Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
År 1856.... 50,570 52,990 103,560 49,370 52,052 101,422 22,641 24,701 47,342 4,512 » 1857.... 51,359 53,657 105,016 49,907 52,581 102,488 23,154 25,320 48,474 4,577 » 1858... 52,279 54,449 106,728 50,757 53,373 104,130 24,358 26,453 50,811 4,541 » 1859... 53,313 55 225 108,538 51,879 54,205 106,084 24,842 26,881 51,723 4,506 » 1860 1 städerna. 54,037 56,172 110,209 52,818 55,132 107,950 25,305 27,345 52,650 4,149 Halmstad 1856 1,418 1,732 3,150 1,347 1,644 2,991 512 675 1,187 143 1857 1,472 1,809 3,281 1,454 1,717 3,171 575 729 1,304 153 1858 1,502 1,876 3,378 1,525 1,765 3,290 657 804 1,461 150 1859 1,651 2,050 3,701 1,537 1,850 3,387 635 786 1,421 147 1860 1,788 2,157 3,945 1,636 1,974 3,610 674 841 1,515 175 Warberg 1856 1,304 1,101 2,405 800 1,060 1,860 340 460 800 67 1857 1,315 1,118 2,433 803 1,071 1,874 346 466 812 82 1858 1,310 1,134 2,444 841 1,068 1,909 387 456 843 73 1859 1,339 1,175 2,514 871 1,128 1,999 370 482 852 73 1860 1,305 1,198 2,503 879 1,178 2,057 330 479 809 77 Laholm 1856 503 608 1,111 523 641 1,164 229 239 468 42 1857 498 600 1,098 532 635 1,167 223 231 454 48 1858 508 604 1,112 525 641 1,166 224 243 467 49 1859 500 604 1,104 523 656 1,179 216 260 476 53 1860 556 695 1,251 532 660 1,192 228 268 496 44 Falkenberg 1856 471 539 1,010 449 546 995 202 232 434 30 1857 472 549 1,021 460 513 973 207 218 425 35 1858 486 565 1,051 461 535 996 214 234 448 29 1859 498 587 1,085 480 560 1,040 217 257 474 24 1860 519 612 1,131 519 610 1,129 235 267 502 36 Kongsbacka 1856 249 311 560 250 308 558 93 110 203 22 1857 249 303 552 247 303 550 90 109 199 23 1858 258 312 570 238 295 533 95 118 213 24 1859 240 302 542 248 304 552 96 123 219 29 1860 240 299 539 235 302 537 88 126 214 27 Summa i samtlige länets städer år 1860 4,408 4,961 9,369 3,801 4,724 8,525 1.555 1,981 3,536 359 Summa i hela länet år 1860 58,445 61,133 119,578 56,619 59,856 116,475 26,860 29,326 56,186 4,508 Till Tabb. N:is 2 JORDBRUK, 3 BOSKAPSSKÖTSEL och 4 SKOGSHUSHÅLLNING hafva inga andra uppgifter meddelats, än de sorn i berättelsens text förekomma. 16 Tab. N:o 5.
DÖDADE ROFDJUR.
Är. 3.
Hafvar. 7. I o I Mårdar, !
Hillrar och Herme liner. 8.
Hökar, Ugglor och Ufvar. 12.
Falkar och Glador. 13.
Belopp afl utbetald belöning. lt:dr R:mt.l 185 185 185 185 186 Summa 1856 —60 345 295 333 235 475 10 6 5 3 11 18 18 14 131 6 94 16 80 12 84 8 109 1,683 10 43 18 56 493 Till Tab.
N:o 6 AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR finnas i texten meddelade de upplysningar, som erhållits.
Tab. N:o 7. 17 Tab. N:o 7. BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER. 1. 2. 1 3. 4- 5. 1 6. 7. 8. ! 2. 3. 4 5. | 6. 7- 8. 9. 10. | 11. 12. 13. 14. | 9. 10. 11. 12. | 15.
I städerna. 0 A landsbygden.
> B Ar 1860. 5- 3- Ägare.
Mästare, arbetare oell biträden af alla slag.
> S'g. -J 05 Ägare.
K Deras biträden af O CD to ö CD cr g 2 Deras biträden af O: p p 3 C. CD B crq “ b rr to) o Öfver 15 års ålder.
C+- J b < 5' 2. ao rr lod a £■ w o Öfver 15 års ålder.
Under 15 års ålder. p: co p" o> O CD CO p: to* 055 i» CT* B CD pj B crq CO 3 ET S p: g-1 s» B cr1 p: CO P~ to CD O CD CO p: c 055 > C 3 CD Pj s‘™ 5 s. cp c B* b. CO op m. q- m. q- -1 o ■ CO B“ o. CO CTC m. q- m. q- Ct> to C0! 05 r* CD p to B cl- eo CD to 05 p to P to CO T 1 1 17 11 11 2 15 Bleckslagare 5 Bokbindare 6 3 4 — — Bomullsspinneri 1 — 1 51 51 15 13 — Bryggerier — — — — — — — 1 1 — 8 3 — — 8 — Brännerier 31 31 Pärgerier 7 7 — 9 — — — 12 12 — 39 — — — — — — — — Garfverier 8 8 — 7 — 2 — 2 2 — 4 — — — — — — — — — 14 14 10 17 1 Glasmästare — — — — — — — 3 — 1 — 2 Guldsmeder 9 5 5 — — Gördelmakare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 2 — 1 — — Handskmakare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 9 5 — 2 2 Hattmakare 7 3 1 — 1 Kakelugns- o. Krukomakare 18 17 9 — 2 Kammakare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 Kardfabrik — — — — — — — 1 1 — 1 — 6 Klädesfabrik — — — — — — — 1 — 1 152 38 9 16 — — — — Kopparslagare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 14 12 5 — — Mekanisk verkstad 1 1 — 23 Metallarbetare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 Mjölqvarnar 159 166 — — — — — — — — — — Murare — — — — — — — — — — — — — — 6 — 4 3 4 3 5 3 4 — 13 Målare — — — — — — — — — — — 3 — 11 8 7 — 11 Pappersbruk 2 2 — 9 6 4 —
— — — — - — — — — — — — — — — — — — Pottaskc-raffinaderier 8 8 — 6 — — — — — — — — — — — — — — — Repslagare — — — — - — — — — — — — — — 1 — 4 1 — — 2 2 2 — 2 Sadelmakare — — - — — — — — — — — — — — 1 — 4 1 3 — 5 1 3 — 6 Skomakare — — - — — — — — — — — — - — 16 — 10 — 102 20 38 18 18 — 1 1 Skräddare — — — — - - — — — - — — — - 18 — 12 — 129 29 22 15 15 1 17.
Slagtare — — — — — — — — — — — — — — - — — — — 3 Smeder 75 — 31 6 43 2 19 6 18 1 1 Snickare — — — — — — — — — — — — — — 10 — 9 — 34 1 13 12 10 — 10 Sockerbagare — — — — - — — — — - — — — — — — — — — — — — — — 1 Spegelfabriker — — — — — — - 2 2 — 3 — — — — — — — — — — — — — Svarfvare — — — — — — — — 1 — 3 — — — — Sågqvarnar 10 34 — — — - — — — — — — — — — — Tegelbruk 7 7 — — - — — — — — — — — — Timmermän — — — — — — — — — 2 ___ 1 7 9 5'
Urmakare — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 7 2 6 3 Vadmalsstampar 4 5 — — — — — — — - — — Vagnmakare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 3 1 3 — 2, Summa 237 288 1 82 57 21 13 20 19 1 230 38 15 16 128 — 75 11 321 55 240; 147 1 138 31 120 Landsh.-Emb. uli Hallands län und. ber. för åren 1856—1860. 3 18 Tabb.
Niis 8 och 9.
Tab. tf.o 8.
ALLMÄNNA VÄGAR, GÄSTGIFVERIER och SKJUTSNING, 1856—1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
Längd i mil Kostnader för > Hö SL Antal uteånsne hästar P P f-f a >-*5 < 1 ^ 03 _ •
S3 ' B* «- 2 ° 2. a S.
Sif 2, vägar förbättrade vägar CD S.CT5 O PS Pa «£. P: ert- P CTQ 03 £2 po CD § £* 05 p g. m Ol P- re re ,E£. <5 oo* 5: p:^< g CR 3 e. s
B* re för veri och s’ cd cn B O. „ a re O. 2. a re ® ert}' ^ i 03 O 3 1 03 3 03 o 3 1 a b Bo re &3 g *5. * <B. a cd £• vid periodens slut. under perioden. cd Pj ct> CD g g- P re a. re re 3 re" *? 3i “ g(X? O 03 1 1 ? $5 f000*5 IV?
R:dr R:mt Allmänna landsvägar 411 411 ItVu — 50,025 7,087,17 23 1856 439 32,372 Häradsvägar 79U 151 A — 1,200- 7 1857 1,056 34,890 Socknevägar 39tV — — — 1858 657 20,440 I städer — — 5 1859 443 17,083 tå landsbygden
Med införd skjutsentreprenads (i städerna -1 3 4 | 1860 2,039 18,591 Tab. N:o 9. SJÖFART och HANDEL, 1856—1860. 1. 1 2. 1 3. 1 4. 5. 6. 7. 1 8. 1 9- | 10. 1 11. 12. 13. 14. 15. 16. 1 17. | 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24.
S j ö art.
Fartyg och båtar begagnade Gross- Minut- H a n d 1 a n i e till inrikes sjöfart. till utrikes sjöfart. handlare. handlare. idkande enligt § 3j qvinnor med in- ocb ut- ländska varor. med landt- manna- varor. med egna tre Besätt- ning.
Handels- ordningen.
Handels- ordningen. tillverk- ningar. tä EL C+.
CD P Skeppare.
Sjöfolk. a EL CD P Skeppare.
Husbönder. td CD ,c~t- CD* 5. a’ °P Husbönder.
a a a1 O: P Pj CD >-i Betjening.
Landsbygden 3 34 3 — 2 83 2 3 4 2 7 — — Städerna 7 73,69 7 25 28 l,103,ii 28 62 — — in 95 — — 17 — 16 3 — — — — Hallands län.
N:is 10 och 11. 19 Tab. X:o 10. HEMMAN och JORDLÄGENHETER Å LANDSBYGDEN, samt TOMTER och JORDAR I STÄDERNA ÅR 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10.111. 12. 13. 14. | 15. 16. 17. 18. 19.
A lan d s b y g d n.
I s t ä d e r n e.
Hemman och jord- lägenheter af alla slag efter olika na- tur enligt nya jor- deboksordningen.
Antal Uppskatt- Tomter, Tomter.
Mantal. td P o- P P P Pj H P nings- värde sista året. jordar och lägenheter Antal j Skog och 1 beten m. m. w — p g B w CD Oförmed- ladt. »-a O: P >-i 5* crq 03 H* P- e-+- O »5 03 p" CK? O p: OQ CD P af alla slag i hvarje cr1 CD cr* '-<3 <X5 obebyggde. CD T* m p, B 0' p o- g ö B 3 & B g ® O >s P t-Ö CZ2 CT5 hö P " S-B p" CD_ CD R:dr R:mt. stad. crq p-1 CD Tunnland. g- CD~ O g. p J-i 2. 5t “ CD 1 Kronoegendomar . 337*43? 271 m 894 416 206 72 1,230,152 Laholm ... 186 40 1,233 616 1,849 9 279,053 139,526 418,579 Skatteegendomar.. umnn 1.139H3 5,131 1,774 1,064 141 5,598,044 Halmstad . 189 15 651 434 1,698 2,783 13J 1,340,500 220,090 1,560,590 1,798y^WA 1.411 AV 6,025 2,190 1,270 213 6,828,196 Falkenberg 131 10 390 295 155 840 332,940 38,500 371,440 Sgr Warberg... 220 20 816 55 123 994 10yV 1,039,680 163,060 1,202,740 Träl seegendomar:
Säteri 84M 78 H 62 312 40 15 1,376,500 Kongsbacka 65 23 46 47 30 123 H 393,090 20,650 413,740 Insockne 384|| 318|| 1,000 610 224 26 1,514,390 Utsockne l,286T2ff5xrV 1,107t% 4,029 1,514 663 163 5,318,602 Sgr l,755VWff 1.50*11 r, 5,091 2,436 927 204 8,209,492 Hitföres Krono- o.
Krono-skatte ... 1.798,WWW 1.411AV 6,025 2,190 1,270 213 6,828,196 Summa 3,55344*? ?§?? 2.915Ä 11,116 4,626 2,197 I 41715,037,688 Summa 791 108 3,136 1,447 2,006 6,589 41*fj3,3S5,263 581,826 3,967,089 Tab. N:o 11.
Skiftade ägor upptagne i qvadratref. räknade utgifts- antal.
R:dr R:mt. 1856 38 27 — 48R 10,503 30,375 2,487 84,813 24,822 32,587 1857 39 25 3 58?
11,300 17,389 541 65,375 20,254 33,852 1858 26 38 47? 140? 25,557 25,316 2,498 165,679 47,015 76,973 1859 44 24 33 «ltf 11,066 15,520 1,439 80,003 28,273 31,656 1860 33 28 15? 57| 8,353 16,390 1,093 71,733 36,449 34,460 Summa 1856—60 180 142 99? 366{?
66,779 104,990 8,058 467,603 156,813 209,528 20 Tabb.
Tab. IV:o 12.
SPARBANKER. 1. 2. 3. 4. 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. 12. 13. | 14.
| Sparbankens benämning och stiftelseår.
Antal del- egare.
Hela ka- pitaltill- gången.
Öfver- skott el- ler bespa- ring öfver delegar- nes andel.
Af delegarne insatt belopp.
Halmstads, stiftad 1835... Warbergs, stiftad 1836...
Laholms, stiftad 1857 ...
Summa 2,015 2,426 227 277,992 206,439 20,666 64 25,570 23,799 143 95 47,341 63,261 06 53,269 55,585 1,433 62 49,371 33,197 6,787 39 51,512 41,137 8,199 72 46,920 34,355 5,785 20 42,381 23,323 84 46,986 32,045 66 52,095 62,907 195 43 65,824 61,800 1,268 58 52,442 42,044 3,354 77 4,668 505,097 64 49,512 95 110,602 06 110,287 62 89,355 39 100,848 72 87,060 20 65,704 84 79,031 66 115,197 43 128,892 58 97,840 77 Tab. N:o 13. FATTIGVÅRDEN. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7- 8. 9. 10-| ll.| 12. 13. 14. 15. 16. 1 17. | 18. 19. 20. 21. 22. 23.
I ''att i g v å r d e n s gemensam för hela samhället. delad på nedanstå- ende antal rotar eller kretsar.
Barn vårdade i och utom fattig- hus.
R:drR:mt. i fattig- hus. på annat sätt.
R:drR:mt. af stats- medel. fattigvrs- samhälle. P ►-b P ti ti p m. 1 m. q- m. q- m. q- m. q- S:a. a) Landsbygden med undantag af Wapnö församl. 1856 40 90 231 350 193 191 464 631 1,095 776 1,409 2,185 7,486 14 7,560 14 53,387 88 782 12 190 50 69,406 78 71,079 31 1857 37 93 228 353 185 183 450 629 1,079 763 1,411 2,174 7,609 36 8,568 07 55,113 26 674 56 166 - 72,131 25 68,060 18 1858 34 90 238 365 210 210 482 665 1,147 736 1,419 2,155 8,361 61 8,922 47 52,920 88 661 94 — — 70,866 90 69,744 89 1859 43 99 250 385 218 219 511 703 1,214 781 1,338 2,119 7,761 21 9,648 94 52,854 21 659 83 — - 70,924 19 70,820 70 1860 44 110 256 397 203 217 503 724 1,227 762 1,410 2,172 7,643 01 9,737 70 56,840 20 540 26 213 31 74,974 48 76,557 75 b) Städerna. 1856 4 14 21 1 3 24 33 39 57 96 52 165 217 4,085 74 7,429 21 — 300 45 — — 11,815 40 14,533 32 1857 4 13 19 1 7 22 30 36 56 92 48 167 215 3,897 98 9,086 94 - 361 75 5 - 13,351 67 14,500 19 1858 4 14 17 2 10 23 30 39 57 96 64 170 234 3,817 02 8,712 34 — 396 76 — — 12,926 12 13,429 84 1859 4 16 17 1 9 °3 °7 40 KO 93 169 910 10 149 14. 790 19 710 18S0.X3 4 19 24 2 12 21 26 42 62 104 52 149 201 4,619 69 10,831 09 — 457 82 — _ 15,908 60 14,283 07 -Arn -gxn »s Fattigvården är gemensam för hvarje stad, och finnes ett fattighus i hvarje stad utom Kongsbacka. flir1 a STOCKHOLM, 1862.
BIDRAG TILL SVERIGES OEFICIELA STATISTIK. nj Kongl.
Ny Mjd.
LANDSHÖFDINGE-EMBETETS UTI GÖTEBORGS OCH BOHUS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FOR ÅREN 1856—1860. 1.
Länets allmänna beskaffenhet och indelning. (jröteborgs och Bohus län, beläget emellan 57°33'30" och 59°6'40" lat. samt 28°46'19" och 30°5 59" long., gränsar i norr till Norge, i öster till Elfsborgs län, i söder till Hallands län och i vester till Kattegat.
Länets hela vidd beräknas till 43,87 qvadratmil, deraf landet 43,29, utgörande 2,04 öppen åkerjord, 4,08 äng och beteshagar, 34,86 utmark, skog och berg, samt 2,31 insjöar och kärr.
Länet har fem städer, nemligen Göteborg, Kongelf, Marstrand, Uddevalla och Strömstad, alla med stapelstadsrätt, samt en köping, Lysekil, och är indeladt i fem fögderier, nemligen Göteborgs, Inlands, Oroust och Tjörns, Sunnervikens samt Norrvikens, innefattande tillsammans 20 härader, af hvilka Göteborgs fögderi utgör 4:
Säfvedals, Askims samt vestra och östra Hisings; Inlands 4:
Inlands Södre, Nordre, Torpe och Fräkne; Oroust och Tjörns 3:
Orousts östra, Orousts vestra och Tjörns; Sunnervikens 5: Lane, Tunge, Stånge näs, Sotenäs och Sörbygdens; samt Norrvikens 4:
Qville, Tanums, Wette och Bullarens.
Hisingöns begge härader äro sammanslagne till ett Länsmansdistrikt, hvaremot Lane och Säfvedals härader äro fördelade i tvenne.
Då alla öfriga härader utgöra hvartdera ett, är länet alltså indeladt i 21 Länsmansdistrikter.
I ecklesiastikt hänseende tillhör länet Göteborgs stift och indelas, oberäknadt garnisons-församlingarne i Göteborg samt å Ny-Elfsborgs och Carlstens fästningar, uti 35 pastorater, hvilka med Skärgårdskapellerna utgöra 89 församlingar, fördelade på 5 kontrakter eller prosterier. Landsh.-Emb. uli Götheborgs o. Bohus län und. ber. för åren 1856—1860.
1 2 Göteborgs och Bohus län.
Indelning och naturbeskaffenhet.
Den ecklesiastika indelningen, jemförd med den civila, företer ej annan oregelbundenhet, än att 8 oförmedlade hemman (Skårdalen och N. Surte), som efter jordeboken tillhöra Rödbo socken i Göteborgs fögderi, i kyrkoärenden tillhöra Nödinge socken i Elfsborgs län.
I afseende å lagskipning en är länets indelning numera så bestämd, att hvartdera fögderiet utgör en domsaga.
Antalet af länets domsagor är sålunda fem, hvilka tillsammans utgöra 13 tingslag.
Säfvedals härad i Göteborgs fögderi kommer dock ej att förenas med den öfriga delen af domsagan förr, än vid nuvarande Häradshöfdingens (Justitie-Borgmästarens i Göteborg) afgång.
Städerne hafva hvar sin jurisdiktion, men köpingen Lysekil lyder under landsrätt *).
Föga upphöjdt öfver hafsytan, består länet dock till större delen af bergsträckningar, som mångfaldigt utgrena sig och bilda talrika dälder.
De högsta bergkullarne, Dragonkullen vid Svinesund, Björnepiken i Wette härad och Ejdebrattén vid Bul larens gräns, hafva ej mer än omkring 600 fots höjd.
Den förnämsta af länets dalar är den, som upptager Götaelf och som, från Kongelf till Göteborg, vidgar sig ifrån 2,000 till omkring 8,000 fot.
Dernäst märkas dalsträckningen från Saltkälleviken inåt Gesäters socken af Dalsland, 3^ mil lång, och dalen från Bullaren förbi Svarteborg till Gullmarsfjorden.
Utom de talrika hafs vikar, som till någon del eller helt och hållet omgifva betydligare landsträckor, förekomma inom länet åtskilliga större eller mindre vattendrag och sjöar, af hvilka särskildt må nämnas:
Göta eif, som genomskär en del af Inlands och Göteborgs fögderier och som två mil ofvanför utloppet bildar tvenne, ön Hisingen omgifvande, grenar, hvaraf den ena utlöper vid Ny-Elfsborg i Riföfjorden, och den andra, kallad Nordre eif, i Elfvefjorden; Mölndals ström och Säfve-än, som, med upprinnelse från Elfsborgs län, leda sig, den förra öfver Mölndal, der den bildar ett större fall, genom Göteborgs stad, och den senare genom Partilleds socken, samt begge utfalla i Göta eif; Uddevalla-än eller, såsom den vid lånegränsen kallas, Ris-ån, som har sin upprinnelse inom Forshälla socken, afleder Örsjöns vatten och utfaller vid Uddevalla; örekils-elfven, som, kommande från Dalsland, genomlöper Sunnervikens fögderi och nedanom Qvistrum utfaller i Gullmarsfj orden; Wettelanda- eller Kollekinds-än, som upprinner ur en mängd små sjöar och mossar på Löfverås- och Tormåseröds-fjellen samt har sitt utlopp genom Strömstadsvattnet vid Strömstad; Kynne-elf, som gifver utlopp åt de på Dalslandsgränsen belägne Kornsjöarne och, efter en sänkning af omkring 140 fot på en mil, utfaller i Bullaresjön; Idejloden, som till en del genomskär Norrvikens fögderi och utlöper i hafvet norr om Strömstad; — äfvensom följande insjöar, nemligen:
Landvetter ssjön, Rådasjön, Stensjön och Dillsjön, belägne i Göteborgs fögderi; Stora Hällungen om 1,270 tunnland och Örsjön om 2,300 tunnland, i Inlands fögderi; Grindbys, Kollungeröds och Röds sjöar, af omkring 1 mils längd hvardera, i Oroust och Tjörns fögderi'
Kärnsjön, med en vidd af 1,400 tunnland i Sunnervikens fögderi; samt Norra och Södra Bullaresjöarne, den förra vid pass 1,386 och den senare 2,310 tunnland, i Norrvikensfögderi.
Kärr och mossar finnas inom länet temligen talrikt, men sådane af större vidd, som genom uttappning kunna göras odlingsbara, mindre allmänt.
I afseende å jordmånen förekomma väsendtliga skiljaktigheter, äfven inom hvarje fögderi.
På sätt i länets föregående femårsberättelser angifvits, kan man dock anse lera och lermylla utgöra de rådande jord ') Angående indelningarne för försvarsverket samt öfriga kamerala förhållanden, se nedanför under 5:te afdelningen.
Innevånare. 3 arterna.
Undantag göra förnämligast, i Göteborgs fögderi, Landvetters samt en del af Härryda och Råda socknar, der jordmånen består mest af sand och klapper, samt hvad man kallar ör; i Inlands fögderi, en del af Solberga, Rommelanda, Westerlanda, Ucklums och Hjertums socknar, samt Fräkne härad, der de intill bergssträckorna belägna hemmanen i allmänhet hafva en svag, sandblandad jord; i Oroust och Tjörns fögderi, spridda ställen, hvarest förekomma sandblandad fimjord och bränntorf; i Sunnervikens fögderi, mindre delar af Lane och Tunge härader, der sand och fimjord förekomma, samt Sörbygdens härad, som till en del har 200 fots höjd öfver hafvet och i allmänhet ett hårdare klimat, än de närmare saltsjön belägne delar af länet, och hvarest jordmånen mera allmänt är svagare, af sandig och fjellaktig beskaffenhet; samt i Norrvikens fögderi, Bullarens härad och den del af Wette och Tanums härader, som gränsar derintill, hvarest jordmånen allmänligast består af sand-, fjell- och myrjord.
I allmänhet har det visat sig, att jorden närmast intill hafskusterna har starkare alstringskraft, och att den åkerjord, som från äldre tider varit upptagen, innehåller god lera, med svartmylla till matjord och grundlager af mergel.
I flere delar af länet, ända till en mil från hafskusten och deröfver, förekomma större och mindre bäddar af fossila snäck- och musselskal, tillhörande ännu i hafvet förekommande blötdjursarter, och som, i geologiskt afseende märkvärdiga, äro det icke mindre i ekonomiskt, genom de rika mergellager, som de bilda, hvilkas nytta och användbarhet såsom gödningsämne ortens jordbrukare mer och mer lärt sig att uppskatta.
För att grunda ett noggrannare omdöme om länets fruktbarhet och de derpå verkande klimatiska Tab. Litt.
a. förhållanden, i jemförelse med rikets öfriga delar, må härvid anmärkas, att, enligt Statistiska Central-byråns offentliggjorda Berättelse för åren 1851 med 1855 (Befolkn.
Stat. ny följd I. 2. sid. 21), sädesskörden i Göteborgs och Bohus län under åren 1816 med 1855 endast 1 år varit svag och 8 år under medelmåttan, då medeltalet af de öfriga 23 länens sädesskördar under medelmåttan, missväxter inberäknade, varit 13 af berörde 40 år- Häi'till har väl icke allenast en bördigare jordmån verkat, men äfven ett mildare klimat.
Enligt gjorda noggranna iakttagelser har luftens medeltemperatur i Göteborg under åren 1851—1860 (efter den 100-gradiga thermometern, 3 gånger om dagen observerad), förhållit sig som nedanstående tab. Litt.
A. utvisar.
För de första fem åren har alltså luft-temperaturens medeltal varit + 7,61, och för de fem sista + 7,69, eller för alla tio åren + 7,65, som visar 1°99' högre än hvad Stockholms medeltemperatur enligt offentliggjorda uppgifter utgör, och 0,40 högre än Lunds, ehuru denna ort är belägen två grader sydligare *). 2.
N:o 1 redogör för länets folkmängd åren 1856—1860 i öfverensstämmelse med det Tab. n;0 l. af Statistiska Central-byrån meddelade formulär.
Medeltemperaturen i Göteborg.
För månad.
För h ält å r.
För Januari manad + 0,20 För Juli månad T 17,64 År 1851 + 7,60 År 1856 + 6,4 3 — 1,56 + 16,66 » 1852 . . + 8,23 + 7,4 0 + 7,71 + 7,12 1857 + 8,57 + 8,38 + 8,55 -f* 6,53 + 0,82 + 4,74 + 11,05 + 16,24 + 12,91 + 8,67 » 1853 1858 » » 1854 » 1859 + 2,59 + 1,68 » 1855 >( 1860 » Juni » » December » ’) De topografiska och statistiska uppgifter om Göteborgs och Bohus län, som af trycket utkommit i sammanhang med den af Topografiska Korpsen år 1859 utgifna karta öfver länet, innefatta en utförligare skildring af länets topografiska förhållanden.
Hvad de geologiska förhållandena angår, hänvisas till det karteverk med beskrifningar, som genom Hushållnings-sällskapets föranstaltande utgifves af E.
Olbers. 4 Göteborgs och Bohus län.
r Jemlikt den vid slutet af år 1860 verkställda mantals- och skattskrifningen utgjorde länets folkmängd: å landsbygden 169,507. i städerne 39,346.
Summa 208,853.
Efter föregående femårsberättelser för länet utgjorde folkmängden enligt samma längder: för år 1822 (enligt de mot slutet af 1821 lemnade mantalsuppgifter) 130,627. » » 1832 ( » » » »af 1831 » » ) 148,757. » » 1841 ( » » » »af 1840 » » ) 159,056. » » 1850 ( » » » »af 1849 » » ) 178,613. » » 1855 ( » » » » af 1854 » » ) 189,150.
Räknadt från den i sista femårsberättelsen meddelade uppgift vann folkmängden alltså en ytterligare tillväxt af 19,703.
Under tidrymden från år 1822 till och med år 1855 motsvarade folkökningen, enligt förra femårsberättelserne, i det närmaste 45 procent, eller för år räknadt 1,35 %>.
Städernes andel i denna tillökning var dock procentvis något ringare än landets.
För år 1822 uppgafs nemligen städernes folkmängd tillsammans till 22,251, hvadan den under åren till och med 1855 ökats med endast 9,518, eller i medeltal för året föga öfver 11 procent å förstnämnde års folknummer, hvaremot landets folkmängd, som år 1822 uppgafs till 108,376, men 1855 uppgick till 157,381, visar i medeltal för året en tillväxt af i det närmaste lf procent.
Under o perioden 1856—1860 var förhållandet deremot omvändt.
A landsbygden hade nemligen under denna tid folkmängden ökats med 12,116 utöfver det i förra femårsberättelsen för år 1855 upptagne antal af 157,381, hvilken tillökning, enär föregående femårsberättelsers folkmängds-uppgifter, såsom afseende uppbördsåren, grundade sig på nästförutgående årens mantals- och skattskrifning, följaktligen bör på 6 år fördelas, hvaraf för året uppkommer föga mer än 1J procent.
I städerna åter var tillökningen under berörda period 7,577, som för året motsvarar 3,97 procent.
En öfvervägande andel i denna sistnämnda procent-tillökning belöper sig på Göteborg, hvarest innevånarnes antal ökat sig med 6,530, som på den för år 1855 uppgifna folknummern motsvarar i medeltal för året en tillökning af 4,4 %.
Närmast derintill kommer Uddevalla, ögonskenligen är denna stadsbefolkningens starkare tillväxt i främsta rummet att tillskrifva en mer än vanligt vidgad industriel verksamhet.
Att folkökningen å landsbygden under ifrågavarande period varit något ringare än tillförene, dertill förekommer ej annan förklaringsgrund, än att under berörda tidskifte en elakartad rödsot förnyade gånger varit i särskilda landsorter gängse.
Då för landet och städerna samfäldt 1860 års folkmängd sammanställes med den för år 1822 uppgifna, visar sig en tillökning af omkring 59 % eller för år räknadt omkring 1,5 %.
Enligt Statistiska Central-byråns år 1860 offentliggjorda embetsberättelse (Befolknings-Statistik, ny följd I. 3. sid. 36) var folkmängdstillökningen i detta län från 1821 till 1855 inalles 38,70 procent, eller i medeltal för år 1,11, under det att för hela riket denna tillökning uppgick till endast 33,11, eller för år räknadt till 0,95.
Att klimatisk inflytelse haft någon del i detta för länet gynnsamma förhållande torde kunna slutas deraf, att, enligt nyssnämnda officiela statistik (sid. 19), procenten af detta läns befolkning öfver 50 års ålder var 16,40, då för hela riket den endast var 15,94, och (sid. 24) att antalet af dem, som uppnått en ålder öfver 90 år, motsvarade 5,99 på 20,000, hälften man- och qvinkön, då deremot för hela riket denna åldersklass motsvarade endast 4,55.
Tab. Litt. b. I medeltal på qvadratmil lemnar länets folkmängd år 1860 en qvot af 4,734, eller mer än 5 gånger så mycket som medeltalet för hela riket.
Fördelad på de särskilda fögderierna visar sig denna folkmängd, i förhållande till arealen, belöpa sig till de å motstående sida i tab. Litt.
B. angifne tal.