Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ö l o s t, t h é i r &gt; I I Kl I \ j \ J | \ | Annonser mottagas endast mot kontant llqvld i förskott af 2 6 öre pr bi- spalt, petitrad (
det pyra och dunsta — ju längre dess bättre, ty — mena de, dess mörare blir steken.
Så- sen härtill är en mjölvälling, och i stället för att denna ensamt bör vara vittnesbörd nog, från hvad slags kött den stammar, smakar så den ena som den andra såsen just detsamma — - brändt mjöl.
I stället för dessa saft- och kraftlösa stekar och underhaltiga såser, kan emellertid, utan ökad kostnad och med fjga större möda, något verkligt godt åstadkommas, om blott lika mycken omsorg egnas häråt, som man så gerna offrar på annan slags matlagning eller bakning.
Kött är en dyrbar vara, och den, som vill och kan bestå sig en stek, borde ock söka åstadkomma det möjligast bästa häraf, i annat fall — är det slöseri.
Förutsatt att köttet i ock för sig är godt, af friska, unga djur, så gäller frågan för hvarje särskildt slags kött, om det bör användas nyslag- tadt eller efter någon tids förvaring.
Bör man helst använda kalf- och svinkött färskt, så är deremot ox- och fårköttet nyslagtadt så godt som obrukbart och blir allt bättre, ju längre det före anrättningen kan förvaras utan att skämmas.
Äfven vildt och fogel böra ej an- vändas allt för färska.
Under det gås mycket väl fordrar kyla, blir oxköttet derigenom hårdt och träigt.
Derför måste äfven förvaringsplat- sen väljas med omsorg.
Vi vända oss nu till det allmännast använda köttet, det af oxe.
Här har man att skilja på sådana stekar, som böra tillredas raskt, och andra, som bäst anrättas långsamt.
Surstek och grytstek äro de enda, som tåla den här ofvan klandrade tillagningen, ja, rent af kräfva den, och utgöra ett mellanting mellan kokadt och stekt kött.
De brynas i hett smör (eller buljongfett och blandadt smör), först derefter vändas de i mjöl; derpå pågjutes långsamt varmt vatten, och får så köttet jemte öfriga nödiga ingredienser i riklig spad och i slutet kärl sakta ångkoka under flere timmar.
För sådana stekar fordras ingen stekugn, de kunna anrättas ofvanpå spishällen.
Rostbiff deremot och filet kräfva snabb stek- ning Förfogar man öfver en verkligt god stekugn, kan man utan vidare genast skjuta in steken med nödigt fett (smör).
Annars brukas ock, att den först lindrigt förstekes ofvanpå spiseln och derefter sättes i ugnen.
På steksmör får man ej spara; det förfares ej och kan derför ej betraktas som slöseri; det steksmör, som efteråt slås utaf, finner alltid användning i köket.
Ingen stek blir saftig vid allt för stor sparsamhet i denna väg.
Nu är flitigt pågjutande vid god värme hufvudsa- ken, och framför allt — ej för lång stekning!
Det är en smaksak, om steken invändigt skall vara mer eller mindre röd eller icke röd alls, men saftig måste den i hvarje fall vara, och mörheten uppstår ej af långvarig, utan af god stekning och vederbörlig bultning på förhand.
En nyare metod är att steka rostbiff och filet på öppen stark eld, hvilket nog förtjenar re- kommenderas, men är ganska besvärligt, då man hela tiden måste stå öfver elden och fli- tigt pågjuta steken.
o c h alla sorters s i m m i g a s o p p o r äro särdeles bra, o c h d e t förstnämnda i s y n - n e r h e t m y c k e t digifvande.
Ä r t e r o c h b r u n a b ö n o r skola vara förbjuden m a t för a m m o r.
O m m o d r e n ej sjelf k a n a m m a sitt barn, b ö r h o n anskaffa l ä m p - lig amma.
H v a r j e a m m a b ö r akta sig för alla häftiga sinnesrörelser, särskildt v r e d e o c h aldrig u n d e r eller strax efter en sådan l ä g g a barnet till bröstet.
Hvad kalfstek angår — särskildt gäller detta om kalfkylen (bogen) — beror tiden för stekningen af storleken; men hufvudsaken är särskildt härvidlag just den, att kalfsteken kommer i mycket het ugn, så att sjelfva ste- kandet hastigt börjas och fullbordas.
En saf- tig kalfkyl är en läckerbit, uttorkadt eller ofvanpå spisen långstekt kalfkött är ej värdt att kasta ut penningarne för.
Fårstek kräfver äfven het ugn, men mycket längre stekning.
Fårkött får aldrig längre sy- nas rödt invändigt, lika litet som svinkött; fli- tig öfvergjutning måste så mycket mer använ- das för att förebygga uttorkande.
Svinkött blir saftigare och mörare, om det först förvälles med vatten, innan det stekes.
Det är en missuppfattning, att det derigenom skulle förlora.
För allt vildt är äfven rask och kort stek- ning fördelaktig.
Bland fogel behöfver gås den längsta stekningstiden; äfven anka temligen lång.
Gås blir äfven smaklig, stekt i täckt kärl ofvanpå spiseln, endast man icke derför förkortar stekningstiden, ty då går det bästa förloradt.
Äfven en större kalkon behöfver temligen lång stekningstid.
Här vid lag äro meningarne delade, om det är bättre att genast steka med smör eller, som sker med gåsen, först behandla med vatten.
För ett ungt, mört djur är emel- lertid det förra att föredraga, så som man äfven bör steka sommargåsen, hvilken ej ännu sjelf eger tillräcklig fetma, med smör och ej allt för länge.
Smärre fogel kan med fördel ganska väl tillredas på hällen i sluten kastrull.
Stekning på spett är visserligen att anbe- falla i en del fall, dock endast för så vidt an- ordningarne härför äro verkligt mönstergilla.
Om andra moderna inrättningar såsom » snäll- stekare » och dylikt kan ej här bli tal; de flesta hushåll tillreda ju dock maten på en ordentlig spiselhärd.
Till sist ännu ett ord om såserna, ty — utan en god sås ingen god stek!
Här vid lag begås ofta det stora felet att steken tages ur såsen för denna senares » afredning ».
Detta bör ej ske, om ej steken skall lida skada, och är ej heller behöfligt, ty det finnes intet skäl att förderfva såsen med bryndt mjöl.
Har steken sjelf den rätta bruna färgen, får såsen den äfven, vill man förhöja den, så bör detta ske med köttextrakt och ej med mjöl.
För flere stekar, såsom filet, får, vildt och äfven kalfstek, göres såsen lämpligast simmig med den — till mycket användbara — sura grädden.
Eljes rör man något mjöl eller stär- kelse till smet med kallt vatten i en kopp och vispar omedelbart före sjelfva serveringen detta till såsen, i det man håller stekpannan på lut.
Det flytande fettet bör derförut skum- mas utaf.
Ingen sås bör vara tjock, endast nätt och jemt simmig; för fågel gör man bäst i att afstå från allt mjöl för att ej förderfva den fina smaken.
La cuisiniére.
M a n har ett de värsta fläckarne.
Derefter m e d stea- rinoljan, s o m g ö r det hela blankt o c h vackert, samt slutligen m e d e n n y l a p p d o p p a d i w i e n e r k a l k e n, s o m gif- ver ett v e r k l i g t gnistrande sken o c h g ö r sakerna b l a n k a s o m en spegel.
p a r mjuka, ullna lappar, s t r u m p s o c k o r eller d y l i k t, tillreds s a m t messingsvat- ten, stearinolja o c h wienerkalk.
Först g n i d e s m e s s i n g e n öfver m e d m e s s i n g s - vattnet, h v a r s ändamål är att aftaga S o m e n regel v i d all r e n g ö r i n g är d e n n a: att ej låta sakerna stå för l ä n g e e m e l l a n hvarje p u t s n i n g, utan hellre g ö r a detta oftare, h v a r å t t o n d e eller fjor- Bostaden.
Att polera messing.
Med Iduns expedition är förenad Iduns uträttningsbyrå, hvilken gratis verkställer alla uppköp åt Iduns abonnenter 1 landsorten samt för öfrigt t o n d e d a g, allt efter olika b e g a g n a n d e.
P å så sätt blir arbetet helt o b e t y d l i g t, o c h m a n h a r alltid sin m e s s i n g b l a n k o c h fin, o c h d e t är i n g e n särskild » h ö g - t i d », d å d e n gnistrar ren o c h b l a n k.
D y l i k » h ö g t i d » b ö r finnas i h v a r j e ordentligt h u s h v a r e n d a d a g p å året.
Några enkla sparsamhetsråd.
Tag n o g a tillvara p å allt flott, s o m blir öf- v e r i hushållet.
D å d u s k u m m a r en s o p p a, slå aldrig s k u m m e t b o r t, utan s k u m m a i ett kärl, der d e t får kallna, hvarefter d u samlar d e t d e r p å stelnade flottet i n å g o t g a m m a l t s p r u c k e t lerfat eller d y l i k t.
Då d u steker n å g o t o c h af misstag får flottyren eller s m ö r e t för m y c k e t b r y n a d t, blif i c k e u t o m d i g o c h slå b o r t det, utan slå d e t i d e t kärl, d e r d u samlar allt o b r u k b a r t flott.
N ä r d u sålunda fått i h o p s a m l a d t 5 skalp, flott, kan d u k o k a d i g d e n för- träffligaste b y k t v å l p å följande sätt: K ö p 1 skalp, tvålsten (lutsten), smält d e n i 1 0 k a n n o r sjövatten.
D å d e n smält iröres 5 skalp, flott.
B ö r k o k a sakta v i d Händig o m r ö r i n g två t i m m a r.
Sist ivispas ett s t o p kallt sjövatten; b l a n d n i n g e n tages af e l d e n o c h röres i g r y t a n, tills tvålen svalnar.
L å t d e n sedan stelna i grytan tills d a g e n derpå, d å d u u p p s k ä r d e n i s t y c k e n o c h tor- k a r dessa p å n å g o n h y l l a eller skåp i ditt k ö k.
Samla alla ben och fläsksvålar, (p å h v i l k a d u först kan k o k a s o p p a).
Då d u h a r ungefår ett l i s p u n d d y l i k a b e n, u p p l ö s e r d u 1 1 skalp, luthsten i 1 0 — 1 2 k a n n o r vatten, sönderslår b e n e n så smått s o m m ö j l i g t o c h l ä g g e r d e m att k o k a i luthstens-vattnet ett p a r t i m m a r.
U p p t a g e r så b e n e n o c h slår ett s t o p kallt vatten i g r y t a n.
B ö r sakta o m, tills det svalnar.
H ä r a f får d u en p r ä k t i g såpa till att skura golf, h a n d - dukar m. m.
D e kokta benen förva- ras n u o c h säljas sedan lisp:vis till benmjölsfabriken.
Ben efter stekt eller rökt kött förva- ras i n å g o n r e n, s n y g g k o r g.
A f dessa b e n k a n d u k o k a en u t m ä r k t » b e n - soppa ».
D u s ö n d e r h u g g e r b e n e n, läg- ger d e m att k o k a i vatten.
H ä r t i l l sät- ter d u en k o p p hafregryn, en i bitar skuren l ö k, några m o r o t s - o c h kålrots- bitar, råskalad potatis o c b litet k r y d d - p e p p a r.
V i d s e r v e r i n g e n borttagas b e - n e n, h v i l k a n u k u n n a läggas b l a n d d e till såpa b e s t ä m d a b e n e n.
Kasta aldrig bort en tom trådrulle.
J a g b r u k a r samla t o m m a trådrullar till k l ä d k n a g g a r i k ö k e t, på v i n d e n o c h i g a r d e r o b e n m.
J a g slår en spik i g e n o m rullen i v ä g g e n o c h har sålunda en t r ä d k n a g g e s o m är v i d a bättre än jernspiken.
D e t u p p h ä n g d a rifs ej så lätt s o m p å j e r n s p i k.
O c h så rostar det e j.
Kasta aldrig bort söndrigt glas och porslin, utan samla d e t i två k o r g a r.
G l a s b i t a r n e för sig o c h p o r s l i n s b i t a r n e för sig.
Sälj dessa sedan till n å g o t af d e m å n g a m a g a s i n, d e r g a m m a l t glas och porslin uppköpes.
Gamla g u m m i - g a l o s c h e r o c h s ö n d r i g a s k o d o n — samla a l l t!
D u får det allt såldt o c h o m du o c k s å ej erhåller så särdeles m y c k e t för det, så får du d o c k n å g o t.
Bättre det än att det kringkastas p å s o p h ö g a r m.
utan att vara h v a r k e n djur eller m e n s k o r till nytta.
O m d u är en husmor, s o m i c k e behöfver vända slanten flere hvarf, i n n a n du ger ut d e n, så sätt p e n n i n g a r n e du erhåller för dessa för d i g o n y t t i g a saker i e n sparbössa o c h k ö p, sedan d u fått bös- san full, k l ä d e r m a t o c h d y l i k t åt nå- g o n fattig, o c h d u skall i n o m d i g k ä n n a det så gladt o c h g o d t.
I r&gt; I Toaletten.
Att rena tvättsvampar.
M a n tager d e finaste s v a m p a r n e, låter d e m l i g g a en dag att m j u k n a i r e g n - eller sjö- vatten, uttager sedan sorgfälligt små- stenarne, tvättar d e förut i n t v å l a d e s v a m p a r n e väl i vatten t v ä n n e g å n g e r o c h l ä g g e r d e m sedan i ett syrehaltigt vatten (t. e x.
oxalsyresalt, 1 l o d blan- dadt m e d 1 k a n n a vatten, eller ren citronsaft, eller o c k s å saltsyra m e d litet vatten), h v i l k e t bleker d e m o c h tillika afsöndrar några j o r d p a r t i k l a r.
Så be- redda äro s v a m p a r n e färdiga att b e - g a g n a s när s o m helst.
(T i d n.
för träd- gårdsodlare.)
V i n b ä r s v i n, beredt p å sätt n e d a n beskrifves, är a f fullt ut så g o d beskaffenhet s o m d e t bästa franska r ö d v i n o c h är särdeles b i l l i g t att framställa.
D e fullt m o g n a bären — äfven h v i t a v i n b ä r äro a n v ä n d b a r a — p l o c k a s v i d torr v ä d e r l e k, befrias från stjelkarne o c h s ö n d e r m o s a s; saften utpressas g e - n o m att v r i d a massan i en h a n d d u k.
S e d a n slås p å d e n återstående massan n å g o t vatten, s o m får stå o c h draga ett d y g n, hvarefter d e n n a äfven pres- sas o c h d e n sålunda v u n n a vätskan slås till d e n förut erhållna saften.
T i l l d e n n a sålunda erhållna saft sättes vat- ten o c h s o c k e r, hvarefter d e n slås p å ett rent fat, a n k a r e eller annat likar- tadt kärl af l ä m p l i g storlek för att jäsa.
D e r v i d tages till 1 liter saft 2 liter vatten samt till hvarje liter af d e n n a vätska \ å 1 k i l o g r a m t o p p s o c k e r.
D e n n a vätska måste fullständigt fylla fatet eller kärlet, o c h detta b ö r stå i ett r u m, der temperaturen är + 1 6 — 20° C. o c h s p r u n d ö p p n i n g e n b l o t t lätt öfvertäckt m e d en d u k e. d., tills j ä s - n i n g e n, h v i l k e n inträffar o m några få dagar, b e g y n n e r.
Så snart d e n n a b ö r - j a r, b ö r s p r u n d ö p p n i n g e n förses m e d ett co-formigt, tätt inpassadt glasrör, till e n d e l fyldt m e d vatten, p å det k o l s y r a n m å k u n n a o b e h i n d r a d t afgå, m e n yttre luftens tillträde förhindras till f ö r e k o m m a n d e af ä t t i k s y r e b i l d n i n g.
N ä r d e n starkaste j ä s n i n g e n är förbi fram i o k t o b e r eller n o v e m b e r, fylles kärlet fullkomligt med vinbärsvin, v a n l i g t r ö d v i n eller i brist deraf m e d s o c k e r v a t t e n samt tillslutes fullkomligt o c h b r i n g a s i en sval källare för att långsamt efterjäsa.
F ö r säkerhet b ö r d o c k fatet upptill vara försedt m e d en liten tätt tillslutande tapp, s o m d å o c h d å ö p p n a s för att utsläppa m ö j l i g e n b i l d a d k o l s y r a, eller g e n o m h v i l k e n sådan k a n v i d b e h o f tränga ut, o c h b ö r m a n tillse att fatet städse är full- k o m l i g t fyldt, samt o m detta i c k e är fallet, fylla d e t m e d v i n eller s o c k e r - vatten.
I mars är v i n e t v a n l i g e n utjäst, h v a r v i d jästen fallit till b o t t e n, så att det är f u l l k o m l i g t klart o c h det b ö r n u aftappas p å ett a n n a t f u l l k o m l i g t rent kärl för att blifva skildt från b o t - tensatsen.
D e t kan o c k — men bör s k e m e d möjligaste största s k y n d s a m - h e t — återfyllas p å s a m m a kärl, d e r i d e t förut stått, sedan detta blifvit sorgfälligt r e n s k ö l j d t.
D e r e f t e r förva- ras kärlet — • s o m städse måste vara f u l l k o m l i g t fullt — i en sval källare o c h tätt tillslutet.
Efter f ö r l o p p e t af 6 — 8 v e c k o r är vinet v a n l i g e n färdigt att tappa på buteljer, h v i l k a v ä l k o r - kas o c h hartsas, o c h är sedan färdigt att förbrukas, m e n k a n äfven u n d e r l å n g tid förvaras.
O n s k l i g t v o r e, o m man allmänt v i l l e slå sig p å b e r e d n i n g e n af d y l i k a v i n e r.
Sådant v i n, s o m beredts enligt d e n föreskrift här lemnats, är ytterst bil- ligt, särdeles v ä l s m a k a n d e o c h l i f v a n d e o c h — h v a d s o m i c k e är d e t m i n s t v i g t i g a — m a n v e t h v a d m a n förtär.
S k u l l e i c k e våra h n s m ö d r a r vilja g ö r a ett försök att betjeua sig af ofvanstå- e n d e e n k l a föreskrift; iakttaga d e der- I I \ J IVI IN tiil billigaste pris och på bästa sätt utför alla möjliga uppdrag till tjenst för Iduns ärade läsarinnor.
v i d en s m u l a o m s o r g, skola d e förvisso icke ångra den ringa mödan o c h upp- offringen.
D e t t a vågar d e n, s o m skrifvil dessa rader, försäkra.
x Huskurer.
Mot frostknölar skall] det flytande e x t r a k t e t af Q v e b r a c h o göra g o d ver- k a n; det penslas p å d e sjuka ställena, och efter i n t o r k n i n g e n uppstår en s k o r p a, s o m häftar v i d h u d e n, o c h u n - der d e n n a s k o r p a bildas s m å n i n g o m nytt skinn.
Q v e b r a c h o fås p å a p o - teken.
H. V. Mot magplågor, f ö r a n l e d d a g e n o m dietfel, d. ä. för m y c k e n m a t eller för hårdsmält m a t, behöfves i n g e n a n n a n b e h a n d l i n g än stillhet o c h svält, så att m a n förtär endast rent vatten eller, o m så k a n erhållas, V i c h y -.
B i l i n e r - eller Seltersvatten.
Ä r o p l å g o r n a svåra, så lindras d e g e n o m v ä r m e t. e x.
v a r m a p a n n - l o c k, mjölpåsar, sandpåsar eller grötar.
Ä r o p l å g o r n a i h å l l a n d e, kan d e t vara skäl rensa tarmen genom laxer-oija eller l a v e m a n g.
H. V. Medel mot hicka.
G e n o m att i ett tag utan u p p e h å l l d r i c k a 1 0 till 1 5 k l u n k a r vatten eller g e n o m att hålla andan kan h i c k n i n g lätt d ä m p a s.
— E l l e r o c k b l a n d a r m a n litet surdeg m e d b r ä n v i n, g ö r detta v a r m t, stryker d e t p å en l i n n e l a p p o c h l ä g g e r det p å magen.
Sofie.
Medel mot heshet, hosta och snufva.
E t t glas seltservatten, till hälften blan- d a d t m e d m j ö l k, intages hvarje m o r - g o n en h a l f t i m m a i n n a n m a n går u p p.
Chocladpraliner.
\ &lt;ffi m a n d e l stötes fint m e d &amp; k r o s s o c k e r samt litet grädde.
\ " ffi c h o c l a d (S u c h a r d) smäl- tes i u g n e n.
A f m a n d e l m a s s a n f o r m a s små kulor, hvilka d o p p a s i chocladen o c h ställas att stelna p å ett m e d s m ö r bestruket fat.
Katja.
Att rengöra rockkragar.
M a n fuktar d e t s m u t s i g a stället j e m t e e n b i t r e n t y l l e t y g m e d svafvelether o c h g n i d e r d e m m o t hvarandra.
Rockkragen blir genast ren, o c h d e n fiygtiga svafvel- e t h e r n b o r t d u n s t a r i n o m ett ö g o n b l i c k o c h l e m n a r d e n således m e d d e t s a m m a äfven t o r r o c h fuktfri.
Vän af Idun.
Det säkraste medel, ni kan använda mot benikemask, är och förblir orm- bunkcxtrakt (Extractum Filicis Maris), förut- satt att det begagnas på rätt sätt.
Dagen förut på qvällen 2 matskedar ricinolja; J föl- jande morgon en kopp kaffe; derefter under loppet af en halftimme 10 gram extrakt (i kapslar på j-&gt; — l gram).
En timme derefter 2 matskedar ricinolja.
Man smälter ö f v e r elden 1 s k å l p u n d tvål tillsammans m e d | s k å l p u n d harts o c h smörjer s k o d o n e n, öfverläder o c h sulor, m e d a n ' d e t är i smält tillstånd, så l ä n g e s k o d o n e n vilja ta e m o t.
Ofver- lädret återger m a n sin glans g e n o m lika m å n g a delar v a x o c h beckolja, svartfärgad m e d sot, m e d h v i l k e n bland- n i n g m a n i kallt tillstån d öfverstryker, borstar o c h blänkar s k o d o n e n några da- gar efter i n s m ö r j n i n g e n.
U t a n harts blir tvålen s t i n k a n d e o c h skadar lädret o c h b e c k t r å d e n; m e n hartsen f ö r e k o m - m e r detta o c h g e r lädret m y c k e n var- aktighet.
T. Läkareråd.
Souma Ax.
Pormaskar behandlas så- lunda.
De utklämmas, så vidt sig göra låter, 1 ä 2 gånger i veckan med naglarna eller med tillhjelp af en urayckel.
Ansigtet gnides en gång dagligen med en yllelapp, fuktad i He- bras säpsprit (1 del såpa på 2 delar koncen- trerad sprit; beredes på apotek).
Efter gnid- ningen sköljes af med vatten.
Blir huden ef- ter någon tid röd och retad, göres uppehåll med ingnidningarne under några dagar.
Omöjligt att besvara utan tillfälle till närmare undersökning.
I alla händelser bör han dock undvika alla väderbildande födoämnen, såsom ärter, bönor, kål, potatis, groft bröd.
Be- stryk den flere gånger dagligen med vaselin eller ännu bättre lanolin.
Ömkylda fötter och händer behandlas med varma {minst 40°) fot — resp. handbad med tillsats af 2 — 3 matskedar ättika under 20 — 30 minuter hvarje qväl.
Efter ba- det och dessutom 2 — 3 gånger under dagens lopp gnides in en blandning af 1 del peru- balsam och 3 delar concentrerad sprit med föl- jande pudring med potatismjöl.
Kuren är verksam, men fordrar mycket tålamod och mycken ihärdighet.
För att få bort edra smä hvita ma- skar skall ni hvarannan dag taga ett stort ljumt vatten laveman g (1 — / a kanna!
), som får långsamt rinna in ur en vanlig sköljkanna.
Tag dessutom morgon och afton en thesked Pulvis amarus ferratus.
Upprepa kuren, så snart ni märker några maskar, ty de äro myc- ket svåra att få bort fullständigt.
l Finskan Kajsa.
Bästa sättet att få bort edra vårtor är att låta läkare aflägsna dem operativt med knif eller sax.
Har ni ej till- fälle att fä denna lilla operation gjord, sä kan ni försöka att fukta dem 2 gåDger dagligen med ättiksyra eller skedvatten, men laga så, att vätskan träffar blott sjelfva vårtan och ej den omgifvande hudea.
M — m.
Försök ingnidning morgon och qväll med en salva af i del xinkoxid och 1 del fäldt svafvel på 10 delar vaselin.
Hjelper ej detta, bör ni vända er till specialist.
I föregående nummer i svaret till P.
E. aDgående behandling af förstoppning står engelskt bittervatten; skall vara: ungerskt bitter vatten.
Fins någon bland Iduns läsarin- nor, som kan upplysa mig, om hvar och på hvad sätt rödlök skall förvaras för att inte gro?
H:r 16.
Vill någon godhetsfullt upplysa mig om om, hvad som fordras för inträde vid telegrafen?
- N:r 17.
Ville någon af Iduns läsarinnor godhetsfullt gifva anvisning på något vackert prof på bomullstyg, helst blått, hvitt och rödt garn, emedan dessa färger äro de mest hållbara.
Äfven vore undertecknad tacksam för svar å följande frågor.
Huru säljes » Intubikaffet », brändt eller obrändt och till hvilket pris?
Får man köpa frö till växten, och är nå- gon i tillfälle att säga, huru den odlas eller hvar man får upplysning derom?
Tacksam finska.
N:r 1,8.
Är det någon af Iduns läsarinnor som är vegetarian och vill upplysa en, som vill bli det, om sin matordning, skulle svar tacksamt emotses af A.
Ö. i N.
Ville någon af Iduns läsarinnor godhetsfullt undervisa ett fattigt, yngre, gift fruntimmer i handarbete, hvilket skulle blifva hennes utkomstkälla; och finge ersättningsaf- giften derför betalas mot försommaren — eller möjligen kunde undertecknad derför gagna som någon slags njelpreda i något hem, frågar Signe.
Man ser ofta, att » en bättre flicka » annonserar efter en plats o. s. v., och jag har visserligen sjelf sökt bilda mig " ett begrepp om bättre ocb sämre flickor, men det skulle vara roligt att af en sådan » bättre flicka » få upplysning om, hvaruti hon sjelf anser sig stå framför andra, och hoppas jag, att en sådan flicka ej skall anse det under sin vär- dighet att i Idun svara en bondhustrio.
N:r 2 1.
Kan någon upplysa en fattig och sjuk flicka, som endast kan försörja sig med handarbete, hvar hon skall finna någon af- siittning för dem?
Huru skall man skrifva och till hvilken skall man ställa en ansökan för att få lotta bort ett vackert arbete?
Stockholmsbo.
Huru stort bör ett slädnät Ull 2 hästar vara?
1 ffi vax smältes med 3 ort ter- pentinkåda.
Till arbetet fordras 2 bobiner på sina sto- lar, stälda med omkring 5 alnars mellanrum.
Vekens båda ändar fastknytas vid bobinema, en person står vid hvardera och nystar af och på; emellan bobinema ställes en stol, hvarpä grytan står med det smälta vaxet; veken, som löper midt öfver grytan, nedhål- les i det samma af en person med en s. k.
» klyka » eller urhålkad pinne.
Till ofvan- nämda sats tages 30 alnars lång veke till smala vaxstaplar, veken tages så tjock man sjelf vill.
» Stina ».
Breflåda.
I regel honoreras ej de små, frivil- liga bidragen i Iduns smala spalter, då så- dana inflyta i mängd från våra intresserade läsarinnor, men bar ni någon särskildt rik- haltig, omvexlande ocb värdefull kollektion, göra vi gerna ett undantag.
Tack för det sända, som användes med det snaraste.
— — M.
Möjligen den ena uppsat- sen.
VI vilja särskildt fästa uppmärksamheten på Iduns lämplighet för plats- sökande och platsutbjudande annonsörer, äfvensom för alla öfriga slags annonser som beröra familjekretsen.
— Annonser mottagas endast genom A S. Gumaelius annonsbyrå och hos redaktionen.
^ ^ H ^ Mölnlycke Innehållsförteckiiing:: Våren sparsamma i det lilla, ett upprop iill våra husmödrar af Hanna Kamke (II).
; poem af Johan Nordling.
Hemmet eller skolan?
; af Corinnc.
Om sqvaller; några reflexioner af Elna Tenow.
Hvem är den gamla damen?