Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående föreslagen utvidgning af Uplands Regementes mötesplats Polacksbacken; Gifven Stockholms Slott den 25 November 1862.
Jemte det Chefs-embetet vid Uplands regemente, uti ett genom General-befälhafvaren i 4:de Militär-distriktet till Kongl. Majit ingifvet Memorial, förmält att, sedan laga skifte med Upsala stads och åtskillig annan derintill stötande jord blifvit faststäldt, Kronan dervid erhållit, bland annat, under Litt.
D. XYI, ett fält af 39 tunnland, stötande till nämnda regementes mötesplats, Polacksbacken, hvilket fält, bestående af lös sandjord, vore af så svag beskaffenhet, att detsamma, enligt meddelad uppgift, endast med svårighet och till särdeles ringa pris kunnat utarrrenderas, hvaremot detsamma, med en torr jordmån och lindrigt sluttande läge, skulle efter ganska obetydligt planeringsarbete utgöra ett förträffligt exercisfält, — har Chefs-embetet i underdånighet anhållit, att mötesplatsen Polacksbacken matte få med ifrågavarande fält utvidgas; varande härvid af Chefs-embetet anfördt, att behofvet af mötesplatsens utvidgning, visserligen till någon ringa del minskadt genom den från kronoparken Asen enligt Kongl. Brefvet den 24 Oktober 1855 erhållna areal af 8 tunnland 131 kappland, deremot vore i vida större måll ökadt i följd af den betydligare styrka, som nu mera samtidigt öfvas, sedan andra klassens beväring skall exerceras under regementsmötet; hvarjemte ej borde förbises, att de skarpskytte-afdelningar inom Upsala stad, studerande vid Upsala Akademi samt angränsande härader, hvilkas antal torde årligen ökas, ej hafva annat exercisfält än omförmälda mötesplats. 24 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 50.
Krigs-kollegium, sora blifvit i frågan hördt, sedan Kongl. Majit anbefallt
BIHANG TILL gASMPMtSH EmS»89PÅHflMBHÖ ilOfOQO&L vid Urtima Riksdagen i Stockholm Åren 1844 och 1845. -c ■»!» ^ FEMTE SAMLINGEN. 1
Berillnings-Utskottrls Memorial, N:o 1, I M I.
Utsk. den 14 Aug. 1844, kl, 9 f. m.
Memoria/, örn antagande af en Cancelliet utöfver den i Riisdags-Oi dningens 24 § bestämda 'personal.
Bevillnings-Utskoltet, som, med stöd af 24 § Riksdags-Ordningen, antagit 3:ne Cancellister, hvilka, i egenskap af Notarier, på Utskottets 3:ne Afdelningar äro till tjenstgöring anställde, har, för göromålens behöriga och och skyndsamma gång, funnit behof vet påkalla ytterligare biträde af en Gancellist; Och får, med anmälan häraf, Utskottet hos Rikets Höglofliga Ständer vördsamt anhålla, det Utskottet måtte tillåtas, utöfver den, jemnlikt Riksdags-Ordningen, af Utskottet redan tillsatta Cancelii-betjening, antaga en Gancellist, med åtnjutande al arfvode ifrån och med förliden gårdag, då hans tjenstgöring börjat.
På Höglofliga Ridderskapets och Adelns På Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöter» Ledamöters vägnar. vägnar. P.
A Brun.
På Välloflig» Borgare-Ståndets Ledamö- På Hedervärda Bondeståndets Ledamöters teis vägnar. vägnar. I<.
A. Almgren.
Anders Eriksson. G. M. Gyllenhoff. Rik. lili /’.
Sl Prol, !844> 5 Samt 1 Afd. t Hafi. 2 Bevillnings-Utskolleis Memorial, N:o 2, Jti 2.
Ank. till Exp. Utsk. den 27 Äng. 1844, kl. tl f. rik Memorial, angående återlemnanäe af Herr GK IV. Gillbergs hos Vä tiofL Borgare-Ståndet väckta motion, om restitution af eganderätts-bevi/lning för Upsala Stads lärningsJord%
Under den 20 innevarande månad liar Välloflige Borgare-Ståndet lili ReviUnings-Ulskottet remitterat eli af Herrö. PF. Gillberg afgilvel, lill Ulskoltet dea 24 dennes ankommel, Memorial, hvaruti, under anförande, bland annai, all så väl Upsala Stads Taxerings-Comilé som Länets PröfningsComite, under de sistförflutne tio, åren, så tolkat Beviliuings-Stadgans föreskrift i nämnde afseende* att de ansett sig höra från eganderälls-beviUning helvia den del af Stadens jord, hvaraf inkomsten utgått till aflöning åt Stads-tjenslemäirnen» hvilka för innehafvqnde löner blifvit serskildt taxerade, men att en sådan Gomiteerues åsigt blifvit ogillad af Kongl.
KammarHatten, hvars i fråga om 1842 års bevillning meddeldle beslut Kongl, Majit, i anledning af deröfver anhilda underdåniga besvär* genom Nådig Resolution af den 25 Juli 184-3, fastställt, motionären föreslagit, alt, i fall Rikets Ständer finna missförstånd om rätta meningen af 4 momentet uti 145 § af BeviUnings-Sladgan hafva ådragit
Upsala stad en hård och obillig beskattning, Rikets Ständer då matte anbefalla deras Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, dit medlen ingått, att till Upsala stad eller dess Drätsel-Kammare restituera' de 686 R:dr 2 sk. 10 rsl. Banco, hvilka DrälselKammaren för åren 1834 med 1842, nödgats, såsom eganderätts-heviUning för löningsjorden, utbetala»
Då likväl detta ärende, såsom innefattande fråga om restitution af redan erlagde och till Riksgälds-Contoret levererade, hevillnings-medel, icke kan hänföras till de ämnen» hvilka» jemnlikt 70 § Regerings-Formen oelj 31 §.
Riksdags-Ordningen, utgöra föremål för ReviHnings-Utskoltels. handläggning, har Utskottet ansett sig icke kunna detsamma lill hufvudsaklig pröfning upptaga; hvilket härigenom vördsamt annni» Bccillnings- Utskottets Memorial, N:o 3. 3 les, för den åtgärd, hvartill 44 § 3 morn.
Riksdags-Ordningen föranleder.
Stockholm dea 27 Augusti 1844.
M 3, Ank. tili Exp.
Utsk . d. 2/ Aug, 1844, kl. 11 f. rn.
Memorial, angående svärd s, C, //., tdl Häglof lige Ridder skåpet och Adeln ingi f na Memorial, om befrielse i visst fall frän baka fe illers erläggande.
Vid föredragning af Ridderskapets och Adelns protocoils-iitdrag för den 14 i denna månad, hvilket den 19 till Bevillnings-Utskotlet ankommil, innefattande remiss till Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonoini-Utskotten al Herr Grefve Anckar svärds, C. H., motion, om befrielse Iean båkalgiften för de ifrån orter, som ligga innanför alla håkar eller lyringsanstaller, ankommande fartyg, har Bevillnings-Utskottet, med anledning, så val al 60 § Regeringsformen och 31 § Riksdags-Ordningcn som af praxis vid föregående Riksdagen, enligt hvilken sådane frågor behandlats ensamt al Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, ansett sig icke tillkomma alt med nämnde motion taga någon befattning; hvilket härigenom vördsammeligen anmäles till den åtgärd, som 44 § 3 morn, uti Riksdags-Ordumgeu föres kr ifver.
Stockholm den 27 Augusti 1844, STOCKHOLM, ermén & granbergs tryckeri. 1844.
BevMnings-UlskoUett Memorial, N:o 4. 1 N:o 4.
Ank. till Exp. Utsk. d. 3 Sept., kl. 4 e. m.
Memorial, angående återlemnande af Herr von Hohenhausens, M.
S-. motion om inrättande af dubbel Postgång emellan Gottland och fasta Landet.
Medelst protocolls-utdrag af den 20 sistlidne Augusti, hvilket den 27:de uti samma månad till Bevillnings-Utskottet ankommit, liar Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Utskottets handläggning öfverlemnat en af Herr Hohenhausen.
. M. Svackt motion derom, att för den händelse större anslag för Postverket till vidgade och lättade
Post-communicationers inrättande skulle vid innevarande Riksdag beviljas, Rikets Ständer måtte i önskningsväg hos Kongl.
Majrt i underdånighet förorda, att det ökade anslaget mätte komma äfven (gottland till godo, genom återställande af den dubbla Postgången vintertiden och till äfventyrs jemväl genom densammas inrättande så, att den blefve mera snabb under den årstid, brefposten genom ångfartyg fortskaffas; men enär denna motion innefattar fråga om underdånig framställning till Kongl. Majrt i önskningsväg, angående användandet af tilläfventyrs blifvande Stats-anslag, samt följaktligen icke eger gemenskap med de ämnen, som, enligt 70 § Regerings-formen och 31 § Riksdags-Ordningen, utgöra föremål för Bevillningsutskottets handläggning, har Utskottet ansett sig icke tillkomma att med ifrågavarande motion taga befattning, hvilket härigenom vördsamligen anmäles till den åtgärd, som i 44 § Riksdagsordningen föreskrifves.
5 Sami. i Afd 2 Hdft. 1 2 Bevillnings-Utsholtets Memorial, N:o 5.
Utsk. d. 3 Sept., kl. 4 e. ut.
Memorial, angående återlemnande af Herr Contracts-P rosten T hud ens motion om Portofrihet för Contracts- Prostarnes och Pastorernes skrifvelser i Embets-ärenden.
Genom protocolls-utdrag af den 24 sistlidne Augusti, hvilket den 29:de samma månad till Be\ illnings-Utskottet ankommit, liar Högv.
PresteStåndet till Bevillnings- och Lag-Utskottens handläggning remitterat ett af Hen- Contracts-Prosten Thudén inlemnadt Memorial, deruti Herr ContractsProsten yrkat, att alla Kyrkoherdar måtte tillerkännas fribrefsrätt för deras Endiets-skrifvelser till såväl Dom-Capitlet som Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, eller i händelse en sådan till alla Pastorer utsträckt fribrefsrätt icke skulle kunna medgifvas, att den åtminstone måtte beviljas Contracts-Prostarne; men då, enligt Utskottets åsigt, denna motion, såsom innefattande fråga om minskning i den af Postmedlen påräknade Statsinkomst, icke äger gemenskap med de ämnen, som, jemlikt 70 § Regeringsformen och 31 § Riksdags-Ordningen, utgöra föremål för Bevillnings-Utskottets handläggning, hvilken åsigt jemväl blifvit vid 1834 års Riksdag af trenne Riks-Stånd godkänd, har Utskottet ansett sig icke tillkomma att med ifrågavarande motion taga befattning, hvilket härigenom vördsamligen anmäles till den åtgärd, som i 44 § Riksdags-Ordningen föreskrifves.
BeviUnings-UUhollets Memorial, N:o 6. 3 N:o 6.
Alik. till Exp. Utsk. d. 10 Sept., ki. 12 mield.
Memorial, angående återlemnande af Riksdags fullmäktigen David Anderssons ifrån Hallands
Län motion om villkoren för införsel till Norrige af Spanmål och andra Svenska Landtmannaproducter.
Heilerv.
Bonde-Ståndet liar till Bevillnings-Utskottet remitterat en af Riksdagsfullmäktigen David Andersson från Hallands Län väckt motion, hvilken den 4 i denna månad till Utskottet ankommit, af innehåll: att, då det syntes blifva af vigt, att afsättningsorter bereddes för den spanmålsproduction, som kunde uppkomma utöfver landets eget behof, och Norrige, såsom med Sverige förenadt under samma regering samt städse i behof att importera spanmål och landtmannaproducter, i detta afseende företrädesvis påkallade uppmärksamheten, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t anhålla, att Hans Majit, i egenskap af Norriges Konung, täcktes föreslå Norriges Storthing att bevilja tullfrihet eller en betydligare tullnedsättning vid införsel till Norrige af Svensk spanmål, mjöl och gryn, samt i allmänhet Svenska landtmannaproducter, hvaremot Rikets Ständer voro villige att öfverlemna åt Kongl. Maj:t att bestämma den nedsättning af tull på Norrska produeter, som kunde anses i reciprocitetsväg böra medgifvas.
Sorn emellertid detta ärende, hvilket innefattar framställning om behofvet af och villkoren för en handels-tractat med Norrige, icke synes kunna hänföras till något af de ämnen, hvilka, jemlikt 60 och 70 §§ Regeringsformen oel» 31 § Riksdags-Ordningen, utgöra föremål för Bevillnings-Utskottets handläggning, har Utskottet ansett sig icke kunna detsamma till behandling företaga, hvilket, för fullgörande af föreskriften uti 44 § 3 mom.
Riksdagsordningen, härigenom vördsamt anmäles.
4 Bevillning*-Utskottets Memorial, N.o 7. N:o 7. Ank. till Exp.-Utsk. d. 10 Sept, kl 12 midd Memorial, angående återlemnande af Hans Perssons från Gefleborgs Län inom Heder v. B onde-Ståndet väckta motion om ändring uti Kongl. Kungörelsen af den 18 Februari 1848. rörande nedsättning af den till högre belopp än ett Skeppund för hundrade bestämda hammarskatt af stång- och ämnes-jerns-tillvei bungert i Riket.
Under den 25 nästlidne Augusti liar Hederv.
Bonde-Ståndet till Bevillnings-Utskottet remitterat ett af Hans Persson från Gefleborgs
Län inlernnadt, till Utskottet den 4 dennes ankommet, Memorial, innefattande förslag, att den ändring måtte göras uti liögstberörde Författning, att ”skatt må föreskrifva» i mån af den production, som vid jernverk eger ruin.’’
Då likväl detta ärende, såsom innefattande fråga om hammarskatten, hvilken ingår och redovises bland Stats-Verkets ordinarie eller ständige inkomster, icke eger gemenskap med de ämnen, som, enligt 70 § Regerings formen och 31 § Riksdags-Ordningen, utgöra föremål för Bevillnings-Utskottets handläggning, har Utskottet ansett sig icke kunna detsamma till hufvudsaklig behandling upptaga; hvilket härigenom vördsamt anmäles, jemlikt 44 § 3 mom.
Bevillnings- Utskottets Memorial, N:o 8.
5 Nro 8.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Sept., kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens beslut, angående återlemnande af Het r G. W. Gillbergs hos Vällofl. Borgare-Ståndet väckta motion om restitution af eganderätts bevillning för Upsala Stads löningsjord.
Vid pröfningen af Bevillnings-Utskottets Memorial Nro 2, angående återlemnande af Herr G. W. Gillbergs motion, om restitution af eganderättsbevillning för Upsala Stads löningsjord, hafva, eldigt ankomne protoeolls-utdrag, ISiks—Stånden beslutat, nemligen:
Ilöglojl.
Ridderskapet och Adeln, att ofvannämnde motion tillhörde Stats-Utskottets behandling; HögvördigePresteStåndet, att, på grund af 90 § Regeringsformen, Ståndet funnit ifrågavarande motion icke kunna komma under Rikets Ständers eller deras Utskotts öfverläggningar och pröfning; Vällofl.
Borgare-Ståndet, med vidblifvande af den utaf Ståndet redan beslutade remiss, att denna fråga borde af Bevillnings-l tskottet behandlas, med öppen rätt för Utskottet att, i mån af behof, med Statsutskottet för detta ärendes handläggning sammanträda; samt Hedervärda Bonde-Ståndet, att motionen borde till Stats-Utskottet remitteras.
Då således Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet stannat i enahanda, men de 2:ne öfrige Riks-Stånden uti sinsemellan olika beslut; så lärer, vid sådant förhållande, frågan, jemlikt 44 § 3 mom.
Riksdagsordningen, böra öfverlemnas till Constitutions-Utskottets afgörande, så framt icke Välloll. Borgare-Ståndet, med frånträdande af sitt beslut, skulle finna för godt att sig med Ridderskapet och Adelli samt Bonde-Ståndet förena; hvilket Utskottet ansett sig böra hos Rikets Ilögloll.
Stockholm den 17 September 1844.
Bih. lill H. St.
5 Sami 1 Afd. 2 Haft. 2 STOCKHOLM, tiuckt hos W. F. Dalman, 1844.
Bevillning Utskottets Memorial, N.o g, 10. i N:o 9.
Ank. till Exp. Ulsk. d. 3[ October, kl. 11 f. m.
Memorial j om antagande af En Cancellist.
Då göromålen inom Bevillnings-Utskottet numera blifvit at den vidsträckta omfattning, att, för deras behöriga och skyndsamma handläggning, oundgängligen erfordras ytterligare biträde af En Cancellist; så får, med anmälan så väl häraf, som ock att endast En CancellisL utöfver den, jemlikt 24 §•
Riksdags-Ordningen, bestämda personal hittills blifvit, till följd af Riks-Slåndens beslut, inom Utskottet antagen, Utskottet hos Rikets Högloft.
Ständer vördsamt anhålla, det Utskottet måtte tillåtas att antaga ytterligare En Cancellist, med åtnjutande af arfvode från och med den 1 instundande November.
Stockholm den 29 October 1844- N:o ro. Ank. till Exp. Utsk. d. 3i October. kl. 11 f. m.
Memorialangående erhållen remiss frän Högloft.
Ridderskapet och Adeln af Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition om förändrad reglering af Stapelstädernas tolag.
Enligt ankommit Protocolls-uldrag af den 12 dennes, har Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Stats- och Bevillnings-Utskotten remitterat Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer af den 10 innevarande månad, angående en förändrad reglering af Stapelstädernas tolag; men som Utskottet i afseende härpå inhemtat, att högstberörde Nådiga Proposition blifvit af de öfriga 3:ne Riks-Stånden remitterad till Stats-Utskottet; så har Utskottet ansett sig böra sådant hos Högloft.
Stockholm den 29 October 1844* Bih. till R St.
Prot. 1844, d Sami. 1 å/d. 3 haft. STOCKHOLM, I.
Marcus. 1844. Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.o 11.
I N:o 11.
Ank. till Exp. Utsk. den 8 Nov. kl. t e. m' Betänkande _, angående grunderne för den blifvande allmänna Bevil/ningen, samt föreskrifterne för tillämpningen deraf.
Efter vidtagne förberedande åtgärder och verkställd granskning af de till Bevillnings Utskottet remitterade motioner i ämnet, får, till följd af föreskrifterne uti 70 § Regerings-Formen och 31 § Riksdags-Ordningen, Utskottet nu till RikeLs Hogloflige Siänder afgifva förslag till grunder för allmänna Bevilluingen, äfvensom, på sätt vid nästföregående Riksdag egt ruin, i sam manhang härmed föreslå de reglementariska stadganden, hvilka innefatta föreskrifterne för tillämpningen af berörde grunder, så att Utskottets vid detta Betänkande fogade förslag följaktligen omfattar Bevillnings-Stadgan i sin helhet; hvarvid Utskottet likväl, jemte anmälan, att alla i forslaget förekommande procent- eller zifler-belopp endast förslagsvis blifvit upptagne, skolat vördsamt förbehålla sig att, sedan Rikets Stander fastställt bevillningsgrunderne och statsbrist-summan blifvit bestämd, få uppgifva och föreslå de belopp, hvarefter bevillnings-afgifterna i hvarje fall skulle komma att beräknas.
Då Utskotlet ansett sig böra i ett sammanhang upptaga och besvara motioner af enahanda eller likartad syftning, följer deraf, att, då motionei ne angå flera ämnen eller olika §§ i Bevillnings-Stadgan, motionernes behandling icke alltid kunnat ske i den ordning, som §§:ne i Stadgan förekomma; och har Utskottet, i de fall, då vidtagne förändringar uti nu gällande Författning endast afsett förekrifternes förtydligande, funnit lämpligast, till undvikande af onödig vidlyftighet, att icke upprepa sådane mindre förändringar, hvilka, likasom alla öfriga »edactions-förändringar och tillägg, blifvit uti förslaget med cursiv stil utmärkte.
Bland motioner, som afse antingen ändring uti eller bibehållandet af grunderne i nu gällande Bevillnings-Stadga, förekomma: Herr G. TV.
Gillbergs inom Vä Hofi. Borgare-Ståndet väckta 2:ne motioner, af hvilka den ena, såsom hufvudgruuder för ett nytt BevillningsSystem, innefattar förslagratt Rikets Ständer, sedan bevillnings-summan blifvit fastställd, borde låta upprätta en repartitions-tariff, utvisande den på hvarje serskildt
Län i Riket belöpande andel af nämnde summa, hvilken Bih. till R.
Prot. i844- $ Sami., i Afd., 4 Haft. 1 2 fleri/lnings-Utskotle.ts Betänkande , N.o 11. andel skulle ovillkorligen utgå till bestämd ziffra, och inga öfverskott tillfalla Staten eller Riksgälds-Contoret, mea att, om öfverskott möjligen uppkommo, skulle de, såsom de skattskyldiges behållning, reserveras i LandtRänteriet; att Rikets Ständer derjemte skulle förklara, dels att det vore hvarje inom Länet varande communitas, såsom Stad, Academi, Församling på Jandet, Militär-corps, och så vidare, obetaget att från den på Länet belöpande summa utbryta sin andel, och endast för denna dess andels erläggande vara ansvarig, dels ock, att hvarje sådan communitas egde inom sig verkställa fördelningen af communitetens bevillningsandel, till grund för hvilken fördelning communiteten skulle ega lägga den år 1842 påförde bevillning; att man således hädanefter icke skulle taxera, för att erhålla den beviljade summan, hvilken deremot, efter Bolags-räknings-method, endast borde fördelas och proportioneras efter skattdragarens inkomster och förmåga; a tt fördelningen skulle verkställas af en så kallad Bevillnings-Comite, bestående af åtta Ledamöter, valde af och inom hvarje communitet, med hufvudsakligt biträde af Kronofogden, Jä^radsskrifvaren, Länsmannen och Fjerdingseller Sexmannen i orten, IrVilka tjenstemän borde af communiteten serskildt godtgöras för deras resekostnad till och ifrån det ställe, hvarest Com i teen hade sitt sammanträde; och den andra motionen åter innehåller reservation af committenternes rätt att bibehålla allt det öfverskott, som vid härefter i Upsala stad skeende Bevillnings-taxering möjligen kan uppkomma, och hvilket öfverskott, enligt hvad i motionen anföres, lätteligen kunde utrönas, när den totala Bevillnings-summan för hela Riket efter vanlig repartitions-method fördelas; samt Nils Strindlunds från Yesler-Norrlauds Län till Hederv.
Bonde-Ståndet ingifna förslag, att grunderna för Bevillningens bestämmande vid denna Riksdag måtte blifva desamma, som närvarande Bevillnings-Förordning innehåller, uti hvilket förslag vice Talmannen Nils Per sson, Johannes Samuelsson och Anders Johan Sandstedt från Jönköpings, Sven Isacsson och Per Jonsson från Calmar, Lars Jacob Boéthius, Lars Johan Gezelius och Lars Olsson från Stora Kopparbergs samt Sven Jonsson och Anders Olofsson frän Jemtlands Län, äfvenson flere andre medlemmar af Ståndet sig förenat.
Herr Gillbergs omförmälde förslag till nytt
Bevillnings-system synes visserligen vara grundadt på en rigtig princip, i så måtto, att detta förslag antager en bestämd andel af bevillnings-summan för hvarje Län, tili fördelning emellan communerna; men då, i anseende till svårigheten att tillvägabringa en rättvis och billig fördelning på län, communer och individer, förslaget skulle medföra desto större osäkerhet i tillämpningen, som det - B-eviUnings-TJtskoUels BetänkandeN-o //. 3 samma jemväl hvilar på den förutsättning, att möjligen uppkommande brister eller afkortningar inom communerne skulle ersättas genom restitution af redan influtne och disponerade så kallade öfverskottsmedel, hvilkas användande för sådant ändamål sannolikt äfven skulle möta hinder af svårigheten att beräkna, i hvad inon något öfverskott icke erfordrades till betäckande af de årliga restantierne, hvilkas belopp i väsendtlig måtto skulle blifva beroende af communernes beskattnings-åtgärder, isynnerhet vid förefallande stridigheter om fördelningen, för hvilkas biläggande motionären icke eller antydt någon utväg; så anser utskottet sig böra afstyrka Rikets Höglofl.
Ständer att Herr Gillbergs förslag till nya bevillningsgrunder antaga.
Beträffande dernäst Herr Gillbergs reservation, i afseende på möjligen uppkommande öfverskott vid bevillnings-taxeringen inom Upsala Stad; så enär det icke synes kunna på förhand bestämmas, i hvad större eller mindre mon Upsala, i jemnförligt förhållande till andra communer, tilläfventyrs kan komma alt vidkännas någon bevillning utöfver den på Staden rätteligen belöpande andel i Linets bevillningssutnma och andre orter egde lika grundadt anspråk på dispositionsrätt till öfverskottsmedlen, för hvilkas behöriga utdelning inom hvarje commun någon säker grund svårligen kunde utfinnas ; får, med hänseende jemväl till olämpligheten af ett så beskalfadt provisionelt beskattningssätt, Utskottet vördsamt hemställa, aLt Herr Gillbergs ifrågavarande reservation måtte lemnäs utan afseende.
Hvad åter angår Nils Strindlunds ofvannämnde motion, så enär
Utskottet för sin del ansett lämpligast att bibehålla grunderna uti nu gällande Bevillnings-Stadga, med de modificationer i ett eller annat afseende, som bilagde förslag närmare utvisar, finner Utskottet Nils Strindlunds motion ieke föranleda till någon åtgärd.
I afseende på den personliga skyddsafgiften, enligt 1 art., har Utskottet fått emottaga åtskillige derom väckte motioner, nemligen: inom Hög• värd.
Preste - Ståndet} af Herr Contracts-Prosten Sandbergt att bevitlningen efter denna artikel måtte nedsättas till hälften, men likväl utgå till nuvarande belopp, och ena hälften få användas till folkundervisningens ändamålsenligare ordnande, hvaröfver flere af Ståndets Ledamöter sig yttrat; inom Vällojl. Borgare-Ståndet, af Herr C, F.
Geijer att skyddsafgiften måtte alldeles försvinna, eiler åtminstone nedsättas lill hälften, eller till 12 sk. för man och 6 sk. för qvinna, i anledning hvaraf Herrar Wingej Gill - 4 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N;0 11. berg, Lagergren, Gråå, Almgren, Ekholm, Hörnstein, Falhem och Mcechel algilvil yttranden, hvilka till en del alven alse lindring i algiften tor arbetande classen och för borgerliga rörelsen efter 2 Art., samt inom Hederv.
Bonde Ståndet, af Jonas Johansson från Jönköpings
Län, med hvilken sig förenat Anders Nilsson från Östergöthland, A. J.
Sandstedt från jönköpings
Län, Olaus Ericsson från Bohus Län, alt skyddsafgiflen måtte afskaffas och stadgandet derom utur Bevillnings-Stadgan utgå; af Petter Persson från Jönköpings
Län, om upphäfvande af nämnde afgift; af Ephraim Larsson från Elfsborgs
Län, att samma afgift antingen måtte få försvinna, eller åtminstone för qvinnan alldeles bortgå och för mannen minskas till hälften af det belopp, hvarmed den nu erlägges, uti hvilket ämne flera af Ståndets Ledamöter sig yttrat; af Nils Persson från Kronobergs