Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sednare fallet borde lämplig ersättning meddelas, t förening med undersökning i båda fallen, hvad dertill. föranledt, äfvensom , då fordrad skjutsning antingen icke blifvit begagnad eller allt för länge uppehållen, hvilket allt torde förekommas och Statens betydligare kostnad i Väntningspenningaf åt skjutsskyldige försvinna, om marcherffluter icke uppgjordes för ett längre afstånd annorlunda, än att vid hvarje Landshöfdinge-Säte, till tid och förhållande, kunna efter förekommande omständigheter förändras. 3:0
Att med afseende å hvad nu anfördt är, jemte flera tinder förflutna år förekomna omständigheter, den önskan må yttras, att sammankomster af Läns Deputerade, till Landshöfdingarne inkallade, måtte sä vidt möjligt är inskränkas, om ej förekommas* -De beslut, som vid sådana sammankomster fattas, kunna icke annorlunda anses, än såsom individuella, och således, ulan att leda till ändamålet af ett allmänt gällande beslut, medföra många olägenheter: jag inskränker mig att blott deribland nämna det olika sätt de vid provinciella samman - Den 12 Juni. 463 niankomster förekommande frågor kunde möjligen af Herrar Dandshöfdingar behandlas.
Någon torde anse pluralitetens dervid förklarade tanke böra minoriteten förbinda; någon annan, att tystnad och uteblifvande från sammankomsten innebär ett bifall till hvad som vore föreslaget; och ehuru de fleste alltid skulle anse, det utan bestämd föreskrift ingen kunde för någon annan än sig sjelf förbindelse åtaga, kunde likväl skiljaktiga resultat vid enahanda förhållanden uppkomma, som icke utan anledning lemnade en ovisshet i det hela, i hvad mån besluten inne *■ * fattade en mer eller mindre vidsträckt förbindande kraft.
Det kunde ock hända, att benägenheten att efterkomma hvad som blifvit föreslaget kunde bereda intrång i efterkommandes rätt och der enskildta åtaganden kunde komma i stridigt 'förhållande med allmänna rättigheter och leda till inskränkning i de sednare, hvilka likväl, utöfver gränsen af contrahentens lifstid, icke kunde för en arfvinge till ärfd egendom medföra någon förbindelse.
Då härtill kommer, att i ärenden af vigt, befullmägtigade Däris - Deputerade ofta icke erhålla, om icke gerna emottaga, ett vidsträcktare obestämdt uppdrag, men kostnader för sådana Deputerade blifva i alla fall för orterna icke obetydlige; så, med afseende å alla förenämnda skäl, tror jag mig äga anledning tillstyrka den underdåniga anhållan, att provincielle sammankomster i ämnen, som röra allmänna skyldigheter och föranleda till utgifter, i synnerhet icke må äga ruin, samt att de upplysningar eller yttranden, som från Orter - 464 Den 12 Juni. . v' Oitérna kunna nödige anses, maga genom Socknestämmo - Pmtoco!ler Landshöfdingarne meddelas, med rättighet för hvar och eri att till Landshöfdingen särskildt yttrande afgifva, utan att de angifvande medföra någon förbindelse för dem, som sig icke utlåtitr Provincielle sammankomster hafva i äldre tider redan varit mindje hehaglige, och derföre äfven under envåfdstiden sällan ägt rum; och att man sä tänkt för mera än etthundrade är sedan, upplyses af Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Konung Carl XI. af år 1677, så lydande:
Såsom hvart och ett Stånd vid denna allmänna Riksdag och sammankomst lärer fuller till att ervisa något erkläckligt, gripa sig så när som det någonsin vid dessa besvärliga tider Iean tåla oell förmå, och fördenskull lill andra extra - ordinaire utlagor der utom sig icke sufficient finner; så är det samteliges och synnerligen deras alleruhderdånigste begäran och stadiga . förhoppning, att de icke Riksdagarne emellan antingen med någon pålaga utom/denna sin ^Bevillning betungade, eller ock med provinciale möten måga besvärade varda, utan då Riksens tillstånd så fordrar, till ert allmän Riksdag sammankallade och förskrifne blifva.”
Uppå denna underdåniga skrifvelse förklarade äfven Konung Carl XI sig vilja Nådigt afseende lemna.
Jag anhåller vördsammeligen, att detta anförande matte tiTT^SlatsUtskottet remittetas.”
Uti den af Herr Grefven och Lagmannen framställda fråga, hvilken endast tillhör Stats-Ut skot - Den 12 Juni. 461 skottets åtgärd, nemi. att den ersättning, som In - Kronan består, för hvarje inqvarterad person, matte, i stället att, såsom öfverenskommet är, betalas utaf de aflägse från allmänna Vägarne belägna hemmansägarne, jemväl godtgöras utaf Stats-Vertets medel, har Utskottet af Kongl. Majas Nådiga Kungörelse den 9 Mars 1813 inhämtat, att för tågande Troppars underhåll tillkommer inqvarteringsgifvarne i betalning åtta skilling för hvar. je man om dagen, samt att, på det den kostnad och tunga, sorn I.andets innevånare af tåg och marcher icke kunna undgå att vidkännas, mätte på lämpligaste sätt varda fördelade och ej falla på dem allena, som vid och närmast till de större vägarna hafva hemvist och egendomar, Kongl. Majtts Befallningshafvande fått sig anbefallt att om sådan fördelning besörja, äfvensom att derest icke tillfälle gofves att på annat sätt förpläga de tågande tropparna och föuragera hästarna för den utstakade betalning, låta utfordra sammanskott af födande varor i den ordning och under de vilkor, som i 74 §- af Regeringsformen stadgas; hvarefter enär första utskrifningen skett, sådant öör till Kongl.
Maj:t i underdånighet inberättas och tillika afgifvas uträkning på den belöpande kostnaden för en dagportion eller ration efter det pris, som förenämnde §. af Regeringsformen bestämmer, nemligen markegångspris med förhöjning deruti till hälften af dess belopp. å qvarterings-gifvai e funnits böra undfå, utom hvad 4:de B.
N:o 59 , 60.
Ef - 460 Den 12 Juni.
Efter Stats-Utskottets tanka följer härutaf, att så framt ilen stadgade betalning för hvad sorn vid inqvartering bestås tropparna, icke svarar deremot/ utan till förekommande af kostnad och tunga för dem som inqvarteringen vidkännas, den tillika i Nåder påbudne utväg af sammanskotters utfordrande från de aflägse boende hernmansägarne måste vidtagas; så lärer ock, i anledning af de rapporter, sorn derom böra afgifvas, betalningen blifva derefter af Kongl. Majit i Nåder lämpad och förhöjd, samt inqvarteringsgifvarne såmedelst vinna den större ersättning och betalning, hvartill de för kostnaden härvid finnas berättigade.
Men då de medel, som utöfver det för durch - marche - kostnader i fredstid på Stat bestådda belopp af 30,000 R:d Itunna erfordras för detta obestämda behof, böra bestridas af krigsfonden, kan Utskottet desto mindre föreslå eller tillstyrka någon summas upförande härtill å Stat, som all beräknings-grund derföre saknas och Kongl.
Maj:t ej eller äskat något dylikt anslag.
Hvad Herr Grefven och Eagmannen för öfrigt anfört och hemställt i oeeonomiskt hänseende, rörande inqvarteringens utgörande samt underdånig önskan derom, att sammankomster exnellan Eäns deputerade och Landshöfdingarne måtte inskränkas, kan Stats - Utskottet till någon handläggning ej upptaga; hvilket vördsamt öfverlemnas till Riksens Höglofl.
Stän* ders ders närmare bepröfvande.
På Hdglofl. Bidd. och På Högv. Prest-Ståndets Adelns Ledamöters vägnar Carl De Geer.
På Vällofl. Borgare» Ä^tEndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
På Hed er v. Bonde» Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius.
Uppläst lies Högtofl.
Bidd. och Åd. d. 12 Junit Hogvörd.
Prest Ståndet d. 12 — Vällofl. Borgare-Såndet d. 15 -— — — Ilederv. Bonde-Ståndet d. 12 — Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, rörande en Summa af 121,168 R:d 32 sk. 4 r:st.
Banco, som uti 1812 års Riks-Stat 464 Den 12 Juni. blifvit af skrifven pä Riksgäld s-Contoirets hos Stats-Verket ägande Fordran för meddelte Förskott till 1810 års Hämnstängnings-kostnader m. m.
TJu det:
Berättelse om Riksgälds-Verket, som de ar 1813 till Stats-, Banco och Riksgälds-Verkens öfverseende församlade Revisorer till Riksens Höglofl.
Ständer afgifvlr, förrnäles, huruledes Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, jemte Memorial af den 30 September berörde Ir, till Herrar Revisorerné insändt det samma dag hos Herrar Fullmägtige hallna Protocoll, hvaraf inhämtas, att Kongl.
Maj t uti skrifvelse af den 24 nästförutgängne Februari i Nåder behagat förständiga Herrar Fullmägtige:
Att genom det ett öfverskott af 570,410 R:d 34 sk. 11 rst. år 1810 up. kommit uppå Tull-, Post- och Chartas-Sigillatsemedlen, hade uti Riksgälds-Contoiret blifvit qvarstående 521,887 R:d g sk. 6 rst. af den Summa, med hvilken samma Contoir, enligt Riksens Ständers föreskrift, bordtår 1811 Stats-Verket biträda: att på dessa 021,887 R:d 9 sk. 6 rst.
Ständer anvisat 400,718 R:d 25 sk. 2 rst. som för åren 1810 oell 1811 voro bristande i Hefensions Summan: att Stats-Verket ej äger rä»t till undfående af återstoden 121,168 R:d 32 sk. 4 rst-, emedan Riksens Ständer anslagit särskildt och full tillgång för de från 1812 års början pröfvade och godkände Statsbehof; men att enär Stats - I Den 12 Juni, 465 Statsverket häftar för en skuld till Riksgälds-Contoiret pä Förskott till r$to ars Hamnstängning m. m., hvilken sku 1 <1, jemlikt Riksens Ständers förordnande, skall godtgöras, bland annat, af öfverskotten på Stats-V, rkets Inkomster; och ifrågavarande Summa härrört af sådana öfverskott, Stats-Beredningen ansett sig befogad att nämnde 121,168 R:d 32 sk. ^ rst. på -skulden afskrifva; hvilket Kongl.
Majit genom gillande af 1812 ars RiksStat, som denna afskrifning upplager, i Nåder godkänt.
Och hafva Herrar Fullmägtige, enär Reglementet för.
Riksgälds Contoiret uti 7 Art. 5 §•
1 morn. innehåller ’ att sedan de till.
Stats-Vc-rke<s behof anslagrte
En million.740,803 R:d 43 sk. 9 l-St. till fulla beloppet af RiksgäldsContoiret blifvit godtgjorde, skola alla pretentioner å Stats-Verkets sida, i afseende pä hvad Slats-Vetket, till följd af Riksens Ständers förra Beslut, ägt rättighet, att utaf Bevillningert, enligt 1810 års Stadga reqvirera och undfå till och med för ar 1812, komma att alldeles försvinna, förklarat sig ej kunna meddela någon åtgärd till afskrifning uti Riksgä-lds-Contoirets Räkenskaper af i frågavarande 121,168 B:d 32 sk. 4 rst.
— I anledning hvaraf I813 års Herrar Revisorer låtit meddela Herrar Fullmägtige det svar: att Herrar Revisorerne, lika med Herrar Fullmägtige, ansett afskrifning uti Riksgälds - Contoirets Räkenskaper emot tydliga innehållet af den af Herrar Fullmägtige åberopade § uti Reglementet, nu icke kunna äga rum, utan skulle frågan härom af Herrar Revisorerne till Riksens Högloll.
Stan ■ 4 6 G Den 12 Juni, Ständers närmare pröfning oell afgörande hemställas.
Dä Kongl. Majit uti Dess Nådiga Proposition af den 18 April 1812 till Riksens Ständers Stats-Utskott, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, äskade fyllnaden för år 1810 och 1811 titi den vid Riksdagen år 1809 och 1810 till Eörsvärs-Verkets underhållande godkände och bestämde En million Riksdaler årligen, förklarade Kongl. -Majit sig tillfredsställd, alt dertill kunna anvisa en ganska betydlig tillgång uti den besparing i Riksgälds Contoiret, sorn tillfäll ige Inkomster tillåtit Stats-Verket att af anslagna Summor derstädes lemna qvarstående.
Både Riksens Ständers Stats-Utskott, uti dess häröfver afgifna Betänkande af den x Maj 1812, och Riksens Höglofl.
Ständer sjelfva, uti deras i detta ämne till Kongl. Majit under denia i samma månad aflåtna underdåniga Skrifvelse, hafva bifallit och anvist, alt ofvanberörde fyllnad, utgörande tillhopa för åren 1 81 o oell 1 811, 400,718 E:d 25 sk. 2 rst. -skulle af Riksgälds - Contoiret utbetalas af de 521,887 Rid g sk. 6 rst., hvilka efter hvad desSa Handlingar omförmäla, voro vid 1811 års slut i Riksgälds-Contoiret outtagne oell odisponerade af de rnedel, hvarmed RiksgäldsContoiret.
, efter Riksens Ständers förordnande, bordt Stats-Verket biträda, men, Stats-Verket, i anseende till ändra icke påräknade tillfälliga Inkomster, dittills icke b&höft anyäpda.
Något ytt - Den 12 Juni. \; 467 tande, huru de af ofvanberörde 521,887 B:d g sk. 6 rst. återstående 121,168 Rid 32 sk. 4 rst. borde anses, biel' väl vid detta tillfaller hvarken, af Stats-TJtskottet eller Riksens Höglofl.
Ständer meddelt.
Men som 5 §. i 7 Art. af det för Riksgälds - Contoiret utfärdade Reglemente uttryckligen innehåller och föreskrifver, att sedan de deruti uppräknade Anslags Summor för år 1812 till fulla beloppet af Riksgätds Contoiret blifvit godtgjorda, skulle alla pretentioner å Stats-Verkets sida, i afseende på hvad Stats-Verket, till följd af Riksens Ständers förra Beslut, ägt rättighet att utaf Beviliningen, enligt 1810 riis Stadga, reqvirera och undfå, till och ined för år 1812, alldeles försvinna; samt Stats-Beredningen uti dess underdåniga Betänkande äfven medgifvit, att Stats-Verket ej ägde rätt tili undfående af rnerberörde 121,168 R:d 32 sk. 4 rst.;, så anser Stats-Utskottet de samma icke eller kunna afskrifvas på Stats Verkets -Skuld till Riksgälds-Contoiret för förskott till 1810 års Hamnstängning nu m.; och får, i följd häraf, Stats-Utskottet till Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen hemställa, ej allenast, att dessa 121,168 Rid 32 sk. 4 rist måga uti Uiqviden emellan Stats-Verket och Riksgälds-Contpiret åter upptagas och påforas StatsVerkets Skuld till Riksgälds-Contoiret, utan ock, i händelse Riksens Höglofl.
Ständer härtill täckas bifalla, att underdånig anmälan härom hos Kongl. Majit måtte göras, jemte underdånig anhållan, det Stats-Contoiret måtte undfå"
Nå.dig Befallning att sådant uti Uiqviden emellan Stats cch - 46* Den 12 Juni. och Riksgälds - Verken vederbörligen iakttaga.
Stockholm den t) Juni 1815.
Ridd. och På Högvördig^ Prest - Uppläst hos Högfall.
Ridd. och Ad. d. .12 Juni. — — Högvörd.
Prest Ståndet d. 12 — — Vällofl. Borgare-Ståndet d. 15 — — — Hederv. Bonde-Ståndet d. 12 — Riksens Höglofl.
Ständers Stats-Utskotts Betänkande angående Stats-Verkets
Inkomster och deras beräkning i Riks-Staten för nästkommande och påföljande är, intill nästa Riksdag.
Sedan Stats-Utskottet fått emottaga ICongl.
Majas Nådiga Proposition, angående Stats,-Verkets til 1- 1 stånd Adelns Ledamöters vagnar Carl De Géer, På Vällofl.
Borgare - Ståndets Ledamöters vägnar Gustaf Murtay.
Ståndets Ledamöters vägnar Carl Fr- Landberg, På Hedervärda Bonde.
Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C, Sylvan, Den 12 Juni. 469 stand och behof; så har Stats-Utskottet, likmätigt den i 53 §. af Regerings-Formen och 30 §. i Riksdags-Ordningen Srats-Utskottet åliggande pligt, haft bade tid och moda osparde, för att af de Stats-Utskottet meddelte upplysningar och hand-» lingar söka inhämta en närmare kännedom om Stats-Verkets närvarande tillstånd och förhållande, så till dess Inkomster sorn Utgifter.
Hvad Inkomsterna angår, så får Stats Utskottet deröfver nu afgifva dess utlåtande.
Vid den härom anställda undersökning, har Stats-Utskottet med särdeles tillfredsställelse ' funnit, att Stats-Verkets Inkomster för åren 1S10, 1811, 1812 och 1813, de ar, för hvilka räkenskaperna kunna vara afslutade, icke allenast utgått till det belopp, hvartill de af Riksens Högloft.
Ständer vid Riksdagarna åren 1809 och 1812 blifvit i Riks Staterna påräknade, uta,n ock lämnat icke obetydliga öfverskott, hvilka i förening med de under tiden å Utgifts - Titlarna inträffade Besparingar, satt Kongl.
Majt i tillfälle att kunna bestrida sådana nödvändiga och oumbärliga Stats-behöf, för hvilka medel å Stat icke varit anslagna, utan till hvilkas fyllande slika öfverskott och besparingar varit beräknade.
Stats-Utskottets uppmärksamhet har icke undfallit, hväd Kongl. Majit uti Dess Nådiga Proposition jemväl i Nåder täckts framställa, att de under dessa åren inträffade öfverskott i Stats-In trader - 470 Den 12 Juni. traderna till en ganska betydlig del varit tillfällige och egentligen härledt sig, icke allenast frän högt uppsatta markegängar inom Länen, följder af kriget och arne års mindre hördig årsväxt, utan ock från en genom Continental - Systemet och Rikets förbindelse med England i vissa delar utsträckt Importhandel.
Om Stats-Utskottet endast skulle fästat sig vid verkningarna af dessa händelser, hvaraf likväl den sistnämnde genom ett förmodadt allmänt fredslugn i Europa och i följd deraf nu vidtagande anstalter, torde få en helt annan rigtning och äfven i flera delar en kanske behöflig inskränkning; då hade väl Stats-Utskottet, vid Stats intradernas beräknande för den kommande tiden intill nästa Riksdag bort inskränka sig inom det belopp som förut blifvit förslagsvis påräknadt.
Men då ökade Stats behof, grundade i tidernas förändrade skick, för Statens upprätthållande och bestånd påkalla förökade biträden:
Och då det hvarken instämmer med Kongl. Majtts yttrade nådiga önskan, att Landet till fyllandet häraf skall utgöra en högre bevillning, ej eller möjligheten deraf synes vara att påräkna; så har Stats Utskottet varit omtänkt att utfinna sådana medel, sorn utan att öka Landets bördor, likväl skulle i någon moa och till en icke så ringa del bidraga till de ökade Stats-Utgifternes bestridande.
Stats-Utskottet har trott sig vinna detta föremål genom en sådan förhöjning i beräkningen af Den 12 Juni. af Stats-Verkets Inkomster, som instämma med resultaten af de föregående arens erfarenhet; och Stais Utskottet förmodar äfven , att denna högre beräkning icke eller skall öfverstiga den tillökning i Stats Intraderna man slutligen kan förvänta för den kommande• tiden, ehvad förändrade omständigheter än kanna inträffa.
Men om Stats-Utskottet a ena sidan, på de möjligeu säkraste grunder och med all den varsamhet, som ämnets vigt fordrar, trott sig kunna föreslå en högre beräkning uti åtskilliga af Stats Inkomsterna, har Stats Utskottet deremot å den andra icke underlåtit att fästa uppmärksamhet vid sådana af dem, som erfarenheten af de föregående årens förhållande t isat hafva med brister utfallit; efter enahanda princip, hvarpå tillökningen uti de förra blifvit fotad, liar en proportionerlig jemkning och nedsättning uti de sednare blifvit föreslagen.
Stats-Verkets Ordinarie Inkomster ä ro af 2:ne slag, nemligen; dels sådana, som af ålder burit namn af ständiga och hvilka till sin hufvudsakligaste def utgöras af Landt-Rentorna; och dels sådana, hvilka enligt 60 §. i Regerings-Formen, i egenskap af Bevillning inflyta. lie Ordinarie eller ständige Inkomsterne bestå uti följande: 1:0 Ordinarie Réntan.
Den består egentligen af Jordeboks- och Hemmantals-Rentan, och 472 Den 12 Juni'. utgår af hemmantalen i Riket.
Den är dels indelt till Lands- och Militiae med flera Staters aflöning, och dels Kongl, Ms:t och Kronan behållen.
Den delen häraf, som är indelt, beräknades uti 1812 års RiksStat till 318,911 R:d 27 sk. 3 1 rst. men i anseende till de sedermera inträffade förändringar uppå 3 och 6 Hufvud .
Titlarna samt g Titeln och Allmänna Indragnings.
Stuten, har den nu blifvit ökad med 1,032 R:d 2 ö sk. 8 rst. och utföres således med . . . 319)944- 6. 7. Den öfriga rentan, som ar Kronan behållen och inflyter till Statsverket i penningar efter Markegång, upptages i 1812 års Riks Stat till 235,689 Rtd 34 sk. 8 rst.
Under de sednast förflutna 6 åren, till och med år 1813, har ilen utgjort: för 1808. 1809. 1810. 1811' J 812. 1813. 24 3;529- 16. 246,960. 3. 338,957- 45- 350,788- ifi. 403.373- 47- 401,304. 30. 4- 7- 7- 2. 6.
S:a 1,981,914. 15. 10.
En Den 12 Juni, 473 Ett års medium häraf gör 330,819. 2. 3.; men som några års htiga markegångar under tiden inträffat så vågar icke Sjats-Utskottet, att för den kommande tiden beräkna denna renta till ofvanberörde medium.
Stats-TJtskottet tror likväl, att jtdels förhöjning uti hvad år 1812 blifvit påräknadt, nu bör kunna äga rum, och föreslår fördenskull, att den med en jemn Summa ma upptagas till • • • 2:0 Krono-Tionde-Spannmålen.
Den utgår antingen efter räkning och proftröskning, efter 1638 års Tionde placat, eller efter viss Tionde - sättning och öfverenskommelse.
I 1812 års Riks-Stat är den upptagen till 44.469 Tunnor 17^ kappar, derutaf 29,233 Tunnor 14 £ kappar voro anslacne Lands- och Militiae-Staterna med flera på lön, och beräknades efter Kronovärderings-priset 36 sk.
Tunnan; men de öfriga 15,236 Tunnor sl kappar till Flottornas och Garnizons-Regementernes 2^82,830.'
- Bröd* 474 Den 12 Jun i.
Brödkorn m- *n., och beräkna, des efter ett då faststäldt Statspris till 4 R:d Tunnan:
Till någon förändring i Kronovärderingspriset for den. indelta Spannmålen kan Stats» Utskottet nu icke gifva någon anledning, emedan det för närvarande skulle leda till rubbning uti nuvarande redogörelse-me» thod för Bandt Räkenskaperna, men om denna skulle komma att undergå en för längre tider sedan påyrkad och för nödig, ansedd omskapning eller förändring, så anser Stats-Utskottet, att i sammanhang dermed , frågan om förändring i Krono-värderings-priset då bör afgöras.
Hvad åter angår StatsPriset; så har Stats - Utskottet ansett, att det i jemförelse med Spannmåls prisen i allmänhet och sednare årens Markegångar derå, kan tåla någon förhöjning, den Stats-Utskottet likväl med iakttagande af Spannmålens möjliga fall, icke trott sig kunna föreslå till högre än 24 sk. på Tunnan.
Efter denna beräknings - grund har Stats - Den i s Juni, 475 Stats-Utskottet alitsa upptagit, sä val den till Flottornas och Garnisons - Regementernas aflöning anslagna Krono-Tionde- och Afrads - Spannmålen , som Ofverskotts - Spannmålen och all öfrig Stats - Verkets Spannmåls inkomst till 4 R:d 84 sk.
I anseende till skedda föri ändringar uppå grdje hufvud-'
Titeln samt g Titeln och allmänna Indragnings-Staten, har det inde Idta Kronotionde-anslaget nu blifvit nedsatt ifrån 29,233 Tunnor 14* kappar, som 1812 års
Stat upptager till 28,898 Tunnor 550 kappar, sorn det, efter de förändrade TJtgifts-Staterne, nu kommer att utgöra, och i enlighet hvarmed värdet derföre efter Kronovärderings-priset 36 sk.
Tunnan, utföres med .
Den öfrige Krono - tionden, som användes för Flottornas och värfvade Arméens behof, upptages i 1812 års Stat till 15,236 Tunnor 3^ kappar, men under de 10 sistförflutna åren till och med 81,673; 29. 8* 1813 676 Den 12 Juni. 1813 har den utgjort, nemligen: - ar 1804. 14,500 T. 11 K. 1S05. 14,630 - 23 — 1806. 15,15° - 1 807. 15.254, - 1 — 1808. 15,378 - 28 — 3809. ia,4*2 - 26 — 1810. 1 5-971 - 3 4 — 1811. 15679 - 22! — 1812. 15,764 - 15! — 1813- 15,688 - 13! — S:a i53,43<> T. 14 K.
Medium häraf för ett är gör 15i343 Tunnor i-| kappar.
Och ehuru, efter hvad ofvan anfördt är, denna Spannrnålsinkomst sig olika förhållit och i de sednare åren '.tgjort vida mer, än år 1812 blifvit pårälcnadt, har dock Stats-Utskottet icke kunnat föreslå högre tillökning deri, än 106 'Tunnor 2 8| Kappar, och hvarigenom uppkommer en jemn Summa af 1 5,343 Tunnor för hvilka utföres å 4 R:d Tua. 69,430.
24- — För Krono Tionden i Köp. parbergs
Län upptages ena - handa Den i j Juni. handa belopp som år 1812, eller 180 Tunnor å 4 E:d 34 sk. Tunnan . 3:0 Afrads - Spannmålen.'
Den inbegripes uti Jordeboks och Hernrnanials rentorna, och utgår efter Hemmantalet, likmätigt hvarje orts Jordeboks undervisning.
Utafdenna Spann* mål användes hvad som erfordras till fyllnad i Flottornas och värfvade Eegernenternas efter Stat utgående aflöning ; det öfriga blifver kronans öfverskottsspannmal.
Uti 1812 års Riks Stat beräknades AfradsSpannmålen till 31700Tunnor5 men under de sistförflutna 10 åren till och med år 1813, hat den utgjort nemligen t år , 1 804. 30,817 T. —- 1805. 30,767 _ 09. 1806. 31,398 — 24. 1807. 31,436 — 8. 1808. 31,692 _ 20. 1809. 31,697 _ 2 • 1810. 32,121 _ 3i' 1811. 32,179 — 1812. 32,43 3 — 2. 1813. 32,396 — 14 810.
— Sta 3 16,942 T. 21 K. 4 :(lé B. N:0 61, 62.
•478 Den 12 Juni.
Ett ars medium häraf utgör 31.694 Tunnor 8
Arrende - medel af Kungsgårdar med flera Krono Lägenheter.
Uti 1812 års Riksstat påräknades denna inkomst:
Uti pennin, gar till . 40,470. 45.
4. uti spannmål q,8 51 Tun. 3 g5 Kap. ä 4 R:d Tun. . 11,406* 21. — samt af bnrtarrendetade Hof Stallängar ..
S:a 2.784- J°- 3- . 04,611. 28. 7- 144,000.
— — Se - Den 1 g Juni. 47g Sedan år 1812, har till kommit:
Arrende i penningar 1,347. 4<>* 10. 110 T. 29^ Kp. spannmål å 4 R. 24 sk. T. . 499. 5. g samt af bortarrenderade Hofa Stall-ängar. 343. 8.
-- oell enär härtill lägges förhöjningen i StatsPriset för ofvanberörde ar 1812 beräknade 2,851 Tun. 191 Kapp. spannmål ä 24 sk.
Tun. med . . 1,425. 38.
7. så hlifver beloppet af dessa till upptagande.
Stat nu föreslagna arrendemedel , ——. —— 58,226. 25. g
Rö - 4 8 4 Den 12, Juni.
Körande Arrendet afÄdelfors Guldverk, så är det inbegripet under ofvanberörde Kungs-gårds Arrende-rnedel.