Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till Kongl. Majit har Dess Befallningshafvande i Jönköpings län i underdånighet öfverlemnat en af Bredaryds församling i Westbo härad och nämnda län, genom vederbörande Pastor, framställd och af Konsistorium i Wexiö stift insänd underdånig ansökning, det mätte, sedan församlingens innevånare redan lagt grunden till ny kyrka, nådigst tillåtas alt från Kapitensbostället vid Norra Westbo kompani af Jönköpings regemente Bredaryd Norregården, hvars egor omringa Bredaryds kyrkogård, få för behofvet att å norra och östra sidorna utvidga kyrkogården afsöndra en ref 0,5 stängers areal jord, hvilken, belägen på en höjd, vore af ringa värde för bostället, hvars innehafvare, i hvad på honom berodde, lemnat bifall till afsöndringen, emot den afgäld af 14 kappar spanmål, häl fl en råg och hälften korn, som församlingen, under förutsättning alt den sökta upplåtelsen blefve beviljad, tillförbundit sig alt för erforderliga jordområdet, i enlighet med derå vid Landtmäteriförrättning skedd uppskattning, årligen efter markegångspris till indelningshafvaren erlägga.
I anseende till hvad uti ersättningsfrågan sålunda förekommit, är den gjorda framställningen understödd af stiftets konsistorium; och då vederbörande indelningshafvare ej haft något att anmärka vid ifrågaställa jordafsöndringen, hvilken, såsom af handlingarna inhemtades, blifvit af behörig Landtmätare uppmätt, beskrifven och å karta affattad, samt Kronofogden och Häradsskrifvaren i orten, på gifven anledning, hos Kongl. Majits Befallningshafvande anmält och upplyst, att afsönBih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 11 Haft. 1 2 Kongl. Moj.ts Nåd.
Proposition JYi 13. dringen kunde ske utan men för indelningshafvaren, helst den af Landtmätaren föreslagna årliga ersättningen vöre fullt tillräcklig, likasom Chefs-embetet vid regementet, efter erhållen del af ärendet, förklarat sig icke hafva funnit sköl att motverka nådigt bifall till ansökningen, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, under åberopande af dessa omständigheter, för egen del, underdånigst tillstyrkt, att, för uppgifna ändamålet, ofvanomförmälda areal af en ref 0,5 stång jord måtte få från Kaptensbostället Bredaryd Norregård N:o 4, om ^ mantal, afsöndras, med förbindelse för Bredaryds församling att, efter tillträdet af berörda jordrymd, till indelningshafvaren erlägga den föreslagna årliga ersättningen af II kappar spanmål; hvarefter Kongl. Majits och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier, i ämnet hörda, medelst gemensamt utlåtande jemväl i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall till meranämnda jordafsöndring under i öfrigt föreslagna vilkor, men ersättningen beräknad i jemnt tal till 2 kubikfot 2 kannor, samt med stadgande tillika, att den årliga afgälden alltid bör med penningar efter tioårigt medelmarkegångspris till indelningshafvaren betalas
I anledning häraf vill Kongl. Majit föreslå Rikets Ständer, att, för utvidgande af Bredaryds församlings kyrkogård, den uppgifne arealen af 1 qvadratrel 0,5 qvadratstång jord må från Kapitensbostället Bredaryd Norregård Nio 4, om \ mantal, afsöndras, emot en årlig afgäld af elfva kappar eller i jemnt tal två kubikfot två kannor, hälften råg och hälften korn, hvilken afgäld alltid bör med penningar efter tioårigt medelmarkegångspris till indelningshafvaren af församlingen betalas.
De lill detta ärende hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars åtgärd denna nådiga Proposition varder af Rikets Ständer öfverlemnad; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Proposition M 13. 3 Utdrag af Protokollet öfver Land/försvars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Slals-Bådet på Stockholms Stolt den 24 Oktober i862.
Hans Excellens, Herr Juslitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle.
Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Beulerskiöld Chefen för Landtförsvarsdepartementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag: till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer: i 2:o angående jordafsöndring från Kapitensboställe!
Norregård för utvidgning af Bredaryd församlings kyrkogård; Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådane de finnas delta protokoll bilagda, samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, — — nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Ä. Ekman. 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition JM 14.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1862 kl. 10 f. m.
Maj-.ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående utbyte af jord emellan Kronan och Malmö stad, gifven Stockholms Slott den 21 Oktober 1862.
Uti underdånigt Memorial af den 6 November 1860, tiar Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Malmöhus lån till Kongl. Majit insändt och med sitt förord beled sagat en af Malmö stads
Äldste i underdånighet gjord ansökning att, för användande till en för staden behöflig parkanläggning med tillhörande trädgårdar och promenader, få tillbyta sig Kronan tillhörig jord emot vederlag af stadens jord, och på i öfrigt föreslagna vilkor; utvisande ansökningen och en dervid fogad, af tillförordnade Förste Landtmätaren Georg Gustafsson, upprättad karta, att den jord som Kronan skulle afstå, består dels af den så kallade Slottsplatsen och Kommendants-trädgården med omgifvande åker- och ängsmark, upptagande under egofigurerne Niis 1, 2, 3, 5, 6, 7 och 8 en rymd af 14 tunnland 10,2 kappland dels af en deröfver löpande väg » » 8,8 » och dels, utaf f. d.
Fästnings-bastionen Nyköping, ego ligurerne Niis 4, 9 ocii 10 om tillhopa ... 2 n 7,1 » Summa 16 tunnland 26,1 kappland, hvaremot staden skulle till Kronan afträda dels af Vestra Fäladsmarken egofigurerne Niis 1 och 2 43 tunnland 15 kappland och dels en del af Östra Förstadsjorden, kallad skjuts stal!-lvekan, egofigurerne 1, 2, 3 och 4 . ; . 5 » 7,4 » Summa 48 tunnland 22,4 kappland, hvilket jordutbyte ansåges skola medföra ömsesidig fördel, enär staden derigenom åtkomme den jordrymd, som lämpade sig för det å stadens sida med bytet afsedda Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition M 14. 5 ändamål, samt Kongl. Majit och Kronan erhölle en nu saknad eganderätt till så vidsträckt och välbelägen mark, som erfordrades för de i garnison uti staden förlagda truppers militär-öfningar.
Dess och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier att med underdånigt utlåtande inkomma, hade Krigs-kollegium från Place-majoren i Malmö, Kommendantsembetet derstädes samt Chefs-embetet vid Ingenieur-korpsen infordrat yttranden, hvaruti sistnämnda två Embeten, jemte åtskilliga anmärkningar emot de i ansökningen uppgifna vilkor, framställt ett nytt förslag till jordbyte, innefattande, utom annat, att staden skulle dels icke bekomma ofvannämnda tre egofigurer Niis 4, 9 och 4 0 af bastionen Nyköping, om tillhopa 2 tunnland 7,1 kappland, och dels utöfver det erbjudna vederlaget af 48 tunnland 22,4 kappland, ytterligare afstå 9 tunnland 4 4,8 kappland af Vestra Fäladsmarken upptagne å en Kommendants-embetets yttrande bifogad karteritning under No 2 öster intill och i fortsättning med den förut erbjudna rymden af samma mark, så att vederlaget skulle blifva sammanlagdt 58 tunnland 2 kappland och Kronan deremot afstå endast 4 4 tunnland 49 kappland.
Krigs-kollegium. som i det skick ärendet sålunda förekom, fann sig icke kunna tillstyrka ansökningen, anmodade derefter i bref af den 24 Januari 4 861 Kongl. Majits
Befallningshafvande att inhemta sökandernes utlåtande öfver ofvanberörda tre yttranden, hvarvid de af Chefs-embetets vid Ingenieur-korpsen föreslagna vilkor för jordulbytet borde läggas till grund och, för den händelse dessa vilkor af stadens Äldste anloges, värdering verkställas så väl af jorden sorn af 2:ne å Slottsplatsen befintliga Kronan tillhöriga byggnader.
Till följd häraf insände Kongl. Majits
Befallningshafvande uti skrifvelse af den 31 Oktober sistlidet år till Krigs-kollegium följande handlingar, nemligen: 4:o.
Magistratens protokoller för den 18 och 27 April samt den 5 Juni nämnda år, innefattande så väl stadens Äldstes som stadens invånares yttranden, och hvaraf inhemtades att staden ingått på det nya förslaget till egobyte. 2:0.
Skrifvelse till Kongl. Majits Befallningshafvande från Ordförande i den utsedda Värderings-nämnden, med öfverlemnande af Värderings-instrument af den 7 och 20 Augusti samt den 6 September med tillhörande handlingar, enligt hvilka den jord, staden borde, med 58 tunnland 2 kappland, afstå, blifvit uppskattad till ett värde af 16,341 Ridr 37 öre; hvaremot värdet utförts dels å Kronans jord, 14 tunnland 10,2 kappland, således vägen, 8,8 kappland, oberäknad, till 13,875: 92. och dels å Kronans 2:ne byggnader å Slottsplatsen till . . . 2,200: — 46.075 » 92 » så att stadens jord med ett belopp af • . 265 Ridr 45 öre 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
JYs 14. i värde öfverstege värdet af Kronans både jord och byggnader; hvaremot om endast Kronans jord toges i betraktande, dess värde med 2,465 R:dr 45 öre understege stadsjordens; samt 3:0.
Magistratens protokoller för den 28 September samt den 10, 19, 22 och 26 Oktober, då stadens invånare, för deras del, antagit ett uti protokollet jemväl infördt förslag till kontrakt om ifrågavarande egoutbyte emellan Kronan och staden.
Sedan härefter så väl Chefs-embetet vid Ingenieur-korpsen blifvit ytterligare bordt, som äfven Krigs-kollegu
Advokatfiskals-embete med yttrande inkommit hafva Krigs- och Kammar-kollegierna den 10 Februari innevarande år, med öfverlemnande af samtlige handlingarne i målet, afgifvit det af Kongl. Majit infordrade utlåtande, hvarvid Kollegierne förklarat de föreslagna bytesvilkoren vara för Kronan så fördelaktiga alt Kollegierne icke tvekade i underdånighet tillstyrka nådigt bifall till bytet.
Under förutsättning, att det ifrågavarande bytet komme att i nåder beviljas, hafva Kollegierna granskat det af stadens invånare för deras del godkända härofvan omförmälda förslag till kontrakt, samt, efter dervid gjorda anmärkningar, föreslagit följande kontraktsbeslämmelser, nemligen: »1:0.
Maj:t och Kronan upplåter åt staden Malmö till full ego för all framtid och för att användas till allmän parkanläggning samt fruktträdgård oell blomsterodling, på sätt staden kan finna för godt närmare bestämma, dock utan rättighet att från delta bestämda ändamål afvika, hela den Kongl. Majit och Kronan tillhöriga, vester om staden belägna jord som omslutes af Slottsplatsgatan, nya begrafnings platsen, den närmast staden befintliga yttre f. d. fästningsgraf v en och den i förlängning af Vestergatan till slottet ledande stensatta väg, hvilken jord, som utgöres af den så kallade Slottsplatsen och Kommendants-trädgården med omgifvande åker och ängsmark, är utmärkt på en af tillförordnade Förste Landtmätaren Georg Gustafsson år 1860 upprättad karta med N:is I, ?, 3. 5. 6, 7 och 8 samt innehåller, jemte ofvannämnda väg, 14 tunnland 19 kappland; varande uti denna öfverlåtelse inbegripna å jorden nu befintliga träd och planteringar, men icke de derstädes uppförda Kronan tillhöriga tvänne byggnader. 2:0.
Häremot öfverlåter staden åt Kongl. Maj:t och Kronan under full egan gerätt: a) af stadens så kallade vestra betesmark 52 tunnland 26.6 kappland, deraf äro utmärkta 4-3 tunnland 15 kappland å olvannämndc karta under
Nas 1 och 2 samt 9 tunnland 11,6 kappland å en särskild kartritning under J\s 2. b) den del af så kallade skjuts stall-lyckan om 5 tunnland 7,4 kappland, som å tillförordnade Förste Landtmätaren Gustafssons förut omförmälda karta är utmärkt med Nas 1, 2, 3 och 4 samt omgifves i norr: af den från Sege å framledda kanalen med en bank af 6 alnars bredd, hvilken på kartan äfven är utsatt och icke i denna öfverlåtelse inbegripes; i öster: af den väg, sorn kommer att anläggas från Kongl. Maj:s Nåd.
M 14. 7 östra Förstadsgatan oc!) sträcker sig öfver tomten JV2 8; och i vester: af den staden tillhöriga, så kallade Schougska lyckan. 3:o. Kongl.
Majit och Kronan åligger att sina i Usta punkten omnämnda två byggnader borttaga och platserna afrödja. 4:0.
Staden åligger att försätta den afträdda delen af skjuts stall-lyckan, 5 tunn land, 7,4 kappland, i det skick, att den, vid skeende besigtning, som af Kongl. Krigskollegium förordnas och hvarvid stadens ombud äfven eger tillstädesvara, beflnnes till fotexercis begagnelig. 5:o.
Jordarne afträdas å ömse sidor den 1 Januari 1864, då hvad i 3:dje och 4;de punkterna är föreskrifvet bör vara vederbörligen verkställdt. 6:o.
Skulle vid denna tidpunkt af personer, som jordarne under arrende innehafva, möjligen framställas anspråk på ersättning, åligger ersättningsskyldighet i sådant fall endast den, sorn jorden afträder. 7:o.
I öfrigt är stadgadt och öfverenskommet: a) alt den i Usta punkten omnämnda väg, i förlängning af Vestergatan, skall till allmänt begagnande af Kronan och staden, lill hälften hvardera, försvarligen stensatt underhållas. b) Den å vestra betesmarken 52 tunnland 26,6 kappland, nu befintliga markväg från öster till vester samt derifrån erforderliga vägar till både stadens i norr derutmed belägna strandmark och enskildes i söder angränsande jordar, hvilka alla vägar äro å förutnämnda karta och kartritning utmärkta, lemnäs till obehindradt allmänt begagnande, dock ulan något deltagande i deras underhåll å Kronans sida. c) Ofver den uti 2:0 b) omnämnda kanalbank af 6 alnars bredd, har staden full egande- och dispositionsrätt, för begagnande hvaraf den nu skedda öfverlåtelsen af skjut-stall-lyckan i öfrigt följaktligen icke utgör hinder. d) Tvättning, badning, kreaturs vattnande eller annat, hvaraf orenlighet åstadkommes, må icke i kanalen ega rum.»
Då, enligt hvad härvid blifvit utredt, ifrågavarande egobyte emellan Kronan och Malmö stad, är för Kronan i allo fördelaktigt, men för dess verkställighet jemväl erfordras Rikets Ständers samtycke, på sätt 77 § Regeringsformen i sådant fall stadga;-, vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att för deras del medgifva egobytet under ofvanupptagna vilkor.
De till denna fråga hörande kartor och handlingar skola blifva tillställda det Rikets Ständers Utskott, som kommer att med ärendet taga befattning; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Datum ut supra. CARL. A. F. Z.
Reuterskiöld. 8 Kongl. Muj:ts Nåd.
Proposition Jtt 14.
Utdrag aj Protokollet öfver Landt försvars-Ar enden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet på Stockholms Slott den 24- Oktober 1862.
Thulstrup.
Reuterskiöld Chefen för Landtförsvars-Departemenlet, Statsrådet Reuterskiöld uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag: till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 1.3:o angående utbyte af jord emellan Kronan och Malmö stad.
Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed — — nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Skrifvelse Jtä 15. 9 N:o 15.
Ank. till Exp.-Utsk, den 10 Nov. 1862, kl. 10 f. m.
Maj:ls Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om ersättning af Statsverket till Irenne Officers-enkor, för innehållen aflöning för deras numera aflidne män under krigs fångenskap; Gifven Stockholms Slolt den 24- Oktober 1862.
Hos Kongl. Majit har Löjtnanten vid f. d Arméens Flottas Sveaborgs eskader, Kapitenen Johan Fredrik Standertskjölds enka, Johanna Wilhelmina Standertskjöld, född Mellin, i underdånighet anhållit, att, ehuru hon försummat att inom föreskrifven tid, före utgången af år 1860, väcka anspråk på utbekommande af den del utaf hennes mans aflöning, som under hans vid Sveaborgs öfvergång år 1808 iråkade fångenskap blifvit innehållen, Kongl. Majit likväl, med afseende derå att denna försummelse härledde sig från okunnighet om det beslut, hvarigenom henne blifvit till erkänd en sådan rättighet, och då samma okunnighet vore desto mera ursäktlig, som något tillkännagifvande af berörda beslut icke blifvit i Finska Tidningarne infÖrdt, måtte täckas af gunst och nåd tillåta sökanden, hvilken är i Finland boende, att ännu få anmäla sig hos Statskontoret, för att derstädes göra sin rätt gällande.
Uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande har Statskontoret anfört: att, enligt Kongl.
Brefvet den 24 Juli 1857, Rikets Ständer, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit föreslagit, beslutat att, för godtgörande af innehållen och till
Statsverket indragen aflöning för de under krigsåren 1806 —1810 fångne ogifte officerare och under-officerare m. fl., en summa af 21,600 R.dr Rimt på förslag skulle å Allmänna Indragningsstaten uppföras till Kongl. Majits disposition, att användas till gäldande af sådana fordringar af nämnda beskaffenhet, hvilka inom slutet af år 1860 i behörig ordning anmäldes och styrktes; Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. t Afd. 11 Haft. 2 10 Kongl.
Skrifvelse JM 15. att hvad som af detta anslag icke blifvit för det afsedda ändamålet användt måste, likasom öfriga besparingar å förslagsanslagen för år 4 860, i sistnämnda års Rikshufvudbok tillgodoföras Riksgäldskontoret, hvadan några medel af samma anslag, ehuru stäldt tili Kongl. Maj:ts disposition, icke vidare vore för ändamålet tillgängliga; samt att, vid sådant förhållande, syftemålet med sökandens underdåniga anhållan icke skulle vinnas, om, på sätt begärdt blifvit, henne meddelades nådigt tillstånd att, utan hinder af den försutna tiden, få hos Statskontoret anmäla sig för att söka göra sin rätt i berörda afseende gällande, en åtgärd, som dessutom vore i strid med det af Rikets Ständer vid anslagets beviljande fästade vilkor beträffande tiden, inom hvilken ifrågavarande fordringsanspråk borde anmälas och styrkas; — hvadan Statskontoret hemställt, att sökandens anhållan måtte lemnäs utan afseende.
Då emellertid af de ansökningen bifogade samt öfriga i Statskontoret tillgängliga handlingar och räkenskaper inhemtades: att Löjtnanten Standertskjöld år 1808 varit kommenderad till Sveaborg och blifvit vid dess öfvergång fångep samt afförd till staden Roslow i Jaroslawska Guvernementet, hvarifrån han år 4 800 återvändt till Finland, och år 4 84 0 erhållit afsked ur Svensk tjenst med Kapitens grad; att den 34 Mars 4810 för Standertskjöld, då ännu ogift, blifvit utfärdad anordning å hälften af innestående lön för 2:dra, 3:dje och 4:de qvartalen 4 808 samt hela året 4 809, utgörande, efter 40 R:dr för år, 70 R:dr Banko eller 4 05 R:dr Riksmynt; att Standertskjöld den 23 Februari 4 815 ingått äktenskap med sökanden samt den 4 Juni 1820 aflidit, efterlemnande, jemte enka, 2 minderåriga barn, och att sökanden, som är född den 6 September 1786, befinner sig i torftiga omständigheter, utan åtnjutande af någon pension; så och ehuru genom det ofvanstående icke kunde anses vara behörigen ådagalagdt, till hvad belopp ifrågavarande aflöning blifvit innehållen och kommit Statsverket till godo, helst närmare upplysning saknades om tiden, då Standertskjöld återkommit Irån fångenskapen, har likväl Statskontoret öfverlemnat till Kongl Maj-ts nådiga pröfning, om icke, då efter all sannolikhet ett den utanordnade delen af aflöningen för åren 1808 och 1809 motsvarande belopp, 105 R:dr R:mt, af samma aflöning hos Statsverket ännu innestode, samt med afseende å de bevekande omständigheter, som för öfrigt förekommit, någon gratifikation kunde sökanden i nåder tilläggas, att utgå af 4:de eller 7:de hufvudtitelns anslag till extra utgifter. likaledes har enkan efter f d.
Kapitenen vid f. d. Arméens Flottas Sveaborgs eskader, Majoren Henrik Gustaf Standertskjöld, Jeannette Standertskjöld, född von Törne, hos Kongl. Maj.t i underdånighet anhållit, att sedan hon, som äfven är i Finland boende, hos Statskontoret begärt att utbekomma den andel af aflöningen för hennes man, som innehållits under det han, efter Sveaborgs öfvergång, hållits i Rysk Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse M 15.
11 fångenskap, men ansökningen om medlens utbekommande, i anseende till den vintertiden försvårade postgången emellan Sverige och Finland, skulle hafva till Statskontoret inkommit efter preskriptionstidens utgång den 31 December 1860, af hvilken orsak något afseende derå icke kunnat fastas, Kongl.
Majit måtte lackas af gunst och nåd tilldela sökanden, hvilken är född den 2 November 1788, en gratifikation, motsvarande den innehållna löne-andelen.
I anledning häraf har Statskontoret, uti afgifvet underdånigt utlåtande, jemte upplysning att någon så beskaffad ansökning, som af enkan Slandertskjöld blifvit omförmäld, hvarken före eller efter ofvannämnda preskriptionstids utgång till Statskontoret inkommit, i underdånighet anfört: att af handlingarna väl inhemtats, det Majoren Standert.sk Flottas
Sveaborgs eskader och under år 1808 kommenderades till Sveaborg vid denna fästnings öfvergång blifvit fången och derefter afförd till staden Rostow i Jaroslawska Guvernementet, äfvensom att han år 1810 med Mnjors-grad erhållit afsked ur Svensk krigstjenst och den 23 Juli samma år ingått äktenskap med sökanden, som numera befunne sig i fattiga omständigheter; men att, oaktadt verkställda undersökningar. upplysning deremot icke kunnat vinnas om eller till hvad belopp aflöning för Slandertskjöld under ifrågavarande tid må hafva blifvit innehållen och till Statsverket indragen, samt alt, om än antagas måste, att af lönen, utgörande enligt 1808 års stal lör personer med Kapitens-grad 150 R:dr Banko årligen, halfva beloppet under fångenskapen författningsenligt innehållits, uppgift saknades om tiden, när Standertskjölds fångenskap upphörde.
Då del emellertid icke borde belviflas, att de lönemedel, som för Slandertskjöld under fångenskapen må hafva innehållits, ännu hos Statsverket innestodo, enär, efter hvad tillgängliga handlingar visade, Standertskjöld icke funnes upptagen bland de officerare, hvilka efter återkomsten från fångenskapen utbekommit indragen andel af sin aflöning, har Statskontoret öfverlemnat till Kongl.
Majits nådiga pröfning, om icke, vid sådant förhållande och med afseende tillika å sökandens styrkta medellöshet, en gratifikation, tili belopp, som Kongl.
Majit kunde finna lämpligt bestämma, må sökanden i nåder förunnas; och då besparingarna å anslaget för godtgörande af ifrågavarande slags löneinnehållningar, af anledning som oraförmäles uti Statskontorets här ofvan omnämnda utlåtande angående Kapitens-enkan Johanna Wilhelmina Standertskjöld, icke vidare voro disponibla, har Statskontoret hemställt alt, derest gratifikationen beviljades, densamma måtte anvisas till utgående antingen af 4ide eller 7:de hufvudtitelns anslag till extra utgifter.
Slutligen har Ryttmästaren Salomon Lindmans enka, Lovisa Röper, hos Kongl, Majit anfort underdåniga besvär deröfver, a^> sedan hon, under åberopande af Kongl. Brefvet den 24 Juli 1857 och Statskon^0rets derpå grundade kungörelse af den 1 September samma år, hos Statskontoret anhållit om utbekommande af det belopp, som under mannens krigsfångenskap i Fran^ri^e ^ren 1807 —1810 skall blifvit innehållet af hans då innehafvande lön såsom L®jdnant V|d f. d. Mörnerska Husar-regementet, 12 Kongl.
Skrifvelse JVs 15. hvarvid af sökanden behörigen styrktes, att mannen bief tillfångatagen den 17 April 1807 och frigafs år 1810, samt att han först efter återkomsten från fångenskapen med sökanden ingick äktenskap, äfvensom att Löjlnants-aflöningen vid Mörnerska Husar-regementet enligt 1808 års stat utgjorde 128 R:dr i lön och 82 R:dr i fouragepenningar, eller tillsammans 210 R:dr Specie; så hade Statskontoret medelst Resolution den 6 December 1860 förklarat, att, enär hvarken genom de ansökningen åtföljande handlingar kunde anses vara ådagalagdt eller vid anställda undersökningar i Statskontoret vore utrönt, om och till hvilket belopp aflöning för Ryttmästaren Lindman under bans fångenskap blifvit innehållen och tili Statsverket indragen, Statskontoret, innan sådant förhållande blifvit behörigen styrkt, icke kunde några medel för ifrågavarande ändamål anordna; — varande af klaganden, uppå andragna skäl, i underdånighet yrkadt, att Kongl. Maj:t, med ändring af berörda beslut, måtte förklara henne berättigad att utbekomma de medel, hvarom hon hos Statskontoret gjort ansökning.