Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad först angår Statens större eller mindre behof af inkomster, så lärer detta ännu icke vara kändt, enär regleringen af dess utgifter icke blifvit af Rikets Ständer fastställd ; men torde det likväl kunna förutses, att, såvida den nedsättning i beloppet af den Allmänna Bevill ning, Rikets sist församlade Ständer sig åtogo, hvarom man haft förhoppnifig, verkligen skall ega rum, någon betydlig nedsättning icke lärer kunna ske i de öfrige Bevillnings-afgifter, hvilka af samma Ständer bestämdes, hvadan Utskottet äfven i delta fall tillstyrkt att bibehålla desamma oförändrade.
Att dessa afgifter skulle omintetgöra Kongl. Maj:ts rättighet att genom sådana öppna bref, för hvilka de blifvit af Utskottet föreslagna, belöna och uppmuntra förtjensten, eller att desamma endast af några få rikare skulle kunna emottagas, lärer, vid betragtande af afgifternas belopp samt deras förhållande till de af Kongl. Mnj:t i nu gällande Förordning bestämda, icke med fog kunna påslås, då t. ex. skilnaden i afgifter för dero, hvilka allmännast utdelas, eller Riddare-bref af Kongl. Svärds-, Nordstjeroe- och Wasa-Ordnarne, endast utgör g
R:dr, en afgift, som icke torde afskräcka någon att emottaga ett dylikt vedermäle af Kongl. Maj:ts Nåd.
Hvad serskildt blifvit anfördt deremot, att en afgift för CommendörsBref af Kongl. Svärds- och Wasa-Ordnarnes stora Korss blifvit föreslagen, torde vsra tillräckligen vederlagdt derigenom, att en sådan finnes fastställd i den af Kongl. Majit utfärdade och ännu gällande Förordning.
Hrad slutligen beträffar anmärkningarne emot de af Utskottet föreslagna afgifterna för Adels-, Friherre- och Grefve-Bref, kan Utskottet ingalunda föreställa sig, att desamma skulle försvåra tillkomsten af nya ätter eller i någon aoa omintetgöra Kongl.
Majits i 3y §.
Regerings-Formen grundade rättigheter, helst med afseende derpå att någon dylik verkan icke förÖperts of de vida betydligare afgifter, som genom 3 i den af Kongh Majit utfärdade Riddarhus-Ordningen åligga dem, hvilka af Kongl. Majit blifvit till Greflig, Friherrlig eller Adelig värdighet upphöjde.
Visserligen har Utskottet, afven för sin alel, funnit en giltig anledning till den önskan, att afgifterne för sist omförmälde
Bref kunde alldeles upphöra, deri, att sådan® Bref, enligt 3y §.
Regerings-formen, af Kongl. Majit endast må tilldelas
Man, sorn genom trohet, tapperhet och dygd, lärdom och nitisk#
Bevillnings-Utshotf els Utlåtande, N'.o 4°- 5 tjenster gjort sig af Konungen och Riket synnerligen fortjente, eller såsom belöning för stora och utmärkta förtjenster, men då Ulskoltet icke ansett Stats-Verkets tillstånd och behof tillåta en fullständig tillämpning af den grundsats, hvarpå en sådan önskan hvilar, och slutligen de, hvilka erhålla det dyrbara förtroendet alt vara Svenska Folkets sjelfskrifna Representanter, otvifvelagtigt skola finnas villige att i första rummet dela dess bördor, har Utskottet häraf icke kunnat hemta tillräcklig anledning att frångå sitt, i enlighet med Rikets Ständers beslut vid sistlidne Riksmöte.
, vid 5 §. afgifne här ofvan omförmälde förslag, hvars antagande Utskottet således åter vördsamligen tillstyrker. 5:o
Under åberopande af Herr Grefve Gyldenstolpcs motion, att all Chartas-SigilIat£e-afgift för fullmagter m. m. måtte upphöra, har en ledamot af Högvördige Preste-Ståndet, i strid emot Utskottets yttrande pag. 6, föreslagit, att dessa afgifler, om de icke kunna helt och hållet borttagas, åtminstone borde nedsättas, serdeles som tjenstemännen i allt fall till Staten utgjorde vida större skattebidrag i förhållande till deras inkomster, än hvarje annan medborgare; hvarjemte inom Höglofl.
Ridder skåpet och vddeln blifvit yrkadl att, då Utskottet skulle, jemlikt dess utlåtande vid io §., hafva förbisett innehållet af Kongl.
Brefvet den ig Januari iSi3, att nemligen den stadgade Chartse-Sigiliatae-afgiften för transporter och bylen, hvad militären anginge, endast egde tillämpning vid transporter från ett Regemente till samma grad inom ett annat, men ej vid transporter inom samma Regemente, och hvilket stadgande skulls uti sedermera Utkomne Charlas-Sigillate-Förordningar hafva influtit, föreskriften i Högstberörde Kongl.
Bref måtte, till undvikande af allt missförstånd, uti 5 §. af Chartce-Sigillatae-Förordningen intagas.
Utskottets x Betänkandet afgifne yttrande, i anledning af Herr Grefve Gyldenstolpes motion, torde finnas innehålla fullständig vederläggning äfven af hvad i enlighet med samma motion nu blifvit anmärkt, hvadan Utskottet, vidblifvande sin då uttryckte åsigt, icke kan å anmärkningen härutinnan tillstyrka något afseende.
Äfvensom Utskottet, då Rikets Sländers beslutande-rätt, i frågor af 6 Bevillning^ Utskot‘ets Utlåtande, JS‘.o jo. beskaffenhet som denna, icke lärer af Kongl.
Maj ts för serskilde fall utfärdade Författningar vara beroende, samt enär giltig anledning till undantag för militaire tjenstemän från hvad Författningen i allmänhet påbjuder, icke kan af den framställde anmärkningen hemtas, finnér densamma icke eller böra till någon åtgärd föranleda. 6:0
På samma grund, sora föranlåtit Utskottets tillstyrkande pag. 7, i afseende å chartering af constitutorial för Under-befäl och manskap vid militae e Kustbevaknings-Corpsen, och med åberopande af Herr von Helands reservation emot Utskottets Betänkande, har inom Rid lerskapet och Alein blifvit yrkadt, att uti förevarande moment måtte, näst efter de, enligt Utskottets förslag, bär införde orden: ’’för Under-befäl och manskap vid militaire Kustbevaknings-Corpsen” inflyta: för Vnder-tejäl vid Kongl. Telegr of-Corpsen.
Godkännande giltigheten af denna anmärkning, får Utskottet vördsamt tillstyrka, att uti sista mom. pag, 18 i nu gällande Förordning må, näst efter det förut af Utskottet föreslagna tillägg af orden: ”för Under-befäl och manskap vid militaire Kustbevaknings-Corpsen/’ införas: för Under befäl vid Kongl.-Telegrof-Corpsen, 7:0 I öfverensstämmelse med Herr Prytz s ofvanberörde reservation, bar inora Ridderskapet och Alein samt Pr este-Såndet yrka ts, att stadgandet i nu gällande Kongl. Förordning 5 §. pag. 21, som börjas med orden; ”Enär någon, som” etc. måtte erhålla följande förändrade lydelse.- ”Enär någon, som förut varit eller är i Kronans eller annan offentlig tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, ”charteras de derom utfärdade öppna bref och fullmagter till dubbla be■”loppet, emot hvad föreskrifvet är för fullmagt å verklig tjenst.
Härvid i’’agttages dock, att öppna bref eller fullmagter å civila caracters-vä,rdighe”ter charteras lika med i värdighet motsvarande militaira/’ Bevillningsutskottets Utlåtande, K:o fo. 7
Då ostricligt är, att Chartae-Sigillatas-afgiften för caracters-f ullmagter bör bestämmas efter enahanda grunder, som samma afgift för fullmagter å motsvarande verklig jenst, finner Utskottet sig icke hafva skäl att till den föreslagna redactions-förändringen tillstyrka bifall. 8:0 Till följd af Utskottets här ofvan yttrade åsigt, i afseende å de under N:o t upptagne anmärkningar, att nemligen handlingar, som af Landtmätare expedieras, i allmänhet böra från afgift för stämpladt. papper befrias, och då, hvad beskrifningar öfver Geometriska Chartor angår, dessa endast utgöra förklaringar öfver de med stämpladt papper efter hemmantalet belagda charlomi», får Utskottet, till undanrödjande af de olika åsigter, i fråga om dessa beskrifningars beläggande med Charta-Sigillata, som på serskilde orter lära gjort sig gällande, vördsamt tillstyrka, att uti 6;te §. må, näst efter rubriken ”Besigtningar, Ekonomiska'' etc., införas:
Beskrifningar öfver Geometriska Chartor. 0:0 Vid Utskottets tillstyrkande pag. g, att, med afslag å de om ändringar i stadgandena, angående afgiften för tidningars och periodiska skrifters stämpling, väckte motioner, bibehålla föreskrifterne i 9 §. oförändrade, hafva anmärkningar inora.
Pr este-Ståndet blifvit framställde, och hvarvid yrkats, dels att denna afgift skulle utgöras med j rst. för hvarje joo qvadrat tum af tidningens innehåll, och dels att ett maximum for papperets storlek, räknadt såsom ark., måtte bestämmas, och afgiften, för hvad papperet derutöfver innehölle, ökas.
De sålunda framställde anmärkningarne innehålla icke, enligt Utskottets tanka, någon vederläggning af de skäl, som Utskottet till grund för dess yttrande, i afseende å ifrågavarande §, anfört, och får Utskottet fördenskull, vidblifvande dess berörde yttrande, vördsamt hemställa, att samma anmärkningar måtte lemnäs utan afseende. 10:0 Utskottets förslag, att de i 10 §. om förmälde constitutorial eller resolutioner uppå transport inom samma grad eller corps måtte beläggas 8 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N;o 4°* med stämpladt papper till 6, i stället för nu stadgade 3 R:dr, har inom Ridderskapet och Adeln blifvit bestridt, enär någon giltig anledning till en sådan förhöjning icke kunde hemtas från den af Utskottet anmärkte omständighet, då Ghartae-Sigillatas-afgifterne, enligt 5 och xo §§., icke med hvarandra stodo i något samband, eller voro af hvarannan beroende.
Yid jemnförelse af stadgandena i 5 och nu ifrågavarande ro §§• sf den gällande Författningen, lärer den, emot Utskottets nyssberörde vid io §. framställde förslag, gjorde erinran finnas mindre giltig; hvarföre Utskottet tror sig hafva all anledning att, utan afseende å hvad deremot blifvit anfördt, tillstyrka bifall till
Utskottets i nämnde hänseende yttrade hemställan. ii:o Nyttan och versktällbarheten af Utskottets pag. ii, för vinnande af noggrannare controller af Chartae-Sigillat£e-Föroi’dningsns efterlefnad väckte förslag om förändrade stadganden uti ii och 17 §§, af nu gällande Kongl. Förordning, hafva, på de i Herr Edenhjelms s G., reservation anförde m. fl. grunder inom Ridder skåpet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden af åtskillige talare blifvit ifrågasatte, och hvarvid yrkats, dels att Författningen måtte i dessa delar oförändrad bibehåb*' las och dels att de af Herr Westlinger?
uti dess reservation* i ofvanberörde hänseende föreslagne förändringar måtte, såsom mera ändamålsenliga, antagas.
Att, på sätt Utskottet uti dess Betänkande yiirot, noggrannare controller öfver denna Författnings efterlefnad, än nu ego rum, äro af behofvet påkallade, har icke kunnat ifrågasättas; hvarföre och då de anmärkningar, som, jemlikt hvad här ofvan omförmäles, blifvit rigtade e mot - Bevillning s-UtsJzottels Utlåtande, N'.o 4;0- mot Utskottets, för beredande af detta mål, framställde förslag, sä vidt Utskottet kunnat inse, hvarken ådagalägga de föreslagne' controllernas mindre verksamhet eller omöjligheten af desammas* användande, finner Utskottet, som icke kan antaga, alt de af Herr Westlinger föreslagne förätidrinsjar skulle medföra den säkerhet mot underslef, sorn dermed åsyftas, sig icke kafva skäl frånträda, hvad Betänkandet i denna del innehåller. 12:0 Jemlikt hvad Herr Prytz’s reservation vidare innehåller, har äfven inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet den åsigt uttalats, att redogörarne lör stämplade papperet inom Kongl. Majlis Canzli, hvilka hittills, enligt 18 §. i Författningen, fått såsom försäljningsprovision sig till godo beräkna endast 3 procent af försäljnings-beloppet, då deremot andre Charlas-Sigillatac-försäljningsmän i hufvudstaden erhålla 4 och i landsorterna 5 procent, måtte, med afseende å den vidlyftigare bokföring och de besvär, som med denna försäljning inom Canziiet för öfrigt äro förenade, tilläggas samma provision, som öfrige försäljningsman i Stockholm åtnjuta.
Af hvad sålunda blifvit anmärkt, äfvensom af öfrige till Utskottets kännedom i detta hänseende komne upplysningar, har Utskottet erfarit, hurusom redogörarne för stämplade papperet inom de serskilde Departementen af Kongl. Majrls Canzli i och derför äro betungade med en vida besvärligare bokföring, än andre försäljningsman samt derjemte nödgas vidtaga flere åtgärder till indrifvande af stämplade pappers-afgiflen för Expeditioner, som lill vederbörande, för lösens erhållande, afsändas; och får Utskottet, som anser billigheten fordra, att desse redogörare för deras berörde befattning erhålla lika provision med öfrige försäljningsman i Stockholm, vördsamt tillstyrka, alt det i 18 §. af nu gällande Förordning, angående redogörarnes inom Kongl. Maj:ts Canzli försäljnings-provi - Rih, till R. S. Fröt. 1840 och 184/. 5 Sami. j Afd. 3i Haft. a‘ IO Bevillnings-Utskottets Utlåtande, No 4o. sion, förekommande serskilde stadgande må derifrån uteslutas. i3:o Emot Utskottets tillstyrkande, att 20 §. 2 mom, måtte oförändradt bibeliållas, bar inom Preste-Ståndet blifvit föreslaget den förändring uti samma moment, som med Herr Contracts-Prosten Sandbergs motion åsyftas, synnerligast emedan lysnings-sedlarnes insändande icke medförde ringaste controll, hvarföre ock stadgandet derom i åtskilliga delar af Riket redan länge, utan påföljd eller anmärkning af vederbörande revisorer, åsidosatts.
Jemlikt hvad under discussionen öfver förevarande punkt blifvit inom Preste-Ståndet yttradt, bar äfven Utskottet, vid närmare öfvervägande, funnit den i Betänkandet anmärkte omständighet, alt nemligen ägtenskaps-lysningar i vissa orter skrifvas på det stämplade papper, hvarmed de, enligt Författningens föreskrift, i annat fall skulle beläggas, icke lägga hinder i vägen för antagandet af Herr Contracts-Prosten Sandbergs motion; hvarföre Utskottet, som för öfrigt anser den med motionen afsedda förenkling vara ändamålsenlig och nyttig, med frånträdande af dess härom förut afgifne yttrande, vördsamt tillstyrker^ att 20 §. 2 mom. måtte erhålla följande förändrade lydelse : 2:0
I afseende på lysnings-sedlar., iagtlages först: alt alla lysnings-sedlar till ägtenskap, jemte de såsom bevis dervid aflemnade debet-sedlar eller bestyrkta afskrifter deraf, böra af vederbörande Kyrkoherdar och Presterskap noga förvaras, och charlae-beloppet sammanslås i en eller flere chartor, utgörande samfällda summan af alla serskilda lysningssedlarne, på hvilka i sådant fall hvars och ens belopp antecknas; att de sammanslagne chartonia eller lysnings-sedlarne, i fall de äro skrifna på charta, samt debet-sedlarne ingifvas innan Januari månads slut det påföljande året, i Stock - Bevillnings~Utskottets Utlåtande, N:o 4°- bolm till Consistorierna, men i de öfrige städerna och på landet till Con Ira c ts-P ros tärne; att derjemte dessa handlingar böra vara ållbljde af en in dupplo upprättad och af Pastor, eller den, hans tjenst förrättar, underskrifven förteckning, utvisande ej allenast alla under det förflutna året inom församlingen förefall ne ägtenskapslysningar, utan ock tydligen den bevillning, brudgummen, under det förflutna året efter 2tdra Art., erlagt; att vidare de lill Consistorium eller ContractsProslarne inlemnade förteckningar böra af dem, med de åtföljande debet-sedlarne noga jemföras och med underskrift besannas, hvarefter det ena exemplaret af förteckningen, jemte debet-sedlarne återställes Pastor, för att förvaras, mea det andra insändes, jemte tvänne af Consistorium eller Contracts-Prostarne upprättade förteckningar, i Stockholm till Kongl.
Majrls och Rikets Ilammar-Rält inom Mars månads slut, och i landsorterne lill Lands-Contoren före påföljande
Maj månads utgång, vid vite af Tre R:dr 16 sk. för den, sådant försummar, och emot recepisse å dupplelt-förteckningen, som genast återställes; och att ytterligare LandsConloren författa ett sammandrag öfver sistnämnde förteckningar, med utförande af chartae-beloppens summa för hvarje contract, samt med bifogande af alia från Prosterien inkomne förteckningar ; och skola dessa handlingar med Landsboks-räkenskaperna insändas samt till Kongl. Maj:Ls och Rikets Kammar-Rätts granskning öfverlemnas.
Stockholm den i5 Februari iS/ji.
Reservationer: 6 Af Herr Stuart, Fredr.
Ch.: ’’Emot Bevillnings-Utskottets uti Betänkandet N:o 35 afgifne och uti dess förestående Utlåtande vidblifne 12 Bevillnings-Utskoltets Utlåtande, N:o 4.0. förslag, alt handlingar, hvilka från de i 1 mom. af 4 §• uti nu gällande Chartm-Sigillatae-Förordning, uppräknade myndigheter utgifvas, skola charteras lill högre belopp än handlingar, sorn tili samma myndigheter ingifvas, äfven sorn deremot, att Ulskotlet icke gjort något undantag för afskrifter, hvilka utlemnas al Domar, Utslag och andre handlingar, får jag anmäla min reservation.
Enligt hvad Ulskotlet i dess förenämnde Betänkande antyder, var afsigten med den förändrade redaclionen af omförmäldte mom. alt förenkla Författningen,, till lättnad för rätt-sökande, utan att påföra dem någon förhöjning i stämplade pappers-afgiften; men genom införande af den olika charteringen af handlingar, hvilka till Embelsverken inlemna*, och dem, sorn derifrån utgifvas, skulle det afsedda ändamålet icke fullt ernås, oell skulle en betydlig förhöjning utöfver den i ofvanberorde Förordning bestämda afgift för utgående handlingar komma attegarum, hufvudsakligen hvad angår den från 5:le Afdelningen, uppgående t. ex. för Protocolls-utdrag lill 100 procent; och, hvad charteringen af sådane afskrifter af handlingar, hvilka utlemnas, beträffar, skulle densamma komma att betydligt förhöjas, isynnerhet för dem från 6:te Afdelningen.
Om antagande al enahanda afgift för alla handlingar, ehvad de ingifvas eller utlemnas, och om bibehållande af gamla Författningens bestämmande för sådane afskrifter af domar, utslag och andra handlingar, hvilka utlemnas, får jag alltså vördsamt hemställa.” Af Herr Prytz, L. dd.: ”Sorn Bevillnings-Utskoltets förnyade Utlåtande angående stämplade pappers-afgiften vidblifver, i de hufvudsakligaste delarne, hvad i Betänkandet N:o 35 blifvit Rikets Höglofl.
Ständer föreslaget, utan alt jag kan finna de anförda skälen, att lemna de mot samma Betänkande, vid återremissen, gjorda anmärkningar utan afseende, vara öfvertygande, lår jag åberopa de i min, Betänkandet N:o 35 vidfogade, reservation befintlige 3 .'sta, mdra och 3:dje punkter såsom anmärkningar emot Utlåtandet, hvilka jag vågar tro icke sakna giltig grund.’* Af Herr Grefve Posse, Fredric: ”Då Utskottet icke ansett sig föranlåtet att frångå dess i Betänkandet JX:o 35 yttrade åsigter i de frågor - Bevillnings-Utskottest Utlåtande, N:o 40. gor, livilla Herr Prjtz’s vid samma Betänkande afgifne reservation i 2'dra och 3:dje punkterna vidrörer, men dessa åsigter, efier min tanka, icke äro af ^iltige grunder understödde, reserverar jag mig emot Invad förevarande Utlåtande i dessa delar innehåller, äfvensom jag lill Rikets Höglofl.
Ständers pröfning hemställer, alt icke blott beskrifningar öfver geometriska chartor mätte från afgift för stämpladt papper befrias, på sätt Utskottet föreslagil, utan ock alt, till undvikande af olika behandlingssätt på serskilde orter, och på det någon lindring i de nog kostsamma
Land«- mäteri-förrättningarne må kunna beredas, bestämdt stadgande mätte i 6 §. införas derom, alt alla handlingar, som af Landtmätare expedieras, äro från berörde afgift fritagne.” Häruti instämde Herr Grefve Hamilton, Henning.
Prot. 1840 och 1841- 5 Sami. 1 Jjd. 3/ Haft. 3 / S raCKHOL M, Elmeus och 0}uwiii:B«<t Thvckrki. i341 • Bevillnings-UIskottets Memorial, N\o 4i. 1 N:o 41.
Ank. till Exp. Utsk. den 3 Mars 1841, kl. 11 f. m.
Memorial, i anledning af Riks-Slåndens olika beslut angående Tullbevillningen.
Genom serskilda Protocolls-uldrag, från Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln af den 8, 9, 11, 12, 14, 15, 16, 18, 19, 21, 22, 23, 29 och 30, från Högvördige Preste-Ståndet af den 14, från Vällofl. Borgare-Ståndet af den 8, 9, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 18, 19 och 21, samt från Hedervärda Bonde-Ståndet af den 9 och 18 December 1840, hvilka först under den 13 sistlidne Januari uti fullständigt skick kommit Bevillnings-Utskottet tillhanda, har Utskottet erhållit kännedom af Riks-Slåndens beslut, i anledning af Utskottets under N:o 30 afgifna Utlåtande öfver de vid Betänkandet N:o 21 angående Tullbevillningen framställde anmärkningar.
Utskottet får, jemlikt dess åliggande, i anledning häraf nu afgifva förslag, dels till sammanjemkning af de olika åsigter, som i denna fråga gjort sig gällande, dels ock till de proposilioner, öfver hvilka, i händelse slik sammanjemkning i ett eller flere fall icke kan åstadkommas, omröstning lärer komma alt anställas i Förstärkt Stats-Utskott, med anmälan derjemte, att
Utskottets förslag i öfrige här ej upptagne delar blifvit af samtlige Riks-Stånden godkändt.
I afseende på de utaf Utskottet i Utlåtandet N:o 30 lill besvarande upptagne, emot Betänkandet N:o 21 framställde, så kallade Allmänna anmärk ni n gar, förekommer, att, beträffande så väl den Irsta bland dessa, eller huruvida Bevillnings-Utskottet varit behörigt att ensamt behandla frågan oin förbud mot någon varas in- eller utförsel vidare bör ega rum eller icke, som ock de öfrige under punkterna 2:o, 3:o, 4:o, 5:o och 6:0 till besvarande upptagne allmänna anmärkningarna, Ridderskapet och Adeln ansett någon dess åtgärd härvid icke erfordras, hvaremot Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden förklarat sig godkänna Bevillnings-Utskotlets förfarande i dessa delar.
Hvad serskildt angår'anmärkningen under punkten l:o, har Utskottet nemligen, rörande densamma, yttrat, att, ”dådet, enligt 31 § 1 mom.
Riksdags-Ordningen, ålåge Bevillnings-Utskottet att opåmint vid hvarje RiksBih, till R.
Prot, 1840 och 1841. 3 Sami, i AJd, 32 Haft. 1 2 Bevillnings-Ulskollets Memorial, N\o 41. dag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande bcvillningens fördelning, och då, jemlikt 60 § Regeringsformen, tull-afgifterne räknas lill bevillningar, samt beloppet af berörde afgifler i väsendtlig nion berodde deraf, huruvida åtskillige varu-artiklar voro med in- eller utförsels-förbud belagde, ansåg Utskottet, i öfverensstämmelse jemväl med hvad vid flere föregående Riksdagar egt rum, det vara Utskottets både rättighet och pligt att ensamt pröfva och lill Rikets Ständer hemställa frågan, om förbud borde för några varor tillämpas eller ej; för vidblifvande af hvilken åsigt Utskottet trodde sig ega desto större skäl, som pröfningen, i hvad nion en vara kunde böra åsättas högre eller lägre tull-åfgift, innefattade ett ämne af alldeles lika mycken ekonomisk natur, som den, huruvida varu-artikeln borde med förbud beläggas, utan att det kunde ifrågasättas, att ju Bevillliings-Utskotlet egde att, ensamt och oberoende af Ekonomi-Utskottet, föreslå dessa serskilda tull-afgifter;"” och som, på sätt nyssnämndt är, 3:ne Stånd godkänt denna Utskottets åsigt, samt Ridderskapet och Adeln, utan att deröfver meddela serskildt yttrande, likväl till afgörande företagit det af Bevillnings-Utskottet ensamt uppgjorda Tull-Taxeförslag och de deri förekommande frågor om förbuds upphörande eller framgena tillämpning, torde den uttalade principen få anses vara af samtlige Stånden gillad och antagen; i följd hvaraf Utskottets yttrande, så väl i denna Usla, som i de efterföljande 5 punkterna, i afseende å hvilka senare Riks-Stånden förfarit på enahanda sätt, som med den förra, lärer böra få belraglas såsom Rikets Ständers beslut.
Vid sammanjemknings-förslagets uppgörande har, i sammanhang med ofvanberörcle l:sta punkt, inom Utskottet fråga blifvit väckt, huruvida Utskottet nu borde, i afseende på de varu-artiklar, der ett, två eller tre
Stånd beslutat, att in- eller utförsels-förbud bör upphäfvas eller ega rum, uppställa voterings-propositioner lill omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, eller om all fråga om förbuds stadgande eller upphäfvande skulle, såsom af ekonomisk natur, anses genom 2:ne Stånds beslut böra förfalla och vid hvad förut stadgadt varit förblifva, samt, i fall 3:ne
Stånd varit om be slutet ense, vara derigenom afgjord.
Vid öfvervägande häraf bär Utskottet af det sätt, hvarpå vid föregående Riksdagar frågor af enahanda beskaffenhet blifvit behandlade, icke funnit tillräcklig anledning eller gil