Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rättegångs-Balken stadgas, ”och fullgöre dervid det, som uti 18 §. af ”samma Capitel finnes föreskrifvet.
Med ”fullföljden af tvister emellan Innehafvare ”af Boställen eller andra publika Hemman, ”å ena, och deras Landtboer, å andra sidan, ”förfares efter allmän Lag.” Ex Protocoll» Äng. von Stahl.
Bil. till K, M. Nådiga Propos. N:o 72.
Utdrag af Protocollct öfver Justitia>- Ärendenhållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet, å Stochholms Slottj Tisdagen den 16 Junii 1S2Q.
Närvarande: Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. II.
E. Hr Grefve Monier. II.
E. Hr Grefve Löwenhjelm.
Justitiae-Råden:
Peterson, von Rosen.
Justi tias-Cancelleren JSergenscliöhl.
Ilöf-Cancelleren von Schulzenheim. Revisions-Secreteraren Thuring anmälde i underdånighet, att, sedan Kongl. Maj:t, efter föredragning genom Dess KammarExpedilion, i anledning af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 32 December 1823, rörande så väl Rättsfrågors afsöndrande från Förvaltnings-Verken och 28 Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 72.
Öfver flyttande till
Domstols behandling-, som dessa Verks nya organisation, d. 17 April 1828 i Nåder förordnat, att på
Domstolarnas handläggning framdeles skulle ankomma mål, angående dels husröta eller vanhäfd å Krono-hemmman, Kungsgårdar, Residenceluis eller andra Kronans lägenheter, ehvad de äro till indelningar eller begagnande för vissa Embetsman anslagna, eller emot arrende eller annorledes åt enskilde upplåtna, dels ock fardag emellan af-och tillträdande
Innehafvare af boställen eller andra allmänna lägenheter, samt Kongl. Maj:t, i sammanhang dermed, i Nåder befallt, att frågan örn förändring i föreskriften, rörande sältet och ordningen för ändrings sökande i Under-Domstols Beslut i omförinälde mål, skulle öfverlemnas till JustitirePievisions-Expedilionens underdåniga föredragning; hvarefter Kongl.
Majrt, uppå anmälan, genom sistnämnde Expedition, den 3 sisth Januarii förordnat, att Lag-Comitcn skulle, genom remiss, anbefallas att skyndsamligen inkomma med förslag till Lagstadgande i berörde ämnen, samt att Hög sta Domstolen, i anledning deraf, egde att afgifva underdånigt Utlåtande; så hade Lag-Comitén, till åtlydnad af berörde Nådiga befallning, i slutet af sisllidne Januarii månad, inkommit med ett underdånigt Memorial, innehållande: att, då Conni ten Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 72. 28 förmodat någon annan rubbning i allmänna Rättegångs-Ordningen icke vara i fråga, än den, som kunde finnas nödig till undvikande af de, vid ofvannärnnde måls fullföljd i vanlig vadeväg, anmärkte olägenheter, ansåg
Comiten sig böra i underdånighet hemställa, om icke för dessa mål må antagas det mera summariska rättegångssätt, som för Vexel- och Sjörätts-saker är föreskrifvet, med samma rätt tillika för den enskilda parten, att njuta befrielse från erläggande af Vade- eller Revisions-skilling, som för Kronan är stadgad; äfvensom sådan Part syntes kunna frikallas från borgens ställande, likasåväl då han i HofRntten söker ändring i Rådstufvu-Rätts dom, sorn när han mot Härads-Rätts dom fullföljer vad, i hvilket senare fall någon borgen ej fordras; varande, på sådana grunder, el t utförligt Lagförslag i ämnet af Lag-C omilte'n utarbetadt och till Kongl. Maj:ts Nådiga granskning öfverlemnadt.
Detta förslag har sedermera varit föremål för öfverläggning uti Högsta Domstolen, som väl ansett det vara med nödig enhet i Lagstifningen mest öfverensstämmande, att mål af ifrågavarande beskaffenhet i alla afseenden behandlades enligt enahanda Rättegångs-Ord ning, som för tvistemål i allmänhet eger rum, samt att sale - 3o Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.-o 72. des, sfi länge föreskrifterna, ej mindre om måls fullföljande till Lagmans-Rätt, än ock om erläggande af Vad och Revisionsskilling, i allmänhet bibehållas, något undantag derifrån icke eller lämpligen borde göras för husesyns- och fardags-frågor; men då Kongl. Majit i Nåder anbefallt Högsta
Domstolen att afgifva underdånigt utlåtande, i anledning af Lag-Comitte'ns uppgjorda ifrågavarande Lagförslag, har Högsta
Domstolen funnit sig icke böra underlåta att, ehuru Högsta Domstolen, uppå nyss anförda grund, icke för dess del ansåg något Lagstadgande i detta ämne erfordras, i underdånighet framställa följande anmärkningar vid samma Lagförslag.
Ehuru den föreslagna nya Författningen synes i allmänhet åsyfta en förkorrtad Rättegångs-ordning för huse-syns och fardags-tvister, i afseende på Krono- eller andra publika hemman, ehvad de äro till Indelningar eller till Boställen anslagna; finnes Förslaget ej nämna något om dylika tvister i afseende på Prestebohl, såsom icke, genom den i Förslaget åberopade serskilda Kongl. Förordningen af den 17 April 1828, utan redan, genom allmänna Lagen, underlagda allmän Domstols handläggning.
Prestebohl i allmänhet äro af Krono-natur, synes enahanda Rätte - f Bil. lill K. M. Nådiga Propos. N.-o 72. 3i gångs-ordning, angående dem, som angående andra Krono-hemman, böra ega rum.
Förslaget innefatta hänvisning lill den Rättegångs-ördning, som i a5 Cap., 3 och g §§.
Rättegångs-Balken är stadgad, angående Vexel- och Sjö-Rätls-saker, ehuru dessa sistnämnde mål icke i något afseende hafva likhet med de mål, som nu äro i fråga; — äfvensom af en sådan hänvisning skulle blifva en följd, att huse-syns och fardags-målen borde genom
Vad från Under-Domstol lill Hof-Rätt och genom ordentligt sökande, dock utan erläggande af Revisions-skilling, från Hol-Rätt till Konungen fullföljas.
Då likväl med den nya Författningen endast åsyftas förkorrtande af tiden, synes ändamålet på det enklaste sätt vinnas, genom stadgande, att dylika mål, i likhet med åtskilliga andra, der skyndsamt slut serskildt är af nöden, böra, utan anmälande af vad eller missnöje, fullföljas genom besvär inom hälften af den tid, som för vad stadgad är; af hvilken förändring i stadgandet äfven skulle följa, att, för klagans fullföljande i Öfver-Rätt, fullgörande af Under-Rätts
Dom icke vore af nöden.
Uppå dessä nu anförda grunder liar Högsta
Domstolen funnit sig böra stödja det underdåniga tillstyrkande, att, i hän - ) 32 Bil. till K. M. Nådiga Propos. N:o 72. delso Kongl. Mnj:t skulle i Nåder finna nö« digt och lämpligt att föreslå Rikets
Ständer stadgande af en serskild ordning för sättet att söka ändring i Domstolais beslut, angående huse-syn och fardag å Krono-lägenheter, berörde Förslag då måtte, jemte förklarande, att 25 Gap., 1 §.
Rättegångs-Bälken, i hvad den omnämner husesyn å Preste-bohl, derigenom varder ändrad, erhålla följande lydelse: ”Är någon missnöjd med Dom, som af ”Härads- eiler Syne- eller Rådstufvu-Rätt ”gifven är i mål örn nybyggnad, hus-röta, ”vanhäfd eller fardag vid af- och tillträden, '"eller eljest, å Krono- eller andra publika ”Hemman, Kungs- och Kungs-ladugårdar, ”Landshöfdinge - Residence-hus eller andra ”Kronans Lägenheter, ehvad de äro till Indelningar eller till Boställen för vissa Em”bets- eller Tjenstemän eller till milda Stiftelser anslagna, eller mot arrende eller annorledes åt enskilde upplåtna, ingifve sina ”besvär deröfver till Hof-Rätt, inom hälften ”af den tid, som för lagvadda sakers fullföljande ifrån Lagmans- och Rådstufvu-Rätt ”stadgad är; är den klagande till ersättning ”eller böter dömd, foge vid sina besvär borgen derföre af tvänne vederhäftige män.
”Vill någon hos Konungen föra klagan öfver - Kongl Maj.-ts Nådiga.
Propos. N.o 72. 33 ”ver IIof-Rafts Beslut i dylika mål, göre ”det genom besvär, som böra ingifvasinom "hälften af den tid, som i 3o Cap. 9 §.
r ”Morn.
Rättegångs-Balken stadgas, och full”göre dervid det, som uti 18 §:n af samma ”Capitel finnes föreskrifvet.
Med fullfölj”den af tvister emellan innehafvare af Boställen eller andra publika hemman, å ena, ”och deras Landtboer, å andra sidan, förfa”res efter allmän Lag.” Uppå Stats-Rådets samtlige Ledamöters tillstyrkande behagade Kongl.
Maj:t förklara, att, enär Kongl.fMajrt, då frågan den 17 April 1828 först förevar, ansett mindre lämpligt att ofvan upptagne Husesyns- och Fardags-tvisler skulle genom Yad och Revisions-skilling gå genom alla instancer, och således äfven till Lagmans-Rätt, hvilket komme att förorsaka skadlig tidsutdrägt och kostnad för boställshavare, och Kongl. Maj:t, på sådan grund, då redan, förklarat sig vara betänkt, att vid nu inträffade Riksdag göra Rikets Ständer Nådig Proposition om en lämplig och tjenlig Lagförändring, rörande sättet och ordningen för ändrings sökande uti Under-Rätts Beslut i sådana mål; så komme nu Proposition i ämnet att till Rikets Stän Bili. till R.
1 Sami2 Band. 3:dje Häftet. 3 34 Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos. N.-o 73. der aflåtas, i likhet med den af Högsta Domstolen i underdånighet föreslagna redaction; och blef förslag till Nådig Proposition af Kongl. Maj:t godkändt, sådant det •vid detta Protocoll finnes bilagdt.
Ex Protocollo Aug. von Stahl, N:o 73. 1 Afskrift meddelad Exp.Utsk. d a^ Julii iSag. KONGL. MAKTS Nådiga Proposition till Pikets Ständer j angående ansvar för dien, som bortförer och undanhåller annans minderåriga barn; Gifven Stockholms Slott den 16 Junii 182g.
Då Kongl. Majit erfarit, att det hittills i Sverige nästan oerhörda och troligen derföre uti Svensk Lag icke bestämdt omnämnda brott, att bortföra och undanhålla annans harn, nu mera understundom, ,det vare sig af vanart eller af egennyttiga beräkningar, blifvit utöfvadt, och Kongl. Majit, Kongl. Maj.-t* Nådiga Propos. N.o 7J. 35 af Nådig omtanka för bevarande afbelgden af det emellan föräldrar och barn befintliga ömmare förhållande, ansett nödigt, att, till förekommande af de olyckliga följder, ej mindre för det bortförda barnet, än för dess föräldrar och vårdare, sorn dylika blott oftast medföra, desamma böra i Straff-lagarne serskildt upptagas och i nion af omständigheterna med ansvar beläggas ; så ock efter det förslag till StrafF-lag emot brott af ofvanberörde beskaffenhet blifvit, på grund af Kongl.
Maj:ls Nådiga Befallning, utarbetadt, har Kongl. Maj:t tagit detsamma i öfvervägande, och vill härigenom, sedan Högsta Domstolen och Scats-Rådet blifvit i ämnet hörde, till Rikets Ständers antagande framställa följande Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning, angående ansvar för den, som bortför och undanhåller annans minderåriga barn. §. 1.
Hvar som bemägtigar sig annan mans minderåriga barn, på sådant sätt och under sådana omständigheter, att deraf skönjas kan, det uppsåtet varit att barnet från dess föräldrar eiler andra vårdare hemligen bortföra eller undanhålla, straffes sålunda, att, 36 Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos.
N-o y3. om barnet, som bortföres, är unrler sju Srs ålder, umgälles brottet med sex till tolf års arbete å fästning; men är barnet öfver denna ålder, dock under tolf år, plikte den brottslige med allenast tre till sex års fästnings-arbete.
Varder barnet, af den det bortfört, återlemnadt inom 24 timmar derefter, utan att detsamma något ondt eller våld blifvit tillfogadt, umgälles förbrytelsen med fängelse från en till tre månader.
Har barnet uppnått en ålder af fyllda tolf år, anses förbrytaren efter allmän Lag, 20 och 32 Cap.
Missgernings-Balken; gälde ock i alla dessa fall skadan till det belopp
Domaren skäligt pröfvar. §•
Ar barnet af förbrytaren eller med dess vilja och vetskap misshandladt, eller till vanart öfvadt, ökes straffet med åtta års arbete å fästning, samt, om barnet finnes lapit eller lytt, utan att sådant kan visas hafva genom olyckshändelse inträffat, med fästnings-arbete för lifstiden.
Omkommer barnet genom förbrytarens förvållande, straffes den till lifvet. §• 3.
Hafva flera minderåriga barn på en gång blifvit bortförde, eller varder någon under Kongl. Maj:ls Nådiga Propos.
N.o j3. Z7 samma Lagsökning tilltalad för åtskilliga brott af förutnämnde beskaffenhet, piik te den brottslige för hvart och ett serskildt. §• 4- I alla de fall, då den brottslige ej förverkat lifvet eller gjort sig skyldig till fängelse för lifstiden, kommer straff-tiden att fortfara intill dess det borrtförda barnet varder återstäldt, eller till dess full upplysning vinnes, att barnet, utan förbi ytarens vållande, aflidit, §. 5.
Vid straffets mätande inom de i 1 §:u utsatte tider, pröfve Domaren beskaffenheten af våld eller list, som emot barnet utöfvats; egentliga ändamålet med barnets bortförande; lidande för barnet, dess föräldrar eller vårdare; närheten eller aflägsenheten af orten dit barnet blifvit fördt; tiden, hvarunder barnet varit från dess rätta vårdnad undanhållet; så ock andra omständigheter, hvilka försvåra eller mildra brottsligheten. §, a
I afseende på straffet för delaktighet uti ofvannämnde slags brott, förhållcs- efter 38 Kongl. Majlis Nådiga Propos. N.o 73. de i 61 Cap.
Missgernings-Balken stadgade grunder. §• 7- Hvad Under-Rätt i mål af denna Beskaffenhet dömt, må ej i fullbordan gå, utan sände den sin ransakning och Dorn till Öfver-Rätten in, alt der först pröfvas och skärskådas.
De vid förehafvandet af denna fråga hos Stats-Rådet och Högsta Domstolen hällne Protocoll varda härhosbilagde; och Kongl.
Majit lorblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN. J. Thuring.
Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 73. 3 q Utdrag af Protocollet öfver JustiticeÅrendell j hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den i3:de December 1828.
Närvarande: Justitia: Stats-Ministern H. E. Hr Grefve Gullenborg. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Löwenhjelm.
Justi tiae-Cancelleren Bergenschöld. Hof-Cancelleren von Schulzenheim. Revisions-Secreteraren Nordenstolpe föredrog i underdånighet Lag-Comitens arbetande Ledamöters underdåniga skrifvelse af den 26 sistlidne November, innehållande: att, sedan Justilias-Cancelleren, genom Embets-Skrifvelse den 3:dje förutgångne October, gifvit dem tillkänna, hurusom Kgl. 40 Bil. lill K. M. Nådiga Propos. N:o 73.
Majit den 18 September detta år, vid föredragning af det underdåniga Betänkande de den irsta näslförflutna Augusti afgifvit, med förslag till tillägg uti 20 Cap., 7 §.
Missgerniugs-Balken , angående ansvar för den, som från föräldrar och vårdare olofligen bortförer barn, i Nåder täckts förklara, att då Kongl. Majit åt Lag-Comitens arbetande Ledamöler uppdragit att författa ett Lag-förslag i detta ämne, afsigten desto mindre varit ett blott hänförande af brott utäf ifrågavarande beskaffenhet till dem, som i 1111 gällande Lag-stiftning för Edsöres-brott anses, som ett slikt hänförande redan, utan behof af Lag-förändring, föranleddes af Lagens för närvarande gällande stadganden, men likväl en väsendtlig skillnad syntes visa sig emellan ifrågavarande brott, och det, som i ofvanberörde Lag-rum omtalas, i det, att det senare innefattade våldsamhet blott mot den person, hvilken är föremål för sjelfva den olagliga handlingen, men det förra derjemte medförde lidande för den våldförde personens Föräldrar och Målsmän, och attKgl, Maj:t, enligt Dess i Nåder yttrade åsigt, uti förslaget velat finna olika strafF-bestämmelser anviste för de olika omständigheter, som vid brottet kunnat vara förenade; såsom om det på samma gång emot ett eller flera barn föröfvas; barnets ålder och förmå - Bil. lill K. M. Nådiga Propos. N.o 73.
41 ga alt om sig, föräldrar och hemvist lemna upplysning; barnets förut vårdade, eller tilläfventyrs i någon mon öfvergifna belägenhet; sättet för detsammas bortförande och ändamålet dermed; den längre eller kortare tid barnet derigenom undandrages föräldrars eller målsmäns tillsyn och omvårdnad; den behandling i physiskt och moraliskt afseende, barnet under tiden får vidkännas, med flera skiljaktigheter, som, vid bedömande af gerningens större eller mindre brottslighet, borde komma i betraktande; hvarjemte Kongl, Majit, —. sorn ansett brottet vara af den serdeles vådliga beskaffenhet för allmänna säkerheten, att straffet derå borde, utan hinder af jemförelse med nu gällande Lags straff-bestämmelser, i anseende till andra brott, blifva strängare än för vanligt Eds-öres-brott i Lag utsattes, helst erfarenheten visat, att ifrågavarande här förut nästan okända brott i senare tider ej sällan inträffat, —. funnit, på sådana grunder, det afgifna förslaget icke böra öfverlemnas till den uti Grundlagarna föreskrifna behandling, utan i Nåder befallt, att det skulle till Lag-Comiténs förrbemälde Ledamöter återlemnas, för att, med fästad uppmärksamhet å berörde allmänna grunder, med det mera, som vid ämnets närmare öfvervägande kunde förekomma, utarbeta och till Kongl. Majit in - 4-i Bil. till K, M. Nådiga Propos. N.o ~3. gifva ett nytt förslag till Strafflag i delta ämne, som komme att Rikets Ständer vid innevarande Riks-möle föreläggas; sA hade Comiténs nämnde Ledamöter, enär Kongl.
Majrt sålunda anvist en vidsträcktare omfattning för ämnets behandling och uppgifvit de grunder dervid borde komma under öfvervägande, nu utarbetat ett annat förslag, som i underdånighet bifogades och befanns så lydande: §. i.
Hvar som olofligen bemägtigar sig och bortförer, eller annorledes ifrån föräldrars eller annans vård skiljer barn, som yngre är än femton år, straffes, ehvad det med eller mot barnets vilja skett, med arbete å fästning i ett till tre år. §• 2.
Har man vid bemägtigandet eller sedan gjort våld eller misshandling å barnet, eller öfvar man det till vanart, straffes med arbete å fästning i tre till sex år. §. 3.
Vid straffets mätande inom de i i och 2 §§. utsatte tider, pröfve Domaren beskaf - Bil. till K. M. Nådiga Propos. y3.
4^ fenheten af våld eller list, som emot barret blifvit öfvadt, lidandet för barnet, dess Föräldrar eller Vårdare, närheten eller aflägsenheten af orten dit barnet blifvit förd!, tiden, hvarunder barnet varit från dess rätta vårdnad undanhållet, barnets ålder och förmåga att om sig gifva upplysning; så ock andra omständigheter , som straffbarheten öka eller minska.
Maj:t, som förklarade
Sig finna ifrågavarande Lagförslag sakna den fullständighet, som Kongl. Majrt åsyftat och antydt, då det till Lag-Comiténs omarbetande återlemnades; täcktes anbefalla Justitiae-Cancelleren, att, efter de i Kongl. Maj:ts beslut, den i8:de September innevarande år uppgifna grunder, uppgöra och till Kongl. Maj;t inkomma med ett förslag tiil
Lag i förevarande ämne.
Ex protocollo C. M.
Schönmeijr. 44 Bil.
Lill K. M. Nådiga Propos. N.o 73.
Utdrag af Protocollet öfver Justitia Ärenden} hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rädet å Stockholms Slott den 16 Januarii 182g j Närvarande; Justitiae Stats-Ministern H. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetter stedt, Stats-Råden 5 H, E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Mörner.
H- E.
Hr Grefve Löwenhjelm, Schwan.
Grefve af Ugglas. Justiliae-Råden; Ewelius. von Rosen.
Justi tiee-Cancelleren Bergenschöld, Sedan, på sätt Stats-Råds-Protocollet den i3 sistl.
December visar, Kongl. Maj:t, vid underdånig föredragning af Lag-Comiténs arbetande Ledamöters afgifna under - Bil, till K. M. Nådiga Propos.
N.-o ^5 dåniga förslag till Straff-lag
För den, som olofligen bortförer barn, förklarat sig finna detsamma sakna den fullständighet, som Kongl. Maj:t åsyftat och antydt, då, i anledning af ett utaf Lag-Comiten förut i ämnet afgifvet underdånigt Betänkande, detta senare blifvit till Comitens omarbetning återskickadt, samt derföre anbefallt JustitiaeCancelleren att, enligt de uti Kongl. Maj:ts Beslut den 18 September nästlidne år 1828 upptagna grunder , uppgöra och till Kongl. Maj:t inkomma med förslag till
Lag i förevarande ämne; så öfverlemnades af JustitiaeCancelleren nu i underdånighet ett af honom i sådant afseende författadt så lydande Förslag: §. r. Hvar som bemägtigar sig annan mans minderåriga barn, på sådant sätt och under sådana omständigheter, att deraf skönjas kan, det uppsåtet varit att barnet från dess föräldrar eller andra vårdare hemligen bortföra eller undanhålla, straffes sålunda, att, om barnet, som bortföres, är under sex års ålder, umgälles brottet med sex till tolf års arbete å fästning; men är barnet öfver 46 Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 73. denna ålder, dock under tolf år, plikteden brottslige med allenast tre till sex års fästnings-ai bete.
Har åter barnet uppnått en ålder af fyllda tolf år, anses förbrytaren efter allmän Lag, 20 och 22 Cap.
Missgernings-Balken; vare ock den brottslige i alla dessa fall skyldig att utgifva den skade-ersättning, som Domaren pröfvar ega rum. §. 2.
Har man vid bemägtigandet nyttjat våld och sedermera barnet misshandlat eller till vanart öfvat, ökes straffet från åtta år till och med lifstids-arbete å fästning.
Tager barnet genom hård medfart skada till lif, skall den brottslige derföre mista lifvet; och om barnet, då det återfinnes, blifvit lamt eller lytt, straffes förbrytaren likaledes till lifvet. §. 3.
Hafva flera minderåriga barn på en gång blifvit bortförde, eller varder någon under samma lagsökning tilltalad för åtskilliga brott af förutnämnde beskaffenhet, plikte den brottslige för hvart och ett serskildt.
Bil. lill K. M. Nådiga Propos. N.o 73. 47 §• 4- Nu Iean så Ilända, att den, som annor mans barn hemligen bortfört, icke gitter detsamma återställa, eller om barnet föregifves hafva aflidit, icke kan sådant bevisligt göra, vare då förbrytaren till arbete å fästning under bela sin lifstid förfallen.
Kommer barnet omsider åter, må den brottslige lösgifvas, dock icke förr, än det straff gått i verkställighet, som i allt fall å förbrytelsen följa skulle; men varder barnet af den, sorn det bortfört, återlemnadt inom tjugufyra timmar derefter, utan att hafva detsamma något ondt eller våldsamt tillfogat, plikte förbrytaren med fängelse från en till tre månader. §. 5.
Vid straffets mätande inom de i 1, 2 och 4 §§• utsatta tider, pröfve Domaren beskaffenheten af våld eller list, som emot barnet utöfvats; egentliga ändamålet med barnets bortförande; lidandet för barnet, dess föräldrar eller vårdare; närheten eller aflägsenheten af orten dit barnet blifvit fördt; tiden hvarunder barnet varit från dess rätta vårdnad undanhållet; så ock andra omständigheter, hvilka försvåra eller mildra brottsligheten. i 48 Bil. till K. M.
Hildiga Propos. N.-o 73. §. 6.
I afseende på straffet för delaktighet uti ofvannämnde slags brott, förhålles efter de i 61 Cap.
Missgernings-Balken stadgade grunder. §• 7- Hvad TJnder-Rätt i mål af denna beskaffenhet dömt, må ej i fullbordan gå, utan sände den sin ransakning och dom till Öfver-Rätten in, att der först pröfvas och skärskådas.
Majit behagade nu förordna, att Högsta
Domstolen borde afgifva det underdåniga yttrande öfver ifrågavarande Lagförslag, som, enligt 87 §. Regerings-Formen, Högsta Domstolen tillkommer; hvarom Note utur Protocollet skulle, med bifogande af lfandlingarne i ämnet, dit öfverlemnas.
Ex Protocollo Carl M. Schönmeijr.
Utdrag Bil. till K. M.
Nådiga Propos. No y3. 4g Utdrag af P roto collet öfver Justitia’- Ärenden, hållet i Kongl. Maj:ts Högsta Domstolj Fredagen den zj Mars 182g.
Närvara nde: Justitiae-Råden:
Örbom.
Ewelius. aton Rosen.
Strähle.
Isberg och Grefve Hård.
Sedan, på sätt Stats-Råds-Protocollet den i3 sistlidne December visar, Kongl. Maj:t, vid underdånig föredragning af Lag-Comiténs arbetande Ledamöters afgifna underdåniga förslag till Straff-lag för den, som olofligen bortförer barn, förklarat sig finna detsamma sakna den fullständighet, som Kongl. Maj:t åsyftat och antydt, då, i anledning af ett utaf Lag-Comiten förut i ämnet afgifvet underdånigt Betänkande, detta senare blifvit till Comite'ns omarbetning återskickadt, samt derföre anbefallt Justitiae-Cancelleren, att, enligt de i Bill. till R.
Prot. 1828 och 182g. 1 Sami. 2 Band. 3:dje Häft. 4 5o Bil. till K. M. Nådiga Propos. No j3.
Kongl. Maj:ts Beslut den 18 September nasti, år upptagna grunder, uppgöra och lill Kongl.
Maj:t i underdånighet inkomma med Förslag till Lag i förevarande ämne; och Justitias-Cancelleren öfverlemna t ett af honom, i sådant afseende, författadt förslag; vid underdånig anmälan hvaraf uti Stats-Rådet, den 16 Januarii innevarande år, Kongl.
Majit i Nåder förordnat, att Högsta
Domstolen hörde afgifva det underdåniga yttrande öfver berörde förslag, som, enligt 87 §.
RegeringsFormen, Högsta
Domstolen tillkommer; och samma Förslag derefter den 6 sisth Februarii hlifvit i Högsta
Domstolen till granskning föredraget, vid hvilket tillfälle hlifvit heslutadt, att Handlingarne skulle emellan Högsta Domstolens Ledamöter circulera; så, och efter det sådant skett, företogs nu frågan till afgörande; hvarvid Högsta
Domstolenst flesta Ledamöter förenade sig om följande yttrande: