Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Son tillhörigt Skepp, hvarom här endast varit fråga; men om närmare bestämmande hvaraf vidare utlåtande komme att förfalla, sedan Skeppsegaren anmält, att han för skadan blifvit förnöjd.
Slutligen har ock Riks-Rätten funnit de mot mig anmärkte omständigheter af Herr Friherre Cederström, rörande olyckshändelser, som icke inträffat, innefatta ämnen, hvilka hvarken tillhörde Actors bedömande1, eller Riks-Rättens pröfning.
Riksdags-Fullmägtige af Bonde-Ståndet ifrån Wester- och Norrbottens Län, Joli. L. Wiklund, O. P. Wikström, J.
Ruthberg och Eric Mörtberg, hafva den a Martii 1818 lias mig fört klagan deröfver, att sedan Kongl. Maj:t uti Dess den 4 Februarii 181 a utfärdande Nådiga Förordning, om de Indelade Infanteri-Regementernes beklädnadssätt, befallt, det borde de af Rotehållarne, eller Solda térne sjelfve, anskaffade släpkläderne i fred - 1030 Riksens Si än ders lig tid , i stället för Kronö-munderingen , nyttjas, emot en årlig derföre bestämd slitningsersättning; så har Chefen för Westerbottens Regemente, Herr General-Adjutanten, Öfversten och Riddaren Lars F. von Knorring, uti en till tjenstgörande Majoren vid berörde Regemente den 17 Februarii 1816 »flåten skrifvelse, påbjudit, det ingen Recrut derefter finge inskrifvas, innan han ställt en af sine Rotbönder, eller andre vedcrhäftige män utgifven borgensskrift, deruti de, en för alla och alla för en, borga för fullgörandet af Soldatens skyldighet, att hvart tredje år anskaffa och inlemna en ny beklädnad, samt att följderne af ett deremot stridande förhållande, eller antagning af en icke lagligen stäld och bestyrkt borgen, ensamt komme att drabba Compagnie-Chefen, eller den som innehade Compagnie-befälet, hvilket påbud klaganderne ansett ej allenast försvåra recruteringen vid nämnde Regemente, utan ock vara uppenbart stridande mot Provinsens KneckteContract, som stadgar, att Soldaten, efter vid antagandet erhållen ny mundering, endast hvart annat år skall af Roten erhålla Fern Daler Kopparmynt till släpkläders underhåll och anskaffande.
Öfver desse klagomål, har jag infordrat Herr General- Adjutantens och Öfversten von Knorrings förklaring, den jag likväl icke funnit nöjaktig, hvarföre jag, den 6 April, remitterat målet till Krigs-Fiscals-Ämbetet, för Revisorers Berättelse. 1021 Landt-Arméeils Xrender, att vid Kongl.
KrigsHof-Rätten vidare utföras.
Af skriftvexlingen i delta mål är upplyst, att sedan Herr Öfversten och GeneralAdjutanten uti underdånigt Memorial den 20 Maji 1812, hos Kongl. Maj:t i underdånighet ej allenast anmält de inom XMesterbottens Regemente mötande svårigheter emot verkställigheten af ofvan högstberörde Kongl. Förordnings föreskrifter, utan ock förslagit, att Rotarne vid samma Regemente kunde åläggas, alt i likhet med den vid andre Regementer, emot befrielse af den i Contractet stadgade penninge-afgiften, hvart tredje eller fjerde år anskaffa en till alla delar fullgod mundering, har Kongl. Maj:t uti Nådigt svar derå, deni derpå följde December, förklarat, att då alla Indelta Infanteri-Kegementer vore förbundne , att alltid vara försedde med fullgod släpmundering och sättet till dess anskaffande icke blifvit föreskrifvet, utan berodde än på Kneckte-Conti^acten och än på särskildta Öfverenskommelser inom Regementerne, borde ock, utan ändring uti Förordningen , inom Westerbottens Regemente dervid förblifva.
Af detta Nådiga Rescript, jemte Stats-Secreterarens för Krigs-ärenderne Circulaire af den 4 April i8i5, deruti omförmäles Kongl. Majrts Nådiga önskan, att Herr Öfversten med uppmärksamhet måtte följa Kneckte-Contracternes afslutande, så att å Soldatens sida väl inga nya och obehöriga fordringar måtte göras, men i synnerhet, att om, beklädnads - 1022 Riksens Ständers i. t j bidraget Roten ocli Soldaten emellan Liefve på säker fot regleradt, licldst så, att en tredjedel af Lola beklädnad s-kostnaden årligen bunde utgå, der Rotens skyldighet till släpkläders hållande vore bestämd, hade Herr General-Adjutanten Knorring tagit sig anledning, att de öfverklagade Regements-Orderne utfärda; men då denna hans åtgärd kommit till Kongl.
Maj:ts kunskap, har Kongl. Majrt ej allenast genom General-Ordres den 15 Januarii och ii Feruarii 1818 i IVådcr låtit befalla, att berörde Regements- och deraf emanerade Compagnie-Ordres, hvaröfver Kongl. Majrt förklarat sitt höga missnöje , skulle återkallas med ogillande af livad i anledning deraf kunnat blifva tillgjordt, utan ock att sträng undersökning borde anställas, till utrönande genom hvars fel i frågavarande Ordres blifvit utfärdade, och att ingen Rotehållare borde, i anledning deraf, förmås till beklädnadens utgörande, utöfver hvad Författningarne föreskrifva, om ej genom frivillig öfverenskommelse; hvarjemte Kongl. Majrt under den 20 i sistnämnde månad låtit genom Stats-Secreteraren för Krigs-ärcndcrne infordra Herr General-Adjutantens och Öfverstens underdåniga förklaring i detta ämne, hvilken, den 3 derpå följande Martii afgifven, Kongl.
Majrt den 17 i samma månad i Nåder öfverlemnat till Dess Justitiae-Cancellers-Ämbete, sorn efter af Herr Öfversten ytterligare infordrad förklaring, den 4 Maji, äfven remitterat målet till Krigs-Fiscals-Ämbetets handläggning.
Under Revisorers Berättelse. 1023 tinder Rättegångens lopp i Kongl.
Krigs-* IIof-Rättcn, liar Riksdagsmannen Ruthberg derstädes muntligen och de öfrige trenne Klagaderne skriftligen tillkännagifvit, att de med förhoppning, att de öfverklagade Orderne återkallades och verkan deraf för framtiden upphörde, på samtlige Roteliållarnes i be» nämnde Läns vägnar, afstodo från allt anspråk på ersättning förden kostnad, som deraf kunnat uppkomma.
Bil. M 5 lill Kongl. Majlis Nåd.
Prop M 1, om Statsverket 1859. 37 allmänna Indrngnings-staten komma i åtnjutande af en årlig pension till belopp af lOO R:dr; att f. d. Kongl.
Bibliotbekarien, Kanslirådet Per Adam Wallmarks enka, Hedda Elisabeth Wallgren, som med en 1 2-årig, sjuklig och för lifstiden ofärdig dotter befunne sig i nödställd belägenhet, måtte, med afseende på hennes mans långvariga och i flera hänseenden utmärkta verksamhet såsom skriftställare, å Allmänna Indragnings-staten uppföras till erhållande af en årlig pension af 100 R:dr; att, med afseende pä det rastlösa nit och den gagnande verksamhet, Kommendörkaptenen vid Kongl. Flottan, Inspektören öfver Rikets Navigations-skolor, Abraham Wilhelm Lavén i lifstiden ådagalagt såsom lärare vid Krigs-Akademien, äfvensom å hans både litterära och praktiska förtjenster om Sjö-krigsvetenskapens utveckling, hans sjukliga och med , fyra minderåriga barn i behöfvande omständigheter efterlemnade enka, Mathilda Palmstedt, som till sitt och de sinas underhåll egde att påräkna blott ett gratial af 180 R:dr från Amiralilets-Krigsmanskassan, måtte på Allmänna Indragnings-staten tilldelas en pension af G00 R:dr om året; att Befallningsmannen på Upsala slott, Öfverste-löjtnanten Jacob Magnus Nordencreutz efterlemnade två döttrar, Chrislina Malhilda och Gustava Wilhelmina Nordencreutz, hvilka ä Allmänna Indragnings-staten åtnjutit årliga pensioner, Christina Mathilda af 120 R:dr samt Gustava Wilhelmina af 60 R:dr, måtte få på sig öfverflyttad den pension å sistnämnda belopp, som deras i nästlidne Augusti månad gifta syster Augusta Nordencreutz derförinnan egt att uppbära, och hvarigenom Christina Mathilda, som ur 52 år gammal och ofärdig samt lider af svaghet i synförmågan, skulle komma att erhålla 150 R:dr samt Gustava Wilhelmina, som är 43 år gammal och sjuklig. 90 R:dr årligen, med beräkning från den tid, då Augusta Nordencreutz’ pensionsrätt upphörde; att, som Öfverste-Löjtnanten Jonas Gabriel Schander, hvilken sedan år 1816 varit i Statens tjenst samt från och med 1827 anställd först såsom Kompani- och Bataljons-chef vid Pionnier-corpsen och sedermera i sistnämnde egenskap vid Kronoarbetskorpsen intill sin död den 13 Juni innevarande år, med utmärkt nit, ordning och skicklighet förestått denna befattning, Rikets Ständer, med afseende jemväl derå, att Schander, som varit berättigad att sedan år 1856 uppbära en honom å Allmänna Indragningsstaten tillagd pension af 1000 R:dr, af denna förmån sig icke begagnat, måtte bevilja hans efterlemnade enka, Lovisa Tornqvist, hvilken, lidande af kronisk lefversjukdom och försvagad synförmåga, befunne sig, med en äfvenledes sjuklig, oförsörjd dotter och en 84-årig moder,
i torftiga omständigheter, en årlig pension på Allmänna Indragningsstaten af 500 R:dr; att, med afseende på de förtjenster, kaptenen vid Jönköpings regmente, Majoren i Arméen Otto Wilhelm Bergenstråhle på den militäriska banan ådagalagt under ett halft sekels tjenstgöring, derunder han, såsom sergeant vid Nylands Infanteri-regemente, deltagit i Finska kriget 1808 samt, efter öfverflyttning till Sverige, bevistat 38 Bil. M 5 till Kongl. Moj:ts Nåcl.
Prop. J\i 1, om Statsverket 1859. fälttågen i Tyskland och Norrige åren 1813 och 1814, hans efterlemnade enka, Carolina Ulrika Carlander, som med tvenne minderåriga döttrar befunne sig i största fattigdom, måtte, med anledning jemväl af de vid förra Riksdagen fattade beslut om understöd åt andra enkor efter officerare vid f. d.
Finska Arméen, på Allmänna Indragningsstaten tilläggas en årlig pension af 400 R:dr; att, då Doktor Erik August Hallström, som år 1842 blef extra Provincialläkare i Lycksele distrikt af Westerbottens län och år 1848 erhöll transport till Provincial-läkaretjensten i Hernösands distrikt af Westernorrlands län, under hela sin tjenstetid innehaft bland de mödosammaste provincial-läkare-befatlmngar inom riket, samt med outtröttligt nit, omsorg och skicklighet sina åligganden fullgjort, intill dess han år 1858, sannolikt i följd af ansträngning i sin tjenstutöfning, insjuknade och kort derefter afled, efterlemnande i fattigdom en mycken sjuklig enka och fyra minderåriga barn, Rikets Ständer mätte åt hvartdera af dessa barn, sönerne Wilhelm Immanuel, född den 13 November 1844, och Carl August, född den 14 Juli 185G, samt dötlrarne Helena Elisabeth, född den 31 Juli 1846, och Maria Carolina Amalia, född den 18 Februari 1853, bevilja en årlig pension af 100 R.dr, alt från Allmänna Indragningsstaten utgå till dess de, hvar efter annan, uppnå 21 års ålder, samt att Landtmäteri-sekreteraren Carl Eric Sandströms enka, Anna Erika Hallström, sorn med sju oförsörjda barn vore stadd i ganska nödställd belägenhet, måtte, i öfverensstämmelse med underdånig framställning af Öfver-direktören för Landtmäteriet, erhålla på Allmänna Indragningsstaten en årlig pension af 400 R:dr; Till följd af Kongl. Maj:ts under den 11 Februari och den 6 Augusti innevarande år samt denna dag, på föredragning genom Ecklesiastik-deparlementet, fattade beslut, anmälde Chefen för Finans-departementet, till upptagande i propositionen rörande Allmänna Indragningsstaten, följande framställningar: 1:0 om understöd, äfven för nästkommande Statsregleringperiod, med 1200
R:dr årligen för anskaffande af teckningar utaf inhemska vexler till arbetet »Sveriges Flora» och för utgifvande af teckningar utaf zoologiska föremål; 2:0 om fortfarande för nästa Statsreglering af det förut beviljade understödet 2,250 R:dr årligen till Sekreteraren Anders Magnus Strinnholm, för utgifvandet af arbetet »Svenska Folkets Historia»; 3:o till Koncertmästaren August Berwald vid afskedstagande! en årlig lifstidspension af 750 R.dr; 4:o till Läkaren å kurhuset i Borgholm, Doktor Johan lidén, då han erhåller afsked från nämnde tjenst, en årlig pension för lifstiden af 750 R.dr; 5:0 till Provincial-läkaren på Gottland, Doktor Anders André, vid afskedstagande, en årlig lifstidspension af 1,500 R.dr; samt Bil. M 5 till Kongl. Maj.ls Nåd.
Prop. JVI 1, om Statsverket 1859. 39 6:o till Professoren Carl Guslaf Mosanders enka, Hidda Philippine Forsström, en årlig pension af 600 Kalr.
Den af Statskontoret, under den 19 sistlidne Juli, om Statsverkets tillstånd och förvaltning afgifna berättelse, hvilken, så vidt den angick inkomsternas beräknande', Statskontorets egen stat samt frågan om anvisande åt Statskontoret af ett kreditiv å Riksgalds-kontoret, redan blifvit i underdånighet föredragen, anmäldes nu i öfriga delar; och förekom härvid, alt, i afseende å bestämmandet af medelpriset, för tiden intill nästa Riksdag, å spanmålen under sådane löner, som innehafvaren tillträdt före Statsregleringen vid 1840 och 1841 årens Riksdag, och för hvilken spanmål, om och i den mån nämnda medelpris öfverstege 7 R:dr Banko eller 10 R:dr 50 öre tunnan, särskild ersättning borde från Allmänna Indragningsstaten vederbörande löninnehafvare tillkomma, Statskontoret upplyst, att Riksmarkegångspriset utgjort: för år 1857 . . R:dr Rmt 17: 72. » » 1858 » » 15: 2. » » 1859 » » 11: 56. eller i medeltal 14 R:dr 77 öre; hemställande
Departements-chefen alltså, att ofvanberörda ersättning måtte föreslås att utgå efter nämnda medelpris, 14 R:dr 77 öre för tunnan; hvadan och enär, enligt hvad Statskontoret jemväl upplyst, beloppet af den spunmäl, som inbegripes under lönerna för äldre, före år 1841 utnämnde löntagare, nu utgjorde 3,330 tunnor, lill omförmälde spanmåls ersättning skulle, under antagande, att den vid sednasle Riksdag skedda lönreglering blefve definitivt fastställd eller i det väsendtligaste oförändrad, erfordras, i öfverensstämmelse med Statskontorets beräkning, ett anslag i jemnt tal af 14,000 R:dr Runt 23,500 R:dr mindre, än å nu gällande stat är för ändamålet anvisadt.
Enär Allmänna Indragningsstaten, hvars utgifter, enligt den sednast afslutade Rikshufvudboken för år 1857, då uppgingo till en slutsumma af 336,389 R.dr 10 sk. 7 rst.
Banko eller i Riksmynt 504,583 R:dr 83 öre, blifvit vid sednaste
Riksdag ökade med omkring 130,000
R:dr sistnämnda mynt; men nyssberörda, förslagsvis beräknade anslag till spanmålsförhöjning åt vissa äldre löntagare nu komme att, hufvudsakligen till följd af desses afgång, minskas med 23,500 R:dr; ansåg Departements-chefen, att de ytterligare anvisningar på Indragningsstaten, om hvilka framställning nu blifvit gjord, icke borde, med hänsigt jemväl till den ständigt fortskridande afgången från samma stat, föranleda till större förhöjning i slutsummans beräkning, än att densamma, nu upptagen till R:dr 626,330: ökades med ett beloppp, motsvarande den här ofvan föreslagna minskning å Pensionsstatssumman 8,820: och dessutom, för jemnande af hela Riksstatens slutsumma, er höllo ett tillägg af 2: 12. å alt Indragningsstaten i sin helhet beräknades till ....
R:dr 635,152: 12. 40 Bil. M 5 till Kongl. Maj.ts Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1859.
Departements-chefens nu afgifna underdåniga förslag, angående regleringen af utgiftsanslagen under Nionde
Hufvudtileln oell dermed sammanhang egande ämnen, blef, på tillstyrkande jemväl af Statsrådets öfrige Ledamöter, af Kongl.
Majit i nåder bifallet.
Försliotter.
Vid slutet af sin ofvanberörda underdåniga skrifvelse den 19 sistlidne Juli hade Statskontoret till Kongl. Majit öfverlemnat en uppgift på de, till samma månads början, af Statskontoret utgifna förskotter, hvilka borde hos Rikets Ständer till ersättande anmälas, uppgående till sammanlagdt belopp af 88,364 R:dr 63 öre; och behagade Kongl.
Majit, på Statsrådets tillstyrkande, förordna, att detta förhållande skulle, för beloppets ersättande, meddelas Rikets Ständer i den nådiga propositionen om Statsverkets tilltillstånd och behof, samt uppgiften, jemte öfriga för statsregleringen nödiga handlingar, tillställas Stats-utskottet. angående regie rine Efter numera fullbordad pröfning af alla särskilda frågor utgifterna under Riksstatens Hufvud titlar, jemte de till statsregleringen hänförliga extra anslag, anhöll Chefen för Finans-departementet att få fästa Kongl. Majlis nådiga Sammandrag uppmärksamhet derpå, att Statsverkets inkomster, enligt här ofvan intagna beräknin - ItaTsreg8™ §ar> uPPgin8e tillsammans till Riksmynt Ridr .
. ringen. att ordinarie statsregleringen skulle innefatta slagssummor:
Andra följande 29,052,600: an - Tredje » Fjerde » Femte » Sjette » Sjunde » Åttonde » och Nionde » Rdr 1,284,400 — » 2,130,169 — » 479,200 — » 8,793,491 98.
» 3,380,200 — » 2,203,820 — 4,199,520 16. » 3,203,956 74.
» 1,117,942 12. 26,792,700: samt att sålunda uppkomme ett årligt öfverskott af . . Rimt
Ridr 2,259,900: — att till Riksgälds-kontoret öfverlcmnas såsom bidrag till bestridande af de på detta Sammandrag kontor anvisade utgifter, bland hvilka åter förekomme för en gång eller för vissa år af extra stats- erforderliga anslag, tillhörande extra statsregleringen, till följande belopp nemligen: regleringen. under Bil. M 5 till Kongl. Majus Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1859. 41 under Första Hufvudtiteln R:dr R:mt 51,650 » Andra » » » 307,000 » Fjerde » » » 2,875,500 » Femte » 1,775,180: — med tillägg af nödiga kreditiver för pensionering af embets- och tjenstemän samt manskap vid Kongl. Maj:ts Flotta 210,000: — 1 985 180 under Sjette Hufvudtiteln 1,670,133 » Sjunde » 128,100 och under Åttonde » 1,176,000 Summa R:mt R:dr 8,193,563 70. 70. hvartill komme ersättning för ofvannämnda, af Statskontoret anmälda förskotter 88,364: 63.
Beträffande dessa och öfriga Riksgäldskontorets utgifter samt de för deras be- Ritsgäids-kon täckande påräkneliga medel, upplyste
Departements-chefen, att, enligt en till honom toretstiilg&n af Fullmägtige i Riksgäldskontoret aflemnad uppgift, verkets fordringar och tillgångar gargifterut’ antagas vid 1860 års slut öfverstiga dess skulder med en summa afR:drR:mt 8,128,000: —.
Härifrån torde likväl, enligt
Departements-chefens åsigt, böra afdragas: a) hvad som ungefärligen motsvarar den minskning i fordringar, som uppkommer genom skeende afbetalningar och för öfrigt, sedan tillgångar och skulder blifvit med hvarandra jemförda, icke kan anses disponibelt, tillsammans R:dr 2,000,000: — b) Bidraget från Statsverket för 1858, hvilket, i anseende till en häremot svarande brist i nämnda års tulluppbörd, lärer komma att afgå såsom ersättning härför, eller omkring » 950,000: — c) Ersättning för den minskning i påräknad inkomst för 1859, hvilken sannolikt blifver synlig genom ofvanberörde ändring i bränvinsskattens bokföring, och hvilken, efter afdrag af det med säkerhet motsedda öfverskottet på detta års tulluppbörd, kan beräknas till » 500,000: — eller tillsammans 3,450,000: — hvadan alltså Riksgäldskontorets tillgångar vid nästa statsreglerings periods början skulle utgöra R:dr R:mt 4,678,000: — Bil,, till R.
Prut. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 6 lläft. ' 6 42 Bil. M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
R.dr 4,678,000:
Under tiden för nästa stats-reglering, eller åren 1 <S6 I — i 863, kunde Riksgälds-kontorets inkomster och utgifter approximativt beräknas sålunda:
Inkomster för år:
Inflytande allmän bevillning, til! samma belopp som för närvarande R:dr 2,200,000: — Kort- och tidnings-stämpelafgifter samt observations och skatterättsmedel » 120,000: — Kapital- och ränte-inbetalningar å de till vissa bestämda ändamål beviljade lån » 500,000: — Räntor å tillsvidare förräntade medel .... » 100,000: — Ofvan omförmälda årliga bidrag från Statsverket » 2,259,900: — Summa R:dr 5,179,900: — eller för tre år 15,539,700:
Summa tillgångar R:dr Runt 20,217,700:
Utgifter för år:
Ränteanslaget till Hans Maj:t Konungen .
R:dr 300,000: — Ränte- och kapital-afbetalnmg å Statsverkets skuld till Rikets Ständers Bank » 254,000: — Räntor å Kontorets öfriga skulder ....
» 50,000: — Revisionskostnader » 30,000:
— Aflöning för Rikets Ständers Justitie-Ombudsman och hans Expedition » 21,000:
— Löner, arfvoden och expenser vid Riksgäldskontoret » 65,000: — Pensioner m. m » 10,000: — Observations-arfvoden, bevillnings-taxerings-kostnader, samt omkostnader vid kort- och tidningsstämp lingen m. m » 24,000: — Barnhusens jemte andra inrättningars andelar i kort stämpelafgiften » 40,000: — Summa årligen R:dr 794,000: — eller för tre år R:dr 2.382,000:
Till folkskole-väsendets befrämjande 250,000 R:dr om året R:dr 750,000: — Transport: 750,000 — 2,382,000: Bil. M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M /, om Statsverket 1859. 43 Transport:
R:dr 750,000: — 2,382,000: — men hvarifrån afgå besparingar från föregående tid » 300,000: — 450 000:
Riksdagskostnader vid 1862 och 1863 års riksmöte 600,000:
— Ränta och amortering å det i Tyskland upptagna jern vägslånet, utgörande 1,166,666
R:dr 67 öre om året 3,500,000:
— Anslag för tillfälliga behof, som Kongl. Majit denna dag beslutat äska alt utgå under åren 1861 —1863, i jemnt tal 8,193,500: — tillsammans R:dr- 15,125,500:
— En summa af » 5,092,200: — återstode således af tillgångsbeloppet ., . . . . , R:dr R.mt 20,217,700: — och kunde med en tredjedel eller 1,697.400
R:dr om året användas till ränta och amortering å en ny upplåning för jernvägs-arbetenas fortsättande samt till andra ändamål; utan att härvid tagits i beräkning något, tillskott för åren 1857, 1858 och 1859 af Rikets Ständers Rank, hvars vinstmedel utgjort: år 1857 . 2,163,000 R:dr » 1858 1,717,494 » och således tillsammans för nyssnämnda tre år torde kunna antagas komma att uppgå till omkring 6,000,000 Riksdaler Riksmynt.
Efter inhemtande häraf behagade Kongl. Maj:t, på tillstyrkande af Statsrådets samtlige Ledamöter, i nåder uppdraga åt Chefen för Finans-departementet att, när protokolls-utdrag dit inkommit angående hvad på de öfriga Departementens föredragning blifvit i fråga om statsregleringen i nåder beslutadt, uppsätta och till justering inför Kongl.
Majit i Statsrådet anmäla förslag till nådig proposition om Statsverkets tillstånd och behof, grundad på Kongl. Maj:ts nu i ämnet fattade beslut.
Ex protocollo AXEL ÄDELGREN. 44 Bil. M 5 till Kongl. Ma.j:ts Nåd.
Prop. jn 7, om Statsverket 18.59.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den 27 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Friherre De Geer.
Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, samt Statsråden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen, Statsrådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i följd af Kongl. Maj:ts nådiga befallning, uppsatt förslag till den nådiga proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, som, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts uti dit hörande frågor fattade beslut, borde till Rikets Ständers Stats-utskott aflåtas.
Majit behagade, enligt Statsrådets tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde att, i enlighet dermed, omförmälde nådiga proposition skulle till Rikets Ständers Stats-utskott expedieras.
Ex protocollo MILDHOG LUNDGREN.
STOCKHOLM, tryckt hos Eric Westrell 1859.
Bil. N:o 6 till Kongl.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1859. 1 Ank. till Exp.-ITtsk. den 1 Nov. 1859, kl. 1 e. m.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-är ender, hållet inför Hans Kongl. Höghet Kronprinsen-Regenten i Stats-Rddet ä Stockholms Slolt den 11 Februari 1859.
Hans Excellens Juslitie-Stats-Ministern Herr Friherre De Geer Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes-Ärendena, Herr Friherre Manderström.
Stats-Råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten. Stats-Rådet Herr Grefve Hamilton föredrog i underdånighet: 30:o. Kongl. Maj:ls Befallningshafvandes i Gottlands Län skrifvelse den 4 nästlidne Angående Januari, deruti öfverlemnals en af Provincial-läkaren i Länets norra district, Medici- fcoren*A°4n na;-licentiaten och Chirurgiae-magistern A. Andrée underdånigst gjord anhållan, att, drfe? nnder på grund af bifogad Läkare-attest och af sökanden i öfrigt anförda skäl, undfå Nå- ^an^omZf Bih. till R.
SL Prot. 1859 Sf 1860. 1 Sami. 1 Afd. 7 Häft.
1 sked med pen sion. 2 Bil.
N:o 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket i859. digt afsked från nämnde Provincial-läkare-beslällning, med lönens bibehållande på Allmänna-indragnings-staten såsom pension; i anledning hvaraf ej mindre Sundhets-collegium än Stats-kontoret infordrade utlåtanden den 17 och 51 i nämnde månad afgifvit, dervid Stats-kontoret anfört, alt då Andrée vore endast omkring 56 ]Ji år gammal, och såsom läkare varit i Statens tjenst anställd vid pass 34 år, hvadan han icke uppfyllt de uti Nådiga brefvet den 12 November 1825 för pensions åtnjutande å Rikets Allmänna Indragnings-stat stadgade vilkor, Stats-kontoret ansåge sig ej kunna å förberörde ansökning tillstyrka Nådigt bifall.