Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man tyckes då vilja, att Prosten Klingvall skulle äfventyra, hvad under denna årstid ofta inträffar, att på Öland blifva qvarliggande 3 å 4 månader utan säkerhet, — måhända utan förhoppning, att under samma tid något Dag-tracta - Slats- och Banco-Vt skölt ens Utlåtande , N.-o S. r» mente skulle beviljas, helst ett anspråk deruppå i denna händelse kunnat mötas med det påstående, alt direct sjölägenhet, ännu vid denna tid tillgänglig, snarare och med mindre omkostnader fört till målet.
Sant är att, om.
Prosten Klingvall i böljan af December rest landvågen till Calmar och öfver sundet till Öland, hade han kunnat den 29 i samma månad vara i Wisby; men lör att välja och anträda denna resetur, hade han behöft en förmåga af förutseende, som icke blifvit mångas lott.
Banken och Riksgälds-Contoiret hafva, i likhet med antagen praxis, utbetalt kostnaderna för återresan, beräknad att gå öfver Öland; men härifrån lära väl Fullmägtige i dessa Penninge-verk lika litet vilja härleda någon rättighet att föreskrifva just denna väg såsom den enda rätta, som Prosten Klingvall härigenom kunnat erkänna sig förpligtad till en sådan inskränkning, eller att åtnöjas med lägre resekostnad derför, att han till återfärden från Stockholm till Wisby ämnat begagna direct lägenhet med ett Coopvaerdi-fartyg.
Ingenting är mera osäkert än kostnadsberäkningen för en sådan sjöresa.
Utkottet synes antyda, att Prosten Klingvall i förra hälften af Januari månad bordt härifrån afresa tili Calmar och Öland, för att med Postjagten derifrån söka att till Gottland öfverresa.
Härvid förekommer likväl, att Riksdagsmän från Gottland, som den 6 Januari härstädes inträffade, jemte berättelsen om de faror och svårigheter, för hvilka denna resa blottstält dem, medförde tillräckliga varningar mot ett öfveriladt beslut, hvarifrån årstid och väderlek syntes afråda.
Under hela Januari månad var postfaiten mellan Öland och Gottland dels afbruten dels endast genom smärre öppna båtar practicabel.
2:ne ömkliga skeppsbrott inträffade i dessa farvatten.
Sedermera i Februari voro Gottländska resande under Öfverfarten af Calmar sund i största lifsfara.
Äro nu helsa och lif föremål, åt hvilka man är skyldig att egna sorgfällig vård och omtanka, så torde det medgifvas, att en medborgare, som är make och familj-fader, icke bör af Staten åläggas att, under sådana omständigheter, dem äfventyra, 'och det endast i ändamål att möjligen kunna bespara en utgift af 160 R:dr.
På grund af hvad jag sålunda anfört, skulle jag tio, att den nedprutning i det af Prosten Klingvall sökta förlängda Dagtractamente, hvilken, genom en obetydlig piluralitet, sammansatta Stats- och Banco-Utskotten nu kommit att föreslå, icke är Rikets Höglofl.
Ständer värdig.” Häruti instämde Prostarne S.
Ahlgvist, Kongl. Hof-Predikanten Lars Tunelius, Doctorerne G.
Hvasser och Björkman, Berlin och Professor Tho mander, 4 Stats- och Banco-Utshottens Utlåtande, Mo8- Rättelse: Uti Stals- samt Allm. Besv.-Utsk.
Utlåtande, N:o 1, sid. 33 rad, 3 står:
C. läs: Litt. B. i ■ i"
STOCKHOLM, ecksteinskA boktryckeriet, 1840.
Des v.- och Eken.-Utskottens Betänkande, No 9. r N:o 9.
Ank. lill Exp. Uuk. den 1 Äng. kl. 10 f. ra.
Betänkande om bildande af Undervisnings-anstalter för Skeppsbyggeri, samt anslag dertill.
Uti en lios Ridderskapet och Adeln väckt motion, som blifvit remitterad till Stats-Utskottet, och derifrån Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet meddelad, har Herr Oxehufvud, Gurau Adolf, föreslagit: att ett. tillräckligt Stats-anslag måtte anvisas för Skeppsbyggeri-skolors inrättande i de orter, der rörelsen lemnade bästa tillfället lill practisk utölning af detta yrke; och är vid motionen fogad en serskild uppsats, deruti an föres, att, ehuru sjöfarten, som är en af Sveriges vigtigaste näringar, i första rummet beror på skeppsbyggeriet, detta senare likväl, åtminstone så vidt Handels-flottan beträffar, står å en, i jemförelse med förhållandet i andra länder, ganska låg ståndpunkt, hvilket förmenas till stor del härröra från bristen på skicklige Skepps-byggmästare och så kallade
Qvartersman; att, då värdet af ett fartyg synnerligen beror på dess construction och på dess användbarhet för det dermed åsyftade ändamålet, men skicklige Constructeurer i Sverige belt och hållet skola saknas, egarne till de större varfven inom Riket varit nödsakade att med stor kostnad utrikes ifrån förskaffa sig skepps-byggmästare, hvilka under deras vistande härstädes väl bidragit till ett förbättradt skeppsbyggnads-system, men ej torde längre qvarstanna, än tills de i sitt hemland erhöllo samma förmoner som härstädes; samt att åtgärders vidlagande i förevarande hänseende voro af behofvet pnkallad t, helst den närvarande bristen på skepps-byggmästare eljest torde menligt inverka på skeppsbj^ggeriet inom landet, och det dessutom vore i högsta grad förödmjukande för Sverige att se sig, i utöfningen af en så vigtig näringsgren, vara nästan helt och hållet beroende af någre utlänningar.
Ehuru största delen af de till skeppsbyggeriet erforderlige materialier finnas i öfve!flöd inom landet, måste man dock erkänna, att skeppsbyggnads-konsten i Sverige, åtminstone såvidt den rörer handels-flottan, Bih. tiU R.
xS/jo, 4 Sam/.
2 Afd. 7 iläft. 1 2 Stats- samt Alin, Besv.- och Ekon.-XJlskoltans betänkande, N\o g. icke uppnålt samma höjel, sora i andra länder eller gått i bredd med tidens stigande odling i öfrige näringsgrenar.
Detta synes Utskotten förnämligast härröra från bristen på undervisnings-anstalter i skeppsbyggeri-konslen, hvilken brist orsakar, att skicklige skepps-byggmästare ej finnas inom landet att tillgå.
En Construclions-skoia är väl för längre tid sedan inrättad i Carlskrona, men denna afser endast krigsskepps byggande och är mindre lämplig, i fråga om inhemtandet af konsten at bygga bandels-fartyg, dels i anseende till den olika constructionen af dessa olika slags fartyg, dels ock i synnerhet emedan till ett enda krigsskepps fulländande vanligen åtgår en lid, som, använd vid ett Coopvaerdie-skeppsvarf, vore til 1— räcklig att bibiinga en elev de kunskaper, sorn erfordras för byggandet af flere serskilde slag af handels-fartyg.
Då emedlertid sjöfarten, en af landets vigtigaste näringar, till så stor del beror på skeppsbyggeriet, anse Utskotten det vara en vigtig angelägenhet för Staten att tillse, det undervisnings-anstalter i skeppsbyggeri-konsten, äfven såvidt den afser handels-flottan, ej saknas, der de för ändamålet nödige kunskaper stå att inhemta; men ehuru nyttan af flere sådane undervisningsanstalter icke kan bestridas, serdeles vid betraglande af den fördel, ett utvidgadt skeppsbyggeri skulle medföra,hafva Utskotten likväl ansett sig icke böra föreslå inrättandet af flere än tvänne dylika anstalter, en i norra oell en i södra delen af Riket, dels emedan det nödvändigaste behofvet dermed blefve afhulpet och dels i anseende till den större kostnad, som af Heres bildande skulle blifva en följd.
Om sättet för inrättandet af en Skeppsbyggeri-skola ändamålsenligt och med minsta kostnad, hafva Utskotten noga öfverlagt, och dervid funnit, att då för inhemtandet. af skeppsbvggeri-konsten erfordras icke allenast theoretiska kunskaper, utan äfven ock i synnerhet tillfallet för eleverne att använda dessa kunskaper och sjelfve lägga hand vid flere serskihlte slags fartygs byggande, det också måtte vara oundgängligen nödigt, alt ifrågavarande Skola förlägges till ett sådant ställe, der tillfället medgifver den practiska utöfningen af skepps-byggeriet.
Ett sådant tillfälle erbjuder sig å deflere större, enskilde personer tillhörige, skeppsvarfven inom Riket.
I anseende härtill få Utskotten föreslå, att Rikets Ständer hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj;t, efter förut inhemtade erforderlige upplysningar och vederbörandes hörande, låta tillvägabringa, att egarne till något af de större Stats- samt Allni. Bcsv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N;o g. 3 skeppsvarfvet! inom dels norra dels södra delarne af Riket inrätta ett practiskt och anse Utskotten, att för vinnande af det härmed åsyftade ändamål dervid böra anställas en skicklig lärare i malhematik och öfrige nödige elementar-knnskuper samt en skeppsbyggmästare, med utmärkt skicklighet i sitt yrke, för att undervisa i skeppsbyggeri och hvad dertill hörer.
Då dessa Institut böra vara så stora, att elt tillräckligt och emot behofvet svarande antal elever der kunna åtnjuta undervisning, föreslå Utskotten tillika, att den, som åtager sig inrättandet af ett sådant Institut, bör åligga alt mottaga och underhålla elever till ett antal af till och med 25, hvilka före deras inträde uti Institutet ovillkorligen skola kunna skrifva och läsa samt ega säker kunskap i arilhmetik; börande de elever dock företrädesvis emottagas, som visa sig ega fallenhet och anlag för yrket.
Vid bestämmandet af den ersättning, varfsegarne skulle åtnjuta för inrättandet af ifrågavarande Institut, hafva Utskotten icke förbisett, att eleverne, synnerligen mot slutet af deras lärotid, böra kunna tillskynda varfsegarne någon nytta, men å den andra sidan äfven tagit i betragtande, att deras arbete i de första åren icke torde vara desse egare till serdeles fördel; äfvensom, att månget misslyckadt försök komme att medföra matejialiers förderfvande; och hafva Utskotten trott sig följa billighetens grunder, då Utskotten, med föreslående, att Kongl. Maj:t och Kronan förbehåller sig någon lämplig uppsägelsetid, j. fall contractet af varfsegarne skulle bi ytas, tillstyrka, att nämnde varfsegare årligen erhålla till aflöning åt Läraren i malhematiken m. m. jooo R:dr och till Läraren i skeppsbyggeriet 666
R:dr 33 sk. samt dessutom 66R:dr32 sk., alft
Råneo, till underhåll för hvarje elev; dock att, enär den, som inrättar berörde Institut vore nödsakad att härför vidtaga flere, kostnad medförande åtgärder, den rättighet måtte honom tilläggas ailt, derest antalet af eleverne icke 4 Stats san t Allni.
Bcsu. och Ekon.
Beta ik,inde, N- o g. uppginge till Fern, lian likväl egde att uppbära den afgift, som för fem elever sig belöper, samt att anslaget för ifrågavarande ändamål måtte utgå minst i sex år, hvilken tid Utskotten, elter af sakkunnige personer meddelade upplysningar, trott sig böra anse såsom erforderlig för genomgåendet af en fullständig läro-curs i detta ämne.
Utskotten anse sig äfven böra hemställa, att den del af anslaget härför, som besparas från den tid, Rikets Ständer detsamma bevilja och intilldess de nu foreslagne Skolorne komma i verksamhet, må insättas i Riksgälds-Gontoiret och till det afsedda behofvet reserveras, tilldess Skolorna taga sin början, samt då, utöfver det årliga derför utgående anslaget, för deras räkning i nion af behofvet användas.
Derjemte torde bestämmas, att omförmälde Skeppbyggeri-Instituter måtte ställas under öfverinseende af Chefen för Civii-Departementet, hvilken det skulle åligga att låta tillse, att undervisningen meddelades på ändamålsenligt sätt, och för öfrigt utöfva den corilroll i afseende å Instituten, som voro af nöden.
Då Utskotten anse sig icke böra ingå i förslag till närmare bestämmanden af desse läroverk och deras organisation, än som nu skett, helst dertill erfordras en nogare kännedom om ämnet och locala förhållanden inom den ort, der läroverken blifva inrättade, än af Utskotten kan fordras, tå Utskotten vidare tillstyrka, att Rikets Ständer hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, det, till iagtlagande af den närmare tillsynen öfver nu föreslagna Instituter, en Direction öfver hvartdera mätte af Kongl. Majit i Nåder tillsättas, af hvilka Directioner en af de va Hsegare, hvilka Instituten öfvertaga, alltid torde anses böra vara medlem; samt att åt dessa Directioner mätte öf verlemnas att pröfva skickligheten hos dem, som sig till elever anmäla och derefter dem vid Instituten antaga; samt att Kongl. Majit för öfrigt täcktes härutinnan meddela de föreskrifter och vidtaga de åtgärder, som Kongl. Majit kan i Nåder finna vara för Skeppsbyggeri-skolornas framgång tjenligast.
Slockholm den 3o Juli 1840. iti- samt Allm.
B c. sv- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o g. 5 Häremot anfördes följande reservationer: Af Herr Grefve Horn, Cl. Fr.: ”1 öfverensstämmelse med det antagne systemet af en Departemental-Styrelse, anser jag, det Utskotten bordt, helt enkelt tillstyrka, att till Kongl. Maj;ts Nådiga disposition, under Inrikes Civil-Departementets förvaltning, ställa ett årligt anslag af R:dr Banco 6,666 : 3a sk., att under 6 år, från och med 1841 > utgå, med villkor, att dermed organiseras 2.'ne Skeppsbyggeri-skolor, en i södra och en i norra orterne af Riket, vid hvilka tillsammans minst 3o elever undervisas och underhållas; beroende i öfrigt af Kongl.
Maj:t att anbefalla de controllör och bestämma de reglementariska föreskrifter, som, till ändamålets vinnande, pröfvas bäst ledande.’’ Härmed förenade sig Herr Grefve Platen, Herr Ribbing, B. och Herr Bofelt, A. Af Herr Friherre Sprengtporten, ./. IV.: ”Jag föreställer mig, att det vackra och nyttiga ändamål, som de sammansatta Utskotten haft i sigte, bättre och säkrare skolat uppnås, om Utskotten, med afseende å sjelfva staten för Skeppsbyggeri-skolorne, inskränkt sig till att bestämma beloppet af anslagssumman för hvarje Skola, och öfverlemnat till Kongl. Maj:t att, efter sig företeende omständigheter, fördela anslaget.
Isynnerhet befarar jag, att genom uppkommande tvekan hos enskildle varfsegare, att åtaga sig fri-elevernes underhåll, mot den icke serdeles högt beräknade ersättningen af 66
R;dr 32 sk. årligen, ett hinder kan komma att möta hela företaget, hvilket deremot icke kunnat uppstå, om Kongl. Maj:t egt rättigheten att för ett sådant fall inskränka elevernes antal; men deremot att, utan öfverskridande af den anvisade tillgången, kunna bevilja den ersättning för deras underhåll, som funnits nödig till vinnande af ändamålet.”
Härmed förenade sig Herr Friherre Hamilton, Herr Räfelt, Herr Stjernsvärd, Herr af Schmidt, Contracts-Prosten Herr Doctor Björkman, ContractsProsten Gumcelius, Contracts-Prosten Sylvan, Herr Professoren Grafström och Herr Wallander.
Af Herr Ribbing, A.: ”Det tillstyrkta anslaget var, att börja med, ämnadtåt ett Institut; men har, genom delningen mellan tvänne, blifvit otillräckligt.
Jag yrkar derföre i:o att anslaget måtte med minst en tredjedel förhöjas; G Stats- samt Allni. Besv.- och Ekon- Ut slottens Betänkande, N:o io. 2:0 att till Kongl. Maj:! mätte öfverlemnas att bestämma, ej mindre stipendismes antal än belopp, samt om vissa malle blifva mindre, andra större; 3:o att den, som åtager sig inrättande af ett slikt Institut, försäkras icke allenast om 5, utan om 10 sådane stipendier, om än lärjungarnes antal blefve mindre, hvaremot han skulle vara pligtig, mot lika villkor, som för hvarje stipendiat här ofvan äro bestämde, emottaga minst ro lärjungar från enskildte, som sjelfve ville bekosta utgifvande af ofvannämnde stipendiebelopp.
Bland skälen för inrättande af 2;ne i stället för en Skola, har ingått, att, då skepps-byggnad af ek vanligen eger rum i södra och af fur i norra orterne, så borde tillfälle beredas att inhemta säLtet eller konsten att bygga så af det ena, som af det andra trädslaget.
På det att undervisningen vid hvardera Skolan för sig måtte blifva så fullständig som möjligt, bade, efter min tanka, bordt i Betänkandet yttras, att byggnad åtminstone af ett ekfartyg vid den norra, och ett af fur vid den södra Skolan skulle jemnt förehafvas för nödig undervisnings bibringande i båda byggnads-sälten.
Kostnaden för virkes förande lill ena eller andra orten, i fall det ej på stället funnes, kan icke blifva betydlig, då det skedde sjöledes, och fråga ej vöre om mer virke än till ett fartyg på hvartdera stället.’’ Af Herr Moberg, som ansåg, att
Skeppsbyggeri-Jnstituten borde uteslutande förläggas till de städer, som hafva Skepps-varf, ett uti norra, och ett uti södra orterne.
A,nk. till Exp.
JJtsk, d. 1 Åug,, kl. 10 f. ra.
Betänkande, i anledning af väckte motioner om inrättandet af Navigations-Skolor, m, m.
Uti en af Vice Talmannen, Herr C. <7.
Balling, inom Yällofl. Borgareståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion, deraf Allmänna Besvärs- och Bkonomi-TJtskottet erhållit del, har blifvit anfördt, hufusom i senare tider Sveriges sjöfart, ehuru ganska betydligt inverkande på landats välstånd, likväl rönt den likgiltighet, att, medan betydliga anslag åt Stals- sam!:
Besv - och Ekon.-Vt shott ens betänkande, N:o 10. j andra näringar beviljats, sjömansyrket, som bör understödjas af intellectuel bildning, så framt det skail erhålla en lyckligare rigtning än dagakarlens, och ej blifva alldeles stillastående, icke uppmuntrats eiler ihågkommits med något biträde från Statens sida.
Flere åtgärder hade visserligen blifvit vidtagne för en förbättring uti sjömanna-yrket, såsom, att Kongl. Majit den 23 Januari 1827 förordnat, att fem Navigations-skolor borde inrättas, en i hvardera af städerne Stockholm, Götheborg, Gefle och någon af stapel-städerne i Calmar och Malmöhus Län ; äfvensom genom Kongl. Commerce-Collegii ännu gällande Kungörelse den 1 Mars 1827 meddelats föreskrifter, i afseende å de kunskapsmått, som erfordras för Coopvaerdie-skeppare och Styrmän, men nämnde Navigations-skolor hade icke sedermera kommit till stånd; och ehuru år 1835 i de fleste Rikets stapelstäder examinalorer funnits tillsatte för att examinera dem, som önskade blifva till skeppare eller styrmän antagne, hade sådant så mycket mindre iedt tili det dermed åsyftade ändamål, som, då icke någre kunskapsprof erfordrats af examinatorerne och icke eller någon lön blifvit dem anslagen, personer ofta dertill antagits, hvilka varit ej allenast utan nautisk bildning, utan äfven likgiltige för saken ; hvartill komme, att examinatorerne åtagit sig att tillika vara lärare och sålunda, dels uppmanade af egen fördel ofta låtit dem, som ej egt tillräcklige kunskaper, genomgå examina och dels sjelfve okunnige, icke kunnat bibringa lärjungarne de erforderlige kunskapsmåtten, hvaraf följden blifvit, att ganska få anmält sig till nämnde examinas undergående å de ställen, der skicklige, nitiske och oegennyttige lärare funnits, hvaremot tillopp aldrig saknats, der kunskaper icke erfordrats för genomgåendet af examina.
Jemte det motionären bifogat i afskrift ett, af den genom Kongl. Mnj:ts Nådiga beslut den 6
Mars 1889 förordnade Comilce upprättadt förslag till Navigations-skolor i Riket, äfvensom till föreskrifter, rörande examina för såväl Navigations-lärare, som befäl och under-befäl vid handels-flottan, har motionären föreslagit: att, på sätt nämnde Comitce tillstyrkt , Navigations-skolor till en början måtte inrättas uti Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Calmar, med villkor, att desse städer sjelfve anskaffade tjenlige localer dertill; att den Navigations-skola, som komme att i Stockholm inrättas, tillika borde utgöra ett större läroverk för skicklige lärares bildning; att det embete, för hvilket Committerade föreslagit en Navigations-Directeur, med a,5oo R:dr årlig lön, ej måtte inrättas, helst till dennes befattning såsom examinator här i hufvudstaden ej torde komma att saknas tjenlig person, och hvad, som hörde till Navigations-Dirge» 8 Stats- samt Attm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N.o i o. teurens befattning i öfrigt, lämpligen kunde uppdragas åt förste Läraren vid läroverket i Stockholm, emot en årlig tillökning i lön af 5oo R:dr ; hvarigenom och då sålunda från det af Comileen uppgifna belopp för Nhvigations-skolornas aflönings-stat 12,100 R:dr, borde afdragas 2000 R dr, Statens årliga utgifter till Lärarne vid dessa Skolor ej skulle uppgå till mer än 10,100 R;dr, sorn borde på 1 olde Hufvud-Titeln uppföras; att deremot de kostnader, dem Comiteen ansett erfordras för inköp af instrumenter, m. m. vid de föreslagne NavigaLions-skolorne, eller i6,öoo R:dr, torde fyllas af Handels- och Sjöfarts-Fonden, samt att, för att blifva försäkrad derom, alt Navigations-skolorne uppfyllde deras bestämmelse, Rikets Ständer vid beslutet om anslaget för desse Läro-inrältningar, måtte fästa såsom ettoeflergifligt villkor, att hvarje Navigations-skola erbölle en Direction, vald bland handlande, skepps-redare och skeppare, med rättighet att hafva närmaste tillsynen vid Skolan och att höras vid tillsättandet af Lärare.
Slutligen har motionären upplyst, att, hvad staden Malmö serskildt anginge, för en Navigations-skolas inrättande derstädes 1,200 R:dr Banco redan blifvit sammanskjutne af enskilde, att dertill användas, med villkor likväl, att desse medel skola återbäras, i fall ändamålet att på stället erhålla en fullständig navigations-skola icke vinnes inom 2 eller 3 år, deraf det ena redan förflutit; att Kongl. Maj:t redan anvisat 1,000 R:dr Banco till instrumenter lör Skolan, att utgå af Handels- och Sjöfarls-fonden, samt att således endast lönen för Lärarne 1,200 R:dr och ett tillskott för instrumenter och chartor af [,85o R:dr utöfver de redan anvisade medel, erfordrades för inrättandet af en Navigations-skola i Malmö stad; och har motiönären derföre yrkat, att, i händelse hans ofvan berörde förslag om fem Navigationsskolors inrättande ej vunne bifall, den del af förslaget måtte sättas i verkställighet, som åsyftade Navigations-undervisningen i Malmö, helst i annat fall en redan frivilligt erbjuden fond skulle gå förlorad för ändamålet.
Derjemte har uti en af Herr Oxehufvud, G.
A-, hos Högloft.
Ridder-, skåpet och Adeln väckt, till Allmänna Besvärs- och Ekonomi- äfvensom Bevillnings-Utskottet remitterad, motion, blifvit andraget, bland annat, att, ehuru skeppsförare-konsten, rätt utförd, fordrar en ganska mångsidig bildning, likväl någre undervisnings-anstaller för ändamålet ej blifvit inrättade, och sjömännens uppfostran lemnats ulan uppmärksamhet, likasom äfven förbisetts den deraf uppkommande osäkerhet för skeppsredare, befälhafvare och assuradeurer, äfvensom sjöfolkets osedlighet.
Med Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N‘.o 10. t) Med åberopande bäraf bar sistnämnde motionär, uti serskild hos Ridderskapet och Åd-eln väckt motion, som blifvit till Stats-Utskottet remitterad och Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet delgifven, föreslagit, att ett tillräckligt Stats-anslag måtte anvisas till Navigations-skolors inrättande å de dertill mest tjenlige orter; hvarvid motionären fästat uppmärksamheten å innehållet af det vid Herr Hallings motion fogade förslag.
Härförutan har Herr Hegardt, inom Yällofl.
Borgare-Ståndet, uti ingrfvet memorial, som blifvit till Stats-Utskottet remitteradt och sedermera Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet delgifvet, på anförde grunder, föreslagit: 1:0 att Navigations-skolor måtte inrättas i de sjö-och stapel-städer, som, med hänsigt till folkmängd, ortens invånares håg för sjöfart, m. rru kunde anses vara i behof af sådane skolor, så att tillfälle måtte beredas till inhemtandet af en vidsträcktare kännedom 1 sjömanna-yrket; och har motionären ansett isynnerhet Strömstad böra erhålla en Navigations-skola, enär flere af motionären omnämnde förhållanden ådagalagt behofvet deraf i samma stad; 2:0 att Pukets Ständer måtte hos Kongl. Majd i underdånighet anhålla, att, sedan underrättelser blifvit inhemtade om de framsteg, som vunnes genom Navigations-skolorne och andra patriotiska anstalter af samma slag, Kongl. Maj:t täcktes, der sådant lämpligen kunde ske, i
Nåder förordna om upphäfvande af rättigheten för vissa orters allmoge att å sine till Norrige och Danmark, samt till andre utrikes orter seglande fartyg, till Skeppare antaga personer, som ej undergått vederbörligt examen, eller vunnit burskap i stad; och • 3:o att äfvenledes en underdånig anhållan måtte af Rikets Ständer framställas, det täcktes Kongl. Maj:t, intilldess det låtit sig verkställa, som i föregående punkt är vordet anfördt, fästa Nådigt afseende å de flere omständigheter, som blifvit anförda uti en af Strömstads Borgerskap till Kongl. Maj:t, vid början af sistlidne år, ingifven underdånig -ansökning, innefattande hufvudsakligen klagan öfver sjöfartens olofliga och skadliga bedrifvande, ra. m. städernes invånare, och i synnerhet Strömstads Borgerskap Lill men.
Utom dessa motioner i ämnet hafva äfvenledes, inom Yällofl.
Bor gare-Ståndet, yrkanden blifvit gjorda af Herr Th. Foenander, alt staden Carlshamn måtte erhålla anslag till en Navigations-skola, så. mycket helldre, som dqnna stad eger ett betydligt Bik. till 11.