Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Krin inhämtas, att Rågen varit mindre gifvande och skall ej heller hafva den godhet, som anledning varit att vänta ; Men att, med undantag af Elfdahl1» och Lima Socknar, som lidit betydlig skada af Nattfrosten, och några dels frostjändta, dels sent besädda ställen, uti det egentligen så kallade Dalarne ofvan Fahlun, har i allmänhet Vårsäden hunnit till mognad och, ehuru till qvantiteten ej svarande emot goda år, likväl gifvit en afkastning af kärnfull beskaffenhet; — Att Gräsväxten utfallit ymnig, hvilket ock är af största vigt för Allmogen, som Vintertiden måste söka sin arbetsförtjenst genom körslor, Men Landshöfdingen tillägger, att om de i orten gångbara höga Spannemåls priserna ej kunna fällas, utan efter vanligheten än vidare höjas, skola Bergshandteringen och andra näringar lida i deras gang och aftyna, samt otvifvelaktigt behofvet a£ allmänt understöd för en Allmoge af den stora Folkmängd, som bebor den öfra delen af detta Län och som af egna tillgångar innevarande år icke kan anses äga mer än högst halfva årets föda, blifva större än under de missväxter, sorn nyligare derstädes härjat, emedan utvägarne då upphöra, att genom arbete och körslor söka medel till betalande både af äldre och kommande oundvikliga skulder, för undsättningsäpannemål, som Landshöfdingen redan för nästa år reqvirerat.
Sfi /Veu. och Ekon.
Beläukanden, Årsväxtens förhållande i Gefleborgs
Län är inberättadt sålunda, att afkastningen, hvarken af Råg, Kobo, Blandsäd eller II af ra svarat emot skyltalet, som varit rikt, utan kan den i allmänhet anses medelmåttig.
Beskaffenheten skall ock vara enahanda med. de öfriga växterna, såsom Arter, Lin och Hö, hvilket senare dock antages blifva jemte Halmen för behofvet tillräckligt.
Och sorn Spannemåls undsättning, ehuru icke allmänt, skall blifva nödig, har Landshöfdingen tillstyrkt, att Länets Afrad och Krono-Tionde må, efter vanligheten, få lösas, att till något understöd inom Landet qvarblifva.
Uti Hester Norrlands Län har Rågsädeb på Trädes åkrar ej särdeles lyckats, men på Svedjeland gifvit ovanligt förmånlig afkastning, Kornet skall ock vara godt och stridt, utom i några Fjällbyar, der frost skadatj Äfvensom Artsädet fått full mognad och Fotatcsplanteringen skall lemna ett godt understöd för födan.
Hvadan Landshöfdingen förmodar, att genom sparsam hushållning och inbördes bispringande, Landtmannen skall finna tillgångar för behofven öfver, året och till utsäde nästa
Vår , men begär dock i detta senaxe afseende, att Kronans Tionde, Afrads och Gardes Spannemål må in natura till Länets Magazin ingå, med undantag af de aflägsnare Socknar och Byar samt sådane, der Sädén blifvit frostskämd, emedan erfarenheten lärt nyttan deraf, att hafva tillgång på Sädeskorn af Landets egen växt.
Best. och Ekon, Utsk.
Betdnkäncleh, fy Ifrån Jemtlands Län är anmäldt, att Rafén föga på något ställe gifvit till Skyltal och afkastning mera än högst medelmåttigt; att den blifvit mer och mindre mogen inbergad, på flere orter skadad af frost och på få ställen duglig till utsäde; Att med Kornet, Landets hufvudsäde, ett olika förhållande förefinnes, efter åkrarnes läge och jordmån samt tidigare eller sednare förrättad sådd; att det utfallit dels ymnigt och kärnfullt, dels svagt och mindre matadi, samt på åtskilliga ställen, der det ej redan blifvit skadadt af frost, måst af fruktan för köldens åverkan i förtid och grönt upptagas; — — ■— Att Arterna nästan öfver allt felslagit och till det mesta blifvit gröna och frusna afhämtade samt till föda otjenlige; -— —-- — Att likaledes Blandsäden och Hofr an, sorn mindre brukas, ehuru till Skyltatet ymniga, äfven måst gröna och omogna inbergas; Att Potates~växten, Kål och Rotter samt Humla, upptagne efter smältningen af en 8 dagars påliggande snö, synas blifva medelmåttigt gifvande; —• —•
—- — — — — «— Att Höbergningen varit god och förmånlig. så att med tillhjelp af Halmen utfodringen för vanligt antal kreatur bör blifva tillräcklig och verka minskning^ Sädesbehofvet, för hvilket Landshöfdingen redan be» gärt understöd, både till brödföda och utsäde nästa år.
Ifrån Vesterbottens
Län har Landshöfdingen kortligen yttrat, att innevarande års 53 Besv. och Ekon.
Utsk. Betänkanden., $hörd, med det af Directionen, efter förvt^ skedd Reqvisition, beviljade Spannemåls un« derstöd, skall blifva svarande mot Länets innevånares behof; och Ifrån Norrbottens
Län är inberättadt, att koldén väl på lågländig
Mark och sumpiga, trakter något skadat sädén, men att skörden af både Råg och Korn i allmänhet varit, god och ymnig, och förmodas blifva för Länet tillräcklig, samt att Gräsväxten äfven utfallit ovanligt gifvande.
Slutligen förekommer från Gottland, att Rngsädet, ehuru ej så ymnigt inbergadt, som. skälig anledning varit förvänta, likväl skall förslå för Landets behof och kunna lemna något öfverskott till utförsel, samt att Kornet likaledes gifvit så jemn och förmånlig skörd, att den ej allenast blifver tillräcklig för Länets egna förnödenheter deraf, men äfven medgifver någon del till försäljning.
Länen emellan efter dessa Berättelsers föranledande, synes årsväxten i Riket visa sig sålunda, att Stockholms, etster gil Matids, Calmare, Blekinge, Christianstads, Malmöhus, Orebro och Gottlands
Län kunna anses i det hela hafva erhållit förmånliga skörder, äfven med Öfverskotter, i synnerhet af Vårsäd, till stöd och undsättning för andra Län, som komma i saknad af erforderlig Spannemål; Att likväl Rågproduclionen varit allmänneligen i hela Riket knapp pch skulle blifva otillräcklig, om icke britten kunde af den lyckligare utfallna inberg-» 2Jcs». och Fkon, Utsk.
Beiänhanden.
59 jijpg af all slags Vårsäd och jordfrugter er 5 Att Jönköpings, Kronobergs, Elfsborgs, Götheborgs, Örebro, Vester Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens Län, ehuru tilläfventyrs utan tillgångar att afyttra, likväl blifvit välsignade med tillräcklig
Säd för egna behof, om den väl användes; Att deremot Upplands, Nyköpings, Vestmanlands och Hallands Län skola tarfva understöd af Råg, och det förstnämnda äfven af något Korn, för vissa fögderier; Men att Skaraborgs, Vermlands, Stora Kopparbergs, Gefleborgs och Jemtlands Län komma alla 1 förlägenhet om större undsättningar, både af- Höstr och vårsäd, till brödföda och utsåJiing nästa år. B. TV. Fock, G.
Snoilsky. J. B. Bedin. J, Fr.
F. G. Welin. L. S. C. M. Elfstedt.
Lika lydande med det till R.
H. Sirs Allmänna Besvärs*«li EkonomiUtskott inkomna Orginal, betygat A. Fryxell, N:r 4. R. II.
Ständers Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotts Betänkande, i ati le dning af ett, utaf Borgmästaren Herr Fr.
Thure Eneroth f urfattadt, och fran Fällojl.
BergareStändet re - 6o Besv. och Ekon.
Vtsk. tBetinkandem mitteradt Memorial^ angående ändring uti i. art. 3, §. «/ Kongl. Förordningen deri 20 Dec. 1815 •— om hvad iakttagas bör, till behörig verkställighet af Kongl.
Kundgörelsen den 6te Sept. samma år, rörande Bränvinsbränningen, samt om Ansvar för öfverträdelse deraf, — •Herr Eneroth har i detta Memorial förmält, att vid eftexlefnaden af förstnämde Kongl.
Förordning, en omständighet inträffat, sorn varit och är mycket betungande för Kopparslagare i en del af Rikets Städer.
Uti 1. art, 2. §. af berörde Kongl.
Förordning ålägges tillverkare af Bränvinspannor vid 20 Rd. vite, att besörja, det; psnnorna varda uppmätte och stämplade af dertill förordnade Landtmätare och Justerare; hvilket äfven bör ske, då pannor ändras eller nya bottnar insättas; — Och i 5. §. samma art. hafva Herrar Landshöfdingar blifvit ålagde^fförordna, till en dylik mätning och stämpling af Bräm» vinsredskap, ett behöfligt antal af Landtmätare och Justerare i Länen, och tilldela dem vissa District, lämpade efter hvars och ens hemvist, Yid en dylik fördelning inom Elfsborgs
Län har händt, att en Landtmätare, som har sitt hemvist 2:ne miP från Staden Åmål, der ingen dylik person finnes, blifvit förordnad mäta och stämpla den Bränvinsyedskap, sorn förfärdigas i nämde Stad, hvari - Besv. och Ekon.
Betanhanäert.
Si genom Kopparslagare tillskyndas en dryg kostnad, och hela arbetsförtjensten åtgått, då de ofta måst föra 2 å 5 Bränvinspctrmor örn 12 å 16 kannors rymd hvardera, med legd. häst till Landtmätare.
Sedan 2:ne Kopparelagare af RådstuguRätten blifvit fällda till eo Rd. böter hvardera, för det de afyttra* Bränvinspannor, dem Landtmätare ej uppmätt, ehuru de icke varit större än till uppgifven rymd, så hafva de väl hos Konungens Befallningshafvande anhållit, att någon Magistratsperson måtte förordnas verkställa mätningen och stämplingen, men hvilket blifvit afslaget äfven hos Kongl.
Af sådan anledning, och som flera Städet i detta afseende torde dela lika öde med Å-> mål, har Herr Eneroth föreslagit en sådan, ändring uti 1.
Art. 5. §. af berörde Kongl. Förordning den 20 Dec. 1815, att uppmätning och stämpling af ny eller förändrad Bränvinsredskap i sådana Städer, der ingen Landtmätare bor, måtte uppdragas åt någon Magistratsperson, helst en af dem, sorn besörja Controlleringen af Guld, Silfver och Tenn, på det icke en obillig och mot ändamålet stridande kostnad mera må tillskyndas den ena än den andra Stadens Kopparslagare.
Utskottet har tagit detta i behörigt öfvervägande; och som det icke kan nekas, att Kopparslagare tillskyndas betydlig kostnad och tidspillan, så väl i de Städer, der Landtmätare icke finnas, då Bränvinsredskapen miste fraktas till ett stundom flere mil aflägset (52 Besv. och Ekon.
Beti nkandan. ställe för att uppmätas och stämplas, som af* ven i de Städer der Jjandtmätare är boende* enär han till följe af sin tjenstebefattning är frånvarande en betydlig del af året, och hans åtgärd under denna tid icke kan äf Kopparslagaren utan samma olägenhet begagnas, ål har Utskottet trott sig äga grundade skäl ätt tillstyrka någon ändring af deli gifna Föreskriften i ofvanberörde Nådiga Förordnings i.
Art. 3. §., och föreslår fördenskull, att genom Riksens Högloft.
Ständer i underdånighet hemställas* det Kongl. Maj:t i Nåder må täckas anbefalla dess Befallningshafvande, att till uppmätning och stämpling af Bränvins» redskap förordna* utom det behöfliga antalet af Landtmätare och justerare i Länen och Städerna* äfven en Magistratsperson i hvarje Stad, samt att, till förekommande af de öfverklagade olägenheterne, Kopparslagaren må vara tillåtet att denna person i förberörde afc seende anlita, så ofta Landtmätare i Staden icke är att tillgå.
Ständers pröfning vördsamligeri tttidérstäidt; Stockholm den 16 Jan. 1818; N:r 5.
Memorial till Hedervärda Bonde Stenidet med aterlemnande af Erik Svenssons Memorial om Kyrko Ordningens efterlefnad och verkstäU Vighet i B*sv. och Ekon, Utsh.
Bctanjcancien, 6i TT tander den 12 uti innevarande
Månad har till Riksens Högloll.
Sanders Allmänna Besvärs- ,och Economi-Utskott inkommit ett Utdrag af Protocollet, hållit hos Hedervärda BondeStåndet den 5 föregående dato, hvaruti Respective Ståndet till Utskottet remitterat ett Memorial af Riksdägsftillmägtigen från Bohus Län Eric Svensson, yrkande en underdånig anhållan hos Kongl. Majrt* att låta sig föreläggas omstandeliga upplysningar om Kyrko-Ordningens efterlefnad och verkställighet i hvarje Stift, på det
Bugten och följderne af denna höga omvårdnad må af Riksens Högloft.
Ständer vid nästa Riksdag med underdånig erkänsla kunna emottagas.
Efter Memorialets föredragning har Utskottet jemfört dess innehåll med de ämnen^ som utgöra föremålet för Utskottets verksamhet, och hvilka bestämmas uti Grundlagarne* särdeles uti 54 §. uti Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers fastställda Riksdags-Ordning; Men som allt hvad Kyrko Lag och Ordningar vidkommer, hvarken linnes ibland dessa ämnen, eller lämpligen med någon analogi af Grundlagen kan dit hänföras, och än mindre redogörelsesättet för deras handhafvande, hvilket likväl är egentliga föremålet för det uti remitterade Memorialet uppgifna Förslag; Så får Utskottet, enligt Riksdags Ordningen3 44 §•> detta Memorial, såsom ej tillhörande dess befattning, vördsammeligen återlemna.
Stockholm den 19 Januari i8ifb Besv. och Ekon.
Memorial till Hogvördiga PrestStåji* det med återlemnande af- Doctor Stenhammars Memorial angående saknad eller fördröjd verkställighet af Kongl. May.ts och R. II.
Ständers beslut. tander den 12 uti innevarande månad har tiil Rikets Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskott inkommit ett Utdrag af ProtoCollet, hållit hos Hogvördiga Prest-Ståndet den 5te föregående dato, hvaruti E.espective Ståndet till Utskottet remit* terat ett Memorial af Prosten och Ledamoten af Kongl» Nordstjerne-Orden Herr Doctor Stenhammar, angående saknad eller fördröjd verkställighet af Kongl. ]Maj:bs och Rikets Ständers vidtagna beslut uti åtskilliga Rikets inre hushållning rörande Ar ender.
Efter föredragning och uppläsning af detta Memorial, har Utskottet jemfört dess innehåll med Regeringsformens Öjdje, 8gde och gode §§. samt Riksdags Ordningens §., hvilka bestämma halten och beskaffenheten af de ämnen, som tillhöra Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets befattning»
Och då af dessa Grundlagar klart följer, att det blott åligger Utskottet gifva sitt Utlåtande öfver förslag till bristers afhjelpanåe i Allmänna hushållningen, med de flera i förberörde
Lagens rum uppräknade inrättningar och anstalter, men ej att taga någon befatt - Besv. och Ekon• XJlik, Betänkanden.
65 ning med åtgärder, sorn afse dessa Lagai-s verkställighet, hvilket ämne uti det remitterade Memorialet egentligen yrkas; så får Utskottet, enligt Riksdags-Ordningens 44 §•» detta Memorial, såsom dess handläggning ej tillhörande, vördsamligen återställa.
Stockholm den 19 Januari 1818.
N:r 7. Utdrag af Vddsens Högloft Ständers Allmänna Besvärs oeh EkonomiUtskotts Protokoll, hållit vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 12 Januari 1818* §• 4- S.
D Föredrogs och upplästes ett ifrån Hedervärda Bondeståndet till Utskottets utlåtande remitteradt Memorial af Riksdags Fullsuägtigen Gustaf Gustafsson ; om nödvändighoten af den nya och förbättrade Psalm* och Ev angelii-B okens ingifvande.
Få tillkännagifvande af HögvÖrdigé Prest-Ståndets Herrar Ledamöter, att inom Respective Ståndet ett Eöclesiastiqve Utskott vöre formeradt, som hade sig uppdraget, att, jemte andra åtgärder, äfven taga befattning om föranstaltande af en ny och förbättrad Psalmboks ingifvande, tog Utskottet med Ledamöternas bifall af Hedervärda Bonde» Mihang till RiksSi, Prat. Igi7-igi8, S:de Samt N:r g< 10, <J(J och Eken.
Utsk, Betänkandtn.
Ståndet, det Beslut, att Memorialet återremittera, med vänlig erinran om tillvarelsen af ofvannämnda Högvördige PrestStåndets Ecclesiastiquc Utskott och dees iöremål, jemte underställning, om icke det Hedervärda Ståndet skulle linna för godt, att Gustaf Gustafssons Memorial till detta Utskotts upptagande och handläggning öfverlemna, hvilken underställning skulle genom Protocolls Utdrag för det Hedervärda BondeStåndet tillkännagifvas.
Utdrag af Riksens Högloft-, Stunders Allmänna Besvärs och Ekonomiutskotts Protocoll hållit vid Urtima Riksdagen i Stockholmi den 21 Jarmar i igi8- S, 5» S. D. Föredrogs och upplästes Hedervärda BondeStåndets
ProtocollsUtdrag af den 15 innevarande Månad, hvaruti tillkännagifves Respectiva Ståndets beslut, att för sin del deltaga i Högvördige Prest-Ståndets Remiss till Allmänna Besvärs och Ekonomiutskottet å Herr Doktor Stenhammars Memorial, angående saknad eller fördröjd verkställighet af Kongl. Majits och Riksens Ständers vidtagne Beslut uti åtskillige
Rikets inre hushållning rörande ärcnder.
Men som Utskottet redan enligt Riksdags-Qrdningens 44^® ÉisVt och Ekon.
Utsli BeäinkanJtn. §. till Högvcifdiga PrestStåndet återlemnat detta Memorial, såsom omfattande ett till Utskottets befattning ej hörande ämnej skulla Hedervärda BondeStåndet genom Utdrag af Protocollet och bifogad afskrift af den afgångna Expeditionen härom vördsammeligen underrättas.
(B‘laga>1 finnes tryckt hur of vanfört under N:r 6.J_ N:r 9.
Riksens Höglo fl. Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Betänkande, "angående yrkad rättighet, att a Marknaderna i Riket få på den utsatta *Marknadsdagen köpa och sälja lofgifna Producter, som af Landtrnannen sjelf förfärdigas, utan att afbida Marknadens kungörande vid 'Trumslag”, •It^iksdagsfulltnägtige Laur.
Carlsson, J.
An-r dersson, och Petter Svensson från Skaraborgs Län, med hvilka RiksdagsFullmägtigen Måns Pehrsson från Blekinge Län sig förenat, hafva uti ett den löde sist!.
Decemb. till Hedervärda BondeStåndet ingifvit och genom Protocolls Utdrag derifrån till Utskottet remitteradt Memorial begärt, ”att, till förekommande af de olägenheter medelst confiscationer* hinder och uppehåll, som tillfogas Marknadsslätt de personer, derigenom, att Handeln å 68 Besv. oell Ekon, TJtsk.
Betänkanden, de i Riket tillåtne Marknader icke får be» gagna* förr än kl. 10, eller innan Marknaden genom föregånget Trumslag blifvit utlyst, hvarje Svensk Undersåte måtte lemnäs fullkomlig och oinskränkt frihet, att å den utsatta Marknadsdagen köpa och sälja, utan afseende på tid eller åtlydnad af Trumslag, de Producter som loftiga äro och af Landtmannen sjelf kunna förfärdigas.”
I anledning häraf får Utskottet vördsammeligen anföra, att ehuru hvad i ofvanbe» rörde måtto blifvit yrkadt, åsyftar ändring uti Allmänna Lagens Stadgande i 7. Cap. 2. §.
IlandelsBalken och jemväl i någon del af (5. §. samma Cap. och Balk, anser Utskottet sig likväl, till följe af den erhållna Remissen böra deröfver afgifva utlåtande för så vidt ämnet rörer nyttan eller skadan af Marknads utlysande.
— Det torde icke behöfva bevisas, att dä nyssnämde 2. §. i 7. Cap.
HandelsBalken stadgar böter för den, både Köpare och Säljare, som i någon handel inlåter sig förr än Marknaden lyst är, sådant måste föranleda till hinder, kostnad och tidsspillan i synnerhet för en enfalldig Allmoge, som icke så noga kan hafva sig detta Allmänna Stadgande bekant och således lätt kan deremot begå förbrytelse.
Lagstiftarens mening lärer likväl hafva varit en helt annan, eller dels att införa en viss ordning vid våra Marknader, och dels att förekomma förköp; detta inhämtas ock af 19. §• uti Kongl.
Resolutionen pä Besv. och^Ekon, fjesk.
Betänkanden. 69 Allmogens Besvär den 2 Januari 1748; men då Folket sedan den tiden undergått betydlig förändring i afseende på skickligheten att tillverka egna varor, och antalet så väl a£ Säljare, som af Köpare jemväl ansenligen ökats, så att
Concurrencen nu förtiden måste vara vida större, är ock tiden att sälja och köpa, helst vid de Marknader, som stå blott en enda dag i Månaderne October, November, December, Januari, Februari och Mars, ganska kort och inskränkt; och ehuru fråga nu är endast om Landtmannens egna tillverkningar, linner Utskottet likväl ingen betänklighet vid att tillstyrka, det ali Handel a Marknad uti den Stad eller å det ställe pä Landet, der den är tillåten att hållas, måtte fritt fä börjas så snart Marknadsdagen inträdt, utan afbidande af Marknadens kungörande eller utlysande vid Trumslag; dock torde, för Marltnadsfridens skull, sådan lysning böra oförändradt bibehållas både vid Marknadens början och vid dess slut.
Skulle denna Utskottets tanka vinna bifall af Riksens Höglofl.
Ständer, till hvilkas pröfning densamma vördsammeligen öfverlem* nas; så lärer frågan om förändring uti här ofvan åberopade Lagrum komma att Remitteras till Riksens Höglofl.
Ständers Lag-Utskotl.
Stockholm den 16 Januari 1818. 7» Beit), och Ekon.
Tak sens Högloft.
Ständers Allmänna.
Besvärs- och ElwnomiUtskotts
Betänkande i anledning af y7~kadt förbud för Tjenste dr äng ar i Halland och andra Orter, att utvandra från Länen, i ändamål att söka arbete.
Ifrån Vällofl.
BorgareStåndet hafva tvänne Memorialer i detta ämne blifvit remitterade: l:mo af Herr H. Faurell, deruti öfverklagas, att i Halland från längre tider tillbaka ett bruk skall inrotat sig hos den tjenande FolkClasscn af Allmogen, att i September månad företaga utvandring till andra Landsorter, för att söka arbete, hvarifrån de ej återkomma förrän vårmånaderna, under hvilken tid den Halländske
Jordbrukaren är i mistning af de hos honom skattskrifna och lagstaefda tjenstedrängar, hvilket Herr
Fa lirell anser vara ej mindre stridande mot TjenstehjonsStadgan, än ock bidragande till Hallands mindre frugtbara tillstånd; af hvilka, med flere anförda skäl, yrkas, att ett förbud emot nämnde utvandring måtte utfärdas. 2:o Memorial af Herr J.
Lindberg Petterson, innehållande en framställning af de skadliga följder, som uppstå genom den alltför vidsträckta tillåtelsen för Allmogen i Elfsborgs Län, att få utvandra till nästan alla Orter i Riket för att söka sig arbete, hvilket den så mycket mindre skall sakna inom Länet, Besv. och Ekon.
Belänkanäen.
71 sorn flere arbetare fran Fryksdalen och Dahlarne der skola begagnas till åtskilliga Landtmanna göromål} i anledning hvaraf yrkas, att, utom Allmogen från Dablarne och Fryksdalen, hvar och en annan Landsorts innevånare, så vål Saltpeter-sjndare, som alla andra hvilka söka arbete, ej måtte erhålla pass, som tillåter en vidsträcktare utvandring i detta afseende, än inom det Län, der de äro boende.
Utskottet har under öfvervägande tagit detta ämne, som äfven vid sistlidne Riksdag varit ett föremål för Ekonomiutskottet* granskning; Och enär Utskottet befarar att bestämmandet af sådana gränsor för en laglig verksamhet och arbetsförmåga, som i de anförda Memorialerna föreslås, skulle strida mot grunderna för samhällsfördraget, och förnärma den frihet, som derigenom åt hvarje medborgare är förvarad} finner Utskottet ej skäl att derå tillstyrka bifall; men då missbruk, stridande mot Tjenstehjons Stadgans föreskrifter, alltid skola medföra skadliga följder, i afseende på den allmänna ordningens bibehållande, anser Utskottet en sorgfällig granskning, vid utfärdande af pass till Legodrängar och arbetsfolk, som ifrån Halland och lika beskaffade orter gå utur Länen för att annorstädes söka sig arbete, vara af särdeles vigt; så att ej till sådana personer pass böra utlemnas, utan husbondens uttryckliga tillåtelse, äfvensom att passet, vid lnnehafvarens återkomst till Länet yt Besv. och Ekon.
Eetänkanden. ordentligen återställes; Och hyser Utskottet den öfvertygelse, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande derå lära fästa all den uppmärksamhet, sorn omständigbeterne påkalla; hvilket dock till Riksens Högloft.
Ständers eget bedömmande vördsamt öfverlämnäs.
Stockholm den 17 Januari 1818.
N.-r 11.
Riksens Höglojl.
Ständers Almänna Besvärs- oell Ekonomi-Utskotts Betänkande, i anledning af Riksdagsfidlmägtigen för Siende och Tuhundrad Ilärader i Westmanlands Län, Joli.
IMagn.
JUessings med Jl.eres begäranT ”att Westmanlands
Regemente icke ”matte commenderas till arbete vid ”Gotha Canal.” Från Hedervärda BondeStåndet har uti Protocolls utdrag af den 18 sistlidne
December blifvit till Utskottet remitteradt ett Memorial af Riksdagsfullmäktige Joh.
Magn. Wessing, Olof Olofsson i Siggesta, Anders Pehrsson i Dömsta, ilans Andersson i Bråfrost, Jan Jansson i Ulfstad, Jan Pettersson i Österbo och Gustaf Olsson i Timmelsta, med hvilka Riksdagsfnllmägtige från Skaraborgs
Län sig förenat uti besvärs anförande öfver de olägenheter, förluster och lidanden, sorn skola tillskyndas ej mindre Rotehållarne, än ock Eesv. och Ekon.
Eetllnkanden. 73 Soldaterne vid Vestmanlands Regemente derigenom, att desse sistnämnde commenderas till arbete vid Götha Canal, och såmedelst ej allenast betagas allt tillfälle, att gå Rotebonden tillhanda med nödigt arbete å hans egna åkrar och ängar och vid skötandet af Soldat-torpet, der Hustrun med många Barn hjelplös och i de torftigaste villkor, qvarlemnas åt Rotehållarens medlidande och underhåll, ofta för ändamålet otillräckligt, men alltid 1 afseende på medlen känbart och tryckande, utan ock genom de långa marcherna i svårt väglag, samt det tunga och vådliga Canal-Arbetet blifva till helsa och krafter så försvagade, att Afsked blifver oundvikligt, hvarefter sådana Soldater tillika med deras Hustrur och Barn skulle ligga Roten och Församlingen till l|st, och anuan karl i den afgångnes ställe måste af Roten, till hvad pris som helst, anskaffas; i anledning af hvilket allt
Riksdagsfullmägtige ansett det vara af högsta vigt, att, till förekommande af åtminstone Vestmanlands Regementes Rotehållares befarade undergång, ändring sökes uti det Regementets årliga Commenderande till Canal arbetet.
Utskottet, sor», vid detta tillfälle, anser sig böra uti Riksens Höglofl.