som vi skulle önska förslaget aiidradt, ocli det är i fraga on1 aflöningen.
Under det att lärarne åtnjuta goda aflöningar, vill man däremot afspisa lärariimorna nied skgligen svaga löneförmåner.
Så föïeslhs det, att rektor och kollegan skiille lin sainnia löneförinaner soin f.
ii., d. v. s. rektor, iitoin fri bostad, i Iiögsta lönegraden 3,750 kr.
ocli kollegan likaledes i samma lönegrad samma lön, under det att för biträdande föreståndarinnan föreslhs en lön af 1,500 ock för den andra lärarinnan 1,200 kronor.
Då lärarinnorna utföra samma arbete som läraren och utan tvifvel af lika god beskaffenhet, så må inan ' val,.
iiiidra på den stora olikheten i aflöningen.
Olikhet måste det ju finnas, efter som det ä r.
meningen, att läraren skall lefva gift på sin lön, iiiider det att afsikten ej kan vara, att lararinnan på sin lön skall iinderliålla man och familj; inen skillnaden är dock allt för stor.
Olikheten skall blifva en ständig källa till missnöje.
Lärarinnorna skola känna sig kränkta .i sin rättskänsla, därför att staten så styf- faderligt behandlar dem, och lärarne - ja, hurudan skall deras ställ- ning till lärarinnorna blifva?
Månne ej deras rättskänsla skall upp- röras af den inannarnån, den orättvisa partiskhet staten.
visar till fördel för dem?
Lyckligtvi8 kan saken hjälpas och lärarinnornas rätt tillgodoses, utan att staten i nämnvärd mån betungas med ökade utgifter för de allin.
läroverken.
Det säges i den kongl.
propositionen, a t t genom indragning af en Bollegatjänst 2,000 kronor årligen inbesparas, livilket belopp bör koinina de nya läroverken till godo.
Men det är ju ej blott 2,000 kronor, som genom den nämnda tjänstindragningen inbesparas.
Vore de treklassiga liiroverkens organisation oförändrad och kollegatjänsten shledes bibelihllen, så komme hans lön under de första femton åren att ökas ined 500 kronor hvart fenite år och efter 20 års tjanstgöring med.
250 kronor, så att den slutliga aflöningen blefve som nämndt 3,750 kr.
belopp, livartill lönförhöjningen under norinala farhal- landen går, bör ju äfven komma läroverket till godo.
Det obilliga i lärarinnornas aflöning ligger ej i det belopp, som bestämts för de första årens tjänstgöring, utan däri, att de ej f å någon löneförliöjniiig.
Hartill kiinde nu ined allt fog det inbesparade löiie- förliöjningsBeloppet af 1,750 kr.
Då, om kollegatjänsten bibehållits, detta belopp successive skulle ha utgått, så kiinde det ju bestaininas att det i form af lönförhöjiiing åt Itirarinnorna komme dem till godo nied saliiina inellantid soin förut.
Endast i afseende på beloppen skulle jag vilja föreslå någon ändring nied en ringa upp- offring från statens sida, och den vore, att lonförliöjningsbeloppet be- stämdes till 1,800 kr.
i stället för 1,750 samt att livarje förhöjning utginge med 3.00 kr.
till hvardera lärarinnan.
Föreståndarinnan skiille således få fyra lönegrader å 1) 1,500 kr., 2) 1,800 kr.
3) 2,100 med.
rätt till ~ippflyttning från lägre till högre lönegrad efter fem års väl vitsordad tjänstgöring; den andra lärarinnan likaledes fyra lönegrader l) 1,200, 2) 1,500, 3) 1,800 och 4) 2,100 med samma uppflytt- ningsrätt som biträdande föreståndarinnan.
Statsutskottet liar i anledning af k. in: ts förslag om införande af samundervisning.
vid de treklassiga allin.
läroverken beslutat föreslå en framställning till k. m: t om ut- redning rörande indragning af dylika läroverk och pedagogier ined undantag af dem, so111 anses böra till feinklassiga förändras, samt rörande inrättandet i de indragna läroverkens ställe af folkskolor, M.
C. ordnade enligt vissa angifna grunder. '
Engelska och irländska spetsar för Chicagoutstallningen.
t Bref frhn London, iilais 1893.
Den engelska ocli irliindska spetsindustrien h r ganila anor, stod redaii högt j drottniiig Elisabeths tid, nien florerade i synnerliet i 16: de och 17: de &amp; rliiindradena.
Under vkrt årliiiiiclrade liar denna adla konst legat nere till stor del, nieii pk sista tiotalet 3teriipplifvats till en liögst aiiniarkningsviird grad.
Med Diicliess of Abercorn som president, bildades för ett par, ' lr sedan en lroinitd af IiögtstRende damer, nied iindainil a t t verka för den inlieinslia spetsindiistriens vlircliga representerande vid u tlie Woi * ld ' s Fairw i Chicago, ocli det a r det lysande resultatet af denna koinitds verks; liiiliet, som i dagarne varit iitstaldt i, the Duke aiid Diicliess of Abercorn ' sw stktliga london.resideiis, Hanipden Hoiise, nara Hyde, Utstiillningen iippiiades af Princess IkIary of Teck och liar varit öppen tre efteriniddagar frkn kl. 3 till ' 7.
%ntrén skall anvaiidas till iiiiclerstöd Ht fattiga spetsarbeterskor och för niidervisning i spets- konsten.
V i viilja den andra dagen ocli infiiina oss vid 4-tiden vid Haiilpdeii Hoiise.
Utefter gatan ilro l h g a dubbla liiiier af eleganta ekipager, Iivilka visa a t t detta iir ett af de tillfallen a t t se och ses, soiii den fina varldeii ej försiiininar.
T T i iiitrada i den stom wentrnnce hall.,: En väldig brasa flammar i den öppna spiseln, dar framför st5 ett divansbord och livilstolar, turkiska mattor betacka golfvet ocli taflor viiggarna.
Ofverallt sta pudrade eller opiidrade betjänter.
Vi erlagga afgifteii af 1 sliilling ocli köpa en katalog, passera en inre wliallw med trappiippgången till de öfre viningarria, och komina s i ' in i en anticliamber ined glasskap och glaslkdor, frilla,, af iitinlirkt vackra prof p&amp; liufviidsakligast knypplade, spetsar.
Det ar i Biiclcingliainsliii.e, Devonsliire, Bedfordsliire och Nortliaiizptonsliire, som spetsknypplingen stkr högst.
1Win det förstnäiniida landskapet ar den knypplerska, som sitter liar för att förevisa sin koiist.
Rennes dyna ar ej alls lik dem soin begagnas i Sverige, iitan .en stor riillforinig kiiclde.
Hon arbetar pk spetsar till en lie1 solfjlider ocli liar ej mindre iiii 500 knyppelpinnar, som Iion ka.star med skickliga fiïigrar,,ej störd af de nlhiga kringstleiides fragor ..,
' Vid dörren till den stora inatsalen Ii#riniianför s t i r viirdiiiiinn, vlnligt skakande hand med alla intriidande.
Hon iii.
ett stGtligt friin- tiinmer p&amp; omkring 40 %r.
, His lordsliip)) g h onikriiig och före- visar iitställniiigen, som det tyckes med inycket intresse.
E n iiiig dotter på 17 &amp; 18 %r ar en af de förevisande damerna, och en annan dotter, en liten l0Arig Lady Hamilton (faniiliens namn ar H.ainilton) ar vid sin inamnias sida, för ctt da och dfi saiidas ett iirende.
Detta rum innehåller en storartad och i sanning förohande vacker spetsutställning.
Utoni de för Chicago afsedda föreniålen, finnas liar flera privata historiska spetssainlingar, afvensom andra bidrag.
.Har aro spetsar för klädiiingar, för solfjiidrar, för näsdukar, slöjor, sclialar, lialsdiikar, för alla tankbara a~idaniål, Iivartill dessa eleganta fabrikat kunna lamya sig.
Har finnas de öfverdiidigaste irländska, pointer)) anda till 45 pund (omkring 800 kronor) pr fot, med 4 fots bredd; detta är naturligtvis u points ii l ' aigiiille 2, och sadana iiicta irl&amp;nciska spetsar äro mycket viil representerade, jamte ininga slag af giiipiirer och dessas virkade iinitationer, samt %f ven u appliqué, B a tm- bour » m. m. från Irland.
Prisen variera i öfrigt imllan ett lialft till 20 A 30 piiiid pr engelsk yard (
Från Biickiiighamshire ha vi uOld Rucksu i mecheln- och brysselstil i förtrtiffliga moderna repro- duktioner; från Devonshire den elegantaste &gt;honiton; u från Bedford och Nortliamptonshire synnerligen vackra wtorclioii w, malteser- och spanska spetsar, det senare slaget infördt af Katarina af Arragonien, som själf undervisade däri.
Blaiid enskilda spetssamlingar marka vi framst Mrs Hajlstone ' s, son1 iitställer en synnerligen intressant inönsterbok af engelska spetsar med dato 1640, mönsterdukar - afven från medlet af 1600-talet - iitinarkt vackra stycken.
af gaininalengelsk r~reticella 8 o. s. v., allt vi- sande, att detta lands spetskonst, d&amp; liksom för narvarande, p % intet satt stod efter audra länders.
I en annan saniling, Miss Hartliorne ' s, lir en ofantlig mönsterbok med de i Nottingliainshire under de sista 150 &amp; ren använda knyppelmönstren.
Vi se Iisr Iiiir i England lik- som i Sverige, knypplerskorna gifva sina mönster namn, såsom: %The Slieep ' s Heart u, s The Spectacles, ul~ittle Pliiin C a k e, ~ a Eittle Riidu o. s. v. I samma samling finnas ganila knyppelpinnar, iitskiirnw samt ornerade med parior, mynt, in.
Några af dessa %ro s. k.
2 engagement bobbins », en gång gåf vor af lyckliga fastinan, med in- skriptioner, S &amp; S O ~: I, God alone can make ils oneu, uBemeinber nie B o. s. v., ' lifligt påminnande om forna tiders fästnianspreseiiter bland de svenska bönderna.
1 O3 A11 lieder %t de damer, som tinder hratal verkat för spetsindu- striens höjande och senast den komitd, som här framvisar det stor- artade resultatet af ett energiskt arbete.
Alldenstiind niodet allt mer ropar p&amp; siikta spetsar »,] &lt;an man hoppas p % god afsattning blaiid.
Amerikas fashionabla dainer, och att en ny dag skall upp&amp; för de fattiga inen konstskickliga spetsarbeterskorna i England och I ' rlaiid.
Arma Fleetzoood-Derby, Svenska kvinnans deltagande i varlds- utst allningen i Chioago.
Den svenska damkomitdn liar som sitt ombiid vid vai.ldsutställ- iiingeii och soin delegerad vid den stora internationella kviiinokoii- gresseii i inaj utsett fri7~errin~a Thorborg Bajge, damkomiténs vice- ordföraiide, ett val hvaråt komitdn är y&amp; det högsta att lyckö; iska, enledan den svenska kvinnan näppeligen kunnat finna en mer frani- sthende h i i allo iäinpiig representant.
F ö r att kunna öfvervaka ordnandet af de svenaka kvinnornas utställning så väl i Woinan ' s Building soin i svenska paviljongen och för att vara närvarande vid viirldsutstallningens Öppnande den l inaj, liar frili.
Rappe redan antradt resan till Amerika, medtagande full- nmktw från flere af v$&amp; svenska kvinnoföreningar, jämte varma aiibefalliiiiigsskrifvelser f r h H.
Drottningen, från dainkoinitéiis ordf. ni.
Frö7cen Hdda Lunch, den enda kvinna, soin blifvit delaktig af stateiis resealislag, liar iifveii iitsedts såsom ombud för de svenska kviiiiioriia vid deii stiiiidaiide internationella kviiinokoiigressen i Chicago.
S e c h iitstä1lniiigsföreinQlea i febriiari månad blifvit afsiiiida till siii bestiiiriiiielseoi.t, har dainkoinitéii varit i flitig verksamhet för att ordua de statistiska rapporter, som till densaiilina f r h de ni&amp;nga koini- tderiia influtit.
Dessa rapporter, som föreligga dels i form af redo- görelser, dels i noggranila tabellariska tippgifter, iiro ila under tryck- iririg, sedan de först öfverflyttats till engelska, och torde med det siiaraste öfvei.sliiidas till Amerika.
.J "
Meddelanden från.
Fredrika-Bremer- Förbundet.
Till förmån f ör Tre.rnzlnnds-nfdel~zinge fz af Allwzhza Stipmdiefon- (len liar en soirB ägt rum i Filipstad, anordnad geiiom ortens lokal- koinité.
Iiikomsteii cliiraf, fijm Itundra sextio k1 " 0n0l.
(M O), liar genoin frii Xlisabetli Kallsteniiis öfverläiimats till stipeiidiefondernas styrelse.
NorrBotte~zs-clJ ' ~ZeZ~zinge~~ har för sainina goda ändamål anorcli~at en soirc!
i Piteå, Iivars belihlliiing ett Amdra tjibgofem 7won.or (125) ge- iioni 1okalkoinitBiis ordförande i Piteå, frii Charlotte Orstadiiis, till- stiilits styrelseii.
Stipendium.
Fredrika-Breiiier-Förb~~iidets styrelse liar tilldelat frökeii Helga l&lt;assinaii ett af ' oniiiniid person till Förbiindet öfver- läiiiiind t stipelidiiiiii å 150 kronor f ör elev vid Bj örlmis liiisliållsskola.
A ~ör6undets afdelning för till fältskärer ut6ild.de sjukskötetvkor liafva nyligen de tvi, första, sköterslioriia, .Hilila Hedberg och Cariii lkIolin, inskrihits.
Bida liade, efkr förut geiiornghigeii sj~1kv8rdslci1rs, studerat i Upsala under Förbiiizdets förestAadnriizila för deiina afclel- niiig, fröken Ameliiie Sterky, samt under förliden inånad tagit sin faltskarsexanieii niecl goda betyg.
Båda dessa sköterskor ltoinaia att agna sig i t sjukvård p i lands- bygden.
Fredrika- Bremer- Förbundets sjukkassa liar af två personer, som önska vara oniiiniida, iilottagit sksoiii gåfva 300 7cronor.
Fredrika-Bremer-Förbundets dräktre form förenings Krsiiiöte agde riiiii deii 10 dennes i 31örbnlidets loltal i~nder ordföraiideska.p af fru G. Linder.
Af årsberättelsen fraingår, att förenii~geiis modeller varit iitstalda i Helsingborg, ICarlstad, Landskroiia, Vexiö, Kristiiieliamn och Upsala saiiit pk CliicagoiitstB11iiii1gen pi, Börsen i noveinber förlidet år.
P1111 ansvarsfrihet beviljades styrelsen.
Till styrelseniedleinmar för ilasta Br valdes fruarna Bendixsoii, Bokliind, Bolin, Gyllancler, Paline acli Scliolaiider och till suppleanter fruarna Cederscliiöld och Hiiinble samt fröknarna Bergmaii och Palinqvist.
Pen af Fredrika-Rreiiier-Förbii11- clet valda tred; jedelen af styrelsen består af frinariicz Berg, Joliii, Lin- der saiiit frökiiariia G-yld4ii och 1; incllrageii.
Till revisorer valdes frii
105 \ B. Saliliii ocli fröken A.
I h s e ocli till ïevisoi~ssnppleaiiter fru Arvid- son ocli fröken B. Hirsch.
Eii inodell till turistdrakt i lodeii-tyg förevisades och rliskiitera- des.
Föreningens samtliga modeller exponeras Iios fröken J. Ohlsson, Blasieholinstorg 14. a a Hvarjehan,da i .kvinnofrågan.
-- Sverige.
Femte allmänna flickskolemötet kommer a t t hiillas i Liiiid den 12, 1 3 och 1 4 instundande jiini niinad.
Iiibjudning dartill liar utfardats af centralkomith för beredande af mötet, Iivillteii be- s t; ~ af följande personer: rektorerna L.
W m n, S. Alinqiiist, och Eiigene Schwartz, fröken Lilly Engströni ocli professor Seved Ribbing.
" Om hushållslära och skolkök " var iiimet för eii diskussion, som aiiordnats a.f ~Stocklioliils folliskollararefö~ening&gt; på dess saminankoinst den 18 sistlidne niars.
Därvid 1iö11 larariilnan vid Klara follrskola, frii Sofie Nilsson, ett jntressant föredrag, hvari pkvisades vikten och betydelsen för deii uiiga flickan af arbetsklassen a t t folkskolebildiiin- geii gick i en iner praktislc riktning, t. ex. a t t iiiidervisiiing * i hus- liiillsliira iileddelades ocli a t t tillfalle sanztidigt bereddes lärjiingeii a t t f i pral {tisk öfning däri i ett med skolan förenadt skolkök ».
E n reform i detta afseeiide har redan genomförts genom a t t i flera af liof vndstadeiis f olltskolor p % försök iiiratta dylika skolkök.
D e iiro, med undantag af ett, det i Maria, som grundades och i bör- jan iiiiderhölls af frii Anna Retziiis, iipplitna af de respektive för- sai~ilingarna för bespisning af fattiga barn fr %n folksl {olaii, ocli se- claii har öfverstyrelsen för Stockliolins folkskolor tillatit, a t t flickorna i de Iiögre afdelningarna iinoni skolaii ' f5, deltaga i den enkla inat- lagning, soin dar kan föreltomina.
första af dessa kök, clet i Nikolai försaii~ling, började siii verksamhet i oktober 1889.
I början af 1890 öppnades det andra skolköket, i Ostermalm, ocli i noveinber saliiina Br skolköket i Maria.