Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rättegångs-Balken beredt utväg jemväl för medellösa per - 12 Stats- och Lag-Utskottens Betänkande, N:o 122. söner att utan vedergällning utnjuta erforderligt biträde i rättegångar; fördenskull anse Utskotten, som, vid det förhållande ali Lag-Utskottet uti afgifvet och vidhållet Betänkande i fråga om Förliknisigs-Comiléers inrättande, tillkännagifvit den åsigt, att tiden ännu icke ar inne att genom formliga Lagstadganden erkänna än mindre anbefalla tillvaron af sådane Comiteer, nu ej torde behöfva meddela yttrande öfver lämpligheten af motionärens förslag, att medlemmarne af den utaf honom projecterade adYocat-corps skulle blifva ständiga ledamöter i Förliknings-domstolar, sig icke böra ä motionen tillstyrka bifall.
Ulsk. den December, kl. i e. ra.
Betänkande, i anledning af vackt motion dels att på landet må blifva att tillgå edsvurne Tjenstemän, till biträde vid upprättande af juridiska handlingar, dels ock att expeditionslösen i domboksmål må upphöra.
Uti en från Hedervärda Bonde-Ståndet till Lag-Utskottet remitterad motion, bar Niclas Jönsson från Christianstads Län, enär, enligt motionärens åsigt, två medel funnes, hvilka kunde verka derhän, att de allmänna domslolarne, mer än hittills skett, uppfyllde sitt i Lag, 20 Gap, 2 Rältegångs-Balken, redan stadgade åliggande, att tillika vara Förlikningsdomstolar, det ena att domrarnes göromål blefve minskade, och det andra att expeditionslösen i tviste- och brottmål, eller de processuela målen, upphörde, föreslagit: i-.o att, på sätt f. d. Lag-Comite^n tillstyrkt, edsvurne tjenstemän å landet må blifva att tillgå till biträde vid upprättande af juridiska handlingar, samt 2:0 alt expeditions-lösen i domboksmål må upphöra, och stämplade pappers-afgiften i förhållande dertill höjas, så att af denna afgift vederlag för expeditionslösen må kunna utgå.
Denna Stats- och Lag-Utskottens Betänkande, iV:o i 25.
Denna motion, som ansetts tillhöra jemväl Stats-Utskottefs beham!-' lins;, hafva Stats- och Lag-Utskotten gemensamt öfverväga!;-- dervid Utskotten inhemtat, hurusom f. d.
Lag-Comiléens arbetande Ledalnöter, uti ett vid förslaget till Allmän Civil-Lag fogadt bihang, projecterat antagande af så kallade Härads-Notarier, tvänne eller flere i hvarje domsaga, hvilka det, jemte proloeolIsföringen hos Härads-Rätten, borde åligga att vara boutredningsmän i domsagan och , enär de derom anlitades, emot skälig vedergällning der biträdd med skriftliga handlingars författande.
Men som lämpligast synes vara att med pröfningen af detta project anstår in tilldes frågan om lagförslagens antagande, och 0111 de åtgärder, hvilka i allmänhet må erfordras lör att bringa dessa förslag till verkställighet, till afgörande förekommer, tillstyrka Utskotten, D " att förra delen af Niclas Jönssons motion icke mä till någon åtgärd föranleda ; äfvensom, enär Stats och Bevillnings-Ulskotten, uti sitt vid innevarande Riksdag afgifoa Betänkande JN:o 80, redan utlåtit sig 1 frågan om afskaffande af expeditionslösen i allmänhet, den i sednare delen af motionen gjorda framställning nu icke lärer till något serskildt Utlåtande böra föranleda.
N:o 123, Anfe- till Exp.-Utsk. dea 23 December, kl. i e. m.
Betänkande, i anledning af väckt motion, att, tued ändring af 13 Cap. 3 §.
Balken, ersättning för resekostnad och dagtractamente till extra Romare, som, i anseende till ordinarie
Hos Högtofl.
Ridderskapet och Adeln har i motion* som lill Statsoch Lag-Ul skot ten blifvit öfvei leornad , Herr Bogeman, Carl, föreslagit, lidi. till 11.
St. Prut. 1841). 4 Sand. 2 Afd. 24 Häftet. 3 Slats- och Lag-Utskottens Betånkanden, N:o i25. att enär, efter det i i §. af i3 Capillet Rältegångs-Balken blifvit uppräknade de jäf, vid hvilkas förefinnande
Domare är skyldig träda ifrån Rätten, 3 §. i samma Capilel innehåller: ’’Pröfvas jäf lagligt emot Härads hofding, Lagman eller Borgmästare i then stad, ther ej mer än en Borgmästare är, och Rådslufvu-Rätten ulora honom ej finnes domför; förord”ne Hof-Rätten en annan i hans ställe, på kärandens begjäran och kostnad, och stadne then kostnad sedan å then, sorn saken tappar”; men, till följd af detta stadgande, en del parter fingo vidkännas dryga kostnader, som tungt drabbade i synnerhet den mindre bemedlade, det måtte, då det icke vore förenligt med hvarken rättvisa eller billighet, alt den ene medborgaren skulle erlägga högre betalning än den andre, för att få sine rättsanspråk pröfvade och afgjorde, med ändring af nyssanförde 3 §. i 13 Capitlet Rättegångs-Balken, varda stadgadt och förordnad t, alt den kostnad, som, i anseende tili laga jäf mot Domare, uppstår i och för extra Domaren förordnande, må af allmänna medel utgå, dock all den extra
Domaren dervid ej må ega att ber äkna sig högre sk juts och dagtracta menle, än Kongl. Maj:t och Kronan, likmätigt gällande Författning, i allmänhet och för närvarande består extra Domare i brottmål.
Utskotten hafva tagit denria motion i öfvervägande; och i betragtande deraf, att den kostnad, hvarom fråga nu är, enligt hvad redan stadgadt finnes, stannar å den, som saken lappar, samt, ehvad det är käranden, som, i anseende till obefogad talan, eller svaranden, sorn, till följd af underlätet godvilligt fullgörande af sitt åliggande, alltså kommer alt kostnaden vidkännas, skäl ej förefinnes, hvarföre berörde, mer än annan af Rättegången uppkommande, ehuru mindre tillfällig kostnad bör belasta det allmänna, tillstyrka Utskotten att motionen icke må till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 21 December i8/[0.
S f O C K11OLM, Körtel. Ordens-Boktryckeriet, 1840.
IStals- samt Ålim, Bcsv.- och -Ekon.-Utskotlcns Betänkande, JV.-o 124. 4 ' K:o 124.
An k. till Exp. Utsk. den 4 Januari 1841, kl, g 'jf. ra, Betänkande, i anledning af väckt fråga om ersättning till rotehällarne vid Dal-Regementet, för slitning af soldaternes klädes-persedlar under arbets-commenderingen.
Från det Hedervärda Bonde-Ståndet hafva, genom remiss, Stats-samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten fått emottaga ett af RiksdagsFullmägtigen från Stora Kopparbergs Län, Anders Olsson, till Ståndet ingifvet memorial, deri a 11 föres, att Dal-Regementet ganska ofta, till verkställande äf strömrensningar, canalgräfningar, m. m., bortcommenderas , då de af Roten bestådde klädes-persedlar begagnas och undergå betydlig slitning, utan att någon ersättning komme rotehållarne till godo.
Ett dylikt oskick vore icke öfverensstämmande med de ursprungliga Knekte-contracten, och man hadé derföre, i ändamål att under ettslags laglig form förmå rotehållarne till olagliga prasstationrr, påfunnit ett medel, att nemligen förete tryckta contract, upprättade efter formulär, hvilka, när soldat antages, skola underskrifvas såväl af rotehållarne, som af soldaten, och hvilka contract derefter bestyrkas af Compagnie-Chefen.
Och ehuru ett sådant förhållande påkallade rättelse, äfven genom motionärens röst, likväl och sorn han hoppades, att de många klagomål, som från olika orter i landet, vid detta Riksmöte, framburits öfver afvikelsen från Knekte-conlracten , icke skola höras förgäfves, har motionären nu velat inskränka sig till det förslag: att, vid Dal-Regementets arbets-commenderingar för Kronans räkning.
Staten må gifva rotehållarne ersättning för de Roten tillhörige klädes-persedlar, hvilka soldalen begagnar, samt att, om arbets-commenderingen utgår till enskildt Bolags förmån, detsamma må tillför bi ndas , att en slik ersättning ovilkorligen meddela.
Detta hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och hvad först beträffar motionärens uppgifter i afseende på de missbruk , som vid Dal-Regementet skola egt rum, när soldat antages, få Utskotten åberopa Betänkandet un - Bih. till R.
Prat. 1840 och 1841. 4 Sami. a Afd. aS:te Haft. i 2 Stats—samt: Allni. Besv.— och Ekon.-Utskottcns Betänkande, JV.o der N:o elei i, med anledning af väckta frågor om Knekte-conlractens åtel förande till deras ursprungliga innehållUtskotten föreslagit, mot ofvan uppgifna missbruk,, det, correcliv, sorn Utskotten ansett leda säkrast till målet.
Vidkommande derefter motionärens föi slag, att, vid Regcmen tets arbelscommenderingar, såväl för Kronans, som enskilda Bolags räkning, rotehållarne måtte undfå ersättning för slitning af klädes-persedlar; så få Utskotten upplysa, att föreskrifter i detta afseende redan äro meddelade uti Kongl. Iiisiructionen för Beklädnads-Dii eclionerne af den ii Juni 1822,. som uli 6 §. 3 och 4 morn. innehåller:
Slilningspenningar nqvireras och utfalla hos Kr igs-Collegium för den tid, utöfver en månad, militär-commendering tjenstgör utom Regementets stånd eller Piovinsen, hvarinom Regementet är roteradt, efter beräknad i^Soidel af persedlarnes värde för» hvarje dag; samt efter berörde grund, utaf serskildta Bolag och Corporalioner, för mundei ingens nötning under marschen lil! och ifiån arbets-stalioner.
Dessa föreskrifter synas likväl
Utskotten alltför obestämda och inskränkta, samt icke eller med billighet öfverensstämmande, serdeles i fråga om ersättning för det arbetsbiträde af Ihdehlta Infanteriet, som i Nåder varder enskildta Bolag förunnadt » hvadan och då dessutom någon ersättning vid sådane arbets-commenderingar icke är uti Förfatlningarne afsedd eller tillagd rotehållare för de ökade praestalioner, de derigenom få vidkännas, Utskotten anse det vara af nöden påkalladt att erhålla en ny och fullständigare Förordning i berörde afseenden.
Utskotten hafva visserligen inhemtat, huruledes Kongl. Maj:t , genom Nådigt Bref den 12 Juni innevarande år, anbefallt Krigs-Collegium att inkomma med underdånigt förslag till ny Instruction för Beklädnads-Direclionerne vid Indeldta Infanlei i-Regementena , i anledning hvaraf således äfven förändring i afseende å föreski iftei ne om slitningspenningars utgående vid arbets-commenderingar kan vara att förvänta; osen då Krigs-Gollegium ännu ej afgifvit detta infordrade underdåniga förslag, samt Utskotten således ej, kunnat erfara, huru och i hvad nion förändrade föreskrifter i ofvan anförda afseenden kunna komma alt föreslås, så anse Utskotten sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla,, dels alt Kongl. Majit behagade i Nåder utfästa någon skälig ersättning att, vid tillfällen af arbets-commenderingar för enskildtai Bolags eller Corporationers räkning, utgå af dessa Bolag eller Gorporationer, på sätt Kongl. Majit kan finna tjenligast, tili rotehällarne i och för de Ökade besvär, sorn desse genom soldaternes* Stats— samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskollcns Betänkande, 2V.-0 125. 3 bortovaro få vidkännas, saint dels alt elen slitnings-ersätlning, sora vid såelane tillfällen utbetalas för munderings-persedlarnes nötning, måtte beräknas och utgå vid commenderingar, så väl inom som ulom Regementets slånd eller den Provins, hvarinom detsamma är roteradt, samt omedelbart ifrån den lid , då commenderirigen lager sin början och intilldess densamma anses slutud , deruti inberäknad tiden för marsoherne till och ifrån arbets-slationerne.
Stockholm den 3i December 1840; N:o 125.
Utsk. dén 4 bnuari, kl. 9 f. in.
Betänkande j i anledning af väckt fråga om ersättning till rotehållare vid Jönköpings Regemente för åbragte kostnader under en arbets-commendering af Regementet till Trollhätte.
Canal.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet hafva, genom remiss, Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten fått emottaga ett af RiksdagsFulImägtigen från Jönköpings LänPetter Mårtensson^. till Ståndet ingifvet Memorial ,, deri an fö res; att 800 man af Jönköpings Regemente blifvit innevarande år commenderade till Trollhätte Canal, för att derstädes under sommaren arbeta, hvaraf följden varit,, att rotebållarne måst under tiden bruka och vårda soldat-torpen, samt ombesörja bergningen.
Detta besvär för rotebållarne kunde hafva skäl för sig, då soldat är borlcommenderad i och för Rikets försvar, men när hans arbetskraft bortaccorderas till förmon för ett'enskildt Canal-Bolag,. som allena skördar vinsten af arbetet, så vore det orättvist, att rotebållarne skola med några ytterligare onera betungas, för att bidraga till enskilde speculanlers riktande; och motionären , som Häremot på det högsta protesterat, har derföre hemställt och yrkat, att ersättning måtte tillerkännas rotehållarne för de dem, genom soldalernes bortcommendering, åbragte kostnader, hvilken ersättning borde, i yttersta liand, från< det nya Trollhätte Canal-Bolaget utgöras.
4 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ut skot lens Utlåtande, N-'0 126.
Delta hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och ehuru Utskotten dela motionärens åsigt, att arbets-commenderingar, beviljade till förmon för Bolag eller private personer, icke böra leda lill rotehållarnes betungande ; samt, för afhjelpande af denna olägenhet, tillstyrkt en underdånig skrifvelse lill Kongl. Maj:t från Rikets Ständer (se Betänkandet N:o 12/Q, likväl och då nu gällande Författningar icke tillerkänna rotehållare någon så beskaffad, ersättning, sorn af motionären blifvit yrkad, så anse Utskotten sig icke eller kunna tillstyrka, att motionen må till någon annan, än ofvanberörde åtgärd, å 'Rikets Ständers sida , föranleda.
Stockholm den 3i December 1840.
Ånk. till Exp. Utsk. den 4 Januari, kl. 9 £. ra.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, orri allmän frihet till kantning af tjäruved å Kronans skogar i Rikets JSorra Län.
Hedervärda Bonde-Ståndet har till Stats-Utskottet remitterat en af Riksdags-Fullmägtigen Johan Andersson Lundberg från Norrbottens
Län vackt motion, deruti anföres, att åboer å Krono-nybyggen numera väl ega rättighet att taga tjäruvirke å de tili deras nybyggen hörande skogar, samt, då egorne till nyhemmanen icke äro afviltrade, äfven å de angränsande krono-skogarne; men, då tjära utgör allmogens i nämnde
Län nästan enda till utförsel användbara product, syntes rättigheten att å Kronans skogar hemta tjäruvirke böra till alla ortens invånare utsträckas, helst lill tjäruhränning blott användes stubbar, vindfällne och förtorkade träd, hvilka, om de ej dertill begagnas, komma att nedruttna, utan nytta.
Det vore väl redan medgifvet, att, efter anställd syn, och emot viss bestämd afgift till Kongl. Maj:t och Kronan, å dessa skogar afhemta virke, för berörde ändamål, men de med synen förenade kostnader, tillsammans med nämnde afgift, skola vara så betydliga, att, efter deras godtgörande, skälig ersättning för sjelfva arbetet icke återstår.
I anseende Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.o 126.
5 I anseende härtill, och då beviljandet af allmän frihet till tjäru-ved tägt skulle åstadkomma en utvidgad tillverkning af tjära, hvaraf åter en förökad utförsel af denna vara blefve en följd, har motionären föreslagit, att allmän frihet till tjäruvedtägt å Kronans odisponerade skogar i Norra Länen al Riket måtte beviljas, utan att någon utsyning af skogen må vara erforderlig; äfvensom att den afgift, sorn erlägges till Kongl. Majit och Kronan, i och för tjärubränning å nämnde skogar, måtte upphöra.
Sedan Stats-Utskottet ansett lämpligt att behandla förevarande fråga tillsammans med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hafva Utskotten gemensamt tagit saken i öfvervägande.
Till upplysning om förhållandet med den uppgifna rättigheten att å kronoskogarne inom de Norra Länen hemta virke till tjärubränning, få Utskotten anföra, att, med anledning af Konungens Befallningshafvandes i Westerbottens
Län gjorda hemställan, Kongl.
Majit, för att uppmuntra tjärutillverkningen inom Länet, under den 21 Februari 1826, i Nåder förordnat, att afgiften för de stubbar, rötter, torra träd och vindfällen, sorn för sådan tillverkning, efter behörigt tillstånd och utsyning, afhemta des ifrån krono-skogarne i Länet, borde utgöra inom den nedra och bebodda delen deraf if i Gidel, och inom den öfra delen,eller Lappmarken, till hälften mindre eller y/32ldel af tillverkningens värde; samt att, till följd af Rikets Ständers vid 1828—i83o- årens Riksdag gjorda underdåniga framställning, Kongl. Majit, under den 6
Maj sistnämnde år, i Nåder förklarat, att åboerne å kronohemman och nybyggen, med afvUtrade eller eljest bestämda områden inom Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens
Län, äro berättigade att, utan föregången ansökning eller syn, samt utan att derföre erlägga någon afgift, ä* sina egna områden afhemta till tjärubränning tjenlige stubbar, rötter och vidfällen, samt tillika tillerkänt åboer å kronohemman och nybyggen, hvilkas områden ej ännu voro bestämde, äfvensom skatte-hemmansegare enahända rättighet å de till deras hemman och lägenheter närmast angränsande kronomarken Såvida till tjärubränning endast användes vindfällen, stubbar och rötter, så anse Utskottet, att den rika tillgång, sorn å sådant virke förefinnes i Sveriges norra landskap, och hvilken icke med jemförlig fördel kan annorlunda begagnas, utan lemnäs till förstörelse, i den nion den icke för detta ändamål ani ites, bör, under medgifvande af den största möjliga frihet, upplåtas åt invånarne i dessa* af naturen vanlottade orter, helst tjäru-tillverkningen är att derstädes anse såsom en hufvudhäring, och i anseende till den Bih. tiH R.
St: Prof. 18^.0 och 1841- 4- Sami. 2 Afd. 2S.te Haft. 2 © Stats- samt Allm. Best).- och Ekon.-Utskotlens U tältande*
N;o tAh. knappa tillgången å andra försörjningsmedel, såsom nödvändig för invånarnes bergning.
Men Utskotten kunna likväl icke tillstyrka en fullkomligt obegränsad frihet att å krono-skogarne hemta tjäruved, på sätt som motionären föreslagit, enär vården om den växande skogen skulle derigenom betydligen försvåras, orri icke helt och hållet göras omöjlig, hvarförutan deras egen fördel, hvilka idka tjärubränning, kräfver den ordning, att en hvar anvisas serskilde afhemtningsplalser, på det de icke må förnärma hvarandra, och ständiga anledningar till stridigheter dem emellan uppslå.
Utskotten tro derföre föreskriften om serskild utsyning böra bibehållas; och , då den icke utan besvär och kostnad kan åstadkommas, finna Utskotten det vara oundgängligt att, för godtgörelse deraf, erlägges åtminstone den afgift, som i Kongl.
Förordningen den ai Februari 1826 är föreskrifven, och hvilken icke kan anses serdeles tryckande, om befrielse från alla andra bidrag, i och för utsyningen, medgifves.
Utskotten hemställa derföre: att Rikets Högloft.
Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, inom Gefleborgs, Wesler-Norrlands, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens
Län, en hvar må medgifvas att, efter utsyning, som, på skeende ansökning, af Konungens Befallningshafvande föranstaltas , å Kronans skogar hemta vindfällen, stubbar och rötter till tjärubränning, emot den i Kongl.
Förordningen den 21 Februari 1826 bestämde afgift, hvilken levereras i Landt-Ränterien och i första rummet användes till bestridande af kostnaden till utsyningen, hvarför utsynings-tagarne för öfrigt icke må åläggas något bidrag.
Stockholm den 3i December 1840. 1RYCKT HOS T. A. WALLDSII, 1841.
Stats- samt Allm. Besv.~ och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N\o 127.
T N:o 127.
Ank. till Exp, Utsk. den 4 Januari 1841, kl. 9 f. 113.
Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser å sistnämnde Utskotts Betänkande, N:o gg. fHedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o gg, i anledning af väckte motioner, rörande förändrad reglering af Cojjsuls-districten samt utfärdande af ny Consulad-Stadga, af Preste-Ständet Bifallits, men deremot af de öfriga trenne Riks-Stånden återremitterats, samt Utskottet, till följd af framställde anmärkningar dervid, att frågan om löners anvisande å Stat för Svenske och Norrske Consuler, ehvad de samma skulle komma att utgå af Handels- och Sjöfarts-Fonden eller andra Statsmedel, enligt Grundlagen, rätteligen tillhörde Stats-Utskottets behandling, funnit sig höra, för ålerremissens upptagande och Besvarande, sammanträda med sistnämnde Utskott; så hafva Utskotten gemensamt de gjorda anmärkningarne i öfvervägande tagit, och få nu afgifva följande ytlrand en i anledning af de vid berörde Betänkandes serskilda delar under: discussionen i Riks-Stånden framslälde anmärkningar. .1:0
I afseende på det af Ekonomi-Utskottet afgifna förslag, att underdånig framställning till Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer göras, dels om förändrad reglering af Consuls-districten, och dels om bestämda löners anslående för de General-Consuler, som vid den skeende regleringen Bomme att anställas, emot det att nuvarande Consulad-afgifter upphörde, hafva hufvudsakligen följande anmärkningar förekommit: att löners anvisande å Handels- och Sjöfarts-fonden icke lämpligen borde kunnat föreslås, innan Rikets Ständer fattat deras beslut, i anledning af vid innevarande
Riksdag väckte frågor om förändrade bestämmelser, angående Handels-och Sjöfarts-afgiftens uppbärande^ förvaltning och disposition; att, derest det af Herr von Stahl väckte förslag om Consulad-afgifternes upphörande och Consulernes förseende med löner funnes vara nyttigt och verkställbar^ Bih. till R. S.
Prof. 18 40 och i84t\ 4 2 Ajd. 26 Haft. 1 2 Stata- samt Allm. Bssv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o /*/.
Ständers åtgärd i sådant afseende borde inskränkas till en underdånig anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes meddela Rikets Ständer ett på föregående undersökning grundadt fullständigt förslag till reglering af Consulsdistrielen, hvarefter Rikets Ständer kommo i tillfälle att bestämma lönerne för de blifvande Consulerne; att det. vore ganska ovisst, om, genom den föreslagna förändringen, någre verklige fördelar tillskyndades handeln och sjöfarten, som tvifvelsutan ändock i en framtid finge vidkännas afgifter till Consulerne, då deremot den af Consuls-lönernes anvisande på Stat uppkommande nya utgift vore säker och oundviklig; att möjligtvis, i fall förändringen komme att ega rum, Consulerne skulle komma att anse sig mera såsom
Diplomatiske än handels-agenter, och icke vid förefallande behof vårda sig om sjöfarten med lika noggranhet, som när directe afgifter till dem erläggas; att, enligt hvad erfarenheten visat, Handlande och Skeppsredare ofta såsom Consuler visat sig bättre kunna bevaka handelns intressen, än tjenstemän, hvilka i allmänhet egde mindre kännedom om commerciella förhållanden; och hafva härlörutan hos Ridderskapet och Adeln, i sammanhang med ålerremissen, blifvit af Herrar Rosenblad och von Stahl afgifne förslag till en fullständ g organisation af de nya Consulsdistricter.
, enligt hvilka förslag kostnaden för aflöningen skulle komma att, utom de 38,770 R:dr Hamburger Banco, som, enligt hvad Stats-Utskotlets Utlåtande N:o ZZ'] utreder, redan äro lill Consols löner anslagne, uppgå till endast io,23o R:dr Hamburger Banco, jemte ii,5oo R:dr samma mynt å en serskild indragnings-stat för de redan med löner försedde Consuler, som, i följd af regleringen, skulle komma att indragas, eller ock erhålla nedsatte löne-förmoner.