Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, hvarifrån dock borde afgå i Riksgälds-konlorel ännu innestående anslag för uppförandet och inredning af en bostad åt gårdsfolket, utgörande 6,000 R:dr, dä således endast ett belopp af 25,000 R:dr behöfde såsom anslag till byggnadsarbetena af Rikets Ständer äskas; och vore till de årliga utgifterna, i händelse nu anvisade anslag finge fortfara, tillskott från statens sida af endast 7,000 R:dr behöfligt.
Vid underdånig föredragning af detta ärende hade E. K. Maj:t väl erkänt de fördelar, som för Svenska jordbruket vore att förvänta genom inrättandet på särskilda ställen inom Riket af agrikulturkemiska försöksanstalter, hvilkas allmänna nytta icke syntes kunna bestridas och som jemväl blifvit utomlands erkänd genom det stora antal dylika anstalter, som i flera europeiska länder blifvit (illvägabringade; men med hänsigt till de betydliga kostnaderna vid dylika anstalters första organiserande och ärliga underhåll, samt då, hvad de begge landlbruksinstilulen vidkom, derstädes borde finnas anställde lärare i såväl agrikultur, som kemi, genom hvilka lärares gemensamma åtgärder agrikulturkemiska försök torde kunna, åtminstone till en början, verkställas, hade E. K.
Maj:t för närvarande ansett nödiga anslag böra beredas för- att i fullständigt skick försätta och sedermera behörigen underhålla endast den anstalt af ifrågavarande beskaffenhet, hvilken, under ledning af Landtbruksakademiens Agrikulturkemist, organiseras på Akademiens Experimentalfält; i följd hvaraf, och då den i Akademiens förslag upptagna byggnadskostnad syntes kunna, om en del hus sammanbygdes och befintliga gamla materialier användes, i någon mån nedsättas, E. K. Majit af Rikets Ständer äskat: dels anslag för en gång, till uppförande för ifrågavarande ändamål af åtskilliga nya byggnader och förändring af de äldre, inköp af boskapskreatur och inventarier, samt uppsättning åfelt mindre laboratorium på Experimentalfältet, i ett för allt 25,000
R:dr, utom de vid sistlidna riksdag för uppförande af en byggnad för gårdsfolket beviljade, men ännu icke använda 6,000 R:dr; dels ock följande årliga belopp, nemligen: lönetillökning åt Akademiens Agrikulturkemist, så att bans lön, oberäknad hyresersättningen för hans laboratorium i huf vudstaden, komme att uppgå lill 3,500 R:dr 1,500 R:dr arfvode lill Agrikullurkemistens assistent 1,500 „ lönetillökning åt Inspektoren på Experimentalfältet, hvilken skulle blifva föreståndare för det med försöksanstalten förenade jordbruk 500 „ kommande hans lön derigenom all uppgå till 2,000 R:dr; till reagentier, apparater, kol, m. m 1,500 „
Summa 5,000 R:dr - 62 Expeditions- Ulskotlets Förslog lill underd.
Skrifvelse N:o /67.
Hvad E. K. Maj:t sålunda nådigst föreslagit har tillika med öfriga i detta ämne särskildt gjorda framställningar kommit hos Rikets Ständer i öfvervägande och hafva Rikets Ständer dervid funnit tillfyllest ådagalagdt, att ändamålsenligt inrättade Agrikultur-kemiska försöksanstalter måste utöfva ett fördelaktigt inflytande på jordbrukningens förkofran och utbildning, hvarföre Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med den nådiga Propositionen i denna del, ansett till en början en sådan anstalt vara af behoivet påkallad.
I fråga åter om lämpligaste stället för densammas anläggning, hafva Rikets Ständer ej delat de härom af E. K.
Maj:t uttalade åsigter.
Rikets Ständer hafva nemligen ej kunnat förbise, hurusom verkställigheten af LandlbruksAkademiens förslag beträffande fullbordandet af en i ifrågavarande syftning vid Akademiens Experimentalfält redan påbörjad försöksaastalt skulle förorsaka större utgifter än som med statsverkets för närvarande strängt anlitade tillgångar äro förenlige.
Och (få Rikets Ständer derföre ansett sig böra för en dylik inrättnings åstadkommande anlita den minst kostsamma utvägen, hafva Rikets Ständer i sådant afseende anvisat lill åvägabringande af en Agrikullur-kemisk försöksanstalt vid Eltuna Landtbruks-inslilut dels 4,500 R:dr såsom anslag till årliga utgifter och dels 3,000
R:dr för en gång till uppsättande af ett laboratorium, varande i följd häraf det förra beloppet upptaget å Hufvudliteln och det sednare å Riksgälds-koutoret anvisadt. 23:o.
Uppå derom af Svenska Triidgårds-fÖreningens Styrelse gjord underdånig framställning, har E. K. Maj:t, till befrämjande af trädgårdsodlingen i landel, äskat, att Rikets Ständer, utöfver det nämnda Förening lill underhåll af dess Elev-skola redan tillagda och å Hufvudtiteln med 4,000 R:dr uppförda belopp, måtte bevilja ett årligt anslag af 4,500
R:dr under nästa statsreglerings-period, eller tillsammans 13,500 R:dr, för att af Trädgärds-föreningen användas till dess elev-skolas utbildning och trädgårdsskötselns befrämjande mot enahanda vilkor som hitintills, nemligen : att Föreningen, så vidt ske kan, verkställer utdelning af fruktträd och plantor till mindre bemedlade jordbrukare, och, jemte behörig redovisning för det erhållna statsbidraget, till Landtbruks-Akademien årligen algifver berättelse om antalet af de elever, hvilka vid inrättningen njuta undervisning, äfvensom rörande verkställd utdelning af fruktträd, samt om öfriga föremål för Föreningens verksamhet; och som, efter lagen kännedom af hvad Föreningens Styrelse till stöd för ifrågavarande, af Landtbruks-Akademien förordade framställning, vidare andragit, hvilket finnes närmare omförmäldt uti ofta åberopade Slatsråds-protokoll, Rikets
Ständer ansett de föreslagna åtgärderna vara gagnande och behöfliga för trädgårdsodlingens utbildning, hafva Rikets
Ständer anvisat det för berörda ändamål begärda extra anslag, 4,500 R:dr årligen, under de af E. K. Maj:t uppgifna vilkor. 24:o.
Till utdelning vid Landtbrukare-möten såsom premier för husdjur, redskap och ladugårds-produkter af utmärktare slag har E. K.
Maj: t begärt, att för nästa statsreglerings-period måtte beviljas enahanda anslag, som vid sistlörflutna riksmöte dertill anvisades, nemligen 3,000
R:dr årligen, eller för tre år tillhopa 9,000 R:dr, och då, enligt hvad Landtbruks-Akademien uti sitt i ämnet afgilna underdåniga betänkande anfört, de på landthushållningen så fördelaktigt inverkande allmänna Landlbrukaremötenas framtid är i hög grad beroende deraf, att ifrågaslällda anslag fortfarande kommer att utgå, hafva Rikets Ständer för berörda ändamål anvisat under nästa statsreglerings-period enahanda belopp som hittills och i sådant afseende bland Hufvudtitelns extra anslag uppfört 3,000 R:dr.
Expeditions-UIs koltets Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o 467. 63 25:o.
Sedan, på sålt det uti E. K. Maj:ts nådiga Proposition åberopade Statsråds-protokoll närmare utvisar, Stumholliinderi-styreisen i underdånighet anhållit, det E. K.
Majit måtte af Rikets Ständer äska nödigt anslag till fortsatt inrättande af nya Stamholländerier samt underhållande och förädling af de redan varande, i hvilket afseende Styrelsen ansett en summa af 30,000 R:dr om året under nästa stalsregleringsperiod vara erforderlig, för alt under samma tid kunna årligen uppställa vid pass två sådane Holländerier, sorn motsvarade nutidens fordringar pä lulli ädla kreatursstammar, har E. K. Maj:t, — som väl funnit underhållandet af Kronans Holländerier vara för landtbruket af särdeles angelägenhet; men, i anseende till den betydliga kostnad, som med inrättandet af nya Stamholländerier vore förenad, ansett åtgärderna höra under närvarande förhållanden hufvudsakligen afse att, genom inköp af utländska race-djur, förädla de vid Kronans Holländerier redan befintliga stammarne — föreslagit, att för delta ändamål samt lill inrättande af nya Stamholländerier, i den mån sådant kunde verkställas, Rikets Ständer mätte för nästa anslags-period bevilja ett årligt belopp af 10.000
R:dr, eller för tre år tillhopa 30,000 R:dr; och dä Rikets Ständer lika med E. K.
Majit funnit skäl icke vara för handen alt härvid tillvägagå med den lill alltför betydliga kostnader ledande skyndsamhet, som Slamholländeri-styrelsen åsyftat, utan för sin del ansett mera ändamålsenligt att, i närmare öfverensstämmelse med den ursprungligen antagna planen, nya Holländerier inrättas endast i den mån sådant, ulan alltför stora uppoffringar frän Statens sida, kan verkställas, så hafva, i anledning häraf, och dä, enligt hvad upplyst är, Stamholländeri-fondens tillgångar äro så medtagna, all en förstärkning af densamma erfordras, Rikets Ständer, till underhållande och förädling af Kronans redan inrättade Stamholländerier samt till uppställande af nya, i den mån sådant kan lämpligen verkställas, för nästa statsreglerings-period beviljat ett årligt anslag till det af E. K. Maj:t föreslagna belopp, 10,000 R:dr, eller för tre år tillhopa 30.000 R:dr. 26:o.
För geologiska undersökningar inom Riket samt lifgifvande af derpå grundade kartor anvisade Rikets sednast församlade Ständer till E. K.
Maj:ts disposition för nuvarande statsreglerings-period ett belopp af tillsammans 60,000 Ridr Runt, hvarvid Rikets Ständer uttryckte den önskan alt vid nästföljande riksdag resultaten af dessa undersökningar måtte varda för Rikets Ständer framlagda.
I anledning häraf liar E. K.
Majit uti en den 27 Oktober sistlidna år till Rikets Ständer aflålen nådig Proposition dels meddelat Rikets Ständer åtskilliga upplysningar om hvad för ifrågavarande ändamål hittills blifvit vidgjordt, dels ock framställt nådigt förslag till de geologiska undersökningarnes fortsättande, dertill E. K. Majit jemväl af Rikets Ständer äskat nödiga medel.
Uti förstnämnda hänseende hafva Rikets Ständer af den Kongl.
Propositionen inhemta!, bland annat, alt E. K. Majit, efter det Rikets Ständers olvannämnde skrifvelse inkommit, förordnat Professoren in. m. A. J.
Erdmann att såsom
Chef öfvertaga ledningen af ifrågavarande undersökningar; och hade E. K. Majit, sedan Professoren Erdmann uppgjort förslag och Vetenskaps-akademien, på nådig befallning, afgifvit underdånigt utlåtande i fråga om användandet af det beviljade anslaget, funnit godt all såsom allmän regel i afseende å dessa undersökningar förordna, alt de borde företagas efter en gemensam plan, som hade till hufvudsakligt syfte att, med iakttagande af vetenskapens fordringar och med särskildt fästad uppmärksamhet å jord- och berglagrens vigt och inflytande i ekonomiskt hänseende, uppdaga och genom fullständiga kartor och heslinfningar meddela kännedom om landels allmänna geognostiska beskaffenhet, och alt sålunda förbereda och underlätta de mera detaljerade forskningar, hvilka såsom 64 Ex'pedit iöns-Utskottets Förslag till under cl. Skrifvelse N:o 467. ländande till specielt gagn för skilda trakter af landet, borde tillhöra vederbörande kommuner eller enskilde att hvar oell en i sin ort föranstalta oell bekosta.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers yttrade önskan, att dessa undersökningar till en början icke måtte företagas i alltför stort omfång, bade tillika föreskrifvits, att desamma under åren 1858, 1859 och 1860 borde så inskränkas, att arbetena för denna tid komme alt utgöra ett helt för sig, och att, i enlighet härmed, arbetet skulle så ordnas att detsamma inom Upsala län, i fullföljd af der redan under åren 1856 och 1857 med bidrag af allmänna medel verkställda geologiska forskningar, omfattande ungefär 10 qvadratmil, vidare fortsattes, samt derifrån, sä vidt omständigheterna tilläte och, utan att fördröjas af andra detaljundersökningar, än sådane sorn vore af ett allmännare interesse, utbredde sig, så att det komme att omfatta en sammanhängande del af landet.
För öfrigt bemyndigades Professoren Erdmann att antaga de medhjelpare, sorn för arbetet erfordrades, hvilkas antal till en början ej finge öfverstiga åtta, och att, efter uppgjord plan för hvarje års undersökningar, leda och bestämma deras praktiska utförande, med föreskrift, att under arbetets fortgång, borde insamlas för Rikets Naturhistoriska Museum minst tio exemplar af de karakteristiska bergarter, jordlager och fossilier m. in., sorn anträffades, äfvensom särskilda större exemplar af de föremål, som i tekniskt hänseende voro användbara ; hvarjemte
Universiteten skulle förses med dylika fullständiga samlingar, likasom Gymnasier, Tekniska läroanstalter och Landtbruksskole!' erhålla samlingar från undersökningarne inom den provins, der de äro belägna.
Majit behagat meddela såväl hvad i afseende pä Chefens och de vid dessa arbeten anställda medbjelpares aflöning blifvit i nåder stadgadt, varande den förres arfvode bestämdt till 6,000 R:dr årligen och för de sednare en särskild aflöningsstat fastställd, upptagande för hvar och en, utom skjutsersättning, ett arfvodesbelopp af 600 R:dr törsta året, 800
R:dr för andra året o. s. v. till och med 2,000 R:dr för det åttonde och de följande åren, som ock det hufvudsakliga innehållet af de utaf Professoren Erdmann för år 1858 och större delen af år 1859 afgifna underdåniga berättelser, utvisande, att undersökningarne det förra året omfattat landet närmast norr om Mälaren och dess utlopp i Saltsjön, samt der utbredt sig från trakten af Kolbäck och Strömsholm i vester förbi Westerås, Enköping, Ekolsund, Stäket, Görväln, och Sollentuna till Rydboholm och Lidingön i öster, och att dessutom en liten del af Södermanlands län i närheten af Eskilstuna och Thorshälla blifvit undersökt, samt åtskilliga luckor fyllda mellan 1858 års och de båda nästföregående årens undersökningar inom Upsala län, hvarigenom ett fullkomligt samband mellan alla tre årens arbeten tillvägabragts.
Under förutsättning att E. K. Maj:t lunne skäl att vid denna riksdag äska anslag för fortsättning af de geologiska undersökningarne, bar Professoren Erdmann, i afseende å det härtill erforderliga beloppet, i underdånighet anfört, att, såvida arbetet äfven hädanefter skulle fortgå efter den af E. K.
Majit gillade planen, så torde, äfven med strängt vidhållande och iakttagande af den i nåder stadgade afiöningsstaten för samtlige deltagarne, och ehuru de egentliga rekognoscerings-utgifterna sannolikt blelve i det närmaste oförändrade, samt de utgifter, som hitintills ifrågakommil för inredning af laboratorium och ritsal, uppsättning af förvaringsskåp ni. m. hädanefter till större delen komme att bortfalla, del nu utgående årliga anslaget af 20,000 R:dr, visat sig vara alldeles otillräckligt, hufvudsakligen af den anledning att utaf de vid undersökningarne anställda medarbetare, för närvarande sex till antalet, de flesta redan vid 1861 års början skola hafva inlrädt i högre lönegrader, hvarjemte två nya deltagare då äfven enligt planen böra ingå eller möjligen redan ingått; varande efter en utförlig beräkning
Eep edit iöns-Utskottets Förslug till underd.
Skrifvelse A:n 46 7. 65 utgifterna upptagna för år 1861 lill 27,000 R:dr; för år 1862 till 29,500 R dr och för år 1863 till 32,500 R:dr, eller i medeltal för hvarje år 29,666f R:dr, i följd hvaraf Professoren Erdmann ansett ett reservationsanslag i rund summa af 30,000 R:dr R:ml för hvartdera af nästa statsreglerings-periods frenne år vara behölligt.
1 fråga om utgifvandet från trycket af de kartor, som öfver de geologiskt undersökta trakterna blifvit upprättade, — hvilket vore enda sättet att göra de under arbetets fortgång insamlade resultaterne af de geologiska forskningarne så lätt och hastigt för allmänheten tillgängliga som möjligt — hade Professoren Erdmann jemväl afgilvit underdånigt förslag och dervid beträffande den skala, uti hvilken dessa kartor skulle till trycket befordras, framställt tre alternativ, nemligen: antingen begagnande af den redan i gravyr befintliga, af Topografiska korpsen upprättade mililärkartan i en hundralusendedel al naturliga storleken såsom grundval eller stomkarta, samt de geologiska färgernas anbringande derpå, antingen genom färglryckning eller genom färgläggning för hand; eller särskild gravering utan terräng af militärkartan i en femtiolusendedel och vidaie färglryckning; eller ock särskild gravering, utan terräng af mililärkartan i en hundratusendedel och de geologiska färgernas anbringande i färgtryck.
Det lörsta af dessa alternativ ansåg dock Prolessoren Erdmann icke böra ifrågakomma, emedan kartorna, med begagnande deraf, i anseende till den hårdt utpreglade schatteringen, som redan vore anbragt pä den graverade militärkartan, ej kunde blifva i färgorna nog tydliga; hvaremot det vore högeligen önskvärdl, alt det andra alternativet blefve antaget, dä vid tryckningen kunde användas samma skala, hvari undersökningsarbetet på fältet försiggått, äfvensom kartan i detta läll kunde upptaga alla enskildheter i färgväg eller leckenväg, som möjligen ifrågakomme, utan att ändock synas ölverlaslad eller förlora i tydlighet och prydlighet.
Då emellertid kostnaden för gravering och tryckning af geologiska kartor i en lemtiotusendedels skala för hela det område, hvaröfver kartor uti samma skala snart funnos af Topografiska korpsen fullständigt upprättade, nemligen: Upsala, Westmanlands, Södermanlands, Christianstads och Malmöhus län, större delen af Calmar län samt en mindre del af Stockholms län, uppginge för omkring 80 kartblad till en summa af 72,000
R:dr för en upplaga af 500 exemplar, och till 104,000 R:dr för 1,000 exemplar, utgiften för papperet oberäknad; hade Professoren Erdmann, för den händelse, all anordnandet af en dylik summa för ifrågavarande ändamål, om ock på 7 eller 8 år fördelad, skulle anses innebära en alltför stor uppoffring ä Statens sida, i afseende på det enda då återstående tredje alternativet, eller att begagna Svenska mililärkartan i T——-dels skalan med uteslutande af terrängen, och derpå anbringa de geologiska färgerna i färgtryck, vidare anfört att, ehuru visserligen flera bland de sålunda i „ui)-dels skalan aflättade blad, isynnerhet på vissa trakter, komme alt genom myckenheten af inrymda färger och beteckningar, erhålla ett något ölverlastadt och hopgvttradt utseende, torde likväl denna skala kunna uppfylla närvarande tids fordringar vid allmängörandet af de nu pågående geologiska undersökningarnas resultat, sä mycket hellre som, derest dessa fordringar icke vore alltför öfverdriliia, dylika kartor i |ou'- --dels skalan nu til! en början kunde anses göra tillfyllest för ali fä en sådan allmän bild af fäderneslandets geologi framställd, som med undersökningarne frän början varit åsyftad; hvaremot för vissa trakter, der de geologiska förhållandena vore af en mera invecklad natur, i alla läll återstode, när beholvet sä påkallade, att lör en eller annan specialkarlas ulgifvande använda dels skalan eller måhända en ännu större; och skulle, enligt uppgjord beräkning, kost - 66 Expeditinns-Ulskottets Förslag till underd.
Skrifvelse I\T:o 167. upplaga af 500 exemplar och 36,000 Rulr för en upplaga af 1,000 exemplar; hvadan således, enär två sädane blad, sedan undersöknings- och tryckningsarbetena kommit i full gång, borde kunna hvarje år medhinnas, detta skulle vid en upplaga af 1,000 exemplar medföra en ärlig utgift af 3.600
K:dr och för tre är en summa af 10,800 R:dr, eller i rundt tal 10,000 R:dr; dock kunde sannolikt denna Statsverkets utgift i ber v (Ilig mån minskas, derest en del af upplagan finge tili allmänheten försäljas mot ett förslagsvis uppgifvet pris af 3 R:dr Runt för hvarje blad. E. K. Maj:!, som ansåge de hittills under Professoren Erdinanns ledning verkställda geologiska undersökningar, hvilkas vigt för fäderneslandet blifvit vid förra riksdagen af Rikets Ständer erkänd, och hvilka, redan vid slutet af innevarande års arbetstid, torde komma att lemna en nästan fullständig framställning af de omkring sjön Mälaren närmast belägna trakter, böra fortsättas enligt hittills tillämpad plan, med den tillökning i arbetskraft jemte deraf härflylande, i viss män stegrad kostnad, som af planens fullföljande uppkomme, har således, i öfverensstämmelse med det af Professoren Erdmann uppgjorda förslag, af Rikets Ständer i nåder äskat, att för hvartdera af de åi', sorn nästa statsreglering koinme att omfatta, ett reservations-anslag af 30,000 R dr mätte varda stäldt till E. K.
Maj:ts disposition, för att till fortsättning af de geologiska undersökningarne inom Riket och upprättande af derpå grundade geognostiska kartor användas.
Hvad åter anginge dessa kartors utgifning från trycket, så, ehuru E. K.
Majit icke förbisett fördelarne utaf det andra biand ofvannämnda, af Professor Erdmann i detta hänseende uppgifna, alternativa förslag, nemligen särskild gravering utan terräng af den utaf Topografiska korpsen upprättade militärkartan i ■ -dels-skalan, hvarigenom erhölles ett arbete, hvilket till prydlighet och fullständighet skulle kunna sällas i jembredd med de bästa, utrikes utgifna, geologiska kartor; har E. K.
Majit likväl, med afseende å den härmed förenade, betydligt ökade kostnad, funnit sig af sådan orsak icke kunna förorda detta alternativ, utan föreslagit Rikets Ständer alt, med aniagande af det ofvan framställda 3:dje alternativet, för nästa statsregleringsperiod ställa ett reservationsanslag af 10,000 R dr till E. K. Maj:ts disposition lill bestridande af kostnaderna för gravering och tryckning i —-dels-skalan af de blad utaf landels geologiska karteverk, som efter hand blifva fullbordade.
Rikets Ständer, som åt denna fråga egnat sorgfällig uppmärksamhet och sökt förskaffa sig noggrann kännedom om beskaffenheten och resultaten af de geologiska undersökningsarbeten, hvilka de tväune seduasle åren fortgått, instämma uti de af Rikets sednast församlade Ständer yttrade åsigler om det i flera häuseuden gagnande inflytande, som genom dessa undersökningar bör komma att för landet beredas.
Beträffande den plan, hvarefter arbetet blifvit utlördt, har Prolessoren Erdmann anfört, bland annat, alt dä hufvudsyltet med hvarje geologisk undersökning vore, att erhålla en. sävidl möjligt, trogen och öfverskådlig bild af sjelfva jordytan, nödig uppmärksamhet följaktligen blifvit skänkt icke allenast ät de lästa bergens beskaffenhet och innehåll, ulan älven åt de lösa jordaflagringar af hvarjehanda slag, som öfvertäcka desamma, hvadan man sökt alt utforska sammansättningen och lagerföljden hos samt gränserna för alla de många olikartade allagringar, som merändels öfver stora sammanhängande sträckor öfverhölja och undangömma Sveriges i allmänhet enformiga Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse J\:o 161. 67 (asla berggrund, helst icke allenast rent vetenskapliga skäl, utan äfven det alltjemt stigande landlbruks-interesset kraftigt talade för fullföljandet utaf en sådan riktning, oeh dessutom en närmare granskning och bestämning af de lösa jordlagien och af de ömsesidiga, hittills föga studerade oeh kända ålderslöihållanden, under hvilka de lill hvarandra uppträda, säkerligen skulle lemna många värdefulla bidrag till kännedom om fäderneslandets nyare och nyaste utvecklingshistoria.
De upplysningar rörande jordlagrens riktning, sammansättning och beståndsdelar, malmers och bergsarters utbredning, de särskilda trakternas större eller mindre lämplighet för odlingslörelag oeh för nya kommuni kalions-liniers anläggning m. m., som inhemtas af de geognosliska profkartor olver hittills verkställda undersökningar, hvilka blifvit upprättade och af Professoren Erdmann förevisade,* hafva synts Rikets Ständer vara af den värdefulla beskaffenhet alt, förutom deras vetenskapliga interesse, väsendlliga fördelar otvifvelaktig! skola deral vinnas för jordbrukets och många andra näringars utveckling och förkofran; och enär således allt skål är för hand att dessa arbeten vidare fortsättas enligt den uppgjorda planen, hafva Rikets Ständer anvisat det för sådant ändamål af E. K.
Maj: t äskade reservalions-anslag, 30,000 R:dr årligen, att för nästkommande slalsreglerings-period, enligt E. K.
Maj:ts disposition, utgå från Rikets Ständer Riksgäldskontor.
Då emellertid de geologiska forskningarne skulle blifva af mindre gagn, om icke resultaterna deraf genom kartornas utgifning från trycket komrne lill allmänhetens kännedom, hafva Rikets Ständer funnit denna åtgärd äfven vara särdeles angelägen; och anse Rikets Ständer af synnerlig vigt att kartorna utglfvas i så stor skala, ali de må kunna på eli fullständigt sätt och med tillräcklig tydlighet framställa alia de geologiska förhållanden, som kunna tjena till upplysning för jordbrukaren eller industri-idkaren.
Alt i della hänseende det af Professoren Erdmann framställda och af honom förordade andra alternativ liar väsendlliga företräden framför de öfriga, svnes i betraktande af hvad derom blifvit här ofvan anfördt, icke kunna bet villas, och är jemväl af E. K. Majit erkändt.