Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsk. re Socknar, kunde och borde verkställas; samt inom Hedervärda Bonde-Ståndet serskildt, att Utskottet uraktlåtit bereda Rotebållarne frihet att öfverenskomma om Roteflyttning, utan afseende å hemmanens olika taxation, enär den i berörde hänseende, uti ofvan åberopade Kongl. Bref, stadgade inskränkning vid detsammas verkställighet skall vållat betydliga svårigheter.
Hvarjemte inom Ilöglofl.
Ridderskapet och Adelil blifvit jrttradt, att Utskottet skall tillstyrkt öfverlemnande till Sockenstämmorne af en större myndighet i förevarande ämne, än som vederbordt.
Hvad beträffar sistnämnde anmärkning, får Utskottet vördsamt tillkännagifva sin fortfarande mening, alt, då Utskottet endast velat lemna åt Rotehållare rättigheten, att vid Sockenstämma utse Deputerade, som gemensamt med Kronobetjeningen skulle uppgöra förslag till lämplige Rolebyten, hvilka förslag sedermera borde af Konungens Befallningshafvande, efter vederböra!!, des hörande, pröfvas och afgöras, Utskottet icke eller för Sockenstämmorna tillstyrkt annan eller större myndighet, än som lämpligen, och i likhet med hvad i andra fall eger rum, åt dem kan öfverlåtas.
Vidkommande åter det yrkade undanrödjandet af de omförmälde vilkoren för aS Be sv. och Oecon.
Ut sk. verkställighet af Roteflyttningar; sä, enär det är oeftergifiigen nödigt, att rotar, som emot hvarandra utbytas, äro uti Indelningsverket lika taxerade, emedan ett motsatt förhållande, dels skulle leda till rubbning i indelningen, dels dertill, att en hemmansdel kunde blifva med drygare roteringstunga belastad, än hvarmed den i tidens längd kunde uthärda; så kan Utskottet icke tillstyrka upphäfvandet af detta vilkor; men', på det en så stor frihet, som med omständigheterne kan vara förenlig, må i afseende på Roteflyttningar beredas, anser Utskottet sig i så måtto böra förändra dess förra hemställan, om tillägg lill meranämnde Nådiga Bref den 3o Maji 1826, att utbyten af aila inom Regementets stånd belägna, ehuru i flere serskilda Socknar spridda rotar må, endast med vilkor af hemmanens lika taxation i Indelningsverket, kunna föreslås af de dertill inom Socknarne utsedde Deputerade, för att sedermera verkställas, i den mon, vid frågornas ytterligare pröfning, sådant befinnes kunna ske, utan att vigtigare hinder och olägenheter dervid förekomma.
Stockholm den i3 Maji 18 2g.
Utsh. N:o 117.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om upplösning eller förflyttning af Invalid-Inrättningen vid Ulricsdal.
Uti Memoria], som af Höglofl. Ridderskapet och Adeln blifvit till detta Utskott remitteradt, har Herr von Qvanten, Carl, såsom ett medel att bereda Stats-Verket en, nu mera än någonsin, erforderlig inkomst, föreslagit upplösandet af den, enligt Motionairens åsigt, alldeles öfverflödiga Invalid-Inrättningen vid Kongl. Lustslottet Ulricsdal; för verkställigheten hvaraf några hinder icke skulle möta, då många Invalider torde blifva bättre belåtne, om de erhöllo en tredjedel af hvad deras underhåll nu kostar Staten, mot vilkor att dermed på annan ort draga försorg om sig sjelfve.
I anledning häraf har blifvit anfördt: af Herr Grefve Frölich, David: alt lian, med erkännande af de krigares anspråk på understöd, som uti Fäderneslandets tjenst blifvit urståndsatte att berga sig 3o Besv. och Oecon.
Utsk. sjtdfve, dock sälte i tvifvel, huruvida deras sammanförande uti en Invalid-Inrättning, här i landet, vore rätta sättet för ändamålets vinnande; att Herr Grefven likväl icke vidare derom ville yttra sig, ulan endast anmärka, att Herr Grefven ansåg den nu begagnade localen otjenlig, emedan den dels genom sitt grannskap med hufvudstaden lemnade
Invaliderne tillfälle alt mindre väl använda sina gåfvor, dels ock vore för god att upplåta lill ett dylikt bruk; af Herr Kaflej E. D.: att påståendet om Invalid-Inrättningens öfverflödighet
Vederlädes genom det stora antal af gamla krigsmän, som söka inträde uti denna fristad, der äfven, allt sedan den 28 Januarii 1822, 35 Officerare, [6 Under-Officerare och 121 man blifvit försedde med alla lifvets förnödenheter; att, hvad anginge yttrandet, det större delen af Invaliderne skulle vara mera belåtne med att i penningar utbekomma |:del af kostnaden för deras underhåll, äfven detta vore ogrundadt, enär, efter jemn fördelning af kostnads-summan för hela Inrättningen, på hvar Invalid, utom beklädnaden, årligen belöpte omkring 124 R:dr, samt i;delen deraf, 41 R:dr 16 sk., om den ock utgjorde ett någorlunda betydligt bidrag för afskedade Soldater vid Indelta Armeen, hvilkas Besv. och Oecon.
Utsk. antal vid Inrättningen dock endast vore sex, likväl skulle vara af föga båtnad för de öfrige 115, från de värfvade Regementena intagne, hvilka, saknande deras förra hem i Landsorterne, under det lefnadssätt, de i följd deraf måste föra, skulle, efter hvad erfarenheten förut visat, förtära en större eller mindre pensions-penning inom korrt tid efter utdelningen, och sedan, till dess ny utdelning skedde, lida brist på allt.
Herr von Qvanten ytterligare andragit: alt, om ock en uti Garnizons-tjenst åldrad Soldat, för sin egen person, funne sig val vid det underhåll, lian å Inrättningen njuter, det likväl med de fleste sådane inträffade, alt de tillika hade skyldigheter som Maka och
Far att uppfylla; och alt på sådan grund, det vore bättre, så för dem sjelfve som deras anhörige, att contant erhålla någon del, t. ex. hälften af underhålls-summan vid Invalidhuset; hvarjemte, i händelse
Herr von Qvantens förslag komme till verkställighet, Lust-Slottet kunde återgå lill sin primitiva bestämmelse, hvilket vore så mycket mera behölligt, som något sådant för närvarande icke funnes till ensam disposition för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, med Dess Höga Famille. 3 a Besv. och Oecon.
Detta har Utskottet i öfvervägande tagit; men som Invalid-Inrättningen är sa ny, att de dermed förenade fördelar eller olägenheter icke kunna med tillförlitlighet hedömas, anser Utskottet tiden ännu icke vara inne att ingå i pröfning om densammas upplösning eller förflyttning, och hemställer derföre, att de härom nu väckta Motioner må få förfalla.
Stockholm den i3 Maji r82g.
Utikottct den ao Maji 182g.
Ytterligare Utlåtande, rörande väckt fråga om anläggande af en Köping vid Fiske-läget Fjellbacka i Bohus Läns Skärgård.
Utskottets under N:o 29 aflåtne Betänkande, med tillstyrkan till bifall å den i ofvanberörde ämne väckta Motion, har af Hederv.
Bonde-Ståndet blifvit gilladt, men af de trenne öfrige Riks-Stånden återremit teradt, Desv. och Occon.
Utsk. teradt, med erinran, att, då flere anförde skäl ansågos tala emot det gjorda förslaget, Utskottet äfven bordt göra hemställan om en föregående undersökning, huruvida en Köpings anläggande å förenämnde ställe vore lämpligt, och af behofvet påkalladt.
I anledning häraf får Utskottet vördsamt förklara, det Utskottet, genom dess uti det återremitterade Betänkandet yttrade tillstyrkan, ”att ansökningen måtte till ”Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning och afgörande anmälas,” icke trott sig hafva understödt en begäran, att densamma skulle bifallas, utan att förhållandet blifvit förut tillbörligen undersökt; likväl, och då det icke är med bestämdhet utredt, om den ifrågavarande Köpingens anläggande är behöfligt eller skulle medföra nytta, anser Utskottet sig så mycket hellre böra, med frångående af sitt förra yttrande, afstyrka, det underdånig anmälan i ämnet må af Rikets Höglofl.
Ständer göras, som det i allt fall är vederbörande öppet, att i behörig väg söka utverka tillstånd till denna Köpings anläggning.
Prot. 182S och 1829. 8 Sami. zv.a Ht. 3 34 Besv. och Oecon.
Utsk. N:o 119.
Ytterligare Utlåtande, i anledning af väckta Motioner, rörande förändradt fångförings-sätt.
Genom dess under N:o 3o till Rikets Höglofl.
Ständer aflåtne Betänkande hade Utskottet afstyrkt bifall å de till Utskottet remitterade Motioner, rörande fångars transporterande till fots, eller alternativt, att mindre antal fångar än hittills skulle på ett och samma åkdon fortskaffas, men deremot tillstyrkt underdånig hemställan till Kongl.
Majit, att den redan förut påtänkta inrättningen af serskilda fångvagnar måtte, i mon af tillgångarne, och så vidt de kunna anses såsom ett verksamt medel till fångförings - sättets förbättring, befordras.
Detta Betänkande, som af Hederv.
BondeStåndet bifallits, har af de trenne öfrige respective Riks-Stånden blifvit till Utskottet återförvist.
Utskottet har tagit de gjorda anmärkningarne i öfvervägande; och dervid, hvad beträffar inrättandet af serskilde fångvagnar, funnit sig, med afseende å kostnaden B csn- och Oecon.
Utsk. Utl.-de. N.-o 11g.
35 vid desammas anskaffande, svårigheten vid deras förvaring, samt flere olägenheter, som skulle åtfölja ett allmännare bruk deraf, böra sin i berörde hänseende gjorda tillstyrkan återtaga, då dessutom, enligt hvad jemväl en Ledamot inom Högv.
PresteStåndet anmärkt, någon erinran hos Kongl. Maj:t härutinnan icke torde behöfvas, enär flere Kongl. Maj:ts Befallningshafvande redan inkommit med förslag till en sådan anstalt, hvilka icke böra kunna sakna verkställighet, i den nion de finnas svara mot ändamålet.
Beträffande åter frågan om fångars transporterande till fots, hafva väl flere Ledamöter, med åberopande af de fördelar denna inrättning medfört i andra länder, sökt ådagalägga, att den äfven här i Riket på flera orter skulle lämpligen kunna begagnas, och derföre yrkat, att försök dermed måtte göras; mefi som Utskottet anser de hinder och betänkligheter, som emot ett sådant fångföringssätts införande i Sverige möta, och uti Utskottets förra Betänkande äro upptagne, innefatta tillräckliga skäl emot en sådan anstalts vidtagande för närvarande, finnér Utskottet sig, af de i denna del gjorda anmärkningar, icke föranlåtet att sitt förut afgifna yttrande i ämnet frångå, utan får detsamma 36 Besv. och Oecon.
Vthele.
N.-o 11g. vördsamligen vidhålla; äfvensom Utskottet, emot hvad i öfrigt blifvit anmärkt, endast åberopar hvad i dess förra Betänkande innehålles.
Stockholm den i3 Maji i8ag.
STOCKHOLM, P, A. Korstedt &
"Allm.
Sesv. cch QecUtsk, Uil, No iso, i] Ånkom til] Exped.
Utskottet den 3o Maji 1819; N:o 120.
Utlåtande, angående väckt Motion om inrättande af FattigColonier» "Uti Memorial, söm Hoglofl.
Ridderskapet ocF Adeln tili Utskottets utlåtande remitterat, har Hr Iijerta, Gustaf, med fästad uppmärksamhet på det förhållande, att antalet af arbetsföre fattige går i beständigt stigande, under det att Husbönder i allmänhet öfverklaga bristande tillgång på arbetare, och då en un-i dersökning , huruvida någon dold anledning härtill kunde finnas i de stadganden, som bestämma Husbönders och tjenare* ömsesi-: diga rättigheter och skyldigheter, skulle blifva iöremål för enskilda interessens strider och tidens långsamma medling dem emellan; framställt den förmodan, att en allman åtgärd kunde möjligen indirect påskynda ett bättre tillstånd ; och då denna åtgärd vöre PaltigColoniers anläggande, har Hr Hjerta, med hänvisning till N:ris 29, 36, 5? och 58 af Archiv för Hushållningen och Näringarne, SM, lill Rih-St, Fröt, >8x8 och 18x9, 8 Sami, «, sz:dra H\t, 2 Allm.
N:o ijO. som lemna flere upplysningar om dylika anstalter i Holland , begärt att Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet mätte taga saken i öivervägande, samt föreslå en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t med anhållan att Kongl. Maj:t täcktes anbefalla, att nödige underrättelser om dessa inrättningar måtte anskafias, samt att förslag till sådane inrättningar, en i Södra och en i medlersta delen af Sverige , måtte uppgöras och för Rikets Ständer vid nästa Riksdag framläggas, för att, i händene Hans Kongl.
Maj:t så nödigt anser, blifva med erforderligt anslag till första anläggningen försedde.
Utskottet har, med begagnande af den hänvisning Motionairen lemnat, tagit kännedom om de i Holland inrättade så kallade Fattig-Coloniers första anläggning och den framgång de hittills haft, hvarvid det icke undfallit Utskottet , att sådane Inrättningar, äfven i Sverige, skulle blifva af stor nytta, enär derigenom bereddes en utväg att på det ändamålsenligaste sätt försörja fattiga och åt de arbetsföre ibland dem äfven den, att framdeles kunna umbära offentliga eller enskilda bidrag; men ehuru Utskottet således anser önskligt vara, alt Fattig-Colonier jemväl i vårt land blefve anlagda, kan Utskottet likväl icke för s«g dölja, att stora hinder och betänkligheter deremot för det när - Allm.
Besv. och Occ.
N:o lao. 3 varande synas möta, bestående hufvudsakligen deruti, att dertill fordras betydliga penninge-uppoffringar , hvarmed Staten synes hvarken böra eller kunna belastas och som den serskilda välviljan annu icke torde förmå att åstadkomma, här likasom i Holland • hvarföre och då denna i främsta rummet måste visa sig verksam uti enskilda associationers bildande för slika Coloniers anläggning och ordnande, innan de synas böra blifva föremål för någon styrelsens åtgärd, Utskottet anser sig icke kunna tillstyrka Rikets Högloflige Ständer, att någon underdånig anmälan i förevarande hänseende hos Kongl. Maj:t nu göra, Stockholm den 26 Maji 182g.
Utskottet den 30 Maji 1829.
N:o rai.
Utlåtande, i anledning af väckt Motion, angående förbättrade anstalter med PionnierCorpsen å Wanäs Fästning.
4 'Allm.
Be sv, och Ots.
Ut st.
N:o i s i.
Uti Memorial, som Högloflige Ridderskap pel och Adeln till detta Utskotts Utlåtanda r mitterat, har Hr Åkerhjelm, Fab. G., hemställt och anmärkt: att, till förekommande af rymning bland den å Wanäs fästning förlagde Pionnier-Corpsen, bestående ifrån början af Correctionister från Wadstena, ändamålsenlige Cassern-gårdar matie lör dem derstädes inrättas, och sålunda de grofva brott af mord, mordbrand och stöld, som af undsluppne Pionnierer skola blifvit föröfvade, för framtiden förebyggas; att, beträffande Corpsens moraliska förbättring, den å Wanäs nu anställde Prestman, uti Motionairens tanka, hvad Pionnier-Corpsen angår, icke skall träffat det rätta sättet till dess uppbyggelse och förädling; att, i afseende på truppens organisation, ännu på många år, någon militairisk hållning bos densamma icke •vöre att påräkna, i anseende till det grofva arbete, Ii varti 11 den dagligen hålles, hvilket Motionairen derföre anser, efter någon tid, böra inskränkas till vissa kortare tider på dagen, så att de minst en gång hvarje dag kunde öfvas i det militairiska yrket, hvartill duglige och pålitlige Corporaler skulle anskaffas och aflönas, äfvensom Corpsen borde förses med Befäl från värfvade Regementerne, såsom mera vandt ali behandla soldaten ; att sjukhuset vid Wanäs skall vara i I'Ålim'•
Btsv. oih Oic.
N;o i2t. 5 mindre godt tillstånd och Läkarevården af eler stationerade Läkare icke tillbörligen kunna medhinnas; och slutligen, att PionnierCorpsen måtte Hyttas till en annan för ändamålet mera lämplig ort, såsom t. ex. lill Gottland, der Motionairen förmodar rymningar lättare kunna förhindras, och der manskapet till fästningsarbete!! lika väl sorn på många andra ställen kunde användas.
Utskottet har tagit dessa framställningar i öfvervägande.
Då lik?äl under dis— cussionen häröfver hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln blifvit upplyst och vitsordadt: att inrättningen af Pionnier-Corpsen allt mer och mer framskrider till sitt ändamål, och att några grofva brott af förrymde Pionnierer, med undantag af stöld , icke bevisligen blifvit föröfvade; alt sjukvården på Wanäs är ganska god och att sjukhuset, ehuru ännu af träd likasom öfriga byggnader derstädes, likväl är ändamålsenligt inrätladt; då sättet för utöfvandet af den andeliga vården om Pionnier-Corpsen icke kan blifva föremål för någon åtgärd från Rikets Högloflige Ständers sida , lika litet sorn valet af Corpsens Befäl; då ändamålet med Pionnier-Corpsen är att hålla försvarslösa, sysslolösa och vanartige personer till arbete, under militairisk disciplin , såsom ett medel till deras förbättring, men icke alt deraf bilda en för 6 Allm, Besv.ö, Oec, Utsi.
Uti, Nlis 121 och 122.’ egentliga försvaret i krig påräknad styrka; samt då slutligen Pionnier-Corpsen, utan att för alltid vara fästad inorn Wanäs, dock synes der för närvarande vara lämpligast förlagd , i anseende till det der pågående fäst— ningsarbetet; så finnér Utskottet ingen anledning att å någon del af denna Motion Rikets Högloflige Ständers bifall tillstyrka, Stockholm den 36 Maji 1829.
Utskoftet den 30 Maji 1819, N:o iaz, Utlåtande, i anledning af väckt Motion om inrättande af Municipal-Styrelser iOrterne, Högloflige Ridderskapet och Adeln har till detta Utskotts utlåtande remitterat ett af Grefve Hamilton, John, afgifvet Memorial, deruti han , under förutsättning af eti allmänt erkännande af vigten utaf en väl orga - Ålim.
Besv. o. Otc. ZJtsk.
N:o 122. 7 niserad Municipal-Styrelses inrörande uti vårt samhällsskick, och att man derföre, oaktadt de hinder den närvarande sakernas ordning synes deremot lägga, borde söka, så mycket som möjligt, närma sig det önskade målet, i delia afseende föreslår, att 2:ne besutne, upplyste och allmänt ansedde Adelsmän, 2:ne Ståndspersoner , 2:ne af Presterskapet, 2:ne af BorgareStåndet och 2:ne af BondeStåndet, på öfligt sätt, skulle i hvarje Län väljas att vara Landshöfdingen behjelplige vid utöfningen af den municipal-oeconomisha delen af Landshöfdinge-Embetsbefattningen.
Detta Municipal-Båd, för hvilket jemväl en Suppleant af hvarje Stånd borde utses , för att vicariera , då någon af de valde Ledamöterne hade sjukdomsförfall, borde sammanträda den i:sta i hvarje 3:dje månad, under Landshöfdingens prsesidium , och ega att öfverlägga om oeconomiska lörbättringar, såsom sjöars sänkning, öppnandet af nya communicationer, vägars anläggning m. m., samt underdåniga förslag, rörande dylika frågor till Kongl. Majit ingifva.
Vidare skulle det hafva sig uppdraget att efterse Hospital-, Lazaretts-, Fång-, Fattig- och Correctionshus, ombesörja entreprenad-auctioner till anskaffande af nödiga förnödenhetsartiklar till dessa inrättningar, äfvensom revidera de sammas cassör, pröfva byordningar och andra stadgar till allmänna ordningens upprätthållande m. rn., S Alim.
Be sv', v, Otc.
N:o il>3, hvarjemte åt denna Municipal-Styrelse , såsom vigligast, skulle uppdragas markegångssättning! n och alla befattningar af samma natur.
Slutligen har Grefve Hamilton, i sam» manhang med denna Motion , framställt den önskan, att Landshöfdingarne Liefve ålagde , ali allt som oftast göra resor inom deras Län , besöka Kronofogden- och Häradsskrifvare-Contoiren, för att efterse, det desse Tjenstemän fullgjorde deras tjensteåligganden , samt till Stats-Secreteraren för Inrike3 Ärendena inkomma, inom September månads utgång hvarje år, med en fullständig berättelse om allt anmarkningsvärdt, som förefallit vid utöfningen af deras embetsbe-' fattning, beledsagad med förslag till de medel de ansågo mest tjenliga att öka allmänna välmågan , efter att hafva förut inhemiat Municipal-Rådets tankar.
Utskottet, sorn delar Motionairens öfvertygelse om nyttan af val ordnade Municipal- styrelser, och att det således vore önskligt om sådane framdeles komme att i orterna allt mer och mer utbildas, anser likväl att sådane inrättningar icke kunna blifva ändamålsenliga , utan på det sätt, att de bilda sig sjelfva, i den mon allmänna hågen och sinnesstämningen täger den rigtning att 'Allm. JJesv. o. Oec. Utsk. lill, N:o 122. 9 enskilda medborgare vilja uppoffra tid, möda och kostnader uti befattning med publika ärenden ; men sorn detta ännu i Sverige icke lärer kunna förutsättas ; så och enär jemväl bör anmärkas: att af de ärender, som enligt Grefve Hamiltons förslag skulle blifva föremål för Municipal-Rådens befattning, vissa redan tillhöra dels Kyrko-Råden, dels Hushålls-Sällskapen , Berednings- och TaxeringsComitéerne , Beklädnads
- Directionerne , Deputerade för Markegångssätlningen , m. fl. af det medborgerliga förtroendet tillsatte Åutoriteter, hvilka ärenden således, ehuru under olika former än i andra länder, likväl redan i Municipalväg behandlas; andra åter äro af den beskaffenhet , att vederbörande invånare i Länen, hvilkas rätt och fördel derunder bero, böra deröfver höras, och hvarigenom utlåtande deröfver af Municipal-Styrelser blifver öfverflödigt; tror Utskottet några serskilda vidare åtgärder, i afseende på Municipal-Styrelsers ordnande inom Länen, icke för närvarande böra af Rikets Högloflige Ständer vidtagas, och afstyrber således det af Herr Grefve Hamilton, i Utskottets tanka , för tidigt framställda förslag.
Hvad åter beträffar den andra delen af Motionen; så enär det ligger i naturen af io Allm.
N:o »2».
Landshöfdingarnes befattning, alt de måste som oftast resa inom Länet, samt till Kongl. Majit afgifva förslag om de medel, som de för allmänna välmågans befrämjande anse tjenliga, och berättelser om hvad anmärkningsvärdt sig uti Länsstvrelserne tilldrager, hvarom föreskrifter tid efter annan blifvit meddelade; men det deremot icke synes , såsom Embetspiigt, lämpligen böra tillhöra Landshöfdingarne , att, på sätt Motionairen föreslagit, medelst personliga besök å Kronofogde- och Häradsskrifvare-Contoiren , controllera tjenstgöringen derstädes, hvilket de i allt fall kunna göra , genom granskning af de till Konungens Befallningshafvande inkommande redogörelser och Diarier; alltså tror Utskottet Grefve
Hamiltons framställning i dessa delar jemväl böra förfalla, Stockholm den 36 Maji 1829.
Allm, Besv. o. Oec, Ut sk.
N;o ij3. n Ånkora till Expod.
Utskottet den 30 Maji 1819, NlO 12,}.
Utlåtande, i anledning af väckta Motioner, angående de i Riket vistande Judar.
Uti ett till Högloflige Ridderskapet och Adeln ingifvet , samt derifrån till detta Utskotts handläggning remitieradt anförande , har Herr Pereswetoff Morath , Carl Axel, sökt vända uppmärksamheten på de förderfliga verkningar, som Judarnes varu-utprång. ling och penningevingleri, i förening med ocker och falska Bankrutter, utöfvat på allmän och enskild välmåga , och bedömande pr denna synpunkt frågan , i kraft af hvilka rättigheter Judarne kunna såsom medborgare anses , har Motionairen trott densamma , utan behof af långvarig öfverläggning , upplösas genom tillämpningen af det för all Samfunds-inrattning gällande och oeftergifliga bud, som yrkar:
"det helas bestånd, hvilan"de på alla Statsmedlemmarnes till detta •''ändamål förenade och medverkande, samt ''detta bud underordnade viljor: — de hvilka ”annorlunda vilja, fr anträde förbundet. as 'Allm. Jlesv. o. Oec.
N:o isS.
Härvid har till Ilöglofl.
Ridderskapets och Adelns Protocoll, Herr 'Tham, Wollrath, sig utlåtit, att då bär i landet vöre bosatte flere aktningsvärde Judar, som dels drifva köpmansskap , och dels ega de största fabriker, ansåge han det vara bättre, att genom goda Reglementen, söka förvandla de Judar, sorn i Riket nu vistas till goda medborgare, än att, genom deras fördrifvande , lemna öppet spelrum åt inhemska christne procentare ; och har, med hvad Herr Tham sålunda yttrat , Herr Hjerta, Lars, till alla delar sig förenat, Härjemte har Utskottet, genom ingången Remiss, fått emottaga ett af RiksdagsFullmägtigen från Westerås Län Eric Andersson till det Hedervärda BondeStåndet ingifvet Memorial, deruti han, till förekommande ej mindre af de missbruk Judarne skola föröfva under trafiquerandet i handels- och vexelaffairer, än af det oskick de tillåta sig, att begagna Svenska Tjenstehjon , föreslagit, att Reglementet för Judarne kunde varda närmare skärskådadt, och sådane bestämmelser deruti inflyta , som tryggade mot ingrepp i Svenska medborgares rättigheter, och likväl kunde stå tillsammans med tidehvarfvets liberala grundsattser.
Vid pröfning af detta ärende; har Utskottet tagit kännedom af de öfverläggnin;’ 'Allm.
Eesv. och Oee, Ucsft.
K:o fs3. i5 gar och beslut, sorn egt rum under föregående Riksdagar, i anledning af anförde klagomål emot Judarne.
Sådane framställdes af många vid 1815 ars Riksdag; men, sedan det serskilda Utskottet deröfver sig utlåtit, inskränkte Rikeis Ständer deras slutliga åtgärd , i fråga om Judarne, till en underdånig anhållan, alt Judar derefter ej måtte i Riket inflytta; och de Motioner, som väcktes emot dem vid 1823 års Riksdag föranledde, uppå Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets tillstyrkande, icke något annat resultat, än en underdånig hemställan, dels att domaren måtte förständigas att icke bevilja uppbud och fasta å egendomar, försålda till Judar, och dels att förbudet i 19 och so §§ at Kgl.
Cormnerce-Collegii Reglemente af den 27 Mars 1782, att ingen Jude må på landtbygden kringfara, och derunder, eller å olofliga resor emellan Rikets Städer, handel drifva, kunde varda upplifvadt och förnyadt.