Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t låtit till Ständerna aflemna en Nådig Skrifvelse i samma syfte, hade väl Utskottets majoritet — i händelse den inom
Stånden velat förvärfva något Be villa iugs- Ul skol tets Betänkande, JV.o 11. 85 afseende åt sina åtgärder oell stnifvanden, gjort rättast uti altantaga denna åsigt; ty ehuru inom Utskottets prohibiti v-systemets anhängare varit öfvervägande i alla frågor, torde delta system likväl icke inom Stånden kunna påräkna samma sympatier, utan lär majoriteten, likasom händelsen varit med en annan af Utskottet behandlad fråga, vid denna Riksdag på förhand kunna se sina åtgöranden komma att förkastas af Riks-Stånden — ett bedröfligt mål för tidspillan och arbete.” Af Herr Fr.
Sandler: ”Ehuru man med visshet bör kunna förutse, att de principer, hvarpå Högloft.
Bevillnings-Ulskottet grundat tullbestämmelserna i den nu afgjorda tull-taxan, icke rimligtvis böra kunna antagas hos Riksens Ständer, så anser jag det likväl för en pligt, att öppet uttala mina åsigter i denna för staten högst vigtiga fråga, äfven om de, som hos mig är fallet, hafva i det hufvudsakligaste tillhört minoriteten inom Utskottet.
Att här uppräkna alla, nästan sagdt, orimliga förhöjningar, som nu blifvit åsatte i Utskottets förslag, skulle endast föranleda till en onödig vidlyftighet; jag får således, endast i allmänhet, yttra min tanka derom.
Man bör visserligen lemna fabrikerna en skydds-tull af circa a5 procent, som är ett tillräckligt värn för deras fabrikater och en beskattning, som nationen bär draga, men man handlar mindre klart, då man upphöjer tull-afgifterne på en mängd andra varor, som genom sin ringa volutne eller andra förhållanden äro lätt införda på olofligt sätt, och derigenom snarare minska än öka tull-intraderne; ty, då vinsten med införsnillning ökas, så ökas också begäret att bedrifva denna olofliga och för moraliteten högst skadliga rörelse, som flyttar penninga ine och den lofliga förtjensten från mängas fickor till några få, hvars ägare ej räkna så noga med sitt samvete.
Manbar väl förespeglat att starkare controller skulle kunna förekomma smugglingen; men om sådana på våra vidsträckta kuster, skulle fullkomligen kunna uppfylla ändamålet,, så fruktar jag, att icke allenast alla inflytande tullmedel, utan äfven tillskott af Staten, dertill behöfves.
Man borde derföre bestämma tullafgiflerna så, att icke frestelsen och fördelen blifver alltför stor för smuglaren, hvars tillvaro, man må säga hvad som helst, alltid kommer att existera — Man klagar, och det med skäl, öfver den mängd lyxartiklar, som nu uppfylla alla butiker och påbördar de handlande dess mindre patriotiska tänkesätt, sorn införskrifva dylika varor; detta medgifves till en del, men månne icke största felet ligger hos sjelfva nationen — hos de personer, som köpa sådana varor af den handlande?
ty då dessa varor med begärlighet efterfrågas och 86 Bevillnings-Utskollels Betänkande, N:o 12, köpas, så finnas alltid personer, som införskrifva och andra som insmugla desamma, om tullafgiflen skulle vara för hög, så att betydlig vinst genom tullförsnillning kunde erhållas.
Sedan jag förutsänd t dessa mina tänkesätt om tulltaxan i allmänhet, får jag yttra mig i några partiella afseende.
Efter en lång debatt inom Utskottet, erhölls visserligen förbudets upphäfvande å kardullsgarn, sedan det blifvit styrkt, att denna sorls garn ännu ej kan i jemnförlig godhet med det utländska beredas inom Riket; men är nödvändigt för alt deraf tillverka halfylle-väfnader, som nili mängd inkomma från utrikes orter.
Då man så mycket möjligt alltid bör söka underlätta inhemska industrien, så borde man väl icke belasta det garn, som föiädlas inom Riket, med så hög tullafgift, som nu å delsamma blifvit bestämdt, åtminstone icke förr, än det visas, att vi inom Riket kunna spinna dylikt garn.
I afseende på tullbestämmelserna å artikeln ull, tyckes Utskottet hafva handlat mindre välbetänkt, hufvndsakligen hvad afgiften å den gröfre sorten beträffar.
Denna sort, som i handeln kallas Islands ull, är belaggd med 4 sk- tullafgift per B., och kostar i utlandet omkring 12 sk, hvaraf synes, att den kommer att draga 331 procents tull, utom öfriga omkostnader.
Då de millioner B Ull och de tusentals alnar kläde förutan alla andra ylleoch halfylieklädnader, som årligen införas till Riket, tydligt visa, att ull under närvarande tidpunkt icke på långt när kan produceras inom Riket för allmänhetens behof, och då denna ifrågavarande ullsort egentligen användes lill den fattigaste medborgare-klassens beklädnad, så hemställes, huruvida det var rimligt eller Utskottet värdigt, att beskatta denna klass med en så hög tullbestämmelse, som 331 procent af varans värde.
Ehuru man måste medgifva att klädesfabrikationen under sednare decennium icke obetydligt framskridit på förkofringens bana, så väl i anseende Lill quantite som qualité, så måste ändock hvarje opartisk medgifva, att den ännu icke på långt när upplvller nationens behof.
Af de underrättelser, som blifvit
Utskottet meddelade, är upplyst att icke fullt 900,000 alnar kläde tillverkas årligen inom Riket.
Om man nu efterräknar i de Statistiska uppgifter, som äro att tillgå, så upplyses, att omkring 3oo,ooo personer finnas inom Riket, som man kan anse förbruka kläde, hvaribland Bonde-Ståndet ej blifvit inberäknade oaktadt ganska många af dess medlemmar äfven nyttja klädeskläder. Bevillnings-UtskoUets Bela ikander IV: o 12. g7
Då man således från tillverknings-beloppet . . . 900,000 alnar afdrager till Arméens beklädnad circa 200,000 — Sa återstå endast 700,000 alnar, med hvilka de beräknade 3oo,ooo personer skola beklädas, som gör 2-3- alnar på hvarje person, hvaribland ej inberäknas hvad, som åtgår lili åkdons beklädnad m. m.
I sådant förhållande tyckes det påtagligen konna anses för gifvet, att en betydlig mängd kläde årligen inkommer till lii ket på oloflig väg, och då jag här ofvanföre visat, att nationen, för att kunna beklädas, 'måste till en del nyttja utländskt kläde, så hade Utskottet bordt lossa på det kära ordet Förbud för kläde och beviljat fabrikanten en skyddstull af 20 procent, med hvilken han varit bättre belåten, än sjelfva förbudet, som nu qvarstår, som en lag, hvilken icke kan ållydas.
Man kan antaga att minst en million alnar utländskt kläde årligen inkommer.
Om nu en lullafgift af 2
Rdr per aln åsattes, sam projeclerades inom Utskottet, och man endast beräknar alt hälften af detta kläde verkligen förtullades, så erhölle ju Staten ändock en årlig inkomst af icke mindre än en million
Rdr, som nu stannar i smugglarens händer, utan att på annsta sätt gagna den inhemska fabriken.
Jag vågar påstå, alt få varmare än jag nitälska för den inhemska fabrikationens och husslöjden, men, då ett sådant ondt, som lurendrejeri, ej gerna kan fbrekommas, så är det bättre lör Staten, att genom lämpliga tullbestämmelser, så mycket möjligt är, göra tulltaxan till en sanning.” Af Riksdagsfullmägligen Petter Claesson från Elfsborgs Län. ”Emot Högloft.
Utskottets nu upprättade förslag till tull-taxa anser jag mig pligtig att, åtminstone i följande punkter, uttrycka en skiljaktig mening: 1:0
Emot den föreslagna tullen på ull, så väl i afseende på lörhöjningarue för grof oell finare ull, som i afseende på förtidIningssället efter värde.
Att belägga råämnen med höga tull-afgifter oell derigenom fördyra der färdiggjorda varan både för tillverkaren och förbrukaren samt försvära duk inhemska industriens täflan mett den utländska, förefaller mig i allmänhet skadligt och oklokt, men att i vårt hårda klimat, der yllekläder utgöra en oundgeltg nödvändighetsartikel för hvar man, ej mindre för den fattiga än för den rike, belägga rudi maler ien med dryg lidi, helst när landet behof - 8S Bevillning- Utskottets Betänkande; N.o 12. ver införskrifva deraf långt mer, lin en million skålpund årligen, kan jag ej annat än anse i högsta måtto förderfligt och orimligt; och det föreslagne förtullningssättet efter värde samt ullens indelning uti icke mindre än tre klasser efter det pris, hvartill värderingsman behaga godtyckligt taxera densamma sätter kronan på denna orimlighet; ty derigenom borttages all säkerhet både för den handlande och lör tillverkaren, enär för samina slags ull, efter olika värderingsmäns åsigter och godtfinnande, kan komma alt erläggas en helt olika tull-aigift; 2:0
Emot den föreslagna tullafgiften å halfylleväfnader under rubriken ”alla andra slag.”
Den y^ttei ligt låga tullen å halfylleväfnader i nu gällande tull-taxa, eller 24 sk. per U., hvilken vid en dryg tull å rudimaterierne icke tillåtit inhemska slöjdfliten att vända sig åt detta håll, och som till Stor skada för inhemska bomulls- och helylleväfnads industrien åstadkommit de sista åren en import af mer än två millioner alnar halfylleväfnad årligen, hade Utskottets Afdelning i någon mohn afhjelpt genom en föreslagen förhöjning af tullafgiften till 36 sk. per U. för halfylleväfnad af sju qvarters bredd och derunder, och lill 1 U:dr S sk. per U. för sådan väfnad af större bredd.
Men Utskottet in pleno har sedermera å ullgarn, hvaraf det för halfylleväfnader behöfliga slaget för närvarande, enligt Kongl. Maj:ts serskilda Nådiga tillstånd, lår förtullas med 6 sk. per £5, föreslagit en ökad tull af 21 sk per U..
Vid en sådan förhöjning af tullen å ullgarnet, hade väl ock lullafgiften å väfnader bordt i samma mohn ökas, men detta är hvad, som icke skedt, och jag kan derföre ej underlåta att yrka, det tullafgiften å halfylleväfnader under rubriken ”alla andra slag” måtte höjas till minst 44 Per ti för sådan väfnad af sju qvarters bredd och derunder och till 1 Rdr 16 sk. per U. för slrörre bredder.
Den alltför låga tullen å helylleväfnader under rubriken ”alla andra slag”, hvilken är utan all proportion med tullen å rudimaterierne, ull och garn, måste jag ock ogilla samt yrka densammas förhöjning; 3:o Emot den föreslagna lullbestämmelsen å gröfre släta färgade och ofärgade bomulls-väfnader.
Till skydd för inhemska lmsfliten vore alla sådana bomullsväfnader, eller af till och med 88 trådar på tummen i ränningen ända till för några år sedan förbjudne Lill införsel.
Nedsältningen af detta förbud till 76 trådar på tummen i ränningen har verkat och verkar ganska ofördelaktigt för inhemska Bevillning*- Utskottets Betänkande, IV.o 12. 8<) inhemska bomulls-väfnadsindustrien och jag håller derföre, att återställandet af den förra grunden för förbudet eller 88 trådar på tummen skulle vara ganska fördelaktigt, helst vid det ytterligt låga pris, hvartill inhemska jbomullsväfnader säljas, det ingalunda är att befara det deraf någon obillig prisstegring för förbrukaren skulle uppstå. 4:o
Vid bestämmelserna i de tulllaxe-förslaget åtföljande underrättelserna, angående restilutioner af de för rå-ämnena erlagde införsel-afgifter vid utförseln af förädlade produeter i allmänhet och serdeles rörande artikeln väfnader.
För att 0111 möjligt kunna för inhemska slöjdfliLens produeter bereda afsättning i Norrige och Finland, lill utbyte mot den bebelydliga införseln lill Sverige från båda dessa grannländer, yrkar jag, alt lull-reslitulionen mätte så beräknas, att den erlagde tullen för rå-ämnena fullt ålerbekommes af varu-förädlaren; och emot detta yrkande synes så mycket mindie någon invändning böra göras, som Stats-Cassan genom en sådan restitution alldeles icke gör någon uppoffring eller förlust.” Rättelser:
Pag. 3 af Bil. till Bevilln.-Utsk.
N:o ti, a råd. nedifrån, finnes å art.
Filar införsels-tullen, i en del exemplar utsatt till 00 sk., men bör vara 20 sk.
Pag 16 vid ari.
Jern, Smidt eller valsadt, Stång etc. finnes likaledes i en del exemplar värdet utsatt till 6 R:dr och införsels-tullen lill a R:dr, men bör vara, det förra 16
R:dr och den senare 4 R:dr.
Pret. 1844.
S Sami. 1 Afd. 6 Haft. T STOCKHOLM, I Mahcm, i844» Bil. till Bevilln.-Utsk. Betänk.
1 Förslag till förändrad lydelse ide delar af IStf ars Uulltaaca och dertill hörande underrättelser, hvaruti Ilikets Ständers Sevillnings-Utskott ansett ändringar eller rättelser böra ega rum.
Qvantitet för Införsels- Utförsels- Tullberäkn. tull. tull.
Rrir sk. r.
Alabaster:
Rdr sk. r. Rdr sk. r. 1 24 arbetad, ej specificerad . . .
Alun: 1 U. — 16 — F r i 16 02 — andra slag 17 U. 7 24 — F r i tt — I O — Angelica 1 u. 2 — F r i — 8 — Anis . Antimonium: 1 u. — 2 — F r i 10 Crudum eller Spiesglans . . Apotheksvaror, i denna taxa ej specificerade: 1 u. 6 F r i enkla medicinalier 100 Rdrs v. 10 1 TT tt sammansatta 100 Rdrs v. 20 jF r 1 Bark: 1 — — Ek- Beck: 1 tunna — 6 — 1 2 — 0 — — i tunnor 1 tunna 3 _—. 1f r i tt 1 2 24 — i barkar : 1 SkU. 4 — r Bilder: t 1 12 andra slag Bleckslagare-arbeten, ej specifi- cerade : 1 U. 1 2 F ri a 1 olackerade 1 u. l6 1 TT t 12 lackerade 1 u. — 20 r ri a 10 Blodiglar Blommor: 1 u. F ri a J 5 — — 5o — — artificiella 1 u. 25 — — F ri a Blauholtz eller Blåholtz, se Färgträd.
Argentan eller Nysilfver, se Metaller, sammansatta, alla slag.
Hör till Bih. af R.
Prot. 1844•
$ Sami., 1 Afd., 6 Haft. 2 Bil. till Bevilln.-Utsk. Betänk.
N.-o 11.
Kdr sk. r. ltdr sk. r. ltdr sk. r. 2 32 — Blyertz i HL — 24 — F r i tt 3 — Bookbinder-Cloth (ny rubrik, som införes) i U. — 36 — — — — 2 — — Borstar i U — 24 — F r i a Broderade arbeten: andra slag draga tull lika med det tyg eller annat ämne, hvarå broderiet är anbragt, med til- lägg af 20 procent, såvida sjelf- va det broderade tyget eller varan är till införande til- låtet.
Broderduk, Marle och Stramalj: 20 af silke och bomull . . . . t U. 5 — — 1 5 af ull i U. i 12 — F 3 16 — af bomull, lin eller hampa, enkla eller blandade . . . i U. 4° ri a 5 Brunsten Böcker: på främmande språk etc. på Svenska tryckte: i sm. i F r i i Finland i andra länder ioo Rdrs v. F 20 r i a
Lf ri a — t 2 — Caffe i U. _____ 4 — 4 — Chicorierot i U. 1 __ F r i i — Cider i kanna 2 4 F ri tt 3 — — Cobolt-malm i U. I F r i 16 — — metall i U. 4 — — F r i 75 — — Coeffyrer i U. 25 — — F ri a i — — Conserver, Hermetiskt slutna (ny rubrik som införes) . i U. 12 — — — — i I 2 — i ti — 20 — F r i a 5 — Filklofvar, urmakare- . i U. I 32 — F r i a Brons, se Metaller, sammansatta, alla slag.
Ifil. till Bcvilln.-Ulsk.
N.-o 12. 3 7ii 11 /i ** fl
Rdr sk. r. Rdr sk. r. Rdr sk. r. Fisk: saltad eller inlagd: IO — — Strömming 1 tunna 2 ■— — — 4 — 4 2 4 Fosfor 1 ti — 8 — — — Fransar, Galoner, Gratnaner oell Snören:
Färger och färgningsämnen: — 4 — Catechu eller terra japonica (ny rubrik som införes) 1 ti. — — 4 — — — 5 — Rödfärg 1 tunna 1 — — F r i 4 Stocklack (ny rubrik som in- 1 föres) 1 ti — — 4 — — —; i I 2 — Färgmossa, alla slag . . . . 1 Lti — 0 0 — F r i Garn:
Hvitt: under N:o 26 etc.
N:o 26 och etc. i 16 _ tvinnadt och dubbleradt.
. 1 ti. — 8 — F r i tt färgadt:
Turkiskt etc. 2 16 — tvinnadt och dubbleradt . i ti — ■ 4 — F r i tt allt etc.
Kamulls- eller Redgarn: ofärgadt, otvinnadt etc. 2 2.4 — färgadt, tvinnadt eller dubb- leradt 1 ti. — 8 — F r i tt Kardulls-: 1 — —* ofärgadt, otvinnadt och 0- dubbleradt 1 ti — 21 — \ 2. 2 4 — färgadt, otvinnadt och odubb- leradt 1 ti — 20 —.
' F 1 2 24 — färgadt, tvinnadt eller dubb- r 1 cl leradt, eller så kalladt bro- dergarn 1 ti — •9 — / 4 Bil. till Bevilln.-Utsk. Betänk.
Utförsels- tull.
Rdr sk. r. Garn:
Rdr sk. r. Rdr sk. r. O 0 ofärgadt och färgadt .
Glas: Buteljer, burkar och flaskor (karaiiner härunder ej inbe- gripne.) 1 u 1 F r i tt 2 till och med i kanna 100 st. — 4o — \ 7 — deröfver till och med 1 kanna 100 st. 2 32 — — af större rymd 100 st. 5 — — 1 4° —, Fönster: grönt 120 skifvor 10 — — l
F ri tt 6o h vitt 20 band 25 — — t 24 andra slag, hvita eller färgade, ej specificerade i U. _ I 2 i 16 Glaubersalt, vattenfritt (ny ru- brik som inlöres) 1 LU. — 8 — — — 18 — Handskar af alla slag . . Horn: 1 U. 2 — F r i a 8 oarbetadt 1 u. — 3 — 3 — 12 Platter- Hudar och Skinn, som ej inbe- 1 u.
I — 3 — gripas under Pelsverk: 4 16 oberedda, torra 1 u. 3 — — — 8 saltade och rå 1 u. — I — — 2 — 6 Hängslen Jern:
Gjutet: Tack och Barlast (partiel ut- försel mot 1 Rdr 24 sk.
Sidi tulla fgift.) 1 dussin par 2 F r i a 32 Bomber och Kulorj champlou- nerade till visst mått och renfi- lade, Kanoner, Stycken, Nick- hakar och Mörsare, stämpla- de och borrade samt finare och gröfre Lavetter . . • 1 SkU st. v. 8 4 Bil. till Bevittn.-Utsk. Betank.
Qvantitet /ör Införsels- Utförsels- Tnllberäkn. tull. tull.
Kdr sk. r. Jern:
Hällar öfver 2 tums tjocklek samt
Lod och Lodjur öf- ver 1 Sk Ii vigt stycket .
Hällar af 2 tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, Lod och Lödjor till Vigter af 1 SkII vigt och derunder till och med ISkti. 11 •
• allt annat gjutet arbete, ej Rdr sk. r. Kdr sk. r. specificera It 100 Rdrs v. 33 16 — F r i tt Smidt eller valsadt: 16 Stång-, platt | tums tjockl och deröfver, under 12 tums bredd och olver | tums fyrkant 1 SktI st. v. F ) 1 I). — 4 '4 — — Smältstycken 1 SkU st. v. 0 0 2/, — — 12 20 Band- och Platt-, under | tums tjocklek, Bult- och Galler- samt Sänksmide, rundt eller kantigt, Knipp- och Fyrkant- af 5 tum och derunder, Skär- och Klipp- jern, Saltpanne-plåtar | turn tjocka och deröfver samt af 12 tunis bredd och deröfver 1 SkU st. v. F ö r b. F ri a Plåtar: ! oförtente under | tum tjocka 33 16 — af till och med Q LII vigt 36 stycket 1 Skfi st. v F ö r b. }F — — öfver 6 LU. vigt stycket . 1 sm sL v. 9 — ri a lior till Bih. af R.
Prot. 1844; 5 Sam!. , 1 Afl., 6 Haft. / 0 6 Bil. till Bevilln.-Utsk. Betänk.
JV:o 12.
T)/lhu'irrJp Qvantitet för Införsels- Utförsels- Tulli eräkn. tull. tull. lidi sk. r. Tein:
Smidt eller Valsadi:
Spik af 2 tums längd och der- Heil- sk. r. lidi sk. r. 4° — — öfver 1 SkU st. v. io — — i 32 all annan, samt allt manufak- tur- och handtverks-smide, ej spccificeradt 1 U. 8 !' ri a 8 — Jernskrot, gjutet, smidt eller valsaut i SkU. st. v. 2 24 — 2 2 4 — Kalk: 3 iG — Släckt 1 Läst — 4o ... F r i 10 Kalksten Kemiskt tekniska preparaler, i taxan ej specificerade (ny ru- brik sorn införes): till införsel för fabrikernes behof efter särskdd anmälan hos Commerce-Collegium och al detsamma lemnadt tillstånd . 1 SkU. 100 Rdrs v. 10 G
F r i för mediqinska behof, se Apo- theksvpror, ej specificerade. 100 U. 24 — — Kimrök . j 6 — F r i 25 Kli, af andra ämnen än spanmål Kläder, Gång-, Linne- och Säng-, ej specifierade:
Nva: fruntimmers-, af till in- försel lofgifna tyger:
Värde och lull bestämmas efter tyget, hvaraf perse- deln hufvudsakligen be- står, med tillägg af 25 procen t.
Spetsar och etc. 1 m 5 F ri It — G — Knapergall och Ekollon, malen F eller omalen 1 u — 1 2 r i Bil. till Beviltn.-Ulsk. Betänk.
Ttt 11*\riffi P Qvantitet för Införsels- Utförsels- Tullberäkn. tull. tull.
Itdr sk. r. Kni(Vnr: itdr sk. r. Itdr sk. ■. 3 16 — andra slag, samt gafflar, ej spe- cificerade l ti I — — F r i a Koppar: r a5 — — (iårad .
Smidd, valsad eller gjuten: i SkM. st. v. 20 111 ' 32 — 166 o 02 — Plåtar och andra ämnen för ytterligare bearbetning i SkfL st. v. 33 .6 — F r i a 3 — — Kopparnickel i U i — — F r i 6 Korkskrufvar Kreatur: i U. 2 1 F r i a 200 . — Hästar, utom hingstar I st. 33 .6 — \ 66 32 Oxar .
I st. 20 — — 1 4° — — Kor och ungboskap .
I st. IO — — / F r i a 16 02 — Källvar I st. 3 16 — 20 Svin, utom fargaltar .
I st. 5 — — 1 IO - — andra fyrfolade
I st. 2 — — ) [ 2 — Krukmakare-arbeten, ej specifice- rade I 'ii 3 — F ri a I 24 — Käppar, alla slag
Kött: i U 2 4 — F r i a 2 färskt i L ii — 4 o — F 20 _ — saltadt i lunna 8 — — ri tt 3 16 — torkadt eller rökt i Lii i 24 — ) 1 a4 — Lackerade arbeten, ej specifice- rade i U. — 24 — F ri a Lin: F 4 — ohäcklad t i Lti i 16 — ri It Ljuskronor, af sammansatta, eller såsom arbetade, ej specificerade ämnen.
Kolsyradt Natron ellrr lenad Souda, se Solida.
Latun **ller Tråband, se Metaller, sammansatLahn, oäkta, se Metaller, sammansatta, alla slag. ta, alla slag.
8 Bil. till Bevilln.-Utsk.
N.-o 12. rl\il lt'/i VtP.- Qvantitet för Införsels- j btjörscls- Tullberäkn. tull. 1 tull. ltdr Sk r. Anm.
Delar deraf förtullas ef- ter det eller de förarbetade ämnen, hvaraf de bestå.
Kil. sk. r. lidi sk. r. 1 .6 — Luktvatten, alla slag (tiaskornas vigt inbegripen) I u — 16 — F ti It 8 — Lunta 1 u. — 2 — F r i 4 _ — I ti 1 iG — F r i a Läder, iner eller mindre bernit: C — Karduans- samt färgade eller tryckta skinn 1 u.
I 24 — F r i a Finare skinn för tillverkning etc.
(Denna rubrik utgår ur taxan.) 1 — Sulläder i LtL I 2 — ) 2 — andra slag, ej specificerade bu- F r j a dar och skinn 1 U 24 — 2 — Läderai beten, ej specificerade, lac- j kerade 1 u. 24 — F r i a 2 — Mastix Metaller, sammansatta, alla slag: 1 u. 1 2 — F r i tt 200 — oarbetade 1 Skiti. st. v. 33 iG -— 3a — 10 — arbetade, förgyllda . . . . 1 U. 2 2.4 — L 6 32 .— (orsillinde . 1 u. 1 O 0 2 — F r i a 4 — — andra slag . 1 u 1 — — Marin-melall, eller annan com- position etc (olbrändradt).
100 — — Skrot samt gammal och brukad metall, sammansatt, alla slag 1 Skti. st. v. 16 32 — 16 3a — — 18 — Mjöl, af vegetabilier, som ej kun- na inbegripas under spanmål eller hänföras lill medicinalier 1 U. — 6 — F r i tt 6 — — Nyckelringar och Nyckelhakar 1 u. 2 — — F r i a Alar in-Metall, se Metaller, sammansatta, alla slag. Mrssirig, se Alelallrr, sanidiansatta, alla slag.
Nysilfver, se Metaller, sammansatta, alla slag.
Bil. till Bevilln.-Utsk. Betänk.
Qvantitet för lnförsels- Utförsels- Tullberäkn. tull. tull.
Rdr sk. r. Papparbeten, alla slag:
Rdr sk. r. Rdr sk. r. 1 — — olackerade 1 ti. 16 \ 1 24 — lackerade Paraplyer och Parasoller: 1 U. 24 } F ri a 6 — — Siden- 1 st. 2 — 1 3 andra slag Pelsverk eller Pelterier: oberedda :
Får och Lammskinn: 1 st.
I — 24 — alla andra oklippta . 1 ti. — 2 — 3 5 6 — alla andra slag 1 u 0 02 — —— 3 — — Plommon, Catharin- och Sviskon 1 u. 2 — — 7 6 Pomeransknoppar och skal 1 u 2 — 3 16’ — Ris, Paddy- (ny rubrik som in- 6 föres) 1 tunna 0 02 —.
7 Russin Salt:
Raflineradt Saxar: 1 u. 2 10 — — andra slag ....
1 ti 3 16 — F r i a Skomakare-arbeten: 2 — — andra slag 1 u. 24 — F ri a Socker: 8 Moscovad-, eller brunt och gult, ordinärt Terres- och Tetes-, samt hvit t pudersocker . 1 ti 3 1 2 — Krossadt Lump-, Havana-Terres samt andra till sockerhalten lika slatj O ... 1 ti -n— 5 6 F r i tt Sten:
Qvarn-, Rhenska och Engelska .Pinschback), se Metaller, sammansatta, alla Pläter, se Metaller, sammansatta, alla slag, slag. arbetade, försilfrade.
Prot. 1844• 5 Sunil.j 1 Afd.j 6 Haft. 3 IO Bil. till Bevilln.-Utsk. Betänk.
JY:o 12.
Kdr sk. r. ltdr sk. | r. Kdr sk. r. Striimpslickor Stål: 0 r* 00 16 — g)ut- 100 U.
St. v. 2 — — \ i5 — — gaif- ioo ti st. v. 5 — — 1 6 — — andra slag 100 ti. st. v. 3 ■■ r — 02 — Stålarbeten, ej specificerade . 1 ti. _ 8 r i a 1 — — Sågblad 1 ti. — [ 2 6 — — Söljor 1 u. 2 — ) 2 — — The 1 n. . 12 5 16 — 1 tunna 1 16 .
F r i Tobak: — co co — ] »3 ski Blad’ M;’r'"lan,ds- • ] J l »> andra slag . J 1 ti — 8 — \ 3 —■ Cigarrer Karfvad: 1 a 1 6 — J — 36 Karduser eller lös i fastager . 1 K !4 ; 2 — — Knaster . . . . 1 u. . 36 / F r i — 36 — Malen eller Snus . . 1 u. 16 _ — 16 — Spunnen och Neger- head 1 u. 10 [ 1 — — Slänger och Carotter . 1 u. !8 __ 1 — 6 — Stjelkar t u. 4 Trädvaror: / Stäfver, Lagg- och Botten-: af till oell med 34 verktums längd å de förra och 22 verktums längd å de sed- nare: 2 24 — af Ek af Bok, Furu eller Gran 120 st. 120 st. — 24 6 — — 3 1 — derutöfver till och med 42 Tomt ack se verk tunis längd å de förra M 2 1 i e ■'! cammanoilt» »IL Bil. till Bevilln.-Utsk. Betänk.
Tullvärdc.
Qv antite t för Tullberukn. j Införsels- tull.
Rdr sk. r.
Stäfver, Lagg- och Botten- och 27 verkturas längd å å de sednare:
Rdr SK. r. O 0 16 — af Ek 120 St. — 4° — 8 32 af Bok, Furu eller Gran derutöfver etc. (oförändradt) Ved: 120 St. "
S I 6 5 — — Al-, . 1 famn — 24 — 36 n J 24 — Björk- 1 famn — 36 — I 24 10 — — Bok- och Ek- 1 famn 1 6 — 2 4 — — Gran- 1 famn — 21 — — 3o 5 — — Tall- i famn — 24 — _ 36 7 2 24 andra sing Alla, ej specificerade, mer eller mindre arbetade, derunder in- begripne ej specificerade Snic- kare- och Svarfvare-arbeten, med eller utan betsning, mål- ning eller lackering .
Ull, okammad eller kammad: grof, eller af till och med 20 sk. värde skålpundet . . . medelfin, eller af öfver 20 till och med 4o sk. värde skål- pundet fin, eller af öfver 4o sk. värde skålpundet (Ull, alla slag, fri från tolag äfven vid införsel).
Grof och medelfin ull må införas endast till stä- derna Stockholm, Götheborg, Norrköping, Malmö, Halm- stad och Helsingborg; och an- kommer det på General-Tull- 1 famn 1 U 1 & 1 U. 1 U. — 36 32 4 8 10 — I F l F 24 r i r a i Bil. till Bevilln.-Utsk.
Beta rik. IV: o 12.