Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande anmärkningen derom, att kassabehållningen, vid 1840 års slut, funnits i räkenskapen obestyrkt, får Direktionen underdånigst upplysa, att intyg af Direktionens dåvarande Ledamot, f. d. Slats-Sekreteraren Grip, om befintligheten af 1840 års kassabehållning blifvit tili Kongl.
Kammar-Rätten ingifvet, men möjligen kommit ati ej biläggas densamma, vid dess öfverlemnande till Rikets Sländers Revisorer.
Dessutom är denna behållning upptagen i 184 r års räkenskap och således derigenom bestyrkt; hvilken räkenskap af Rikets Ständers Revisorer blifvit vid samma tillfälle som föregående årets granskad.
Direktionen framhärdar med djupaste vördnad, nit och trohet, Stormäkl igste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och iropligtigsie tjenare och öndersåter, M. BRAHE.
Axet.
MÖLLERHJELM.
Stockholm den g Mars 1844- Fritz Rythén. 109 Direktionens öfver Allmänna Garnisons-Sjukhuset underd.
Utlåtande, i anledning af 1843 års Revisorers Berättelse angående nämnde Sjukhus, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Genom nådig Remiss af den 18 December nästlidet år, har Eders Kongl. Majit täckts infordra
Direktionens öfver Allmänna Garnisonssjukhuset underdåniga Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse om år 1843 förrättad Statsrevision, i hvad densamma rörer nämnde Sjukhus för åren t84o och 18415 och får, till följd deraf, Direktionen underdånigst anmäla, att
Direktionen icke har något att tillägga utöfver hvad de till Kongl. Kammar-Rätten afgifna räkenskaperna innehålla, helst Rikets Ständers Revisorer, vid kalkyl och uppgifter i öfverensstämmelse med räkenskaperna, icke haft något emot förvaltningen att erinra.
Eders Kongl. Majits underdånigste och trojpligtigste tjenare och undersater, C.
F. LORICHS M. G. ANKARSVÄRD. Fredr, af KLERCKER. F. EHRENSVÄRD. A. H. BRANTING.
Cari, THELNING.
Stockholm den 5 Mars 1844- dug.
Grandinson - 110 Förvaltningens af Sjö-Arenderna underd.
Utlåtande, i anledning af 1843 års Revisorers Berättelse om granskningen af Förvaltningens och Flottans Stationers samt Lotsverkets räkenskaper.
S t o r m ä k t i g s t e Allernåcligste Konung!
Genom nådig Remiss den i sisllidne Februari å härhos återgående transumt af Rikets Ständers Revisorers år 1843 afgifna Berättelse om den samma år verkställda granskning af Stals-Verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren t84o och 184 < » liar Eders Kongl. Maj:t, i hvad rörer dessa årens räkenskaper för Förvaltningen af Sjö-Ärenderna och Flottans Stationer samt Lotsverket, behagat infordra Förvaltningens underdåniga Utlåtande; och får, i anledning häraf, Förvaltningen följande i underdånighet anföra:
Hvad först beträffar det Rikets Ständers Herrar Revisorer dels anmärkt, dels anmält, angående lönebesparingarnas på Riks-Statens Fjerde
Hufvudtitel användande till årliga arfvoden eller gratifikationer, samt dispositionen af samma Hufvudtitels statsanslag lill exercis och till oförutsedda utgifter; så, enär de utbetalningar, som af dessa medel ägt rum, och hvilka bemälte Revisorer ansett sig böra till Rikets Ständer anmäla eller anmärka, grunda sig på Eders Kongl.
Majrts för hvarje särskilt fall meddelade nådiga föreskrifter, anser sig Förvaltningen af Sjö-Ärenderna icke äga att något yttrande deröfver meddela, men, i hänseende dertill att Rikets Ständer bestämt, det nämnde exercis-anslag skulle så fördelas, att deraf för Linieflottan utfördes 2-5,ooo R:dr och för Skärgårdsflottan 20,000 R:dr, får i underdånighet anföra, att Förvaltningen hittills ej haft nåden emottaga något stadgande om iakttagande af en slik fördelning af detta anslag.
Vidkommande Rikets Ständers Revisorers anmälan, att, för beredande af tillgång på medel för Flottans nybyggnad och underhåll, blifvit af Åttonde Hufvudtiteln för den Fjerde anordnade åtskilliga belopp, så anser sig Förvaltningen af Sjö-Ärenderna, i afseende derå, endast böra åberopa den förklaring Rikets Ständers Revisorer sjelfve deröfver afgifvit. lil I afseende åler å Revisorernes yrkande, att Rikets Ständers, i underdånig skrifvelse den i9 December i84o, Eders Kongl. Maj:t delgifna beslut om, bland annat, den fördelning emellan Linie- och Skärgårdsfloltorna af Fjerde Hufvudlilelns materialanslag i penningar, alt utaf detta anslag borde för sistnämnde
Flolta årligen afsättas ett minimi-belopp af i85,ooo R:dr icke blifvit iakttaget, till stöd för hvilket yrkande Rikets Ständers Revisorer genom zifferuppställning sökt ådagalägga, att Skärgårdsflottan för år i84i> från och med hvilket nämnde anslags fördelning skulle taga sin början, bekommit tillsammans endast 120,512 R:dr 3i sk. 5 r:st., äfvensom att på hela materialanslaget för samma år uppstått ett öfver kott af omkring 4°>000
R‘dr, utan att af räkenskaperna eller andra handlingar kunnat inhemtas, att det sålunda uppkomna förmenta öfverskott å årsanslaget till Flottans nybyggnad och underhåll blifvit, i öfverensstämmelse med Ständernes omförmälda beslut, särskilt afsatt för Stockholms och Götheborgs Stationer; så får Förvaltningen underdånigst anföra, alt som någon allmän föreskrift icke blifvit i nåder meddelad om iakttagande af den anslagsfördelning, hvarom Rikets Ständer gjort underdånig hemställan, men Eders Kongl. Majit, vid regleringen af Fjerde Hufvudtiteln för år 1841 » behagat så fördela det årets kontanta materialanslag emellan Flottans Stationer, att af della blifvit Carlskrona Station tilldelade 423,3i8 R:dr 33 sk. 3 rist., eliel', med afdrag af deruti för Skärgårdsvapnet tillhörande Ångfartyg m. m. inberäknade 4^,71 1 R.'dr 5 sk. 3 rist., ett belopp af 379,607 Rldr 28 sk., Stockholms Station, 119,825 Rdr 3o sk. 9 rist., och Götheborgs 23,963 Rldr 12 sk., samt alltså för Skärgårds- och Ångfartygen erhållits 187,500 Rldr, eller 2,5oo mera än Rikets Ständer dertill anvisat, af hvilka särskilda anslagsbelopp, pi sätt de deröfver uppgjorda liqvider utvisa, något öfverskott deraf icke uppkommit vid Carlskrona Station, men deremot vid Eders Kongl. Majlis
Flotta i Stockholm blifvit reserverade 3,208 Rldr 10 sk. 9 rist., och vid Götheborgs 1,478 Rldr 34 sk. 6 rist., hvilka medel för nämnde Stationers behof användls.
Då Förvaltningen af Sjö-Ärenderna nu, såsom den vågar hoppas, tillräckligen ådagalagt det oriktiga i Rikets Ständers Revisorers oivanberörde påståendes förra del, återstår att ådagalägga det mindre riktiga i detsammas sednare del, eller i hvad det rörer Förvaltningens af Revisorerne benämnda ofullständiga Berättelse.
Genom Kongl. Cirkuläret den 14 Augusti 1841, är det de förvaltande Verken endast ålagdt, att, vid hvarje inträffande Statsrevision, till ledning för granskningen af Stats-Verkets räkenskaper, uppgöra och — 112 — i underdånighet ingifva till Eders Kongl. Majit ställda Berättelser om de förhållanden, sora Embetsverkens Hufvudböcker och dithörande handlingar närmare utreda, jemte behöriga Generalsammandrag af de räkenskaper, som vid den förestående Revisionen skola utgöra föremål för Rikets Ständers Revisorers granskning; men någon föreskrift, att ifrågavarande Berättelser böra antingen innefatta någon detaljerad redogörelse för hvarje administrativ förvaltningsgrens förhandlingar under de förekommande revisionsåren, eller framställa skälen och ändamålen för hvarje af de i räkenskaperna upptagna inkomst- och utgiftsposter, finnes icke i nåder meddelad.
I öfverensstämmelse med ofvan hogstberörde nådiga Cirkulär samt i fullkomlig likhet med hvad hittills i enahanda fall, under en längre följd af år, anmärkningsfritt ägt rum, upprättade och insände Förvaltningen af Sjö-Ärenderna sin ifrågaställa, af behöriga Generalsammandrag åtföljda, Berättelse, hvadan och då, i hänseende till de uti denna förekommande uppgifter, någon erinran om oriktighet icke skäligen kunnat göras, Förvaltningen anser den benämning af ofullständig, hvilken blifvit samma underdåniga Berättelse tillagd, vara oförtjent.
Och för öfrigt, om Rikets Ständers Revisorer, utom de upplysningar, Förvaltningens af Sjö-Ärenderna omförmälda Berättelse och Generalsammandrag, i afseende å penningeställningen, nöjaktigt lemnade, äskat närmare underrättelse om hvad under loppet af åren i84o och 1841 blifvit vid Flottans Stationer till vidmakthållande och förkofran åtgärdadt, så hade vägledning derför kunnat erhållas af Eders Kongl.
Maj:ts för Förvaltningen af Sjö-Ärenderna utfärdade nådiga Instruktion af den 18 Januari 1841 j '6 §• 2 morn., då deraf befinnes, det Förvaltningen åligger, att i Februari månad hvarje år till Eders Kongl.
Majit inkomma med Arbets- med flera Berättelser, hvilka alla Rikets Ständers Revisorer kunnat ifrån Kongl.
Sjöförsvars-Departementet erhålla; hvarförutan den omständigheten icke torde böra lemnäs oanmäld, att Rikets Ständers sednast församlade Revisorer, om de, såsom förut öfligt varit, från Förvaltningen reqvirerat dess protokoller och registratur för sagde år, kommit i tillfälle att med fullständig tillförlitlighet bedömma den väsentligaste delen af Sjöförsvars-Administrationens tillgöranden under åren 1840 och 1841 - Slutligen, och hvad angår Rikets Ständers Revisorers anmärkning, att bland behållningarna för nyssnämnde a:ne år äro, såsom balanserade förskotter till Carlskrona Station, sedan år i836 upptagna, dels 20,000 R:dr, kostnader för nådigst anbefallda rustningar samt åtskilliga försvarsanstalters iståndsättande sistberörde år, till hvilka statsanslag saknats, — 113 näts, dels 316 R:dr 12 sk. 8 r:st., ersättning åt Majoren Palander för hans, vid tillträde af Tionde Kompaniet vid Sjö-Artilleri-Regementet, häfda kostnader för komplettering af Kompaniets beklädnad, som befunnits bristfällig, men till hvilken ersättning förre Kompani-Chefens konkursmassa ej lemnat tillgång, får Förvaltningen i afseende å det förra beloppet underdånigst upplysa, att Eders Kongl. Maj:t, dels, under den n
Maj i836, i nåder förordnat, att alla för ofvannämnde rustningar belöpande utgifter borde utaf Förvaltningen, af under händer hafvande medel, förskjutas emot ersättning, som framdeles skulle komma att anvisas, och dels, under den iSJuni samma år, nådigst förklarat sig vilja med anvisande af ersättning för kostnader till lavettage och andra försvarsanstalter å Kungsholmen och Drotlningskär tills vidare och intilldess desamma, efter arbetets fullbordande, blifvit till fullo kända, uppskjuta, men då tillgång för godtgörande af förenämnde 20,000 R:dr icke torde kunna af fästningsbyggnadsfonden påräknas, tinner Förvaltningen sig bora i den af Rikets Ständers Revisorer yttrade åsigt om nödvändigheten af denna summas afskrifning i räkenskapen instämma; och beträffande de förskjutna 316 R:dr 12 sk. 3 r:st., är det att förmoda, det frågan om sagde förskott snarligen skall afslutas, enär densamma för det närvarande är dragen under och beror på Eders Kongl. Maj:ts Högsta
Domstols pröfning och beslut.
Jemte Remisshandlingarnes återställande, framhärdar Förvaltningen med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts und< rdänigste oell iropfigiigste tjä nare och undersåter, J. KREUGER. Cmt. J.
BLOMSTEDT. R. W. ] DEC K BORG.
Jon. Cari. WIDIN.
Slockholm den 7 Mars i844- C M, af Lehnberg. 15 114 — Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader underd.
Utlåtande, i anledning 3f 1843 års Revisorers Berättelse om granskningen af Styrelsens räkenskaper.
Underdånigsle Memorial?
Till följd af nådig Remiss den r6 sistlidne Januari å den af Rikets Ständers sednast församlade Revisorer afgifna Berättelse pin verkställd granskning af Stats-Verkets, jemte tillhörande fonders, tillstånd» styrelse och förvaltning åren i84° oc^ 184 •» i hvad den rörer Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, får Styrelsen, jemte Remisshandlingarnes återställande, underdånigst anföra, att då Revisorernes framställning af zifferförbållandet i Styrelsens räkenskaper for dessa år samt af andra ur handlingarna hem tade underrättelser ej påkalla några rättelser, och Revisorerne ej eller, i anledning af hvad de sålunda anfört, gjort några anmärkningar eller dragit slutsatser, som behöfva upplysas eller vederläggas, mer än i en enda omständighet, har Styrelsen egentligen endast dervid att afgifva Utlåtande.
Denna omständighet är Revisorernes uppgift, ”att Styrelsen i enskildt hus hyrt lokal för sina sammanträden och samlingar för 45t>
R:dr om året, och deras förmodan, att denna utgift skulle kunna undvikas och behöfligt utrymme för delta Verk beredas uti något af Statens hus här i Stockholm.”
Sannt är visserligen, att Styrelsen hyrt rum i omförmälda ändamål för 45o R:drs årlig hyra, men samma räkenskaper och handlingar, som Revisorerne i detta afseende åberopa, visa först och främst, att hyran, som Styrelsen verkligen betalar, sedan ett rum blifvit uthyrd t, utgjort och utgör hlott 4°o R:dr om året, och sedermera alt Styrelsen till denna utgift erhållit nådigt tillstånd i Kongl.
Brefvet den g November *84o, först efter det undersökning i officiel väg föregått, huruvida några tjenliga lägenheter i Kronans hus för ändamålet voro att tillgå, och upplyst blifvit att så icke vöre förbållandet.
A A. E. von SYDOW. M. F. Aberg. — 115 — Direktionens öfver Allmänna Barnhus-Inrättningen lindert!.
Ullätande, i anledning af i843 års Revisorers Berättelse om granskningen af tiämndr Inrättnings räkenskaper.
Alle må di g ste Konung!
Genom Remiss, i följd af Eders Kongl. Maj:ls nådigste befallning, har Direktionen öfver Allmänna Barnhus-Inrättningen i Stockholm undfått del af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers, den t t
December ont verkställd granskning af Stats-Verkels och tillhöran de fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1840 och 1841» afglida Berättelse, i hvad densamma rörer Barnhus-Inrättningen, och hvaröfver, i denna punkt, Direktionens underdåniga Utlåtande är infordradt.
Rikets Ständers Revisorer hafva uttryckt den önskan, att kommande Ständer måLte bevilja ett anslag, till uppförande af en för Barnhuset erforderlig tillbyggnad, hvarför lokal finnes, och hvarigenom dels sjuknummern inom -sjelfva Inrättningen skulle betydligt minskas, då en stor del af de späda barnen icke vidare blefvo utsatta för drag och kyla, dels särskilda sjukrum kunde erhållas och behörig skötsel lemnäs åt de sjuka barnen; äfvensom, och då det vore af särdeles vigt för det allmänna, 0111 nuvarande Läkaren sattes i tillfälle, att, jemte meddelande af klinisk undervisning, genom föreläsningar å Carolinska Institutets lokal, bibringa yngre Läkare kännedom om barnsjukdomar och deras botande, men nämnde Läkare, som af Barnhusets fonder åtnjuter endast Sexhundra Sextiosex Riksdaler 32 sk.
Banko i årlig lön, samt, genom trägenheten af sin befattning, hindras ifrån all enskild praktik, icke kunde, utan vedergällning, en sådan undervisning lemna, Revisorerne ansett sig böra till Rikets Ständer hemställa, att en lön, motsvarande hvad Professorerne vid nämnde Institut åtnjuta, måtte beviljas, att utgå, så länge Öfver-Läkaren fortfar att, jemte den kliniska undervisningen å Barnhuset, vissa timmar hvarje vecka hålla föreläsningar i läran om barnsjukdomar, under villkor likväl, att Barnhuset försättes och underhålles i det skick, som för en dylik undervisnings meddelande erfordras.
1 anledning af hvad Rikets Ständers Revisorer sålunda anfört, förenadt med det vitsord, hvilket de, angående Barnhus-Inrättningens till - — 116 — stånd, meddelat, afgifver Direktionen i underdånighet det utlåtande, att den, erkännande den uppmärksamhet, som Revisorerne behagat fästa på denna Inrättning, redan gått i författning om beredelser lill ett förslag, att, genom erforderlig tillbyggnad, försätta Barnhuset i ett ändamålsenligt, utvidgadt skick, oell alL, så snart bvggnadsförslaget, med dertill hörande ritningar och kostnadsberäkning, bl ifver fulländadt, Direktionen är sinnad, att, emedan Inrättningens egna tillgångar ej medgifva användandet deraf till sådan byggnad, lill Eders Kongl. Maj:t inkomma med en underdånig motiverad framställning om nådig Proposition till Bikets näst sammanträdande Ständer, angående behöflig t anslag för Barnhus-Inrättningens ifrågavarande tillbyggnad, hvarvid jemväl förulsältes, att Barnhuset bör befinnas i ett sådant skick, som för en klinisk undervisning å stället är af nöden.
Med djupaste vördnad, trohet och nit framhärdar Direktionen öfver Allmänna Barnhuset i Hufvudstaden, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majrts underdånigsle, troplisligste tjenare oell undersåter, Maur. E. G. RUNEBERG. N. J. EKDAHL. Joh. WEDBERG. A. M. BRINCK. J. D. AHLBERG. J. KIHLSTEDT. A. J.
LYCHOU.
LEWENHAUPT. B. C. BERGMAN.
A. F. SCHULTZ. J. W. BOSTRÖM. C. G. BLOM C:son.
Olof Hindbeck.
Jacob WESTIN.
Stockholm den 22 Februari 1S44* 117 Direktionens öfver Armeens Pensions-Kassa underd.
Utlåtande, i anledning af j843 års Revisorers Berättelse rörande nämnde Kassa. Stormäktigste Allernådigste Korning!
Genom nådig Remiss af den t<8 sistlidne
December å härlios återgående XJldrag af Rikets Ständers Revisorers, under den ii December i843, afgifna Berättelse om verkställd granskning af Stats-Verkets, jemte tillhörande fonders, tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1840 och 1841, har Eders Kongl. Maja, i hvad samma Berättelse rörer Armeens Pensions-Kassa, behagat infordra Direktionens ofver nämnde Kassa underdåniga Utlåtande; Och får, till åtlydnad häraf, Direktionen i afseende derpå, att annan redovisning för statsbidragen till Armeens PensionsKassa åren 1840 och 1841, än genom Utdrag af Kassans Hufvudböeker för ifrågavarande 2.'ne år och dervid bilagda exemplar af utfärdad
Pensionskungörelse för hvartdera året, icke blifvit till Rikets Ständers Revisorer från Direktionen aflemnad, underdånigst anföra och åberopa hvad som, beträffande Armeens Pensions-Kassa, de statsbidrag Kassan åtnjuter och redovisningen för desamma, förekommer i Direktionens infordrade och lill Hans Excellens, Herr Juslitie-Stats-Ministern, i skrifvelse af den g November 1841, afgifna Utlåtande, i anledning af den utaf Rikets Ständers Revisorer vid Statsrevisionen sistnämnde år väckta fråga om erhållande af en fullständig redovisning för alla under
Direktionens vård ställda medel; varande hvad
Direktionen vid delta tillfälle, såsom stöd för sitt, af Eders Kongl. Maj:t sedermera gillade förlåtande, anförde, af följande innehåll: ”Otillräckligheten af de tillgångar ”Slaten kunde lemna, för pensionering af Armeen tillhörande militäre ”och civile embets- och tjenstemän vid afgång ur tjenst, till följd af ål”der eiler erhållna blessyrer och ådragen bräcklighet, framkallade vid ”1706 års Riksdag förslag inom Krigs-befälet, alt, medelst inrättande ”af en egep Pensions-Kassa och, genom egna uppoffringar dervid, kom"ma Staten till biträde i omsorgen, att med underhåll förse Armeens 'militäre och civile embets- och tjenstemän efter erhållet afsked.
Förslaget antogs och bifölls af Rikets Ständer samt stadfästades af Kongl. ”Maj:t, genom nådig Förordning och Reglemente den 10 Januari 1757.’’ — 118 ”Vid Kassans inrättande anslogos henne vakans- och liggetids-be”sparingarne af lönerna vid Militär-staten, hvarjemte, och som Armeens ”Pensions-Kassa befriade Wadstena Krigsmanshus-Kassa från allt åliggande för framtiden att pensionera Armeens Befäl, Pensions-Kassan i ”stället et höll ? af Krigsmanslmsets inkomster årligen.
Härförulan har ”blifvit på Pensions-Kassan, från och med år i83o, öfverlåten den lone”mnehåliuing, sorn i vakanser efter afskedade militäre personer, under 'naum af begrafningshjelp, förut till Stats-Verkel ingått.” ”Dessa äro de bidrag af Slaten, som Pensions-Kassan åtnjutit, och, ”hvad särskilt beträffar ?:delarne af Wadstena Krigsmanshus inkomster, ”med inskränkning till de så kallade äldre inkomsterna, för närvarande ”åtnjuter, men hvilka på långt när icke äro tillräckliga för ändamålet, ”hvarföre hvad som utöfver samma statsbidrag varit för pensioneringen ”af nöden, måst fyllas genom tillskott af Armeen.” ”Örn det icke kan bestridas, att
Staten har förbindelse att med ”lämpligt underhåll förse Armeen tillhörande embets- och tjenstemän, ”då ålder eller följderna af erhållna blessyrer nödga att lemna tjensten, ”mäste äfven tagas för gifvet, såsom följd af en slik förbindelse, att ”Statens anslag lör pensioneringen bordt och böra i främsta rummet för ”ändamålet användas; och då dessa anslag varit otillräckliga, ligger äf”ven i sakens natur, att något uppslag af statsbidragen icke kunnat ske, ”och att Armeens Pensions-Kassas fond måste hafva tillkommit af Ar”meens egna tillskott; hvarföre ock denna fond rätteligen bör anses så”som en Armeens tillhörighet.” ”Statsbidragen och Armeens Pensions-Kassas egna tillgångar ingå ”uti gemensam redogörelse.
En speciel granskning af redovisningen för 'Me förra kan således icke äga rum, utan att äfven vidröra redogörelsen ”lör de sednare.” ”Rikets Ständers Revisorers granskningsrätt bör väl icke anses vidsträcktare, än att tillse, det bidragen af Staten blifvit anviinda för det ”ändamål, i hvilket de äro gifna, nemligen till pensionerande af Öfver”och Under-befäl samt civile tjenstemän från Armeen.” ”För en sådan granskning hafva, i likhet med hvad som skett till ”föregående Statsrevisioner, äfven nu blifvit till Rikets Ständers Herrar Revisorer öfverlemnade, för åren i83Soch iS3c>, dels Utdrag ur Armeens ”Pensions-Kassas Hufvudböeker, upptagande så väl beloppen af statsbi”dragen, utom räntan å för delta Krigsmanshus-kapitalet, enär densam'ina ingår i räntan å Pensions-Kassans egna kapital, som ock summan — 119 ”af under året utbetalda pensioner, dels äfven exemplar af
Direktionens ''från trycket ulgifna Pensions-kungörelser, och livarmed allt ådagaläg”ges, det Statens bidrag till Pensions-Kassan på långt när icke varit ”för den Pensions-Kassan åliggande pensioneringsskyldighet tillräckliga.
”En på sådant sätt lemnad redovisning för statsbidragen bar vid förra ”Statsrevisioner befunnits tillfyllestgörande, hvilket jemväl bordt forvän”tas; ty om Rikets Ständer kunde äga att, i vidsträcktaste mening ta”get, granska förvaltningen af Armeens Pensions-Kassa, borde väl med ”denna rätt äfven anses förenad den för hvarje Stat naturliga skyldighet, alt sjelf och uteslutande pensionera sina afskedade tjenstemän, och ”Armeen såmedelst alldeles befrias från alt med egna dryga uppoffrin”gar deltaga i en sådan, Staten ensamt tillhörande, skyldighet.”
Att statsbidragen tili Armeens Pensions-Kassa icke varit tillräckliga, för alt ensamt dermed kunnat bestridas den Kassan åliggande pensioneringsskyldighet, och att dessa följaktligen icke till någon del hafva grundlagt Kassans fond, hvilken tillkommit genom Armeens egna bidrag och således är att anse såsom en Armeens tillhörighet, för att till dermed afsedt ändamål användas, visar sig tydligen deraf, att ehuru ined året in5S statsbidragen inflöto, men pensionerna frän Kassan först år 1761 utbetaldes, hade Kassan, såsom af underdånigst bi 1 agda Tablå inhemtas, under Aren 1761 med 1767, i pensioner och begrafningshjelj> ntbetalt 208,017 Daler 3oi Öre mera, än hvad de under åren r788 med 1767 influtna statsbidragen sammanlagdt utgjort; hvilket utbetalda, statsbidragen överskjutande belopp icke uppväges af den ränta på ränta å samma bidrag, som kan anses hafva Kassan under tiden tillflutit; hvartill kommer, att redan år 1768 öfverstego utbetalda pensioner och begrafningshjelp beloppet af under året influtna statsbidrag, hvilket förhållande sedermera allt framgent varit enahanda.
Vid sådant förhållande synes någon mera omfattande redovisning för Armeens Pensions-Kassa till Rikets Ständer och deras Revisorer icke billigtvis böra ifrågakomma, än alt behörigen visas hvad statsbidragen och pensionsutgiften årligen utgjort, då dermed ådagalägges, att dessa bidrag på långt när icke varit tillräckliga för pensioneringens bestridande.
Direktionen har för denna åsigt hemtat ytterligare stöd från 12:te punkten af Eders Kongl. Majlis nådiga Cirkulär den i4 Augusti 1841 till samtliga förvaltande Verken, angående deras åligganden i och for revisionen af Stals-Verkets styrelse och förvaltning, hvilken punkt tydligen förut sätter, i afseende på de räkenskaper, hvilka till Rikets Ständers Revisorers granskning skola förekomma, en forutgången revision i Eders — 120 Kongl. Majlis och Rikets Kammar-Rätt.
Armeens Pensions-Kassas räkenskaper deremot hvarken äro eller hafva någonsin varit underkastade revision i Kammar-Rätten.