Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad sålunda blifvit aufördt, har Utskottet tagit i öfvervägande, och då, beträffande frågan om maximum för Bankens behållningar pä utrikes ort, Rikets Ständer, uppå Utskottets förslag, vid innevarande Riksdag redan beslutat, att de förut bestämda maximi-summorue af 2 millioner R:dr Hamburger Banko för vinlermånaderne och I mil lion R:dr samma mynt för öfriga tider af året' skulle förhöjas, den förra till 3 och den sednare (ill 2 millioner R:dr Hamburger Banko, så lärer någon ytterligare tillökning i nyssnämnde belopp, äfven om sådant ansåges vara med Bankens trygghet förenligt, hvarom Utskottet anser sig ej behöfva uttala något omdöme, icke af Rikets nu församlade Ständer kunna beslutas.
Jemväl i fråga om det pris, hvartill vexlar eller silfver må för Bankens räkning uppköpas, hafva vid denna Riksdag föreskrifter blifvit meddelade.
Enligt dessa föreskrifter, som bestämma kursen för ifrågavarande köp till i Riksdaler Riksmynt eller derunder för hvarje R:dr Hamburger Banko, äro Banko-fullmäktige följaktligen oförhindrade att, till metalliska kassans bibehållande och förstärkning, köpa äfven det silfver, som Riksgälds-kontoret kan I utrikes ort hafva att aflåta: och om än vid nämnde köp, der Statens fördel är i fråga, någon högre betalning, än vid Baukens vexelköp i allmänhet, synes kunna och böra ifrågakomma, torde det likväl hvarken vara Banko-Utskottets Utlåtande N:o 87. lämpligt eller beböfligt ali, pä säll i motionen är vordet föreslaget, i förväg bestämma en fix kurs, hvarefter Bankens silfverköp af Riksgälds-kontoret skulle verkställas, helst det icke bör belviflas alt vid de transaktioner, som i förevarande afseende mellan Banken och Riksgälds-konloret kunna ega rum, sådan betalning för köpen skall, under iakttagande af redan meddelade föreskrifter, komma att erläggas, hvarigenom såväl det ena, som det andra Verkets fördel på bästa sätt befrämjas.
I betraktande häraf, och på de af Banko-fullmäktige i öfrigt anförda grunder, föranlåtes Utskottet vördsamt hemställa, att ofvanberörde motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Reservaltonen: af Herr af Geijerstam, C. A., Herr von Prinzencreutz, B. tV., och Herr Riksarkivarien Nordströmsom ansett motioneu böra bifallas, endast med förbehåll att
Riksgälds-konloret skulle vidkännas alla omkostnader för silfrets hitförande: af Herr Professoren Agardh: “Att Rikets Ständers Bank på allt sätt bör söka underlätta indragningen af det lån, Riksgälds-konloret för Statens räkning upptagit, och att Rikets Ständer, när fråga om sättet för detta underlättande blifvit inom dem väckt, äfven böra bestämma de hufvudgrunder, hvilka emellan Banken och Riksgälds-kontoret härvid böra följas, synes mig naturligt och riktigt.
Banken bör således, efter mitt förmenande, köpa Riksgälds-kontorets i Hamburg eller Altona levererade silfver efter dettas värde i svenskt mynt, för såvidt detta kati ske utan att det af Rikets Ständer föreskrifna maximum för Bankens behållningar i Hamburg eller Altona öfverskrides.
Då 1 R:dr Hamburger Banko är lika med 126% skillingar Svenskt bauko, bör priset pä l R:dr Hamburger
Banko ej fastställas högre än till 127 skillingar banko och ej, såsom motionären föreslagit, till 128 skillingar.
Hvad åter kostnaderna för silfrets transport till Sverige beträffar, så synes det mig som dessa jemte öfriga smärre omkostnader skäligen kunna drabba Banken, helst tvist emellan de båda Verken lätteligen kan uppstå, huruvida det silfver, som indrages från Hamburg, tillhör Banken sjelf eller Riksgälds-kontoret, och det dessutom redan är föreskrifva, att de kostnader, hvilka för indragning af silfver in natura ifrågakomma, böra drabba Bankens vinst- och förlust-räkning.
Att åter, på sätt motionären jemväl föreslagit, öka det af Rikets Ständer redan fastställda maximum för Bankens behållningar i Hamburg och Altona, anser jag, lika med Utskottet, ej vara välbetänkt.
Detta maximum är under innevarande
Riksdag redan förhöjdt med 100 procent för sommarmånaderna och med 50 procent för vintermånaderna, och Banko-Utskottets Utlåtande N:o 87. 5 och att nu ytterligare förhöja detsamma kunde hafva till påföljd, att Banken finge större delen af sin metalliska valuta liggande på utrikes ort, hvilket i mera än ett hänseende kan vara äfventyrlig*.
Dessutom bör härvid ej förbises, att, om Banken erhölle obegränsad skyldighet att inköpa allt Riksgälds-kontorets silfver, skulle en plötslig och häftig sedelemission, som för landet ingalunda kan vara nyttig, häraf blifva en följd.
Vida ändamålsenligare synes det mig dä, att Riksgälds-kontoret använder den del af det silfver, sora det ej i och för jernvägs-arbeleuas utförande genast behöfver, till uppköp af i utländskt mynt ställda räntebärande stats-obligationer.
Riksgälds-kontoret först förvandla det för tillfället icke nödvändiga silfret uti Riks-bankens sedlar, så kan ej Kontoret göra dem räntebringande på annat sätt än genom att uppköpa eller belåna Hypotheks-föreningarnes obligationer, och man har under pågående Riksdag varit i tillfälle erfara med hvilka svårigheter det varit förenadt, att i behofvels stund realisera dessa obligationer.
Banken har, som mau vet, måst öfvertaga en del af dessa obligationer, och den lärer ännu i denna stund icke hafva kunnat få liqvid derför.
På ofvananförde grunder har jag ansett Utskottet berdt, med anledning af den väckta motionen, tillstyrka Rikets Ständer alt besluta, det Fullmäktige i Rikets Ständers Bank böra, under iakttagande att det af' Rikets Ständer för Bankens behållningar i Hamburg och Altona föreskrifna maximum ej öfverskrides, af Riksgälds-kontoret, efter en kurs af 127 skilling ar banko eller 5 R:dr 97 öre riksmynt pr R:dr Hamburger Banko, inköpa det silfver, Kontoret i Hamburg eller Altona kan hafva att aflåta; kommande det på Banko-fullmäktige att bero, huruvida detta inköp bör ske genom a/lemnande af depositions-attester eller genom af Kontoret utfärdade a vista vexlare
Uti denna reservation hafva Herr Doktor Björkman, Herr Doktor Norström och Herr Doktor Sandberg instämt.
Herr Friherre Tersmeden, IV. F. och Herr Borgmästaren Malmborg hafva anmält att de, såsom frånvarande, icke deltagit i Utskottets förestående beslut.
Blh. till R.
Prot. i 856—1858. 6 Sami. 1 Afd. 3S Väft. 2 I I I STOCHHOLM, tryokt boa J. JP. Lundberg> !£££« i j Banko-Utskottets Utlåtande M 88.
I N:o 88.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 Mars 1858, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckta förslag om vissa föreskrifter med afseende å statslåne-fonden.
Under nästlidne dag har Höglofliga Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterat en al Herr Ehrenhoff, G. H., hos bemalde Riks-stånd väckt motion, att, enär det redan ville synas, som skulle det för Svenska Statens rakning upptagna'lån å 3,000,000 R:dr silfver vara för näringarne obehöfligt, och då, genom det så kallade jern vägs-lånets indragning, en ymnig penmnge-tillgång inom landet vore att förvänta, Rikets Ständer, såvida det visade sig, att desse 3 millioner R:dr silfver icke mot nu gällande vilkor kunde utlånas, måtte bemyndiga Fullmäktige i Ranken, att, på sätt dem lämpligast syntes och på de för Stats-verket minst betungande vilkor, gå i författning om detta låns »dödande»
Då berörde motion åsyftar upphäfvande af ett af Rikets Ständer vid innevarande riksdag fattadt beslut, och åtgärden derjemte skulle bära vittne om ett vankelmod och ovarsamhet, i företag, som kunde kasta oförtjent skugga på Svenska Staten., anser Utskottet motionen icke böra till något afseende föranleda.
Men i sammanhang härmed har Utskottet, i anledning af de inom Höglofliga Ridderskapet och Adeln afgifna, remissen bifogade yttranden, om lämpligheten deraf, att Banko-fullmäktige måtte uppdragas att af, statslåne-fondens medel, derest de skulle befinnas vara för utlåning obehöfliga, inköpa för statslånet utgifne obligationer, på de penninge-marknader, der sådana kunde blifva att tillgå, funnit sig, enär rättighet i berörde afseende icke genom hittills meddelade föreskrifter kan anses vara Fullmäktige lemnad, böra hos Rikets Ständer vördsamt hemställa, Bih. till R.
Prat 1856—1858. 6 Sami.
I Afd. 39 Uäft. 2 Banko-Utskottets Utlåtande M 88. att, om det, under någon längre tid, visar sig, att större eller mindre del af statslåne-fondens tillgångar icke erfordras för det med Statslånet ursprungligen afsedda ändamål, eller utlåning från Banken, Banko-fullmäktige må kunna, när sådant med fördel kan ske, använda af berörde medel till inköp af de för stats-lånet utgifne obligationer.
Reservationer: af Herr Ekman. af Herr Wallenberg: »Emot Utskottets tillstyrkan af en framställning till Rikets Ständer, som jag anser hvarken nödig eller nyttig får jag mig vördsamt reservera.
Det vill synas, som om man alltför mycket log intryck af den för dagen rådande opinionen, som nu anser det extra stats-lånet såsom en riks-olycka, måhända hufvudsakligen derföre, att man är missnöjd med vilkoren på hvilka det blifvit upptaget.
Men om någon förlust drabbar
Staten i och för denna låne-transaktion, så är föga anledning att denna förlust blir minskad genom att Rikets Ständer nu uppmana Herrar Banko-fullmäktige att spekulera uti berörde statslåne-obligationer.
Man har då på den korta tiden af två månader glömt hvarföre länet upptogs.
Det var visserligen icke för att derpå göra en direkt vinst uti den ränte-skillnad, som kunde uppkomma mellan upplånings- och utlånings-räntan, det var icke heller för att förekomma penmngekrisens härjningar inom handelsverlden, ty dertill var åtgärden för långsam, utan det var i ändamål att landets näringar ej skulle för bristande förlagskapital falla i lägervall
Det är detta som var hufvudsakliga syftemålet med Statens mellankomst och Staten skall erhålla sin skade ersättning genom ökad bevillning.
Huru vinnes nu detta ändamål, om man genast börjar att återköpa berörde obligationer eller, som är det samma, återgälda större eller mindre del af lånet innan det ens blifvit begagnadt.
Vid lånets upptagande klagade man öfver den korta återbetalningstiden och nu jir man beredd att vidtaga åtgärder till dessa betalningsterminers ytterligare inskränkning.
Hvar står konsekvensen i dessa åtgärder att uppleta och hvad har egentligen händt sorn rimligen berättigar till ett så planlöst förfaringssätt.
Jo! lånetagare hafva ej ögonblickligen infunnit sig mot en här i landet ovanlig räntefot af nio procent, vare sig att åtskilliga företag vid sådant förhål Banko-Utskottets Utlåtande M 88. 3 lande måste inställas eller att det erfordras någon tid att få fullständiga dokumenter i ordning.
Funnes här en verklig marknad för obligationer sålunda, att man kunde köpa och sälja efter behag, då vöre åtgärden lämplig för att undvika räntelös kassa.
Men att tänka sig dessa transaktioner bedrifna i Hamburg, hvarigenom kostnader för möjliga kursförluster och kommissions-arfvoden tillkomma, förutsätter alltid att någon återförsäljning ej borde ifrågakomma.
Men skulle det nu befinnas, att instundande höst, om ej förr, penningebristen blefve ånyo känbar och Banko fullmäktige, på grund af en Rikets Ständers speciella antydan, återbetalt en större del af det upptagna lånet, i hvad ändamål har det då blifvit upptaget och huru vill man då att Statens primativa förlust skall blifva ersatt?
Alla dessa farhågor, jemte den störande inverkan allt vacklande uti financiella operationer måste utöfva på statens kredit i utlandet föranleder mig vördsamt hemställa: att
Utskottets framställning måtte lemnäs utan afseende.
STOCKHOLM, tryckt hos Eric Westrell, 1858. öfver Banko-Utskottets afgifna Belånkanden, Utlåtanden och Memorial under Riksdagen i Stockholm åren 1856 —1858. å. Ackords-anbud.
Se: Eftergift.
Afskrifning af öfverränta å 2:ne hos Låne-kontoret i Götheborg upptagna Handels-diskontlån 6. af åtskilige från Låne-kontoret i Götheborg utgifna diskontlån, äfvensom af derstädes balancerade öfverräntor å dylika lån 7. af 3 st. från Låne-kontoret i Malmö utgifna diskontlån . 14. af 3:ne från Banken utgifna odlingslån 27. af ett i Bankens räkenskaper balanceradt belopp af 100 R:dr 44. af en i vedförrådet å Tumba bruk uppkommen brist . . 65.
Berättelsen angående verkställd revision af Banko-Diskontverkets räkenskaper.
Anslag, årligt, till Enkan Louise Wigström, född von Schwerin . . . 35. „ „ till Bankens Garde des Medailles, Riks-Antiqvarien B. E.
Hildebrand 43. B. Banko-Styrelsen, om anställande af laga undersökning i vissa af Banko Styrelsen behandlade mål 5.
Bankovinst, dess aflemnande från Banken i och för Statens allmänna behof 16, 24. om användande af någon viss del deraf till Bankens konso - liderande 76.
Berättelse, Banko-fullmäktiges till Utskottet 3.
Utskottets till Rikets Ständer 8. 13 Bih. till R.
Prot. 18SG-1858. 6 Sami. 1 Afd. 40 Haft. 1 2 Berättelse, angående förrättad revision af Banko-Diskont-verkets räken - kenskaper och förvaltning för år 1856 63.
Besvär, af Kontorsskrifvarne H. T. Benckert, L. J. Hedberg, rn. II. . . 29, 34.
Betalnings-anstånd i vissa fall för Bankens gäldenärer, ang 74. Bjurman, A., in. fl. Se: Eftergift, Byggnad, otn anskaffande af ny ändamålsenlig sådan för Bikets Ständers Bank 47, 56. ». Dalman, O. F. Se: Eftergift.
Deposit-räkning mot ränta, om öppnande deraf i Banken 48. (sid. 11, 18—20.) 57.
Drake, S.
Se: Pension. 13.
Eftergift af Bankens, Banko-Diskont-verkets samt Låne-kontorens fordringar m. m., Sökt af följande personer, nemligen : Bjurman, A., m. fl 30.
Dalman, 0. F 31.
Hahr, A Hessling, C 67.
Hofgren, F 86.
Kinnman, E Lindberg, J Lundberg, H. T Morén, A. G Steinmets, J 46. Widman, C Expeditions-lösen i Bikets Ständers Bank och Låne-kontor, taxa derå . 36. F. Fonden till diskontering och utlåning för handel och näringar m. ni., om tillfällig förstärkning deraf 2. G.
Gratifikation till Yaktmästarne vid Banko-Diskonl-verket 64. II.
Hahr, A. Se: Eftergift.
Hessling, C. Se: d:o.
Hildebrand, B. E. Se: Anslag.
Hofgren, F.
Honorarium, Banko-fullmäktiges . , , . . 78. 3 I.
Instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Banko-Diskont-verket i Stockholm och Låne-kontoren i orterne 77. för Banko-Utskottet 84. K. Kansli-betjening, Utskottets, angående Notarie-arfvode åt två Kanslister samt om ökadt Kansli-biträde 1.
Kart a—SigiIlata, om förändring dermed 9.
Kinnman, E.
Kreditiv, Riksgälds-konlorets, om förlängd tid för detsammas begagnande 33.
Krediliv-rätt i Banken för Hypolheks-föreningarne, ang 37, 81. L. Lindberg, J.
Se: Eftergift. Lindqvist, A. Se: Pension.
Lundberg, II.
Lån, om upptagande af ett dylikt å utrikes ort ... 66, 69, 75, 85, 88. „ räntefritt, till Mynt-verket 41.
,, mot pant af guld och silfver, om återinförande deraf 72, 82.
Lånerörelse, Bankens, reglering deraf 37, 48, 57, 62. om åtskilliga ullänings-fonders sammanförande (ill en gemensam fond, benämnd Bankens reserv-fond 37, (sid. 8, 68) 48, 57. om jernbelåningens i Stockholm öfverflyIlning till Banko Diskont-verket 37, s, 8. om tillfällig förstärkning af fonden till diskontering och utlåning för handel och näringar m.
m 2. om förhöjning af räntan vid vexel-diskontering 4. om förändrade föreskrifter rör. upp- och afskrifnings-räkningen 10. om ifrågasatt indragning af Bankens hela lånerörelse . .
. 17. om förminskning af fonden till utlåning mot inteck - ning i fast egendom 37, s. 12—13. om förhöjning af räntan å fastighetslån . . . . „ s. 14. om upphörande af skiftes- och odlings-lån . „ s. 22. om förminskning i det till manufakturernas och fabrikernas understöd anvisade kreditiv s. 25. om upphörande af den Fahlu Bergslag medgifna kreditiv- eller låne-rätlighet i Banken . . . „ (s. 27) 71. om Sparbanks-kreditivens öfverflyttning från Låne afdeln. till Banko-diskonten „ s. 27, 50,52.
4 Lånerörelse, om begagnande i lane- och kreditiv—väg af medel, innestående på räkningar i Depositions-afdeln. „ s. 29. om förminskning i fonden för utlåning med omsätt ningsrätt s, 33. om rättighet för Banko-fullmäktige att, vid utlåning från Handels- och Närings-diskontfonden, höja räntan s. 35. om förlängning af lånetiden för lån med omsätt - ningsrätt s. 53. om ersättande af upphörd Privat-Bank . „ s. 55. om försträckning till Filial-Banker (s. 59.) 48, 57, 62.
Löneförhöjning åt Bankens, Diskont-verkets och Tumba bruks tjenstepersonal och betjening 42. „ för Kanslisten W. Maechel 73. ffl. Maechel, W.
Se: Löneförhöjning.
Morén, A. G. Se: Eftergift.
Myntverket, om beviljande, för dess behof, af ett räntefrilt lån 41.
Möller, C.
Se: Pension. P.
Penninge-remisser med posterne, föreskrifter till undvikande af dylika remisser emellan Stockholm och de orter, der Rikets Ständers Bank har Låne-kontor 8, (sid. 3), 39.
Fcnninge-förlägenhet, om åtgärder lill dess afhjelpande 66, 69, 70, 74, 75, 85, 88.
Penninge-väsendet, Rikets, om reform deraf 17.
Pension, tillökning deri, åt enkan efter aflidne Kamereraren A. A. Drake 12. åt f. d. Bokhållaren N.
Magnusson 19. åt f. d. Bruksförvaltaren vid Tumba C. Möller . 22. åt Registratorn A. Lindqvist 82.
Preskriptionstid för åtskilliga utelöpande sedlars emottagande i Kronans uppbörd 18. R.
Reglemente, Banko-, förändrade föreskrifter i Art. 1 i, ,« >* » ^ » 3 — S4' .. 4 - 81, 61. „ 5 - 38, 49, 59, 82.
Reglemente, 5 Reglemente, Banko-, förändrade föreskrifter i Art. 6 Afd. 1 — 6 — 37, 48, 57, 62. „ „ „ 7, 8-58. „ „ ., ,, 7 — 55. „ „ „ „ 8 — 68.
Om kungörande af åtskilliga föreskrifter deri 83.
Reservfond, Bankens.
Se: Lånerörelse.
Revisorer för Banko-Diskont-verket och Låne-kontoren, om va 1 deraf 11. s. Sedlar, om vissa utelöpande sedlars förande inom linien . .
.18. förslag att minsta sedel-valören må blifva 5 R:dr Runt . 15, 23. förslag till förändrad text derå 15.
Silfver, om nedsättning i Bankens försäljningspris derå .... 28.
Vexlings-, Kassa- och Deposit-rörelsen. „ om inköp af hvad Riksgälds-kontoret kan i Hamburg och Altona hafva att aflåta 87.
Silfver-utmyntningen m. m., förslag lill vissa förändrade föreskrifter 15, 23.
Skotte, E. Ang. utbetalande från Banken lill Skottes sterbhusdelegare af ett crsättnings-belopp 21.
Stalslånefonden, ang 66, 69, 70, 75, 85, 88. Steinmetz, J.
T. Taxa å expeditionslösen i Rikets Ständers Bank och Låne-kontor 36.
Tjenstemän, e. o., ansökan om ersättning för mistade inkomster 29.
Bruk, om försäljning deraf 25. om inköp af joid och skog för dess behof . . . 40. om ny aflöningsstat 42. om öfverlåtande till bruket af det till Kommini sters-boställe nu anslagna hemmanet Nedra Tumba eller Tumba N:o 2 53. om afskrifning af en i vedförrådet uppkommen brist 65.
Undersökning, om anställande deraf i vissa af Banko-Styrelsen behandlade mål 5, Bih. lill fl. St.
Prol. 1856—1858. 6 Sami. 1 Afd. 40 Haft. 2 6 Upp- och Afskrifnings—räkning, förslag till förändrade föreskrifter . 10.
Se vidare: Låne-rörelse. w. Wexel-diskontering, om ändring i gällande stadgande ang. räntan 4. Wexlings-, Kassa- och Depositions-rörelsen, Bankens, förändrade föreskrifter derom 38, 49, 89, 82. Widman, C. Se: Eftergift. Wigström, L., född von Schwerin.
Se: Anslag.
B f H A N G LILL aaaa
Indra Ilandet: Underdånigt Betänkande till Kongl.
Maj:t angående förenklande af Beskattning sväs ende t samt Uppbörds- och Redogörelse-Verket.
: UNDERDÅNIGT BETÄNKANDE TILL angående förenklande af BESKATTNINGSVÄSENDET SAMT UPPBÖRDS- OCH REDOGÖRELSE-VERKET, afgifvet den 30 April 1847 af HevstiiUtt i Watter titseilile Comiteratte.
HÖRRERGSKA BOKTRYCKERIET, 1 8 47.
INNEHÅLL af BETÄHTHA1TDET. sid.
Inledning 1. l:o.
Angående de olika jordnaturerne samt jemkning uti jordegendomarnes skattebördor. . 1.
Utredning öfver hemmantalet 6. 2.
Serskilda hemmansnaturers olikhet i skattebidrag 9. 3.
Angående Skattejemkning 9. 4.
Angående MantalsRäntan 13. 5.
Hemmansnaturernes skiljaktighet i serskilda onera och besvär 14. G. Om Skattenatuf för den under åborätt upplåtne kronojord 19. 2:0.
Angående förenkling af Grundräntorna och Tionden. a) Ordinarie Räntan. 7.
Utredning angående ordinarie räntan jemte Undervisningen samt de olika skattetitlarne 26. 8.
Angående tid efter annan beslutade eller ifrågaslälde åtgärder för hemmansräntornas förenklande 27. 9.
Om sättet för hemmansräntornas förenkling 46. 10.
Om resultatet al föreslagne ränteförenklingen 61. 11.
Om OstSkatten i Herjeådalen 61. 12.
Om Presternes utlagor 61. 13.
Om utförande af ränteförenklingen i St.
Län 62. 14.
Om Fahlu Kungsgårdshjelp 62. 15.
Om Näs Kungsgårds reparationsmedel 64- sid. §.16.
Angående Dagsverksskyldigheterne 64. 17. Angående serskilda iakttagelser vid ränteförvandlingen 65. 18.
Om framtida skattläggningar . 66. 19.
Angående ordinarie ränta af Städernes jord 67. b) Tionden. 20.
Om Tionden 67- 21.
Om Halmstädjan i Skåne 68- 3:o.
Angående dispositionen af Ordinarie Räntor, Kronotionde och Boställen. a) Afkortningar. 22.
Om de, angående ordinarie afkortningarne, redan fattade beslut 68. 23.
Om de för ordinarie afkortningarnes upphörande ytterligare erforderlige åtgärder . . 71. b) Angående Indelta Räntorna och KronoTionden samt Boställen. 24.
Om de, angående indelta räntornas indragning, förut väckta frågor 74. 25.
Om nödiga förändringar i afseende å dispositionen af indelta räntorna och utarren derade boställen 78. 4:o.
Angående sättet för KronoTiondens och Hemmansräntornas utgörande. 26.
Nu gällande stadganden 102. 27.
Förut framstälde förslag till förändring 103. 28.
Comiterades förslag till förändring 106- 5:o.
Angående inkomsterne af Statens egendomar. 29.
Om indragning till
Statsverket af de för serskilda ändamål utarrenderade egendomar lil. 30.
Om besörjandet af StatsVerkets egendomars utarrenderande 112. 31.
Om arrendeafgiflernes beräknande » 113. 6:o.
Angående Markegängssättningen. 32.
Äldre stadganden 114. 33.
Förut väckta förslag till förändringar. 116. 34.
Förslag i afseende å Markegångssättning för framtiden 119- 7:o. Angående Jordeboken. sj,j §. 35.
Angående felaktigheter i nuvarande
Jordeböcker och föreslagne ålgärder för deras afhjelpande 123. 36.
Om uppgörandet af en JordeboksLiggare 127. 8:o.
Om Mantals- och Skattskrifning, 37.
Angående äldre och nu gällande stadganden 13S. 38.
Om sättet för Mantalsskrifningarnes framtida utförande 1 SOBO.
Om jemkning i stadganderne angående MantalsPenningarnes och Personella Be villningens utgörande 140. 40.
Om förändring af BågSkatlen i Herjeådalen 141. 9:o. Angående KronoUtskyldernes debitering. 41.
Nuvarande föreskrifter, angående debiteringen 142- 42.
Om väckta förslag till förändringar 142- 43.
Om framtida ordningen för debiteringen 148. 44.
Om förändring i stadganderne rörande taxering af fast egendom 150. 45.
Om förändring med Häradsskrifvarnes tjenstebefattningar 152- 46.
Debetsedlarnes utfärdande 156. 47.
Om förändring i afkortning för minderåriga barn 156- 48.
Om kontroller å debiteringen 157. 10:o. Angående Uppbörden. 40.
Aldre och nu gällande stadganden 160. 50.
Angående ifrågaslälde förändringar . 161. 51.
Om förändring i sättet för uppbördens besörjande. 167. 52.
Om uppbördslerminerne . - * • 167. 53.
Om Kontrollerne 173. 54.
Om förändradt stadgande, angående åtgärder i afseende å bortflyttade personers
Kro noutskylder och deras afskrifning 177- ll:o. Angående Redogörelsen. sifj_ §. 55.
Nu gällande stadganden 178. 56- .
Om föreslagne förändringar 178. 57.
Comiterades förslag 182. 12:o.
Om prcescription för Skatt skyldiges och Redogörares ansvarighet. 58.
Angående förut afgifna förslag i ämnet 187. 59.
Comiterades förslag 190.
Sammanfattning af Comiterades framställningar 192.
Utdrag af Comiterades Protocoll, innefattande serskildt yttrade meningar 209.
FÖRTECKNING å BILAGOR.
Litt. A. 1.
Sammandrag öfver Hemmantalet i Riket år 1844. 2.
Utredning öfver förändringar, som uti hemmantalet böra iakttagas. 5.
Sammandrag öfver hemmantalet efter iakttagne förändringar.
Till d:od:o.
Specification öfver hemmanens disposition.
D. Beräkning öfver de under åborätt upplåtne Krono hemman. — C.
Uppgift å Skatteköpeskilling, influten åren 1837—1846. — D. Undervisningarne, huru hemmansräntorna utgå i hvarje Län. — E.
GeneralSammandrag öfver Ordinarie Räntan, jemte sammandrag, utvisande hvad der af och af Presternes Utlagor utgår i Spanmål och Contanta Penningar. — F. Utdrag af SpecialRäkningen för OsterNerikes Fögderi för år 1844. — G. 4.
Tabell öfver StatsVerkets behållna Afrads- och Tionde-Spanmål. 2. d:o d:o HästVacance- och Ständig RoteVacance-Spanmäl. 5. d:o d:o Arrende-Spa nmål. — II.
Calculation, utvisande hvad af Ordinarie Räntan är af förvandling, enligt marke gång, beroende. — 1.
Sammandrag af Länens MarkegångsTaxor åren 1824—1843 jemte GeneralSamman drag öfver medelpriserne. — K.
FörvandlingsUträkningar öfver räntan af ett hemman i hvarje Län jemte Sammandrag. — L.