Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktionen öfver allmänna barnbördshuset, på anförde skäl, underdånigst anhållit om nådig framställning till Rikets Ständer om beviljande af nämnda nu föreslagna årliga bidrag till barnbördshusets underhåll, till hvilken anhållan Sundhets-kollegium uti infordradt underdånigt utlåtande tillstyrkt nådigt bifall.
Vidare inhemtas af ofvanåberopade Statsråds-protokoll, att, sedan uti en till Kanslers-embetet för Upsala universitet ingifven, af bemälda embete till E. K.
Majit öfverlemnad skrift, lärare-kollegium vid Carolinska institutet hemställt, att då, enligt 51 § i E. K.
Maj:ts den 26 April 1861 utfärdade Stadgar för nämnda institut, vid obstetriska kliniken å alla barnbördshuset 8 studerande samtidigt må till tjenstgöring mottagas, men nådiga reglementet för styrelsen och förvaltningen af barnbördshuset den 3 April 1852 i 3 § stadgar, att vid denna läroanstalt fri boning bör upplåtas 'åt minst tre tjenstgörande unga läkare, på grund hvaraf barnbördshusets direktion, ehuru den för närvarande beredt tillfälle för åtta medicine studerande att samtidigt få bo kostnadsfritt inom inrättningen och derstädes fullborda sin tjenstgöring, ansåge sig icke vara förpligtad att framgent upplåta bostad för mer än tre sådane, den ändring i anförda § af omförmälda reglemente måtte i nåder påbjudas, att fri boning alltid och ovilkorligen skall inom barnbördshuset finnas att tillgå ej allenast för åtta på en gång derstädes tjenstgörande medicine studerande eller så kallade praktikanter, utan ock för en amanuens, hvars biträde vore desto mera nödvändigt, som undervisningen vid den obstetriska kliniken numera borde hela året fortgå; så hade barnbördshus-direktionen, hörd öfver Lärare-kollegii berörda hemställan, i underdånigt utlåtande förklarat, att, i anseende till barnbördshusets ekonomiska ställning, direktionen funnit sig föranlåten afstyrka nådigt bifall till den äskade förändringen i inrättningens reglemente, med mindre anslag beviljades till uppförande af en ytterligare byggnad å barnbördshusets tomt; men att, då nuvarande byggnader, utan att sjukrummens antal derföre behöfde inskränkas, syntes genom ändamålsenlig anordning kunna lemna utrymme för ofvanbemälde personer, E. K.
Majit ansett den äskade tillökningen af 8,028
Ridr i nuvarande anslag, 1,472 Ridr, endast böra beviljas under vilkor att fri boning inom Institutet bereddes för en amanuens och minst åtta på en gång derstädes tjenstgörande medicine studerande. 62 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Denna nådiga framställning hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande och. med afseende å de till stöd för densamma andragna skäl, beviljat den äskade tillökningen af 8,028 R:dr i nuvarande anslag för allmänna barnbördshuset, med vilkor att fri bostad upplåtes för en amanuens och minst åtta på en gång derstädes tjenstgörande medicine studerande. 64:o Enär, enligt hvad Sundhets-kollegium anmält, Orthopediska institutet fortfarande vore i behof af det
Institutet hittills beviljade årliga anslag af 8,250 R:dr samt de dervid fästade vilkor blifvit af Institutet behörigen uppfyllda, harE. K. Maj:t begärt att samma anslag måtte på enahanda vilkor, som hittills, få fortfarande utgå; och hafva Rikets Ständer till denna nådiga framställning lemnat bifall. 65:o
Jemte meddelande af en kort redogörelse för uppfinningen af medico-pneumatiska bad samt den nya behandlingsmethodens vidare utveckling, har uti en hos Rikets Ständer gjord framställning blifvit anfördt, hurusom förtjensten att hafva till den lidande mensklighetens gagn i vårt fädernesland infört denna kurmethod tillhörde Doktor Oscar Sandahl, som, efter inhemtande i utlandet af närmare kännedom om methoden och deraf vunna resultater, lyckats ordna och i Oktober månad 1860 i Stockholm öppna en dylik s. k. »Medico-pneumatisk» anstalt med 2 stycken s. k. »Klockor» för inandning af förtätad luft: och hade denna anstalt derefter varit i oafbruten verksamhet.
Med åberopande af ett utaf Svenska Läkaresällskapet afgifvet yttrande i afseende å omöjligheten för enskild person att utan offentligt understöd upprätthålla denna inrättning är, på grund häraf, vordet hemstäldt, att Rikets Ständer måtte såsom understöd för nämnda anstalt bevilja ett årligt anslag af 4,000 R:dr, med vilkor att anstalten ställdes under tillsyn af Sundhets-kollegium, dit föreståndaren årligen borde rörande inrättningens verksamhet afgifva berättelse, äfvensom att vid anstalten dagligen, i mån af behof, lemnades 4 fribad åt fattige.
Den i hufvudstaden ordnade inrättning för inandning af komprimerad luft, eller den s. k. medico-pneumatiska anstalten, om hvars understödjande medelst statsanslag fråga nu blifvit väckt, är, på sätt äfven uppgifvits, helt nyligen anlagd och har endast omkring 3 år varit i verksamhet.
Erfarenheten i afseende å verkningarne af denna nya kurativ-method är följaktligen icke särdeles stor, men de resultater, som under denna korta tid härstädes erhållits genom användande af bad i förtätad luft, hafva i allmänhet varit tillfredsställande och det har, efter hvad af tillgängliga handlingar kunnat inhemtas, visat sig, att inandning af sådan luft utgör ett verksamt och välgörande medel i åtskilliga sjukdomar, förnämligast respirationsorganernas, och bland dessa senare till och med i sådana sjukdomstillstånd, som trotsa ali annan behandling.
Svenska Läkaresällskapet har också, jemte intyg att under de tvänne sistförfluten åren vid berörda anstalt öfver 3,000 bad kostnadsfritt utdelats åt fattiga och mindre bemedlade personer, vitsordat nyttan och ändamålsenligheten af ifrågavarande inrättning samt förklarat, att resultaterna af den medico-pneumatiska behandlingen härstädes varit ganska lyckliga.
I betraktande häraf och då Läkaresällskapet tillika upplyst, att nämnda anstalt, redan i sig sjelf dyr att anlägga och erfordrande högst, betydliga dagliga omkostnader, omöjligen kan utan ekonomisk förlust uppehållas af den person, som genom enskilda uppoffringar och särdeles nitiska bemödanden både grundlagt och hittills uppehållit densamma, hafva Rikets Ständer funnit sig böra understödja en inrättning, hvilken, ehuru den åtminstone i sitt nuvarande skick icke lärer kunna hänföras till de allmäna institutioner, hvars upprätthållande det mäste tillhöra Staten att besörja, likväl, med hänsigt till dess välgörande inflytande i medicinskt hänseende och det tillfälle till kostnadsfri sjukvård, densamma bereder åt många fattiga och obemedlade sjuklingar, synes vara förtjent af uppmuntran och hjelp äfven Expeditions-Utskottets
Skrifvelse, N:o 169. 63 från Statens sida; och, med afseende å dessa förhållanden och på det att ofta omnämnda inrättnings bestånd ej må i saknad af medel äfventyras, hafva Rikets Ständer funnit skäligt på det sätt bifalla ifrågavarande framställning, att till understöd för den af Doktor O. Sandahl i hufvudstaden inrättade Medicopneumatislca anstalt anvisas för nästa statsreglerings-period å Riksgälds-kontoret en summa af 6,000 R:dr, att med en tredjedel under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866 utgå, med vilkor likväl, att anstalten ställes under tillsyn af Sundhets-kollegium, dit föreståndaren har att årligen om inrättningens verksamhet afgifva berättelse, äfvensom att dagligen vid denna anstalt lemnäs fribad åt minst 2 fattiga eller obemedlade personer.
Svenska Akademien. 66:o
Uti en hos Rikets Ständer gjord framställning har bland annat blifvit anfördt, hurusom den högsinnade omvårdnad, Rikets Ständer och enskilde medborgare ådagalagt för dem, som inom vetenskapen eller den bildande konsten häfdat eller visat sig vilja sträfva att häfda Sveriges ära, dock icke sträckt sig till skaldekonstens idkare.
De af Sveriges vitterhets-idkare, hvilka lyckats kämpa sig fram till ryktbarhet, hade derföre äfven oftast nödgats att söka sig in på andra banor, för att inom embetsverken, skolan eller kyrkan vinna den utkomst, som genom ett uteslutande egnande åt vitterhet och litterära arbeten icke af dem skulle kunnat ernås, och de hade då oftast på bekostnad af den verksamhet, till hvilken de voro kallade, köpt sig den oberoende ekonomiska ställning, de annars icke skulle hafva kunnat vinna.
Deremot hade, å andra sidan, mången högt begåfvad natur, som föredragit att, ostörd af andra sysselsättningar, egna sig åt hvad han kände utgöra sin verkliga kallelse, i striden med näringsbekymren dukat under.
I andra länder hade Staten ansett det för sin pligt att med stipendier och rese-understöd bispringa unga, lofvande litteratörer, samt funnit med sin egen ära öfverensstämmande att medelst tilldelande af pensioner erkänna de förbindelser, i hvilka folken stodo till den fullbildade skalden och skriftställaren.
Med åberopande häraf har blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte å Åttonde Hufvudtiteln uppföra ett anslag af 6,000 R:dr årligen, att af E. K. Maj:t, efter Svenska Akademiens hörande och på dess förslag, särdeles emellan sådane äldre eller yngre vitterhets-idkare, hvilka genom sin litterära verksamhet antingen redan spridt glans öfver fäderneslandets litteratur eller gifvit grundade anledningar till den förhoppning att de, genom att ostörda få egna sig åt litterära studier och arbeten, skulle blifva en prydnad för Svenska vitterheten.
Med hänseende till skaldekonstens bildande och förädlande inverkan på nationen, torde Statens pligt att understödja utmärkta eller hoppgifvande vitterhets-idkare icke kunna bestridas, och i åtskilliga andra länder utgå redan för sådant ändamål ej obetydliga belopp.
Hos oss är det så mycket mera af nöden att
Staten fullgör den skyldighet, som i berörda hänseende kan anses henne åligga, som inom en mindre nation äfven högt värderade författare, i anseende till den läsande allmänhetens fåtalighet, svårligen kunna af sin litterära verksamhet påräkna så stora inkomster, att de derigenom kunna vinna en ekonomiskt oberoende ställning.
Rikets Ständer, som således ansett ett anslag i den angifna syftningen vara af behof påkalladt, hafva alltså funnit den derom nu gjorda framställningen böra understödjas, helst Rikets Ständer föreställt sig att med ett jemförelsevis ringa belopp, om det rätt begagnas, en gryende talang må kunna uppmuntras, eller en utmärktare förmåga beredas tillfälle att odeladt egna sig åt sin kallelse.
I öfverensstämmelse härmed hafva Rikets Ständer bifallit, att på Svenska Akademiens stat må uppföras ett belopp af 6,000 R:dr att, enligt E. K.
Maj:ts nådiga 64 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
N:o 169. disposition, uppå bemälda Akademis underdåninga förslag, användas, vare sig till tillfälliga honoraner åt vittra författare af utmärkt förtjenst, och som af dylikt understöd kunna vara i behof, eller ock samt företrädesvis till understöd åt yngre mindre bemedlade personer, som visat mera framstående anlag för litterär verksamhet i ofvannämnda riktning.
Vetenskaps-Akademien. 67:o Sedan, på sätt Statsråds-protokollet gifver vid handen, Vetenskaps-akademien uti underdånig skrifvelse anhållit att, som flera antingen förhöjda eller nya utgifter påkallades dels för vidsträcktare tillsyn, inre och yttre renhållning, städning af offentliga lokaler, ökade transporter m. m., som blifva en följd af riksmusei-byggnadens betydliga utvidgning; dels för aflöning åt den talrikare betjening, som, efter det samlingarne hunnit fullständigt uppställas, komme att erfordras för uppsigten vid deras offentliga förevisning, hvilken, enligt Akademiens tanke, då borde ega rum tre, i stället för såsom hittills två gånger i veckan; dels för brännmateriel vid värmeledningen samt tillsyn vid densammas uppeldning, äfvensom för gas- och vattenledningarnes begagnande; beloppet af samtliga dessa utgifter, som i ett bifogadt förslag af Akademiens Förvaltnings-utskott beräknats till 4,750 R:dr R:mt årligen, måtte beviljas och under benämningen expensmedel till Akademiens disposition på ordinarie stat uppföras; så har E. K. Maj:t nu härom gjort nådig framställning; och då, i betraktande af hvad Akademien anfört, det begärda anslaget synes vara af verkligt behof påkalladt, hafva Rikets Ständer funnit skäligt bifalla, att äskade beloppet 4,750 R:dr må i Riks-staten uppföras. 68:o Hos Rikets Ständer är vordet bland annat anfördt, hurusom af de Svenska universiteternas belägenhet i småstäder blefve följden att de studerande, efter afslutad examen och inträde i det praktiska lifvet, afbröto de vid Universitet började studierna, men att ett sådant afbrott af studierna ej kunde annat än utöfva en högst ofördelaktig inflytelse på vår embetsmanna-bildning och hela vårt statslif, samt att det skulle för landet vara af synnerlig vigt, om den från universiteterna afgångna ungdomen i hufvudstaden under skicklige lärares ledning vunne tillfälle att fullfölja sina studier och hemta näring för det vetenskapliga intresse, som under den knappa examens-kursen knappt hunnit vakna, än mindre utvecklas och tillfredsställas; äfvensom att för den stora allmänheten en vetenskaplig inrättning i Stockholm skulle medföra rikt S;agn.
Med anledning häraf har blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte anslå ett beopp af 30,000 R:dr årligen till bekostande af offentliga föreläsningars hållande i hufvudstaden uti följande vetenskaper:
Politisk och allmän Kulturhistoria, Statsrätt, Statistik och Statskunskap i allmänhet, Biologi, Fysik, Mineralogi och Praktisk Lagfarenhet; och ansåges en föreläsare, som under åtta månader af året bestred vetenskapliga lektioner i dessa eller med dem likartade ämnen icke kunna aflönas med mindre än 2,500 å 3,000 R:dr om året, emedan, om också icke i företagets begynnelse den fordran borde såsom ovilkorlig uppställas, att han med ifrågavarande uppdrag icke finge förena annan befattning — en fordran, som ofelbart skulle beröfva den nya institutionen utmärkta lärarekrafter, som nu voro vid andra inrättningar fästade — löneinkomsterna likväl icke borde bestämmas till lägre belopp, än att förtjente män, som ville åt detta kall helga sin tid odeladt, kunde deraf hafva en tarflig utkomst.
Rikets Ständer uppskatta högt värdet af hvarje åtgärd, som på ett ändamålsenligt sätt kan bidraga att bland allmänheten sprida upplysning och vetenskaplig bildning, likasom Rikets
Ständer erkänna hufvudstadens behof i detta hänseende.
De talrika Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 169. 65 talrika besök, sorn egnats åtskilliga vid särskilda tillfällen mot inträdesafgift hållna vetenskapliga föreläsningar, ådagalägga nogsamt befolkningens beredvillighet att begagna hvarje densamma erbjudet tillläile till inhemtande af kunskaper; men på samma gång Rikets Ständer önska ändamålets vinnande, kunna Rikets Ständer icke anse de föreslagna åtgärderna för dess befrämjande lämpliga.
Att, på sätt antydt blifvit, upprätta en särskild vetenskaplig undervisningsanstalt med fasta lärare, för hvilken några bestämda lärjungar eller åhörare icke kunna påräknas, skulle måhända anses mindre välbetänkt.
Äfven om hågen att underhålla och föröka den vid akademien grundlagda vetenskapliga bildningen må mera allmänt förefinnas torde dock, åtminstone bland civile tjenstemän, de fleste vara af tjenstgöring i embetsverken och andra näringsomsorger så upptagna, att de svårligen ega mycken tid öfrig för bevistande af föreläsningar, som i egentlig mening äro vetenskapliga.
Deremot anse Rikets Ständer att kostnadsfria, iör en större allmänhet beräknade, föreläsningar i ämnen, tillhörande allmän bildning, skulle ej blott närmast motsvara hufvudstadens behof, utan äfven kraftigt befrämja det afsedda syftemålet; och i öfvensstämmelse härmed hafva Rikets Ständer funnit skäligt på det sätt bifalla ifrågavarande framställning, att ett belopp af 10,000
R:dr anvisas att under instundande statsreglerings-period årligen från Riksgälds-kontoret utgå, för att, enligt E. K. Maj:ts nådiga disposition, användas för bekostande i hufvudstaden af offentliga vetenskapliga föredrag i sådana ämnen, som företrädesvis tillhöra allmän bildning.
Fria Konsternas Akademi, 69:o I fråga om denna Akademi har E. K.
Majit endast begärt att anslaget, 6,000 R:dr, till inköp för
Statens räkning af inhemska konstnärers arbeten måtte såsom reservationsanslag i Riks-staten uppföras; och då Rikets Ständer ansett de i afseende härå uti Statsråds-protokollet framställda förhållanden innebära fullt giltiga skäl för den föreslagna förändringen i afseende på anslagets natur, hafva Rikets Ständer funnit skäligt att till E. K.
Majits ifrågavarande nådiga framställning lemna bifall. 70:o
Under åberopande af utlandets exempel och då Akademiens för de Fria Konsterna stadgar ej gåfvo anledning dertill att qvinnor, som visade sig kunna uppfylla de fordringar, hvilka vore bestämda såsom vilkor för inträde i Akademiens olika klasser, borde uteslutas från åtnjutande af de förmåner, denna stiftelse åt konstens idkare erbjöde, har förslag blifvit väckt, att Rikets Ständer måtte dels hos E. K.
Majit i underdånighet anhålla, det sådana åtgärder vidtoges, hvarigenom åt qvinnor kunde beredas kostnadsfri undervisning vid Akademien för de fria konsterna samt åtnjutande af de förmåner, som dermed vore, enligt stadgarne för denna Akademi, förenade, dels bevilja ett årligt anslag af 4,000 Ridr Rimt, att af E. K.
Majit disponeras för ifrågavarande undervisnings lämpliga anordnande.
Då man i flere andra rigtningar öppnat utvägar för qvinnan att förskaffa sig kunskaper och talanger, för att dymedelst sätta henne i tillfälle att bereda sig en mera oberoende ställning i samhället, synes nämnda förslag så mycket mera förtjent af uppmärksamhet, som den sköna konsten ostridigt lika väl egnar sig för behandling af qvinnan, som af mannen.
De föreskrifter, som i den för Akademien utfärdade nådiga stadga meddelas, synas ej heller antyda, att, enligt densamma, tillträde till Akademien skäligen bort qvinliga elever förvägras.
Då emellertid undervisningens utsträckning till qvinliga elever nu ej kan åvägabringas utan ökad uudervisningsskyldighet för Akademiens lärare, fordrar billigheten att desse derföre erhålla någon ersättning.
Rikets Ständer hafva fördenskull i anslaget för Fria Konsternas Akademi beviljat Bih. till R.
Fröt. 1862 & 1863. 10 Sami 1 Afä. 17 Haft. 9 66 Expeditions- Utskottets Förslag till mderä.
Skrifvelse, N:o 169. en tillökning af 4,000 Ridr, på det att åt qvinnor må bereda3 tillfälle till kostnadsfri undervisning vid nämnda Akademi och åtnjutande af de förmåner, som, enligt Akademiens stadgar, äro dermed förenade.
Musikaliska Akademien» 71:o Hos Rikets Ständer är vordet anfördt, hurusom vid Musikaliska Akademien lärotimmarne, som enligt 1856 års stat, med ett års-anslag af 9,000 R:dr, utgjort 63, år 1858, då års-anslaget fördubblades, blifvit ökade till 141 i veckan.
Efter 1858 års organisation hade emellertid flera förhållanden inträffat, som framkallade behofvet af ett ökadt antal lärotimmar, äfvensom i följd deraf ökade löner m. m., i brist hvaraf undervisningen blefve till stor del hämmad i sin utveckling.
Så erfordrades i pianoklassen, som med ett stort antal elever endast hade 12 lärotimmar i veckan, en tillökning af 10 timmar och en löneförhöjning för läraren af 1,000 R:dr; i klassen för blåsinstrumenter, med likaledes 12 undervisningstimmar, men omkring 30 elever, en tillökning af 8 timmar och 800 R:dr; och för läraren i musikens historia och estetik, som, med endast 600 R:drs lön, hade 2 timmars föreläsningsskyldighet i veckan, en förhöjning af 600 R:dr; äfvensom arfvode för Orkester-anföraren 300 R:dr; löneförbättring för bibliothekarien 300
R:dr, och för vaktmästaren, som nu endast har 450 R:dr, 50 R:dr, samt tillökning i hyresmedel och expenser, tillhopa 1,250
R:dr; och är med åberopande häraf yrkadt, att berörda belopp måtte af Rikets Ständer beviljas.
Af de Rikets Ständer i ämnet meddelade närmare upplysningar, äfvensom af hvad utaf termins-katalogerna inhemtas, finna Rikets Ständer ådalagdt, att Musikaliska Akademien, der under sednare åren undervisningen synes med nit och på ett verksamt
Batt hafva blifvit ombesörjd, har behof af någon tillökning i hittills varande anslag, derest denna undervisningsanstalt skall kunna på ett fullt tillfredsställande sätt fortgå och ändamålsenligt utvecklas.
Ständer ej äro i tillfälle att tillförlitligt bedöma lämpligheten af den nu föreslagna fördelningen, hafva Rikets
Ständer beviljat den yrkade tillökningen i Musikaliska Akademiens anslag, 4,300 R:dr årligen, att enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition, efter Akademiens hörande, för undervisningens befrämjande vid Akademien användas.
Naturhistoriska Riksmuseum. 72:o
Med anledning af Vetenskaps-Akademiens gjorda underdåniga hemställan att, — emedan, i afseende på vården och förökandet af museets förråder, vore vigtigt att, för nödig beräkning, på förhand noga känna de årliga tillgångarne, t. ex. för inköp af dyrbarare samlingar, hvilka skulle terminvis under loppet af flera år betalas, men en sådan fördel föga kunde begagnas, så länge utaf anslaget till materielen, till inköp af sällsynta föremål och till arbetsbiträde, utgörande 12,300 R:dr R:mt, större delen, eller 9,000 R:dr, endast för tiden intill nästa statsregleringsperiod vore anvisad, — berörda anslag måtte varda i sin helhet på ordinarie stat uppfördt, har E. K. Maj:t nu föreslagit, att berörde 9,000 R:dr måtte på ordinarie stat upptagas; och då Akademiens berörda hemställan synes vara välgrundad, hafva Rikets Ständer bifallit E. K.
Maj:ts ifrågavande nådiga framställning. 73:o Vidare har E. K.
Majit begärt att lönen för Konservatorn vid Naturhistoriska Riksmuseum måtte höjas med 1,000 R:dr och att för dennes biträden måtte ytterligare anvisas 400 Ridr; och då, på sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, de göromål, som åligga Konservatorn vid museum och hans biträden, komma att genom lokalens ut - Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 169. 67 vidgning väsendtligen förökas, enär ej blott de stora, hittills af bristande utrymme oberedda och ouppstälida förråderna af naturalster fordra mycket arbete och tid, om de skola kunna snart ordnas, utan ock uppsigten öfver samlingarne blifvit långt vidsträcktare än tillförene, hvartill kommer att Konservatorn, oaktadt all skicklighet, icke inom landet eger utsigt till någon befordran; hafva Rikets Ständer beviljat de af E. K. Maj:t uti ifrågavarande hänseende äskade belopp, tillhopa 1,400 R:dr årligen. 74:o
Uti särskilda inom Riks-Stånden gjorda framställningar är vordet anfördt, hurusom inom Riksmuseum en gren af naturhistorisk vetenskap, nemligen Paleeontologien, ännu icke vore särskildt representerad, ehuru denna vetenskap numera i alla civiliserade länder sysselsätter talrika forskare och genom de lysande resultater hon vid geologiens sida vunnit, i hög grad ådragit sig den bildade allmänhetens uppmärksamhet.
Då emellertid i musei nya byggnad en passande lokal för palseontologien vore afsedd; har blifvit föreslaget att, med hänseende till kostbarheten af vissa föremål, som ej "borde saknas i en samling af ifrågavarande slag, Rikets Ständer måtte anslå tili lön för en Intendent vid Riksmusei palmontologiska afdelning 3,500
R:dr, samt till förökande af samlingarna, materiel och vetenskapligt biträde årligen 3,000 R:dr eller 2,500 R:dr.
Då Paleeontologien på sednare tiden tillvunnit sig allt större och mera allmänt intresse samt under nuvarande förhållanden ej ens de redan befintliga samlingarne i denna vetenskapsgren kunna göras för allmänheten tillgängliga, hafva Rikets Ständer ansett ifrågavarande framställningar böra understödjas, helst tillfälle lärer erbjuda sig att vid denna institution fästa en vetenskapsman, som för sina forskningar i nordens palmontologi och geologi redan åtnjuter ett stadgadt anseende såväl inom som utom fäderneslandet; och hafva alltså Rikets Ständer på det sätt bifallit det nu väckta förslaget, att på Riksmusei stat må uppföras dels såsom lön för en Intendent vid Musei palseontologiska afdelning 3,500
R:dr och dels till ordnande och förökande af denna afdelnings samlingar samt till materiel och vetenskapligt biträde, ett belopp af 2,500 Riksdaler.
Allmänna Institutet för blinda och döfstumma, 75:o