Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ått efter vigt bestämma tullen å Kläde och andra Yllevaror, är ett förslag, som, derest det låter sig verkställa, troligen skulle 46 Bevillnings-Utskotlets Utlåtande N.o 44' medföra mycken beqvämlighet och nytta; men då Utskottet saknar säker ledning för bedömandet af de förhållanden, som härvid möta och vid Tullbestämmelsen böra ligga till grund, så tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer till Kongl. Maj:t 'ville öfverlemna denna frågaj för att genom vederbörandes försorg pröfvas och utredas.
En afgift af 33|:dels procent, utgörande den vanliga skydds-tullen, anser Utskottet tillräcklig ; helst Herr Hartmansdorff' cj anfört något skäl, som häri' kan föranleda ändring.
I fråga om Herr Hartmansdorffs anmärkning om olämpligheten af deras införande, se Handtverkerivaror.
Kopparslantar.
Som Utskottet hvarken ansett sig böra gynna eller hindra ut- eller införseln af Kopparslantar, har, i öfverensstämmelse härmed, i båda fallen tullen blifvit lika, hvilket Ulskottet anser naturligt och conseqvent, samt så - Bevi/lnirigSrUtskottels Utlåtande N:0 44- U hinda icke så besynnerligt, som Herr Palmstjerna föreställt sig.
Linsén,} Herrar Hartmansdorff och PopLjustalg> pius hafva yrkat en högre tull saint Lök.) å dessa artiklar, än den af Utskottet föreslagna.
Som svar härpå får Utskottet åberopa hvad så väl i dess Betänkande pag. ni, som här ofvan anförd t blifvit, nemligen att inkommande tullen är minskad å de artiklar, för hvilka den stadgade tullen förut öfverstigit 33f procent af värdet, egande således dessa artiklar den allmänna skyddstullen.
Mastix,^ Herr Cederschjöld har anmärkt Muscus.j den föreslagna tullen å dessa varor såsom för hög.
Utskottet har likväl häraf ej funnit skäl frångå sitt förslag, såsom öfverensstämmande med hvad nu gällande och flera äldre Taxor utan olägenhet stadgat.
Mjöd.
Till svar å Herr Hartmansdorffs anmärkning härvid, gäller hvad vid artikeln Linsen, Ljustalg och Lök är a n förd t. 48 Bevillnings-TJtskottets Utlåtande N:o 44- Myrrha.
Med godkännande af Hr Ceder* schjölds anmärkning om förhöjning härå, föreslår Utskottet, att införsels-tullen bestämmes till 10 procent, eller 6 sk. per #:d.
Ne glikor äro öfverflods-kryddor, hvadan Utskottet, utan afseende å Herr Ce* der seli] ölds a n märkning d ere mot, anser den föreslagna tullen böra bibehållas.
Skälet till tullens nedsättning är angifvet vid arti kia rne Linsen, Ljustalg, m. fl., och Herrar Hartmans* dorffs och Poppii yrkanden om högre tull torde , på sådan grund, förfalla.
Peppar.
Danielssons anmärkning emot för hög tull förtjenar icke afseende, då Utskottet nedsatt densamma från 5 till l\ sk. lie n tuli g or.
Herr Hartmansdorffs anmärkning om införsels-tullen härå är be O svarad vid artikeln Linsen m. m.
Sandarak.
Utskottets skäl för den åsätta tullen äro desamma , som vid artiklarna - Bvvjilnings-Utsköttets Utlåtande IV:o 44- 49 tiklarna Mastix och Muscus blifvit anförda* och härigenom lärer, hvad Herr CederscJLjölcl äfven vid ifrågavarande artikel andragit, vara vederlagd ti Salt:
Kok- De anmärkningar, sorti af flera äro gjorda emot den af Utskottet föreslagna ringa förhöjning i tullen å Koksalt, synas Utskottet vara vederlagda, genom den omständigheten, att varan, för ett ganska lågt och, sedan flera år beständigt fallande pris, tionsiimeras af alta, äf den förmögnare mer, af den fattiga mindre, och att deli ringa förhöjningen af 4 sk. på tunnan för den senare således ej kali blifva tryckande, helst vid jemförelse med förhållandet i fråga om denna vara i många andra länder, der Taxan å Salt vida öfverstiger våtåns värde* inell då tillökningen härigenom ändå, sammanlagd, gör eii icke obetydlig Stats-inkomst, som lätt och rättvist fördelas, sylies den derföre böra föredragas den directa beskattningen; och af dessa skäl vidhål - bfh. till R.
Prot. 1828 och 182g. 5 S. 1 A/d. 2 B. i g:de Mufti 4 Br.viUnings-Ut skot tets Utlåtande IV.o 44- ler Utskottet äfven sin hemställan i detta fall. g el. Herrar Anckar sivär ds och Sandblads anmärkningar om olämpligheten att gifva tull för Segel, som under en sjöresa, till följd af behof, blifvit inköpta, lärer förfalla* då Utskottet erinrar, att nyttjade Segel icke böra förtullas, utan blott nya, obrukade. epps-ankar e.
Då en serskild närings interesse ej får gynnas på bekostnad af det allmännas , och tullen å Skepps-ankare bör bestämmas efter samma princip, som andra jerneffecter; anser Utskottet den föreslagna Tull-pröcenlen vara den rätta, och att Hr Sandblads anmärkning om lägre tull å Skepps-ankare destomindre förtjenar afseende, som det härvid äfven bör komma i betraktande, att varan förut varit till införsel förbjuden.
Ifver.
Då nödvändigt är, att tullen härå bör stå i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer om realisationen behaga besluta;, så medger Ut - Revillhings-lUtskottets Utlåtande N.-o 44- r> 1 skottet rigtigheten af Herr Palmstjernas anmärkning, hvadan Rikets Ständers beslut i Realisationsfrågan torde, vid tull-bestämmelsen å Silfver oeh Guld, få tjena Bevillnings-Utskottet till efterrättelse.
Genom Tolagens borttagande för denna vara är förhöjningen i tullen minskad, hvadan afseende ej kan fästas vid det Herr Larnberg häremot anfort.
Skälet till den af Herrar Hartmans* dorff' ocli Poppius klandrade Tullbestämningen är anfÖrdt vid artikeln Linsen.
Uti förra Betänkandet har en medeltull Blifvit föreslagen för rått Socker, Mascovade eller brunt, Cassonad eller Terres och Tetes samt hvitt Puder-Socker.
Emot denna medeltull har blifvit anmärkt af en Talare, att den är för hög, och af en annan, att den är för låg; men derjemte har blifvit uppgifvet: att krossadt Lumpsocker , som i förra Betänkandet har en serskild tull, icke är bättre, utan snarare Bevillnings-Vtsköttets Utlåtande JY.-o 44- sämre, än lia vana Terres; att det kostar mindre utomlands; att det svårligen kan skiljas från Havana Terres; och att det sålunda till det mesta införtullas såsom Terres; men att, då Socker-tillverkaren, eller den redlige införskrifvaren, icke vill uppge varan för annat än den verkligen är, så hindras han af den högre tullen att begagna krossadt Lumpsocker, hvarigenom en skada tillfogas den af de införskrifvare, hvilka införa och förtulla samma slag under namn af Terres.
Af dessa skäl får alltså Utskottet, som tror den föreslagna medeltullen af i sk. 6 rist. för #:det, dä Tolagen derunder är inbegripen, vara den lämpliga, föreslå, att krossadt Lumpsocker hänföres under den föreslagna medeltullen, i hvilket fall d en i 17 §. bland underrättelserna föreslagna, nog besvärliga eontroll, som, utan att ändamålet rigtigt kan vinnas, medför tidsutdrägt och kostnad, kunde alldeles upphöra, på sätt Utskottet äfven under nämnde förutsättning vördsamt föreslår. Bevillnings-Utskoitcts Utlåtande N-o 44• 5i Sköldpadd,) Hvad som vid tullen å desS ten kol. ( sa artiklar af Herr Ceder Spröt och / schjöld och Jon Jonsso?!, blif Strö. ) vit anmärkt, är vid artikeln Mastix och Muscus besvaradt, emedan förhållandet med ofvanstående varor är lika.
Tegel, Tullen på Mur- och Tak-sten är den i allmänhet antagna af 33-| procent, hvilken ger tillräckligt skydd.
— Då vi ej kunna tillverka andra slag, är således skäl att minska införsels-tullen derå, och är sålunda Herr Hartmans do rffis anmärkning dermed besvarad.
Tjära, Utförsels-tullen är lika med den, som förut, utan anmärkning, hittills varit antagen, och hvilken utgör icke fulla 4 procent af varuvärdet.
På Herr Modins yrkande, att tullen borde nedsättas, kan Utskottet sålunda ej tillstyrka afseende.
Tobak. Svar å Herr Hartmans do rffs anmärkning, att tullen är nedsatt, lemnäs vid artikeln Jänsen, Ljustalg rn. 11, 54 Bevillnings-Ut ikottets Utlåtande N.o 44- Tobaks-stjelkar.
Sedan, genom Herr Aspelins anmärkning, är upplyst, samt äfven af sakkunnige inom Utskottet vitsordadt, att värdet icke öfversliger 6 sk.
#:det, får Utskottet föreslå bibehållandet af den gamla tullen med 2 sk. per #.
Tråd; Stål-, Koppar-, Messings-och Linne-.
Herrar Hartmansdorff' och Poppius hafva ansett
Tullen för låg; men då den å dessa artiklar uppgår till 33?dels procent, eller nära dertill, kan Utskottet, för sin del, ej godkänna detta påstående.
Tvål, Den med 9 runstycken förhöjda tullen är enlig med principen af 33idels procent, och så mycket mindre för hög, som förbud emot införseln af utländsk Tvål blifvit yrkad.
Danielssons påstående, att i Sverigé ej kan tillverkas duglig Tvål, är mindre grundadt, då flera godkända Fabriker finnas, och en sådan, med god tillverkning, nyligen i Göthehorg blifvit inrättad.
Trädvaror (af ädlare slag), såsom Alm, Bok, Ek m. fl., hafva samma tull Bevillnings-Utskoltets Utlåtande N.o 44•
55 sorn hittills, hvilken ej må nedsättas, då dessa inom landet behöfvas, och deras utgående i oförädladt skick bör försvåras och förekommas, i synnerhet som tillgången deraf dagligen minskas.
Herrar CederschjöldIs och von IJartmansdorffs anmärkning kan således ej gillas. d var or.
Enstafrar och Enträd, Anledningen till den föreslagna Tullnedsättningexa är det förändrade tullvärdet, som gör den gamla tullbestämmelsen olämplig.
Förslagets antagande tillstyrkes således.
” Stäfver, Ek- äro skiljda i trenne classer, och deix af vice Talmannen Jon Jonsson gjorda anmärkning, att 2 R:drs export-tull vore för hög, är ett misstag, då blott import-tullens för den ena classen ät 3 R:dr, men deremot den högsta för exporten endast 16 sk. i Utskottets förslag, om tull å denna vai’a, har varit föremål för olika omdömen, och i fråga om sjelfva afgiften hafva i hög grad stridiga förslag blifvit framställda.
Herr Au-< viUnings-Ulshottets Utlåtande N.-o 4/h gust Anckar swärd har funnit en inedeltull olämplig och orättvis för en vara af så olika qvalitet och värde, att skillnaden utgjorde flera hundrade procent, som den hästa kostade mer än den sämsta.
På denna grund ansågs
Ullen böra fördelas i tvänne classer, nemligen en dass fin och medeljin samt en tinnen för grof TJI!, med serskild tull för hvardera slaget.
Priset, hvarefter värdet skulle beräknas, borde en gång om året, omkring dutet af Junii månad, bestämmas efter de pris, som varit gällande vid Ullmarknaderna i Berlin, Leipzig, Stettin och Gustrow, i enlig-, het med till Commerce-Collegium af Svenska Ministrar och Agenter insända Pris-Couranler. -— Ingen
Ull skulle få införas förrän i Julii månad hvarje år, då ungefärligen samma förhållande iakttogqs i fråga om den grofva Polska, Jutska ooh Isländska Ullen; och importen borde, för behörig controlh endast få ske till Stockholm, Götheborg och Norrköping.
Meri afseende å det skydd Schäforierna för sin uppkomst behöfde, föreslogs i5 propents tull å den fina och medelfina, Bcvillnings-Utskottels Utlåtande
N.-o 4-h $7 samt då den grofva vore för husfliten och gröfre klädens förfärdigande nödvändig, ansågs en tull efter 5 procent af värdet vara lämplig.
I hufvudsakligen enahanda syftning, i fråga om tull-afgiften, hafva de fleste Talare yttrat sig, och deribland en understöd! förslaget alt inskränka införseln till vissa städer, med åberopande af Englands exempel och den upplysningen, att i Edinburg, ehuru en stad om 15o,ooo invånare, icke får införas Siden-varor; en ansett medeltullen för hårdt träffa den gröfre
Ullen och således vara skadlig ej mindre för husfliten än för Kronan, då den äfven fördyrade tillverkningen af Commiss-kläden; och åter en annan trott det mäta så mycket mindre svårighet att urskilja Ullsorterna, som Ullens finhet skall, genom instrumenter, kunna mätas.
Flere hafva ansett den förra tull-bestämmelsen lämplig; men andra dels gillat Utskottets förslag och dels yrkat, att det måtte bibehållas med tullens höjande till 8 sk. per #:d, såsom ett för Svenska producenten så af fin som grof
Ull behöfligt skydd, Btvillnin&s-L1tskottcts Utlåtande IV.-o 44'
I skiljaktigheten af dessa åsig-^ ter och yrkanden har Utskottet trott sig finna ett nytt stöd för sin i förra Betänkandet härom yttrade mening.
Erfarenheten har öfvertyga nde ådagalagt de nästan oöfvervinneliga svårigheterna att bestämma rätta skillnaden mellan fin och grof Ull, samt att kunna förekomma de missbruk och underslef, som ega rum, då olika lull åsättes dessa varu-slag.
Den enda utväg, som skulle leda till det åsyftade ändamålet, vore måhända, om det, i enlighet med gjorde förslag,bief* ve stadgadt, att Ull endast linge införas till Stockholm, Norrköping och Götheborg, hvarest nödiga controller möjligen kunde iakttagas; och Utskottet skulle, för sin del, tillstyrka antagandet af detta förslag, såsom ganska nyttigt till förekommande af missbruk, icke blott för Ull, utan äfven och hufvudsakligen för alla Slöjde- och Fabriks-varor, om en sådan inskränkning dels icke vore stridande emot de öfriga sjöstädernas stapel-rättigheter, och emot Handels- och Närings-friheten i ett constitutionelt land, dels ock icke vore af en Bevillnings-Utskollets Utlåtande JV.o 44" % oeconomisk natur, att den icke egentligen tillhör Utskottets behandling.
Utskottet kan icke eller dela Hr Arosenii tanka, att Landtmannens interesse,hvilken hufvudsakligen bearbetar den grofva Ullen, skulle, genom medeltullen, förnärmas, eftersom, enligt Utskottets tanka, den större allmänhetens fördel tvärtom befordras derigenom, att den inhemska productionen af Ull hålles i någorlunda pris; och Utskottet får alltså förklara, att inga af de anförda anmärkningarne synas så gällande, att de kunnat föranleda ändring i Utskottets förra hemställan, hvilken alli så vördsamt förnyas, nemligen att en medeltull af 4 sk* #.’det fastställes för importen af utländsk
Ull, x, Vaxljus.
Å Vax, såsom ett äfven i Sverige produceradt rå-ämne, har tullen blifvit förhöjd med 6 r:st., samt för Vaxljus bestämd till det antagna beloppet af skydds-tull eller 334dels procent; och Utskottet kan ej undgå finna den gjorda anmärkningen , att den förra vore för högoch den senare för låg, 60 Bevillnings-Ulskoltets Utlåtande JN.-o 44- vid sådant förhållande, sakna vigtig grund. ycd, Jon Jonssons anmärkning, att ut försels-tullen är för hög, liar ej ansetts vara så grundad, alt den kunnat föranleda till ändring i Utskottets förslag.
Till Utskottets kunskap har kommit, att sedan ett Handelshus i Stockholm i underdånighet anmält, att från utrikes orter ingått reqvisitioner å serskilda slag af Trädvaror, för hvilka några speciela tullbestämmelser i nu gällande Tull-Taxa egentligen icke funnes, emedan, om de skulle hänföras till de classer i Tull-Taxan, hvartill de, genom sina dimensioner, mest närmade sig, dessa elfeeter skulle erhålla en så hög tull, att den i ett fall uppginge till nära värdet och i allmänhet nästan utgjorde ett utförsels-förbud, samt uppå dessa och flera skäl anhållit, att derå måtte bestämmas en efter billiga grunder afpassad utgående tull; så har Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, i Nåder för godt funnit att, jemlikt Skrifvelse till General Tull-Styrelsen af den 2<j:dc sisllidne Julii, tillåta omnänin - Bevillnings-Utskottets Utlåtande Nto 44' de Handelshus att exportera ifrågasatta Trädvaror emot serskilda der intagna Tullafgifter.
Då Utskottet, vid öfvervägande af detta ämne, funnit, att ifrågavarande artiklar till cubik-innehållet utgöra mindre dimensioner än de i Tull-Taxan utsatte, så liar Utskottet ansett, att den ifrågavarande tillåtelsen bö.r blifva allmän, Och får, då de i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse stadgade tull-bestämmelser synas
Utskottet afpassade efter förekommande förhållanden, härmed vördsamt föreslå, att samma tullafgifter vid export af omnämnde Trädvaror, för att gifva Tull-taxan en större fullständighet, af Rikets Högloft.
Ständer må antagas och i nämnde Taxa införas, nemligen: för Eje Ikar, Platta, af t i. tums bredd, 5 tums tjocklek, 5 å 8 alnars längd, per stycke a: 6. (utgörande hälften aftullen för bjelkar om 8 tums fyrkant, lill och med i5 alnars längd.) — Bjelkar, Platta, af g tums bredd och 5 tums tjocklek, per stycke . . . : . . i: G. (lika tull som för sparrar, 62 Bevilhungi-Utskottets Utlåtande N.o 44- för Bjelkar, — Bräder, — Bräder, — Ribbor, längre eller kortare af 7 tums fyrkant.) Platta, af 13 tums bredd, c) tums tjocklek, 5 ä 8 alnars längd, jaer stycke 3: 6. (lika med hälften af Taxans stadgande för bjelkar om 11 tums fyrkant till och med i5 alnars längd.) af högst i-J- tums tiock O 2, i lek och 7 alnars längd jaer tolft . . . . . a: C. (endast half tull emot livad Taxan för enkla bräder af samma längd utsätter.) af i tums tjocklek och 7 alnars längd, med högst 7 tums bredd per tolft 2: 6. (hälften af den tull, som för bräder af samma längd erlägges.) ((hälften af hvad Taxan iSevilluings-Utskoltets Utlåtande IV.o 44- C3 stadgar för sparrar, längre eller kortare, af 5 till 8 tums fyrkant.)
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t i förevarande fall förordnat, finnér äfven Utskottet följande stadgande, till förekommande af misshushållning med yngre skog, i och för förtullning af dylika ribbor, vara lämpligt och i Taxan böra införas, nemligen: ”Vid export af Ribbor bör behörigen styrkas, att de äro fyrkantiga och förfärdigade genom söndersägning af större timmer, och åligger det Tullkamrarne att härå hafva controll, samt vid TullJournalerna bifoga betyg öfver nämnde förhållande.”
Det varuvärde, som å dessa Trädvaru-artiklar i Tull-Taxan bör utsättas, torde få blifva i proportion af tull-bestämmelsen och jemförligt med likartade Trädvaruartiklar, som i Tull-Taxan äro upptagna. 6/f Ee.villnings-Utskottels Utlåtande N.o 44} Om Underrättelserna vid Tull-Taxan<
Det i fråga om varu-stamplingen uti 6 §. intagna Stadgande, att Fabriks- odi Handtverks-Societeternas
Ombud må öfvervara stämplingen, och å Placät-stämpeln teckna sitt Jintnn, bär af Herr Friherre Åkerhjelm ansetts mindre lämpligt, dels emedan ingen kunde ålägga ett sådant Ombud att vara närvarande, och således ingen garanti vöre för iakttagandet, dels ock emedan större delen stämpelbara Fabricat nästan Uteslutande i Stockholm tillverkas och blött få i Götheborg och Norrköping, samt den dermed åsyftade ytterligare controllen vid de i detta afseende nu gällande ändamålsenliga iakttaganden icke vore behöflig; men då Utskottet tillstyrkt, att ett sådant Ombuds frånvaro icke får hindra stämplingen, då denna anstalt bör vara betryggande för Näringsclasserna emot misstankan om möjligt underslef vid varu-stämplingen, och onekligt synes, att
Ombudets namnteckning å Placatstämpeln försvårar förfalskningen och sålunda ökar controlien; så innebär ifrågavarande stadgande ingen olägenhet, men väl verklig fördel, hvarföre Utskottet också ånyo tillstyrker dess antagande.
Äfven är emot Utskottets förslag, att enär Bevillnlngs-Ulskottets Utlåtande N;o 44- 65 enär utländsk vara i förädlad form exporteras, den för rudimaterien utgifna tull må till Fabricanten restitueras , af Hr Friherre Åkerhjelm anmärkt, att en sådan tillåtelse icke vore lämplig eller behöflig, då rätta mängden och beskaffenheten af den utländska rudimaterien, som i Svenskt fabricat är använd och åter utföres, icke kan lagligen styrkas, och man i alla fall först bör vara omtänkt att tillräckligt förse landets egna behof , innan en dylik export befordras.
Med de upplysningar Conrraerce-Collegium och Hall-Rätterne både ega och kunna erhålla , anser Utskottet rätta qvantiteten af den rudimateria, sorn ingår i ett fabricat, böra kunna utredas; och då det för öfrigt på verkställande magten ankommer att föreskrifva vilkoren och bevisnines-sättet för O en dylik restitution; då tull-specialerna upplysa, att fabricater af utländskt råämne, till icke ringa qvantiteter , utföras, och denna fördelaktiga export, om våra fabriker mera närma sig de utländska i fullkomlighet, sannolikt bör okas, belst en del arbets-kostnader hos oss torde vara och blifva lägre än i flera andra länder; då Staten på en sådan restitution destomindre förlorar, sorn arbets - Bih till R.
St, Fröt. 1828 och 182gj 5 S. j 1 rifd. 2 B. g:de Häftet. 5 66 Bevillning-Utskottets Utlåtande lY.-o 44- förtjensten är en verklig vinst för landet, så synes en sådan uppmuntran till dylika varors afsättning på orter, der local-förhållanden medgifva detsamma, vara både billig och fördelaktig; i följd hvaraf Utskottet alltså äfven nu hemställer, att det föreslagna stadgandet härom måtte få intagas bland underrättelserna till Tull-Taxan.
Förslaget, att nu gällande g §. bland underrättelserna, som föreskrifver det besvär hos Kongl. Commerce-Collegium kunna anföras öfver Tull-Styrelsens, efter vederbörandes hörande, fattade beslut, det en vara skall anses för icke tillåten till införsel, skulle sålunda förändras, M Godsegare borde hädanefter anföra dylika besvär hos Kongl. Majrt, har ådragit Utskottet ett nog allvarsamt klander af Herr Poppius, sorn bland annat erinrat: att principen för den Svenska lagskipningen och administrationen vore att, med få undantag, gå igenom instantier från de lägre till de högre, och sist de högsta; att örn, i mål, sorn rörde lif, ära och gods, skyndsamhet ej utgjorde tillräckligt skäl, hvarföre de borde dragas från första omedelbarligen till sista instancen, så syntes omständigheterna ej för tull-ären - Bevillnings-Ut skottets Utlåtande AT.-o 44- elen fordra ett saltomortal till Konungathronell, hvarest, thy förutan, finnas samlade massor af ärenden.
Utskottet hyser den öfvertygelsen, att ofvannämnda lagstiftnings- och lagskipningsprincip, långt ifrån att höra allestädes och i alla händelser tillämpas, icke sällan och serdeles i oeconomiska och administrativa frågor fordrar undantag, hvilka med verklig allmän och enskild fördel säkert kunde vara långt talrikare än de äro, och Utskottet tror sig icke hafva begått ett misstag, då förevarande fall blifvit räknadt till dessa undantag.
Det sätt, hvarpå Utskottet till— kännagifvit och motiverat sin åsigt, uttrycker, att okunnighet om meranämnde princip icke varit anledning till ifrågavarande hemställan.
Då vigten af mål, som röra lif, ära och gods, fordrar, att de, äfven med tidsuppoffring, genomgås och utredas i flera instancer, bör deremot märkas, att den nu anmärkta frågan endast förekommer, då någon gång en varas egenskap vid angifningen kan vara tvåtydig, och att hela påföljden af ett ogynnande beslut i samma fråga är varans återutförande.
Olika mea an märkaren tror Utskottet, att i aila dylika frågor skyndsamhet är af högsta vigt för handeln och de trafiquei ande, samt att denna hänvisning så mycket mindre innebär 68 Bevillnings- Utskottets Utlåtande IV:o 44- något nytt eller form-stridigt, som, under den tid Kammar- och Commerce-Collegierne adrpinistrerade tull-ärendena, besvären omedelbarligen hän vistes till Kongl. Maj:t, och som den, efter Konungens och Ständernas Beslut tillsatta Tull-Styrelse nu är med nämnde Verk i värdighet jemförlig.
Utskottet hemställer följaktligen, att denna anmärkning, hvartill, i Utskottets tanka, verkligt fog icke förefunnits , må lemnäs utan afseende, samt omnämnda stadgande, på föreslagna sättet, blifva bifallet.
Då Utskottet anser, att parti-prisen med mera lätthet och noggrannhet samt mindre underslef kunna bestämmas i lossnings- än i lastnings-orten, samt att det föreslagna aflemnandet af assurance-räkning och connoissement, hvilket endast afser de, i och för uppgifna värdets rätta bestämmande, erforderliga controller, dem beliofvet högt påkallat, och hvilka äro ganska väsendtliga, kan Utskottet för sin del icke fästa afseende å Anders Danielssons anmärkning och förslag, att i nya 6:te eller förra 8:de §. af underrättelserna borde stå : ”att med värde, hvarefter viss procent skall i tull} convojcifgijt och tolag erläggas , förslås, för inkommande varor, deras parti-pris i lastnings-orten” (och icke i lossnings-orten), utan tillägg af frakt, assurance m. m.j och Ut - Bcvilhiings-Ulskolltts Utlåtande N.-o 44- 6g skottet tror äfvenså , att det yrkade tillägget vid 10 §. om besvärs-hänvisning för den, som är med åsatt tull missnöjd, icke Jjehöfves , då Kongl. Maj:ls för GeneralTullstyrelsen utfärdade Nådiga Instruction lemnar, och den missnöjde alltid erhåller föreskrift hvar och huru besvär böra i tullfrågor fullföljas.
Om Tolag.
Den omständigheten, att Utskottet ansett det inskränkta antalet af sex varu-artiklar böra befrias från Tolag , har äfven föranledt anmärkningar inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln af en Ledamot, som ifrågasatt, huruvida Ständerne kunna taga Tolag ifrån Städerna, om denna förmon åtnjutes i grund af privilegier ; och inom JTällofl.
Borgare-Ståndet af åtskillige Ledamöter dels af samma skäl, och att
Utskottets handläggning af detta ämne sålunda skulle vara grundlags-stridig, då den ej skall varit förenlig med 114 §•