Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit täcktes bereda uppfyllande af de vilkor Professor Angelin i ofvanberörda måtto framställt, för att hans samlingar må till det naturhistoriska Riksmuseum öfverlemnas; och har i följd häraf Kongl.
Majit under förevarande Hufvudtitel föreslagit anvisande af 3,000 Ridr för en gång till inköp af vigtigare och dyrbarare föremål för samlingarnes fullständigande.
Med hänseende till hvad Vetenskaps-akademien anfört angående värdet af Professoren Angelins ifrågavarande samlingar, anser Utskottet sig böra tillstyrka bifall till hvad Kongl. Majit föreslagit; och som det Angelin tillkommande årliga belopp bör å Nionde Hufvudtiteln uppföras, får Utskottet nu endast hemställa, att Rikets Ständer för ökande af Naturhistoriska Riksmusei palseontologiska samlingar må anvisa 3,000
Ridr att från Riksgäldskontoret utgå. 129:o. Sedan den åt Öfverintendents-embetet i nåder anförtrodda inredningen af Nationalmusei-byggnaden numera så långt fortskridit, att en del af de Staten tillhöriga samlingar, hvilka äro afsedda att derstädes förvaras, kunnat öfverflyttas till nämnda byggnad, som är beräknad att under innevarande år invändigt fullbor - Stats-Ut skottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) 29 das, hade, enligt hvad af ofvan åberopade Statsråds-protokoll för den 13 Oktober nästlidet år inhemtas, Öfverintendents-embetet, jemte anmälan härom, afgifvit förslag till de anordningar och utgifter, hvilka ansetts vara af behofvet påkallade för framtida vård och underhåll af ej mindre sjelfva museibyggnaden, än äfven den del af berörda samlingar, hvilka äro ställda under Öfverintendents-embetets inseende; och hade embetet dervid anfört, att detsamma, vid öfvervägande af detta ärende, visserligen funnit såsom den enda fullt tillfredsställande anordningen i afseende å förvaltningen och vården af de samlingar, hvilka voro afsedda att bilda det s. k.
National-museum, att alla dessa, nemligen Kongl. Maj:ts musei, Kongl.
Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademiens samt Kongl. Lifrustkammarens samlingar kunde, tillika med konstsamlingarne vid Gripsholms och Drottningholms slott, ställas under en gemensam styrelse, bestående af en chef och tv än ne intendenter, den enaförkonstoch den andra för de historiska samlingarne, samt fyra amanuenser, deraf tvänne såsom biträden åt intendenten för konstsamlingarne, en tor smärre konstsaker af olika slag och en för gravyrsamlingen, samt likaledes tvänne åt intendenten för de historiska samlingarne, en för Lifrustkammaren och en för myntkabinettet, jemte erforderligt kansli- och redogörare-biträde; men som hinder för verkställigheten af en dylik organisationsplan synts för närvarande möta dels i svårigheten att kunna föreslå någon definitiv aflöningsstat, åtminstone för den del af förvaltningspersonalen, som skulle erhålla befattning med de egentliga konstsamlingarne, förrän dessa hunnit fullständigare ordnas, samt erfarenheten derefter ådagalagt det verkliga behofvet af dylik personals större eller mindre antal, dels äfven uti det samband, som förefunnes mellan Kongl. Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademien och dess samlingar; så hade Öfverintendents-embetet ansett sig nu endast böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa om anvisande af de för den närmaste framtiden erforderliga medel; och har, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Öfverintendents-embetets förslag, Kongl. Majit begärt för vårdande och underhåll af ISlationalmusei-byggnaden och der förvarande samlingar m. m. för år 1866 ett belopp af 5,000 R:dr och för år 1867 en sammanräknad summa af 17,650 R:dr.
Emot de af Öfverintendents-embetet uppgjorda, under pag. 89 och 90 i Statsråds-protokollet intagna, beräkningar öfver det nu anmälda anslagsbehofvet har Utskottet icke haft något att erinra; men deremot har hvad bemälda embete anfört angående framtida vården och underhållet af Nationalmusei-byggnaden och der förvarade samlingar synts
Utskottet gifva skälig anledning till uttalande af den önskan, att vid ordnandet af denna angelägenhet andra befattningar icke må inrättas, än som äro för göromålens bestridande oundgängligen nödiga; hemställande i följd häraf Utskottet, a) att Rikets Ständer måtte för vårdande och underhåll af Nationalmusei-byggnaden och der förvarade samlingar m. m. anvisa för år 1867 ett extra anslag å 17,650 Riksdaler; b) att till enahanda ändamål måtte för innevarande år anvisas ett belopp af 5,000 Riksdaler; c) att, jemte anmälan härom, Rikets Ständer i underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl.
Maj:t måtte anbefalla vederbörande att vid uppgörande af förslag till personal- och aflöningsstater för förvaltningen af Nationalmuseum och der förvarade samlingar nödig sparsamhet må varda iakttagen. 130:o.
För uppsökande och aftecknande af runstenar samt dessa teckningars utgifvande har Kongl.
Majit begärt för år 1867 ett anslag af 1,500 R:dr, 30 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
Det årliga anslag till nämnda belopp, som vid de tre sednast förflutna riksdagarne för enahanda ändamål beviljats, har, jemte ett årligt understöd af statsanslaget till resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande, af Kongl. Maj:t lemnats åt fornforskaren Richard Dybeck, hvilken, enligt hvad af Statsrådsprotokollet inhemtas, derigenom blifvit satt i tillfälle att, företrädesvis inom provinserna kring Mälaren, uppsöka och beskrifva fornlemningar, bland hvilka åtskilliga, när sådant varit behöfligt och möjligt, af honom blifvit iståndsätta mot särskildt beviljad kostnadsersättning af Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademiens medel.
Främst hade han egnat sin uppmärksamhet åt de besökta orternas runmonumenter, bland hvilka många förut oanmärkta blifvit af honom uppsökta och aftecknade, andra af äldre forskare beskrifna och afritade blifvit underkastade ny, behöflig granskning; och hade Dybeck om dessa resor och undersökningar årligen algifvit berättelse till Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademien, hvarjemte han hvarje år till akademien inlemnat förteckningar öfver fornlemningarne i 10—12 socknar, samt från trycket utgifvit ett häfte “Runurkunder “, innehållande omkring femtio runstensteckningar jemte text, af hvilket,arbete 50 exemplar lemnats till Kongl. Maj:ts nådiga disposition.
Hvad sålunda blifvit af Dybeck närmare undersökt och i tryck allmängjordt omfattar emellertid blott en jemförelsevis ringa del af landets talrika runminnesmärken; och då det derföre är af vigt att forskningarne oafbrutet fortsättas, tillstyrker Utskottet, att jemväl för år 1867 måtte för uppsökande och aftecknandet af runstenar samt dessa teckningars utgifvande anvisas ett extra anslag af 1,500 R:dr. 131:o.
Vidare har Kongl. Maj:t begärt, att det vid sistlidna riksdag beviljade årliga anslag af 2,000 R:dr för undersökning af fornlemningar och upprättande af förteckningar öfver sådana måtte jemväl för år 1867 anvisas.
Enligt hvad Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademien anmält, hade de uti ifrågavarande hänseende till akademiens disposition ställda medel blifvit tilldelade dels i landsorterne bildade fornminnesföreningar, dela enskilda forskare, som af akademien blifvit utsände.
Från Nerike, Gestrikland, Skåne och Halland hade värdefulla förteckningar och beskrifningar redan inkommit, äfvensom dylika snart vöre att förvänta från Helsingland, vissa trakter af Östergötland och Westergötland samt östra delen af Södermanland; och då vigten af de arbeten, för hvilkas godtgörande ifrågavarande anslag är afsedt, redan blifvit af Rikets Ständer erkänd, tillstyrker Utskottet, att det begärda anslaget, 2,000 R:dr, må jemväl för år 1867 anvisas. 13z:o.
För fortsatt utgifvande af plancheverk öfver fornsaker och andra historiska märkvärdigheter i Statens historiska museum samt Svenska sigill från medeltiden har Kongl. Maj:t äskat ett anslag för en gång af 2,000 R:dr.
Då af Statsråds-protokollet inhemtas, hurusom en stor mängd af Svenska fornsaker m. m., som i Statens historiska museum förvaras, redan äro aftecknade, men hvarken för dessa ritningars utgifvande eller för fortsättande af det för den historiska forskningen vigtiga arbetet “Svenska sigill från medeltiden" tillgång förefinnes å Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademiens ordinarie stat, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må för år 1867 bevilja det för ifrågavarande Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
) 31 ändamål äskade anslag, 2,000 Ridr, att, i mån af behof, till vederbörande utbetalas. 133:o. Uppå Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademiens underdåniga framställning, angående de nya behof, som blefve en följd af de under akademiens vård ställda samlingars öfverfiyttning, anordning och offentliga förevisning i det nya museet, har Kongl. Majit begärt dels till höjande af akademiens å stat uppförda anslag till vetenskapligt bildade biträden, ett belopp af 1,500 Ridr, och dels för tillökning i akademiens vaktbetjening 1,936 R:dr.
Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas hade akademien föreslagit, att utaf sistnämnda anslagsbelopp skulle utgå, 500 R:dr till lön åt en vaktmästare för den dagliga tjenstgöringen och 500 R:dr till lön åt en vaktmästare såsom förman för den extra betjeningen vid förevisningarne, hvaremot återstoden borde användas till arfvoden åt sex extra vaktmästare, antagne att tjenstgöra endast under förevisningstimmarne.
De ifrågavarande samlingarne komma att upptaga hela bottenvåningen i den nya museibyggnaden och deras ordnande och förevisande derstädes måste således medföra betydligt ökade kostnader.
Någon förhöjning i akademiens ordinarie anslag synes emellertid icke böra ega rum, innan erfarenheten hunnit närmare angifva det belopp, som i sådant hänseende kan vara oundgängligen nödigt; och Utskottet hemställer alltså, att Rikets Ständer må Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning på det sätt bifalla, att de begärda anslagsbeloppenfltillhopa 3,436 Riksdaler, må såsom extra anslag för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisas. 134:o.
Uti Statsråds-protokollet är meddeladt, hurusom Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-akademien till Kongl. Majits nådiga pröfning hänskjutit, huruvida icke från Statens sida någon åtgärd borde vidtagas för att skydda och åt efterverlden, så vidt möjligt, bevara Wisby stads ruiner, utgörande ansenliga och praktfulla lemningar dels af åtskilliga kyrkor, dels af den gamla icke mindre märkvärdiga ringmuren, som omslöte staden.
Dessa ruiner vore de vackraste och i konsthistoriskt hänseende märkligaste, som inom de nordiska länderna förefunnes, och hade derföre bland in- och utländske konstkännare ådragit sig största uppmärksamhet.
Det vore dock väl bekant, att flera bland dessa dyrbara qvarlefvor af medeltidens byggnadskonst, ehuru i sednare tid bättre vårdade än förut, befunnes i sådant skick, att de torde nedstörta, om ej snar hjelp mellankomme, och flerstädes behöfde frigöras från anslutande byggnader, till en del af osnyggaste art, och stängsel, hvilka icke blott bortskymde, utan äfven skadade de svaga murarne; och hade derföre akademien, jemte öfverlemnande af en uppgjord plan till de åtgärder, som kunde anses nödiga och tjenliga att förekomma ruinernas vidare förfall och afhjelpa ofvan anförda olägenheter, underdånigst hemställt, det Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om ett extra anslag af 1,500 Ridr årligen, att i öfverensstämmelse med förenämnda plan och under ledning af någon dertill utsedd lämplig person användas.
Sedermera hade stadsfullmägtige i Wisby i underdånighet gjort framställning, att Kongl. Majit måtte täckas föreslå Rikets Ständer att, för iordningställande och underhåll af ringmuren och kyrkoruinerna i nämnda stad, bevilja ett statsanslag af 5,000 Ridr årligen.
Vid öfverlemnande af denna framställning hade Kongl. Majits Befallningshafvande i Gotlands län derå tillstyrkt nådigt bifall; hvarefter Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademien, deröfver hörd, bland annat yttrat, att dev förfallna skick, hvari största delen af ifrågavarande ruiner befunne sig, gjorde det önsk - 32 Stats-Utshottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) ligt, att åtgärder till förekommande af deras vidare förstöring måtte kunna skyndsamt utföras; hvilket ändamål onekligen säkrare skulle vinnas, i fall Kongl. Maj:t funne skäligt att föreslå och Rikets Ständer att anvisa det högre belopp, stadsfullmägtige begärt, än om anslaget skulle stadna vid den lägre summa, akademien i dess ofvan anförda underdåniga skrifvelse ifrågasatt.
Efter pröfning af dessa underdåniga framställningar har Kongl. Maj:t föreslagit Rikets Ständer, att för ifrågavarande fornlemningars upphjelpande bevilja ett anslag af 1,500 R:dr.
Enär Wisby stads fornlemningar obestridligen äro i konsthistoriskt hänseende att räkna bland de märkligaste inom de nordiska länderna och af sådan anledning
Staten icke bör undandraga sig att tillse, det dessa ruiner, i den mån sådant utan allt för stora uppoffringar kan ske, åt efterverlden bevaras, tillstyrker Utskottet, a) att Rikets Ständer må för år 1867 anvisa ett extra anslag af 1,500 R:dr att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, användas för vårdande af fornlemningarne i Wisby.
Men då Utskottet, vid granskning af den uppgjorda planen öfver de åtgärder, som ansetts nödiga och tjenliga att förekomma ruinernas vidare förfall, funnit sig ega anledning befara att, i anseende till dessa ruiners mängd och storartade beskaffenhet, genomförandet af samtliga de föreslagna åtgärderna skulle medtaga högst betydliga summor, har Utskottet i följd deraf ansett sig böra hemställa, b) att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla att, om ökadt anslag för berörda ändamål skulle ifrågakomma, Kongl. Maj:t då ville låta behörigen utreda, hvilka utaf de ifrågavarande fornlemningarne företrädesvis äro af det värde i konsthistoriskt hänseende, att de böra åt efterverlden bevaras, äfvensom beloppet af de kostnader, som derför kunna vara oundgängligen nödiga. 135:o.
För inköp af en orgel åt Musikaliska Akademiens läroverk har Kongl. Maj:t begärt ett extra anslag af 4,000 R:dr; och då af Statsråds-protokollet inhemtas, att den nämnda läroverk tillhöriga orgel, hvilken är af äldre konstruktion, till följd af långvarigt begagnande befinner sig i högst bristfälligt skick, äfvensom att akademien förmält sig ega grundad förhoppning att på enskild väg erhålla något bidrag till fyllande i den för nytt sådant instrument beräknade kostnad, 5,000 R:dr, tillstyrker Utskottet, att det begärda beloppet, 4,000 R:dr, må af Rikets Ständer beviljas. 136:o.
Vidare har Kongl. Maj:t föreslagit, att för fortsatt utgifvande af ar betet “Svenska språkets lagar“ måtte för år 1867 beviljas ett anslag af 1,500 R:dr.
Sedan utaf de delar, hvaraf ifrågavarande arbete, enligt ursprungliga planen, borde utgöras, nemligen ordböjningen, ljudläran och ordbildningen med inbegrepp af partiklarne och ordförbindelsen eller syntaxen, ordböjningen, sedd jemväl i sina förbindelser till härledningen, blifvit fulländad, har, enligt hvad Statsråds-protokollet gifver vid handen, författaren under de sednaste två åren varit mera uteslutande sysselsatt med ljudläran; och då detta språkverks stora vetenskapliga värde redan är af Rikets Ständer erkändt, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må till fortsatt utgifvande af “Svenska språkets lagar** anvisa för år 1867 ett belopp af 1,500 R:dr. 137:o.
Vid sistförfiutna riksdag anvisade Rikets Ständer ett belopp af 10,000 R:dr att under innevarande statsregleringsperiod årligen utgå, för att, enligt Kongl. Maj:ts Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) 33 Maj:ts nådiga disposition, användas för bekostande i hufvudstaden af offentliga vetenskapliga föredrag i sådana ämnen, som företrädesvis tillhöra allmän bildning; och då de i följd häraf föranstaltade föreläsningar af allmänheten blifvit omfattade med en begärlighet, som på en gång röjt både denna allmänhets behof af bildande upplysning och dess håg att tillegna sig sådan, har Kongl. Maj:t nu föreslagit, att ett anslag af 10,000 R:dr måtte ställas till Kongl. Maj:ts disposition, för att, under förutsättning att af staden bekostas ändamålsenlig lokal samt dess belysning, användas till föranstaltande af dylika föredrag.
I sammanhang med denna nådiga framställning har Utskottet jemväl förehaft en från Borgare-Ståndet till Utskottets behandling remitterad motion (N:o 128), deri Herr C. E. Ljungberg af anförda skäl föreslagit, att Rikets Ständer måtte för instundande statsregleringsperiod anvisa 30,000 R:dr, för att, efter Kongl. Majrts nådiga disposition, användas dels till årliga arfvoden åt personer, som företrädesvis i rätts- och statsvetenskapliga ämnen i hufvudstaden holle en sammanhängande följd af föredrag, dels ock till bekostande derstädes af offentliga föreläsningar i ämnen, tillhörande allmän bildning.
Enligt hvad vidare inhemtas af motionen, till hvilken Utskottet för undvikande af vidlyftighet, i öfrigt får hänvisa, är det föreslagna beloppet af motionären afsedt dels till fem eller sex arfvoden för fast anställde lärare, hvilka borde hålla för undervisning ordnade serier af föredrag i företrädesvis följande vetenskaper, nemligen:
Statsrätt i inskränkt mening eller inre offentlig rätt, Folkrätt, Statistik, Nationalekonomi, Administrativ rätt, Laghistoria, Praktisk och komparativ Lagfarenhet, Politisk och allmän kulturhistoria, Geologi och Mineralogi samt Filosofi och Estetik, dels till arfvode åt e. o. Professorn i Rätts- och Statsmedicin vid Carolinska institutet mot åtagande att under 2 å 3 månader hvarje år genomgå en särskild för jurister lämpad kurs i Rättsmedicinen, och dels 10,000 R:dr för de tillfälliga föreläsningar, som fortfarande borde hållas i de till allmän bildning hörande ämnen.
Vid innevarande riksdag är i en hos Ridderskapet och Adelli väckt motion föreslaget, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det Kongl. Maj:t täcktes af sakkunnige personer låta frågan om ett universitets inrättande i hufvudstaden tagas i behörigt öfvervägande och sedermera hos Rikets Ständer göra den nådiga framställning, Kongl.
Maj:t med anledning deraf kunde finna för fosterlandet och för utvecklingen af dess vetenskapliga och högre andliga lif mest gagnande.
Men vid behandling af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets öfver berörda motion afgifna Betänkande (N:o 11), deri Utskottet af anförda skäl hemställt, att densamma ej måtte till någon åtgärd föranleda, hafva trenne Riks-Stånd detta Betänkande godkänt; Och då vid sådant förhållande det icke kan vara att förvänta, att frågan om anslag för inrättande i hufvudstaden af en vetenskaplig institution i den af Herr Ljungberg föreslagna syftning skulle för närvarande tillvinna sig Rikets Ständers uppmärksamhet, har Utskottet ansett sig icke böra förevarande motion, i hvad den afser högre anslag än det af Kongl. Maj:t föreslagna, till bifall förorda; hemställande alltså Utskottet, a) att Herr Ljungbergs ifrågavarande motion icke må till någon särskild Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Vidkommande åter Kongl. Maj:ts i ämnet gjorda framställning, tillstyrker Utskottet, b) att Rikets Ständer må jemväl för år 1867 ställa till Kongl. Maj:ts disposition ett extra anslag af 10,000 Riksdaler, för att, under förutsättning att af Stockholms stad bekostas ändamålsenlig lokal samt dess belysning, användas till föranstaltande i Bih. till B.
4 Sunil. 1 Afd. 2 Band. 1 Häft. 5 34 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) hufvudstaden af offentliga vetenskapliga föredrag i sådana ämnen, som företrädesvis tillhöra allmän bildning. 138:o.
För fortsatt utgifvande af sådana i Riksarkivet och andra samlingar befintliga handlingar, som äro af vigt för fäderneslandets historia och offentliga förhållanden, har Kongl. Maj:t äskat anvisande af ett anslag å 3,000 R:dr samt att återstoden af det för samma ändamål tillförene beviljade belopp måtte fortfarande få derför användas.
Utaf Statsråds-protokollet inbemtas, hurusom Riksarkivarien uti skrifvelse den 29 sistlidne Juli anmält, att ifrågavande uti Riksarkivet företagna arbete sålunda fortgått, att andra delen i serien för ”Konung Gustaf I:s registratur”, omfattande året 1525 af denna Konungs regering, samt första delen i en särskild serie, innehållande lagförslag, börande till Konung Carl IX:s tid, från trycket utkommit; hvarjemte för närvarande vore under utgifning: tredje delen af Konung Gustaf I:s registratur, omfattande året 1526, äfvensom en realkatalog öfver Riksarkivets rika samling af pergamei tsbref, från och med år 1351 till och med år 1400, hvilken, försedd äfven med register, återgåfve allt väsendtligt af dessa brefs innehåll, till ledning för forskare i den tidens häfder.
Riksarkivarien i ofvanberörda skrifvelse jemväl meddelat, uppgick vid ingången af nu löpande statsregleringsperiod återstoden af det under riksdagen näst före den sednaste för ifrågavarande ändamål beviljade anslag till ett belopp af 8,000 R:dr.
Häraf hade 2,248
R:dr 13 öre redan blifvit använda; inom kort komme ytterligare att deraf utgå kostnaden för tredje delen af Konung Gustaf I:s registratur, omkring 1,100 R:dr, och vid detta års början förestode utbetalning af omkring 1,000 R:dr för den då färdigblifvande Irsta delen af realkatalogen, hvars sednare afdelning, likaledes medförande en utgift af omkring 1,000 R:dr, väntades färdigtryckt inom innevarande års utgång, vid hvilken tidpunkt alltså å anslaget icke kunde beräknas högre behållning än omkring 2,652 R:dr, under det emellertid till utgifning från trycket oafbrutet förbereddes fortsättningen af Konuug Gustaf Ls registratur, hvilket, tillvexande med hvarje år, ännu komme att taga ett betydligt antal delar i anspråk, äfvensom derjemte åtskilliga för Svenska kyrkoförfattningens historia vigtiga handlingar från sextonde och förra hälften af sjuttonde seklet.
Den behållning, som beräknats vid innevarande års slut förefinnas å det för ifrågakomna arbete anvisade anslagsbeloppet, motsvarar således fullt hvad som hittills årligen för ändamålet åtgått; och då i följd häraf beviljande af nytt anslag för år 1867 icke synes vara af behof påkalladt, hemställer Utskottet, att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning må endast i den mån bifallas, att Rikets Ständer medgifva, att återstoden af det för omförmälda arbete tillförene beviljade belopp fortfarande må derför användas. 139:o.
Jemte erinran, hurusom Rikets sist församlade Ständer åt Artisten N. Mandelgren anvisat för innevarande statsregleringsperiod ett årligt understöd af 1,500 R:dr, för att derigenom sätta honom i tillfälle att genom resor inom landet insamla ytterligare materialier till fortsättande af det vackra arbete, rörande de i vårt lands gamla kyrkor ännu befintliga konsthistoriska lemningar från förgångna sekler, hvilkets utgifvande han med understöd först af Fransmännens Kejsare och sedan af Svenska Statsverket begynt under titel: ”Monuments Scandinaves du moyen åge”, har uti en inom Preste-Ståndet väckt, till Stats-Utskottets behandling remitterad motion (N:o 46) Doktor Lindgren föreslagit, att Rikets Ständer ville för år 1867 åt Mandelgren anslå ett fortsatt understöd af 1,500 R:dr, med förbindelse för Mandel - Stats-TJtskottets Utlåtande F:o 66.
(Fortsättning.) 35 gren att vid slutet af det år, för hvilket han anslaget uppbär, till fria konsternas akademi inlemna de afteckningar och ritningar han under året gjort.
Enahanda vilkor är jemväl fästadt vid det Mandelgren för innevarande statsregleringsperiod beviljade understöd; och finnas vid motionen fogade utaf Sekreteraren vid fria konsternas akademi utgifna intyg derom att Mandelgren åren 1864 och 1865 samma vilkor uppfyllt.
Denna framställning har Utskottet tagit i öfvervägande; och då det ©tvifvelaktigt i konsthistoriskt hänseende är af vigt, att
Mandelgren sättes i tillfälle att fortsätta den verksamhet, hvaråt han redan egnat ett mångårigt och uppoffrande arbete, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte å Riksgälds-kontoret anvisa ett belopp af 1,500 Riksdaler, att för år 1867 utgå till Artisten Mandelgren, på det han må blifva i tillfälle att verkställa de resor inom landet, som för fortsatt aftecknande af ännu utaf honom ej undersökta kyrkliga monumenter kunna vara af nöden, dock med skyldighet för Mandelgren att vid slutet af berörda år till fria konsternas akademi inlemna de afteckningar, han under året gjort. 140:o.