Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom den fria upplåtelsen af de nya tomterne skall Stads-Gassan visserligen förlora en mahanda påräknad inkomst, men med antagande af en motsatt förbindelse hofi- densamma, att sölja för befordrandet af sundhet inom Ilufvudstaden, lärer, då detta ändamål, blott genom uppoffring af en så bes k a flad presumtiv vinst, kan ernås, någon verklig förlust icke kunna anses blifva Cassan tillskyndad, hvarföre Ekonomi-Utskottet oek tror något hinder emot detta förslag icke böra möta.
Stats-Uiskottet, som till alla delar instämmer uti Ekonomi-Utskottets yttrande, får åberopa detsamma såsom svar å den erbållne nemissen; och varder ärendet vördsamt öfverlemnadt till Riksens Bögloflige Ständers eget bedröfvande* Slockholm den i5 SeplémbeV i6a3.
S ta is-Ut sko Itel s
Be tänka uden. ^47 ' N;o 488.
Ankom den 57 Sept. 1895.
Riksens Höglofl, Ständers Statsoch Bevillnings - Utskotts 7/tlåtande, i anledning af väckt fråga om alla Tullumgälders liqvjderande i Svenskt mynt.
Genom Protocolls-Utdrag (Jen i5 shstlMlie Februarii, bär Välloflige Borgare-Ståndet till Stats- och Bevillnings- Utskottens gemensamma åtgärd remitterat eli af Herr Zaéhr, Danielsson till Ståndet ingifvit så lydande Memorial l
Ibland svårigheter sorn handeln kämpar med är den omständigheten ej obetydlig, att den Handlande ej med Svenskt mynt till ett bestämt belopp, får betala sina Tullumgäidcr, utan nödgas dependera al en Cours, som den ena månaden är högre än den andra.
Deraf vållas, att n,|8 Stats-U tskoltets Betänkan den. en vahra sorn förtulias den 28 Februarii, kan komma ali slä ägaren betydligt högre eller lägre, än samma vahra förtullad en postdag sednare, hvilket verkar betydligt vid försäljningen tillden enås eller andras fördel pcb skada.
Att Tullafgiflerne äro lika för alla är en rättvis fordran, utom hvilken ingen bestämd Calcule kan uppgöras vid Handelsföretag.
Sä länge Hamburger Banco eller Species värde ej kan fixeras i Svanska Banco,sedlar, bör ej eller desse myntsorter inom Landet begagnas vid Skatters uppbärande, hvaribland äfven Tulluppbör' dpn bör beräknas.
Alla bör i delta afseende ske lika rätt, och sä litet sorn möjligt är låta de skattdragande underkastas slumpen.
Om det Högtärade Ståndet delar min. öfvertygelse, önskar jag att delta mitt Memorial Comrnuniceras de öfrige Respective Med-Slåiidcu, och remitteras lill veder-! börligt Utskott.
S ta ts-U t s k o t te t s
Be län k and en.
Uti hvilken åsigt af ämnet Herr Vallström jemn väl instämt; hvaremot Herr Eckhoff erhindrat, att heslutet af en del Tullumgälders liqviderande i Hamburger Banco, vare grundadt på Statens behof af växlar i sådant mynt, samt att någon förändring i detta stadgande således icke kunde förväntas.
I anledning häraf få Utskotten anmäla, att Bevillnings-Utskollel uti dess d. 3 sisth Junii afgifne, samt utaf 3:ne af de Respective Piiks-rStånden i den delen gillade Utlåtande, angående grunderne för Stora Sjötullens erläggande och uppbörden deraf, hemsläldt, att all
Tull af inkommande vahror mätte erläggas med vissa procent af det värde samma vahror äga om bord i Svensk hamn, och utgående vahror deremot förtullas efter deras i Svensk Stapelstad ägande försäljningspris: vid hvilket förhållande Utskotten anse Herr Danielssons ifrågavarande Motion icke föranleda till någon serskildt åtgärd: och beträffande, de i sammanhang härmed slående frågor om stället för Tulluppbördens lefverering, och sättet alt förse Stats-Veiv ket med nödige växlar : så enär alla Bevillnings-medel hvaribland äfven Tulluppböyden inbegripcs, synas böra ingå till ^So St a t s-U t stöt tels Betänka uden. ett ofch samma förvaltande verk, samt i afseende på inköpet af växlar för Statens räkning, det förekommer att befattningen med sådant inköp varit Fullmfigtige. i Riksgälds-Contoiret uppdragen, och af deni utan, svårighet kunnat fullgöras på en tid, då Riket fanns behäftad! med en betydlig utländsk skuld, och växelbehofven följaktligen voro vida större än nu, hafva Utskotten i enlighet med hvad Bevillningsutskottet uti dess ofvannämnde Utlåtande jemnväl, jttryt toen hvarom något bestämt beslut af R.
Ständer ännu icke blifvit fattadt, trott sig böra tillstyrka det förklarande af Riksens Högloflige Ständer, att ailä inflytande Tullmedel hädanefter böra till Riksgälds - Contoiret a fl em nas, mot skyldighet af detta verk, att hålla Statsverket tillhanda, den under sådan Titul i Riks-Staten upptagen Summa? hvarjemte Riksens Högloflige
Ständer torde finna lämpligt uppdraga deras Firtlmägtige i Riksgälds-Contoiret, att upphandla och uppå skeende behörig Reqvisition för StatsVeikets räkning utbetala det bland SJÖ— Ttdlsmedlen beräknade belopp i utländska myntsorler,J sorn för dess påkommande behof varder anvisadt.
Genom detta yttrande, som Vördsamt underställes Riksens Högloflige Stan - Sta ts-Utskottels Betänkanden. ^5i ders bepröfyande, anse Utskotten sig jemnväl hafva besvarat Riksdags-Fullmägligcn Anders Danielssons fran Elfsborgs Län, under den xi sisth Martil, tili Utskotten Remitterade Motion, i hvad densamma röper förslaget angående Tullmedlens öfverlemnande till Banken eller RiksgäIds-Contoiret.
Eli Ledamots Reservation emot detta yttrande hifogas Stockholm den 20 September i8a3 Utdrag af Protocollet, hos Riksens HÖgloflige Ständers Stats-Utskott den 20 September 1823. s. d. — — — — — Herr Eckhoff yttrade: ”Uti Utskottet* beslut, alt Tullmedlen hädanefter sko - ■ySa S la t s-U t sk o l te ts Betänkande il Ja ingå till Riksens Ständers RiksgäldsContoir, kan jag för min del icke /instämma, då Tull-lnkomsterne alltid varit, såsom Extra Stats medel, ansedde, och i sådan egenskap bland Stats-Verkets
Inkomster'nli Riks-Staten upptagne; Och finner jag det endast leda till onödig omgång och öfverflödig vidlyftighet i bokföringen* att Tifil medlen först lefvereras till Riksgälds-Contoiret, för alt derifrån till StatsContoiret aflemna®.
En sådan reglering blir jemnväl utan allt ändamål* så länge öfrige, enligt 60 §. af Regerings-formen i egenskap af Bevillning inflytande Extra Ordinarie Inkomster * såsom Post- och Chartae-Sigillatae-Medlen, m. fl., från de serskilte Förvaltningarne till Stats-Verkei ingå.”
Ar odi Dag sorn ofvan.
N:o S t a t s-Ut s ko 11 e ts Beta n k a lide n. ^53 * . <« N:o 489- Antorn elen 27 Sept. 1823- Utlåtande i anledning af Aongl.
Majrts Nådiga Remiss på Olof Söderborgs underdåniga ansökning om nedsättning uti Arrendet för Betesmarken Rebbelberga Broar i Christianstads Län.
Uti underdånig ansökning, den Kongl Majrt i Nåder lill Stats-Utskoltet öfverlcjnnat, har Arrendatoren af Rebbelberga Kronobete i Christianstads Län Olof Söderborg anhållit 0111 nedsättning af Arrende afgiften för samina Kronobete från 3:ne till 1 och en half Tunna spannmål, och 4:de S a 111 J. 4*de B a n d. 48 Sta ts-Utsko tt e ts Betänkanden. såsöm skäl dertill anfört, att delta Kronobete består endast af i Tunne- 5 KappeJand mindre bördig mark, soln icke skall lemna den afkastning, hvarmed Arrendet kan utgöras, oaktadt den kostnad Söderborg derå - nedlagt, hvilket lian sökt styrlin) med arne bilagde besiglninge-attesterj
Och har ej mindre Kongl Majrts Befallningshafvande i Länet, än Kongl. K ammar-Gol legium samt Kammar-ÄdvocatsFiskals-Äinbetet blifvit uti frågan bördé och ^sig i underdånighet utlålit, hvarvid Kongl. Majrts Befallningshafvande Upplyst: att (lå Ribbelberga Kronobete den 3i Januarii 1821 på Auction lill Arrende under 3o år utbjöds, Hussaren Thure Mauritz varit högstbjudande med 3 Tunnor 3i Kappar Spannmål, i enlighet hvarmed lian erhållit Kongl.
Kammar-Collegii utfärdade Arrende-Conlrael; att på grund af sedermera träffad öfverenskommelse, den - na Arrende-rättighet blifvit, genom välbemäldle Kongl. Collegii Resolution af den 6 Augusti 1822, transporterad från Mauritz på Olof Söderborg; Ått Krortobetets Arealjnnehåll skall utgöra allenast r Tunneland 5 Kappeland) på ert Backsluttning af stark lera, men ringa gifvande, så att 1 god årgång, knappast så mycken säd skall kunna produceras, sorn erfordras för Arrende-afgiften; atl, efter all sannolik förmo - S ta ts-U ts k o t le is Betänkai»c(en. j55 dan, något så högt Arrende-anbud af Mauritz icke blifvit gjordt och af Söderborg qfvertaget, så vida de ej hoppats, att iå anlägga Krogstäde, hvartill läget ansetts förmånligt, men hvilket icke kunnat bifallas, i anseende till narhelägenhetqn vid Kyrka och Gästgifvaregård; och att, då ingen annan inkomst nu vore alt påräkna, än jordens afkastning, Arrcnde-.afgiften syntes så öfverdrifven, att den ej, utan Arrendatorns betydliga förlust kan utgöras; hvarföre ock sorn Söderborg å Planen uppfört en vacker Torpbyggnad, den han likväl troligen ej skulle makia underhålla utan skälig nedsättning al Arrendeafgiften, hvilken i män af planens rymd och beskaffenhet i det högsta syntes kunna skattas till erbjudne i och en half Tunna Spannmål årligen, heldst det vore mera än andre för dy like jord planer gifva, Kongl. Majrts Befallningshafvande i underdånighet tillstyrkt Kådigt bifall lill Arrende-beloppets nedsättning lill i och en half Tunna Spannmål årligen, hälften Råg och hälften Korn, destöheldre, som den afgift, hvilken nu erlägges, i framtiden icke kan af Krono-Lägenheten utgöras; Och har Kammar-Advocal-Tiskals-Ämbetet i underdånighet hemställt om icke, enär Söderborg aflemnat godkänd borgen för Arreudcskyldigheternes fullgörande de ^56 S tuts-U t sk o lie ts Betan kan den. feni första åren.
Arrendet bör under dessa 5 år oafkortadt utgå, men att då, i anseende lill del af Kongl. Maj:Ls Befallningshafvande vitsordade förhållande, Arrendatorn derefter troligen icke kan ny Borgen anskaffa, så vida vilkoret! ej förändras, Arronde-afgiften må lill 3 Tunnor, hälften Råg och hälften Korn, varda nedsatt för den återstående) Arrendetiden; hvaremot Kongl. Kamniar-Collegimn i underdånighet yttrat, alt sorn det erbjudne Arrendet valil frivilligt och af Sökanden otvunget öfverlaget, ansåg Kongl.
Collegiutn sig icke kunna i underdånighet gifva anledning till någon nedsättning i samma Arrende, såsom medförande ett farligt prajjudicat för Kronan vid helgden af sine ingångne Arrende-Contracter och påräknade inkomster för Stats-Verket.
Enär Stats-Utskottct funnit härigenom vara fullkomligen ådagalagdt, att den Arrende-afgift, hvartill Arrendatorn Söderborg år enligt Contract förhunden att till Kongl. Maj:t och Kronan erlägga för Ribbelberga Kronobete, är vida högre än att afkaslningen af Betesmarken kan dertill lemna tillgång och jemnväl gifva Arrendatorn någon ersättning för dess derå nedlagde kostnad och arbgte, hvilket synes Slats-Ulskotlets Betänkanden.
757 med desto större visshet blifva förhållandet sedan, enligt Kongl. Majit IJefall-ningshafvandcs tillkännagifvande, det blifvit Arrendatorn vägradt alt begagna fördelen af läget till Kroganläggning, hvarpå Arrendeanbudet troligen varit beräknadt; har Utskottet viii ansett Kongl. Majit och Kronans rätt till det utfäste Arrende-beloppets uttagande vara ostridig, äfvensom att det är af vigt alt bibehålla Contraeler i helgd och icke förminska Slals-Veakels påräknade inkomster; men då begagnandet af denna rätt otvifvelagtigt skulle bereda Arrendatorns obestånd och föranleda dertill, att Lägenheten måste på Auction till nytt Arrende utbjudas, hvarvid anledning af det beskrifne förhållandet är, att Kronans inkomst blefve mindre och lämpad efter Lägenhetens beskaffenhet; förmodar Utskottet det mera instämma med det
Allmännas fördel att bevilja en nedsättning i Arrende-afgiften för nuvarande Arrendator som å platsen uppfört byggnad och nedlagt odlingskostnad, än att med begagnande af strängaste rätt af honom ut ■ kräfva dess små tillgångar och sedan nödgas
Atnöjas med en tilläfventyrs mindre Arrende-afgift, än sorn af den nu etablerade Arrendatorn bör kunna ulgifvas och hvilken Utskottet föreslår till 2 Tunnor Spannmål årligen ifrån nästa års början, j58 S t a ts-U t sk o 11 e ts B; e t ä n ka n d hälften Båg oell hälften Korn ; anseende XJtskottet den af Kongl. Kamnnir-Collegium yttrade farhåga för pfasjudieat mindre verklig vid betraktande af den omständighet all knappast något sådant missförhållande, som det ifrågavarande lärer, kvinna uppgifvas emellan Arrende - Lägenhetens beskaffenhet och Arrende afgiftens belopp.
Om Riksens Ilögloflige Ständer medgifva den af Utskottet tillstyrkte nedsättning i Arrende-afgiften för Ribbelberga KronoLägenhet, lärer sådant hos Kongl.
Maj:t i underdånighet varda anmäldt.
Och varder detta öfyerlemnadt till Riksens Höglaflige Ständers pröfning.
Stockholm den aa Sept. 1823, Stats-Utskottets
Bet ii Ii k anden *759 N:o 490.
Ankom den '27 Sept. 1803.
Z7tlåtande i anledning af ./olian Longbergs, Moses Johanssons, m. fl.
Motioner, örn Passevolance-afgiftens upphörande eller nedsättning.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet liar StatsUlskollet erhållit Remiss 1:0 Å ett af Riksdags - Fullmägligen från Gestrikland Johan Longberg ingifvet Memoria], deruti han, på grund af de betydliga öfverskott Passevolance - afgiften lemnat och hvilka, efter hvad han, såsom Ledamot af Högloft Constitutions-Utskottet haft tillfälle alt af Slats-Råds-Protocollen inhemta, för år 18(9 utgjort ej mindre än 708,000 R;dr, yrkat att samma afgift måtte nedsättas, helst det ej vore med billighet öfverensstämmande, alt Rust- och Rotehållare erlade iö ~sk.
Banco lör Solda - ;$V r - Go Stat s-U t skottets Beta a kan deli. tens underhåll, heräknadt efter 24 dagars tu ole, då lian sjelf vore tvungen att Bestå nial och runi åt tågande Iroupper emot 6 eller högst 8 sk. för hvarje mans dagporlion; och 2:0
Dito af Riksdags Fullmägtigen Moses Johansson, som yrkat afgiflens upphörande hell och hållet samt rättighet för Rotehållarne, att hädanefter som förut få förse den lill mötet tågande
Soldaten med provision in natura eller att åtminstone någon afgift icke måtte ifrågakomma de år, då några Allmänna eller Balaillonsfflölen icke ega rum.
Uti dessa framställningar hafva flere af Hedervärda Ståndets Ledamöter instämt, hvarförutan Riksdags - Fullmägtigen JVils Håkansson från Christianstads samt Nils Månsson från Malmöhus Län tillagt, att, ehuruväl Contract äro upprättade med åtskillige Rusthållare i Skåne angående Passevolance-afgiftens erläggande i Spanmål, månge till Kneckte- och Rusthåll indelte likväl finnas, som icke afslutat såclane öfverenskomnrelser och hvilka alltså med skäl kunde anses förnärmade: m. m.
Men Sluts-Utskottets
Be t ä n k a n cl e n, 'jGt Men du, på sätt Stats- samt Kkonomi-Utskolten, uti deras i en lika beskaffad fråga afgifne Utlåtande Nio 415, äfven anfort, Riksens llögloflige Ständer uti underdånig skrifvelse af den 18 Junii 1812 cnhelligt förklarat sig vilja antaga den af Kongl. Majit i Nåder föreslagne Passevolance-Inrällningen, och bland de derom af Riksens Ständer då stadgade samt af Kongl. Majit sanctionerade vilkor, finnes intaget: i 2 panelen, alt Passeovlance-afgiften skall utgå med 8 R:dr Banco årligen i fredstid, att efter Rotens fria val betalas, antingen i penningar eller Spannmål och sofvel varor införda lill Krono-Magazinel och beräknade efter Markegång: samt uti /[:de puncten, att afgiftens erläggande börjas med år 1813 och fortfar i j5 år, under hvilken lid ingen ändring deri må ega rum.” Så kan Stats-Utskottet, vid sådant förhållande, icke tillstyrka Riksens Hoglofl.
Ständer att, på sätt begärdi blifvit, hos Kongl.
Maj:t göra underdånig anhållan om afgiftens nedsättning eller om särskildt
Nådigt förordnande, om sältet för densammas utgörande i vissa orter, enär sådant redan genom förenämnde stadganden finnes bestämdt och afgiften i allt fall kommer alt upphöra med år 1827, då . det af 4 Sami. 4 Band. 763 S tats-Utskottets Betänkande n. t'
Rikets nästsammankoinmande Stäuder sjelfve fä hero om oek pä hvilka vilkor dö uti ett nytt Contract vilja inga.
Delta hem ställes vördsamt till Riksens Högloflige Ständers eget heprofvande.
Stockholm den 5o September *833, N:o 49r* Ankom den 27 Sept. 1825.
Memorial, i anledning af åter . .. t remiss
Uti frågan om fastställande af en årlig underliålls-Summä och Enkesäte för Hennes £ongl.
Hög - S ta t s-U t s k o 11 e t s
Be lä 11 k an den. ^63 het Kron - Prinssessan i händelse Hennes Kongl. Höghet blefve i En kostånd försatt.
Genom Protocolls-Utdrag af den 1 sietl.
Augusti, har llögloflige Ridderskapet och Adeln, i anledning af gjorde anmärkningar återremitteradt frågan, sorn genom Kongl.
Maj:ts Nådiga proposition'blifvit framstäW, och hvaröfver Stats-Ulsköttet den r6 nasti.
Julii utlåtande afgifvit, angående fastställande af en årlig underhålls - summa och Enkesäte för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, i händelse Hennes Kongl.
Höghet blefve i Enkostånd försatt; Hvaremot de öfrige respective Rik s-Stå nilen nemi.
Högvördige Preste-Ståndet den 22 Julii, och Välloflige Borgare-Ståndet samt Hedervärda Bonde - Ståndet den 1 nästl.
Augusti bifallit Utskottets Utlåtande; Och är ärendet således likmätigt C9 §. i Regeringsformen afgjordt.
Jemte det Utskottet skolat sådant vördsamligen anmäla, har Utskottet i anledning af Herr Friherre Carl Henric An - t ^64 S t a t s - U
Is kottets Betänkande it, karsvärds yl träde förmodan, att Utskottet lali t undfalla sig den vigtig;* omständighet, alt något vilkor matte fastställas huru förhållas hör i fall Hennes Kongl. Höghet skulle filina för godt att utom
Riket förtära sitt apanage, i hvilket fall underhållssumman syntes höra, blifva olika, ansett sig böra upplysa, att vid det lika förhållande som nu, att Sveriges KronPrins sig förmält nemi. då Hans Kongl. Höghet Kron-Prin.se.-n nes Kongl. Höghet Prinsessan af Danmark Sophia Magdalena, det afslutade GiftermålsCqntraclet icke innefattade något förbehåll af underhålls-snmmans förminskning i händelse Hennes Kongl.
Höghet flyttade utur Riket, Utskottet saknat anledning, att för nu varande Hennes Kongl. Höghet
Kronprinsessan föreslå ett sådant förbehåll, som icke med Giftermåls - Contractet skulle öfverensstämma, och att hypd beträ lfa r begagnandet vid ett sådant fall af Enkesätet, så har Utskottet ansett det varn utom all fråga, att det då borde upphöra, såsom varande upplåtet endast till bostad men icke ingående i beräkningen af under hål Is-summan.
Stockholm den 20 September 1823. S L a t s -XJ Isko Ltels B etan landen. ^65 N:o 4,92- Ankom den 27 Sept. 1823.
Memorial, angående Riks-Ståndens olika beslut, uti frågan om anslående £f ett årligt arfvode för öfverDirecteuren Schwartz.
Sedan Stats-Utskottet, under den 18 sistledne Julii, afgifvit Utlåtande öfver Herr J. P.
Lefrens Motion, om ett årligt ari vo-, des anslående för Öfver - Direcleuren Schwartz samt anmält de olika Beslut häröfver, hvaruti Utskottets Ledamöter slädnät, att nemligen a:ne Stånd ansett något afseende ieke höra lemnäs Motionen, men deremot arne Stånd tillstyrkt Riksens Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majrt må i Nåder låta af Manufactur-Fpnden tilldela Öfver-Direcleurcn Schwartz ett lämpligt ari - 766 S ta ts-Uts kottets Betänkan den, vode, emot skyldighet å hans sida, att på vissa bestämda tider hålla Technologiska föreläsningar; Så hafva, enligt ankomna Protocolls-Utdrag, liöglofl, Ridderskapet o cl. Adeln den i, samt Yällofl. Borgare-^ Ståndet den 3o nasti.
Augusti bifallit det sednare Alternativet och beslutit en sådan underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t, som deruti är tillstyrkt, hvaremot Högvördige Preste-Slåndet den och Hedervärda Bonde-Ståndet den i i samma månad till första Alternativet, eller att någon vi-, daie åtgärd i följd af Motionen, icke borde lemnäs, gifvit deras bifall; Qch som således, äfven inom Riksstånden, tvänne Stånd, i olika beslut mot tvänne Stånd, samt frågan är af egenskap alt vid sådant förhållande förfalla; Så har Utskottet an-, sett sig böra detta vördsamligen anmäla.
Slockholm den 20.
Sept, i8a3. Stats-Utskottets Betänkan Jen. 767 N:o 4q3- Anlcom deli 27 Sept. 1824.
Memorial, i anledning af återremiss uti frågan om anslag af Allmänna medel till reparationskostnader å ifongl.
Svea Lif-Gardets Cassern» Sedan Ståts-Utskottet, den 18 sisth Jnlii’ afgifvit Utlåtande, i anledning af Kongl* Majtts Nådiga Remiss njjj)å Befälhafvarens för Konungens Lif- och Hus-Trupper underdåniga Memorial, med tillstyrkan till den af Secuud Chefen för Konungens Svea Lif-Garde gjorde underdåniga anhållan, om bidrag af Staten till reparerande af Regementets Cassern, och anmält det arne Stånds Ledamöter inora Utskottet ansett sig böra tillstyrka, alt de 14,000 Rrdr, som Compagnie-Cheferne af egne medel utgif - 768 Stats-Utskottets
Be tänk an den, vit till reparation och inredning af sjelfva fastigheten, Loi de af Stats-Verket Regenienlet godtgöras, hvaremot Ledaraöterne af de arne andre Stånden funnit StatsVerket icke höra vidkännas kostnaden till reparation å de Regementet tilldeldte Hus och Byggnader, ulan ansett sådant böra bestridas af Regementet, enligt dess eget åtagande, och af de från Stockholms Stad för Manskapet erhållande Inqvarteringsmedel; Sä har hos Högloflige Ridderskapat och Adeln anmärkning blifvit gjord vid berörde Utlåtande, sorn ansetts föranleda lill ärendets återremitterande, att af Utskottet vinna förnyad handläggning; men sorn, enligt ankomne Protocolls-Utdrag, Högvördige Preste-Ständet, Välloflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet den i nästkommande Augusti bifallit sednare alternativet uti Utskottets Betänkande och frågan enligt 6g §. i Regerings-formen således är afgjord, ty får Utskottet såclafnt endast vÖrdsamligen anmäla, och derjemte vid den gjorde anmärkningen, att Regementet, då det einottog Gassern, utgjorde 1,200 man, men sedermera blifvit reduceradt till endast 800 man, hvaraf syntes följa, att med den min - dre Stats-Utskottets
Betan k än (leii 7G9 dre Inqvarterings-ersättning denna förtninskade styrka er holle, icke skäligen hordé fordras en lika vidsträckt underhållä-skyldigliet, sorn den Regementet med en tredjedels större personal sig åtagit, erindra* att något förbehåll vid Byggiiadefnes emottagande, i afseende på Regementets 1111- derhålis-skyldighel, icke gjordes för det fall att dess personal förminskades samt att den In (j var terings-afgift, Stockholms Stad till Regementet erläggfr, sedermera blifvit betydligen förhöjd, hvaraf lärer löija, att InqvarteringsfÖrmånerne icke ärö mindre för närvarande än. de voro då Fredrikshof till Regementets begagnande öfverlemnades.
Stockholm dell 20 Sept. iSa3. 4’Aé Sa m 1. 4-’(le B ä n rjrjo Stal s-U t s ko 11 e t s Betan kan den.
N:o 494- Ankom ilen 27 S^p*. 1823. / Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid dess Betänkande angående de för Beklädnaden vid Nerikes Regemente anslagne Hemmansräntorne.
Till Slals-Utskollets förnyade åtgärd hafva Högloflige Ridderskapet och Adeln . samt Hedervärda Bonde-Ståndet återremitterat den af Herr Friherre Aug.
Ankarsvärd väckte fråga, att Nerikes Regementes Rotehållare antingen måtte sättas i åtnjutande af de räntor, som, af ålder, anslagits till Regementets beklädnad, eller i motsatt fall få förblifva vid orubbadt bibehållande af Kneckte-Contractets ordalydelse, rörande beklädnads-afgijterne; uti hvilket ämne Utskottet under den 21 sistlidne Julii afgif - S ta ts-Uls ko Ue Is Be tu 11 k a n den, 77» vit Betänkande N:o 345, hvarvid anmärkningar uti bemäldte Riks-Stånd blifvit gjorde, hvilka hufvudsakligen innefatta, huruledes de ifrågavarande llemmansränlorne vid Indelnings-Verkets upprättande skola blifvit anslagne till Beklädnadshjelp och understöd åt Holarne; samt att Rolebållarne, i saknad deraf, då den vid sisla Riksdag beslutade förändring uti sättet lill Soldatbeklädnädens besörjande, skulle regleras, protesterat emot åtagande af de alternativt bestämde bidragen oell endast under vilkor, att vid nästa Riksdag vinna rättelse och lindring, ingått derpå att erlägga i-6;tedel af en Monderings värde årligen, eller hälften emot Staten, hvarigenom desse Rotehållare skola tvärt emot förhållandet i andre orter, blifvit svårare betungade i denne del än tillförene.
Och då Riksens Ständer hade förbehållit sig , alt, i anledning af den berättelse om Beklädnadssältet som vid denne Riksdag borde afgifvas, vidtaga de förändringar deruti, som kunde finnas nödige, samt rättvist och billigt vore, att Nerikes Rotehållare, utöfver hvad dem, i följd af KneckteContraelerne åligger, icke belastas med förvandling af de deruti stadgade peuniuge-bidrag till Spannmål och dess betalning efter gångbart pris; heldgt
Staten i dy 1 ike all endast består beloppet, sådant det al S tats-Utskotle ts