Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid frågans föredragning har Kongl. Maj:f, såsom dess Nådiga skrifvelse till Committerade den 16 Januarii ig2i utvisar, funnit den vara af sådan vigt och grannlagenhet, att, förr än Riksens Ständer deröfver yttrat deras tankar, Kongl. Maj.-t icke velat deruti fatta något Beslut; dock fingo Committerade Kongl. Maj;ts tillåtelse, att, utan afbidan derpå, vid utarbetande ai sitt förslag till ny reglering af Rikets ämbeten och tjenster, antaga och tillämpa de grunder, och de deri emellan Förvaltnings- och Domare-Myndigheterne föreslagne gränsor, som förenämnde underdåniga Betänkande innefattade; hvarjemte Kongl. Maj:t i öfrigt, för att så mycket mera bereda tillfälle för de indragningar af ämbeten och tjenster, hvilka möjeligen kunde blifva en följd af de förändringar i nu varande Styrelseverk, som kunde komma att framdeles beslutas, u *) Sid. 1 af nämnde Committéers Betänkande , rörnnde rättsfrågors skiljande från de Administrativa verken. **) Särskildt tryckt och biand Riks-Stånden ut* deladt. 7 tan att belasta Stats-Verket med fortfarande Löne-anslag till personer, som under tiden, till erhållande af slike tjenster, kommo i fråga, i nåder beslöt, att intill detta Riksmöte icke återbesätta de ämbeten och tjenster, hvilka Kongl. Maj;t ansåge kunna blifva föremål för framdeles indragningar, och att endast till sådana, som Kongl.
Maj:t funne för ärendernes jemna gång ovillkorligen böra bestridas, provisionelt förordna skicklige personer, att, emot tillgodonjutande af de tjensterne anslagne löner, såsom arfvoden, desamma under ledigheterne förrätta.
I öfverensstämmelse med sålunda lagde grunder, hafva Committerade börjat deras arbete, samt den 29 Junii 1822 afgifvit deras underdåniga Betänkande: och har Kongl. Maj:t, uti Skrifvelse till Rikets Ständer, den 4 sisth Martii i anledning häraf i Nåder yttrat: ”Ef”ter fortsatte arbeten hafva Committerade för ’’regleringen af Rikets ämbeten och tjenster ”till Kongl. Maj:t afgifvit deras underdåniga ”förslag, hvarvid 2:ne af dess Ledamöter, ”från pluraliteten skiijaktige, utarbetat särskildta projecter i detta ämne; och oaktadt ”det ena af desse project ännu endast i ett ”kort utkast blifvit framstäldt, men snart tor”de komma att i fullbordadt skick afgifvas, har •”Kongl.
Maj:t ansett sådant icke vidare böra ”fördröja frågans öfverlemnande till Riksens "Ständer , heldst detta project sedermera lian ”blifva Riksens Ständer meddeldt.
Då Kongl, ”Maj:t således nu för Rikets Ständer fratnläg - 8 ’’ger ifrågavarande utarbetade Förslag, så väl ”till en förändrad Organisation af Rikets Styrelseverk, sona angående ett närmare bestämmande af gränsorne emellan de administrativa myndigheternes och Domaremagtens ”befattningar, för att i anledning deraf, i detta ”vigtiga ämne , erhålla Riksens Ständers tan’’kar och yttranden , innan Kongl. Maj:t deröfver fattar ett afgörande Beslut, vill Kongl. ”Majit i Nåder fästa Riksens Ständers uppmärksamhet derpå , att, då å ena sidan ”Kongl.
Maj;t erkänner nyttan och nödvändigheten af sådane förändringar i Rikets åtskilliga Styrelseverk , som , stödjande sig på ■''grund af förenklade göromål och ledande till ”närmare samband Styrelseverken emellao, ”utan förblandning af hvarderas bestämda ”verkningskrets, med ändamålet af ett min”skadt, men tillräckligt lönadt antal Ämbets”män, bereder drift och skyndsamhet i be”handlingen af dem hvardera tillhörande ären”der, samt i det hela enhet och kraft, anser ”Kongl.
Majit, å den andra sidan, hvarje för\ ”ändring af en genom tid och erfarenhet stad’’gad förvaltnings-ordning , endast efter grundligt öfvervägande böra företagas och icke ”uppkomma utan såsom följd af noggrann undersökning och beräkning, hvarigenom dess ”företräde framför redan bestående former ”blifvit med rillförlitelig visshet afgjordt.
För ”behandlingen ensamt af detta ärende, såsom "af en alldeles egen omfattning och beskaffenhet , vill Kongl, Majit derjemte föreslå 9 ”Riksens Ständer, att tillsätta ett särskildt Ut”skott, hvilket Kongl.
Majit skall låta ofvan* ”nämnde Förslag , jemte åtföljande handlingar , ”tillställa.
Uti detta Förslag förekomma nå”gra få ändringar i våra Grundlagar , äfvensom i allmänna Lagens stadganden , hvilka Således fordra , att i vanlig ordning behandlas ; och bland desse förändringar anser Kongl. ”Maj:t sig böra , såsom på goda skäl grun”dad , utmärka den om upphörandet af Ri”kets Allmänna Ärenders Beredning , hvilken ”nu mera icke synes vara af nöden. ”Det vidlyftiga , men vigtiga arbete i ''afseende på de nu gällande ceconomiska För"fattningarnes samling och öfverseende , som ”varit särskilde Committerade uppdragit , har ”under den förflutne tiden så fortgått, att den ''första delen af samma arbete , eller sjelfva ”samlingen och iordningbringandet , hvad de ”till Krigs- Bergs- och Commerce-Coliegier"nes omfattning hörande stadgar och författ”ningar angår, redan blifvit fullbordad , och "hvilka samlingar, för att dels af ämbetsmän "och andra kunna emedlertid gagnas, dels "derigenom undergå en allmän granskning "och ytterligare fullkommande, Kongl. Maj:t "förordnat böra till trycket befordras 5 och ’’med den återstående delen af berörde arbe. ’’ten eller utarbetande af Förslag till ändringar och förbättringar i de samlade författ.
"ningarne, kommer, efter Kongl. Majrts afsigt, att fortgå så skyndsamt detta grannlaga "arbete kan utföras och verkställas , och hvari - IO ”genom Kongl.
Majit hoppas det af Kongl. ”Majit åsyftade vigtiga ändamål skola vinnas, ”att ett i systematisk ordning sammanfattadt ”veik för alla Statsförvaltningens och den ”oeconomiska Lagstiftningens grenar , byggdt ”på rigtiga grunder för Statshushållningen och ”efter Rikets behof, läge och Constirutionela '"inrättningar lämpadt , må kunna blifva full"bordadt. ”Vid granskningen af Committerades till ”Styrelseverkens
Organisation afgifne förslag , "'komma Riksens Ständer, att inhemta , huruledes Committerade ansett sig icke för närvarande och innan grunderne för den blifvande Organisationen blifvit bestämde , haf”va bordt uppgifva förslag till ett förbättrade ”arbetssätt inom de Administrativa verken , ’’och i följd deraf upprätta förslag till Speci”elle Instructioner och Arbetsordningar för ”hvarje Departement och derunder lydande ”Verk. , samt till Tjenstemännens antal och ”deras löner; och då för detta arbetes full bordande , äfvensom för fortsättningen af det ”påbörjade arbetet med ceconomiske författ”'ningarnes öfverseende och granskning f nö, ”diga medel erfordras; anser Kongl. Maj:t ”sig böra för Riksens Ständer framställa , att ”det anshg , som hittills, sedan igxa års ”Riksdag varit af Riksens Ständer åt ända ’’målet anvisadt , än vidare må få fortfara.’’
Det i denna Nådiga skrifvelse nämnde, af Committéens pluralitet författade förslag, jemte Herr Presidenten, Friherre Löfventkåldi 11 särskilda mening, och öfrige tillhörande handlingar, hafva från Kongl. Maj;ts Kammar-Expedition till Utskottet blifvit aflemnade; men det af Herr Cancelli-Rådet Hartmansdorff upprättade förslag, till en ry Styrelse-verkens Organisation af honom sjelf, såsom Ledamot i Utskottet, ingifvet.
Commitieens pluralitet har, då uti grundlagens föreskrifter icke skall finnas något hufvudsakeligt hinder för den förbättring af RiksStyrelsens Organisation, Committerade åsyftat, och då en sådan förbättring, utan att afvakta tiden för Constitutions-förändringar ku - de verkställas , ansett sig böra, utan förutsättning af sådane förändringar, upprätta förslaget; men tillika velat fästa Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på vissa ändringar i Grundlagen, sorn utaD att hindra planens antagande i öfrigt, tjente till dess fullständigare utveckling
I af seende på sjelfva förslaget, må blott de hufvudsakligaste åsigter nämnas, att
Committerade icke velat tillstyrka införandet af en Minister-Styrelse i ordets egenteliga bemärkelse **); men deremot, till beredande af ordning, kraft och enhet i Administrationen ansett af högsta vigt, att i spetsen för hvarje gren af förvaltningen en ämbetsman vore ställd, hvilken hade öfversigt af alla dess förvaltning tillhörande ärender, med skyldighet, att föreslå de åtgärder, som för Rikets allmänna °) Sid. 36, 37, 3g, 39 i Cotnmitterades Betänkande. **) Sid.
42 och följande i Committerades Betänkande.
12 nytta borde vidtagas; att vaka öfver Administrationens gång inom dess Departement oell underlydande Verk; att ansvara för verkställigheten af Konungens Beslut och författningar - nes efterlefnad, samt att derföre när som heldst göra Konungen reda *), I öfrigt hafva Committerade antagit, att Förvaltnings - verken icke hädanefter böra, såsom hittills, utöfva Domaremagti hvarjehanda rättsfrågor cs); Att all befattning med Näringarne helt och hållet borde från Collegierne skiljas, samt följakteligen alla sådana till Näringarne, allmänna hushållningen och inre ordningen hörande frågor , hvilka i Förvaltnings-väg pröfvas och afgöras, antingen de skola Konungen underställas eller från dess Befallningshafvande genom besvär fullföljas, directe borde hos Konungen genom vederbörande
Departement få anmälas ***); att vidare ingen egentlig förvaltning af allmänna medel , af beskattningsverket, af Statens fasta egendomar, eller förråder för dess försvar borde läggas i händerne på Cheferne för
Departementen ; och att det således blott vöre för denna förvaltning , som Collegier må bibehållas |).
Om, efter detta förslag i afseende på ärendernes behandling, hvilket, efter Commit Sid. 4y och 46 af Committerades Betackande. ee) Sid 40 , Jbm. #**) Sid. 52, samma Betänkande, f) Sid. f4, 55 och 96. £?bm.
IS terades tanka, för införandet af en enkel och kraftfull förvaltning, vore ett hufvudsakeligt villkor , göromälen i Konungens Stats-Råd i början kunde komma att ökas , skulle de , som Committerade förmoda , snart kunna minskas, genom begagnandet af den utvägen, att låta de åtskilliga frågor, hvilkas pröfning på kännedom af localförhållanden beror , afgöras af Nämnder eller Compromissarier i orterne kunde utnämnas *) ; och hafva Committerade upprättat provisionelt förslag till Organisation af en sådan Nämnd, under förmodan , att dess verkningskrets vidare kunde utvidgas, då erfarenheten deraf fått visa nyttan *°).
Uti den särskilda mening , Herr Presidenten Friherre Löfvensköld afgifvit, omnämnas först de orsaker, som, efter Friherrens tanke , föraniedt olika styrelse- och förvalt, ningsformer i särskilda Stater ****), och derefter visas, att detta Lands allmänna inrättningar fordra egna förvaltningsomsorger, och att, så länge desse inrättningar förblifva i deras nuvarande skick , omvägar och vidlyftighet i förvaltningsbestyret icke kan undvikas.
Friherrens afhandling är indelad i fyra särskildta stycken.
Uti det första beskrifvas de nu varande *) Sid. 97 och 98 samma Betänkande. ®°) Sid.-16 i-i 162, 163 och 164. §fbm.
Sid. 1 och följande i Friherre Lojvenskjitds särskilda mening. 14 Styrelseverken ; uti det andra göres försiar; till de ärender, som Friherren ansett kunna från Styrelseverken afskiljas , och till Domstolarnes befattning öfverlemnas ; uti det tredje förekommer det egenteliga förslaget till Styrelseverkens nya inrättning; och uti det fjerde stycket föreslås förändringar uti Rättegångs- och Arbetsordningen; af hvilka afdelningar de , som handla om rättsfrågors skiljande från Förvaltningsverken , och om dessa Verks nya reglering , egenteligen varit föremål för Utskottets granskning.
Friherrens förslag förutsätter icke några Constitutions-förändiingar *).
Stats-Rådens och Stats-Secreterarnes i grundlagen föreskrifne antal och befattningar äro deri bibehållne.
Rörande Collegierne anmärker Friberren, hurusom de ifrån början utgjort ett mindre antal och sinsemellan egt närmare samband ; men att de efter hand utgrenat sig till flera särskildta Verk , hvarigenom deras inbördes förening blifvit rubbad, communicationen dem emellan försvårad och förbländning i fördelningen af deras göromål uppkommit ; äfvensom obestridlig långsamhet i ärendernes behandling skall vållas genom felaktig arbetsmethod , och ett större antal Ledamöters Colleen va deltagande i öfverläggningarna, än naturen af Förvaltningsärenders handterande rätteligen rr.edgifver. ®) Sid. 124. 15 Dessa olägenheter kunna , som Friherren förmodar, undanrödjas , dels genom en rigtig fördelning af ärenderne , så att icke olika verk och myndigheter, der det möjeligen kan undvikas, komma att handlägga likartade frågor, elier deröfver få gemensamt resolvera, och dels genom en förändrad Arbets-ordning.
Sedan Friherren skildrat de nuvarande Styrelse-verkens sammanblandade befattningar föreslår Friherren, att den egenteliga Administrationen i andra instantien må anförtros åt fyra så kallade Kongl. Förvaltningar: den ena för Religions- Helsö- och Fattig-vården3 den andra för Krigsärenderne 3 den tredje för SjöArenderne ; och den fjerde för Rikets allmänna Hushållning.
Dessa förvabningar, sorn hvardera skulle stå under en Chef, äro åter fördelade i Departementer; men förvaltningen af Rikets allmänna hushållning i 2;ne Hufvud-Afdelningar, unde 2:ne af hvarandra oberoende Chefer, den ena för Kammarverket och Käringarne, och den andra för Financerne *), Bibehållandet af den Collegiala formen för ärendernes behandling i desse förvaltningar, anser Friherren icke fördelaktig, utan föreslår att, med undantag af mål rörande StrafFlagames tillämpning emot underlydande tjenstemän och egen betjening, Förvaltnings-Che - *) Från och med pag, 126 till och med 148. i6 fen ensamt må ega beslutande rätt, och att Ledamöterne, hvilkas antal under öfverläggningarne borde inskränkas till 2:ne, således blott skulle få med Chefen eller Arbets-Afdelningens Ordförande ingå i rådplägning om beslutet *).
Lär.e-Styrelserne böra, efter Friherrens tanka, bibehållas i deras närvarande skick, men gränsorne för deras befattning närmare bestämmas.
Och då i öfrigt det ändamål , som åsyftas, nemligen en driftig och skyndsam ärendernes behandling, svårligen skall kunna vinnas utan ändring i de förvaltande Verkens arbets-ordning, hvilken, såsom Friherren uppgifver, i sitt närvarande skick, i flere delar är felaktig, och till långsamhet, ledande; så har Friherren slutat, sin afhandling med förslag till förändringar deruti **).
Uti det förslag till inrättning af Rikets Styrelse-verk, Herr Cancelli - Rådet von Hartmansdorff afgifvit, söker Herr Cancelli - Rådet, sedan han först talat om Committéens ändamål, och sättet till dess uppfyllande, samt jemväl uppgifvit de skäl , som föranledt dess från pluraliteten skiljaktiga mening, det Cornmittéen egt föreslå ändringar i Grundlagens reglementariska föreskrifter **"•):
Att ur förnuftsslut härleda, huru Statsmagten syftesenligt och grundrigtigt borde vara fördelad och ut. °) Pag. 149 och iso samma mening. *ö) Pag. 188 och följande. ***) Pag. 1 till 24> första häftet.
1 *7 utöfvad *)t samt afhandlar derefter den vä sendtliga beskaffenheten af Sveriges grundlag och författningar, och deras inflytande på Styrelse-verkens mängd och form **), hvaraf de slutsatser dragas:
Att Regeringens öfvervägande magt i vissa afseenden, de grunds atter som följas i utö/ningen deraf, ech den vidsträckta befattning, hon med vijsa ärenden tager, gora flera och större Styrelse-fark nådiga, än eljest skulle behof vas : Att 3:ne Instantier litt Sveriges Stats fårvaltning i allmänhet böra finnas $ att Ministerial-Styrelsen , blott till en del, bör under närvarande omständigheter i Sverige ega rum ; Att Collegierna i 2 :dra Jnstantien bora bibehållas vid deras oberoende form och den hufvudsaklisa befattning , de hittills haft ***).
De former , Rikets Styrelse-Verk nu ega, öfverensstämma hufvudsakeligen med dessa åsigter ; hvarföre Herr Cancellj-Rådets förslag egentligen går ut på, att undersöka de formella bristerne i Statsförvaltningen och föreslå medel till deras afhjelpande.
— Dessa brister skola bestå uti:
Otillräcklig afsöndring af Domstols-mål från de egenteliga Förvaltnings- eller Regerings-ärenderna.
De sistnämdes origtiga fördelning emellan Styrelse-grenarna.
Felande enhet uti sammanhang, samt följ* Särsk.
Utsk, Betänk* 2 °) Pag. till och med io6. *°) Pag. 107 till och med 14®.
Sid. 140 och 141. i8 aktligen mindre säkerhet, kraft och drift i ärendernas behandling inom hvarje Styrelsegren.
Ofullständiga Controller på Ämbetsmän och redogörare , synnerligen på de högre.
För många, illa och ojemnt aflönte, för litet kunnige och uppmuntrade Ämbetsmän
I följd häraf innefattar Herr Cancelli-Rådets förslag: 1)
Domstolsmåls afsöndring från förvaltnings-dr ender , samt Stat s-förvaltningens indelning. 2) Målens Allmänna , för alla Styr el se grenar gemensamt gällande behandlingssätt, och controllerna derå. 3) A/Iålens beskaffenhet och behandling inom hvarje Styrelsegren för sig. 4)
De gemensamma och Controllerande myndigheterna särskildt betraktade. 5) Ämbetsmännens stånd och villkor. 6) Planens verkställighet
De sålunda afgifne förslager hafva , enligt Riksens Höglofl.
Ständers Beslut, blifvit till trycket befordrade och bland Riks Ständen utdeldte ; hvarföre Utskottet ansett öfverflödigt , att vidsträcktare iin som skett , dem här till innehållet upptaga. *) Sid. 152. **) Sid. 15-9. »9 2:o
Om bristerna i Rikets Stat s-For ~ 'vältning.
Utskottet har, vid granskning af StyrelseVerkens nuvarande organisation , funnit:
Att bristerna deri dro manga och stora.
En del af dem aro så beskaffade , att för deras rättande , förändringar skulle förutsättas i Grundlagarnes samt hufvudsakligen j författningssystemets väsende ; andra åter sädane , att de blott angå det reglementariska af grundlagen och författningarne; men då Utskottet icke kan föres'å ändringar af förstnäirHe beskaffenhet ; måste dess åtgärd inskränkas till förändringar af sednare slaget, eller sådana , som hafva afseende på ärendernas afsöndring och fördelning mellan förvaltnings-grenarna, deras behandlingssätt samt Ämbetsmännens bildning , befordran och aflöning.
Utskottets förslag kommer således egentligen att åsyfta införandet af en sådan förvaltning , att de allmänna ärenderna , efter deras syftes-enliga fördelning , måga af ett mindre antal bättre lönade Ämbets- och Tjenste-män blifva skötte med större ordning, öfversigt och controll af Statsförvaltningen i hela sin vidd, än förut; dock bör, efter Utskottets tanka , hufvudsakligt afseende jemväl derpå fästas > att den nya administrationen ma blifva ett medel till en sådan förän* ’ rg i de före hållanden , som hafva afseeni på den oeconomiska lagstiftningen, att det dermed förenade vidlyftiga förvaltnings-bestyr, \ 20 så fort ämnets natur medgifver , må kunna förenklas, till vinnande af det ytterst sökta målet af enhet, kraft och drift, med de möj., ligen minsta förvaltnings-kostnader.
För detta ändamål har Kongl. Maj:t redan täckts föranstalta om de ceconomiske författningarnes sammandragande och ordnande under vissa titlar efter ämnenas natur; och lära dessa samlingar snart vara att förvänta , hvaremot ingen början ännu skett med dessa författningars nya redaction , hvarvid i synnerhet synes böra tillses, att åtskillige ceconomiska anstalter och inrättningar må blifva förenklade.
Härtill har Herr Presidenten Friherre Löfvenskjöld i sitt Betänkande framställt flera förslag , hvilka , såsom ej hörande till Regie, ring af Riks-Styrelsen , således ej kunnat komma under granskning, men ändock icke bordt lemnäs oanmärkta, så framt de, efter närmare undersökning , skulle finnas leda till den förminskning af de Förvaltnings-verken , i följd af nu gällande författnings-system, åliggande mångfaldiga befattningar, som dermed åsyftas*
Af desse anledningar, och då ämnet i hela sin vidd är af lika stor vigt, som omfattning , har Utskottet ansett sig böra vördsamt tillstyrka, att Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Maj:t ville anmäla den underdåniga önskan , att de förberedande åtgärder till författningarnes nya redaction , Kongl.
Maj:t redan i Nåder täckts vidtaga, må fortskyndas, så att detta arbete snart kunde blifva börjadt och så fort sig göra later afslutadt, hvarvid £1 den ordning tordt böra iakttagas , att förslagen för hvarje blifvande Förvaltnings-gren särskildt utarbetas ; hvarefter KongJ.
Majit, sedan dessa förslag blifvit granskade , antingen lärer utfärda nya författningar, i de fall der det Grundlags-enligt kan ske, eller ock deröfver inhemta Riksens Ständers underdåniga tankar, när sådant förut finnes nödigt, hvarigenom det af Kongl. Majit och Riksens Ständer åsyftade ändamål : ett i systematisk ordning sarrmanfattadt, med Rikets behof och Constitutionella inrättningar instämmande Lagverk för alla Stats-förvaltningens och den ceconomiska Lagstiftningens grenar, säkrast synes kunna vinna fullbordan.
De brister i Stats-förvaltningen , till hvilkas rättande icke erfordras hufvudsakeliga förändringar i Grundlagen eller i Författningssystemet, äro i de afgifna förslagen fullständigt utredde.
— De bestå , efter Utskottets öfvertygelse , hufvudsakeligen deruti: att Förvaltnings-Verkens och Domstolarnes befattningar icke äro tillfyllest åtskiljde *).
Att i spetsen för hvarje Styrelse-gren ingen Ämbetsman allena är ställd , med skyldighet att följa verkställigheten af Konungens Beslut , eller rättighet att af egen myndighet hålla vederbörande till fullgörande af sin skyldighet **); ®) Sid. 41 Commhterades Betänkande.
Sid, 14a af Cancelli - Rådet von Hartmansdorffi, i:sts häftet. «"*) Sid. 45 och 46 Committerades Betänkande, pag. 144 och följande i Cancelli;Rådet von Hartmansdorffi, usta häftet, 22 att ärenderna emellan Förvaltnings-Verken äro origtigt fördelade , så att antingen lika beskaf fade mål behandlas på flera särskildta ställen, eller ock att säker, som icke ega sammanhang, handläggas åf en och samma myndighet , hvaraf omgång Oih långsamhet , samt jemväl stundom en mindre rigtig behandling af ärenderna , måste befaras *); oeh att Ämbetsmännen äro för många , illa och ojemnt aflönta och för litet uppmuntrade, samt att de prof, som vid inträde i Statens tjenst af dem fordras , icke äro syftes-enligt bestämda **).
De återstående delarne af detta Betänkande , som innefatta förslag till alhjeipande af bristerne i Stats-Förvaltningen, äro, till lättnad i föredragningen inför Riksens Höglofl.
Ständer, i särskildta häften utskrifne, innehållande : 3:dje Afdelningen, Förslag till Rättsfrågors afsöndrande från Förvaltnings-Verken. 4:de Afdelningen, De af Utskottet antagne allmänna grunder för Stats-förvaltningens inrättning. ydc Afdelningen , Förslag till StyrelseVerkens nya Organisation , som innefattar ; *) Sid. 39, 40 Committéers Betänkande, pag. iay och följande i Friherre Löfwenskölds förslag , pag. 143 j Cancelli - Rådet von Hartmansdorffs rista häftet. **) Sid.
180 och rgi Committerades Betänkande. 202 Friherre Löfwenskjölds förslag, 151 CanceF li-Rådet von yaitmansdorffs, usta häftet. a) Justitite-Förvaltningen. b) Utrikes -— c) Krigs — d) Sjö — e) Ecclesiastik — i) Inrikes —- och g) Drätsel-förvaltningen, tillika med Kammar-Rätten ; samt h) Local-styrelsen. 6:te Afdelningen.
Yttrande i afseende på planens verkställighet, samt Ämbetsmännens bildning , befordran , löner och pensioner. 3:0 Ovi Rättsfrågors af söndrande från Förvaltnings-verken.
Utskottet anser härvid frågan endast blifva att, enligt Konungens redan fattade Nådiga Beslut, söka återföra den enhet i Lagskipningen , som ligger till grund för
Rikets från äldre tider stadgade inrättningar och lagar, och som efter hand blifvit störd och splittrad.
När i stället för de fordna Räfst-och Rättare-Tingen med edsvuren Nämnd, Rikets Hof-Rätter inrättades , undantogs icke ifrån dessa sednares behandling något ärende, som kunde anses af tvistig beskaffenhet, eller som angick frågor om mitt och ditt, antingen en - 24 skilde emellan eller emellan enskilde och Staten.
När Collegierna sedermera organiserades, uppkom småningom ett annat förhållande.
Då dessa myndigheters befattningar uti Regeringsformen af år 1634 stadgades, voro de i början hufvudsakeligen ansedde såsom förvaltande Verk; men sedermera har, med undantag af Bergs-Collegium, hvilket ifrån sin första inrättning varit såsom Bergs-Domstol att anse, en mängd allmänna Ordningen och Hushållningen rörande Rättsfrågor efter hand blifvit till Collegiernes pröfning öfverlemnade.
Den sammanblandning , som sålunda uppkommit emellan förvaltnings-myndighetemes och Domaremagtens befattningar , har, efter Utskottets öfvertygelse, vållat 2:ne hufvudsakliga olägenheter: den ena, att