Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemte anmälan afhvadStatsContoret, i afseende på uppbörden och redovisningen af berörde Stats-inkomst anfört, yttrade Föredraganden rf), att, vid granskning af ifrågavarande förslag, 5 §. synts påkalla en serskild uppmärksamhet.
Enligt denna <§. hade beloppet af chartaesigillato afgiften för följande handlingar blifvit af Rikets Ständer sålunda förhöjdt, nemligen för Adelsbref från 70: — till 100: — för Friherrebref från 150: — till 200: — för Grcfvebref från 500: — till 400: — för Öppna bref å förmoner m. m., som Herrar
Riksens Råd af ålder tillerkände blifvit från 238: 16 till 500: — för Riddare- och Commendeurs bref af Kongl. Seraphimer-Ordcn från 45: — till 100: — för Commendeursbref af Svärds-Ordens Stora Kors, som hittills ej utfärdats 66: 52 för Commendeursbref af Svärds-Orden,Nord stjerne-Orden och Wasa-Orden . . . från 22: 24 till 50: — c):
Deri deltogo Tit.
Föredragande, Ulfsparre. d) Tit.
Skogman. 56 Bilagor till Conslitulions-Ltskollets MemorialJ No i3. för Riddarcbref af Konung Carl XIII:s Orden från 6: — till 23: — och för öppna bref för Riddare och Ledamöter af Nordstjerne och Wasa Ordnarne . fran 6: — till 13: — till hvilket allt komme den i 10 §. föreskrifna serskilda, icke obetydliga chartaeafgift, som skulle utgå i stället för den hittills vanliga så kallade Canzli-gebiihren och sportlerne inom Kongl. Maj:ts Canzli.
Då denna tillökning skulle inskränka och försvåra utöfningen af Kongl. Maj:ts i 37 och 39 §.§.
Regeringsformen förvarade prerogativer, och då, under fortsatt tillämpning af samma grundsats, möjligen vid en blifvande
Riksdag sådane bestämmelser kunde vidtagas, som i verkställigheten helt och hållet tillintetgjorde Kongl. Maj:ts rätt och prerogativ i nu uppgifna fall, ansåg
Föredraganden sig icke kunna tillstyrka, att förslaget måtte, utan föregången discussion om den <§., hvari de ilrågaställde afgifterne förekommo, varda till allmän efterrättelse utfärdadt.
Föredraganden åberopade till stöd för sin förklaring icke allenast ordalydelsen af 60 <§.
Regeringsformen, som väl stadgade, att bevillningar eller andra allmänna afgifter icke kunde, utan Rikets Ständers samtycke, förhöjas, men deremot icke vägrade, eller rimligen kunde innebära något hinder för Konungen att dylika afgifter nedsätta, utan jemväl att denna §. ifrån Grundlagens stiftelse är vorden sålunda förstådd och tillämpad, ibland annat hvad tullbevillningen vidkom, hvilken under tiden mellan Riksdagarne blifvit för flera varu-artiklar af Kongl. Maj:t minskad och jemkad, utan att denna åtgärd sedermera, vid Rikets Ständers nästa sammankomst utgjort föremål för någon erinran, å deras sida, eller från det Rikets Ständers Utskott, som granskar Stats-Rådets Protocoll.
På dessa skäl, och enär nämnda chartae-sigillatse afgifter syntes alltför höga och betungande, hemställde Föredraganden i underdånighet, det Kongl.
Maj:t måtte i Nåder förklara, att den vanliga charta-sigillata för meranämnde bref mätte framgent beräknas och utgå till enahanda belopp, som uti dittills gällande Förordning var bestämdt, samt att författningens föreskrift i detta fall måtte derefter jemkas.
Häri förenade sig Stats-Rådets samtlige Ledamöter e).
Maj:t gaf sitt Nådiga bifall.
Serskild uppmärksamhet förtjenar, att Föredraganden under sin, äfven i öfrigt ofullständiga framställning icke fästat Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet derpå, att den förut endast för Riddarbref å Svärds-Ordens Stora Kors gällande befrielse från stämpladt pappers-afgift just i den §., som af Föredraganden framställdes såsom föremål för serskild granskning, utsträcktes till alla Commendcurs- eller Riddarbref af é) Tit.
Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Poppius, och v. Schulzenheim.
Bilagor till Constitutions-Utskotlets Memorial, IV.o i3. 57 af Kong!. S värds-Orden, hvilka i följd af under påstående fälttåg skedd utnämning utgifvas; en utsträckning, som åtminstone bordt öfvertyga Föredraganden, huru föga anledning i detta Rikets Ständers steg var till den af honom yttrade fruktan om en i framtiden förestående tillintetgörclse af Kongl. Maj:ts ofvannämnda prerogativ.
Till grund för anmärkningen om Konungens Rådgifvare* i denna punkt nämnda uraktlåtenhet, ligga de Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner åtföljande Protocoll för den 22 Januari 1854 f) och den 27 Januari 1840 ^).
I fråga om förordnande till ett högre Embete finnas Kongl. Maj:ts Rådgifvare den 21 April 1857 samtlige hafva afstyrkt den af Kongl. Maj:t föreslagna personens förordnande.
Såsom skäl dertill anfördes af en bland Konungens Rådgifvare K), med hvilken fyra af de öfriga*') sig förenade, att han ansåg hemälde person hvarken innehafva de egenskaper, eller det anseende i allmänhet, som erfordrades att förvalta det ifrågavarande Embetet, ett af de vigtigaste i Riket.
En annan/) upp gaf såsom skäl för sitt afstvrkande, att han trodde det vara af högsta vigt, att detta Embete innehades af en man med anseende, förmåga och en närmare bekantskap med den högre administrationens practiska beskaffenhet.
Dessa vilkor ansåg han ej uppfyllas genom den ifrågavarande Embetsmannens inträde i den högre administrationen, ehuru hans duglighet i öfrigt ej kunde förnekas.
Föredraganden k) ansåg äfven för sin del den ifrågasatte Embetsmannen icke kunna anses vara f) Närvarande, utom den nu under Riks-Rätt ställde Stats-Secreteraren,' Tit. ^Rosenblad, af Wetterstedt, Mörner, G.
Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Poppius, Åkerhjelm, och von Schulzenheim. g) Närvarande, utom de nu under Riks-Rätt ställde, Tit.
Rosenblad, Åkerhjelm, J.
Lagerbjelke, v. Schulzenheim, Hård, och Munthe. h) Tit.
Rosenblad. *') Tit.
Mörner (som hufvudsakligen med Tit.
Rosenblad instämde), Löwenhielm, Adelsvärd, och Hård. j) Tit.
Åkerhjelm; (Tit. v. Schulzenheim förenade sig både med Tit.
Rosenblad och Tit.
Åkerhjelm. k) Tit.
Danckwardt.
Bill. till /{.
Brot. 184.0. 3 Sami. 11 Häftet. * 58 Bilagor lill Constitutions-lltskottels Memorial, N.o i3. en tjenlig och lämplig person till omförmälde höga och vigtiga Emhete.
Emot detta enhälliga afstyrkande blef förordnande å Embetet för ifrågavarande person utfärdadt.
Uti en till Kongl. Majit afgifven underdånig skrifvelse den 18 Juni 1858, hade ett Embetsverk anmält, att, sedan en enskild man gifvit bemälde Embetsverk tillkänna, det han i ett enskildt lius bär i staden hade förvarade åtskilliga från Kronans förråd på auction inköpte vapen och dessa sedermera blifvit till Artilleriförrådet afförde och der för köparens räkning qvarhållne, så hade köparen uti en sedermera till samma Embetsverk ingifven skrift hemställt, att berörde vapen måtte för Kronans räkning inköpas.
Sedan Krigs-Collegium afstyrkt detta återköp och Konungens Rådgifvare l) den 14 September 1858 förklarat sig finna intet äfventyr för lugnet i Hufvudstaden uppkomma deraf, att ett så ringa antal vapen lemnades i en enskild mans hand, och derföre tillstyrkte att gevären måtte till köparen återlemnas i samma förseglade lådor, deruti de vid emottagandet varit inlagde, så förordnade Kongl. Majit icke destomindre, att ifrågavarande gevär skulle i förrådet qvarblifva och den af köparen för dem fordrade summan, 2,285 Ridlr 16 sk.
Banco, till honom af Krigs-Collegium utbetalas; och ville Kongl. Majit förständiga Krigs-Collegium, att, då fråga framdeles kunde uppstå om afskiljande från förråden af odugliga vapen, desamma borde, efter derom skeende anmälan, slopas och göras fullkomligt obrukbara, så att illasinnade deraf ej måtte kunna sig begagna till lugnets och allmänna ordningens störande; ”hvarefter och sedan hvad af beslag och andra materialier dertill kunde användbardt finnas till förrådet åter ingått, jernet, metallen och messingen borde efter vigt på auction försäljas, tillika med hvad i öfrigt för Kronans tjenst funnes odugligt.” N:o 60.
Den 19 October 1858 förklarade efter slutad föredragning Kongl. Majit
Sig anse nyttigt, att ytterligare en Rese-Inspector med hufvudsaklig bestämmelse för bevakningen i Skåne blefve vid Tullverket anställd.
Konungens Rådgifvare m) yr - /) Tit.
Rosenblad, Stjerneld, Löwenhielm, von Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal, och Grip. ro) Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal, yon Hartmaushorff, och Munthe.
Bilagor till Conslitutions-Utskottels Memorial, IV.-o i3. 59 kade i allmänhet, att General-Tull-S tyr elsen borde höras om behof af en sådan tjenst verkligen fanns.
En bland dessa Rådgifvare n) afstyrkte bestämdt inrättandet af den nya tjensten.
Maj:t beslöt icke destomindre, att, utom de vid Tullverket redan befintliga tvä extra Rese-Inspectorer, en ny, hufvudsakligen för bevakningen i Skåne, skulle tillsättas i enahanda ordning, som vid de förras tillsättning blifvit iakttagen och med åtnjutande af enahanda aflöning, samt att GeneralTull-Styrelsen skulle inkomma med förslag.
Den 2 November samma år föredrogs General-Tull-Styrelsens underdåniga skrifvelse, hvari General Tullstyrelsen till Kongl. Maj:ts
Nådiga godtfinnande öfverlemnat, huruvida uppgifven man, som hos General Tull-Directeuren anmält sin önskan om en sådan tjenst, som den nu inrättade Extra Rese-Inspectionen, måtte dertill i Nåder förordnas.
Konungens Rådgifvare o) förklarade sig ingenting hafva att erinra emot den nämnda personen; hvarefter Kongl. Majit i Nåder utnämnde honom.
Den ll:te April 1859 föredrogs en ansökning af en Embetsman vid Postverket att, sedan en sportel-inkomst, som han och hans företrädare i och för befattningen med Post- och lnrikes-Tidningen åtnjutit, i följd af contractets uppsägande på Stats-Tidnings Redactionens sida, med slutet af 1858 upphört, en årlig deremot svarande ersättning af Postmedlen måtte honom personelt tilläggas från och med år 1859; varande berörde sportel-inkomst uppgifven till ett belopp af 599 R:dlr 50 sk. 7 rist årligen, som styrktes med Utdrag af Hufvudböckerna öfver Tidnings-medlen.
Oaktadt Konungens Rådgifvare p) härtill afstyrkte bifall, tilläde Kongl. Majit bemälde Tjensteman personelt 500 Ridlr årligen af Postmedlen, så länge han tjensten innehade.
Den 3 Mars 1837 beslöt Kongl. Majit, oaktadt sina Rådgifvares q) afstyrkande, att 6000 Ridlr, hvilka i project-Staten för Fjerde hufvud-Titeln blifvit uppförde till fullbordan af Skeppsholms Kyrkobyggnad, skulle användas till byggnad af ett då för Flottan nödigt ansedt Ångfartyg.
Maj 1857 föredrogs inför Kongl. Majit den år 1836 den 16 April och 4 Juni uppskjutna frågan, angående ett Canalbolags anhållan om fortfarande bidrag af Stats-medlen till räntans godtgörande för det åt en dess egande större n) Tit.
Hård. o) Tit.
Rosenblad, Stjerneld, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, v. Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal,* och Munthe, p) Tit. von Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal, och Grip. q) Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, t. Schulzenheim, Hård, Grip.
Biligor till Constilitiions-Udkottets MemorialN.-o i3. verkstad af Landtbruks-Academien meddelade lån, Stats-Rådets närvarande Ledamöter r) och Föredraganden s) afstyrkte bifall, som dock af Kongl. Maj:t lemnades.
Stats-Secreteraren för Handels- och Finans-ärendena t) har först den 11 Januari detta år föredragit förslaget till den proposition, Kongl. Maj:t till Riksens
Ständer vid deras till den 14 i samma månad utsatte sammanträde borde afgifva om Statsverkets tillstånd och behof.
Stats-Secreteraren för Krigs-ärendena u) har först den 13 sisth Januari föredragit dess underdåniga förslag om Tredje och Fjerde Hufvud-Titlarnes behof; och Föredraganden för Kammar-ärendena a) först den 13 i samma månad föredragit liera mål, om hvilka framställning uti Kongl. Maj:ts proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof borde ske.
Sedan Kongl. Majit den 10 December 1816 fastställt Kammar-Rättens den 50 Maj 1815 fattade beslut, angående Kronans ersättningsanspråk emot enskild man och Kongl. Majit, då Nådeansökning sedermera blifvit ingifven, den 17 Juni 1818 uppskjutit dess pröfning, blef denna fråga först den 26 April 1854 x) i anledning af Kammar—Rättens underdåniga anhållan att få del af Kongl. Majits
Nådiga beslut deröfver, til! afgörande företagen.
En den 14 December 1835 i Rikets Allmänna Ärenders Beredning förehafd, den 6 Juli y) och den 16
December 1836 z) i Stats-Rådet föredragen klagan af underlydande
Tjensteman öfver förmenta oförrätter tillfogade af en Förman, biel törst den 2
Maj 1859 a) till slutligt afgörande befordrad. r) Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Åkerhjelm, von Schulzenheim och Hård. •s) Tit.
Skogman. t) Tit.
Munthe. u) Tit.
Grip. I) InÄJ!'hvilken likväl minsta .M™ at tiden varit y) Tit.
Skogman, föredragande. z) Tit.
Skogman, föredragande. u) af Tit.
Bilagor till Constilutions-Vtskoltets Memorial, N.e i3. 61 N o 64.
Besvär öfver tillsättningen af en tjenst, som den 19 Mars 1852 i Allmänna Ärendenas Beredning förevarit och den 7
Maj 1834 b) blifvit i Stats-Rådet föredragne, afgjordes först den 28 October 1835 c).
N;o 65.
Preste-Ståndets begäran om rätt för Klockare-Enkor att söka extra Nådår, som redan den 26 April 1834 i Stats-Rådet förekommit d), har, ehuru tvänne ansökningar om sådane nådår den 6
Maj 1855 blifvit föredragne e) och på grund af i Författningarne saknad tillåtelse till dylika ansökningar, afslagne, likväl under Stats-Secreteraren von Hartmansdorfls hela återstående tjenstetid icke blifvit till slut befordrade.
N;o 66.
Rikets Ständers i underdånig skrifvelse den 24 September 1834 anmälde ansökning, att dubbel eller förhöjd tjenstårsberäkning för Ecclesiastica Tjenstemän måtte, under uppgifna förbehåll, försvinna, har först den 1 November 1859 fl blifvit föredragen.
N:o 67. l)en 23 Februari 1855 hade Rikets Ständer i underdånig skrifvelse anhållit, att Convoij-Coinmissariatet måtte upphöra och dess befattning öfverflyttas på Commerce-Collegiuin.
Vid föredragning häraf den 19 Juni 1835 förordnade, på Föredragandens g) och Stats-Rådets tillstyrkan, Kongl. Majit, att Convoij-Commissariatets och Cornmerce-Collegii underdåniga utlåtanden häröfver skulle infordras.
Sedan dessa utlåtanden inkommit, beslöt Kongl. Majit den 13 Juli 1836, utan att Föredraganden h) dervid något yttrat, att frågan tills vidare skulle uppskjutas; och slutligen förordnade Kongl. Majit den 14 April 1837, vid föredragning af dåvarande Ordförandens ansökning om endtledigande från sin befattning, att detta Ordförandeskap skulle tills vidare förenas med Presidents-Embetet i Commerce-Collegiuin, utan att Föredraganden») synes yrkat afgörande af frågan om Convoij-Commissariatets upphäfvande.
L) af Tit. von Hartmansdorff. c) Föredragande Tit. von Hartmansdorff. d) Föredragande Tit. von Hartmsnsdorff. e) af Tit. von Hartmansdorff. f) af Tit.
Heurlin, som likväl blott, sedan sednare delen af år 1838 förestått Stat8-Se creterare-Embetet. g) Tit.
Ii) Tit.
Skogman. »j Tit.
Skogman. 62 Bilagor till Constitutions-Utskottets Memorial, N-o 13.
Ständers underdåniga skrifvelse den 9 Maj 1855, rörande Fattig— vårdsanstalterna, föredrogs inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet den 19 Juni 1855.
Sedan det utlåtande, sorn, enligt Kongl. Maj:ts då fattade beslut, från Kammar-Collegium infordrades, af detta Collegium den 7 October 1856 blifvit afgifvet, föredrogs målet A) inför Kongl.
Majit ånyo den 17 Mars 1837.
Stats-Secreteraren, som fann saken af den vigt och i vissa fall af den natur, att Rikets Ständers yttrande deröfver borde vid nuvarande Riksdag inhemtas, föreslog nedsättning af en Comité, som skulle utarbeta förslag till allmän stadga om fattigvård och i sammanhang dermed äfven till ny och fullständig författning om Sockenstämmor och Kyrko-Råd.
Stats-Secreleraren ansåg, så snart de i sistnämnda afseende infordrade utlåtanden inkommit, tiden vara inne att utse och förordna nämnda Comité.
Den 26 October 1838 hemställde Föredraganden l) att, enär de från vederbörande infordrade underdåniga utlåtanden nu inkommit, Kongl.
Majit måtte förordna nämnde Comité samt, utan utfärdande af någon serskild
Instruction för densamma, endast i allmänna ordalag antyda, att den egde uppgöra förslag, såväl till allmän stadga om fattigvården i Riket, som till en serskild för Hufvudstaden, hvarvid Comitéen borde taga i öfvervägande de ämnen oell författningar, som dermed stodo i sammanhang och derpå hade inflytande samt med nödiga förslag i dessa afseenden inkomma m. m. N:0 69.
Sedan, i anledning af Kongl. Majits
Nådiga skrifvelse den 13 Februari 1829, angående förändring och reduetion af hemmansräntorne i de Län, der desamma nu finnas i ett större antal persedlar utförde, Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 25 Januari 1850, på anförda skäl, anhållit, att verkställigheten af ränteperspdlarnes nämnda förvandling i allmänhet måtte till nästföljande Riksdagen få hvila, för att då i sammanhang med en hos Kongl. Majit i underdånighet begärd proposition, rörande, bland annat, förändrad method för markegångssättningen till afgörande företagas, samt Kongl. Maj:t derefter genom Nådig proposition den 7 Maj 1834 till Rikets Ständers pröfning öfverlemnat båda de således förenade frågorne, så blef, då Rikets Ständers till svar härå afgifna underdåniga skrifvelse den 17 Maj 1855, efter det Kammar-Collegium, till underdånig åtlydnad af Kongl. Maj:ts den 19 Juni 1835 fattade Nådiga beslut, med utlåtande inkommit, den 15 Juni 1838 inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet föredrogs m), målet, i A) af Tit. von Hartmansdorff. t) Tit.
Heurlin. m) af Tit.
Bilagor till Conslitutious-Utskollets Memorial> N:o t3. 63 ättledning af flera Stats-Råds-Ledamöters yttrade önskan, att af handlingarne taga serskild kännedom, tills vidare uppskjutet.
N:0 70.
Maj 1835 föredrogs inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet Cornmitterades till reglering af gevärstillverkningens ändamålsenliga bedrifvande den 6 föregående April aflåtna underdåniga skrifvelse, deruti Committerade i underdånighet framställde hufvudgrunderna för en framtida gevärsfabrication.
Föredraganden n) föreslog, att, till beredande af tillgångar till ifrågasatt förändring af Carl Gustafs Stads gevärsfactori, för hvilket arbete nödige förberedande åtgärder med grundläggning m. m. då genast borde af Committerade föranstaltas, factoriets sliphus, piphammare samt en dertill hörande räckhammare jemte stångjernshammare med skärverk i räkenskaperne upptagne till ett värde af 17,793 R:dr 24 sk. 5 r:st., måtte, genom Krigs-Collegii försorg, få på offentlig auction till den mestbjudande försäljas, äfvensom likaledes härstädes det hus med tomt, som för 9000 Rdr var inköpt och afsedt för vapen-centräl-verkstaden, - - - - samt att enär, om ock försäljningssumman för alla dessa hus, skulle uppgå till uppgifna bokförda eller prasumtiva värden af tillsammans 31,793 R:dr 24 sk. 5 r:st., uti den erforderliga kostnaden 92,027 R:dr 53 sk. 4 r:st., en brist upp stöde af 60,234 R:dr 8 sk. 11 r:st., denna brist måtte fyllas dels derigenom, att dertill förskottsvis i första rummet användes det temporära öfverskott 32,156 R:dr 43 sk. 1 r:st., hvilket, enligt hvad Committerade utredt, i anseende till det minskade antal gevär, som under åren 1835 till och med 1859 skulle för Kronans räkning tillverkas, under tiden komme att uppstå å det för dessa år disponibla gcvärsanslag, dels derigenom att återstoden 28,077 R:dr 13 sk. 10 r:st. med en fjerdedel af beloppet beräknades och uppfördes å Krigs-Collegii Artilleri-Afdelnings-Stater för åren 1836 till och med 1859, att utgå af Ordinarie Statsanslaget å Tredje Hufvudtiteln för Krigs-Collegii departementer; och förmodade Föredraganden, att Kongl. Maj:t, då tiden icke medgaf framställning derom till Rikets då församlade Ständer, till de nästkommande skulle alternativt öfverlemna, huruvida förrberörde förskott af gevärsanslaget borde betäckas genom den af Committerade föreslagna försäljning af flen till Carl Gustafs Stads egendom hörande mjölqvarn samt åker och ängsmark, eller om all fråga om detta förskotts återgående skulle förfalla.
I detta Föredragandens yttrande instämde Stats-Rådets Ledamöter, och Kongl.
Maj:t gaf härtill Sitt Nådiga bifall.
Föredraganden hade, såsom han sjelf till protocollet uppgifvit, deltagit i Comitéens för regleringen af gevärstillverkningen arbeten, och hade således dubbel lätthet att åstadkomma ett tidigare resultat. n) Tit.
Grip. 64 Bilagor lill Coiistitiitions-Utskotlets Memorial j lY.-o 13.
Den IB Maj 1838 beslöt Kongl. Majit, på Föredragandens och Stats-Rådets o) tillstyrkan, att en uppkommen brist på medel till fortsättande af byggnadsarbetena vid Carl Gustafs Stads Gevärsfactori, till belopp af 30,703 R:dr 22 sk. 7 r:st., skulle med omkring halfva beloppet pä hvartdera af 1859 och 1840 årens Statsreqvisitionsanslag för Krigs-Collegii Artilleri-Afdelning lill bestående uppföras. N:0 71.
I sammanhang med underdånig hemställan om Arieplougs och Arfvidsjaurs Lappmarkers förläggande under Norrbottens Län, hade Riksens Ständer, i underdånig skrifvelse den 3 Juni 1834, hos Kongl.
Majit gjort underdånig framställning om tillvägabringande af en ny administrativ och kammeral indelning i de delar af Riket, der en sådan kunde finnas behöflig, dock utan att densamma måtte till förökning af Länens eller dervararande Embetsmäns antal föranleda.
Den 12 i samma månad befallde Kongl. Majit p), att framställning derom skulle, i sammanhang med det af aflidne Canzli-Rådet Nikander afgifna förslag till ändringar i Län, Härader, Domsagor, Socknar, Stift, Prosterier och Pastorater i Riket, till Nådig pröfning förekomma.
I underdånig skrifvelse den 18 Augusti 1834, hade Rikets, Ständer anhållit, att transporter af såväl Kronans manskap som af Kronoeffecter i allmänhet från en ort till annan inom Riket derefter alltid måtte verkställas sjövägen, antingen på Kronans egna eller på hyrda fartyg, då ett sådant transportsätt kunde begagnas.
Den 23 October 1859, då nämnda skrifvelse, jemte Krigs-Collegii och Förvaltningens af Sjöärendena den 8 Januari 1833 deröfver afgifna utlåtanden i StatsRådet föredrogs, förklarade Föredraganden q) lika med Stats-Rådets Ledamöter sig finna detta ärende ega ett oskiljaktigt sammanhang med frågan om sättet för tågande truppers fortskaffning, derom ny författning då var under utarbetning, samt hemställde fördenskull, att Kongl. Majit täcktes förklara detsamma ej föranleda till serskild åtgärd.
En stor del af Handels- och Finans-Expeditionens protocoller hafva icke, på sätt eljest är ölligt, blifvit underskrifne af de Stats-Råds-Ledamöter, som för hverén gång varit i Conseljen tillstädes. o) Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Hård, Gyllenhaal och Grip. p) Föredragande Tit.
Danckvardt. q) Tit.
Grip. STOCHHOLM, HOS 3.
HJERTA, 1840. Constilutions-Utskotlets Memorialj N:o 13. 1 Reservationer: Herr Cederschjöld ville hafva anmärkt, dels att han under större delen af den tid Utskottet varit sysselsatt med pröfningen af de anmärkningar, som blifvit gjorde vid läsningen af StalsRåds-protocollen, varit af sjukdom hindrad att Utskottets sammanträden bevista: och dels att han i de flesta af de mål, i hvilkas afgörande han deltagit, varit af olika mening med majoriteten.
”Då jag i några mål icke delat den segrande meningen inom Utskottet, har jag trott mig böra,såsom min enskilda tanka, anmäla: l:o att afstyrkandet af Konungens sanction till den af Rikets Ständer föreslagna förändring af RiksrlagsOrdningens 11 §. icke förekommit mig af sådan betydenhet, att det bordt till anmärkning föranleda, helst frågan så vida kan sägas vara af ringare vigt, som Rikets
Ständer redan i sjelfva verket innehafva och kunna utöfva den makt, som i underställda nya lagförslaget blott närmare bestämdes.
Bil. N:o 2; 2:o att, ehuru jag icke med mitt bifall hyllar det i senare tider nog vedertagna bruk, att Lagfrågor och allmänna Hushållnings-mål, hvilka Konungen vill till Rikets Ständer framställa, meddelas dem i aflåtna Nådiga skrifvelser, och icke, på sätt Regeringsformens 87 och 89 §§. föreskrifva, jag likväl icke, med hänseende härtill, kunnat deltaga i ett strängare klander af rådgifvande åtgärden, hvad serskildt Fattigvårdsfrågan beträffar, enär densamma, genom den behandling, den af Committerade rönt, blifvit satt i närmaste förbindelse med flera föregående reformer och lagförslag, hvaröfver utlåtanden af vederbörande Embetsverk och Högsta
Domstolen bordt inhemtas, samt derförutan någon besinningstid väl kunde på goda skäl erfordräs, i ett så utgrenadt och inagtpåliggande ärende.
N:o 6; 3:o att jag icke funnit mig befogad ogilla, att Stats-Rådet, i likhet med Högsta Domstolen, tillstyrkt bifall till en Nåd-ansÖkning.