Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Utskottet emedlertid nu föreslagit andra controller och den vid sista Riksdagen vidtagne nyssberörde ändring icke uppfyllt det dermed afsedde ändamål,samtdeticke hädanefter mera än under förflutne tideryrnder, bör blifva svårt för Domare att vid Ting och andra förrättningsställen tillhandahålla allmänheten stämpladt papper, hvarförutan sådant ej sällan skulle komma att alldeles saknas, anser Utskottet sig, tillförekommande af dylika händelser, böra ytterligare hemställa, att Utskottets förslag i afseende å 17 §.
1 och 4 morn. måtte af Rikets Ständer antagas.
Det Bcrit/ning.s- Ulskoltits Utlåtande, N.-o 29. 25 Del nf Utskottet slutligen framställda förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i fråga om controllerna och redactionen af i i och följande §§. i Författningen, hafva Ridderskapet och Adeln, med förändring af ordet ”bestämmelser” till föreskrifter, samt Bonde-Ståndet godkännt; hvaremot Preste- och Borgare-Stånden återremitterat denna punkt, dels såsom e gande sammanhang nied förslaget till controller, dels ock med anmärkning viii redactionen; till följd af hvilken anmärkning samt Ridderskapets och Adelns beslut, Utskottet föseslår, att ordet ”bestämmelser” må utbytas emot ordet föreskrifter samt perioden ”dels ock till allmän kännedom och efterlefnad sammanföra” må erhålla följande lydelse: dels santmanJörci och till allmän kännedom och efterlefnad meddela; samt slutliga tillstyrkandet i Betänkandet N:o i3 följaktligen erhålla följande förändrade lydelse: ”att Rikets Ständer må hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anmäla sina åsigter om de hufvudmoment, hvarifrån förändrade controllföreskrifter böra utgå, samt tillika underdånigst begära, det Kongl.
Majit läcktes i den blifvande Chartce-Sigillalse-Förfallning låta, i fråga om controllen och de flere i i i och följande § §. af nu gällande författning befintliga reglementariska stadganden, dels införa så dane förändrade föreskrifter som må finnas af behofvet påkallade, dels sammanföra och till allmän kännedom och efterlefnad meddela alla i serskilde Författningar nu upptagna Stadganden, som angå stämplade papperets uppbörd, förvaltning och redovisning.
Stockholm den 4 Mars 1845- •
Reservationer: i:o Af Herr Grefve Cronhjelm, P.: ”På de skäl, som finnas anförde i min Betänkandet N:o 13 vidfogade reservation, reserverar jag mig äfven nu mot den ytterligare förhöjning Utskottet föreslagit i charteringen af Commendeurs- och Riddarebref.” Af Herr Friherre Oxenstjerna, Carl: ”1 afseende å de föreslagne controllerne å behörig chartering af köpe-, gåfvo-, bytes- och fastebref å fast Bih. till R.
Prat. 1845, 5 Sami. 1 A/d. 14 Haft. 4 26 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, Nto 29. egendom, morgon-gåfvobref samt köpe-afhandlingar om lösören, får jag i allo åberopa min Belänkiaiulet N:o i3 bifogade reservalion.” Ilärtili instämde Herr Friherre åkerhjelm, Carl. af Harr Printzenschöld, C.: ”Ehuru någon reservation ej af mig blifvit anmäld, bär jag dock icke biträdt det af Utskottet i dess första betänkande framsläHdte förslag, som sedermera inom 3:ne RiktStånd blifvit godkändt, att sammanslå den fordna Canzli-gebiibren, hvilken uti 10 §. af nu gällande Chartse-Sigillatae-Förordning tinnes serskildt utförd, med den stämplade pappersafgift, som för alla från Kongl.
Majrts Canzli utgående handlingar celi expeditioner är bestämd, och alt de sålunda sammanslagne afgitlerne, under benämning blott af chartae-sigillatae, uti en enda §. i Författningen upptaga.
Jag har icke gjort clet först derföre, alt den förespeglade nyttan af sammanslagningen syntes mig blifva ngen, och för det andra af det ännu vigligare skälet, att jag fruktade, det en så genomgripande förändring, som den ifrågavarande, icke skulle inom Utskottet kunna utföras med den noggrannhet och fullständighet, att ju icke misstag, som efteråt alltid äro svåra att rätta, dervid möjligen kunde ega rum.
— Å riktigheten af denna min farhåga har också utgången lemnat full bekräftelse.
— Ett misstag består deruti, alt Utskottet i den föreslagna nya 5 §., som skall angå chartering af alla från Kongl. Majrts Canzli utgående handlingar och expeditioner, upptagit chartaeafgiften jur pass, suni aj Kongl.
Majit utfärdas
Jör resa till utrikes ort, eller sorn utgifves af Stats-Minislern för Utrikes Ärendena för utländska resande att i Riket inkomma, till endast det belopp, som motsvarar Canzli-gebiihren, eller för de förra slags passen 4 Rrdr och för de sednare 3 Rrdr, ehuru uti 2:dra mom. af 4
S* finnes det allmänna stadgande, att pass, sorn af Kong/.
Majit, eller på Oess Nådiga befallning, utfärdas åt personer till resor i enskihle angeläget dieter, skola draga en chartas-afgift utaf 5 Rrdr.
Om nu denna afgift får qvarstå i nyssåberopade 4 §• och för samma handling en lika beskaffad afgift, men till olika belopp, äfven upptages i en annan §., utan ringaste antydan hvarken i §:s rubrik eller annorstädes om orsaken härtill, så skall ju, vid författningens tillämpning, villrådighet oundvikligen uppkomma.
Man ser på 2:ne ställen serskilde chartae-afgifter bestämda för en och samma ha dling.
Man skall då naturligen göra sig den frågan:
Är det lagstiftarens mening, att blott den ena eller att begge afgifterne skola utgå, samt i förra fallet hvilkendera afgiften, då de lill beloppet äro olika?
Och denna ovisshet skall alltid hafva till följd, att Kronan understundom bekommer begge afgifterne, understundom Bcvillnings-Utskottets Uti,it ande, IV.-o 29. 27 allenast flen ena och då kanske den, sorn utgör minsta beloppet allt efter de olika åsigler, som vid de olika tillfällena förmå att göra sig gällande.
Hvad nu blifvit anmärkt, gäller äfven i afseende å Kong1.
Majus Pass för skepp nutd lastning till B ar håres kostater ne eller andre utrikes orter.
För dessa pass, som vanligen benämnas för Turkiska sjöpass, är chartae afgiflen af Utskottet beräknad efter den fordna Canzli-gebuhren, till allenast 25
R:dr; men man finner af 2:dra mom. i 4 §• > att den egentliga chartan för dessa handlingar utgör 24 sk , hvilken charta man således bordt tillägga canzli-gebuhren för att få chartre-beloppet, sådant det nu utgår, oförändradt.
Elt annat misstag ligger deruti, att chartae-afgiften för lejde- och pärdons-bref, och för bevis från Justitiae-Stats-Ministern på anmälan om utgifvande af tidningar, ej heller blifvit beräknad
Lill mer än hvad, som i lösen för dessa bevis tillförene erlagts, eller 3 R:dr.
Utskottet torde viii icke vilja bestrida, att, innan lösen för ifrågavarande handlingar indrogs Lill Statsverket och förvandlades till chartae-sigillatae-afgift, de samma belädes med stämpladt papper, hvars belopp jemväl i Författningen var bestämdt.
Båda afgifterne hafva också hittills blifvit erlagde, nemligen i;o efter ira mom. i 4 §• nied 12 sk. för hvarje ark, som handlingen innehållit, och efter 10 §. med 3 R:dr, såsom ersättning för canzli-gebuhren.
Sedan Utskottet tagit bort 10 §. och förändrat rubriken till den i stället föreslagne 5 §. så, att der icke förekommer ett ord om den serskilda chartae-afgift, sorn motsvarar canzli-gebuhren, så frågas: hvad säkerhet har Kronan derföre, att båda afgifterne äfven hädanefter skola utgöras?
Månne det icke här kan gå på samma sätt, som jag anmärkt lätteligen kunna vid passens chartering blifva händelsen?
Utskottet har äfven, vid chartte-afgiftens bestämmande för Kongl. Maj:ts domar och utslag, förbisett stadgandet uti i mom. af 4 §•» att enligt den der införde tariff, desse handlingar skola efter arktalet, med 1 R:dr 24 sk. för hvarje ark, charteras, och af denna anledning utfördt chartas-afgiften för besagde handlingar till allenast det belopp, som fordom erlades såsom lösen för desamma.
När man läser näst ofvanför den åberopade tariffen följande föreskrift:
Vid desse nu uppräknade Verk, Embetsställen och Myndigheter (hvaribland uttryckligen nämnas Justitia:- och öfrige Departementen af Kongl. Maj:ls Canzli) skota alla handlingar under hvad benämning som helst, och hvilka ej finnas här nedan eller serskildt i denna f örordning om för malde, charteras som följer:
Och när man Bevil/nings-Utskoltets Utlåtande _, N.-o 29. sedan uti den påföljande af Utskottet föreslagne 5 §. får se Kongl. Maj:ls Domar och Utslag serskildt qpt för middle, utan ringaste upplysning om orsaken dertill, skall man icke då häraf nödgas, äfven emot sin vilja, draga den slutföljden, att desse domar och utslag numera äro undanlagne från det allmänna stadgandet om handlingars chartering, och alt de således endast böra draga den stämplade pappersafgift, som i 5 §. blifvit utsatt, under det alt man på samma gång måste beklaga sig öfver den tvetydighet, som råder uti Författningens uppställning?
Jag anser mig icke ega tillräcklig skicklighet uti det i allmänhet såsom serdeles både svårt och vigtigt ansedda lagstiftare-kallet, för att våga föreslå någon utväg till alhjelpande af de tvetydigheter, som, genom dc af mig nu anmärkte misstag vid den beslutade lagförändringen, komme att den nva chartre-sigillatae-författningen vidlåda.
Måhända torde ej heller någon rättelse, med redactionsförändringens bibehållande i dess nu befintliga skick, blifva möjlig att på ett tillfredsställande sätt tillvägabringa; men jag har ansett det nyttigt och nödigt att å förhållandet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, med anmälan, det jag befarar, att sammanslagningen för med sig oreda och misstag uti ännu flera fall än dem, jag lyckats upptäcka och här nu angifvit, på det Rikets Ständer må blifva i tillfälle att, i anledning häraf, antingen besluta ett återgående till den redaetion, som finnes uti nu gällande chartae-sigillatse-förordning, hvilket onekligen vore det säkraste medlet alt oredan alldeles förekomma, eller ock vidtaga sådana andra åtgärder, för vinnande af detta ändamål, som sakens vigt synes påkalla.
Slutligen har jag funnit mig föranlåten tillkännagifva, det jag icke kunnat gilla det försvar, Utskottet för sig uppstäldt emot den inom eli Riksstånd gjorde armärkningen, i fråga om chartering af deduetioner och contra-deduetioner.
Att, såsom Utskottet gjort, införa uti en §., som endast angår chartering af handlingar, hvilka från Kongl. Maj:ts Canzli utgå, en chartae-sigillatae-afgift för handlingar, som dit ingi!vas, det synes mig vara nog besynnerligt, och att dertill, såsom Utskottet också gjort, kalla denna afgift för deduetions-afgift, sedan man beslutat, att från författningen borttaga allt, som antyder, det en del af cbartEe-bevillningen innefattar ersättning för de fordna canzli-sportlerne, gör besynnerligheten ännu större.” Af Herr Doctor Sandberg, A.: ”Genom den af Utskottet vidtagna åtgärden att sammanslå 5 och io §.§. i gamla Författningen, föranledas osäkerhet - Bcvillnings-Utskottets Utlåtande, N.-o 29. het och tvetydighet vid tillämpningen.
Så t. ex. vet man na ej med visshet, om en Kongl. Resolution skall blott, enligt 5 §. i förslaget, beläggas med 6 R:drs charta, eller om den tillika bör förses med charta på i R:dr 24 sk., enligt 4 §♦ 1 mora.
6:te afdeln.
Men i gamla Författningen är det tydligt, att förstnämnde 6
R:dr endast utgöra lösen eller ersättning för Canzligebuhr och och sportler. —-
Ej eller vet man med visshet, om pass för resa till utrikes ort skall blott förses med 4 R:drs charta, enligt 5 §. i nya förslaget, eller om det tillika skall charteras med 5 R:dr, enligt 4 §• 3 morn., Uti gamla Författningen är det deremot tydligt, att förstnämnde 4 R:dr äfvenledes utgöra endast lösen eller ersättning för Canzlie-gebiihr och sportler.
— Och man kan i allmänhet af det nya förslaget ingalunda urskilja hvad, som skulle vara egentlig chartering och hvad, som utgår såsom ersättning för Ccnzlie-gebuhr och sportler.
— Om Utskottet antagit Prestgståndels förslag och uti 5 §. gifvit rubriken en sådan ordalydelse, att den deruti förekommande chartering äfven innefattade Canzli-gebuhrs- och sportelersättning, samt sedermera uti 2:ne columner utfört serskildt beloppet af denna ersättning och serskildt den egentliga chartan, så hade otydligheten och oredan till någon del kunnat undanrödjas.
Men när nu sådant icke skedt, torde det kanske vara rådligast att bibehålla 5 och 10 §§., sådane de lyda uti nu gällande Chartas-Sigillatae-Förordning.
— Ingen motion eller anmärkning från något Riksstånd, utan blott Höglofl.
Utskottets förbättringslust har föranledt detta förändrings-förslag uti en gammal författning, vid hvilken man är van; och, oaktadt hvad man talat om förenkling, kan jag icke inse någon annan vinst af förrberörde förändring än större vidlyftighet, — större osäkerhet och tvetydighet vid tillämpningen, — en större obelåtenhet med det höga Chartaebeloppet, hvars orsak man icke mera igenfinner i förordningen, — och kanske någon gång verkliga misstag och förluster för staten.
Uti 6 §. af nu gällande Förordning, hvarest från stämpladt papper befrias:
Ansökningar, som röra Akademier med Jlere, hade för tydlighetens skull bordt tilläggas under rubriken Ansökningar: — om examina och stipendier vid högre celi lägre Läroverk; emedan det blifvit upplyst, att ovisshet och olikhet i detta afseende egt rum.” Bih. till R.
Fröt. 1845. 5 Sami. 1 Ajd. 14 Haft. 5 STOCKHOL M, Lundberg 8C.
Comp. 184S. Bevillninga-Utskattets Memorial, IV:o 3o.
I N:o 50.
Ant. till Exp.-Uuk. d«n 19 Mars, kl. 3 e. rn.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut angående Ttillbevillningen.
Sedan samtlige Riks-Stånden numera, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-utdrag, fattat hufvudsakliga beslut afven i de delar af Utskottets betänkande, N:o 12, angående Tullbevillningen, hvilka varit till Utskottet återremitterade och föranledt dess serskilda utlåtande, N:o 26, så får Utskottet nu afgifva förslag till sammanjemkning af de olika beslut, hvari Riks-Stånden vid detta ärende stannat, samt, för den händelse slik sammanjemkning icke kan åstadkommas, till de propositioner, enligt hvilka omröstning lärer böra i Förstärkt Stats-Utskott anställas.
1 afseende å grunderna för tulllaxe-regleringen, hade Utskottet, i öfverensstämmelse så väl med Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 6 Augusti 1844, angående Tulltaxan, som med flere till Utskottet remitterade motioner i ämnet, ansett sig icke böra afvika från de allmänna grunder, hvarpå sednaste Tulltaxa hvilar, utan tillstyrkt Rikets Ständer att, med fästadt hufvudsakligt afseende å innehållet af berörde Nådiga Skrifvelse, vidblifva grunderna för nu gällande Tulltaxa och följaktligen icke i andra fall besluta ändring uti der förekommande speciella bestämmelser, än antingen för att dessa måtte blifva bragte i öfverensstämmelse med de derom af Kongl. Maj:t efter Taxans utfärdande redan, enligt allmänna Kungörelser eller Circulär-bref, vidtagne jerrikningarj, förklaringar och ändringar, eller för att vid berörde grunders* tillämpning fästa ett skyldigt afseende å innehållet af in kom ne motioner, af hvilka de flesta afsett landets financiella betryck och behofvet att inskränka en allmänt öfverklagad, högt uppdrifven, import af öfverflödsvaror samt att lifva den inhemska industrien och inrikes rörelsen, och en del åter att, för befrämjandet och underlättandet af landets export, utförselsafgifterne å åtskillige varor måtte borttagas, eller ändtligen för att, till större säkerhet ftgh lätthet vid tullbehandlingen, de artiklar, som varit förtullade med Bih, till R, St, Prat. 184S j 5 Sami, 1 A/d, l5 Hä/U I 2 Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 3o. ■viss procent efter uppskattningsvärdet, måtte, så vidt sådant funnits möjligt, blifva åsatte bestämdt värde och tull efter vigt eller annan grund.
Riks-Ståndens Protocoll innehålla, att, i anledning af denna Utskottets framställning, Ridderskapet och Adeln beslutat, att, lemnande oförändrade nu gällande Tulltaxas utförsels-tullar, dem Kongl. Maj:t i alla fall, enligt sin grundlagsenliga rättighet, vore i tillfälle att, i förhållande till de olika näringsgrenarnes varande eller blifvande behof af lindring eller uppmuntran, nedsätta eller upphäfva, i afseende på införselstullarne vidblifva bestämmelserna i samma Taxa, med de af Kongl. Maj:t redan vidtagne samt genom allmänna Kungörelser och Circulär-bref tillkännagifne jemkningar, förklaringar och ändringar, med undantag endast för varuartiklarne: lackerade Bleckslagare-arbeten, Broderade arbeten, Cider, Garn, Salt och The, samt de artiklar, sorn funnos upptagne i den Tariff, som åtföljde Grefve Cronhjelms, Utskottets Betänkande vidfogade, reservation, angående hvilka alla Ridderskapet och Adeln ville serskildt fatta beslut; Preste-Ståndet åter, som beslutat att genomgå Utskottets Betänkande punktvis och i hela dess föijd, funnit någon dess åtgärd i afseende på det ifrågavarande tillstyrkandet icke erforderlig; Borgat e-Ståndet laggt denna punkt till bandlingarne; samt Bonde-Ståndet bifallit Utskottets berörde yttrande, likväl med förbehåll, att framdeles vid bestämmande af den tull, som måtte anses lämplig för de varor, hvilka i nu gällande Taxa äro till in- eller utförsel förbudne, få serskildt pröfva, om anledning förekomme att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att dessa förbud till större eller mindre del må upphöra.
Som Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden sedermera, vid pröfningen af Utskottets förslag till speciella bestämmelser, bifallit, hvad Utskottet hemställt, angående de af Kongl.
Maj:t, under den sedan sednaste Tulltaxas utfärdande förflutna tid, stadgade förändrade bestämmelser å en del artiklar och någon annan skiljaktighet emellan nämnde Stånds samt Ridderskapets och Adelns i detta afseende fattade beslut icke förefinnes, änden, som uppkommer deraf, att Ridderskapet och Adeln utan någon förändring, men de öfrige Stånden med de för artiklarne:
Bokbindare-cloth, Fosfor, Jern, gjutet, Bomber och Kulor, champlounerade till visst mått och renfilade, Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, samt finare och gröfre Lavetter, — chemiskt teckniska preparater, och Stenkol, Stenkolsstybb eller Bevillnings-Uts kol tets Memorial, N:o 3o. 3 cirtdres samt Cohes eller afsvaflade Stenkol, af Utskottet föreslagne jernkningar och afvikelser, bibehållit de af Kongl. Maj:t sedan sista Riksdag i Taxan meddelade förklaringar och ändringar; så och då dessa skiljaktigheter uti Riks-Ståndens beslut, angående hvilkas sammanjemkande Utskottet här nedan kommer att föreslå erforderlige åtgärder, äro af den mindre väsendlliga beskaffenhet, att, ehvad Ridderskapets och Adelns eller de tre öfrige Ståndens beslut blifva gällande, Riks-Slånden redan nu kunna anses hafva i allmänhet hiträdt, hvad sålunda blifvit af Kongl. Majit stadgadt, samt enär de ändringar i öfrigt uti gällande Taxa, som i följd af Riks Ståndens med anledning af Utskottets förslag fattade serskilte beslut kunna komma alt af Rikets Ständer antagas, icke, enligt Utskottets åsigt, göra rubbning i sjelfva grunderna för den nuvarande Tulltaxe-regleringen, tror Utskottet annan jemkning ai' hvad Riks-Stånden hvar för sig yttrat och beslutat, i afseende å Utskottets ifrågavarande lillstyrkande, icke vara af nöden, än att deråt beredes någon mera allmänlighet, hvadan Utskottet hemställer, att Rikets Ständer måtte förena sig om det förklarande, att de, med fästadt hufvudsakligt afseende å innehållet af Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 6 Augusti 1844, angående Tulltaxan, i allmänhet vidblifvit grunderna för nu gällande Taxa och icke i andra fall beslutat ändring uti der förekommande speciella bestämmelser, än antingen för att desse måtte hringas i öfverensstämmelse med de derom af Kongl. Majit efter Taxans utfärdande redan, enligt allmänna Kungörelser och Circulärbref, vidtagne jemkningar, förklaringar och ändringar, eller ock för att vid berörde grunders tillämpning lemna någon uppmärksamhet åt de i afgifne motioner gjorde framställningar, äfvensom för åstadkommande af ett ändamålsenligare förtullningssätt genom utbyte af värde-förtullning mot förtullning efter vigt eller annan grund.
Hvad dernäst angår den i berörde Nådiga Skrifvelse förekommande fråga om Spanmålstullen, i hvilket afseende Utskottet hemställt, att Rikets Ständer ville biträda Kongl. Majits
Nådiga framställning om bibehållande af nu gällande bestämmelser för denna nödvändighetsvara under ytterligare tre år, eller till 1847 års slut, samt medgifva, att den tullinkomst, som för utländsk spanmål under liden inflyter, varder öfverlemnad till Kongl. Majits disposition, för att användas till undsättning åt inbyggarns i de orter, som af missväxt hemsökas, hafva Ridderskapet och Adeln 4 Bevillningf-U(skottets Memorial t N.o So. bifallit denna hemställan, med den jemkning, att deri orden ”under tiden” skulle utbytas mot orden ”intill nästa Riksdag”; Preste-Slåndet godkänt tillstyrkandet med den förändring, att införselstullen å Hvete, nu bestämd till 2 R:dr, borde höjas till 3 R:dr tunnan; samt Borgare- och BondeStånden till alla delar bifallit
Utskottets ifrågavarande hemställan.
Beträffande först Ridderskapets och Adelns omförmälda skiljaktighet, så enär densamma icke rörer sjelfva bevillningen, lärer, med stöd af 75 §.
Riksdagsordningen, vid den af de tre öfrige Stånden i detta afseende godkända lydelse böra förblifva.
Vidkommande sedermera Preste-Ståndets åtgärd, att för dess del å Hvete bestämma 3 R:dr införselstull å tunnan, får Utskottet hemställa, att nämnde Stånd behagade, med frånträdande af sagde beslut, lika med de öfrige tre Stånden, för delta sädesslag bibehålla den nuvarande tullen af 2 R:dr tunnan; men för det fall, att denna framställning icke vinner bifall, lärer, enär frågan direct inverkar på bevillningens belopp, omröstning deröfver böra anställas, i hvilket afseende
Ulskottet föreslår en så lydande voterings-proposition: l:o.
Den, sorn gillar Utskottets förslag, alt för Hvete bör bibehållas nuvarande införselstull af 2 R:dr Banco tunnan, röstar.
Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages tullen å sagde sädesslag till 3 R:dr tunnan.
Utskottets hemställan, att Rikets Ständer ville, med erkännande af Kongl. Maj:ts rätt, i afseende på förbuds utfärdande mot in- eller utförsel af varor, besluta, att älven å de artiklar, som fortfarande komme att förblifva förbudne, tullafgifter böra utsättas, för att icke genom bristande tullbestämmelser något band må läggas på Kongl. Maj:ts rätt att förbuden upphäfva, och att i sådant afseende måtte antagas de eventuella bestämmelser, sorn af Rikets sist församlade Ständer å dessa artiklar stadgades, har blifvit af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden godkänd, äfvensom af Ridderskapet och Adeln, men med den jemkning i ordalydelsen, att deruti, i stället för orden ”med erkännande af Kongl.
Maj:ts rätt i afseende Bevillnings-Utskoltels Memorial, N:o 3a. på förbuds utfärdande", skulle införas orden ”i anseende till Kongl. Maj:ts rätt att utfärda förbud’’.
Då emedlertid, på sätt nämndt är, tre Stånd gillat den af Utskottet föreslagna lydelse, torde', utan afseende å berörde af Ridderskapet och Adeln deruti i någon rnon beslutade förändring, böra vid Utskottets hemställan förblifva.
Jemte det Utskottets hemställan, att Herrar Printzensköld^ och Lundelii yrkanden om inskränkning i införselsrättighelen till vissa hamnar af en del varor, icke nu måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, blifvit af alla Stånden gillad, och dess framställning, att, då öfver vissa delar af Herr Gustafssons och Pehr Mattssons motioner serskildt utlåtande komnie att afgifvas gemensamt af Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, yttrande i dessa delar nu icke syntes erfordras, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet laggd till handlingarne, af Preste-Ståndet formligen godkänd, samt af Bonde-Ståndet lemnad utan serskildt yttrande; vid hvilket förhållande någon vidare åtgärd angående dessa punkter icke från Utskottets sida nu lärer finnas påkallad, hafva Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden till alla delar bifallit Utskottets tillstyrkande, i anledning af Herr Nordenankars motion, att Rikets
Ständer mätte uttrycka underdånig önskan om förstärkande i allmänhet af tullcontrollerna och bevakningen, derest Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hörande, finner sådant vara af behofvet påkalladt; men Ridderskapet och Adeln, jemte godkännande i öfrigt af sagde tillstyrkande, stadgat, att deruti näst efter ordet ”bevakningen” skulle tilläggas ”äfven med beväpnade fartyg"; och lärer, då sålunda tre Stånd gillat den af Utskottet föreslagna lydelse, densamma böra blifva gällande.