Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För saltsjöfiskets upphjelpande hafva åtskilliga åtgärder blifvit vidtagne från Hushållnings-sällskapets sida, såsom anskaffande af ändamålsenligare redskap och beredande af tillfälle till undervisning i bättre fiskemethoder m. m., men åtskilligt återstår ännu att göra.
Jemte fisket idka många fiskare i vissa delar af skärgården vårtiden jagt efter sjöfågel, hvaraf stundom en betydlig mängd skjutes.
Binäringarne omfatta för öfrigt endast öltillverkning till temligen betydlig myckenhet, någon tjärubränning, kolning och pottasketillv erhling, på sätt i sammanhang med redogörelsen för skogshushållningen blifvit omförmäldt, samt varutransport sjöledes med båtar.
Hem- och hus-slöjder idkas icke till någon betydlighet och afse endast allmogens egna behof af åkeroch körredskap samt ylle-, linne- och bomulls-väfnader, hvaraf tillverkningen dock ej motsvarar befolkningens behof, jemte strumpstickning och bland fiskeribefolkningen tillverkning af den för deras yrkes utöfvande behöfliga redskap.
Linneväfnaden är i aftagande i följd af den rika tillgången på bomullsväfnader till billigt pris. 12 Blekinge Län.
Skjutsning.
Poster. 4.
Koinimiiiikationsanstalter och varubyten. a) Landkommunikationer. f:o 8.
För längden af allmänna vägarne, antalet gästgifveriet och årligen utgångne hästar, jemte vägförbättringar och kostnaderna derför redogöres i tabb.
N:is 8 A och B.
Vägarne äro i allmänhet mycket goda, särdeles landsvägarne.
Grusningen verkställes på hösten, och om våren bättras under tiden uppkomna brister.
Dessa tider för väglagningen anses särdeles ändamålsenliga och såsom en af de förnämsta orsakerna till vägarnes goda skick.
Carlskrona och Carlshamns vägstycken lagas med slagen sten, hvarigenom dessa förut djupa vägstycken vunnit mycken fasthet.
Äfven Sölvesborgs stads innevånare hafva år 1860 beslutat verkställa väglagning med slagen sten.
Till stor lättnad för trafiken hafva allmänna landsvägarne under senaste femton åren blifvit mycket förbättrade genom sänkning af många svåra hackar, men många återstå ännu å landsvägarne inom Bräkne härad, samt flere af mindre betydenhet å de landsvägar, som i norr och söder genomlöpa Medelstads härad.
De under perioden fulländade väg förbättring ar bestå i sänkning af sex svårare backar å landsvägarne inom nämnde två härader, hvarför kostnaden uppgått till sammanlagdt 25,692 R:dr.
Dessutom har under åren 1858—1860 omläggning af åtskilliga backar inom Medelstads och Östra härader blifvit börjad, men arbetet härmed, beräknadt till en kostnad af nära 20,200
R:dr, var vid periodens slut ej fullbordad t.
De för vägförbättringarne erforderlige medel, utöfver erhållne statsanslag, hafva hemmansägarne inom koinmunerne tillskjutit, utan att vägpenningar uppburits.
o A landet finnas sex större broar, som af kommunerna underhållas, utan någon rättighet till bropenningars uppbärande, och å Carlskrona stads grund finnas två sådane, som af staden underhållits mot ett sedan 1832 utgående statsbidrag af 500 R:dr om året, jemte rättighet att uppbära bropenningar, hvilken rättighet dock upphört med 1860 års slut.
Grindarnes antal å allmänna landsvägarne uppgår blott till åtta, af hvilka fem finnas å städernas vägstycken och en del äro försedde med vaktare, till följd hvaraf olägenheterne af dem betydligt minskats.
Af de vid 1860 års slut befintlige 22 Gästgifveriet har intet blifvit under perioden nyanlagdt.
På sätt tabellen utvisar, har antalet från gästgifvaregårdarne i skjuts utgångne hästar under de tre sista åren i perioden varit endast ungefär hälften så stort, som under de två första.
Anledningen härtill torde i någon mån böra sökas i en fiffigare ångbåtstrafik under senare åren och minskad rörelse i följd af den 1857 inträffade penningeförlägenheten samt deraf förorsakad större hushållsaktighet, men hufvudsakligen kunna tillskrifvas den genom Nådiga Kungörelsen den 11 December 1857 beviljade förhöjning i skjutslegan, hvilken förhöjning föranledt, att mången, som för sina resor förut begagnat skjuts, nu färdas med egna hästar, och o att mängden af resande till det yttersta inskränker antalet hästar för sin fortkomst.
A andra sidan har denna förhöjning framkallat större benägenhet hos allmogen att utgöra skjuts, så att vid år 1858 anställda försök att åstadkomma entreprenader vid alla de gästgifverier, der skjutsen då ej af entreprenörer bestriddes, endast ett skjutslag funnits villigt göra någon uppoffring för skjutsentreprenads åstadkommande.
Förutom skjutsentreprenaderna vid städernas gästgifvaregårdax1, funnos sådane vid 1860 års slut blott vid fyra gästgifvaregåi*dar.
Äfven antalet af de i kronoskjuts utgångne hästar har, enligt hvad tabellen visar, under perioden varit i aftagande, hvartill anledningen är, att kronans manskap på senare tider, så vidt ske kunnat, blifvit med ångfartyg transporteradt till och från flottans station i Carlskrona.
De ordinarie posterna, hvilka komma och gå till och från Carlskrona fem gånger hvarje vecka, fortskaffas af sexton posthemman.
Alla andra poster, så väl snäll- som paketposten, befordras med gästgifvareskjuts eller af entreprenörer.
Lotsverk.
Fyr- och sjömärken. 13 Kronobrefbäringen, sorn tillförene verkstiildes af dertill indelade hemman, ombesörjes sedan 1853 öfver hela länet af entreprenörer, på bekostnad af samtlige till brefbäring pligtige hemman i förhållande till hvartderas skyldighet att i sådant besvär deltaga samt för stationen i Carlskrona af Borgerskapet derstädes.
Brefbäringsstationernas antal utgjorde under periodens sista år 84 stycken och kostnaden för brefbäringen har i medeltal uppgått till 5,410 R:dr årligen. b) Sjökommunikationer.
Att för Blekinge län, som till hälften är omslutet af hafvet med talrika vikar och öar, kustfarten måste utgöra ett högst vigtigt befordringsmedel, torde knappast behöfva nämnas.
För den inre rörelsen och omsättningen af landtmannaprodukter användas mest öppna båtar.
Förbindelsen med andra orter äfvensom emellan städerna inom länet underhålles med segel- och ångfartyg och har, hvad de senare beträffar, under perioden o betydligt tilltagit i liflighet.
Ar 1860 gjordes regelbundna turer till orter inom länet af ångfartygen Svea, Dana, Carl X, Blekinge, Transit N:o 2, Götha, Orion, Westervik och Raketen.
Kusthamnarne äro talrika och till stor del af utmärkt beskaffenhet.
De förnämsta äro Carlskrona kofferdihamn med 13 fots samt inre och yttre redd med 24 till 98 fots djup, Carlshamns hamn med 13 till 28, Sölvesborgs med 13 å 14 fots djup samt Ronneby hamn och redd, den förra 7 å 9 och den senare omkring 27 fot djup.
För uppmuddring och förbättring af dessa hamnar hafva stora kostnader blifvit gjorda under perioden, uppgående i Carlskrona till 45,000 R:dr, bestridda med statsanslag; i Carlshamn till 16,828 R:dr af hamnkassans inkomster; i Sölvesborg till omkring 8,000 R:dr årligen af hamnkassans inkomster och af kommunen särskildt anvisade medel; samt i Ronneby år 1860 till 6,871 R:dr 22 öre, deraf 6,000
R:dr blifvit af kommunen upplånade och det öfriga utgått af hamnkassans tillgångar; och har Ronneby köping samma år af statsmedel fått sig anvisadt ett låneunderstöd af 10,000 R:dr, för hamnarbetenas fullbordande.
Öfriga kusthamnar äro:
Trolleboda, Christianopel, 9 fot, Fogelmara, 8 å 9 fot, Björkeskär, 6 fot, Klakebäck, 8 k 10 fot, Attanäs och Gullholma, 6 ä 8 fot, Sandhamns inre, 13 å 14 fot, och yttre, 30 fot, Ung skärsgölen, 10 å 12 fot, Guövik, 6 å 8 fot, med ankarsättning på mer än 40 fot, Jernavik, 8 ä 10, och längre ut öfver 40 fot, Matvik, 30 fot, Ternö, hamnen 30 fot, men inloppen, det östra 13 och det vestra 16 å 17 fot, Pukavik 10 fot och Saxemara 13 fot.
Dessutom finnas ankarsättning ar inom Majö ref på 10 å 12 fot, Flötjagölen på 24, östra Hästholmen på 24 å 36, Vestra Hästholmen på 36 å 42, Boköfjerd på 42 ä 60, Djupekås på 30, Hörvik på 24 å 30, Hanö på 80 fot och deröfver och Hellevik på 24 fot.
Länet tillhör Södra Lotsdistriktet.
Lotsbefälet föres af Distrikt-Chefen och en Lotskapten med station i Carlskrona, med biträde af 3 Lotsålderman, fördelade på Långören, Aspö och Carlshamns lotsstationer samt en tillsyningsman vid lotsuppassningen i Carlskrona.
Lotsplatserna äro 14, nemligen:
Christianopel, Sandhamn, Långören, Ungskär, Inlängan eller Stenshamn, Hästholmen, Aspö, Arpö, Gjökalf och Ekö, Matvik och Ternö, Carlshamn, Pukavik, Hanö och Sölvesborg; och lotspersonalen utgöres af 18 mästerlotsar, 24 sekundlotsar och 23 lotslärlingar.
Till lotsningens uppehållande äro anslagne 134rdels mantal jemte öarne Ungskär, Mjöö, Bokö och Hanö.
Lotsningsskyldigheten vid Carlshamns och Sölvesborgs lotsplatser åligger dessa städer.
Till ledning för angöringen af inloppen finnas erforderliga märken till ett antal af 46 stycken samt till farledernas utvisande och för fartygs förhalning behöfiigt antal prickar samt mo- och bergringar.
Blott en fyrinrättning finnes, nemligen å de så kallade Utklipporna, belägna i Thorhamns socken, 4 mil till sjös sydsydost från Carlskrona.
Fyrbyggnaden, af sten, är befästad och har två torn, af hvilka det norra är ämnadt till telegraf-inrättning.
1 det södra, med en lanternin, finnes fyrapparaten, bestående af sex reverberer.
Betjeningen utgöres af en Fyrmästare, en Fyrvaktare och ett Fyrvaktarebiträde. 14 Blekinge Län.
Handel och sjöfart.
Varuin- och utförsel.
Strandningar.
o A insjöar och floder äger ej annan trafik runi, än någon flottning af timmer dels i Mörrums ström från Småländska gränsen till lastageplatsen Svängestad, å en längd af vid pass två mil, och dels å Långasjön i Asarums socken omkring en half mil.
Postkontoren äro till antalet fyra och telegrafstationerna tre, af hvilka senare en, nemligen Sölvesborgs, blifvit under perioden anlagd. c) Sjöfart och handel.
J:o 9.
För antal och lästetal af länets innevånare tillhörige fartyg och båtar af fem läster och deröfver, med skeppare och besättning, samt för antal personer, som hade handel till näringsyrke, allt vid periodens slut, redogöres i Tabellen N:o 9.
Härvid amnärkes, dels att större delen af de handlande, som i tabellen upptagits såsom idkande både gross- och minuthandel och enligt lag äro berättigade att idka båda dessa slags handel, i verkligheten bedrifva endast gross- eller endast minuthandel, dels ock att den skiljaktighet, som, i afseende å antal och lästetal af fartyg och båtar och å handelsbetjening i köpingar, förefinnes emellan nu lemnade uppgift och uppgifterna derom i Kongl.
Kommerse-Kollegii berättelse för 1860, har sin grund hufvudsakligen i köpingarne Ronneby och Christianopels egendomliga ställning till Carlskrona och deraf föranledda misstag af de tjenstemän, som meddelat primäruppgifterna till förenämnde berättelse.
Länets utrikes handel och sjöfart kan ej anses äga särdeles stor omfattning.
In- och utförseltullen vid samtlige tullkamrarne uppgick år 1860 tillsammanlagdt till 302,563 R:dr, oberäknade fyr- och båkrnedel, lastpenningar m. m.
Importen består hufvudsakligast af kaffe, socker, spirituosa, vin, tobaksblad och tobaksstjelk, sill, salt, stenkol, hampa, spanmål, hudar, ull, färgstoffter och diverse väfnader.
Exporten deremot af skogsprodukter af hvarjehanda slag samt någon spanmål och valsad jernplåt jemte sprängd och huggen granit.
Import och export äga hufvudsakligen rum från och till Norge, Danmark, England, Tyskland, Ryssland, Holland och Spanien.
Från utrikes ort inklarerade år 1860: .259 fartyg af 11,562,71 läster och till utrikes ort utklarerade samma år 177 fartyg af 7,2 6 0,60 läster.
Den inrikes sjöfarten är jemförelsevis liflig.
De förpassade och förpassningsfria fartyg och båtar, som, lastade och olastade, år 1860 från inrikes orter ankommit till länets städer och derifrån till inrikes orter af gått, utgjorde:
Afgångne: de förpassade 908 af 13,521 läster 668 af 13,426 läster och de oförpassade 259 » 4,857 » 304 » 7,948 » eller tillsammans 1,167 » 18,378 » 972 » 21,374 » Under perioden hafva 12 fartyg, af hvilka 10 Svenska, 1 Ryskt och 1 Fransyskt samt 3 ballastade och 9 lastade, strandat vid länets kuster.
Elfva af dem hafva blifvit vrak.
Ett fartyg och lasterna till största delen äro bergade med hjelp från landet.
Två personer, af hvilka ett fruntimmer, som medföljt ett af de strandade fartygen såsom passagerare, hafva vid olyckstillfällena omkommit.
Varubytena inom länet omfatta hufvudsakligen spanmål, potates, bränvin, slagtkreatur, ladugårdsprodukter, fisk och skogseffekter, som till städerna införas af landtboer, hvilka i stället der förse sig med salt, specerier och hvarjehanda andra köpmannavaror.
Sinsemellan sälja och köpa jordbrukarne spanmål, potates och ved för bränneriernas behof.
Från andra inrikes orter föres till länet hufvudsakligen spanmål, som ankommer både sjöledes från Skåne, Gotland och Öland och landvägen från Småland, jemte skogsprodukter, kreatur och ladugårdsprodukter från Småland, jern från åtskilliga orter samt väfnader, garn och andra fabriksvaror, tillika med hvarjehanda utländska köpmannavaror, som blifvit annorstädes importerade.
Salutorg.
Bränvins-minutering och -utskänkning. 15 Till andra orter inom riket afsätter länet dels diverse brukseffekter och fabriksvaror, på sätt i föregående afdelning blifvit närnndt, dels ock skogseffekter till Skåne, fisk, potates och fläsk, men förnämligast bränvin, hvaraf under förpassning sjöledes, från länet afgått: år 1856 1857 1858 1859 1860 kannor 496,518 1,227,530 1,199,024 1,656,021 1,746,573.
Härvid bör dock anmärkas, att detta bränvin haft vida mer än 6 graders styrka, stundom ända till 12 å 13 grader, och att en del deraf blifvit tillverkadt inom nordöstra delen af Skåne.
Det mesta har förts till Stockholm, dernäst till Göteborg, Gefle, Wisby samt städerna i Calmar län.
Gårdfarihandel förekommer väl ännu, men har, synnerligen å landsbyggden, högst betydligt aftagit.
Marknader, så väl fri- som kreaturs-, hållas till ett antal af 19 årligen, nemligen i samtlige städerna, i Ronneby och Christianopels köpingar samt å landsbyggden, vid Svarthöfdaryd, Hasselstad, Öljehult och Holje, men hafva förlorat en stor del af sin betydelse, utom hvad angår handeln med kreatur.
Förutom salutorgen i städerna, der vid torgdagarne, 2 h 3 gånger i veckan, omsättningen af landtmannaprodukter för de dagliga behofven är ganska liflig, finnes salutorg jemväl i Ronneby köping med enahanda omsättning, utan att vissa torgdagar blifvit bestämda.
I Holje by af Jemshögs socken hålles torgdag en gång i veckan.
Hvad beträffar priserna å skogs-, jordbruks- och ladugårdsprodukter, hvilka äro de hufvudsakliga före * o målen för torghandeln, åberopas de i förra afdelningen meddelade uppgifter.
A bränvin har partipriset i medeltal utgjort: 1856 1857 1858 1859 1860 per kanna om 6 grader R:dr öre 1: 80 1: 65 1: 40 1: 30. 1: 38.
Minuterings- och Utskänkning sställen för spirituösa drycker, oberäknadt 22 gästgifvaregårdar och 6 ställen i städerna, der utskänkning ägt rum på grund af burskap eller särskild rättighet, hafva funnits till följande antal: 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Minuteringsställen 39 40 35 37 38 hvaraf å landet samt i köpingarne 7 8 3 3 4 och utskänkn ingsställen 21 20 22 21 22 hvaraf å landet 3 2 4 4 3 I Carlshamn hafva utskänkningsrättigheterna under hela perioden, med undantag af ett år, varit upplåtne åt ett bolag, hvars behållning, enligt med Magistraten träffad öfverenskommelse, användes till för samhället nyttiga ändamål.
För öfrigt hafva så väl utskänknings- som minuterings-rättigheterna blifvit till enskilde personer å auktioner upplåtne.
Af gift er na för försäljningen å dessa ställen hafva utgjort:
Är 1859 R:dr » 1860 » 53,320: 7 öre, 49,933: 97 » Är 1856 R:dr 35,642: 24 öre, » 1857 » 43,627: 96 » » 1858 » 51,738: 17 » eller tillsammans R:dr 234,262: 41 öre.
Af detta belopp hafva, efter afdrag af redogörarnes procent, 467 R:dr 48 öre, tillkommit: länets Hushållnings-sällskap R:dr 46,657: 8 öre, städerna » 159,462: 70 » landtkommunerna » 27,675: 15 ».
De städerna tillkommande andelar af dessa afgifter hafva ingått i stads- eller drätselkassorna och användts till hvarjehanda kommunala behof.
Landtkommunernas andelar hafva blifvit för alla åren reserverade 16 Blekinge Län.
Hemmansklyfning.
Skiftesverk. till framtida behof inom fern samhällen; för vissa år reserverade och för andra till åtskilliga ändamål använde inom 4, i 5 anslagne till skolväsendet, i 8 till fattigvården samt inom de öfrige under särskilda år till skola, fattigvård, socknebibliothek eller andra ändamål. 5.
Kameralförliållauden.
För hemman och lägenheter å landet af alla slag vid periodens slut, dessas natur enligt nya jordeboksordningen, brukningsdelar och uppskattningsvärde jemte jordområde och egendomar i städerna med uppskattningsvärde derå, redogöres i tab. N:o 10.
De i tabellen meddelade uppgifter om Carlskrona och Sölvesborgs jordområden, i afseende å hvilkas areal uppgifterna ej fullt öfverensstämma med de upplysningar, som meddelats å de i första afdelningen omnämnda, af G.
Ljunggren utgifna kartor, äro grundade på officiela kartor öfver dessa städers jord och omfatta ej å Ljunggrens karta upptagne, till Carlskrona hörande, hemmanet N:o 51 Gullbärna, \ mantal i Lösens socken af Ostra härad och 2 jordar vid Ronneby i Medelstads härad, tillsammans innehållande en areal af 155 tunne- och 17 kappland, utan äro detta hemman och dessa jordar inbegripna i uppgifterna från landet, der de taxeras.
Sölvesborgs odlingsbara jord har undergått laga skifte; men den icke odlingsbara står fortfarande under stadens omedelbara disposition.
Deremot äro Carlskrona och Carlshamns områden oskiftade.
En del deraf utarrenderas på längre tid i större och mindre lotter; den öfriga delen, bestående af betes- och skogsmark, begagnas som samfällighet.
På sätt tabellen vid jemförelse emellan mantalen och brukningsdelarne utvisar, är hemmansklyfning en inom länet ganska långt utsträckt.
Hvarje brukningsdel utgör nemligen i medeltal ej fullt förmedladt -pdels mantal.
Hemman inom Blekinge i allmänhet hafva dock ansetts, med besutenhetens bibehållande, kunna klyfvas till Trdels och å vissa öar och delar af strandbygden, der fiske ingår såsom hufvudsaklig utkomstkälla, ända till jS-dels mantal.
Af de genom landtmätare under perioden verkställda hemmansklyfningar hafva tre, tillsammans omfattande f-dels förmedlade mantal, varit af sämjedelningsegenskap, men alla öfriga deremot af beskaffenhet att böra fastställas, derföre de ock ingå i redogörelsen här nedan för laga skiftena.
Af de i tabellen upptagna torplägenheter, utgöres största delen af sådane, som blifvit afsöndrade från hemman på viss tid eller lifstid.
Aftalen om afsöndringarne ske till större del i sammanhang med hemmansförsäljningar, i form af undantag för säljarens och hans hustrus lifstid.
Ytterst sällan begäres fastställelse å afgäld till hemmanet, äfven om sådan blifvit af hemmansägaren betingad.
Innehafvarne af dessa lägenheter befinna sig i allmänhet i jemförelsevis goda vilkor.
Enligt hvad tabellen gifver vid handen, finnas endast få kronohemman, och under perioden hafva sådane af tillsammans l3Vi-dels förmedlade mantal i åtta särskilda hennnanslotter blifvit skatteköpte.
Tab. n:o li.
Skiftesverket inom länet fortgår, om ej hastigt, dock oafbrutet.
Likvisst förekomma numera till det mesta hemmansklyfningar dels efter gamla kartor och dels efter nya mätningar; hvaremot de egentliga laga skiftenas antal är jemförelsevis ringa.
Närmare redogörelse för de under perioden sökta och verkställda skiftesförrättningar, som varit af natur att böra fastställas, samt på de med förrättningarne förenade utgifter till förrättningsmän och för odlings- och utflyttningskostnader meddelas i tabellen N:o 11.
Vid periodens slut funnos 280 byar och hemman, som ej undergått enskifte eller laga skifte.
Inflytelsen på jordbruket af de verkställda skiftena har varit af den mest välgörande beskaffenhet.
De spridda ägotegarnes sammanläggning i få och formliga lotter, samt upphörandet af det förut vanliga och ofta menligt inverkande gemensamma arbetet och af den samtidiga skötseln och begagnandet af jorden, i förening med tryggheten i afseende på beståndet af skiftena, hafva gemensamt befordrat en förbättrad häfd och en mängd odlingar.
Till följd häraf har spanmålsproduktionen äfven stigit så, att ett större antal hemman, hvil - Blekinge Län.
17 kas ägare förut måst köpa spanmål till brödföda under flere månader af året, efter undergångna skiften gifva en afkastning, som icke allenast är tillräcklig för ägarnes behof, utan äfven lemnar öfverskott till afsalu.
Orsaken till vexlingar i skiftenas antal under olika år härflyter oftast af tillfälligheter, såsom dels att hemman till följd af dödsfall eller af andra anledningar öfvergår till annan eller flere ägare, dels att den landtmätare, som åstundas till förrättningsman, antingen straxt eller ock först under ett kommande år är i tillfälle att utföra arbetet, dels ock att olika penningetillgång förefinnes det ena eller andra året, hvilken sistnämnda omständighet är den väsendtligaste och utan tvifvel kan anses hafva föranledt, att de sökta skiftena, på sätt tabellen visar, år 1858 varit lägre än under något annat år af perioden.
Af de från länet utgående Statsbidragen för nedannämnde år hafva, enligt special-räkningarne, blifvit: levererade. såsom rester balanserade. för år 1856 566,746
K:dr 46 öre 9,973 R:dr 36 öre.
» » 1857 709,435 » 5 » 11,430 » 61 » » » 1858 588,982 » 60 » 22,924 » 52 » » » 1859 788,540 » 99 » 18,435 » 63 » » » 1860 647,939 » 55 » 16,749 » re » Vexlingen i restantiebeloppen under dessa år har hufvudsakligen orsakats af bötesmedlen, uti hvilkas restförde belopp jemväl ingå de målsägarne, de fattige m. fl. tillkommande andelar.
Kommunal-utskylder och -finanser utgöra med afseende å kommunernas beskaffenhet hufvudsakligen tre slag, nemligen häradets, kyrkosocknens eller församlingens, samt stadskommunens.
De häradsvis utgående kommunal-utskylder, som kunnat af räkenskaper till verkliga beloppet styrkas, hafva under periodens särskilda år utgått under de titlar och till de belopp, som nedanstående tab. Litt.
Ändamålen, för hvilka dessa afgifter erläggas, antydas fullständigt genom benämningen.
En del af afgifterna utgå af alla häraderna, en del åter endast af vissa bland dem.
Inom tre härader verkställas debitering och uppbörd af kronans uppbördsman, på grund af öfverenskommelse mellan dem och häradsboerna, men inom ett härad, Listers, ombesörjes uppbörden, utom för kronobrefbäringen, genom socknenämnderne eller särskildt antagne uppbördsman för socknarne, hvilket senare förhållande medför många olägenheter synnerligast när, såsom åtskilliga gånger händt, handräckning emot häradet kommit i fråga.
Afgifternä till tingsved, skarprättarens aflöning och städningen af det utaf Bräkne häradsrätt i Carlshamn begagnade sessionsrum utgå efter matlag, samt bidragen till fångvaktare- och häradstjenarelöner i Bräkne och Listers härader likale - Tab. Litt.
Kommunal-utskylder, häradsvis utgående. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Tingshushyra R.-dr R:mt 472 472 472 472 472 Bräkne härads bidrag till underhåll af kronohäktet i Carlshamn » » 287 287 287 287 287 Städning af sessionsrummet derstädes » » 25 25 25 25 25 Tingsved » » 186 187 177 174 174 Fångvaktare- och häradstjenarelöner » » 1,004 1,004 1,004 1,004 1,004 Skarprättarelön » » 81 81 76 74 74 Kronobrefbärings-afgift » » 5,386 5,524 5,037 5,040 5,614 Snöplognings-afgift » » 234 705 167 64 373 Afgift för grustägt till väglagning » » 287 15 10 316 122 Afgifter till vägförbättringar » » 2,054 1,904 1,904 1,904 1,904 Djurläkarelön » » 304 304 304 304 304 Summa R:dr R:mt 10,320 10,508 9,463 9,664 10,353 Landshöfdinge-Embetels und. ber. uti Blekinge Län för åren 1856—1860. 3 18 Blekinge Län.
Kommunal-utskylder och -finanser. des efter matlag, men i öfriga delen af länet efter hemmantal, efter hvilken senare grund samtlige öfrige afgifter erläggas.
Kyrkosocknarnes eller församlingarnes utgifter afse hufvudsakligen kyrka, folkskola, fattigvård samt helsooch sjukvård.
Bidrag ifrågakomma väl stundom äfven till andra föremål, men äro då vanligen af en tillfällig egenskap.
Af utgifterna för kyrkoväsendet kunna de för klereci-statens underhåll behöflige icke af räkenskaper till verkliga beloppet styrkas, utan endast de, som af kyrkokassorna bestridas, samt de, som i och för kyrkobyggnader, inköp af ringklockor eller dylikt bestridas med kontanta sammanskott eller upplånade medel.