Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Liz hörande, wille i Räder bestämma antalet af de Tjenstemän och den Betjening, som wid Inrättningen finnas nödige, inom de hufwud Summor, hwilka uti calculer, bilagde berörde undcrdäniga Skrifwelse, Leo till aflöningar uptagne; mm att Directionen, stall i samräd med Riksens Ständers Rewisorer, fastställa Pensioner och Erpectance, Löner för dem, hwilkas befattningar i Räder ansetts böra uphvra, och för hwilka serdeles bewekande omständigheter förekomma Lill Lewiljande af sädana förmoner utöswer den bältt af Lönen, som de enligt Rikens Ständers Skrifwelse, skulle äknjuta intill desi de till andra tjenster kunde förhjelpas; Hwarigenom Kongl.
Mast icke skulle beswäras med en altid obehaglig pröfning af enskilde förhällanden och behof, samt att Riksens Ständers mening wore blott, att Allmänna Magasins Inrättningens Räkenskaper skulle, lika som Stats. Werkets, wara stälde under en sadan allmän granskning af Riksens Ständer och deras Rewisorer, som 50. och 68- §- L- i Riksdags.
Ordningen föreffrifwa; Hwaremot Riksens Ständer ställe i underdänighet förbehälla sig att Magazins DirectionenS Protocoll och öfrige Handlingar mä lemnäs till deras Rewisorers kännedom, pä det Riksens Ständer af desi berättelser wid nästa Lagtima Riksdag mä kunna hämta tillförliteliga anledningar att om Allmänna Magazins.Inrättningens framtida stick eller beständ »vidtaga de beslut, som en dä »vunnen erfarenhet gillade och dä warande omständigheter fordrade.
Ut - LlS Dep z October.
Utskotten hafwa härjemte ansett det emed. lertid wara lämpligt, att den i Riksens Ständers underdäniga Skrifwelse omförmälte Berättelse och Tableau mä, sä fort det föx hwarje . är läter sig göra, af Magazins Dircctionen genom trycket utgifwas. Utskotten, som af hwad Magazins-Directionen och Stats Beredningen i öfrigt andragit, ej funnit anledning att nu tillstyrka nägvn L widare förändring i de grunder för Allmänna Magazins Jnrättninge-ns styrelse och förwaltning m. m., som Riksens Ständer uti deras ofta äberopade Skrifwelse af den 25 nästförflutne April hos Kongl.
Maj t i underdånighet anmält, hafwa trott sig böra hemställa, om icke Riksens Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdänighet anhälla, det Kongl. Maj:t i Räder täcktes wittaga nödige anstalter att nämde Inrättnings förändrande organisation ifrän och med nästa är kunde taga sin början; hwariqenom ordning och redighet i Räkenskaperna och Wcrkets öfriga förhällanden skulle winnås.
Till »vinnande af skyndsamhet och fullständighet wid detta ärendes afgörande, hafwa Utskotten lemnat Banco-Utskottet del af deras wördsamma tillstyrkande om 300,000 R.dr Discont rättighet i Banken till understöd för Allmänna Magazins Inrättningen:
Och torde sistbemälte Utskott med särskildt utlätande i anledning deraf till Riksens Högloflige Ständer inkomma.
Stt Den 4 October. 217 Ett af en Ledamot afgifwit serskildt yttrande warder enligt desi begäran härjemte wördsamligen bifogadt.
Örebro den Z October 1810. pä State-Utskottets wägnar: )oki. l.sAerbj-Ilce. 'kb. Weidman, /lbr. Lage!. /zriäcrs gobsoston. pä Allmänna Beswärs och Geconomie Utskottets wägnar:
Osnclcvsrät. ftali.
O. l-^clcmao.
Olot Lersson. l.. l.uc>viar.
Osrl O. LlLozrrrm. lior simlNxe - 5r^n<!on <jon 6 O0o!r. »zro. Wordsamt Memorial. ^frän Högloft.
Ridderstapet och Adeln har Stats utskottet erhällik remis pä Herr Capitam Pählmans Memorial af den 20 nästlrdne September, med Förslag till förhöjning i Ex. pectance Lönerne för Stads Capitainer och S«. baltern Officerare af f. d. Finsta Armeen.
Likaledes har Stats-Utstollet emottagit remiss pä Herr Stats Rädet m- m.
Friherre Adler creutz Memorial, med uplrMingar i sam.
Ll8 Den 4 October. ma ämne, samt med hemställan dels att besparingarne pä Fansta Erpectance fonden mätte fä onwändas tili att utaf de här i Landet qwar. stadnade Finska Soldater, omkring 150 Man, formera ett eller 2.ne Compaqnier till Gräns. wakter »vid Griflehaiun och Torneä; Dels ock att de Officerare af det ännu här »varande Finska Befälet, svin till Accords ersättningar kunna wara berättigade, hwaraf de som kunna komma i fräga att taga afsked utgöra ett obe. tydligt antal mätte fä njuta lika rätt med Sivensta Officerare, att wid afskedstagandet ge. nast utbekomma sine Accords ärsättningar pä del af Riksens Ständer föreffrefne sätt.
Beträffande forst den föreflagne förhöjnin. gen i Erpectance Lönerne till Stabs Capitainer och Subaltern Off cerare af f. d. Finska
Ar» nreen, bär Stats Utskottet inhämtat att, dä enligt Riksens Ständers beslut wid sista Riksdag, till Kongl. Maj t blifwit i undcrdänigbct öfwer, lemnat att efter Nädig pröfning, till Erpectance Löner fördela den till f. d.
Finska Armeens Of. ficerare.
Unde» Officerare och Soldater bestämde Summa, hwilkcn endast med 40000 9kd. blif. rvrt pä Allmänna Iadragnings-Staten uppförd, emedan Ve öfriga 24,505 N:d. icke förr än wid Pomersta Regementernes afgäng, ffulle pä berörde Stat upptagas; Sä har, med Nädlgt afseende sä wäl pä Befälets förut innehafde Löirings förmvner, som pä tillgängarne af berörde 40.000 R.d., Ko,»gl.
Majk under ben 7: de nästledne Augustt täcktS i Räder Den 4 October. 219 fastställa Erpectance Staten för bemälte Armees Befäl, bestigande sig till 36,752 R:d. 32 sk.
Den besparing af 3,247 3kd. 16 sk. som pä be. rörde af Riksens Ständer till f. d. Finsta Ar. »neen pä Stat anflagne Summa, sälunda up. kommit, bär Kongl.
Maj t i Räder funnit nö. dig att päräkna till de Erpectance Löner, hwar, med Expectance-Slaten genom det Finsta Officerare, som för laga förfall uteblifwit, ännu kunna inom en »vist förestriswen tid i Rikets tjenst ingä, möjeligen kan komma att ökas; Men Kongl. Mast har tillika >
Räder ansedt berörde besparings.summa kunna biifwa högre, gravin Erpectanlernes ärhallne befordran eller undfängae afsked; Och har Kongl. Majk der. jemte i Räder förklarat, att den förmon Rik. sens Stander tillärkänt pcnninqe.löntagande Cm. bets. och Tjenstemän, af 3^ Procent Löne. till. ökning, äkrven mä sträckas till »vederlikar bland dem som ä Finsta Erpectance.
Staten äro upp. förde, r händelse öfwerstotts Summan afhwad till desie Erpectance Löner anflagit blifwit, sädant medglfwer.
Dä Stats-Utstottet af hwad Kongl. Maj:t sälunda i Räder bcstutit, funnit Kongl.
Majus Nädiga afsigt wara att, sä »vidt tillgängarne det tilläta, till förhöjning i de i Räder faststälde Erpectanes Lönerne förhjelpa den» af Finsta OfficersCorpsen, hwilkas »vederlikar komma i ätnjutande af deni allmänhet för penniuge-löntagandeEmbetsoch Tjenstemän beslutne Lönetiilokningen, hivilken Lönetillökning icke till faller andra Officers-grader än I StabS - L2S Den 4 Ockcber.
Stabs.
Capitaincr och Subalterner, sä har det för Statsutskottet warit mycket lillfredsstallande att wid beräknande af den genom redan ti. made Vacancer pä berörde Eppeclance-Stat upp. kommande besparing, utom förutnämde 5,247 R.d. 16 sk. finna samma besparing uppgä till ej mindre an 8,680 Nid., etter tillsammans l 1,927 R.d. 16 sk., hwarigenom Stats.Utskottet ser sig i tillfälle, att till befrämjande af Kongl. Masits Nädiga wittja, sa wäl som Riksens Ständers wid mänga tillfällen under nästledne Riksdag tittkännagifna och säkert nu lika benägna tänke< sätt emot f. d. Finska Armeen, underfiödja ej min k: den af Herr Capitain Päst lin an wäckte motion om förhöide Erpectance Löner för StabS Capitaincr och Subaltern Officerare, än Herr Stats-Rädet m. m.
Adlercreuts's motion om Gräns-Cvinpagnicrs inrättande af Solvaterne af denna Armee.
Enligt den uprättade Erpectance.
Staten hafwa Stabs Capitaincr och Subaltern Officerare blifwit uppförde, nägra till 100 Rid., an. dra till 8Z: 16, och'82: samt de öfriga till 7Z.: R d.
Med anledning af hwad Herr Capitaine Pählman hemställt och med afseende pä de Accorder efter olika grader wederbörande mäst »vidkännas, anser Stats.
Utskottet desie Officerares Eppectance Löner kunna förhöja-, neml.: för Stabs Capitaincr till .... 200 R d. För Lieutenanter, som innehaft Lön pä Stat till 150 — För Fändrickar som pä
Stat njutit
Lön lill 120 — Samt Den 4 Oktober. 221 Samt för öfrige Subalterner som pä Exvectance.
Staten blifwit upptagne med 75 R.d. till 100 R:d.
Genom det Utffvttet warit i det lyckliga tillfälle, att kunna föresiä besia Officerare alt nu genast komma i ätnjutanve af denna Löneförhöjning, anser ock Utskottet dem icke seder, mera kunna komma widare r fräga till den zz; Procent Löneförhöjning som egenteligen tillkominer Embets- och Tjenstemän pä Stat.
Med föranledande af Erpectance - Staten sinner Stats Utskottet berörde förhöjning tillhopa ej stola stiga öfwer 5,548 Rid. samt säledeS pä ofwanberörde besparingar ännu wara en summa öfrig af 6,579 R:d.
Utaf desie 6,z?9 Rid. blcfwe wisierligen tillräckelig tillgäng till en Stat för de Compagnier Kongl. Maj:t kunde i Räder finna godt nprätta af Finsta Soldaterne, under Finskt Besäl, till Gränsewakter.
Utskottet fär fördenskull tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att hvS Kongl.
Maj:t i underdänighet anställa, det täcktes Kongl. Majit i Räder icke allenast sä widt werkeligen tlllgängarne pä de till Finsta Armeen bestämde 40,000 R d. det medqifwa, läta Stabö-Capitai. ner och Subalterner till godo njuta den här föreftagne Löne-förhöjningen ifrän innewarande ärs början, utan ock till Kongl. Majit i underdänighet hemställa om icke Kongl. Majt skulle i Räder täckas omvända öfwerstottet pä bespa - L23 Den 4 October. besparingarne till Gräns.
Compagniers inrättan de ar de Finska Soldaterne.
Widkommande sedan Accords ärsättningarnr till Finsta Befälet, bwarom Riksens Ständer stadgat, att ingen stulle af Accords ärsättning komma i Åtnjutande med mindre han zme äi i Rikets tjenst qwarblifwit, sä enär ändamäle! med denna inskränkning i wederbörandes ärkän. da rättighet till Accords ärsättning, nu mera, sedan troligen endast de af Finsta Armeens Besäl äro qvar, som för beständigt tänka stanna inom Riket, kan anses hafwa alldeles uphört^ finner Stats-Utstottet mycket skäl tillstyrka Rik sens Högloft.
Ständer, att bifalla, det de as Finsta Befälet svin till Accords ärsättning äga rättighet mäge genast, utan afseende pä den fb> restrefneZ.ne ärs tjenstetid, wid afskedstagande! fä upbära samma Äccsrds ärsättning i den ordning Riksens Högloft.
Ständer för utbetalningen deraf fastställ.
Detta hemställes dock allt »vördsammeligen till Riksens Högloft.
Orebro den 4 October rsio. ?rstts-8rArläett lii. Wstämso. kZ Lande delt l.»d»mZter; ^näsrs ^obsvisoa. I..
I-oemiur.
L2Z kä I^i66er^Lpet§ ock Adelns L. d^smilton.
Vä!lo6. 8or§Lre^8ränäydr I.e«iLm§terL vägarr' ^br.
Lägst.
Upllä iio; 5-mrI-zc Nikz-XtLnden dcn S ONokei i8r». Wördsamt Memorial. anledning af det stadgande i 59. §.
Ordningen, att Riks. Ständens Protocoll wid hwarje Riksdag stola tryckas, och enar de medel, som genom Prenumeration blifwit up. tagne befunnits alldeles otillräckelige till tryck, ninqskostnadens bestridande, har Högloft.
Riv. derstapet och Adeln genom Protocolls-Mdrag af den 29 nästledne September, anmodat Stats.
Utskottet att sig utläta om möjligheten och säl. tet att med understöd af Stats.
Werket utföra tryckningen af Ridderstapets och Adelns Prols, coll för sistledne Riksdag, saint desi Protocoll för den innevarande, jämte det till alla Riks. StändenS Protocoll hörande Bihang; Hivar, jemte Stats-Utskottet hade att upgifwa sältet, huru de sä kallade Riksdags-kostnaderne för Riks-Ständen och Utstotten, fäsom till skrifmaterialier, ljus, wärme m. m. stola för inne. warande Riksmöte komma att bestridas, och har Högwördige Preste-Ständet under den s dennes, i remisien rörande desie sistnämde kosina» der instämt.
Beträffande först möjligheten och sättet att med understöd af Stats Werket befrämja utgif. wandel frän Trycket af Högloft. RidderskapetS och Adelns Protocoll för nästledne och nu pästäende Riksdag samt det till Ri^s, S-tändenS Pra.
824 Den 4 October.
Prvtocoll för närwarande Riksmöte hörande Bihang, sä har hos Stats-Utskottct förekommit, att om ingen enskild sinner sin räkning wid och kan förmäs att i förmodan om skälig ersättning och winning ingä i förlag till trycknings, kost. naden af berörde Prvtocoll och Bihanget till Riks Eländens Prvtocoll, synes deraf föllja, att denna tryckningskostnad icke eller utan förlust kan af Statsmedlen förskjutas, hwilket icke lärer blifwa Riksens Högloft.
Desiutom om Stats, Werket skulle till detta behof meddela förskott, kan sadant icke läta sig göra annorlunda än emot redowisning, hwilken skulle äligga den eller de personer, som med tryckningen singe befattning; men därwid nröter äter stränghet wid Controllen att Stats-Werket kommer till sin behöriga ärsättning.
Af besia orsaker och som altid manligt warit att Ständens Prvtocoll med sine bilagor blifwit genom StändenS egne Cancelliet till trycket befordrade, finner Stats, Utskottet ingen anledning att nu däruti tillstyrka nägot un, dantag.
Kostnaderne till skrifmaterialier samt ljus och wärme m. m. för Ständens och Utskottens Canccllier, sinner Stats.Utskottet deremot wa. ra af den beskaffenhet att de skäligen böra inne, begripas under öfriga Riksdags kostnader; Och om utbetalningen hwaraf enligt af Ständen sjelfwe genom Herr Landt, Marskalken och Her, rar Talemännen, samt af Utskotten genom deras Ordförande verifieerade Räkningar, Riksens Högloft.
Den 4 October. 225 Högloft.
Ständer lära hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhätla om Nädig befallning till wederbörande.
Ore, bro den 4 October i8io. oell l^eäamorers vägnar O. Amilton. kä VUIokNZe Loi-ZLi-s-LtänäetS l-eäamälerr VLZnrr Hbr.
Lngsl. pH II§gvZrrtiAr Vr«Ae»8r!n<jot5 l-cärinärs» viznrr NeäsrvZrrlL koncis-8t!n ctsi5 l.s6oinoter! vj§nrr Mosters jsoksvskoo. l.. k-uovius.
UxUA liv! 8aivteligr Kilcs-8t8näsn äon 6 oetobsr lgla. Wördsamt Memorial. ^^edan Riksens Högloft.
Ständer till Bewrll. nings Utffottet behagat remittera Kongl. M rjtts Nädiga Proposition af den iZ sistledne Sept., angäende: r:o En af Kongl. Masits Befallningshaf, wande i Götheborgs och Bohus Län i Underdänighet insänd, till honom ingifwen Ansökning af Tose Socknemän, att den uti i.
Art. 4. §. 12.
Mom. i Bewillnings Förordningen Swar. teborgs Socken förunnade eftergift af Bewill. ning Distans. tt. B.
V1:s 29, Zv. 226 Den 4 October. ning för s:ne är, äfwen mä sträckas till deras I8i Hemman, belägne i f. d. Tose Socken, hwilken för flere är tillbaka blifwit sammanslå, gen och förenad med Smarteborgs, ehuru den gamla fördelningen och benämningen ännu bibehälles i Kronans Jorde-Böcker. 2:0 Riksdags Fullmägtiges för Koppar, bergs och Näsgärds Fögderier, Säthers Län och Westerdahl Fögdcrie, samt Nedan och Of. wan Siljans Fögderi i Stora Kopparbergs
Län, hos Kongl. Majit gjorde anhällan om en sädan Förklaring af r. Art. 4. §. 6. Mom. af Bemillnings Förordningen, att den Allmogen derigenom tillagde lindring i Bewillning, äfwen bör förstäs om desi Hustrur, Barn och Tjenste, solk, sä att Allmogen, i likhet med hwad förut marit stadgadt, mä anses wara frikallad frän hälften af den Bewillning som icke allenast 2:dra utan ock z.dje Z. af berörde Artikel, älägger dem: Och Z-.o Trankils, Fogelwiks, Holmedahls och Carlanda Socknars i Wermeland underdaniga Ansökning, att de, säsom warande i samma förhällande med ätstillige andra tvid Norrsta gränsen belägne Socknar, hwilka, i anseeitde till deras lidande under kriget, undfäit 2:ne ärs eftergift af Bewillning, mä hugnas med en lika förmon, hälst de wid ffsta Riksdag däraf troligen gätt i mistning endast genom deras dä walde Riksdagsmans Matts Pär Hons timade död innan Bemillnings Förordningen kom under öfverläggning; Den 4 Octobeb.
Sä har Utstottet i ökmei'.vägande tagit, bmad desin Ansökningar innehalla; Och emedan Tose Socknemän genom söretedt Bemis styrkt, art de i lika mohn med Smarteborgs Sockens öfriga Inncmänare midkandts stada och lidande genom kriget; samt det Liwen blifmit intygat, enahanda förhållande ägt rum i afseende pä Trankils, Fogelwiks, Holmedahls och Carlanda Socknar, hwilka äro belägne intill Norrsta gränsen:
Ty fär Utstottet tillstyrka bifall af deras anhällan, att de af dem, som icke hafwa uti ärlig behållen inkomst 200 RM. och däröf. mer, mä, under Twänne är, njuta eftergift i Bnvillningen; Till följe hwaraf Utstottet föresiär att uti 1. Art. 4. §. 12.
Momentet, mä wid flutet af de där upräknade.
Socknar i Carl. stads Lin, eller efter Orden: Ostwalls-skogs, U7ij, tilläggas: Trankils, FoS^rviks, Holme, bähls, Carlanda och Arwika Socknar; Samt under Rubriken Götheborgs och Bohus Län, efter ordet : Swarteborg, denna mening:
Hrvar. under äfwen inbegripes den härtill hörande Tose Socken.
Beträffande härnäst Riksdags Fullmägtiges frän stora Kopparbergs Län Ansökning; Sä har det biifmit upplyst att den lindring i Bewillning, som 11. H. 2.
Art. uti 1800 ärs Bewillnings Förordning tillagdt Allmogen i nämde Län, säsom ärsättnmg för Grufwe. hjelpcn till stora Kopparberget m. m., icke allenast sträckt sig till Husböndcrne, utan äfwen till deras Hustrur, Barn och Tjenstfolk; Hmadan, och dä uti 228 Den 4 October. nya Bewillnings Förordningen i afseende pä i fräga warande eftergift af Bewillning, blifwit infördt alldeles enahanda stadgande, som den förra uti berörde §. innehaller, Utskottet anser häraf följa, att meningen warit förunna All. mogen lika lindring hädanefter, som den förut Åtnjutit i ärsättning för de Extra Ordinarie fkylldigheter och Onera, hwarom 6.
Mom. 4. §. 1.
Ärt- förmäler; Men som sädant däruti icke är uttryckeligen bestämdt, och stadganden angäende Bewillning för Hustrur, Barn och Tjenstfolk, af misstag blifwit införde under 3. §. af 1. Art., ehuru de rätteligen höra till 2. §., som handlar om Taxering för Person och Egendom; fär Utskottet hemställa, om icke2:dra, Z:dje och 4-de Momenten uti berörde 3. mä flyttas till 2. §. och där införas under ii:te och i2.te Mom.; Och att i följd deraf Orden: samt Hustrur, Söner och Döttrar -med flere, mä utur Rubriken till 3. angäende Taxering för Embets- och Tjenstemän, uteslutas; hvarigenom Stora Kopparbergs Läns Allmoge säledes wunnit den befrielse de för sine Hustrur, Barn och Tjenstehjon sökt.
I sammanhang härmed och dä g. Mom. af nyssnämde 3.
§. endast handlar om den afgift
Enka och ogift qwinna utan förmögenhet och näring bör ärlägga, anser Utskottet berörde Moment helt och hällit böra uteslutas, men att i stället uti Skydds Tariffen pag. 57, införes under Artiklen:
Ständs-personer, fölljande:
Enks
Den 4 October..
229 Enka utan egendom, näring elber arbetsför,. maga, 8 sk.; Ogift qwinna dito 16 sk.
Dock warder sädant allt wöcdsamligen underställdt Riksens Högloft.
Ständers egit be, pröfwande.
Orebro den 4 October 1810.
Aä KoZlofl. R.!66et-s!<LpetL ock ^ kä bls^värcl. ?reAe-.8ränästL'
I^eckLm.orer5 I^ecknmärLrs vägnar sgc.
Lroasteät. sob. Wjjlcmsn Osspsrssoa VNI08. 8orgLrs-8l§oäetr. kä Ueclerväräa 6on6s-8tänäslr I-sciLmöler; I^äLmärsrr. vZAULs sokso Wskio.
Joli. kttsAv. Weling. b., b. K.Lllsc>bsrA« UxUA kor 8zmrl.
MIr5-8rInäe» äsv. 6 OÄoker iZro^.
Wördsamt Memorial.. lander den 22:dra och 26 sistledne September, har Hederwärda Bonde.
Ständet till Bewill. nings-Utffottet remitter-rt 2.ne dit ingifne Memorialer, det ena af Riksdagsmannen Johan Olsson Longberg, angäende yrkad lindring i Bewillnings utjkyllderne för Gestriklands Allmoge i afseende pä de dryga skjutsningar och inqwarterings beswär som under sista krig där mäst utgöras; och det andra af Riksdagsman-^ nen Hans Nilsson frän Norra Helsingland, beträf--.
LZo Den "4 Oclober. beiräffande afgift för Charackcrer utan ätffckjandc Embete eller Tjenst. Wid öfwerwägande häraf har Bewillninas.
Utskottet anfelt sig sä mycket mindre kunna tillstyrka bifall af den för Gestrikland sölte eftergift i Bewilluing, jom, ä ena sidan, knapt någon ort i R'ket sinnes hwilken icke i mer och mindre mon under sista krig fatt widkä-.r-as sävane beswär, hwilka i nämde afsiende bli wit äberopade; och ä den andra, medgifwer i:>galunda Statens behof en sädan minskning i den päräknade Bewillnrngen, som, ifall Gestrikland derifrän befriades, med lika rättwim borde till. delas öfrige orter som genom kriget lidit; Pä hwilken grund den härom wid sistförledne Riks. dag gjorde ansökning ej eller kunde bifallas. Wtdkommande Frägan om Caracters afgift; Sä enär det wore stridande emot hwad äfwen wid denna Riksdag redan blifwit bestutat, att för Bewiilningens utgörande antaga andra grunder än den afgift, soia antingen ef. ter Tariffen Nw i, för behållen inkomst, eller efter Tariffen N:o 2. säsom SkyddS afgift, bör ärlffggas; samt härtill kommer, icke allenast att genom det förstärkta Stats. Utskottets wid sist hällne Riksdag fattade beslut, jämwäl blifwit afgjordt, att, pä sätt 9.
Mom. 2. §. 1.
Art. af Bewitlnings Förordningen utwisar, nägon särffilld Bewjklning för Caracterer ej fluile betalas, utan ock att Charte Sigillate afgiften för Fullmagter, i stället blifwit betydligen ökad; Anser Utskottet sig cj kunna list Den 4 Sctober.
231 pröfning upptaga ofwanberörde yrkande om af. gift ä Caracterer, utan att i denna del bör förblifwa wid hwad Bewillnings Stadgan derom innehäller.
Stärv* ders ompröfwarwe hemställes.
Orebro den 4 Oct-ober 18 ro. kioglo/l. ock k.T kio^voräLZe ?reAs-5t8rv ^. äe1n8 I^eäLmorerz 6ets I.eäLmoter5 vägnar jfsL.
Lronstsät. ^ob. Wijlrm»n Csspsrsron. k>§ V^UoiliAs LorALrs-Ltsnäsrr kZ Neäerv.irö- Lonöe-8l?n I-eärmotsr; vz^nsr äets l.e6zinölers v^znLr gob. ^eLtio. /ok. kvlLZn. U. k. Usllsnberz. lior A>6rl. ock ^6eln <Isn 6 ONoder r§lS.
Ure<re-8iIn6et cien 6 - - LorZsrs-älInäet rien 6 - - . Looäs-LlZiiäer äenir Wördsamt Memorial. 29id det af Högloft.
Stats-Utskottet äskade och under den?; dennes förehafde sammanträde af Ätta Ledamöter ifrän Banco-Utskottet, med ett lika antal af Högloft.
De puterade, har, efter förut inhämtad fullständig känedom af det ämne, hwaröfwer Banco - M. ffottet-s yttrande, sä widt det kunde röra Ban. kens LZ2 Den 4 October. kens befattning, ästundades, nemligen, den hos Högloft.
Stats-Utffotiet yppade frägan: Huru. wida den wid sistledne Riksdag faststälde Ut. wäg, att genom sa kallade Aunuitets-Län, för Siv Procents ärlig
Ränta, utan all Fond nll afbetalning pä Capitalet, mii.ffa Stats Wei kcts behof af Bankens bewiljade succeHiva förffott, mä än widare bibehällas? eller, om grundad anledning sig företer att stadgandet för ett sä bestaffadt
Länings sätt, säsom högst grawcran. de, och till flere för Riket menlige följder ledande, nu mätte äterkallas?
Utffottet, under noga öfwerwägande af alla härwid förekomne ffäl och omständigheter, funnit tillräckelig anledning, att uti den senare meningen instämma.
Banco Utskottets i sä mätto hyste, och till Högloft.
Utffottet yttrade öfwer, tygelse, har Utffottet ej bordt underläta, att hos de Respectiwe Ständen wördsamt anmäla.
Orebro den 4 October 1810. K. Kurk. I-ars kl. blinosväer. pullm^ri^. O. 6^IIer>sKöIä. k. I-unZröl, ^:soo. L.
Öbman. kl. lUsIsiazius.
Utdrag A
Den 4 October. 2ZZ Utdrag af Högloft. RidderssopetS och Adelns V-orocoll tvid Urtima Riks. dragen i Orebro den 4 Ocrob. 1810.
S. D. oö-edrogs ä nyo och gillades Stats.
Utffotlets den 2 sistl.
October pä bordet lagda Memorial, angäende m af Borgmästaren Arsenius wäckt sräga om upphäswande af pröf. ningsrätt i frägor om eftergift af gunst och Näde i Balance och ersgttningsmäl, hwilken Riksens Ständer wid sistledue Riksdag sig för behällit.
Ot supra. blx ?rotoco!Io. 6. 8iltvsr8tolps.
Utdrag af Högloft. RidderssapetS och MelnS Protokoll tvid Urtima Riksdagen i Arebro den 4 Octob. »giv.
S D. (§tats Utffotttts, den 25 sistledne September, pä bordet lagda Memorial, röra >de LLnförhöjningens werkställande för Ciwile Em. betsmän. blef, efter förnyad föredragning, af Ridderffapet och Adeln bifallit.
Uft supra. !8x ?rotoeollo H. 6.
Ljllverstolps.
LZ4 Den 4 October.
Ridderstavets och AdelnS Protokoll wtd Urtima Riksdagen i Örebro den 4 Octob igro. S. D. anledning af gjorda anmärkningar wid Stats - UtffottetS, den 2 sistl.
Ocwber pä bordet lagda Memorial, i anledning af Kvnungens Nädiga Proposition angående de pä Allmänna Indragnings» Staten uppförde Extra Löner och Pensioner m. m. blef detta Memorial af Ridderffapet och Adeln till Stats.
Utffottet äterremittsradt.
Ot supra. Lx protoeollo /li. 6.
Sillverstvlps.
Ridderskapets och AdelnS ProtocsL! wid Urtima Riksdagen i Örebro den 4 Octob. igro. S. D. ^^ifölls Lag-Utffottets den 2 sistl.
October pä bordet lagda Memorial rörande Herr C. M. WängS motion, att Manufacturister och Handtwcrkare lika med Handlande mätte blifwa tillätit att med Ed gkfrva sin fordran fullt witsord, samt likaledes Längikwar-e fä med Ed styrka sin försträckning af en penninge-summa, som behörigen blifwit bokförd.