Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lill fångars skjuts och underhåll_, hade Utskottet, på anförde skäl, tillstyrkt Rikets Ständer: ”alt bevilja uppförandet å Stat af den utaf Kongl. Majit i Nåder äskade tillökning med 62,38o R:dr oell alt derjemte lill Kongl. Maj:t aflåta underdånig skrifvelse, med tillkännagifvandé, det Rikets Ständer liyste den öfvertygelse, alt Kongl. Maj:t lärer vara betänkt på att ytterligare låta vidtaga sådane mått oell steg, som sätta en gräns för denna Utgifts-Titels oafbrutna stigande långt utöfver hvad vid Riks-Statens uppgörande beräknas.”
Vid detta Utskottets tillstyrkande, hafva hos Ridder skåpet och Adeln samt inom Borgare- och Bonde-Stånden flerfalldiga anmärkningar blifvit gjorda, af hvilka likväl en del, rörande förmenta bris tfa 11 ig heter i Inrättningen, dels derigenom att fångarne ega eli alltför rundligt underhåll, dels ock alt arbetet är för lindrigt och arbetsordning-en icke fullt ändamålsenlig och nog strang, m. m., redan åro besvarade genom Utskottets Utlåtande N:o ij5 och 176, föranledda af Herrav Montgomeries j G.} och Strålesj N. kV._, serskild e motioner, samt grundade pä af Utskottet pä stället inhemtade upplysningar.
Grefve Cronhjelm_, O. A.har anmärkt: att den föresiägne tillökningen efter ali sannolikhet är för ringa, och att, då delta anslag är af för* slags-natur samt Kongl. Maj:t alltså mäste berättigas att, om blist uppkommer, anvisa fyllnaden på Öfverskotten, bättre vore att genast göra anslaget betydligare.
— Utskottet medgilver rigtigheten af denna framställning desto hellre, som Utskottet, såsom hufvud vilkor för ett väl ordnadt Stats-Verk, antagit och äfven till Rikets Ständers godkännande föreslagit den allmänna grundsats, alt någon bestämd anvisning å Öfverskotten ej må göras.
Men i närvarande fall har hos Utskottet kommit Stats-Utskoftets Utlåtande 1V:o zip. i betraktande, att byggnader ne vid Correclionslnrältningarne, som medtagit betydliga summor, om icke fullbordade, dock äro nära alt blifva del; att utgifterna numera äro så noga kände, att special-stater kunnat till efterrättelse vid Inrättningarne utfärdas; alt ar betsvinsten, hvaraf en del användes till Inrättningens underhåll, är i stigande samt att, i den moa arbetsskickligheten vid Inrättningen tilltager, antalet af de fångar, som af enskilde ifrån Inrättningen uttagas, bor ökas.
— Och då Utskottet derjemte tillstyrkt en förnyad underdånig anhållan om mera ändamålsenliga åtgärders vidtagande, tior Utskottet sig icke hafv.a saknat giltiga skäl för att, såsom tillökning i anslaget för fångars skjuts och underhåll, föreslå endast det af Kongl.
Majit äskade belopp 6a,38o R:dr.
Af hvad nu blifvit anförd t samt af hvad de vid förra Betänkandet fogade räkenskaps-utdrag utvisa, anser Utskottet det vara ådagalagdt, alt den nedsättning i utgifterue för fångars skjuts och underhåll, som, dels inom Borgare-Ståndet Herr Halling, och dels inom Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägligen Anders
Danielsson ifrågaställa och hvarigenom, enligt den senares tanka, den nu tillstyrkta förhöjningen, 62,380, skulle kunna Stals-Verket besparas, icke, åtminstone för närvarande, låter sig göra, helst de af bemälde Riksdagsfullmägtig dertill uppgifne utvägar, all Öfver-Styrelsen måtte öfverlemnas till sådane män, som af nit för saken vilja deråt offra sina bemödanden, utan dryga arfvoden; alt administration, kosthållning, arbete, m. m. må ställas på det sätt, att Inrältningarne bära sig sjelfve, o. s. v. — till en stor del, vid närmare granskning, . befinnas overkställbar.
Dock bör Utskottet upplysa, att nuvarande Ordföranden i Styrelsen öfver Fängelserna och Arbels-Inrältningarne i Riket afsagl sig det för denna bekymmerfulla och mödosamma befattning bestämda arfvode.
Herr Cederschöld, P. G., har yttra!: all något ändamål icke stöde att vinna genom den af Utskottet föreslagna underdåniga skrifvelse, utan att snarare anhållan borde göras om undersökning rörande orsakerne lill det ökade antalet af brott, och hvilka, efter Herr Cederschölds tanka, äro: bristande tillfälle till undervisning för menige man, det låga priset på bränvin och tillgängligheten af denna vara, samt nu gällande sladganden, att försvarslöse personer genast skola intagas på Correclionshus.
Lika med Herr Cederschöld anser Utskottet, att, om man skall kunna Stais-Utskottets Utlåtande N:o 219. hoppas någon förminskning i fårrgpersonalen, orsakerne lill brottens ökade a nial höra utrönas och, lill deras förekommande, mera krafliga och vidtomfattande hjelpmedel användas, än hvad Utskottet föreslagit.
Men som Utskottet måste afse behof ven för det närvarande och nödvändigheten ali, så fort som möjligt, söka hämma denna Utgifls-Titels fortsatta tillökning, samt i Ulskotlets lunka dertill torde kraftigast medverka, om Författningarne angående försvarslöse personer rättades efter lidens fordran, så har Utskottet ansett sig höra föreslå den här ofvan omnämnda underdåniga framställning, och hvars afgifvande Utskottet nu älven tillstyr k t. 2.7
Ira och 3:dje Pank ter ne ^ om tillökning i Iiyggnads-anslagen för underhållet af nödige Magasinsbyggnader i ilufvudsladen samt 1 landsorterne, äro lemnade utan anmärkning. /po Den af Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson, vid Utskottets tillstyrkande i frågan om underhållet af Drottningholms hroar, gjorde anmärkning, alt Stats-Ver ket icke hurde befatta sig med arrendets emottagande för dessa hroar eller belastas med kostnaden för deras underhåll, liar Utskottet ansett icke kunna föranleda lill ändring i dess förut yttrade åsigt, helst lämpligast, i Utskottets lunka är, att dessa arrende-medel, lika med andre sådane, till Stals-Verket ingå och att eli bestämdt ärligt anslag för utgiften finnes, hvilken i allt fall, om tiligångarne befunnits otillräcklige, mäst på annan väg af allmänna medel fyllas. 5:te Punktenj angående ersättning för indragne dagsverken till Strömsholms Stuterij är lemuad utan anmärkning. 6:0
Utskottet har tagit kännedom a.f de hos Ridderskapet och Adeln af Friherre Hjerta> Gr. J. , Friherre Toll_, G., Grefve v. Fersen j och Friherre Ehrenborgh j C. IF. , afgifne anföranden , rörande fördelurne af en förbättrad Hästafvel och nödvändigheten af det begärda anslaget för Stohållningen i Riket; men Utskottet har icke funnit några nya så beskaffade skäl i delta ämne vara anförde, sorn kunnat verka förändring i Utskottets förra yttrande. jule Stats-Utskotteis Utlåtande N:o zip. i3 jule Punktenj angående Legardt anslag för Häst-cullurens upphjelpande i Jemtland, 8:de D:Oj angående uppförande af anslag för det Nybyggare i Rikets Norra Landskap tillagda understöd i spanmål, och g:cle D:o_, angående uppförande å Stat af 3:ne bestämda utgiftsposter, som hittills anvisats, äro lemnade utan anmärkning. 10:0 I anledning af Herr Hatlings förfrågan om orsaken till den olikhet, som förefinnes emellan Utskottets uppgift, att vid sisllidne Riksdag blifvit för Canal-ersättningar å 8:de Iluf vud-Titeln anvisadt ett anslag af 8000 R:dr och hvad Rikets Ständers skrifvelse i samma ämne innehåller, eller ett belopp af endast 5ooo R:dr, äfvensom af hvad orsak Utskottet nu tillstyrkt åtskilliga Indelningars öfverflyllande ifrån cpde IIufvud-Titeln, får Utskottet till svar meddela, alt, uti Betänkandet N:o 86, förstnämnda summa genom tryckfel blifvit upptagen lill 8000
R:dr i stället för 5ooo Rulr, som uti Tabellen rätteligen finnes utförd, samt ali öfverflyttningen blifvit af Utskottet tillstyrkt ur det skäl, alt mindre lämpligt synes vara, det
Ulgiflsanslag för enahanda ändamål förekomma å olika Hufvud-Titlar.
Stockholm den 19 Julii j 834- B ilian" till R.
Trot■ i834- 4: Sami. 1 dfd. 2/dr a Bandel. 12/te Häftet. ?, STOCKHOLMjH. G. Nordström, 1834.
Stat s-T! t skett ct Memorial JV:o 250 och aai. 1 N:o 220.
Ankom till Exp.—TJtsk. den 20 Julii.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss på Ståts-Utskottets Utlåtande N: Sy.
Ifrån Bonde-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å dess Utlåtande N:o 87, angående reglering af utgifterna under Riks-Statens JVionde 1 lufvud-Titel; men sorn, enligt från Riks-Stånden ankomne Protocolls-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet den 28, och af Preste-Ståndet den 3o sistlidue Maji; så anser Utskottet, lill följd af 75 §.
Riksdags-Ordningen, denna fråga vara afgjord, oek kan således dermed icke taga någon ridare befattning.
Slockholm den 19 Julii i834» N:o 2 21.
Ankom tiil Exp. Utsk, den 20 Julik Utlåtande j i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet JV:o 88 j angående regleringen af Riks-Statens Tionde Hufvud-Titel. 1:0.
I anledning af Utskottets uti irsta punkten af berörde Betänkande gifne tillstyrkande, om uppförande å Stat af det vid sista Riksdag, endast tills vidare beviijade anslag för Läro-Verken, nemligen med 18,000 Rrdr för Universiteten och Tillämpnings-skolorna samt med 42,000 Rrdr för Elementar-Läroverken, och att detta sistnämnde anslag lämpligen borde utgå lill disposition af vederbörande Consistorier, hafva anmärkningar blifvit gjorda, hos Ridderskapet och Adelil, af Herr non Hartmansdorff dervid, att Utskottet icke yttrat sig öfver de, i det Kongl. Majrts Nådiga Proposition vidfogade Stats-Råds Protocoll pag. 12, omnämnde frågor, rörande åtskilliga Consistoriers anspråk på undantag af vissa i och för löneregleringen af Elementar-Läroverken påräknade och disponerade tillgångar, samt angående afsöndringen af ett Praebende-Pastorat, som nu är anslaget åt Rector vid Jönköpings Skola; samt inom Borgare-Ståndet af Herrar Halling, Ekstrand, Hemberg 111. fl., som väl erkänt anslagets behöflighet, men funnit den verkställda fördelningen icke vara ändamålsenlig och derföre tillstyrkt Bihang till 11, St.
Yrot, 1034* 4 Sami. 1 Afd. 2 Bandet. 1 i 3:de Häftet. 2 Stats-Utikottets U t'åt unde A':o 221. detsammas uppförande endast tills vidare; och hafva såsom grunder för en förändrad organisation af Läroanstalterne blifvit framställde: upphörandet af Gymnasier samt inrättandet af Folkskolor och Gymnastik-anstalter vid Läroverken.
Hvad nu först Herr von Hartmansdorffs anmärkning angår, så lår Utskottet lill svar meddela, att, då i de den Nådiga Propositionen bilagde serskilde Utdrag af StatsRådets Protoeoll åtskilliga ämnen förekomma, hvilka, ehuru StatsRådet funnit desamma böra föranleda framställning till Rikets Ständer, sedermera likväl icke intagits i den Kongl. Propositionen, Utskottet anser meddelandet af berörde Protoeoll hafva egt rum endast till upplysning i de frågor, som i Kongl. Majrts Proposition äro omnämnda, men icke i annan ordning kunna blifva föremål för pröfning och beslut; och kan Utskottet således i omnämnde hänseenden icke något utlåtande afgifva.
Beträffande dernäst hvad sorn blifvit anfördt rörande det mindre ändamålsenliga i nuvarande organisation al Elementar-Läroverken; så torde det väl vara möjligt att ojemnheter vid en så vidsträckt reglering uppkommit; men då densamma grundar sig på det af serskilde Comiterade försl utarbetade oeh sedermera af Kongl. Maj:t i Nåder pröfvade förslag, samt verkningarne af nuvarande organisation ännu icke hunnit så utveckla sig, alt med bestämdhet deröfver kan fällas något på erfarenheten grundadt omdöme, och bedömandet häraf i allt fall icke torde höra till Stats-Utskottets befattning; så finner Utskottet sig icke heller böra tillstyrka någon åtgärd i anledning af de framställda anmärkningarne, helst om, på sätt Utskottet föreslagit, Consistorierne få verkställa fördelningen af hvad för hvarje Stift, enligt Stat, belöper, hvarigenom Utskottet förmodar partiel» ojemnheter lättast kunna afhjelpas. 2:0.
Uti åtskilliga anföranden , rörande serskilde punkter af denna Titel, förekomma yttranden om vigten af Folkskolors inrättande, samt att bidrag dertill af Staten borde lemnäs, t. ex. 5oo R:dr till hvarje Pastorat, enligt Herr af Ekenstams förslag; men då, utom andra skäl, sorn föranledt Utskottet att afstyrka Riksdagsfullmägligen Sven Ileurlins i detta ämne väckta motion, oeh hvilka finnas införda i aldra punkten af Betänkandet N:o 88, Stats-Verkets tillgångar icke medgifva meddelandet af sådane bidrag eller uppmuntringar, åberopar Utskottet nu endast sitt förra yttrande. 3:o.
Vid föredragning inom Borgare-Ståndet af nyssnämnde Betänkandes 3:dje punkt, innefattande afstyrkande af ökadt anslag, i anledning af Herrar Witlblads, Anderssonsj Forssbergs och Wedbergs motioner, dels om St<its-\Jislottets 3 ytterligare löneanslag till, och dels om utvidgning af åtskilliga Skolor, hafva anmärkningar i enahanda syftning med motionerne blifvit gjorda; hvarförutan Herr Halling tillstyrkt en underdånig skrifvelse, med anhållan om förändrad fördelning af förut varande anslag.
Men Utskottet har, af hvad anfördt blifvit, icke funnit skäl hvarken att frångå sitt förra förslag, eller att understödja Herr Hallings framställning, enär tillräcklig erfarenhet ännu icke är vunnen, rörande verkningarue af dea med Elementar-Läroverken senast vidtagne reglering. 4:o. Utskottet, som afstyrkt Friherre Hermelins motion, om tillökning med 2000 R:dr i anslaget lill den i Stockholm varande Normalskola för Yexelundervisningens befrämjande, har såsom skäl härtill uppgifvit, att vid Undervisningsverken i serskilde orter tillfälle äfven lemnäs lill inhemtande af hvad som erfordras för att blifva en skicklig Vexelundervisnings-Lärare, och alt någon klagan öfver blist på sådane Lärare i allmänhet icke förspörjes.
Häremot hafva inom ett Riksstånd, eller Ridderskapet och Adeln, åtskilliga anmärkningar blifvit gjorda, alla åsyftande bifall till den väckta motionen, och med tillägg af Herr von Hartmansdorff, det han, i motsats af hvad Utskottet hade sig bekant, försport klagan från serskilde håll öfver brist på skicklige Vexelundervisnings-Lärare, och att således ett seminarium för bildning af Lärare åt Folkskolorne vöre behöfligt.
Enär det af Utskottet anförde skäl, att, vid Undervisningsverken i serskilde oller, tillfälle äfven gifves till inhemtande af hvad sorn erfordras för att blifva en skicklig Vexelundervisnings-Lärare, icke blifvit motsagdt samt Utskottets yttrande i öfrigt, att i allmänhet någon klagan icke förspörjes öfver brist på sådane Lärare, ej kan anses vederlagd t genom ett eller annat exempel på ett motsatt förhållande, så anser Utskottet sig så mycket mindre kunna frångå sitt förra yllrande i denna fråga, som ämnet icke varit af den vigt eller nödvändighet, att detsamma väckt Kongl.
Majrts Nådiga uppmärksamhet och föranledt till Nådig framställning.
5:te punktenj angående ifrågaställdt, men af Utskottet icke tillstyrkt anslag till inrättande af en iVo/vnaZ-anstall för bildandet af skicklige Lärare i de moderna språken, är lemnad utan anmärkning. 6:0.
Inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva åtskillige Ledamöter afgifvit anmärkningar mot Utskottets afstyrkande i fråga om ökade anslag till Universiteten, samt såsom skäl dertill anfört, huruleledes inrättandet af nya Lärare-beställningar så väl vid Upsala, som vid Lunds Universitet vore i vetenskapligt hänseende af högsta behof påkallad!, och hvartill å förra stället erfordrades 6,870 R:dr och å det senare <5,060 4 Stat s-\Ji slottets Utlåtande Nio 211* Hulr? att den för Lärarne ifrågaställde löneförbättring vöre så mycket mera billig, som aflöningén derigenom icke komme att bestämmas högre än lill i,8oo R:dr för de äldre och till i,5oo
R:dr för de yngre Professorerne, eller det minsta belopp,-sorn troligtvis i något land gifves åt de personer, hvilka egna sig åt ett så mödosamt kall, samt att anslag för Academiernes materiela behof vöre. desto nödvändigare, sorn, om icke medel finnas anvisade till practiska öfningar och försök vid Astronomiska Observatorium, AnatomieSalen, Cliemiska Laboratorium m. m., föreläsningarne i dessa ämnen komma att blifva utan serdeles nytta- Och har Preste-Ständet enhälligt yttrat den önskan, alt Stats-Utskottet måtte, när extra anslagen komma i fråga, i främsta rummet afse de vetenskapliga institutionernas, behof; _ hvarjemte inom Eorgare-Slåndet Herr Hemberg, J.
P.j yrkat, att Stats-Utskottet skall uppgöra en rättvis, fördelning af det för Universiteten å Stat uppförde anslag, så att det må blifva till dess rätta ändamål användt, och till hvilken ^framställning Herr Hemberg hemtat anledning af den ojemnhet, som skal! egt rum vid fördelningen Academierne emellan, då, enligt Herr Hembergs förmenande, Lunds Universitet skall blifvit lidande.
Wid noggrann prof-' ning af hvad i detta vigtiga ämne blifvit anfördt, har Utskottet funnit, att tillökning ej mindre i antalet än beloppet af Academiske Lä ra nies löner väl är af behofvet påkallad; —* men, på de flerestädes i Betänkandena era Hufvud-Titlarne anförde skäl, kan Utskottet icke nu tillstyrka anslag, ämnade till förbättring i förutvarande löner eller till nya befattningar, utan så vida desse senare äro påkallade af högsta nödvändighet för Rlks-Styrelsens jemna gång; och Utskottet kant fördenskull, i berörde hänseenden, icke frångå dess förut gifne afstyrkande.
Deremot finner Utskottet det icke kunna bestridas, att om i vissa vetenskaper såsom Anatomie, Chemie, Physik m-fl., tillfälle lill praktisk Öfning eller experiments anställande saknas, undervisningen till stor del förfelar sitt ändamål, och vetenskaperne, till förlust för mångfaldiga yrken i Samhället, hvarken kunna rigtas med de upptäckter, som genom trägna practiska försök kunna göras, eller hinna den utveckling, som för närvarande i andra länder eger rum,’
Och med anledning häraf samt i betraktande tillika deraf, att i Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition är, för åtskilliga anskaffningar vid Upsala Universitet, uppgifvet ett behof af 14,000
R:dr för «n gång, har Utskottet skolat tillstyrka:. att, till afhjelpande af de oundgängligaste materiela behofven vid Academierne, ett anslag af 4>°°o R-'dr må åStat uppföras för hvardera Academien att intill nästa Riksdag utgå.. Stnts-TJtskottets Uthltnnde N:o 221..
5 Anseende Utskottet, i händelse Rikets Ständer härtill lemna Rifall, all fråga höra förfalla om extra Stats-anslags anvisande till Universiteten.
Beträffande Herr Hembergs framställning om uppgörandet af en ny fördelning utaf det vid sista Riksdagen gifne anslag, så kan Utskottet derå icke tillstyrka bifall på förut anfördt skäl, elfer att resultatet af den senast verkställde regleringen icke ännu är med visshet kändt,, och att de serskilde förhållanden, sorn kunna fö ra nied t partiela undantag, icke äro af Utskottet så noga kände, alt anledning deraf skäligen kan hem tas till en underdånig framställning, åsyftande förändring i berörde reglering. 7:0.
Utskottet, sorn, redan vid afgifvandet af förra Betänkandet rörande io:de Hufvud-Titelns reglering,, fästat behörig uppmärksamhet å Herr
Dalfelts motion, om anslag af stipendier eller praemier för lönlöse lärare vid Academierne, fastän Utskottet, på anförde skäl, icke kunnat densamma understödja, har,, till följd af Friherre Tolls uppmaning, ånyo tagit denna fråga under öfvervägande, men icke funnit skäl att frångå sitt förra yttrande.
8:de och g:de punkterne angående ytterligare anslag för Gjmnastiska Central-Institutet samt ål Professor
Ling för utgifvandet af dess Lärobok i Gymnastiken, hafva vid föredragningen inom Riks-Stånden förekommit i ett sammanhang; och har någon anmärkning,, med undantag af en utaf Motionairerne i ämnet, icke blifvit gjord vid Utskottets afstyrkande af ökadt anslag åt Central-Institutet.
Men i afseende på Utskottets hemställan om ett personelt ti 1 lök ad t anslag åt Professor
Ling med 600 R:dr årligen, så hafva hos Ridderskapet och Jdeln åtskilliga Ledamöteryrkat summans fördubblande, men hos Borgare-Ståndet någre Medlemmar åter bestrid t allt anslag]; hem tande Utskotlet häraf ökad anledning alt vidblifva sitt förra lillst yrkande; äfvensom Utskottet, som tagit under öfvervägande hvad hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit anfördt rörande ytterligare understöd för utgifvandet af Professor Lings Lärobok,, icke nu mera än förra gången funnit skäl tillstyrka hvarken något serskildt anslag i berörde hänseende eller någon försäkran, hvarigenom bemälde
Professor skulle betryggas för ali förlust vid arbetets utgifvande, eller att, vid uppbärandet af den personel» tillökningen af 600 R:dr, på sätt äfven blifvit ifrågaställdt, vilkor af Lärobokens utgifvande må fästas.
På grund af de hos Ridderskapet och Jdeln samt Preste-Ståndet gjorde anmärkningar vid jorde och 1.1 :te punkterne af Betänkandet N:o 88, har Utskottet ånyo till pröfning förehaft frågan om understöds meddelande från Stats-Verkets sida till ålskilligc Capell-Rredikanter dels i Strengnäs och dels i Götheborgs Stift - <3 Sttts-lJtshttets 'Utlåtande Nio” 22 rj
Men då andra skäl för bifall härtill nu icke blifvit anförde, än som vid frågans behandling förra gången af Utskottet tagits i öfvervägande, kan Utskottet icke i sitt redan afgifne yttrande göra någon förändring. 12:0.
Hufvud-innehållet af de hos Ridderskapet och Adeln, Preste-samt Borgare-Stånden, rörande Utskottets tillstyrkande i afseende på Lappmarks Ecclesiastik-Verket, gjorde anmärkningar, är: att beräkningen af den utaf Lappmarks Ecclesiastik-Verket hittills disponerade ordinarie ränta och kronotionde m. m. blifvit allt för lågt upptagen; att Kronan derigenom på denna öfverflyttning komme att årligen vinna, men att sådant hvarken vore billigt eller rättvist, enär en del af tillgångarne utgjordes af enskilde personers donationer, och öfverskotta i ålit fall erfordrades för att utgöra fond för kyrkobyggnader i Lappmarken, hvartill bidrag af dessa orters invånare icke kunde till någon betydlig del påräknas; samt att skäl icke vore alt borttaga Collect-medlen, såsom varande ett frivilligt bidrag.
I anledning häraf får Utskottet anföra, att det trott någons rättighet icke trädas för nära, enär Utskottet tillstyrkt antagandet af det förslag i ämnet, Kongl. Majit, efter vederbörandes börande och underdåniga tillstyrkande, till Rikets Ständer framställt.
Och då, hvad anmärkningen om allt för låg beräkning af inkomsterne angår, densamma torde lättast vara vederlagd derigenom, att, om man från inkomsterne, hufvudsakligen grundade på årligen föränderlige markegångspris, utgörande, enligt afslulad hufvudbok för år i832, då högre markegångspris voro gällande, . . 8,007. 4- II* afdrager den genom Collecter samma år influtne summa . 1,291. 18. 6\ återslå endast 7,216. 34- 5. eller obetydligt utöfver den summa Utskottet i rundt tal beräknat lili 7,000 R:dr; så och då Utskottet i öfrigt väl afstyrkt Collect-medlens upptagande för Stats-Verkets räkning, men ingalunda lagt hinder i vägen för desammas fortsatta beviljande och öfverlemnande till disposition af Hernösands Consistorium, i likhet med hvad om Collect- och Stamboksmedlen nu finnes stadgadt, tror Utskottet sig destomindre böra, på sätt äfven blifvit yrkadt, frånträda sitt förra förslag och låta Lappmarks Ecclesiastik-Verket förblifva på samma fot som hittills, som den ifrågaställde förändringen ovedersägligeu skall i denna del bereda enhet och ordning i redovisningen samt lättnad vid de erforderliga medlens utbetalning på bestämda tider. i3:o. Inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet hafva åtskilKge Ledamöter talat för bifall till den utaf Lif-Medicus
Doctor Ekström väckta motion om anslag till reseunderstöd åt utmärkte vetenskapsman, St-'t!-Vlskottcts "Utlåtande N:o 221. 7 hvarförutan något betydligt framskridande i vetenskapligt hänseende icke kunde påräknas, emedan endast mera sällan inträffar, alt vetenskapsmannen eger tillfälle att äfven bestrida koslnaderne i och för besök vid fremmande Länders Lärdoms-anstalter; och har Prosten P. P.
Svedelius serskildt föreslagit anvisandet af 2000 R:dr Hamburger Banco årligen lill fördelning mellan unge Vetenskapsmän och Embetsman ^ hvilka senares utbildande han ansåg för Riket vara af stor vigt och nytta.
Ehuru Utskottet ingalunda bestrider de stora fördelar, sorn, genom slipendii-anslag, serdeles i vetenskapligt hänseende, kunna beredas; så har Utskottet dock, af hvad anfördt blifvit, icke funnit skäl frångå sitt, på Stats-Verkets inskränkta tillgångar grundade afstyrkande af Lif-Medicus
Doctor Ekströms ofvanberörde motion.
Stockholm den 19 Julii 1834- Tionde Hufvud- Titeln: 66 Clerecie- och Läro-verken.
Clerecie-Staten (för rund summas erhållande) Lappmarks Ecclesiastik-Verk .....
Aeademie-, Gymnasii- och Skole-staten (se Slats-Ulskottets Bet.
N:o i52) Gymnastiska Central-Instilutet ....