Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Martii, afgifvit Öfver Riksens Stän - 4 Samt. 3 D. 23 33a Sta ts~Ut skot tets ders, ar 1822, församlade Revisorers Berättelse, i hvad densamma rörer Stats-Verkets förvaltning, har Stats-Utskottet förbehållit sig, att meddela särskildt yttrande, i fråga om Redogörelsen för de till Veneriska smitlahs hämmande, Lazaretters anläggande, och Curhus-anstalters utvidgande, ansiagne medel.
Jemte uppgift om det belopp, hvartill desse medel, bestående hufvudsakligen af den så kallade Treskillings-afgiften, enligt Rakenskaperne, 1818 och 1819, uppgått, hafva Revisorerne förmält, att desamma blifvit förvaltade på sätt Kongl. Mapts Nådiga Jnstrnction , den 17 December 1817, för Directionerne öfver Läns-Lazaretten och Corhus-anstalterne till Veneriska smittans hämmande föreSkrifver, samt att de i5,ooo R:d. , hvarmed Läns-Lazaretten af Allmänna Hospitals- och Barnhus-Fonden bordt årligen understödjas, till bestämdt ändamål utgått; hvarjemte Revisorerne dels anmärkt, att ofvannämnde
Räkenskaper inkommit i ett mindre fullständigt skick, särdeles hvad angår anvisningarne till Verificationerne , hvilka dessutom för flere
Län icke funnits inbundne, dels ock föreslagit den underdåniga hemställan hos Kongl. Majit, att vederbörande måtte i Nåder förständigas, att, jemte Räkenskaperne, till Kongl.
SeraphimerOrdens-Gillet insända Berättelserne öfver de Revisioner, sorn Länens Deputerade öfver desse Räkenskaper förrätta.
För alt erhålla fullständig upplysning om användandet af ifrågavarande anslag, har StatsUtskottet, enligt föreskriften uti 42 §• afPuksdags-Ordningen, genom Hof-Cancellers-Ämbe-tet begärt, och under den irsta sisth Martil från Kongl.
Seraphimer-Ordens-Gillet fått emottaga ej mindre alla de Räkenskaper öfver Treskillings-afgiften, hvilka för år 1821, från de fleste Länen ingått, än ook de, för åreni8i8, i8iq, 1820, 1821 och 1822, uppgjorde Reparlilioner af Allmänna Hospitalsoch Barnhus-Fondens bidrag'till Läns-Lazaretten, tillika med sammandrag öfver Patienternas antal inom hvarje Län, hvarvid Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillet tillika meddelt den underrättelse, att fördelningen af 18 r8, 1819 och 1820 årens anslag blifvit faststäld genom Kongl.
Majlis.
Nådiga Bref den 4 Februarii 1818, men att, i anseende till yppad brist vid Curlius- och Lazaretts-Inrätillingarne uti Götheborgs och Bohus Län, samt på Gothland, och då deremot uti åtskiilige andre
Län synts vara öfverskott, Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den i4 Junii 1820, täckts stadga den ändring uti anslagets fördelning, som derefter blifvit iagttagen.
Den erinran Revisorerne framstält emot de öfver Treskillings-afgiften för åren 1819 och 1820 förde Räkenskapers mindre fullständighet, har Stats-Utskottet äfven funnit ega ruin vid 1821 års Redogörelse, hvilken alltså 34o Stats' - Utskott ets nu icke kunnat af Utskottet ordentligen granskas ; Dock bör Utskottet härvid icke lemna obémäldt, att underhålls-kostnaden för visse Lazaretts- och Gurbus-Inrattningar befunnits hafva, i betydlig mån, öfverstigit hvad dertill å andra ställen åtgått; hvilket, då Räkningarne blifvit till Kongl.
Seraphimer-Ordens-Gillet aflemnade, synts hafva bordt fästa dess uppmärksamhet och föranleda till undersökning, hvaruti skillnaden bestått och på hvad sätt den för framtiden kunnat undvikas.
Och ehuru, hvad sjelfva Räkenskaps-lormen angår, Utskottet är öfvertygadt, att de af Kongl. Seraphimer -Ordens-Gillet upprättade och Utskottet meddelte nya Formuhurer tjU framtida Redogörelser vid Läns-Lazarettcn, skola bidraga till öfverensstämmelse samt mera redighet och säkerhet i redovisningen , har Utskottet likväl ansett någre anmärkningar vid desse Formulairer kunna göras, hvilke , upptagne uti ett härbos bilagdt förslag, Utskottet skolat till Riksens Höglofl.
Ständer öfverlemna , för att, i händelse de af Riksens Höglofl.
Ständer varda godkände, hos Kongl, Majrt i underdånighet anmälas, med anhållan, att Kongl.
Seraphimer-Ordens-Gillet måtte deraf lemnäs del till vederbörandes förständigande.
Vidkommande åter det årliga bidrag, sorn Läns-Lazarefterne från Allmänna Hospitalsoch Barnhus-Fonden fått årligen emottaga, JBetänkanden. 341 sedan Riksens Ständer vid 1815 Ars Riksdag, beslutit utgörandet af en frivillig afgift till Veneriska smittans hämmande, har Ståts-Utskottet inhemta!, att Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den 8 Julii 1818,' täckts gifva Kongl. SeraphimeivOrdens-Gillet tillkänna de vilkor, hvarunder Riksens Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse den 2 samma månad, i stal let åtagit sig den bestämda afgiften af 3 sk, på hvarje Mantalsskrifven person, och bland hvilke vilkor äfven innefattas det, ”att de från Kongl, Seraphimer-OrdensGillet dittills utgångne bidrag till Läns-Lazaretten ytterligare skulle fortfara, beräknade efter de sjukas antal inom hvarje Län, men att Kongl.
Seraphiroer - Ordens - Gillet, dels icke i enlighet härmed, reglerat följande årens Läns-anshig, utan, såsom de insände repartitionerne utvisa, låtit desse anslag för år 1819 fortfarande utgå på sätt dittills varit förordnadt, dels ock till Kongl, Maj-’t i underdånighet ingifvit ett sedermera under den i4 Junii 1820, i Nåder faststäldt förslag till nämnde anslags förändrande fördelning, hvilket än vidare aflägsna! sig fränden af Riksens Ständer, vid Treskillings-afgiftens åtagande, förbehållne fördelnings-grund, elier sjuk-antalet inom hvarje Län; hvarigenom händt, att Södertelje Lazarett, med en personal af 76 sjuke, för år 1822 undfått ett understöd af 800 R:d., och Carlstads Lazarett, med 228 sjuke, likaledes 1,100 R:d., då Mariasstads Lazarett, 34 a 5 'tuts-Utskottets sora samma år haft 3o3 sjuke, erhållit endast 3 [6 R:d. 3a sk. och Lazarettet i Elfsborgs
Lån med tillsammans 536 sjuke icke undfått mer än i,33.3 R;d.
16 sk,; (lere andra exempel af enahanda beskaffenhet att förtiga; och söm billigheten synes fordra, att de.
Läns Lazarett, hvilka, enär de måste fylla bristen med egne samlade medel, genom en slik fördelning blifvit lidande , derföre hålles sk a des» löse, tillstyrker. Stats-Utskottet Riksens Ilög» lod.
Ständer, att hos Kongl, Maj:t i underdånighet. anhålla, det måtte Kong i.
Serapliimer» Ordens-Gillet erhålla Nådig befallning, att ej allenast hädanefter noga rätta fördelningen af Hospitals- och Barnhus - Fondens bidrag till Läns-Lazarettejv, efter det bestyrkte sjuk-an» talet inom hvarje Län, så vida Treskillingsafgiften kommer att under samma vilkor ,i denna del fortfara, utan ock meddela vederbörande den ersättning, dem, i ofvannämnda afseende, för till och med innevarande år, tillkommer; oell torde denna ersättning lämpligast med ~~ årligen från och med nästa års början räknadt, böra utgå af samtelige Läns Lazarettens framdeles från Kongl, SerapbimerOrdens-Gillets Fonder erhållande gemensamma års anslag, hvarefter återstoden i före» skrifven ordning, Lazaretten emellan bör fördelas, Sluteligen får Stats-Utskottet instämma uti Revisorernes hemställan, om vederböran - Betänkanden. 343 des anbefallande, att, inom viss bestämmande tid, till Kongl, •Seraphimer-Ordens-Gillet insända Länens Deputerades-afgifva de Berättelser öfver de Revisioner, Deputerade, i afseende på Lazaretts- och Cui hus-medlens förvaltning, verkstäldt, på det kommande Ständer eller ock deras Revisorer derigenom måga erhålla ytterligare ledning för bedömandet, huruvida desse medel på ett ändamålsenligt sätt blifvit använda; hvarjemte Riksens Höglofh Ständer lära finna nödigt i underdånighet anhålla, att de för 1821 ännu felande Redogörelserne öfver Treskillings-afgiften i Vestmanlands, Östergöthlands, Elfsborgs, Ölands, Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Vesterbottens, Göthia lids, Hallands, Jemtlands och Norrbottens
Län ofördröjligen varda infordrade. Till-,Riksens Ständers beprofvande Öfverlemna*; detta vordsamligen.
Stockholm den 24 Julii 1823. 344 Stats-Utskottets Anmärkningar vid Formulairet till Räkning vid N. N. Lazarett.
Vid Debet: i Balance från föregående året y saknas helt:
Innestå ende odisponerade Contante medel i Landt-Ränteriet D:o hos Sysloman D:o af Tresklilings-afgifteil hos Krono-Fogdarne D:o i Städerne Restantier hos de Skattskyldige i När Summan af denna Balance utföres, hör ock nämnas, att det är: ''oberäknad!
Fastighet, Inventarier, Ved och Medicamenter.” <a
Uti årets inkomster : anmärkes att Titteln Ersatt underhåll, hör i stället heta ”Underhålls-ersättningeller Legosängs-afgift, till undvikande af de förluster, som igenom en ännu större tvätydighet uti det förra Formulairet, Lazarettet! fått vidkännas, på sätt utaf sednaste Revisorer för Mariestads Läns Lazarett är visadt.
I stället för Lener er in gar bör stå Årsanslag af Allmänna Hospitals- och BarnhusFonden.
Om Betänkanden. 345 Om Kongl. Seraphimer - Ordens-Gillet sjelf Lestricler någon kostnad eller utgift, som till ex.
Brandförsäkrings-afgiften å Lazaretts-byggnadernc i Orterne, så bör särskildt i Debet ock upptagas •' ”Kongl.
Seraphimer-Ordens-Gillet utbetalt för detta Lazarett.
Vid Credit: Bland Årskostnaden bör ej Reparationer och Inventariers upphandling stå ibland de öfrige, utan, jemte Brandförsäkring, sättas efteråt, sedan först alia egenteliga Lazaretts-kostnader upptagits och Sammanräknadt utförts till särskild partie-summa.
Vid Balance till nästpäfoljande är observeras detsamma som vid ingående Balance.
Uti en och samma Räknings ingående eller utgående Balance , kan val ej både Behållning hos Uppbördsman och Öfverleverering af honom komma i fråga till Balancerande, men derföre må dock uti Formulairel alla Rubriker upptagas, sorn kunna komma i fråga att användas, den ena gången Öfverleverering, en annan Behållning, o. s. v. Efter desse och några mindre flere rättelser eller förtydliganden uti nu gällande Formulairet är närlagde nya upprättadt. 346 Siats-Utskottets Ankom den 5 Aug. 1823, > N:o 3571.
, Riksens Höglofl.
Ständers Stats-samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande öfver Herr Gustaf Montgomerys motion, om Westeröd!
Till Stats- och Ekonomi-Utskottens gemensamma behandling har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln remitterat ett af Herr Gustaf Montgomery afgifvet Memorial, deruti blifvit föreslaget, att Riksens Höglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Maj:t anhålla, att Wester-och Norrbottens Län, vid någon af nuvarande Landshöfdingars bortgång åter må sammanslås och Residencetförläggas i Piteå; och hafva anmärkningar emot detta förslag blifvit gjorde af Herrar Klingstedt och Schmidt, dervid Herr Montgomery åter afgifvit påminnelser.
Efter behörigt öfvervägande af de till detta ämne hörande omständigheter, hafva Utskotten trott sig böra anföra: att man vid undersökningen af denna fråga icke bör lemna ur sigte de vigtige anstalter, som dels redan blifvit gjorde, dels pstridigt komma att göras för de Norra Provincernes förbättrade eultur och befolkning, bland hvilka företrädesvis må nämnas, Afvittrings-Verket, Nybyggens och Storskiftens befrämjande, nya Vägars Betänkanden. anläggande, Strömrensningars och Bergshandteringens befordrande m. m.
sUtom ali fråga lärer det ock vara, att verkställigheten af desse anstalter skall uti så vidsträckte localer, sorn Wester- och Norrbottens Län, med mera drift, nit och skyndsamhet kunna påräknas genom hvarje
Läns styrelses särskilda tillsyn, än om hägge Länen skulle förenas under en Landshöfdinge, hvars förmåga omöjligen kunde förslå, att lemna den oafbrutna vård och drift för befordrandet af desse ändamål, som deras vigt oundgängligen påkallar.
I afseende på hvad anfördt blifvit, att genom Länens sammanslående en besparing skul le Staten tillgodokomma, synes i Utskottens tanka böra erinras, att örn fortgången af Länens odling derigenom uppehälles eller om tillväxten deraf icke beredes med den drift och framgång, som annars , skall en sådan besparing återfalla på Staten med en mångdubblad förlust; och anse Utskotten sig, på desse skäl, icke kunna tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer att bifalla Herr Montgomerys ifrågavarande motion.
Hvilket dock vördsamt hemställes till Riksens Högloft.
Ständers bepröfvaude.
En Ledamots särskilda tanka medföljer.
Stockholm den i G Julii i8a3. 348 Stats-Utskottels Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Höglofl.
Ständers Stats-Utskott vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, den 16 Julii 1823. S. D. Upplästes och justerades Protocollet för den g innevarande månad, hvarvid Herr Directeuren af Uhr, under åberopande af sin förut anmälde reservation emot Utskottets, uti nämnde Protocoli upptagne, Beslut, i frågan om Wästerbottens och Norrbottens
Läns återläggande under en Läns-Styrelse, inlemnade följande skrifteliga Anförande: ”Före kriget, da de båda Länen, Westerbottens och Norrbottens tillsammans med den del af det då varande Westerbottens
Län, som afträddes vid fredsslutet, utgjorde blott ett enda Län, ansågs icke någon fördelning nödig.
Det vill deraf synas, att fördelningen måtte vara ännu mindre nödig, sedan en del af det då varande Westerbotten vid fredsslutet afträddes.
De skäl, hvilka Utskottet anfört till stöd för afslag å motionen, synas mig äfven af andra anledningar oantagliga; ty desse båda Län äro till Localer, Invånarnes lynne och seder, Näringarnes tillstånd m. m., af så likartad beskaffenhet, att ett och samma Styrelse-system synes vara mera gynande för det gemensamma bästa, än om de principer, sorn följas i det ena Länet, råka stå i strid med dem som följas i det andra, hvilket är att befara, om två särskilda ocb lika Betänkatiden.
349 mäktiga auctoriteter ega att styra hvar sin del.
Men om också något skulle vinnas genom de håda Länsstyrelserna, hvilket jag icke' medgifver, så följer deraf icke'att Utskottens skäl att afslå Motionen äro tillräcklige, enär folkmängden, Invånarnes fredliga seder m. m., hvarigenom så få Polismål förefalla, icke blifvit intagit i beräkning; ty om Utskottens skäl att afslå Motionen, det vill säga att tillstyrka bibehållandet af den skedde Länsfördelningen, voro giltige, så borde af samma skäl hvardera af de nya Länen ytterligare sönderdelas i nya ännu mindre
Län, hvarigenom de vidtagne anstalterne till Länens förkofran m. m. ännu mera skulle påskyndas, och hvar skulle efter ett sådant System gränsen blifva för nya Landshöfdinge-Ämbetens tillförordnande ?
Ämbetsmanna-Corpsen är redan så öfver all proprotion till folkmängden i vårt Fädernesland, att detta missförhållande utgör ett af de betydligaste föremål för Puksens Ständers bekymmer, och systemet för civila Styrelsen är sådant, att
Ämbetsmännens antal oundvikeligen mäste ökas så länge samma System fortfar och så lähge användandet af Municipal-Styrelsen ej blir allmännare antaget.
I ett sådant förhållande synes mig Statsutskottet böra begagna alla anledningar, att tillstyrka indragning af sådane Ämbeten, som möjeligen kunna undvaras , ännu inera af sådant;, som synas vara af föga eller ingen 35o Stcits-Utskottets nytta, och som jag af ofvan anförde skäl är öfvertygad, att clet ixya Landshöfdinge-Ämhetet i Norra delen af Sverige tillhör detta sednare slaget; så kan jag för min del, ej instämma i Utskottets ifrågavarande Beslut.” Hvilket anförande, uppå derom tillika gjoi’d begäran, skulle till de, Respective RiksStånden åtfölja.
Ankom d. 5 Äng. 1820.
N:o 558.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotts
Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid dess yttrande öfver Riksdags-Fullmägtigen Eric Anderssons Motion, om anslag af medel till en Myrs aftappning.
Vid Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens, den 20 sisth Maji, gemensamt afgifne Utlåtande öfver Riksdags-Fullmägtigens frän Wester-Dalarne , Eric Anderssons Memorial, om anslag af Allmänna medel' till aftappning af en i medelpunkten af Malungs Betänkanden.
Socken, utmed Wester-Dals Elfven belägen Myr, söm ständigt skall nära frost och köld, hafva anmärkningar blifvit gjorde inom liederv.
Bonde-Ståndet, hvilka ansetts föranleda till ärendets återremitterande till Utskottens förnyade handläggning; men som berörde Utlåtande blifvit den 3 nasti, Junii bifallet af de öfrige 3:ne Riks-Stånden och sålunda, enligt 6g §. i Regerings-Formen, är afgjordt, kan frågan till vidare åtgärd af Utskotten icke upptagas; Hvilket Utskotten skolat vördsamligen anmäla.
Stockholm den 16 Julii i8a3.
Ankom ilen 5 Äng. 1823.
MemöYial, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående Saltpctter-gärdens nedsättning m. m. Sedan Stats-Utskottet, under den 10 nasti.
Junii, afgifvit Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, jemte särskilde motioner hos Riks-Stånden, angående Saltpetter-gärdens nedsättning m. m, så har, i anledning af gjorde anmärkningar hos Hederv.
Bonde-Ståndet, ärendet till Utskottets vidare utlåtande blifvit remitteradt.
352 Stat s-Utskottets Till svar härå får Stats-Utskottct tillkännagifva , att
Betänkandet redan är bifallet af j3:ne Riks-Stånd, nemi. af Höglofl.
Ridderskapet oell Adeln den 7, Högv.
Preste-Ståndet den 5 och Vällofl. Borgare-Ståndet den 2 innevarande Julii, samt målet sålunda afgjordt.
Stockholm den 3i Julii 1823.
Ankom den 5 Augusti i8a3.
Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtande i frågan om utbyte af erne indelningar vid Kongl. Lif-Regementet.
I anseende till gjorde anmärkningar vid Statsutskottets den i o förl.
Junii afgifne Utlåtande, i frågan om utbyte af tvänne indelningar vid Arbåga Esquadron af Kongl. Lif-Regements Brigadens Hifsar-Corps, liar Höglofl.
Ridderskapet och Adeln återremitterat ärendet till Utskottets åtgärd; och får Utskottet i anledning häraf vördsamligen upplysa, att dess ofvanberörde yttrande blifvit bifallet af Högv.
Preste-Ståndet den 5, af Vällofl.
Borgare-Ståndet den 2, samt af Hcdcrv.
BondeStåndet den 5 innevarande Julii , hvadan frågan, likmätigt 69 §. i Regeringsformen, redan Betänkanden.
353 redan är afgjord och något ytterligare utlåtande derutinnan således icke torde erfordras.
Ankom den 5 Aug. 1823.
Utlåtande, i frågan om förändring af de hittills följde grunder för Skattelösen af Hemman uti Hallands Län.
Sedan Stats-Utskottet under den 3 i denne månad afgifvit Utlåtande, i anledning af gjord anmärkning vid dess yttrande i fråga om förändring af de hittills följde grunder för Skattelösen af Hemman uti Hallands
Län, och under anmälan af de Öfrige trenne RiksStåndens, den a3 sistlidne Maji till Utskgttets i ämnet först afgifne Utlåtande, lemnade bifall, funnit sig ifcke kunna till åtgärd upptaga den inqm Hederv» Bonde-Ståndet framstälde anmärkning vid Utskottets åberopade yttrande, utan likmätigt 69 §•
Regerings-Formen ansett frågan afgjord; så har, enligt ankommet Protocolls-Utdrag , af den 12 dennes , Bonde-Stån-, det, som yttrat sig jemlikt 4Q §•
Riksdagsordningen , ej kunna betaga de Öfrige RilssStåndens, i målet fattade, sammanstämmande 4 Sami. 3 B• 23 354 St ats-TJt skottets Beslut deras kraft och verkan till expedition, likväl förmått sig, såsom en följd af den föreskrift sist åberopade §. innehåller, hafva från Utskottet väntat ett ytterligare moliveradt Utlåtande eller svar å den inom
Ståndet gjorde anmärkning, sorn föranledt återremissen; men då sådant aldeles saknades, har Bonde-Ståndet beslutit, att anmoda Utskottet efterkomma hvad meranämnde §. i Riksdags-Ordningen bjuder och emedlertid velat innehålla med dess slutliga åtgärd i detta ärende.
Till svar härå får Stats-Utskottet vördsamt erindra, att då den ifrågastälde förändringen af grunderne för Skattelösen af Hemman inom Hallands
Län, är ett ämne, som genom trenne
Stånd kan afgöras, enligt 69 §. af Regeringsformen, och den inom BondeStåndet gjorde anmärkning vid Utskottets deröfver afgifne första Betänkande, icke föranledde till något tillägg, uti det i frågan af trenne Riks-Stånd redan fattade beslut, utan endast lill förändring deraf, anser
Ut* skottet föreskriften uti 4,9 §• ab Riksdagsordningen vara genom det sednare Utlåtandet iakttagen, utan att påkalla något ytterligare motiverande af skälen för Utskottets första yttrande, hvilket deruti var åstadkommet; varandes detta ett expeditionssätt, som funnits böra begagnas, till undvikande af ett onödigt förökande af de derförutan 110g mångfalldiga Riksdags-göromålen, och hvilket så väl vid denna som föregångne Riksdagar ofta JBetänkanden.
355 blifvit användt och vunnit Riksens Höglofl.
Stockholm den 3i Ju]ii 1823.
Memorial, i anledning aF gjorde AnWf märkningar vid Utskottets Utlåtande, angående Räntornes utgörande för någre Thorshälla Stad upplåtne Hemman.
Tili Stats-Utskottet har Vällofl.
Borgare-Ståndet återremitterat frågan, om Räntornes utgörande med förvandling för de Thorshälla Stad upplåtne KronorHemman Säby och Söderby , deröfver Utskottet den 3 dennes afgifvit dess yttrande, men hvarvid anmärkning blifvit gjord.
I anledning häraf får Utskottet vördsamligen tillkännagifva, att berörde dess utlåtande blifvit bifallet af de trerinc öfrige Stånden den 12 innevarande månad; Och då ämnet alltså, likmätigt 69 §.
Regerings-Formen, är afgjordt, kan Utskottet vid det samma någon ytterligare handläggning icke lemna.
Stockholm den 3i Julii i8a3. 356 Stats - Utskottets • i Ankom don 5 Aug. 1823.
Memorial, angående gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande, om tillökning i anslaget för Modelkammaren i Mechaniska Scholan.
Vid Stats-Utskottets yttrande öfver Herr Gustaf Montgomerys motion, om tillökning i anslaget för Modellkammaren af Mechaniska Skolan, hafva anmärkningar blifvit gjorde hos Höglofl.
Ridderskspet och Adeln, som, i anledning deraf, återremitterat frågan till Utskottets åtgärd; men då berörde yttrande är bifallet af Ilögv.
Preste-Ståndet den 11 , af Vällofl. Borgare-Ståndet den io, samt af Hederv.
Bonde-Ståndet den 5 i denna månad, kan Utskottet, emot 69 §, i Regerings-Formen, denna fråga till vidare åtgärd icke upptaga; Hvilket Utskottet får vördsamligen anmäla.
Ankom don 5 Aug. 1823.
N:o 364.
Memorial, angående frågan om lndeldte Infanteri-Regementernes Beklädnad.
Sedan Stats-Utskottet, den 26 sisth Junii, afgifvit yttrande, i anledning af Kongl.
Maj:ts Betånkanden. 357 JVådiga Remiss, rörande Indeldte InfanteriRegeinenternes Beklädnad, har Ilederv. Bonde-Ståndet, genom Protocolls-Utdrag den 10 innevarande Julii, återremitterat detta ärende till Stats-Utskottets ytterligare åtgärd; men som Högloft.
Ridderskapet och Adeln den 7, Högv.
Preste-Ståndet den 5 samt Yällofl.
Borgare-Ståndet elen 2 i sistnämnde månad Bifallit Utskottets Berörda Utlåtande, samt frågan således enligt 69 §. i Regerings-Formen är afgjord; ty kan någon vidare åtgärd dervid af Utskottet icke lemnäs; Hvilket Utskottet skolat vördsamt anmäla.
Ankom <lcn 5 Aug. 1S23.
N:o Utlåtande uppå återremiss af frågan, om Lands Stats Tjenstemänsrätt, att vid 70 års ålder få på Indragnings-Staten uppföras, till åtnjutande af pension, svarande mot hela deras innehafde Lön.
I anledning af gjord anmärkning vid StatsUtskottets yttrande, den 27 sisth Junii, N:o 268, öfver Herr Professorn Fröbergs motion, om rättighet för Tjenstemän vid Landt-Sta - 358 Stats-Utskottets terne att när de taga afsked efter uppnådde 70 års ålder , få såsom pension å Allmänna Indragnings Staten åtnjuta liela beloppet af deras inneha fäe
Lön, har vä i.
Ridderskapet oell Adelil återremitterat frågan till Utskottets ytterligare åtgärd.
Men som det afgifne Betänkadet är bifallet af Högv.
Preste-Ståndet den 12, af Yällofl.
Bonde-Ståndet den 10 i denna månad; och frågan sålunda likmätigt 69 §. i Regerings-Formen är afgjord, får Utskottet sådant allenast vördsamt anmäla.
Stockholm den 3i Julii 1823. äAnkom d. 5 Aug. i8a3.
Utlåtande, i anledning af återremiss uti frågan, rörande Herrar Landshöfdingars Pensions-rätt.
Tili Stats-Utskottets förnyade handläggning har väl Höglofl.
Ridderskapet och Adeln i anledning af gjorde anmärkningar återremitterat frågan, örn den af Herrar Landshöfdingar särskildt sökte rättighet till Pensions undfående vid afskedstagande, hvaröfver Utskottet den 26 sisth Junii afgifvit Utlåtande under N:o 3^3; men som detsamma blifvit af de öfrige 3:ne Riks-Stånden bifallet, nemi. af Högv.
Betänkanden. 359 Preste-Ståndet den 12, af Yäliofl. BorgareStåndet den 10 samt af Heder v. Bonde-Ståndet den 5 i denne månad, och frågan alltså likmätigt 69 §. i Regeringsformen är afgjord; får Utskottet sådant vördsamt anmäla.
Ankom eton 5 Aug. 1S23.
Yttrande, rörande återremiss af.Utskottets utlåtande, om Häradshöfdingars Pensions-rätt.
Ridderskäpet och Adeln har till Stats-Utskottets förnyade handläggning
Blifvit återremitterad frågan, angående utstickning af Pensions-rättiglieten för Häradshöfdingar, hvaröfver Utskottet hade afgifvit Utlåtande den 27 sisth Junii N:o 272 ; men som detta yttrande är bifallet af Högv.