Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
*48 sariernes i Riksgälds-Contoiret uti tvenne skrif, velser samma ar gjorde påfordran, uteblifvit till den 26 Jan. 1 8«4 ; Alltså och emedan sådan underlåtenhet vid Författningars och meddeldte föreskrifters uppfyllande icke kunde annat, än läggas Svaranderne till last, oaktadt alla de af dem föregifna hinder och invändningar, hvilka uti Kongl, Kammar-Rättens berörde Utslag utförligt blifvit undanröjde, och laglig beifran af det öfverklagade diöjsmalet icke heller derigenom kunde upphöra, att de saknade Handlingarne till Riksgälds-Contoiret omsider inkommit, ty blefvo, i jemförelse med 1 Gap. 12 §.
Rätteg. Balk., Herr Landshöfdingen' i Nyköpings Län och UandsKarnererat;en derstädes hvardera pliktfällde till Ettkundrade Riksd.
Bancomynt, vid hvilket utslag, uppå Actors derom hos mig gjorde förfrågan, jag äfven låtit bero.
De flere under loppet af detta år af mig vidtagne Embets-åtgärder i afseende på Uagskipningerr, dels i anledning af egne anmärkningar vid de till mig månadtligen inkommande Fånglistor, dels ock i följd af hos mig gjorde anmälanden och klagomål öfver Domares och Embetsmäns göromål, anser jag för närvarande icke lämpligt att här utförligt omröra, då de anklagelser, hvilka jag anbefallt vederbörande Actorer att utföra, med slut af de Domstolar, der de blifvit anhängige, ännu ej hunnit afhjeipas, och mindre betydliga mål, hvaröfver vederbörandes förklaringar af mig blifvit infordrade och godkände, uti mitt Diarium finnas afskrifne.
Un - 246 Dm 8 Mars'.
Under min här ofvan omrörde Embetsresa Innevarande år har jag dels sjelf erfarit, Hels ock hafva klagomål hos mig blifvit anmäldte deröfver, att flere ansökningar örn Orllings-rättighet och Nybyggens anläggande å Kronor All thån ningär uti Vester-Norrlands och Jemtlands Län, af Konungens Befallningshafvande derstädes blifvit afslagne, på det skäl) att likmätigt 15 §. af Kongl.
Föra brdhingéri öm Skogarne i Riket den i Augusti 1805, sådané Allmänningar först borde matasj äffattas och ifrån ångränsande byar afvittraS, Saint förslag om hyä Hemmans anläggning upprättas ) innan Bifalls-Resolutioner till dylika ansökningar kunde meddelasi Af infordrade upplysningar bni förhållandet härvid , och i synnerhet af Lands-Conioirets i Hernösand den i?
Juli 1811 till Kongl. Kammat* Collegium aflåtne skrifvelse i detta ämne) har jäg inhämtat, att sedan genom Kongl.
Brefvet den is
Maj 1801, Ettusende Riksd. årligen blifvit änSlagne till Krono-Allinänningars affattnirig 1 Vester-Nörrlands
Län, har början dermed skett redån 1802, då detta göromål emellan Länets Landtmätare blifvit fördeldtj men då desse tillika haft åliggande att Verkställa enskildta förrättningät) föl1 hvilka 'de genast kunnat påräkna full bes. tal ning) hafva otillräcklig både tid och utkomst hos dessa Tjenstemän laggt sådana hinder i Vägen Fot Allmähnings-affattningén, att intill år igil ej rrietäjän 78,471 Tunneland, inberäknade i,923 Tunnel, vattn, hunnit mätas, beskrifvas och på Charta iäggas, hvadan ock det uti Skogs-Ordnin gen - Den 8 Marsi *47 g teti föreskrifna förslag till nya Hemmang anläggning af Konungens Befallningshafvande i sistnämnde
Häri ännu icke kunnat älgifvas.
Till undanrödjande af de berörde hinder , och da Adlrnännitigs-affattningeii dessutom blifvit betydligt uppehållen derigenom, att de dermed sysselsatte Landtmätare haft svårighet att erhålla nödigt handi-äcknings-mänskap i detinä folkfattiga ort, der arbetstidens korrthet på bak mark upptager Landtrhanneus hela omtanka för egna yrken, har Konungens Befallningshafvande i underdånighet hemställt, och Kongl. Majit uti Nådig skrifvelse den 19 Mars 1808 bifallit, det 24 man af Kongl. Jemtlands Regemente till Handtlangare skulle få réqvireras, hvarförutan irenne särskildte Landtmätare, enligt Kongl. Karnmar-Collegii Bref den 17 April 1807, till Allmänrnngs-affättningen blifvit iintagne1, meri då kriget Utbrast, tvänne af de tillförordnade särskildteLandtmätärne antogo annan tjenst, och dén tredje derefter endast varit sysselsatt med alfattning af oafvittrade oskattlagde Hemman och AUmännihgäfs utbrytning i fräta tillstötande byar i Ångermanland, har hela arbetet afstadnat, och synes, utan vidtagande kraftiga anstalter, ej på längre tid åter kunna komma i gång.
Då likväl landets uppodling och födoämneng ymnigare production samt deraf beroende folkökning ofelbart
Utgör det vigtigaste föremål för Regeringens .omvårdnad, har jag, på grund af öfvanomförmälte förhållanden, uti underdånig skrifvelse den 20 October innevarande år till Kongl. Majus visa 34§ i)en 8 Ma.sl visa och Nådiga Bepröfvande i underdånighet vågat föreslå, att de Ettusende Riksd., hvilka till Allmänningar* refning och affatthing i Vesternorrlands
Län årligen varit anslagne, i anseende till ökad dyrhet på alla lefnadsmedel, måtte fördubblas, och Två Tusende Riksd. således hädanefter anses särskildt böra användas i det nu varande Vester-Norrland; och att deremot en lika Summa, eller 2000 R:d.
Banco i enahanda ändamål må anordnas af Nionde Hufvud - Artikeln i Riks 9 Staten för Jemtlands Län, som lika med Ångermanland öfverflödar på ofantliga skogar och vildmarker , hvilka, uppmätte och behörigen undersökte visserligen skola, finnas innehålla en mängd, tjenliga platser till odling och nya Bostäders inrättning, men hvilka lägenheter af landets Invånare nu endast begagnas till Fäbodeställen och så kallade Afradsland, der Kreatur en korrt tid af året underhållas och något ringa foder af Myror och Kärr hopsamlas; hvaremot Ängsskötseln på Hemmanens Odalägor uti denna Jemtlands provins finnes i allmänhet högst vanvårdad.
Någre Ståndspersoner derstädes hafva väl med berömlig omtanka och betydliga kostnader beflitat sig om en förbättrad Ängscultur, hvartill climatet äfven tyckes isynnerhet gifva anledning; men utan tillfredsställelsen för odlarne sjelfve, att derigenom gagna det Allmänna och åt deras efterkommande bereda någon fördel, hafva dessa exempel af ovanligt arbetstid ej verkat någon efterföljd hos mängden.
Enär Den 8 Marsl 049 Enär Förnämsta orsaken dertill otlfvelaktigt ligger uti folkbrist, hvilken i Rikets Norra Provinser i allmänhet och Jemtland isynnerhet är märkbar, hvilken brist åter genom annat medel ej lärer med säkerhet kunna afhjelpas, än medelst anvisande tjenliga lägenheter till nya Bostäder , hvarigenom äktenskap bland den egentligen arbetande klassen af undersåtare kunna uppmuntras, och genom drägliga vilkor för de Nybyggare, hvilka odlingsarbetet företaga, har jag uti berörde underdåniga skrifvelse vidare hemställt, om icke Kongl.
Majas Befallningshafvander i Vesternorrland och Jemtland måtte undfå Nådig Befallning, att uti hvardera Länet antaga trenne Landtmätare, helst af Länens infödingar, eller sådane, som genomförrättningar derstädes om locala förhållanden förut inhämtat kännedom, hvilka Landtmätare, så länge Alltnännings-mätningarne påstå, ej skulle äga tillstånd att med enskildta förättningar sig befatta: att Handtlangnings-rnanskap hädanefter, som förr, af Kongl. Jemtlands Regemente, emot i orten, efter Markegångs-pris, gällande dagspenning, åt hvardera af dessa Landtmätare efter behof anordnas: att de med Allmänningar# affallning och beskrifning sysselsatte
Landtmätare derföre erhålla så tillräckligt arfvode, tilläfventyrs 8 r:st.
, eber afmätte tillsammans Tio Tusende Tunnel.
, på sätt Konungens Befallningshafvande i Hernösand uti dess till Kongl.
Kammar-Colle* gium aflåtne ofvannämnda skrifvelse föreslagit, på det att deras arbetsförtjenst må blifva åtrnind ston» - Den 8 Mars.
Stone jemngod med hvad af private förrattningar lunde väntas, och då desse Landtmätare-, under göromålerrs verkställande, sjelfvp skola halla s',g föda, borde dein tillåtas att emot borgen Iyf■ a. så mycket af arfvedel, som, efter pröfning af deras till Landshöfdingen årligen ingifvande arbetsförslag, bemälie Landshöfding skäligt finnér: att hvarje på Allmänning befintlig trakt, son till Nybygges anläggning irppgifves och sokes, genast borde särskildt affattas och beskrifning deröfver jemte Charta af Landtmätaren insandas till Landshöfdingen, som, efter noggrann profning af det tillgörande Nybyggets beskaffenhet, deta bestämmer både frihets-år och den renta.
W--. sedan dessa till ända lupit, derföre till Kronan kommer att erläggas; öfver hvilket allt
La ndshöfdingen skulle insända fullständigt betänkande till Karmnar-Collegiurn, som efter tull nd.ul granskning af alla till Nybygges anläggning hörande omständigheter, åter ineddelar s.tt förordnande derom till Landshöfdingen , hvars siu-Jiga utslag derpå utfärdas och jemte -Skatfläggmngs-Chartari med tillhörande beskrifning, Sökaprlen t i11 - ställes, utan annan kostnad, än nyss t tarini de Utslags lösen.
Till vinnande af det hufvudsakliga ändamålet, torde härvid äfven bora iakttagas, att någon större trakt af Allmänning ej ansins åt hvarje Sökande till Nybygges anläggning, an Tre eiler högst Fyrahundrade Tunneland brukbar jord till Aker, Ång , och Utmark.
Den enskildta arbetsform å - Den 8 Mars. 25i förmågan har på en sådan trakt tillräckligt ut« rymme för sin verksamhet, oell idoghetens inskränkta företag skola såmedelst af tilltagsenheten ej kunna utestängas.
Den uti 1 §. af Kongl, Förordningen den 28 Juni >775 foreskiifne skaitläggnings-method torde äfven på sådana Nybygges-lägenheter med fördel kunna användas, så att livart Tunneland, efter dess naturliga ärt och godhet samt mer och mindre fördelaktiga läge och längre eller närmare afstånd ifrån afsättningsorten, skattliigges tilt två tredjedels, ett, ett och ett tredjedels, ett och två tredjedels, och högst två öre Silfunt, hvilken penningrenta sedermera, elier hvardera ^Länets undervisning till någon del förvandlas uti persedlar, hvilka åter efter Markegång Kronan godtgöras.
På sådant sätt skulle den i flere afseende!» osäkra och felaktiga Mantals-Sättningen å nya Hemman kunna undvikas och börjad göras till den allmänna, mera rättvisa beskattningen på Tunnel. jord öfver hela Riket, hvarom fråga vid 1809 års Riksdag blifvit väckt, inen som af flera betydande hinder pl längre tid ännu icke lärer till allmän verkställighet kunna befordras.
Hvad åter angår Vesterbottns och Norrbottns Hän, så ehuru deras beskaffenhet i anseende till rik tillgång på stora skogar och vidsträckta ödemarker är fullkomligt lika med förhållandet i Vesternorrland och Jemtland, hafva dock sådane skogar, i synnerhet uti Norrbottn, till en stor del blifvit upp låtne - Den, g Mars. laine åt dervarande Jernverksanlaggningar och Såg-Qvarns-inrättningar, hvarigenom de egentlige Skogsprodueterne i tidens längd möjligen kunna ut'ödas; men uti dessa anläggningars ändamål ligger, efter nu gällande Författningar, ett betydligt hinder emot Jordens odling.
På de Meldersteinska och underlydande Verkens Område äro väl, af deras förre ägarare, tid efter annan, Nybyggen inrättade och betydliga förskott både i afseende på byggnad och bosättning åt Colonisterna meddc-ldta, men deremot betingade tjenstbarheter till Bruken hafva borttagit en tid, sorn odelad bordt användas på Nybyggets odling, och arbetshågen har försvunnit i samma mån, som förskotterna ifrån Bruken minskats eller blifvit alldeles indragna.
Ägande ratten eller den dermed beslägtade orubbliga Besittnings-rätten, dessa osvikliga grunder för omtanka och flit i Hushålls äreoder, hafva saknats förOdlarne, och derföre hafva företagen i denna väg varit få i jemförelse till den rika tillgång på Odlingslägenheter detta land erbjuder; derföre hafva flera Nybyggen redan blifvit öfvergifna åt ödesmål, och derföre skola de, i synnerhet mellan Calix och Luleå Älfvar belägne ofantlige marker, som innehålla både ypperlig och lättbrukad jordmån, igenom århundraden bibehålla det vilda skaplynnet dem af Naturen är gifvet, om särskildta anstalter, bidragande till förändradt skick i denna ställning, ej vidtagas.
Då dessa
Län ofta hemsökas af frost, som skadar deras gröda, är det naturligt, att deras Åker - Den 8 Mars. 253 Åkerbruk i allmänhet är svagt och sällan gifvande hela årets bärgning åt landets Invånare.
Osäkerheten att skörda frukten af användt arbete på Åkerbruket, förvandlar det till en binäring emot beredandet af Skogs-ämnen, hvilka, oaktadt ornbytlighet i pris, alltid gifva en säker inkomst.
Climatets beskaffenhet bidrager val mycket till denna frost, hvaraf Vester-och Norrbottn besväras; trien förnämsta orsaken dertill ligger uti der i stor mängd varande Kärr och Mossar, hvilkas utdikning skulle bereda den dubbla fördel af ökad tillgång på foder och mera säkerhet för kalla dimmor, hvilka på en enda natt ofta förstöra Landtmannens hela hopp.
Löfångers och Rygdeå Socknar uti Vesterbottn utgöra tillsammans en förenad däld, och deras Jordbruk syntes mig svagare än de öfriga angränsande Socknars.
Provinsens yta är merändels jemn, såsom vissa trakter af Upland; derföre är kostnaden till de vidsträckta Myrornas utdikning mera betydlig och öfverstigande Invåriarnes enskildta förmåga.
Jordbruket i begge dessa
Län påkallar således högeligen'det allmänna och kraftigare biträde, som jag vågat föreslå uti min förlidet år utgifnaLmbets-berättelse och pag 50 följ. der finnes otnrördt.
Med några tusende Riksdalers tillskott på vissa, till äfventyrs fem år, och med Arbetscommenderingar af det nu hemförlofvade Vesterbottns Regemente, alltsammans ställdt under disposition af de i dessa
Län varande nitiska> upplysta och för Folkets val ömhiertade Lands, höfdjngar, jemte de af dem organiserade Hushålls.
Co - 254 Den 8 Mars, Comitéer, torde med säkerhet kunna påräknas sådan förbättring uti dessa Läns cultur, att derest icke högst ovanliga missväxtår inträffa, deras invånare af egna Spanmålstillgångar skola kunna försörjas.
Värdigare föremål for Konungs och Ständers visa omtanka torde näppligen kunna framställas.
Öfver de i Vester- och Norbottns Län tjenstgörande Häradshöfding,ir hafva flera klagomål blifvit anmälte, i afseende pä deras försumlighet att afgöra Brottmål, sorn tora häktade personer.
Af sådan orsak voto äfven vid min ankomst dit till orten båda ordinarie
Domrarne ifrån deras tjenstntofning af Kongl. Svea Hof-Rätt tills vidare suspenderade, och öfver deras Embetsfel äro af högbemälte Hofrätts Advocat-Fiscal åtal anställda, hvilka genom utslag annu icke blifvit afgjorda.
Deremot har vid öfversigt af Embets-rärendemas behandling vid dessa Läns Rådhus-Rätter, Magistrater, Lai ds-Canzlier och Lands-Contoir, jag funnit tillbörlig ordning och noggrannhet iakttagne; och äro de flere anmärkningar, som äfen del Socknars Allmoge i Norrbelius
Län hos mig blifvit gjorde öfver fördelningen af insamlade gåfvor och ersättnings-medel till de Invånare i berörde Län, hvilka genom Ryska invasionen under Jbog års Krig blifvit lidande, af Landshöfdingen derstädes förklarade på ett sätt, som utesluter allt tvifvel om detina Embetsmans redliga nit och om vårdnad for det Läns välfärd, som honom i nåder blifvit anförtrodt.
Vid Den 8 Mars. 855 vid granskning, så vidt omständigheterrie Tnndgifvit, af Embets-hnridlingar vid Stads-Domstular och Landshofdinge-Säten, uti de öfriga af rnig besökta Län i Fahlun, Ostersund, Hernösand och Gefle, har jag likaledes i allmänhet erfarit, det förekommande mai utan onödigt uppehåll blifvit fojedragne och laglikmätigt afgjorcfe.
.På de tvänne sistnämnde ställen, voro, under mitt vistande derstädes, Herrar Landshofdingarne, med Kongl Permission, frånvarande ifrån deras Län, och uti Gefle hade äfven Lands-Seci eteraren erhållit några Månaders tjenstledighet.
Hans tjenst bestriddes någon tid af Magistiats-Secreteraieu och derefter af Stads Notarien.
Ali manna Sjuk- och Fattigvårds-anstalter saknas ännu uti de nyligen inrättade Länen Jemtland och Norrbottn; men med enskildta inrättningar for nödlidandes hjelp och understöd äro d<-sie, likasom de öfrige Norra Länens Stader och Socknar nödtorfteligen försedde.
Gefle Stad har, n orn Läns-Lazarett och Hospital, en efter denna Stads förmögenhet lampad kostbar
Läroinrättning for fattiga barn af båda könen, hvilka dervid njuta undervisning både i Christendom, Skrif- och Räknekonst samt Handaslöjder, och är vid samma inrättning fogad en Correctionsanstalt för sådana arbetsföra personer, Rom med Tiggeri beträdas.
En lika beskaffad
Correclionsflnstalt är äfvert tillämnad vid inred: ingen af det i Sundsvall nybyggda Fattighus.
Vid Län&.
Fasa» a$6 Den 8 Mars. Lazaretferna i Fahlun, Gefle, Hernösand och Umeå, har jag funnit god ordning i afseende, både på renhållning, matredning och sjukskötsel, öfver allt iakttagen; och någon annmälan om bristande förskott till dessa Inrättningars underhåll hafva icke heller af Syslomännen derstädes blifvit gjord.
Genom nuvarande Landshöfdings i Vesternorrland utmärkta drift och omsorg, är vid Hernösand ett Länshäkte af sten nybygdt, hvilket i afseende både på inredning och yttre form intager framsta rummet, ej allenast ibland de andra Norrländska Länens dylika Byggnader, utan ock ibland- de flesta öfriga Fånghus i Riket.
Belägenheten derstädes är sund, och Byggnadens indelning uti tvenne våningar leuman tillräckliga boningsrum fär Vakthetjeningen uti den nedre och Fångrurn uti den öfre våningen, hvarest äfven flera rum äro apterade till en Arbets- och Corrections-inrättning för lösdrifvare och försvarslösa personer, hvaraf likväl denna Landsorts egen idoga folkmängd lemnar få subjecter.
Landsfängehet i Piteå, hvilket, såsom jag förr nämnt, är gemensamt för de båda Bottniska Länen, är en svag och nära förfallen trädbyggnad, derifån, man Vaktbetjeningens forvåliau, Fångar flera gånger skola brutit sig ut och kommit på flykten-
Dess belägenhet är äfven nu mera, efter Länsfördelningen, alldeles otjenlig och förorsakar betydlig både kostnad och besvär med Fångars forslande till och ifrån de å ömse sidor af - JDen 8 Mars'. *57 aflägsna Besidense-Städerna Umeå och Luleå, eler förhör med i förvar tagne personer af Konungens Befallningshafvande vanligen först böra anställas, och följakreligen förvaringsrum särskildte för hvarje Läns Fångar borde finnas.
Lands Fängelserne, för Medelpad i Sundsvall, och för Jemtland i Ostersund, äro äfven Trädbyggnader, men uppfylla deras ändamål.
Tillbörlig snygghet och oklanderligt behandlingssätt emoi Tångarne funnos iakttagne vid dessa, äfven som vid de allmänna Fängelserna i Gefle bch Fabjun..
Vid de fyra Norrländska l änen är anmärkningsvärd!, att långhusen derstädes både byggas och underhållas af Lånens Invånare, utan tillskott af allmänna medel, samt att Vaktbetjeningens aflöning till någon del genom så kallad Landsjärnna eiler utgift af Landets Hemmansägare'efter särskildt fördelning bestrides.
Och synas desse Provinser i detta afseende vara vanlottade, emot de öfriga Landskap i Biket, hvilka med sådan allmän byggnads- och underhålls kostnad icke äro besvärade.
Under mina Embets-besök vid Danviks Hospital och Dårhus, hvarest i nästlidne Februari
Månad voro på det förra 123 och på det sednare stället 63 personer på Inrättningens bekostnad vårdade och till större delen underhållne, samt vid Krono-Spinnhuset, Gäldstugan och öfriga Fängelserna - Den 8 Mari. seina i Hufvudstaden, har jag ofver allt funnit god ordning iakttagen.
Att Brottmåls behandling vid denna ''larls
Domstolar i allmänhet går fortare an: på de fle.ra andra ställen i Riket, torde med skäl k urina till-krifvas inrättningen af den härstädes varande Poiire-Kamrnare, som vid sådana måls utredning vanligen forst lagger hand, och hvars öfriga många och vidsträckta befattningar jag desto hellre velat låta komma till Allmänhetens kännedom genom bifogade, af Kongl. Öfve! .‘ståthållare .imbeiet mig benäget meddeldte F- 'teckning, (Bilaga N:o 3.), som de åtgärder, hvilka 'neri de egentligen så kallade Ordningsmål N uti Hufvuscaden vidtagas, i flera afseenden hafva gemen: kap med Policeunstalter ofver hela Riket - Ifiån Expeditionerna vid Kongl. Majits Canzli hafva under loppet af innevarande år blifvit mig till-atide och derefter till vederbörande Stånds C.mzli ofvei lemnade följande Kongl. Majits .NådiLa Resolution: no Af den 14 Juni 1814, uppå Riksdagsmannens fran Orebro J.an, Erik Perssons underdåniga besvär, rörande Dylta Svafvelbruk. 2:0 deri 3 Februari t 8 14 , uppå Riksdags-Full magtigens från Stockholms Jhan Jan Mattssons underdåniga ansökning, om åtskilliga friheter for H emmansägarne i Wäddö Ting-Jag, i afseende på utrustningen af deras Båtsman, inqvartenngar, utskrnningar, m. m. 3 to Den 8 Mars. 259 3:0
Af den 6 September 1814, uppå Riksdagsmannens från Calrnare Län Per Larssons underdåniga ansökning, om lindring' för fliseryds Socknebor i deras Levererings-skyldighet tili Fliseryds Krutbruk. 4:0 den 4 Februari 1813, öfver Eorgare-Stån dets underdåniga ansökning, om Postfrihet för Brottmåls-ransakning och Krono-Uppbörds-medel. 5:0 .— den 21 Januarii 1813 uppå Riksdags-Fullmagtigens från Näsgårds Fögderi af St.
Kopparbergs Län Johan Erssons underdåniga ansökning, om Hemmanens förmedling i HySocken och om jDal-Elfvens upprensning. 6:0 .— den 18 Februari 1813, uppå Riksdags Fullrnägtiges ifrån Östergöthland Jöns Nilssons och Jöns Isacssons underdåniga ansökning, om delning af Göstrings Härads Allmänning. 7'.o — den 18 Februari 1813, uppå Kiksdags Fullmägtigens från Östergöthland Anders Anderssons underdåniga ansökning, om delning af Åkerbo Härads Allmänning. 8:0 — den 28 Maj 1813, uppå Riksdags-Full mägtiges från Gottland underdåniga ansökning, att efter Markegångspris få lösa de Roma Kloster och Wisborgs Kongs-Ladugård tillslagne Rentedagsverken.
Den 8 Mars'. 9:0
Af den 27 Juli 1813, uppå Riksdags-Fullmullmägtiges för Leksands, Gagnefs, Torsångs och Hedemora Socknar underdåniga ansökning, om befrielse från Mantals-penriingars utgörande i Kol till St.
Bergslag. jo:o den 14 September 181 3 i uppå Riksdägs Fullmägtigens från Wadsbo Härad i Skaraborgs Län J/ars Larssons underdåniga ansökning, rörande skjuts för Ernbets- och Tjenstemän vid Götha Canal. 11:0 den 21 September 1813, uppå Riksdags Fullmägtiges ifrån Dalsland Erik Paulssons och Anders Erikssons underdåniga ansökning, .om befrielse från skyldigheten att vid Gästgifvaregårdarna hålla Vagnar för ett par hästar. 12:0 den 6 September 1814, uppå Riksdags Fullmägtigens för Snäfringe Härad i Vestmanland Olof Olofssons vid J809 års Riksjs, dag gjorde underdåniga ansökning, att de Hemmansägare inom berörde Härad, hvilkas Rentor äro på Landshöfdingens i Vestmanland
Län indelte, måga få utgöra deras Rente-Hö med Sommarlass till 25 Lisp. och Rente-Ved i Stafrum, innehållande
Tre alnar i lär.gd och Tre dito i högd.
Stockholm den 31 December 1814.
L. A.
MANNERHEIM.
Afskrift Den &
Mars. > , s6jl Afskrift. ; Bilaga N:o 3, Summarisk Förteckning öfver Kongl.
Police-Kammarens i Stockholm arbeten År 1813.
Större och mindre Brottmål, om hvilka
Rans ak ning arne blifvit till ytterligare åtgärd Öf- verlemnade till Stads- och Lands Domstolar.
D^p ; . 2 Mord - - - 1 Försök till Mordbrand 1 ■ ■ J~Hos Öfverståthållare- Stölder upp- !
Embetet förut anmäl- täckte te och efterlyste - 322 ..
Ej anmälte eller för- • |_ut kände 40 Enskildte personers penninge-brefs ; uppbrytande - a Förfalskning af Banco-Sedlar 2 D:o af Kiksgälds-Sedlar - 4 Snatterier - 133 Förskingring af ombetrodt gods - 22 Transport 5?9 För- Den 8 Marsl Transport Förseelse emot Tryckfrihets-Förordningen - - - Hemfridsbrott - * *•
Ovacksalfveri - - - Bedrägerier och oredligt förhållande af flerfaldig beskaffenhet Förfalskning af Reverser, Orlofssedlar och andre Handlingar Sjömän, för det de på Utrikes ort rymt från sina Skeppare - Vakters och Patroullers ofredande Arrestant bevakningar tilltalade för Arrestanters rymning utur Arresten och under forslandet
Brandvakters tilltalande för fel i tjenstgöringen •* Andra Brottmål, sorn anstå i afvaktan på flera upplysningar.
Ang. tid efter annan inlemnade falska Banco-sedlar. * Dito Riksgrds dito Dito
Discont dito Dito Assignation Barn utlagde i enskildtes hus, utan att Mödrar eller de som gerninningen verkställt kunnat upptäckas Transport - jDeti 8 Mars'. afi 3 Transport f Barn fundne dode i sjo - - j — på Ersta berg dodt funnet - i _ af sina Föräldrar vanvårdade t ‘Tilltalade för obetänksamma utlåte!-’ ser - - - - i Af gjorda Politie-Mål.
.Försök tili Våldtägt Tvister emellan Handtverkare, deras Arbetare, samt Husbönder och Tjenstehjon -— Fabriques-Idkare och deras arbetare - — Skeppare och Sjöfolk Värfningsmål - Förbrytelser emot Kongl. Majrts
Nådiga förordning om förbuden Bränn, vins-dislillering