Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde Ståndets, tvid nämnde Riksdag, gjorde anmärkningar förfalla; men att Utskottets d. 2 Febr. 1810 och Tvid 1812 års Riksdag afgifna ändrings-förslag, antagas; §.§. 105, 106, 107, 108, 110, lil.
Att alla de Trid dessa §.§., under föregående 3:ne Riksdagar, gjorda anmärkningar och ändringsförslag afslås. §. 114.
Bonde-Ståndets anmärkning, såsom icke vidare beredd, förfaller.
Allmänna Anmärkningar år 1809 från Högloft.
Bidderskapet och Adeln: Någon Rikets Ständers åtgärd härvid ansågs ieke äga runi; 2 :do Riksdags-Ordningen. §. 14.
Att Utskottets wid 1810 års Urtima Riksdag afgifna förslag antages; men 1812 års åter afslås; §. 17. Att Förslaget från 1809 och 1810 årens Riksdag afslås. §.§. 19, 21.
Att de från 1809 och 1812 årens Riksdagar hvilande förslag antagas; §. 23.
Att förslaget wid 1809 års Riksdag, rörande 3 :dje momentet afslås, men det angående 5 :te momentet antages; .§. 34.
Att 1809 års ändrings-förslag antages; §. 36.
Att det från samma Riksdag hvilande förslag afslås; §. 38.
Att det år 1810 på Bordet lagda förslag antages, i och hvarmed 1812 års förslag förfaller. §. 46.
Att Utskottets förslag wid 1809 och 1810 årens Riksdag afslås; Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 647 §.§. 56, 57, 63, 75.
Att Utskottets från förra Riksdagarne hvilande förslag antagas. §.§. 78, 81.
Att dervid 1809 och 1810 årens Riksdagar gjorda förslag afslås. 3. Tryckfrihets-Lagen.
Att det wid 1812 års
Riksdag inkomna och på bordet lagda förslag om en Jury eller Nämnd i Tryckfrihetsmål, i stället för det hittils gällande Rättegångs-sättet, antages.
Och beslöt B or gare-Ståndet för öfrigt, att till ConstitutionsUtskottet öfverlemna redactionen af alla de utaf samtlige Riksstånden godkända förslag, samt de deraf omedelbart beroende §.§. i Grundlagarne, som sålunda böra derefter rättas, hvilken redaction sedermera Rikets Ständer till justering underställes.
Ut supi'a. Ex Protocollo Carl Magn.
Robsahm 648 Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 3.
Protokollsutdrag från Borgarståndet den 12 juni 1815. 1815. d: 16.
Junii i (Jonst.- Utsk.- upläst 21/2 Utdrag af Wällofl.
BorgareStåndets Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 12:te Junii 1815.
S: D: Som Borgare-Ståndet under föredragning af de från förra Riksdagar hvilande förslag till ändringar uti Grund hagarne, fann sedan 1809 års Riksdag på bordet ett af Constitutions Utskottet afgifvit Memorial, rörande förändring uti Representationen, med bifogade enskilldte Ledamöters därtill utarbetade förslag, men denne fråga likväl icke var af Utskottet till afgörande beredd; Så beslöt BorgareStåndet, att till LTtskottet densamma åter öfverlemna, med anmodan, att en sådan beredning företaga och med sitt förslag i ämnet, så skyndsamt som möjligt är, till Rikets Ständer inkomma.
Robsahm Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 649 4.
Protokollsutdrag från Bondetståndet den 12 juni 1815. 1815. d: 16.
Junii i Const:
Utskottet upläst 3.
Utdrag af Hedervärda Bonde Ståndets Protocoll vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 12.
Juni 1815.
S: D: Till afgjörande företogos de ifrån Riksdagarne i Stockholm 1809 och 1810 samt i Örebro 1810 och 1812 hvilande förslag till ändringar i grundlagarne; Och stadnade Hedervärda Bonde Ståndet i följande Beslut. Wid Regerings Formen. 2 §.
Tillägget ansågs förfalla sedan Riksens Ständer förut beslutat att de i 41 §. föreslagne stadganden, hvarmed detta tillägg ägde gemenskap, ej skulle antagas. 4 §.
Den vid 1812 års Riksdag föreslagne Redaction antogs, med tillägg af ordet och Ofrälse män i stället för eller Ofrälse män. 5 §.
Bägge förslagen till ändring i denna §. af slogos. 6, 7, 8, 9 och 10 §.§ i följd af Beslutet om 5 § :s bibehållande utan förändring, blefvo äfven de vid desse §.§. projecterade ändringar och tillägg, afslagne och skulle 11 §. bibehållas oförändrad.
12 §. dett 1812 föreslagne tillägg antogs.
13 §. den projecterade ändringen af slogs. 15 §.
Skulle bibehållas. 20 §.
Förslaget från 1809 och 1810 antogs. 28 §. likaledes; och blef 1812 års Redaction afslagen. 29 §. nya Redactionen antogs, sedan Högvördige Präste Ståndet, som detta förslag hufvudsakligen rörer, enligt nu ankommit Protocolls Utdrag, till den föreslagne ändringen lämnat bifall. 30 §. förslaget bifölls. 35 §.
Tillägget sedan 1809 och 1810 och Agenter för Handeln bifölls; men alla de öfrige förslagen till ändringar eller tillägg wid denna § afslogos. 37 §. de här, wid 1809 och 1810 gjorde Förslag blefvo af Bonde Ståndet antagne. 38, 39 och 40 §.§. förslagen afslogos. 41 §. öfver denna §. hade Riksens Ständer redan fattat sitt beslut. 42, 43 och 49 §.§. de wid desse §.§. föreslagne ändringar biföllos. 650 Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 52 §. första Punkten i förslaget angående Bonde Ståndets Secreterare, ansågs förfalla sedan redan derom blifvit stadgadt i Riksdags Ordningens 24 §. och det öfriga ej kunna komma under öfverläggning. 53 §.
Förslaget antogs. 56 §.
Förslaget af slogs. 61, 69, 70, 71 och 74 §.§. de sedan 1809 och 1810 hvilande Förslag biföllos. 77 §. tillägget såsom öfverflödigt ansågs böra förfalla. 80 §.
Föreslagne ändringen ansågs ej kunna komma under pröfning. 81 och 87 §.§.
Förslagen afslogos. 91 §. i anseende till sammanhanget med 39 §. ansågs Förslaget af sig sjelf förfalla. 92 §.
Förslaget bifölls och skulle således denna §. uteslutas. 93 §. de föreslagne ändringar afslogos. 96 §. den gjorde anmärkningen ansågs ej böra komma under öfverläggning utan förfalla. 97 §.
102 §. det hvilande Förslaget af slogs. 103 §.
Bägge de hvilande förslagen rörande denna §. antogos. 106, 107, 108 och 110 §.§. alla rörande dessa §.§. hvilande Förslag till ändring afslogos lil §. sedan härom blifvit i Riksdags Ordningen stadgadt, ansågs det vid denna §. föreslagne tillägg icke behöfvas och derför böra förfalla. 114 §.
Hedervärda Bonde Ståndet som ansåg frågan om denna §. ej vara till räckeligen beredd, beslöt att öfverlämna densamma till Constitutions Utskottet med vänlig anmodan att derom afgifva sitt Betänkande och Förslag, för att sedermera komma under pröfning; åberopande Bonde Ståndet härvid sitt förra yrkande, att hela denna §. bör utur Regeringsformen uteslutas.
Beträffande frågan om Representations förändringen, så fann Ståndet, att, enär intet Förslag finnes så utarbetadt och slutberedt att de till afgjörande af Riksens Ständer kan uptagas, skulle detta ämne ytterligare till Constitutions Utskottet öfverlämnäs att utarbeta ett fullständigt Förslag, som kunde komma under pröfning.
Börande Riksdags Ordningen. 14 §. Wällöf!. Borgare Ståndets Beslut skulle afbidas. 17 §. förslaget af slogs. 19 §.
Tillägget bifölls. 21 §. Wällöf!. Borgare Ståndets Beslut skulle afbidas. 23 §. om projeeterade ändringen afslogs i hvad den rörde Bonde Ståndet, i öfrigt skåll Borgare Ståndets Beslut afbidas. 34 §.
Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 651 36 §.
Tillägget afslogs. 38 §.
Redactionen från år 1810 bifölls och ansågs det vid 1812 års
Riksdag projeeterade tillägg dermed förfalla. 46 §. tillägget afslogs. 56 §. det sedan 1812 års Riksdag hvilande Förslag bifölls. 57, 63 och 75 §.§. de föreslagne tilläggen och ändringarne vid dessa §.§. biföllos. 78 och 81 §.§. de i dessa §.§. föreslagne tillägg afslogos.
I afseende på Tryckfrihets Lagen beslöt Bonde Ståndet att det på bordet hvilande Förslag till inrättande af en Jury i tryckfrihets mål, i stället för det hittills antagne Doms- och Rättegångs sätt, skulle antagas.
Hvarjemte Hedervärda Bonde
Ståndet förordnade att de nu i afseende på ändringar i grund lagarne fattade Beslut skulle till Constitutions Utskottet öfverlämnäs, med vänlig anmoden att till justering hos Riksens Ständer inkomma med redaction af alla de Förslag som af samtelige Riks Stånden blifvit godkände, samt af de §.§. i grundlagarne hvilka medelbart af de antagne Förslagen bero och således derefter böra rättas.
Ex Protocollo Olof Werlin. 652 Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 5.
Utdrag ur Prästeståndets protokoll den 8 juni 1815. 1815. d: 16.
Junii i Coust.
Utsk. upläst. 4.
Utdrag af Protocollet, hållit i Högvördige Preste-Ståndet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 8 Junii 1815.
S: D: Efter ytterligare föredragning af Constitutions Utskottets den 3 dennes på bordet laggda Memorial innehållande de i från Utskottet infordrade upplysningar, i frågan om de Constitutionella Principer, enligt hvilka Riks Ståndens olik beslut, om de beredda Grundlagsfrågornas hvilande till nästa Riksdag eller upptagande vid denna, kunde sammanjämkas till ett bestämdt svar på Kongl. Maj :ts Nådiga Proposition i detta ämne, har Preste-Ståndet, utan att gilla den af Utskottet uppgifna grundsatts, enligt hvilken 3 :ne Stånds beslut om så beskaffade frågors hvilande till annan riksdag, icke skulle kunna inskränka det 4 :de Ståndets rätt att dem till afgörande upptaga, likväl för att gå sina Resp. Med Ständers yttrade önskningar om berörde frågors upptagande, till mötes, funnit för godt att med frångående af dess d. 11 sistl.
Maj uti detta ämne fattade beslut bifalla, det alla sedan nästföregående 3 :ne Riksdagar hvilande och lagligen beredda Grundlagsfrågor vid innevarande Riksdag må till afgörande förekomma.
U Almquist.
Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 653 6.
Borgmästare Kjellanders memorial. 1815. d: 16 Junii upläst i Utskottet och remitteradt till Beredningen. 6. Wördsamt Memorial1 I anledning af mitt förbehåll i Wällofl: Borgare Ståndet, under öfverläggningen om den vigtiga fråga: antagandet af en Jury i Tryckfrihets mål, tager jag mig friheten, såsom en ny Motion hos Höglofl.
Utskottet framställa: at det i 1812 års Tryckfrihets Förordning 5 §: stadgade Rättegångs sätt, måtte såsom gällande antagas, i den händelse Riksens Ständer framdeles skulle finna, en Jury icke upfylla dermed åsyftade ändamål, eller vara stridande mot Nationens lynne och tänkesätt.
Framtida erfarenheten lärer härom vara den säkraste Domare. G.
Kiellander 1 Tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 916. 654 Den 20 Juni 1815 102.
Den 20 Juni 1815.
J usterat Rudolf Cederström.
Den 20 Iunii 1815.
Plenum, då alla Utskottets Ledamöter voro närvarande, undantagandes Herr Munck af Rosenschöld, Herr Rothoff, Herr Commerce Rådet Wegelin, och Riksdagsmännen Ericson och Anders Danielson.
Justerades pleni protocollet för den 16 sistl.
Justerades förslaget til den Riksact som skall uprättas til bestämmande af de genom föreningen mellan Sverige och Norrige upkomna constitutionela förhållanden. (bilägges)1 Herr Dk: Wijkman ingaf en så lydande motion.2 Jag anser en Jury nödvendig för att beröfva Religions smädaren, upprorsstiftaren och äreskändaren den trygghet han bygger på ett försigtigt missbruk af Tryckfrihets Förordningen.
Men jag kan ej gilla det af förslaget till Jury, hvilket gör 2/s delar af rösterna nödvendiga för des upplösning.
Jag önskade, att det antingen bestämde blotta pluraliteten af rösterna såsom afgörande eller ock frikallade den anklagade, om ej 2/3 delar af dem vore emot honom.
— Föreställom oss en Jury, sammansatt af Nio redeliga, fasta och upplysta Män, sorn med en ed, vid hvilkens uppläsande jag kände mitt blod. varmare, förbundit sig att föllja sin öfver 1 I marginalen: N:o 1.
Riksakten med åtföljande memorial är tryckt i C. U. U. 1810—1815, sid. 832.
1 konceptet förekomma rättelser av något större intresse allenast på en punkt, nami. vid riksaktens § 7.
I denna § fanns från början endast ett stycke, nami. det, som i det tryckta dokumentet — dock med några ändringar — utgör paragrafens andra stycke.
Paragrafen har börjats på följande sätt: »Vid alla de tilfällen då efter Sveriges Grundlag och denna Riksact bägge» — varefter förmodligen skulle följt orden:
Rikenas styrelse föres af Statsrådet.
Men tankegången har avbrutits, och meningen i stället formulerats sålunda: »Vid alla de tillfällen då efter Sveriges och Norriges Grundlagar Rikets styrelse» o. s. v. — I marginalen har skrivits det stycke, som i den slutliga redaktionen utgör första stycket i paragrafen, sålunda följande mening: »Intil dess bägge Rikenas representanter äro församlade, och hafva förordna! om Regeringen under Konungens minderårighet, skall et af lika antal (sammansatt) Svenska och Norrska Ledamöter sammansatt Stats råd förestå Rikenas Styrelse, med iakttagande af dessas ömsesidiga Grund lagar». 2 Wijkmans motion, som av honom är undertecknad, är såsom bilaga n:o 2 fogad till protokollet.
Den är tryckt i C. V. M. 1810—1815, sid. 976.
Den 20 Juni 1815 655 tygelse.
Föreställom oss att efter omröstningen fyra röster funnos jakande och fem nekande, och att för ingen af dessa redliga
Män visade sig något skäl till förändring af den en gång fattade meningen.
Jag fråga:
När skall denna Jury blifva upplöst?
Man svarar:
När behofvet tvingar till upplösning.
Och jag frågar:
Monne någon rättskaffens
Man skall frivilligt ingå i en sådan Jury?
Är det ädelt af Lagstiftaren att med behofvet af sällskap eller hvila eller med annorstädes påkallande ouppskjutliga göromål tvinga en af de fyra eller två af de fem att förråda den öfvertygelse med hvilken Lagstiftaren på det starkaste sökt att fästa dem med den föreskrifna eden ?1 Herr Borgmästaren Kjellander ingaf en så lydande motion.2
I sammanhang med hvad Herr Professoren Doctor Wikman nu anfördt, torde mig tillåtas, såsom en ny motion väcka Högloft.
Utskottets upmärksamhet därå: at et stadgande i 5 §: af Tryckfrihets Lagen nödvändigt erfordras, som berättigar
Domaren att vid vite eller annor Laga påföljd, ålägga de til utgörande af Jury kallade personer, at åt utsatt tid och ställe sig infinna.
Utan et sådant stadgande, skall det nu antagne Rättegångs sättet förfela sitt åsyftade ändamål.
Utskottet åtskiljdes.
In fidem G: A Silverstolpe. 1 Wijkmans motion, som sålunda är fogad till prot. av den 20 juni, är, egendomligt nog, daterad Stockholm den 23 juni 1815.
2 Kjellanders motion, som av honom är undertecknad, är såsom bilaga n:o 3 fogad till protokollet.
Den är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 976.
656 Den '21 Juni 1815 103.
Den 21 Juni 1815.
Den 21 Junii 1815.
Plenum, då alla Utskottets ledamöter voro närvarande, undantagandes Friherre Cederström, Herr Rothoff, Herr Gahn, Herr D :r Wijkman, Herr Wegelin, samt Riksdagsmännen Ericson och Anders Danielson.
Uplästes et Utdrag af PresteStåndets Protocoll af den 12 Iunii, om tryckning på Riksdags kostnaden af öfversigten af de hvilande grundlags frågorna. (bilägges)1 Et Utdrag af Borgare Ståndets Protocoll af den 15 Junii, innehållande bifall til förslaget til förändringar i 37. §.
Regeringsformen. (bilägges)2 Et Utdrag af PresteStåndets Protocoll af den 15 Iunii, innehållande Preste Ståndets beslut rörande en Jury i Tryckfrihetsmål. (bilägges)3 Remitterades til Utskottets beredning.
1 Vid. denna protokollsanteckning — likasom vi de följande förekommer hänvisning till motsvarande bilaga.
— Prästeståndet instämde i ett R. o. A:s beslut den 8 juni, »att tryckningsafgifterna för de af Constitutions Utskottets Secreterare författade och ibland Riks Stånden redan utdelade Tabeller öfver alla de Förslag till förändringar eller tilläggningar i Grundlagarne, som sedan de 3:ne sistförflutne Riksdagarne hvilat, skulle af den anslagne Riksdagskostnadssumman bestridas».
2 Ståndet instämde med R. o.
A:s bifall till utskottets »vid 1809 och 10 årens Riksdag uti 2:ne särskilda Betänkanden afgifna förslag till förändringar i Regeringsformens 37. §». 3 Ståndet godkände utskottets förslag av den 20 juni 1812 om en jury.
Utskottet skulle dessutom anmodas att inkomma med utlåtande över de ändringar, vilka ståndet vid antagandet av de 4 första §§ uti T. F. O. den 26 juni 1812 hade yrkat och vilka ståndet, den 27 juni s. å. »förbehållit skola anses, såsom då väckta motioner, hvilka nästk.
Riksdag borde till afgörande upptagas.» F. ö. innebar ståndets beslut, att de beslut, som i senaste plenum och nu hade fattats rörande ändringar i grundlagarna, skulle överlämnas till utskottet med anmodan »att författa och till justering hos Riksens Ständer ingifva Redaction af alla de Förslag, som af samteliga Riksstånden blifvit godkända, samt af de §§ i Grundlagarne, hvilka af de antagne förslagen omedelbart bero och således derefter böra rättas».
Den 21 Juni 1815 657 Et D :o af den 19 Junii innehållande påminnelse til Utskotten om skyndsamhet i görömålen. (bilägges)1 Et D :o ifrån Borgare Ståndet af den 19 Junii, om samma ämne. (bilägges)2 Företogos3 til pröfning de ännu på bordet hvilande protocoll hvilka til anmärkning hade blifvit ifrån fördelningarna anmälde, nemi.
Protocoll hållet i Stats Rådet den 16 Febr. 1813, om fardag för til och afträdande af Boheman vid Amiralitetet.
Sedan alla til detta ämne äskade handlingar blifvit företedde och upläste, beslöt Utskottet efter någon öfverläggning, at den gjorda anmärkningen borde förfalla, sedan förfarandet var enligt med alla tiders praxis, och Högsta
Domstolens tanka i frågan förut hade varit inhemtad.4 Protocollet öfver Krigs Ärender hållet i Stats Rådet d: 27.
September 1814. samt i sammanhang dermed Protocollerne för d: 3. och 10 Jan. 1815. angående en lefverans till Kgl. Maj :t och Kronan af Handlanden Benedicks.
Stats Råds Protocollerne öfver Kammar Ärender för den 12. och 19.
September 1814 och 14 Februarii 1815. angående Landshöfdingens i Malmöhus
Den härvid gjorde anmärkning förföll.
Sluteligen anmältes att vid åtskillige Stats Råds Protocoll öfver Krigs Ärender saknats hänvisningar till Berednings Protocollerne, hvilket, äfvensom att Rubriker vid flere mål ej varit utsatte, försvårat Utskottets arbete, hvarom anmälan i Utskottets Skrifvelse till Riksens Ständer skulle göras, sedan Beredningen derföre föreslagit formen.
Herr Professoren Munk af Rosensköld anhöll att sedan alla enskildt^ anmärkningar nu blifvit afgjorde, Herr Baron och Ordföranden behagade göra Proposition uppå om anmärkning emot den Föredragande och Stats Rådets Ledamöter bör äga rum i anseende till rådslagen, rörande den vissa enskildta. personer förunnade 1 Prästeståndet instämde i borgarståndets anmodan till utskotten av 19 juni att påskynda sina arbeten.
2 Sedan ståndet inhämtat K.
M:ts avsikt att efter den 16 juli genast hemförlova riksdagen, anmodade ståndet samtliga utskott att påskynda sina arbeten.
3 Stycket fr. o. m. orden Företogos til pröfning t. o. m. orden ät dem öfverlemnas återfinnes i C. V. M. 1810—1815, sid. 947.
4 Jfr ovan sid. 611, 627—628.
42 658 Den 21 Juni 1815 tillåtelsen till införsel af den stora qvantitet utländskt bränvin som de sednare åren blifvit i Riket införd.
Herr Baron och Ordföranden framställde proposition om anmärkning dervid skall göras, hvilket af pluraliteten med Nej besvarades.
Föredrogs å nyo Beredningens den 2 Junii ingifna Betänkande öfver de ifrån enskilda Riksdagsmän til Utskottet inkomna motioner til ändring i Grundlagarna.
I anledning af den första punkten rörande et förslag af Herr Jan Lamberg til et olika stadgande om Riksens Ständers befattningar vid Lagtima och Urtima Riksdagar, samt et af Riksdagsmannen Anders Nilsson, hvari yrkades det samma äfvensom uphäfvandet af det stadgande i Regerings formen at hufvudstaden nödvändigt skall vara den vanliga Riksdagsorten, hvilket allt Riksdagsmannen Anders Åberg, genom et Memorial hade bestridt, beslöt Utskottet efter någon öfverläggning, under gillande af Beredningens yttrande, at då Utskottet ej trodde sig böra berörde förslag hos Riksens Ständer anmäla och tilstyrka, skulle om författarena sådant äskade, i enlighet med Beredningens yttrande enskilda svar åt dem öfverlemnas.
Utskottet stadnade i samma beslut i afseende på 2 :dra puncten i beredningens yttrande, i anledning af et ifrån Herr Tham, Fehr, ingifvet förslag, at Stats Råd, Justitia Råd, Stats Secreterare m. m. skulle få inträde i Riksens Ständers Utskott.
I afseende på 3 :dje puncten i anledning af Riksdags fullmägtigens ifrån Christinsehamn Lundgrens motion, at Presidenter i Hofrätterne borde ställas under opinions nämndens dom gillade Utskottet äfven beredningens yttrande.
Likaledes i afseende på 4 :de puncten innehållande Beredningens tankar om et förslag af Herr Spaldencreutz, om utvidgade skyldigheter för Riksens Ständers Justitia Ombudsman.
Vid pröfning af den 5 :te puncten om et memorial af Riksdagsmannen Anders Larson, innehållande förslag at vid beräkning af Riksdagsmanna, arfvoden, alla inom Bonde Ståndet som bebo och äga frälsehemman deri böra deltaga, ingaf Riksdagsmannen Hans Hanson, et så lydande skrifteligt yttrande: (bilägges)1 Om frälse jords Egare skola betala Riksdagsmans arvode till Ledamöter innom skatte Allmogen hvar af Bondeståndet, Enligt IS.tonde §. i Riksdagsordningen Endast bör bestå, — så anser jag detta bidrag ej nyttigt utan mera vådligt, så vida fölgden naturligt vis skulle blifva dän, att desse jordegare, om de betalte Ricksdags mans arvode skulle de deltaga i valen och äfven kunna väljas till 1 Yttrandet är såsom bilaga fogat vid protokollet.
Det är tydligen egenhändigt skrivet och undertecknat.
Yttrandet är tryckt i C. U. M. 1810 —1815, sid. 864.
— Se f. ö. ovan sid. 615.
Den 21 Juni 1815 659 Riksdagsmän bland skatte Allmogen.
Ehuru de i flera fall ägde rackt stridiga inträssen, hvarföre de talade, och således kunde blifva parti Representanter innom Bondeståndet, hvilket vid alla Riksdags mans val borde på det sorgfälligaste observeras och förekommas.
Men för all skatte jord i hvars hand dän än må vara anser jag
Riksdagsmans arvode bör betalas till härradets valde Riksdags
Man som bevakar däss rättigheter, Ehvad jord Egaren har Representations rätt i bondeståndet eller icke. af dessa skiäl anser jag beredningens betänkande i danna del bör af slås.
Efter någon öfverläggning gillade Utskottet Beredningens förslag, hvilket således til Riksens Ständer kommer at anmälas, hörandes då på begäran Hans Hansons särskilda tanka expeditionen åtfölja.
Likaledes1 skulle til Riksens Ständer öfverlemnas de förslag til ändringar i Tryckfrihets lagen beredningen, i anledning af et af Herr Kjellander och en af Presteståndet vid sista Riksdag gjorda anmärkningar, utarbetat, dock skulle med expedition deraf dröjas intil dess så väl sednare inom Utskottet väckta motioner rörande samma lag hunnit pröfvas, som den af Presteståndet gjorda remiss derom uptagas.
Rörande de af Frih.
Stael von Hollstein afgifne anmärkningar vid Tryckfrihets lagen, samt af Riksdagsmannen Iohan Magnus Wessing om en jämnare fördelning af ägendomars onera til staten, gillades beredningens utlåtande, i följe hvaraf författarena om de det åstunda äga at derom erhålla särskildta svar.
Vid frågan2 om några tillägg i anledning af Konungens gjorda anmärkningar, i några §§. af Regerings formen och Riksdagsordningen för at sätta dem i öfverensstämmelse med Riksens Ständer [s] af Kongl.
Maj :t i Nåder sanctionerade beslut om Constitutions Utskottets granskning af Justitire Ombudsmannens diarier, yttrade sig Herr Doctor Agrell, skrifteligen: (bilägges)3
För min enskildta del kan jag ej finna annat, än att frågan om tryckningen af de tillägg i Reger.
Form. 53 §. samt Riksdags-Ordn.
29 §, hvilka angå granskningen af Justitia Ombudsmannens
Diarier, är af den beskaffenhet, att den af Riksens Högloft Ständer kan vid inne varande Riksdag afgöras.
Hufvudsaken är ju fullkomligen af 1 Denna mening återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 977, dock har där en korrigering giorts av protokollets oformliga text, 2 Stycket fr. o. in. orden
Vid frågan om t. o. m. orden hvila på bordet (se nedan sid. 661) återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 858.
8 Agrells egenhändiga och av honom undertecknade yttrande är såsom bilaga n:o 7 fogat till protokollet.
Överst å första sidan är såsom rubrik med Agrells stil skrivet:
Yttrande till Högloft Constitutions-Utskottet.
— Yttrandet är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 859. 660 Den 21 Juni 1815 gjord.
Och hvar finnes väl en enda bokstaf i grundlagarne, som bjuder, att Riksens
Ständer skola särskildt besluta om en sak af denna beskaffenhet, och särskildt om dess tryckning?
Man skulle då kunna påstå, att förändringen uti Reg. Form. 41 §. angående Konungens myndighetsålder, samt tillägget uti 56 § af Riksdagsordningen ej fingo genast tryckas, emedan Riksens
Ständer väl behörigen fattat beslut om sjelfva dessa ämnen, men icke om deras tryckning, hvarom ifrån Högloft Utskottet intet direct betänkande blifvit afgifwet.
Man in wånder väl, att frågan om granskningen af Justitia; Ombudsmannens
Diarier icke är i sin natur constitutionel, utan har blott, genom en hvila från föregående Riksdag', händelsevis fått en sådan behandling.