Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ar 1856.. 54,736 58,790 113,526 54,039 58,384 112,423 26,289 28,683 54,972 3,379 >» 1857.. 55,198 59,225 114,423 55,058 59,126 114,184 27,414 29,815 57,229 3,357 » 1858.. 56,120 59,949 116,069 55,081 59,498 114,579 27,607 30,293 57,900 3,198 » 1859 .. 56,939 60,692 117,631 56,127 60,202 116,329 27,810 30,662 58,472 3,246 » 1860 1 städerna. 57,954 61,690 119,644 57,075 61,094 118,169 28,878 31,373 60,251 3,175 Gefle 1856 4,673 5,659 10,332 4,530 5,542 10,072 1,668 1,829 3,497 540 1857 4,754 5,889 10,643 4,727 5,671 10,398 1,813 1,916 3,729 588 1858 4,824 5,944 10,768 4,704 5,701 10,405 1,856 1,974 3,830 563 1859. 4,892 6,013 10,905 4,776 5,768 10,544 1,870 2,038 3,908 515 1860 5,029 5,946 10,975 4,916 5,984 10,900 1,945 2,131 4,076 508 Söderhanm 1856 1,161 1,156 2,317 1,Q33 1,161 2,194 305 468 773 118 1857 1,231 1,213 2,444 1,183 1,217 2,400 452 513 965 135 1858 :. 1,284 1,291 2,575 1,329 1,270 2,599 573 550 1,123 102 1859 1,325 1,341 2,666 1,194 1,351 2,545 468 617 1,085 83 1860 1,363 1,423 2,786 1,351 1,425 2,776 550 663 1,213 47 Hudiksvall 1856 1,068 1,319 2,387 1,094 1,290 2,384 414 477 891 86 1857 1,108 1,368 2,476 1,104 1,335 2,439 445 519 964 87 1858 1,126 1,398 2,524 1,137 1,373 2,510 450 536 986 80 1859 1,152 1,429 2,581 1,171 1,393 2,564 457 549 1,006 95 1860 1,221 1,435 2,656 1,233 1,464 2,697 495 584 1,079 80 Summa i samtlige länets Itöder år 1860 7,613 8,804 16,417 7,500 8,873 16,373 2,990 3,378 6,368 635 Summa i hela länet år 1860 65,567 70,494 136,061 64,575 69,967 134,542 31,868 34,751 66,619 3,810 Gefleborgs län.
N:is 2, 3 och 4. 23 Tab. N:o 2.
JORDBRUK. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12.
Rofvor.
Arliga utsädet per tunnland af 26 kpr 26 kpr 1 t:a 3 kpr 1 t:a 16 kpr Itta 8 kpr 1 t:a 16 kpr 6 t:r 16 « 24 kpr 24 kpr Arliga behofvet för länet till utsäde af 350 t:r 6,400 t:r 20,000 t:r 12,300 t:r 10,200 t:r 2,400 t:r 16 t:r 36,600 » 1,800 » 413 t:r 260 t:r Tunnland åkerjord använde till odling af 440 7,935 18,488 8,213 8,187 2,438 32 6,114 300 826 350 Skördebelopp i korntal af utsädet år 1856 2:a—3:e 4:e—5:e 3:e—4:e
Mis växt. 2:a—3:e 2:a—3:e 1857 10:e 8:e—10:e 8:e 6:e- -8:e 6:e—8:e 6:e—7:e 1858 6:e—7:e 8:e 7:e—8:e 6:e- -7:6 7:e—8:e 10:e 1859 5:e—8:e 7:e-8:e 5:e—6:e 5:e —6:e 6:e 8:e—12:e 1860 5:e—8:e 6:e—10:e 5:e—6:e 4:e- —7:e 4:e—7:e 4:e
Ärlig förbrukning på person i medeltal 2 kpr 1 t:a 1 t:a 16 kpr 8 kpr 16 kpr 3 kpr lt:a 20 kpr 3 t:r 12 kpr Anmärkning.
Jemför den i berättelsens text införda utförligare redogörelsen af länets Husbållnings-Sällskap.
Tab. N:o 3. BOSKAPSSKÖTSEL. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9.
Antal vinterfödde 10,553 860 828 35,777 9,404 41,430 20,980 7,635 Tab. ]V:o 4. SKOGSHUSHÅLLNING. 1. 2. 3.
Maj:t och Kronan tillhörige och till Dess disposition indragne Boställens, Kyrkors, Läroverks och fromma stiftelsers Härads-allmänningar: i | finnas ej.
Sockne-allmänningar: ) Tunnland. 67,052 62,000 Någon tillåten afverkning har icke ägt rum å mot- stående 67,052 tunnland, enär de utgöras af krono-öf- verloppsmarker efter afvittring och först efter periodens slut blifvit föremål för ordnande till kronoparker.
Rörande afverkning å boställens skogar har någon uppgift ej kunnat vinnas. 24 Tabb.
Nås 5 och 6.
DÖDADE ROFDJUR. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. o Ar.
Mardal', Hillrar och Herme- liner.
Hökar, Ugglor Falkar och Belopp af utbetald belöning. ll:dr R:ml. XJfvar.
Glador. 1856 12 1 32 — 166 56 6 103 1 76 3 554j 1857 3 1 32 — 142 42 10 41 2 84 — 315i 1858 12 2 31 — 166 34 10 105 3 68 1 752| 1859 4 — 22 — 175 53 12 166 2 100 1 275,69 1860 3 — 29 — 198 64 16 234 5 85 — 245 Summa 34 4 146 — 847 249 54 649 13 413 5 2,143,19 Tab. N:o 6.
AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR. 1. 2. 3. 4. 5. 6. -4 1 © 11. 0 Ar.
Nöt- Gäss, Ankor, Skadan beräknad i pennin- gevärde.
B:drB:mt. kreatur. vi t! ILC1.
Kalkoner och Höns. 1856 — — 47 14 — 20 282 1857 — 2 48 9 - 12 357 1858 — 7 56 22 — 36 706 1859 2 5 53 20 — 28 724 1860 — 6 62 21 — 39 646 Summa 2 20 266 86 — 135 2,715 Gefleborgs län.
Tab. N:o 7. 25 Tab. Nio 1.
GRUFVOR, BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER, År 1860. 2. 3. 4. 5. i 6. 7. 8. | 2. 6.
K. cs ' £ § er I Mästare, arbetare och biträden af alla slag.
(Mästare, arbetare och biträden af alla slag.
W Öfver 15 års ålder.
Under 15 års ålder. 9. j 10. , 11. | 12. j 13. 14. | 9. 10. f 11. | 12. 15 Handtverkerier.
Deras biträden af > cr* £3 CD p_, I städerna.
Deras biträden
I af t» cr* P , Bagare Belgmakare Bergsmanshamrar och hyttor Bleckslagare Blockmakare Bokbindare Bomullsspinneri och väfveri Borstbindare Bryggerier Bundtmakare Byggmästare Fayencefab riker Färgerier Garfverier Gelbgjutare Glasmästare Grufvor, jern- Guld- och silfverarbetare ... Gördelmakare Handskmakare Hattmakare Hjulmakare Hofslagare Hufvudbonaders tillverkning (mans-) Dito dito (fruntimmers-) Jernbruk Jerngjuterier Jernmanufakturverk Jern- och stålfabriker Kakelugnsmakare Kammakare Karduansmakare Kemisk tekniska fabriker... » tändsticks- dito ... Klensmeder Klädesfabrik Klädsömmerskor Kopparslagare Korgmakare Kortfabrik Körsnärer — Ljusstöpning 27 19 19 18 18 19 27 19 29 30 173 24 9 703 2 — 35 23 6 70 10 12 292 40 63 21 - 15 11 24 2 19 26 70 30 51 4 10 1 - 10 .1 71 23 5 43 - 2 " ' - 1 8 20 2 5 1 6 10 4 1 106 31 16 1 28 2 Land.ih.-Emlj. uli Gefleborgs län und. ber. för åren 1856—1860. 4 26 Tab. N:o 7. Gefleborgs län.
Forts, af Tab. ]V:o 7. GRUFVOR, BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDT VERKERIER.
Ar 1860. 3. 4. 5. 6. 7. 3. | 2. | 3. i 4. j 5. | 6. | .7. Grufvor, bergverk, bruk, fabriker och manufakturinrättningar.
Mästare, arbetare och biträden af alla slag. td Öfver 15 års ålder.
Under 15 års ålder. 9. | 10.1 11. | 12. | 13. 1 14. | 9. | 10. 1 11. 1 12. | 15 Handtverkerier.
Deras biträden af I städerna.
Deras biträden af >■ ö-s i, a. e.|'
Masugnar Aljölk-kärilsfabrik Murare Målare Mälterier Mössfabrik Optisk instrumentmakare...
Pappersbruk Pastejbagare Perukmakare
Qvarnar, busbebofs-mjöl- ... » husbehofs-såg- — » snus- » tullmjöl-...., » tullsåg- Repslagare Rödfärgsverk Sadelmakare Segel- och kompassmakare.
Segelduksfabrik Sirapskokning Skeppsvarf Skinnberedare Skomakare Skräddare Slagtare Smeder Snickare Sockerbagare Spegelfabriker Spisqvarter utan spirituosa Stolmakare Svarfvare Sämskmakare Tapetserare Tegelbruk Tenngjutare Tobaksfabriker Trädgårdsmästare Tröj- och strumpfabrik Tunnbindare Ullspinnerier Urmakare Vaddfabriker Vadmalsstampar Vagnmakare Väfvare :
Idkare till sjelfförsörjning i södra Helsingland Summa 23' 15 1 1 1,127 457 i 2 2 112 97 127 161 23 142 32 19 38 17 2 139 306 22 2 1 11 12 li 15 1 3 — 2 2 16 2,049 446: 124 1,792 3: 132 32 72 3; 23 16 21 2 123 36 40 1 340 18 59 14 785 380 68 71 37 17 10 5 16 11 1 181 174 45 39 36 26 34 48 16 21 5 56 36 441 27 li 5 10 67[ 38 20 1 59 5: 12 l! 3 1 1 — 177 16 3 5 612 136 273 192 119 17 537 Gefleborgs län.
N:is 8 och 9. 27 Tab. l¥:o 8.
ALLMÄNNA VÄGAR, GÄSTGIFVERIER och SKJUTSNING, 1856—1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. i 10 11. 12. 13.
Längd i mil:
Kostnader för ►p £L Antal utgångne hästar p p 05 S- p p ® P g 5» D. ?
P- M. o fL a 2- ^ ,_K af omlagde eller betydligt förbättrade mnanaaae nya vägar förbättrade vägar CD 2.crq o p; co_ P-- å- P Oq co psö CD* S 2L Qj P cd yq ndelade, skjuts- Dner för- e vägar -rf rTf5 ^ <1 “ ps: p:M g M s 5, p p sT ^ p a, CD ^ p t-e> co ert"
P 1 p CD P Hj t-t, a cd co o 3 § p trt- P c+- CO 3 a CD P rj h-ts P cd CO O 3 1 § CS. », ” £ 5' r" a
So för kui och krc skjut för gäst veri-, 1: och res skjut; vid periodens slut. under perioden.
CD P CD CD S g- c §: CD 5 g- P pi • P crq O CO . g psoCrq 1 r V Allmänna landsvägar 4*Hä818 461 — — 350 20 1856 2,013 49,577 Häradsvägar 44f{rwij 63 df 14,850 — 36,036 15 1857 1,029 43,470 Socknevägar • P *“P CO 22-2-fxnr 41 — 4,221 18,942 7 1858 1,301 29,463 I städer 5,739 17,500 1,500 3 1859 1,456 29,517
Med införd skjutsentreprenad 36 1860 2,774 31,943 Tab.
N:o 9. SJÖFART och HANDEL, 1856—1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24.
Fartyg och båtar begagnade Gross- Minut- H a n d 1 a n d e till inrikes sjöfart. till utrikes sjöfart. handlare. handlare. idkande enligt § 3 . qvinnor enligt 4 § Handels- or Anin gen. med in- och ut- ländska varor. med landt- manna- varor. med egna p p t* Besätt- ning. > p p^ Besätt- ning.
Antal. och minut- handel.
Han dels- ordningen. tillverk- ningar.
CO CD 2- C/3 *r* CD ►P *P P H CD ^0 O: o5 F CD p] CQ P7* CD •P ►P P >-i CD O: o3 F a p CO cr* O: P P CD W CD CD* 2. p’ qq a p CO p O: P P CD bd CD rt~t- cd’ p p‘ qq a p p O: P P CD td CD cd" p p‘ qq a p CO O- O: g. CD w CD_ cd" 2. p qq a p CO O- O: P P CD M CD cd" P 5* qq a p co cr* O: P P CD td CD ,cf-_ CD* 2. 5' qq a p CO O-1 O: P P CD ►-i td CD CD* 2. p' qq a p CO C O: P P CD W CD ,g*t- cd’ 2. 5‘ qq
Landsbygden 34 34 128 31 7 — — — Sjö- och stapelstäderne Gefle, Söderhamn och Hudiksvall 30 747,4 0 38 51 91 13,951,09 95 999 35 29 113 78 70 54 2 3 15 3 28 Tabb.
Nås 10 och 11.
Tab. \:o 10. HEMMAN och JORDLÄGENHETER Å LANDSBYGDEN, samt TOMTER och JORDAR I STÄDERNA ÅR 1860. 2. 3. : 4. 5. 6. ; 7. Å landsbygden.
Hemman och jordlägenheter af alla slag efter olika natur enligt nya jordeboksordningen.
Hemman. Antal Mantal. & 3 ' Uppskattningsvärde sista året.
R:dr R:mt. 10. 11. 12. i 13. 14. 15. I 16. 17. 18. 19.
I städerne. jTomter.
Tomter, jor- i dar och lä- | Antai genheter af alla slag i hvarje stad. Jordar.- B S - Tunnland. co p P B 5 a pu B Uppskattningsvärde sista året.
R:dr K,:mt.
Krono skatte Frälse - Gefle stad .
Söderhamn Hudiksvall . 2,020-jV/ini KQ1009 65! 6,457 227 6,484 3,703 3,257 11,273,653 Fasta tomter 476 Ofria dito Donerad jord Fast dito 820 374 9 512 276 8,490 3,046 1,529 892 456 30,850 40,869 1,389 4,435 4,675 472 5,567 928! 71f| 232,000 888,664 5,730,769 569,866 801,866 116,6791,005,343 Anmärkning.
Det för städerne Gefle och Hudiksvall utförde hemmantal finnes intaget bland hemman af krononatur.
LAGA SKIFTEN m. m. 1. i 2. 3. 4. 5. 6. 7. . 8. 9. 10. 11.
Arfvoden till landt- mätare och gode män Hela be- Ar.
Skiftade qvadratref. räknade utgifts- Antal. Oförmed- Förmedlade.
Afrösnings- för laga skiften. ersättnin- gen. lade.
Odlings- mark. jord.
R:dr R:mt. 1856 15 7 n 3,083 2,643 974 37,442 4,030 4,310 1857 22 3 7* . 2,804 2,369 957 18,906 2,559 8,885 1858 18 6 1113 112T 5,102 5,282 1,276 48,147 8,148 16,357 1859 14 3 6W 2,341 3,707 571 26,337 4,074 9,133 1860 14 8 ion 7,659 9,939 699 49,677 10,777 28,777 Summa 1856—60 83 27 43t't 20,989 23,940 4,477 180,509 29,588 67,462 Anmärkning.
Vid flere skiften saknas uppgift p& Gode männens arfvode, ock vid tvenne skiften, nemligen ett för 1858 och ett för 1860, saknas derjemte Landt- mätarnes arfvodesräkningar.
N:is 12 och 13. 29 Tal>.
\:o 12.
SPARBANKER. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14 1 Antal del- egare.
Hela ka- pitaltill- Öfver- skott el- ler bespa- A f d e 1 e g r n e Sparbankens benämning och .stiftelseår. gången.
R:drR:mt. ring öfver delegar- nes andel. insatt b 1 o p p i R:dr R:mt. uttaget belopp R:dr R:int.
Allt vid periodens slut. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Gefle stads, stiftad 1824 1,461 363,969 37 40,981 92 57.483 97 42,776 59 42,878 79 59,996 22 84,532 28 45,206 91 51,616 56 63,638 49 47,998 55 56,124 24 Hudiksvalls stads, stiftad 1848 430 42,316 13 3,195'4 7 9,112 8,938 04 4,886 75 6,597 13 6,008 58 2,215 50 4,010 86 8,117 95 5,483 44 4,157 22 Öster Fernebo, stiftad 1824... 244 4,538 — 1 229 - 315 — 117 -- 412 — 283 — 22 — 222 — 36 — 251;— 55- Forsbacka, stiftad 1857 2 107 03 72:02 35 — — - — — — 4 4 8 1— Summa 2,137 410,930 53 I 41,249 41 66,824'9 7 52.029 63 47,917 54 67,005 35 90,823 86 47,444 41 55,849 42 71792 44 53,737 4 7 60 336 4 6 1 1 Tab. Nio 13. FATTIGVÅRDEN. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18 19. 20 21. 22. 23.
Antal af fattig-
Fat t i g v å r d e n s År. m ro B p-> CD CD > B Äldre personer dadé vår- Barn dadé vår- i och Summa af vården understödde, som ej fått full inkomster.
Samtliga utgifter S CO 3 p ^ 3 p: M -j P ^ PO m W
Ö cw‘ ty i fattig- på annat utom fat- tighus.
Summa. försörjning. fe gr § Sr1 cc P
Summa. tr1 CD pT f ° g
Si | m. q- m. q- m. q- m. q- könen. m. q- S:a.
B B g- B a p 1 P po £ • p-crq a> p p o ^ B ^ ro o.i P-i c+- ro^ 00 3 a;» < p a1 g- R:drR:mt. sörjnin- gen. 1856... 43 51 17 54 99 106 140 151 165 311 404 715 589 1,228 1,817 30,893 49 14,746 73 20,939 31 900 90 1,917 98 69,398 41 73,005 44 1857... 43 51 16 58 104 107 150 165 174 330 428 758 592 1,241 1,833 29,643 45 13,594 46 20,295 40 1,169 61 1,159 58'65,862 45 77,937 88 1 1 1858... 43 51 17 46 92 112 162 154 163 310 415 725 565 1,202 1,767 33,127 33 13,381 48 22,460 33 1,411 15 1,417 64 71,797 93;71,503!69 j 1859... 43 52 17 55 95 120 163 160 166 335 424 759 556 1,205 1,761 32,935 04 25,239 02 23,250 39 982 51 42135 1 82,828 31 73,370 09 1860... 43 52 16 46 97 119 169 178 176 343 442 785 605 1,223 1,828 35,785 90 18,418 01 24,044 29 936 86 796 67:79,981 73 76,930| 07 Landsh.-Emb. uti Gefleborgs län und. ber. för åren 1856—1860.
P. A. NORSTEDT & SÖNEK. 5 BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIELA STATISTIK. hj Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande® femårsberättelser, % följd. LAN DSHÖFDINGE-EMBETETS UTI WESTERNORRLANDS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1856-1860, 13 å Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande nu går att afgifva underdånig berättelse om Westernorrlands lillis tillstånd och beskaffenhet under sistförflutna qvinqvennium och dervid för första gången begagnar det af Eders Kongl.
Maj:ts Statistiska Central-Byrå föreslagna och af Eders Kongl. Majit i nåder fastställda formulär till ledning för uppställningen, anser sig Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande äfven böra göra denna första berättelse så fullständig, att i en framtid må kunna till densamma hänvisas, utan att hvad som en gång blifvit anfördt och icke undergått förändring behöfver i en kommande berättelse åter upptagas.
Det ligger således i sakens natur, att i denna första berättelse flera historiska upplysningar om länets indelning och de inom detsamma varande inrättningars upphof måste här uppgifvas, och dessa uppgifter anser Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande icke utan vigt för bedömande af länets och dess särskilda inrättningars beskaffenhet, samt deras behof af förbättring eller förändring, ehuru det å andra sidan måste medgifvas, att berättelsens omfång derigenom kommer att i icke obetydlig mån ökas. 1.
I äldre tider utgjorde »Nordlanden» ett enda stort höfdingedöme, som innefattade provinserna Helsing o land, Medelpad, Jemtland, Herjeådalen, Ångermanland och Westerbotten, under hvilken sistnämnde äfven Norrbotten var inbegripet.
Sedermera voro dessa provinser indelade i tvenne län, innefattande det första eller Westernorrlands, med residens i Gefle, de fem förstnämnda provinserna jemte landskapet Gestrikland, samt det andra eller Westerbottens län, med residens i Umeå, endast provinsen Westerbotten, innefattande Landsh.-Emb. uti Westernorrlands län und. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Westernorrlands län.
Gränser.
Areal.
Indelning. allt det norra landet intill dåvarande Finska gränsen och således äfven Torneå stad.
Uti denna indelning skedde, i följd af Rikets Ständers underdåniga framställning, 1762 den förändring, att provinserna Medelpad, o Jemtland, Herjeådalen och Ångermanland afsöndrades till ett särskildt län. med residens i Sundsvall eller Hernösand, då det gamla Westernorrlands län benämndes Gefleborgs, samt det nya Westernorrlands län, och så förblef det, till dess genom Kongl. Kungörelsen den 7
Maj 1810 det förordnades, att Jemtland och Herjeådalen skulle utgöra ett särskildt höfdingedöme, under namn af Jemtlands län, samt genom Kongl. Kungörelsen den 21 i samma månad Westerbottens län klyfdes i två höfdingedömen, nemligen Westerbottens och Norrbottens, af hvilka det förstnämnda erhöll en tillökning af Nordmalings pastorat ifrån Ångermanland.
Det o nuvarande Westernorrlands län utgöres således af landskapen Medelpad och Ångermanland, detta sistnämnda dock, enligt hvad förut är nämndt, med undantag af Nordmalings pastorat, innefattande Nordmalings, Rönholms och Afva socknar.
Landshöfdingens residens var i början i Sundsvall, men flyttades till Hernösand, der det ännu är*).
Westernorrlands län, beläget emellan 64° 26' och 62° 8' latitud samt 36° 59' och 32° 26 longitud, gränsar i söder till Helsingland, i vester till Jemtland, i norr till Westerbotten och i öster till Bottniska viken; varande gränsen emellan Helsingland och Medelpad samt emellan Medelpad och Herjeådalen fastställd genom Lagmans-synerättens dom den 25 Juni 1768; gränsen emellan Jemtland och Medelpad genom Uthärads-syne rättens utslag den 20 och 23 September 1765 och Lagmans-synerättens dom den 2 September 1774; gränsen ° emellan Jemtland och Ångermanland genom Lagmans-synerättens dom den 18 Augusti 1768 och den 8 September 1801.
Gränsen emellan Ångermanland och Westerbotten från Steksunds holme till Korpsjökasen och Gideå eif vid Bullerforsen är fastställd i Kongl. Brefvet den 17 September 1766, och återstoden af länsgränsen, sedan Nordmaling skiljts ifrån Westernorrlands län, är fastställd genom Länsgräns-synerättens dom den 19 Juli 1843. o Länets a,real beräknas till 217 qvadratmil, deraf 60 anses belöpa sig på Medelpad, 105 på Södra Anger o inanland och 52 på Norra Ångermanland, men större delen af dessa betydliga vidder utgöres af sjöar, berg**) och stenbunden skogsmark, så att blott en mindre del kan anses odlad eller odlingsbar.
Flera af socknarne äro belägna vid hafvet, flera vid de större elfvarne, och ingen saknar insjöar af mer och mindre omfång.
Ångermanelfven och Indalselfven utgöra landets pulsådror, och i trakterna kring dessa elfvar råder ock den största verksamheten.
Flera af socknarne hafva ett läge, som i naturskönhet kan täfla med många socknar i det södra Sverige; men vilda fjelltrakter saknas icke, der innebyggaren endast med största möda kan odla den jord, han innehar.
Länet, som utgör en del af Hernösands stift, med Hernösands stad till biskopssäte, innefattar 59 kyrkosocknar och 35 pastorater, deraf 5 prebende», lydande under sex särskilda kontrakter eller prosterier, nemligen Ångermanlands södra, östra, vestra, nordvestra och nordöstra samt Medelpads kontrakter, varande i kontraktsindelningen någon ändring under qvinqvenniet anbefalld genom Kongl. Brefvet den 20 Juli 1860.
Af pastoraterne tillhöra 6 första, 11 andra och 18 tredje klassen; 15 äro regala och 20 konsistoriela, af hvilka senare 5 äro prebenden.
Länet är vidare indeladt i tre fögderier, innefattande 59 socknar och 3 kapellförsamlingar, fördelade i 25 länsmansdistrikter, nemligen: Pastorater.
Kyrkosocknar.
Kapellförsamlingar.
Länsmansdistrikter.
Tingslag.
Medelpads fögderi 10. 18. — 8. 7. Södra Ångermanlands fögderi 14. 28. 3. 9. 6.
Norra Ångermanlands d:o H 13- — 8. 4.
Summa 35. 59. 3. 25. 17. *) Residenshus byggdes mot vissa vilkor af borgerskapet, men inköptes af staten. **) Hemsöhatt bar 712,63, Hernökasberg 612, Hemsökasberg 702 och Hvalhufvuds kasberg 752 fots höjd öfver hafsytan, Westernorrlands län.
Oregelbundenheter i administrativa indelningen. 3 o Hvartdera fögderiet utgör en domsaga, hvarförutom för begge
Angerrnanlandsfögderierna är förordnad en särskild brottmålsdomare.
Hela länet bar, enligt hvad nyss är visadt, 17 tingslag.
Vid betraktande af denna indelning måste det erkännas, hvad pastoratsindelningen beträffar, att å ena sidan en och annan socken alltför ofta låter locka sig att söka skilsmessa från det pastorat, hvartill den af ålder hört, utan att betänka de kostnader, för hvilka den utsätter sig, och utan afseende derå, att den Kyrkoherde, de skulle få, beredes en knapp utkomst, men å andra sidan måste det ock medgifvas, att ett och annat pastorat är större, än att dess Pastor, med möjligen bästa vilja, kan besörja själavården till egen och försam o lingens tillfredsställelse.
Samma förhållande är med domsagorna, synnerligen Södra Ångermanlands, hvilken o icke möjligen kan hinna skötas af en domare, och Södra Ångermanlands fögderi borde äfven delas i tvenne, emedan det för en Kronofogde och en Häradsskrifvare vill, när folkmängden år ifrån år tilltager, blifva vanskligt att sköta de med hvarje år sig ökande göromålen.
Af länsmansdistrikterna äro flera alltför stora och fordra klyfning.
Af sådan beskaffenhet är Ramsele distrikt, som innefattar en areal mera än dubbelt så stor som hela Blekinge län, och om såväl fögderiets som detta distrikts fördelning i tvenne har jag nödgats hos Kongl. Maj:t göra underdånig framställning.
Länet har tvenne städer, Hernösand och Sundsvall, begge sjö- och stapelstäder, samt en köping, örn o sköldsvik, belägen i Själevads socken af Norra Ångermanland och lydande under Själevads pastorat samt Norra Ångermanlands domsaga.
Om denna köpings upphöjande till stad har under qvinqvenniet ansökan blifvit gjord, men som afslagits genom Kongl. Brefvet den 13 April 1858.
Under qvinqvenniet har i den administrativa och ecklesiastika indelningen den förändring blifvit vidtagen, att Gåreleselet, genom Kongl. Brefvet den 8 Januari 1858, i administrativt och ecklesiastikt hänseende flyttades från Ramsele till Junsele socken; men vid qvinqvenniets slut återstodo dock följande oregelbundenheter i den administrativa indelningen, nemligen:
Hafverö socken.
Öfver- och Ytterturinge samt Länstersjö och Kroknäs byar äro belägna inom Jemtlands län och höra äfven dit, men begagna kyrkorätt i Hafverö, de tvenne förstnämnda i följd af Kongl. Resolutionen den 9 Juli 1689; Timrå socken.
Hemmanen Norrberge och Sörberge, Rii, Risgrändsbyn och Lunde äro nu i jordeboken upptagne under Ljustorps och i mantalslängden under Hässjö socken, men åtnjuta kyrkorätt inom Timrå socken, der de äfven äro inroterade.
De borde dock enligt naturliga gränser tillhöra, de tvenne förstnämnda, såsom belägna söder om Indalselfven, Timrå socken, och de öfriga, såsom belägna norr om samma eif, Hässjö socken.
Om förändring i dessa förhållanden är underdånig framställning gjord hos Kongl. Maj:t den 31 December 1860; Indals socken.
Nilsböle eller Öfverböle hemman inom denna socken synes böra förflyttas såväl i administrativt som ecklesiastikt hänseende till Lidens socken, till hvilken det i kyrkligt hänseende från urminnes tider hört*); Gudmundrå socken.
De i denna sockens mantalslängd och husförhörsbok upptagna nybyggena Tallåsen, Lutmyran och Badstugusjöberget begagna kyrkogång, de tvenne förstnämnda i Wiksjö kapell och det sistnämnda i Graninge brukskyrka; Sollefteå och Multrå socknar.
Då Angermanelfven borde vara den naturliga gränsen emellan Sollefteå och Multrå till ett pastorat hörande socknar, synas Björkängs, Fanby, Bergs och Remsle byar i Sollefteå socken böra förläggas till Multrå, samt Klofsta, Bjursta, Kjälls och Nylands byar ifrån Multrå socken till Sollefteå socken; Junsele socken.
Gulsele by, nu tillhörande Åsele lappmark i borgerligt hänseende, men Junsele socken i kyrkligt, kommer, sedan lappmarksprivilegierna med år 1863 upphöra, att, enligt Kongl. Brefvet den 9 Februari 1833, lyda under Junsele socken; *)
Denna förändring är bifallen i Kongl. Brefvet den 21 Juni 1861. 4 Westernorrlands län.
Beskrifningar och kartor Ramsele socken.
De till denna socken hörande Stamsele och Täxans byar lyda i kyrkligt hänseende under Ströms församling i Jemtland, men deras afsöndring i borgerligt hänseende till Jemtland är afslaget genom Kongl. Brefvet den 15 Oktober 1858; Bodums socken.
Tannsjö, Bergs och Norrby hemman tillhöra nu
Dorothea socken i Westerbottens län, der åtnjutande lappmarksprivilegier, men komma, enligt Kongl. Brefvet den 9 Februari 1883, att från och med 1864, sedan nämnde privilegier upphört, tillhöra Westernorrlands län; Tåsjö socken.
Med Bellviks by inom denna socken är samma förhållande, och är byamännens underdåniga ansökan om åtnjutande af ständiga lappmarksprivilegier afslagen, genom Kongl.
Brefvet den 22 Juli 1859; o Sånga och Ofver-Lännäs socknar hafva ägor på båda sidor om Angermanelfven, som dock borde vara den naturliga gränsen; Nordingrå, Ullångers och Wibyggerå socknar tillhöra i afseende på gästgifveriskjutsen Södra Ångermanland, men i allt öfrigt Norra fögderiet, dit de förflyttades från det Södra, enligt Kongl. Brefvet den 11 Februari 1811; Arnäs socken.
Westanå, utgörande en del af Eldmarks by, begagnar kyrkorätt i Grundsunda; Anundsjö socken.
Rödvattnets der belägna by njuter äfven lappmarksprivilegier, men kommer att från o och med 1864 öfvergå från Åsele lappmark i Westerbotten till Anundsjö socken inom Westernorrlands län.