Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tillverknings-beloppet var, sistlidet år, vid Österby 2,709 Skeppd. 8 Lpd. 5> Skålpd., vid Leufsta, med Carlholm 5,3q4 Skeppd. 10 Lpd., vid Strömsberg 1,890 Skeppd. 5 Lpd., vid Ullforss i,5o3 Skeppd. i5 Lpd., vid Gimo, 1,498 Skeppd. 5 Lpd. 9 Skålpd., vid Wattholma 1,454 Skeppd., vid Söderforss 3,889 Skeppd. 10 Skålpd. och vid Elfkarleö i,3o8 Skeppd. i5 Lpd.
Vid alla sammanräknade utgjorde det, år 1828— 19,844 Skeppd. 2 Lpd. 12 Skålpd., år 1829— 19,499 Skeppd. 17 Lpd. 9 Skålpd., år iS3o— 19>525S keppd. ro Lpd. r Skålpd., år 183r — 1 7,820 Skeppd. 9 Lpd. och år r832 — 19,647 Skepnd. 19 Lpd. 4 Skålpd. ^ Manufactur-tillverkning. 1:0 Spik-Hammare finnas vid Wessland och Elfkarleö, hvarest samma smide utgjorde, å förra stället 1828, minst 88 Skeppd. 3 Lpd. och år i832 högsta beloppet r©4 Skeppd. 2 Lpd. 10 Skålpd., samt, å det senare, minsta beloppet 33 Skeppd. 12 Lpd. r Skålpd. sistlidet år, och det högsta år 1831 med 44 Skeppd. ri Lpd. 5 Skålpd.; 2:0Ståla™- nar äro anlagde vid Österby, Åkerby, och Elfkarleö; och utgjorde sammanräknade Ståltillverkningen å dessa ställen, år 1828—294 Skeppd. r Lpd. 18 Skålpd. är 1S29 — 379 Skeppd. 10 Skålpd., år 1800—517 Skeppd, 1 Lpd. 2 Skålpd., år 1831 — 53o Skeppd. 7 Lpd. 3 Skålpd. och år i83a — 3oi Skeppd. 6 Lpd., samt 3:o Jakare- cch Grofsmide sker vid Söderforss, hvarest lillverknings-heloppet deraf var, år 1828— 347 Skeppd. '7 Lpd. i5 Skålpd., år 1829, — 232 Skeppd. ii Skålpd., 183 — 2Ö3o Skeppd. 14 Lpd. 10 Skålpd., år 1 83 1, — 261 Skeppd. 4 Lpd. 1ajSkålpd. och år 183a — 283 Skeppd. 15 Lpd. 5 Skålpd. Hela Folkmängden vid Bruken och Bergverken i Länet utgjorde sistlidet år, 13,118 personer, bestående af Bruksbetjening, Hammar-Smeder, Masugnsarbetare, diverse Bruksarbetare och Manufactur-Smeder, Grufvu-arbelare, Skogvaktare och Kohlare, Frälse- och Landt-Bönder, Dagverkare och Torpare samt Gratialister, uti 2,575 Hushåll, eller, då de med Jordbruk jemväl hufvudsakligen sysslosatte 1,343 Hushåll afra k nas, af i,232 Hushåll och 5,392 personer egentligen tillhörande Bruken och Bergverken Värdet af de årliga tillverkningarne vid Bruken inom Länet, nemligen af exportabla effecter, kan icke annorledes än förslagsvis beräknas.
Den bästa grunden för en sådan beräkning torde, hvad Stång-jernet beträffar, vara de årligen fastställda Hammar-skatts-prisen, hvilka under sednare åren blifvit betydligen förhöjde och förmodas kunna någorlunda öfverensstämma med försäljnings-prisen.
Om denna grund följes, uppkommer, med tillägg af den mindre betydliga Manufactur-tillverkningens ungefärliga belopp, följande vården af Brukens exportabla tillverkningar, nemi. för år 1828 — 480 å 490,000 R:dr Banco, för år 1829 — 58o å 590,000, förar i83o — 5qo å 600,000 R:dr> för år 1831 — 58o å 690,000
R:dr och för år i832 — 6a5 å 63o,ooo R:dr Banco.
Den årliga consumlionen af Kohl, vid Bruken och Masugnarne, är, naturligtvis olika i förhållande till större eller mindre tillverkningar.
Högre än ii Läst p:r Skeppd.
Tackjern och 2:ne Läster Kohl p:r Skeppd.
Stångjern, bör icke i allmänhet beräknas vid dessa Verk.
Med antagande häraf skulle den årliga kohl-consumtionen, under de sista 5 åren, hafva utgjort, per medium, för Tackjerns-blåsningen 29,487 Läster och för Stångjerns-smidet samt Jern.
Manufacturen 36,617 Läster, eller tillsammans för hvarje år 69,054 Läster, I alla framställningar öfver delta ämne yttras bekymmer rörande den årligen tilltagande bristen på Skogs- och Kohl-tillgångar; hvarvid likväl den anmärkning bör göras, att då, under flere förulgångne Decennier, Bruksägarnes, ej mindre än Bergs-Tjenstemännens, alla bemödanden och specu - Jationer gått ut på Jern-tillverkningens förökning i qvantitet, med besparing af tid och rudimatier, nu deremot, under de sistförflutna åren, all möjlig omtanka användes på productens förädling och bringande till ett förökadt inre värde, älven med uppoffring af tid, arbetskraft och rudimaterier vid tillverkningen.
Såsom redan förut nämnt är, hafva flere Bruks-ägare skaffat sig tillfälle till Tackjerns-blåsning af Dannemora Malm, i de skogrikare Norra Provincerne, såsom nu sker vid Hilleviks Masugn i Gestrikland för Hargs Bruks räkning, vid Movike Masugn i Norra Helsingland för Österby Bruks räkning samt snart lärer komma att ske vid Utansjö Bruk i Ångermanland för Leufsta Verkens räkning.
Efter sina privilegier äro de flesta Bruken funderade på ett visst qvantum Jern som årligen» skall utsmidas, och för hvilket måste betalas Hammarskatt efter Smidels qvantitet å i procent, ehvad delta qvantum utsmides eller icke.
Det årliga smide, hvarefter denna Skatt beräknas, är: vid Leufsta med Carlholm, 2,000 Skeppd, vid Österby i,5oo; vid Gimo 376; vid Strömsberg i,65o; vid Ullforss i,45o; vid Söderforss 1,600; vid Wattholma 700 och vid Elfkarleö i,85o Skepd. hvarföre Hammarskatts-afgiften, enligt Taxa, under sist— lidet år, utgjordes, af Leufsta jemte Carlholm, med 65o Rdr, af Österby med 487 R:dr 24 sk., af Gimo med 121 R:dr sk. af Strömsberg med 4y5 R:dr, af Ullforss med 435 R:dr, af Söderforss med 48o Rrdr, af Wattholma med 169 R:dr och af Elfkarleö med 370 Rrdr Banco.
För de 5 sisla åren sammanräknade, utgjorde denna ordinarie
Skatt af alla ofvannämnde Bruk i4>938 Rrdr 42 sk.
Dessutom skola Recognitions-Verken Leufsta, Österby och Gimo betala, för fritt smide, utöfver Hammarskatten» årligen 1,200 Rrdr Banco tillsammans, hvaraf Lufsta och Österby Bruk erlägga hvardera 533 Rrdr 16 sk. och Gimo jemte Rånäs Bruk i Stockholms Län 266 Rrdr 32 sk., eller hvardera i33 Rrdr 16 sk. Banco.
Söderforss Bruk betalar för Ankar-Smide 1 procent af årliga tillverkningen, hvilken för de sistförflutne 5 åren utgjorde 228 Rrdr 7 sk. io| rrst.
Utaf Masugnarne erlägges Tionde-Tackjern när de äro i gång, med 1 Skeppd. i dygnet, med undantag af Harnäs Masugn, som icke betalar mer än | Skeppd., hvilken af. gift under de 5 åren 1828-1832, utgjort för Söderforss Masugn io,o5i Rrdr 44 sk., 8 rrst, för Österby 5,126 Rrdr 32 sk. 2 rrst, för Wesslands 3,789 Rrdr 12 sk., för Hyttö 4,069 Rrdr 5 sk., för Gimo 2036 Rrdr 37 sk. 4 rrst, för Tobo 2727 R^dr 3a sk., för Ullforss 2,167 ® s^’» Strömsbergs 2,026 R:dr 36 sk., för Carlholms 2,807 R:dr 16 sk., för Ililleboda 1,615 R:dr 18 sk. 8 rst. och för Harnäs 8,794 R:dr 11 sk, 3 r:st, således tillhopa 40.212
R:dr ii sk. 1 r:st eller årligen per medium 8,042 R:dr2i sk. 5 r:st Banco.
Här utöfver betalas ännu allmän Bevillning^ till det belopp Tabellen upptager* Öjrige Näringarne å Landsbygden äro i3 st, Tegel-Bruk, 1 Stamp-Yerk och ett Pappers-Bruk.
Årliga tillverkningen vid Tegel-Bruken har varit omkring 700,000 st.
Mur- och Tak-Tegel, hvilka mest försäljas i Stockholm och Upsala samt förbrukas å Landet, Tillverknings-beloppet af Pappers Bruket, Lingonbacka, är uppgifvet till 1,990 Ris papper af olika slag.
Vid Tegel-Bruken skola tillsammans i3 ständige arbetare och vid Pappersbruket 10 sådane, utom Lumpsamlare, sysslosättas.
De öfriga förut i Länet befintliga, mindre betydliga, Fabriker, äro nedlagda.
Såsom Bi-Näringar må nämnas; 1:0 10 st.
Kalkugnar i värde upptagne tillsammans till 0,935 R:dr Banco, hvilkas afkastning .är obestämd och icke kan vara betydlig samt vinner afsättning innom Länet. 2:0 Saltpeter-tillverkningen, till hvars bedrifvande, för det närvarande, i Länet finnas 2Öo st. större och mindre Plant-Lador jemte 73 jordsamlingar i Log-golf.
Denna tillverkning har gifvit, år 1828—1800 Lpd. 6 Skålpd., år 1829—i488Lpd. 16 Skålpd., år 183o — 1,584 Lpd. 13 Skålpd., år 1831 — 1,495 Lpd. 1 o Skålpd. och sistlidet år 1629 Lpd. eller tillhopa 7,998 Lpd. 5 Skålpd. och sålades ungefärligen 1,600 Lpd. godkänd Salpeter årligen i medeltal, hvarföre, efter 7 R:dr 24 sk. för Lispundet, vunnits en contant inkomst af 12,000 R:dr Banko årligen.
Denna vigtiga bi-näring, som svårligen förr än Allmänheten hunnit öfvertygas om möjligheten att dertill begagna ortens tillgångar på bränntorf, kan med vinst drifvas på den skoglösa slättbyggden, borde deremot kunna, med stor förmån, idkas öfverallt der materialier för sjudningen äro att tillgå utan särdeles kostnad.
Den är, på de flesta ställen, i bestämdt aftynande sedan Jordbrukqrne vid sist hällne Riksdag blefvo från Salpeter-skattens utgörande in natura, befriade.
På andra trakter åter har hågen för denna näringsgren stigit; Allt i mohn som den blifvit med mera eller mindre omtanka vårdad, och det torde kunna vara att hoppas, att det Saltjoeter-belopp Länet kan afyttra, åter höjer sig, om Kronans inköpspris derföre förblifver oförändradt; 3:o Linne- och Ylle-väfnader tillverkas af Allmogens Qvinnor, för husbehof, men icke derutöfver; Likväl hafva väfnaderne af Engelskt Bomullsgarn utaf de lägre numren under de senare -åren betydligen höjt sig i värde och mängd; 4;o Fiske, egentligen af Strömming idkas i Elfkarleby, Wesslands, Leufsta och Hållnäs Socknars Skärgård, från medlet af Maji till medlet af September månad, sysslosätler ungefär 280 personer med i4o st. tvårodds-, såkallade, Sköt-båtar, och hvilkas fångst blifvit ansedd vara omkring 5oo tunnor sallt Strömming, hvarutöfver en ej obetydlig mängd af samma slags
Fisk försäljes färsk här i Staden och annorstädes i orten.
Den saltade Strömmingen bortbytes till största delen på marknader i Elfkarleby och Skefthammar, emot spannmål, eller säljes emot 16, 18 å 20 R:dr Riksgälds-Sedlar för tunnan.
I Strömmar och Forssar invid Bottniska viken idkas äfven fiske af Neijonögon, hvaraf ock en obestämd qvantitet, dels rökt och dels inlagd i kaggar, försäljes.
I Elfkarleby Socken finnes ett Krono-Laxfiske, sora, jemte en tillydande liten Kongsgård och ett Sågverk, är utarrenderadt för en årlig afgift af 21 o Lpd. 11 Skålpd. sallt Lax, att betalas med penningar efter Markegång.
För öfrigt är fisket i Länet icke af betydenhet, ehuru sådant visserligen af mångå personer idkas i Mälaren och de mindre Insjöar; 5:o
Tjäru-bränning i skogstrakterne bedrifves knappt till dessa orters eget behof; 6:0 Koldning, Körslor vid Bruken och Bergverken samt forsling af malm och jern äro deremot, för Innevånarne i de Socknar, som omgifva Bruken, vigtiga sysslosättningar.
Penninge-inkomsten för dessa forslingar och körslor kan väl icke med visshet uppgifvas, men understiger troligen icke 4>ooo R:dr Banco för hvardera af de 2tne Fögderier, hvaruti Bruken äro belägne.
Priset på Kohl har så höjt sig, att Bruksägarne numera lära betala 1 R:dr 3a sk.
Banco för Stigen; rj‘.o Forslande af Spannmål, Tobaksblad, Norrlands smör och Fågel, är ock en vigtig inkömstgren för Allmogen i de Norra Socknarne och särdeles i Tierp.
Jagt idkas blott för nöjes skull.
Biskötseln är försummad af Allmogen, hvaremot ålskillige Ståndspersoner på Landet och i Städerne idka den med förmån.
För Brukens räkning finnas \
Lastage-plalser, i Hållnäs, Leufsta, Wesslands och Elfkarleby Socknar, kallade Ängskär, Löten, Snatrabodarne och Skutskär, derifrån Leufsta, Carlholms, Åkerby, Hillebola, Wesslands, Strömsbergs, Ullforss, Söderforss och Elfkarleö Bruks effekter transporteras lill Slockholm; Men annan och vidsträcktare sjöfart idkas icke - Angående Näringarne, med undantag af Jordbraket, hvarom ofvan är utförligare handladt, må slutligen anmärkas; Att alla Hemman i detta Län kunna icke blifva sjelfständiga 1 afseende på sin skogs tillgång, ty ganska många hafva så inskränkt ägo-område, att utrymme för Skogväxt saknas, och de visa sig vara af naturen sjelf egnade åt åkerbruket ock ängs-culluren; (Varande Hemmanens ägo-vidd i den grad olika, att bela mantal finnas med blott 20 å 3o tunnland jord, då andra äga till och med 1000 tunnland och derutöfver; och bör såsom exempel af olikhet i utsäde, nämnas, att en del, dock högst få, hela hemman eller mantal, äga sådant blott till 4^5 tunnland , då andra hafva 3o, 4° & 60) att Bergsrörelsen är, såsom det ofvan anförda visar, af största vigt, och verkar fördelaktigt så val på jordbruket som på åtskilliga binäringar, hvaribland en del just genom Bergsrörelsen äga sin tillvarelse; att alla de öfriga Näringarne äfven äro naturliga för orten och hvila på jordbruket, samt att på en bördig slättbyggd, der skog och sjö saknas, erbjuda sig mindre lätt tillfällen till Binäringar och att således Inevånarens omtanka der vill uteslutande, rigta sig på den egentliga åkerskötseln och hvad dermed äger oskiljaktig gemenskap.
Då behofven i och för hvad som med jordbruket äger oskiljaktigt sammanhang, blifvit försedda, varseblifver man inga andra föremål för gagnelig verksamhet.
Den öfriga tiden borrlgår obegagnad af Allmogens söner och drängar, ehuru den borde kunna lemna rum för många nyttiga arbeten och äfven, ofelbart skulle göra, det, om barnens uppfostran vore rigtad dit åt genom deras vänjande från spädare åren vid kärlek till sysslosättning.
Den Handelsorn å Landet äger rum, består hufvudsakligen deruti att Allmogen vid årsmarknaderna i närliggande Städer, äfvensom i Stockholm, uppköper sina hushållsbehof af främmande varu-artiklär, samt, till stor del Hösttiden, försäljer sin spannmål jemte brännvin, något Hö och några Ladugårds-producter.
De flesta, för Landimannens eget behof umbärliga, alster af hans Näringar föryttras i Stockholm och en del deraf här i StadenSina behof af skogs-efFecter måste slätt-landets Innevånare fylla genom uppköp, Lill större delen från angränsande skogrikare trakter f Westmanland*
De behöfliga Linnevarorne anskaffas på Distings-Marknad, som årligen, i Februari Månad, sedan urminnes tider, hålles i Upsala och då talrikt besökes af säljare från Ångermanland, Jemtland, Medelpad och HelsinglandJemte llufvudstaden äro Gefle, Westerås och Sala Städer samt Bergslags-or - - 34 - terne i Falu, Westmanlands och Gefleborgs
Län de betydligaste afsältningspunkter för Landets hufvud-produkt.
Sådane långväga resor företagas alltid om Yintren och för att kunna verkställa dem, äfvensom för att kunna förrätta skjuttsningar och de långa skogskörslorne, hafva ortens jordbrukare behof af det stora antal Hästar, som nu underhålles, då eljest Oxar skulle kunna, med mindre kostnad och större gagn för åkerbruket, underhållas, Långa transporter ined Spannmålen ända till 16 å 20 mil fram och åter måste företagas till vinnande af en någorlunda fördelaktig afsättning derå.
Ganska obetydliga uppköp af Spannmål ske hemma i Landet, och då åkerbrukaren således måste icke blott sjelf borrtforssla sin vara, utan äfven söka att bereda sig afsättnings-tillfällen som ofta blifva osäkra eller slå sig ut till hans skada, följer deraf, att brännvins-bränningen tillgripes såsom ett hjelpmedel, det der drifves vida utöfver ett skäligt husbehof och förvandlar sig till ett förstörande ondt, derigenom, att ett lätt och för lågt pris, tillgängligt öfverflöd af den farliga produkten uppkommer.
Sjön Mälaren gifver hela södra och vestra delen af Länet en lätt communication med Stockholm och andra orter.
Landscommunicationerne i det inre af detta fran urminnes tider odlade och bebodde
Län, äro goda, beqväma och lör behofvet tillräckliga; dock hafva 2tne nya Härads-vägar af betydlig längd under de sednare åren blifvit anlagda, nemi. den ena från Skuttunge By genom Skuttunge och Bälinge Socknar till den så kallade vestra Landsvägen, och den andra från Walla By i Wesslands Socken tili norra Landsvägen emellan Mehede och Elfkarleby Gästgifvaregårdar.
Uti den inre Handeln har någon annan märkbar förändring under de sist förflutna åren icke skett, än att de tilllörene tillåtna arne Årsmarknader i Elfkarleby Socken, hvilka befunnits öfverflödiga och skadliga, numera, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, upphört, och inskränkts till ett sådant utbyte af Skärgårds-prodncter och Landtmanna varor, som jemväl vid Skefthammars Kyrka samt på åtskilliga ställen vid Mälarens stränder, såsom Flottsund i Bondkyrko Socken, Öisunds bio 1 Girista Socken, ni. fl-, ä^er rum och hvilka sedan fordna tider ännu talrikt besökas, vid Midsommaren och Michelsmässan af Skärgånls-boer och Landtman, hvilka senare då, emot spannmål för förskaffa sig saltade fiskvaror.
Numera finnes således blolt en enda marknads-plats å Landet, nemligen vid Skefthammar Kyrka, der Marknader årligen hållas i Junii och October Månader. 4:o Politisk Författning.
De under sednare åren förefallna Jordeboks-förändringar bestå deruti; att, genom skedda Skattläggningar i Länet, Mantal Krono tillkommit samt alt 7 st.
Odlingar, 1 Torp, 5 Ängar, 2:ne Vatten-Mjöl-Oqarnar, 1 Vatten-Såg-Qvarn och 49 st. å Krono Parker uppodlade Lägenheter, blifvit skattlagde; Hvarjemte J Mantal frångått Kronan genom Skatteköp och blifvit under S k a t te-titel upptagna.
Af öde upptagne, eller i ödesmål fallne Hemman finnas icke.
Å enskildta ägor upptagas väl, lid efter annan, nya Odlings-Lägenheter och Nybyggen, men i den trakt af Länet, der mesta utrymme dertill gifves, förekomma de dock mera sällan, i följe af Jordägarnes uppmärksamma omtanka, att emot intrång och tillgrepp freda de för Bruken och Bergverken så dyrbara skogarne.
I följe af arf eller andra Laga fång inträffa hem. mans-klyfningar rätt ofta, dock icke i mindre delar än sådana, hvarå Åbo kan vara besuten.
De fordna samhälligheterne i åker och äng försvinna mer och mer med hvarje år, och af de i Länet anställde 12 Landtmätare äro de flesta i beständig verksamhet och sysslosättning, äfven med de i Kongl.
Maj:ts Nådiga Stadga den 4 ^aj *827 omförmäldta Laga Skiften, hvilka väl ännu sällan kunna fullbordas utan tvister vid Ägodelnings Rätterna m. m., men allt mera inses vara för Landthusliållningen välgörande och vigtiga samt derföre årligen tilltaga i antal.
På slättbygden, der dessa förrättningar äro mest nödvändiga, mötas de dock af ett ganska svårt hinder i den mycket betungande stängsel-kostnaden.
Antalet af sjelfägande Jordbrukare samt af Arrendatorer eller Brukare är ungefär lika stort, med någon öfvervigt å de förres sida.
I Länet finnas i5| mantal Posthemman samt 27 Gästgifvare gårdar.
Sådane till serskildta ändamål änslagne och donerade Hemman och lägenheter, som icke kunna i Tabellen upptagas under rubriken: ad pios usuSj finnas ej i Länet.
Lundsli. 5-årsberättelse för Upsala Lein. 4 — a 6 Läget af Åbyggeby Qvarn i Wendels Socken', OdensforsS Qvarn i Tierps Socken och Lingonbacka Fappers-Bruk i Farlåsa Socken, har vållat att skada genom öfversvämningar stundom tillskyndats ofvanliggande jordägor, men genom de årligen skeende Å-rensningar hafva dessa olagenheter blifvit till största delen afhulpne.
Sådane vattu-dämningar förorsakas ock af Karlbolms Bruk i Wesslands Socken, af Dannemora Bergslag för Grufve-driften samt af Gimo och andra Bruk i Bergslags-orten r men dels är denna uppdämning företagen å egna ägor, och dels ersättes den derigenom vållade skada, antingen genom öfverenskommelse med Bruks- och Bergverks-ägarne eller ock genom de indirecla förmåner Bruks-rörelsen tillskyndar det omkring liggandelandet, sä att verkningarna af dessa oundvikligt nödvändiga vattudämningar icke kunna sägas vara för jordbruket menliga.
För Moder-Näringen äro de i Tabellen omförmäldta Stats-bidrag, utan tvifvel, directe tryckande, emedan de öfverhufvud tagne, uppgå till 7A procent af uppskattade värdet utaf Krono- och 7ttt procent af Skattc-Hemman , som utgör ungefärligen hälften af ali jord å Landet.
För Frälse-jorden uppgå Skatterna till vid pass 3| procent och för Säteri-jorden till i| procent; dock måste härvid anmärkas, att en högst betydlig del af de, uti Tabellen till penningevärdet, efter uppgift från fögderierna, utförda Stats-bidrag, bestå uti sådana allmänna bördor, t. ex. Skjutts, Väghållning, Skallgång m. m. som utgöras in natura, oftast på en lid af året, som är för Landtmannens öfriga omsorger mindre dyrbar och följaktligen icke alltid medföra uppoffringar i Ekonomiskt hänseende.
I alla fall äro utskylderne af Jordbruket så betydliga, att de uppställa starka hinder emot den allmänna välmågans skyndsammare tillvext, helst myntvärden och varu-pris ständigt vackla och göra Landtmannens hushålls-beräkningar i hög grad osäkra.
För de skattskyldiga är det allmänna uppbördssätt alldeles icke betungande.
Krono-Tionde- och Afrads-Spannmålens utforsling sker antingen sjöledes, eller ock på en för Landtbruket mindre angelägen årstid, dels till SloltsMagasinet i Stockholm och dels till Krono-Mägasinet härstädes; och har under de sednare åren, icke försports någon klagan öfver olägenhet dervid.
Håbo, Bro, Trögds och Åsunda Härader äro mest tryckte af Kronoskjuttser och inqvartering, äfvensom af Håll- och Reserve-skjutsen, emedan dessa Härader genomskäras af stora stråkvägen imellan Stockhom och Göthe - — 27 — torg.
Minst besvärade af dessa bördor äro deremot Olands ocb Rasbo Härader samt Leufstads och Dannemora Tingslag.
Gästgifveri-skjuttsnings-skyldigheten är, öfverallt, der den af allmogen sjelf bestrides, ganska menlig för Jordbrukaren, synnerligen i moraliskt afseende.
I Olands ocb Rasbo Härader samt Dannemora och Leufsta Tingslag jemte en del af Norunda Härad är dock skjuttsnings-skyldigheten på Entreprenad öfverlagen af Gäst. gifvarne.
Vid de mera talrikt besökta Gästgifverier hafva deremot alla hittills gjorda försök att öfverlåta skjuttsningen på Entreprenade åt viss person, misslyckats; dels derföre att Allmogen sjelf ännu icke inser den förmon, sorn genom befrielse från denna skyldighets fullgörande in natura, mäste vinnas, och dels derföre, att personer, som med böjelse förenat verklig förmåga att ensamma, på säkert sätt, ombesörja all skjutts vid dessa Gästgifvaregårdar, ej äro att tillgå.
Un inrättning, att med Forvagn ombesörja Resandes och Paketers förskaffande imellan Stockholm och Upsala, är, på de sednare åren, af enskild person tillvägabragt och bibehåller sig med understöd af årliga afgifter utaf några bland de Hemmans-innehafvare, hvilkas Ilållskjuts-skyldighet utaf Forvagnens ägare är, med Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, tills vidare, öfvertagen.
En lika beskaffad inrättning för resande imellan Upsala och Gefle har blifvit försökt, men icke kunnat bära de dermed förenade kostnader, och alltså mäst öfvergifvas.
På vestra Landsvägen genom Länet, Öfver Tibble, Grans, Litslena och Enköpings Gästgifvaregårdar är ock en Forvagn i gång imellan 'Stockholm och Westerås m. m., men skjuttsnings-skyldigheten är derigenom, hittills, i allt för ringa mon underlättad.
Vida betydligare lindring har den vunnit genom den af Ångfartygen underhållna beqväma sjö-communication med Hufvudstaden. dock fortfar den ännu att vara betungande, och det visar sig, att de resandes antal stiger i samma mon, som transportmedlen mågfaldigas och lättas.
Äfven väghållningen är en lung börda för jordbruket.
Skyldigheten att den uppfylla får aldrig eftersättas, och genom dess noggranna uppfyllande förspilles af hvarje Hemman en mängd dagsverken med folk och dragare.
Men äfven delta onus är mer och mindre tryckande, allt efter väglolternas och väggrusets aflägsenhet från hemmanen.
Länet är tungt roteradt.
Rustningsskyldigheten, som varit särdeles besvärande, börjar dock nu att vinna lättnad, dels genom bättre tillgång å infödda Remonter och dels genom arne af de Rustande detta år vidtagne och af Kongl. Maj:ts Nådigst fastställda beslut, enligt hvilka Remonlerings-kostnäden framdeles kommer att bestridas utur en gemensam Cassa, hvartill sammanskott lemnäs från och med nästkommande år, samt en Direction blifvit inrättad, hvilken, emot viss årlig afgift af de Rustande, ombesörjer afskaffande och lagning: af beklädnads» och monderings-persedlarne m. m. för den har i Länet förlagda del af Kongl. Lif-Regementets Dragon-Corps.
Religions-Lärarnes aflöning börjar, allt mer och mer, kännas besvärande, särdeles i anseende till det sätt, hvarpå den utgöres.
Fasta öfverenskommelse!' om Pastoraliernes godtgörande för en viss större tidelängd, finnas ännu blott i 5 Pastorater,1 nemi. i Åkerby och Jumkihls, Viksta, Fundbo, Upsala-Näs samt Öfver- och Ytter-Gran, hvilka vunnit Kongl. Maj:ts Nådiga stadfästelse; dock äro flerestädes tillfälliga Contracter derom imellan Församlingarne och deras Pastorer träffade.
Faltig-underhållet är föga kännbart och utgöres, på många ställen, fastän origtigt, af Magazins-fonder, som ursprungligen varit bestämda för annat ändamål.
Stundom rätt betydliga, men tillfälligare, afgifter medföra KyrkoPrestgårds- och Tingshus-byggnader, Skallgång, Jagtredskaps- och Broars underhåll, m. m.
Till beräknande af värdet för de i Tabellen anförda onera och allmänna Besvär har en och samma method icke kunnat säljas, ty dessa äro alltför olika i olika trakter.
De från Fögderierna inkomma, mycket skiljaktiga uppgifter hafva alltså måst läggas till grund derföre.