Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan vid föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 19, innehållande förslag till den ändring i 53 § Riksdags-Ordningen, att beslut ej må af något Stånd fattas, derest icke minst tretio ledamöter tillstädes äro, samma förslag blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste Ståndet förkastadt, af Bonde-Ståndet antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, samt af Borgare-Ståndet hänvisadt till Konstitutions Utskottet, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanka i ämnet, att nej må af något Stånd beslut fattas, derest icke minst en tredjedel af ett Riks-Stånds vid riksdagen närvarande ledamöter1 tillstädes åro\n och samtlige Riks-Stånden, enligt hvad 0 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 44. utdrag af deras protokoll för den 6 och 9 innevarande månad utvisa, med vidblifvande af sina beslut, till bandlingarne lagt Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 30, som innefattade anmälan om oförenligheten emellan Ståndens skiljaktiga beslut; så får Utskottet, för frågans vidare grundiagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, till Rikets Ständers ompröfning vördsamt hemställa följande Voterings-propositioner: 4.
Den, som vill, att vid omröstning rörande Konstitutions-Utskottets, uti dess Memorial N:o 19 framställda, af Bonde-Ståndet godkända, förslag till den ändring i 53 § Riksdags-Ordningen, att beslut ej må af något Stånd fattas, derest icke minst tretio ledamöter tillstädes äro, — såsom kontra proposition skall uppställas, att, i enlighet med Borgare-Ståndets gemensamma tanka, till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag bör hvila det förslaget, att till 53 § Riksdags-Ordningen tillägges ett nytt moment af följande lydelse: -Ej må af något Stånd beslut fattas, derest icke minst en tredjedel af ett Riks-Stånds vid riksdagen närvarande ledamöter tillstädes äro,t röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, kommer att till kontra-proposition vid omröstning i kufvudfrågan antagas Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets gemensamma tanka, att Konstitutions-Utskottets berörda grundlagsändrings-förslag bör förkastas.
2. a) i den händelse, att ja-propositionen i ofvanstående N:o i vinner:
Den, som vill, att Konstitutions Utskottets i Memorialet N:o 19 framställda, af Bonde-Ståndet godkända, förslag till den ändring i 53 § Riksdags-Ordningen, att beslut ej må af något Stånd fattas, derest icke minst tretio ledamöter tillstädes äro, — skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 45.
9 Vinner Nej, kommer, i enlighet med Borgare-Ståndets gemensamma tanka, att hvila tiii grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag förslag att till 53 § Riksdagsordningen tillägges ett nytt moment, så lydande: v
Ej må af något
Stånd beslut fattas, derest icke minst en tredjedel af ett Riks-Stånds vid Riksdagen närvarande ledamöter tillstädes åro.ri b) i den händelse, att nej-proposilionen i ofvanstående N:o 1 vinner:
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets i Memorialet N:o 19 framställda, af Bonde-Ståndet godkända, förslag till den ändring i 53 § Riksdags-Ordningen, att beslut ej må af något Stånd fattas, derest icke minst Tretio ledamöter tillstädes äro, — skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är samma grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Stdndens beslut, rörande det uti Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 32 framställda förslag lill ändring i 14 § 3 momentet Riksdags- Ordningen.
Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:0 32 framställda förslag till den ändring i 14 § 3 momentet Riksdags-Ordningen, att rättighet att deltaga uti val till RiksBih. lill R.
Brot. 1859 §' 1860. 3 Sami. 14 Häft. 2 Konslilulions-Utskottels Memorial N:o 45. dagsman i Borgare-Ståndet och dervid vara valbar mätte tillerkännas den ägare af hus oell tomt i stad och den ägare och innehafvare af stadsjord, sorn Frälseman är eller till Prestc-Ståndet hörer, — har, enligt hvad Konstilutions-Utskottet tilihandakomna utdrag af Riks-Siåndens protokoll för den 6, 9 och 13 innevarande månad utvisa, blifvit afRidderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men deremot af Preste-Ståndet förkastadt; och då någou sammanjemkning af dessa skiljaktiga meningar icke är möjlig, får Utskottet till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling detta förhållande vördsamt anmäla samt inbjuda Preste-Ståndet att sig efter de öfriga Stånden foga.
Stockholm, tryckt hos N. Marcus, 1860. Konstitutions-Utskottets Memorial A:o A6. 1 4<ft Ank. till Exp.-Utsk. (lea 11 Juli 1860, ki. ä «. ni.
Memorial till Rikets Ständer, i:-anledning af Riks-S tändans bestal, rörande det uti Röv s titti tians- Vi sko (tels Memorial
Nio 35 framställda förslag till ändring i 13 g 1 momentet Riksdags- Ordningen.
Enligt hvad utdrag af samtliga Riks-Ståndens protokoll för dori 22 och 27 hästlidne Juni utvisa, har Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 33 framställda, förslag till ändring i 14 § 1 momentet Riksdags-Ordningen blifvit af Ridderskapet och Allein samt Borgare-Ståndet förkastadt, men af Preste- och Bonde-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; Och då den skiljaktighet, som sålunda förefinnes emellan Ståndens särskilda meningar, icke kan sammanjemkas; får Utskottet detta förhållande till Rikets
Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt anmäla) med inbjudning till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet att sig efter de tvänne öfriga Stånden foga* Derjemte har Utskottet, för den händelse, att berörda inbjudning icke blifver af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet antagen) ansett sig böra) för ärendets vidare behandling genom omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott) vördsamt till Rikets Ständers godkännande framställa följande Voterings-proposition:
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 33 framställda, af Preste- och Bonde-Stånden bifallna, förslag till ändring i 14 § Bih. lill R.
Prot. 1859 & 1860. 3 Sami. 13 Haft. X 3 KonetituHom-Ultkotlett Memorial N;o 47.
1 momentet Riksdags-Ordningen, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är berörda Grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Stockholm den 9 Juli 1860. X:o 47.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 11 Juli 1860, kl. 5 •, m. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det af Konstitutions-Utskottet, tili Memorialet N:o 54, framställda förslag till tillägg uti 75 § Riksdagsordningen.
Vid föredragning af Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 34, afgifna förslag till tillägg uti 73 § Riksdags-Ordningen, angående förstärkning af sammansatt Utskott, har, enligt hvad Konstitutions-Utskottet tillhandakomma utdrag af Riks-Ståndens protokoll för den 22 och 27 nästlidne Juni utvisa, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden förkastadt; men af Bonde-Ståndet antaget, att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Då dessa skiljaktiga meningar icke kunna sammanjemkas, får Utskottet detta förhållande till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt anmäla; hvarjemte Utskottet, för den händelsen, att Riks-Stånden komma att uti detta ärende vidhålla sina förut lättade beslut, anser sig böra, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, lika vördsamt till Rikets Ständers godkännande framställa följande Voterings-propositioR; Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti Memorialet N:o 34 framställda, af Bonde-Ståndet godkända förslag till tillägg i 73 § Riksdags-Ord - Konslituliont-Ultkollfts Memorial N:o iS. 8 ningen, angående förstärkning af sammansatt Utskott, skall blifva hvilanda till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner
Stockholm den 9 Juli 1860. u\:o 49.
Ank. till Exp-TJtsk. den lt Juli 1860, kl, Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ständ ens beslut, rörande det, uti Ko n s iil u lion s-U Isko (tets Memorial N:o 35 framställda förslag lill åtskilliga ändringar i Riksdagsordningen, angående Ridderskapet och Adelns representationsrätt.
Utaf ankomna utdrag ur samtliga Riks-Ståndens protokoll för den 22 och 27 nästlidne Juni, har Iionstitutions-Utskottet inhemta!, att dess, uti Memorialet N:o 35 afgifna, förslag till åtskilliga ändringar uti Riksdags-Ordningen, angående liidderskapet och Adelns representationsrätt, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet förkastadt, men af Borgare- och Bonde-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; Och sorn den emellan Riks-Ståndens olika beslut befintliga skiljaktighet icke låter sig sammanjemka, får Utskottet, med vördsam anmälan till Rikets Ständer om detta förhållande, inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, att uti denna fråga sig efter de öfrige tvänne Stånden löga; samt, för den händelse denna inbjudning icke skulle antagas, och ärendet sålunda kommc att afgöras genom omröstning 4 KunstitttUens-lilskoUets Memorial 49.
. i Förstärkt Konstitutions-Utskott, till Rikets Ständers godkännande öfverlemna följande förslag till Votcrings-proposftion:
Den, som vill, att det af Konstitntions-Utskottet, uti Memorialet N:o 35 framställda, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag till åtskilliga ändringar i Riksdags-Ordningen, angående Ridderskapct och Adelns represvntatio.
.srätt, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste A^- Vinner Nej, är nämnda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
JM:o -#.9.
Arik. till Exp.-Utsk. ilen 11 Juli 18(10, kl. 5 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, i anledning af Riks-S tandens hesla t, närande del uti l\ o n s lila lion s -Ut skotte t s Memorial N:o 38 framställda förslag till ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter om Preste-Sldndels representationsrätt.
Genom Konstitutions-Utskottet meddelade Utdrag af samtliga Riks-Ståodens protokoll ftir den 27 nästlidne Juni och deli 4 innevarande månad;, rörande föredragning af Utskottets Memorial N:o 38, med förslag till ändring i RiksdagsOrdningens föreskrifter om Preste-Ståndets representationsrätt, har Utskottet inh cm ta t, att berörda förslag blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden antaget att KonslilVflions-Utskollels Memorial N:o 4!K 5 hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet till Utskottet återförvisadt; från Ridderskapet och Adeln, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanke, att 13 § Riksdagsordningen borde undergå en sådan förändring, att de ordinarie lärare vid elernentar-läroverken, som ega presterlig befordringsrätt, komme att gemensamt med kyrkoherdarne välja riksdagsmän inom Preste-Ståndet; —• samt från PresteStåndet, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanke: l:o att den nuvarande lydelsen af första punkten i lista momentet af 13 § Riksdags-Ordningen bibehålies oförändrad, men att andra punkten i samma moment ändras i den syftning, att öfrige ordinarie prestman uti hvarje stift, äfvensom i Stockholm, ina vara berättigade, om de det åstunda, att inom sig välja en fuilmägtig; 2:o att till 2:dra momentet, hvilket, i enlighet med hvad Utskottet ock hemställt, förbi ifver vid nuvarande lydelse, fogas en ny punkt, eller till denna § ett nytt moment, af innehåll, att till de i dessa momenter uppräknade valklasser komma att läggas tvänne nya, nemligen af ordinarie lärare vid elementar-läroverken, så vidt de ega presterlig befordringsrätt, och af Läkare, hvilka genom allagd Licentiat-examen blifvit till läkare-konstens utöfvande behörigen legitimerade.
Dessa nya klasser utse, hvar inom sig, lärarne vid elementarläroverken fem och Läkarne fyra ledamöter till Riksdagsmän i Preste-Ståndet.
Och liar Preste-Ståndet derjemte anmodat
Utskottet att inkomma med förslag till de stadgande!), som för verkställigheten af en sådan förändring i Preste-Ståndets representation kunde linnas erforderliga.
Enligt Konstitutions-Utskottets uppfattning, kan någon satnmanjemkning icke ega rum emellan dessa skiljaktiga meningar, af hvilka en hvar utesluter de tvänne öfriga.
Utskottet, får till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt anmäla den oförenliga skiljaktighet emellan Riks-Ståndens särskilda meningar, som i denna fråga förefinnes, samt inbjuda Ridderskapet och Ädeln samt Preste-Ståndet att sig efter de öfriga tvänne Stånden foga; Och får Utskottet, som anser sig icke tillkomma att afgifva förslag till de redaktions-förändringar i Riksdags-Ordningen, som må kunna blifva en följd af Preste-Ståndets gemensamma tanka, derjemte, för den händelse att denna inbjudning icke antages, samt frågan således komme i det skick, att dess afgörande blifver beroende på omröstning i Förstärkt Iionstitutions-Utskott, — vördsamligen till Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hemställa, om icke de, hvar för sig, täcktes verkställa en sådan redaktion af sina särskilda meningar, att dessa måtte kunna oförändrade intagas uti de blifvande voterihgs-propositioncrna.
Stockholm den 9 Juli i 860. 6 k'ortslitutions-Utskottet t Memorial Ar:o 50.
J\:o 30.
Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Juli 1860, kl. 5 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-proposilion i fråga om det uti Ronstitutions-fJIskottets Memorial N:o 32 framställda förslag till ändring i 14 g 3 momentet Riksdagsordningen.
Sedan Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 32 afgifna, förslag till den ändring i 14 § 3 momentet Riksdags-Ordningen, att rättighet, att deltaga uti val till Riksdagsman inom Borgare-Ståndet och dervid vara valbar, måtte tillerkännas den egare af hus och tomt i stad och den egare och innehafvare af stadsjord, som Frälseman är eller till Preste-Ståndet hörer, — blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; men af Preste-Ståndet förkastadt; Och samtlige Riks-Stånden, enligt hvad Konstitutions-Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag för den 30 nästlidne Juni utvisa, med vidblifvande af sina förra beslut, lagt till handlingarne Memorialet N:o 4ö, innehållande anmälan om oförenligheten af Ståndens skiljaktiga meningar samt inbjudning till Preste-Ståndet att sig efter de öfriga tre Stånden foga; så får Utskottet, för frågans vidare grundlagsenliga behandling, genom omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott, tili Rikets Ständers godkännande vördsamt hemställa följande KonaUtulions-Vtikatleti Memorial X:o so. 7 Voterings-proposition ••
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 32 framställda, af Ridderskapet, och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag till ändring i 14 § 3 momentet Riksdags-Ordningen, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, rösta Nej; Vinner Nej, är berörda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Stockholm den 9 Juli 18GG.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1860. (tomt ilut itms-IJi skol helt Memorial Aro $1.
L IM:» 51.
Ant. tili Exp.-Utsk. deu IW Juli IStiO, kl. 1, e. m.
Memorial lill litke Is Ständer, med förslag till ändring ii § It momentet och 4 § '2 momentet Tri/ckfiihets-förordningnn) ont aflemnande al exemplar utaf tryckta arbetet/.
I samma mån vetenskapernas vigt och betydelse för samhället vunnit erkännande. har äfven Staten ansett sig pligtig, att stifta särskilda inrättningar för befordrande af vetenskapernas ytterligare utveckling och utbredning.
Bland <les«a intaga onekligen de offentliga b bliotheken ett ganska Väsendtligt rum.
Genom dem öppnas för vetenskapsmannen ett fält. till verksamhet;, som skulle vara för honom slutet, om han nödsakades att inskränka sig tili de samlingar, han sjelf kunde åstadkomma.
Men, ehuru de offentliga bibliotheken lätt kunna i rikedom och mångfald vida öfverträffa hvad den enskilde förmår, hafva dock, särdeles under de sednaste århundraden, litteraturens alster vuxit till den grad samt synas än ytterligare vara i så hastigt tilltagande, att äfven det rikast donerade b i b 1 i o t h e k icke mägtar förvärfva sig allt, som trvckes och utgifves uti alla länder.
Derföre har man oek blifvit tvungen att, i fråga om främmande länders litteratur, inskränka sig till de .arbeten; sorn i ett eller annat hänseende egde någon framstående eller utmärkande egenskap.
Fastän man således mäst öfvergifva hoppet att kunna erhålla i allo fullständiga biidiotiiek, liar nian dock trott sig böra eftersträfva en sådan fullständighet i hänseende till -den inhemska litteraturens alster.
Hvarje särskildt folk har sitt särskilda, från de öfriga folkens iner eller mindre skiljaktiga, skaplynne och civilisationen tager derföre äf« Uih. lill R.
St 1‘rot.
1889 åt 1860. 3 Sami.
U lläfi KontHlutions-iltkollels Memorial A':o St. veil fri olika riktning oell utvecklar sig på olika sätt Iros hvarje folkslag.
En fullständig kännedom om ilen väg ett visst folk följt, för att hinna dess innehalvande ståndpunkt, samt om de framsteg och de förirringar, sorn det derunder gjort, måste ega ojemförligt största intresset för detta folk, enär kunskapen otn det förflutna obestridligen är den säkraste ledaren vid valet af banan för framtiden.
Kunskapen om ett folks lynne, tänkesätt och öden, samt de förändringar dessa under tidernas lopp undergått inhemtas säkrast genom en jemförelse mellan dels samtida författare af olika tanke- och uppfattningssätt, dels ock mellan författare från olika tidsperioder.
Härvid äro likväl af vigt icke biott arbeten af de mera utmärkta författarne, utan äfven de af dem, som egt en ganska underordnad förmåga och bildning.
En viss tidsperiods herrskande asigter afspegla sig ofta trognare hos de författare, som endast obetydligt höjt sig {ifver den stora hopen, än hos dem, sorn vida skridit framom sin samtid.
För att rätt bedöma en viss tid, dess tänkesätt och orsakerna till inträffade händelser, kan 'man icke sakna de källor, som finnas uti tryckta arbeten af ingen eller högst ringa egen verklig förtjenst, men hvilka dock, såsom varande en bild af föreställningssättet hos någon viss klass personer på den tiden, kunna någon gång lemna nyckeln till lösning af gåtor, sorn annars komtne att ständigt, blifva oförstådda.
En mer eller mindre klar insigt om dessa förhållanden har förmått lagstiftande magten i nästan alia Europeiska länder att anbefalla, det utaf alla inom landet tryckta böcker och skrifter skulle ett visst antal exemplar kostnadsfritt aflemnas till offentliga bibliothek.
Så har äfven skett i vårt fädernesland.
Redan i 1661 års Kansli-ordning stadgades, att af böcker och skrifter, söm trycktes och bragtes i ljuset, skulle två exemplar af hvarje skrift, straxt, efter det de blifvit tryckte och innan exemplaren distraherades, sändas till Kansliet, ett för Riks-archivum, ett för Bibliotheket, och ålades det
Kansli-kollegium att tillse alt denna föreskrift uppfylldes.
Genom Förordningen den 11 Juli 1694 utsträcktes Riks-arkivots och Kongl. Bibliothekets rätt att erhålla ixernplar af allt, som trycktes, äfven till Universitets-biLliotheken.
Denna bestämmelse har sedermera blifvit än ytterligare utvidgad, och nu gällande Tryckfrihets-förordning stadgar i 1 § 1 I momentet, att af allt hvad sorn tryckes Boktryckaren skall vara pligtig, att ifrån upplagan aftaga otdt utan betalning aflemna så många exemplar, att Justitie-Stats-ministrrn, de under riket lydande Universitetet'.
Bibliotheket, Riks-arkivet och Veten.-kaps-akademien erhålla ett hvardera; men art, om något verk är atföljdt af kostsammare pianeher, sådana dock må endast tor Kongl.
Bibliotheket ovilkorligen aflemnas.
Konstitutions-Utskottet, hvars uppmärksamhet genom en inom Utskottet väckt motion blifvit fästad å föreskrifterna i nämnda lagrum, har vid en närmare granskning af desamma, funnit dem icke ega, hvarken den omfattning eller den bestämdhet, som fordrades för att säkert vinna det mål lagstiftaren åsyftat.
Konslituiions-LHikoUtlg Memorial N:<> 31. 3 Viii ilen tidpunkt, då nu gällande Tryekfrihets-förordning författades, känd» mari egentligen endast boktryckerikonsten såsom medel att trycka och mångfaldiga handskrifter; men under den derefter förflutna tiden hafva stentryckerikonsten och åtskilliga andra mekaniska och kemiska sätt flir afdrag af skrifter och bildteckningar blifvit dels uppfunna, dels mera allmänt kände och utöfvade.
Då nu Tryckfrihets-förordningen endast nämner Boktryckare såsom pligtige att aflemna fri-exemplar af hvad sorn trycke», hafva idkare af sednare tiders tekniska anstalter för tryckning af denna omständighet hemtat anledning att undandraga sig uppfyllandet af berörda skyldighet, hvilken de förmenat icke åligga dem, utan att föreskriften derom endast gällde Boktryckare.
Vid särskilda tillfällen hafva ock uppkommit tvister örn nämnda föreskrifts rätta tillämpning.
Med särskild hemtad anledning af gjord anmälan derom att åtskilliga innehafvare af koppar- och stentryckerier i riket underlåtit, att. vederbörligen till Kongl. Bibiiotheket aflemna sådana genom deras stentrycks- eller koppartrycks-pressar åstadkomma tillverkningar, hvilka ej åtföljt i bokpress tryckta skrifter, har JustitieStats-ministern, till följd af den honom updragna tillsyn öfver Trvkfrihets-förordningons efterlefnad, genom Utslag den 150 Juni 1852, till vederbörandes efterrättelse meddelat, att som, i anseende till det sätt, hvarpå sten- och koppartryck verkställas och exemplar af dymedelst åstadkomna arbeten mångfaldigas, Tryckfrihets-förordningens stadganden i allt hvad angar Boktryckare och boktryckerier, jemväl afse och ega tillämpning å Sten- och Koppartryckare, jemte deras tryckerier, så att med hvarje å koppar eller sten anbragdt och sedermera genom tryck utfördt samt under allmänhetens ögon lagdt arbete, som kan hänföras under de i samma Förordnings 1 § 1 moment bestämda egen skap och benämning af skrift, bör förfaras pä enahanda sätt, som blifvit til! iakttagande föreskrifvet rörande hvad i vanlig bokpress är vordet tryckt, deraf alltså följde, att, så vida omförmälde Koppar- och Stentryckare låtit frän sjua tryckerier utgå samt under allmänhetens ögon lägga något af förenämnda egenskap, de varit, enligt Tryckfrihets-lörordningens stadgande i 1 § 11 momentet, pligtige, att. inom den tid och vid det äfventyr, som finnas bestämda i Kongl. Majits till Hof-kan.ileren aflåtna nådiga Bref af den 16 April 1817, — till Kongl. Bibliotheket, om hvars rätt fråga hos Justitie-Stats-ministern då ensamt vore väckt, aflemna exemplar, med undantag endast, för sådana genom tryckpress åstadkomno tillverkningar, derå, jemlikt 1 § 10 momentet af samma Förordning, namn och tryckningsort ej behöfva utsättas.
Hvad Justitie-Stats-ministern sålunda påbjudit står (»tvifvelaktigt i full öfverensstämmelse med Grundlagens anda och lagstiftarens afsigt; men dä Regeringsformens 815 § och Riksdags-ordningens 75 § bjuda, att någon gällande förklaring af Grundlagarne icke kan stadgas i annan ordning, än den, som är bestämd för sådan lags stiftande, upphäfvande elier förändring, samt Grundlagarne 4 honsliiulinns-LlsHollels Memorial AV) SI. dessutom i hvarje särskildt fall skola elter deras ordalydelse tillämpas, qvars fat ännu verkningen af den alltför litet omfattande bestämmelsen i TryckfrihetsFörordningens berörda föreskrift, hvilken i sig fortfarande bär frö till tvister om och huru vidsträckt den deri omnämnda skyldigheten, att aflemna fri-exetrtplar, bör tillämpas på andra, än egentliga Boktryckare.
Då nu dessutom Justi tie-Stats-ministerns ofvananförda Utslag endast omtalar titen- och Koppartryckare, men tiyckning af skrifter numera later verkställa sig äfven genom hvarjehanda andra medel och ytterligare ännu andra, hittills okända, möjligen kunna uppfinnas, torde Tryckfrihets-lörordningens föreskrift i omförmälda afseende bora göras sä omfattande, att någon tvist om dess rätta tillämpning^ icke vidare ma kunna uppstå.
Sådant har Utskottet trott skola kunna ske genom en bestämmelse af den vidsträckta omfattning, att den gällde allt slags tryck.
Sednare punkten af ifrågavarande lagstadgande lemnar jemväl rum för misstydning.
Denna punkt liar följande lydelse: »Ar något verk åtföljd t af kost sammare planoher. må sådana dock endast för Kongl. Bibliotheket ovilkorligen r aflemnas.»