Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Akademien har i sitt sednare underdåniga utlåtande af den 12 Mars 1834 visserligen föreslagit en ny redaktion af hela denna §, men icke desto mindre hafva vi ansett oss böra föreslå ännu en annan, som vi hoppas, i öfverensstämmelse med vetenskapens, sedan sistnämnde tid ytterligare stegrade, fordringar.
De nyaste undersökningar hafva nemligen gifvit alla anledningar till den förmodan att, om nya pendelförsök skulle anställas, man icke skulle åter få Svenska foten med den noggrannhet, som en god kopia af rikslikaren gifver.
Likaså har man funnit svårigheten att bestämma vigten af en kanna vatten under uppgifna förhållanden, vara så stor, att man anser sig icke kunna på detta sätt återfå skålpundet med den precision, som en noggrannt komparerad kopia gifver.
Som bekant blefvo vid Parlamentshusetsbrand, år 1830,deEngelskä rikslikarne ohjelpligt skadade; manhade visserligen genom författning hänskjutit till sekundpendellängden och till vigten af en sålunda erhållen kubiktum vatten; men den sakkunniga kommitté, som Kouyl. SI Om förfärdigande, justering och kröning af
Mått och vigter. - § 4.
En livar må förfärdiga eller förfärdiga låta, samt för sitt enskilda behof begagna hvilket mått eller vigt han åstundan
I all handel, uppbörd eller leverering må deremot icke begagnas måttstockar, målkärl eller vigtlödjor, som ej äro vederbörligen justerade samt påstämplade med' kronomärke, innehåll, justerarens namn, äfvensom årtalet då justeringen skedde. § 5. a) Måttstockar, hvartill äfven räknas mätskalan, skola vara af någon styf metall eller metallblandning, eller ock af ben, eller något hårdt trädslag, och må de justeras och krönas, som hålla en half, en, två eller flera fot.
Hvad specielt medicinalvlgtcn beträffar, så hafva vi, i likhet med hvad förut föreslaget är, ansett den böra tills vidare oförändrad qvarstå.
Vi få dock äran anmärka, att, enligt Pharinacopaia Svecica, Ed. VI, Medicinal-skålpundet väger 7,416
Medicinal-vigten kunde nu, säkerligen utan någon fara i medicinskt hänseende, antingen ökas med 0,22 procent till jemt 84 ort på skålpundet, då ett uns blefve 7 ort, eller ock ökas med 3,9 procent, då en gram blefve 1,5 korn; men vi hafva icke ansett det tillkomma oss att härutinnan förslag afgifva.
Detta är ett nytt stadgande, som vi dock anse vara särdeles nödvändigt.
Detta moment hafva vi ansett nödigt att omredigera af lätt insedda skäl, samt dervid äfven föreslå justerandet af halffotsmått, som mycket begagnas, särdeles till landtmäteri-skalor.
MajUs Add. Proposition, S\o 62.
Vi b) Å måttstockar af två eller flera fots längd, som i handel, uppbörd eller leverering begagnas, skall på ena sidan utsättas fotmåtten, hvaraf åtminstone det yttersta skall delas i 10 tum och åtminstone yttersta tummen i 10 linier.
Afven skola å sådana måttstockar anbringas dimensionerna å de kubiska målkärlen, hvarigenom dessas rigtighet lätteligen pröfvas.
I öfrigt må ock å 2 fots eller det gamla alnmåttet, den hittills gällande indelningen i qvarter, verktum och deras undcrafdelningar i halfva, fjerdedels och åttondedels verktum tills vidare utsättas, till lättnad för öfvergången till decimaldelningen. § 6. a) Målkärl för torra varor skola göras af trä i kubisk form, af godt och torrt virke, och skola dessa målkärl utvändigt på två motsatta sidor vara försedda med vinkelrätt från botten inskurna narar af något hardt trädslag, helst af annan sort än det, hvaraf målkärlet i öfrigt är förfärdigadt.
Kronomärket skall så anbringas, att det blifver synligt vid brädden, både på narén och kärlets kant, samt nedtill både på narén och bottenträdets kant, men kärlets innehåll utsattes på de tvenne andra sinsemellan motstående sidorna.
Dessa målkärl skola förfärdigas och justeras till följande kubikinnehåll, nemligen : 5, 3, 2 och 1 kubikfot; 5, 3, 2 och 1 kanna samt 50, 30, 20 och 10 kubiktum.
Detta moment är omrodigeradt, hufsakligen i enlighet med Kongl. Akademiens underdåniga förslag år 1834.
Denna § är i öfrigt temligen lika med den i 1826 års förslag, utom i hvad rörer den der föreslagna runda tunnan till mätning om skeppsbord, hvilken vi, af de i Friherre Berzelii ofvanomförmälda promemoria vid 1838 års förslag anförda skäl, icke ansett böra upptagas.
Vi hafva, på de af Kongl. Akademien uti 1834 års underdåniga betänkande anförda skäl, icke ansett oss kunna föreslå det i 1826 års förslag upptagna 6 kubikfots riiålkärlet, ej heller det om 25 kubiktum.
I likhet med hvad Kongl Akademien då föreslagit hafva äfven vi ansett kannmåttet böra vara koniskt.
Deremot hålla vi före, att införandet af den exceptionella serien 50, 25 och 10 kubiktum kunde lätt leda till misstag, då man i öfrigt antagit systemet 50, 30, 20 och 10.
Till följd af de i afseende å verkställigheten af denria riådiga stadga fö - Kongl. Xtay.st Xdd.
Proposition, V:o C>2. 29 konseqvens i geometriskt, i afseende å matten, och åsamkar sig behofvet af en stor mängd namn, som af flera skäl svårligen skulle lyckas att införa.
Då Fransyska Meter-systemet infördes voro visserligen längdmåttets indelningar efter tiotal, — deraf dock måtten mellan kilometern (1000 meter) och metern aldrig lära begagnas, — men ytmåttet indeltes efter 100:tal och rymdmåttet efter 1000:tal, ehuru man derjemte införde 2:ne rymdmåtts-serier, gående efter tiotal.
Yigterna inrättades likaså efter tiotal, ehuru ej alla begagnas, och fastän mynt äfven är inrättadt efter tiotal, så begagnas blott Francs och Centimer.
Med ett ord, man har rättat sig efter beqvämligheten vid begagnandet.
Beträffande benämningarne i afseende å 1) Längdmåtten, så hafva vi inskränkt oss att föreslå en enda ny benämning, nämligen å 100-fots måttet.
Vi hafva föreslagit namnet
Ref å detta mått, om 10 stänger å 10 fot, — med anledning af uttrycket i 1665 års Kongl.
Plakat om Mått och Vigt: »Såsom ock alle Landtmätare och Recfvekarlar plichtige och förbundne vara skola, att hafva sigh det till ett visst och funderat rättesnöre, och derefter all jordh och åkerland refva och stångfälla, icke fördristande sigh, att hafva någon stång eller ref som icke är efter en sådan Svensk och Stockholms foot indelt», ehuru vi anse att namnet Band äfven skulle kunna begagnas, enär man numera ofta mäter med band.
Benämningar på 1000 och 10,000- fotsmåtten kunna framdeles påtänkas, Kongl. Maj:tt Nåd.
Proposition, N:o 02. om fråga möjligen blir att förändra milen till 10,000 fot, hvilket dock för närvarande synes mindre nödigt, helst det skulle leda till betydliga kostnader. 2) I afseende å Ylmåttet anse vi de. geometriska benämningarne Qvadrat-Ref, -fot, -tum och -linier vara de mest expressiva och derjemte lättare inlärda än nya namn.
Derigenom undvikes äfven inblandandet af rymdmått, då fråga är om ytmått, som händelsen är i afsende å tunnland och kappland, och äfven i afseende å det af Kongl. Akademien föreslagna fotinglandet, m. m. 3:o I afseende å Rymdmåttet hafva vi äfven begagnat de geometriska benämningarne kubik-stång, -fot, -tum och -linier, hvarigenom alla nya namn undvikas.
De af Kongl. Akademien föreslagna namnen Foting och T limming, hvilka befunnits stöta månget öra, komma således lika litet i fråga, som det föreslagna, alltför generela namnet Mått.
Epitheten qvadrat och kubik äro för öfrigt redan införda i några länder. 4)
I afseende å Figten äro de förut afgifna förslagen helt och hållet följda, och det af så mycket mera skäl, som Centnern är en allmänt känd vigt, och ort samt korn redan hafva, såsom vi haft äran nämna, vunnit ett slags burskap.
En större vigt om 100 Centner kunde måhända anses fordra sin egen benämning vid bestämmandet af skepps drägtighet, m. m.; men svårigheten att finna ett lämpligt Svenskt namn har afhållit oss från att föreslå en sådan.
Proposition, N:o 62. färdigas, samt den form, som åt densamma skall gifvas, äfvensom sättet för deras begagnande, vill Kongl. Maj:t, om och när sådant erfordras, i nåder bestämma, i enlighet med vetenskapens då gällande fordringar. e) Förutom ofvannämnde rikslikare samt kopior, skola till jemförelse och efterrättelse finnas: l:o) 1 G ener al-Landtmä te ri-kon föret: ett 3-fots längdmått af messing, med fina ritser å silfverinläggningar, vid + 15° Celsii noggrannt inom 0,0001 fot och deladt i tiondedels fot eller tum; den yttersta tummen i tiondcdels tum eller linier; ett kannmått af glas vid nämnde temperatur noggrannt inom 0,0004 kanna; samt en skålpundsvigt af förgylld messing, noggrann inom O,00001 allt räknadt i afseende å noggrannheten öfver eller under.
2:o) / hvarje läns kansli, samt i hvarje stad å Rådhuset: ett 2-fots mått af messing, med förgyllda, mot medel-linien vinkelräta ändplaner, mellan hvilka måttet räknas, indeladt i fot och tiondedels fot, eller tum, den sista tummen i tiondedels tum eller linier; Och skola dessa likare vara vid nyssnämnda temperatur noggranna inom 0,001 fot; samt en skålpunds-vigt af förgylld messing, noggrann inom 0,0001 allt likaledes öfver eller under.
Den noggrannhet, som erfordras hos de i Kongl.
Landtmäteri-kontoret nedlagda likarne samt hos de för Länskanslien och Städernas Rådhus föreslagna, hafva vi trott oss böra utsätta, ehuru sådant icke förekommit i föregående förslag.
Deremot hafva vi, i likhet med Kongl. Akademiens i dessförra underdåniga betänkande, icke ansett nödigt, att, på sätt 1826 års förslag innehåller, likare förvaras i Rikets Bergs- och Kommerce-kollegium, Riksarkivet samt ()fver-Ståthållare-Embetet, enär det, hvad hufvudstaden beträffar, synes oss fullt tillräckligt, då sådane, förutom i Kongl.
Skattkammaren och Kongl. Vetenskaps-Akademicn, finnas hos Kongl.
General Landtmäterikontoret, samt i Rådhuset och Landskansliet.
Ej heller anse vi nödigt, att sådane likare utdelas till Landtmäterikontoren, enär ju justerare i allmänhet böra sjelfva anskaffa sig tillförlitliga likare från General-Landtmäteri-kontoret.
Någon »rikslikare» för medicinalvigten, hvilken är upptagen i 1826 års förslag, synes icke lämplig eller ens erforderlig, enär ett medicinalskålpund utgör en bestämd, om ock i ett besvärligt bråk uttryckt del af viktualie-skålpundet.
Vi skola hafva äran nämna något vidare om medicinal-vigten här nedan. 28 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 62. § 3. a) Indelningen af mått och vigt skall vara följande: l:o) Längdmått fördelas sålunda: 1 Ref i 10 stänger; 1 Stång i 10 fot; 1 Fot i 10 tum; 1 Tum i 10 linier; 2:o) Yt- eller Qvadratmåttet fördelas sålunda: 1 Qvadrat-Refi 100 Qvadrat-stänger; 1 » Stång i 100 » fot; 1 a Fot i 100 » tum; 1 » Tum i 100 » linier; 3:o) Rymd- eller Kubikmättet delas sålunda: 1 Kubik-stång i 1000 kubik-fot; 1 » fot i 1000 tum eller 10 kannor; 1 » tum i 1000 kubiklinier; 4:o) Figten fördelas sålunda: 1 Centner i 100 Skålpund; 1 Skålpund i 100 Ort; 1 Ort i 100 Korn. b) Utöiver de nu uppräknade mått och vigter måga, intill dess annorlunda förordnas, till allmänt bruk fortfa rande begagnas: 1 mil om 36,000 fot; samt, till vägande af medikainenter på Apotheken efter Läkares recept, den nu brukliga medicinal-vigten.
Men för öfrigt skall, äfven på Apotheken, likasom öfverallt annorstädes, den här ofvan stadgade vigten allena nyttjas.
Indelningen af måtten bör, enligt vår tanke, vara på en gång decimal och rent geometrisk.
Detta inträffar, då längdmåtten förhålla sig, det större till det närmast mindre, som 10 till 1.
Ytmåtten blifva qvadraterna på dessa längdmått, då de således komma att förhålla sig, det större till det närmast mindre, som 100 till 1, samt Rymdmåtten blifva kuberna på samma längdmått, och komma således att förhålla sig, det större till det närmast mindre, som 1000 till 1.
Det enda undantag från detta rent geometriska system är kannan, som uppträder såsom en tiondedels kubikfot, eller som 100 kubiktum.
Figten kunde man deremot visserligen indela i 10, 100 eller 1000 efter godtycke; men då delningen i 100 redan är känd i afseende å centner och på de sednare 20 åren äfven med hänseende till ort och korn, som under denna till varit begagnade vid myntverket, af guldsmeder, o. s. v., — samt denna indelning är särdeles beqväm, så hafva vi härutinnan följt Kongl. Akademiens förra, genom tryck på flera sätt allmängjorda, förslag.
En och annan har påstått, att, då man upprättar ett mått-, vigtoch mynt-system efter decimal-systemet, ali indelning bör ske efter tiotal, och icke somliga efter tiotal och andra efter hundratal, än mindre efter tusental, emedan sådant vore inkonseqvent.
Men om man vill utföra systemet med nämnda konseqvens i arithmetiskt hänseende, så förlorar man ali Kongl. Maj:ts Nåd- Proposition, JY:o 62.
2S ett så grannlaga värf fordrar och i närvaro af en af bemälda Kollegium och en af den vetenskapliga institutionen utsedd person, hvilka båda skola tillse att ingen ändring eller skada dervid sker, samt deröfver till Kammarkollegium intyg afgifva.
För långa måtts jemförelse med likaren skall en komparator med mikroskoper finnas vid likaren att tillgå, och må icke någon komparation ske annorlunda än medelst mikroskoper, antingen å nämnda eller annat tjenligt instrument.
Af hvardera utaf dessa rikslikare skola tvänne kopior, af samma slags material som rikslikarnes, tagas i så nära öfverensstämmelse, som ske kan.
Det ena exemplaret af hvardera skall förvaras i Vår Vetenskaps-Akademi och det andra vid Vårt Universitet i Upsala.
Af protokollet öfver dessa kopiors jemförelse, så viii med rikslikarne, som sins emellan, skall ett exemplar till Kammar-kollegium aflcmnas, och ett vid hvardera kopian förvaras för att tjena till efterrättelse, och skall minst hvarje tionde år ny jemförelse ske och protokoll deröfver likaledes afgifvas och förvaras. c) I händelse den ena eller andra af de i Vår Skattkammare förvarade rikslikare skulle blifva skadad eller förkomma, skall den skadade eller förkomna ersättas med den i VetenskapsAkademien förvarade kopian.
Skulle äfven denna vara skadad eller förkommen, tages till rikslikare den Vid Upsala Universitet förvarade kopian.
I hvilkendera af dessa händelser iaktta - liade i uppdrag att ingifva förslag till rikslikarnes återställande, har i dess betänkande förklarat, att de försök, som skulle sammanbinda dessa likare med naturmåtten icke voro så noggrannt utförda, att man kunde derpå grunda de nya, utan föreslog Kommittéen, att man i stället skulle uppsöka och till grund för dessa sednare lägga de mest tillförlitliga kopior, som funnos att tillgå hos vetenskaps-idkarne, samt att man för framtiden borde vidtaga ungefär likartade åtgärder med dem, vi nu våga föreslå.
Då det nemligen är af största vigt, särdeles för de noggrannaste vetenskapliga behof, att tidehvarf efter tidehvarf alltid hafva en oförändrad likare att tillgå, hafva vi, för den händelse rikslikaren skulle blifva skadad eller förkomma, ansett oss böra föreslå 2:ne kopior deraf, hvilka borde förvaras å särskilda, dock icke alltför aflägsna ställen, samt att man, endast i händelse så väl Originalet, som kopiorna skulle samtidigt befinnas skadade eller förkomma, borde gå till ofvannämnda naturmått.
Också är i vårt förslag tydligen uttaladt, att man ej garanterar den yttersta noggrannhet i afseende å uppgifterna rörande sekundpendelns längd, samt vattnets vigt.
Hvad de numeriska uppgifterna beträffar, hafva vi följt den i Kongl. Akademiens sednaste förslag upptagna med mycket små modifikationer.
Pä goda grunder hafva vi upptagit sekundpendeln till jemt 3,35064 fot i stället för det af Akademien föreslagna förhållandet, 3,350649 4 Bih. till R.
Prat. 1853 & 1854. 1 Sami. 1 A/d. 17 Haft.
Proposition, S:o (12. ges den korrektion, som i sednaste komparations-protokollet finnes antecknad. il) Blifver en af de i föregående moment omnämnda kopior till rikslikare uppflyttad, skall den ofördröjligen af annan ersättas.
I den oförmodade händelsen, att så väl rikslikaren som nämnda kopior skulle förkomma eller blifva skadade, utan att de genom andra hunnit ersättas, då skall ny rikslikare förfärdigas efter följande grunder, dervid den närmaste öfverensstämmelse med de nu gällande rikslikarne är afsedd, nemligen: l:o) Likaren för Längdmåttet göres sådan att afståndet mellan 2:ne vinkelräta, emot stångens medellinie utsatta fina streck blifver vid + 15° å Celsii thermometer, 3 fot, då en enkel pendel, sorn vid Stockholms nuvarande Observatorii latitud, och reducerad till lufttomt rum och hafvets medelhöjd, fullbordar 86,400 oscillationer på ett medelsolardygn, eller behöfver för hvarje enkel oscillation noggrannt en medeltids-sekund, utgör 3,35064 fot. 2:o) Likaren för viglen göres sådan att den, uppvägd i atmosferisk med fuktighet halft mättad luft af + 15° temperatur å Celsii thermometer och vid 2,56 fot, till noll grads temperatur hos qvicksilfret reducerad barometerhöjd, blifver 1 skålpund.
Detta skålpund bestämmes sålunda, att en kubikfot rent vatten vid dess högsta täthet väger i atmosferisk luft under nyssnämnda omständigheter 61,522 Materialet, hvaraf dessa nya rikslikare skola i händelse af behof för - fot, som i afseende & sista siffran synes vara genom miss-skrifning felaktigt uppgifven, enär, enligt den Svanbergska uppgiften i Akademiens handlingar för år 1834, sidorna 302 och 315, pendellängden i sjelfva verket är 3,3506399 fot, som utan märkbart fel kan uttryckas på sätt vi haft äran föreslå.
Det torde vara öfverflödigt anmärka felaktigheten i 1838 års underdåniga förslag, i hvad rörer pendellängdens reduktion till en viss temperatur, enär nämnde längd är helt och hållet oberoende af temperaturen.
I afseende å vigten af en kanna vatten hafva vi äfven i det aldra närmaste följt Kongl. Akademiens, på Rudbergs experimenter grundade förslag, och endast förkortat talet 6,15221 <tl. till jemt 6,1522 som gör 61,522 (i. för 1 kubikfot, enär detta tal, jemte fördelen af att vara kortare, äfven bättre öfverensstämmer med våra på nyare experimenter öfver luftens specifika vigt, utvidgning af värmet, m. m. grundade beräkningar.
Yi hafva deremot ansett, att någon rikslikare för rymdmått icke bör finnas, dels emedan en sådan likare är öfverflödig, då enligt vårt förslag kuben på längd-enheten, foten, är enheten för rymdmåttet, dels emedan det vore vådligt att bestämma samma storhet på tvänne olika och dock lika lagliga sätt, hvilkas resultater det snart sagdt är omöjligt att bringa i full öfverensstämmelse, i anseende till de särdeles stora svårigheter, som möta vid rymdmåtts förfärdigande och rigtiga begagnande Kongl. MajUs Nåd.
Proposition, N:o 62. 33 i konisk form. ö)
Vig ter
Figt - reslagna föreskrifter torde i alla fall det gamla halfstops- eller 25 kubiktumsmåttet komma att begagnas, till dess man lärt sig inse den större beqvämligheten af den sednare sorten. b)
Målkärl för våta och flytande varor skola förfärdigas af koppar eller messing, i hvilka fall de skola vara invändigt förtenta eller försilfrade, eller ock af tenn, nysilfver eller förtent jernbleck, samt justeras och krönas till följande kubik-innehåll: 1 kubikfot eller 10 kan nor samt 5, 3, 2 och 1 kannor och 50, 30, 20, 101 kubiktum i konisk el5, 3, 2, 1 Iler cylindrisk form.
Justeringen af dessa målkärl sker sålunda, att ett på insidan utstående märke, hvartill kärlet fylles, benämndt Pil, anbringas minst en linie under brädden, på de cylindriska kärlen å tvenne motsatta punkter, och på de koniska, som upptill skola vara snedt afskurna, å allenast en punkt, nemi. å den högre sidan, midt emot afskärningens lägsta kant.
Kronomärke, justerarens namn och årtalet stämplas å en på utsidan fastlödd blyskifva. § 7. ^ eller så kallade lötljor af 1 skålpund och derutöfver skola] gjutas af tackjern, messing eller brons, af cylindrisk eller föga konisk form, med passande grepe å de större och knapp å de mindre.
Tackjernsvigterna, å hvilka siffrorna, sorn utmärka vigten, skola vara anbragta å sidan, jemkas medelst i lödjan helt tiih. till R.
1 Målkärl för våta varor torde böra få tillverkas äfven af messing eller nysilfver, såsom lämpligare materialier än koppar.
Af sanitära skäl hafva vi ansett förtenning af messings- och koppar-målkärlen nödig.
Denna punkt är derjemte i hufvudsaklig öfverenstämmelse med omförmälda 1838 års underdåniga förslag.
Denna § motsvarar den 8:de i 1826 års förslag.
I stället för ordet kägelrund, som nyttjas i detta förslag, hafva vi, i likhet med hvad Kongl.
Akademien tillförene gjort, föreslagit det bättre ordet: koniska.
Föreskrift angående ett passande handtag hafva vi ansett nödigt tillägga, emedan en vigtlödja] i form af en stympad kon vore obeqväm att handtera.
Sami. 1 Afd. 17 Haft. 5 u Kongl. Majlis Säd.
Proposition, N-.o 62. och hållet instöpt bly, till sin rätta tyngd, hvarpå kronomärket och vigten, jemte justerarens namn, äfvensom årtalet då justeringen skedde, i blyet instämplas.
A messings- eller bronsvigterna, som icke få hafva något ingjutet bly, anbringas ofvannämnda justerings-stämplar i sjelfva messingen eller bronsen.
Vigter under 1 skålpund skola ovilkorligenförfärdigasafmessing eller brons. b) Vigtlödjor skola förfärdigas, justeras och krönas till följande värden: 1 centner och de multipler deraf, som behofvet kan påkalla. 50, 30, 20, 10-, e. , 5. 3, 2 och 1 ) SkHlPun<l; 50, 30, 20, 10, 5, 3. 2 och 1 I Urt’ 50, 30, 20, 10 j Rorn. 5, 3, 2 och 1 I ’ (Jin Förvarings- och Transport-kärl. § 8.
Enär förvarings- och transport-kärl, efter olika varors lämpligaste fördelning, ofta erfordras af skiljaktigt innehåll, såsom för kött, fisk, hummer och ostron, mjöl, salt, kol, frukt, olja, öl, dricka, vin,, beck, tjära, in. m., måga äfven dylika kärl, så vidt dc hafva mer än 1 kubikfots rymd, och uppmätningen kan ske med erforderlig noggrannhet, till nödig beqvämlighet justeras och stämplas till sitt innehåll i kubikfot, kannor och jemna tiotal kubiktum, samt med justerarens namn förses; dock må kronomärket å sådane kärl icke anbringas, och dessa icke såsom målkärl nyttjas.
Ehuru handel och leverering af dylika varor vanligen ske, utan att dessa i 11 sin myckenhet närmare undersökas, Föreskrift angående messings- och bronsvigters stämpling är i vår tanke nödig.
I afseende å indelningen af vigtlödjorna hafva vi helt och hållet följt Kongl. Akademiens förslag af år 1834.
Föreskrifterna angående Betsman och Pyndare hafva vi, i enlighet med 1838 års förslag, nedflyttat till dem om vägning i allmänhet.
Denna §, utgörande i hufvudsaken § 9 mom. 6 och 7 uti 1826 års förslag, hafva vi ansett böra under särskild rubrik upptagas före artikeln om mätning och vägning.
Afven sådana mindre kärl, såsom ankare (15 kannor), torde böra räknas hit, hvarföre vi nedsatt minimum betydligt, under hvad 1826 års förslag innehåller.
Deremot hafva vi icke ansett skäligt, att några förvarings- eller transportkarl med kronomärke förses, enär de då skulle möjligen kunna anses såsom målkärl.
35 må det icke vägras emottagaren, att genom uppmätning eller vägning, efter godsets beskaffenhet, sig om innehållets tillräckliga myckenhet öfvertyga.
Om Mätning och Vägning. § 9. d) Vid uppmätning af torra varor skall, så länge varans mängd det medgifver, det största målkärlet alltid begagnas, efter den i § 6 anförda ordning. b) Vid mätning af sådana varor, som genom olika ifyllningssätt blifva mer eller mindre packade, såsom spanmål, salt, m. m. skall den, som förrättar ifyllningen, stå helt nära målkärlet, dock utan att under ifyllningen vidröra detsamma, och närmast öfver kärlets brädd inösa från skofvelbladets ända så mycket som skofveln rymmer, utan något slags kastning eller skofvelns högre upplyftande, samt utan att kärlet på något sätt skakas.
När målkärlet på detta sätt blifvit öfverfyldt, får- 'icke någon strykning, än iniuidre tillpackning ske med skofveln eller^jpå annat sätt, utan strykes innehållet jemt med ett strykbräde, sorn är tillräckligt högt för att hindra råtgans återfall.
Strykbrädets undre sid^, sorn skall vara rak efter längden, meja' icke skarpkantig, utan afrundad vinkelrätt mot längden, och icke tjockare än 2 tum, nedsättes på en afjdirlets yttre bräddar, samt fd- j res sajrta fram på de tvänne derifrån utgjorde bräddar, till dess ien fjerde ^.{jfadbfen är passerad.
Beträffåiftdiv sådana varor, som utgöras af större stycken, såsom sten- och bränn-kol, krita, rot- och trädfrukter, hvilka ej kunna jemnt afstrykas, galle, att målkärlct skall vara Motsvarar § 9 mom. 1 i 1826 års förslag, men är ändradt i öfverensstämmelse med 1838 års förslag.
Motsvarar § 9 mom. 2 i 1826 års förslag, men är ändradt i öfverensstämmelse med 1838 års förslag, och, som vi förmoda, i nödiga delar till bestämdare form.