Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då det skulle medfört ett alltför starkt avbrott i textens yttre dräkt, om en övergång nu ägt rum till en moderniseringsprincip, återstod utvägen att så nära som möjligt söka anslutning till originalet, en metod, som f. ö. i och för sig torde vara den riktiga; jag är fullt medveten om, att härvid dock inkonsekvenser kommit att insmyga sig; var och en, som har någon förtrogenhet med aktstycken från denna tid, vet, huru svårt det ej sällan kan vara att avgöra, om skrivaren avsett att teckna t. ex. stor eller liten bokstav.
På en del ställen i den rentryckta texten hade yttranden av utskottets medlemmar kommit att införas på ett sätt, som kunde ingiva läsaren föreställningen, att yttrandena i fråga vore skrivna av sekreteraren såsom referat av talarnas inlägg i debatten, medan i Företal XIII verkligheten i protokollet förekommer en hänvisning till en bilaga efter protokollet, i vilken talaren själv nedskrivit sin yttrade mening (efter talarens namn och exempelvis ordet yttrade: eller anförde: följer då ett inseratur eller bilägges, varemot svarar en siffra i mariginalen, vilken siffra då återfinnes på motsvarande bilaga).
För att icke låta de tryckta protokollens utseende förete alltför starka olikheter har även jag inryckt dylika bilagor i protokollstexten, men i varje särskilt fall i noter har det omtalats, om yttrandet har form av en av talaren författad bilaga vid protokollet.
I ett par fall hava yttranden i den av mig redigerade texten tryckts såsom bilagor efter vederbörande protokoll; detta har skett, då protokollstextens formulering varit sådan, att en inpassning av resp. yttranden i det löpande protokollet ej kunnat ske på naturligt sätt.
Då det syntes vara ett rimligt önskemål, att läsaren finge kännedom om, med vilka yttranden, tryckta på de 144 första sidorna, det förhölle sig på ovan angivet sätt, har i tillägget vid publikationens slut införts en förteckning på alla sådana yttranden.
Då den förste utgivaren sålunda inryckt bilagorna i texten, var det naturligt, att han även strök hänvisningsorden inseratur eller bilägges.
Som dessa hänvisningsord ju måste betraktas som ett skrymmande gods, var det. min förhoppning att ej behöva medtaga dem, om blott yttrandenas karaktär av bilagor angåves i noterna.
Emellertid visade det sig, att formuleringar förekommo, där det knappast var möjligt att stryka dessa hänvisningsord, såvida man nämligen ville giva en riktig bild av protokollsföringen.
Det förekommer exempelvis, att sekreteraren, efter talarens namn och ordet anförde: inryckt ett pär rader av det bilagda yttrandets början, varpå återgivandet plötsligt avbrutits och ordet inseratur eller bilägges skrivits med motsvarande siffra i marginalen.
Då det icke syntes tillåtligt att för att undvika dubbelskrivning av yttrandets ingress, korrigera sekreterarens skrivna text återstod att trycka texten som den stod (inklusive inseratur eller bilägges) och i not förklara sammanhanget.
Men även i alla andra fall, då protokollstexten i original uttryckligen hänvisar till bilaga, torde det vara riktigt att underrätta läsaren om, att sådan bilaga föreligger, varför dessa hänvisningsord åter införts.
Det har dock icke synts behövligt att vid sidan av den ovannämnda förteckningen i tillägget över såsom bilagor införda yttranden eller memorial av utskottets ledamöter trycka någon katalog över övriga aktstycken, vilka i samma protokoll antecknas såsom bilagda.
Vid de delar av föreliggande publikation, som förut äro tryckta i 1902 års ovan omtalade samling, har jag i noter angivit, å vilka sidor i sagda samling dessa partier anträffas.
I tillägget ha hänvisningar införts för de 144 första sidorna.
I noter ha vissa andra avvikelser från den första utgivarens redigeringsmetod blivit redovisade.
I av mig skriven text brukas s. k. nystavning.
XIV Företal
I fråga om återgivandet i texten av överkorsade ord och meningar har det naturligtvis icke kunnat komma ifråga att medtaga all dylik struken text, I viktigare sammanhang ha strykningar införts inom det vanliga typografiska tecknet ( ).
Även eljest ha någon gång överkorsad text eller strukna ord angivits.
Understundom har i noter strykningarnas innebörd närmare angivits.
Då meningar och ord tillskrivits efteråt, har detta på sina ställen påpekats i noter.
Beträffande kursiveringar i texten bör jag anmärka, att — utöver de ord och meningar, som äro understrukna i originalen — personliga egennamn samt vissa ämbetsmäns och funktionärers titlar kursiverats; att inkonsekvenser härvidlag insmugit sig är jag medveten om.
De grundsatser, som ovan angivits, ha tillämpats även vid granskningen av de sidor, som i dec. 1925 förelågo i korrektur och som fördelats på förut angivet sätt.
Den omfattning denna publikation har fått, har gjort det nödvändigt att uppdela densamma på två halvband, det ena innehållande 1810 och 1812 års utskottsprotokoll, det andra 1815 års utskottsprotokoll, tillägget till 1810 års utskottsprotokoll samt person- och sakregister till hela verket.
En kort innehållsförteckning till publikationen i dess helhet införes i det första bandet.
Person- och sakregistret för hela publikationen i slutet av andra halvbandet har utarbetats av fil. stud. vid Stockholms högskola Per G. Andreen.
Till slut har jag att redovisa källorna för denna publikation.
Utskottsprotokollen vid 1810 års riksdag äro hämtade ur en bunden volym, å ryggen betecknad:
Konstitutionsutskottet — Protokoll — Handlingar — Registratur 1810.
Utskottsprotokollen vid 1812 års riksdag äro hämtade ur en likaledes bunden volym, å ryggen betecknad:
Konstitutionsutskottet — Protokoll — Handlingar — Registratur 1812.
Utskottsprotokollen vid 1815 års riksdag äro hämtade ur en bunden volym, å ryggen betitlad:
Konstitutionsutskottet — Protokoll — Handlingar -— Registratur 1815.
Dessa tre volymer förvaras i Konstitutionsutskottets arkiv i Riksdagshuset, Stockholm.
Några, aktstycken hava hämtats ur serien Riksdagsacta i Riksarkivet ; det gäller vissa delar av utskottets skriftväxling med hovkanslern i frågor i samband med statsrådsdéchargen.
Ävenledes har i något fall riksdagstrycket fått lämna bidrag, då vederbörande aktstycke saknats i protokollsbandet ; så A. G. Silverstolpes viktiga utredning om riksakten år 1815 (se nedan sid. 553 ff.).
Stockholm den 8 januari 1931.
Arne Forssell. FÖRSTA HALVBANDET KONSTITUTIONSUTSKOTTETS PROTOKOLL VID 1810 OCH 1812 Ars riksdagar KONSTITUTIONSUTSKOTTET VID RIKSDAGEN I ÖREBRO 1810 UTSKOTTETS ALLMÄNNA PROTOKOLL 1.
Den 6 Augusti 1810.
Justerat d. 9 Aug. 1810. A. G. Mörner.
PROTOCOLL hållit uti Riksens Höglofl.
Ständers Constitutions Utskott, Måndagen den 6:te Aug. 1810.
Ständer uti Örebro stad till en Urtima Riksdag den 23 Julii 1810 sammankommit och efter RegeringsFormens och Riksdags-Ordningens föreskrift ett Constitutions-Utskott blifvit nedsatt, sammanträdde detta Utskotts af Respective Stånden utvalde Ledamöter i dag kl. 11 f. midd. för första gången, nemligen: af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln: N:o 54 Grefve Spens, Fullm.: Grefve Mörner, Adolf Göran, Kammarherre, R. N. O. » 115 [Grefve] Lagerbjelke, Fullm.:
Friherre Gederström, Jaeol, Major, R. S. O. » 1304 Herr Kuylenstjerna, Johan Carl, Major, R. S. O.
» 1702 [Herr] Törneblad, Carl, Häradshöfdinge.
» 1870 [Herr] Rappholt, Fullm.: [Herr] Silverstolpe, Kammar herre, R. N. O. « 2204 [Herr] Gahn, Carl Pontus, Öfverste, R. S. O. af Högvördiga Preste-Ståndet: Biskoppen m. m.
Hr Dr.
Professoren m. m.
Doct. Wijkman, Öfver-Hofpredikanten m. m.
Doct. Lilljenwalldh.
Prof[essoren] Doctor Faxe. af Vällofl.
Bor g are-Ståndet: Rådmannen Hochschild.
Borgmästaren Nensén.
Assessoren Gahn och Borgmästaren Ullberg. 6 Den 6 Augusti 1810 af Hedervärda Bonde-Ståndet: Anders Andersson från Öster-Göthland.
Pehr Andersson från Elfsborgs Län och Johan Pehrsson från Cal mare Län.
Frånvarande voro endast Herr Biskoppen Doctor Nordin och Professoren Doctor Wijkman, hvilka af Kgl. Majit til Hemligt Utskott voro kallade.
Ordföranden Herr Grefve Mörner, Adolf Göran, öppnade sammankomsten med fölljande tal: »Högvälborne, Högvördige, Välborne, Högärevördige, Högädle och Hedervärde Ledamöter af R:s St:rs Constitutions Utskott.
Med en häpnad, som mer än ett skäl rättvisar, ser jag mig kallad att ibland Eder, M[ine] Hjerrar], intaga ett rum, så nyligen utmärkt ömsom af statsmannens och tänkarens mogna betänksamhet och skarpsinniga pröfning, ömsom af vältalarens och människovännens intagande framställningssätt och öfvertygande välmening.
Om kännedomen af egna brister behöfde hos mig uplifvas, skulle det, som dessa herrar före mig varit, på en gång påminna mig, hvad som af mig fordras och huru mycket hos mig saknas.
Måtte det nu tillåtas mig att, med upmärksamheten fästad på det förra, få hos Eder, Mfine] Hferrar], utbedja mig tillgift och öfverseende för det senare, och då ibland åtskillige af
Eder jag har den lyckan igenkänna dels min ungdoms första vänner, dels fordna medarbetare, må det mig tillåtas mig att af den bevågenhet jag redan njutit få sluta till den jag kan våga hoppas.
Lyckligtvis, jag säger det i afseende på min förmåga, synas ej våra arbeten detta Riksmöte böra blifva af en så vidt omfattande egenskap som de voro vid ett nyss förflutit; lyckligtvis hafva vi uti dem, våra företrädare oss efterlemnat och Nationen gillat, rättesnören, som kunna uplysa oss om den esprit, efter hvilken vi böra handla, om de former, vi äge att iagttaga.
Närmast den vishet, som skapar och bereder goda författningar, är visserligen den, som bibehåller dem och försäkrar deras helgd och varaktighet.
Om den förra fordrar en vidsträcktare snillesförmåga, förutsätter den senare ett icke mindre verkeligt och kanhända mera sällsynt moraliskt värde.
Under en stadgad sakernas ordning och under fortgången af samhällsärendernes behandling är det detta senare kall, hvilket synes detta Utskott genom Grundlagens stadgande förbehållit; och då, efter ett så nyligen slutat Riksmöte, tidens mognande hand ännu icke kunnat hinna att stadga allmänna omdömet öfver de ämnen, Den 6 Augusti 1810 sorn voro hemstälte till dess pröfning, skall utan tvifvel det för oss blifva den genaste vägen att inlägga den förtjenst, som kan svara emot medbröders förtroende och rättmätiga fordringar, om vi till våra efterträdare, med befästat anseende, öfverlemne den Grundlag hvilken, om också åtföljd af möjliga ofullkomligheter, dock likväl genom Ständers fria medverkan stadgad, utgjort det första medlet till försäkrande af fäderneslandets räddning.
Måtte detta anspråk på vår agtning gifva vigt åt samhällsordningens dermed förenade fordringar, och måtte vi, under den bana som är oss föreskrifven, altid påminna oss, att det är sakens pröfning efter grundsatser, icke afseende på personen, som bör utgöra rättesnöret för våra omdömen!
Med dessa önskningar, utan tvifvel förekomne af Eder uplysning, M[ine] H[errar], har jag endast haft för afsigt att uttrycka, hvad jag trodde skulle mäst lätta våra arbeten, och den synpunkt, under hvilken jag ansett mig böra betrakta dem.
Om under ämnenas behandling jag skulle misstaga mig, måtte man dock göra rättvisa åt mitt upsåt, och måtten I, M[ine] Hferrar], täckas vara öfvertygade, att sanning och rätt skola lika osvikligen vara målet för mina bemödanden, som den lyckan att få vara innesluten i Eder vänskap och förtroende skall vara min yppersta belöning.»
Derefter utnämnde Höglofl.
Utskottet till secreterare undertecknad — —1 och till cancellist protocolls-secreteraren Fri herre Fr.
Anton Wrangel, samt antog till vacktmästare Vällofl. Borgare-Ståndets vacktmästare Björklund.
Herr Grefven och Ordföranden anmälte, att från Högh Ridderskapet och Adeln blifvit Utskottet remitteradt ett af Friherre Mannerheim, Lars August, inlemnadt memorial ang:de .Justfitie] OmbudsMannens vistelseort, enär Riksdagen från hufvudstaden är flyttad; men då remisser härom från de öfriga respfektive] Stånden ännu ej hunnit ankomma, beslöt Utskottet, att detta memorial borde tills vidare blifva hvilande2.
Vidare hemställde Herr Grefven och Ordföranden, om icke Utskottet borde vara betänkt att erhålla egna rum samt något enskildt archiv till förvarande af de handlingar oell protocoller, det kommer att emottaga, hvilka såsom innefattande statens vigtigaste angelägenheter borde på det nogaste vårdas, och, då Utskottets samtelige Ledamöter häruti instämde, anmodades Secreteraren att härvid taga den åtgärd, att det dubbla ändamålet af handlingarnes noggranna vård och Ledamöternes beqvämlighet vid deras granskning på det lättaste sätt kunde vinnas.
Herr Grefven och Ordföranden anmälte derefter, att Utskottet borde enl. 105 § Reg. formfens] och 29 § Riksdags-Ordningens före 1 Lucka i protokollet; sekreterare var rektorn och filosofie magistern Gustaf Abraham Silfverstolpe. . 2 Memorialet är tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer och öfrige expeditioner vid riksdagarne 1810, 1812 och 1815, sid. 8.
8 Den 6 Augusti 1810 skrift, äska till granskning de uti Stats-Rådet förda protocoller, och trodde detta tjenligast kunna verkställas, om Secreteraren anmodades att dem munteligen af Herr Hof Cantzlern och Herrar Stats-Secreterare begjära.
Härvid anhöll Herr Öfversten Gahn, att de §§:r i Regeringsformen och Riksdags-Ordningen, som i ett eller annat afseende innehålla föreskrifter för Högh Constit:s-Utskottet, måtte nu för Utskottet blifva upplästa, och sedan Högl.
Utskottet dertill lemnat sitt bifall, upplästes Regeringsformens 53, 81, 84, 105, 106, 107 §§:r samt Riksdags-Ordningens 29, 36, 37, 44 och 55 §§, hvarefter Utskottets samtl.
Herrar Ledamöter anhöllo, det Herr Grefven och Ordföranden behagade sjelf hos vederbörande anmäla Utskottets fordran af del af Statsrådets protocoller.
Utskottet åtskilljdes kl. 12.
Den 8 Augusti 1810 9 2.
Den 8 Augusti 1810 f. m. Justerat d. 9 Aug. 1810. A. G. Mörner.
Onsdagen den 8 Aug. 1810 sammanträdde Constitutions Utskottet, hvarvid alla dess Ledamöter voro närvarande, undantagandes Biskoparne Doctor Tingstadius och Nordin samt Professoren Dr.
Wijkman, hvilka dock under loppet af sessionen ankommo 1.
Herr Grefven och Ordföranden anmälde, at enligt det i förra sammankomsten fattade beslutet hade nya sessionsrum blifvit sökte, i följe hvaraf genom byte med Lag-Utskottet lämplige rum utan ytterligare kostnad för staten erhållits.
Den vaktmästaren, som af Utskottet då blifvit antagen såsom varande vagtmästare hos Vällofl. Borgare Ståndet, hade nu, efter skedd flyttning, förklarat sig ej längre kunna utskottet betjena, hvarföre Hr Grefven föreslog, at Riddarehusets vaktmästare, som sig dertil anmält, måtte af Utskottet antagas.
Bifölls. Äfvenväl biföll Utskottet secreteraren Cocks begäran at utan arfvode få Utskottet biträda.
Föredrogs et ifrån alla fyra Stånden til Utskottet remitteradt, af Friherre Mannerheim til Riksens Ständer ingifvet så lydande memorial2.
Efter någon öfverläggning stadnade Utskottet i det beslut, at då, vid jämnförelse af denna fråga med den 13 § i Justitia Ombudsmannens instruction, Riksens Ständers Justitise Ombudsman i följe deraf, då han på resor stadd är, icke dess mindre sit ämbete kan utöfva, kunde Utskottet för sin del ej finna för honom något hinder at, såsom vistande å den ort, der Riksens Ständer sammankommit, äfven sjelf sina til ämbetet hörande göromål bestrida, häldst hans begagnande af sin riksdagsmanna rätt ej, då han sådant sjelf icke yrkar, kan anses bland de laga förfall, vid hvilka suppleanten bör ämbetets förvaltning tilträda.
Upläste Herr Grefven och Ordföranden en skrifvelse ifrån Hof Cantzlern s, hvarigenom til Utskottet öfverlämnades l:o.
De uti Justitise ärender i Stats-Rådets hällne protocoller, från och med den 15 Junii 1809 til och med den 16 Julii innevarande år.
1 Orden från och med »undantagandes» öfverstrukna.
3 Det ofvan sid. 7 noten omnämnda.
3 Jfr nedan sid. 93. 10 Den 8 Augusti 1810 2:o.
Protocollerne i General Auditeurs ärender, från och med den 15 Junii 1809 til och med den 5 sisth Julii. 8:o.
Protocollerne i Krigsärender, från och med den 14 Junii 1809 til och med den 28 December samma år. 4:o.
Protocollerne i Kammar ärender, från och med den 14 Junii til och med den 24 sisth Julii. 5:o.
Protocollerne uti Kammarärenderna, hällne i Rikets Allmänna Ärenders Beredning, från och med den 31 Maj 1809 til och med den 19 sisth Junii. 6:o.
Protocollerne i Ecclesiastique Ärender, hällne i Stats Rådet och Rikets Allmänna Ärenders Beredning, från och med den 22 Junii 1809 til och med den 28 Junii innevarande år.
På dessa protocoll medföljde förteckningar, hvilka af herr Grefven och Ordföranden skulle quitteras.
Utskottet beslöt at ej öpna mera än et convolut i sender, då efter hand dessa förteckningar skulle komma at quitteras.
Härefter, och sedan Herr Landmarskalken samt öfrige de resp. Ståndens Herrar Talemän ankommit och intagit sina rum, företogs läsningen af de i Justitieärender hos Statsrådet hällne protocoll och uplästes deraf protocollet för 1809 den 15 Junii 17 Aug1.
Vidare justerades
Utskottets memorial till Riksens Ständer til svar på Friherre Mannerheims förfrågan2.
Herr Prof.
Wijkman föreslog, at på det Constitutions
Ut skottet under den korta tid, som möjligen denna Riksdag kan komma at räcka, må kunna medhinna at läsa alla protocoller, Utskottet måtte skilja sig i trenne fördelningar, bestående af tvänne ledamöter af hvarje Stånd.
Flera ledamöter instämde häri; och biet detta förslag af Utskottet bifallet med det tillägg, at för alla ledamöter icke dess mindre fri tilgång skulle vara til alla protocollen, samt de anmärkningar, som möjligtvis vid något kunde göras, in pleno måtte anmälas och endast der pröfvas och afgöras.
Sedan Utskottet öfverenskommit at i eftermiddag kl. 1/2 5 åter sammanträda för at fortsätta läsningen, åtskiljdes Utskottet kl. 1/.t til 2.
1 I protokollet uppräknas en mängd data, i detta fall i kronologisk ordning.
Då så är fallet, upptagas här endast det första och det sista.
2 Tryckt i Constitutions-Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 7. Den 8 Augusti 1810 11 3.
Den 8 Augusti 1810 e. m. Justerat d. 9 Aug. 1810. A. G. Möknek.
. Den 8 Aug. eftermiddagen sammanträdde Constitutions Utskottet, då alla utom Ordföranden voro närvarande.
Enligt förmiddagen gjord öfverenskommelse delade sig utskottet i trenne Afdelningar, så att tvänne ledamöter af hvart stånd på hvardera sig nedsatte.
Första Afdelningen, hvartil hörde Friherre Cederström, Biskopen D:r Tingstadius, D:r Wijkman, Rådman Eochschildt, Borgmästaren Nenzén samt Riksdagsmännerne Anders J.
Hyckert och Jon Jonson, företog genast läsningen af följande protocoller, nemligen af de i Justitieärender hos StatsRådet hällne för den 21 Dec. 1809 1 Febr. 1810.
I anledning af de olika rubriker, som befunnos öfver åtskillige protocoll, samt den olikheten, at somliga befunnits af de närvarande Stats- och Justitise-Rådens Ledamöter undertecknade och andra endast af contrasignanten, anmälte Friherre Cederström sin önskan, att en förfrågan om ordsaken dertill måtte göras, hvilket til Utskottets plenum skulle anmälas.
Fortsattes med läsniDgen [för] den 8 Febr. 1810 den 15 Mars.
Andra Afdelningen, som bestod af fölljande Ledamöter, nämligen H:r Majoren m. m.
Kuylenstjerna, H:r Häradsh.
Törneblad, H:r Biskoppen Doctor Nordin, H:r Professoren Dr Faxe, AdvocatFiscalen Falkman, Bruk Patronen Malmberg och RiksDagsmannen — — — — — 1 uppläste fölljande af de i Stats Rådet öfver Justitia ärender förde protocollen, nämligen för den 24:de Aug. 1809— —14:de December.
Tredje Afdelningen, bestående af Kammarherren Silverstolpe, Öfversten Gahn, Öfver HofPredikanten Doctor Lilljenwalldh, Prosten Doctor Falk, Assessoren Gahn och Borgmästaren Ullberg samt RiksDagsmännen 1 uppläste fölljande Stats Rådets protocoller rörande Justitia ärender, näml. för den 22:dra Mars 1810 10:de Maji.
Utskottet åtskilljdes kl. 1/s till 8. 1 Lucka i protokollet. 12 Den 9 Augusti 1810 4.
Den 9 Augusti 1810.
Justerat d. 15.
Aug. A. G.
Mörnes.
Thorsdagen den 9 Aug. kl. ]/a 5 sammanträdde Constitutions Utskottet på sina trenne Afdelningar, då alla Ledamöterne voro närvarande L Anmältes, at den Andra Afdelningen i dag förmiddagen varit samlad, och upläst af de i Stats
Rådet hållna protocoll öfver Justitise ärender protocollen för den 5 Oct. 1809 7 December.
Första Afdelningen lät sig föreläsas protocollen öfver Justitise ärender för den 28 Junii 1810 16 Julii.
Tredje Afdelningen hade. genomläst protocollen rörande samma ärender för den Maji 16:de Julii.
Sedan läsningen af dessa protocoller var slutad, samlades Utskottet in pleno, då af flere Ledamöter anmältes' åtskillige omdömen i anledning af ärendernes behandlingssätt i de protocoller, som nu varit under granskning.
Men då de icke ansågos röra de ämnen, hvilka enligt 106 och 107:de §§ i Regeringsformen egenteligen höra till detta Utskotts befattning, stadnade Utskottet i det beslut, att all anmärkning af dessa omdömen föranledd nu borde förfalla.
Derefter uppbröts och fördeltes på Utskottets 3:ne
Divisioner de öfver General-Au diteurs ärender i Stats-Rådet förde protocoller.
Utskottet åtskilljdes.
1 Protokollet har därpå fortsatt >utom>, hvarpå följt flera namn, hvilket emellertid senare öfverstrukits.
Den 19 Augusti 1810 13 5.
Den 10 Augusti 1810.
Aug. A. G. Mörner.
Fredagen den 10:de Aug. kl. 9 förmiddagen sammanträdde Constitutionsutskottet på sina 3:ne Divisioner, då alla Ledamöterne voro närvarande utom Ordföranden H:r Grefve Mörner och H:r Borgmästaren Ullberg, hvilken af sjukdom hindrades.
Anmältes att Andra Afdelningen i går på aftonen varit samlad, då protocollen öfver General-Auditeurs ärender blifvit upplästa, folden 15:de Junii 1809 2:dra November.
Första Afdelningen uppläste derefter protocollerne ronde General-Auditeurs ärender folden 22:dra Mars 1810 7:de Junii.
Andra Afdelningen för den 15:de Februarii 1810 15:de Martii. och Tredje Afdelningen för den 6:te Nov. 1809 öde Julii 1810.
Derefter samlades Utskottet åter in pleno, då uppå tillfrågan af H:r Friherren Cederström, som under H:r Grefvens och Ordförandens frånvaro förde ordet, anmältes, att ingen anmärkning vid de nu granskade protocollerne på någon Afdelning varit gjord.
Utskottet åtskilljdes kl. . . 1 1 Lucka i protokollet. t 14 Den 10 Augusti 1810 6.
Den 10 Augusti 1810 e. m. Justerat d. 15.
Den 10:de Aug. kl. 1/s 5 eftermiddagen sammanträdde Constitutions.
Utskottet in pleno, då alla Ledamöterne, utom H:rr Borgmästaren Ullberg och Anders Andersson från Östergöthland, voro närvarande.
H:r Grefven och Ordföranden uppbröt och fördelte på Afdelningarne de öfver Krigs-ärender uti Stats-Rådet förde protocoller, hvarefter Ledamöterne på sina särskildta
Divisioner samlades, då Första
Af delningm genomläste protocollerne öfver dessa ärender för den 14:de Junii 1809- 29:de Junii.
Andra Afdelningen uppläste protocollerne för den 10:de Julii 1809 19:de September 1809. och Tredje Afdelningen för den l:ste Aug. 1809 10:de Aug.
Utskottet åtskilljdes kl. 1/i till 8. «
Den 13 Augusti 1810. 15 7.
Den 13 Augusti 1810.
Aug. 1810. A. G. Mörner.
Måndagen den 18 Aug. 1810 sammanträdde Högloft.
Constitutions Utskottet in pleno, då alla Ledamöterne, undantagandes Herr Majoren Kuylenstjerna, hvilken anmäldes vara borrtrest, och Herr Borgmästaren Ullberg, som var af sjukdom hindrad, voro närvarande.
Herr Grefven och Ordföranden anmälde, att till utskottet inkommit protocollsutdrag ifrån de respective Stånden, innehållande deras bifall till Utskottets utlåtande rörande Friherre Mannerheims förfrågan om Justitise Ombudsmannens vistelseort.
Lades till Acterne.
Uplästes en ifrån Bonde Ståndet inkommen remiss rörande frågan, om, vid tillkommande riksdagsmannaval, borde få röstas på Riksens Ständers Fullmägtige i Banquen och Riks Gälds Contoiret 1.
Ötverläggningen om detta ämne blef på åtskillige Ledamöters begäran upskjuten.
Riksdagsmannen Anders Jansson Hyckert trodde sig böra underställa Utskottet, huruvida, då hans hitkomst varit en af de föranledande orsakerne till Bonde Ståndets anmärkning, han kunde Utskottets öfverläggning derom öfvervara.
Herr Grefven och Ordföranden erinrade, att den gjorde remissen ej anginge den enskildta frågan om nu såsom Riksdagsmän hitkomne Fullmägtige, utan allenast den allmänna, huruvida framdeles Fullmägtige kunna till Riksdagsmän väljas, hvarföre han äfven trodde ingenting hindra Riksdagsmannen Hyckert att i ventilationen deltaga.