Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Borgare-ståndet blifvit af herr Waern anmärkt, att, då Kongl. Majit uti nådig skrifvelse af den 7 nasti.
December till Rikets Ständer öfverlemnat alt för framliden bestämma någon lämplig ersättning åt de personer, hvilka, jemlikt Kongl. Förordningen tlen 23 Februari 1842, af vederbörande länsstyrelser förordnas, att, i egenskap af krono-ombud, i landsorterna öfvervara bevillningsslämplingen af af spelkort, men Stals- och Bevillnings-utskollen, hvilka behandlingen af denna fråga tillkomme, ännu icke utlåtande deröfver afgifvit, det, innan sådant skett, syntes vara mindre formen ligt och grannlaga alt, på sätt i betänkandet blifvit hemstäldt, hos Kongl.
Majit anhålla om oförändradt fortfarande af ofvanherörde nådiga förordning; och har på grund af denna anmärkning betänkandet blifvit ålerremitteradt.
I anledning häraf har Utskottet ansett sig endast böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att förenämnda i Kongl. Majits berörda nådiga skrifvelse väckta fråga numera blifvit af Stals- och Bevillningsutskotten behandlad, samt att dessa Utskott, uti deras under Nio afgifna utlåtande, på anförda skäl tillstyrkt, att de personer, hvilka, jemlikt 7 mom. af Kongl. Förordningen den 23 Februari 1842, böra af Kongl. Majits befallningshafvande serskildt förordnas att i landsorterna öfvervara bevillningsslämplingen af spelkort, må från den tid, då den af Rikets Ständer fastställande nya bevillning kommer att vidtaga, ega att, i och för nämnda befattning, utaf de till Riksgälds-kontoret ingående medel för verkställd korlstämpling tillgodonjuta ett runstycke banko lör hvarje kortlek, hvarå dylik stämpling blifvit under deras uppsigt verkställd; hvarjemte Utskotten hemställt, att Rikets Ständer måtte, med öfverlemnande till Kongl.
Maj;t att bestämma de närmare föreskrifterna härvid, i underdånighet an Bih. lill Fiol. 1847 och i848, 5 Sami. i A/d. i2 häflet. 1 2 Bevillning,*-Ut.ikoltets Memorial, N:o 17. båtfa, rfet Kongl. Majit vitte täckas låta nådig kungörelse i ämnet utfärda; oell lärer, vid sådant förhållande samt då någon ändring i Kongl. Förordningen af den a3 Februari 1842 icke derigenom kan anses hafva skett, herr PVcerns berörda anmärkning finnas icke kunna Lill någon vidare åtgärd föranleda, utan Utskottets förra hemställan om oförändradt fortfarande af nyssnämnda Kongl.
Förordning böra bifallas.
’ Stockholm den 26 Maj 1848.
N:o> 17 Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Judi, kl. 12 widd.
Memorial, i anledning af Riks-ståmlens olika beslut, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterna för deras tillämpning, I anledning af de skiljaktiga beslut, hvaruti riks-stånden stadnat, vid behandlingen ej mindre af Bevillnings-utskottets betänkande N:o 9, angående grunderne för den blifvande allmänna bevillningen, samt föreskrifter ne för deras tillämpning,, än <>ck af Utskottets under Nio i4 afgifna utlåtande öfver de anmärkningar, sorn mot vissa till
Utskottet återförvisade punkter af nämnda betänkande blifvit gjorda, får Utskottet, under anmälan, att dess förslag i betänkandet
Nio 9, med de ändringar och tillägg dervid, som utlåtandet Nio 14 innehåller, blifvit i alla, här nedan icke förekommande, delin- af samtliga riks-stånden godkändt, nu uppgifva sättet för de olika beslutens .samman jemkande samt, i händelse sådan sammanjemkning icke på grund deraf eger rum, för de åtgärder,, som grundlagsenligen deraf må föranledas.
Ingressen i Betänkandet Nio 9 och §. 1.
Sedan Bevillnings-utskottet i oftanämnde Betänkande N:o 9 afstyrkt allt afseende å herr Friherre Cederströms, motion om återgång till de HeviUnings-Ulskotte/s Memorial, N:n i~. 3 grunder för allmänna beviUniirgens fördelning, sorn vid 1809 års riksdag fastställdes jemte dem om pro-gressiva afgifter för den högre inkomsten, samt tillstyrkt, att personliga skyddsafgiften, hvars upphörande, såvida den utginge till staten blilvit föreslaget, mot det alt ett lika belopp b lefve till annat ändamål anvisadt, måtte för det närvarande oell intill dess Rikets Ständer öfver sist berörda fråga, som koimne att serskildt behandlas, beslutat, såsom bevilluingsgrund bibehållas; så hafva Ridderskape-t och Adelli samt Preste- och Borgare-stånden gillat, hvad Utskottet i dessa hänseenden yttrat och föreslagit, hvaremot Bonde-ståndet förklarat, all om, sedan beviilningssumman blifvit till beloppet bestämd och inkonvslecne af bränvinsbräimingen, hillen och stämplade papperet kunnat beräknas, samt personliga skyddsafgiften möjligen hlefve anslagen till understöd åt folkskolorna, brist skulle uppstå och ökad bevillning blifva af nöden, densamma borde såsom fyllnadsafgift utgöras medelst progressiva algi fler för den högre förmögenheten eller inkomsten, och hvilket förklarande, ehuru betänkandet N:o q på grund deraf blifvit från Bonden-ståndet i dessa delar återremitterad!, likväl, i öfverensstämmelse med hvad Utskottet i anledning deraf yttrat i utlåtandet N:o 14. ansetts innefatta hufvudsakligt beslut, och alltså böra blifva föremål för behandling först i detta sammanjemknings-memorial.
Beträffande härvid först hagan orri personliga skyddsafgi flens bibehållande såsom bevilluingsgrund, hvilket, på sätt nyss är nämndt, skulle komma att bero på Rikets Ständers beslut öfver väckta motioner, att
,med sam ma afgifls upphörande såsom statsinkomst, ett motsvarande belopp borde utgå till fattigvården eller folkskolorna; så enär dessa motioner numera blifvit af sammansatt Stats- och BevilInings-utskott i deras utlåtanden N:is 16 och 17 slutligen behandlade och Rikets Ständer, lika med hvad Utskotten föreslagit, lemnat de deri gjorda -omförmälda yrkanden utan afseende, lärer deraf följa, att personliga skyddsafgiften fortfarande k o mm er att såsom bevillningsgrund bibehållas, hvilket Utskottet ansett sig höra meddela.
Vidare och då, på sätt ofvan är omförmälöt, tre stånd, genom bifall till Utskottets hemställan, ogillat det väckta förslaget oin progressiva afgifter, föreslår Utskottet, att Bonde-ståndet, med frånträdande af dess beslut, att en i vissa förutsatta händelser möjligen uppkommande brist i bevillningen borde genom så beskaffade afgifter fyllas, ville förena sig med de öfriga tre riksstånden, men då, i händelse denna inbjudning icke antages, frågan \ Beciilnings-Ulskol ets Memorial, B':o i<. härom lärer böra blifva föiemål för omröstning i förstärkt SLats-utskott, bemställes tHlika, att följande proposition ina för en sådan omröstning ligga till grund: lim».
Den, som bifaller Utskottets af tre stånd gillade förslag alt lemna ulan afseende herr friherre Cederströms motion om återgång till de grunder för allmänna bevillningens fördelning, som vid riksdagen iBod fastställdes, för så vidt progressiva afgifter för den högre inkomsten derigenom bestämdes, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; vinner nej, kommer, enligt Bonde-ståndets beslut, den tillökning i bevillningen, sorn, i händelse brist skulle, sedan bevillningssumman blifvit till beloppet bestämd och inkomsterna af bränvinsbränningen, tullen och stämplade papperet kunnat beräknas, uppstå, kunde blifva af nöden att såsom fyllnad safgift utgöras medelst progressiva afgifter för den högre förmögenheten eller inkomstem - §§ 14, 27 och 2g.
Utskottets hemställan, att nuvarande föreskrifter om afgifter efter 2:dra artikeln af arbetsfolk och gesäller måtte bibehållas oförändrade, men med uttryckligt tillägg i 27 §, att gesäller på landet skola anses lika med dem i städerna, och med förbehåll, att, derest nedsättning i bevillningen på det skulle finnas kunna ega rum, det då måtte vara Utskottet öppet alt afgifva förslag i hvad mån arbetsfolk eller gesäller deraf böra företrädesvis komma i åtnjutande, har af Preste-, Borgare- och Bonde-stånden blifvit gillad; men som Ridderskapet och Adeln afslagit berörda hemställan, i hvad den angår afgifterna af arbetsfolk, så och för den händelse Ridderskapet och Adeln icke skulle vilja frånträda detta och instämma i de öfriga ståndens beslut, föreslår Utskottet att, för frågans afgörande hos förstärkta Stats-utskottet, en så lydande voteringsproposition må antagas: 2:do.
Den, som bifaller Utskottets af tre stånd godkända hemställan, att nuvarande föreskrifter om afgifter efter 2:dra artikeln af arbetsfolk må bibehållas oförändrade, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Be.villnings-UtskoUets Memorial, N:o 17. 5 vinner nej skull, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, någon bevillning efter 2:dra artikeln icke för arbetsfolk ega runi. § 35.
Preste-, Borgare- oell Bonde-stånden hafva godkänt
Utskottets förslag om förhöjd bevillning af enskilt» banker å den del af deras årliga behållning, sorn öfversliger
C procent af det kontant tillskjutna beloppet, och hvilken tillökning blifvit af dessa stånd förslagsvis bestämd till femton procent af hvad behållningen utgjorde mer än sex procent, hvaremot Ridderskapet och Adeln afslagit detta Utskottets tillstyrkande och ansett
Ue vill - ningen böra utgöras, på sätt nu finnes stadgadt; för hvilket ändamål 35 § blifvit af sistnämnde stånd bibehållen vid dess nuvarande lydelse, endast med utbyte i i:sta moni. af benämningen ”privatbanker” mot ”enskilta banker.”
Så framt Ridderskapet och Adeln icke frånträder detta dess beslut och förenar sig med de öfriga stånden, lärer frågan böra afgöras genom omröstning i förstärkt Stals-utskolt, enligt följande proposition: 3:o.
Deri, som, lika med Preste-, Borgare- och Bonde-stånden, bifaller Utskottets förslag till lydelse af 35 § i bevillningsförordningen, innefattande den ändring i hvad förut varit stadgadt, att bevillning bör af enskilta banker utgöras med fem procent af den årliga behållning, som icke öfverstiger sex för hundradet, men med femton procent af det belopp, hvartill behållningen för året derutöfver uppgår, allt beräknadt efter hvad af teckningssn minan eller grundfonden blifvit kontant tillskjutet, och endast förslagsvis hvad rie antagna procent-beloppen angår, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; vinner nej, kommer, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, bevillningen af enskilt» banker att utgöras, på sätt nu finnes stadgadt, nemligen med förslagsvis bibehållna fem procent af utdelningen, och den ifrågavarande paragrafens nuvarande lydelse att bibehållas, endast med utbyte i i:sta mom. af benämningen •'privatbanker” mot ”enskilt» banker.” 6 Bevillnings-Vtskotlets Memorial, A’: o i7. §§ 37 oell 38.
Sedan Ulskottet i betänk aude t
N:o 9 afstyrkt bifall å vackt motion om befrielse från all bevillning för karakters-fullmakter, hvilket afstvrkande Borgare- och Bonde-stånden gillat, hvaremot Ridderskapet och Adeln ansett sådan bevillning böra upphöra och derföre afslagit Utskottets berörda framställning, jemte 3^ och 38 C,§ i förslaget lill bevillningsstadga, samt
Prés te - ståndet återremitterat frågan, så och efter det Utskottet i dess utlåtande
N:o i4 förklarat sig icke i vidsträcktare måtto kunna frångå sitt förra yttrande, än att, på -det hinder icke måtte möta för Kongl, Majit att under inträffande krig kunna till högre befäl använda personer med lägre tjenstegrad, ett nytt moment mätte näst efter det nuvarande tredje uti 3^ § tilläggas, så lydande: ”Den, som under påstående krig eller i och för krigsförtjenst er håller en högre karakter, utan åtföljande lön på stal, erlägger för fullmak”ten derå ingen bevillning,” bar Bonde-ståndet godkänt hvad Utskottet sålunda sednast föreslagit, — Borgare-Ståndet antagit samma förslag med den jemkning, alt konjunktionen ”eller” i det föreslagna nya momentet blifvit af nämnda Stånd utesluten,—Preste-ståndet, med gillande af berörda, utaf Utskottet tillagda nya moment, beslutat den ändring i hvad nu är stadgadt, att 3:dje mom. i 37 § borde lyda sålunda:
'•'Den, som erhållit högre karakter, än som åtföljer inne”hafvande tjenstegrad, och, efter behörigt förordnande, minst tre månader förrättat den tjenst, som motsvarar den högre karakteren, samt sådant vederbörligen styrker, skall icke under löpande året eller derefter för densamma erlägga någon karakters-bevillning”, — samt Ridderskapet och Adeln vidblifvit sitt förra beslut om upphörande af bevillning för karaktersfullmakter.
Då af Ridderskapet och Adelns berörda beslut följer, att äfven nämnda stånd är ense med Preste- och Bonde-stånden om befrielse, enligt det af Utskottet föreslagna nya moment, från bevillning för karakter, som under påstående krig, eller i och för krigsförtjenst erhållits, så får Utskottet till Borgare-ståndet, som, enligt hvad nyss är anfördt, uteslutit ordet ”eller,’’ hemställa, att, med frånträdande af denna skiljaktighet, instämma med de tre öfriga stånden.
Likaledes föreslår Utskottet, att Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet må afstå från deras beslut, i hvad de i öfrigt skilja sig så väl sinsemellan, som från Utskottets af Bonde-ståndet godkända tillstyrkande; men derest dessa inbjudningar icke antagas, synes frågan böra afgöras genom omröstningar i förstärkt Stats-utskott i följande ordning, nemligen först till utrönande af kontrapropositionen: Bevflnlings-UtskoUels Memorial, iV.o iT~ T 4:o
Den, som anser, att till kontraproposition i hufvudvoteringen angående bevillning å karakters-fullmakter bör antagas Borgare-ståndets beslut, alt, med bibehållande af hvad derom nu finnes i 37 och 38 §§ stadgadt, skall i 87 §, näst efter dess 3:dje moment, tilläggas ett så lydande nytt:”den, som ”under påslående krig, i och för krigsförtjenst, erhåller en högre karakter, ”utan åtföljande lön på stat, erlägger för fullmakten derå ingen bevillning,” röstar ja; den det ej vill, röstar nejj vinner nej, kommer serskild omröstning att anställas, angående hvilketdera, Ridderskapet och Adelns eller Preste-ståndets, beslut, bör i hufvudvoteringen blifva kontraproposition, sålunda: 5:o.
Den, sorn vill, att kontrapropositionen skall utgöras af Preste-ståndets beslut, att, med bibehållande af irsta, 2:dra och nuvarande 4:^emomenten i 37 § och af 38 §, och med godkännande af Utskottets förslag till ett nytt moment i §, hvilket skulle få sin plats emellan det 3:dje och 4;de, det nuvarande 3:dje momentet i sistnämnde § skall lyda sålunda: '’den, som erhållit högre karakter, än sorn åtföljer innehafvande tjenstegrad, och, elter behörigt förordnande minst tre månader förrättat den tjenst, som motsvarar den högre karakteren, samt sådant vederbörligen styrker, skall icke under löpande året eller derefter för densamma erlägga någon karakters-bevillning, ” röstar ja, den det ej vill, röstar nej; vinner nej, blifver Ridderskapet och Adelns beslut, att all bevillning för karaklers-fullmakter skall upphöra samt 37 och 38 §§ alltså ur bevillningsstadgan utgå, kontraproposition i hufvudvoteringen.
Derefter kommer att i hufvudsaken röstas sålunda: 6:0
tabeller, som tillhöra Bihanget till Riks-Ståhdcns Protokoll vid Urtima Riksdagen i Stockholm 1817 och IS18* STOCKHOL M, tryckt i Elméns och Granbergs Tryckeri 1818. I N:: 6. 7- 9. lo. io3. 114. 19G. 243, 252. 263. 274. 275.
3*7- Uppgift pu' Tabeller ne. till 2: dra Samlingen: *7' 3o. X Ark in folio - Ii — in qvarto v ■» - 11 — in folio Litt, A. B. C. - till 4:de Samlingen: i Ark in folio - - - - 1 — in qvarto Litt, A. B. C. - - i — in folio Litt. D, - qj. — in folio under N:r 1 oell 2, samt en Förtekning som på Tabellen orätt benämnes för N:r 244, i Ark in qvarto I '■ — in folio Litt. D, - - 3£ >— in folio Litt.
A. - g- — in qvarto Litt. B. - I — in folio Litt.
A. _ — — — in folio - - - - till 5:te Samlingen: 16' Ark med Litt, A—T. T. 2. U—Z. A. a. — P, p.' I — in folio - - _ 44.
V Ark Litt.
A-E. io5. -JArk - till 6:te Samlingen: till 8:de Samlingen:
Sid* i38* 159. 192. 20. 379* 458* 1021. i4i5. 1475. 1563. 1669. 1688. 194a. 268. 4oo. 530. 643.
Afskrift, (Bilagot lill Revisorernes Berättelse N:o 6 i Bihsnget till RiksStåndens Prof. rgi7~ 1818. 2:dra Simi. sid. 138)- JemforelseCalcul för År I8IO.
Jemförelse med hvad StatsVerkets Inkomster uti RiksStaten för Är I810 påräknas och hvartill de efter Summa* riske Calculationer uppgå.
Enligt Summariske Calculationerne.
Uti RiksStaten för Sr 1810 påräknade.
[Utöfver RiksSta-llindre '“Butit- -kr 1810 influtne dl ten influtne. 1 än RiksStaten iYer,if.räntor, hvil— T
I påräknar. |ka RiksStaten ic-j Sjö- och LandtTullsMedel samt Accisen lii.
ChartasSigillatseMedel , ... I .. .
PostMedel ..........
Bäk- och LotsMedel ........
ControllStämpelMedel ........
NumrnerLotteriMedel ........
Krut- och SalpeterförsäljningsMedel . . .
Indragne och besparde Militiae-, Lönings- och BoställsRäntor, hvaraf en del ingått till f, d. GeneralForrådsCassan .
Kneckte- RotefrihetsMedel ..... . . Cavalleri- och DragonRegementernes HästsVacanceSpannmål 13,250 T:r .........
Summa Uti Summariske Calculen N.*o I äro de särskildte
Räntor specifikt upptagne, hvilka uti RiksStaten icke äro påräknade, utgörande Således med förestående Öfverskott . . 693,924:
Ii:_ Hvarifrån bristen afgår. .... *1,728: 9: 4 Utgör StatsVerkets opåräknade Inkomst . . .
. 835?349 14 90,000 150,000 16,ooo| 2,oooj Co.oool 3 5,000j 33.000 800; 53.000 t,*7 5»149 14 Sj 514>3^4 21,419 *4:995 10,72 5 689 36 t7 9 31 10 258 29 12,824^26 18,646 593.9*4 ii 11 ke påräknar.
I — — — — -T . —— — • 21,224 23 S 1 — - ■ —— — —— _ __ 503 33 8 ~ ' ' *1,7*8 |9 4 28,732 i4' r - — 472,196 I 1 1 § —V — | _ \ 600.928 43!
— Anmärkning.
Enligt hvad uti Summariske Calculation N:o 1 inom Column antecknas, äro ännu några Räntor upptagne, hvaraf en del uti RiksStaten blifvit påräknade; men deras bestämda belopp kan icke ealcnleras, innan LandsStatsRäkenskapeme» Omslut inkommit, då allt i ett sammanhang kommer uti Riksboken att upptagas* Stockholm den 22 October 1817.
Jac. Fredric Mullern.
Med Originalet lika lydande, betygat N. £.
JemforelseCalcul för Ar iStb Jemförelse med hvad StatsVerkets Inkomster uti RiksStaten för År 1811 påräknas och hvartill de efter Summa» riske Calculationer uppgå.
Enligt Calculationerne. Sjö. och LandtTullsMedel samt Accisen t , j ■ .
ChartaeSigillataeMedel . . ... i . i ' PostMedel .
Båk- och LotsMedel . . . .■ ; , . . # ControllStämpelMedel NwmmerLotteriMedel ........
Krut- och SalpeterförsäljningsMedel .....
Indragne och besparde Militiae-, Indelnings- och BoställsRän for, hvaraf en del ingått till förra GeneralForrådsCassan Kneckte- och RotefrihetsMedel ......
Cavalleri- och UragonRegementernes HästeVacanceSpannmål 13,250 T:r i , „ . 1 , i Summa . 138,107: 5: 3 5:445: 7: 4 Uti 1811 års Riks- l
Stat påräkriadt. 8 3 5s 3 4 9 5 90,000 — 1 50,000 — 16,000 - 2,000 60,000 35,000 33,000 800 a—Ofc 53,ooo —■■ I,275>149 1 5 — .
— I inom Col umn Utöfver RiksSta-i ten influtne.
I Mindre influtit än RiksStaten påräknar.
Ar 1811 influtne di- verse räntor, hvil- ka RiksStaten icke påräknar.
509 4°] 7 - —— _ _ ... - -- 3°»349 24| 5 — — • — — ■ — 18.407 42 6 ... 26.^0 ^ 21 TO 98 3 5 6 47,873 14 5 4,968 45 4 10,676 40 — 476 T O 3:595 25 138,107 5 3 5.4 45 7 4 — — ' 5I,306 8 h - - - m m mm '1 -i 1 -1 132,66 I 45 n „ mmmm _ _ j — 183 968 1 6 1 9 Således med förestående Öfverskott Hvarifrån bristen afgår < . . . Utgör StatsVerkets opåräknade Inkomst . t Anmärkning.
Enligt hvsA uti Summariske Calculation N:o I inom Column antecknas, äro ännu några Räntor upptagne,’ hvaraf en del uti RiksStaten blifvit påräknade; men deras bestämda belopp kan icke calculeras, innan LandsStatsRäkenskapemes Ornslut inkommit, då allt i ett sammanhang kommer uti RiksHufvudboken att upptaga?.
Stockholm den 2 2 October 1817.
Jac. Fredric Miillern.
Med Originalet lik» lydande, betygar N. E.
Miiller.
Afskrift, JemförelseCalcul för År i8l2* Jemförelse med hvad StatsVerkets Inkomster uti RiksStaten för År 1812 påräknas och hvartill de efter Summa' riske Calculationer uppgå.
Enligt Summariske Calculationer.
Uti 1812 5rs
Riksstat äro påräknade.
Sjö- och LandtTullsMedel samt Accisen ChartaeSigillatasMedel . •
PostMedel • ‘ Bilk- och LotsMedel . .
ControllStämpelMedel .
NuinmerLotteriMedel .
Krut- och SalpeterförsäljningsMedel . • ‘ t’ Indragi e och besparde Militits-, Eönings- och BoslällsRäntor, hvaraf en del förut ingått till f. d. Ger eralFörrådipssan .
Kneckte- RotefrihetsMedel . - • • I •
Cavallen- och Dragon Regementernes HästsVacansfeSpannmål 34,550 ' 1_ Summa Uti Summariske Calculation N.*o I äro de särskildte
Räntor spe cifikt upptagne, hvilka uti RiksStaten icke äro påräknade, med Således med förestående Öfverskott Hvarifrån bristen afgår . 38c,25o: 29: 6 22,247: 6: 9 835,349 14 5 90,000 -— 1 50,000 _ 16,000 .
2,000 —- 60,000 — 35,000 — 33,000 — 97,000 _ ‘,3i8,349 *4 5 Utöfver RiksStaten influtne.
Mindre influtit än RiksStaten påräknar. 182,340 52»1°4 , 8,458 274 70,125 19 19 6 25 19 3,922 — 24,498 34 38,1 96'47 51380,220 8 3 I o io 7 6 10 22,247 29 1812 influtne diverse räntor, hvilka RiksStaten icke påräknar. 9! 2 *,247: 6 4t 8 56,504 357,973122 9 414.477;27 Utgör StatsVerkets opåräknade Inkomst ....
Enligt hvad uti Summariske Calculation N:o I inom Column antecknas, äro ännu några Räntor upptagne, hvaraf en del uti RiksSiaten äro påräknade; men deras bestämda belopp kan icke calculeras, innan LandsStatsRäkenskapsOmsluten inkommit, då allt i ett sammanhang kommer uti RiksHufvudboken att upplagas.
Stockholm den 22 October 1817.
Jac. Fredric Maliern.
Med Originalet lika lydande, betygar N. £.
JemförelseCalcul för År 1013* Jemförelse med hvad StatsVerkets Inkomster uti RiksStaten för År 1313 påräknas och hvartill de efter Summarike Calculationer uppgå.
Uti 1813 års
Sjö- och LandtTullsMedel samt Accisen ChartasSigillataeMedel ....
PostMedel ......
Båk- och LotsMedel ....
ControllStämpelMedel l NwmmerLotteriMedel ....
Krut- och SalpeterförsäljningsMedel Indragne och besparde Milin®.
, Lönings- och BoställsRäntor, hvaraf en del förut ingått till f. d. GeneralFörrådsCassan .
Cavallerie- och DragonRegementernes HästeVacance 24,250 T:r Spannmål . i Enligt Summariske Calculation. 835,349 150,000 I 50 000 16.000 •2,000 60.000 35.000 33.000 14 i 1813 års influtne diUtöfvcr RiksStaten Verst-räntor, hvilka influtne. jRiksSta en icke påräknar. 97,000 Summa 1,378,349 14 Uti Summariske Calculation N:o j äro de särskilde Räntor specifikt upptagne, hvilka uti RiksStaten icke äro påräknade, utgörande . . Således med förestående Öfverskott .
Utgör StatsVerkets opåräknade Inkomst tillsammans 1,372,982 —j 121,257 — J 27,104 56,663 6661 6 4,3 0 8 i 1 9 27 13 4 5 20 9 12,512 37,3*7 105,765 1,798,586 42 7 3 783 47 1,798,586 42 i,872,37o!42 Anmärkning.
Enligt hvad uti Summariske Calculation N:o 1 inom Column antecknas, äro ännu några Räntor upptagne, hvaraf en del uti RiksStaten äro påräknade, men kunna till deras best ärr % belopp icke calculeras, innan I-andsStatsRäkenskapernes Omslut inkommit, då allt i ett sammanhang uti RiksHufvudboken kommer att 1 pptagas.
Stockholm den 23 October 1817.
Jac. Fredric Maliem.
Med Originalet lika lydande, betygar N. E. Muller.
JemförelseCalcul för År I8T4* Jemförelse med hvad StatsVerkets Inkomster uti RiksStaten för År 1814 påräknas och hvartill de efter Summa* riske Calculationer uppgå.
TullMedel . ......
ChartasSigillatseMedel ......
PostMedel ........
Båk- och LotsMedel ......
ControllStämpelMedel ......
Krut. och SalpeterförsäljningsMedel .
Indragne och och besparde Militiae-, Indelnings- och Boställs.
Räntor, hvaraf en del förr ingått till f. d. GeneralFörrådsCassan NummerLotteriMedel ........
Cavallerie- och DragonRegementernes HästeVacance Spannmål 24,250 T:r .........
Summa Uti Summariske Calculation N*o i äro de särskildte Räntor specifikt upptagne, hvilka uti RiksStaten icke äro påräknade, med Hvilka jemte ofvanstående Ofverskotter . . 872,296! 39: 3 Sedan likväl förestående brister afgå . . 47,695: 44: 9 Enligt Calculationerne.
Uti 1814 års RikjStat äro påräknade. 835,349 14 5 1 50,009 X 50,009 16,000 ...... r>", c.
Mindre influtit l8l4.:influtne diver.
Utöfver RtksSta- RiksStjten se* tamor, hvilka ten influtne. 1 2,000 3 5,oO(j 33,004 — 60,006 14 97,000 1,378,349 563.769 12 96,07b 3I 2 2,3 31 4 3 640 45 6,oii 24 42,266 38 l
xo påräknar. 47,695 RiksStaten icke Påräitnar. 44 . 9 ! 4 52,0 3 6 J t20 j X 99,16 3 j15 ‘ 2-1 872,296:391 3 47,695:44 9! . 48,216 42 i 11 '824,600142 6 [872,8 >7)37. 5 Utgör StatsVerkets oberäknade Inkomst j | _ Anmärkning.
Enligt hvad uti Summariske Calculation N:o 1 inom Column antecknas, äro ännu några Räntor upptagne, hvaraf en del uti RiksStaten äro påräknade; men deras bestämda belopp kan icke calculeras, innan LandsStatsRäkenskaptOmslu. ten inkommit, då allt i ett sammanhang kominer uti RiksHufvudboken att upptagas Stockholm den 27 October 1817.
Med OrigloalM lika lydande, betygar Ne E- Miiller, Afskrift.