Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Öppna Bref för Riddare och Ledamöter: V 6: — — af Kongl. Maj:ls Nordstjerne-Orden .... af Kongl. Maj:ts Wasa-Orden Voteringen har gifvit ett resultat af 66 Ja och 53 Nej; och som Ja vunnit, är i detta fall beslutadt i enlighet med Ja-propositionens innehåll. 4-'de Voteringen (6:o) Den, som godkänner Utskottets, af 3:ne Riks-Stånd antagne, förslag, att stämplade pappersafgiften för Consulers, General-Consulers och Agenters
Diplomer skall fortfarande utgå på det sätt, nu gällande Chartas-Sigillalseförfattning bestämmer, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Vinner Nejj antages Ridderskapel och Adelns beslut, att Rikets Ständer, med bibehållande af dessa afgifter för de Consuler, General-Consuler och Agenter, som äro Svenska undersåtare, hvad angår de Embetsmän af dessa cathegorier, som hvarken äro Svenske eller Norrske undersåtare, genom underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t öfverlemna att tills vidare och intill dess FÖrslärkta Stats-U Iskot ets Memorial, N.o 2; 5.
45 dess frågan kunnat emellan båda Rikena (Sverige och Norrige) i beböiig ordning uppgöras, bestämma beloppet af och förfarandet med stämpelafgifter, som af dera erläggas.
Vid sedlarnes öppnande hafva befunnits 68 Ja oth 51 Nej ; och som Ja vunnit, skall stämplade pappersafgiften för Cousulers, General-Consulers och Agenters Diplomer fortfarande utgå, på det sätt, nu gallande ChartaeSigillalac-författning bestämmer. 5:te Voteringen (7:o).
Den, som vill, att de i 5 och 6 §§ af Utskottets förslag upptagne afgifter för öppna Bref, Fullmagter och Resolutioner, m. m., hvilka Rikets Ständer tiil beloppet bestämt, skola, på sätt 3:ne Riks-Stånd antagit, utan sådan underdånig hemställan, som Ridderskapet och Adeln beslutat, framgent utgå, voterar Ja ; Den, det ej vill, voterar Nej.
Vinner Nej, komma Rikets Ständer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, efter en af Kongl.
Majit föranstaltad granskning af de olika fullmagts- och resolutions-kostnaderne i förhållande till de olika värdigheternes vigt, eller de åtföljande lönetillökningarnes belopp, cbarterings-beloppen för fullmagter, Öppna Bref och Resolutioner, m. m., måtte af Kongl.
Majit nedsättas till ett efter lönerna och värdigheterna mera billigt förhållande, än som för närvarande eger rum.
Omröstningen har utfallit med 69 Ja och 50
Varande, enär Ja vunnit, härutinnan beslutadt i enlighet med Preste-, Borgare- och Bonde Slåndens mening. 6:te Voteringen (ll;o).
Den, som godkänner, att, på sätt Utskottet föreslagit och 3ine RiksStånd besluta', i 7 § 4 mom.
1 punkten nu gällande Chartac-Sigillatac-för ordning efter ordet ”egande-rätt” orden eller besittning på viss tid, må in ll\ta) voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, 7 § 4 morn.
1 punkten att oförändrad bibehållas
Prol 1845, 4 Sami. 1 Afd 2 Band. 27 Haft. 7 46 Förslärkla Slats-Ulskotlets Memorial, N.o 2y5.
Voteringens resultat har utgjort 56
Ja och 63
Nej ; hvadan och som Nej vunmiit, Rikets Ständer beslutat, på sätt contrapropositionen innehåller. y:de Voteringen (12:o).
Den, som vill, att rubriken till andra afdelningen af den i 7 § 7 momentet befintliga tariff öfver vexlars chartering, skall hafva denna af Utskottet föreslagna och utaf 3:ne Riks-Stånd godkända lydelse, ”Grob., Liibsk och Holsteinsk courant R:dr”, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer, enligt Borgare-Ståndets beslut, rubriken att lyda sålunda: ”Preusiskt, Hamburgiskt och Liibskt Courant samt SchleswigsktHolsteinskt Grob. Courant.” Voteringen har utfallit med 18 Ja och 101 Nej; och som Nej vunnit, har Borgare-Ståndets nyssberörde beslut blifvit af Rikets Ständer godkändt. 8:de Voteringen (13:de).
Den, som bifaller Utskottets, af 3:ne Stånd godkände, förslag, attstämpelafgiften för Tidning, tryckt å halft ark och derunder, bestämmes till 1 r:st., öfver ett halft till och med helt ark 1 | r:st., deröfver till och med 1 i ark, 1 i r:st., o. s. v., voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, att stämpelafgiften för Tidningar bestämmes, sålunda att \ ark belägges med 1 r:st.
B:co, ett helt ark med 1 r:st, samt derutöfver gående halfark, h vartdera med i r:st.
Resultatet af denna omröstning har varit 81 Ja och 38 Nej.
Som Ja vunnit, hafva Rikets
Ständer i afseende härå beslutat i enlighet med Ja härmed får anmäla.
Stockholm den 14 April 1845. propositionens lydelse.
Hvilket Förstärkta STOCKHOLM, Ecksteinska boktryckeriet, 1845. Snus-Utskottets Memorial, IV.-o 276. 1 M S76.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 16 April, kl. 1 p. m.
Memorial, med förslag till stadganden och bestämmelser, rörande sättet, ordningen och vilkoret! för utbetalningen af anslags- och lönesummor till befrämjande af odlings företag och allmänna arbeten. (U. A.) Sedan Stats-Uskottet af Rikets Ständers Fullmägtige i RiksgäldsContoret fått emottaga ett uppå Utskottets anmodan meddeldt utlåtande, i afseende å de förändringar, hvilka, efter hvad erfarenheten visat, kunde erfordras uti de i 56 §. af nu gällande Reglemente för RiksgäldsContoret meddelade stadganden och bestämmelser för utbetalningen af anslags- och lånesurnmor, till befrämjande af vatten-communicationer, hamn-anläggningar, odlingsföretag och vägförbättringar, så får Utskottet nu i sådant afseende afgifva följande förslag: i:o
De uti åberopade §. i detta afseende införde stadganden afse till en del sådane omständigheter, som böra iakttagas af dem, hvilka hos Kongl. Maj:l i underdånighet söka alt af beviljade Statsbidrag komma i åtnjutande, då en annan del åter endast är beräknad att för Riksgälds-Conloret lända till efterrättelse vid utbetalandet.
Enligt hvad erfarenheten vitsordat, hafva, i anledning häraf, understundom svårigheter uppstått för Riksgälds-Contorets Styrelse vid tillämpningen af förstberörde del af föreskrifterne; och anser Utskottet följaktligen de i begge dessa afseenden erforderliga vilkor och bestämmelser böra serskildt upptagas. 2:0
I det förra fallet, eller rörande hvad af dem, som önska att af de å Riksgälds-Contoret anvisade anslags- och lånesurnmor komma i åtnjutande, bör iakttagas, innan medel af Kongl. Majit till utgående beviljas, föreslår Utskottet, alt Rikets Ständer måtte besluta följande: a) Till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och fastställelse skall i underdånighet ingifvas arbetsplan, upptagande tiden både när företaget skall börjas och när det kan anses böra blifva fullbordadt. b) Då fråga är om utdikningar och vattenaflappningar eller vägars anläggning eller förbättring, böra vederböran Bih. till R.
Prot. 1845. 4 Sami. 1 Ajli. 2 Band. 28 Haft. 1 Siats-Utskotlcls Memorial* 2V;o 2'76. de menigheter alltid före arbetets begynnelse böras, för alt angående företagens lämplighet sig utlåta. c) Då arbetens utförande öfverlemnas till menigheter, bolag eller enskilde, bör alltid contract härom uppgöras, och de deruti förbinda sig att, efter fastställd plan, fullborda arbetet, ulan att framgent väcka anspråk på något ytterligare bidrag af Staten.
Derest Kongl. Maj:t vid närmare granskning skulle i Nåder finna, att menigheter, bolag eller enskilda böra lemna större bidrag till något arbetsförelag, än som af Rikets Ständer vid Slats-anslagets beviljande blifvit förutsatt, är Kongl. Maj:t oförhindrad att derom förordna, eller, om vederbörande ej skulle vilja derpå ingå, då helt och hållet inställa företaget. d) Der hamn- eller canal-afgifter efter företagets "utförande komma att ega rum, böra dessa beräknas så lindriga, som möjligt, och alltid på förhand genom contract bestämmas; hvarefter förhöjning deruti ej må kunna ega rum, utan att Kongl. Majit, på grund af serskildt förekomne omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, men deremot ovillkorligen nedsättning ske, så snart behållna inkomsten af företaget öfverskjuter en viss af Kongl. Majit fastställd procent. e) Der företaget med direct Statsanslag understödjes, ega vederbörande, först efter det arbetet blifvit börjadt, att, på sätt Kongl. Majit i Nåder bestämmer, de beviljade medlen utbekomma, successive, i mån af arbetets fortgång, och under vilkor, att de bidrag, menigheter, bolag eller enskilda förbundit sig lemna, i lika förhållande med Stats-anslaget, till företaget utgå och användas. f För alla de fall, der Rikets Ständer till allmänna arbeten, so n afser upphjelpandet af någon orts industri beviljat anslag, utan att tillika något visst bidrag aforten eller dem, som deraf draga nytta, finnes bestämdt, är det vilkor i allmänhet stadgadt, att sistnämnde bidrag, vare sig i contant eller i materialer och arbete, alltid bör utgå i den mon, som Kongl. Majit kan finna skäligt i Nåder bestämma.
Stats-Ulskotlets Memorial, N.-o 2”6. 3 g) A de af Rikets Stander beviljade lånebiträden kommer, i alla de fall, der ej serkildt annorlunda blifvit förordnadt, efter fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder medlen blifvit af Riksgälds-Contoret ulbetalde, och för de lån, som successive utgå, fem år från slutet af det år, hvarunder första hälften af lånet blifvit lyfladt, att årligen erläggas
Alta procent af bela den beviljade lånesumman, hvarigenom godtgöres ränta ä 2 procent af det vid hvarje liqvid återstående capital, samt det öfriga utgör eapital-afbelalning.
Som, enligt denna beräkning, lånet blifver inom femton års förlopp inbetaldt, kommer någon serskild årlig ränte-liqvid ej att ega rum eller i skuldförbindelsen intagas, utan låntagaren endast att sig förbinda, att under 141 är å det erhållna lånet till Riksgälds Contoret erlägga 8 procent årligen, efter fullgörande hvaraf lånet anses så till capital som ränta fullt inbetaldt.
Men verkställes ej afbetalning å bestämd tid, är låntagaren pligtig att å det till liqvid förfallna beloppet erlägga 5 procents årlig ränta intill dess betalning sker. h) Menigheter, bolag eller enskilde, till hvilka Statsmedel anvisas, böra ställa sådan säkerhet, som kan af Kongl. Maj:t i Nåder godkännas, så väl för fullgörandet af de contract, hvilka i afseende å arbetets verkställighet upprättas, som för återbetalningen af låne-understöden, i händelse företaget ej vederbörligen fullbordas. i) Den af Kongl. Maj:t i Nåder fastställda arbetsplan bör, så framt ej Kongl. Maj:t, uppå derom gjord anmälan, skulle förändring medgifva, oförändrad följas, äfvensom arbetet inom i contractet bestämd tid fullbordas, vid det äfventyr, att, i annat fall, Kongl. Maj:t må ega att låta inställa all vidare utbetalning af Statsmedel, samt återfordra hvad deraf redan blifvit uppburet, att på en gång eller successive till Riksgälds-Contoret inbetalas, inom den tid, Kongl. Maj:t kan i Nåder bestämma; dock att Kongl. Majit, så framt längre anstånd, än intill nästa Riksdag, 4 Stats-TJ(skottets Memorial, IV.o 276. skulle anses erforderligt, täcktes i Nåder öfverlemna frågan derom till Rikets Ständers pröfning. k) De arbeten, som med Statsbidrag understödjas, böra vara började sednast under loppet af år 1847; skolande, i annat fall, de anvisade medlen reserveras till kommande Sländers disposition. 1) Yid alla arbeten, till hvilkas utförande Staten, i större eller mindre mon, bidraga, skola af vederbörande företrädesvis, der sig göra låter, användas försvars- och sysslolöse personer. 3:o I sammanhang härmed hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att terminerne för Statsbidragens utbetalande måtte, så vidt ske kan, utsättas i de contract, som med A^ederbörande afslutas, eller på annat lämpligt sätt Fullmägtige i Riksgälds-Contoret i Nåder meddelas; samt att, om under arbetets fortgång några förändringar härutinnan böra ega rum, Riksgälds-Contorets Fullmägtige måtte derom af vederbörande underrättas. 4:o
Till efterrättelse för Rikets Ständers Fullmägtige i RiksgäldsContoret, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte förordna följande: a) Innan medel få hos Riksgälds-Contoret lyftas, bör bos Fullmägtige företes af Styrelsen öfver Allmänna Vägoch Vattenbyggnader, eller annan af Kongl. Maj:t dertill aoctoriserad Embetsmyndighet, med vederbörande afslutadt och af Kongl. Majit i Nåder godkändt contract om arbetets utförande, efter deruti åberopad och af Kongl. Maj:t likaledes godkänd arbetsplan. b) Före lyftningen af beviljade Statsbidrag skola derjemte till Riksgälds-Contoret ingifvas: 1:0) Af Kongl. Majit pröfvad och godkänd säkerhet för Conträdets fullgörande, och, 2:0 derest bidraget utgår såsom lån, ej mindre en till Riksgälds-Contoret eller ordres ställd, af Kongl. Majit godkänd, skuldförbindelse, än ock af Kongl. Majit likaledes godkänd säkerhet för denna förbindelses uppfyllande. c) Så snart här ofvan omförmälde handlingar blifvit be - Siats-Utskottets Memorial, N.-o 276. 5 hörigen företedde och aflemnade, utbetalas medlen till vederbörande, å de lider, sorn finnas bestämda uti upprättade contract, eller af Kongl. Maj:t serskildt tillkännagifvits, anlingen omedelbart från Riksgälds-Contoret, eller genom den Embetsmvndighet, hvilken Kongl. Maj:t kan hafva derom lernnat Nådigt uppdrag. d) Sedan lånebidrag blifvit från Riksgälds-Contoret utgifne, åligger det Contorets Styrelse att vaka öfver deras återbetalning uti stadgad ordning.
Varder sådan ränte^ och capital-inbetalning, som icke i öfverensstämmelse med Stals- och Lag-Utskottens Betänkande N:o 106 skall i sammanhang med allmänna utskyld erna verkställas, ej på bestämd tid fullgjord, är låntagaren pligtig att å det till liqvid förfallna beloppet erlägga 5 procents årlig ränta, intill dess full betalning sker. e) Likaså åligger det Riksgälds-Contorets Styrelse att tillse, det de Statsmedel till Contoret i behörig ordning ingå, hvilkas återfordrande, till följd af uraktlåtet uppfyllande af hvad arbetsplan eller contract innehålla, kan af Kongl. Maj:t anbefallas. f) De Låne- och Säkerhets-handlingar, som, för Statsbidrags utbekommande, Lill Riksgälds-Contoret aflemnas, förblifva uti Contorets vård; dock skola sådana, som vederbörande
Embetsmyndigheter kunna blifva i behof alt begagna, till dem på behörig reqvisition ullemnas. g) Alla kostnader, som med dessa eller andra i följd af erhållne anslag och lån uppkommande förhållanden kunna vara förknippade, skola, utan undantag af hvad namn de vara må, bestridas eller godtgöras af den eller dem, sorn Statsbidragen erhållit. 5:o
För de anslag och lån, hvilka, antingen af föregående Ständer beviljade, ännu icke af vederbörande ulbekommits, eller ock, genom bifall till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 156, blifvit eller blifva vid innevarande Riksdag anvisade att utgå, under enahanda vilkor, som förut varit bestämda, finner Utskottet någre förändrade föreskrifter icke numera kunna af Rikets Ständer meddelas; men då det i alla fall af Kongl Maj:t beror att, med Rikets Ständers begifvande, äfven i afseende å dessa anslag och lån tillämpa ö Stats-Utskottets Memorial* .V.-o 277. enahanda vilkor oell bestämmelser, som för öfrige vid denna Riksdag beviljade kunna af Rikets Ständer föreskrifvas, och lämpligast är, att, så vidt ske kan, enligt i förvaltningen och dispositionen af ifrågavarande medel må kun na beredas; anser Utskottet sig böra tillstyrka Rikets Ständer alt hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes äfven för sådane till befrämjande af vattencommunicationer, hamn-anläggningar, odlings-företag och väg-förbättringar utgående anslag och lån, sorn blifvit beviljade med de af Rikets Ständer vid sisllidne Riksdag stadgade vilkor, så vidt utan olägenhet för någon och med vederbörandes frivilliga medgifvande ske kan, i Nåder tillämpa och till efterrättelse fastställa de förändrade föreskrifter, som för sådane anslag och lån vid denna Riksdag blifva bestämda. filo Slutligen och då det både för Kongl. Majit och Fullmägtige i Riksgälds-Contoret är angeläget att ega kännedom om de här ofvan, så väl i det förra, som i det sednare afseendet föreslagne beslut, tillstyrker Utskottet, alt icke allenast i den underdåniga Skrifvelse, som i detta ämne kommer att till Kongl. Majit afgå, må inflyta en underdånig anmälan om hvad Rikets Sländei till rättelse för Fullmägtige i Riksgälds-Contoret funnit godt förordna, utan ock att i Riksgälds-Contorets Reglemente intagas de för Kongl. Majits
Nådiga pröfning af inkommande ansökningar om Statsbidrag afsedde vilkor och bestämmelser.
Stockholm den i5 April i845.
M »77.
Utsk. d. 16 April, kl. 1 e. m.
Memorial, med förslag till sammanjemkning eller voterings-propositioner, i anledning af skiljaktiga beslut uti frågan om anslag till nykterhetsskrifters utgifvande. (U. A.)
Sedan, uti frågan angående anslag till utgifvande af nykterhetsskrifter, Preste-Ståndet, vid behandling af Stats-Utskottets utlåtande N:o 206, deri Stals-Uiskottcts Utlåtandej JV/o 278 7 anslag i nämnde afseende blifvit afstyrkt, beslutat att lill Kongl. Majrts
Nådiga disposition borde ställas 3ooo R:dr, för att, på sätt pröfvas lämpligt, användas till tjenliga nykterhets-skrifters utspridande bland folket, samt inbjudit Med-Slånden att i detta beslut sig förena; så hafva, vid föredragning af utlåtandet N:o il\6, deruti Utskottet ansett sig böra vidhålla sin af Borgare-och Bonde-Stånden godkända mening, Ridderskapet och Adeln, med afslag å sistnämnde betänkande, bifallit den gjorda inbjudningen, Presle-Ståndet vid blifvit sitt förra beslut, Borgare-Ståndet gillat utlåtandet N:o 34 6 och Bonde-Ståndet vidhållit det beslut, som, då ärendet först förevar, blifvit af Ståndet fattadt.
Enär alltså a:ne Riks-Stånd härutinnan stadnat emot två, anser sig Utskottet först böra inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att förena sig i Borgare- och Bonde-Ståndens med Utskottets egen mening öfverensstämmande beslut, men, i händelse denna inbjudning icke af någotdera bland förstnämnde 2:ne Stand anlages, får Utskottet, till ärendets afgörande i Förstärkt Stats-Utskolt, härmed vördsamt föreslå en så lydande votcrings-propositon:
Den, sorn anser något anslag till nykterhetsskrifters utgifvande icke böra beviljas, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner nej, kommer ett anslag af 3ooo R:dr att ställas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, för att, på sätt pröfvas lämpligt, användas lill tjenliga nykterhetsskrifters utspridande bland folket.
Stockholm den i5 April 1845. Wso Ank. till Exp. Utsk. elen 17 April, kl. 11 f. ni.
Utlåtande, i ättledning af er hällne återre inis ser ä Betänkandet N:o Kjg, angående förräntande af Ekeplanterings-Cassans medel. (I. A.) Förenämnde betänkande, deruti Stats-Utskottet hemställt, att Rikets Stander måtte åt Fullmägtige i Riksgälds-Contoret uppdraga, att, emot full - 8 Stats-Ut.d otlets Uttalande, N.-o 278. god säkerhet, förränta Ekeplanterings-Cassans nuvarande oell blifvande disponibla tillgångar, hvarvid de derå upplöpande räntor borde ingå till nämnde Gassa, för att, i likhet med capilalet, efter Kongl. Maj:ls Nådiga anordningar, användas till de med cassans bildande afsedde ändamål, är, enligt ankomna Prolocoils-Uldrag af Borgare- och Bonde-Stånden bifallet, men af Bidderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet återremilteradt, i följd af flere Ledamöters yrkande, alt Utskottet måtte vid sitt ofvannämnde förslag bifoga det tillägg,, att Riksgälds-Contorets Fullmägtige skulle ega att, vid förefallande behof, använda Ekeplanterings-Cassans medel, emot skyldighet att godtgöra nämnde Gassa fyra procents årlig ränta derå, äfvensom att serskild bokföring al berörde Gassas tillgångar (V) I ja k te ligen icke matte ega rum.
Då, äfven inom de alne Biks-Stånd, hvilka beslutat återremiss å förenämnde betänkande, någon egentlig anmärkning icke förekommit emot den hufvudsakliga syftningen af Utskottets hemställan, angående EkeplanteringsCassans förkofran medelst förräntande af dess disponibla tillgångar, saknar Utskottet följaktligen all anledning alt frånträda sin i detta hänseende yttrade åsigt.
Deremot och då de af Utskottets förslag befarade olägenheter hufvudsakligen skulle undvikas, i händelse Riksgälds-Contoret blefve berättigadt att, i likhet med Contorels andra tillgångar, disponera jemväl Ekeplanterings-Cassans medel, emot skyldighet att derå till Cassan erlägga en bestämd årlig ränta, så har Utskottet, med anledning af hvad i ofvanberörde afseende blifvit erinradt, trott sig böra på det sätt förändra sin i betänkandet N:o 197 gjorda hemställan, att Utskottet tillstyrker, det Riksgälds-Contoret ålägges att å Ekeplanterings-Cassans nuvarande och blifvande disponibla tillgångar, från och med den i Januari 1846. godtgöra berörde Gassa 4 procents årlig ränta, hvilken ränta, likasom capitalet, bör ställas till Kongl.
Nådiga disposition, för att användas till de med Cassans bildande afsedda ändamål.
Slutligen får Utskottet till Borgare- och Bonde-Stånden, som bifallit betänkandet N:o 197, hemställa, att bemälde Riks-Stånd behagade godkänna den af Utskottet härutinnan nu föreslagna förändring.
N:o 279. Stats-Utskotlets Memorial, JY.o 279. 9 Itto 379.
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 April, kl. 11 f. m.
Memorial, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss ä KammarCollegii Berättelse, angående Kungsgårdars oell öfrige.Kronolägen heters i Riket förvaltning. (I. A.) Under den i3 Augusti nästlidet år, har Kongl. Maj:t behagat till Slats-Utskotlet öfverlemna Kongl. Majrts och Rikets Kammar-Collegii den 12 förutgångne Juli till Kongl. Majit i underdånighet insände Berättelse om Kungsgårdarnes samt öfrige Kronolägenheters förvaltning; vid hvilken Berättelse blifvit fogade serskilda af de under bemälde Collegium lydande 3:ne Province-Contor länsvis uppställde förteckningar, utvisande hvilka förändringar med de under arrende varande Kungsgårdar, Kronosäterier och andra Kronolägenheter i Riket sedan år 1839 sig tilldragit, tillika med en af 3:dje Province-Contoret derjemte upprättad serskild förteckning öfver slika förändringar med Kronofiskerier, hvilka sedan sista Riksdag blifvit för Kongl.
Maj:ts och Kronans räkning utarrenderade.
I anledning häraf får Utskottet, efter tagen kännedom af desse handlingar, här meddela följande Tabeller, upplagande serskildt för hvarje
Län årliga arrendet af de sedan år 1839 utarrenderade Kungsgårdar, Kronosäterier m. fl. Kronans lägenheter.
Fröt. 1845, 4 Sami. 1 Afd. 2 Banå. 28 Haft. 2 10 Ståts-Utskottets Memorial, N.-o 279. a) Inom de på Kammar Collegii i:sta Province-Contor indelade Län.
Rö- ding.
Ström- ming.
Stad ll:dr 130 sk. rst T:r. kpr.
L% % L% % L% % L% T:r. kpr.
Län 614 26 — 121 151» — 2,534 — — — — — 3 10!
Upsala D:0 177 6 5 516 — 13,892 3 — — 358 —• — — Fahlu D:0 — _ — — — — — — 7 15 — — Gefleborgs D:0 — — — — — — — — 46 — —•
— Södermanlands D:o 1,548 16 — 714 7* — 486 — — — — — — — Östergöthlands D:o 10 — —■ 2,007 241 — — — — — — — — Westmanlands D:0 265 40 — 1,638 30 1,300 12 57,820 — 18,823 Orebro D:o 5 — — 61 271 — — — — — — — — 4 — — Wermlands D:0 2 — — 37 26' 29 9 Gottlands D:0 35 32 — — — — — 18 — — — — — — — — Summa 2,788] 24 5 5,098 ] 81 1,3291 21 74,750 3I 18,823 - 411 15 4 3 101 b) Inom de pä KammarCo/legii 2:dra Province-Contor indelade Län.
Råg. Korn. Hafre. 115.
Lax. R:dr. sk. rst T:r. kpr T:r. kpr.
L% L% L% L% Kronobergs
Län — — — 24 26; — — — — — — — — — — Calmare D:o 565 32 — 590 18 — — — — — — 64 — — — Jönköpings D:o 21 — — 121 64 — — 1 — 2 16 — — 24 — Blekinge D:o 2.950 — — 108 20* Götheborgs D:o 11 43 — 37 Malmöhus D:o 251 14 — 91 26 114 — 114 — 604 — 17,S50 8,300 — — Christianstads D:o 377 42 — 18 18 Hallands D:o 333 16 — 52 54 2 Summa] 4,511] »I -1 1,044 24| 114 — 115 — 606 16 17,914 8,300 2 i 2 Stats-U(skottets Memorial N:o 279. 11 c) Inom de på KammarCollegii 3:dje Province-Contor indelade Län.
Penningar ■ Spanmål.
Uö.
R:dr sk. rst T:r kpr.
L% aborgg
Lån . s * ■* 4 16 — 573 22 — orgs — — — 184 25 200 — — — — — 10 Samma M 16 - » j 15 210 Sammandrag, utvisande årliga arrende-beloppet för de inom nedannämnde
Län bee, sedan sista Riksdag utarrenderade, Krono-Fisker ier.
Lax. Salt Sik.
Åhl.
Strömming. 2 A borrar. o E3 O* OQ O B Skälspeck.
R:dr sk. rst T:r % T:r L% % L% % L% % T:r f.i- L% L% % L% % st. T:r Ltt w orgs Lån 1 36 — 1 13 6 10 rNorrlands D:o — 51 3 1 2 10 10 10| i 77 131 156 2 3,240 — 4 3 rbottens D:o a o 13 4 38 2 6 H — — 3 2 — — — i — 10 )ltens D:o — 16 — 27 6 8 16 n 2 — — — — — — — — — — — 15 5 Summa 42 30 4I 11» 11 4 1“ 13 V 6 5 1 78 1 4" 160 3 - 10 ■i 3,240 -i 19 “ Stockholm, den i5 April i845.
STOCHHOLM, Lundberg SC Comp. 1S4S, Stalt-Uttiollets Utlåtande, N;o 280.