Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial, angående behandlingen af Riks-Ståndens skilj aktighéler om Vötérihgs-Propositionerna i 3:ne hufvudpunkter af förslaget till ändrad 1T/ •jckfrih ets-L ag.
Enligt anltömne Protofcolls-tJldrag, liar Borgare-Ståndet, den 5 dennes, återremitterat Gonstitutions-Utskottets Memorial, N:o 6g, på den grund, alt de af Herr Cederschjöld> i hans Memorialet bifogade reservation, uppgjorda förslag lill Voterings-Proposilioner, förklarats såsom Ståndets gemensamma tanka; Preste-Ståndet likaledes, under den 8 Mars , återförvisat Memorialet, med förklarande , att Herr Cederschjölds berörda förslag Vore med Ståndets pluralitet^ tanka öfverensstämmande; Bonde-Ståndet, sistnämnde dag, bifallit Utskottets Memorial oell Voterings-Propositioner, samt Ridderskapet och Adeln, den i i:te Mars, återremitterat Memorialet, på grund af dervid framställda anmärkningar, af Grefve Frölich, Davidoch Herr Ugglaj Göran Gustaf, bägge åsyftan* Bih. till Jl -St.
Pro t. 1828-183o, 3 Sami-, j indra, lliift. 1 Constitut.-Utsh. Memoriai, N:o 76 de förkastandet af Utsfcoltets Voterings-Propositioner oell antagandet af Herr Cederschjölds dertill uppgifna förslag.
På detta sätt hafva tre Riks-Stånd, fastän i olika, mer eller mindre bestämda ordalag, ogillat Constitutions-Utskoltets Volerings-Proposilioner i ett af Utskottet Leredt Grundlags-stiftningsmål, och deremot i termerna eller i hänsyftningen godkänt andra Propositions-förslagj rakt ledande till det, efter Utskottets tanka, grundlagsvidriga resultat, att en af Conslitutions-Utskottet anmäld och tillstyrkt grundlagsändring kunde, vid samma Riksdag, förklaras oanmäld, att, för svaren med Ja och Nej vid nästa Riksdag, del nödvändiga vilkoret af en frågas framställande skulle saknas.
Lika litet, som Utskottet hoppas alt bibringa dessa Stånds pluraliteter en förändrad öfvertygelse, lika så litet kati Utskottet frånträda sin egen åsigt, utgående, icke från otidig kärlek till förslaget, eller från inflytelsebegär eller motsägnings. lystnad i utan endast från begreppet om Grundlrgens verkliga mening och från omsorgen för Grundlagens orubbade helgd.
Det är i slikt hänseende, som Utskottet härigenom får vördnadsfullt inlägga sin protest emot det praejndicat, man sökt bereda, och emot de vådliga följderna af samma prajjudicats tillämpning på måhända vigtigare fall.
Men oaktadt denna öppna bekännelse CnnstitiU.-TJtsli. Memorial, N:o 76. 3 af dess grundsattser, bör dock Utskottet, underkastande sig principalers uttryckta vilja, och den än mägligare nödvändighetens kraf, uppgifva ett medel att förhjelpa saken till något slut, hurudan t det helst må blifva.
Då nu endast två Riks-Stånd oåterkalleligen gillat.Herr Cederschjöld..1; VoteringsPropositioner, och salunda de öfriga, antingen med få rösters öfvervigt enkelt anmärkande, eller alldeles icke anmärkande, Ståndens anspråk att göra deras meningar gällande, måste bevaras genom sättet lör skilj— aktigheternas hopjemkning, samt då föievarande preiiminaire-fråga, ehuru egentligen innefattande tvist om former, uppenbart närmar sig till naturen af grundlagsärende, hvilket äfven två bland de återremitterande Riks-Stånden ganska bestämdt antydt, dymedelst alt Herr Cederschjölds förslag till propositioner förklarats såsom Ståndets gemensamma eller Ståndets pluralitets tanka, anser Utskottet frågan, i det skick hon erhållit, rätteligen böra, enligt 56 §.
Regeringsformen, behandlas, och tillstyrker fördenskull vördsam ligen, alt densamma må ofverlemnas åt förstärkta Constitutions-Utskoltet, hvilket eger att, å Rikets Sländets vägnar, afgöra, orri sjelfva hufvudmälels slulr ligg beredning.
Till följd häraf föreslår Utskottet void - 4 Bil. till Cons titu t.-Vtsl(.
Memorial, N:o 76, samiigen en så lydande preliminaire Voterings-Proposilion: ”Den, som för omröstningen öfver de 3:ne hufvudpunkterna i förslaget till ändrad Tryckfi ihels-förordning, gillar de af Constitulions-Utskotlet uppgifna Yoterings-Propositioner, röste Ja.*
"Den det ej gör, röste Nej."
"Vinner
Nej, så kommer voteringen öfver dessa punkter att anställas i enlighet jned Herr Cederschjölds Propositions-förslag.
” Stockholn! den 12 Mars i83q.
Reservationers af Herr Cederschjöld:
Att vilja öfverlemna åt förstärkt
Utskott att bestämma de propositioner, öfver hvilka voteras skall, är en nyhet, hvartill våra Grundlagar ej gifva ringaste anledning.
När tre Riks-Stånd äro ense om VoteringSTPropositiouer, som lemna hvarje serskildt
Stånds mening fritt tillfälle alt göra sig gällande, så har det fjerda Ståndet ingen rätt att sätta sig deremot.
Stånd kan ju ej mer fordra, än möjligheten att i det förstärkta Utskottet kunna vinna pluralitet för sin mening.
Dessutom har ju Conslitulions-Utskoltet begått pi) uppenbar njotsägelse, då del först för - 'Bil. tili ConstitiU.-TJ t.s7(.
Memorial, N:o 76.
5 Marat de af mig föreslagna Voterings-Prapositionerna lunna leda till grundlagsvidriga resultat, och sedan öfverlemnar åt förstärkt Constitutions-Utskott att kunna antaga deni.
Men det skulle förråda ett slags misstroende till Riks-Ståndens egen omdömesförmåga att vilja ingå i något vidare bevis för olagligheten af en åtgärd, till stöd för hvilken Utskottet icke giftat anföra något enda ord ur Grundlagarna, eller ens sökt antyda någon derifrån hemtad anledning; och jag hemställer derföre endast till RiksStånden, att, med förkastande af Constitutions-Utskottets nu förnyade Utlåtande öfver denna form-fråga, godkänna det af mig förut uppgifna förslag till Voterings-Proppsitioner för det förstärkta Constitutions-Utskotlet.
Af Prosten Anjou:
Under behandlingen så väl af Tryckfrihets-frågan i allmänhet, sora af de i Betänkandet N:o 6g framlagda Voterings-Propositioner, har jag med öfvertygelse instämt i majoritetens tankar, Men ifrån det nu fattade beslufet afviker jag af följande skäl:
Trenne Riks-Slånd hafva, —- ehvad skiljaktighet än må förefinnas uti uttrycken för deras hssint, !— likväl alla instämt ders 6 Bil. till Constitnt.-IJtsk Memorial, N:o 76. lali. att de ogillat Utskottets Voterings-Propositioner:
I en sådan, icke grandlags-, titan form-fråga, måste tre
Stånds tanka anses utgöra Rikets Ständers beslut.
På intet ställe i Grundlagarna finnas frågor om Voterings Propositioners antagande eller förkastande undantagna från den allmänna regeln för Kiksdagsärendens afgörande.
Blott när tvänne
Stånd, i dylika fall, stanna emot tvänne, bör saken till ConstilutionsUlskotlets pröfning och afgörande hänskjutas: en åtgärd, som icke erfordras, då tre Stånd sig om en åsigt förenat.
Utaf denna, för dylika måls behandling stadgade ordning följer, i min tanka, att preliminaire-frågan, om beskaffenheten af sjelfva de Propositioner, öfver hvilka i ett förstärkt Utskott voteras bör, icke kan förut genom votering inom samma förstärkta Utskott afgöras.
Vidblifvande i öfrigt min åsigt, så väl af hnfvudsaken, som af Utskottets först framställda Voterings-Propositioner, finner jag mig dock af Rikets Ständers, genom en grundiaglig pluralitet af trenne Riks-Stånd, uttalade opinion i denna formfråga, nödgad till eftergift; och får derföre, emot det af Utskottet i nu förevarande Betänkande föreslagna behandlingssätt af ämnet mig vörda samt reservera.
Bil. till Gonstitut.
Uti denna reservation instämde Biskop Faxe. Contracls-Prosten Hallström och Borgmästaren Landegren biträdde Herr Cederschjölds reservation.
STOCKHOLM, nos Cari, Au.
P i h l > i83o.
Cons thut.-Utsi.
Memorial^ N:o 77. 1 N:o 77.
Ankom till Exp.-Utsk. den 17 Mars 1830.
Memorial, angående Ridderskapets och Adelns äterremiss på Memorialet N:o j5j i anledning aj återremisserna på Memorialet JV:o 53.
Memorialet N:o ^5, i anledning af återremisser på Conslitutions-Utskottets, i Memorial N:o 53, framställda förslag lill Grundlagsbestämmelser om Lagtima och Urtima Riksdagar, har från Ridderskapet och Adeln blifvit återförvisadt, med anmärkningar af Grefve Gjldenstolpej Anton, att de föreslagna redactionerna af 49 §• Regerings-Forraen och af 2 §.
Riksdags-Ordningen, i afseende på Utskottens verksamhet, stå i rak strid emot hvarandra, samt af Grefve Horris Claes Fredrikatt det tillstyrkta tillägget i g4 §•
Regerings-Formen, åsyftande en ytterligare utveckling af Ridderskapets och Ådelns J2:te och i4-‘de anmärkningspunkter, borde rätteligen införas i ()5 Beträffande förra anmärkningen, får, under erkännande af densammas riglighet, Constitulions-Utskottet vördsamligen förklara, att Utskottet, med tillstyrkandet af undantagen för Constitutions- och Éxpeditions-Utskotlen, från den allmänna regeln om Ut Bih, till R.-St.
Trot. 1828-1830, 3 Sami. Zh:dje Haft. 3 ConsritHl.-Utsh, Mttnorial, N:o 77. skpttens fördröjda organisation vid Urtima Riksdag,' endast velat uttrycka, att dessa tvänne Utskott, hvilkas verksamhet möjligen erfordrades för andra mål, än Konungens Propositioner, skulle kunna deråt lemna behörig åtgärd, samt att Utskottets mening alldeles icke varit den, alt Constilutions-Utskottet borde, äfven vid Urtima Riksdag, granska Stats-Rådets Protocoll, — en utsträckning, tydligen oförenlig med sjelfva principen eller grund-ideen af förslaget; hvadan ock, då, sedan Utskottet nu mera tillstyrkt den jemkning vid Ridderskapets och Adelns i3:de anmärkningspunkt, alt orden: Konungens Propositioner, måtte utbytas emot orden: dit öfverlemnade mål, det åsyftade ändamålet tillräckligen vinnes, CoftstitutionsUtskottet vördsamligen . föreslår, att orden: med undantag af Constilutions- och Expeditions-Uts kotten må ur den uppgifna nya redactionen af 2.*dra §.
Riksdags-Ordningen uteslutas, och således ej eiler anses under 6:te Voterings-Piopositionen inbegripna.
Hvad åter den senare anmärkningen angår, torde Utskottet tillåtas erinra, att, enär 92 <§.
Regerings-Formen icke finnes nämnd i pS §, tillägget ej kunnat i densia §. inflyta, ulan lämpligen bordt intagas i 94 §; vid hvilket redan under discussionen upplysta förhållande
Utskottet vördsamligen underställer Högloflige Ridderskäpet och Adeln, att berörde anmärkning måtte förfalla.
Bil. t. Consticut.-Utsk. Memorial, N:o 77.
Reservation af Herr Cederschjöld:
Dä ifrån Ridderskapet och Adeln, såsom dess gemensamma tanka, blifvit tili Constitutions-Utskot tet återremitterade tvänne sins emellan stridande anmärkningar, nemligen den ena, att vid Urtima Riksdag Rikets Ständer alls icke skulle fä befatta sig med något annat ärende_, än endast med Konungens Propositioner; oell den andra, att Constitutions-Uiskottet skulle granska Stats-Rådets samtliga Protocoll; så synas dessa skiljaktigheter böra bänskjutas till afgörande af förstärkt Constitutions-Utskott.
Men att stadga en allmän granskning af Stats-Rådels Protocoll anser jag olämpligt; ty då ingen bestämd tid vore för Rikets Ständers sammanvaro, skulle det lätt kunna hända, att Riksdagen upplöstes innan granskningen hunnit slutas och resultatet komma till Rikets Ständers kännedom oell afgörande, samt grauskningsrätten på sådant sätt tillintetgöras.
Och att alldeles neka Ständerna en sådan granskningsrätt, vore högst obilligt och kunde lätt medföra oberäkneliga svårigheter.
Om till exempel, Urtima Riksdagen blifvit nödvändig till följd af någon grof misshushållning med Statens medel, eller öfverträdelse af de vid StatsRegleringen lemnade föreskrifter; så skulle det vara, rysligt för Rikets Ständer att nödgas bevilja nya anslag, utan att få söka upp*- 4 Bil. 't. Constitut.-Utsk.
Memorial, N:o 77. täcka eller till ansvar ställa de Rådgifvare, sorn varit till olyckan vållande, utan nödgas anförtro de nya anslagen till samma
Rå dg i Ivares fortfarande misshushållning.
Jag vågar derföre föreslå den medelväg, att anmärkningar finge göras emot Konungens Rådgifvare, äfven vid Urtima Riksdag, — och till beredande af eli möjlighet för Rikets Ständer att genom det förstärkta Constitutions-Utskottet häröfver uttala sin opinion, synes följande Voterings-Proposition vara mest lämplig:
Den, som vill, att tillägget i /\g §.
Regerings-Formen och det nva s:dra momentet af Riksdags-Ordningens 3 erhåller följande lydelse: ”Vid Urtima Riksdag öfverlägge och besluta Rikets Ständer blott om de ärenden, som Konungen sjelf framställer, men hvilka ej må sträcka sig till Grundlagsändringars föreslående eller afgörande,” och om anmärkningar emot Konungens Rådgif vare; ”Kunnande vid sådan Riksdag Rikets Ständer” för öfrigt ’’ej utan Proposition från Konungens” &c. &c., votere Ja.
Den det ej vill, votere Nej.
Nej , anses denna ändring i Ccnstiiutions-Ulskottets första förslag icke böra ega rum.
STOCK HOLM, i83o. HOS CAEL AB. PIHL. Constitut.-Vtsk.
Memorial, N:o 78. t N:o 78.
Utsk. d. 17 Mars 1380, Memorial, angående förloppet af en inom Förstärkta Constitulions-TJtskottet anställd votering äfven ett tillägg i if $■ Riksdags-Ordhingen.
Jemlikt Riks-Ståndens beslut, liar Förstärkta Constitutions-Utskottet i dag sanimanträdt, för att, i enlighet med 5G §.
Regerings-Formen, rösta öfver en så lydande gillad Proposition :
Den, som vill» alt samtliga Riks-Stånden skola, för grundlagsenlig behandling, godkänna Conslitutions-Utskottets, i Memorial, N’.o 3t , framställda förslag lill följande, genom ett tillägg förändrade redaction vid början af 5 mom. 14 § Riksdags-Ordningen: “Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som ej minst — —* eller mantals- och skattskrif ven Borgare i Staden, ej eller m. m.,“ lörste Ja.
Den det ej vill, röste A7ej.
Yinner Nej, antaga samtliga Riks-Stånden, för grundlagsenlig åtgärd, nedanstående, med Borgare-Ståndets serskilta beslut Bilt. till R.-St.
Pro t. 1828-1830, 3 Sami. 34."de Hiift. 2 Consiitut.-UtsTi.
Memorial, N:o 78. instämmande redaclionsförslag: “Ingen annan må för Städerne till Riksdagsman utses, än den som minst — —. — eller Borgare i Staden, samt derstädes är mantaisoch skattskrifves och, om han ej är tjenstgörande Magistratsperson, borgerlig näring idkar, ej eller m. m.” Denna votering, grundlagsbehörigen förrättad, har sålunda utfallit, alt, vid Sedlarnas hopsummerande, befunnits gifna Sextiotre Ja och Sexton Nej.
Stockholm den 17 Mars r83o.
Claes Rålamb, C. F. af Wingård. L, Weser.
Jon Jonsson. J. D. Valerins.
STOCKHOLM, hos Carl A b, bi, i83o. i REGISTER öfver 3:ilje SamliJigen af Bi~ lianget till samtliga RiksStåndens Protocollj innefattande Constitutions-Utskottets Betänkanden. B. T) N:o JLJankj Rikets Ständers; förslag till ändring i Grundlags-stadgandet om. 56, 68. ■— — — frågor angående, kunna afgöras genom Tre Stånds sammanstämmande beslut 58, 68.
S:t Barthelemy; anmärkning rör:de dispositionen af inkomsterna ifrån. . . . ^4« Beredning j Rikets Allm.
Är ender s; om densammas grundlagsenliga befattning med Regerings-ärendena. . 3o, 3g, 60.
Björnstorps
Hemmansegare; anmärkning i afseende på dem ålagd kol-leverering till Dornforss’ Bruk 45.
Borgare; huruledes qualificerad för att kunna väljas till Riksdagsman för Stad. 3i, 38, 48, 49» 78.
Brummer i Prot. Secreterare; anmärkning i afseende på hans entledigande från Colonial-Ärendenas Departement.
. . . i5.
Creditiv-summorna; ang. desammas anvisande till utbetalning på RiksgäldsContoiret 66, 7 3.
D. D’Orchimont, General-Intendent, rörande 2 Register öfver Constit.
Betånhanden. hans behörighet att intaga säte och stämma på Riddarhuset i* E. Ekmanj, Eberh.. vice Pastor; anmärkning vid hans uteslutande från förslaget till Gothaxns Pastorat 28. F. Frälse-Hemmansegare ; angående desammas rättighet att välja och väljas till Riksdagsmän 21. G.
Grundlags-frågor; angående behandlingen af* • * • • • • • • • * • 'ji* Grundlags-ändrings-förslag; uppgift å från sista Riksdag hvilande 3. H.
Hemmansklyfning och afsöndring af jord; anmärkning vid Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning om 17.
Härader; antalet af, som kunna förena sig om en Fullmägtig. . . . . . 22, 33. J. Jastitioe-Ombudsmans Diarium och Registratur, om verkställd granskning af. . . 10. Justitice-Ombudsmans-Instructionen; ang:de Constitutions-Utskottets behörighet att upptaga motioner om ändringar och tillägg deri 7. — —, förslag till åtskilliga ändringar och tillägg deri. 11, 25.
Register öfwer Constit.
Betånkarfflen. 3 K. Knudzorij Vice-Consul; anmärkning vid hans entledigande från Engelska Consuls-beställningen i Christiansand.. . i5.
Krigsmanshus Wadstena; anmärkning vid Kongl. Förordningen, rörande Rusthålls-afgifterna till 44» 4^* Kyrkohemman i Halland, de så kallade; anmärkning vid behandlingen af ett mål rörande, 24. L. Lyngåkra Kyrkohemman; anmärkning emot föredragande åtgärder vid ett mål angående 40.
Lag-förklaringar; om erforderligheten af Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction å de, som af Högsta Domstolen meddelas. 5o, 61, 62.
M Magasins-Directionenj, f. d. Allmänna; anmärkning vid behandlingen af anmälde anledningar till åtal emot 3a.
Militaira Tjenstemän Adeliga; angående desammas rättighet att, på grund af fullmagt, taga säte och stämma vid Riksdag 23.
Militice-Boställs-Cassan; anmärkning vid skedd disposition derå, för inköpet af ett boställshus åt Secund-Chefen vid Kongl. Lif-Regements-Brigadens HussarCoi’ps 13.
4 Register öfver Constit.
Betårikanden.
Besiv och Ekon, Utsk.
Betänkande», 299 8tt i behörig tid klaga öfver sådane beslut, samt de, genom underlåtenhet deraf, sjelfva §t beslutens gi II ti g het lemna ett vitsord, utom hvilket de samma skulle vara utan ändamål.
Vidare, och då vid Sockenstämmor endast förekomma, huru Socknens gemensamma angelägenheter skola besörjas, men icke sådane tvister om enskild rätt, som tillhöra domstolars afgörande, och följaktligen icke heller frågor, i hvad mån byggnad och reparation ä Prestegård skall af Pastor eller Socknen utgöras, finner Utskottet för sin del, att något stadgande, rörande Pastors Räfaktighet i några af de vid Sockenstämma förekommande mål, så mycket mindre varit nödigt, sorn Konungens Befallningshafvande, den der utöfvar en mera egentligen ekonomisk ämbetsmyndighet, enligt Kongl. Brefvet den 3L
Maj 1808, icke anses jäfvig i sådane ärender af allmän ekonomisk beskaffenhet, som dess pröfning tillhöra.
Den sammanblandning af Kyrkorådens befattning med domstolarnes, som Memorialets författare anmärkt såsom äfventyrlig, tror Utskottet så mycket mindre vara att befara, som författningen tydeligen innehåller, det Kyrkoråden icke måga befatta sig med mål, som enligt lag höra till allmänna domstolarne, samt, hvad annorlunda kan hafva förelupit, utgör ett missbruk, hvaruti ändring i laglig väg bordt Hunna iökas och vinnas; och anser ötskot - 300 Bern. och Ekon.
Betänhanden. tet ändtligen, dels att den skillnad i bestraffningen å förolämpningar emot ordföranden i Sockenstämma och Kyrkoråd, och å da som emot Ledamöterna eller dem emellan inträffa, ej allenast är påkallad af den vigtigare och ansvarigare befattning, som, vid alla dessa ärenders både föredragning och utarbetning, den förra ostridigt tillkommer, utan ock föranledd af olikheten i det förhållande, hvari åhörarne sjelfva finna sig till sin lärare och till hvarandra, hvilka de icke vant sig att såsom ämbetsmän anse, dels att Pastor för da fel, som af honom vid tillämpningen och handhafvandet af meranämnde författning kunna begås, ostridigt är, likasom för andra ämbetsfel, och i mån af förseelsens mer eller mindre svåra egenskap, ansvar underkastad, utan behof af någon särskild bestämmelse derom, hvilIren eljest skulle ega rum i hvarje författning, hvarigenom nya åligganden för en eller annan ämbetsman bestämmas; vid hvilket förevetande Utskottet icke finner sig ega anledning, att tillstyrka annan ändring i de föreskrifter, som Författningen om Sockenstämmor och Kyrkoråd i berörde afseenden, eller rörande Pastors befattning med desamma, innehåller, än att före Sockenstämmas slut alltid torde böra af Pastor tillkännagifvas, när Sockenstämmoprotocollet kommer att justeras, samt att tiden till besvärs anförande öfver så val Sockenståm - Bes v. och Ekon.
3011 mö- sorn Kyrkoråds beslut alltid må utan något behof af missnöjes anmälan räknas ifrån kungörandet, som äfven borde innehålla fullständig besvärs hänvisning; i hvilke omständigheter Utskottet således föreslår Riksens Höglofl.
Ständer, att till Kongl. Maj:t göra underdånig hemställan om ändring och tillägg i merberörd8 författning, till ytterligare förekommande deraf, att för ingen Socknemän må försvåras den honom tillkommande rätt, att bevaka och lagligen fullfölja sin talan.
Beträffande åter framställningarne derom, att dels de, som bruka andras jord, skulle i öfverläggriingarna vid Sockenstämma få deltaga, dels alla Socknemännen lemnäs tillträde, att vid dessa öfverläggningar vara tillstädes; så enär, hvad den förra omständigheten beträfFar, den befarade olägenheten, att jordegaren, som upplåtit sitt hemman åt landtbo, skulle genom sin rösträttighet, och utan den sistnämndes begifvande, kunna påbörda honom onera, kan (förekomma?
genom förbehåll i arrendecontractet å landboens eller arrendatorer sida, hvaremot, om denne skulle ega, att under sin åbotid ingå i öfverläggningar om allmänna anstalter och skyldigheter, sådant kunde för jordegaren verka till en framtida tunga och olägenhet, den han såmedelst vors urståndsatt att förebygga, finner Utskottet sig ej go2 Besil, och Ekon.
Bctänkanrlen ega skäl, att tillstyrka vidsträcktare bifall till hvad härutinnan blifvit föreslaget, äö att, i de fall, då öfverläggningarne icke angå några slags onera eller prsestationer, ut* an öfverenskommelser angående ordning och sedlighet inom församlingen, rösträttigheten måtte få utöfvas af alla dem, som vid Prest* val ega en sådan rättighet, utan undantag för dem, som bruka andra personers jord, i hvilket afseende, och så vidt denna ändring i författningen finnes böra ega raoij underdånig hemställan derom till Kongl, Maj:t likaledes blifver nödig; och då andt* ligen, hvad tillträdet till Sockenstämma an* går, öfverläggningarne dervid emellan en församlings husfäder, angående de åtgärder» sorti till ordnings och sedlighets befordran* de böra vidtagas, stundom äro af den beskaffenhet, att den goda afsigten dermed skulle kunna förfelas, ont de åhördes äfven af ungdomen, som i syftningen till före* kommande af dess möjeliga utsväfningar och oseder troligen oftare skulle se förhatliga tvångsband, än en väl beräknad omvårdnad för desS bästa, finner Utskottet så mycket mindre skäl, att tillstyrka det föreslagna allmänna tillträdet till Sockenstämmorne, som utrymmet vanligen är inskränkt i Sockenstugorna, uti hvilka, der sådana finnas, merberörde öfverläggningar lämpligast synas böra hållas, för att odeladt egna Kyrkorne åt egentliga andliga förrätt* Besv. och Ekon. tftsjc.
Betänhandert.
303 iiingar, med uteslutande af alla verldsliga göromål och tvistigheter; Hvilket dock allt Eiksens Höglofl.
Ständers egen upplysta pröfning vördsammast underställe^.
Stockholm d. 21 April 1825.
Ankom den 26 April IgSJ. betänkande, i anledning af v dedit fråga ont tillstånd f ör de Finnar, soni bo i de så kallade Finnskogarnepå Sveriges och Nor» riges gränsor, att fä upprätta särskilde Kyrkor och Församlingar.
Hogv.
PrestStåndet har till Utskottets handläggning remitterat ett Memorial i detta ämne af Herr Profesorn Decter- Franzén, 80m deruti anmäler en skrift, författad i de Finnars namn, som bo i de så kallade Finnskogarne på Sveriges och Noriges gränsor ifrån Hällsjön i Norr till Sjön Naralden i Söder, samt i Öster och Vester emellan KlarElfven och Glommen, samt innefattande go4 Besv. och Ekon* Utsk.
Bctänkanäen; ett tillkännagifvande af den' tinderdaniga ansökning, som de genom en Deputation hos Konung och Stander skola ärnå framställa, att få skilja sig ifrån de 13 dels Svenska dels Norrska Församlingar, på hvil* ka de till ett antal af 8000 personer hittills varit fördelade, och upprätta särskilde kyrkor och församlingar, der de på sitt eget Finnska språk skulle undervisas i religionen, samt förrätta sin gudstjenst.
Ibland de skäl för denna ansökning, som nämnde skrift uppgifver, anser Herr Doctorn i synnerhet tvänne vigtiga:
Det ena vore den locala beskaffenheten af den skogs- och bergstrakt de bebo, der flere mils afstånd ifrån de Svenska och Norrska kyrkorna, och brist på vägar öfver kärr och bergshöjder skola göra, att de sällan kunna komma till Guds hus, och ännu mera sällan se någon Prest hos sig, hvaraf skall härida, att barn dö odöpte och de äldre utan del af den tröst, nattvarden erbjuder; Med hvilken saknad af en Christelig själavård mångfalldi ge borgerliga olägenheter skola vara förenade, härrörande af samma orsak, nemligen den stora aflägsenheten ifrån de ställen, der så väl de civila som ecclesiastika autoriteterne äro att tillgå: