Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid öfvervägande af detta ämne, hafva Rikets nu församlade Ständer ansett den uti högstberörde Nådiga Proposition föreslagna grund för förvandling af böter för stöld, som ligger i tväböte, vara enlig med grunden för andra i lagen stadgade dubbla böters förvandling; och som det hinder, hvilket tillförene mött för en förklarings meddelande, i öfverenstämmelse med det af E. K. M. i Nåder afgifna förslag, kommer att upphöra, så vida E. K.
M. finnér för godt] lemna Nådigt bifall till den af Rikets Ständer under denna Riksdag beslutade förändring af sistnämnde lagrum, hvilken förändring icke allenast bringar de serskilda fängelsetiderne i närmaue öfverenstämmelse m^d bötesbeloppen, ulan jemväl är lämpad efter det serskilda förhållandet njed fängelse-straff vid valten och bröd, att detsamma med hvarje dag blifver i allt större mon plågsammare att uthärda i de högre, än i de lägre, gradatbnerne; alltså hafva Rikets Ständer, för deras del, beslutit, det, genom utfärdande Författning, må stadgas, att, då böter för sådan stöld, som enligt lag ligger i tväböte emot annan tjufnad, skola till fängelse vid vatten och bröd Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, IV.-o 78. förvandlas, stöldens enkla värde först bör fördubblas och det sålunda uppkommande dubbla beloppet tjena till grund för fängelsetidens bestämmande, på sätt i 5 Cap. 4 §:n Straff-Balken stadgadt är.
Hvilket Rikets Ständer få bos E. K. M.' härmed i underdånighet tillkännagifva.
Uppläst oell godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Sept. 1840.
Preste-Ståndet den 16 — — Borgare-Ståndet den 20 — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse } angående ändring i Cavalleri-Regementenas uniformer.
Utsk, Bet.
N:o 80,) S. A. K.
Vid öfvervägande af väckt motion derom, att den för en del CavalleriRegementen fastställda beklädnad måtte i så måtto förändras, att den Staten äfvensom
Ruslhållarne i detta afseende åliggande kostnad blefve minskad, hafva Rikets
Ständer ansett Ca vallet i-uniformen vid flere Regementen vara, serdeles för befälet, vida kostsammare, än behofvet fordrar, samt alltså böra undergå ändamålsenlig förenkling, på sätt som redan i väsendtlig mon skett vid senare tiders förändring af Infanteri-uniformerne; och då, till beredande häraf, synes böra, att, likasom uniformen nu är enahanda för allt indeldt LinieInfanteri, den äfven görts likartad för allt Cavallen, helst Cavalleri-vapnet inom Riket nu mera är likartadt och Regementena emellan således icke finnes någon skillnad annorlunda, än i benämningen och beklädnaden; få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. M., till vinnande af största möjliga besparing för dem, hvilka bidraga till Armeens beklädnad, samt med afseende å den menliga inverkan af lyx och fåfänga, som mångfalden af uniformer medförer, i Nåder täcktes låta undersöka, hvilken uniform för Caval - 120 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, Nio 79. leriet, sora förenar ändamålsenlighet med minsta möjliga kostnad, samt att densamma må fastställas lika för allt Cavallen vid Armeen, dock att den vid hvarje Regemente icke anlägges förr, än då ny beklädnad för Regementet i alla fall måste anskaffas.
Preste-Ståndet den 4 — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse j angående omfattningen af blifvande Förordningar i Cameral- 3 Ekonomie- och Politie-mål.
J3esv. och Ekon.
JNT:o 85.) S. A. K.
Då lagstiftningen i Cameral-, Ekonomie- och Politie-mål, till följd af föremålens beskaffenhet, måste vara underkastad en ofta återkommande förändring, för att lämpas efter olika förhållanden under serskilda tider, hafva Rikets Ständer ansett det vara angeläget att, i en enda Författning1, kunna igenfmna allt, hvad i hvarje ämne är stadgadt, och såmedelst vid tillämpningen undgå en tidsödande samt ofta fruktlös forskning efter de spridda lagbuden'; och få Rikets Ständer, af sådan anledning, härmed hos E. K. M. i underdånighet anmäla den önskan, att, vid utfärdande af Författningar i Cameral-, Ekonomi- och Politie-mål, ehvad de utgå omedelbart från E. K. M. eller från Embetsmyndigheter, må iagttagas, att de icke inskränkas till de delar, hvarom förändrade föreskrifter eller förklaringar meddelas, utan tillika, så vidt det är möjligt och kan finnas erforderligt, fullständigt upptaga ännu bibehållna föreskrifter i de ämnen, hvarom de handla.
N:o 80.. Expeditions-Ulskottets Förslag lill und.
, N;o 80. lai N:o 80.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Sept. 1840.
Preste-Ståndet den 4 —■ — Borgare-Ståndet den 9 — •— Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelseangående revision af de Academiska Constitutionerna.
Vid förehafd handläggning af väckt fråga om revision af de Academiska Constitutionerna, hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet dervid, att, ehuru under loppet af några decennier allmänna Lagen, Kyrko-Lngen, Ordningar och Reglementen för de lägre Läroverken, äfvensom Universitetens organisation, jemte väsendet och syftningen af den undervisning, som der bör meddelas, utgjort föremål för en sorgfälligare granskning, hvilken föranledl vigtiga förbattrings-förslag, hvaraf en del kommit till verkställighet, hafva Universitetens så kallade Constitutioner och styrelse-lagar hittills icke blifvit vidrörde, utan befinna sig ännu i deras ursprungliga föråldrade skick; att den lillvext, de tid efter annan vunnit, genom en mängd Konunga- och Canzlers-Bref, som i serskildta fall blifvit utfärdade, icke kunnat afhjelpa beliofvet af en fullständigare förbättring, helst äfven dessa Bref i sin ordning lill en stor del föråldrats och, såsom föga motsvarande den närvarande tidens kraf, förlorat sin giltighet eller fallit i förgätenhet; att, både i deras och de ursprungliga lagarnes ställe, derföre småningom bildat sig ett jus consuetudinarium, som, om det ock från början utgått från skrifven lag, likväl i många fall förirrat sig derifrån, samt att en sådan praxis, äfven häfdvunnen, icke alltid förblifvit enahanda, utan, såsom ej varande lag, ofta lemnat rum för godtycket och derföre både varit samt fortfarande kan blifva af menligt inflytande; med anledning af hvilket allt, och då behofvet af en fullständigare oell efter närvarande tids förhållanden lämpad lagstiftning för Rikets Universitet synes härigenom vara ådagalagdt, Rikets Ständer ansett sig böra i underdånighet anhålla, att E. K. M., på sätt som kan pröfvas lämpligt, i NåBih. till R.
Fröt. 1840. 10 Sami. 1 Afd. 16 122 Expeditions-Ulskottets Förslag till tind.
Skrifvelse, N.o 81. der täcktes låta granska Universitetens styrelse-lagar, för tillvägabringande af den förbättring deri, sorn kan finnas behöflig.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 September 1840. 3. ' ■ • : . ; N:o 81.
Preste-Ståndet den 4 — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående rättighet för tionde-gifvare i Skåne att lösa Kyrkornas behållna tionde efter årlig markegång.
N:o 90.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit anmärkt, hurusom, på grund af hvad E. K.
M:s Nådiga Instruction, angående vården och förvaltningen af Kyrkornas fastigheter, medel och öfriga tillhörigheter uti Malmöhus, Christianstads, Blekinge, Hallands samt Götheborgs och Bobus
Län af den 12 April 1815 i 7:de punkten stadgar, i afseende å Kyrkornas behållna tionde-spanmål, för de fall, då hemmans-innehafvarne icke lidit missvext och behöfva densamma, hvarvid någon lösningsrätt ej egde runi, berörde tionde under senare åren blifvit försåld ä auction i mindre partier, hvarigenom tionde-gifvarne betungades med skyldigheten att transportera den sålunda försålda säden ända till sex mil från deras hemvist, jemte det icke sällan inträffade, att span må len vid framkomsten casserades och såmedelst tvister uppkomme, hvilka oftast medförde en för tionde-gifvaren kostsam rättegång, från hvilka olägenheter tionde-gifvaune desto heldre borde befrias, som de sjelfve, jemte öfrige församlingsboer, äro förpligtade att bygga och underhålla sina Kyrkor, ehuru ifrågavarande tionde i första rummet skulle dertill användas; och hafva Rikets Ständer, med anledning af hvad sålunda förekommit samt på det tionde-gifvare till egen Kyrka icke må blifva hårdare behandlade än afrads- och tionde - Expeditions-ZJtskottets Förslag till und.
Skrifvelsej N.-o 82.
125 gifvare i allmänhet, ansett sig böra härmed i underdånighet anhålla, det E. K. M., med ändring i 7:de punkten af Högstberörde Nådiga Instruction den 12 April 1815, täcktes i Nåder medgifva hemmans-innehafvarne i Skåne rättighet att hädanefter, utan afseende på årsvexten, lösa Kyrkornas behållna tionde-spanmål efter markegång, med sådan forse Ilon, sorn omförmäles i 1 §. af Kongl. Förordningen den 12 Juli 1803, eller 16 sk. för hvarje tunna råg och korn samt 12 sk. för en tunna hafra.
Rikets Ständer framhärda &c. 3- Stockholm den 9 September 18-10.
Uppläst och godkäodt hos Ridd. och Adeln den 2 Sept. 1840.
Preste-Ståndet den 4 —"
— Borgare-Ståndet den g — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående föreslaget förbud för tjenstemän vid. embetsverken att pä samma gång innehafva mer än en tjenst med lön på stat.
N:o 43.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har framställning derom blifvit väckt, huruledes, då flere tjenster i olika embetsverk med lön på stat på en gång innehafvas, olägenheter deraf uppstå, dels genom göromålens mindre granlaga bandhafvande, då tjenstemannen icke skall medhinna att åt hvarje serskild befattning egna all den tid och uppmärksamhet, som erfordras, dels genom hindret för inhemtande af grundliga kunskaper och stadgad erfarenhet i embets-förvaltningen, då den emellan flere, sins emellan fremmande, ämnen, delade sysselsättningen måste verka, att skickligheten blifvit ytlig i allt, dels ock derigenom, att, då flere löner sålunda upptagas af äldre tjenstemän, utsigterna till Befordran för de yngre är så aflägsen, att de måste anses sakna den för deras nit och verksamhet nödiga uppmuntran, och äro, under en mångårig lön - 124 Expeditions-TJtskottets Förslag till lind.
Skrifvelse, JV.o 82. lös tjenstgöring, underkastade uppoffringar af enskilda tillgångar, som ofta verka till förstörelse af deras ekonomiska bestånd.
Yid förehafd pröfning af detta ärende, hafva Rikets Ständer ansett den föreslagna förändringen icke kunna tillvägabringas annorlunda, än genom en sådan reglering af embetsverken, att hvarje tjenste-befattning gifver full sysselsättning åt sin innehafvare och deremot är förenad med sådane löheförmoner, att de motsvara nödtorftig bergning, då orsaken till det öfverklagade förhållandet uppenbart igenfinnes deri, att i många fall tjenstemännens antal är större, än som för göromålen erfordras, och löne-vilkoren deremot så ringa, att ingen kan finna sig bergad, utan att med flere befattningar förena flere löner; hvilken angelägenhet också utgjort ett af de föremål, som Rikets Ständer hufvudsakligen åsyftat med de, vid flere föregående Riksdagar, hos E. K.
M. gjorda underdåniga framställningar och förslag om em bets verkens förändrade organisation, och då denna ännu icke hunnit fulländas, torde häraf till en betydlig del orsaken kunna härledas, hvarföre det för en ordnad och ändamålsenlig förvaltning högt påkallade förbudet emot flere tjensters beklädande af en och samma person ej blifvit utfärdadt, såsom allmänt och ovilkorligt gällande, ehuru för några embetsverk serskilda föreskrifter är® i denna syftning meddeldte.
Då emedlertid Rikets Ständer ansett delta ämne vara af den vigt, alt det påkallat Rikets Ständers ytterligare uppmärksamhet, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att i den mon, genom den förändrade organisationen, den umbärliga tjensteuianna-persoualen kunnat indragas och sålunda tillfälle beredas alt med hvarje befattning förena sådana löneförmoner, som motsvara dess innehafvares behof för bergniffg, det må påbjudas, att inom embetsverken ingen må på en gång innehafva flere än en sudan befattning med lön på stat.
Expeditions-XJiskollds Förslag till uiid.
Skrifvelse, N.o 83.
Uppläst och godkändt hos Ridd, och Adeln den la Sept. 1840.
Preste-Ståndet den 16 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Ståndet den a3 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ifrågaställd löne-reglering för Landt-Statens Tjenstemän och Betjente, samt Landtmäteristaten i provinserne.
Nrris 42 och 199.) S. A. K.
Uti a flåten Nådig Skrifvelse lill Rikets Ständer af den 27 sistlidne Januari, har E. K. M., som, erkännande angelägenheten af en efter Landtstatspersonalens behof samt dess mödosamma och ansvarsfulla befattningar lämpad löne-reglering, likväl, med afseende å det betydliga belopp, denna reglering erfordrar, icke ansett
Sig kunna upptaga nämnde belopp uti det förslag till regleringen af utgiflerne under Andra Hufvud-Tileln, som E. K. M., uti Dess Nådiga Proposition om Siats-Verkets tillstånd och behof, framställt, serskildt afgifvit det af E. K.
M. antagna förslag till löne-reglering för Landtoch Landtmäteri-slaterne i provinserne, samt tili Rikets Ständer öfverlemnat att afgöra, om och hvilka utvägar, till beredande af tillgångar för denna löne-reglering, må vara att vidtaga.
Rikets Ständer hafva det nu ifrågavarande vigtiga ämnet i öfvervägande tagit; men, enär angelägenheten fordrar att, för beredande af den åsyftade nedsättningen uti skattebidragen, iagttaga möjligaste inskränkning uti Stats-utgifterne och dermed icke står tillsammans anvisandet af ett så betydligt anslag, sorn den föreslagna regleringen i sin helhet skulle erfordra, medförande en tillökad utgift af omkring 120,000 R:dr B:co, samt då, ehuru det i flere hänseenden vore lämpligt och ledande till enkelhet, om åtminstone den förändring kunde tillvägabringas, att, i öfverensstämmelse med det af Kongl.
Kammar-Collegium och Kongl. Stals-Contoiret väckta samt af E. K. M. i Nåder godkända förslag, de serskildte provisioner, procenter, med flera dylika förmoner, som nu äro Landt-statens tjenstemän anslagne, blefve indragna och motsvarande bestämda löne-anslag anvisade, hvarigenom någon tillökning i statens utgifter i sjelfva verket icke uppstode, Rikets Ständer ej eller äro i tillfälle att en sådan åtgärd föreslå, emedan icke utredt blifvit, huru stor E.rpeditions-Vtskotlels Förslag till und.
Skrifvelse, IV.o 83. del af de för Landt-statens tjenstemän beräknade extra inkomster af alla slag utgöras af dylika, utaf allmänna medel utgående, ersättningar, så att deraf kan bedömas, hvad tillökning uti staten, emot provisionernes indragning, skäligen kunde och borde uppföras; hafva Rikets Ständer, med undantag för de bär nedan omförmälde fall, ansett sig icke kunna vidtaga någon åtgärd, i anledning af E. K. M:s Högstberörde Nådiga Skrifvelse.
Hvad serskildt vidkommer den del derutaf, sorn afser löne-tillökning för Länsmännen; så enär det är allmänt erkändt, att billigheten fordrar, det desse tjenstemän, hvilka, för deras mödosamma och maktpåliggande befattningar, för närvarande i allmänhet endast åtnjuta 100 R:dr årlig lön, erhålla en sådan förbättring uti deras lönevilkor, att de må ega nödig utkomst; hafva Rikets Ständer beslutat, att
Länsmännen i Riket må erhålla 200 R:dr lön hvardera, dock alt för de Länsmanstjenster, vid hvilka för närvarande, genom indeldta räntor eller boställen, löneförmonerne öfverstiga nämnde belopp, tills vidare och så länge indeldta löningssättet qvarstår, dessa förmoner oftjrändradt bibehållas; samt att då, i följd häraf, för så väl de, enligt E. K. M:s Nådiga Skrifvelse, för närvarande å Andra Hufvud-Titeln till löner uppförde 479 Länsmän, som de 7 Länsmän, för hvilka Rikets Ständer, i sammanhang med förehafd reglering af nyssnämnde Hufvud-Titel, löner bestämt, erfordras 40,020 R:dr 42 sk. 8 rst., detta belopp må på berörde HufvudTitel utgå, äfvensom att derstädes må, på sätt E. K. M. i Nåder äskat, upp*- föras det belopp af 72 R:dr 14 sk. 5 rst., som motsvarar värdet af de, uti löne-tillgångarne för Länsmännen beräknade och hittills disponerade 36 stigar kol, hvilka varit anvisade till den numera indragne Jägeri-stalen uti Kopparbergs
Län och böra Skogsplanterings-cassan tillfalla; hvarigenom hela löne-tillöknings-anslaget kommer alt utgöra 40,093 R:dr 9 sk. 1 rst.
Och få Rikets Ständer till E. K. M. i underdånighet öfverlemna att, efter det E. K. M:s Befallningshafvande i Länen samt Kongl. Kammar-Collegium och Kongl.
Stats-Contoiret hörde blifvit, låta verkställa den slutliga reglering med Länsmanstjensterne i Riket, att vidare fråga om anslag för dylika befattningar icke må uppstå; hvarjemte Rikets Ständer tillika funnit lämpligt förordna, att de besparingar, som å det tillökade anslaget kunna uppkomma, intilldess berörde reglering varder tillvägabragt och löne-tillökningarne till vederbörande anvisade, utan sammanblandning med Hufvud-Titelns öfrige besparingar, bör,a till Riksgälds-Contoiret ingå.
Beträffande den pension, som, enligt författningarne, bör Länsmännen Vid afskedstagande! tillkomma, hafva Rikets Ständer funnit densamma böra utgå till enahanda belopp, som tillförne, eller 100 R:dr. Expeditions-Utskottcts Förslag till und.
Skrifvelse> N.-o 83. 1J7 I afseende å det till Kronofjerdingsmännen utgående Stats-anslag af 8,563 R:dr 19 sk. 8 rst., har E. K. M. i Nåder föreslagit, att detsamma vid den ifrågaställde nya löne-regleringen för Landt-slaten skulle indragas, likväl under förutsättning, att
Fjerdingsmännen icke må besväras med sådana göromål, som rätteligen tillhöra Kronobetjeningen; och då Fjerdingsmannabefattning utgör ett municipal-bestyr, som numera, i följd af Rikets Ständers vid 1828—1830 årens Riksdag fattade beslut, åtföljer så väl Krono-och Krono-skatte, som Fiälse-hemman, samt Rikets Ständer jemväl dela den åsigten, att Fjerdingsmännen, sedan Länsmännen erhållit förbättrade lönevilkor, böra befrias ifrån sådane göromål, som rätteligen tillkomma Kronobetjeningen att besörja , hafva Rikets Ständer godtfunnit, att Fjerdingsmans-lönerne, hvilka för närvarande icke ens i alla delar af Riket utgå, böra vid nuvarande innehafvares afgång indragas, samt således det nu å Andra Hufvud-Titeln uppförda belopp af 8,563 R:dr 19 sk. 8 rst. försvinna, och hvad emedlertid må erfordras, deremot å Indragnings-staten uppföras.
Slutligen och vidkommande E. K. M:s, i anledning al Kongl. KammarCollegii och Kongl. Stats-Contoirets förslag, gjorda Nådiga framställning om indragning af åtskilliga på vissa Läns-stater uppförda löne-anslag af tillsammans 630 R:dr 21 sk. 4 rst., hvilka ansetts icke böra af Siats-Verket bestås, nemligen 1 Slotts-skrifvare i Upsala, 1 Klockare i Westerås, 1 Stads-Fältskär i Calmar Län, 1 Tjäruskurare på Gottland, 1 Slotts-fältskär i Hallands Län, 1 Fältskär med dess Gesäll på Carlstens fästning, 1 Pråmskeppare derstädes och 1 Intendent vid Sillfisket i Götheborgs och Bobus Län; så är, uti E. K.
M:s Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, serskildt föreslaget, att den för Slottsskiifvaren i Upsala anvisade lön af 50 R:dr mätte å allmänna Indragnings-staten varda uppförd, å hvilken senare stat lönen för Tjäruskuraren på Gottland, utgörande 86 R:dr 25 sk. 4 rst., jemväl lärer vara öfverflyttad, och då anslaget för Intendenten vid Sillfisket redan är besparadt, hafva Rikets Ständer bifallit, att lönerne för öfrige här förut omnämnde personer må varda å allmänna Indragnings-staten upptagne, och samtlige iliågakomne löne-beloppen från Andra Hufvud-Titeln afförde.
Hvilket allt, till svar å É. K. M:s i ämnet aflåtna Högstberörde Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer få härigenom i underdånighet meddela.
Stockholm den 23 September 1840. 128 Expeditions-Utskotlets Förslag till und.
Skrifvelse, N;o 84.
Uppläst ochgodkändt hos Ridd. och Adeln den iq Sept. 1840.
Preste-Ståndet den 16 — — Borgare-Ståndet ilen a3 — — Bonde-Ståndet den a3 —- — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse i anledning af Rikets Ständers åren 1835, i83y och i83g församlade Revisorers Berättelser, angående granskningen af de under Kongl.
Cornmerce-Collegii förvaltning ställda fonder.
N:ris 96 och 232.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer till pröfning förehaft deras Revisorers Berättelser om af dem åren 1835, 1837 och 1839 verkställd granskning af de under E. K. M:s och Rikets Commerce-Collegii förvaltning ställde fonder, jemte hvad hemälde Embetsverk uti afgifvet Utlåtande andragit, hafva, i fråga om åtskilliga dervid förekomne omständigheter, Rikets Ständer fattat följande beslut, hvilka de nu få hos E. K. M. underdånigst anmäla: l:o
Då Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad å angelägenheten af, att de uppå den Commerce-Collegii å Riddareholmen belägne hus tillhörande tomt uppförde samt till vagnshus och foderskullar begagnade trädbyggnader varda, i anseende till deras eldfarliga beskaffenhet och vådlighet för de dervid belägna allmänna Verk, borttagne, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det täcktes E. K.
M. från vederbörande i Nåder infordra oell derefter, under innevarande Riksmöte, meddela Rikets Ständer erforderliga upplysningar och kostnadsförslag, i afseende på upplåtandet och inredandet för det ändamål, hvartill berörde trädbyggnader nu begagnas, af någon annan härtill lämplig, staten tillhörig local, eller, derest någon sådan icke finnes, enahanda förslag, i afseende på inköpandet häraf, samt utförandet af de möjligtvis erforderliga tillbyggnader och förändringar å de på samma local redan befintliga hus. 2:o
I afseende på förvaltningen af den utaf Manufactur-Discontens l§netillgångar serskildt afsalia förlags-Jånefond å 200,000 R:dr, har af Revisorerna blifvit anmärkt, att, sedan E. K. M., genom Nådigt
Bref af den 14 Dee. 1823, beviljat Fabriksidkaren A. Felling, till utvidgande af hans här i hufvudsta - Expeditions-Utskottets Forslag till und.
Skrifvelsej N.-o 84.
129 vudstaden anlagde fabrik för tillverkande af fabriksredskap och macliiner, elt förlags-lån af 2,000
R:dr, samt tillika, nied afseende å den stora fördel, sorn för härvarande fabriker förväntades deraf, att Felling snart komme i tillfälle att i större scala drifva sin machin-tillverkning, i Nåder medgifvit, att, då af det Rörstrands Porslins-fabriks intressenter år 1832 tillagde förlags-lån af 20,000 R:dr, i följd af skedd afsägelse, endast 15,000 R:dr komnie att uttagas, och således å förlags-lånefonden förefunnes en opåräknad tillgång af 5,000 R:dr, Fellings lån finge af först till fonden inflytande medel utbetalas, så bade detta lån också, näst efter lånet till Rörstrands fabriks delegare, utgått, ehuru då ännu icke kunnat utgifvas de förlags-lån, sorn till ett sammanlagdt belopp af 74,666 R:dr 32 sk. blifvit, innan Fellings lånc-an,sökning bifölls, i Nåder beviljade att, i mon af forlags-lånefondens tillgångar, utbetalas till låntagarne, hvilkas rätt Revisorerne alltså ansett genom den Felling tillerkända förmon vara eftersatt.
Härförutan har det synts Revisorerne, att, då, med hänseende till det med förlags-låne-anslaget åsyftade ändamål, det borde förutsättas, att dylika understöd icke medgåfves för andra, än sådana fabriks-anläggningar, af hvilkas uppkomst det allmänna kunde hemta större fördelar, något bedömande af dessa anläggningars jemförelsevis större eller mindre värde, sedan deras anspråk på låne-understöd af allmänna medel en gång blifvit erkände, icke lämpligen kunde eller borde ega rum, helst, vid sådant förhållande, och i betragtande af förlags-låne-fondens inskränkta tillgångar, det blefve omöjligt för redan lånberättigade fabriks-idkare att ens approximativt beräkna tiden, då de kunde af dem beviljade lån komma i åtnjutande; hvaraf åter följden möjligen blefve, att mången tillämnad högst vigtig fabriks-inrättning för det allmänna ginge förlorad.
På grund af hvad sålunda anmärkt blifvit, få Rikets Ständer, som dela Revisorernes åsigt om vigten deraf, alt låne-sökande utbekomma dem tillerkända förlags-lån i den ordning, de blifvit beviljade, sådant härmedelst hos E. K.
M. underdånigst anmäla. 3:o
Med godkännande af den i 1835 års Revisions-Berättelse yttrade åsigt, att, då alla utgifter för Ull-Contoiret i Norrköping samt ull-sorteringeri derstädes m. m. bcstriddes af UU-Disconten, följaglligen ieke allenast alla under årets lopp utgående arfvoden till de i och för ull-culturen anställde personer, utan ock alla extra utgifter, som af Ull-Contoiret bekostades, borde å elt conto i hufvud-boken upptagas, så att fondens samtliga utbetalningar för ull-culturen, som ditintills blifvit å serskilda conti uppförda, måtte synas på ett ställe och således kunna med större lätthet öfverskådas och bedömas, Bih. till R.