Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med föranledande af desse Motioner, hafva Riksdags - Fullmägtige Nils Månsson från Malmöhus Län och Olof Olofsson från Wermlands Län till det Hedervärda Stån» dets Protocoll muntligen anfört, den förre,' att, sedan frågor nu blifvit väckte om Statens bidragande till kostsammare broars byggande och underhållande, ansåge han, att den för sin ovanliga längd så kallade Långebro vid Christianstad borde dertill främst komma i åtanka; och den senare, eller Olof Olofsson, att Jösse Häradsboer jemväl måtte af Staten erhålla understöd till vidmagthållan: de af de inom Häradet varande många bro. ar och färjor.
Deremot har RiksdagsFullmägtigen från Elfsborgs Län Anders Danielsson, understödd af flera det Hedervärda Ståndets Ledamöter, bestridt bifall till alla ofvannämnda motioner dem Anders Danielsson ansett vara af så enskild beskaffenhet, att de icke bordt under Bilfets Ständers pröfning komma, 2 2 Stats- samt Allm. Besv.o Oec-Utsk.Utl,No6,<j.
Utskotten hafva tagit allt detta i öfvervägande; och då, enligt Uag och gällande Författningar, vederbörande j jordegare äro pligtige att sjelfve underhålla broar, der de nödiga finnas, lunna Utskotten icke tillstyrka, att de här begärda bidrag af Statsmedlen utgå; men då onekligt är, att de i flere delar af Riket oundviklige »torre brobyggnad der äro med betydliga kostnader förenade, liafva Utskotten vördsamt skolat tillstyrka Rikets Högloft.
Ständer, att hos Kongl, Maft i underdånighet anhålla, det Bropenningars uppbär rande under längre eller körnare tid rnät vid sådana tillfällen och uppå vederböran■ des derom tillgörande ansökningar, i itai ■der mtdgifvas.
N:o 7. Ank. till Exp.-Utsk. d, 20 April 1829, Utlåtande, i anledning af gjord hem* ställan om bidrag af allmänna medel till odlingsbara Kärrs och Mossars aftappning på Gottland.
Ifrån Högvördige Preste-Ståndet har blifvit iifverlemjnadt ett af Herr Prosten Dedekind afgif - Stats- samt Allm- Btsv.o. Oec.-Utsk, Uti, Niö 7. 2 5 vet och af Herr Prosten Lyth biträdt Memorial, med hemställan, att då, genomen af Directeuren Stephens, på Kongl. Majtts
Nådiga befallning och Stats-Verkets bekostnad, för några år tillbaka anställd undersökning och afvägning, utrönt är, att på Gottland finnas omkring 50,000 Tunnland odlingsbara Kärr och Mossar af förträfflig jordmon, öfver hvilkas mindre kostsam* ma aftappning och odling kostnadsförslag äfven, blifvit afbemälde
Directeur uppgjordt, men, i brist af nödige medel, någon annan verkställig" het häraf icke sedermera följt, än att blott nål gra odlingsförsök i denna väg blifvit af enskilde personer gjorde, Rikets Höglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Majtt i underdånighet anhålla, att ett årligt låne - anslag af 5000 R:dc Banco må, till Mosiodlingars verkställande på.
Gottland, af gide Hufvudtiteln, intill nästa Riksdag, blifva i Nåder beviljadt, med de vilkor, för återbetalningen deraf, sorn Rikets Högloft.
Ständer vid 1823 års
Riksdag för dylik* lånebiträden i allmänhet föreskrifvit.
Sedan Allmänna Besvärs* och OeconomieUtskottet, till hvilket detta mål blifvit remitteradt, inbjudit Stafs-Utskottet att i handläggningen deraf deltaga, hafva Utskotten ärendet till gemensam pröfning förehaft samt dervid inhemta!: att Rikets år 1823 församlade Ständer, i frågor af dylik beskaffenhet, uppå förekomna anledningar, meddelat det allmänna förordnande, att, då en Mossa, Myra eller annan af vatten 34 Stats samt Allm.
Besv. o. Oec.-Utsi, Uti.
N:o 7. fördränkt odlingsbar mark, vid hållen undersökning befunnits vara af god beskaffenhet och i aftappningskostnad ej erfordra större summa, än som motsvarar den af egaren påräknade för-' del af odlingen, och Kongl. Maj:f, efter pröfning af det upprättade kostnadsförslaget tillika med dervid åtföljande arbetsplan, som alltid borde hos Kongl. Maj:t till fastställelse uppvisas, i Nåder behagat detsamma gilla, samt delegarne i jorden derefter ställt godkänd säkerhet för återgäldandet af den till aftappningen erforderliga kostnad, arbetet eller sjelfva aftappningen sedermera, i mon af den tillgång, som 9'da Hufvudtiteln för Jordbrukets och Näringarnes .upphjelpande dertill kan lemna, må, med allmänna medel och under publik tillsyn, af Kror nans manskap verkställas; skolandes delegarne med tredje året ifrån det, då aftappningen blifvit fullbordad, begynna återbetalningen af kostnaden derföre, på det sätt, att en åttondedel af primitiva Summan hvarje år erlägges, hvarigenom hela beloppet, vid slutet af tionde året efter aftappningen, blifver Stats-Verket godtgjordf, under befrielse för delegarne från all förbindelse att ränta för Capitalet erlägga.
Med tillämpning af dessa allmänna grunder, och då genom den af Directeuren Stephens redan haline undersökning är tillförlitligen utredt, att en mängd af de på Gottland befintlige
Kärr och Mossar eller Myror äro af god jord - Stats-samt Allm.
Be$v o.
N:o 7. 25 mon och kunna med fördel aftappas; anse Utskotten sig böra tillstyrka att, med iakttagande af ulla ofvanberörde vilkor för åtnjutande af understöd till vattenaftappning frän större odlingsbara trakter, nemligen kostnadsförslags med arbetsplans upprättande, desammas företeende till Kongl. Majus Nådiga pröfning och godkännande, samt säkerhets ställande för kostnadens återbetalande, delegarne uti ifrågavarande på Gottland befintlige odlingsbara lägenheter må förklaras berättigade att af Nionde Hufvudtiteln och i mon af dess tillgångar, på förut stadgadt sätt, få åtnjuta bidrag till desammas aftappning.
En Ledamots serskilda tanka bifogas här hos.
Stockholm den 15 April i829> Reservation af Herr Lagmannen Noréus, Jean.
Andamålet af Nionde HufvudtiteJns Anslagssumma är, att till Jordbrukets, Handelns och Näringarnes förkofran, meddela understöd för sådane allmänna företag, som, öfversiigande den enskilda förmågan, kräfva uppmuntran eller bidrag af Staten. a6 Stats- samt Allm. Besv.o,Oec..Utsi.
Utl.N:s>j,%* Ett sådant understöd, meddeladf genom lane* biträden, anser jag mindre kraftigt och mindre användbart vid företag af större oecotiomisk omfattning; och enär Stats-Verket jemväl derigenom kan äfventyra förluster, eller åtminstone invecklas i concurstvister och dermed åtföl* jande rättegångar, uppkommer ock en afvikelse från de allmänna grunderne för Statsmedlens förvaltning och disposition.
Frågor om afskrifningar skola dessutom icke sällan väckas och kanske ofta finnas nöidvändige både för företagets fullföljd och Låntagarens bestånd.
Då jag, uppå dessa skäl, ansett mig icke kunna instämma i pluralitetens tanka, anhåller jag att detta mitt yttrande mätte, i sammanhang med Utskottens Betänkande, få underställas Rikets Höglofl, Ständers pröfning.
Ank. till Exp.-Utsk. d. ao April 1829, Utlåtande, i anledning af flera väckte Motioner om anslag af allmänna medel till Sjön Wenerns sänkning.
Tili Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconom mie-Utskottens gemensamma handläggning hafva blifvit öfverlemnade: Stats• samt Allm, Besv, o. Oec.-Utsi.
N:o 8. 5 7 a) Frän Högloft.
Ridderskapet och Adelni 1:0
Ett Memorial af Herr v. Becker, C.
F-, af innehåll: att sedan Rikets Höglofl.
Ständer, vid 1823 års Riksdag, fästat sin uppmärksamhet vid den stora skada, som Sjön Wenerns ojemna vattenhöjd och öfversvämningar förorsakat angränsande Provincer, samt, till afhjelpande häraf i en framtid, tillstyrkt förberedande åtgärder, hvilka äfven till en del blifvit verkställde, finnér dock Motionairen nu anledning frukta, det jordegarne af Allmogen sakna både förmåga och förutseende att genom någon uppoffring befrämja detta företag, samt att Ståndspersonernes bidrag dertill icke skola blifva tillräcklige.
Af sådan anledning, och för att icke se eh sak af så vidt omfattande nytta alldeles för-; falla, hemställer Motionairen, om icke Rikets Ständer skulle täckas till Kongl. Majrts
Nådiga disposition ställa något, om ock ringa, årligt anslag, på det företaget, derest inga olägenheter kring Götha
Eif deraf äro att befara, må kunna, äfven utan enskildes medverkan, åtminstone långsamt och under loppet af flera år, fullbordas.
Motionairen uppgifver, som ytterligare skäl för företagets angelägenhet, det sjukdomstillstånd , som flere gånger och i synnerhet vintern 1826 inträffat bland Strandboerne vid Wenern, till den grad, att blott inom den Församling, der Motionairen är boende, 400 personer på en gång varit sängliggande, och Läns- Styrelse» 2 8 Stats samt Allm.
Besv■ o. Otc - Utsi.
N:a !J. sett sig nödsakad att inom samma Socken an* lägga ett serskildt Sjukhus, hvilka olägenheter Motionairen tillskrifver de Träsk, sorn efter hvaije öfversvämning bilda sig vid stränderna och under nuvarande förhållande icke kunna dikas och uttorkas. 2:0 Herr Hammarhjelms, Carl Fredric, i anledning af Herr von Beckers Motion, gjorda Anförande, som upplyser, att, enligt den af framlidne Öfver« Directeuren Hagström anställda undersökning, kostnaden för Sjön YVenerns sänkning genom aftappning skulle komma att upp. gå till omkring 250,000 R:dr, och att den jordtillökning, som derigenom erhölles, icke kunde beräknas till mer än 20 ä 30,000 Tunnland.
Ehuru boende i en ort af Wermland, der mycken skada rönes af Wenerns periodiska fallande och stigande, anser dock Herr Ham~ marhjelm kostnaden för den ifrågasatte aftappningen allt för stor, i synnerhet vid en tidpunkt, då så många angelägnare behof förefinnas, och förklarar sig för närvarande ej böra Herr voa Beckers Motion understödja. v b) Frän Hedervärda Bonde StåndeK 3:0 Serskildte Memorial af Olof 'Nilsson och Daniel Andersson från Carlstads Län samt Anders Andersson från Skaraborgs Län, hvilka sammanstämma i den önskan, att ifrågavarande vigtiga företag icke måtte råka i förgätenhet, Stats- samt Allm.Besv.o-Oec.-Utsk.
UtlN-.oS, 29 samt att de redan började undersökningarne om.
Wenerns olika vattenhöjd och sättet för denna Sjös sänkning måtte blifva, så mycket möjligt är, påskyndade, och arbetet derefter, ju förr desto hellre, företaget.
Anders Anderssön anhåller derjemte, att denna, för flere bland Rikets Provincer så välgörande anstalt måtte på Statens bekostnad vidtagas och utföras.
Utskotten, som tagit dessa framställningar under behörigt öfvervägande, få, med anledning deraf, upplysa, att, då frågan om detta ärende vid 1823 års Riksdag förevar, tillstyrkte Rikets Ständer i underdånighet hos Kongl. Majit, att de af Öfver-Directeuren Hagström i ämnet in» gifne handlingar måtte, på allmän bekostnad, till trycket befordras och exemplar deraf gratis utdelas till Församlingarne omkring Wenern: att Kongl. Majits Befallningshafvande i Elfsborgs, Skaraborgs och Carlstads
Län måtte besörja om undersökningar rörande rymden och beskaffenheten af den jord, som genom detta företag skulle, i mer eller mindre nion, gagnas^ samt utröna, huruvida och lill hvad belopp egare af sådan jord vilja utfästa sig att ersätta kostnaderne för Sjöns sänkning: att undersökning måtte anställas till bestämmande af det förhållande, hvaruti Götha Elfvens vattenhöjd står till Sjön Wenerns stigande och fallande; samt att Kongl. Majit, efter inhemtande af dessa upplysningar, ville dem vid nästa Riksdag Rikets Ständer i Nåder meddela. 30 Stats* sStmt Allm* Besv.ti.Oec.-Utsk, Uti.
N-.o 8.
Utskotten, hvilka således i behörig väg nu infordrat och erhållit del af de åtgärder, som, till följd häraf, blifvit sedan sista Riksdag vidtagne, hafva deraf inhemtat, att, sedan Kongl. Maj:t, med gillande i allo af de åtgärder, Rikets Ständer i underdånighet tillstyrkt, i Nåder anbefallt Öfver-Directeuren vid Landtmäteriet att ombesörja tryckningen af ofvanomförmälde handlingar, samt» under den 31 Augusti 1S24, jemväl i Nåder anbefallt vederbörande Uandshöfdingar och Styrelsen för arbetena i Götha Elf, att vidtaga de af Rikets Ständer begärda ■undersökningar, hafva åtskillige af dem redan blifvit verkställde och andra dels påbörjade, dels furberedde.
Men enär derjemte upplyst blifvit, att en del af dessa förrättningar, beroende ej mindre af Sjön Wenerns ombytliga vattenhöjder, än af öfverenskommelse^ svåra att tillvägabringa emellan en mängd af stridiga interessen, fordra en längre tid för att bringas till ändamålsenlig fullbordan, samt att flera års observationer sannolikt erfordras för att, af de föreskrifne undersökningarne om vattenhöjdernes förhållande till hvarandra, kunna hemta ett bestämdt och tillförlitligt resultat, anse Utskotten sig nu ej kunna föreslå annan åtgärd härutinnan, än att Rikets Högloft.
Maftt i underdånighet anhälla, det de påbörjade undersökningarne blifva fortsatte, intill dess saken erhållit all den nog. granna utredning, som ämnets vigt för - Stäts-samt Allm Besv.o.Oec.-Utsk. Utl.N:s%,q. 31 drar, och hvarigenom Rikets
Ständer sättas i tillf alle att öfver hufvudfrägan frarns deles besluta.
Stockholm den 15 April 1829, N:o9.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 April 182g.
Utlåtande, i anledning af gjord hemställan om en Bros uppförande på något afstånd från Qvicksunds färjeställe.
Tili gemensam behandling af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat remittera ett Memorial af Herr Grefve Gyllenborg, Johan Henning, sorn föreslår att, till beredande af en lättare communication emellan Rikets södra och norra provincer samt till undanrödjande af de hinder, som mota.
Resande vid öfVerfarten af Qvicksund i Westmanland, der Strömmens häftighet under storm och högt vatten, i synnerhet vårtiden, skall stänga fortkomsten till och med i flere veckor, en Bro med Sluss, på något afstånd från Qvicksunds färjeställe, måtte anläggas, samt underdånig anhållan hos Kongl. Majrt i sådant afseende göras, ej mindre om undersökning, huruvida en så be - 3 S Stats samt Allm.
Besv. ö. OecUtsk.
Uil.
N:o gi skaffad Broanläggning kan verkställas, än om kostnadsförslags upprättande dertill, då, i händelse förslaget finnes verkställbar^ Herr Grefven anser den dervid ifrågakommande utgift kunna af anslaget till Strdinrensningar bestridas.
I anledning af denna Motion, hade Hers.
Friherre Ridderstolpe, Fredric, till Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Protocoll för den 3 nästförflutna
December anmält, att en Brobyggnad öfver det så kallade Borgås sund i Westmanland blifvit föreslagen att tillvägabringas genom Actier, och att underdånig anmälan derom till Kongl. Majit från Läne-Styrelsen redan ingått; hvadan Herr Friherren ansåge, att dylika Corn* municationer till vägfarandes beqvämlighet, då uppmärksamhet och omsorg af Läne-Styrelserne deråt egnas, lämpligast kunna genom enskildes försorg och utan Statens betungande åstadkommas.
Hvad sålunda framstäldt och erinradt blifvit hafva Utskotten tagit i behörigt öfvervägande; och som till Utskottens kännedom kommit, att, till beredande af en mera lättad Vattencom* munication och segelfart på Mälaren, båtleden vid Qvicksund skall! utvidgas, och att, för sådant ändamål, medel af Strömrensnings-Fonden redan blifvit använde och än ytterligare torde komma att användas; alltså och då detta för angeläget befunna större och gagneligare företag skulle Stafs- samt Mlm> Besv o, Oec.-Utsk.
N:o g. 3 3 Skulle till sin påräknade nytta förfelas, i den händelse Bro anlades vid
Qvicksund, i stället för den derstädes nu befintliga färjan, samt all anledning är att förmoda, det Strömmens våldsamhet, som hittills orsakat hinder och svårighet vid öfverfärjningen, kommer att aftaga i samma mon Sundet värdet utvidgadt, anse Utskotten sig icke böra tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständers bifall till Herr‘ Grefve Gyllenborgs Motion.
Tvånne Ledamöters i ämnet afgifna skiljaktiga yttrande varder härjemte vördsamt bifogadt.
Reservation Af Herr Prosten Hwasser:
Utskotten afstyrkt den af Herr Grefve Gyllenborg föreslagne Brobyggnaden vid Qvicksund, hafva de åberopat såsom motiv för afslag, att detta Sund kommer att på Strömrensnings-FondenB bekostnad utvidgas.
Ehuru jag,för min del, anser en Bro på detta ställe vara be— Bih. till Riks.St.
Prat,rgzg och isis- 4:de Sami. 2:a A> *:a Häftet, 3 34 Stats- sarrit Allni, Besv-6. Otc.- Utsk.Utl, N‘6t)i höflig och önskansvärd, vågar jag dock icke påyrka något Stats anslag dertill, utan inskränker mig blott till den önskan, att
Landt-communicationen icke måtte försvåras genom Färjestad lets utvidgning.
Jag har den öfyertygelsen, att det påbegyntaoqh kostsamma Strömrensnings-arbetet vid
Qvicksund är icke blott mindre nyttigt, utan kan möjligen hafva flere menliga följder.
Till styrka för detta påstående får jag vördsammast anföra följande anmärkningar.
Då hufvud-ända målet med Sundets utvidgning egentligen är att minska, om ej alldeles förekomma det Strömdrag, hvaraf Mälare-Jakterne och Ängfartygen här som oftast besväras, så måste ock med detsamma föresattsen vara, att till detta ändamåls vinnande sänka fjärden Galtens vattenhöjd, hvaraf strömdraget helt och hållet beror.
Och sorn skillnaden emellan vattenytans höjd i Galten och i Bläcken vissa tider och i vissa omständigheter är alltför olika och uppgår stundom till Nio å Tolf Tum, då den deremot ibland är ingen, så måste ock utgräfningen rätta sig derefter, örn eljest seglatiorten alltid skall vara obehindrad.
Ty de omständigheter, som inverka på dessa vattenytors relativa höjder, äro ej allenast Vår- och Höstfloderne i de Strömmar, som afbörda sig i Galten, utan äfven andra, som till och med bero af vattnets olika höjd i Östersjön.
Då t. ex, denna eller Östersjön är så låg, att relativa höjden emellan vattenytorne der och i Mälarn Stats- sarnt Allm.
Besv. 6,Oec.-Utsk.
XJtl- N'o <j, 3 5 uppgår ända till Tre Fot, som ej så sällan inträffar, enligt vattenmätningarne i Södersluss och i Telge, så måste ock Mälaren dervid hörja sänka sig, och följaktligen Strömdraget vid
Qvicksund ökas, hvilket ock med erfarenheten instämmer.
Ökar man nu utgräfningen vid Qvicksund för att fälla vattenytan i Galten derefter, så måste ock inträffa, att vattenytan så väl i Arboga Å, sorn i sjön Freden vid Strömsholm,' skall börja sänka sig, hvaraf åter en annan följd blifver.att ett nytt Strömdrag uppkommer i Arbo* ga An, och att, om denna successiva sänkning längre tid påstår, vattnets höjd på nedersta trösklarne i Hjelmare- och Strömsholms - Canaler möjligen kan komma att sänka sig under den jaåräknade.
Härtill kommer en annan olägenhet af Galtens sänkning, den nemligen, att öfverfarten vid Borggårds Sund än mer försvåras af den ökade Strömmen, tom redan vissa tider är nog besvärlig.
Sedan jjg omnämnt dessa möjligen inträffande bi-olägenheter, får jag, i afseende på sjelfva Färjestället vid Qvicksund, anmärka, att öfverfarten derstädes, som för Landtransporten är högst nödvändig, men alltid varit besvärlig och vådlig, genom Sundets fördubbling eller tripplering i bredden, i samma mort måste betydligen försvåras, och vid vestan eller östan storm blifva alldeles omöjlig, emedan
Sundet genom utvidgandet blir mera blottställdt för vindarne.
För färjningens bestridande skulle både kostnad och arbete förökas, samt farao af möjliga olyckshändelser förstoras. 3 6 Stats* si Allm. Besv.o. Oec.- Utsk, Uti, N:0 9.,i o*
Af allt detta tycker jag mig hemta anledning att, för min del, afstyrka fullföljandet af en gräfning eller muddring, hvars kostnad synes till föga båtnad vara använd, och som genom en klokt inrättad upphalnings-machin väl kunnat eller kunde besparas.
Att afslå Bro.; byggnad på detta ställe, i brist på medel» kan visserligen vara rätt för närvarande; men att använda Statsmedel på ett arbete, hvarigenom en
Bros uppförande derstädes bl ifver för efterkommande mångdubbelt kostsam, örn ickealldeles omöjlig att verkställa, deremot får jag vördsamt protestera.
Häruti förenade sig Herr Bergs-Rådet af Robson.
'Änkom till Exp. Utsk. d. 20 April 1829.
Maj.ts Nådiga Proposition om Anslag till förmon för Undervisningsverken i Riket.
Tili Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens gemensamma utlåtande hafva de respective Riks-Stånden behagat öfverlemna en från Kongl. Maj:t till Rikets Ständer, under den 27 sistförflutna Februarii, aflåten Nådig Proposition, angående tillökade Anslag för Under» Stats-samt Allm.Besv.o.Oec.-Utsk.
N-.o 10'. 37 visnings-Verken i Riket.
(Se Bihanget till Riks* Ståndens Protocoll, lia Samlingen, 2:a Ban^ det, N:o 59.)
I sammanhang härmed hafva med Utskotten blifvit communicerade följande, af den Nådiga Propositionen föranledda yttranden, nemligen:.
Inom, de( Högvördigä Preste-Ståndet;■ 1:0 Af Herr Professoren Liedbeck, som upplyst, att de tre yngsta Piofessorslöneme vid Universitetet i Eund, ehuru ämnade att ökas till 300 Tunnor Spannmål, ännu icke utgöra mer än $50 Tunnor hvardera, samt att dessutom icke vid Eunds, såsom vid Upsala Uni4 versitet, löner för Professores emeriti finnas att tillgå, hvilken brist i betydlig mon dertill bidrager, att de yngste Professorer på förra stället i inånga år mäste tjena utap Professorslön; 2:o Af Herr Professoren Geijer, som yttrat den önskan, att
Utskottens uppmärksamhet måtte fästas på ringheten af de nu till Universiteten i Riket föreslagne medel.
Inom det Hederwiirda Bonde"Ståndet; 3:0 Af Riksdags.Fullmägtigen Anders Jansson från Westerås Län, sorn, med erinran om 38 Stats-samt Allm. Besv.o. Oec.Utsk. Utl.Nio lo. de betydliga anslag af räntebärande jord, hvilka af Konung Gustaf den aldre Adolf blifvit skänkte till Upsala Academie, samt de stora inkomster Acadtmien deraf tillflyta, atTsett, att, om något skäl synes vara för penningelöntagare att klaga i anseende till myntets förfall, sådant likväl icke bör ega rum vid berörde Lärosäte, hvadan ock Motionairen, som föreställt sig, att jemväl Lunds Academie samt öfrige Läroanstalter böra med deras nu egande inkomster kunna upprätthållas, förklarat, att, då i alla fall behofven måste rättas efter tillgångarne, det icke vore verkställbar! att, genom nya tillskapade behof, öka de bördor, deraf den skattdragande Allmogen redan tryckes; i hvilken mening .■'.Tiders Hansson och Johan Andersson från Upsalq Län sig jemväl förenat, samt 4:0 af J.
Andersson från Calmare Län, sorn, med erkännande, att åtskillige, af nuvarande tids upplysning och fordringar påkallade, förbättringar i de lägre Undervisningsanstalterna synas af Konung och Ständer gemensamt böra befordras, till vinnande af ett ,7naturligare, enklare och för barnen nyttigare lärosätt”, förklarat sig af dessa tänkesätt uppmanad att, för sin del, bifalla Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, samt det derutinnan begärdta Anslag af 60,000 R:dr Banco årligen.
Dock liar Motionairen, vid et? sådant dess begifvande trott sig böra fästa det vilkor, att Anslaget till den af Uppfostrings-Cojnitéen projecteratle nya Elementar Schola tor Stats samt Allm. Besv.o Oec.-Utsk.
N:o lo- 39 ämnesläsning, som, enligt bifogadt förslag, uppgår till 6,800 Rtdr årl igen, bör, i anseende till det metl samma Schola åsyftade vigtiga föremål, af ofvanberörde 60,000 Rtdr Banco företrädesvis utgå, och nämnde ScholaJ-Inrättning alltså bestämdt och ordentligt på Riks Staten uppföras.
Utskotten, som detta vigtiga ärende till pröfning förehaft, hafva, lika med Kongl.
Majit, funnit, att, innan de af Comiterade till granskning af Uppfostrings- och Undetvisningsanstalterne i Riket föreslagne större och mera vidt omfattande reformer varda gillade och vidtagne, allmänna tänkesättet derom bör lemnäs tillfälle att sig närmare stadga, hvadan ock de af Comiterade för detta ändamål begärda betydligare
Summor för närvarande icke böra under pröfning komma; men då en af högsta billighet påkallad förbättring i lönevilkoren för personalen vid Elementar-Läroverken och Scholorne emedlertid synes , oberoende af dessa Läroverks, i afseende å läromeihoderne, framdeles ifråga kommande reorganisation, nu genast böra, på sätt Kongl. Maj:t jemväl i Nåder hemställt, af allmänna medel beviljas, så framt duglige Lärare skola vid Gvmnasier och Scholor kunna för en längre tid fästas eller ens för en kortare blifva att påräkna, samt den af Kongl. Maj:t till öfrige behofven, ej mindre förUniversiteiernes än Tillämpnings.Scholornes fullkomnande, förslagsvis begärda nedsatta Summa af 18,000 40 Stuts-samt Allm- Beiv.Q.Oea-Utkk, Utl.N-o 19- H:dr Banco årligen ingalunda förekommer betydlig, i jemförelse lill det dermed åsyftade angelägna ändamål, hafva Utskotten ansett sig vö dsamt böra till-- styrka Rikets Höglofl.
Ständers bifall till Kongl, Majus Högstberörde Nådiga Pro* position, samt att , som följd deraf, RiksStatens 4-de Hufvud-Titel må, till nästa Riksdag, okas med en Summa af 60,000 R'-dr Banco årligen, likväl med bifogande af det af Riksdags-Fullmägtigen Johan Andersson från Calmars