Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Först udi samme Regenskahsbog skal en Gienpart aff Kirckestoelen indföris, ilige Maade underskreffuen, som forbemelt er, derefter Regenskaberne
Aar effter Aar, som forbemelt er, forhörede oc underskreffne, oc skal alting udi Regenskabet indföris ordentlig med Dag oc Dalum, styckviisz, huormeget, aff buera, lmorfor, huortil, oc saa fraradelis, &c. 30.
Inuentarium indföris först i Regenskabet, at det er beholden, oc derhos det, buormed Inventarium forbedris eller forringis, builcken Forbedring udi Kirkestolen liosz Inuentarium bliffuer, oc derforuden vorder tilsat, oc Forringelsen affskreffuen. 31.
Dernest Kirckens Beholdning aff förige Aars Regenskab, Penge, Materialia, om der er bleffuen bygt. 32.
Rente aff Kirckens Hoffuilstoel, med Formelding, bosz buera den staar. 3.3.
Kirckens Landgildekorn oc anden Landgilde, huer slags Korn oc anden Landgilde-Indkomme (vaere sig aff Gaarde, Jorder, Enge, Huusze, Kirckelader, eller dislige) for sig selif specificeret, skal effter Capitels-Kiöb betalis; Landgildspengene skulle oc opebergis i Rixskillinger.
Oc skal 52 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 182. ald Kirckens Tiende-korn bortfeslis for Penge, effter det Kiöb paa Kirckekorn, aff de dertill Forordnede aarligen sat bliffuer, saa huo Pengene icke til befalede
Tider frembskicker, balfue derföre sit Feste forbrut, ligesom FeslebrelTue paa Tiende-korn liidintil formeldet haffue. 34.
Jorder, sorn ere giffne fia Böndergaarde lil Kircken, skulle de Bönder, fra huis Gaarde samme Jorder giffne ere, beholde for Landgilde, der pleyer aff at gange, aff gammel Tid.
Dog skulle de vaere plictige, Arffuinger effter anden, a t feste samme Jorder aff Kirckens Forsuar, paa Kirckens Vegne, for en skiellig Feste, til enKiendelse, naar den döer, Jorden fest haffuer.
Haffner nogen derudoffuer tagit Jord oc Eyendom fra Kircken imod Domb oc Bet, da vinde Kirckens Forsuar samme Jord till Kircken igien med Domb oc Rettergang, oc den, som saa taget haffuer, bode derföre efter Louven. 36.
Kirckernis
Korntiender (liuarom videre hereffter) skal effter Capipitelskiöb, saa oc huad andre fiender Kirckerne baffue, saauit de hidindtil dennem fulldt haffue, nemblig Midsommer- eller Qvaegliende, som ey ringere end effter ret Landkiöb loris til Regenskab.
Oc skal Praesten paa samme
Qvaegliende holde vigtig Register med Kirckevergerne, oc til Rictigheds Vitterlighed devis annammelse underskriffue. 37.
Fae oc Qvaeg, huor det er oc aarlig Indkomme aff haffuis, oc dislige, saerdelis i Norge, Kirckekiör oc Alterkiör, som ey maa forandris, linor de nu ere; de, som ere forkomne, skulle igien indtalis. 38.
Dereffter skal den uvisse Indkomst indföris, nemblig Stedsmaal aff Kirckens Tiender, saauit Praesten icke Kirckens Tiender uden Stedsmaal nyde; oc skal udi Regenskaberne indföris, huo Tienderne haffve, saa oc Siats-Utskottets Utlåtande, N:» 182. 53 naar Naffnet forandris oc en anden bekommer Tienden; derhos settis huacl Feste deraff gången er, at deraff maa erfaris, om tiibörligen Stedsmaalet er opebaarit.
I lige Maade indibris oc Stedsmaale aff Kirckens Gaarde, Enge, Jorder, Boel, Huusze oc Lader. 39.
Oc skulle alle Stedsmaale oc andet Uvisse, saavel aff Capitels- oc Prouistie- Kircketiender, Gaarde, Boel, Jorder oc Huusze, som aff andre Kircker, forbliffue Kirckerne effter Becessen, oc icke forklaris, at, naar Kirckerne langer den sedvanlige Feste, da maa Regenskabs-prouster, eller andre lill devis Profit nvde liuis videre kand haffuis, linad for en Deei J 7 tillegt oc derimocl. hosz en Deel lil devis egen Fordeel oplaget oc i Brug vaerit haffuer, uudtagen der lindis Adkombst udi Capitels eller deris, som sig det tilholde, Eyendonibs-breffue oc gamble Jordböger, som saadant udviise.
Transumtets enlighet med originalet intyga.
Jacob Fr.
Ek. F. IV.
Notarie i Kongl. Vet.
Acad. E. O. Amanuens i Stockholms S ta ds 'Consistorium.
Afskrift af Gienpart.
Litt C. Wij Frederich etc. heise elther alle Herretzprouster ofver allt wort Land Skaane, Halland, Bleginde och Listtr, med Gud og wor Naade wijder alt wy ere komne udi er fa ring, huorledes alt Kirckerne och Presterne ther udi Lanndet, skulle megit ufforrettis, och skee Forfaring, paa huiss Gaarde, Jorrde, Grunder och Eigendomme, thennom med rette tillhörer, mest aff thennd Aarsag, at ther paa er Jugen wisse beskeed, med Jordbögger eller Register gjortt, saa at mand kan wiide huad Kirckenns og Prestenns er, och ther som icke lindes thertil Raad: er att formode, at Kirckernis och Presternis Jorrde och Eigendome, med tiidenn bortheffs fran Kirckerne och Piestegaarderne, och kemmer udi frembede menndts were som ther til 54 Stats-Utsftotteti Utlåtande, iV.o 183.
Jugen Reit hafwe.
Tha paa ihett sligtt maa forekommes, bede wij etther alle och huer serdelis strehgeligen by ude Att j retthe etther effthr huer ud j the herritther j haffwe befaling udj at forfare och udspörge, alle t lie Gaarde, Jorde, Grunder och Eigendomsne, som hörer til Kirck erne och Presterne paa thieris Embilzs Yegne, huor the ligge, huem thennem haffwer og Bruuger.
Och hvad ther affgiffwis til Lanndgilde.
Och therpaa giörer Clara Register, Och samma Register Sijdenn forschicker lil Superintententem at hann kannd lade ther efftergiöre en reti och visse Jordebog paa alle Kocker* og Prosters Gaarde, Jorde og Eigendomme offer allt stigtit paa thett mannd theraff kann viide och forfare, huad kirck ens och Prestens Eigendom er, och alt ther fränn Jnghen skulle föröckes.
Thermed skerr Wor ahvorlig Wilge och Befaling, tili thager ther Ingen Forsömmelse for, saafremblt j icke ville stannde til rette, Forbydenndesh med alle wor Fogitts Embitzmend, Riddmenndzmend, och alle aff Addelenn, Saa och alle a lindre Geisllige och Werdtziige, aldeles Jngen undenthagit, nogenn hinnder eller Forfanng at giöre for:nt Prouester udj thenne thieiis bestillning och befalning, men thennom lier udinden fast mere att hielpe och til thett beste att ford re och fremme, saa at the forrne thieris befaling udi alle Maade med Flid effter thelle wore breffs lydelse mue fuldgiöre. Wed wor Hyldest och IS aade Da t.
Fredriksborg thend ll:te Augusti Aar 1569.
Geenpartens
Overeensstemmelse med den i det Danske Cancellies Archiv beroende Registrant bevidnes herwed.
Cancelliet den 21:de October 1825.
(Sigill) Hiorthöij.
Cancellie-raad och Archivarius i det Danske Cancellie.
Likheten med Original-afskriften intyga: A. J. Olde. t. f. Copist i K. EccL Dep. Jacob Fredr.
Notarie i Kgl. Yet.-Acad. StaU-Ulskottets Utlåtande, N:o 182. 55 Transsumt.
D. KONGL. MALTS Resolution på Presterskapets uti Götheborgs Stift besvär, ilat Stockholm den 30 Sept. 1668. R.
Registr. P. 11 f. 1040.
Ulhi Ilallandh. 12.
Hvadh vidhkommer Presterskapets i Halland underdånige begiäran, alt kyrckiotijonden icke molte anvcndas lili Magazinen och Guarnisonernes underhåldh, uthan förblifva till dhe usus, som dhe hafva varit destinerade; så vill Kongl. Maj:t att dermedh schali förhållas effter dess Nådige Presterskapet i Giötheborgs Stifft gifne resolution på Rijkzdagen a:o 1660, eftersom Kongl. Maj:t densamma ännu härulhinnan vill reiterera, att kyrkiorne schole niuta deras intrader oförrychte som dhe dem tillförende haft hafva, till deras byggning och reparation, hvarvidh Gen.
Gouverneuren oell Landshöfdingen skola dem maintinera och handhafva. 13.
Dhe bendicia angående som hafva varit lagde till Kyrckiors, Schola rs och deras betientes underhåldh, hvilka förmehnas varda förde uthi éens eller annors Donations- eller Kiöpebref; och Presterskapet begiära, att dhe måga blifva vidh dheras förre fundation; Så vill Kongl. Maj:t
Sig derpå i Nåder resolvera och sökia sådant alt ändra, vidh hvar och een serdeles casus, efftersom omstendigheeterne då bättre kunna considereras och i acht lagas enär slijkt specialitet' hillver föredragit. 14. f Såsom Presterskapet i underdånighet hafva tillkännagifvit, att nå - : 56 Slats-Utskoltets Utlåtande, N:o 182. gre finnai', som allenast hafva ellie extra-ordinarie Räntornc alf dhe hemman som gifva sitt Landgille till kyrckiorne, dhe der understå sig alt horlstädia till deras egen nytta och fordeel kyrckiones Landgille; Alltså och emedan som Kongl. Majit sådant medh miss hagh förnimmer, ty vill Kongl.
Majit beordra Dess Gen.-Gouvernern* och Landzhöfdingar, att dhe uppå sådant bother skaffa, och handhafva kyrckiorne vidh det som effter Recessen dem i delta måhl compelerar och tillhörer.
i Rätteligen afskrifvet, intyga.
Stockholm den 26 Jan. 1845. C. G. Styfje. JVilh.
Tham. E. O.
Aman. i R.
Arkivet.
Docens.
Afskrift. af Afskrift.
Litt. E. KONGL, MAJiTS Fulhnacht för General-Gouvernementets aff Skåne, Halland och Blekinges Commissarie!-, dal. Stockholm den 21 Aug. 1669. Riks-Registr. 1669. T. 1. f. 522. Wij Carl medh Gudz Nåde etc.
Gjöre vitterligit, Alldenstundh vij för hälsosampt och nödigt erachlat hafwe, såsom till andre provincier i wårt Rijke, så och till General-Gouvernementet aff Skåne, Halland och Blekingen een Commission förordna och afgå låta, förmedelst hvilken tillståndet der å orten rätteligen må kunna erfahras, sampt ett och annat effter sakernas anledningh och tillfälle till Inwånarnes Wäre trogne Undersåtares gagn och upkomst inrättas och thet till äfventyrs för bättre uthredande skull afl allt sådant torde wara nödigt, att något mothe och sammankomst af ett och annat Ståndli förskrifvas och hållas skulle, ty hafwe Wij beordrat och fullmechtigat, effter som Wij härmedh och i krafft af detta wårt öp11a breef beordre och fullmechtige (tot. titt.)
Herr Gustaff Baner, Herr Johan Gyllenstierna, Herr Claes Rolamb att i ofvanbeite motte vara Wäre Corn - Stäls-Utskottels Utlåtande, N:o 182. 57 re Commissavier, Ständerne så i gemeen som i synnerheet, -så och eenskvldte Personer, theraff förskrifva, kalla och till sigli fordra, them vår nådige villie föreställa, dheras underdåniga
Rådh och betänckiande förhöra och afhämpta, the ärender som afhandlas kunna, medh them sluta och alt thet förrätta, som Wij them å Wäre wägnar att giöra och förrätta anbefallt, beordrat och instrueret bäfwe.
Wij biude och befalle förthenskull alle, som wederhöhr, sampt Oss medh J.ydno och trooheet förbundne åhre, att the rätta sigh liäreffter, bevijsandes them sin respect och tillbörlige hörsamheet uthi allt thet the å väre vägnar biudandes varde.
Till yttermehro visso etc.
HEDVIG ELEONORA. P.
Brahe, L.
Linde, G. O. Stenbock, M. G. De la Gardiej G. Bätter. J. P. Olivekrantz.
Rätteligen afskrifvet intyga.
Slockholm den 22 Jan. 1845. C. G. Stjffe. fVil/t.
Tham. E. O. Aman. i Riks-Archiyet.
Litt. F. KONGL.
MAIJ:TZ Instruction hvar effter thess och thess Rijkes högtbetrodde
Män och Rådh ellie Wälborne Herr Johan Gyllenstierna., Frijherre till Lundholmen, Herre till Fråssåker och Sverkilbo, Praesident uti Svea Hof-Rätt; och Herr Claes Bttlamb, Herre lill Bystadh och Lenna, Cammar-Rådh, uthi then Commis - hili. titt R.
Prot. 1844. 4 Sami. 1 Afä. 2 Rand. 4 Haft. 8 58 Stats-Utskotteiu Utlåtande, N:o 182. sion som them vid Skånska General-Gouveraementet i nåder uppdragen ähr, sigh hafwa att rätta och regulera, dat.
Stockholm den 21 Aug. 1669.
Riks Registr. 1669.
T. f. 525, 529. 3.
I lijka måtto tieriär och information att inhemptas om andre eenkannerlig Landz-kyrkiors och Prästeböhls underhörige hemman, gadehuus, Engiar, Skogar, Uthiordar etc. medh sampl kvrckiornes Inventarier item hvadh capitaler i reda penningar hoos kyrckiorne så i städerne som på landet ännu alne att hima eller på räntha uthslående såsom oek huru medh the kyrckiomedell är fatt, sorn på Cronones vägnar af kyrekiorne ähro uplänthe, att the må blifva liquiderade och uthi richtigheet brachte, elfter den på sidste Rijksdagh Ständerne der nedre gifne Resolution jembvähl och hvadh medel Konungen i Danmarck och dess Ministrer vidh cessionen alf .Landet kyrckiorne häfver afbendt, in specie huru beskaffat ähr, medh Hindrich Lindenous räckenskap, som lian för några kyrekemedell att giöra, hahr förpliehtadt varit, och liwern uthi hans nampn samma medell häfver under händer halft, samt medh flere sådane.
Och ändoch Hrr Commissarierne i alt thetta, så vida thet Skåne angår, sigh kyrckio-inspectorens underrättelse betiena kunna, will KongL Maijdt lichvähl att the och häröfver sielfve Prästerskapes och andras berättelse iuhempta och honom kvrchio-inspectoren tillholla giöra reda och räckenskap för den tijdb, som honom vederbökr.
— -— — — — — — Rätteligen afskrifvet intyga.
Stockholm den 22 Jan. 1845. C. G. Styffe. IV.
Thum. E. O. Aman. i Riks-Avchivet.
Hist. Docens.” Rätteligen afskrifvet intyga.* A. Lindberg* F. W.
Öf verström* Consisl.
Aman. i Stockholm.
Vice Comm. Stats-UtskotUU Utlåtande, K:o 182. 59 Afskrift af Transsumt Litt. G. Utdrag ur Kongl. Commisionens Protokoll i Malmö d. 21 Jan. 1670 f. m. (P. i. f. 2039, 2041.) Sedan företoges Prästerskapets
Generale insinuerade angelägenheter beståendbe uti effterfölljande punchter. 2.
Anliöllo
Presterskapet att kyrkiornes huusmän och dee som dess hemman åboo, måge vara frij för Befallningsmannens Eckor och påbodh, effter som dee till den ända äro upbögda, att dee som der uti boo, skola halfva noga adit på kyrkones byggningh, åker och äng; såsom och att det ringa slädzmåhl, som af samma huus och hemman falla kunna, måge allena komma kyrckiorne till goda, och Prästerna med kyrckioverderna effterlåtit dhem bortstädia och derföre vederbörlig räkning att gjöra.
Resolut io.
Detta funno Kongl.
Commisarierna skiähligit och böra dermedh icke utan betahlningh graveras, och så frampt dhet skier, hafva dee sådant för Landshöfdingen i Lähnet att tillkennagifva, hvilken vederbörliga böter derpå skaffandes warder.
Städhsmåhlet af slijka kyrckiors ägendomb bör kyrkian allena tillfalla, som det af alder häfver varit vanligit och derföre af wederbörande räkning giöras.
Stats-Utshottets' Utlåtande, N:« 182.
Rätteligen afskrifvet intyga:
Slockholm den 22 Januarii 1846. C, G. Styffe. Wilh. Tham, E. O. Aman. i R.
Archivet.
Likheten med afskriften af original-afskriften betyga.- A. J. Olde. E. T. Heurlin. t. f. Copist i K. Eccles.-Depttet E. O. Canzlist i Högv.
Pre ste-Ståndets Canzli.
Utdrag af Skånska Cominissionens Protokoller 1669? 1670, T. II. f. 1687, 1694, 96.
Ilalmstädh den 3 Junij (1670). förmiddagh holtz Protoeol uthi begges deras Ex.
Ex:tiers nähr warö:
Då inkom Landzhöfdingen Herr Johan Hårdh och insinuerade ett memorial, hvarpå han begierte Resolution. 9.
Om kyrckio Godz, som åhre bortsulde och förlente, hvilka gifva sitt landgille och ordinarie Ränlha till kyrckian, men alt Extra Ord. till
Donatarien, nähr dhe böhre städia, om sådant, icke af Cronones fougde och kyckiones fidlmechlige bör skee, och icke afl' denn som Godset och det extraord. häfver, hvilka sigh det lillwella, ehuruvähl atStädian altijdh accorderas och gifves effter pundtalet som Godzén ränttar till, i det vissa som är landgillet. Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 1S2. 61 Resolutio.
Adellsmannens betiente må vähl tillålas att antaga till hemmanets åboe denn person, som lian dertill farner tjenligh och dugeligh, doch så alt emedan städzmåhlet bör fullia landgillet och falla kyrckian till, böhr sådant skee med Cronones Befallningsmäns sampt kyrckioverdernes consens och weetskap, hvilka böhre på kyrckiones v egna r till det bästa accordera medh bonden om städzmåhlet, hvarpå sedan Cronones Befallningsman skall städsmåhlszedell meddehla, och om vederbörande icke kunna härutinnan förenass böhr det för Landshöfdingen angifvas, att han deruthinnan statuerar hvadh skiähJigt finnes. 12.
Berettade att när kyrckiogodz blifver odhe, lager donatariens fullmechtige alt griissgiället och kyrckian får intet, som häfver landgillet och det ordinarie.
Resolutio.
Både kyrckian och donatarien böhr åtniutha Grässgiället, proportionaliter sorn dhe hafva uthlagorna till.
Stockholm den 22 Jan. 1845. C. G. Styffe. Wilh. Tham. E. O. Aman. i R.
xlrchivet.
J. Utdrag ur Skånska Commissionens Protocoller (1669 och 1670).
Halmstadh den 3 Junij (1670) förmiddagh holtz Protocol uthj begges deras Ex.
Ex:tiers nährwaro. 62 Stats-fltskolteU VUåtmde, N:o 182.
Då inköra Landshöfdingen Herr Johan Hård och insinuerade ett memorial, hvarpå lian begierte Resolution. 14- Föred rogh Landshöfdingen alt Christian IV:s Recess lib. 1 cap. 1 art. innehåller att Biskopen eij må någon till kall insettia och ordinera medh mindre han halver Collatz ifrån Ländzmannen eller Kiörcknes patron, hvilket Biskopen går förbij och insätter Präster uthan vocation och den ringaste Landzhöfdingens veetskap, förfrågande sigh altså, huru dermedh förhållas skall.
Hvarvidh Landshöfdingen gaf Exempel att Biskopen hade insatt i een församblingh een Präst till kallet, som nu hade suttit vid Embet j 2 åhl, men nu alf honora dädan fordrat i befruchtande att deröfwer vidi» detta tillfälle skulle klagas, eliter han uthan någons weetskap och cornelis insattes af Biskopen allena.
Skall förhållas alldeles effter dett sorn Recessen och Kongl. May:ttz resolutioner i detta fallet exprimera, dock deras privilegier sorn halva Jura Patrona oförkränkt.
Litt. K. Halmstad!» den 2 Augusti Anno 1670.
Ähr och aff Hans Ex;tz Gyllenstierna uppå Kongl. Commissariernes vägnar resolverat öfver Didrich Bex insinuerade memorial angående dispositionen öfver bortstädiandet alf Kyrckiohemman, som utha IF Hans Kongl. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 182. 63 Maij tt och Cronall haus Principal Herr Adrian Tripp uthi Ha llandh till sig handlat och uthi possession häfver.
Och emedan sorn medh bern te hemman är funnen den beskaffenheet vara alt the gifva Landgillet til K yrek i an och det Extraordinarie till Huussbonden och Städzmåhlet altijd föllier Landgillet, fy öhr honom samma Resolution för skiähligh funnen bär öfver alt meddela som för om sliikt ährende är förklarat.
Rätteligen afskrifvet, intyga.
Stockholm den 25 Jan. 1815. C. G. Styffe. Wilh. Tham.
Afskrift af Transsumt.
Utdrag ur Kongl. Commisarieruas till Skåne, Halland och Bleking Protokoll (T. 11 f. 1755, 1771,1791, 1802, 1919, 1937).
Halmstadh den 14 Junij Anno 1670 uthi Hans Ex:tz Herr Johan Gyltenstiernas närvaro holtz Protocol. — — — — — Sampteligh Prästerskapet aff Halmstadh och Ålnestadh Härader, förmedelst deras insinuerade supplique, auhöllo för detta törsta alt
Kyrc kior na måge få i föllie alf Kongl.
Maj:ttz vidh senaste Rijksdagh Ehrhåkne Resolrns 12 Puncten behålla sina gamble och vahnlige intrader till deras reparationer som ähro Eller häreffler blifva bröslfällige.
Resolution Ehuruvähl Academien utlij Lunden eendehl alf kyrckiotijonden i förledne åhr har varit anslagen, så är denn nu upphätven, oell Kyrckiorna häreffler fåå sine intrader oturberade effter Kongl. Maj:llz resolution. 64 Stals-lltsltottets Utlåtande, N:o 182. 2:de.
Klagade Prästerskapet öfwer een Landztingzdom,som nyligen äruthgången, demi kyrkrna liaf:r frånkiendt Städian alf des Gårdar, Bohl, Jordar och IIuuss som kyrckiorna taga Landgillet alf, och det Extra Ordinarie till andra ähr borttdonerat.
Begiärandes at Kyrckiorna må fåå åthniutha Städzmåhlet elfter Christian IY:s Recess Lib. I Cap. 4:to art.
38 et 39 och dee som det upburit hafwa påläggas måtte sådant återgifwa.
Resdutio.
Efftersåsom Städzmåhlen flyta uthaf Landgillet och bäfwer uthi dee danskas tijder fölgdt Landgillet efter, så bör kyrckiorna efter gammal pläghsedh och denn Grundh derom uthi recessen linnes muta Städzmåhlen, der som Landhgillet deni tillhörer och samma Gårdar, Bohl, Jordar eller IIuuss af Kyrckiones förswar tillijka medh Crononos Befallningsman på orten bortstädias, medh mindre icke donatarierne eller Possessorerne alf dee Extraord.
Räntorne håfve uttryckeligh Resolution at dee
Städian behålla och muta skölda, då dhe dervidh till vidare förklaringh varda handhafda, men elliest och i vidrigit fall skola vara skyldige at gifva ifrån sigh hvadh dhe under demi Titull hafva upburit.
Slockholm den 22 Jan. 1845. C. G. Styffe. Wilh. Tham.
E O. Aman. i Riks-Årchivet.
Hist. Docens.” Litt M. Stats-U Iskot teti Utlåtande, N:o 182. 65 Litt. M. Halmstadh den 19 Junij förmiddagh föredrogs effterfölliande ährender för Hans Excellentz Herr Jplian Gyllenstierna och aff honom Resolverades / Prästerskapet af Fauråhs och Humble Härader förmedelst deras insinuerade suppliqve. 2:do. Förfrågade sigh Prästerskapet huruledes medh Stedzmålilen af dee Gårdar, Bohl och IIuuss förhållas skall som Kyrckiorne hafwe sitt Landgille uthaf, men det Extra till Privatt Personer förländt.
Resolutio. f örblifver widh det som redan häröf:r uthi Landzhöfdingens punchter ähr Resolverat.
Stockholm den 22 Jan. 1845. C. G. Styffe. Wilh Tham.
Likheten med Afskriften af Original-Afskriften betyga: E. T. Heurlin. J. Fredr.
Ek. E. O. Canzlist i Hög v. Pre- Notarie. ste-Slåndets Canzli.
Trot. 1845. 4 Sami l Afd. 2 Band. 4 Eäft. 9 66 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 182.
Häruti hafva instämt Biskopen m. m.
Hedren, Doctor Björkman, Prosten Odelberg och Doctor Hallbeck.
Af Herr Berg von Linde: ”Under förutsättning, alt genom den af Utskottet föreslagne undersökning kan, i afseende på större delen af ifrågavarande hemman, på ett tillfredsställande och fullständigt sätt blifva utredt och upplyst, hvilka som äro af krono-natur, eller af den beskaffenhet att kyrkorne och presterskapet dertill hafva jordegande- och dispositionsrätt, så att någon tvist derom icke vidare ifrågakommer, instämmer jag hufvudsakligen i Betänkandet, men föreslår, till besparing af både lid och kostnader, ett sådant tillägg i den underdåniga Skriivelsen: att de stridigheter, som, efter det den ifrågasatte undersökningen för sig gått, ännu möjligen kunna återstå örn egande- och dispositions-rätten till oftanämnde hemman, må varda öfverlemnade till afgörande af compromissarier, valde å ömse sidor.” Af Herr Möllerhjelm, som, jemte anmälan det han varit af embetsgöromål hindrad att öfvervara det fattade beslutet, reserverat sig deremot, på den grund, alt Utskottet icke behagat fästa nog afseende å de fullständiga upplysningar i ämnet, Herr Doctor Stenhammar meddelat, och hvilka i Doctorns reservation finnas upptagne.
Af Bengt Gudmundsson från Hallands Län, hvilken såsom sin reservation åberopade Inkomst-Aidelningens lörslag till utlåtande, lydande sorn följer: ”Af de inom Halland belägne hemman, hvilka uti 1646 års Jordebok finnas upptagne under benämning af kyrkohemman, äro en del numera till skatte försålde, andra disponeras af Kongl. Maj:t och Kronan, för hvars räkning de sedan äldre tider blifvit bortstadde och ännu bortstädjas, andra åter äro under full frälsemannarätt ät enskilde upplålne samt en annan del slutligen under disposition af kyrkoförvallningar och presterskap, af hvilka städsel-rälten till dessa hemman utöfvats.
Sistnämnde kyrkohemman äro åter åt nuvarande hemmansinnehafvare upplålne, dels på grund af kyrkornas eller presterskapets meddeldte städja, dels medelst upprättade ömsesidiga arrende-contracter.
Vid betraktande af de uti Rikets sednast församlade Ständers underdåniga skrifvelse åberopade flerfaldiga omständigheter, jemförde med de af Kongl. Maj:ls Befallningshafvande i Hal - Staty-Utskottet» Utlåtande, N:o 182. 67 lands Län oell Kongl. Karnmav-Collegium ytterligare uppgifne skäl oell bevis, har Utskottet icke kunnat undgå att häraf hemta giltig anledning till den förmodan, att ej mindre under den tid provinsen Halland ännu 1VIde under Danska väldet, än ock efter provinsens afträdande till Sverige, kronan innehaft jordegande- och städselrälten till samtlige de s. k. kyrkohemmanet att benämningen af kyrkohemman endast tillkommit i ändamål att från öfriga dervarande hemman serskildt utmärka sådana lägenheter, hvaraf kyrkorna egde att uppbära landtgille, samt alt följaktligen kyrkorna och presterskapet sedan
Danska tiden obehörigen tillegnat sig städsel-rälten till nämnde hemman, så framt icke denna rätt kan genom donationsbref eller annan laga vitsord egande handling bestyrkas.
En sådan förmodan synes ock, så vidt fråga är om de kyrkohemman, i afseende hvarå uli den till sin autenticitet numera styrkte Lunds Landabok af år 1569 finnes uppgifvet, alt dominium tillhörde Kongl.
Majit och Kronan, i det närmaste gränsa till visshet.
Utskottet betviflar således ej, att den rättegång, hvars anställande blifvit af Rikets Ständer äskadt i ändamål att åt staten återvinna jordegande- och disposilions-rätten till de kyrkohemman, som af kyrkorna och presterskapet för närvarande disponeras, skulle i allmänhet medföra ett för kronan gynsamt resultat.