Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och, som de till införsel i riket förbjudne varors förbrukning å andra ställen på Gothland icke kan controlleras eller förekommas, vill Kongl. Maj:t i Nåder tillåta förbrukning på hela ön af alla slags så inländska sorn utländska varor, utan afseende på ds Best), och Ekon.
1049 författningar, eom nu äro eller framdeles bunna blifva i sådant afseende för det öfriga riket utfärdade och gällande. §. 2.
Då Kongl. Maj:ts visa afsigt är, att på detta sätt villja i Nåder upphjelpa denna ö till en förbättrad belägenhet, vill Kongl. Maj:t jemnväl Nådigt tillåta, att den nu dervarande tullbevakning upphörer, emot det, att handelscorpsen derstädes blifver Kongl.
Maj:t och kronan ovillkorligt samt årligen ansvarig för den tullinkomst, som staten da sednaste tio åren per medium haft att påräkna; kommandes efter inrättningens början ingen annan Tullbetjening, i följd häraf, att på Gothland för det närvarande a£ staten underhållas, än en Öfverinspector, med biträde af en Controlleur i Wisby och en i Slitö samt nödig vaktbetjening, hvarförutan likväl de vid landthamnarne nu varande Strandridare böra på inrättningens bekostnad bibehållas. §.3.
Sedan Slitö landthamn nu blifvit för porto franco förklarad, kommer derstädes en stad att anläggas, som härigenom meddelas stapelstads privilegier, men dock tills vidare, i afseende på jurisdictionen, kommer att lyda under Wisby Magistrat. 5- 4- Alla från Gothland till någon annan Svensk hamn ankommande varor, med un* 1050 Besv. och Ekon.
Betänkanden. dantag af släckt och osläckt kalb, slipsten, blocksten, sandsten, fårkött, Gothlandströjor och spannmål, så vida den sistnämnde blifvit på ön producerad, hvilket styrkas bör, anses lika, som voro de från utrikes ort förda; kommande således alla skepp, hvilka från Gothland till Svenska hamnar anlända, att underkastas lika tillsyn och bevakning, som med fremmande skepp iakttages. §• 5* Alla varor, som från Gothland till Sverige elier från Sverige till Gothland skeppas, må underkastas lika afgifter med varor, komna ifrån eller destinerade till utrikes orter, hvaruti likväl icke inbegripas de uti föregående § specificerade varor och tillverkningar af Göthlanda egen production, hvilka vid införseln till Sverige anses såsom från inrikes ort ankomne. §. 6.
För alla i Sverige förbjudna utländska, förädlade eller roanufacturvaror, som till Wisby eller Slitö införas, betalas, vid inkommandet, 2 procent af varans värde i nederlags recognition, enligt den tariff, som i detta afseende kommer att upprättas, hvaraf en och en half procent, vid varans åter utförande tiil utrikes ort, restitueras. §• 7- För alla i Sverige till införsel tillåtna ntanufacturvaror samt alla öfriga varor, v«- Besv. och Ekon.
1051 re sig af Svensk eller utländsk product, erlägges i recognition vid inkommandet en half procent och vid utförandet en half pro* cent af värdet. §* 8.
Den i föregående §§ stadgade recognitionsafgift blifver månadtligen fördelad till lika belopp mellan Kongl.
Maj:t och kronan samt den stad, hvarest afgiften influtit. §• 9- Under den tid porto franco för Wisby och Slitö i Nåder fastställd är, må en oinskränkt frihet lemnäs så väl fremlingar som Svenskar, att sig uti dessa städer nedsätta, bygga och bo, samt idka hvad näring de heldst behaga, emot förbindelse å deras sida att, då de för öfrigt med andra Svea invånare njuta lika rättigheter och förmåner, jemnväl utgöra samt till Kongl. Maj:t och kronan erlägga alla så väl personella som reella utskylder; varandes de i allt öfrigt, lika med andre Gothlands invånare, underkastade Svensk lag och laga stadgar. §. 10.
Hvarje i Wisby och Slitö bosatt utländning, som derstädes låter uppföra ett hus a£ 1000 Rd.
B:co värde och derutöfver, eller köper ett redan färdigbygdt hus af detta värde, eller skatt till Kongl. Majit 1052 Besv. och Ekon.
Betänkanden, och kronan såsom Borgare utgör, ma, sedan han i första fallet ett och i det andra treårs skatt för samma egendom erlaggt, eller i sista händelsen det löpande årets Borgare-onera sig afbördat, såsom behörigen naturaliserad medborgare i riket vara att anse. §• 11.
Till uppmuntran för utländska män, att sig här bosätta, finner Kongl. Majit skäligt, med anledning af rikets regeringsform, att tillägga Wisby och Slitö städer fri religionsöfning för alla religioner och secter, hvilka i dessa städer måga kyrkor bygga och sin egen gudstjenst öfva, dock med uteslutande af processioner och sådane allmänna Gudaktighetsöfningar, som kunna väcka förargelse och oordningar åstadkomma. §. 12.
Utländsk man, som sig i dessa städer bosätter, må vara frihet leornad, att när som beldst åter bortflytta, utan att erlägga den i lag och författningar vid sådana tillfällen annars föreskrifna afgift. §. 15* Då till ett ostördt begagnande af dea nu i Nåder meddelade porto franco frihet oundgängligen erfordras, att Slitö hamn och stad blifva satta i försvarstillstånd och Besv. och Ekon.'
1053 att jemnväl Wisby stad åt sjösidan förses med nödiga batterier samt ringmurarne omkring staden iständsättas; så kommer den del af recognitionsafgiften, som under loppet af 10 år til!
Majit och kronan årligen inflyter, för till och ifrån dessa städer in- och utgående varor, att till detta ändamål användas", och, på det dessa arbeten, enligt de i sådant afseende af vederbörande uppgjorde samt af Kongl. Majit i Nåder fastställde ritningar och kostnadsförslager, må kunna utan omgång i verket stäilas, bör det härtill erforderliga capital upplånas och igenom den ofvannämnde recognitionsafgiften suc» cessive amorteras.
Deremot åligger det ofalbart desse städers invånare, att genast vaxa omtänkte på uppförandet af magaziner och förrådshus af sten, så att brist derå för hvarjehanda nederlagsvaror aldrig må inträffa. §. 14.
Med varor, hvilka blifvit bergade efter sjöskador och strandningar, förfares, i afseende på recognitionsafgiftens beräknande, såsom voro de directe till Wisby eller Slitö destinerade. §• *5- Denna inrättning vill Kongl. Majit äfven i så måtto befordra, att dess utrikes varande Ministrar, Chargés d’affaires och Consuler undfå befallning att genast hva? 1054 Besv. och Ekon.
Betankanden. på sin vistelseort, låta detta Reglemente, genom införande i utländska dagblad, komma till allmän kännedom. §• 16.
Inträffar den oväntade händelse, att nederlagsvara blifver utöfver 2:ne är på nederlaget outtagen, erlägges derföre årligen, efter denna tids förlopp, till kronan och staten £ dels procent i ytterligare recognitionsafgift: och må ej från nederlaget uttagas hvarje gång mindre än som i Handelsbaden i 4 Gap. 1 § till grosshandel räknas.
Om Uppbördsverket. $. 1.
Då räntor, skatter och bevillningar samt öfriga kronans intrader, Tullen undantagen, förblifva antingen sådane de nu äro eller hädanefter förordnas kunna: så blifver ock uppbörden samt dess redogörelse oförändrad, såsom den nu stadgad är, eller framdeles stadgas kan. §. 2.
Den i 6 och 7 § § af 1 Art. bestämda recognitionsafgift uppbäres af Ofverinspectorn efter föregången controll af Controlleuren, som månadtligen, inom 4:<fe dagen i påföljande månad, Insätter i länets Ränte - fiesv. och Ekon.
Eetänkanden. jo/55 ri den Kongl. Majit och kronan tillfallande andel, och hos vederbörande Magistrat den andel, som hvarje stad tillkommer, emot behörige vid redogörelserne bifogade qvittencer.
Sedermera insändas dessa redogörelser, inom samma månads utgång, för det förflutna quartalet, den för Kongl. Majit och kronans räkning till Tullstyrelsen och den för städernas andelar särskildt, till hvarje stads Magistrat. §• 5- Med Lots. och Båkafgifter, samt med hamn- och stadsafgifter, förfaren, till uppbörd och redovisning, på sätt, sorn hittills öfligt varit eller framdeles förordna» kan. §. 4- Wisby stads kronoutskylder uppbäras och redovisas af stadens Magistrat, enligt gällande Uppbördsföi fat tningar.
1 SI i tö besörjes denna Kronouppbörd tills vidare af en Commissarius, som Kongl. Majus Befallningshafvande eger att constituera, emot ställande borgen och med ansvar, som för Kronofogde stadgadt är, så till uppbörd som redovisningssätt; men. enär Slitö bekommer egen Magistrat, tillfaller densamma berörde pligt, enligt Uppbördsforfattnlngarne. 10,5$ Er.sv. och Ekon.
Betdnknndeni §• 5» På sätt redan sagdt ar, emottager Wisby stads Magistrat städernas andelar af re* cognitionsafgifterne, hvilka särskildt redovisas, hvarvid iakttagas bör, att Wisby Magistrat åligger att, intilldess Slitö stad undfår egen Magistrat, noga ombesörja att, i nian som dess medel inflyta, de samma genast varda, emot tillförlitlig säkerhet och emot kort tids uppsägning, förräntade, intilldess de, för stadens behof, i hänseende till porto franco inrättningen, kunna erfordras.
Art. g. Om Administrationen. §. i.
Som landets förvaltning icke kan rub* bas, genom den städerne Wisby och Slitö nu i Nåder tillaggde porto franco frihetj så blifva ärendernas gång deraf äfven oberoende i alla styrelsens grenar, hvaruti denna stadga ingen ändring gör. §• 2.
Enär Slitö stads folkmängd upphinner ett antal af 1000 mantalsskrifne personer, eger den att, i likhet med Wisby stad, utse bland sig 16 stadens äldsta, hvilka då vidtaga den befattning, som Wisby stads Éesv. och Ekon. tJisk, Betänkandes. i057 äldste intilldess åligger; och, enär folkmängd den ytterligare uppgår till 1,500, niå Slitö stad vara berättigad att förse sig, i laglig ordning, med egen Magistrat, S» 3- Med egen Kyrkoherde eget Slitö stad att sig i laglig ordning förse, så snart dett hinner atl egen kyrka, för den rådande EVangeliska läran, åt sig uppbygga.
Och såeom biträde härtill vill Kongl. Maj:t i Nå-* der tillåta staden, att, genom Wisby Consistorii försorg, medelst i hela riket utgående Stamböcker, dertill medel hopsamla, un» der villkor af ritnings afvaktanda från Öfverintendentsämbetet och kyrkans brandförsäkring, sedan byggnaden blifvit fullt verk» ställd, §. 4* Hvarje stads Borgerskap väljer inom sig 16 så kallade Äldste, hvilka det åligger, att alla dem förekommande ärender samvetsgrann! och efter bästa öfvertygelse, enligt de flesta rösterna, afgöra.
Men till en a£ stadens Äldste får ingen väljas, som ej är Svensk född eller, enligt 10 § 1 Art., blifvit behörigen naturaliserad Svensk undersåte; dock bör antalet af Stadens Äldste alltid bestå af minst fdelar af infödde Svenska män.
Fröt. lgsg, Sami.
N:r €7. Jo58 Besv. och Ekon.
Utsh, Betånkanderi.
Ibland dessa 16 afgå hvarje år, genott!
Borgerskapets omröstning, fyra* dock så* att af de återstående tolf, hvilka äro inöfvade uti ärendenas behandling* alltid ^ delar äro irifödde.
De afgångné kunna å nyo* eller ock ändra i deras ställe, inväljas, dock alltid med iakttagande af ofvansksifna Stadga, om förhållandet imellan infödd© Svenskar och naturaliserade utländningar. §• 5* Med dessa städernas Äldste håller Magistraten alla de öfverläggningar, rörandé stådernes ekonomie- och politie-tnål, som Annas nödige*, men ej må stadens Äldste bevillja någon ny afgift
Utan samtlige inneHevånarnes, på allmän Rådstuga, inhetntadä bifall, hvilken afgift dessförutan först bör af Kongl* Majtt i Nåder vara gillad och fastställd, innan den för fast och ostridig anses skall. §. 6.
Såsom redan stadgadt är, kommer tipp. sigten öfver nederlsgsinrättningett att* näst Kongl. Majtts Befallningshafvande, handhafva® af en Öfverinspector, sorn Kongl* Majtt* uppå Tullstyrelsens förslag* vill i Nåder utnämna* intilldess Kongl.
Majtt kan finna en särskild sådan anstalt för Slitö behöflig.
Denna Öfverinspector biträdes af en Controlleur i Wisby och en Controlleur i Slitö, samt nödig vaktbetjening, deni Sesv. och Ekoril XJtsh Betankanderii lofö {rullstyrelsen tillförordnar i vanlig ordning. §• 7* Så snart ett fartyg i hamn kastat ankar, åligger Skepparen genast, att sådant hos Ofverinspectorn eller, då denne icke finnes på stället närvarande, hos Conlrolleuren anmäla, och sina Skeppsdocumenter* Märkrulla m. m. uppvisa, samt derefter sin ankomst hos Magistraten tillkännagifva.
Öf» verinspectorn eller Controlleuren förordnar då utah uppehåll vederbörlig bevakning* som tillser, att lossningen* sedan fartyget laggt till bryggan, för sig går, samt att ålit Öfverehsstämmer med docUmehterha* eller* i vidrigt fall, förhållandet vid laga ansvar genast inrapporterar. §• 8.
Innan lossning bevillias* skall Godségare eller deras ombud till ÖfverinSpectoin, eller, då denne icke finnes på stället, till Controlletiren ingifva ordentlig inlaga, ont lastens beskaffenhet och varans värde, samt fcecognitioiisafgiften derföre clarera, hvarförinnan frisedel till lossning icke utfärdas må. §■ 9‘ Befinnes en sådan inlaga i någor måtto falsk eller med underslef behäftad, och varans quantitet eller qualitet origtigt upp - 1060 Eesv. och Ekon.
Eetånkanäerl. gifven, skall af hela lastens och fartygets rätta värde utöfver den årliga recognitionen botås med sex procent- Af dessa böter tillfaller f- del Kongl. Majit och kronan, J- del vederbörande stad, der lossningen sker, och •§- del Öfverinspectorn och samma stads samtliga Tullbetjenter, till fördelning sålunda, att
Controlleuren undfår dubbel lott mot en vaktmästare, och Öfverinspectorn dubbel lott mot Controlleuren. §. 10, Nederlagsmagaziner och förvaringsställen böra vara säkra för åverkan, samt förses med bommas-, tre dyrkfria lås och nycklar, af hvilka en förvaras af Öfverinspectorn eller Controlleuren på stället, en af någon dertill bland Stadens Äldste utsedd pålitlig man, och den tredje af godsegaren eller dess ombud. §. u. Öfverinspectorn ansvarar Kongl. Majit och kronan samt vederbörande stadens äldste, att kronans nederlagsvaror alltid förblifva vid sin behöriga quantitet; egande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att, när hans öfriga göromål det tillåta och honom nödigt synes, förordna om visse eller alla nederlagsmagaziners öppnande och inventerande.
Utsk• Betänkanden, ioSx §. 12.
Slutligen vill Kongl. MaJ:t i Naclér hafva förordnat en Direotion, som består af Kongl. Majus Befallningshafvande, i egenskap af Ordförande, Wisby stads Borgmästare och en af stadens Äldste, samt framdeles äfven samma ledamöter ifrån Slitö, ©när sådane der finnas, och en nederlags godsegare ifrån hvarje stad.
Denna Direction häfver ett gemensamt åliggande, att på stället uppgöra alla speciella detailler och reglementariska anstalter, såsom att uppgifva förslag åt städernas invånare till Tullarrendets fördelning, till magaziners skyndsamma beredande, till billiga taxor för deras uthyrande, till hamnarnes förbättring till lossningsbryggors förfärdigande m. m. som framdeles till inrättningens befordran och utvidgande lända kan; egandes för öfrigt Directionen att, i ämnen af vigt, med sina förslag till Kongl. Majus
Nådiga samtycke directe inkomma.
Grunderne till detta förslag äro hemtade af Kongl. Commerce-Collegii ofvannämnda Utlåtande, sedermera bifogade Herr J5hingers motion, och slutligen af Utskottet öfversedde, samt efter dess åsigt på förmånligaste sätt lämpade efter inrättningens fordran.
Då Slitö nu varande landthamng befästande och uppbyggande till stad kommer ett utgöra hufvudsakliga villkoret för hela porto franco inrättningen, så har Utskottet föranstaltat om anskaffande a£ de* 10(52 Besv- och Eåoh, Utsh, Betänhunäm* i Fortificationsdepartenjentet förvarade char*» ta öfver denna hamn, dess inlopp, vikar och nejder, jemte grundritning till den blifvande stadens uppförande, samt får härhos till upplysning bifoga erforderligt antal C0-- pior af denna charta, *) Sedan Utskottet nu med en utförlighet, tom Riksens HEöglofl, Ständer torde, i betraktande af ämnets vigt, tillgifva, sökt anmärka allt hvad som anses kunna bidraga till det yrkade förslagets gagneliga verkställighet, föreställer sig Utskottet hafva fullgjort sitt hufvudsafeliga åliggande, Ej allenast Gothland skall genom denna af läge och behof högt påkallade inrättning vinna styrka och tillväxt uti folkrikhet och välmåga; utan äfven för Sverige i allmän-, het öppnas de betydligaste commerciella tillfällen samt deraf flytande fördelar.
Häribland bör må hända icke räknas för den minsta, att, efter ofta åberopade Kongl.
Commercecollegii slutliga yttrande, utan äf-^ Ventyrande af väsendtliga förmåner eller någon inverkan på Sveriges öfriga handelsförfattningar, kan utrönas, om frihet och medtäflan, under ett sorgfälligt beskydd? *) Denna Charta bifogas härmedelst i Stentryck?
Besv. och $Lhon.
Utsk, Betiinkanäen.
1063 "hiir eger samma kraft, sorn uti andra riken, att bereda ett lands förmögenhet, välstånd och styrka.
Dock varder allt detta, jemte flera Ledamöters särskildta Utlåtande, till Riksens Högloft.
Ständers vidare ompröfning vördsammast hemstäldt.
Utdrag af Protocollet, hållet inför Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och JLkonomi [Jtskott den 18 Juli 1823. S. D.
Inlemnade» skriftliga anföranden, så lydande: Af Herr af Borneman.
I frågan om en uteslutande porto franco rättighet för Ön Gothland, yttrade jag redan i sista Plenum min villrådighet, ett den till- eller afstyrka.
Visserligen förekomma dervid flere omständigheter, med finspråk på uppmärksamhet, hemtade syn - iod4 Beil», och Ekon, Utik.
Betankanden, iierligast af framfarna tiders partiella 5sigter i samma fråga och deraf dess behandling ssått.
Namnkunnige och upplyste män, Collegier o. s. v. skola hafva tillstyrkt verkställigheten deraf; likvisst hafva regeiingarne icke derå gjort afseende.
Denna motsträfvighet af den successivt verkställande magten, att hörsamma till ett project, som man vill anse, så gifvet, vara af en berikande natur, förvillar, till någon del, min fattning af det verkligt riksnyttiga i projectet; men med förbigående af allt det problematiskt goda, som skulle kunna ligga deruti, med erkännande af min kortsynthet, att icke ljusligt inse nyttan för Sverige att, om jag så får uttrycka mig, upplåta Gothland till en experimental jord åt den i statsekonomien nya, fast ännu omtvistade, läran af en Smith, Say etc. fäster jag mig hufvudsakligt vid den politiska åsigten deraf, om än med samma vacklande sjelfförtroende, som allt jemnt hos mig framkallar, i handlingar af vigt och utom gränsen af mitt kall, farhogans mägtiga varningskraft mot framställningar af systemer och skäl, hvilka ännu ieke synts mig antageligt klara.
Jag antager, att porto franco rättigheten för Gothland skulle medföra den lifvade handel, den rikedom, som projectet i förhand synes anvisa; jag antager ytterligare* Beil), och Ekon.
Betånkandcn.
106g att denna rikedom skulle kunna tillvinnas, oafhängigt af sådana convulsiva händelser, sorn kallade Götheborg, Carlshamn etc. till ett, så att säga, gästabud, hvarifrån gästerna medförde hela husets förmögenhet: då skulle, såsom också förslaget innehåller, Gothlands hamnar befästas och sådana militära anstalter vidtagas, som i öfrigt kunde göra
Ön intact mot ali utländsk militär magt.
Man kan förmoda, men icke bestämdt bedöma vår verldsdels framtida politiska vändning.
Vi hafva öfverlefvat en tid, hvarunder visserligen många, utom mig, hörde ett kringlöpande rykte om Gothlands afträdande, åtminstone för någon tid, till England.
Ingen lärer betvifla convenencen häraf för denna nation och ännu mindre en sådan för vår närmare granne, ehuru de respectiva magternes åsigter härvid kunna vara olika.
Gothland försvaras nu af sin nationalbeväring tillräckligt mot en coup de main.
Ön skall kosta mer att inkräkta, såsom punctevis befästad, tnen också oändligt mer att återtaga — den som är mästare i sjön försvarar eller tager ön; uppoffringen i sednare fallet lämpas af den magtegande, efter bytesvärdet, som är att vinna, och efter de medel, som då redan hunna finnas beredde för garantien af poasessionen — detta är: todd Besy. och Ekon.
Fästraingarne — man gör icke af Goth-» land ett Gibraltar.
— Vi byggde ett Sveaborg tn. ro. och förlorade ändock Finland: må vi bereda Göthlanda trefnad och väl genom da medel, denna O, lika med vårt fasta land, företer, utan brådstörtad filtning efter rikedom och prakt, utan att framtvinga en retelse eller lockbit; men äfven dessa tankar, om de icke förråda min enskilda kortsynthet, kunna, jag medgifver det, ega samma problematiska beskaffenhet, som nyttan för Sverige af Europas på Gothland hopade varor af sådan egenskap, att de i moderlandet anses böra vara förbud" jpa, eller med hög tuli få införas.
Jag skulle deremot tro, att ett neder-i lag vid Slita hamn af dels Östersjö-producter, dels salt, vin, fisk och colonial varor, skulle, i anseende till hamnens läge och säkerhet, blifva förmånligt, utan att medföra nödvändigheten af en stark befästning, och att således frågan, sådan den i afdelningens Betänkande blifvit framställd, tål i minsta ordalag mycken modification.
Af hvad jag sålunda anfört, kan jag icke, för min del, tillstyrka en uteslutande porto franco rättighet för Gothland, och, i den händelse Höglofl.
Utskottets pluralitet skulle finna saken annorlunda, torde dessa mina tankar få åtfölja Betänkandet till RiksStånden och imellertid denna min, reservation i protocollet upptagas, fiesp, och Ekon- Vtsk, Betänkande^, 4067 Herr Bruncrona:
Sedan motion ac Herr Ehinger blifvit gjord, om porto franco frihet för Visby stad och Slitö, samt hela Gothland i allmänhet; och flere värda Ledamöter Öfver detta ämne än för, och än emot, det samma sig yttrat, får jag äfven utbedja mig dervid anföra.
Denna Herr Ehingers. motion är må hända en af de vigtigaste, som blifvit till Tit, bearbetande remitterad och fordrar, till stadgande af beslutet, som kommer till Riksens Ständer att inlemnas, en lika mogen, som lugn pröfning och öfverläggning, med åsidosättande af alla enskilda farhågor och blicken endast fästad uppå den fördel, eljer den förluBt, som för det allmänna, genom en sådan inrättning, kan vinnas eller blifva att befara.
För tnin del får jag således andraga, huru som alla tiders erfarenhet visat, att, vid vissa tillfälliga politiska förhållanden, på en och annan för den allmänna verldshandel välbelägen ort, porto franco frihet gifvit en oberäknelig vinst och medfört det allmänna de största fördelar1, men mig vetterligen har på goda grunder en sådan frihet aldrig blifvit förunnad ett större område eller annan local än någon viss stad eller ort, hvarest hamnens beskaffenhet till Utrymme, djupt vatten och säker ankargrund 10ÖQ Besv. och Ekon.
Betänkanden; medgifver säkerhet för så val större sorn minre fartyg, och försvar emot fiendtliga anfall och möjlighet att efter landets lagar kanna hindra så val lurendrejeri som tullförsnillning af förbudne varor, och en sådan transito handel för de öfriga stapelstäderna i Riket kunde blifva af en menlig påföljd.
Likaledes får jag vördsamt upplysa och deruppå fästa Tit. uppmärksamhet, att, till vinnande af en sådan säkerhet emot lagbrott och till förekommande af andra handlande städers förfång, har aldrig rättighet, till lossning eller transport af varor från andra hamnar landvågen till nederlagsorten, blifvit medgifven, utan alltid bestämdt föreskrifvet och stadgadt, att all import och export skall ovillkorligen ske i den hamn och den ort, som porto franco frihet blifvit tillerkänd.
Således, och då Slitö hamn är af dea beskaffenhet, att en större handelsflotta der kan hafva både utrymme och säkerhet, och då med de flesta vindar man derifrån kan gå till sjöss, och då för öfrigt denna ort i afseende på Iocalen kan af tullbetjening vederbörligen bevakas, äfvensom med en mindre kostnad, så på land- som sjösidan, befästas och försäkras emot fiendtligt anfall, och eger behöflig areal till uppförande af så väl boningshus, som magsziner, så tillstyrker jag för min del, att Slitö måtte förklara?
Besil, och Ekon.
Betankanclcn, 1069 för Köping, under Visby stads jurisdiction och erhålla fullkomlig porto franco och nederlagsfrihet, för in- och utländska fartyg och skepp, och alla varor för in- och utländsk mans räkning der få uppläggas och åter utföras, med undantag likväl af salt, brännvin och säd, jern och manufactursmiden. —•
Men under hvilken rättighet ingen annan af de Gothländska hamnarne eller Visby stad fäy inbegripas och emot borgen för de tull-intrader, kronan efter bestämdt belopp tillkomma bör.
Hvad uppbörden af recognition för de från Slit0 ut- och ingående varor, som icke må få hos enskild man förvaras, beträffar, upprättande af rullor till mått, mål och vigt deruppå, nederlags inspectorer, bevakning och tullbetjening, så beror detta med flere omständigheter af det reglemente, som i detta afseende kan i Nåder blifva utfärdadt, och anhåller jag, att dessa mina tankar, rörande ämnet, måtte få åtfölja remissen till de respectiva RiksStånden.
Herr Frosten Arbman.