Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På grund af ett sådant förhållande skulle man kunna göra en beräkning för framtiden med anspråk på tillförlitlighet, enligt hvilken exempelvis 1860 års höga nativitet skulle komma att i sinom tid gifva en styrka åt första klassens beväringspligtige af omkring 43,000. 3.
Ehuru hufvudändamålet med Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandés femårsberättelser alltid varit att skildra landets ekonomiska tillstånd eller näringarnes ståndpunkt och förkofran, så lider det intet tvifvel, att vi i afseende på den fortgående statistiska redogörelse, som i detta fall utgör den enda säkra måttstocken, ännu stå långt efter hvad som vore önskvärdt, ja till och med behöfiigt.
Hvar och en som gjort sig reda för de vilkor, som måste fyllas för tillvägabringandet af en tillförlitlig och fullständig näringsstatistik, inser Tab.
D. Beväringspligtige. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8.
År. Enligt Kongl.
Sundhets-Kollegii uppgift mönstringspligtige efter födelseåren.
Utskrifuingsmanskap enligt mantalslängderne (samtlige beväringspligtige af alla fem klasserne).
Första ålders- klassens mön- stringspligtige, hafva motsva- rat nedanstå- ende procent af födelseårets na- tivitet i riket.
Af l:sta klassen.
Af 2:dra—5:te klasssrne.
Mönstrings- pligtige af alla 5 klasserne.
T städerna.
Å lands- bygden.
Summa. 185G 32,197 11.735 43,932 16,145 125,380 141,525 64,95 1857 30,856 11,515 42,371 16,904 125,737 142,641 62,96 j 1858 29,994 10,830 40,824 16,769 122,827 139,596 62,88 i 1859 28,457 10,960 39,417 16,549 122,233 138,782 62,36 j 1860 30,045 11,505 41,550 17,195 120,549 137’744 65,09 12 Jordbrak.
Förslag til! särskild jordbruksstatistik. ock skälen härtill.
Så lätt det kan vara att på officiel väg skaffa vissa hithörande uppgifter, så svårt ja omöjligt är det att jemväl vinna direkt upplysning om de förnämsta faktorerna eller produktionens mängd, värde, den mer eller mindre ändamålsenliga förbrukningen af råämnen och arbetskrafter o. s. v. Härom kan, der den industriela verksamheten är frigjord, värdefull upplysning vinnas endast på 2:ne sätt, nemligen antingen genom frivilliga sanningsenliga uppgifter från producenterne sjelfve eller genom speciel undersökning af personer, som äga nog insigt i hvarje särskild yrkesgren, för att af vissa lättare åtkomliga faktorer kunna säkert sluta sig till andra.
I den mån man i andra länder kunnat använda någotdera af eller båda dessa sätt, har man ock lyckats vinna många tillfredsställande resultater, ehuru man måste erkänna, att äfven dessa i flera delar ännu ej för landet i dess helhet uppnått det verkliga värde, som afsetts med det oftast mycket kostsamma sättet för uppgifternas insamlande och granskning.
Någon annan utväg att komma målet närmare finnes ej heller hos oss, och dess anlitande blir alltså förr eller senare en nödvändighet.
Intill dess sådant skett, kunna anspråken ej med skäl stegras långt utöfver det ofullständiga material, som vi nu äga, och hvars brister desto mera framträda, ju mer man söker att begagna det till en gemensam öfversigt för hela riket.
Oaktadt alltså sammanställningen af de meddelade hithörande uppgifterna i talrika fall ej kommer att gifva den tillförlitliga upplysning, som varit önskvärd, torde den derföre ej blifva gagnlös, derest man kan hoppas, att bristfälligheterna framkalla ökad uppmärksamhet på behofvet af ändainålsenligare förfarande och vidsträcktare understöd för vinnandet af fullständiga och tillförlitliga primäruppgifter.
A) Jordbruket är den näringsgren, om hvilken ofvan antydde svårigheter för tillvägabriugandet af en tillförlitlig statistik företrädesvis gälla.
Det lyckliga förhållandet, att jordbrukareyrket i vårt land är det allmännast utbredda, medför behofvet af den statistiska undersökningens utsträckning till en så talrik personal, att i följd häraf stora betänkligheter redan måste möta ifrågasättandet af en sådan direkt undersökningsine thod.
Då dessutom bland en betydlig del af vårt lands jordbrukare erhållandet af upplysning om produktio nens mängd m. m. möter hinder dels i okunnighet derom, dels i fördomar och ovilja mot upplysnings meddelande, så ligger häruti ett ytterligare hinder.
Under sådant förhållande, och då andra medel och utvägar saknats, förtjena de hithörande uppgifter, som tid efter annan ingått uti Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser, så mycket mer afseende, som de länge utgjort den enda vägledningen för omdömet och onekligen ej sällan framstått såsom resultatet af en pröfning utförd med lika mycken sakkännedom som nit.
På senaste tider hafva emellertid för särskilda ändamål blifvit anordnade undersökningar, som jemväl berört de vigtigaste frågor inom jordbruksstatistikens område och omisskänneligen häntydt på möjligheten att i större eller mindre omfång om jordbruket kunna erhålla fullständigare och tillförlitligare upplysningar, än de som i allmänhet ingått i femårsberättelserna.
Detta förhållande borde ingifva förhoppning att det ej vore för tidigt att väcka fråga om tillvägabringande af en jordbruksstatistik, som genom sjelfva methoden för upp gifternas insamlande och bearbetning kunde lyckas tillvinna sig förtroende.
Denna fråga stod åter i närmaste samband med den om förändrad uppställning af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser, i hvilka jordbruksstatistiken hittills varit inrymd.
Efter att hafva den 29 Juni 1861 afgifvit ofvan åberopade »Förslag till förändradt formulär för Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes fem årsberättelser», har alltså Statistiska Beredningen under den 14 Oktober samma år jemväl underställt Eders Kongl.
Majrts nådiga pröfning »Förslag rörande tillvägabringandet af en Statistik öfver Sveriges jordbruk», öfver hvilket Eders Kongl. Maj:t infordrat samtlige Hushållnings-Sällskapers jemte Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes yttranden *).
Då i enlighet med Eders Kongl. Maj:ts Landtbruks-Akademies åsigt detta sistnämnda förslag är grundadt på den förutsättning, att Hushållnings-Sällskaperne skulle benäget åtaga sig insamlande, granskning och *)
Så väl detta förslag som vederbörandes deröfver afgifne yttranden åtfölja såsom bilagor Statistisk Tidskrift, utgifven af Statistiska Central-Byrån.
Tunnmalets reduktion till kubikfot.
Utsäde på tunnlandet.
13 bearbetning länsvis af de statistiska uppgifterna rörande jordbruket och boskapsskötseln, så skulle deraf framdeles blifva en följd, att den afdelning af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser, sorn hittills varit åt detta ämne egnad, antingen komme att helt och hållet utgå, eller att i väsentlig mån inskränkas och förändras.
Ehvad nu för framtiden ina blifva stadgadt, borde emellertid för femårsperioden 1856— 1860 någon förändring af sådan beskaffenhet ej ifrågasättas, att ett afbrott komme att äga rum uti femårsberättelsernes hithörande uppgifter.
Eders Kongl. Majit har alltså anbefallt dessa uppgifters fortfarande meddelande för denna gång, med öfverlåtande till Eders Kongl. Majits
Befallningshafvandes pröfning att efter förhandvarande förhållanden utsträcka redogörelsen till större eller mindre omfång, äfvensom att så vidt sig göra lät dervid begagna de uppgifter, som år 1859 afgifvits till den s. k. Finans-Komitén.
På grund af hvad här ofvan blifvit anfördt kan visserligen ej väntas, att ett sammandrag af femårsberättelsernes tabeller rörande jordbruket skulle gifva en tillfredsställande statistisk redogörelse öfver denna näring, helst flera väsentliga uppgifter från åtskilliga län helt och hållet saknas, men å andra sidan innehålla åtskilliga länsberättelser hithörande uppgifter, som dels med hänsigt till methoden för insamlande och bear betning, dels i följd af den med största sakkännedom och nit genomförda granskningen, i min tanke äro fullt jern förliga med den jordbruksstatistik, som i andra länder vitsordats såsom tillfredsställande.
Med afseende härpå har sammandraget utarbetats så, att, å detsamma först upptagits de län, från hvilka uppgifter enligt det förslagsvis meddelade formuläret inkommit.
Derefter följa de län, från hvilka berättelserna innehållit mindre fullständiga uppgifter, eller rörande hvilka det varit möjligt att vinna ytterligare upplysning ur de svar, som på Finans-Komiténs framställde frågor meddelats och benäget åt mig upplåtits till genomseende.
Då materialets ofullständighet denna gång lagt hinder för ett sammandrags utarbetande med hänsigt till länens geografiska läge och naturbeskaffenhet, har ofvanstående anordning, om än i flera hänseenden otillfreds ställande, dock synts mig bäst uppfylla det ändamål, som nu bordt afses.
Såsom af beråttelserne synes, äro de flesta uppgifter rörande utsäde och skörd meddelade i tunntal, och vanan vid det gamla rymdmåttet skulle visserligen kunna hafva rättfärdigat dess bibehållande i sammandraget, men härvid mötte betänklighet i följd af den olika rymlighet, hvartill tunnan i olika län och för olika slag af odlingsväxter beräknas.
Af sådan anledning hafva från Länsstyrelserne upplysningar måst infordras, enligt hvilka i femårsberättelserne tunnan säd från Westmanlands län uppgifvits beräknad till 5'6 kubikfot, i de öfriga länen till 6*3 kub.fot, samt tunnan potatis i Stockholms och Upsala län till 4*8 kub.fot, i Calmar och Westmanlands till 5*6, i Blekinge och Christianstads till 8*4 (48 kappar), och har den i öfrige län blifvit antagen till 6*3 kubikfot.
Med ledning häraf hafva i sammandragen af femårsberättelsernes tabell N:o 2 tunnor och kappar blifvit reducerade till kubikfot.
Beträffande linfrö är från ett och annat län uppgifvet, att det beräknats till 4*8 kubikfot på tunnan, men i hvad mån detta gäller öfrige län är mig obekant.
Till följd af innehållet måste den i femårsberättelserna förekommande tab.
N:o 2 i sammandrag Tab. N:o2 a). återgifvas i fem afdelningar.
Hvad nu beträffar den första af dessa- nemligen Ä) uppgifna årliga utsädet på ett tunnland eller på 5*6 qvadratref, så ligger det i sakens natur att detta uttrycker ett medeltal, från hvilket minimum och maximum ligga mer eller mindre aflägsna efter jordens olika beskaffenhet och brukningssätt, begagnade sädesslag m. m.
Med de stora skiljaktigheter, sorn i de flesta fall inom samma län måste förekomma, blifver väl medeltalet för den latitudsutsträckning af omkring 14° eller 150 Svenska mil, som Sverige i sin helhet intager, i visst hänseende af så mycket mindre vigt, men det torde dock ej sakna allt värde såsom utgångspunkt för jemförelser.
Medeltalet utsäde på tunnland af hvete: 4*46 kubikfot understiges högst med 0*92 i Jemtlands och öfverstiges högst med 0*66 i Gefleborgs län; medeltalet för råg (uppgiften från Westerbottens län här och i det följande oberäknad): 4*94 kubikfot understiges högst i Norrbottens län med 1*79 och öfverstiges likaledes i 14 Hela årliga behofvet till utsäde.
Jönköpings län med 1 "36; medeltalet för korn: 6'63 understiges i Göteborgs och Bohus samt Westmanlands län med 1 '03 och öfverstiges i Norrbottens län med 2'82; medeltalet för hafre: 8’5i understiges i Malmöhus län med 2'2i och öfverstiges i Stora Kopparbergs län med 2‘52; medeltalet för blandsäd: 7*4! understiges i Westmanlands län med l'8i och öfverstiges i Stora Kopparbergs län med 3'62; medeltalet för potatis: 38'63 understiges högst i Göteborgs och Bohus län med 8‘t>3 och öfverstiges högst i Jemtlands län med 19*84 kubikfot.
Orsakerna till dessa stora skiljaktigheter antydas till en del i vissa femårsberättelser.
Möjligt torde ock vara, att några kunna sökas i de olika rymdmåttsberäkningarne och misstag vid dessas reduktion, hvilka misstag lätt kunna rättas efter den här ofvan meddelade upplysningen.
För så vidt man ur dessa uppgifter anser sig kunna draga några slutsatser rörande jordbrukets olika tillstånd i olika län, torde tabellen dervid gifva tillräcklig upplysning beträffande nu vidrörde sädesslag.
1 afseende på öfrige odlingsföremål hafva blott spridda uppgifter meddelats. inb \’:u 2 B).
Till ledning för omdömet om skördens tillräcklighet utgör det årliga behofvet till utsäde en nödvändig faktor i beräkningen.
Det är gifvet, att detta behof skall ökas i mån af fortgående nyodlingar, men man borde ock kunna förutsätta, att det å andra sidan kunde minskas genom bättre skötsel af den odlade jorden.
Om än det i vårt land för en lång framtid blir oantagligt, att sådan ökning å ena och minskning å andra sidan skulle kunna utjemna hvarandra, så att utsädesbehofvet för en följd af år derigenom kunde närmas ett mera konstant förhållande, så torde dock ej saknas skäl för det .hopp, att jordförbättringarna åtminstone i någon mån må kunna bidraga att minska den fortgående ökningen af utsädesbehofvet till nyodlingarne.
Under denna förutsättning, äfvensom den att odlingsföremålen ej undergå större årliga vexlingar, kan onekligen värdefull upplysning hemtas af en tidtals utförd fullständig och tillförlitlig beräkning af det till utsäde erforderliga beloppet af de vigtigaste odlingsväxterna.
En sådan blir än vigtigare om detta belopp skulle undergå stark ökning.
Sammandraget tab.
N:o 2 B) upptager hvad i detta hänseende af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande meddelats.
Då emellertid femårsberättelserna blott för 20 län innehålla hithörande uppgifter, hafva för öfrige län sådane hemtats ur de till Finans-Komitén inkomne redogörelser, men detta oaktadt finnas dock i tab. flera luckor.
Slutsummorna å denna tabell angifva behofvet till utsäde: af hvete till 421,004 kub.fot
Af femårsberättelserna upplyses, att hithörande uppgifter afse dels förhållandet för året 1860—1861, dels ett medeltal för hela femårsperioden, dels, såsom hemtade ur de år 1859 afgifne redogörelserne till Finans-Komitén, enligt af denna Komité meddeladt formulär, hänföra sig till åren 1856 med 1858.
Detta förhållande ensamt för sig och under förutsättning, att alla uppgifterna för respektive tidpunkter vore tillfredsställande, torde dock med hänsigt till hvad ofvan blifvit anfördt ej innebära hinder att begagna deni åtminstone såsom approximativ mätare af behofvet.
Om man då tager i öfvervägande, att för vissa sädesslag från några län saknas uppgifter, äfvensom att ej blott i fernårsberättelserna, utan jemväl i Hushållnings-Sällskapernas yttranden till Finans-Komitén ej sällan antydes, att de meddelade uppgifterna äro för låga, så torde med full säkerhet kunna antagas, att på den *) Häruti inberäknade uppgifterne från Wermlands och Malmöhus län, om än af något vidsträcktare omfång.
'a 6'3 kub.fot.
Hufvudsakliga odlingsföremålen inom hvarje län.
15 ståndpunkt, som vårt jordbruk nu intager, dess årliga behof till utsäde ej kan räknas lägre an till 2,400,000 tunnor spanmål, med ärter och bönor, samt 1,300,000 tunnor potatis, och att detta belopp alltså utgör det minsta, som af hvarje års skörd måste reserveras för det kommandes utsäde.
Af de spridda uppgifterna antydes jemväl ett ej ringa behof till utsäde af andra odlingsföremål.
Ifrågavarande tabell utvisar vidare, att hafre är det mest, hvete det minst använda sädesslaget, och att inom landet i sin helhet råg odlas betydligt mer än korn.
I afseende på hela absoluta utsädesmängden af egentlig säd jemte ärter och bönor intager Skaraborgs län rummet näst efter Malmöhus, och efter Skaraborgs synas följa i ordningen Elfsborgs, Calmar, Wermlands, Östergötlands, Christianstads, Jönköpings o. s. v. intill Jemtlands län, som ännu står lägst i detta hänseende.
Detta förhållande, som beror bland mycket annat äfven af de olika sädesslag, som i olika län företrädesvis odlas, ställer sig alltså olika, när man vid jemförelsen afser blott ett visst sädesslag.
Hvete odlas sålunda till största mängd i Malmöhus län, hvarefter närmast i ordningen synas följa Östergötlands, Södermanlands, Stockholms, Skaraborgs, Upsala, Calmar län o. s. v.
Odlingen af detta sädesslagvisar sig mot norden nästan helt och hållet sluta med Gefleborgs län, ehuru försök dermed ej äro främmande föi- de nordligare länen.
I afseende på odlingen af ray tyckes Calmar län i qvantitativt hänseende stå främst, hvarefter närmast följa Malmöhus, Skaraborgs, Östergötlands, Christianstads, Stockholms, Södermanlands, Orebro o. s. v.
Äfven i Norrbotten ingår bland odlingsföremål råg till och med till större mängd än i Jemtlands län.
Odlingen af korn är starkast i Malmöhus län, hvarefter i ordningen följa Calmar, Christianstads, Upsala, Westerbottens, Wester-Norrlands och Norrbottens o. s. v., hvaremot i Södermanlands län detta sädesslag synes minst utbredt. /fq/raxllingen är starkast i Skaraborgs län, hvarefter närmast i ordningen följa Wermlands, Elfsborgs, Malmöhus, Jönköpings, Göteborgs och Bohus, Hallands, Stora Kopparbergs o. s. v. Minst synes hafre odlas i Westerbottens och Jemtlands län.
Starkaste odlingen af blandsäd uppgifves från Östergötlands län, hvarefter följa Malmöhus, Jönköpings, Stora Kopparbergs, Elfsborgs län o. s. v. ned till Norrbottens län, der sådant säde tyckes nästan obegagnadt.
Äfven på Gotland förekommer det i mycket ringa mängd.
Arter torde, oaktadt bestämd uppgift saknas, kunna antagas till största mängd såsom utsäde förbrukas i Malmöhus län.
Nästa rummet intager Skaraborgs län, hvarefter synas följa Östergötlands, Christianstads, Stockholms, Örebro län o. s. v. Uppgiften från Göteborgs och Bohus län, ehuru omfattande både ärter och bönor, torde dock berättiga att ställa detta län åtminstone närmast efter Christianstads.
Med hänsigt till balgsädens starkt närande egenskap är det en stor fördel, att dess odling kan till betydlig grad drifvas till och med i Jemtland.
Potatisodlingen är starkast i Christianstads län, hvarefter följa Skaraborgs, Malmöhus, Calmar, Blekinge, Östergötlands län o. s. v. Lägsta absoluta utsädesmängden af potatis är uppgifven från Gotland.
Rörande utsädet af andra rotfrukter äfvensom af lin, hampa, vicker och raps, kan af uppgifterna blottslutas, att de inom vissa län till ej obetydlig mängd odlas.
Vid alla dessa jemförelser länen emellan är förutsatt, att tabellens uppgifter hvila på likformig beräkning.
Skulle åter, som måhända kan befaras, primäruppgifterna vara för ett eller annat län mindre tillförlitliga, så verkar detta naturligtvis mest störande vid denna jemförelse, mindre i fråga om förhållandet för hela riket.
Den vigtigaste upplysningen för en tillförlitlig jordbruksstatistiks tillvägabringande, eller noggrann kunskap om den areal, som åt odlingen eröfrats, saknas ännu hos oss, och denna brist kan äfven med stora uppoffringar från Statens sida för ett ekonomiskt eller kadaster-karteverk ej på lång tid fyllas.
Detta har ock af Hushållnings-Sällskaperne i deras yttranden rörande planen för en dylik statistik framhållits såsom den 16 Arealen af odlad jord, besådd jord och naturlig äng. förnämsta svårigheten.
När alltså i formuläret för femårsberättelserne ifrågasattes att meddela uppgifter om den odlade och besådda jordens, samt naturliga ängens areal, kunde sådant ej ske med anspråk för närvarande på fullständiga och tillförlitliga siffror, utan hufvudsakligen med afsigt att underhålla den uppmärksamhet på behofvet af upplysning i ämnet, hvarigenom ett mål slutligen kan vinnas.
Tab. N:o 2 C).
N:o 2 C) innehåller sammandraget af feinårsberättelsernes uppgifter om arealen af den åkerjord, som egnats åt odling af särskilda sädesslag, alltså af den besådda delen af jord under plog.
Flera af feinårsberättelserna innehålla jemväl uppgifter om arealen af så väl den odlade jorden i sin helhet, som den na Tab. Litt.
K turliga ängen.
Dessa uppgifter äro sammanförda i nedanstående tab. Litt.
E. och tillökade med uppgifter, som härom för hvarje län finnas uti Hahrs ofvan åberopade Statistiska tablå, samlade ur de svar som till Finans-Komitén ingått.
Kol. 8 och 9 innehålla beräkning af förhållandena mellan hela arealen fastland och den som upptages af åker med äng, samt mellan uppgifterne om odlad och besådd jord.
Då allmänt in - Tab. Litt. £. Uppgifna arealen af odlad jord och naturlig äng. 1. 2 • 3 4. 5. 6. 7. 8. 9.
Samman- Enligt f e m å r s berättelser ne.
Enligt uppgifterna till Finan?
-Koinitén. lagda arealen af odlad jord och natur- lig äng utgör af hela area- len fast- land och öar pro- cent:
Den besådda Län.
Naturli g äng- Odlad jord och naturlig äng tillsammans.
Naturlig ..
Summa odlad jord och Utgörande jorden i procent af den Tunnland.
Utgöran- de i qva- rt ratref. 1'unnlaurt.
Utgöran- de i qva- dratref.
Utgöran- de i qva- dratref. ang.
Tunnland. naturlig äng.
Tunnland. i qvadrat- ref. odlade, enligt tab. 2 C). i Stockholms stad och | 169,461 948,976 132,851 743,966 302,312 1,692,942 169,704 132,590 302,294 1,692,846 21-20 49-20 Stockholms län 1 j Upsala län 175,000 980,000 145,000 812,000 320,00^ 1,792,000 151,104 101.584 252,688 1.415,053 33-53 51-59 !
Östergötlands d:o 272,775 1,527,540 200,741 1,124,150 473,516 2,651,690 277,819 220,741 498,560 2,791,936 25-33 Jönköpings d:o 125,937 705,247 337,900 1,892,240 463,837 2,597,487 130,098 337,900 467,998 2,620,789 22-91 Kronobergs d:o 88,270 494,312 291,538 1,632,613 379,808j2,126,925 79,895 239 895 319,790 1,790,824 22-31 90-35 Calmar d:o 250,000 1,400,000 213,852 1,197,571 463,852 2,597,571 211,424 214,038 425,462 2,382,587 21-27 53-83 Gotlands d:o 61,376 343,706 98,781 553,174 160,157 896,880 57,277 59,815 117,092 655,715 27-62 Blekinge d:o 66,610 373,016 43,017 240,895 109,627 613,911 53.200 33,199 86,399 483,834 18-96 76-03 Göteborgs och Bolins d:o omkring 129,380 724,528 74,750 418,600 204,130 1,143,128 121,281 32,581 153,862 861,627 20-82 85-29 Skaraborgs d:o 436,244 2,442,966 183,147 1,025,623 619,391 3,468,589 433,509 183,153 616,662 3,453,307 37-62 52-66 Wermlands d:o 287,179 1.608,202 80,000 448,000 367,179 2,056,202 291,181 98,376 389,557 2,181,519 12-62 Orebro d:o 193,408 1,083,085 118,203 661,937 311,611 1,745,022 194,279 118,428 312,707 1,751,159 19-19 49-60 Westmanlands d:o 153,777 861,151 148 626 832,306 302,403:1,693,457 158,754 143,289 302,043 1,691,441 24-14 49-04 1 Stora Kopparbergs d:o 140,000 784,000 170,U00 952,000 310,0001,736,000 139,856 164,130 303,986 1,702,322 5-21 47-19 Gefleborgs d:o 113,480 635,488 110,221 617,238 223,701 1,252,726 115,071 83,794 198,865 1,113,644 6-16 46-34 Wester-Norrlands d:o 92,000 515,200 104,000 582,400 196,0001,097,600 91,602 104,147 195,749 1,096,194 4-42 40,000 224,000 300.000 1,680,000 340,000 1,904,000 39,020 274,931 313,951 1,758,126 1,214,293 3-66 40-60 | Norrbottens d:o 31,223 174,849 21,280 195,558 216,838 1-10 73-82 Södermanlands d:o 144,794 110,174 254,968 1,427,821 21-65 Christianstads d:o 262,014 145,737 407,751 2,283,406 32-56 71-35 521,048 150,567 192,665 113,390 83,053 188,790 634,438 233,620 381,455 3,552,853 1,308,272 2,136,148 69-41 24-28 Elfsborgs d:o 16-00 74-25 Westerbottens d:o 50,393 232,450 282,843 1,583.921 2-56 Summa för hela riket I 1 1 4,057,835 3,611,743 7,669,578 42,949,637 Medeltal » » » 9-9 Anmärkning.
I uppgiften till Finans-Komitéu från Södermanlands län saknas ej mindre än 15 socknar, hvadan alltså ofvan uppgifna areal är allt för låg.
Jemväl för de andra länen måste dessa uppgifter endast betraktas såsom approximativa och i allmänhet mycket understigande verkliga förhållaudet.
Med begagnande blott af de högsta talen blefve för hela riket arealen af odlad jord 4,168,490 tunnland och af äng 8,860,719 eller tillsammans 8,029,209 tunnland.
Jemförelse med ekonomiska karteverket.
Skörden.
17 stämmes deruti, att alla arealuppgifter rörande åker och äng äro för låga, så har vid beräkningarne i nyssnämnde kolumner alltid begagnats den högre uppgiften, när, som ofta är fallet, skiljaktighet förefunnits.
Med begagnande af de högsta talen gifver denna tabell en summa odlad jord och naturlig äng för hela Sverige, uppgående till 8,029,209 tunnland eller omkring 10 procent af hela rikets areal af fastland och öar.
Denna proportion utfölle visserligen något annorlunda, om den odlade jordens areal vore fullständigare känd och torde sålunda i verkligheten vara måhända ända till två procent högre.
De 15 länsuppgifterna rörande förhållandet mellan besådd och odlad jord kol. 9 äro sins emellan så stridiga, att det torde blifva svårt att förena dem med något visst allmännare slag af brukningssätt, och tab. N:o 2 C) förråder jemväl tydligt, huru många odlingsföremål, som i flera län härvid förbigåtts.
Lyckligtvis saknas ej helt och hållet utväg, att redan nu i någon mån få ledning för omdömet till Tab. Litt.
r. hvtid grad de meddelade uppgifterna rörande arealen understiga det verkliga förhållandet.