Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Har så stor del af rösterna icke tillfallit någon, anställes nytt val, hvarvid ingen må komma under omröstning, som icke är inom Länet bosatt; och vare dä den, som flesta rösterna erhållit, Riksdagsman.
Hafva, vid sådan ivy omröstning, tvenne eller flere erhållit lika röstetal, och är valet derigenom oafgjordt, anställes genast dem emellan lottning, och vare då den, som lotten utvisar, Riksdagsman. 29 §.
Öfver valförrättningen föres protocoll, hvilket före fullmagtens utfärdande bör vara justeraclt och undertecknadt af valförrättaren och minst
Vid valförrättningen böra äfven frågor om anmäldt förfalls giltighet af valförrättaren och närvarande valmän upptagas och af göras. 30 §•
För den, som till Riksdagsman i Första Kammaren för valdistnct 12 Hor till Conslitutions-Utsåottcts Memorial, IV:o 85. å landet blifvit vald, uppsattes och underskrifves genast af val förr ältar en och minst
Fern närvarande valmän en sä lydande full magt: ”Undertecknade, valförrättare och valmän, i JV.
IV. valdistrict af JV. ’’N.
Län, gore veterligt, att vid i dag anstäldt val har, på sätt protocollet ynärmare utvisar, för detta valdistrict och den tid, som Vallagens 10 ff, ”1 (2) (3) morn. utsätter, till Riksdagsman i Riksförsamlingens Första Kam”mare JV.
N. blif vit utsedd, hvarå detta länder till bevis och fullmagt. ”JY, JV. d. " 31 §.
Alla Riksdagsmanna val ske f ör öppna dörrar och fortgå, om än flera eller färre röstberättigade sin rätt försumma; och skola vid valen alla anmärkningar emot behörighet att i valet deltaga, i stad af valförrättaren, och ä landet af valförrättaren och närvarande valmän, upptagas och afgöras. 32 §.
Har någon frånvarande blifvit till Riksdagsman vald, skall han derom skyndsamt underrättas uf den, som vid valförrättningen ordet fört. 33 §.
Riksdagsman, som af laga förfall hindras eller på de i 7 och 34 SS omtalade grunder förtroendet sig afsäga vill, underrätte derom skyndsamt valf ör rättaren. 34 §.
Ej må någon på en gång vara Riksdagsman för flera valdistricter.
Den, som af flera districter blifvit vald, ege sjelf bestämma från hvilketdera han kallelsen emottaga vill. 35 §.
Underlåter embets- eller tjensteman att, i öreskrifven tid och ordning, iagttaga hvad honom efter denna Lag åligger, straffes efter omständigheterna med böter, suspension eller tjenstens förlust. 36 §.
Söker embets- eller tjensteman alt med lockande, tubbande eller hot obehörigen inverka på valet, miste embete eller tjenst.
Gör det annan, bote frän 5o till 5oo R:dr.
Samma lag vare, der någon säljer eller koper röst eller annorledes valfriheten stör.
Den, som köpt eller sålt röst, vare dessutom underkastad den påföljd, som 5 fj utsätter.
Hor till Constitutions-UtskoUcls Memorial, N'.o 85. 13 37 §.
Protocoll och handlingar, som Riksdagsmannaval angå, förvaras hos va/för rättaren. 38 §.
Vill någon klaga öfver beslut, som vid vallängds granskning är fattadt, ingifve inom ätta dagar derefter sina, till Länets Profnings-Coniitc stahla, besvär till Landshöfdingen, som infordrar vederbörande Ordförandes, och, om besvären angå annan mans valrätt, äfven dess förklaring, och öfverlemnar derefter, handlingarne till Pröfnings-Comiteen.
Öfver Pröfnings-Comitéens Utslag ega besvär icke runi.
Besvären ingifvas till ÖfverStåthällare-Embetet. 39 §.
Besvär öfver val af Riksdagsmän eller P almän eller Suppleanter för de senare, eller öfver beslut, sorn vid sådant val fattadt är, eller öfver annan lagstridighet vid sådana val, ingifves ti 11 Riksförsamlingens Första Kammare, dagen efter sedan den sammanträdt.
Ej må dock sådan klagan föras af annan, än den, som i valet deltagit eller dervid kommit under omröstning, eller genom beslut, fatt adi vid samma tillfälle, från valrätt utestängd blifvit. 14 Hor till Constitutions-Utskotlets Memorial, N',o 85. • •
Ändringar och Tillägg uti Regerings-Formen. § 48.
Jfr. R. O. § t. i:ö Svenska Folkets representanter kallas Riksdagsman och utgöra Riksförsamlingen, hvilken sammanträder pä två.
Afdelningar.
Dessa Af delningar kallas Första Kammaren, och Andra Kammaren.
För utöfningen af Riksdagsmanna-befattning gälla inga andra föreskrifter, ån rikets Grundlagar. 2:o Första Kammaren består af Etthundradesjutiofem Riksdagsmän, om hvilkas val stadgas i Vallagen. 5:o Andra Kammaren består af Sjutiofem Riksdagsmän, dem Första Kammaren utsett.
Till Riksdagsman i Andra Kammaren kan väljas hvar och en, som till Riksdagsman i den Första valbar är; dock att, der han icke fyllt Tretiofem år, han bör hafva bivistat minst två Riksdagar före den, då uppdraget tillträdas skall.
Enär Första Kammaren vid Riksdags början, på sätt i 62 § säges, erhållit underrättelse om de i Andra Kammaren sedan sist hållna Riksdag inträffade ledigheter, skall till fy'lande af hvarje sådan ledighet nytt val anställas, för återstoden af den tid, på hvilken den afgångnes fullniagt lydde.
Under hvarje Riksdag skall Första Kammaren likaledes, i stället får hvar och en, under Riksdagens lopp, utur Andra Kammaren afgången ledamot, sorn icke vid samma Riksdags slut afgå bort, och för återstoden af den tid, hvarå den afgångnes ful/magt lydde, efterträdare välja.
Emot slutet af lagtima Riksdag, skall Första Kammaren å dag, som den sjelf bestämmer, välja Tjugufem män, att de, vid samma Riksdags slut, utur Andra Kammaren af - gåendes ledigblifvande rum intaga och innehafva till den tredje derpdfoljande lagtima Riksdagens slut.
Ej må vid Riksdags slut den, som då skall utur Andra Kammaren afgå, uti samma Kammare ånyo inväljas; och staude den valde fritt att uppdraget sig afsäga, dock, sedan kallelsen antagen blifvit, icke under påstående Riks - Hor till Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o 85, 15 dag.
Afsägelse under samma Riksdag, dä valet hölls, sker hos Första Kammaren', afsägelse emellan Riksdagar, hos Högsta Domstolen.
Får den, so/n till fyllande af tillfällig ledighet våljes till Riksdagsman i Andra hammaren, utfärdas och underskrifves af Första Kammarens Talman en sä lydande fullmagt: ”Vid i dag anstäldt val har Riksförsamlingens Forsta ”Kammare utsett JV.
N. att frän och med denna dag till den ”är .... sammanträdande (nu börjadej lagtima Riksdags ''slut vara Riksdagsman i Riksförsamlingens Andra Kamma”re, haara detta länder till bevis och fullmagt. ”K. N. d "
För den, som är vald till Riksdagsman i Andra Kammaren , i stället för den, som vid Riksdagens sätt afgä skall, utfärdas och underskrifves af Första Kammarens Talman en sä lydande fullmagt: ”Vid i dag anstäldt ved har Riksförsamlingens Första ”Kammare utsett N.
N. att frän den dag, dä denna Riksdag ”tilländagå/', och intill slutet af den är ... . sammanträ”dande lagtima Riksd/g vara Riksdagsman i Riksfårsamlin”gens Andra Kammare, livard detta länder till bevis och ”fullmagt. ”N N. d ... ’> § 54. _ R.
F. § 95.
Om, emot förmodan, Stats-Rådet underlåte att, i de fall, Jfr. R. O.§ 10. föregående 5o, 02, och 53 §§ omförmäla, Riksförsamlingen genast sammankalla, åligge det ovilkorligen Andra Kammarens ledamöter att opdminte , ä den i nästföljande § utsatta tid, till Riksdagen sig inställa, och Rikets Hof-Råtter att anbefalla dem, som vid Riksdagsmannaval, samt Dom-Capitlen dem, so/n vid V almann aval, enligt vallagen äga ordet föra, att sådana val genast utsätta, pä det Riksförsamlingen md kunna sammankomma, alt sin och Rikets rätt iagttaga och skydda.
Jfr R F ^ 51 och95,sista Dä Konung, omyndig Konungs förmyndare eller Infe penod. samtRrims-Styrelse sammankallar till urtima Riksdag, för hvilken °«isu period!' nytt, allmänt val till Riksförsamlingens Forsta Kammare ej 5 G Hor lill Constitutions-Ulskottets Memorialj N.-o 85. äger rum, bör sammanträdet icke utsättas tidigare, än ef tet' Tretionde dagen från den, då kallelsen i hufvudstadens kyrkor kungöres.
Sådan Riksdag, som i 5o, 5i, 5z och 53 omtalas, bör ej kallas till någon dag tidigare, än den Femtionde, ej heller till någon senare, än den Sextionde efter den, då kallelse^4 i hufvudstadens kyrkor kungöres.
Riksdag, som på det i 54 $ omförmälda sätt blifvit sammankallad, sammanträder å Sextionde dagen efter den, då StatsRådet sist bort kallelsen i hufvudstadens kyrkor kungöra låta. § 56.
Njr §.
Infaller tid till Lagtima Riksdag inom fyra månader ef ter den dag, då Interims-Styrelse, enligt 5o, 5i, 5a eller 33 bör urtima Riksdag kalla, då kallas icke till urtima Riksdag, utan, om längre tid, än Sj ut io fern dagar, återstår till den i 49 utsatta dag, kungöre Iriterims-Styreisen, att de, som för nästinstundande lagtima Riksdag väljas till Riksdagsmän i Riksförsamlingens Första Kammare, äfvensom Riksdagsmännen i Riksförsamlingens Andra Kammare, äga sammankomma före sistnämnda tid å viss dag, dock icke tidigare, än Tretio dagar efter den, då kungörelsen i hufvudstadens kyrkor uppläses, ej heller före deri tionde dagen i September månad. § 00. it. O. § i6.<
Underlåler valdi strid a 11 stalla deri eller de Riksdagsmän, det bör, till Riksförsamlingens Första Kammare, vare förfallet till det vite, som Kammaren bestämmer.
Försummar utan laga förfall Riksdagsman att sig till Riksdagen i rättan lid inställa, vare arvode för den tid, han uieblifvit, förlustig och bote derutöfver ett lika belopp.
Med sådana vitén och böter gånge sedan, som den Kammare, der den utebi frie ledamoten skolat säte taga, förordnar. § 61. jfr.
R O, § Riksdagsmännen skola, dagen efter den, som för Riksda S1’/«X 3. ’ gens sammanträde är bestämd, sina fullmagter uppvisa inför den äldste af Högsta Domstolens ledamöter, som icke af laga förfall hindras, samt
Riksförsamlingens fullmägtiga i Riks-Banken och lior till Constitutions-TJtskottets Memorial, N',o 85. 17 och Riksgäld,s-Contoret, hvilka inom tre helgfria dagar böra undersöka, huruvida samtlige fullmagterne iiro utfärdade i den form, Vallagens iy och 3o samt denna Regeringsforms f8 S stadga.
Hvar Kammare äger derefter sin rätt förbehållen att ‘ pröfva, så väl de anmärkningar, hvilka emot fullmagters form blifvit under ofvannämnda granskning gjorda, som ock alla andra frågor, hvilka emot någon till Kammaren hörande Riksdagsmans behörighet blifvit Kammarens pröfning understälda, antingen af Riksdagsman, med stöd af Vallagen eller denna Regerings-Forms f.8 ff, eller af annan person, enligt Vallagens 3g ,f.
Saknar Kammaren nödiga upplysningar, åge den infordra sådana och äfven, der så nödigt finnes, äska undersökning vid laga Domstol, der ock alla fråigor om fällande till något i Vållagen utsatt ansvar böra upptagas.
Den, som Riksdagsmanna-fullmagt uppvisat, utöfve derpå grundadt uppdrag, oaktadt gjorda anmärkningar, till dess den Kammare, han tillhörer, om hans rätt ändtligt beslut fattat. § 62. Ny §.
Sedan ledamöterne af Riksförsamlingens båda Kamrar lå tit undersöka sina fullmagter, på sätt nästföregående stadgar, sammanträde hvar Kammare för sig.
I den Första föres då ordet af den äldsta ledamoten från Upsala län; i den Andra, af den till lefnadsåren äldsta ledamoten.
Sedan Högsta Domstolens i nästföregående nämnde ledamot till Andra Kammaren vid detta sammanträde anmält, om någon eller någre af Kammarens ledamöter efter sist hållna Riksdags slut, i den ordning f8 föreskrifver, afsagt sig sitt uppdrag, och sedan de till Högsta
Domstolen ingifne afsägelsv-skrif terne blifvit aflemnade, gifve Andra Kammaren Medkammaren tillkänna, om och i hvad nion sådant val, som f8 § omförmäler, må erfordras. § 63. Ny §.
Riksförsamlingens båda Kamrar åge, hvar för sig och in om sig, för månad välja sin Talman och vice Talman. § 64. R. O. § 26.
Sedan de i nästföregående omtalade val vid Riksdagen första gången blifvit verkstälda, och, om i Andra Kammaren Bih. till R, St, Fröt, iSfo och 1841.
3 Sand, 38 Haft, 3 18 lior till Constitutions-Ulskottets Memorial, N',o 85. vid Riksdagens början ledigheter funnits, val till dessas fyllande, försiggått, öppne Konungen, eller, om Han regeringen icke förer, Hans förmyndare eller den Interims-Styreise, som i denna Grundlag omtalas, Riksdagen, då Riksförsamlingen, sedan den Gudstjenst bivistat, uppträder å Rikssalen.
Der före Konungen, eller, då Han är frånvarande eller omyndig, eller Han så för godt linner. , Justitice-Statsministern ordet och late
Riksförsamlingen afhöra berättelsen om hvad sedan sist hållna Riksdag uti Rikets Styrelse sig tilldragit. § 65.
R F € 53 Jfrro §28 Derefter skola till ärende mas beredning tillsättas: R. F. § 53- l:o Ett G rundlags-Ut skott, hvartill Andra Kammaren inom sig Jfr. R.O. §29. utser Tjuguen ledamöter.
Detta Utskott upptage frågor rörande förändringar i Grundlagarne och afgifve deröfver yttranden till Andra Kammaren. 2:o Ett Gransknings-Utskott, hvartill Första Kammaren inom Jf'Jcif iof 53 u^ser rEjuguålta ledamöter.
Detta Utskott äger granska, huru R. o § 29 Stats-Rådets ledamöter sitt rådgifvande kall utöfvat; för hvilket mom. 3. ändamål Utskottet äger att äska alla de protocoll, som lili SiatsRådet blifvit förda, utom dem, som angå Ministeriel la ärender och Commandomål, hvilka endast i det, som rörer allmänt kända och af Utskottet uppgifna händelser, må kunna fordras.
Ut Jlr. R.F. § 3o. sl ottet äger jemväl granska Stats- och Riksgälds- Verkens förvaltning, och att under nämnda granskning af Statsverket, för hvilken Utskottet skall äga tillgång till alla Statsverkets räkenskaper och handlingar, efterse, huruvida de gjorda eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfverstigit beloppet af de Hufvudtillar, hvilka uti den af Riksförsamlingen sist uppgjorda Statsreglering blifvit f aststälda, och huruvida de äro grundade pä behörigen upprättade Stater eller Konungens med vederbörlig contrasignation utf ärdade anordningar samt styrkta med behöriga cjvittencer af dem, som medlen emottagit.
R.F.f§ 53. 3:o Ett Stats-Utskott, hvartill Hamrarne välja, hvar sina, Tf T> <> O - J rBom “ °‘ Aderton ledamöter.
Detta Utskott äger att utreda, granska och för Riksförsamlingen uppgifva Statsverkets och Riksgäldsverkets
Hor till Constitutions-U tskottets Memorial, N\o 85, 19 tillstånd och behof; att föreslå och, i mål, för hvilka Utskottet jfr. K. F. § 53 af Riksförsamling fått sig sådan magt uppdragen, sjelf t gifva «ch 70, samt R. föreskrifter om Rikssälds-Contorets förvaltning, samt dessutom, O. §3omom.2, /..»or».,,. 1 , 7 , j » • •cii§3t mom.
1. att föreslå B eval ningens belopp och fördelning.
JfR R O 4:0
Ett Banco-Utskott, hvartill Kamrarne välja, hvar sina, ' J 'Sex ledamöter.
Detta Utskott skall öfverse Riks-Bankens
Sty relse och tillstånd samt föreslå och, i mål, för hvilka Utskottet af Riksförsamling fått sig sådan magt uppdragen, sjelf t gifva föreskrifter om samma Banks förvaltning. R.F. § 53. 5;o Ett Lag-Utskott, hvartill Kamrarne välja, hvar sina, Jfi. U. 0. § 33. pem ieclamöter.
Detta Utskott skall granska Justitice-Ombudsmannens vid hvarje Riksdag af gifvande redogörelse samt årliga berättelser, jemte hans enibets-diarier och registratur, samt med utlåtande deröfver lill Riksförsamlingen inkomma; äfvensom utarbeta de från den ena eller andra af Kamrarne remitterade förslag till Civil- och Criminal-, Krigs- samt Kyrko-Lagarnes förbättring. R. O. § 36. 6:0 Ett Expeditions-Utskott, hvartill Kamrarne välja, hvar nom.
1. sinUj Två Ledamöter.
Detta Utskott äger att under Riksdagen besörja tryckningen af Riksdagshandlingar samt uppsätta och Lii L Kamrarnes justering öfverlemna,cj mindre de skrifvelser, hvilka, i följd af begge Kamrarnes beslut, måste under Riksdagens lopp utfärdas, än Riksdagsbeslutet; den Stats-Rådets Ledamot, Konungen dertill förordnar, förbehållet att i Utskottet öfvervara Riksdagsbeslutets justering, i de delar deraf, som röra Konungens yttranden.
Till förstärkning af de fyra, i denna ff sist nämnda, Utskott, då sådan nödig finnes, äfvensom till andra Utskott, än de i denna och nästföljande
,§‘ om förmälda, skola ledamöter väljas till hälften utur hvar af Riksförsamlingens båda Kamrar.
Yppas, ättlingen mellan båda Kamrarne inbördes, eller mellan Kammare och Utskott, skiljaktig mening om Grundlagens rätta tillämpning, då skola Stats-, Banco-, Lag-och ExpeditionsUtskotten, eller så många af dem, som i frågan ojäfviga äro, sammanträda och afgifva utlåtande, hvarvid sedan kommer att bero. 20 lior till Constitutions-Utskottets Memorial, N'.o 85, § 66. R. F. § 54- Åskar Konungen af Riksförsamlingen elt serskildt Ut Jfr.
R.O.§35. skott ..... icke till de i nästföregående § nämnda Utskotts hemliga hållas, utnåmne häda Hamrarne till ett sådant, livar sina , Sex ledamöter.
Detta Utskott åge icke magt meddelar.
Secreterare och annan betjening i detta Utskott förordnas af Konungen. § öS.
Jfr. R.
F. §55 / närvaro af Konung, omyndig Ronungs förmyndare °°l'mom.' 'eller ledamot i ett med Konungslig magt styrande Stats-Rdd md hvark n Riksförsamling, dess Kammare, Nämnd eller Utskott öfverlägga eller besluta.
Gålle dock hvad i 66 § säges för clet der omfårrhälda Utskott. §.69'
Ny §.
Hvarken i Riksförsamlingen, eller i någon af dess Kam rar eller Nämnder kan beslut fattas, der icke åtminstone tre femtedelar af ledamåterne tillstädes år o. § 7?* Ny §.
Vill Konungen till Riksförsamlingen aflåta framställ ning, gore det skriftligen i den af Riksförsamlingens bada Kamrar, Han för godt finner.
Riksdagsman må göra framställning i den Kammare, der han har säle och stämma.
Det Utskott, till hvilket framställningen blifvit hänvisad,. skall lemna sitt utlåtande till den Kammare , som i mdiet första rösten åger.
I fråga om ändring af Grundlag, af Civil-, Criminal-, Krigs- eller Kyrkolag, af de forna Riks-Ståndens Privilegier, af den uti i43 § omförrnälda Riks-act eller af Rikets mynt, till skrot eller korn, åge Andra Kammaren f örsta rösten.
I iråga om Stats-Verkets eller Riksgälds-Verkets tillstånd och behof, om Rikets belastande med gäld, om Krigsmagt ens rotering och indelning, om förvaltning och användande af Kronans fasta egendom, om grunderna för Riksbankens eller Riksgålds-Contorets förvaltning, för tiondesättning
,. för skattläggning eller för markegångssättning, eller om anmärkningar emot Stats-Råds-Ledamot eller någon för tillfället förordnad Föredragande i Stats-Rådet eller den Embetsman, som i Commandomål Konungen råd gifvit, eller Hör till Constitutions-Ulskottets Memorial, N.o 85, 21 emot Riksförsamlingens Fullmågtig i Riks-Banken eller Riksgålds-Contoret åge Första Kammaren första rösten. / mål, sorn hår ofvan icke år nåmndt, men af Utskott blifvit beredt, tillkommer första rösten den Kammare, hvilken sådan röst åger i de mål, hvilka närmast likna det förevarande.
Kill Utskott afgifva sådant utlåtande, som 77 § omförmaler , lande ock hår ofvan stadgade grunder till efterrättelse. § 71.
Deri Kammare, som forsta rösten åger, skall, sedan Utskotts utlåtande dit inkommit, sitt beslut fatta och Medkammaren tillsända. 1:0.
Angår ett sålunda till Medkammaren såndt beslut ändring af Civil-, Criminal-, Krigs- eller Kyrkolag, af de forna Riks-Ståndens privilegier, af den Riks-Act, som i45 § omförmåler, af den i 73 § omförtnålda Arbetsordning, i den del, sorn angar Kamrarnes gemensamma sammanträden eller de af Ledamöter från båda Kamrarna bestående Utskottens öfver lägg rån gar och beslut, eller af Rikets mynt, till skrot och korn; eller ock Rikets belastande med gäld, Iirigsmagteris rotering och indelning, användande af Kronans fasta egendom, ökning eller minskning af Kronans ordinarie inkomster , sådan anmälansom 1 a5 § säger, eller grunderna för Riks-Bankens förvaltning, för tiondesättning, för skattläggning eller för markegångssättning, må Medkammaren det antaga eller ock med ändring eller afslag återsända.
Återsändes beslutet, kan den Kammare, som f örsta rösten åger, nedlägga målet, eller efter Medkcimmarens förslag rätta sitt beslut, i hvilken händelse det rättade beslutet anses vara af båda Kamrarna antaget, eller ock ånyo sända det till Medkammaren, i ett frän dennas mening af vikande skick.
Ett till Medkammaren ånyo såndt beslut må denne antaga eller af sid,. men icke ändra.
1 dessa mål vare, hvad båda Kamrarne, hvar för sig, antagit, Riksförsamlingens beslut.
Ilvad icke så antages, förf alle.
Sedan båda hamrarne, hvar för sig, i sådant mål en gång beslulit och dervid stadnat i olika beslut, men innan 28 Hor till Constitutions-Utskoltcts MemorialJY.-o 85. §■ Wy $•© någon af Hamrarne frågan andra gången af gjort, äge den Kammare, sorn sådant åstundar, rätt att äska sammanträde mellan båda Hamrarne, för att om målet öfverlägga, men icke besluta.
'Fidén dertill bestämmes af den Kammare, som kallad blifvit, och dess Talman före i sammanträdet ordet. 2:o Angår ett fråji den Kammare, som första rösten äger, till Medkammaren sändt beslut mål, som icke i denna ,§‘ redan är nämndt, men vid samma Riksdag af Utskott blifvit boredt, äge ock
Medkammaren rätt att antaga beslutet eller med ändring eller af slag det återsända; men, om det blifvit åter sändt, skall den Kammare, som första rösten äger, sä framt den icke i Medka minar ens beslut instämmer, äska sammanträde mellan båda Hamrarne, för att om frågan samfäldt öfverlägga och besluta.
Hvad i sådana mål af båda Hamrarne, hvarför sig eller samfäldt, antages, vare Riksförsamlingens beslut.
Hvad ej så antages, förf alle. — Hamrarne ställe sig, hvar för sig och samfäldt, i öfverläggningar och beslut om ett af Konungen framställt förslag till Grundlagsändring, till efterrättelse hvad 101 stadgar. 3:o Huru hvil ande beslut örn Grundlagsändring skall behandlas, derom stadgas ock i 101 ,§‘. § 72.
Inga förslag, med undantag af dem, som röra Ordningsmål, få antagas förr, än de af Utskott blifvit beredda.
Dock kunna alla förslag, som icke blifvit af Konungen framstälda, utan remiss till Utskott nedläggas, då minst trefjerdedelar af Kammarens vid beslutet närvarande ledamöter derom ense äro. § 73.
Tillsättning af andra Utskott, än de i 65 och 66 nämnda, uppdrag af ökad befattning ät de i 65 § omtalade och förstärkning af desamma anses såsom ordningsmål.
Är förslag derom till den ena Kammaren från Medkammaren återsändt med ändring eller af slag, och varder Medkammarens mening då icke mita gm, sammanträde hela Riksförsamlingen, för att frågan ge - Hor till Constitiitions-Ulskottets Memorial, N\o 85.
23 nom samfäld öfverläggning och omröstning afgöra.
Om tid till säd ant sammanträde och om Ordförande deruti vare lag, som i yi § säges.
Nila val ske med slutna sedlar; alla andra omröstningar öppet.
Huru förhållas bör, då rösterne äro lika delade, äfvensom hvad i öfrigt angår Riksförsamlingens, Kamrarnes, Nämndernas och Utskottens öfverläggningar och beslut eller Utskottens fördelning i färre eller flera af delningar, stadgas i den arbetsordning, som Riksförsamlingen godkänt.
Hvar Kammare äger ensam besluta om sin enskilda Aj'betsordning. § 74. K O. § 27, Framställningar i andra mål, än dem, som 82 § omtalar, mom. 2. aflåter Konungen, när
Han för godt finner, till Riksförsamlingen.
Alla framställningar från Konungen till Riksförsamlingen böra genom en Stats-Rådets ledamot en af Riksförsamlingens Kamrar tillställas, samt alltid vara åtföljde af Stats-Rådets och, i frågor om sådan lag, som i to5 § omtalas, jemväl af Högsta
Domstolens deröfver lemaade yttranden; kunnande likväl Kammaren, då Stats-Rådets yttranden angå hemliga mål, endast förvänta del af dess till- eller afstyrkande. § 75. K. o. § 56.
Gör Riksdagsman, sedan Fem veckor från Riksdagens öppnande förflutit, ny framställning, som ej rör Grundlagsändring, må den i Kammaren ej upptagas, så vida den der icke finnes föranledd af redan fattade beslut eller redan upptagne ärenden eller under Riksdagen inträffade händelser. § 76.
Jfr. it. 0. §41.
Stats-Råds-ledamot, som utan hinder af 6j § kan Riksdagsmannarätt utöfva, vare berättigad och, dä en af Riksförsamlingens Kamrar äskar, skyldig att, när fråga, som rör hans departement, i Kammaren förekommer, ehvad han der har säte och stämma eller icke, om frågan lemna upplysningar.
Dock må han icke deltaga i besluten, der han icke är Kammarens ledamot. 24 lior lill Constitutions-Utskotlets Memorial, N.o 85. § 77‘ . Ny §.
Finnér Utskott i frågor, hvilka till detsamma ofver lemnade blifvit, anledning till nya, staude detsamma fritt ett afven öfver de senare utlåtande afgifva till den Kammare, so/n första rösten i målet åger. § 7^’ R. O. § 42.
Finner Utskott sig behöfva af någon Konungens embets man eller af allmänt
Verk inhemta muntliga eller skrift liga upplysningar, begåre genom sin Ordförande hos den Stats-Rådets ledamot, Konungen vid hvarje Riksdag dertill förordnar, Konungens befallning till vederbörande, att de äskade upplysningarne lemna.