Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då armband af glasperlof, försedda med plaller eller knäppen af glas, esomoftast lära angifvas lill förtullning med yrkande af deras tullbehandling eller 40 öre per skålpund eller den tullsats, som för dylika perlor är bestämd, men ifrågavarande artiklar utgöra ett fullständigt arbete, samt deras tullbehandling såsom bijouteri-arbeten ansetts öfverensstämma med taxeanvisningen under ”Pertoi, oäkta, infattade med andra ämnen än guld och sillver", har under nämnda taxeanvisning blifvit inlördl ett stadgande härom, på sätt förslaget utvisar.
Då Citronskal, torra, enligt nu gällande taxa draga en tull af 6 öre per skålpund, har, i öfverensstämmelse härmed, den nu med 7 öre skålpundet utgående afgiflen å Pumeraaslrnoppar och skal blifvit nedsatt till (5 öre.
I alseende ä artikeln Porslin hafva Rikets Ständer, som under afvaktan på resultatet af de blifvande traktatsunderhandlingarne med Frankrike, ansett sig, beträffande de under nämnda rubrik förekommande 2:ne slag af äkta porslin, icke nu böra derå bestämma några förändrade tullsatser, likväl, hvad vidkommer oäkta porslin icke funnit något hinder för vidtagande af nödiga förändringar; och då, på grund af erhållna upplysningar, den inhemska porslinstillverkningen äfven med något lägre inlörsela 1'giIler än de nuvarande bör kunna uthärda täflan med den utländska, hafva tullsatserna å de under oäkta porslin förekommande särskilda rubriker blifvit nedsatta, för ’’hvilt eller enfärgadi, men omåladt’’ frän 5 till 4 öre skålpundet ä ’’talrickar” och från 10 till 8 öre ä ”andra pjeser”, samt för ”måladt eller tryckt’’ porslin från 10 till 8 öre ä ”talrickar” och från 18 till 15 öre ä ”andra pjeser.”
Till närmare förtydligande af rubriken potatismjöl eller malen potatis har uti en tillagd anmärkning blifvit föreskrifvet, att sådan, genom rifning och vattenpågjutning, utaf potatis erhållen stärkelse, som sedermera genom krossning och siktning blifvit försatt i injölform, bör tullbehandlas elter hvad taxan bestämmer lör rubriken stärkelse.
Beträffande laxerubrikeu redskap ork maskinerier, eller delar deraf, ej specificerade, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen anfört, hurusom med den 16 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 4£8. i gällande taxa under denna rubrik intagna förklaring åsyftats dels att undanrödja all villrådighet derom, att med ifrågavarande redskap och maskinerier afsåges de, som erfordrades för fabriker och jordbruk, dels att förebygga, att den för berörda artiklar stadgade tullfrihet skulle kunna utsträckas äfven till sådana enklare redskap, som i mängd tillverkades inom landet, t. ex. liar, plogar, spadar med flera; men att deraf den följd inträffat, att de enklare redskapen, äfvensom maskindelar, då de möjligen särskildt för sig kunnat användas, blifvit hänförda i vissa läll till ”manufaktur och handtverkssmide" med införseltull al 15 öre för skålpundet, och i andra åter till ”slöjdvaror, i taxan ej nämnda”, för hvilka införseltullen är bestämd till 20 procent af värdet, äfvensom att båda dessa tullsatser vid tillämpningen åstadkommit missnöje och klagomål, såsom alltför betungande för de industriela yrken, till hvilkas bedrifvande importörerne ansett effekterna såsom nödvändighetsartiklar; hvarföre och då, i samma mån ett lands slöjd- och jordbruksindustri ginge framåt och vunne dess fullkomligare utveckling, i följd hvaraf produkterna hänvisades till täflan med utlandets, dessa näringar äfven vore i behof af alt, för så lindrigt pris som möjligt, kunna från främmande länder tillegna sig de nyare uppfinningar, genom hvilka redskapen för produktionen vunne större ändamålsenlighet, de omlörmälda embetsverken, som ansett den tullsats, hvilken efter år 1854 varit för de under särskild rubrik verktyg ”för slöjderna och handtverkerierna”, ej specificerade, med 5 procent af värdet bestämd, kunna, såsom hillig och väl afpassad, utsträckas äfven lill de artiklar, som för jordbruksnäringen utgöra behöfliga arbetsmedel, helst flera bland de enklare landtbruksredskapen med allt skäl vore alt betrakta såsom verktyg, i underdånighet föreslagit: a) ali sistnämnda rubrik ”verktyg” måtte i taxan erhålla följande lydelse:
"Verktyg för fabriker, handtverk och jordbruk, ej specificerade R:dr 100 r:mt 5 R:dr”; b) att artiklarne liar, sky/lar, skaror och spadar, hvilka nu äro i noter under linien upptagna med hänvisning till ”jern: manufaktur- och handtverkssmide, ej specificeradt’’, måtte, ehvad de äro försedda med skaft eller ej, likasom yxor, i larifen uppföras till behandling såsom verktyg”; c) att till enahanda tullbehandling mätte hänvisas skräddaresaxar samt trädgårds- och ullsaxar, nu till särskildt drygare afgift upptagna; d) alt till afhjelpande af den oegentlighet, som nu mötte derigenom, att de för sågblad och sågbladsämnen bestämda tullsatser möjligen kunde i verkligheten öfverstiga hvad sorn belöper för sagar, försedda med skaft, hvilka redan vore till ”verktyg” hänförda, alla dessa effekter mätte till sistnämnde taxerubrik hänvisas; e) att likaledes murare- och målareborstar, om hvilkas hänförlighet antingen till ”borstbindare-arbeten’’ eller till särskildt i taxan upptagna ”penslar”, tvekan hittills förekommit, måtte, äfvensom penslarne, till ”verktyg” hänföras: f) att den under tulllaxerubriken "redskap och maskinerier” vid sednaste riksdag införda ofvanberörda anmärkning, måtte alldeles uteslutas; samt g) att nyssnämnde rubrik således måtte, utan inskränkning, erhålla följande lydelse: ’’Redskap och maskinerier eller delar deraf, ej specificerade, till begagnande vid fabriker, eller handtverk eller för jordbruket fria"
Rikets Ständer, som godkänt det af embetsverken framställda förslag till redaktion af taxerubriken ”verktyg” och hänvisning lill nämnda rubrik af här ofvan uppräknade artiklar, hafva, med biträdande i öfrigt jemväl af embetsverkens förslag angående rubriken ”redskap och maskinerier”, ansett att, i likhet med hvad vid fjedrar blifvit bestämdt, till nämnda rubrik bör näst efter ”jordbruket” tilläggas orden : samt för jernvägarnes behof.” Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o '144. 17
DS af rör och rottingar lära förekomma åtskilliga arbeten, såsom spröte» till paraplyslällningar, klufven och hyflad rotling till krinoliner m. m., hvilka ej finnas i taxan upptagna och ej heller torde kunna hänföras till korgmakare-arbeten eller andra der specificerade artiklar, har, enligt embetsverkens hemställan, under rubriken ”Rör: rottingar, vass och andra slag, blifvit i taxan intagen en ny bestämmelse af den lydelse lörslaget utvisar och med en tullsats af 15 öre per skålpund.
Derjemte och på de skäl embetsverken anfört, hafva Rikets Ständer, som funnit sådana rör, som inkomma såsom underbäddning för skeppsladdningar, böra vara vid införsel från (ullafgift befriade, ansett ett stadgande härom böra enligt bifogade förslag i taxan upptagas.
I likhet med hvad embetsverken föreslagit, hafva Rikets Ständer ansett den uti noten pag.
34 af nu gällande taxa förekommande rubriken ”siktduk af metall” böra förändras till ”siktduk af sammansatt metall”: hvarjemte följande artiklar blifvit, med hänvisning för tullbehandlingen, under samma rubrik upptagna, nemligen : ”Siktduk af jern; se Manufaktursmide”, „ af koppar; se Koppar, andra helfärdiga arbeten”. „ af stål; se Stålarbeten”, ,, af annat material; se Väfnader.”
Sköldpadd, arbetad, drager nu en tull af 5 R:dr per skålpund; men, för alt underlätta den lofliga införseln af denna lätt smuggelbara vara, har nämnda afgift blifvit nedsatt till 2 R:dr per skålpund.
Då, enligt hvad embetsverken upplyst, smink och sminkflor vanligen inkomma utbredda på papper, tyg, porslin eller glas, samt nu draga en tull af 65 öre per skålpund af varans vigt, men denna ej kan utrönas med mindre än att varan afskiljes från det ämne, hvarå den är fästad, hvilket ej kan verkställas ulan att densamma mer eller mindre skadas, hafva Rikets Ständer ansett lämpligast, om denna vara, i likhet med hvad för pomada och åtskilliga andra varuartiklar är bestämdt, förtullades utan afdrag i vigten för del vidfästade ämnet, mot det att en skälig tullnedsältning medgåfves; och har stadgande härom blifvit i förslaget inlaget och tullsatsen bestämd till 50 öre per skålpund.
Till den under rubriken spetsar, uddar och blonder förekommande benämningen silkes- och linne- hafva, enligt embetsverkens förslag och på af dem anförda skäl, blifvit tillagda orden: ”med eller utan blandning af annat ämne.” Likaledes har, i likhet med hvad embetsverken föreslagit, en i taxan ej omnämnd artikel: ”Sprutor, brand-, med tillbehör” blifvit under sådan rubrik derstädes intagen; hvaremot afgiflen å dessa artiklar, hvilken embetsverken ansett böra bestämmas till 10 procent af värdet, blifvit, med afseende såväl å dessa redskaps sammansatta beskaffenhet sorn ock å deras gagn för det allmänna, af Rikets Ständer bestämd till endast 5 procent.
In försela fgi flen för säckar, nya, tomma, bestämmes enligt nu gällande taxa efter den för väfnaden, med 10 procent förhöjning; men då behofvet af dessa artiklar är i ständigt stigande och afgiflen för del å dem nedlagda enkla sömnadsarbete synts alltför hög, har tilläggsafgilten blifvit nedsatt till hälften, eller 5 procent.
Då en närmare bestämmelse rörande tullbehandlingen af tafvelramar för fotografier funnits vara behöflig, hafva Rikets Ständer, i enlighet med hvad embetsverken föreslagit, beslutat följande tillägg under hufvudrubriken tafvelramar: ”lör fotografier, af papp, ensamt eller med sammanbindning af glas; se papparbeten, olackerade, ,, „ af bronseradt papp; se papparbeten, lackerade.” Bill. till li.
Brot. 1862 f 1863. 10 Sami. 1 Afd. 12 Höft. 3 18 Fxp adit, i arts- Utskottets Förslag till underd.
Såsom eli l’öi L_j cili^ande af tion under rubriken Tobak, arbetad, förekommande benämningen: ”spunnen eller negerhead”, har, enligt embelsverkens förslag, med uteslutande a!' ordet ”negerhead”, men med lullsatsens bibehållande, blifvit tillagdt: ”hopvriden eller pressad."
Dä utom den i taxan med hänvisning till tullbehandling såsom strängar omnämnda ”jern-, stål- och messingstråd lill instrumenter”, äfven tråd af koppar lärer användas till strängar, bar, enligt embelsverkens förslag, sådan träd blifvit, jemte de förut uppräknade slagen, i taxan inlagen; äfvensom efter benämningen ”träd, linne-”, blifvit tillagd en rubrik af följande lydelse: ”tråd af silke, bomull eller lin, öfverspunnen med guld, silfver eller annan metall; se Gulddragare-ai beten.”
Fanérskifvor draga nu hälften af den lidi, som är bestämd för snickare-arbeten af samma träslag, ulan ali något maximum för dessa skifvors tjocklek är föreskrifvet, men då en sådan föreskrift visat sig vara af behofvet påkallad, har den rörande tullbehandlingen af fanérskifvor i nuvarande taxa under artikeln trävaror införda bestämmelse blifvit, enligt embelsverkens hemställan, utbytt mot en till lydelsen så förändrad, som det bifogade taxeförslaget utvisar.
Då tangentskifvor af elfenben till så kallade klaviaturer enligt gällande bestämmelser tullbehandlas såsom oarbeladt ben, och följaktligen äro tullfria, hafva Rikets Ständer, som ansett de till enahanda ändamål ämnade tangentslifvgrna af så kalladt ebenhols med samma skäl böra vara från införselafgift befriade, låtit, i enlighet med embelsverkens förslag, i taxan upptaga desamma under rubriken trävaror såsom tullfria.
I enlighet med hvad embetsverken föreslagit och på af dem anförda skäl har dea nuvarande rubriken ”Urband” och ”Urkedjor” blifvit såsom obehöflig ur taxan utesluten.
Med afseende å den i förhållande till varuvärdet dryga afgift af 25 öre per skålpund, hvarmed Vudd, andra slag än silkesvadd, för närvarande är belagd, bar tullsatsen å nämnda artikel blifvit bestämd till 10 öre skålpundet.
Enär tulltaxan i afseende på vagnar och åkdon, utom medgifven tullfrihet för sådana synbart brukade, som af resande för eget bebol medföras, eller som blifvit ur riket bevisligen utförda, endasf innehåller 2:ne tullbeslämmelser, nemligen 87 R:dr 50 öre för tvåbjuliga samt droskor, trillor och slädar, samt 100 R:dr för öfriga slag, har deraf blifvit en följd, att äfven nya arbetsfordon och lastvagnar varit underkastade enahanda tullafgifler, ehuru dessa, vid jemförelse mellan de förstnämndas och de sednare artiklarnes beskaffenhet och värde, mäste anses vara obilligt höga.
Vid sådant förhållande och då införseln af dylika tor landtbruk och näringar behöfliga redskap icke borde försväras eller omöjliggöras genom höga tullsatser, hafva embetsverken föreslagit, ali sistnämnda slags vagnar mätte under en ny rubrik upptagas med tullsats al 10 R:dr stycket. jemte det Rikets Ständer godkänt det af embetsverken framställda förslag om intagande i taxan al den nya rubriken arbetsfordon och lastvagnar, hafva Rikets
Ständer ansett in försel algi flen derå böra bestämmas till endast 5 Rdr Runt; äfvensom tullen å tvåbjuliga åkdon saint å droskor, trillor och slädar blifvit nedsatt till 20 R:dr stycket.
Den för vatten, mineral-, med 15 öre per kanna utgående tullsats har, i betraktande al denna artikels behöflighet inom medicinen, blifvit nedsatt till 10 öre kannan.
Exp oditio ns- U Iska t le Is Förslag till underd.
Skri frelse, N:n 148. 19 Billigt hvild embetsverken upplyst, har ibland införselartiklar under sednare åren förekommit en under benämningen af vattenglas, utgörande en lösning al kiselsyra i kali eller natron, hvilken användes till indränkning af sten, öfverstrykning af kalköfverdrag och färgning på murar m. ui., och hvilken artikel af embetsverken ansetts böra i taxan upptagas med en tullsats af 20 procent å värdet eller lika med hvad för sista rubriken i taxan stadgadt är.
Jemte det nämnda artikel blifvit, på sätt embetsverken hemställt, i förslaget intagen, har, i betraktande af dess användning, densamma ansetts icke böra uuderkastas högre afgift än 5 procent å värdet.
1 enlighet med hvad embetsverken föreslagit och på al’ dem anförda skäl, hafva vid de under väfnader, halfsiden- förekommande benämningarne ”felb och plys” blifvit tillagda orden ”äfvensom filtar.”
Bland de under afdelningen ylleväfnad upptagna effekterna ”filtar och mattor” lärer, enligt hvad embetsverken upplyst, förekomma dels dubbla och kantade filtar, vanligen kallade resfiltar och äfven använda till sängtäcken, dels ock så kallade maskinfiltar, rundväfda, hvilka tvänne sistnämnda varuartiklar af embetsverken ansetts icke vara att tullbehandla såsom filtar och mattor, utan böra hänföras, de förre till ”kläder” med 50 procent förhöjning i lullafgiften för tvget, och de sednare till delar af ”redskap och maskinerier”, och följaktligen fria från tull.
Beträffande artikeln maskinjilt hafva Rikets Ständer till alla delar godkänt embetsverkens förslag; hvaremot och då vidkommande ofvannämnda s. k. resfiltar, sådana äfven användas lill sängtäcken, och någon förhöjning i afgiften för vålnaden, hvaraf filten består, lika litet bör ifrågakomma som för artikeln sängkläder, Rikets Ständer ansett att till rubriken ”filtar och mattor” under ylleväfnad endast bort tilläggas: ”derunder inbegripne kantade resfiltar”.
I enlighet med hvad embetsverken hemställt, hafva Rikets Ständer, som ansett att från den allmänna lullbestämmelsen, 50 öre per skålpund för hår- och lagelvälöader, undanlag bör ega rum för näthärsfi/l, hvilken användes till samma ändamål som förhydningspapper, låtit i taxeförslaget införa stadgande härom.
Dä vid lulibehandlingen af en del jern- och andra metall-arbeten olika åsigt egt rum om rälta förståndet af det i taxan vid vissa sådana artiklar förekommande ordet: ”poleradi”, har, till undvikande af tvister i sådant hänseende, blifvit i slutet af införseltarifen, på sätt embetsverken hemställt, härom införd erforderlig förklaring.
Underrättelserna vid Tulltaxan, Sorn genom Kongl. Förordningen den 21 Januari 1855, angående hvad vid verkställigheten af den nya stadgan om mått och vigt bör iakttagas, blifvit föreskrifvet, att berörda stadga i allmänhet skulle med innevarande års ingång vinna lull tillämpning, samt nödigt är att den färtygsafgifl, som enligt 4 § skall under namn af lastpenningar erläggas med 40 öre för hvarje läst, förändras till hvad den bör utgöra för nuvarande nyliisl; har, dä denna sednare i det närmaste motsvaras af lf komniers-läsl, afgiften bestämts till 70 öre för hvarje riyläsl och nämnde § 4 i öfrigt erhållit den förändrade lydelse förslaget utvisar.
Dä Rikets Ständer beslutat att alla utförselalgifter skola upphöra, har, till följd häraf, hela den nuvarande 7 § i taxeunderrätlelserna, all ”inkomna och lill inrikes för - 20 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, I\'
:o /4-8. brukning disponerade utländska varor kunna till utrikes ort tullfritt åter utföras”, blifvit ur förslaget utesluten; äfvensom de i 3 och 11 §§ gifna föreskrifter, i den förra att ”varor, sorn med främmande fartyg utföras icke äro underkastade andra eller högre afgilter, än om de med svenska lärtyg utftirås’', samt i 11 §, eller blifvande 10 § att ’’på hvart och ett inlastningsställe erlägges tull för hvad lastad! blifvit”, ansetts böra utgå, likasom hvad i öfrigt uti sistnämnda § förekommer derom, att afgift ej behöfver erläggas för mera än som ”lastas”.
Sedan genom nådig Kungörelse den 22 sistlidne
Maj blifvit stadgadt, att all luIIstämpling af varor, som från utrikes ort inkomma, skall från och med år 1864 upphöra, blifva de i § 6 förekommande orden: ”och öfvervara alla stämplingar i packhusen” i saknad af all tillämpning och lära således böra utgå; äfvensom, tiil följd af E. K. Maj:ts nådiga Kungörelse al den 13 Juni 1862, om upphörande af svenska fabriksoch handtverksvarors stämpling, 3:dje inom. i nuvarande 10 § blir öfverflödigt och bör uteslutas.
Nuvarande 12 § innefattar stadganden, rörande de provisionsqvanliteter, som, afsedda för förbrukning om skeppsbord under den lid ett fartyg lossar eller lastar, äro befriade från tull, men denna § har, i enlighet med hvad embetsverken hemställt och på grund af de utaf dem anförda skäl, erhållit den förändrade lydelse, som § 11 i förslaget utvisar.
Rikets Ständer hafva visserligen icke förbisett att tulltaxan ännu i flera andra hänseenden är i behof af väsendtliga förbättringar; men dä en mera djupgående granskning af författningen, för att icke gå miste om den öfverenstämmelse imellan dess särskilda delar, som i all lagstiftning är af nöden, förutsätter mångfaldiga detaljutredningar, för hvilkas åstadkommande Rikets Ständer sakna tillfälle, hafva Rikets Ständer velat i underdånighet anhålla, alt E. K.
Majit behagade, efter föregången utredning af sakkunnige män, till Rikets näst sammanträdande Ständer i nåder aflemna förslag till ny tulltaxa, deruti, med iakttagande af erforderlig enkelhet och konseqvens i afseende på uppställningen, införseltullarne för de fabrikater, som utgöra föremål för inhemsk industri, må föreslås till sådana belopp, att de å ena sidan icke kunna lemna den svenske producenten tillfälle att skörda oskälig vinst på öfrige medborgares bekostnad, men å den andra göra det för honom möjligt, att med användande af omtanke och flit fördelaktigt bestå i konkurrensen med främmande, i afseende å klimat, läge och kapitaltillgång, mera lyckligt lottade länders industri-idkare; och torde, enär hos Rikets Ständer fråga blifvit väckt om förändradt förtullningssält af artikeln bränvin, så att denna vara blefve vid dess införtullande uppmätt och profvad enligt samma grunder och pä samma sätt sorn för den inhemska tillverkningen deraf är stadgadt, E. K.
Majit läckas jemväl i nåder meddela föreskrift att i sammanhang med utarbetandet at nytt tulltaxeförslag bör tillses, huruvida en sådan förändring i 1111 för bränvins i n fört 11 lin ing gällande förfaringssätt lämpligen må kunna vidtagas; hemställande Rikets Ständer derjemte att det oftaåberopade här i underdånighet bilagda förslaget lill ’’tarif för införseltullen” och till ”underrättelser om hvad vid dess verkställighet iakttagas bör” måtte vinna nådig fastställelse.
Förslag till Tulltaxa. 21 JPiirslug lill Tullla&tM* Tarif för liiförselstullen.
Qvantitet för Införselstull.
R:dr öre Absinth; hänföres under likör.
Accordion; hänföres till Slöjdvaror af sammansatta ämnen.
Aeter spirituosus eller s. k.
Hoffmans droppar; tullbehand- las efter hvad taxan stadgar för art.
Affall; se Spillning.
Affall vid klädesberedning; se Stoft. Agat, oarbetad Fri. arbetad, oinfattad 1 skålp.
1 50 infattad med guld eller silfver, väges med infattningen och förtullas såsom den; infattad med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bijouterivaror.
Aiguilletter; se Gulddragare- och Snörmakare-arbeten.
Alabaster, oarbetad Fri. arbetad, ej specificerad: hvit 1 skålp. — 60 andra slag 1 skålp. — 30 Albumin eller Anilin; hänföres under kemiskt-tekniska pre- parater.
Aloe'; hänföres under Apotheksvaror.
Alun, alla slag Fri Ambra Fri.
Angelika Fri.
Anis 1 skålp. — 1 7 22 Förslag till Tulltaxa.
Antimonium crudum, eller spetsglans och regulus ....
Apotheksvaror, alla i taxan ej specificerade, enkla eller sammansatta, till införsel af apothekare eller dem, som erhållit Sundhetskollegii tillstånd att med sådana varor idka handel, eller, efter Sundhetskollegii, Vetenskapsakademiens eller vederbörande Universitetsfakultets hörande, af vetenskapsmän till begagnande för vetenskapliga ändamål, eller ock, efter Kommerskollegii pröfning, af näringsidkare, som styrka sig hafva behof af dylika varor för åstadkommande af sina tillverkningar Argentan eller Nysilfver; liänföres under Metaller, sammansatta.
Arkitektoniska arbeten; se Bildhuggeri-arbeten.
Årrak; se Bränvin.
Arsenik, till införsel af Apothekare och, efter erhållet tillstånd af Kommerskollegium, för fabriksinrättningar Asfalt Asfaltfilt; känföres under Papper, förhydnings-, press- och tak-.
Asfaltrör; hänföras till Redskap och Machinerier.
Aska, rå, af träd eller andra vegetabilier pott-, vällad eller oraffinerad, äfvensom raffinerad eller kalcinerad koppar-; se Kopparskrot, tenn- och bly-; se Tennaska.
Askar och Dosor tullbehaudlas lika med det ämne, arbetad t, hvaraf de bestå; af sammansatta eller såsom arbetade ej specificerade ämnen Assa foetida (Dyfvelsträck); liänföres under Apotheksvaror.
Auripigment; hänföres under Färger, ej specificerade.
Balsam, kopaive-, peruviansk och annan nativ (flaskornas vigt inbegripen) Band:
Silkessammets- Siden Halfsiden- Anm.
Ingen skilnad i tullafgiften göres, om uti halfsidenband silket utgör blott en ringa beståndsdel. andra slag, derunder inbegripna sådana, äfven af silke, hvari kautschuk, gutta percha eller likartade ämnen ingå Qvantitet för Tullberäkningen.
1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp.
JR: dr Fria. — 2 Fri.
;l Fri. 75 Förslag till Tulltaxa. 23 Qvantitetför Införselstull.
R:dr öre Bark, alla ej specificerade slag Fri Barometrar; se Instrumenter, fysiska m. fl. Bast och Bastrep Fria.
Bastmattor Fria.
Beck och Beckolja Fria.
Bayerskt eller Tyrolerbeck; hänlöres under Harts.
Ben: oarbetadt, alla slag, derunder inbegripna tangentskif- vor till s. k.
Klaviaturer, klufvet, spjelkadt och sågadt ben samt förmalda ben eller s. k. benmjöl.
Fritt. arbetad t:
Elfen- och Hvalrösständer 1 skålp. 1 50 andra slag 1 skålp. — 40 Benspån; hän föres under Spillning.
Bensvart, Benkol eller Bister 1 Centner 1 50 Berberisrötter Fria- Bernsten, rå och oarbetad Fri. arbetad, oinfattad 1 skålp. 1 50 infattad med Guld eller Silfver, väges med infattningen och förtullas såsom den; infattad med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bijouterivaror.
Bijouterivaror af annat ämne än guld och silfver, enkla eller sammansatta, såsom armband, bröstnålar, kedjor, kors, ringar, sigiller, spännen, urhakar m. m. . . . 1 skålp. — 75 Anni.
Afdrag i vigten göres ej för fodraler, hvari Bijouteri- varor inkomma, eller för kartor, hvarå de äro uppfästade.
Bildhuggeriarbeten, som utgöra konstnärsarbeten ....
Fria. andra slag och arkitektoniska arbeten af ämne, hvil- ket, såsom arbetadt, ej är i taxan specificeradt . 1 skålp. — 25 Bin i kupor Fria.
Biscuit, arbeten deraf; hänföras till Porslin, äkta: kvitt eller enfärgadt.
Bister; se Bensvart.
Blauholtz; hänföres till Färgträd.
Bleckslag ar e-arbeten, ej specificerade: olackerade 1 skålp. — 25 lackerade 1 skålp. — 40 Blod, kreaturs-, alla slag Fritt.
Blodiglar Fria.
Blommor, naturliga Fria. konstgjorda, af tyg, papper eller halm .... 1 skålp. 22 50 24 Förslag till Tulltaxa.
Blommor, delar af konstgjorda blommor . . .... 1 skålp.
R:dr 7 öre 50 Anm.