Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad som i denna del försökes, borde således ej göras i alltför stor scala, hvar Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ut skottens Utlåtande, IV: o 162. 31 före det föreslagna straff-fängelset ansetts icke bora inrättas för flere än i5o, högst 200 fångar, och anslaget ej öfverstiga i5o,ooo R:dr, helst fängelsestraff efter Pensylvania-methoden ej vore lämpligt för längre tid än 3 till 5 år och antalet af fångar, som efter vår nu gällande
Lag, dömas till straffarbete af sä kort varaktighet, icke vore serdeles stort.
Enligt hvad Utskottens Betänkande visar, är förslaget om inrättande af elt straff-fängelse efter Pensylvania-methoden grundadt på den af ingen motsagda nödvändigheten att förändra straff-fängelserne i deras närvarande skick, och den method för fångbehandlingen, som der hittills varit följd, utan att Utskotten kunnat gifva något afgörande omdöme, om hvilken method som ovilkorligen vöre att anse för den bästa.
Med ledning af den erfarenhet, som är känd från andra länder och tillförlitlige personers omdöme om der införda fängelse-anstalter, hafva Utskotten, vid valet af sättet att förändra vårt fångvårds-system, trott sig böra gifva företräde åt Pensylvania-methoden, och Utskotten anse sig, oaktadt de yttrade betänkligheterne, böra dervid förblifva, utan att ingå i någon motsägelse af de olika meningarne, om hvilkas mer eller mindre vigtighet endast erfarenheten kan gifva fullt öfvertygande bevis.
I afseende på den yrkade inskränkningen af det föreslagna straff-fängelset, få Utskotten upplysa, att antalet af fångar, dömde till fängelse på viss tid, under de senare åren utgjort ungefärligen floo, så att, då anstalten ar egentligen beräknad för sådane fångar, men den är föreslagen för endast ungefärligen hälften af berörde antal, en inskränkning icke kan medgifvas annorlunda än på bekostnad af dess ändamålsenlighet, helst kostnaden ingalunda förminskas i förhållande till inskränkningen, utan serdeles hvad förvaltningen beträffar, blifver nära lika stor för en mindre, som för en större fängelse-anstalt.
Genom yttrande inom Borgare-Ståndet har Herr Petré yrkat, att de förenade Utskotten, i sammanhang med förevarande ärende, måtte upptaga ett af honom framstäldt och till Lag-Utskottet remitteradt förslag, att, vid verkställighet af fängelsestraff, de bestämmelser måga tillämpas, som förslaget till nv Criminal-lag innehåller, samt att Utskotten mätte tillika tillse, om icke fängelsebyggnaderne å Långholmen lämpligen kunna användas till det för sådant ändamål erforderliga straff-fängelset; men sedan Lag-Utskottet, redan genom Utlåtanden N:ris i/p och i^5, yttrat sig öfver ofvanberörde förslag, och då det beror af lagstiftningen emot lösdrifveri och försvarslöshet, i hvad nion fängelse-byggnaderne å Långholmen kunna umbäras för deras närvarande bestämmelse, kunna Utskotten icke ingå i något yttrande öfver berörde framställning.
I<j32 fSlats- samt Altm. • Bety.- och Ekon.-VIskallens'
Utlåtande, N.o 162.
Herr Bagge har jemväl inom Borgare-Ståndet erinrat, att U skotten .skola fich bigått hans i Utskottens Betänkande omförmälda motion, alt vissa fängelse-bestraffningar måga lå verkställas i Härads- eiler Stads-längelser. fTJtskotten halva likväl, i afseende på berörde motion, åberopat de genom.
Betänkandet framställde allmänna förslagen, sorn äfven upptaga, hvilka förändringar Utskotten ansett lämpliga, i afseende på verställigheten af fängelsestraff, derföre Utskotten icke finna den omfögmälde erinran föranleda till vidare U( låtande.
Då Utskotten, till följd af hvad sålunda är /anfördt, vidblifva de genom Betänkandet Nio 8c) framställde förslag, hvilka redan äro af 2:ne Riksstånd bifallna, få Utskotten fästa uppmärksamhet derå, att de för fängelsebyggnaderne föreslagna anslags-beloppen ingalunda böra lemnäs ofruktbara linder tiden, som kan åtgå, innan de för det bestämda ändamålet kunna användas, derföre, då de icke i likhet med stats-anslag i allmänhet äro bestämda att utgå till visst belopp hvarje år, det är angeläget, att RiksgäldsContoirels
Fullmägtige serskildt på förband underrättas, vid hvilka tider och till hvad belopp vid hvarje tidpunkt medlen böra hållas tillhanda, hvilket beror af den plan, sorn för den föreslagna anstaltens utförande kommer att uppgöras.
I detta afseende, och för öfrigt med anledning af hvad Utskotten serskildt yttrat angående Lans-fängelsernas förläggande å lämpliga platser, få Utskotten, såsom tillägg lill de förslag, det förut afgifna Betänkandet innehåller, tillstyrka en underdånig anhållan hos'Kongl. Maj:t: dels att, vid uppgörande af planen för den föreslagna förändringen, af fängelse-bj^ggnaderne, det må tillses, att Läns-fängelserne anläggas icke ensamt vid Landshöfdinge-Residencen, utan äfven å andra lämpliga ställen inom.
Länen, då dessas vidsträckthet eller andra locala förhållanden dertill föranleda: dels att, sedan Kongl. Majit fastställt den byggnadsplan, som vid de serskilda häktenas uppförande bör följas, Kongl. Majit, till ledning för de på Riksgälds-Contoirets Fullmägtige beroende åtgärder för medlens tillhandahållande, täckes underrätta dem om beloppet af de anslagssummor, som, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, för hvarje år, som byggnadsplanen upptager, anses erforderligt.
Stats- samt Milin. Besv.- och Ekon.-ZJtskottens Utlåtande, ffl.o 162. 33 R e se r v a t i o n e r: af Herr Friherre Ä. Leyorihufvud, som anmält sig vara från Utskottets förslag skil jagtig i så målto, att han, i stället att Pensylvania-systemet nu skulle på förhand antagas lill grund för uppbyggande af ett straff-fängelse, ansett Rikets
Ständer böra inskränka sitt tillgörande derhän, att tili Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemna att, efter förekomne omständigheter och för criminella lagstiftningen antagne grunder, låta uppbygga detta experimental-fängelse med 3oo ä 4°o celler, dervid må tillämpas hvilket penitentiar-system, som tjenligast finnes; af Herr Hegardt, som åberopat den reservation, han afgifvit mot Utskottens Betänkande N:o 89, med afseende å den, i hans tanka, vigtiga och af behofvet påkallade åtgärden att, i vidsträcktare moa än nu skett, samtidigt med organisation och ombyggnad af Länshäkten i enlighet med Pensy lvania-straffsystemet, ordna jemväl ransakningshäktena på ett för ändamålet tjenligt sätt och att således derför anslå nödige medel till Regeringens disposition; af A. Trysén från Östergöthland, hvilken anfört: ”Jag skulle icke reserverat mig emot det af Höglofl.
Utskotten tillstyrkte anslag af i,55o,oo® P»:dr till fängelsernes byggnad, örn Utskotten egt någon fast grund, någon gifven godkänd plan för användandet af denna summa, utan skulle då fastlieldre varit bland de förste att med min röst tillstyrka ett så stort och nödvändigt företag.
Men det, i min tanka, förhastade beslut, Utskotten nu ytterligare tagit, kan jag icke gilla.
Jag har trott och tror, att
Utskotten borde inskränkt sig till beviljandet af den begärda anslags-summan, 270,000 R:dr, och derjemte hos Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes anbefalla utarbetandet af en fullständig plan för fängelse-systemets ombildande inom hela Riket, och att en sådan plan fått, vid nästa Riksdag, åtfölja den Nådiga Proposition om anslag till ifrågavarande ändamål.
Utskotten hafva deremot i sitt
Betänkande sjelfva angifvit en sorts plan eller grunddrag för Regeringen att följa, derigenom att de bestämt serskilda summor till Läns-fängelser och serskilda till Stads-, Härads- och Pensylvania-fängelser och således stängt Regeringen inom vissa gränsor vid uppgörandet af «n helgjuten och rigtigt genomtänkt plan.
Det är hufvudsakligast mot det - Bih. till R- St.
Fröt. 1840 och 1841• 4 Sami. 2 A/d.
SS.te Haft. 5 34 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, JV.o 162. ta förfarande, som jag ifrigast reserverar mig, emedan min innerliga öfvertygelse är, att, om fängelse-systemet fotas på de grunder, Utskotten anvisat, det utan tvifvel skall förfela sitt ändamål och endast föranleda stora pecuniära uppoffringar.
Utskotten synas hafva lagt serdeles vigt på anläggandet af Härads- och Stads-fängelser, på det fången i sådane skulle bevakas och hindras från all beröring med menniskor, tilldess han i första instansen blifvit dömd, och på det att fångtransport derigenom måtte undvikas; men skulle dessa påräknade ändamål absolut vinnas, blefve ej allenast fängelsernas mängd, utan äfven bevaknings-kostnaden så oerhörd, att de utan tvifvel skulle öfverstiga ali måtta.
I motsats med hvad Utskotten tillstyrkt, är min öfvertygelse, att tanken på så väl Härads-häkten som Stadsfängelser i allmänhet'borde förkastas och i stället; med afseende på lämpligt afstånd från ransaknings-ställena,. så mycket som möjligt centralisera fängelsernas anläggning, derigenom stor besparing i byggnadskostnad skulle uppstå, synnerligast i det hänseende,. att ju färre byggnader, desto mindre antal celler erfordrades relativt til! fångarnes antal, äfvensom minskade bevakningskostnaden, sorn, ensam räknad, mångdubbelt skulle öfverstiga utgifterne för de kortare fångtransporter, som blefvo nödvändiga.
Om t. ex. 28 District-fängelser,, oberäknadt Läns-fängelserne, anlades i Ystad, Helsingborg, Eksjö, Warberg, Borås, Skara, Falköping, Strömstad, Åmål, Philipstad, Linde, Christinehamn,.
Hedemora, Sala, Östhammar, Norrtelje,.Enköping, Askersund, Eskilstuna, Strengnäs, Södertelje, Norrköping, Grenna, Wimmerby, Westervik,.
Påskallavik,, Carlshamn och Borgholm , samt fyra stycken på tjenliga ställen i Carlstads, Kronobergs och Calmar Län, skulle intet af dessa fängelser vara aflägset utöfver 6 mil eller en dagsresa från något Tingsställe söder om Dal-elfven ; och då norr derom högst 8 District-fängeJser, utom Läns-fängelserne, inrättades, uppstode inalles 24 Läns- och 4°Districtfängelser, eller tillsammans 68 st., då deremot, om ali fångtransport skulle undvikas, icke mindre än 240 Härads- och Stads-fängelser, med dertill erforderlig bevakning, blefvo behöflige.
Det bör ej heller förbises, att på de flesta af dessa ställen, der bevakningen, lemnad på egen hand, skall tagas af den folkclåss, ur hvilken de fleste brottslingar utgå,, någon ändamålsenlig bevakning, grundad på detta system, icke kan tillvägabringas, äfvensom, att fångarne, sorn under en ransakning möjligen länge kunna få vara inneslutne, komma att sakna ali tillgång på moralisk vård; deremot om fängelsernes antal minskas och i allmänhet förläggas på tjenliga punkter, kan eontroll öfver bevakningen åstadkommas och moralisk tillsyn öfver fångrpersonalen tillvägabringas.
Statt- samt Allm. Besv.- och Ekon-Utskottens Utlåtande, N.o 162. 35
Utan att här uppgöra någon calcul öfver de olika byggnads- och bevaknings-sätten, förmodar jag hvar och en böra inse, att mycket stora besparingar, genom den concentrerade anläggningen, kunna göras, och att ändamålet, nemligen fångarnes systematiska behandling, säkrast härigenom bör vinnas’’.
Häri hafva Anders Larsson Arka.
Upsala Län, Sven Heurlin från Kronobergs
Län , Anders Nilsson från Östergöthland , Nils Pehrsson från Örebro
Län och Peter Pehrsson från Jönköpings
Jemväl hafva Herr P. J.
Lagergren mot Utlåtandet sig reserverat, samt Herr Professoren Doctor Thomander och Herr Wedberg åberopat sine vid Betänkandet N:o 89 fogade reservationer. tryckt hos J.
"VT a i. t, d b 1841.
Bes v.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 163. 1 i63.
Ank. lill Exp. IJtsk. den 14 Mars, kl. 12 midd.
Betänkande, i anledning af Kongl. Maf.ts Nådiga Skrifvelse, angående jemkning i Provinsen Skånes ordinarie rotering, m. m.
Sedan fråga blifvit vacht om den extra roleringens i Skåne förvandlande lill ordinarie knektehåll, så hade Kongl: Maj:l, tinder den 23 Mars i8i3, i .Nåder anbefallt Dess Bef.dlningshafvande alt af de exil a roleringsskyldige i Provinsen begära ett categoriskt svar, till hufvudsakligt antagande eller förkastande af framställd Nådig Proposition, innehållande, bland annat: i:o alt de då varande 2,5^2 rotar indelades lill 2,000 med förmedling af de överskjutande 5^2; 2:0 att af dessa 2,000 rotar, 1,600 skulle vara effectiva och 4°o vacanta under fred och krig uti 5o år, mot en årlig afgift af 6 tunnor spanmål för hvarje rote; 3;o alt de rotar, som med extra roteringen förblefve, icke finge någon förmedling åtnjuta och att å vacanta antalet först skulle afräknas de rotar, som vid extra roteringen förblefve; 5;o att förmedlingen från extra roteringen lill ständig skulle i allmänhet beräknas med en femtedels minskning i dåvarande styrkan, så att t. ex. den, som hållit 5 extra roterings-karlar, framdeles skulle komma att hålla 4 ordinarie soldater 0. s. v., samt att de öfverskjutande 72 rolarne borde användas för blifvande role-jemkningar.
Hvarjemte Kongl. Maj;t täcktes, lill vederbörandes underdåniga efterrättelse, förklara: ”alt de, som i ständiga knektehållet inginge, icke kunde få påökning i ordinarie roteringen utöfver den extra, som de utgjorde, men väl komma alt tillgodonjuta sin proportionerliga minskning i förhållande till det nedsatta numertalet och beskaffenheten af hvarje egendom och lägenhet, enligt skeende reglering och de vilkor för öfrigt, som komme att innefattas Bi/u tid N. S. Fröt. 1840 och 1841- 4 Sami. 2 4fd. 36 Haft, 1 2 Stats-samt Allm. Besv.- och Ekön.-Utskotténs Betänkande, ' jX:o 163. i den instruction otn Roterings-Commissionens undersökningar och åtgärder, sorn skulle utfärdas, sedan hufvudfrågan blifvit afgjord celi Kongl. Maj:t fått erfara, i hvad mer eller mindre mon en så beskaffad allmän lättelse, efter den föreslagna nedsättningen, vidare önskades eller erfordrades; samt att Landshöfdingarne borde uti de Kungörelser, som af dem utfärdades, tillkännagifva: ”att de Härader, som icke inom den för sammanträdet i Läne-residencen utsatta tid, insändt sina fullmägtige för alt svar afgifva, skulle anses såsom hade de Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition till aila delar antagil.
Vid de, med anledning häraf, utsatta sammankomster, förklarade endast tillsammans io3 rotar, att de ville vid extra roteringen förblifva; hvaremot de öfrige tillstädeskorane rotehåliarne enhälligt anlogo den Kådiga Propositionen; och ausågos alia de, som hvarken personligen eller gejiom ombud sig infunno och som således med svar uteblefvo, hufva dertill bifallit.
Härefter och sedan Kongl. Majst förordnat en Commission, för att bereda dels jemkning i extra roteringen, hvilken dock al lena finge sträckas till de hemman och lägenheter, som icke ingått i ordinarie km ktehållet, dels verkställighet af extra roteringens förvandlande till ordinarie, fullbordade Commissionen detta uppdrag och afgaf, med bifogande af det upprättade nya roterings-verket, den iS December i8i5, dess underdåniga Deräfetelse, deruti redogjordes för de grunder, som, i afseende å detaljerne, blifvit följde, och hvaraf inhemtas, bland annat, att Christianstads och Malmöhus
Län blifvit roterade med tillsammans i,9'S5 ständiga rotar, deraf 1,600 voro afsedda att blifva cifectiva och 385 vacanta under 00 år, mot viss derföre bestämd afgift; samt att de io3 rotar, som förblefvo vid extra roteringen, blifvit af Commissionen uppsatte till 126; hvarigenom alltså roteringen lemnade ett öfverskott af 111 rote-numer utöfver hvad, sorn varit påräknadt.
Under den 21 Ocfoher 1817, företog Kongl. Maj:t det af Commissionen sålunda upprättade roterings-verk till pröfning, i sammanhang med de flere i afseende derå anförde underdånige besvär; och förordnade, bland annat, att för omförmälde 1 1 1 öfverlopps-rotar, hvilka, med iagltagande af enahanda, eller gjdels förminskning, utgjorde 86, skulle ersättning lillgodokoinma det indeldta ständiga knekte-h diet, sålunda, atl, sedan utröndt blifvit, hvad utaf afgiften for de vacant; rotarne borde, efter serskildt bestämda grunder, utgå till ersättn ng åt de roterade hemmans-egare, som Stais ami Allm. Btsv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 163. 3 bestrida postföring och för hvilken utgift Stals-Verhet först borde godtgöras af öfverloj ps-rotarnes prestation, skulle återstoden, efter beräkning af sex tunnor spaninål, hälften råg och hälften korn, årligen per rote användas till understöd för det ständiga knekte-hållet; och blef för öfrigt det af Commissionen upprättade rolerings-verk af Kongl. Maj:t i Nåder faststäldt.
Sedan Rikets Ständer vid såväl 1818 sorn 1828 årens Riksdagar, med anförande af de emot detta roterings-verk förekomne flere anmärkningar, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att en billig jemkning och rättelse i de delar, der den ena roterings-skyldige kunde finnas lidande och mera betungad än den andre, måtte af Kongl. Maj:t bifallas; men Kongl. Maj;t, i anledning häraf och efter det Roterings-Comnrssionens ledamöter blifvit hörde, i Nåder förklarat, att, för en sådan jemnare fördelning af roterings-bördan, hvilken Kongl. Majit jemväl önskat låta förrätta, binder mötte uti det af rotebållarne i Skåne, vid ständiga roteringens åtagande, gjorda förbehåll, att ingen måtte blifva högre än förut roterad; så förnyades åter vid 1828, 1829 och i83o årens Riksdag yrkanden om jemkning uti Skånska roteringen.
Då likväl Rikets Ständer ansågo de, i afseende å ifrågavarande ständi a rotering, inträffade, vid de tvänne nästföregående Riksmöten anmälda, misstag icke kunna utan vid en ny undersökning och rote-jemkning inom Provinsen undanrödjas eller afbjelpas, men verkställandet af denna, till sin billighet redan af Kongl. Majit Nådigst erkända, anstalt förhindrades genom det af rotebållarne vid ständiga roteringens åtagande fästade, här ofvan omförmälde vilkor, anhöllo Rikets Sländer i underdånighet, det täcktes Kongl. Majit, för att omsider öppna en utväg för afhjelpan'd.et i möjligaste måtto af de mot den förrättade roteringen förda klagomålen, igenom vederbörande Befallningshafvande, låta uppå samma dag och timma å Lands-canzlien i Malmö och Christianstad, minst tre månader efter den dag, Kungörelsen derom blifvit i Länets kyrkor första gången uppläst, sammankalla samtlige rotehållare vid Södra och Norra Skånska Infanteri-Regementena, samt, till deras besvarande, framställa följande tvänne alternativ: a) huruvida vidden redan skedda roteringen framgent borde förblifva, blott med den förändring, att de ofvanberörde 86 öfverlopps-rolarne från och med det år, som näst följde efter det, då beslutet i fiågan afrotehållarne fattades, ansloges lill understöd för de rotehållare inom begge Länen, 4 Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande■„ N:o 1G 3. hvilka» vid skeende undersökning, kunde befinnas vara i mesta behof af lindring i den ålagde roterings-skyldigheten ; eller b) om rotehållarne heldre åstundade» att en allmän jemkning i berörde rotering borde anställas; då i sådant fall vissa, i sammanhang med detta senare alternativ, af Rikets Ständer för deras del bestämde grunder och vilkor skulle af rotehållarne, utan ringaste modificationer eller förändringar i ordalydelsen, antagas; hvarjemte Rikets Ständer i underdånighet tillstyrkt, att omröstning med slutna sedlar borde af rotehållarne verkställas, dervid
Ja skulle anses såsom bifall till roteringens förbiif— vande i dess dåvarande hufvudsakliga skick» blott med den förändring och partiella jemkning, Propositionen Litt.
A. omförmälde, men Nej deremot såsom bifall dertill» att en allmän rotejemkning måtte, uppå de bestämda vilkoren, anställas; att de flesta röslerne frän båda Länen matte oåterkalleligen afgöra frågan, samt alt de rotehållare» som vid de utsatte sammankomsterne sig icke anmälde, skulle anses hafva instämt i de närvarandes genom fleste rösterne fattade beslut; äfvensom Rikets Ständer, för verkställande af antingen den allmänna eller den partiella rotejemkning» som, efter rotehållarnes beslut» skulle vid de Skånska Infanteri-Regementena för sig gå» anhöllo, att,så snart rotehållarnes yttrande öfver de dem förelagde Propositioner blifvit i underdånighet lill Kongl. Maj:t inberätladf» Kongl. Maj:t täcktes i Nåder tillförordna en Commission och, lill densammas efterrättelse» utfärda en fullständig
Instruetion» samt tillika tillförbinda Cornmissionen den ordning och drift i fullgörandet af dess erhållna uppdrag» att förslaget till rotejemkningen, sedan Krigs- och Kammar-Coliegierne samt vederbörande Landshöfdingar deröfver blifvit hörde, ofelbart kunde, vid nästpåföljande Riksdag, Rikets Ständer i Nåder föreläggas, till den å'gärd, 8o §• af Regerings-Fortnen föranledde»
Under loppet af innevarande Riksdag, hafva Rikets Ständer få 11 e— mottaga Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse af" den 17 sistlidne October , angående jemkning af ordinarie roleringen i Skåne, af hvilken Nådiga Skrifvelse inhemtas t att Kongl. Majit den 2 Juni i83y förebaft ärendet till pröfning, och med förklarande, att, ehuru Rikets Ständer» pä grund af det genom Kongl.
Brefvet den 21 October 1817 fastställda roteringsverk och det i samma Nådiga Bref iagttagna beräkningssätt, anslagit öfverlöpps-rotarnes antal till 86, detta antal likväl, sedan, lill följd a£ den fastställda jemkning uti extra roleringen i Skåne» extra-rotarne minskats till Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 163. 5 numer, måste nedsättas lill 78 numer i jemnt tal, för hvilka vacanceafgiften utgjorde 4Ö8 tunnor spanmål årligen, hvilka alltså, i händelse af antagandet af det lörsta utaf de al Rikets Ständer föreslagna alternativ, kom me att de svagare rotarne i den ständiga roteringen till understöd tilldela^, förordnat om rotehållarnes sammankallande lill omröstning, på sätt och i den ordning, Rikets Ständer begärt; alt i denna omröstning, sorn egt rum den 16 November 1887, deltagit inom Malmöhus Län 921 och inom Christianstads Län 449 behörigen representerade rotar, samt att rösterne på det sätt utfallit, att ofvanomförmälda första alternativ antagits inom Malmöhus
Län af 880 och inom Christianstads Län af 278., samt det andra alternativet gilladt inom förra Länet af 4* och inom det senare al 171 rotar ; att, sedan sålunda blifvit genom en betydlig pluralitet afgjordt, att vid den redan verkställda och stadfästade indelningen till ordinarie knektehåll i Skåne framgent borde förblifva, blott med den förändring, att de nuvarande ofverlopps-rolarne skulle frän och med år 1838 anslås till understöd för de rotehållare inom begge Länen., hvilka, vid skeende undersökning, kunde befinnas vara i mesta behof af lindring i ålagd rotel ings-skjldighet, Kongl, Majit förordnat en Comité och för den ulfirdat Nådig Instruction, lill verkställande af ifrågavarande rolejetnkningen, hvilken under loppet af år i838 fulländades; alt,efter det Comilcens Ordförande den 17 April i83q till Krigs- och Kammar-Collegierne insändt Commissionens samma dag afgifna underdåniga Berättelse» jemte alla dertill hörande Protocoll» rolejemknings-längd och öfrige handlingar, samt bemälde Collegier den i5 Juni sistlidet år med underdånigt utlåtande deröfver till Kongl. Majit inkommit» Kongl.
Majrt, efter pröfning och afgörande af såväl de under Comiteens öfverläggningar uppstådde och Kongl. Majlis
Nådiga granskning underställda serskilda frågor, som af åtskilige rolehållares öfver Comile'ens beslut r underdånighet anförde besvär» under den 29 derpåföljande Augusti, för
Dess del, i Nåder gillat och fastställt den upprättade rotejemknings-längden» sådan densamma» i öfverensstämmelse med de af Kongl, Majit anbefallda jemkningar och förändringar, blifvit af Collegierne behörigen rättad och af dem till Kongl.
Majit ånyo insänd; alt rotejemkningen sålunda utfallit, att, i anledning af Nitliofem inkomneoch af Corn missionen till pröfning upptagne ansökningar, understöd blifvit af Commissionen medgifvet åt iq5 rotar; att detta beviljade understöd komme att utgå för tillsammans 57T8g3Ä:dels bristande rote-manlal, med 344 tunnor r9 kappar spanmål, deraf inom Södra Skånska Infanteri-Regementet för ir5gg mantal 6 Stats- samt Allm.