Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Widare: att förmögenhet är relatif, och en Summa som i wist belägenhet kan nirses obelydeiig, är i en annan gansta wästndtelig,''
Det tillfälle jag haft, att i snart 15 är unigäs fö> troligt med all »rögen, har lärt mig känna dest wcrkeliga belägenhet.
Husbonden, ägaren af en större eller mindre Fastighets.lott, den han med för det mästa länla penningar in» köpt och utom biträde af dyrlejda tjenare nied stora anspräk, ej kan odla och pä hwilken All. männa och enstrldta skatter ej kunna undgä, att äfwen efter Tariffen Nw 2. tungt falla, är ofta med alt sitt företräde i mycket sämre wilker än tjenare», tom njuter fritt uppehälle och för sin klädnads kost.allo cn mer än titträc. kel ig Den 8 October. Z29 kelig lön, samt derutöfwer har en ärlig wäl ej till sutta 50 9dd Banco uppgäcnde Pennin, ge ränta, men hwilken han likwäl hel och häl. len kan svara.
Och är icke penninge löntagaren, med sträng tjenstgöring och en ringa lön för hwilken han mäste köpa allt, ännu mera »vanlottad.
En gäldbunden
Stats tryckande behofwer täla ej etter att sa mänga sinä Capi. täler stola stattå intet för det skydd de under Lagen njuta.
Mitt pästäende är Medes, att för Tjenare», som utom fritt uppehälle och lön, äger en ränta af 20 R-d. Banco och deröfiver, stall lefnads kostnaden beräknas, pä det äfwen han mätte komma att nägot stattå till Staten och icke, derigenom, att Bewillnings Förord, ningen ej inbringar sitt fulla belopp, den re. dan nog tryckta Hemmans, brukande Allmogen »nätte digna under ett ok, soin den stall finna sä mycket swärare dä den ser tjenaren med dageligea stigande anspräk och »verkelig förmögenhet undandraga sin skuldra de bördor som hota att utatma honom sjelf.
Den statt sorn af mig föresiäs, stall »ned lätthet utgöras, men den stall ej wara obetydlig att bota Statens refwor.
Oart ckbijfeliur.
Härmed förenade sig Herr Majoren Kruus och Herr Ålderman Norling, ve supra. kx krotocollo I.. ?. kallenberg. 530 Den 9 October.
VpINi kor 8smrlige Nik»-8tInÄen 6en n OÄokeriFio. Wördsamt Memorial. ^^enom Rem tz af den 27 näsil.
September har Kongl.
Maj t i Räder behagat till Stats, Utskottet öfwerlämna Kongl. Maj.ls Besäll, ningshafwandes i Orebro
Län underdäniga Skrif, welle af den 25 i nysinämde mänad, hwaruti, med anledning af Land-Räntmästarens i samina
Län gjorda försrägan, Kongl. Maj:ts Befall, mngshafwande anhäller om Nädiq föreffrift, i afseende pä tiden, hwarifrän det wid sist häll. ne Riksdag af Riksens Högloft Ständer för Land.
Räntmästarcna fastställde rennsi lage af En fjerdedels Procent a Riksgälds.
Contoirets medel ma beräknas, sä wida nägon wist tid uti Kongl. Maj:ts härom aflätne Nädiga Circu. laire Bref af den 17 ststledne Januaril icke är bestämd.
Wid öfwerwägande häraf; Och stom Stats.
Utskottets wid förra Riksdagen under den 21 Now. 1K09 afgifne Betänkande, bwaruti En fjerdedels Procents remist-lage för Land Ränt. mästarena tillstyrktes, blifwit bifallet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln den r December, hos Högwördige Preste-Ständet den 27 Nowember, hos Wällofl. Borgare-Ständet den i och H06 Hederwärda Bonde Ständet den 4 December; Sä har Stats, Utskottet funnit det wara utk sin ordning, att beräknandet af i fräga »varande remift. lage mä taga fin början med innewa rande - Den 9 October. rande är; Och att Land Räntmästarsna i följd häraf, fä sig till godo beräkna och affora En fjerdedels Procents rennsi - lage ä alia ifrän och med den Första nästl.
Januaril ifrån LandRänterierne Erpedierade remisier af Riksgälds, Contoirets medel; Hwilket Riksens Högloft.
Siändcrs närmare ompröfwande wördsammeligen underställes.
Orebro den 9 October i8iv.
PA PiääerR<apsr5 ock -^.äslns I,eäarnorer5 vajnar ^ob. l.3LerbjeIIrs.
Pä Il§j,vöräi§e Prstre-8rancketL P-eäLmorerr vägnar gfk.
PZ Vallokli^e Re^rAare-ätänäets Pä Pleäsrvaräa Lonäe-^ran-- vajnar ästä P.säarnöcers vajnar /ibr. lknAst. U. t.ullniar.
Upl.lil Ko; 8on6e-8r^n->>:k n O-ioker iz,o - Wördsamt Memorial. ^ följd af det Hederwärda Bonde-StändetS älerremist med anmärkningar wid Stats-Utskottets Betänkande angäende Riksdags-kostnaderne. sär ZZ2 Den 9 October. fär Statsutskottet, under äberopande af hwad samma Betänkande innehäller om vgörligheten, att förr än efter Riksdagens flut bestämdtuppgifwa Summan af detze kostnader, ytterligare gjöra det Hederwärda Ständet uppmärksamt derpä, att, om ock Stats-Utssottet nu ffulle in. fordra wederbörandes uppgifter pä hwad till denna dag kan wara utbetaldt, hwilka uppgif. ter, som till en del mäste hämtas frän Kongl. Stats Contoiret i Stockholm, omöjeligen stä att erhälla inom den för Riksdagens flut beramade tid, wore ändamälet ändä ingalunda wunnit, emedan hwarken kostnaden till Riksdagens flyttning till Hufwudstaden nu kan blifwa känd, icke eller de kostnader som för Hans Kongl.
Höghets Kron-Prinsens emottagande och resa till Stockholm, blifwit af Stats.Utstottet föreflagne att utgä af de 150,000 R:d. som till detta behof jemte Riksdags'kostn-derne ansetts kunna erfordras.
Hwad angär utgiften till LandtMarskalkens och Talemännens Tafflar, beror bestämmandet deraf, enligt Riksens Ständers beslut wid sista Riksdag, pä Kongl. Maj.ts Nådiga pröfning.
För öfrigt fär Stats Utskottet tillkännagifwa, att de z:ne andre Respectiwe Riks Ständen redan bifallit Statsckttskottets Betänkande i det« ta ämne, efter bwilka 5me Riks. Ständs sam. manstämmande beslut, detta ärende säledeskommer att expedieras.
Detta Den 9 October.
SIS Detta öfwerlännäs dock till det Hederwärda Bonde - Ständets pröfning ^vördsammeligen.
Orebro den 9 October 1810. pl Uäxloll. kiciclsrSc^per; ock k! ?keäs-8'.»iiä!:1r ve<!Lm>?rers l-säimorrcL v^znLr )ok.
I^gZerbj-Iks. 'kb. VäeiömLn.
VNlotl. 0orgiirc-8k!liäek5 Hbr.
LoZel. k!
Ueäcrv!r6^ Lon(!e-8k!näeir l-eijLmötsr; vlgnLi ^näsr» ^obsnsson. I..
I-uanius. vplM kos Nlää. ock frisin äsn IZ ONob. iZivi kre^e - 8t2näet äen iz - — » - Lor^Lre - 8rän6er äsn iz Bonäs-8r2näer äsn 14 - - Wördsamt Memorial. §)os Wällofl. Borgare Ständet har Herr Borgmästaren Anders Nensen ingifwit ett sä ly. dande Memorial:
"Ofta uppkomma swärigheter, när en gammal Lag ändras, utan att allt derefter lämpas, som med det förändrade stär i sammanhang.
Man har t. ex. upphäfwit den gamla Lag, enligt hwilken alla köp af Fastigheter, sä widt de skulle blifwa fullt gällande, borde ffe inför Domstolen, äfwensom längt för detta den ännu äldre maxime kommit i förgätenhet, enligt hwilken ägande rätten icke ansägs, efter flutadt köpe - 3Z4 Dm 9 October. pe.aftal, (Mande i afseende pä tredje man. förr än köparen kommit i pohctzion, det will säga, bosatt fia derä och beavnt odla eller af Landbo tagit städsel och a^rad."
Allt detta är förgätit, men man bar dock derjemte bibehällit den regel, att, om nägon säljer jord tiU twänne, äger den köparen före» träde, svin först gjorde köpstutet, utan att besinna, det denna satts, genom förutnämda för. ändringar kätt en hel annan betydelse, än den gamla regeln, att den behälle godset som först köpte; ty dä ansägs jorden ej rätt köpt, förr än köparen tagit den i besittning, eller ä Tnget en flags symbolisk tradition stedt; äfwensom man antagit, att Lagfart äger företräde för Jntekning, om ock pantförstrifningen är af äl. dre datum än köpebrefwet.
Alla realrätters förwärfwande har, enligt desias natur, det med sig, att det ock kan werka pä tredje man.
Härigenom har det, i de fleste Lagstiftningar blifwit ansedt för en nödwändighet, att sädane ashandlingar skulle fä all möjelig publicitet, och endast genom densamma, endast sä wida de af hwar nian, som det möjligen interetzerar, kunde blifwa kände, har man ansitt detze fullt gällande, för sä midt nämligen, som tredje mans rätt derpä berodde.
Efter min öfwertygelse äga wäre köpeaf. handlingar, sä länge de icke blifwit ä Ting eller Rädstufwa offenteligen uppläste och i Lag. farts.
Protocollet intagne, ingalunda all den publicitet, som behöfweS, att förekomma tredje mans
Den 9 October. 333 mans lidande.
Det torde tillätas mig att med nägra exempel upvlysa saken.
A. har den z Januarii genom köpebref fäldt sin egendom till B. utan att B. tillika tultradt hemmanet.
Den 4 i samma mänad faller det 2t. in att sälja det till L.
Denne kan ej weta, att B. redan är ägare, dä A ej redligen säger det; ty fastän det förra köpet stevde med bref och wittnen, sä kan (L. omöjligen fä kunskap härom, om icke han händelfewiS fär denna upplysning af nägotdera wittnet.
L. köper säledes hemmanet; men när han dermed stall lagfara, ä första Ting, kommer ock S. med sitt köpebref.
Denne, som förmodligen har äldre datum pä sin köpe-handling, fär dä företräde och, om L. redan utgifwit köpeskillingen, äterstär för honom det flebile beneficium, att hos säljaren utsöka sina penningar, och tilläf. wentyrs, om denne förskingrat dem, fä föda honom pä gäldstuga».
Men en annan händelse är ock möjlig, Ven, att L. colluderar med A. emot B.
Köpebrefwet antidateras.
Wittnen torde ej sä noga minnas tiden, eller hafwa, wid köpebrefwits underteknande sä noga efter, sett det äsatta datum. L., som i sjelfwa werket senare köpt, har nu presumtion för sig att hafwa köpt förut
Han täger hemmanet eller gärden, eller uppkommer en Rättegäng om datum, som torde genomqä alla instantier, och fluteligen ändock ej kunna afgöras, utan efter mer eller mindre godtycko.
Och den som gär ifrän ZZ6
Den 9 October. ifrän jorden bar tilläfventyrs endast säldstugan säsom refource emot den swekfuile köparen.
A. har länt penningar af B. och gifwit honom rnvers med frihet att i bans fasta egen. dom söka intekning.
Denne söker den ä nästa rättegängsdag, eller Ting, och nu uppwisar L. ett köpebref af äldre eller sednare datum, än ftuldebrefwet.
B. kan Medes ej fä intekning, emedan C. nu är ägare till jorden eller gärden.
Allt detta har blifwit möstigt derigenom, att de aftal man fordom, genom ett flags alf. warsamt skämt, gaf namn af Bänkcköp, nu äro, dä fräga ej är om Bördsrätt, ansedde för lika giltiga emot tredje man, som de hwilka fordom antingen moro fullbordade genom all. mänt känd tradition, eller genom en offentelig Act ä Ting och Rädstuga.
Männe det ej skulle läta sig göra att häri ätergä till de fordna grundsattser.
Dä fräga är om förpantnings, har man redan med fördel antagit den regel, att de ej gälla i afseende pä tredje man, utan antingen werkelig införsel uti, eller ock intekning af, egendomen.
Skulle wäl icke samma princip kunna antagas, i afse. ende pä köp, skifte och gäfwa af fast egendom.
Jag anhäller, att Lag.
Utskottet mätte uppdra, gas, häröfwer inkomma med desi Betänkande; men om nägon förändring skulle finnas böra äga ruin, anser jag dock densamma sä »vigtig, att jag tror mig »vördsammast böra hemställa, vin icke projectet dertill blott »nätte tryckas, för att underkastas en allmännare granskning, och deref. Den 9 October. Z37 derefter först ä nästa Riksdag blifwa ämne för Riksens Högloft.
Sländers underdäniga hemstäl. lan hos Kongl. Maj:t.''
Lag-Utskottet, till hwars Utlåtande detta .
Memorial är hänwist, finner det icke wara i ^ fräga satt, äfwensom det icke elier kan i fräga sättas, att den fwekfulle, svin säljer twem ett, eller, efter gjord försäljning, till annor man pantförjkrifwer fin egendom, eller twärtom efter gifwen pantförskrifning föryttrar, bör, utom böter för sitt sivek, ersätta den lidande all härigenom äbragt skada.
Den fräga, som, i anledning af detta yr, kande, utredas bör, angär den twist, sorn, i ' händelse af nytzbeskrefna swek, mäste uppstä e»nelian twänne köpare, ckler emelian en borgenär ä ena och en köpare ä andra sidan, dä den ene, i kraft af sitt köpe- skifte, gäfwo. eller pante.bref, »vill mot den andre förswara sin rätt.
Och emedan panträtt i fast egendom, ehu. ru af pantägaren medgiswen, likwäl icke gäller emot tredje man, utan antingen Borgenären sitter i egendomen, eller ock lätit den i RättenS Bok intekna, af hwilka actus den senare dock, säsom mindre twetydig, är, i händelse af colli, sion, mera gällande, än den förra; synes det härmed »vara analogt, om de ashandlingar, bwarigenom ägande rätt till fastigheter öfwer, lätes, icke blefwe, i afseende pä tredje »nan, gällande, utan att egendomen kommit i den nya ägarens posiesiion, eller afhandlingen blif »vit Bihang. II. B. k?:- 4Z. 338 Den 9 Oktober. wik i Rätten offenteligen kungjord och i dess Bok anteknad: hwuken princip, sä widt den cmgär sistnamde kungörande och införandet i Rättens Bok, äfwen synes wara följd i Z.
Mom. so. §. af 1798 ärs Concoursstadga, hwarigenom förordnadt är, att, om köparen forsummar taga uppbud, tre mänader i Staden, och , ä Landet, wid det Ting, svin infaller efter Sex mänader sedan köpet slutadt är, och kvmmer förre ägarens Borgenär med pantebref, eller annor klar förskrifning, derföre intekning tilläten är, och sädan säkerhet begär, och den, samma honom bewiljad warder, stände siik intekning fast, och köparen hälle sig till säljaren för hwad han, i grund deraf, kan komma att betala.
Hwarföre, och dä den i Memorialet yrka- ! de publicitet, och derwid förbundne willtor, ofelbart skulle betydligen motwerka försök till ofwannämde swek, Utskottet med Herr Nensen sinner, att om, i afseende pä afhandlingar om ägande rätt, lika grundsattser möjligen kunde följaS, som om förpantningar ofwanförmäldt är, sädant skulle, för Köpares och Borgenärers i säkerhet, samt handels och mandels befrämjande wara af högsta wigt.
Ocksä förmenar Utskottet, att, i afseende pä Stads, fastigheter, föga swärighet för infö> rande af sadan grundsatts skulle möta, hälst Rätten der hwar-e mecka sammanträder, hwar> emot pä Landet, där högst g, men ock 2 eller blott 1 Ting om äret hälles, samma princips anta - Den 9 October. Z39 antagande torde kunna anses medföra hinder och olägenhet.
För hwilken orsak, Utskottet före. stälit sig, att kungörelser ä Predikstol kunde derstädes, ulan att göra lagfart öfwerfiödig, dock tillerkännas lika werkan, som en kun,görel, se wid Tinget: en utwäg, som, j äldre tider, leke elier war i wär Lag okänd.
Men, enär den korrta tid, scm för Utssot. tets ärerstäende arbeten är öfrig, icke lisäter, att, i hela sin widd onverse detta ämne, ware sig i hänsigt till kungörelsens och besittningens rnb, edes företräde, eser pantförskrifniugs jänmförr 'e med köp, eller principens tillämpning pä sierehanda möjliga faU; har Utskottet för det närwarande blott fästat dess uppmärksamhet pä ten händelse, det någon till twänne eller flere Zfwcrlätit ägande rätt t:ll en och samma sajda egendom; I hwilkct afseende Ulskottet, unv äberopande af hwav ofwanköre, och särde. lcs bwad i Memorialet om owisshetcn af datums riktighet blifwit erinradt, anser sig äga full anledning föresiä följande inskränkning och när« mare bestämmelse as den i 4.
Cap. 4. §- Iorda-Balken uppstälda aSmänna föreskrift: ''t^är någon fast Egendom i Stad eller ä Landet genom köp, skifte eller gäfwa öfwerlates, äger köparen eller gafwotagaren, af säljaren eller gifwaren affordra, jemte köpe- skifte- etter gäfwo.-brcfwet, en afdenne, äfwensom af wittnen, underteknad striftclig kungörelse, som innehällec egendomens nummer och storlek, jemte Byns, Häradets och Sock - 340 Den 9 Qclober.
Socknens namn, samt -agen, dä afhan-lin. gen skcr, äfwensom köparens eller gäfwotagarens namn och caracter eller hemwist; ^wilker» kungörelse den sistnämde, sist inom trenne weckor, räknade ifrån och med nästa Söndag efter upprättad och undcrskrifwcn afhandling, mä, sä framt ej imedlertid upp. bud ä Ting eller Rädstufwu stett, lata ä en Söndag af prädikstolen i den Lärsamling, der egendomen ligger, uppläsa. G fwe sck R^rko herden bewis derom, der köparen eller gäfwotagaren det äskar.
Försummar köparen eller gafwotagaren denna tid, och hafwer annor man, hwilken af förre ägaren, pä god tro, erhällit ä samma Egendom köpe- skifte- eller gäfrvo bref, latit för sin räkning dylik kungörelse uppläsa, eller Egendo. men ä Ting eller Rädstufwu uppbjuda; stan de det förut kungjorda köpe skifte- eller gäst wo aftalet fast, äntå att det senare slutit wore: och den, som Egendomen mister, häl. le sig till säljaren, för hwatz af köpestillin. gen kan wara utgifwit; men säljaren böte och fylle stadan, som Lag färmär.''
Ständers närma, re granskning wordsamt underställeS, med till. kännagifwande af den äfwen i Memorialet pst trade hemställan, om, i hänseende till ämnets wigt, och dä förslaget innebär en betydligareLag. förändring, Riksens Högloft.
Ständer skulle finna för godt siutcliga prästängen deraf till nästa Riksdag uppskjuta, samt att detsamma ^ imed - Den 9 Octobcr. 341 imedlertid mä fä underställas allmänhetens granss. ning.
Orebro den 9 Oclober »Liv.
Pä >läo1ost. ock» -^<is1n5 ^eelumoter^ vägnar »k dloräin.
VäHoik. 8or§3re-ä»rZn6eL5 ^eclLMorerL v^nar fentsa.
Pä ?5eske^§rän 6el5 r.LäLmörerr vZznsk L. -4.
Pä HeckervärckL Loncke - öiitänäet5 Peckrmoterr vägnsr ?erer ^ernllrom ^oli. k^olmberAstoo. k»05 Krckel. ock» selein äen iz O^ober rZlv.
Preste-8ränk1el cken iZ LorA3re-8r5näet ct^n i; » - .
Loncke-äränäer cken »4 ^ - Wordsamt Memorial. anledning af Högloft.
Stats - Utskottets yst Neade tanka, att detsamma ej ägde sig utlaka r öfwer Herr Borgmästaren Arsenik yrkande om upphäfwande af den pröfningS-rätt i frägor om eftergift, medelst Näd, i Balance. och ärsättningsmäl, hwilken Riksens Högloft.
Ständer, i wid nästledne Riksdag, sig förbebällit, i afse- ende pä Tjenstemän wid Riksens Ständers penfningewerk, samt desi hemställan, om icke desia s benädningS. frägor kunde af Konungen ensamt behandlas; har Högloft.
Ridderskapet och Adeln, i afseende derpä, att Herr Borgmästaren stödt ' sitt yrkande och sin hemställan pä det skäl, att Riksens
Ständers härom fattade beslut icke wore 842 Den 9 October. med Constitutionen förenligt, den 4 i innewarande mänad denna Högloft.
Stats-Utskottets tanke gillat, samt uppä gjord hemställan af Fri. herre Nils Silfwerfföld, beslutat, att sjelfwa hufrvudfragan, ffild ifrän alt afseende pä, huru ben wid sista Riksdag bliswit behandlad, säsom en enkel Lagfråga, till Lag-UlstoUet re. mittera.
Jemte Högloss.
Ridderskapetö och Adelns härom meddelade Protocolls-Utdrag, har Lag.
Utskottet erhällit ett Herr Borgmästaren Arsenik Memorial, deruti innebället af Riksens Högloft.
Ständers omförmälte beslut förmäles wara: "att Konungen skulle täckas läta werk. ställigheten af Dom och Uiflag i ärsättningsfrä. gor, cmhwilkas eftergift underdämga ansökningar blifwit giorda. anstä trll desi Riksens Siänder sammanträdde och sielfwe kunde komma i tillfälle, att sitt Utlätande deröfwer meddela, och att, cm, under loppet af Rättegängeu, den sökandes egendom skulle wara, till Statens säkerhet belagd med seqvester, en sädan seqvest.r icke annorlunda, än emot behörigen godkänd borgen, mätte uppbäfwas." Wid hmilket beflut Herr Borgmästaren, jemte ofwananförba yrkande och hemställan, äfwen andragit denanmärkning, att det lagstridiga förhäliande skulle af beflutet uppkomma, att andre, mera privrite. rade fordringsägare hos Uppbördsmannen eller desi cautionist skulle i längre tid utestängas frän rättigheten att göra sitt fordrings anspräk gäl. lande.
Lag - Den 9 October. Zgz Lag Utskottet, som förment den del af Riksens Ständers beslut, som angär seqvester och bargen, icke kunna sträckas till annan gäldenärens egendom, än den, hwarä Riksens Ständers Penningewerk kunde äga an^räk, och sä. lebes icke kunna sä försiäs, som skulle den älagde seqvestern ej fä i wänlig laga ordning upphäfwas för sä midt, som befinnas kunde, att antingen annor mans gods derunder more be. gripit eller andre framför eller lika med berör, de Penningewerk berättigade Borgenärer deras enskilda fordringar wille gällande göra, har säledes, utan widare hänsigt till Herr Borgmä. starens häremot stridande tydning, fästat sin uppmärksamhet pä hufwudfrägan, hwilken i följd af Högloft.
Ridd. och Adelns remisi, samt Högloft.
Utskottets yttrande, nu ej kan anses angä nägon disposition af de ä denna eller sistledna Riksdag bewiljade allmänna medel, men endast äsyfta antingen stiftande af ny eller förklaring af gammal Lag.
Men emedan en Lag angäende Konungens magt, att efterskänka Riksens Ständers Pen. ningewerks fordringar, i allmänhet icke syneö kunna innefattas under nägon af de i Regerings-Formens 88- L- säsom till ett Lag-UtskottS handläggning börande, nämnda delar af Lagar och Författningar; altja och da Herr Borgmä. starens hufwudsakeliga yrkande och hemställan synes äsyfta en förklaring eller ett utrvidgande af de i Regerings. FormenS s-;. §.
Konungen tillärkända jura majestatica, har Lag.
Utskottet ansett 544 Den 9 Ockober. anlett sig icke tillkomma något hufwudsakeligt yttrande bäron:, afgrfma.
Ständers pröfning wördlamt understäl. les- Orebro den 9 October 18ro. kä R.ic!cters!csper8 octr ^.äelnr I.ecl2mZterr v§§n2r ^ob. af p.orckin.
Välloil.
LorZLre-ZrZn» 6ers I-LclLmorer5 ^ock.
I^enkeo. k! NAZvAi-dize krrHe - 8t!näeti I^edamärerr /gimgvjff. kä lieäerväräs öon6e-Ar8ttäetr I-e^LmorerL vägnar ketsr fernström. (*) Joli. l4o!mdsr§85oo.
O Nlrefler eZIjr ä- »s Lnnairutionr-Vtrkortet »sxifne 8^r!nk»«äsn Asver kZrerlixne k^r!näringLr uii 6ruoä-l.»A»roc, kvillc» lro s!r;lcilär ock i en^krnä» korm»r tr/ckle.
Slut pä Andra Bandet.
LomrirutionZ - Utskottets 2Lid rtima Riksdagen i örebro är l8is Afgifue - Betänkande» L>swer föreflagne Förändri^gak I Grundlagarne.
Stockholm, Tryckt i KonÄl. Lryckerirt, 18-^ t/plrrt kor Kiäck ock ^6-In 6-ll 14 OKoksr. —-»— kreti- - Ltsnäet äen »z - ->»> LorKsre - ktänäsl äcn »4 » -> - - Lonäs - LrLnäet äsn 14 ——. Wördsamt Memorial. (->onrtitlltioo8-Utskottet fär bärmedelst ti!
Rik. sens Ständer wördsamt öfwerlenma de Anmärk, »ingar och Förslag til förändringar »vid Regerings.
Formen och Riksdags.
Ordningen sorn > dels af Riksens Ständer och Lonstjtutinns-Utskotlet wid förra Riksdagen blifwrt gjorde, -dels wid denna Riksdag hos Oonsuturions-Ut. l skottet i rvcderbörlig ordning wäckre, nu til t pröfning och afgörande af nästkommande Stän. - ' der förefläs.
Assigten hwarför: de gernensamt ^ framställas är endast den, at Förflaaen pä en . gäng mätte kunna öfwers^s och redigt bedöm.
. mas.
I afseende pä de wid förra Riksdagen gjorda Anmärkningar och Förslag, tilhör UL« Koktet ingen annan ätgärd, än deras framställning; hrvad äter dem beträffar, sorn Utskottet sjelf nu upgifwrt, anbällec Utskottet at fä afgifwa följande förklaring:
Utskottet har antagit som en grundsattS, ' at wid Förslagen til ändringar i Vesta Grund. lagar fästa sit afseende endast wid Vern, hwil. i ka utan nägon flags r ssy:else ti! rubbning af Lagstiftningens -hine kunde leda til förtydligande af förejkrifterne pä et sä klart s'tt, at A s > ingen k ) mge» milanka af förändring i sielfwa Lagar ve derwid bör äga ruin, eller ock, om nägo i:» — e»-. ^ ! 1 ' c ) ststledve Riksdag beflöko Riksens Ständer at Aet wid ren nästkommande stulleafgöras; men aoÄta"ärd^Ul^ ^börttg ordning af cocskitmions-Utstottet hos sä litet s°m möjlig, är widröras och har trott at en 8t,r kan bättre äga beständ med et och annat obetydligar» fel i sin Lagstiftning, än, om i afsigt at derigenom winna fullkomlighet, man tidt och ofta bemödar fig at den förbättra
Dä de§a grundsattser kedt Utskottets ätgärdep anhäller Mffottet at det efter dem äfwen af> R.ksenS Ständer mätte bedömmas.
De ändringar Utskottet föreslagit i 14.
RikSdags-Ordningen, föranledde af til Utskottet inkcmne kttsmori»! ifrän Herr Borgmästa ren Vi-^orin samt Herrar Riksdagsmän för Stockkolms Stad, röra allenast et Ständs särskilta författningar.
Utskottet har enhälligt erkänt deras billighet; Ty Utskottet har funnit deras tydeliga syftning wara, at icke hela Ständets rätt mätte ät nägra fä personer öst werlemnaS eller Borgare-Ständets til Wa! berättigade Medlemmar kunna komma i twekan om de rättigheter, som dem wid walen til. komma och de skyldigheter dem derwid äligga. Hwad Förslaget angär wid 33. §.
RiksdagS.
Ordningen, at Vot-ttngsr inom Utskotten mätte ske per cspjtg, är detsamma icke nytt eller nu af Utskottet föreslaget.
Redan wid sist. framställ sit Förslag til förändring i berörds 38- §.. i enlighet med förra Ständers afsigt, samt ätföljdt af nu warande Loosttlutioos - Ut» skottets tilstyrkande. Wid 8r. §. af Regerings.Formen Var Utskottet föreslagit, at en tid af 5 är mätte ut« sättas, inom hwilken icke förändringar i Grund» lagarne af Riksens Ständer mätte fä beslutas, ware sig i anledning af ?ropositto»sr ifrän Konungen eller Klotioosr wäckte hos Riksens Ständers eoastitunoo,.Utskott.