Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers Justitias-Ombudsman inspecterar lika väl Consistoriernas som andra Rättegångsverks Diarier, Protocoller och Domböcker.
Ännu icke har uti dess Besv. och Oecon.
Ut sk. afgifna tryck ta årsberättelser anledning visat sig till påkallande af inrättandet utaf någon ifrågavarande Fiscals-tjenst.
Kyrko-Ordningen uti Svenska Församlingarne, och uti högsta tillsynen öfver denna, täflar med, om ej öfvergår, den uti andra Protestantiskt Lutherska församlingar.
I stöd af det anförda afstyrker Utskottet bifall till motionen, men underställer vördsamt sina tankar de Höglofl.
EiksStåndens upplysta och visa bedöm mande.
Stockholm den 17 Januarii 1829, N:o 23, Betänkande, angående grunden för beräkningar af plan-penningar eller det bidrag Stam-rotarne böra af Strö-rotarne erhålla.
Hedervärda Bonde-Ståndet har till detta Utskott remitterat: 1:0 Riksdagsfullmägtigen från Östergöthland Johan Petter Anderssons Memorial, derutinnan omförmäles det missför - 20 Besv. och Oecon.
Utsk. Bet.-de. N.-o 2,3. hållande, som skall ega rum vid bestämmandet af hufvud- och ut-rotes skyldigheter i och för Soldats tillsättande, underhåll och aflöning, i så måtto, att hufvud-roten måste bestå åker, äng, mulbete, vedbrand och stängselvirke, utan vidare bidrag än de planpenningar, som, likmätigt Krigs- och Kammar-Collegiernes Circulaire-Bref af den i4 Januarii 1818, Strö-Roten årligen utgör: yrkande Motionairen, alt, utan afseende på nu varande Contract, tillkomne i följd af nu gällande förordningar, och icke genom på billighet grundade aftal, StröRote må förklaras skyldig att, till lika fördelning med hufvud-roten, deltaga i kostnaderna för Soldatens uppsättande och aflöning, antingen in natura eller efter gode mäns bestämmande; uti hvilket påstående A.
Brisman från Skaraborgs
Län sig förenat; och har deruti jemväl, så vida instämt, Lars Larsson från Calmare Län, att han ansett Strö-Rotarne böra ersätta, hvad Hufvud-Roten lemnar i Plan och Mulbete, proportionell efter hvad i annan Rustningsskyldighet utgöres, så att allt hvad afHufvud-Roten, utöfver kneckte-Contractets innehåll måste vidkännas, skulle efter hemmantal af Strö-Roten godtgöras, hvarigenom Torpen komme att förblifva orubbade i deras förra skick.
I afseende på den sålunda väckta frågan har Nils Håkansson från Kronobergs Bcsv. och Occon.
Liin anmärkt olikheten mellan Hufvud- och Slrö-Rotes onus, derigenom att den förre ofta måste af dess odal-ägor upplåta en vida större jordrymd till Soldat-Torp, an hvad kneckle-Contractet derom innehåller, ulan att af hvarje halfhemman i hjelp-Roten årligen .bekomma mer än 10? kappar Spartmål; och fördenskull föreslagit, att hjelprolen borde, i förhållande till Soldat-Torpets större eller mindre vidd och bördighet, utgöra det belopp, hvartill hjelp-hemman för lott i Roten skall planpenningar utgifva; tilläggande Håkansson; att, änskönt kneckte-Contractet bestämmer vid SoldatTorpet J tunneland åker och d. lass hö, mångå Torp likväl nu finnas så odlade, att de afkasta årligen 8 a 10 tunnor säd och. 6 a 8 lass hö, hvilket verkar till fördelaktigare Contract med Soldaten, lill förmon för så väl Strö- som Hufvud-Roten.
Vidare har Håkansson i sammanhang härmed anmält, att, i fråga om den vid senaste Riksdag yrkade Rote-sammandragning, det af Kongl. Maj:t dervid föreskrif11a vilkor: samtlige Rote-Interessentersåsämjande_, hindrat verkställigheten af en sådan reglering, hvadan hän ansett nödigt föreslå den ändring i Kongl. Maj:ts uti ämnet gifne stadgande, att verkställigheten må ega rum, då de fleste delägare blifva om Ro~ te-bytet ense> samt det för öfrigt finnes ii Besv. och Oecon.
Utsk. lämpligt, utan hinder af en eller någres bestridande; och hade Per Ericsson, Sune Nilsson, Lars Larsson, jemte större delen af Ståndet förenat sig i Nils Håkanssons ofvan anförde Motioner. 2:0 Memorialet af Anders Johansson Brisman från Skaraborgs Län, som andrager, att Stam-rotarne väl uraklålit, vid kneckte-Contractens uppgörande, förbehålla sig af Strö-Rotarne vederlag för Soldat-Torpen, och att de således försummat sin talan deruti; men då Stam-Rotarne icke varit förbundne att lemna jord utöfver Contractet, ansåg lian dem för en slik öfverlopps Torps jord berättigade till ersättning af hjelp-rotarne, eller ock att öfverloppsjorden återtaga, uti hvilken mening Anders Andersson, Lars Larsson och Petter Jöns-, son sig förenat.
Till utredning af detta ämne får Utskottet vördsamt andraga:
Att frågan om planpenningarnes bestämmande förevarit vid både i8raårsoch de senare Riksdagarne, samt alt Kongl. Maj:t, efter vederbörande auctoriteters hörande, rqdan under den i3 October 181a i Nåder föreskrifvit, hvilka åtgärder hufvudsakligen borde vidtagas till Roterings-tungans jemnare fördelning mellan Stam- och J3esv. och Oecon, Utsk. Bet.cle.
N.o 23. 23 Hjelp-Rotarne, hvarefter, och sedan, i anledning af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse den 16 Maji i8i5, Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 28 October 1817, samt Krigs- och Kammar-Collegiernes derpå grundade Circulaire af den \[\
Januarii 1818, innefattade några närmare bestämmanden i afseende på ersättningen från hjelp-Rotarne m. m., frågan åter vid 1823 års Riksdag upptogs, då, vid ämnets utredande, förhållandet befans vara sådant, alt, dels erforderliga öfverenskommelse!’ vid någrjj Regementen blifvit Role-delegarne emellan ingångne och stadfästade, dels att någon fråga derom icke kunde uppstå vid åtskilliga andra Regementen, der antingen ifrån början en mindre andel i Roteringen blifvit påförd det hemman, på hvars egor Soldat-Torpet var anlagdt, eller ock der inga hjelp-Rotar funnos för Stam-Rotarne anslagne, äfvensom på de orter, hvarest hvarken SoldatTorp eller hjelp-Rotar existerade; samt i följd af allt detta, att frågan om planpenningarnes bestämmande således endast rörde Uplands, Södermanlands, i:sta LifGrenadier, Jönköpings, Kronobergs och Calmare Regementen, i de händelser slika ersättningar borde, enligt kneckte Contracten der utgå, eller behöriga öfverenskommelser lill ett annat förhållande icke föranledde.
På grund häraf hade Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag funnit ingen annan Bcsv. och Oecon.
Utsk. Bet.-de. IV.-o 2.3.
Tinn åtgärd i ämne-t nödig, än att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Landshöfdingarne i de Län, der stridighet om planpenningars utgörande ännu kunde uppslå, måtte anbefallas att, i likhet med hvad genom Kongl. Brefvet den i3 0ctober 1812 blifvit i Nåder föreskrifvet, söka befordra frivilliga öfverenskommelser emellan Stamoch Utrotarne om de i fråga ställde förmonernes utgörande efter ortens förhållanden och Contracter m. m., eller, der öfverenskommelser icke kunde träffas, det måtte i Nåder påbjudas, att, vid Soldatens eller Båtsmannens afgång, den jord, Torpet innehafver utöfver kneckte Contractet, bör utläggas och till hemmansegarens disposition återgå, då all fråga om planpenningar utöfver kneckte Contractet komme att alldeles förfalla.
Utskottet får nu vidare vördsamt upplysa, alt Kongl. Maj:t, vid öfvervägandet af Rikets Ständers sistomförmälda underdåniga skrifvelse och anhållan, täckts genom aflåtne Nådiga Bref till så väl Krigs- och Kammar-Collegierne, som vederbörande Dess Befallningshafvande af den i5 Mars 1826 i Nåder förordna, att samma Befallningshafvande egde, på sätt Rikets Ständer föreslagit, och i likhet med hvad den i3 October 1812 blifvit i Nåder föreskrifvet, sö - Besv. och Oeeon.
Ut sk. ka befordra frivilliga öfverenskommelse!’om förmonernes utgörande lill Soldaten efter ortens förhållanden och Contracter m. m.; men att deremot, beträffande den gjorda hemställan om påbjudande, att, der överenskommelser icke kunde träffas, vid Soldats eller Båtsmans afgång, Torpets utöfver
Contractet innehafvande jord borde utläggas och lill hemmansegarens disposition återgå, Kongl. Maj:t icke fann lämpligt eller nödigt låta ett så beskaffadt allmänt påbud utfärda, enär redan, i händelse af Soldater eller Båtsmän inkräktningar vid deras boställen blifvit gjorda eller göras, utöfver det som i kneckte-Contracten och förordningarne bestås, Kongl. Resolulionerne på Allmogens Allmänna Besvär af den 28 Junii 1731 uti 5:te punkten föreskrifva’, att utläggning deraf bör ske, och det alltså tillhör Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att, då någorstädes klagan öfver obehöriga inkräktningar föres, deröfver, sedan nödig undersökning föregått, i hvarje fall, efter förhållandet' och omständigheterna, sig lagligen utlåta.
Efter sålunda vidtagna beslut och meddelta Nådiga förordnanden, anser Utskottet någon ytterligare förändrad åtgärd härvid icke erforderlig; hvad angår Nils Håkanssons andragande, om spridda hjelp-Rotars närmande till Stam-Roten, 20 Besv. och Oecon.
Bet.-cle. Ar. o 2.3j 2^. får Utskottet åberopa dess, i lika beskaffadt ämne, jemväl denna dag under N:o 27 afgifne Betänkande.
Dock underställes detta vördsamt Rikets Höglofl.
N:o ^4» Utlåtande, i anledning af väckt fråga, rörande sammanbyggande af Kyrkor.
Ut i ett till det Högvördige Preste-Ståndet ingifvet, och derifrån, genom Protocolls-Utdrag af den iösistlidne December, till Utskottet remitteradt Memorial, bar Biskopen Herr Doctor Tegner anfört, att, sedan Rikets Höglofl.
Ständer, uti Skrifvelse af den .12 November 1823 hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att, der sammanbyggnad af Kyrkor kan verkställas, Consistorierne måtte anbefallas, att en sådan tillvägabringa, hvarefter de tillgångar, som genom indragning af Prest-tjenster sålunda kunde uppkomma, borde användas till fördel för Folk-undervisningen, Kongl. Majit, B c. tv, och Oecon.
Utsh. genom Circulaire-Bref af den 4 Februarii 1824» i Nåder förordnat, alt en sådan sammanbyggnad väl må ega rum, der locala omständigheter det medgifva, likväl icke utan Församlingarnes bifall.
Men som erfarenheten skall hafva ådagalagt, att Församlingarne, föranledde af motiver, som hem tas dels från den naturliga önskan, att få dyrka Gud på samma ställe som Fäderna, och få hvila i samma grafvar, som de: dels från beqvämligheten af en kortare kyrkoväg, och oftast från ärelystnaden, att ega egen kyrka, merendels vägra att på sammanbyggnadsförslaget ingå, äfven då det med lätthet och uppenbar nytta kunde-sättas i verket; alltså och då dessa hinder mot förslagets framgång borde, i Herr Biskopens tanka, vika för ändamålet, att nemligen, utan serskildta anslag, kunna förbättra Folkskolan, der hon linnes, och stifta den, der hon saknas, har Herr Biskopen ansett sig böra hemställa, att vid laga utlyst visitation, Biskop med Assistenter må, efter föregången pröfning och Församlingarnes hörande, ega rättighet att i första instancen dömma till kyrkors sammanbyggnad, när 1:0 Bägge Kyrkorna äro förfallne och behöfva ombyggas, eller också äro förtränga. 2:0 Kyrkovägen icke förlänges mer än i eller | mil för någon by; samt Bes v. och Oecon.
Utsk. 3:o Folkmängden i bägge Forsamlingarne ej öfverstiger i5- a 1600 personer, som anses kunna vårdas af en enda Prestman.
I sammanhang med hvilken hemställan Herr Biskopen föreslagit, att, i händelse Församlingen funne sig befogad, alt öfver en sålunda ådömd sammanbyggnad anföra klagomål, dessa borde i underdånighet anmälas directe hos Konungen, och icke, såsom nu sker, göras hos Dess Befallningshafvande anhängige; hvarjemte motionairen tillstyrkt, att, sedan sammanbyggnaden blifvit af Kongl. Maj:t i nåder gillad och stadfästad, en Presttjenst må indragas på alla de ställen, der dupplication ej egt rum, samt den derefter disponibla lönen, bestående dels i Tionde, och dels i Boställsafkastning, tillfalla Folkskolan, sedan likväl en del af samma lön blifvit Pastor, i ersättning för ökade Embetsgöromål, tillagd, i öfverensstämmelse med de reglementariska föreskrifter, som borde i hvarje serskildt fall projecteras af Consistorium och underställas Konungens Nådiga pröfning.
Detta allt har Utskottet i öfvervägande tagit; och vidkommande den af Biskoppen Herr Doctor Tegnér föreslagna Domsrättigheten, finnér Utskottet, under åberopande af dc skäl, han andragit, sig böra \ flesv. och Oecon.
Utsk. Bet:de IV.-o 24.
29 vördsamt tillstyrka, att, vid laga utlyst visitation, Biskop med Assistenter må, efter föregången pröfning och Församlingarnes hörande, ega rättighet att i första instancen besluta om kyrkors sammanbyggnad, under de af motionairen uppgifne vilkor; med utöfning af hvilken rättighet
Utskottet likväl trott böra förenas äfven de förbehåll: 1:0
Att till verkställighet af sammanbyggnaden erfordras Församlingarnes bifall, beroende, i händelse af delade meningar: på votering, sålunda att pluraliteten af bägge
Socknarnes sammanräknade röstetal bestämmer resultatet. 2:0
Att den Socken, hvars Kyrka, efter sammanbyggnaden försvinner, må till bibehållande af den gamla begrafningsplatsen ega rätt, om den af Socknen yrkas, dock att samma Socken varder förpligtad, att Begrafningsplatsen på egen bekostnad underhålla; samt 3:o
Att sådane beslut om Kyrkors sammanbyggnad, innan de till verkställighet befordras, böra Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning underställas; genom hvilket senare förbehåll Utskottet anser sig tillika hafva besvarat den väckta motionen om förändring i sättet, att öfver sammanbyggnadsBeslut klagan föra. 3b Bcsv. och Oecon.
Hvad åter frågan om delningen af den, genom indragning vacante blifvande lönen, bestående i Tionde och Boställs-afkastning, beträffar, får Utskottet vördsamt tillstyrka, att reglementariska föreskrifter, så väl till grund för denna delning, som till rättelse i öfrigt vid de serskildta förhållanden, som i följd af sammanbyggnads-åtgärden kunna i framtiden uppstå, och hvilka det för närvarande icke är möjligt att förutse och beräkna, må af vederbörande Consistorium, för hvarje serskildt fall, föreslås, samt till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och stadfästelse öfverlemnas; och om Utskottet å ena sidan medgifver billigheten deraf, att Pastor kommer i åtnjutande af någon ersättning för tillökade Embetsgöromål, så hyser, å den andra, Utskottet den säkra tillförsigt, att Consistorierna, vid upprättandet af deras underdåniga Förslag till ofvanberörde reglementariska föreskrifter, icke blott skola afse Pastorernes fördelar, utan derjemte, och förnämligast, nitälska för hufvudändamålet med kyrkors sammanbyggnad, nemligen:
Folkundervisningens förkofran.
Utskottet, som sålunda tillstyrkt, 1:0 Att Biskoparne må ega rättighet, att besluta om Kyrkors sammanbyggnad: 2:0
Att deras beslut skola undergå Konungens Nådiga pröfning; samt Bes v. och Oecon.
TJtsk. 3:o
Att likaledes Consistoriernes Förslag till reglementariska föreskrifter i afseende på dispositionen af den, genom sammanbyggnaden, vacante blifvande lönen, m. m. böra underställas Kongl. Maj:t; får dock till Rikets Höglofl.
Ständers eget upplysta bedömmande, detta allt vördsamligen öfverlemna.
Utlåtande, i anledning af väckta Motioner om Vederbörandes befrielse från lijelpe-dagsverks- och Stängselskyldighetens utgörande till nedannämnde Boställen.
Genom Protocolls-Utdrag af den 8 sistlidne December, har det Hedervärda Bondeståndet till detta Utskott remitterat: 1:0
Ett af Riksdagmannen från Skaraborgs Län, Lars Larsson, till det Hederv.
Ståndet ingifvit Memorial, af innehåll, att inom Gudhems Härad och nyssnämnde Läm 3 a Besv. och Oeeon.
Ut sk. icke allenast innehafvare af Rusthållshemman skola utgöra 4 sR så kallade hjelpedagsverken till Majors-Bostället vid Vestgötha Kongl.
Regemente, Kungsgården Gudhem, utan också egare af Augmentshemman äro ålagde, att lill berörde Boställe förrätta 2:ne sådane dagsverken, samt uppföra 32 famnar Gärdesgård, allt årligen och för hvarje hemman; och sorn bjelpe-dagsverkena ej mera borde på grund af Kongl. Brefvet den 12 April 1748, jemfördt med förklaringen deröfver af den 8 Juni samma år, i Motionairens tanka kunna utfordras, samt ifrågavarande stängselskyldighet vore lika tryckande, som obillig; så har Lars Larsson yrkat, att så väl den förra, som elen senare, af meranämnde tjenstbarheter måtte helt och hållet upphöra; och 2:0
Ett afRiksdagsmannen från förenämnde Län A.
Johansson Brismanj till Ståndet aflåtit Memorial, innehållande, att ehuru Kongl.
Brefvet den 12 April 1748 och Förklaringen deröfver den 8 Junii samma år, upphäfva skyldigheten, att de så kallade hjelpedagsverkena utgöra, Allmogen likväl inom den del af Länet, för hvilken Motionairen förer talan, icke till godo njutit en sådan befrielse, men att ifrågavarande dagsverken ännu, till ett antal af 4 på hvarje hemman, årligen utgöras till Kungsgårdarne Ettack Besv. och Oecon.
Utsk. Bet.-de. IV-o 25. 33 Ettack och Kungslena, anslagne till Öfverste-Boställe vid Skaraborgs Kongl.
Regemente, samt Orreholmen, Öfversten vid Veslgötba Kongl. Regemente tilldelad; hvadan alltså A. Johansson Brisman, som i öfrigt påkallat uppmärksamheten å de menliga följder, dessa dagsverken, håde i afseende på sättet och tiden för deras utgörande, bereda Jordbrukaren, hemställt, att de samma såsom icke varande påförde i hemmanens skattläggningar eller grundräntor, måtte hädanefter upphöra.
Hvad sålunda yrka dt och hemstäldt blifvit har Utskottet i öfvervägande tagit; och får Utskottet, hvad den öfverklagade hjelpedagsverks- och stängsel-skyldigheten till Gudhem beträffar, vördsamt upplysa, att Kongl. Maj;t, under den 10 December sistlidet år, i Nåder förklarat, att alldenstund utredt vore, att de dagsverks- och stängsel-skyldigheter, som Krono- och Krono-Skatte-hemmans innehafvarne i Gudhems härad vid Kungsgården, Bostället Gudhem, utgöra, icke hafva någon grund i hemmanens skattläggning eller Indelningsverket: att Allmogen , som dessa tjenstbarheter vidkännes, derföre icke njuter någon lindring i andra afseenden, samt alt betalningen för Bihang till R- St.
Prot. 1828 och 1829. 8:cte Sami. 3 3:dje H. t. 34 Besv. och Occon.
Nio sS. flem, bestående i blotta Krono-värdiet, icke på något sätt svarar emot deras rätta värde; fördenskull och ehuru genom hållna undersökningar det blifvit ådagalagd t, att nämnde Boställe kan anses ifrågavarande bjelpe-dagsverken och biträde lill hägnadernes underhåll behöfva, likväl och som detta. behof icke vore ett nog giltigt skäl, att Allmogen i Gudhems härad med desse tjenstbarheter allt framgent belastades, helst det med Kongl.
Förklaringen af den 8 Januari!
1748» om utgörande af indelda och oindelda hemmansräntor, samt Kongl. Resolulionerne af den 29 November n5G och 9 December 17G8 på Allmogens Besvär, öfverensstämmer, att icke någon betungas med andra och flere dagsverken och räntor, än dem, för hvilka hemmanet är skattlagdt; alltså pröfvade Kongl. Maj:t rättvist, att i likhet med hvad Kongl.
Majrt vid flere dylika förekomne frågor i Nåder beslutat, Krono- oell Krono-Skatte-bemmans Innehafvarne i Gudhems härad från dagsverksoch stängsel-skyldigheterne vid Gudhems Boställe i Nåder befria, med det förbehåll, att, derest Kronan för samma Kungsgård hjelpedagsverken framdeles kunde behöfva, de samma då skulle utgöras med 4 st- årligen för hvarje hel gård af de hemman, som sådana dagsverken nu utgöra, och emot betalning efter Länets markegång.
Besv. och Occon, Utsk.
Likväl och som betydliga svårigheter för Boställets behöriga häfd, i anseende lili brist på egna arbetare, otvifvelaktigt skulle uppstå, i lali de tjenstbarheter, sorn från aldre tider hitintills dervid af Allmogen i Gudhems härad kunnat påräknas, nu genast skulle upphöra, har Kongl. Maj:t funnit lämpligt förordna , att den nu i Nåder beviljade befrielse för samma Allmoge från dagsverks- och stängsel-skyldigheterne vid ifrågavarande Boställe, må vidtaga först efter 2:ne år, räknade från och med 182q, på det Boslällshafvaren må ega något rådrum, att i anledning deraf vidtaga nödiga anstalter för Boställets behöriga skötsel och häfd, under derpå följande år, då berörde tjenstbarheter icke mera få begagnas.
Och finner Utskottet , i betraktande af hvad Kongl. Maj:t i högstberörde måtto Nådigst behagat förordna, den af Lars Larsson väckta Motionen förfalla.
Vidkommande åter sanders Johansson Brisnians hemställan, rörande hjelpedagsverken till Kungsgårdarne Ettack och Kungslena, samt Orreholmen, har Utskottet bordt tillkännagifva det Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den 3 December 1812, förklarat Sig vilja, uppå vederbörandes ansökningar och hemställanden om befrielse från sådane hjelpedagsverken, som blifvit anslagne 36 Btsv. och Oecon.
Utsk. till Kungsgårdar och Krono-lägenheter, samt vissa Militiae- och Civile Boställen, uti hvarje mål serskildt, efter de dervid sig företeende omständigheter, Sig i Nåder utlåta; Och som Utskottet icke finnér förändring i högstberörde föreskrifter vara af behofvet påkallad, samt således icke kan föreslå, att någon underdånig hemställan derom till Kongl. Maj:t från Rikets Höglofl.
Ständer må ingå; så har Utskottet ansett sig endast höra hänvisa Motionairen till dessa föreskrifters innehåll, som bestämmer, i hvad ordning befrielse från ifrågavarande dagsverken sökas bör.
Betänkande, rörande yrkad förändring i stadgandet, att Rotehållare vid Båtsmanshållet skola, vid äfventyr af böter, personligen sig vid General-Mönstringarne inställa.
Hedervärda Bonde-Ståndet har till detta Utskott remitterat: ■Bcsv. och Oecon.
Utsk. Beldt;. N.o 26. 37 1:0 Johan Bengtssons från VesterNorrlands Län Memorial, af innehåll: att stadgandet uti 3g § af den utaf Förvaltningen af Sjö-Ärendena på Nådig befallning år 1824 utfärdadeContraet-eller Rotebok för Roterings - Compagnierne i Gefleborgs, Vester-Norrlands och Norrbottens Län, ”det Rotehållaren icke får, utan laga förfall, från General- Mönstring uteblifva eller Fullmägtig för sig ställafinnes ej allenast tryckande för Rotehållare i de Norra Provincerne, hvarest flere af dem bo på 16 och 18 rails afstånd från mönstringsplatsen, utan ock ändamålslöst, enär mången gång inga sådana förhållanden emellan Piotebonden och Båtsmannen ega rum, att för svaromål eller utredning den förres närvaro blefve af nöden; och i hvilket hänseende ett behörigt Ombud i alla fall borde få af Rotehållaren begagnas så ofta han sjelf det åstundade; hvadan alltså Motionairen en slik rättighet yrkar; med tillägg, att de i sig sjelf icke betydliga böterne af 32 sk.
B:co, lill fördubbling hvarje gång de ega rum, likväl äro kännbara för innevånarne i nämnde provincer, och hvilka böter Rotehållare fått vidkännas änskönt de utsett Fullmägtige, som Mönstringen bivistat; Och hade med Bengtsson sig förenat Lars Larsson från Gefleborgs Län, hvilken dessutom uti G 38 Bes v. och Occon.
Vtsk. 2:0 serskildt Memorial föreslagit, att, när General-Mönstring skall verkställas, vederbörande Rotehållare och Båtsmän måtte derförinnan genom Kungörelse i Kyrkan, sammankallas till Socknestämma, och der höras, huruvida de hade något att vid den blifvande Mönstringen emot hvarannan erinra, i hviken händelse Rotehållaren borde vara pligtig, att sig personligen vid Mönslrings-förrättningen infinna, men i motsatt fall ega, att fullinägtig för sig ställa, vid hvilken Sockenstämma jemväl den Båtsman, som arnar begära afsked, borde sådant tillkännagifva ; uti hvilket Lars Larssons andragande Hans Hansson från samma
Län deltagit, äfvensom Nils Strinlund från Vesternorrlands
Län sig förenat med Johan Bengtsson, under tillägg, att i hans hemort fmnas Båtsmän, som hafva sina hemvist på 18 till och med 22 mil från Rotarne.
Utskottet har, efter öfvervägande af hvad motionerne sålunda innehålla, väl icke trott det i allmänhet blifva tjenligt, att till Socknestäramor sammankalla Rotehållare och Båtsmän i ändamål, att der bestämdt höras om och hvad den ena eller andra af dem kunde hafva, att vid General-Mönstrings-tillfället anmäla, och kan fördenskull Lars Larssons i detta hänseende framstäldta förslag icke understödja; hvaremot Utskottet, med fästad uppmärk - Besv. och Occon.