Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende å dessa omständigheter och då de ordinarie lärarne i Wisby navigationsskola för närvarande tillagde löneinkomster icke kunde anses motsvara en nitisk och skicklig lärares möda och skäliga anspråk, samt vid sådant förhållande, och enär, derest Kongl. Maj:t behagade i nåder bifalla den gjorda framställningen om användande af de i skolan inflytande inskrifningspenningar samt lösen för afskrift af betyg till bildande af en premiekassa, anvisandet åt ordinarie läraren af ökadt löneanslag i allt fall vore med billighet öfverensstämmande, det belopp som i öfrigt skulle erfordras för skolans bringande till likhet med Calmar navigationsskola eller andra dermed jcmförliga så beskaffade undervisningsanstalter, icke syntes vara af den betydenhet att i detta hänseende betänklighet borde möta för vidtagandet af en sådan åtgärd, ansåge Kolleginm sig böra med understödjande af Direktionens för Wisby navigations-skola förevarande framställning, i underdånighet tillstyrka att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta nådig proposition, att det för närvarande till nämnda skola anvisade anslag, 1,973 R:dr 75 öre, må förhöjas till 2,950 R:dr, eller enahanda belopp som för navigations-sltolan i Westervik beviljats, samt att Kongl.
Maj:t, i händelse af det ökade anslagets beviljande, behagade förordna, att det för skolan den 9 Mars 1842 i nåder fastställda reglemente skulle upphöra att vara gällande och Kongl. Reglementet - Bil.
N:o 4 till Kongl. May.ts Nåd.
Prop. N:o 1, cm Statsverket 1859.
41 mentet för navigations-skolorua i riket af den 7 April 1841, med deruti sedermera gjorda ändringar, till alla delar för Wisby navigations-skola tillämpas.
Vidkommande frågan huruvida navigationsskolan i Carlshamn, för hvilken särskildt reglemente under den 18 Juni 1842 blifvit i nåder faststäldt, borde ställas i full likhet med de navigations-skolor, för hvilka 1841 års reglemente tjenade till efterrättelse, åberopade Kollegium sitt den 22 Oktober 1858 afgifna underdåniga utlåtande, rörande förhöjning af de för vissa navigationsskolor anvisade arfvodcn för undervisnings meddelande i ångmaskiners konstruktion och behandling, deruti Kollegium hemställt, huruvida icke de vid Carlshamns navigationsskola inflytande inskrifningspenningar, hvilka enligt skolans stat tillfälle den, som meddelade berörde undervisning, borde, emot det att för dettå ändamål i stället anslag af allmänna medel anvisades, användas till beredande af förhöjning i ordidinarie lärarens vid skolan särdeles knappa aflöning, utgörande endast 937 R:dr 50 öre.
Då i öfrigt, med hänsigt till antalet af inskrifne elever samt utexaminerade sjökaptener af begge klasserna Carlshamns navigations-skola visat sig i verksamhet och gagn dels vara nära jemförlig med, dels ega företräde framför de fleste öfriga af ifrågavarande undervisningsanstalter, enär under sistförflutna tio läs-år uti nämnda skola i medeltal årligen varit inskrifne 43 elever, hvaraf 20 aflagt föreskrifna examina för sjökaptener af första och andra klasserna, samt under samma tid, likaledes efter medelberäkning, antalet af inskrifne elever årligen utgjort i Malmö navigations-skola 50, i Gefle 46, samt i Calmar och Hernösand 36 uti hvardera skolan, och årliga antalet af utexaminerade sjökaptener uppgått, till 23 i Malmö, 22 i Gefle, 15 i Hernösand samt 8 i Calmar navigations-skola, alltså och med afseende jemväl derå, att enligt hvad t. f.
Navigation-skole-inspektören uti sin till Kollegium aflåtna berättelse angående de af honom innevarande år förrättade examina vid åtskilliga navigations-skolor vitsordat, elevernc i Carlshamns navigations-skola ådagalagt mycket säkra och grundliga kunskaper, vittnande derom att skolan väl uppfyllt sin bestämmelse samt att dess lärare med nit och skicklighet skött sina åligganden, funne Kollegium, på grund af hvad sålunda i afseende å Carlshamns navigations-skola förekommit, sig ega skälig anledning i underdånighet hemställa, dels att Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer föreslå, att för Carlshamns navigations-skola, hvars årliga anslag för närvarande enligt stat utgjorde 2,000 R:dr, deraf 187 R:dr 50 öre utginge såsom arfvode för undervisnings meddelande i ångmaskiners konstruktion och behandling, måtte, jemte det ökade arfvode, sorn för denna undervisnings besörjande kunde af Kongl.
Majit, vid pröfning af Kollcgii i detta ämne redan gjorda framställning, finnas erforderligt, anvisas ett till likhet med anslagen för Malmö, Calmar, Hernösands och Westerviks navigationsskolor eller till 2,950 R:dr förhöjdt årligt belopp, med vilkor att en med afseende å den föreslagna förändrade organisationen af skolan fullt ändamålsenlig lokal af staden tillhandahölles, dels ock att, derest ifrågavarande anslag beviljades, Kongl.
Majt måtte, med upphäfvande af det för Carlshamns navigations-skola den 18 Juni 1842 utfärdade nådiga reglemente, förordna att jemväl för denna skola Kongl, reglementet för de på allmän bekostnad inrättade navigations-skolor af den 7 April 1841, med deruti sedermera gjorda ändringar, skulle vara gällande.
På grund af hvad Kommers-kollegium härvid anfört, tillstyrkte Statsrådet i underdånighet, att Kongl. Majt måtte å anslaget till "Undervisnings-anstalter för handel och sjöfart" ytterligare i nåder äska följande belopp, nemligen: Bih. till B.
Prot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 5 Haft. 6 42 Bil.
N:o 1, om Statsverket 1859. l:o) för Wisby navigations-skola, förhöjning i årsanslaget från 1,973: 75 till 2,950 R:dr eller 976: as, med dervid fästadt vilkor att de vid skolan inflytande inskrifningspenningar samt lösen för afskrift af betyg borde till bildande af en premiekassa användas; samt 2:o) för Carlshamns navigations-skola, — oberäknadt det af Statsrådet i nästföregående punkt för undervisnings meddelande i ångmaskin-lära vid samma skola föreslagna tillökta belopp af 262: so, — förhöjning i årsanslaget med 950: — under vilkor att staden Carlshamn tillhandahåller en fullt ändamålsenlig lokal för skolan.
Summa Hant Ii:dr 1,926: as. c) Slutligen och som Kongl. Maj:t, vid den 28 sistlidne
Maj skedd föredragning af Direktionens för Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona afgifna årsberättelse, behagat i nåder förklara sig vilja, i sammanhang med förslaget till den nu ifrågavarande statsregleringen, taga under nådigt öfvervägande frågan om beredande af fortfarande statsanslag för bemälda läroverk, hemställde Stats-rådet att, med afseende å meranämnda Instituts fördelaktiga inflytande å skeppsbyggeri-yrket inom riket, Kongl.
Maj:t måtte föreslå Rikets Ständer, att det från Riksgäldskontoret för Institutet nu utgående årliga anslag af 5,000 R:dr måtte under nästa statsregleringsperiod än vidare få fortfara, med rättighet för Kongl. Maj:t att använda detta årliga belopp till lärares aflönande, elevers underhåll och andra för Institutet erforderliga utgifter.
I afseende å alla öfriga delar af sjette Hufvudtiteln, hvaruti någon förhöjning eller nedsättning nu icke blifvit af Stats-rådet ifrågaställd, tillstyrkte Stats-rådet att Riks-staten måtte blifva oförändrad.
Maj:t täcktes till alla delar gilla hvad Stats-rådet här ofvan yttrat och tillstyrkt, i följd hvaraf utdrag af protokollet skulle till Finans-departementets Expedition afgå, på det de nu af Kongl. Maj:t beslutade framställningar till Rikets Ständer måtte varda i Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof intagne.
Departements-chcfen anmälde derefter följande frågor om anslag utöfver de ordinarie statsbehofven, nemligen: a) Styrelsens för allmänna Väg- och Vattenbyggnader underdåniga memorial af den 19 nästlidne September, hvaruti, jemte meddelande af en öfversigt rörande Bil.
43 fortgången af de arbetsföretag, för hvilka Rikets sednast församlade
Ständer beviljat vissa bestämda statsbidrag, äfvensom en redogörelse öfver fördelningen af de vid sistlidne riksdag för allmänna ai'betens understödjande till Kongl. Maj:ts disposition ställda medel, Styrelsen afgifvit dels en förteckning å de kanal-, slussoch jornvägs-anläggningar, hamn- och bro-byggnader, vägarbeten och vattenaftappningsföretag, för hvilka arbetsplaner blifvit tid efter annan upprättade och, jemte ansökningar om statsbidrag till utförandet, till Styrelsen ingifne, dels ock underdånigt förslag å de summor, som af allmänna medel skulle erfordras för samma arbetens understödjande, hvarvid Styrelsen, med bibehållande af den hittills i dess General-förslag begagnade indelning i klasser, upptagit arbetsföretagen i tro klasser, nemligen i första klassen do arbeten, som, i följd af deras allmännare vigt, syntes företrädesvis förtjenta af statsbidrag; i andra klassen sådana företag, hvilka väl vore nyttiga, men likväl jemförelsevis något mindre än de förstnämnde berättigade till understöd; och i tredje klassen do anläggningar, hvilka endast i det fall borde med statsbidrag understödjas, att öfverskott å statens tillgångar uppkomme, sedan lämpliga bidrag blifvit anvisade till de i första och andra klasserna upptagna företag; och hade Styrelsen, med hemställan, att de vilkor och bestämmelser i afseende på erhållande och åtnjutande af statsbidrag till allmänna arbeten, som nu funnes stadgade, måtte fortfarande blifva till efterrättelse gällande, främst anmält följande arbetsföretag, hvilka Styrelsen ansett vara af beskaffenhet, att understöd med visst bestämdt belopp borde särskildt för hvarje företag af sättas, nemligen: i första klassen:
Utvidgning af hamnen vid staden Helsingborg R:dr 230,000:
— Öppnande af segelled mellan Hattefura hamn vid Wenern och Håfverud vid sjön Rågvarpen 175,000:
Anläggning af kanal från Asasjön till Almundsryd vid sjön Ås nen, samt jernbana från nämnde ställe till Carlshamn 1,350,000: — Brobyggnad öfver Hjclmare-sund 150,000: — Hamnbyggnad vid staden Åmål 16,000: — Hamnbyggnad vid Grenna 75,000: — Upptagande af segelled mellan Orsa-sjön och Siljan 73,500: — Fullbordande af kanal- och sluss-anläggningarne vid Hejeforss och Forshaga vid Clar-elfven 150,000: — Anläggning af kanal genom Nenninge sund mellan Furusund och Norrtelje-viken 107,215: — Brobyggnad öfver Stadsbergsviken i sjön Gesunden 4,000: — Anläggning af kanal mellan Nora-sjön och Fåsjön 100,000: — Brobyggnad öfver Umeå eif 82,500: — Fullbordande af Göteborgs hamn- och elf-arbeten 300,000:
- Anläggning af jernväg mellan sjön Södra Dellen och Ljusne-elf 835,000: — Bortsprängning af Röda berget i Göta eif 40,000: — Fullbordande af Carlstads hamn- och kanal-byggnad .... 50,000:
— Anläggning af väg från Björna kyrka i Wester-Norrlands län till Fredrika kyrka i Westerbottens län o 100,000: — Anläggning af väg emellan Öhrträsks socken och Åsele kyrka . 100,000: — Aftappning af sjön Tåkern i Östergötlands län 100,000: — Transport R:dr 4,038,215: — 44 Bil.
R:dr 4,038,215:
Anläggning af väg emellan Roknäs by och Arvidsjaurs kyrkoby i Piteå lappmark 82,500:
Anläggning af väg mellan Storbacken och sjön Waikijaur i Jockmocks socken 40,000:
Summa Rint R:dr 4,160,715: — i Andra klassen:
Kanal- och sluss-anläggning till förenande af sjöarne Amungen och Mållången på gränsen mellan Stora Kopparbergs och Gefleborgs län ....
60,000: — öppnande af kanal genom Kalfvesund mellan öarne Tjörn och Tjörnekalf i Bohusläns skärgård 25,000: — Hamnbyggnad vid Wikens fiskeläge i Skåne 21,000: — Hamnanläggning vid Röhälla på Öland 29,300: — Summa Rint R:dr 135,300: — Vidare hade Styrelsen i General-förslaget uppfört följande understöds-summor: till Vägarbeten: i första klassen R:dr 887,265: — i andra klassen 534,055: — i tredje klassen 26,425: — 1,447,745: — och till Vattenaftappning sarbeten: i första klassen R:dr 395,670: — i andra klassen 272,105: — i tredje klassen 82,345: — 750,120: neli sorn under innevarande år flere undersökningar egt rum i afseende på tillämnade vägarbeten och vattenaftappningar, samt med visshet kunde emotses att, så snart arbetsplaner för dessa arbetsföretag hunnit uppgöras, ansökningar om understöd för ytterligare ett större antal vägförbättringar och utdikningar skulle till Styrelsen inkomma, hade Styrelsen i underdånighet hemställt, det Kongl. Maj:t måtte täckas föreslå Rikets Ständer att till Kongl. Maj:ts disposition anvisa:
För anläggning och förbättring af vägar, en fond af 1,500,000
R:dr, att utgå mod 500,000 R:dr under livartdera af åren 1861, 1862 och 1863; samt för understödjande af utdikningar och sjösänkningar en fond af 900,000 R:dr, till utgående med 300,000 R:dr under hvartdera af nämnda tre år, med iakttagande, såsom hittills, att 4 af fonden må anvisas såsom lån och l såsom anslag utan återbetalningsskyldighet; hvarjemte och då åtskilliga arbetsplaner till smärre hamnbyggnader och mindre årensningar vore hos Styrelsen hvilande, Styrelsen i underdånighet hemställt, det Kongl. Maj:t måtte för ifrågavarande ändamål af Rikets
Ständer äska en särskild fond till enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag anvisades, eller 60,000 Riksdaler Riksmynt.
Enär utgifterna till undersökningar, inspektionskostnader och expenser vid allmänna arbeten ökades i mån af berörde arbetens årligen vexande antal, samt många ansökningar redan ingått om bidrag till undersökningar för planers uppgörande öfver tillämnade anläggningar till kommunikationernas förbättrande, särdeles inom Bil.
45 de nordligast belägna provinserna, hade Styrelsen anhållit, det Kongl. Majk måtte föreslå Rikets Ständer att i förevarande hänseende anvisa minst 25,000 R:dr årligen under åren 1801 — 18(53; — anmärkande Styrelsen härvid, att det sålunda föreslagna beloppet kunde antagas blifva för ändamålet någorlunda tillräckligt endast under förutsättning att, såsom hittills menigheter eller associationer i större eller mindre mån deltaga i undersökningskostnaderna för kommunikations-förbättringars tillvägabringande, samt att den nu antagna grundsats att undersökningar rörande vattcnaftappningar, deraf jordegare få direkt vinning, höra af dem sjelfve helt och hållet bekostas, fortfarande komme att lända till efterrättelse.
Hvad derefter angick anslag till aflöning för Styrelsen öfver allmänna Vägoch Vatten-byggnader med dess tjenstebiträden så väl i hufvudstaden som i landsorterna, för hvilken personal Rikets sednast församlade Ständer, med bifall till ett al Kongl. Maj:t framlagdt förslag till aflöningsstat, beviljat ett från 19,350 R:dr till 26,950 R:dr Riksmynt förhöjdt anslag, hade Styrelsen i underdånighet anfört, att ehuru göromålen årligen ökades dels i följd deraf att antalet af de arbeten, hvilka fordrade tillsyn och kontroll, vore i ständig tillvext, dels ock derigenom att undersökningar alltjemnt fortginge i och för uppgörande af planer rörande tillämnade arbetsföretag, Styrelsen likväl funne sig icke höra uti det sednast beviljade aflönings-anslagets belopp ifrågasätta annan förändring än att, då Norra Väg- och Vattenhyggnads-distriktet, hvilket omfattade samtliga de nordliga länen, hvarest företagsamheten svntcs hafva vaknat i afseende på lättade kommunikationers beredande, vore alltför vidsträckt för att kunna af Distrikt-chefen behörigen handhafvas med biträde, såsom i de öfriga distrikten, af endast en Adjutant, ett arfvode af 600
R:dr årligen måtte anvisas för ytterligare ett Distrikt-chefs-biträde, att användas till tjenstgöring hufvudsakligen inom Norr- och Westerbottens län samt Ångermanland; hemställande Styrelsen i öfverensstämmelse härmed det Kongl. Majk täcktes föreslå Rikets Ständer att för omförmälda personal bevilja ett årligt aflönings-anslag af 27,550 Riksdaler, eller tillsammans för åren 1861, 1862 och 1863 en summa af 82,650 Riksdaler Riksmynt.
Slutligen hade Styrelsen hemställt det Kongl. Majk täcktes hos Rikets Ständer äska att anslag till arfvoden för lärare vid Mariebergs artilleri-läroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-ing enior er, samt till stipendier åt elever, som genomgå den för Civil-ing enior er bestämda kurs, måtte varda anvisade till enahanda belopp, som vid sistförlidne Riksdag beviljades, eller med 3,000 Riksdaler
Riksmynt årligen under åren 1861 —1863 för hvartdera af dessa föremål. h) - -- -- -- -- -- -- -- - c) _ _ _ _____________ d) Direktionen för Göteborgs hamn- och elf-arbeten underdåniga skrifvelse af den 20 nästlidne Augusti, hvaruti med åberopande hurusom en i Göta eif vid Hanklon belägen undervattensklippa, benämnd Röda herget, orsakade betydliga hinder och olägenheter för allmänna trafiken å nämnde eif, särdeles som klippan hade sitt läge i den del af elfven, der strömmen vore stridast och stränderna bildade starka krökningar, Direktionen i underdånighet anhållit, att då, enligt upp rättadt förslag öfver klippans bortsprängande jemte verkställande af en i sammanhang dermed nödig befunnen fyllning vid det i närheten af Röda herget befint liga grundet Gräflingarne, till afledande af den starka strömsättningen åt nämnda grund, kostnaden härför skulle uppgå till en summa af 45,000 R:dr Runt, men de medel, Direktionen hade att för farledens vidmakthållande disponera och hvilka 46 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1859. hufvudsakligen utgjordes af inflytande seglations-afgifter, icke lemnade något öfverskott att använda till ifrågavarande företag, helst inkomsten af berörde afgiftcr otvifvclaktigt komme att minskas till följd af den lastångfartyg i nåder medgifna befrielse från dylika afgifters erläggande, Kongl. Maj:t måtto täckas till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om beviljande för ifrågavarande ändamål af ett mot den beräknade kostnaden svarande anslag af 45,000 R:dr Riksmynt; i anledning af hvilken framställning
Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader uti infordradt underdånigt utlåtande af den 23 nästlid ne September yttrat, det Styrelsen ansåge detta företag, genom hvars verkställande den stora trafiken å elfven skulle vinna betydlig lättnad oell säkerhet, vara af särdeles vigt, hvadan Styrelsen funnit sig böra i sitt General-förslag uppföra
Röda bergets bortsprängande till ett särskildt anslag af 40,000 Rxlr Riksmynt, under antagande att, i händelse till arbetets utförande verkligen skulle komma att erfordras liela den beräknade summan, 45,000 R:dr, det icke torde blifva omöjligt för Direktionen att anskaffa hvad som utöfver statsbidraget kunde åtgå. e) Carlstads nya Ilamnbyggnads-direktions utaf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands län med skrifvelse den 23 nästlidne Augusti insända och förordade, samt den 16 i sistlidne månad inför Kongl.
Maj:t anmälda, men då till orapröfvande i sammanhang mod Styrelsens för allmänna Väg- och Vatten-byggnader förevarande General-förslag uppskjutna ansökning att, som kostnaden för den vid staden under arbete varande nya hamn- och kanal-byggnad, i det gillade förslaget beräknad till en summa af 220,026 Rjdr Runt, komme att, med tillägg dels af hvad staden fått vidkännas för inlösen af den gamla hamnen med dertill hörande pråm-kanal och ytterligare måste utgifva för nämnde hamns och kanals uppmuddring till föreskrifvet djup, dels ock af hvad som erfordrades för arbetets verkställande i enlighet med en uti den fastställda planen ifrågasatt förändring, åsyftande hamnbassinens förläggande närmare intill staden, uppgå till en summa af 379,136
R:dr 65 öre, men staden saknade tillgångar för denna betydliga utgifts bestridande, samt arbetenas inställande eller uppskjutande skulle medföra oberäknelig skada, icke allenast för staden, utan jemväl för hela ortens trafik, Kongl.
Maj:t måtte täckas föreslå Rikets Ständer att, för ifrågavarande nya hamn- och kanal-byggnads fullbordande, bevilja staden ett anslag af 70,000 Riksdaler Riksmynt utan återbetalnings-skyldighet; öfver hvilken ansökning
Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader under den 2 nästlidne September afgifvit infordradt underdånigt utlåtande, hvarvid Styrelsen, med afseende å hvad
Direktionen anfört och då det vid förlidne riksdag till omförmälda företag anvisade stats-bidrag af 100,000 R:dr R:mt beviljats endast såsom lån, i underdånighet hemställt, huruvida icke Kongl. Maj:t skulle i nåder finna skäligt att till Rikets Ständer aflåta proposition om anvisande för berörda ändamål af ett ytterligare statsbidrag af 50,000 Riksdaler Riksmynt, att utgå såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet. g) h) i) k) Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1859. 47 Beträffande först de af Styrelsen för allmänna Väg- och Vatten-byggnader i dess General-förslag ifrågasatta särskilda anslag för kanal- och sluss-anläggningar, hamnbyggnader m. m., så och under åberopande af Kongl. Maj:ts den 20 Maj innevarande år fattade beslut, att, för utvidgning och tillbyggnad af hamnen vid Helsingborg, hos Rikets Ständer äska beviljandet af ett låneunderstöd å Bänt R:dr 230,000: — fann Stats-rådet sig böra i underdånighet tillstyrka det Kongl. Maj:t måtte täckas förslå Rikets Ständer att för följande arbetsföretag- anvisa särskilda bidrag till nedan upptagna belopp: l:o För hamnbyggnad vid stadm Amål .... anslag 8,000: — lån 8,000: — 2:o
För hamnbyggnad vid staden Grenna . . . anslag 37,500: — lån 37,500: — 3:o
För brobyggnad öfver Umeå eif anslag 27,500: — lån 55,000: — 4:o
För bortsprängandet af Röda berget i Göta eif. . . . anslag 5:o
För anläggning af väg emellan Storbacken i Öfver-Luleå socken och sjön Vaikijaur anslag Vidkommande derefter öfriga nu särskildt anmälda företag, hemställde Statsrådet i underdånighet: a) — — - — — — t) c) att den af Carlstads Hamnbyggnads-direktion gjorda framställning om anslag för fullbordande af den påbörjade nya hamn- och kanal-anläggningen derstädes måtte, medelst särskild nådig skrifvelse, varda till Rikets Ständer öfverlemnad, i ändamål att Rikets Ständer, som å nästlidne riksdag beviljat ett låneunderstöd för ifrågavarande ai-betsföretag, må komma i tillfälle att pröfva, huruvida ytterligare statsbidrag dertill må i anseende till de af Direktionen uppgifna omständigheter anvisas. e) — — — - \ f) g) . k) Vidare ansåg Stats-rådet sig böra i underdånighet hemställa, det Kongl. Majit måtte föreslå Rikets Ständer, att anvisa: till fond för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar 100,000 Riksdaler årligen, eller för de tre åren 1861-1863 Rmt R:dr 300,000: - 16,000: — 75,000: — 82,500: — 40,000: — 40,000: — 48 Bil.
Prog. N:ä 1, om Statsverket 1859. dito för understödjande af mindre hamnbyggnader och årensningar, 20,000 R:dr årligen, eller för nyssnämnda tre år 11:dr 60,000: — dito för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsf öretag, för de tre åren 1861— 1863 tillsammans 100,000: — hvaraf £ såsom lån; samt såsom fond till undersökningar, inspektions-kostnader och expenser för allmänna arbeten, 25,000 R:dr årligen eller för åren 1861—1863 . 75,000:
— Beträffande såväl vilkoren för erhållande och åtnjutande af statsbidrag till allmänna arbeten af ofvanomförmälda särskilda slag som kontrollen å arbetenas utförande enligt fastställda planer, tillstyrkte Stats-rådet, att Kongl. Maj:t måtte föreslå Rikets
Ständer bibehållandet af de i berörda afseenden nu stadgade föreskrifter.
I öfrigt föreslog Stats-rådet i underdånighet, det Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska: till aflöning för Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader samt dess tjenstebiträden, så väl i hufvudstaden som i landsorterna, 27,550 R:dr årligen, eller för de tre åren 1861 —1863 82,650: — till arfvode för lärare vid Mariebergs Artilleri-läroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-ingeniörer, 3,000 R:dr årligen, eller för nämnda tre år 9,000: — samt till stipendier för elever, som vid nämnda läroverk genomgå den för Oivil-ing enior er bestämda kurs, likaledes 3,000
R:dr årligen, eller för samma tre år 9,000: — Hvad Stats-rådet här ofvan i underdånighet yttrat och tillstyrkt, blef' till alla delar af Kongl. Maj:t gilladt, och befallde Kongl. Maj:t att utdrag af protokollet härom, i de delar sådant erfordrades, skulle Finans-departementets Expedition meddelas, till behörigt iakttagande vid upprättandet af Kongl.
Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof, uti hvilken proposition borde gifvas Rikets Ständer tillkänna, att Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader ofvannämnde berättelse och förslag rörande verkställda och ytterligare ifrågasatta allmänna arbeten komme att meddelas Rikets Ständers Stats-utskott, äfvensom att de dertill hörande kartor och kostnadsförslag, jemte öfriga handlingar rörande dylika arbeten, för hvilka Kongl. Maj:t nu ville föreslå statsbidrag, blefve för vidare upplysning att hos beinälde Styrelse tillgå.
Alfred Grandinson.