Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För beredande af förhöjning i anslaget till allmänna Institutet för blinda och döfstumma hafva inom samtliga Riks-Stånden blifvit väckta och till Utskottet remitterade följande motioner, nemligen a) hos Ridderskapet och Adeln, under N:o 256, af Herr Fahnehjelm, G., hvilken — under erinran hurusom, genom uppförandet af den nya byggnad vid berörda Institut, som för beredande af rymligare och sundare lokaler varit af behofvet påkallad, och för hvilken kostnaden blifvit beräknad alt uppgå till omkring 550,000 R:dr, deraf Rikets Ständer vid tvänne föregående tillfällen anslagit tillsammans 157,000 R:dr och hvartill, för betäckande af återstående kostnaden eller omkring 200,000 R:dr, efter af Kongl. Majit dertill i nåder lemnadt tillstånd, blifvit använda de medel, som genom enskildes donationer och uppkomna besparingar m. rn. under tiden alltsedan Institutets stiftelse tillfallit detsamma, Institutet sålunda gäll i mistning af räntan å dessa medel eller omkring 12,000 R:dr årligen — fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, alt, om icke någon ersättning derför bereddes Institutet, detsamma i högst betydlig mån måste inskränka sin välsignelsebringande verksamhet, hvilket vore så mycket beklagligare, som antalet af döfstumma, som söka inträde vid Institutet, vore i ständigt tilltagande; samt, af sådan anledning och för alt be - Stats-UtslcoUets Utlåtande N:o 139.
163 reda tillgång till anställande of en eiler tvänne nya lärare samt ökade löner åt de nuvarande, yrkat att anslagssumman för Institutet mätte under nästkommande stats— regleringsperiod förhöjas från 45,000 tt:dr lill 00,000 R:dr Hunt; b) inom Preste-, Borgare- och Bonde-Slånden af Doktor Wensjoe, N:o 141, Herr Rinman, N:o 275, och Biksdagsfullmägtigen Nils Olsson från Malmöhus län, N:o 412, hvilka lästat uppmärksamheten derå, alt antalet af döfstumma barn inom riket, enligt Statistiska Cenlral-byråns uppgifter, vid 1855 års slut uppginge till 549 emellan 1—15 år eller omkring 2 75 inom lämplig undervisningsålder, och att undervisning för närvarande lemuades ål 99, deraf 05 underhölles på Statens bekostnad, men att då olvariberörda nybyggnads fullbordande medtagit största delen af Institutets egna kapitaltillgångar, hvaraf den årliga räntan likväl så väl behöfts för att bidraga ej allenast till bestridande af de för
Institutets ändamålsenliga verksamhet nödiga utgifter, än äfven till underhåll på Institutets fond af ett större antal fri-elever, det årliga statsanslaget af 45,000 R:dr numera vore alldeles otillräckligt tiil underhåll af det ökade antal elever, eller 180, som den nya lokalen vore afsedd att inrymma; hemställande af sådan anledning bemälde motionärer, det Rikets Ständer, för alt bålla Institutet skadeslöst för nämnda ränteförlust, ville bevilja en tillökning af 15,000 R:dr i det för denna inrättning nu utgående statsanslag; samt likaledes c) inom sistnämnda Riks—Stånd af Riksdagsfullmägtigen Sven Rosenberg från Christianstads län, N;o 221, som, då han ansett det vara samhällets oafvisliga pligt att vid ifrågavarande anstalt bereda utrymme åt så många sorn möjligt af dessa nödens barn, hvilka ingen afgift kunna erlägga, samt med /'åstadt afseende å den sämre ställning, i afseende å löner och trygghet för framtiden, som Institutets lärare-korps innehade i jemförelse med lärarne vid Statens elementarläroverk, föreslagit l:o att Rikets Ständer måtte öfvertaga de intelleklueia lärarnes vid Institutet aflöning, mot förbindelse lör
Institutet alt mottaga så många ytterligare fri-elever, som motsvarade beloppen af lärarnes nuvarande löner; 2:o ali ursprungliga lärarelönerna, enligt nuvarande praxis vid Institutet, bestämmas till 800 R:dr, med rättighet till löneförhöjning i samma proportion somför rikets elementarlärare är bestämd; 5:o att tili en Direktör anslås en årlig lön af 1,500 R:dr; 4:o alt för detta ändamål och för de ytterligare lärare, som efter
Institutets utvidgning lära blifva alldeles nödvändiga, anvisas ett årligt statsanslag af 15,000 R:dr; samt 5:o att såsom vilkor bestämmes, det hvarje lärare, efter ett års oförvitlig tjenstgöring, af Direktionen förses med behörig fullmagt.
Sedan Rikets Ständer vid 1855—1854 årens riksdag beviljat 25,000 R:dr Banko eller 57,500 R:dr Runt för uppförande al en ny lärohusbyggnad vid omförmälda Institut, anmälte Direktionen öfver Institutet den 29 November 1856 hos Kongl. Maj: t, bland annat, alt, i anseende till den utsedda byggnadsgrundens opålit - 164 Stats-Utshottets Utlåtande N:o 139. liga beskaffenhet och utrymmeis otillräcklighet, Direktionen funnit sig löranlåten för tillfället uppskjuta åtgärderna för byggnadsföretagets utförande och, med biträde af tillkallad sakkunnig person, vid Öfre Manilla utsett en annan byggnadsplats, som vore både högland, sund och rymlig och sålunda syntes för ändamålet företrädesvis tjenlig; alt Direktionen, med afseende på det ständigt vexande antalet af sökande till ej mindre gralislrum, än platser emot betalning vid Institutet, funnit angeläget att den nybyggnad, sora blefve vid Institutet uppförd, komme att innehålla icke allenast de förut tilläinnade större lärosalarne, utan äfven öfriga för inrättningens utvidgade verksamhet nödvändiga lokaler; samt alt Direktionen derföre låtit upprätta ritning å en ny byggnad, afsedd äfven för emottagande af ett betydligen tillökadt antal elever; varande denna ritning åtföljd af fullständigt kostnadsförslag, enligt hvilket kostnaden skulle uppgå till 96,000 1«:dr Banko, en summa, som dock vid förslagets granskning hos Öfver-intendents-embelet ansetts böra beräknas lill 105,000 It:dr samma mynt.
Uppå Kongl. Maj:ts i anledning bäraf framställda nådiga förslag funno Rikets Ständer vid 1856—1858 årens riksdag sig böra, förutom det förut beviljade anslaget af 57,500 R:dr R:mt, anvisa en summa af 120,000 R:dr samma mynt för uppförande, efter upprättadt förslag, af den ifrågasatta nybyggnaden på den plats, hvilken derför kunde af Kongl. Majit i nåder pröfvas vara mest lämplig.
Jemte det sålunda dessa anslag, sammanlagda uppgående till fullt den summa, som af Öfver-intendents-embetel ansetts för byggnadens fullbordande erforderlig, voro fästade vid det då framlagda byggnadsförslag^, lärer det väl ej vara tvifvel underkastadt, alt ju Rikets Ständer, vid anslagens beviljande förutsatte, alt de Institutet tillhöriga kapilaler, med hvilkas ränteafkaslning inrättningens underhåll till ej ringa del beslriddes, fortfarande komme att för detta ändamål oförryckt bibehållas.
På sätt härofvan ur motionerna anföres, lärer emellertid den byggnad, som nu vid Institutet är under uppförande, beräknas komma att, utöfver den summa af 157,500 R:dr Runt, som lanns upptagen i det kostnadsförslag, hvilket låg till grund för Rikets Sländers ofvan anmärkta beslut, erfordra ytterligare 200,000 R:dr samma mynt och uppgifves tillika alt Direktionen beredt sig Kongl.
Majlis nådiga tillstånd att af Institutets fonder för byggnadsföretaget använda detta belopp.
Vid sådant förhållande har Utskottet, som anser det vara af största vigt, alt denna inrättnings gagneliga verksamhet icke af brist på underhållsmedel inskränkes, dock ansett sig för närvarande och intill dess de omständigheter, som varit förenade med det ifrågavarande byggnadsföretaget, blifvit fullständigt utredda, icke kunna tillstyrka någon förhöjning i Institutets årsar.slag, men på det Institutet emellertid må kunna bland den stora mängden sökande mottaga så många elever, som utrymmet medgifver, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte för instundande slatsregleringsperiod på Riksgälds-konloret anvisa ett årligt belopp af 15,000 Ridr Ståts-Utskottets Utlätande~N:o 139.
165 för underhåll af fri-elcver vid ifrågavarande Institut, samt att Rikets Ständer hos Kongl. Maj-.t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t ville låta behörigen utreda de omständigheter, som varit förenade med det nu utförda byggnadsföretaget, samt för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga fullständigt förslag lill ordnande af Institutets verksamhet. 9 7:o.
Uti tvänne från Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet lill Utskottet remitterade motioner (N:ris 197 och 158) halva Herrar Bildt, D. G., och Avg. Blanche anfört hurusom, med anledning af otillräckligheten af det å Manilla inrättade institut för blinda och döfstumma, hvarigenom så många döfstumma barn beröfvades tillfälle till all slags bildning och undervisning samt utkastades i verlden utan medel till sjelfförsörjning och beröfvade möjligheten alt ens göra sig förstådda af sina medmenniskor, redan för 20 år sedan en ung flicka, Mamsell Jeannette Berglind under vistandet å Manilla uppgjort planen att grundlägga en egen liten skola för döfstumma.
Under fortsatt mångårigt vistande vid nämnda Institut och daglig beröring med de olyckliga barnen hade denna plan mognat till verkställighet och vid 42 års ålder med ett sammansparadt kapital af 400 R:dr R.mt började hon sitt raenniskovänliga företag, hvilket hon, oaktadt alla vänners afrådan och många mot gångar, fullföljde i fast tillit till den goda sakens framgång och fromt förtröstande på Försynen.
För något öfver 2$ år sedan öppnades den lilla skolan i en mindre lokal på Norrmalm i Stockholm med biträde af en ung från Manilla utgången döfstum artist, hvilken, lifvad af varmt nit för företaget, åtog sig att undervisa barnen ulan annan ersättning än fri bostad och föda.
Hyra och lefnadskostnader öfverstego snart inkomsterna, som utgjordes af de utaf lärjungarne erlagda årsafgifterna, högre för helpensionärer och lägre för halfpensionärer, men flertalet voro fattigmans barn och föreslånderskan hade ej hjerta alt bortvisa de medellösa små, hvaraf följden blef att många betalade blott half eller fjerdedels afgift.
Under vexlande öden hade det lilla hemmet och skolan för döfstumma sålunda fortgått i snart trenne år, derunder undervisning och vård lemnats åt 15 döfstumma barn, deribland 7 helpensionärer, G från landsorten och de öfriga från hufvudstaden; och hafva motionärerne, hvilka, sedan skolan nu inflyttat i en rymlig och särdeles lämplig lokal samt erhållit ännu en lärare, ansett denna läroanstalt, på sätt äfven ett af föreståndaren för Ailmäuna Institutet för blinda och döfstumma utgifvet, af motionärerne bifogadt intyg vitsordade, vara fullt ändamålsenligt ordnad och motsvara en förberedande skola för döfstumma, hemställt, att, för densammas fortgående i ostörd verksamhet samt för beredande af tillfälle att derstädes meddela uppfostran åt ett större antal af ifrå gavarande vanlottade barn, Rikets Ständer, till understöd för Mamsell Berglinds nämnda barnahem och skola för döfstumma, ville bevilja ett årligt belopp, hvilket föreslagits till 3,000 R:dr af förstnämnde och till 1,500 R:dr af sistnämnde motionär, med hvilken, vid motionens remitterande, flere ledamöter af Borgare-Ståndet sig förenat.
166 Stats- Utskottets Utlåtande N\o 139.
Onekligen finnas inom samhället ålskilliga inrättningar och företag, hvilka, ehuru åsyftande att bereda fördelar åt det allmänna, likväl äro af sådan beskaffenhet att desamma bäst lämpa sig för oell uteslutande höra främjas och uppehållas af den enskilda omtankan och välgörenheten och för hvilka Statens medel således icke böra tagas i anspråk.
Från denna allmänna grundsats måste dock någon gång undantag göras och tiil dessa synes med skäl kunna hänföras den barmhertighetsanstalt, hvars understödjande från Statens sida nu af ofvanbemälde motionärer påkallats.
Det förtjenstfull och ädla bemödandet att åt desse samhällets mest olycklige och vanlottade medlemmar bereda icke blott ett beni, ulan äfven tillfälle lill undervisning, och bildning, bör icke helt och hållet af Staten förbises och en gåfva såsom uppmuntran till fortsatt verksamhet i denna rigtning och till hjelp åt dessa fattiga barn synes Utskottet kunna, utan att Staten derigenom ikläder sig någon förbindelse lill fortsatta understöd för framliden, för en gång beviljas.
De skäl motionärerne till stöd för erhållande af statsbidrag för ifrågavarande undervisningsanstalt, hvilken, enligt kompetente personers omdöme, lärer vara synnerligen väl ordnad, andragit, äro också i hög grad behjerlansvärda och Utskottet finnér sig derför ega giltig anledning hemställa, alt Rikets Ständer måtte på det sätt bifalla berörda framställningar, att, till understöd åt den af Jeannette Berglind i hufvud staden inrättade undervisningsanstalt för döfstumma barn, för en gång å Riksgälds-kontoret anvisas eli belopp af 4,500 R:dr.
Kyrkors underhåll. 98:o.
Såsom vin- och bvggnadssäd till Fölinge församlings kyrka i Jemtland har Kongl. Majit begärt årligen 7 tunnor eller 44 kubikfot 1 kanna säd; och då af Statsråds—prolokollet inhemlas, att berörda kyrka, som för närvarande i vin- och byggnadssäd uppbär endast 6 tunnor 20 kappar korn, jemväl med den begärda tillökningen kommer alt erhålla mindre, än provinsens kyrkor i medeltal uti ifrågavarande hänseende uppbära, äfvensom att kyrkan, i anseende till nu pågående laga skiftesförrätlniug, hvari prestbordet ingått, redan iråkat en skuld af 1,505 R:dr 95 öre, får Utskottet, helst tillgång på Kronan behållen tionde inom församlingen före finnes, tillstyrka, alt Rikets Ständer måtte äskade 44 kubikfot 1 kanna oindelt spanmål årligen bevilja.
Resestipendier saint läroböckers och larda verks lifgifvande. 99.o.
Med tillkännagifvande, det Kongl. Majit ville till Riksgälds-kontoret öfverlemna f. d.
Kansli-styrelsens handkassas kapital, 15,500 R:dr, jemte derå upp - Siats-Utskottets Utlåtande N:o 139.
167 lapna odisponerade räntemedei, har Kongl.
Maj:t begärt att det för ofvanberörda ändamål uppförda anslag, 15,600 R:dr, måtte förhöjas med 4,400 R:dr.
Jemte nyssnämnda i Riks-staten uppförda anslag till resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande, har jemväl afkomsten af f. d. Kansli-styrelsens handkassas kapital, efter afdrag af eli derifrån utgående gratial å 200 R:dr, blifvit för enahanda ändamål använd.
Enligt hvad Statsråds-protokollet gifver vid handen, har emellertid antalet af dem, som från anslaget sökt understöd, särdeles för vetenskapliga resor, redan från början varit högst betydligt, hvilket år 1851 föranledde Kongl. Maj:t att till lättnad i afseende på anslagsmedlens fördelning, vidtaga den åtgärd, alt två resestipendier, ett större å 1,800 R:dr och ett mindre å 1,200 R:dr R:mt, skulle på förslag af Sundhets-kollegium åt läkare utdelas, samt dylika stipendier på förslag af de Akademiska Konsistorierna och Akademi-kanslern tilldelas två vetenskapsidkare vid hvartdera universitetet, hvarefter återstoden af anslaget skulle användas dels till reseunderstöd åt personer, hvilkas ansökningar blifvit af andra auktoriteter förordade, dels såsom bidrag till utgifnings-kostnaden för läroböcker och lärda verk, hvilka, efter vederbörandes deröfver afgifna yttranden, kunde pröfvas företrädesvis vara af sådant bidrag förtjenta.
Under det sålunda tillfällen kunnat i någorlunda betydande mån beredas vid universiteten anställde vetenskapsidkare, äfvensom läkare, att genom resor befordra sina forskningar och studier, hade deremot tillgången ej medgifvit, att anslagets andra, ej mindre angelägna ändamål, nemligen att lemna reseunderstöd åt andra vetenskapsmän eller bidraga till vetenskapliga arbetens utgifvande, hvarom i sednare tid allt talrikare ansökningar till Kongl. Majit inkommit, kunnat befrämjas på ett sätt, som i någon väsendtlig mån motsvarat behofvet i vårt land, der sådana arbeten vanligtvis ej hade att från allmänhetens sida påräkna ett deltagande, hvarigenom deras offentliggörande blefve mot förlust betryggadt.
I betraktande af hvad sålunda förekommit och då Statens mera verksamma mellankomst i denna angelägenhet synes för befrämjande af vetenskaplig forskning särdeles magtpåliggande, tillstyrker Utsokttet, att anslaget till resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande måtte till 20,000 R:dr årligen förhöjas. 100:o. I afseende å Åttonde Ilufvudtitelns öfriga, här ofvan ej särskildt omförmälda, anslag har fråga om förändring i nu anvisade belopp icke förekommit; hvadan Utskottet hemställer, att dessa anslag må bestämmas till enahanda belopp, som i nu gällande Riks-stat äro upptagna; Kommande, i följd af hvad Utskottet uti föregående punkter af detta utlåtande tillstyrkt och föreslagit, Hufvudliteln att ökas med 743,900 R:dr och således dess slutsumma, sedan, för jemnande deraf, anslaget till skrifmaterialier och expenser blifvit ökadt med 2 R:dr 66 öre, alt uppgå till 4,020,300
R:dr, på sätt närlagde tabell litt.
C. närmare visar.
Marcus, 1863 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 139.
(Fortsättning.) 1 Dessutom hafva för tillfälliga behof å denna Hufvadtitel uedannätmida särskilda anslag dels för eu gäng, dels för viss bestämd tid, blifvit äskade. 101:o. Af Kongl. Majit är hegardt, att Rikets Ständer måtte för eu gång anvisa till reparation och inredning af Vetenskaps-akademiens äldre hus 98,(18!
H:dr 30 öre.
I afseende härå meddelas i Statsråds-protokollet, hurusom, efter det Vetenskapsakademien, som i sin vård emottagit rikets naturhistoriska museum, i underdånig skrifvelse den 11 Juni 1836, fästat Kongl. Majits uppmärksamhet på behofvet af ökadt utrymme lör detsamma och med anmälan att Akademien ansåge ett sådant lämpligast beredas derigenom att de mindre hus, som funnos å den af Akademien inköpta s. k.
Abrahamsénska egendomen, blefve uedrifna och en byggnad, i likhet med Akademiens intill denna egendom belägna äldre hus, kring den öfriga delen af qvarteret, äfvensom en sammanbindande byggnad tvärt öfver gården uppfördes, anhållit att för detta byggnadsföretag, som, enligt upprättadt kostnadsförslag för det äldre huset, afsett dess förseende med nytt yttertak och några förändringar i öfrigt, nödvändiga för musei anordning i dess helhet, få sig beviljadt det i kostnadsförsiaget upptagna belopp, 430,000 R:dr, Rikets Ständer, med bifall till Kongl.
Majits i öfverensstämmelse härmed allåtna Proposition, för den ifrågaställa tillbyggnaden anslagit förenämnda 430,000
Ridr, att med halfva beloppet utgå under hvardera af de nästföljande statsregleringsperioderne.
Sedermera hade Vetenskaps-akademien, uti underdånig skrifvelse den 11 Juni 1862, anfört att hon redan låtit uppföra och inreda större delen af nybyggnaden och komme att, sedan det Abrahamsénska huset, hvilket dittills ej kunnat undvaras, påföljde höst nedrifvits, i dess ställe uppföra den mindre, nu ensamt återstående, delen af nya byggnaden.
De anslagna medlen, hvilka, lemnade »endast med afseende på den nya byggnaden», Akademien trott sig pligtig att uteslutande dertill använda, blott med undantag af ingångens ordnande genom det gamla huset, blefve sannolikt tillräckliga ej mindre för hela nybyggnadens utförande och vanliga inredning, än äfven för dess kostsamma inredning med skåp och öfriga inrättningar för uppställandet af de samlingar, som deruti skulle inrymmas, till hvilket ändamål således icke något särskildt anslag komme att erfordras, såsom förut varit afsedt.
Kostnaden härför hade ej kunnat betydligt understiga det belopp, som det gamla husets ändring och iståndsättande kräfde, ehuru detta blefve mera omfattande än man kunnat förutse.
I stället för att göra framställning om samlingarnes anordning i det nya huset, finge Akademien utbedja sig behöfligt anslag till det gamla husets iståndsättande och förändring, hvilka åtgärder påkallades för det helas ordnande och öfverensstämmelse!» i det yttre emellan husets äldre och nyare afdelningar, äf vensom för uppställningen och vården af de samlingar, som deruti ingingo.
Derigenom att ordnandet af den del af museum, som i nybyggnaden inrymdes, eller största delen af de zoologiska samlingarne, först företoges, vunnes den fördel, alt då denna i Bih. till R.
Prot. 1802 & 1803. 4 Sami. 1 Afd. 3 liand. 1 Haft. i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 139.
(Fortsättning.) annan händelse länge måste förblifva i ett för vården af en så dyrbar egendom menligt skick, densamma nu så mycket förr blefve tillgänglig.
Dessutom hade de anvisade medlen beredt Akademien tillfälle vidtaga den, icke ursprungligen afsedda, men tids- och ändamålsenliga åtgärden att i museerna, såsom utrikes vanligen vore fallet, genom uppvärmning med vattenrör bereda möjlighet för sä\äl den större allmänheten, som för dem, hvilka vetenskapligt begagnade dessa samlingar, att äfven under den kalla årstiden kunna utun obehag der vistas.
Då värmeledningen i de delar af det gamla huset, hvaruti museum inginge, syntes böra fortsättas, komme detta att erfordra någon förhöjning af mellanväggarne, på det rummen ej genom golfvens höjning för ledningsrörens inläggning skulle blifva lägre än förut och anbringandet af gallerier i i dem omöjliggöras.
De hufvudsakligaste arbeten, som i öfrigt vid det gamla huset förekomme, vore vattentakets förnyande med bättre takstolar och betäckning med jernplåt, läggandet af annan brandbotten, nya bjelkar och gipstak i museerna m. m.
Utom de härtill erforderliga medel behöfdes äfven anslag för införande af värmeledning samt gas- och vattenledningar, äfvensom lör anbringande af åskledare, hvilket allt vid en byggnad, sådan som den ifrågavarande, icke syntes böra saknas, samt för skåp m. m. till uppställning af de i det äldre huset ingående samlingar, hade Akademien i anseende härtill anmält behofvet af följande anslag, nemligen för det gamla husets iståndsättande och förändring till yttre öfverensstämmelse med tillbyggnaden R:dr 64,712: 30. den inom sistnämnda byggnad aubragta värmelednings utsträckning till vissa lokaler inom den gamla skåp och hyllor m. m. för den botaniska och mineralogiska samlingen samt återstoden af den zoologiska, äfvensom för Akademiens bibliothek gas- och vattenledningar åskledare tillsammans R:dr R:mt 98,661: 30.
Vid underdånig föredragning af detta ärende hade Departements-chefen anfört, bland annat, att då det kostnadsförslag, på grund hvaraf Vetenskaps-akademien begärt och Rikets Ständer år 1858 beviljat omförmälda 450,000 R:dr, äfven upptagit hvad till det äldre husets förseende med yttertak och åtskilliga såsom nödvändiga ansedda förändringar i samma byggnad erfordrades, hade, enligt Departements-chefens åsigt, icke af den uppställning, Rikets Ständers beslut erhållit, kunnat härledas något hinder för Akademien att använda de anvisade medlen till de förbättringar å det äldre huset, som vid kostnadsförslagets upprättande tagits i beräkning; men, enligt hvad Departements-chefen, genom infordrade uppgifter, erfarit, uppginge kostnaderna för sådana inredningsarbeten i det nya huset, hvilka icke varit afsedda att gäldas med det lemnade anslaget, men deraf nu komme alt liqvideras, till omkring 42,000
R:dr, ett belopp vida öfverstigande de i kostnadsförslaget för det äldre huset beräknade » 2,600: — » 26,840: — » 3,029: — » 1,500: — Stats-Utskottets Utlåtande N:o 139 (Fortsättning.) 3 poster.
Détta förslag syntes således icke, fastän en del af de upptagna arbetena lemnades ofullbordad, kunna anses öfverskridet, utan angåfve i stället en besparing, och den af Akademien följda ordning vid arbetenas verkställande komme utan tvifvel, såsom Akademien anfört, att medföra den dubbla fördel att de rika skatter, Riksmuseum innehåller, blefve både bättre vårdade under byggnadstiden och snarare än annars ske kunnat för allmänheten tillgängliga.
Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit och då Ofver-intendents-embetet, i ämnet hördt, förklarat sig hvarken mot lämpligheten al de ifrågaställa arbetena eller mot de för dem beräknade kostnaderna hafva något att anmärka, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning, bevilja det för reparation och inredning af Vetenskaps-akademiens äldre hus äskade belopp, 98,681 R:dr 30 öre. 102:o.
För bestridande af kostnaden för Sveriges deltagande i utförande af en medel-europeisk gradmätning har Kongl.
Maj:t begärt att ett bolopp af 25,000 R:dr måtte för en gång anvisas.