Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvardera Kammaren eger att bestämma påföljd af böter för den Kammarens ledamot, som sig vid Riksdagen ej i rätt tid inställer och derför ej visar laga förfall, eller som eljest utan tillstånd af Kammaren fron riksdags-öfverläggningarna förfallolöst sig afhållen Dessa böter tillfalla Statsverket.
Riksdags början och upplösning. § 31.
Konungen tillkommer dä, på sätt Regeringsformen i § 50 stadgar, att annan riksdagsort utsätta och kungöra. Konstitutions-Utskottets Memorial Jfö 2. 11 § 32. 1.
Den, sorn blifvit till Riksdagsman vald, skall, första gången han efter valet till Riksdag sig inställer, inför Justitie-Statsministern, eller den Konungen i hans ställe förordnar, sin fullmakt till granskning uppvisa å den dag Riksdagen sammanträder eller, om Riksdagsman sednare sig inställer, så snart derefter ske kan.
Denna granskning, som skall ske i närvaro af tre bland Fullmäktige i Rikets Bank och tre bland Fullmäktige i Riksgäldskontoret, har till föremål att under söka. huruvida fullmakterne blifvit i föreskrifven form utfärdade, och skall vid den Riksdag, för hvilken nya val af begge Kamrarnas eller enderas samtliga ledamöter egt rum, vars inom tre dagar fulländad, men vid andra Riksdagar samma dag, då fullmakterne uppvisas 2.
Hvardera Kammaren tillkommer dock sedan att pröfva behörigheten till riksdagsmannakallets utöfvande, ej mindre för sådana dess medlemmar, hvilkas fullmakter ej blifvit godkända, än äfven för dem, emot hvilka eljest, till följd af denna Grundlag, anmärkning förekommer.
Den, om hvars riksdagsmannarätt fråga är hos Kammare väckt, bibehåller emellertid sin befattning såsom ledamot i Kammaren, intilldess han blifvit dertill obehörig förklarad. § 33.
1 af nästföregående § före skrifna granskning samt berättelse om förloppet dervid blifvit af Justitie-Statsministern, eller den i hans ställe förordnad är, meddelad Kamrarna, hvar i hvad dess ledamöter angår, begäre hvardera Kammaren ofördröjligen hos Konungen, medelst deputation, Talman och vice Talman, dem Konungen då för hvardera Kammaren, bland dess ledamöter, utnämner.
Talman och vice Talman aflägga inför Konungen följande ed: »Jag N. N., utnämnd och förordnad att vid denna Riksdag vara Talman (vice Talman) i lista (2:dra) Kammaren, lofvar och svär, vid Gud och Hans heliga Evangelium, att jag vill och skall med all min förmåga upprätthålla och försvara Konungamakten och Riksdagens rättigheter, i öfverensstämmelse med Rikets Regeringsform.
Detta allt lofvar jag troget hålla, sä sannt mig Gud hjelpe till lif och själ.»
Då i något af de fall, som i 91, 93 och 94 §§ Regeringsformen omförmälas, Riksdagen på de i samma Grundlags 93 § nämnda vederbörandes kallelse sam manträder, eger hvardera Kammaren att, inom sig, välja Talman och vice Talman, hvilka inför Kammaren aflägga den föreskrifna eden.
Innan Talmän äro förordnade eller valde, efter thy ofvan sägs, föres i hvardera Kammaren ordet af den derstädes närvarande ledamot, som de flesta Riks - 12 Konslitutions-Utskottets Memorial M 2- dagar bevistat, och, der två eller (lere ledamöter i lika många Riksdagar deltagit, den af dem, sorn är till lefnadsåren äldst. § 34.
På den tid skola Riksdagsmännen, sedan Gudstjenst med dem hållen är, sammankomma på Rikssalen, der Konungen eller, då Han så för godt finner, någon af Statsministrarna förer ordet.
Vid detta tillfälle låter Konungen meddela Lagtima Riksdag berättelse om hvad i Rikets Styrelse sedan nästföregående Lagtima Riksdags sammantfäde sig tilldragit, äfvensom till Riksdagen i två exemplar, deraf ett tillställes hvardera Kammaren, öfverlemna Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof, innefattande äfven förslag rörande sättet att genom bevill ningar fylla hvad Staten utöfver de ordinarie inkomsterna erfordrar; men om Riksdagen Urtima är, kungöres för densamma anledningen till dess sammankallande och aflemnas de förslag och framställningar, hvilka skola blifva föremål för Kamrarnas öfverläggningar; Konungen dock obetaget att sedermera äfven andra förslag framställa.
Då Konungen, på sätt nu är sagdt, Riksdag öppnat, framföre, vid samma tillfälle, Kamrarnas Talmän till Konungen, i Kamrarnas namn, deras under sätta vördnad. § 35 Hvardera Kammaren eger utse och förordna sin Sekreterare.
Den betjening, som hvardera Kammaren i öfrigt för sig under Riksdagen anser nödig, till sättes af Talmannen och några utaf Kammaren dertill utsedda ledamöter, efter samråd med Sekreteraren. § 36.
Vill Konungen, med upplösande af Riksdag, förordna om nya val i hela Riket till båda Kamrarna eller den ena af dem, '■kall Konungens beslut derom, sedan Han låtit till Rikssalen kalla Riksdagen, densamma derstädes meddelas.
Då Riksdag skall afslutas, infinna sig, på Konungens kallelse och efter förrättad Gudstjenst, Riksdagsmännen på Rikssalen och framföra genom Talmännen sina välönskningar.
Konslitutions-Utskoltets Memorial JW 2.
IS Ärendenas beredning. § 37. 1. Å hvarje Lagtima Riksdag skola, inom åtta dagar efter dess öppnande, tillsättas: ett Konstitutions-Utskott, ett Stats-Utskott, ett Bevillnings Utskott, ett Banko-Utskott samt ett Lag-Utskott.
Dessa Riksdagens ständiga Utskott skola bestå:
Konstitutions
Utskottet af tjugo, Stats-Utskottet af tjugofyra, Bevillningsutskottet af tjugo, Banko-Utskottet af sexton och Lag-Utskottet af sexton ledamöter, hvilka hvardera Kammaren till halfva antalet inom sig väljer antingen omedelbart eller, om Kammaren så beslutar, genom Elektorer; ankommande på Kam rarnas sammanstämmande beslut att, när sådant finnes vara af nöden, tillsätta särskildt Utskott för upptagande af fråga, sorn tillhör ständigt Utskotts behandling, så ock att, derest Utskott anmäler behof af förstärkning i ledamöternas antal, sådant bevilja. 2.
Derest i någondera Kammaren fråga väckes, som icke tillhör lörenämnda Utskotts behandling, men är af beskaffenhet, att Utskotts yttrande deröfver erfordras, skall för frågans beredande ett tillfälligt Utskott, bestående af så många ledamöter, som Kammaren nödigt aktar, inom Kammaren tillsättas. 4.
Utskottet anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga att verkställa, så ock att meddela utlåtande öfver de från Kamrarna till Utskottet hänvisade grundlagsfrågor. * 2.
Utskottet åligger ock att äska de i Stats* Rådet förda protokoll, med undantag af dem, sorn angå ministeriela ärenden och kommandomål, hvilka endast, i hvad som rörer kända och af Utskottet uppgifna händelser, kunna fordras.
Om Utskottets rätt och pligt att, efter granskning af dessa protokoll, hos Riks dagen anmäla de anmärkningar, hvartill denna granskning funnits föranleda, eller eljest vidtaga den med anledning af gjord anmärkning erforderliga åtgärd, så ock att, när af Riksdagsman eller af annat Utskott än Konsiitutions-TJtskottet fråga blifvit väckt, att Stats Rådet eller någon dess ledamot eller föredragande sitt embete på obehörigt sätt utöfvat, deröfver, före frågans afgörande af Riksdagen, afgifva yttrande, derom är i Regeringsformen stadgadt. 14 Konstitulions-Utskoltets Memorial JM 2. 3.
Utskottet tillkommer jemväl att, då olika meningar mellan Kamrarna appstå, till hvilket Utskott uppkomna frågor och ämnen böra hänvisas, derom beluta, så ock att skilja mellan Kammare och dess Talman, då den sednare vägrar ^ roposition. § 39 1.
Stats-Utskottet, som skall undfå del af Konungens angående Statsverkets tillstånd och behof till Riksdagen aflåtna Proposition och ega tillgång till alla Statsverkets räkenskaper och handlingar, åligger att granska, utreda och uppgifva Stats- och Riksgäldsverkens tillstånd och förvaltning samt föreslå ej mindre hvad till fyllandet af deras behof erfordras, sedan nödiga indragningar och besparingar blifvit iakttagna, än äfven beloppet af de summor, hvilka, jemlikt 63 § Regeringsformen, skola för särskilda händelser afsättas, så ock att uppgifva, huru mycket bör genom bevilluingar utgöras. iJ.
Utskottet tillkommer ock att efterse och granska, huruvida gjorda eller förordnade utbetalningar af statsmedlen icke öfverstigit beloppet af de hufvudtitlar, hvilka af Riksdag uti uppgjord statsreglering blifvit fastställda, och huruvida utbetalningarna äro grundade på behörigen upprättade stater, eller Konungens med vederbörlig kontrasignation utfärdade anordningar, samt styrkta med behöriga qvittenser af dem, som medlen emottagit.
Skulle, mot Riksdagens beslut, de till någon hufvudtitel anslagna summor befinnas dragna till andra ändamål än dem, som under samma hufvudtitel höra, eller något af Riksdagen faststäldt anslag befinnas öfverskridet, skall Utskottet hos Kamrarna göra anmälan emot den embetsman, som en sådan anordning kontrasignerat, hvarefter förfares enligt 106 och 107 §§ i Regeringsformen.
Ej må dock, emot föreskriften i 90 § Regerings formen, Utskottet i något klander af Konungens gjorda anordningar ingå; ej heller de för statsutgifterna redovisande tjenstemän personligen för Utskottet eller Riksdagen till ansvar ställas, utan må, der så nödigt finnes, hos Konungen af Riksdagen anmälas de anledningar, som förekommit att emot någon sådan tjensteman i laglig ordning*ansvar yrka. § 40.
Bevillnings-Utskottet åligger att bereda alla dit från Kamrarna hänvisade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande, att förslagsvis beräkna inkomsterna af de särskilda bevillningarna och att, sedan Statsverkets behof blifvit utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller dess minskande, om sådant kan ega rum, och i sammanhang dermed till Riksdagen afgifva förslag till bevillnings-stadgar.
KoHslitutions-Utskottets Memorial JYs 2. 15 § 41 Banko-Utskottet tillhörer att undersöka Riksbankens styrelse och tillstånd samt att hos Kamrarna föreslå och i mål, för hvilka Utskottet fått sig sådan makt af Riksdagen uppdragen, gifva föreskrifter om Bankens förvaltning. § 42. 1.
Intilldess sådant val försiggått, föres ordet af den ledamot, som de flesta Riksdagar bevistat och, der två eller flere i lika många Riksdagar deltagit den af dem, som är till lefnadsåren äldst.
De ständiga Utskotten utse, hvart för sig, Sekreterare och, efter samråd med honom, den öfriga betjening, soöi nödig finnes.
I tillfälligt Utskott välja ledajnöterne, inom sig, för hvarje särskildt mål en föredragande, hvilken det derjemte åligger att uppsätta Utskottets yttrande i ämnet. § 43.
Alla Utskott skola inom fyra dagar från den, då de blifvit utsedda, sammanträda.
De böra, så fort sig göra låter, afgifva de yttranden, som på dem ankomma.
Har ledamot af Utskott tre gånger å rad, ulan laga förfall, från Utskottets sammanträden sig afhållit, bör ordföranden hos vederbörande Kammare sådant anmäla, på det annan ledamot i Utskottet må, i föreskrifven ordning, inväljas. 16 Konstitutions Utskottets Memorial JK 2. § 46 Finner Utskott sig behöfva af någon Konungens embetsman elier af allmänt verk inhemta muntliga eller skriftliga upplysningar, eger Utskottet att, genom sin ordförande, hos den Stats-Rådels ledamot, som Konungen dertill vid hvarje Riksdag förordnar, begära Konungens befallning till vederbörande att de äskade upplysningarna meddela; dock böra Stats-Kontoret samt Banko- och Riksgäldsverken, i frågor om redovisning af medel, alla äskade upplysningar omedelbarligen afgifva. § 47.
Utskottens öfrige ledamöter deruti taga del § 48.
Då inom Utskott omröstning med slutna sedlar anställes, bör en sedel alltid uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att rösterna vid sammanräknandet befinnas lika delade.
Är pluralitet redan vunnen, bör den aflagda sedeln genast ouppbruten förstöras Ledamot, som i Utskotts beslut ej instämt, är obetaget att jemte Utskottets yttrande lemna Kamrarna del af sin skiljaktiga mening, som i sådant fall bör till Utskottet skriftligen afgifvas.
Expeditioner (rån Utskott underskrifvas af ordföranden. § 50.
Deputerade att med Honom öfver lägga om ärenden, dem
Han pröfvar böra hemliga hållas, utväljas dertill tolf ledamöter, deraf hvardera Kammaren inom sig utser sex Desse
Deputerade ega dock ej makt att fatta beslut, utan endast att till Konungen afgifva yttranden öfver de mål, Konungen dem meddelar.
Konstitutions-Utskottets Memorial M 2. 17 Ärendenas behandling1 i Kamrarna. § SI.
Talmännen eller, i händelse af förfall för dem, vice Talmännen åligger, hvar för sin Kammare, att utfärda kallelse till sammanträden, att ärendena dervid föredraga, alt upptaga, reda och framställa de yttrade meningarna, att göra propositioner för besluts fattande och vidmakthålla ordning vid sammanträdena, allt efter de föreskrifter denna Grundlag innehåller.
Dock må den, som talmansbefattningen utöfvar, ej deltaga i öfverläggning elb-r omröstning och ej heller något annat föreslå, än som erfordras till verkställighet af Grundlagarna, af Riksdagens eller Kamrarnas särskilda beslut eller i öfrigt af de reglementariska stadganden, som för riksdagsärender^ behandling blifvit antagna.
Vid Kammares sammanträde eger hvarje dess ledamot rätt all till protokollet fritt tala och utlåta sig i alla frågor, som under öfverläggning komma, och om lagligheten af allt, som inom Kammaren sig tilldrager.
En hvar yttrar sig i den ordning, han dertill sig anmält och uppropad blifver; och må ej någon vara berättigad att tala utom protokollet.
Ingen må tillåta sig personligen förolämpande uttryck; sker det, eger Kammaren pröfva, huruvida den ledamot, som sålunda sig förgått, må af Talmannen erhålla tjenlig föreställning och varning, eller om saken bör till laga domstols behandling öfverlemnas eller ock alldeles förfalla. § 33.
Uti hvardera Kammaren ega Stats-Rådets ledamöter tillträde, med rättighet att deltaga i öfverldggningarna, men ej i beslulen, der de ej äro ledamöter af Kammaren.
Dock må ej Stats-Rådets ledamöter i de fall, då dem enligt Regeringsformen uppdraget är att Riks-styrelsen föra, ej heller omyndig Konungs Förmyndare, öfvervara Kamrarnas öfverläggningar eller beslut.
I mål, som personligen rörer någon ledamot i Kammare, må han väl öfverläggningarna, men ej beslutet öfvervara.
Bih. lill It St.
Prot. 1865 di 1866. 3 Sami. 2 Hafi. 3 18 Konslitutions-Vlskotlets Memorial JM 2. § 54.
Konungens skrifvelser och propositioner, med det undantag som i § 34 för— mäles, tillställas håda Kamrarna genom en Stats-Rådets ledamot samt böra alltid vara åtföljda af Stats-Rådets och i frågor om stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af allmän civil-, kriminal- och kyrkolag, jemväl al Högsta Domstolens yttrande. § 55.
Sedermera må sådan fråga, med undantag af grundlagsförslag, icke kunna af Riksdagsman väckas, utan såvida den af redan inom någondera Kammaren fattad t beslut eller upptaget ärende eller annan under Riksdagen inträffad händelse omedelbarligen föranledes.
Ej må i en skrift flera mål af olika beskaffenhet sammanföras. § 56.
Konungens propositioner, så ock motioner i ämnen, som tillhöra ständigt Utskotts behandling, kunna icke lill afgörande i Kammare företagas, innan Utskott deröfver afgifvit yttrande.
Angår motion annat ämne, och rörer det ej Kammaren enskildt, kan motionen ej utan remiss till Utskott bifallas Frågor, som röra någondera Kammaren enskildt, må genast afgöras. § 57 Derest af Riksdagsman, eller af annat Utskott än feonstilutions-Utskottet, fråga hos Kamrarna väckes, att Stats-Rådet eller någon dess ledamot eller föredragande sitt embete på obehörigt sätt utöfvat, böra dervid endast följande ordalag nyttjas: »Det är anledning till anmärkning mot Stats-Rådet, eller den eller den ledamoten eller föredraganden, hvarom remiss begäres till Konstitutions-Utskottet, inför hvilket anledningen skall uppgifvas.»
Yid Kammares öfverläggning om sådan fråga gälle i afseende på Konungens beslut uti mål, som röra enskilda personers eller korporationers rättigheter och angelägenheter, hvad uti 107 § Regeringsformen stadgadt är. Konslitutions-Ulskotlets Memorial Jt? 2- 19 § 88.
i När proposition eiler motion första gången i Kammare förekommer, skall den, så framt ej Kammaren enhälligt densamma genast till Utskott förvisar, ligga på bordet till nästa sammanträde, då sådan hänvisning bör ske, derest frågan ej nedlägges eller, om den rörer Kammaren enskildt, eljest blifver afgjord.
Hvarje ledamot eger i målet afgifva yttrande, hvilket jemväl till Utskottet öfverlemnas; men ej rnä deraf remissen till Utskottet uppehållas.
Uppstår fråga till hvilket Utskott ett mål bör hänvisas, skall denna fråga blott för det sammanträde, dä deu väckt blifvit, kunna läggas på bordet, men vid det nästföljande ovilkorligen afgöras. § 39.
Vid nästa föredragning, ehvad öfverläggning då eger rum eller ej, må det, på flera ledamöters förenade begäran, åter göras hvilaride.
Betänkande, som afgifvits af tillfälligt Utskott, föredrages i den Kammare, som Utskottet tillsatt, och förfares derefter vidare med målet, såsom nyss är sagdt.
Utskotts förberedande hemställande!) och förfrågningar må genast afgöras, derest icke någon Kammarens ledamot bordläggning begär. § 60.
Ej må något mål, deri öfverläggning egt rum, till slutligt afgörande företagas förr än Kammaren på Talman nens hemställan förklarat öfverläggningen slutad; börande derefter proposition framställas.
Innefattar ett förslag flera delar, som ej lämpligen kunna i ett sammanhang afgöras, bör särskild proposition å hvardera delen framställas i enahanda ordning, som nu är föreskrifven.
Proposition skall alltid endast med ja eller nej besvaras, och Talmannen tillkännagifve sin uppfattning af det svar, som lemnats, hvarvid skall bero, såvida ej votering begäres, hvilken då ej må vägras; en hvar i öfrigt obetaget att låta sin särskilda mening i protokollet antecknas.
Då voteras skall, bör voteringsproposition jemte tydlig kontraproposition genast författas, justeras 20 Komtitutions-Ulskottets Memorial Jtä 2. och anslås, samt omröstningen straxt derefter verkställas; men ej må proposition göras, om votering skall ega rum, ej heller någon omröstning derom tillåtas.
Om vid sammanräknandet af de öfriga sedlarna rösterna befinnas lika delade, skall den förseglade sedeln öppnas och afgöra beslutet.
Ar pluralitet redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbruteu genast förstöras. § 61.
Derest Kammaren ändock yrkar proposition, skall Talman ega att förklara öfverläggningen hvilande, och målet förvisas då till Konstitutions-Utskottet, som det åligger att ofördröjligen inkomma med motiveradt och bestämdt utlåtande öfver frågans stridighet eller enlighet med Grundlagen.
Å hvad Utskottet förklarat icke vara mot Grundlag stridande kan proposition sedermera ej vägras.
S 62.
Derest ledamot, som i Kammarens beslut ej in stämt, vill sin särskilda mening hos Med-Kammaren anmäla, skall sådant vara honom obetaget; börande han i slikt fall sin skiljaktiga mening skriftligen till protokollet aflemna, hvarefter den genom protokollsutdrag Med-Kammaren delgifves; men ej må häraf i något fall beslutets expedierande uppehållas. § 63.
Stadna Kamrarne öfver någon fråga, deri ständigt eller i dess ställe särskildt tillsatt Utskott sig yttrat, uti hufvudsakligen eller till vissa delar olika beslut, då skall Utskottet söka att de olika meningarna, såvida möjligt är, sammanjemka och med förslag derom till Kamrarna inkomma.'
Konstitutiom-Utskottets Memorial M 2. 21
Om frågan varit af tillfällijgt Utskott handlagd och den Kammare, som Utskottet tillsatt, icke afslår den i frågan väckta motion, skall beslutet genom utdrag af protokollet delgifvas Med-Kammaren, som derpå om frågan beslutar antingen genast eller efter dess hänvisning till ett för frågans vidare utredning inom Kammaren tillsatt Utskott.
Derest Kammaren dä icke antager det af den Kammare, som saken först handlagt, fattade beslut, varder det afslaget eller med ändring återlemnadt till sistnämnda Kammare, hvilken i sednare fallet har att målet till ny öfverläggning företaga samt eger alt, om Med-Kammarens beslut icke oförändradt antages, ärendet dit ånyo öfverlemna till förnyad omprölning.
Hvad , Kamrarne sammanstämmande besluta, det vare Riksdagens beslut.
Blifva Kamrarne ej, efter den behandling ofvan är nämnd, om ett beslut ense, skall frågan, utom i de fall 65 § upptager, anses hafva för den Riksdagen förfallit, § 64.
Förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af Grundlag, hvarom Iråga endast vid Lagtima Riksdag må väckas, kan å samma Riksdag förkastas, men ej slutligen antagas eller bifallas i vidsträcktare mån, än såsom ett förslag, hvilket till den Lagtima Riksdag, som, efter förrättade nya val i hela Riket till andra Kammaren, lörst sammanträder, skall hvila, för att då ånyo pröfvas.
Varder förslaget dervid af begge Kamrarna antaget, blifver det Riksdagens beslut; egande Kamrarne ej rätt att uti hvilande förslag ändring göra.
Ej må beslut öfver hvilande förslag till annan Riksdag, än nu är nämndt, uppskjutas, utan att Konungen och begge Kamrarne derom äro ense. § 65.
När i fråga om statsutgifter eller bevillning, eller angående Riksbankens eller Riksgäldskontoret* styrelse och förvaltning, inkomster och utgifter, Kamrarne lätta stridiga beslut, som ej uppå vederbörligt
Utskotts förslag varda sammanjemkade, skola begge Kamrarne hvar för sig rösta om de olika beslut, hvari hvardera förut stadnat; kommande den mening, som dervid erhåller de Qesta ledamöters af båda Kamrarna sammanräknade röster, att gälla såsom Riksdagens beslut.
För att vid sådan omröstning förekomma lika antal röster, skall i andra Kammaren afläggas och förseglas en sedel, hvilken, i händelse de öfrige sammanräknade rösterna utfalla lika, öppnas och afgör frågan.
Är pluralitet redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbruten genast förstöras. § 66.
Då- val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, tillsättes en Nämnd, bestående af sextiofyra personer, af hvilka hvardera Kammaren genom sluten om - 22 Konstilulions-Ulskottets Memorial M 2. röstning inom sig utser trettiotvå med uppdrag att, vid förefallande skiljaktighet mellan Kamrarna, bestämma valet.
Dagen efter, sedan Nämnden är utsedd, skrida Hamrarne till val af Konung eller Thronföljare.
Förenas
Kamrarne om en och samma person, är han att såsom uthorad anse. 1 annat fall algor Nämnden.
Dock må ej hos densamma komma under omröstning andra än de, som i hvardera Kam maren erhållit flesta rösterna; egande ingendera Kammaren att flera än en Kandidat framställa, Nämndens ledamöter, hvilka ej i och för denna befattning må uteslutas från deras riksdagsmannarätt i Kamrarna, sammanträda dagen efter den, då valet i Kamrarna förrättadt är, och skiljas ej åt förr, än valförrättningen är fullgjord.
Den af de begge under omröstning komna personerna, på hvilken då inom Nämnden de Heste rösterna falla, är behörigen vald. 1 den händelse, som 94 § Regeringsformen omförmäler, skall
Nämnden väljas inom tionde dagen efter den, som i riksdagskallelsen är till Riksdagens sammankomst utsatt. § 67. Skall Förmyndare för omyndig Konung tillsättas, utses af Kamrarna, sist dagen efter Riksdagens öppnande, en Nämnd på det sätt och till det antal personer, som i nästföregående § sagdt är.
Denna Nämnd röstar om de af Riksdagen till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara en, tre eller fem.
Hvarje ledamot af Nämnden upptecknar å en sluten vallista de män, dem han anser förtroendet värdiga, och så mångå, att de med en person öfverstiga det af Riksdagen bestämda antalet Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes först den, som flesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifver utslaget.
Nämnden kan ej förr åtskiljas, än valet fulländadt är; och gäller detta val såsom Riks dagens beslut.
Om så händer, att Kamrarne ej inom tre dagar efter Riksdagens öppnande om Förmyndarnes antal åsämjas, förordnas på enahanda sätt och till lika antal, som ofvan angående Nämnden är sagdt, en särskild Nämnd, att medelst omröstning denna fråga, med samma kraft och verkan som Riksdagens beslut, inom två da gar afgöra; skolande sedermera den utsedda Nämnden, likaledes inom två dagar, hafva valet förrättat, så att i alla händelser förmyndarevalet, inom sju dagars förlopp från Riksdagens öppnande, må vara verkstäldt. § 68.