Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
December 1864 afgifvit, med åberopande jemväl af flera föregående underdåniga utlåtanden i ämnet, af herrar Revisorer sjelfve bedömts såsom icke tillfredsställande, och då någon annan vägledning för omdömet om Statistiska Central-byråns verksamhet i sådant fåll väl icke lärer kunna lemnäs, än en detaljerad granskning af arbetets gång, omfattning och resultater inom sjelfva embetsverket, — för mig icke synes återstå annan utväg, än vädjandet till Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers pröfning, till det upplysta allmänna vettets och den opartiska framtidens dom.
Då befolkningsstatistiken bearbetats, i enlighet med de internationella statistiska kongressernas önskningar och andra länders föredömen, efter den plan för primäruppgifternas insamlande, som af Eders Kongl. Maj:t blifvit fastställd, och för hvars genomförande jag sednast redogjort i den underdåniga årsberättelsen för 1861, sid.
I—IY, så torde embetsverket vara förpligtadt, att åt sina hithörande berättelser fortfarande gifva samma omfång, som de sednast offentliggjorda utvisa, intilldess särskild föreskrift meddelats rörande de detaljer, öfver hvilka redogörelses fortsättning skall afbrytas. 43 t — 338 — Då såsom allmän regel är faststäldt, att de centrala förvaltande verken och myndigheterna hafva åliggandet att insamla och bearbeta de statistiska uppgifter, som i följd af embetsverkets föremål och instruktion samt den allmänna planen för den officiella statistikens bearbetning, dem hvart för sig åligga, och då, i öfverensstämmelse med denna grundsats, regelbunden tillgång jemväl förefinnes å tryckta berättelser rörande statens finanser och flertalet bankinrättningar, genom hvilken tillgång hvar och en kan förskaffa sig den upplysning, sorn dessa berättelser erbjuda; så har jag trott Statistiska Centralbyrån företrädesvis böra egna den tid, som dertill kunnat afses, åt tillvägabringandet af en dylik regelbunden tillgång å uppgifter jemväl öfver bankinrättningar, för hvilka sådan hittills saknats, och dervid, med fästadt afseende å de svårigheter, som torde möta ordnadt meddelande af fullständiga uppgifter, i främsta rummet fäst uppmärksamhet vid rikets sparbanker, öfver hvilka, på sätt redan i underdånighet blifvit för Eders Kongl. Maj;t anmäldt, redogörelse är under tryckning, med afsigt att årligen fullföljas. § 2.
Orsaken dertill, att blott ett dubbelhäfte af Statistisk Tidskrift under innevarande år hittills utkommit, ligger deruti, att tiden varit upptagen med utarbetande och utgifvande från tryck af Statistiska Central-byråns underdåniga berättelser för 1856—18bP, 3:dje afdelningen, samt för åren 1861, 1862 och 1863, eller tillsammans 4 band i stor qvarto, hvilka berättelser till Rikets nu församlade Ständer jemväl utdelats § 3.
Rörande årsberättelses afgifvande om de i Statistiska Central-byrån utförda arbeten, torde Eders Kongl. Majus nådiga befallning få motses.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåte: FR. TH. BERG.
Stockholm den 27 November 1865. — 339 Kongl.
Kommerse-kolSegii underdåniga utlåtande, i anledning af en utaf Rikets Ständers Revisorer framställd anmärkning vid Kollegii expensmedelsräkning för år 1863.
Uti den af Rikets Ständers sednast församlade
Revisorer afgifna underdåniga berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1863, hafva Revisorerne anmärkt, att bland Kommerse-kollegii expensmedels-utgifter för nämnde år förekomma en post å 50 R:dr, utbetald till en af tjenstemännen inom Kollegium för 160 formljus till försegling af bref, hvilken utgiftspost, fastän i och för sig obetydlig, dock förefallit Revisorerne anmärkningsvärd, enär Revisorerne svårligen kunde antaga, att för det uppgifna ändamålet en så stor qvantitet ljus behöft användas.
Sedan Eders Kongl. Maj:t genom nådig remiss anbefallt
Kollegium att med un derdånigt utlåtande öfver berörda anmärkning till Eders Kongl. Maj:t inkomma, får Kollegium, med remisshandiingarnes återställande, i underdånighet anföra, att ofvannämnde utgiftspost, hvilken varit afsedd till inköp af ljus icke allenast för försegling af bref, utan äfven för belysning i Kollegii Kansli, då göromälen under den mörkare årstiden sådant fordrade, sedan längre tid tillbaka utgått och uppburits af den tjensteman i Kollegium, som, vid den tid, då beloppet utbetalts, haft sig uppdraget att ansvara för utskrifningen och afsändandet af de från Kollegii kansli utgående expeditioner; men att, enär det synts lämpligare att den för omförmälda ändamål erforderliga qvantitet ljus blefve genom Kollegii försorg i mån af behof uppköpt, något i berörda hänseende på förhand bestämdt belopp icke blifvit under de sednare tvenne åren anvisadt.
Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter: F. ÅKERMAN. G.
HEGARDT. 1. s. W. Silfversparre.
Stockholm den 1 December 1865. — 340 — Kongl.
Serafimerordens-gillets underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers anmärkning vid granskning af Ordens-gillets räkenskaper för år 1863.
Stormak tigs te, Allernådigste Konung!
Genom nådig remiss af den 20 sistlidne Oktober har Serafimerordens-gillet fått sig anbefaldt att inkomma med underdånigt utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers, vid granskning af Ordens-gillets räkenskap för år 1863, gjorda anmärkning, att å influtne observationsmedel utanordnats till verkets Sekreterare och Kamrerare 5 procent för hvardera samt till Revisorn 15, eller tillsammans 25 procent, då deremot i Eder Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-rätt, jemlikt nådigt bref af den 5 Mars 1858, observationsprocenten numera utginge blott med 15 procent, de der komme endast anmärkningsförfattaren till godo.
I anledning häraf får Ordens-gillet i underdånighet meddela, det ifrågavarande sportelinkomst, hvad angår Ordens-gillets tjenstemän, grundar sig på Eders Kongl.
Maj:ts den 22 November 1802 uti Ordens-kapitlet gifna beslut, derigenom, till uppmuntran för desse tjenstemän, dem blifvit i nåder tillåtet att, i likhet med hvad i Kammar-rätten bestodes, dädanefter få uppbära revisionsprocent å de medel, som genom deras åtgärd eller observationer inflöte.
Inom Kammar-rätten utgick denna sportel då och intill sednaste tid med 25 procent å influtna anmärkningsbeloppet, på det sätt, att anmärkningsförfattaren deraf åtnjöt 15 procent samt återstående 10 procent lika fördelades emellan kontorsförmannen och kansliet; och i enlighet härmed har observationsprocenten allt hitintills blifvit äfven inom Ordens-gillet beräknad och till dess tjenstemän utanordnad.
Ordens-gillet tror sig veta att, då detta slags sportel år 1858 indrogs för Kammar-rättens kontorsföreståndare och kanslipersonal, sådant skedde i sammanhang med och såsom en följd af desse tjenstemän då beviljad löneförbättring.
För Ordens-gillets tjenstemän gäller deremot ännu, i alla hufvudsakliga delar, den för dem år 1816 fastställda lönestat, vid hvilket förhållande Ordens-gillet ansett och fortfarande, så länge samma förhållande föreiinnes, anser någon nedsättning uti den i samma stat afsedda observationsprocenten icke böra ega rum.
Serafimerordens-gillet framhärdar med djupaste undergifvenhet, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl, Maj:ts underdånigste, tropligtigste undersåtare och tjenare: G. A. SPARRE. L MANDERSTRÖM. F. BRAUNERHJELM. OL.
FÅHRAUS.
MAGNUS HUSS.
Stockholm den 20 November 1865. T. A. Billbergh. — 341 — Lands Universitets Kansler, med underdånig förklaring öfver den anmärkning, Rikets Ständers Revisorer framställt vid detta Universitets räkenskaper för år 1863.
Underdånigt memorial.
Efter inhändigande af Consistorii Academici i Lund förklaring öfver Rikets Ständers Revisorers anmärkningar mot Lunds Universitets räkenskaper för år 1863, får jag densamma härjemte, tillika med remissakten, insända, och har jag, för min del, dervid intet att erinra eller tillägga Stockholm den 19 December 1865. G. A. SPAUKE. J. J.
Till Kanslers-embetet för Lunds Universitet.
Sedan Kanslers-embetet infordrat Consistorii Academici Majoris utlåtande, med anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss till Kanslers-embetet af hvad som utaf Rikets Ständers Revisorer blifvit anmärkt, i afseende på redogörelsen för de till Lunds Universitet år 1863 influtna s. k. vaxljusmedel, får Consistorium, som i frågan inhemtat yttrande af Consistorium Minus, detta yttrande, hvilket Consistorium såsom sitt eget åberopar, härmedelst vördsammast öfverlemna.
Lund den 29 November 1865.
F11. WAHLGREN.
N. H. LOVÉN. P. GELLERSTEDT. C. F. NAUMANN.
AXEL NYBLAEUS. C. J. ASK. C. W. LINDER. C. W.
BLOMSTRAND. G. K. HAMILTON.
C. OLBERS.
AXEL MÖLLER. NIKLAS TENGBERG.
THEODOR WISÉN. J.
Kreuger. v — 342 — Utdrag af Protokollet, hållet hos Consistorium Academicum Mimis i Lund den 28 November 1865. § 2.
I anledning af den utaf Rikets Ständers Revisorer afgifna underdåniga berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1863. anförde Räntmästaren Zetterström, i egenskap af redogörare, för så vidt denna berättelse rörer Lunds Universitet, följande: »De så kallade vaxljusmedlen från Ljunits och Herrestads härader, som under nämnde år influtit, hafva rätteligen blifvit för år 1861 beräknade, ehuru Kontrakts-prostens reversal angifver samma medel för 1862; vaxljusmedlen hafva enligt Kongl, instruktion den 12 April 1815 blifvit redovisade från och till den 1
Maj och inbetalts för ett föregående år under det följande, Afgiften för år 1861 skulle således varit inbetald under år 1862, men då berörda afgift, som uti 1862 års hufvudbok är balanserad såsom resterande för 1861, först i början af 1863 inbetaltes, blef den för bristande 1861 års medel i räkenskaperna afförd.
Vaxljusmedlen från Fjäre och Viske kontrakt i Göteborgs stift, som influtit år 1863, äro rätteligen i hufvudboken beräknade för föregående år, ehuru det bifogade reversalet angifver året 1863, men att detta härledt af en felskrifning, synes deraf, att reversalet å 1863 års vaxljusmedel, som inbetaltes den 1 Februari 1864, uttryckligen innehåller, att nämnde medel afse 1863.
Hvad slutligen angår de anmärkta vaxljusmedlen från Warbergs kontrakt, så insände Prosten öfver kontraktet dessa medel för åtta månader af året 1862 eller från den 1 Maj till årets slut, under yrkande att, sedan kyrkornas räkenskaper numera skola efter kalenderår upprättas, äfven de från kyrkorna utgående vaxljus-penningar måtte få efter kalenderår inbetalas; och som Kongl. Maj:t uti nådig kungörelse den 27 Juni 1862 upphäft ofvanberörda instruktion af den 12 April 1815, som föreskrifver ifrågavarande medels redovisning efter ecklesiastik-år, blef de insände medlen emottagne och, enär den andel af vaxljusmedlen för 1862, som belöper på de fyra första månaderna af året, redan förut vid redovisning af medlen från den 1 Maj 1861 till samma dag 1862 influtit och Universitetet alltså genom den skedda inbetalningen för de sista två tredjedelarne af året tillgodonjutit hela det vaxljusbelopp, som för året 1862 skulle utgå, saknades anledning att balansera någon del af årsafgiften såsom obetald.» Uti hvad Räntmästaren sålunda anfört, instämde Consistorium Minus för sin del; och skulle utdrag af protokollet, jemte remisshandlingens återställande, till Consistorium Academicum Majus skyndsamt expedieras.
In fidem: D. M.
Ridderborg. — 343 — Westerås stifts Konsistor» underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid stiltets byggnads- och emeritikassors räkenskaper för år 1863.
Stormäktigste, Al ler nådigste Konung!
Sedan Konsistorium blifvit anbefaldt att afgifva underdånigt utlåtande i anledning af de anmärkningar, hvilka af Rikets Ständers Revisorer blifvit gjorda vid Westerås stifts byggnads- och emeritikassors räkenskaper för år 1863, får Konsistorium, som öfver dessa anmärkningar infordrat förklaring af kassaförvaltaren, Konsistorii-notarien J. W. Sjöqvist, med öfverlemnande af denna förklaring, underdånigst anföra, att Konsistorium icke har något att till densamma tillägga.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter: CHRIST. E. FAHLCRANTZ E. G. BJÖRLING.
LUDVIG MOSSBERG. D. A. SUNDÉN. J. W. Sjöqvist.
Westerås Domkapitel den 8 Januari 1866.
Till Högvördiga Domkapitlet i Westerås.
Anmodad att afgifva förklaring öfver de anmärkningar, hvilka vid granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1863 blifvit gjorda, får jag, för så vidt de röra Westerås stifts byggnads- och emeritikassor, härmed ödmjukast yttra följande:
Beträffande förstnämnde kassa, så anmärka Revisorerne, att kassaförvaltaren bort hafva kunnat under tiden från den 18 Augusti 1863, då den kontanta behållningen till största delen varit i kassan inneliggande, och till den tid i början af år 1864, då nämn - — 44 - de behållning till Komitén för uppförande a det nya läroverkshuset i Falun öfverlemnades, göra medlen åtminstone till någon del fruktbärande, »då det bort vara vederbörande en god tid förut väl bekant, när berörde utbetalning varit att förvänta.» Enligt Kongl. Maj:ts bref af den 7 Augusti 1862, egde Konsistorium att i mån af behof utbetala 44,000 R:dr af stiftets byggnadskassa till bidrag för uppförande af nämnde läroverkshus.
Af denna summa utbetalades, på bemälde Komités begäran, 20,000 R:dr den 24 Juli 1863.
När resten behöfdes, kunde Konsistorium ej veta, förrän Komitén derom gjorde anmälan.
Någon korrespondens om detta behof känner jag icke hafva egt rum med någon här.
Det var derföre säkerligen icke någon vederbörande någon tid förut något bekant, ännu mindre »en god tid förut väl bekant», när nästa utbetalning skulle begäras.
Resten af medlen måste således hållas Komitén till handa, när denna återstod af densamma äskades.
Detta skedde i början af år 1864, och hela återstoden utbetalades den 1 April samma år med 24,000 R;dr, ehuru endast 21,687 R:dr 13 öre funnos kontant i kassan.
Revisorernes anmärkning vid emeritikassan, så utgjorde dess kontanta behållning vid 1863 års slut visserligen 26,555 R:dr 57 öre.
I denna summa ingå likväl de under året inbetalda lån, utgörande tillsammans ett belopp af 20,750
R:dr, af hvilka lån tre inbetalades i September, nemligen ett den 7 å 1,500 R:dr, ett den 15 å 1,500 K:dr och ett den 30 å 1,500 R:dr; två i Oktober, nemligen ett den 25 å 300 R:dr och ett den 31 å 1,500 R:dr; två i November, nemligen ett den 18 å 3,000
R:dr och ett den 21 å 700 R:dr, samt fyra i December, alla den 31, å tillhopa 10,750„R:dr, således alla lånen i slutet af året och deraf halfva beloppet å årets sista dag.
Äfvenledes ingår i dessa 26,555 R:dr 57 öre årsräntan med 5,954 R:dr 30 öre, som af kassaförvaltaren blifvit upptagen såsom hel och hållen ingången den 31 December, men hvaraf likväl 1,162 R:dr 50 öre då voro oliqviderade och som först under år 1864 inbetalades.
Häraf torde nogsamt synas, ej mindre beloppet af de under året ofruktbart inneliggande medlen, som är betydligt mindre än sorn vid första påseende synes, än ock huru länge de varit ofruktbara, som endast utgör en ganska kort del af året.
Utbetalningen för den nya gymnastikbyggnaden började den 19 Februari 1864.
J. IV. Sjöqvist.
Göteborgs stifts Ronsistorii underdåniga utlåtande, i anledning af de anmärkningar, Rikets Ständers Revisorer framställt vid granskning af detta stifts räkenskaper för år 1863.
I nådig remiss den 20 nästlidne Oktober uppå Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid elementarläroverkets i Warberg, pedagogieus i Kongelf och folkskolelärareseminariets i Göteborg räkenskaper för år 1863, har Eders Kongl.
Maj:t anbefallt
Kon - — 345 — sistorium, att, efter vederb öran des hörande, inkomma med underdånigt utlåtande; och får Konsistorium, med öfverlemnande af Rektorernes i Warberg och Kongelf H.
Rodhes och H. G. Lindhults samt förre Seminarii-inspektorn, Kyrkoherden C. E.
Hagstedts förklaringar, i djupaste underdånighet anföra: att Konsistorium, — som för egen del instämmer i hvad förklaranderne andra git, — hvad beträffar orsaken dertill att redogörelse för den till förmån för elever vid Kongelfs pedagogi gjorda s. k.
Sivertssonska donationen icke blifvit till Konsistorium insänd för att intagas i Konsistorii räkenskaper, förmodar det hafva härrört deraf, att det nådigst fastställda, förklaringarne bilagda, donationsbrefvet icke innehåller föreskrift derom, att fonden skall stå under Konsistorii inseende; samt att Konsistorium, rörande det anmärkta förhållandet, att Konsistorium redan i Maj månad till Seminarii-föreståndaren utlemnat hela beloppet af samtlige lärarnes löner, icke ansett sig ega befogenhet att innehålla något af dessa medel, som uppå reqvisition blifvit af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor till fulla beloppen på en gång utanordnade.
Den nådiga remissakten varder härhos underdånigst återställd.
Eders Kongl Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter: P. WIESELGREN. J. CAST.
LAMBERG. FR.
BLOMSTRAND. M. G. ROSENIUS.
SUNDSTRÖM. J. D. Magnusson.
Göteborgs Domkapitel den 20 December 1865.
(Warbergs elementar-läroverk.)
Till maxime venerandum Consistorium i Göteborg.
Med anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkning deröfver att, enligt låneräkningen för år 1863 för Warbergs lägre elementarläroverk, bevillningsafdrag blifvit lemnad för ränteliqvider å reverser för äldre datum än 1862, hvilket afdrag »ej bort 44 — 346 — beviljas, såvida ej förbehåll derom uti skuldebrefven egt rum», får jag ödmjukeligen anföra: att jag vill minnas, att ett sådant förbehåll varit infördt i reverserna, men att detta förhållande numera ej kan styrkas, emedan alla reverserna äro dels inlösta, dels omsatta. Warberg den 2 December 1865.
H. Rodhe.
(Kongelfs pedagogi).
Stormäktigste, Allernådigste Konung! f Sedan Rikets Ständers Revisorer hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anmält, hurusom i Göteborgs Konsistor» räkenskaper för år 1863 redovisning för den vid Kongelfs skola befintliga s. k.
Sivertsonska stipendiifonden alldeles saknas, och undertecknads, Rektors, underdåniga förklaring häröfver i nåder infordrats, får jag i djupaste underdånighet härmed öfver den gjorda anmärkningen afgifva den förklaring att, då det i 10 § af den härjemte i aftryck bifogade nådiga stadfästelse-resolution å ifrågavarande stipendiidonation *) omnämnda uppdraget att uppgöra stipendiifondens räkenskaper och indrifva räntorna städse varit och ännu är åt stadens Borgmästare anförtrodt, denne sednare också egt och eger att för fonden vederbörligen redovisa, samt att skolans lärare med densamma icke egt eller ega annan befattning än att, såvidt möjligt varit och är ibland det ringa antalet af lärjungar, hvilket under nuvarande förändrade skolförhållanden svårligen torde komma att ökas till det i testamentets §§ 4, 11 och 17 förutsatta, föreslå fullt lämplige stipendiater.
En af herr Borgmästaren och Riddaren P.
Rhodin för detta ändamål emottagen afskrift af 1863 års redovisning för stipendiifonden anser jag mig böra i djupaste underdånighet bifoga.
Eders Kongl. Maj:ts allerunderdånigste och tropligtigste undersåte: H. G. Lindhult.
Kongelf den 4 December 1865. *) 10:de paragrafen al' den åbei-opade, underdåniga förklaringen bifogade, resolutionen lydert »Rektor och Kollega eller den, som Kuratorerne dertill kalla, skola emot skäligt arfvode, i Martii månad hvarje år uppgöra räkenskaperna och ha indrifvit räntorna för förflutna året, samt inlägga beloppet deraf i en kassa med 3 lås, hvartill Inspector-Scholse alltid skall hafva en nyckel, Rektor en, och den som Kuratorerne dertill befullmäktiga den 3:dje.
Arfvodetj härföre samt kostnad för räkenskapsböcker, skrifmaterialier och kassakista får sammanlagdt icke öfverstiga 6 procent af hela förflutna årets räntor, innan stipendii-summan är uträknad.» Tabell, tillhörande sid. 346. 1863 års Redovisning för aflidna Mamsell B. C. Sivertssons till förmån för studerande vid Kongelfs skola den 15:de Januari 1817 inrättade stipendii-fond Debet.
Primitiva stipendii-fonden:
Inköpssumma af frälseräntor Köpeskillingen för försålda stadsfastigheten N:o 80 1,670: — Ytterligare tillökt af inkomsterna med 30: — 1.700:
Fattiga enkors kapital
Balanserade medel från 1862 års redogörelse 2,000: 35:
Inkomster under året:
Frälseräntan af 4 mantal Wadebacka eller Hallen i Grönköp 62: 6.
Dito af 1 £ mantal Sköningared Westergården 52: 1.
Dito » i » Tussebo 12: 84.
Dito » 1 » Gunilse Nedergården 107: 3.
Dito » l » Anered 64: 54.
Dito » 1 T » Krokryd 24: 25.
Dito » 1 T » Heljebo Per 34: 25.
Dito » 1 T » Buur 34: 25.
Dito » Utjorden Sibbajorden 10:
— Dito 1 mantal Stora Wiken 108: 93. 1863 års ränta af mot sex procent utlånta kontanta behållningen .. 120: — 26. 630: 16.
Summa R:mt R:dr 9,900 42 1863.
Juli 13. 1864.
Februari 2 Kredit.
Inköpssumman af frälseräntor 7,235: — Köpeskillingen för försålda stadsfastigheten N:o 80 1,670: — Ytterligare tillökt af inkomsten 30: — 1,700:
Fattiga enkors kapital 300: — 2,000:
— Detta sist upptagna belopp, 2,000 Runt, är, enligt Kuratorernes beslut, utlånt mot 6 procents ränta till Kongelfs stadsförsamling och den 2:dra Juni 1849, med förnyelse den 14:de Februari 1859, intecknadt uti dess folkskola.
Bestridda utgifter:
Utbetald kommunalskatt för s. å 80.
Dito kronoskatt till Nödinge socken 1: 30.
Dito dito till Wåm fögderi 2: 3. 4: 13.
Dito lösen till Kommissarien J. J. Gädda, för 10 st. uträkningar å 1863 års frälseräntor 15: — Porto och omkostnader i och för uträkningars anskaffande samt för behöfligt aflemnande af skattskrifningsuppgifter m. m 5: — 1863 års ränta af fattiga enkors kapital, 300 R;dr R:mt, Arvode för medlens indrifvande och räkenskapernas förande, sex procent utaf årets afkomst, 37: 85. 79; 9g_ Utdelade stipendier vid examen vårterminens slut 1864, enligt qvitterad förteckning, 429: — Balans till nästkommande år:
Under indrifning varande medel 156: 44.
Summa Runt R:dr
Med originalräkningen lika lydande, bestyrka.
Kongelf den 30 November 1865. H. G. Lindhult, Pehr Axel Pettersson, A. Bohlin, Rektor.
Kongelf den 7:de Juni 1864.
JOH AX. AHLBERGER.
JON. RHODIN. j D. PALMGREN. J. R. WENNERHOLM. — 347 — I (Göteborgs stifts Folkskolelärare-seminarium).
Domkapitlet i Göteborg!
Undertecknad har emottagit Högvördiga
Domkapitlets skrifvelse af den 22 sistlidne November, innehållande en af Rikets Ständers Revisorer gjord anmärkning deröfver, att »Domkapitlet till föreståndaren för Göteborgs stifts Folkskolelärare-seminarium redan i Maj utlemna! hela beloppet af samtlige lärarnes löner, samt att föreståndaren jemte andre läraren nämnde månad utfärdat qvittenser å hela årslönen, som de således, i olikhet mot andre tjenstemän, till betydligare del fått uppbära i förskott, men att öfningslärarne deremot icke utbekommit sina årsarvoden förr än i September och December samt en af dem icke förr än i Januari påföljande året.»
Till svar härpå får jag, såsom föreståndare för Göteborg stifts Folkskolelärareseminarium under året 1863, som anmärkningen gäller, ödmjukligen lemna följande upplysningar: Sedan Högvördiga Domkapitlet, på min ansökan och efter det af mig ingifna utgiftsförslag, reqvirerat och mottagit de för läroverket under året behöflige och nådigst beviljade medel, ansåg jag mig, såsom samma läroverks föreståndare, icke blott berättigad, utan äfven pligtig att genast lyfta desamma.
Att Högvördiga
Domkapitlet haft samma åsigt, förmodar jag, eftersom medlen på sådant sätt till mig öfverletnnades.
Hade borgen derför fordrats af mig, skulle jag ock genast anskaffat sådan.
Efter mottagandet af medlen ansåg jag mig icke kunna eller böra genast aflemna åt hvarje lärare hela årslönen, ty om en af lärarne före årets utgång med döden afgått, eller af annan orsak lemnat sin lärarebefattning, och det erhållna förskottet skulle återlemnats åt efterträdande läraren, men medel härtill saknats, kunde jag icke skrifvit denna förlust på statsverkets räkning och derifrån reqvirerat nya medel, utan hade måst ersätta den af egna tillgångar.
Att jag, oaktadt denna åsigt, till andre läraren och en del öfningslärare på deras begäran och på egen risk i förskott utbetalat ifrågavarande medel, torde ej kunna klandras, dä jag i händelse af förlust fått ersätta desamma.