Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
för c.lensmi~i.a föregående år ~ ~ p j orts pg och en komite blifkit tillsatt.
Pl.a~vm utarbetades efter nog- graiint stiicliuin af hem stuclie-rörelsen i iitlalndet, förnaiid.igas t.
p&amp; gr~indvalen af Ecli~ibn~gh-lr~~rsehias program.
Men för att k~inna I ' a~liR en hjiilpsarn Iiand å t så ~nB,iiga som inöjl.igt, u p p ställde Förbundet inga villkor ined a£seen.de på ålder eller art wf underbyggnad.
Tillfälle bereddes Ilvarje bLrimia med vanlig skolbi1dnia.g att erlxXia vare sig rad eller fortsatt ledning för stuclier på egen Iiaiid.
De n.ybildade liurseriia började snart anlitas, och.
Sä.rjiiiige- antalet lim, med iiiigot eiicla uiida~~tag, hrligei-i, om iiii långsamt,.
Iiafva, företrndesvi s ölia,ts.
Mo clersnihlet o cli.
fräiii~iiancle sl~ï&amp;li stnclerats.
Flera lärj iiiig.nï hafka, sedan de gen oinghtt en k~irs, omedelbast fortsatt mecl en iiy - ett bevis för den nytta de funn.it sig h a h a daraf.
Ocksh har Iiomiten varit mycket ange- lägen a t t] ?&amp; basta möjliga sätt anord~ia, dessa lciirser.
Den liar, nider siii fortsatta ve~: l~.saiii.het, nedlagt iiiy clceii niödam på ntarbe- talde af bestanidn kurser och deteljerade a.i: betsplaner för flera olika ä1ii11en.
D&amp; antalet af dein, som begagmade sig, d k~irserna, detta oalct~clt ej bSef SH.
stort, som inan Iiuniiat vänta, Vidtogos åtskilliga ktgärder för a t t göra iden mera liä11,~I.
Eoniiths nitiska ord- förande verkade i detta syfte redan genom föredrag vid Förbruidets första A.rsmöte och.
mtilrlar i de tidigme &amp; rgå~ignriie af Dagny.
Dessutom Iiaf~7a iippsatser i ämnet flera g h g e r införts i tidnin- ~ r i i e, och detalj erade iipl~gifter om lie~nst~iclieliurserna skickats till alla högre laaioverk för flickor.
På dessa lärbverlr lrommer en viclstrilcktare atveck1i.ng af att i väsentlig i n h Bero.
Ju bättre iindervis- l~en~tudie-id611
ningen i skolan varit skött, dess mer intressertd iis (leii unga flickan för fortsatta studier, d&amp; hon kimiiar deiisrtnimsi .. 31en hon liar dock i allmänhet tor Liten sjalfstandighet och forinåga af initiativ för a t t på egen hand k m n a utarbeta en stiidieplaii och folje den.
ar hennes hem p&amp; landet.
clör tillfdle till lek- tioner saknas, blir hennes intellektiiela iitveckling som oftast hämmad af brist p&amp; siinil näring.
E t t medel a t t fbre1) ygga iletta ägei skolan i hänvisningen till hemstudieku.rseriia.
Redaktionskomiten.
Tanken pk utgifvandet ett eget organ med uppgift a t t föra Förhuidets talanl är lika glimma1 sijm Förbundet sjakt ?.
1 iifverensstammelse med den punkt i Fiir1) iindets stadgar, som pii- bjuder, a t t för dess iindamkl måtte verkas genom pressen, har ocksk dess styrelse friin första h e t af sin verksandiet arhetat på a t t få en föi.binclsskrift till sthid.
genoni lirilkeii redogii- relser för Förbiindets ve19sanihet kunde spiidar.
oc !li de Migor behandlas, som falla inom Fiirbuniletr.
syften.
Ett företag af ' denna a r t kraftle emellertid en iippofKiiilg af kapital, som deii uiiga fureningeii nappeligen kimde ikliih sig.
Zinder det första året af sin till \ - xro Ilade den darfure förvärfvat sig rätt a t t få sina meddela~i&lt;leii redigerade ovli tyi.l&lt;ta i Tidskrift för heminet.
Xen d&amp; iippgiirelsen iiied (lennu tid- skrift gällde endast för &amp; r 3885, furmade sig ett a n t d af fiir saken varmt intresserade förbiinilsnzedleiiiinai.
om insamla~itl~ af medel, som skulle mö,jliggöra upprattimdet af eii s,jäUst~iidig tidskrift.
Deii ~Aliincla.
pk frivillighetens \ - ag.
insamlade siiiiin1a.11 utgjorde det förlagskapital, taek \ - are hrilket foretiiget r e d i ~ ~ i följande h kunde komma till stAiid.
Ar I X M i utsiinde Ilap! /.
organ för Fredfika-Bremer-FörLi~iidtht, sitt fdrsta, l i a f t ~.
TTtgG- rande en omedelbar fortsättning af Tidskrift fiir lieiiiniet.
h-il- ken efter ett 39-årigt viilsignelserikt.
arhete i iqq) l@ngeiis tjänst, med ofva1ist8ende hr iiedlade sin I-ei.ksamlirt.
kunde Dagny redan fran första biirjan af sitt fi.amtriidaiitle gl: lïl (l,jii sig å t v a i n a sympatier fiån allmii~ilietens sida.
Ctaii a t t ute- ilutande vara en fack-tidskrift.
d&amp; i piildika.tionens plan iifl-eu inghr beliandling af ämnen af allmiinnare socialt och litterärt
123 innehall, har Dagny som sin forniimsta uppgift satt den a t t bevaka Iivinnans högre intressen, hvarfdre Fredrika-Bremer-För- bundets organ kan sägas fyUa rollen af Iivinnofriigans måls- m.an inom svenslia pressen ..
Under de tre första h e n af dess verksainhet stod tid- skriften under ledning af Tidskrift for hemmets skickliga och m&amp;ngerf ' a,rna redalitris, fru S. Adlersparre född Leij oiihufvud.
Då emellertid fru Adlersparre i fij ' jd af törsvagad halsa afsade sig uppdraget, har hon likväl,; s&amp; l&amp;ngt hennes tid och krafter det tillå,tit, deltagit i redal~tioiiskomit~iis arbete och riktat tid- skrif ' ten mecl inånga bidrag af högt värde.
Hvad Dagnys plan och uppstäl1n.in.g beträffar, ha därvid, under årens lopp inga väsei~tliga föralidringar vidtagits.
En- dast har den första Benämningen af r~nåiiadsblacl)) föränclrats till den af D tidskrift r, ett namn mer förenligt hed pnblikatio- nens natur.
Tidskriftens redigering är öf~rerlåten å t en af Förbiindet utnämnd reclalitris jämte en.
likaledes af Förbundet iitsedd re- claktionsl~omité.
Den senares uppgift ar a t t öf \ m kontroll öf&amp;r a t t intet mot Förbuiiclets ideer s t d a n d e i dess tidskrift in.flyter.
För öfrigt äger redaktrisen f ~ d frihet l a t t b e s l ~ ~ angående ta tidskriftens iniieliiill, dock niider förbehkll, a t t uppsatser, hvilka beröra viktigare prin.cipfrågor, slcola, inför redal~tionskoniit8ii foredragas, innan de i tidskriften.
intagas.
Komitbn samman- träder på kallelse af rreclal~triseii en gång iiiider h.vnr och en af de månader, Dagny utl- ~onzn~.er.
Dagny ntgAr ined 8 häften per h r om 2 tryclark för .riäfte.
Dock förekommer nästan soin regel .öfverczrk, b.vmför- itan en del bilagor gratis utclelats till pren~imeranterntl.
Dag- nys stiincliga upplaga utgör 1000 ex. Första häftet af hvarje årgiing, Iivilket utsändes soni profnurnin.er, tryckes i en npplaga på 2000 ex. Distribuering, a~~izonseri~~g och öfriga med utgif- ningen samnzanhai~.ga~icle &amp; liggaiiden oinbesörjas Pörbun- ilets byrå,.
Den kostnad al ' ett par hniich-a kronor Brligen, som tid- skriften tillsliynclar F örbiinclet, mH, väl synas obetydlig i j alii- förelse mecl deii reela vinst, som en egen organ tillför d,et- samma.
Till detta vinstk.onto in&amp; hanforas, a t t alla meddelan- den rörande Förbundet publiceras i Dagny, a t t de nya frågor,,, a '
som detsamma ställt p&amp; sitt program, inom Dagnys spalter upp- tagits till utförlig granskning och utredning, att dess arsbe- rättelse S ~ S O tidskriftens ~ bilaga spridts till Förbiindets med- leminar, med ett ord, a t t tack we sin tidskrift Pörl~iiiidet kunnat bringa till såväl sina medlemmar som till allmtiiiheten en närmare kunskap om dess verksamhet och sj-ften.
Dess- utom har Dagny utgjort en föreiiingsliink mellan Fredrika- Bremer-Förbundet och andra för samma inal ~yerkaiide associa- tioner i en stor del af den ci~iliserade virlden, i det Iion triidt i byte af kvirpotidskrifter med Sorge, Danmark, Finland, Tyskland, Österrike, England, Fralikrike.
Schweiz, Belgien oo&lt; !li Amerika.
Dessa p.ubl.htioner st&amp; till förl~iindsinedleii~rnarne~ förfogande å förbimdsbyråii.
A f i e ~ i s ä ~ r Dagny deii fir- inedlaxe tack w e hvilken Förbiindet kiiiiiiat rikta sitt bibliotek med en god del af vår inhemska dagliga och periodiska press föriitiuista alster.
En utförligare redogörelse för Dagnys rerksamliet under cle förfl~~tna &amp; ren tillåter ej en Iromit.6-1) erattelses knappt till- mätta utrymme.
I de ord dill våra liisare:) hvaniied Dagny inledde sin tionde hgång, lämnades en exposé af ti (Iskriftms innel~&amp;ll, särsliildt fiainhållande de uppsatser, livillia för hiiiiio- frågan ägt en mer vidtomfattande betydelse.
Till denna Hter- blick Bäiivisas härmed.
De löften, som inneliöllos i de » inled- ningsord~, Iivarmed ti (1sbrifteii vid sitt forsta npptradancle halsade sina läsare hafva, det är (less ledares förhoppning, i någon mkn blifvit infriade.
T y liar det diidse \ - arit I) agi ' ys sträfvaii att, ställande dessa ord sig till efterrättelse.
warna å t kvinnan och hennes verkiiingskrets allt.
det basta af för- gångna tiders arf, a t t vara lienne behjälplig a t t fiin-erkliga de reformer, som föregående cleceii nier medfört, samt iitt beretlir henne för de stora och gagnande uppgifter.
soni den irpste tiden förelagt henne ».
På griiid af tid efter aniian inginglia förfriigiiinpr fialiii mhnga förbundsmedlemmar, Iiuriivida ej styrelsen ville fia i fiir- fattning om anorbandet af ' enkla samk~ %iii.
dar tillfiille till tankeutl~yte kulide beredas Förbuidets medlemmar, tillsuttc
styrelsen pk hösten 188G en komit&amp;, som skulle aga att verka härför.
Romitén bar sedan dess ett par glinger krligen ordnat samkväm och dess sträfvan har gått at på, a t t medelst om- växlande och tilltalai-ide ~uiderlilillning göra dessa så.
angenäma som möjligt och bringa till stånd ett ii-inehlillsrikare nmgänges- lif.
Stor vikt har sliluiida al.ltid fgstats vid deii musikaliska delen af sa1nk~7ämsprogrammet, och komith liar bärvidlag ' haft a t t påräkna den mest tillm ötesgliende ineclverlran f r h såväl artister som amatörer.
E t t föredrag, behandlande något ämne af socialt, litteriirt, etiskt eller estetiskt intresse har afveii in- gktt i .underh&amp;Ui-iingeii och mången framstliande vetenskapsman eller talaxe har ill.nstrerat Förbuizdets samhiim.
KomitBns medlemmar lm utöfvat värdskapet vid samkvii- men, ocli gästerna, soin iitgj orts af Förbui-idets ledamöter och mecUemmar af ' derns familjer, hafira samlats, de första h e n i Frinmrarorclens l.oka1, sedermera i.
' Hôtel Coiiti.iientals festrå- ning, som ofta vid dessa tilWaUen piydts med någon liten vacker utstiillniii g af al.ster frlin.
konstens euer lionstsl.öj dens område.
För bestridande af omkostnaderna för supén m. m. liar hvarje deltagare erlagt en ringa iiitr~desafg.ift.
Nyttan af sjalfl~~jiilp i dess olika forizzer hai ' i v h t 1.ai-d iner och nier hlitvrt erkänd ocli uppskattad inom olika omrhden.
Vid tiden för EïeCliilia 131: .emeï-Föi~bun.clets stiftande sakmdes en-iell.ei %id a.i-ii-i~i ti1lfiill.e för den bildade lrvin.i-iaii., son-i arbetar för sitt ellei: de sinas iippeh.al.le, att bereda sig l ~ j ä l p under sj~~kclomeas clag.t~,i:.
För att inotsvara detta beliof och f ' ylla denim brist hade c&amp;kför Förbundet stal1.t p&amp; sitt progrrtm bil- dai-icle&amp; af en sj~~ldliassa för Iäixwiiinor ocli med dem lil~stallcln l ~ ~ nor.
i n Plan för ett clylilrt företag ixppsattes af sal~lxiuiiga person.er, staclgm ntarbetacles ocli nntogos, och reclmi 1885 iipp- rättades Frec7rikn- Bremer-FbX~t~~ defs ssjlrkknssa: elznrn cleiisairiin n f ' örst i nmj 1.S87: sedan.
det i stadgaïize best~mcla antalet af 3.50 ~necUen-imar antecknats, Iionstitneracle sig och.
tradde i verk- samhet.
Kassans &amp; nclrzm81 al: att lan-ina penniilg~~n.derstiscl &amp; t de cleliigare, som af ' sj~ikdoin iiro ofCsrmögiia till arbete.
Tilltriide
h s a n äga 1ära; rinii.or och kvinnor, livilkas verksamhet och lefnadsställning mecl afseende Q si~diliglietsförhållan.dena ej äro Årsafgiften.
växlar niellan 12 ogynnsammare än lärarinna *.
- 17 kr,, beroende på aldern vid inträdet.
Sjulihjaly har utgått med 1: 50 o.m dagen.
för en tid af 1iögst 1.3 veckor om h e t.
Glädjande a t t konstatera är, a t t det tillfälle till själf- hjälp, som på detta sätt erbjjudes c h till sitt eget arbete hiin- visade ' kvinnan, allt mer .och mer iippskattas.
Medlems- antalet har mecl livarje år ökats och utgjorde vid 1894 %rs slut 238 personer.
Sedan l~assans början hafva 45 ni.edleminar.
ge- nom dödsfall eller af annan anldning utgått d ä r ~ ~ r Under.
de &amp; r sj ubkalssan ägt b e s t h d har vid 339 tillfällen sj nkhj alp till ett belopp af lir.
14,732: 43 lämnats till.
140 medlemmar för sammanlagdt 10,430 dagar.
Särskildt under den svåra influ- ensaepideinien 1892 anlitacles kassan.
hr 1893 blef sjiildassan inregistrerad och åtqjuter cliiri- genom ett litet årl.i.gt stntsl~iclrag.
Af flera välvilliga g i f ~ a r e har kassan vid olika tillfällen f&amp;tt emottaga ej obetydliga gåf- vor (nppgåencle san~madagdt till lir.
1,719: 08), s&amp; mycket be- höfligare som sj~~]: iligl~etsproce~iten bland delägarlie i alln1iinliet varit större än enligt gjorda beräkningar.
Sjukliassan förvaltas af en af Fredrika-Breme]: - Eörb~~~icIet gocllcäiid, elinr~i sjalfst&amp;ndigt arbetande styrelse, best8en.cle af 5 iiiedleininm järnte 3 siipple- anter.
Dess expeditii111 skötes af därtill sä.rs1ddt litsedda per- soner och bålles öppen en gång i veclaii.
Dessemellan expedi- eras förekommaiiile göromål fr&amp;n byrån.
I april hvarje h htilles särskil.clt årsmöte, d&amp; bl.
a. styrelsens o&amp;.
revisorernas berättelser föredragas.
Kass2ms kapital ~itgjorcle vid 1.894 k s sl.i~t 7,009 kr.
Ofvan anförda siffror litgöra i och för sig det mest ta- Imde bevis för nyttan och välsignelsen af en institution af denna art.
sj~ikhjälp, som erhållits lim, för mer än en nnder s,jukclomens (litgizr utgjort den enda inkomsten.
Ned gl.ä .. j e har Förbundet darföre sett denna gren af sin verlcsamhet g&amp; fi: amåt, och.
är flet a t t hoppas, a t t hvarje bildad 1min.na i vårt land, beroende af sitt arbete, allt mer och n ~ e r skall 1- " allna det som ett behof, ja soni en plikt, a t t mider hälsans clagar med omtlinksamhet och Idokhet sörja därför, a t t den tid af s; j tikdom, som n appeligen n ågoii torde ki.ii1n.a undgå, någor1u1-1 da bekymmerfritt ~nii kmina motses.
Och sknlle ilet fast otroliga \
inträfL, a t t maii aldrig behöfver anlita kassan o.m sjukhjälp, må man då garna offra sin tacksamhetsg&amp;rd för åtnjuten halsa till förnihii för dem, som ej äro lika lyckligt lottade.
Ty däri.
ligger det storal i associationens idé, att p&amp; samma gång, som.
man hjitlper sig sjalf, Ilja-lper man a.fven andra.
Säkert ar, att bättre bespari.ng ej kan göras, &amp; n att genom en tillfilllig penning~q~poffring hetrygga sin framtid.
Stipendiekomiten.
~Arbetsdrigliglet liar i vår tid blifvit iiastaii ett slago.rd.
Vi veta, att endast den, som på ett eller aiinat omrhde ver1rli.- gen är duglig till arbete, kan med hopp gm fi: .nmgång taga upp kampen för till.varon .. Deiuia kamp kan unders tundom vara gaiiska hhrd ej minst för den unga obemedlade kvinnan.
Tanken på a t t kunna racka en lijillpsam hand till h Tl121I.or, ' som vilja utbilda sig till en dugande h a f t pb &amp; got visst arbetsi omrA.de, men sj älfva 1iilrtil.l sakna de p e l r u n i ä ~ niedlen, ~~ har hos Freclril~a-Bremer-Förb~~ncle t gifvit anledning.
till &amp; iftandet d ' stipendiefonder, föls liivimor.
Saken var af fru Sopliie Acl1erqywr.e förberedd skviil.
i Ticlslxift för hemmet som i Dagny genom nppsatserlia Om ykkes- och ssiiuc~k ?st~x ?nclier ', för .flicka ?$ 1: q f t e a.tk gqvn dem t6h$,y till sjii (fÖrsö~yj~z.in,p samt » Statistiken och Stipendiefonder, fö9, kwinnor a.
Dessa uppsatser ' spriddes vidare talrika sepa- p&amp; ett synnerligen öfvert y galide och rat-aftryck och fYa~nl~öllo belysaiide satt behofvet af stipendier för kl 71111ior.
Intresset för friigan var på detta satt w k t i vida kretsar, och 5s 1887 nedsatte Fredrika-Bremer-Eörb1111det sin St.ipm&amp;ie- 7; onziti.
Med fog kali man ju saga.
att den tadien, att vårt la~ands clöttrar hafva samma rätt som dess söner till.
sj alfförsör,jning, annu ej till fullo geiiomträngt det nllmänna rättsmedvetandet.
Hurn mycliet lättare är det ej t. ex. för en yngling än for en flicka a t t beträda den väg, som leder till verkligt oberoende.
A t t i någon mkn söka bidraga till ~ t j ~ m n a n d e af t dessa orätt- visor hör natiirligen till de uppgifter, Fredrika-Bremer-Förbundet satt sig före.
Den uppmärksamme iakttagaren kan.
dock ej iindgk att finna, det de förvärfssökande kvinnorna vid val af arbete ensi- digt kasta sig öfver några få verksamhetsgrenar, under det a t t iitsldliga synnerligen lämpliga äro förbisedda eller med fördom betraktade.
Denna ensidighet inverkar menligt p&amp; skval mans som kvinnors löneförhållanden i drniinhet.
l16rl&gt;nndet hoppas, att i sina stipendier f&amp; ett verksamt medel, hvarmed i någoii mån berörde ensidighet vid val af lefnadsbana bör knniia mot- arbetas och afhjälpas.
Syftet med Fredran-Bremer-Förbwdets stipendier iir att.
imderstödja obemedlade unga kvinnor, som efter genomgimgeii elementasskole- eller högre folkskolekurs önska att vid högskola elier seminarier, vid hushglls-, qjukvhrds-, slöjd- och handtl-e&amp;- kurser, vid anstalter för inlärande at ' mejerihalidtering, trad- gårdsskötsel o. dyl. förskaffa sig kunskaper och fkrdigheter.
Behofvet af stipendier för kvinnor gör sig särskildt i vii.
tid kännbart, t y föktom skärpta forhingar pi % arbetsskicklighet och kunskaper, fordrar tiden likaväl af kvim1a.n som af inaiiiien, att hon genom eget ärligt arbete skdl förvärfva sitt lifsiippeliiille.
Kvinnornas stora öfvertalighet utesluter dessutom en ganska stor procent från möjligheten att blifva försörj da genom aktensliapr ingående.
Under det staten genom afgiftsfii iiiider visning och enskilda personer genom stipendiedonationer, iippg&amp;ende till flera millio- ner kronor, för den manliga ungdomen underlättat ffirvarf~aiiclet af kunskaper och yrkesskicklighet miste för den kvinliga ung- domen oftast erläggas dyra skolafgifter, med f$ uiidantng fin- nas ej heller för dem några stipendier tillgdngliga.
För att från den stora allrnanlieteiis sida kiiiiiia pkraknii intresserad medverkan för åstadkon~maiidet af yrkes- och studie- stipendier f ö r kvinnor, har stipendiekomit t n genoiii att tillainpa associationens id6 lyckats vima ett stort antal ombiid, syridda i olika delar af landet friin Norrbotten till Skåne.
Allii dessa sam- verka for att upptaga årsbidrag frkn 1 t.
5 kronor till den s. k. Allmiinna stipeudiefondetz, en för hela landet gemensaiii fond, i hvilken bvarje län med hanspi till storleken af sin l~apitalinsats, när denna insats uppgiir till RJNO kronor eller därutöfver, äger a t t af räntan utfå stipendier &amp; t sitt lans döttrar.
Insatser hafm l a m a t s fi&amp;n 21 af Sveriges Ian.
Allmänna stipendiefonden har äfien en s. k. fri afdelning, uppkommen genom gåfvor, gifha utan villkor att tillfalla n&amp;got visst län eller att användas för af gifvaren bestämdt ändamål.
Till denna afdelning har sälmda öfverlämnats frikostiga gåfvor af drottningen, hertiginnan af Dalarne m. fl.
Hit hafva äfven följande större gifvor lämnats af D. Carnegie kr.
10,000, af framlidna fru Fredrika Limnell kr.
10,000, af ' ~Oiiäinndw kr.
5,000, dessutom har fröken Ellen Bergman Iiit öfverlämnat kr.
t e afdelningen att motse från fröken Bergman 900; d ä ~ j ä ~ n har en större testamentarisk disposition.
För att väcka ett lifligare intresse för och pliskynda All- m w a stipendiefondens färdigbildande liar stipendiekomiténs sekreterare inför större och mindre inbjudna kretsar i olika delar af vårt l&amp;d lämnat redogörelse öfver sliväl Fredrika- Bremer-Förbundets verksamhet i dess helhet, som ock om syftet med dess stipendier.
32 föredrag hafva sålt~ndahåJlits inför ett åhö- rareantal af sammanräknadt omkr. 4,000 personer.
Soni en följ d häraf ' h a h a 21 lokalkomitéer bildats med uppgift att arbeta för länsinsatsernas ökande i ~ l l &amp; i n n a stipendiefonden.
För det goda resultatet af stipendiekomiténs verksamhet i landsorten står komitén, såväl som Förbisndet i sin helhet, i tacksamhetssk~ild tild den lokala pressen å de orter där föredragen hkllits, i det dennai sympatiska artiklar i vida kretsar spridt kännedom om Förbundets syfte och dess olika verksamhetsgrenar.
Förutom Alhän na stipendiefonden, för livillieii här ofvan redogjorts, hafva äfven tvenne större enskilda stipendiedonatio- ner till Förbundet öfverlämnats, näniiigen en af anonym gifvare &amp; 1890 stiftad Stip&amp;diefo~~~cI " för kvinnor s i m studera medicin.
Det skä~ikta kapitalet utgör 30,000 kronor, hvaraf räntiin %di- gen utgår i 2 stipendier &amp; 500 och 400 kronor; dessa stipendier hafva redan iitdelats iinder 3 år, besparade räntemeclel afsättas till bildande af ett resestipendiiim %t praktiserande kvinlig läkare.
Vidare hafva vi att omtala EZlm BerymaiIzs Sl&amp;ktstipencZiefond med ett kapital af 50,000 kr., hvaraf afkastningen tills vidare u t g h som lifiänta å t donator, men skall efter hennes död an- vändas till yrkes- och studiestipendier å t kvinliga ättlingar efter gifvarinnans föräldrar inom ett visst antal släktled.
Samtliga Förbundets stipendiefonder uppgingo vid 1894 ars slut till ett belopp af 169,401 kr.
13 öre, hvaraf 86,493,in tillh.öra dlknlilzna stipe@iej ' oiIzden och 82,908 Donations fondenzu.
Som arbetet inom Förbundets stipendie-institution, som tog sin början Ar 1887, numera ar ganska omfattande sii verkställes det på 3 afclelniiigar: a) Sti / 1azdie7coniit&amp;, som liar till uppgift- att organisera in- samlingen af bidrag till fonderna, a t t iitarbeta för- slag till stadgar och regleinente~i fiir institutionen, vidare a t t förbereda alla i sammanlinng med stipen&lt;lieiitdel- ningen sthelide ärenden.
b) Fömalt~zingsst~~rels~z, som placerar och förvaltar foiiderila.
c) Va7n&amp;nnden, soin granskar inkommande ansiikniiigar och utser stipendiater.
Samtliga förtroendepersoner.
som iitföïa arbetet iiiom de ofva~miiiniida afdelningstnie, utses af Fredrika- %erner Förbuidets styrelse, som afven fastställer alla för iiistitutioiien gillande stadgar och reglementen samt iitser revisorer fiir foiic1ern: t.
E n hterblick på den liar i koi-thet lämnade redogörelsen för Förbundets stipendie-institution \ - isar.
a t t stipendiekomiténs verksamhet inom densamma hittills riselitligast rarit af f W e - redande art.
De gangna sju aren iniiefiitta kanske dock det be- tydelsefullaste skedet i iiistit.utioneirs liistoria, niimligeii dess grundam de.
För detta star allmänheten i tacksainlietsskiilci hos tie af Förbundet utsedda män ocli kl-innor, som med aldrig s \ - iktinde offervillighet ägnat tid ocli krafter Ht ledningen af företaget, vidare till ombud och lokakoinit6er, som inom de olika länen livar på sin ort med nit och intresse samverkat för stipendie- kornitkns änclan~~l.
Man har grundad anledning a t t hoppa.
a t t d&amp; .de första länsstipendieriia Ar 189fi utdelas, för a t t snart följ as af flera, det e,j skall dröja allt för liiiige.
innan Iirart och ett af Sveriges län har yrkes- och stndiestipendier a t t l), juda sina unga döttrar.
Framtidens: män och kl-innor tillhöra det sedan att nied ghfvor och donationer bygga ridare pá den lagda p i n d e n, n&amp; &amp; tt stipendie-institutionen må- få en allsidigare och rikare utveck- ling till gagn för landets kvinnor och genom dem iihen h l i h till gagn för familj och samhälle.
P sainmanliang med ofvaiistiiende berättelse rörande Fre- drika#-Bremer-Förbundets stipendiekomité må här bifogas en kort redogörelse för airviliida~ide af e11 del gkfvor, som ställts till Förb~iiidets fii; fogaiide ined af gifvariie fastställda villkor.
Så erhöll.
Förbiiiidet kr 1887 af fkn S. Whitlocli en summa af 3000 kr.
hvaraf räntan h w r j e kr iitglltt under namn af ', j h b Wliitlocks st~jendiwfi, företriides~is ht h i n n a r, som stiidera, till lanrariiina.
År 1889, 1.890, 1891 kuride Förbundet, tack vare en enskild gifvares frikostighet, tilldela at understöd af 300 k r.
hrligen.
ht bildad Iiviiiiial som gjort barninorskekallet till sin uppgift.
Piir genomi1giie.ride af biish&amp;llsskola liar 1.ikaledes genom Förbuizdet Breii 1892 och 1.893 utgått.tveizne stipendier å IS0 kr.
Izvarciera.
Komiten för utredning af de till Danmark utvandrande svenska allmogeflickornas stallning och arbetsförhållanden.
I Uiider de senaste L " trtionc1ena h.afva.
hrrarje v9Lr från rikets sudra provinser tjäiistfl.iclior i. stora skaror begifvit sig till Daiiniark ' för att, lockade af högre arbetspriser an som i hem- orten kulinat erbjudas, vinna mstaUniiig s&amp;som livitl,ets,ploc- kerskor, lad~igkclspigor eller tjiiiisrinnor i staderna.
~f all den utvandring, soni äger rim frRn vart fadernes- land, torde einellertid ingen hafva.
medfört; jämförelsevis så skadliga följder soni c1eiin.a.