Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt hafva Rikets Ständer funnit sig böra instämma i den vid granskning af den uppgjorda ritnin gen lill skolbyggnaden hos Ofver-Inlendenls-embelel gjorda anmärkning, alt allt för stor areal upptages af trappor och förstugor, äfvensom det synes Rikets Ständer, som rummen i den nya byggnaden i allmänhet blifva väl små, samt tillräckligt utrymme kommer alt saknas för bihliolliek och samlingar.
Den föreslagna byggnadsplanen torde således vara i behof af åtskilliga jemkningar, innan hyggnads-arbelet sättes i verket.
Då emellertid någon betydligare minskning af den uppgifna kostnaden sannolikt icke är att påräkna och, efter hvad upplyst blifvit, de för ändamålet disponibla medel endast i ringare mån förslå lill kostnadens betäckande, hafva Rikets Ständer ansett billigheten fördra, alt Slaten med sin hjelp understödjer företaget, och hafva derföre medgifvit alt, såsom bidrag för uppförande af nya skolhus- och gvmnaslikbyggnader j Götheborg, en summa af 150,000 R:dr R:mt anvisas, all i mån af behof utgå, med förbehåll, alt lill bristens betäckande utväg må ulan Statsverkets vidare anlitande beredas, äfvensom alt några kostnader för byggnadernas underhållande icke komma att drabba Statsverket. 24:o
Uti en den 31 Mars nasti, år till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition har Eders Kongl. Majit gifvit tillkänna, alt, ehuru det jemlikt Rikets åren 1844—1845 församlade Ständers beslut, för en summa af 100,000 R:dr b:ko inköpta, vid hörnet af Slottsbacken och Skeppsbron här i staden belägna s. k.
Ridderstolpeska huset, hvilket Riks-Ar kive t fått sig upplåtet, innehölle flera ljusa och prydliga arbetsrum, denna lokal likväl i andra afseenden lemna! myckel öfrigt alt önska.
Till följd deraf, alt en hel våning måst upplåtas åt Vitterhets-, Historie- och Antiqvilets-Akadcmien, bade nemligen icke fullt hälften af Arkivets samlingar kunnat i huset inflyttas, utan hade den öfriga delen, hvartill man sökt hänföra de mera sällan anlitade och behölliga handlingarne, mäst fortfarande inrymmas i Kongl. Slottets källarhvalf. icke ens genom nämnda Akademis och dess samlingars förflyttning ur Riks-Arkivels hus skulle detta blifva för Archivets nuvarande behof tillräckligt, och ännu mindre funnes der något ulrvmme alt påräkna för den betydliga tillökning i ej mindre de historiska, än i synnerhet de administrativa samlingarne, som nu och framgent för hvarje år egde rum.
Dessa förhållanden, jemte den omständigheten ali ifrågavarande byggnad, redan vid öfverlemnande! lill Kronan, fanns behäftad med sältningsskador, som, efter de lunga handlingarnes dilflyllning på ett betänkligt - Expeditions- (JIsko Itets Förslag till underd.
Skrifvelse, IS7:o 222. 81 tänkligt säll lilllagil och vid undersökning visat sig vara ursprungligen uppkomna derigenom, att de under husets murar befintliga pålnings- och rustverken, ämnade alt städse förblifva liggande under vallen, lill någon del befinna sig öfver saltsjöns yta, da denna är låg, och till följd häraf blifvit af röta angripna, hafva utgjort tillräckliga skäl för Eders Kongl. Maj:t, sorn årligen genom Ofverinlendenls-embetet låtit undersöka och nödtorflligen afhjelpa sällnings-skadorna, hvilkas förebyggande för framtiden skulle erfordra en ytterst svår omläggning af en del af husets grund, oell hvilken omläggning, enligt en redan år 1853 uppgjord kostnadsberäkning, ansetts komma alt uppgå till 53,324 R:dr b:ko, alt söka anskaffa en tjenligare plats för Riks-Arkivet och de dyrbara samlingar, detta hus innesluter.
Hvad Antiqvilets-Akademiens samlingar beträffade, så vore plats för deni afsedd i den blifvande Nalional-Museibvggnaden, men för Riks-Arkivet hade annan lokal ännu icke blifvit bestämd.
Väl hade Ofverinlendenls-embetet uti underd.
Memorial den 1 Juli 1856 ifrågasatt, huruvida icke den södra och äldsta byggnaden å den s. k.
Geijerska tomten N:o 1 i qvarteret Riddarholmen vid Birger Jarls torg, skulle kunna, om den för Kongl.
Majlis oell Kronans räkning inlöstes, med någon tillbyggnad och förändring användas lill Riks-Arkiv, på samma gång den öfriga tomten begagnades af Stockholms stad för anläggande af en strandgata och en öppen plats vid Riddarholmskyrkans kor; men då sistnämnde ändamål endast på eli ofullkomligt sätt skulle vinnas, såvida icke den till RiksArkiv ifrågasatta gamla byggnaden klefve bortröjd samt Eders Kongl.
Majit numera jemväl antagit och för Rikets Ständer framlagt den af Öfversten m. m. N.
Ericson uppgjorda plan till vestra och norra jernvägs-stambanornas förening i Stockholm genom en väg, som borde från sodra mynningen af Riddarholms-kanalen föras utmed samma kanals vestra sida öfver Geijerska tomten, syntes den dervarande gamla byggnadens användande till Riks-Arkif icke längre böra ifrågasättas.
Vid sådant förhållande hade Eders Kongl. Majits nådiga uppmärksamhet ånyo fästats vid ett redan för några år tillbaka väckt förslag om uppförande af eli nytt hus, uteslutande afpassadt och i n red t för de vigliga behof, som eli Riks-Arkif hade att uppfylla; och då första vilkoret för ett sådant företag, enligt Eders Kongl. Majlis tanke, vore alt finna en toini med tillräckligt utrymme och tjenlig belägenhet, der en byggnad, afsedd för en maglpåliggande bestämmelse, må kunna fylla dennas fordringar äfven i det vllre och lemna af konstens hand ett bidrag, värdigt motsvarande den naturskönhet, hvarmed Sveriges hufvudstad blifvit så rikt begåfvad, syntes norra delen af Carl XII lis torg vara den plats, som, genom sitt läge och sin omgifning, biisl vore beredd och ordnad för emottagande af en sadan byggnad.
Jemte erinran om de flera förslag, som blifvit framställda för bebyggandet af ifrågavarande plats, hvilken äfven är nog rymlig att medgifva byggnadens förläggande på tillräckligt afstånd från omgifvande hus, så att de mest tillfredsställande anordningar kunna träffas för rummens upplysning och för säkerhet mot eldfara, har Eders Kongl. Majit vidare yttrat, att de farhågor, beträffande grunden, hvilka vid särskilda tillfällen motverkat förslagen om den i andra hänseenden synnerligen passande tomtens bebyggande, under sednaste åren förlorat större delen af sin betydenhet, enär den åsigt, som i ämnet uttalades år 1845 af kommitterade tor Nationalmusei-bvggnaden, sedermera, enligt hvad Öfverintendents-embelet under den 25 November 1856 vitsordat, vunnit ytterligare bekräftelse genom åtskilliga, i närheten af denna plats, på enskildes bekostnad verkställda betydliga byggnadsföretag, hvaraf flera utförts endast på bjelk bädd, vid det lägre liggande Norrmatmslorg, der svårigheten att erhålla fast grund varit betydligt större, än å norra sidan af Carl Xllhs torg; hvadan och då bemälde embete jemväl ansett, att Bih. till R.
Prat. 1856—1858. 10 Sami. 1 Afd. 2 Band. Supp/. 11 82 Exy editions- Uts kol tels Förslag till under d. Skrifvelse, N:o 222. en byggnad, afsedd för uppbärande äfven af de största tyngder, kunde pä sistnämnde plats uppföras till oell med endast på omsorgsfullt anlaggd bjelkbädd, dessa förändrade förhållanden föranledt E K.
M:t alt nu för llikets Ständer framlägga den af Öfverintcndents-embelet år 1853 uppgjorda plan till Riksarkif-bvggnaden.
Om byggnaden uppfördes enligt denna plan, hvilken blifvit af Riksarkivarien, för dess del, i utlåtande den 14 Oktober 1853, godkänd, oell hvarigenom Riksarkivets behof skulle för mer än ett halft sekel fyllas, vore kostnaden beräknad till 125,352 R:dr B:ko, derest huset uppfördes endast på bjelkbädd, men lill 148,110 R:dr om pålning visade sig vara behöflig, oberäknad i bägge fallen en summa af 12,500 R:dr för en varmvaltensapparat erfordrades, derest en sådan borde för hela husets uppvärmning anbringas.
Då emedlertid utgifterna för berörda byggnadsföretag, utom värmnings-apparalen, med afseende å nu gällande priser ä byggnadsmaterialier och arbetslöner, icke kunde beräknas lill mindre än 179,352 R:dr Biko eller 269,028 R:dr R:mt, om förra alternativet, som icke alser pålning, och enligt det sednare alternativet, upptagande pålning, till 202,110 R:dr Biko eller 303,165 Ridr Runt, har E. K. M:t, med öfverlemnande af ärendet tillhörande handlingar och ritningar, uti högstberörda nådiga proposition föreslagit, alt Rikets Ständer antingen för uppförande af en byggnad för Riksarkivet på norra sidan af Carl XIIl:s torg, måtte lill E. K.
Mits disposition under nu ingångna statsreglerings-period anvisa en summa af 214,600 Ridr Biko eller 321,900 R:dr R:mt, i hvilken summa likväl, på sätt förut blifvit omnämndt, besparing komme att uppstå, om utröndl varder, att byggnaden, ulan äfventyr lör dess bestånd, kan uppföras på bjelkbädd, eller ock i händelse detta förslag icke vunne bifall, medgifva, att oltauämnde plats linge, på sätt i underdånighet blifvit begärdt, åt enskild person lill bebyggande upplåtas emot högsta tomtöres-afgifl, som kunde betingas, och under vilkor, bland annat, att den blifvande byggnaden uppföres i öfverensstämmelse med den ritning, som af E. K.
M:t i nåder kunde blifva godkänd och fastställd.
Rikets Ständer hafva tagit denna fråga i öfvervägande; och beträffande först E. K.
Mits nådiga framställning om anslag till uppförande af en ny byggnad för Riksarkivet, så, ehuru Rikets Ständer af det ofvan anförda funnit det vara ådagalagdI, att en säkrare och rymligare lokal måste beredas för derstädes förvarade vigliga och dyrbara handlingar, anse Rikets
Ständer likväl åtskilliga betänkligheter möta mot antagande af det nådiga förslag, E. K. M:t i berörde hänseende framställt.
1 afseende å denna tillåta Rikets Ständer sig erinra, att grunden å den föreslagna tomten är af mindre fast beskaffenhet, och att, om det också icke må anses förenadt med någon fara att å densamma upplöra en byggnad, som är alsedd att innesluta stora och tunga pappersmassor, ett sådant byggnadsföretag likväl kommer att medföra högst betydliga kostnader och vida utöfver hvad sorn erfordras, om ifrågavarande byggnad anlägges å en plats med fast och säker grund.
Men ett ännu större och måhända del väsendtligaste hindret utgör, i Rikets Ständers tanke, den omständigheten att Riksarkivet, som, utom de historiska samlingarne, innehåller en mängd administrativa handlingar, ofta behöfliga för Statens embels- och tjenstemän, blefve, om det komme att förläggas å norra delen af Carl Xlllis torg, alldeles för aflägset frän Slalsdepartementen och öfriga embetsverk i hufvudsladen, hvarigenom både tidsutdrägt vållas och manga olägenheter måste uppkomma för de personer, som nödgades begagna sig af dessa handlingar eller å stället anställa undersökningar.
Riksdag måst tagas i anspråk för byggnadsföretag af onekligen mera angelägen och maktpåliggande ari, hafva Rikets Ständer funnit sig icke böra bifalla E. K.
Mits i detta afseende gjorda nådiga framställning.
Vidkommande åter det väckta förslaget om ifrågavarande tomts upplåtande till enskild person, så har, på sätt i den nådiga propositionen jemväl omförmäles, enahanda Expeditions-UIskollcts Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 222. 83 förslug, väckt vid sistlidne Riksdag, blifvit af Rikets då församlade Ständer afslaget.
De bulvudsakligaste skäl, sorn då anfördes till stöd för afslaget, voro, alt det icke gerna kunde förutsättas, ali någon enskild person skulle, då besittningsrätten till ifrågavarande tomt endast vore lill viss lid inskränkt, derå uppföra en byggnad i den stil och af de dimensioner, sorn till alla delar motsvarade det framför liggande storartade torget; att en byggnad, sorn icke åtminstone i det närmaste sträckte sig intill de å torgels bägge sidor befintliga trädrader och belt och hållet bortskymde de på andra sidan Enkhusgränden belägna byggnaderna, hvilkas sins emellan ojemna böjd då blefve mera i ögonen fallande, komme alt vanpryda platsen ; samt alt då Slockholm uti Carl XIII:s torg egde en öppen och med träd försedd plats, belägen invid stadens medelpunkt och således lätt tillgänglig för den större allmänheten, densamma syntes icke böra genom något ej oundgängligen nödvändigt byggnadsföretag inskränkas, isynnerhet som denna plats i sitt nuvarande skick företer både prydlighet och skönhet, hvilken lätteligen kunde förhöjas, om, i stället för bebyggande af den nordligaste delen, densamma lörsåges med någon passande plantering.
Och då jemväl
Rikets nu församlade Ständer, som hufvudsakligen dela dessa åsigter, anse berörde plats lämpligast böra och kunna användas till parkanläggning, har icke heller denna del af den nådiga propositionen blifvit af Rikets Ständer bifallen. 25:o. Sedati Velenskaps-Akademien, som i sin vård fått emottaga det Naturhistoriska Riksmuseum, med åliggande ej blott att tillse detta Musei bibehållande i oskadadt skick, utan äfven alt söka bereda möjlighet för dess förökning och ändamålsenliga ordnande till vetenskapens och det allmännas gagn, hos E. K. M:t i underdånighet anmält, att, så långt omtankan för hennes egna vetenskapliga institutioner tillåtit, hon äfven, tid efter annan, inom sin egendom beredt ökadt utrymme för berörda Museum, sednast genom upplåtande af Sekreterarens förra våning för de entomologiska samlingarne och lill arbetsrum åt Mineralogie-Intendenten, men att allt ifrån Musei första uppställning plats helt och hållet saknats för ordnandet af den ethnografiska samlingen, skeletterna och de i sprit förvarade naturalstren, liksom för de lägre sjödjuren i allmänhet, hvilken brist hittills ej kunnat afhjelpas; att dels genom inköp för statsmedel af värderika naturalie-samlingar, och dels genom de rika förråder af naturalster, som under fregatten Eugenies jordomsegling blifvit insamlade, oberäknadi hvad genom Inlendentcrnes bemödanden, utbyte och enskild välvilja kunnat erhållas, Akademien sett Statens ifrågavarande dyrbara egendom så tillvexa, ali, oaktadt allt disponibelt utrymme tagits i anspråk, hvarken de naturhistoriska samlingarne eller Akademiens Bibliothek, fysikaliska instrumenter m. m. kunnat, till följd af lokalens otillräcklighet, på lämpligt sätt uppställas och ordnas utan till ej ringa del på otjenliga platser måst inrymmas, samt Akademien, jemte förmälan, att den, lill beredande af ökadt utrymme, för några år tillbaka inköpta, bredvid Akademiens hus i Adolf Fredriks församling, qvarteret Grönlandet norra, belägna s. k.
Abrahamsénska egendomen, lemnade plats för en nödig och lämplig tillbyggnad, tillika anhållit, det E. K. M:t mätte af Rikets
Ständer äska erforderliga medel lill afhjelpande af det omförmälda hindret för utvecklingen af ifrågavarande vigtiga och dvrbara institution, för hvilket ändamål
Akademien jemväl underdånigst bifogat med afseende å den behöfliga tillbyggnaden uppgjorda ritningar och kostnadsförslag, detta sednare slutande på en summa af 300,000 R:dr B: k o; sä har E. K. M:t, enär angeläget vore, alt tillräckligt utrymme bereddes för de rika, oupphörligt vexande samlingarnes behöriga vård och ändamålsenliga ordnande, uti särskild lill Rikets Ständer den 31 Mars nästlidet år afbiten nådig proposition begärt, all Rikets Ständer måtte bevilja del för ifrågavarande byggnadsföretag erforderliga anslag 300,000 R:dr B:ko att med halfva beloppet 150,000 R:dr B:ko eller 225,000 R:dr Runt under nu ingångna slatsreglerings-period utgå. 84 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Vid det förhållande, alt redan för flera år tillbaka, de till Vetenskaps-Akademiens förfogande ställda lokaler befunnits otillräckliga, och då Rikets Ständer tillika ansett det vara af stor vigt både för vetenskapens och industriens utveckling, alt. de samlingar, Staten årligen åt sig förvärfvar, blifva för allmänheten tillgängliga, men sådant icke låter sig göra med mindre ökadt utrymme för deras fullständiga ordnande beredes, hafva, enär jemväl den af Akademien uppgjorda plan och kostnadsberäkning för nu ifrågaställa nybyggnad blifvit af vederbörande embetsmyndighet i behörig ordning granskad och godkänd, Rikets Ständer, med bifall till E. K.
M:ts högstberörda nådiga framställning, beviljat den för tillbyggnad af Vetenskaps-Akademiens hus erforderliga summa 300.000 R:dr B:ko, samt ali halfva beloppet deraf, 150,000 R:dr B:ko eller 225,000 R:dr R:mt, må, under nu ingångna stalsregierings-period, i mån af behof, till vederbörande få utbetalas. 20:o. Till Rikets Ständer har jemväl E. K.
M:t under den 21 Juli sistlidet år aflålit nådig proposition, deruti, efter en redogörelse för Veterinär-Inrättningens i Slockholm uppkomst, organisation och verksamhet, samt uppgift å de lokaler, som blifvit ställda lill dess förfogande, förmäles, hurusom
Direktionen för nämnda inrättning under den 31 Januari samma år fästat E. K.
M:ls nådiga uppmärksamhet å åtskilliga omständigheter, hvilka, efter Direktionens förmenande, bidraga att motverka ett fullständigare uppnående af Veterinär-läroanstaltens ändamål; alt härtill i främsta rummet mäste hänföras beskaffenheten af de, åt inrättningen upplåtna byggnader, hvilka befunnes dels alldeles förfallne eller fordrande en skyndsam hjelp för att icke blifva del, dels ock otillräckliga, helst flera större och mindre träbyggnader, såsom odugliga, borde rifvas; att Direktionen låtit gefiom
Ofverintendents-embelet undersöka för handen varande brist fä 11 i g I) e
I e r och uppgöra kostnadsförslag såväl lill deras nfhjelpunde, som till erforderliga nybvggneder, uppgående sammanlagdi lill 108,854 R:dr R:mt; att det å Inrättningens stat till extra utgifter uppförda belopp ingalunda vore tillräckligt för alt dermed i tillbörligt skick underhålla byggnaderna, hvartill, sedan behöfliga större reparationer blifvit verkställda, årligen erfordrades 1,000 R:dr; att, vid företagen besigtning å Inrättningens inventarier, mänga af dem befunnits utslitna och obrukbara; att Inrättningens medel icke heller försloge till dessas återställande och komplettering, samt att, till följd af dessa, jemte vissa andra anförda, lör Veterinär-Inrättningen egna förhållanden, de i Slaten uppförda löner och arfvode!) icke motsvarade behofvet för nödig utkomst; hvadan Direktionen hemställt, det E. K.
M:t måtte hos Rikets Ständer göra nådig framställning om beviljande dels för en gång af det, enligt Ofverintendents-embelets ofvanberörda förslag, till reparationer och nybyggnader erforderliga belopp af tillsammans 108,854 R:dr, dels särskildt lill inventarier 2,000
R:dr, dels och slutligen, i öfverensstämmelse med uppgjord ny stat, eli ökadt årligt anslag af 8,370 R:dr, allt Riksmynt.
Då emedlertid förrberörda underdåniga hemställan icke skett förr, än Riksdagen redan långt framskridit, och Inrättningens stat blifvit år 1855 uppgjord, på grund af Rikets Ständers vid sistförfluten Riksdag beviljade anslag, hade E. K.
M:l ansett sig icke kunna bifalla
Direktionens anhållan i hvad densamma angick ifrågaställa anslag för nybyggnad eller till löne- och arfvodes-förhöjningar, hvaremot E. K.
M:t anbefallt
Direktionen uppgifva, huru stort belopp, som kunde erfordras lill de mest nödiga reparationer å Inrättningens byggnader, äfvensom för de oundgängligaste behofven i afseende å inventarier vid densamma.
Direktionen derefter uti underdånig skrifvelse den 2 Juni sistlidet år begärt, att 18,500 R:dr R.ko mätte, i enlighet med Öfverintendenls-embetets förenämnda kostnadsförslag, anvisas för åtskilliga reparationer, samt 1,333 R:dr 16 sk. samma mynt för inköp af möbler och sängkläder åt elever och drängar, eller tillsammans 19.833 R:dr 16 sk.
B:ko, har E. K. M:t, då medel till ifrågavarande ändamål ej äro å Riksstateu anvisade eller au - Expeclitions-Ulskotlcts Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 222. 85 norlcdcs all tillgå, uti högstberörda nådiga proposition föreslagit, att det afofvanbemälde
Direktion, såsom oundgängligen erforderligt för Veterinär-Inrättningens ordnande, begärda anslag mätte med en till 20,000 R:dr B:ko eller 30,000 R:dr R.mt jemnad summa af Rikets Ständer beviljas.
Uti sin till E. K.
M:t ingifna underdåniga berättelse, rörande beskaffenheten af Veterinär-inrättningens byggnader m. m., har Direktionen bland annat förmält, att dessa befinnas i ett skick, som föga öfverensslämmer med de måttligaste fordringar för ett allmänt läroverk; att de dels äro alldeles förfallne, dels fordra en skyndsam hjelp för ali icke snart blifva det; alt icke mindre, än 8 större och mindre träbyggnader äro af ålder lill den grad förstörde, att de icke utan fullständig ombyggnad kunna göras brukbara, och alt flera af dem dessutom äro högst eidlarliga jemväl för andra närliggande byggnader; hvarförutan alla öfriga byggnader uppgifvas i betydlig mån vara skadade, ehuru dessa, hvilka, till följd af ett solidare byggnadssätt, bättre motstått tidens inverkan, ansetts förtjena alt repareras.
Häraf vill det svnas, som vore vida mera genomgripande åtgärder af behofvet påkallade, lin de af Direktionen nu föreslagna, om berörda inrättning skulle kunna bringas i det skick, ali den motsvarar sitt ändamål.
Utan att vilja bestrida nödvändigheten af de utaf
Direktionen nu ifrågaställa reparations-arbeten, anse Rikets Ständer det likväl icke vara ändamålsenligt att anvisa något större belopp för reparation af byggnader, hvilka, för närvarande redan mindre tjenliga, i allt fall inom kort torde tarfva fullständig ombvggnad.
Under sådana förhållanden och då icke heller med säkerhet kan antagas, alt
Veterinär-inrättningen fortfarande får begagna samtlige de åt inrättningen nu uppl alne lokaler och tomter, enär, efter hvad Rikets Ständer erfarit, fråga skall vara väckt om rn dels af egendomen användande för anläggning af en strandgata närmast Ladugårdslandsviken, hafva Rikets Ständer funnit sig förhindrade alt i allo bifalla bögslbcrörda nådiga framställning.
Dä emellertid angeläget är, att, för läroanstaltens upprätthållande under närmaste framliden, sä väl de största bristerna blifva afhulpne, som ock nödiga invenlarie-persedlar för elevers och beljeningens behof anskaffas, hafva Rikets Ständer anvisat en summa af 10,000 R:dr Runt att, ställd till Eders Kongl. Maj:ts disposition, användas dels lill inköp af nödiga möbler och sängkläder, dels ock för oundgängliga reparations-arbeten vid Veterinär-inrättningen i Slockholm. 27:o Ilos Rikets Ständer har blifvit vrkadt, all, enär vid sistlidne Riksdag 171 R:dr b:ko om året blifvit beviljade såsom ersättning för räntan å Rektor Collander.? år 1811 till förmån för 3:ne Kolleger vid Götheborgs skola gjorda donation ä 3,000
R:dr b:ko, hvilket räntebelopp inräknats i lärarelönerne eller 1849 års öfvergångsslal, hvaruppå lärarne från och med år 1855 kommit i åtnjutande a! berörde 171 R:dr, men det vore billigt all ersättningen dem tillerkändes från den lid, de deraf varit i mistning, eller den 1 September 1849, ett belopp af 912 R:dr mätte af Rikets Ständer beviljas i sagde ändamål.
Då likväl den vid näst lidno riksdag anslagna godtgörelse icke kunnat oell bordt vidtaga förr, än med början af hittills gällande slalsreglerings-period, samt Kollegerne vid Götheborgs skola i allt fall sedan 1849 åtnjutit löneförhöjning, vida öfverstigande donationsmedlens belopp, samt i andra delar af riket ersättning för i lärarelöner ingangne leslamentsmedel icke af staten meddelats, hafva Rikets Ständer icke funnit skäl bifalla den gjorda framställningen; men da donationer synes böra lill sine afsedda ändamål bibehållas och ej, såsom hittills skett, tagas i beräkning såsom tillgång, inbegripen i de äldre lärarelönerne, synes det vara angeläget, ali en utredning genom vederbörande Konsistoriers och Skolstyrelsers försorg anslälles, för all erhålla bestämd visshet om beloppet af de utaf kommunen och enskilde personer lill Gymnasier och Skolor i allmänhet 86 Expedilions-Utskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 222. gjorda donationer och vilkorcn, hvarunder de meddelats; och få Rikets Ständer derföre hos E. K.
M:t i underdånighet anhålla om en slik utrednings företagande, och ali resultatet deraf Rikets Ständer delgifves. 28:o.
Med förmälan, att af det planchverk '
'Fordna och närvarande Sverige”, hvilket påbegyntes af numera aflidne Öfverslelöjlnanlen m. m.