Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit, som, i följd af Fourageringsårets förändrade beräkning, jemväl] funnit förän - — 25 — dring i afseende på tiden för fou rager ings-anslagens utbetalande nödig, medelst Nådigt Bref den 5 Augusti 1830, förordnat, alt vid Lif-Gardet till Häst det kommande årets halfva Stals-Anslag finge utbekommas i två terminer året förut, med hälften i Augusti och hälften i November månader, samt Stats-Anslagets för årets andra hälft utbetalas under loppet af fouragerings-året, likaledes i två terminer, med hälften i Februari och hälften i Maj månader; äfvensom att vid Kron-Prinsens Hussar-Regemente ett förskott i October månad året förut borde erhållas för det påföljande årets första fem månader med 23,695 R:dr 44 sk.; — och hafva jemväl under åren 1836 och 1837 sådane förskotlssummor lill fourageringen vid dessa två Regementer blifvit utgifne.
Revisorerne anse det icke vara med ordning i Statsförvaltningen förenligt att utgiflerne för ett löpande år anticipationsvis bestridas med ett kommande års anslag, helst anslagets öfverskridande deraf kunde blifva en följd, i händelse Rikets Ständer vid en blifvande Riksdag indrogo eller minskade sjelfva anslaget. ll:o Af det å Åttonde Hufvud-Titeln anvisade, till Kongl. Maj:ts disposition ställda årliga Anslag för Extra Utgifter^ hafva utgått, dels, till följe af Kongl.
Brefven den 1 Februari 1836 och den 20 Januari 1837, till lönefyllnad åt Kongl. Stats-Contorets Ledamöter, tillsammans 2,000 R:dr, lör hvardera af ifrågavarande två år, att återbetalas af 2:dra Hufvud-Titelns besparingar, så vidt de dertill skulle lemna tillgång, samt dels till Cabinetls-Cassan, för år 1836 R:dr 35,000 och för år 1837 R:dr 45,000, ehuru nämnde Gassa dessutom uppbär af Svenska Statsverket å 2:dra Hufvud-Titeln 100,000 R:dr Hamb.
B:co samt, efter hvad kändt är, af Norrska Stats-Verket 40,000 R:dr Norrska Species årligen; — hvilket Revisorerne ansett sig skola här anmäla.
12:o 1 sammanhang härmed hafva Revisorerne funnit sig böra anmärka, att, efter hvad här nedan kommer att utredas, i afseende å de af framlidne Commerce-Rådet P. E. Fileen till Civil-Slatens PensionsInrättning testamenterade medel, samt en i följd af samma testamente uti Kongl. Stats-Contoret gjord deposition, den 31 December 1836 blifvit, med åberopande af Kongl. Maj:ts Nådiga authorisation af den 7 November samma år, af den så kallade Barthelemy-Fonden, genom f. d.
Colonial-Departementet utgifne minst 17 st.
Obligationer, hvardera å 2,500 R:dr llamb.
R:co, löpande med 6 procent årlig ränta och för hvilka Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, å Cabinetts-Cassans (*) — 26 — vägnar, iklädt samma Gassa betalnings-ansvarighet, hvilken jemväl innevarande år blifvit förnyad.
'Det har synts Revisorerne, som Cabinetts-Cassans föremål vöre, att bestrida kostnaden för Minister-Statens aflöning och öfrige i och för Sveriges diplomatiska förhållanden förefallande utgifter, men icke att ingå i borgensförbindelser eller betalningsskyldighet för skulder, vidlådande andra fonder, sorn för densamma äro helt och hållet främmande.
— Cabinetts-Cassan synes för öfrigt, af hvad ofvannämndt är, icke kunna bestrida sina egna utgifter utan serskildt anslag af extra utgifts-medlem 13:o Genom Nådigt Bref den 10 Augusti 1836 har Kongl. Maj:t för Statstidningen beviljat eLt årligt anslag af 5,200 R:dr, svarande emot det arrende Tidningen Lill Svenska Academien erlägger, alt från och med berörde år och Lills vidare utgå af extra Utgift sm edlen^ samt anbefallt Kongl. Stats-Contoret att utbetala summan uppå reqvisition af Herr Presidenten ra. m. Westerstrand och Slals-Secreteraren för FinanceÄrenderne, åt hvilka Kongl. Maj:t uppdragit att anslaget förvalta; och ville Kongl. Maj:t framdeles förordna om anslagets förminskande eller upphörande; — äfvensom Revisorerne, i afseende å det af 1837 års Revisorer onrförmälte förskott till Theater-Directionen å 10,000 R:dr, för förluster genom represenlationernes inställande under Cholera-farsolens härjande, inhämtat, alt detsamma, sedan
Direclionen för uppfyllande af sin återbetalnings-förbind.else ej kunnat bereda tillgångar, blifvit sålunda återguldet, att Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 13 December 1837 af extra utgiftsmed/en anvisat 5,CC0
R:dr att utgå år 1838 och 5.000
R:dr att utgå år 1839; — varande derjemte uti Nådigt Bref till Direclionen, öfver Hof-Capellet och Speklaklerne af samma dag stadgadt, att det till amortering af Theater-Gassans äldre skulder förut å extra utgiftsmedlen anviste anslag af 5,000 R:dr om året skall fortfara intilldess liela skulden, utgörande den 30 Juni 1837, efler afdrag af ofvannämnde 10.000
R:dr, en summa utaf 91,991 R:dr 38 sk. 7 r:st., blifvit till fullo betald eller serskildt reglerad.
Då utbetalningar af berörde medel för nämnde två ändamål blifvit utfäste för längre lid än till och med det år, då den nu fastställde Siats-Regleringen upphör att vara gällande, hafva Revisorerne bort sår dant anmärka. l4:o Utöfver det å Sale IIufvud-Tileln till fångars vård och underhåll uppförde Förslags-Anslag, 245,380 R:dr, hafva, för närande ändamål, enligt Riks-Hufvudböckarne, utgått: 27 — år 1836 207,586:46. 6. „ 1837 192,881: 4.-
Varande bland desse utgifter inbegripne äfven kostnaderne för de resor Ordföranden i Styrelsen öfver Fängelserne, Herr General-Directeuren m. m.
Livijn år 1836 företagit, till belopp af 804- R:dr c sk. i r:st., samt skjuts- och tractaments-ersältning till Ledamoten i samma Styrelse, Herr General-Auditeuren m. m. Netzel åren 1836 och 1837 med 1,350 R:dr .34 sk.
B:co; äfvensom de, utom aflöningen för Styrelsens Embets- och Tjenstemän, hvilken utgjort qvartaliter 958 R:dr 16 sk., utbetalle gratiJicationer till visse af dem, med 500 R:dr, under hvartdera af Revisions-åren.
, enligt Kongl. Brefven den 25 Augusti 1836 och 25 Augusti 1837. l5:o Rörande det af sist församlade Stats-Revisorer omförmälte, För Riddarhohnskyrkans förvarande utbetaldte förskott 5,819 R:dr 32 sk., få Revisorerne anmäla, att detsamma blifvit år 18.36 affördt å Anslaget för byggnader och reparationer å publike husen i hufvudstaden, ehuru för försålde elfecler efter kyrkans brand influtit 16,286 R:dr 39 sk., deraf nämnde kostnad synes rätteligen hafva bort bestridas. 16:o Likaledes hafva de för en Ridbanas uppförande vid Lif-Gardets till Häst Casern förskjutne 2,912 R:dr blifvit jemväl år 1836 afförde å nyssnämnda Anslag, fastän utgiften, såsom skedd för ett Militairebehof, rätteligen tyckes bort belasta 3:dje Hufvud-Titeln. 17:o Utaf Nionde TIufvud-Titelns tillgångar voro vid 1837 års slut utlånte för olika föremål, i Capital ....
. . . 43,370:— — derå varö upplupne räntor .*.... 434:38. 5.
Summa 4.3,804: 38. s. Vid genomgående af Säkerhets-handlingarne, hvilka befunnits i god ordning, har förekommit, hurusom medelst Kongl. Brefvet den 23 Januari 1836 blifvit i Nåder förordnadt, att, enär, genom Häradshöfdingen i Gottlands Norra Härads domsaga P. J.
Ödmans företrädares i tjernsten iråkade obestånd, tillgång saknats att godtgöra den betydliga husröta, sorn tillkommit å Häradshöfdingebostället Alleqvia, samt Ödman fått emottaga detsamma i högst förfallet tillstånd, ehuru han varit berättigad att bostället i fullt laga stånd tillträda, Ödman borde, för delsammas upphjelpande, af 9:de Hufvud-Titeln undfå ett räntefritt lån å 5,000 R:dr, hvilket belopp, derå under de första fern åren någon afbetalning ej komme att äga rum, skulle efter nämnde tids förlopp med — 28 300 R:dr B:co årligen af Ödman eller hans efterträdare i Iläradshöfdin^eIjenslen återgäldas.
Revisorerne anse 9:de Hufvud-Titelns medel, som äro anslagne till åkerbrukets, handelns och näringarnes upphjelpande, icke böra kunna användas till återuppbyggande af förfallna boställen, hvadan Revisorerne funnit ifrågavarande åtgärd lill meddelande af ett lån, för hvilket dessutom någon säkerhet ej blifvit äskad eller stäld, böra anmärkas. 18:o Ehuru å Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel finnes uppfördt ett årligt anslag å 8,000
R:dr till Hästafvelns förbättrande, hafva dock, enligt hvad Revisorerne inhämtat, af 9:de Hufvud-Titelns medel anvisats, genom Kongl. Brefvet den 4 April 1835, till Stuteri-Öfver-Styrelsens disposition, 1,927 R:dr 24 sk. för Stohållningen i Skåne, och, enligt Kongl. Brefvet den 18 Juni 1836, till samma föremål lil R:dr 24 sk.; hvarjemte Kongl. Maj:t under den 20
December förstberörde år anvisat 2,000 R:dr årligen, af 9:de Hufvud-Tileln, för Hingstars frän Strömsholms Stuteri kringförande, hvilka summor jemväl under åren 1836 och 1837 utgått. 19:o Uppå förnyad underdånig anhållan af Directionen öfver Götha Canal-Verk om fortfarande af det bidrag stort 4,000 R:dr årligen, hvilket till ränta å ett, för fullbordan af Mekaniska Verkstaden vid Motala, hos Landtbruks-Academien upptaget lån, förut af Stats-Medel erhållits, har Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 26
Maj 1837, bifallit att ifrågavarande räntebidrag linge för år 1835 af 9:de Hufvud-Titelns medel till bemälte Direction utbetalas.
Revisorerne anse att då Verkstaden redan en längre följd af år varit i full gång och uti betydlig verksamhet, det borde vara att förvänta alt fabrikationen skulle hära sig, utan anlitande af Statsbidrag, hvilkas meddelande egenteligen bör åsyfta utvecklingen af nya industri-företag i deras början. 20:o Utaf Lappmarks Ecclesiaslik-Fonden, hvars utgifter nu mera redovisas å io:de Hufvud-Titeln, hafva, till följd af Kongl. Brefvet den 7 September 1836, lönetillökningar blifvit beviljade för Länsmännen i fVesterbottens Lappmarker, som förut af denna fond åtnjöto deras löner, så att desse Tjenstemän, lika med öfrige Länsmän i Riket, skulle erhålla 100 R:dr årligen, under Nådigt förklarande härvid, att framställning till näslsammanträdande Rikets Ständer komme att göras om - 29 - lönernes för Länsmännen i Lappmarken öfverflytlande å 2:dra HufvudTiteln.
— Revisorerne anse ock det vara med ordning instämmande att Lands-Statens samlelige tjenstemäns aflöningar utgå från sistnämnde Titel. 21:o Genom Nådigt Bref af den 27 Juli 1836 liar Kongl. Majit, som funnit de från Landt-Ränterierne aflemnade och i Banken insatte
Depositionsmedel från äldre åren, äfvensom hvad på samma sätt dädanefter lefvererades, böra förräntas, intilldess beslut kunde fattas om dessa medels användande, uppdragit åt Herr Presidenten m. m. P. Westerstrand, samt Stats-Secreteraren för Finance-Ärenderna att besörja om medlens förräntande, emot behörig säkerhet och fem procents årlig" ränta, samt i följd deraf anbefallt Kongl.
Stats-Contoret att, uppå bemälte Comiterades reqvisitioner, utanordna ifrågavarande medel lill deras disposition; och komme räntan att beräknas ifrån datum af hvarje anordning och att genom Comiterade en gång om året till nämnde Verk erläggas.
På grund häraf hafva under loppet af åren 1836 och 1837 bemälte Comilerade i Kongl. Stats-Contoret lyftat tillsammans 23,800 R:dr B:co, hvilka medel, enligt hvad Revisorerne tillställde handlingar innehålla, finnas sålunda disponerade, att deraf utlånats: till T/ieater-Directionen 13,000 R:dr, jemlikt skuldebref den 29 Juli 1836 och 13 Juli 1837, med förskrifven fem procent ränta och sex månaders uppsägningstid, samt lill Comiterade för förvaltandet af Anslaget för Stats-.
Tidningen 10,800 Ridr, enligt skuldförbindelser den 10 Augusti och 26 Oelober 1836, deri jemväl fem procent ränta förskrifvits»
Revisorerne hafva härvid trott sig finna, att föreskriften om medlens förräntande ”emot behörig säkerhet” icke blifvit iakttagen. 22:o Sedan framlidne Commerce-Rådet P. E.
Filen i lifstiden «e o nom testamente förordnat, att -idel af hans förmögenhet skulle tillfalla ålslullige allmänna Inrättningar, samt nämnde fjerdedel, enligt inför Kongl.
Majit i underdånighet afgifven redovisning den 6 Mars 1S36 utgjort 226,358 Ridr 44 sk. 2 rist.
Rico, har Kongl. Majit, genom Nådiga Bref den 27 Februari och 30 April 1836, jemte föreskrift om utbetalning af större delen utaf berörde medel , i öfrigt, i anseende till en uppkommen rättegång om delaktighet i det bemälte Commerce-Råd från utländsk ort tillfallne arf, i Nåder förordnat, att af nämnde iidel borde afdragas och i Kongl. Stal6-Contoret, till dess tvisten blefve afgjord, deponeras dels 40,000 Ridr,, som borde förräntas intilldess 0111 medlens lyftning v da re — 30 — i Nåder förordnades, oell dels den till folkundervisningen anslagne T*ö:del af Testamenls-beloppet, hvilken andel, ofvannämnde dag den 6 Mars 1836 uppgående till 10,333 R:dr 44 sk. 4 r:st., jemväl skulle göras fruktbärande. —•
I sådant a fseende hafva ock den 27 Maj 1836 blifvit till Kongl. Stats-Gonloret allemnade: l:o Sex stycken, jemlikt Hans Maj:t Konungens Nådiga aulhorisation den 7 November 1826, af Barthelemy'- Cassan den 31 December samma år utfärdade och utaf Cabinelts-Cassan sistnämnde dag garanterade, med 6 procents ränta löpande, obligationer å 2,500 R:dr Hamb.
B:co hvardera, å hvilka räntan var liqviderad till den 11 Februari 1836 och hvilka obligationer beräknades ä 128 sk.
Cours till Svenskt B:co 40,000: — — derå ogulden ränta till den 6 Mars sistberörde år upptogs till . . . 348:16.
— 40,348: ic. - 2:o F.n dylik Obligation jemväl å 2,500 R:dr Hamb.
B:co, beräknad å 128 sk.
Cours lill Svenskt B:co 6,666:32.— derå ogulden ränta lill den 6 Mars 1836 upptogs till . 58: 2. s. samt Contant .............. . ... 3,069: 9. s. 10,333: 44. 4.
Eller tillsammans en summa af 50,682 R:dr 12 sk. 4 r:st.
— Och hafva genom upplupne räntor ifrågavarande deponerade medel den 31 December 1838 uppgått lill 57,659 R:dr 40 sk. 10 r:st.
B:co, för hvilka finnas i Kongl. Stats-Conlore! förvarade säkerhetsbandlingar, dem Revisorerna öfverse 11. 1 afseende å en Stals-Verkets fordran bos Barthelemy-Fonden på 73,033 lhdr 16 sk. anmälte Rikets Ständers år 1832 församlade Revisorer) att för år 1829, af Anslaget lill Oförutsedde Militaire-Utgifter, äfven utgått den af Kongl. Maj:!, emot ersättning af nämnde Fond, anvisade summa, 7,500 lhdr årligen, till Fri-Cadelters underhåll, men att, sedan Rikets Ständer den 1 Mars 1830 förordnat, alt, i nion af sådane Cadetters afgång, förskotten borde minskas samt inga nya Fri-Cadetter antagas, Kongl. Maj:t den 7 April berörde år i Nåder bifallit, alt ifrågavarande förskolter skulle 3:dje Hufvud-Titeln ersättas, så fort BarthdemyFondens tillgångar sådant medgåfvo, samt emedlertid i Räkenskaperne balaneeras; •— hvarjemte Revisorerne tillkännagåfvo att för år 183G, — 31 — hvarefter denna utgift upphört, förskottet utgått till förminskadt belopp 5,333 R:dr 16 sk., och att Stats-Verkets fordran hos Barthelemy-Fonden för nämnde förskotter från och med 1831 sammanlagdt utgjorde 73,033 R:dr ig sk. — Uti Betänkandet häröfver N:o 22 den 25 Mars 1834 förklarade nästlidne Riksdags Stats-Utskott sig vilja innehålla med yttrande i ämnet intilldess Kongl. Maj:ts Nådiga Berättelse angående Colonien S>t Barthelemy ankommit.
Berörde Nådiga Relation anlände väl vid slutet af Riksmötet och innehöll, bland annat, att Barthelemy-Fonden så minskats alt Coloniens utgifter dermed ej kunnat bestridas; —- i anledning af hvilken anmälan någon åtgärd af Rikets Ständer icke vidtogs.
— Då ofvan omförmälde 73,033 R:dr 16 sk. nu icke finnas bafancerade i 1836 och 1837 årens Räkenskaper, hafva Revisorerne ansett sig böra, dels till kännadom meddela förhållandet-härmed, på det Rikets Ständer må blifva i tillfälle att i ämnet vidtaga de åtgärder, hvartill omständigheterna kunna föranleda, samt dels anmärka, att då medlen blifvit afförde, utan Rikets Ständers hörande, i stället för att fortfarande balanceras i Räkenskapen öfver Anslaget till Oförutsedde Militaire-Utgifter, och såmedelst blifva synlige för 1835 och 1837 årens Stats-Revisorer, Kongl. StatsContoret saknat skäl för sitt tillgörande härutinnan..
Riksdag beslöts, att den å löner, arfvoden m. m. utgående Centonal-afgift skulle öfverflyttas till och uttagas i sammanhang med allmänna bevillningen, samt att den ersättning derför, som Wadstena Krigsmanshus-Cassa och Amiralitets-Krigsmans-Cassan tillkomme, borde vid hvarje Riksdag, på grund af det under förflutne åren ådagalagde förhållande till beloppet bestämmas; i sammanhang hvarmed Rikets Ständer å 6:te Hufvud-Titeln uppförde ett årlig anslag af 39,000 R:dr, hvartill Centonal-afgiften efter medeltal under de sednare åren ungefärligen uppgått; och medelst Kongl. Stats-Gontorets elen 16 Juli 1835 utfärdade Circulaire, grundadt på Kongl. Brefvet den 25 förutgångne
Maj, lemnades så väl Öfver-Ståthållare-Embetet som samtelige KongL Maj:ts Befallningshafvande föreskrift att tillse, det förhöjd bevillning, svarande emot den förut, genom direct innehållning å aflönings-beloppen uppburne
Centonal-afgiften blefve vederbörande löntagare från och med år 1835 påförd.
Under granskningen af Riksgälds-Verket vill det emedlertid synas som nämnde afgift antingen icke dit ingått eller ock icke blifvit serskildt — 32 — debiterad, utan sammanblandad med allmänna bevilluingen, i följande
Stockholms, för åren 1837. 1838.
Upsala 99 99 1836.
Östergöthlands 99 99 1836.
Gottlands 99 99 1836. 1838.
Calmare 99 99 1836. 1837. 1838.
Kronobergs 99 99 1836. 1837. 1838.
Hallands 99 99 1836. 1837. 1838.
Skaraborgs 99 99 1838.
Wermelands 99 99 1836. 1837. 1838.
Westmanlands 99 99 1836. 1837. 1838.
Gefleborgs 99 99 1836. 1837. 1838.
Wester-Norrlands 99 99 1836. 1837. 1838.
Jemtlands 99 99 1836. 1837. 1838.
Westerbottens 99 99 1836.
Norrbottens 99 99 1836. 1837. 1838.
Och utgjorde den antecknade Centonal-afgiften för år 1836 . . . 26,018:26.4. „ „ 1837 . . . 25,369:33.5.
„ „ 1838 . . . 26,077:17.2.
Då Revisorerne således ej kunnat af Riksgälds-Contorets Räkenskaper inhämta till huru stort belopp Centonal-afgiften på det hela uppgått, äfvensom Rikets Ständer, hvilka, såsom ofvanberördt är, böra vid hvarje Riksdag bestämma summan, som å 6:te Hufvud-Titeln skall uppföras, komma att sakna en säker ledning för omdömet härutinnan, fa Revisorerne tillstyrka, det Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, dels att uppbördsman och vederbörande, som öfver dem äga eontrol, anbefallas noga iakttaga och tillse, att Centonalen varder ordentligen och å serskild rad i Räkenskaperne debiterad samt utan sammanblandning med annan bevillning i Jandsböckerne uppförd, äfvensom dels, att utredning anställes för utrönande af det belopp, hvartill Centonal-afgiften under åren 1835 med 1838 uppgått.
An - — 33 — Anordning å Öfverskotten af Stats- Verkets Inkomster.
Omkostnader vid H. K. II.
Kron-Prinsessans nedkomsten 1830 och 1831 4,048: 44. io. — — Kostnad för tryckning af 1835 års StatsRevisions-Berättelse med underdånige utlåtanden • 2,101: 32. — 55: 44.
— Omkostnader vid 1837 års Stats-Revision . — — 2,790: — — Dito för pröfning af Nya Lagförslaget 6,932:15. 4. 5,722: 32. — Gratification till Lagmannen Cassel för nya Sjölagförslagets utarbetande — — 2,000: — — Lönförhöjning för Borgmästaren Sturnegk för år 1834 16: — — — — Ersättning för bristande Prostetunna i Westra Fernebo Gontract 10:24.— 10:12.— Ersättning för Skjutsfärdspenningar till Rusthållare vid Lif-Regementets Husar-Corps för åren 1835, 1836 och 1837 .... 27:24.- 55:
Rotejemkningskostnader 2,246:41. 8. 2,925:30.10.
Bränn vinsbrännings-Redskaps försegling . . 4,314:45,11. 5,950: 5. 4.
Kostnader för tillverkning af 500 Centner Bergskrut utöfver förr bestämdt till verkningsbelopp, enligt Kongl. Brefvet den 31 Januari 1837 .......... — — 4,357: 39.
— Arfvode till Commissarien Wallin för utredning af Krigsfondens fordringar . . 666: 32. — —■— — — Ersättning för brukandet af Indragna Mili tiae-Boställen 1,730:36. 4. — — Ersättning till Calmare Ränteri för åren 1812—1815 förskjutna krigsutgifter .
. — — 1,216:37. 4.
Observations-procent å influtne Krigsfonds medel — — 208: 36. io.
Säger 22,096: 8. i. 25,292:45. 4.
Yid granskning af dessa anordningar å Öfverskotten af Statsinkomsterne, hafva Revisorerne, hvad angår kostnaderne vid H. K. H. Kron-Prin (5) - sessans nedkomster åren 1830 och 1831, funnit, alt Rikets Ständer tillförene godkänt, det dylika utgifter blifvit af nämnde Öfverskotter beslridde.
I afseende på utgifterne för Stats-Revisionerne, för pröfningen af Nja Lagförslaget, för bristande prostetunna i Westra Fernebo Contract, för Rotejemknings-förrättningarne och för Sk juts färds penningar till Rusthållare vid Lif-Regements-Husarer, få Revisorerne endast åberopa hvad i 1837 års Revisionsberättelse rörande utgifter af lika beskaffenhet förekommer; dock hvad skj utsfäirdspenningarne beträffar, med det tillägg, att anslag dertill icke blifvit å Stat uppfördt.
Den Lagmanjien C. G. Cassel beviljade gratification, för utarbetandet af förslag till ny Sjölag, har utbetalts, till följd af Kongl. Bref. vet den 20 Januari 1837; Och då Sjölagen måste anses vara bland de Lagar, om granskning och öfverseende hvaraf Rikets Ständer redan år 1809 anhållit, men några medel för bekostandet deraf icke blifvit anvisade, synes denna utgift, såsom likartad med de för nya lagförslagets granskning utgående koslnader, rätteligen hafva blifvit anordnad å Öfverskotten.
Ofvanberörde till Borgmästaren Sturnegk utbetalte 16
R:dr utgöra ersättning för skillnaden emellan markegångs- och gångbara priset år 1834 å de honom på lön anslagna 12 Tunnor Kronotionde-Spanmål; Varande till stöd för denna anordning åberopadt Kongl. Brefvet den 24 September 1832, af innehåll, att en uppkommen fråga, om indragning vid yppad Borgmästare-ledighet i Mariefred af berörde 12 Tunnor Kronotionde, icke kunde till pröfning förekomma, sedan Sturnegk redan erhållit fullmakt å tjensten, utan förbehåll om minskning i förut varande löneinkomster.
Under tiden lära dessa 12 Tnnnor blifvit indragne till Kronan, i följd hvaraf påslående väckts om utbekommande af prisskillnaden, hvilken ansetts ej kunna belasta annat än öfverskotten å inkomsterne.
Kostnaden för Brännvinsbränningsredskaps försegling bör, jemlikt 26 §. i Kongl.
Förordningen den 19 Juni 1835, grundad på Rikets Ständers beslut, af Kronans medel från Landt-Ränterierne förskjutas och ersättning derför af Kongl. Stats-Contoret meddelas, emot redovisning i landsboken; men då medel ej anvisats för en så beskaffad ersättning, hafva anordningar derå, efter hvad förut varit vanligt, skett på Öfverskotten.
Sedan Kongl. Krigs-Collegium hos Kongl.
Majit i underdånighet anmält, att, i anseende till ökadt behof för Bergverken, erfordrades årligen omkring 5oo Centner Bergskrut utöfver hvad krutbruken voro skyldige, att enligt Contract leverera, har Kongl. Majit, uti Nådig Skrifvelse den 13 Januari 1837, jemte det Kongl.
Krigs-Collegium erhöll befallning att om tillverkning af nämnde quantitet krut föranstalta, tillika, under åberopande af den i Rikets Ständers skrifvelse den 1 Mars 1830 uttryckta grundsats, att sådana utgifter, som utgjorde omkostnader för sjelfva inkomsterne, borde inkomsttitlarne belasta, stadgat, att kostnaden för nämnde öfvertillverkning skulle utgå af Öfverskotten å Stats-Verkets Inkomster.
Det till följe af Kongl. Brefvet den 20 Februari 1836 till Commissarien Wallin för hans möda vid utredande af Krigsfondens fordringar ulbetalte arfvode, äfvensom ersättningen till Calmare Läns Landt-Ränteri för åren 1812—15 förskjutna Krigsutgifter j samt Observationsprocent å influtna Krigsfondsmedel, synas rätteligen hafva utgått af Öfverskotten, enär dessa utgifter utgjort kostnad för indrifvande af en Stats-Verkets inkomst, och den tillgång, som sålunda uppkommit, icke varit i Riks-Staten påräknad.
Likaså och då Kronan njutit afkomsten af de Militice-boställen, som ej kunnat utarrenderas, måste ersättningen för brukningen deraf ock belasta Stats-Verket, der andra medel än Öfverskotten å inkomsterne icke varit dertill att använda.
Ma ga si ns-Ä render ne.
Dessa, som utgöra en del af Kongl. Stats-Contorets förvaltningsåtgärder, beslå af: l:o Redogörelsen för Stats-Verkets Spanmäl in natura; 2:o f. d.
Allmänna Magasins-Fonden; 3:o Redogörelsen för Undsättnujgs-anstalterne efter 1826 års missväxt; samt 4:o Spanmäls-Creditiv-Fonden.
Stals Verkets spanmål in natura.
Räkenskaperne deröfver äro för år 1836 granskade tili Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkning, men för år 1837 ännu ej undergått revision, af orsak att detta års Hufvudbok först den 11 nästlidne September blifvit i sådant ändamål dit aflemnad.
Redovisningen framställer följande:
Balance från föregående äret: Behållningar 332,332:38.11. 311,269:23. 9.