Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Departements-chefen anförde derefter i underdånighet: ”Sedan, i sammanhang med utfärdandet af 1845 års Kongl. Förordningar angående kolhandeln samt stångjernssmidet och den gröfre jernförädlingen, Kongl. Majit infordrat
Bergs-kollegii förslag till vissa nya författningar i öfrigt, rörande Bergs-handteringen, och sådana förslag jemväl från Kollegium inkommit, kan den erinran icke anses sakna fog, att det, för pröfningen af Bergs-staternas organisation, varit nyttigt och i sin ordning, om Kongl.
Majlts beslut i afseende på dessa författningar föregått.
Härvid förekommer emellertid, att öfver Bergs kollegii förslag till ny Grufve-stadga Högsta Domstolens, genom Nådig remiss för tvänne år sedan infordrade utlåtande ännu icke inkommit, och att Jernkontorets Fullmäktige, som på Bruks-societetens vägnar begärt och erhållit del af de öfriga förslagen, nemligen till ny Hytte-Ordning, ny Hammarsmeds-Ordning och förnyad Förordning angående Jernvräkeriet, ej eller — — — — — ännu afgifvit de yttranden, hvartill denna kommunikation bordt föranleda.
Då nu, med afseende å Rikets Ständers vid nästlidne
Riksmöte uttryckta önskan, den förändrade reglering af Bergslags-staterna, som af omständigheterna påkallas, icke längre bör uppskjutas, har jag trott all betänklighet i omförmälda hänseende desto heldre böra vika, som, när man betraktar saken i omvändt förhållande, det med fullkomligt skäl kan sägas vara af gagn, att de med Bergsväsendet befattning egande myndigheternas organisation varder bestämd före den slutliga handläggningen af ifrågavarande föriattningsförslag, uti hvilka förekomma åtskilliga reglementariska föreskrifter till efterrättelse för den ene eller andre tjenstemannen, och dessutom, efter min förmening, äfven med nu gällande författningar är möjligt, att åt nämnde organisation bereda all den enkelhet, som kunde komma i fråga under hvilka andra förhållanden som helst.
Sedan frågan om förändrad organisation af bergslags-staterna och dertill hörande befattningar redan i 23 år utgjort föremål för behandling, anhöllo Rikets sednast församlade Ständer, uti sin underdåniga skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjette Hufvudtitel, med ”öfverlemnande till Kongl.
Majlts hepröfvande att vidtaga den indragning i Bergs-kollegii tjenstemaona-personal, som, i följd af då beslutad nedsättning i anslagssumman, kunde blifva nödig och utan olägenhet läte sig verkställas,” att ”Eders Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverket, 1859. 11 Kongl. Majit täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta Nådig Proposition om den förändrade reglering af Bergslags-staterna, som af omständigheterna kunde påkallas.” Likväl, om Bergs-kollegium och Bergslags-staterna, med iakttagande af möjlig förenkling, konna ordnas inom totalbeloppet af de för nämnde embetsverk redan tillgängliga aflöningsanslag, är Eders Kongl. Maj:t, med stöd, bland annat, af 45 § i 182B års Riksdagsbeslut, i tillfälle att befordra en sådan reglering till verkställighet, oberoende af de beslut, som Rikets Ständer, hvilka derom uti propositionen angåande Statsverkets tillstånd och behof böra erhålla behörigt meddelande, komma att fatta i de särskilda med det normala ordnandet af berörda embetsverk icke ovilkorligt samband egande frågor, hvilka Eders Majit i sammanhang med detta ärende kan finna godt att till Rikets Ständers pröfning hänskjuta.
På grund häraf, och då regleringen af Bergslags-staterne i orterne, hvartill vederbörande nu afgifvit förslag, står i nära sammanhang med frågan om Bergs-Ofverstyrelsens organisation, hemställer jag underdånigst, att denna fråga nu jemväl måtte till afgörande företagas.
När den 28 September 1847 förslag till Bergs-kollegii reorganisation till Eders Maj.-ts Nådiga pröfning anmäldes, yttrades inom Stats-rådet vissa, ehuru icke öfvervägande, betänkligheter emot den kollegiala formens afskaffande.
Frågan derom rönte sedermera inom särskilda afdelningar af representationen icke ringa motsägelse, hvilken ock, ehuru indirekt, uttrycktes i Rikets Ständers den 20 Oktober 1848 till Eders Majit aflåtna svar.
Under sådana omständigheter torde Eders Majit finna lämpligast, att denna formfråga tills vidare förfaller, helst den, med hänsigt till Stats-utgiften, är af föga vigt, då tjenstepersonalen ändock kan inskränkas till ungefärligen det antal, som äfven i annat fall vore erforderligt.
I det förslag till Aflönings-stat för Bergs-kollegium, som jag nu till Eders Majits Nådiga fastställelse framlägger, äro alltså upptagne 1 President, 2 Bergs-råd och 1 Sekreterare, samt derutöfver endast 1 Aktuarie, som tillika är Registrator, 2 Kanslister, af hvilka den ena tillika skulle hafva vården om Kollegii bibliothek och samlingar, samt 2lne Vaktbetjenter.
Aflöningarne för de liesta af dessa befattningar föreslås något lägre, än som förunnats vederlikar i andra nyorganiserade embetsverk, hvilket kunde anses icke öfverensstämma med den regel, jag i allmänhet hyllar, och tror vara med statens sannskyldiga intresse fullt instämmande, att dess tjenstemän icke böra vara svagt aflönade.
Men skäligen bör här afses, att Bergs-kollegii göromål till mängd och beskaffenhet icke tåla jemförelse med öfriga Riks-kollegiers, och ehuru Rikets sednast församlade Ständer å Bergs-kollegii Aflönings-stat indrogo 3,504 Rldr, finner jag önskligt, att löneregleringen för bemälda Kollegium jemte Bergslags-staterne må kunna försiggå utan öfverskridande af det totalbelopp, som Allönings-anslagen nu utgöra.
Med tillägg af 400 Rldr, att användas till arfvoden för extra biträden, samt 400 Rldr fortfarande anslag för bibliothek och samlingar, uppgår mitt Statsförslag för Bergs-kollegium till 13,433 Rldr 16 sk., som med 700 Rldr understiger förslaget af år 1847, och är 3,459 Rldr 32 sk. lägre än hvad Kollegii aflöningsstat utgjorde, innan ofvanberörda af Rikets Ständer beslutade minskning i aflönings-anslaget egde rum; och förutsätter förslaget dessutom besparing af det till de ordinarie embets- och tjenstemännen nu utgående ljuspenninge-anslag.
Enligt samma mitt underdåniga förslag, skulle inom Kollegium komma att indragas den lediga Advokatfiskals-tjensten och 3 Kanslist-beställningar, äfvensom, i öfverensstämmelse med Kollegii nu afgifna tillstyrkande, begge Markscheider-sysslorna.
Som likväl, med undantag af Advokatfiskals- dch Andre Markscheider-befattningarne, öfriga tjenster å Kollegii stat ännu innehafvas efter fullmagter, kan den nya regleringen icke genast i alla delar tillämpas, utan hemställer jag, att Eders Majit må i Nåder förklara densamma böra successivt träda i verkställighet, i mån af de till indragning föreslagne tjenstemännens afgång, och att Eders Majit vill, vid hvarje så - 12 Kongl.
Prop. om Statsverket, 1853. dan hädanefter inträffande ledighet, på Kollegii förslag, angående aflöningsbeloppets användande för regleringens fullföljande besluta.
Af de göromål, som tillhört Advokatfiskal torde, efter denna befattnings upphörande, såsom äfven 1847 års förslag afsåg, bokföringen öfver jerntillverkningen böra öfverflyttas på Aktuarie- och Registrators-tjensten, samt Kollegii ledamöter öfvertaga hvad honom i öfrigt ålegat, med undantag af vrakjerns-åtals och andra möjligen förekommande aktioners utförande, hvartill Kollegium må kunna i hvarje fall förordna sin Sekreterare eller särskild person, om det icke finnes tjenligare att målen till allmän åklagare öfverlemna.
I fråga om aflöningsstaten vid Stora Kopparberget samt organisationen af Styrelsen öfver Fahlu grufva, biträder jag i alla delar Bergs-kollegi Presidents, med pluralitetens inom Bergslagen mening hufvudsakligen öfverensstämmande förslag; och tillstyrker alltså i underdånighet: att den af Grufve-rätten hittills utöfvade förvaltning af Stora Kopparbergs grufva hädanefter må besörjas af en Grafver styr else, bestående af en, på sätt hittills egt rum, utaf Eders Maj:t, efter Bergs-kollegi förslag, tillsatt Bergs-Hauptman, hvilken är ordförande så väl i nämnda Styrelse,, som vid Bergslagsstämmorna, jemte tvänne af Bergslaget å allmän sammankomst för tvänne år utsedde ”Styrelse-ledamöter,” af hvilka fjerdepartsegarne inom sig utse den ene och de brukande Bergsmännen inom sig den andre, jemte en suppleant för hvardera; kunnande styrelse-ledamöterne åter inväljas efter förloppet af nämnda tvänne år; att de vid Stora Kopparberget nu varande Bergmästare- och Bergsfiskals-befattningarne må indragas; att, i stället för de vid grufvan nu anställde, med aflöning från kronans stat försedde tvänne Geschwornerne, en så kallad ” Grufve-Ingeniör” må i behörig ordning af Bergs-kollegium utnämnas, med de åligganden, sorn innefattas i den för Geschwornerne vid Stora Kopparberget utfärdade instruktion; börande Grufve-lngeniören, vid förfall för Bergs-Hauptmannen, hans ställe företräda; dock att, om Bergs-Hauptmannens hinder fortfar utöfver 3 veckor, hos Kongl.
Maj:t bör, i afseende på vikariatet, göras underdånig anmälan; att öfrige vid verket erforderlige tjenstemän och betjenter, hvilkas aflöning bör helt och hållet af Bergslaget bekostas, må få af Grufve-Styrelsen tillsättas, med rättighet för samma Styrelse att, efter Bergslagets hörande, vidtaga den reglering och förenkling af dessa tjenster, som kan finnas ändamålsenlig.
Beträffande Bergslags-styrelsen för Sala silfververk och hvad dertill hörer, tillstyrker jag, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kollegii förslag: att Grufve-rätten må i dess nuvarande form upphöra, och administrationen samt den ekonomiska förvaltningen vid silfververket öfvertagas af en ”Bergslags-Styrelse”, bestående af Bergshauptmannen, hvilken, uppå Bergs-kollegii förslag, af Kongl. Maj:t utnämnes samt är ordförande i Bergslags-styrelsen och vid Bergslagets sammankomster; en Grufve-Ingeniör, hvilken nämnes af Bergs-kollegium och motsvarar förut varande Geschworner; samt Tre af Bergslaget bland delegarne i grufvan och silfververket genom allmänt val för tre år utsedde Styrelse-ledamöter, af hvilka ledamöter dock hvarje år en skall i stadgad ordning utgå, derest icke densamme, genom nytt val, för ytterligare tre år, vid befattningen bibehålies; att de med löner från kronans stat försedda Bergs-fiskals- och Bergs-gevaldiger - Kongl. May.U Nåd.
Prop. om Statsverket, 1853. 13 tjensterna, hvilka efter grufvedoms-rättens upphörande äro obehöfliga, indragas; men att deremot
Bergs-värdie-befattningen fortfarande må bibehållas; att öfrige vid silfververket erforderlige, af Bergslaget aflönade tjenstemän och betjente, må få af Bergslags-styrelsen tillsättas; Vidkommande öfriga Bergslags-staters reglering, har Bergs-kollegium föreslagit, att, i stället för hittills varande 9 Bergmästaredömen, hela landet måtte för framtiden uti bergsstatistiskt hänseende indelas i blott 6 Bergmästare-distrikt; att i tvänne af dem, nemligen det Norra och det Södra, skulle anställas blott en Bergmästare för hvartdera distriktet, hvilken tillika skulle der bestrida de Geschworner-befattningen förut tillhörande åligganden i afseende på grufvebrytningens vårdande; men att i de öfriga fyra distrikten tjenstemanna-personalen skulle bestå af en Bergmästare och en Geschworner eller så kallad Grafve Ingeniör, hvilken sednare jemväl borde hafva sig ålagdt att verkställa nödiga Markscheider-mätningar samt derefter komplettera gamla eller författa nya fullständiga grufvekartor.
Emot detta förslag har Bruks-Societeten i sin af Jern-kontorets fullmägtige inlemnade skrift anfört väsendtliga anmärkningar, föreslående i stället bestämmandet af flera distrikt med blott en tjensteman för hvartdera, nemligen en Bergmästare, som tillika skulle bestrida erforderliga Geschworner- eller Grufve-lngeniörs-göromål, men att arfvoden derjemte måtte anslås åt någre elever eller stipendiater, på det unge män med kunskaper måtte kunna antagas och utbildas till biträden åt de ordinarie Bergstjenstemännen, såsom ock till skicklige efterträdare vid deras afgång.
Med antagande af de skäl och grunder, som Bruks-Societeten uppställt, och hvilka öfverensstämma med hvad Bergskollegii President i förevarande fråga till kollegii protokoll yttrat, kan jag, vid jemförelse mellan begge omförmäldta förslag, icke tveka att gifva företräde åt det sednare, i följd hvaraf de särskilda Geschworner-tjensterna skulle komma att upphöra.
Beträffande distriktens föreslagna antal och indelning, kan jag dock icke biträda den mening, att Kopparbergs län, oberäknadt Stora Kopparberget, skulle fördelas i två Bergmästaredömen.
Jag föreslår således i underdånighet att, utom Fahlu odh Sala bergslag, Bergmästare-distriktens antal må blifva 9; och enär detta öfverensstämmer med närvarande förhållande, förekommer, såsom mig synes, nu ingen anledning att om en förändrad distrikt-indelning förordna; dock torde Eders Maj:t läckas uppdraga åt Bergs-kollegium att, innan den nya organisationen går i verkställighet, inkomma med underdånigt yttrande, om och i hvilka delar förändring i berörda hänseende må finnas af omständigheterna påkallad.
Bergsfogdetjensternas indragning, föreslagen af Bergs-kollegium såväl som af Pikets Ständer, tillstyrker äfven jag i underdånighet; hvarjemte jag, lika med Bergs-kollegium, föreslår indragning på kronans stat af de efter Bergsdomstolarnes upphörande obehöfliga Bergs-gevaldiger-befattningarne, äfvensom af s. k. konstmästare, konststigare, konstsmed och konstknektar samt af ”malmletaren” i Norrbottens län.
Geschworner-tjensterna bestridas för närvarande efter provisoriska förordnanden.
Enahanda är, med få undantag, förhållandet i afseende på öfriga till indragning föreslagna befattningar.
Då billigheten synes kräfva, att de som sålunda innehafva äldre förordnanden å hittills i stat upptagna sysslor, icke omedelbart efter beslutets meddelande varda skiljde från tjenst och lön, samt härtill kommer, att Bergsfogde-göromålens öfverflyttning på andre tjenstemän påkallar åtskilliga reglementariska föreskrifter, som icke så hastigt 14 Kongl. Maj:U Nåd■ Prop. om Statsverket, 1853. kunna bringas till utförande, föranlåtes jag i underdånighet hemställa, att regleringen at Bergslags-staterna i allmänhet, och således jemväl hvad angår Fahlu och Sala bergslag, må träda i verkställighet först vid 1855 års ingång.
Skulle då i tjenst ännu qvarstå en eller annan Bergsfogde, som dertill blifvit definitivt utnämnd, hvilket för närvarande är fallet med endast tre, torde dem icke böra förvägras att till deras afgång personelt med Bergsfogde-tjenstgöringen fortfara.
Då för den mera omfattande embetsverksamhet, som hädanefter kommer att Bergmästarne åligga, det blifver dem nödigt att årligen göra längre tjensteresor inom deras distrikt, tillstyrker jag i underdånighet det Nådiga förklarande, att Bergmästare, som sådana resor efter Bergs-kollegii föreskrift eller på grund af instruktion verkställa, må anses berättigade att, efter räkningar, grundade på allmänna Rese-reglementet, njuta skjuts- och traktaments-godtgörelse af Sjette Hufvud-titelns anslag till rese- och traktaments-penningar.
Med tillämpning af de organisationsgrunder, som jag här ofvan i underdånighet anfört, får jag, för Bergs-kollegium samt underordnade Grufve- och Bergslags-styrelser, till Nådig fastställelse föreslå följande:
Allöi)Ings-3t'$t Bergs-Kollegium.
Eitr» Lön. tjenstgör. arfvode.
Summa. 1 President — 600: — 3,800: — 2 Bergs-råd å 2,000 R:dr i lön och 400 R:dr tjenstgö- rings-arfvode 4,000: — 800: — 4,800: — 1 Sekreterare 1,000: — 200: — 1,200: — 1 Aktuarie och Registrator 800: — 200: — 1,000: — 1 Kanslist, som tillika har vården om Kollegii biblio- thek och samlingar 533: 16. 200: — 733: 16.
1 Dito 400: — 200: — 600: — 1 Vaktmästare 200: — 100: — 300: — 1 Kammardräng 200: — — — 200:
— Till arfvoden för extra tjenstebiträde i mån af behof och mot särskild'redovisning — — — — 400:
— Anslag till bibliothek och samlingar såsom hittills — — — — 400: — Summa 13,433: 16. Anm. 1.
Spanmålsberäkning under lönerna, äfvensom ljuspenninge-anslag, försvinner, när här ofvan bestämd högre aflöning tillträdes.
För fullmagter, förordnanden och afsked, som, sedan löneregleringen gått i verkställighet, från Kollegium utfärdas, må ej beräknas annan Kansligebuhr, än såsom föjr Protokolls-utdrag eller vanliga Resolutioner.
Prop. om Statsverket, 1863. 15 Grufve-Styrelsen i Fahlun. 1 Bergs-Hauptman åtnjuter dessutom af Bergslaget från Afrads-kassan: i lön . . 866: 32. i arfvode 600: — äfvensom bostället Samuelsdal, samt ett d:o i staden. 1 Grafve-Ingeniör Lön. 1,200: 1,466: 32. åtnjuter dessutom af Bergslaget från Afrads-kassan: i lön . . . 1,100 i arfvode . 400 ^ ^qq samt boställe vid grufvan.
Spanmålsberäkning under lönerna försvinner. 500:
Extra tjenstgör.
Summa, arfvode. — — 1,200: — 500:
Summa 1,700: — Bergslags-Styrelsen i Sala. 1 Bergs-Hauptman 666: 32. — — 666: 32. åtnjuter dessutom å Bergslagets stat R:dr 1,400 samt bostället Wäsbygård £ mantal.
1 Grufve-Ingeniör 500: — — 500: — åtnjuter derjemte å Bergslagets stat R:dr833:16. samt boställe vid Sala grufva.
1 Bergs-värdie 500: — — —■ 500: — Summa 1,666: 32. — åtnjuter från Bergslagets stat:
R:dr 700 samt boställe vid Silfverhyttan.
Spanmålsberäkning under lönerna försvinner. iVto Bergmästare i öfriga delar af riket, å 1,200 R:dr i lön 10,800: — — — 10,800: — Anm.
Två Stipendiater eller extra Ingeniörer att i Bergslagsorterne, efter Bergs-kollegii förordnanden anställas: arfvoden å 400 R:dr — — 800: — 800: — 16 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Prop. om Statsverket, i853.
De föreslagna Stats-summorna utgöra: för Bergs-kollegium . . . . „
Grufve-Styrelsen i Fahlun „
Bergslags-Styrelsen i Sala „ Bergmästarne „
Stipendiaterne 10,800: 800: 13,433: 16. 1,700: — 1,666: 32.
Summa 28,400:
De förra Stats-summorna för Bergs-kollegium och Bergslags-tjenstemännen i orterna utgöra sammanräknadt . 28,413 43: 4.
Den föreslagna regleringen lemnar alltså, i jemförelse med nu gällande stater, ett öfverskott af 13 r:dr 43 sk. 4 rst.j hvarförutan ljuspenninge-anslaget för Bergs-kollegium besparas.
> Dock som, i öfverensstämmelse med Bruks societetens yttrande, ett större antal Stipendiater, än som här ofvan i stats-förslaget kunnat inrymmas, vore för ändamålet nyttigt och behöfligt, anser jag mig böra, för att bereda tillgång till ytterligare 4 stipendiater, föreslå, att det för dem erforderliga arfvodes-belopp må anvisas att af Sjette Hufvudtitelns anslag till ”befrämjande i allmänhet af bergsbruket” utgå med 1,600 R:dr, som, i händelse af Rikets Ständers bifall härtill, lämpligast torde böra till ordinarie staten öfverflyttas. 1 händelse Eders Maj:t täckes nådigst gilla den löne-reglering, jag sålunda i under dånighet föreslagit, att träda i verkställighet vid de tider och på sätt i öfrigt här ofvan blifvit hemställdt, torde sådant varda Rikets snart sammanträdande Ständer i vanlig ordning meddeladt.
I sammanhang dermed och då, såsom här förut är omnämndt, en och annan genom verklig utnämning tillsatt Bergslags-tjensteman, hvars syssla kommer att indragas, ännu efter nästa års utgång kan finnas berättigad att framgent bibehålla sin ordinarie lön, har jag, på det icke sådant må föranleda till Indragnings-statens särskilda betungande, trott mig böra i underdånighet föreslå, att Eders Maj:t må täckas af Rikets Ständer begära bemyndigande att, från 1855 års ingång, låta en dylik löne-ersättning, så länge rättigheten dertill efter vanliga grunder fortfar, till ett belopp af högst 800 riksdaler årligen utbetala af Sjette
Hufvudtitelns anslag till ”befrämjande i allmänhet af Bergs-bruket,” hvilket anslag visar sig under tiden äfven dertill lemna tillgång.
Den nu föreslagna organisationen af bergslagens lokal-styrelser skulle än ytterligare vinna ij ändamålsenlighet, derest i följande tvänne omständigheter kunde erhållas Rikets Ständers’medgifvande, hvarom Eders Maj:t torde finna skäl att i den till dem afgående nådiga skrifvelsen låta inflyta förslag: l:mo. Enär Bergmästarne skulle blifva ensamne, hvar för sitt bergsdistrikts förvaltning, och denna omständighet ökar angelägenheten att förebygga desse tjenstemäns qvarstående i tjensten, sedan de blifvit ålderstigne och mindre arbetsföre, synes det stadgande vara behöfligt, att Bergmästare, som, efter upphunnen pensions-ålder af 65 år, finnes icke fullt tjenstbar, må kunna, i öfverensstämmelse med den grundsats, som för Tullverket, äfvensom för Rikets Ständers verk, är till iakttagande föreskrifven, jemväl utan egen ansökan, med lönens bibehållande som pension, i behörig ordning förflyttas å Indragnings-stat, hvartill rättigheten, äfven med hänsigt till redan utnämnde Bergmästare, kan anses ega giltig grund i aflönings-förbättringen, så vida de deraf vilja komma i åtnjutande; 2:o.
Med afseende å angelägenheten att de så kallade Stipendiaterne eller extra Ingeniörerne, hvilka, försedde med blott 400 R:dr arfvode, påräknas att praktiskt ut - bildas Kongl. Maj\ts Nåd.
Prof. om Statsverket 1853.
17 bildas till skicklige bergstjenstemän, icke måtte, i alltför lång afvaktan på befordran, öfvergifva den beträdda banan, vore det af nytta om, i likhet med hvad för Bataljons-läkare är tillåtet, bemälde Stipendiater kunde, efter åtta års tjenstgöring, fä från allmänna Indragnings-staten personelt åtnjuta 50 procent förhöjning i arfvodet, för den tid de i sådan egenskap fortfore att tjenstgöra.” Hvad
Departements-chefen sålunda i underdånighet föreslagit och tillstyrkt, deruti Stats-Rådets öfrige ledamöter jemväl instämde, fann Kongl.
Maj:t godt att till alla delar gilla och bifalla; hvarjemte Kongl. Maj:t befallte, att utdrag af protokollet härom skulle till Finans-Departementets Expedition öfverlemnas, för behörigt iakttagande vid författandet af Kongl. • Majlis Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. — — Ex protocollo Carl Ekström.
N'.o 5 till Kongl. Majus Nåd.
Prof. om Statsverket 1853. 1 Sami. 1 Afd. 1 Hä/t. 3 18 Kongl. Majus Nåd.
Prop. om Statsverkst 1853.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Mayl Konungen i Stats-Rådet få Stockholms Slott den SO Oktober 1853.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern Grefve Sparre; Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Grefve Mörner, Ulner och Reuterdahl.
Departements-chefen, Stats-Rådet Fåhreeus, föredrog deruppå i underdånighet: 2:o.
Ett af Öfver-Direktören vid Landtmäteriet, L. B.
Falkman, den 1 i denna månad afgifvet memorial, deruti, — sedan Kongl. Maj:t, under den 29 sistlidne September, vid då förehafd fråga om Gottländska Skiftesverkets befrämjande genom tillvägabringande, på Statens bekostnad, af så kallade mönsterskiften m. m., bland annat förklarat sig vilja, i sammanhang med förslaget till instundande
Riksdag rörande reglering af Riks-Statens Sjette Hufvudtitel, taga i Nådigt öfvervägande, om och till hvad belopp anslag borde af Rikets Ständer begäras, för att, inom en viss tidrymd, kunna användas såsom statsbidrag för landtmäteri-arfvodes godtgörande till förmån för de Skifteslag, sorn först af delegarne enhälligt anmälas till undergående af laga skiften, — bemälde Ofver-Direktör i afseende å sistnämnde fråga meddelat infordradt yttrande, och dervid hufvudsakligen anfört: att då, jemlikt Kongl. Maj:ts, åt hemmansegarne på Gottland, vid flera tillfällen gifna Nådiga försäkringar, någon rubbning, genom nytt laga skifte, af förut verkställdt Storskifte icke finge ega rum, med mindre vederbörande delegare derom enhälligt öfverenskomma; men, enligt den erfarenhet af Gottländska allmogens åsigter, som Öfver-Direktören, under många års nära beröring med denna allmoge, förvärfvat, sådana öfverenskommelser högst sällan kunde åstadkommas, hvilket äfven i sin mån funnits bekräftadt deraf att, ehuru de 293 skifteslag, hvari socknarne på ön blifvit indelade, alla kunnat täfla om mönsterskiftes verkställande på allmän bekostnad, dock endast fem sökt denna förmån, och af dessa blott ett skifteslags delegare enhälligt, Öfver-Direktören, på grund af allt detta, hyste den öfvertygelse, att jordbruket på Gottland, så vidt detsamma vore beroende af den förderfliga egoblandningen derstädes, hufvudsakligen komme att förblifva på sin nuvarande låga stånd - Kongl. Majus Nåd.