Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Banko, och att Fullmäktige, så vidt af deras tillgöranden berodde, skulle öka att på de för Riksgälds-kontoret mest fördelaktiga vilkor erhålla de medel, som måste upplånas.
Uti dessa föreskrifter har Utskottet icke funnit anledning föreslå någon annan ändring, än uteslutandet af stadgandet, att obligationer icke få atfärdas med kortare förfallotid än ett år.
Beträffande det i slutet af nu gällanö reglementes 175 § intagna stadgande, angående Fullmäktiges skyldighet att sökf på de för Riksgäldskontoret mest fördelaktiga vilkor erhålla de medel, som för meranämnde kreditivutbetalningar måst i låneväg anskaffas, anser sig Stats-Utsk>ttet dock böra erinra, att då Fullmäktige, genom samma reglementes 225 §, hvars oförändrade bibehållande Utskottet ämnar tillstyrka, fått sig i allmänhet ålagdt att, jemte ett noggrant iakttagande af hvad Rikets Ständer i afseende på förvaltniigen af Riksgälds-kontoret och dit anslagna medel beslutat och föreskrifvit, omsor,sfu!lt vårda och befrämja detta verks rätt, säkerhet och förmån, synes någon ytfcrligare eller särskild föreskrift med hänsigt till den upplåning, hvarom nu är fråg;, mindre behöflig och det derom förut meddelade stadgande således utan all olägenhet jemväl kunna ur det nya reglementet uteslutas.
I öfverensstämmelse med Utskottets nu yttrade åsiser och under förutsättning, att Rikets Ständer bifalla Utskottets i fråga om meranännde 2:ne kreditiv-sumtnors Stats-Utskottets Memorial M 282. 5 framtida belopp har ofvan framställda förslag, får Utskottet hemställa, att nedanstående §§, hvilka motsvara 4 73, 174 och 175 §§ai 1854 års reglemente, måtte varda införda i det reglemente, som vid denna riksdags slut kommer att för Riksgälds-ksntoret utfärdas.
Till följd af stadgandet i Regerings-formens 63 §., hafva Rikets Ständer anslagit och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisat en krediliv-summa af Tre millioner Riksdaler, för att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Statsrådet in pleno hört och Rikets Ständer sammankallat.
Rikets Ständers å denna summa utfärdade, förseglade, anordning får ej brytas eller summan af Fullmäktige utbetalas förr, än riksdags-kallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. §•
Den krediliv-summa, som, enligt ofvan åberopade grundlags-stadgande, bör å Riksgälds-kontoret anvisas, för att, på sätt detsamma innehåller, under tiden mellan innevarande
Och nästkommande riksdag, vara tillgänglig, då Konungen till rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig, hafva Rikets Ständer fastställt till
En million femhundratusen Riksdaler, hvaraf 750,000
R:dr äro afsedda för rikets försvar och 750,000 R.dr för andra ändamål.
För bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de, genom nästföregående 2:ne §§., å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver, böra detta verks härtill disponibla tillgångar begagnas, och, i fall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-kontoret upplånas emot Kontorets obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; egande Fullmäktige att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma ränte-vilkoren samt fastställa betalnings-terminerna för dessa obligationer; dock får obligationernas förfallotid icke utsättas sednare än Fem år efter deras utgifningsdag och någon obligation icke utfärdas å mindre summa än 400 R:dr.
Till följd af ofvan åberopade § i Regerings-formen böra Fullmäktige i Riksgä dskontoret å det större krediti vet erhålla en förseglad anordning, hvilken, i händelse af samma kreditivs lyftning, och sedan riksdags-kallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord, får af Fullmäktige brytas; och torde för denna anord - 6 Stats-Vt skottets Memorial M 282. ning vid innevarande riksdag bibehållas samma lydelse, som vid sednast förflutna riksdag af Rikets Ständer godkändes och sedermera iakttogs vid utskrifningen af den Fullmäktige då tillställda anordningen å enahanda kreditiv.
Stats-Utskottet får alltså föreslå, att nu ifrågavarande anordning måtte komma att lyda sålunda: »Till Fullmäktige i Rikets Ständers Riksgälds-kontor.
Sedan Rikets nu församlade
Ständer till ett belopp af 3,000,000 R:dr R:mt fastställt den summa, som enligt Regerings-formens 63 § skal! vara till utbetalning från Rikets Ständers Riksgälds-kontor anvisad, för att af Kongl.
Majit vid infallande krig lyftas, så varda, i kraft af nämnda § och till följd af Rikets Ständers beslut, Fullmäktige i Riksgälds-kontoret härmedelst förständigade och bemyndigade att, vid det i samma § förutsatta fall och under derstädes stadgade förbehåll, omförmälda kreditiv-summa af Tre millioner Riksdaler R:mt Kongl. Majit tillhandahålla, samt, enligt Dess nådiga disposition, i föreskrifven ordning utbetala.
Stockholm den På Rikets Ständers vägnar:
För Ridderskapet och Adeln, För Preste-ståndet, För Borgare-ståndet, För Boade-ståndet»,,»
I likhet med hvad under sednare riksdagarne skett, torde denna anordning varda underskrifven af Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän samt Stats-Utskottets Ledamöter och vid Riksdagens slut få. i utbyte mot den af sednast församlade
Ständer utfärdade anordningen, genom Stats-Utskottet Fullmäktige i Riksgälds-kontoret tillställas.
Stats-Utskottets Utlåtande JW 283. 7 N:o 283.
Ank. till Eip.-TJtsk. ä. 26 Febr. 1858, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om vedergällning åt vice Häradshöf dingen Möller för en af honom verkställd öfversättning. (U. A.)
Uti en inom Borgareståndet, med stöd af 56 § Riksdags-ordningen, väckt motion, i hvilken flere Ståndets ledamöter instämt, har Herr Stolpe, med tillkännagifvande, att den öfversättning af Konungariket Belgiens provins- och kommunallagar, hvilken såsom bilaga åtföljt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets under M i 27 afgifna Betänkande angående kommunal-styrelser m. m., blifvit verkställd af Sekreteraren i Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet vice Häradshöfdingen Ludvig Möller, anfört, att, då motionären erhållit nyssnämnda Utskotts uppdrag att bereda sagde ärende och deri utarbeta förslag till utlåtande samt i anledning häraf, med kännedom derom, att Möller genom särskilta studier gjort sig närmare förtrolig med det Fransyska lagspråket, anmodat Möller att verkställa omförmälda öfversättning, motionären ock ansåge sig pligtig att för Möllers besvär med detta arbete, som innehölle 7 tätt tryckta ark, söka förskaffa honom en skälig ersättning; hvarföre, med upplysning tillika, att
Möller i detta afseende icke velat uppgifva någon viss summa, under förklarande, att han funne sig belåten med det belopp, som kunde komma att honom tilläggas, motionären, hvilken icke heller tilltrodde sig att kunna härutinnan göra något bestämdt förslag, hemställt att Rikets Ständer måtte, antingen genom särskildt beslut eller i sammanhang med reglerandet af riksdags-kostnaderne, bevilja vice Häradshöfdingen Möller en lämplig vedergällning för ofvannämnda öfversättning. Stats-Utskottet, till hvars handläggning denna fråga blifvit remitterad, får i anledning deraf anföra, att som ifrågavarande af vice Häradshöfdingen Möller gjorda öfversättning blifvit för ett Rikets Ständers Utskotts räkning verkställd och detta g Stats-Utskottets Utlåtande M 283. arbete icke kan anses hafva utgjort ett Möller, i hans egenskap af tjensteman vid denna riksdag, tillhörande åliggande, Stats-Utskottet, lika med motionären, finner billigt, att en lämplig ersättning derför varder Möller af allmänna medel tillagd.
Beträffande beloppet af denna vedergällning, torde vid dess bestämmande någon annan grund för beräkningen ej kunna ifrågakomma, än den, som i allmänhet vid betalning af öfversättningar följes.
Efter hvad Utskottet inhemtat, beräknas vanligen beloppet af öfversättnings-arfvoden efter arbetets arkantal med derjemte fästadt afseende å ämnets beskaffenhet.
Då emellertid nu ifrågavarande öfversättning måste hafva fordrat mer möda än sådana arbeten i allmänhet, i anseende till de svårigheter, som tvifvelsutan varit förenade med de Fransyska lagtermernes öfverflvttande på Svenska språket, synes det Utskottet, som ersättningen för detta arbete skäligen kan beräknas något högre än de arfvoden, som för öfversättningar vanligen bestås.
Med ledning af de upplysningar, Utskottet i detta afseende erhållit, har derföre Utskottet trott, att, om ifrågakomna ersättning fastställes till en rund summa af 200 R:dr R:mt, öfversättaren dermed kan anses vara för sin å arbetet använda tid och möda fullt godtgjord.
Utskottet hemställer alltså, att Rikets Ständer må bevilja och tili utgående af riksdagskostnads-medlen anvisa ett belopp af 200 R:dr R:mt, såsom vedergällning åt v. Häradshöfdingen Möller för ofvanomförmälda af honom verkställda öfversättning.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell. 1858 Stats- Utskottets Memorial N:o 284.
1 Ank. lill Exp.-Utsk. den 27 Fehr. 18S8, kl. 6 e. m.
Memorial, med Jörslag lill stadganden i Riksgälds-kontorets nija Reglemente, angående anslagen för folkundervisningens hejrämjan de och de ordinarie statsregleringen tillhörande utgifter samt kreditiverna.
(R:gs-Afd.) Stats-Utskottet får härmedelst aflemna och underställa Rikets Ständers pröfning och godkännande förslag till sladganden i ofvannämnda reglemente, angående anslagen till folkundervisningen, riksdags-kostnaderna, äfvensom de med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter samt de å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver; och får Utskottet i alseende på de föreslagna §§:nas nummer-ordning åberopa sin i Memorialet N:o 282 framställda erinran.
184 angående de vid sednaste
Riksdag för folkundervisningens befrämjande beviljade ocb, såsom outtagna, i Riksgälds-kontorets räkenskaper ännu balanserade anslags-summor, motsvarar 156 § af 1854 års reglemente, samt innehåller enahanda stadgande, som i denna § förekommer i afseende på hvad af dessa medel under mellantiden intill nästa Riksdag icke varder af Kongl. Maj:t disponerad!.
Biti. till li.
Prot. 4856'—4858.
4 Samt. 4 Afd. 4 Band. 50 Haft. I 2 Stats- Utskottets Memorial N:o 284. 185 §, angående de till folkundervisningen under denna Riksdag anslagne medel, grundar sig på de beslul Rikets Stander fattat i anledning al Sammansatta Stats-, Bevillnings- och Ekonomi-Utskottets framställningar i dess under N:s 19 och 33 afgifna Utlåtanden oell samma Utskotts Memorial N:o 43 samt Stats-Utskottets Utlåtande' N:o 266; varande dessa beslut lill en del fattade genom omröstningar i Förstärkta Stats-Utskotlet, enligt Memorialen N:o 216, sidd. 24—25, N:o 258, sidd. 4—5 och N:o 277. sid. 7. 186 §, angående det till kostnader för Grefve Thorsten Rudenschö/ds resor i och för folkskole-undervisningens ordnande, beviljade särskilda anslag, grundar sig på den af Rikets Ständer bifallna punkten G i ofvannämnda sammansatta Utskotts Utlåtande N:o 19, sid. 32, och motsvarar hittills gällande Reglementes 158 §. 187 §, angående de för folkskole-lärares pensionerande anvisade medel, tinnes in tagen i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 151. 188 §, angående de återstående kostnaderna för innevarande Riksdag, är lika ly dande med 160 § i 1854 års Reglemente.
189 §, angående återstoden af den för Riksdags-arkivcts komplettering och för ökande vid sednaste Riksdag anslagna summa, svarar mot och är hufvudsakligen likalydande med 161 § i det då utfärdade Reglementet.
I afseende på lydelsen af 190 och 191 §§, innehållande stadganden angående atlöningen lör Rikets Ständers Juslitie-ombudsman och hans Kansli, jemte Justitie-ombudsmannens resekostnader m. m., får Utskottet hänvisa till Utlåtandet N:o 215, der dessa §§ äro intagna.
192 §, angående den föire Justitie-ombudsmannen, Kammar-rådet S. L.
Theorell till erkända pension, innehåller Rikets Ständer» härom, enligt Förstärkta StatsUtskottets Memorial N:o 272. fattade beslul.
193 §, angående atlöningen för Sekreteraren hos Bonde-ståndets Kansli-direktion, är likalydande med 164 § i 1854 års Reglemente.
194 §, angående ersättningen af uppkomna brister i statsinkomsternas uti Riks-staten beräknade belopp, innehåller, jemte samma stadgande, som nuvarande Reglementes 166 §, ett tillägg, hvarigenom Kongl. Stals-kontoret, derest Riksgälds-kontorel, sä snart det visar sig, att stats-inkomsterna öfverstiga det beräknade beloppet, får emottaga härigenom uppkomna ölverskottsmedel, berättigas alt, i händelse af behof, deremot från Riksgälds-kontorel erhålla ersättning vid inträffande brister, oaktadt dessas slutliga belopp icke är genom afslutad riks-hufvudhok bestämdt.
Stats- Utksottets Memorial N:o 284. 3 195 §, angående
Riksgälds-kontorets ersältnings-skyldighet för bristerna i förslags anslagen, eger hufvudsakligen mahanda lydelse, sorn hittills gällande Reglementes 167 §, och innefattar en derjemte tillagd förteckning å alla förslagsanslag, som i den under innevarande Riksdag upprättade Riks-stat finnas upptagna.
196 §, angående forsellöns-ersällning till innehafvare af indelta hemmans-räntor samt tionde, är lika lydande med 169 § i 1854 års Reglemente. 197 §, angående lösen för den åt indelta Arméens korporaler samt soldaterna vid Södermanlands regemente anslagna lönings-spanmål, grundar sig på Rikets Sländers beslut genom bifall till hvad Stats—Utskottet Iillstvrkt i Utlåtandet N:o 153.
198 §. angående ersättandet af utbetald begrafningshjelp och nådårs-besparing : och 199 §, angående godtgörande! af kostnaderna för indelta båtsmans-rotars samman förande, äro hufvudsakligen lika lydande med 170 och 171 §§ i del vid sednaste Riksdag för Riksgälds-kontoret utfärdade Reglemente. 200 §, 201 och 202 §§, angående de uti Regerings-formens 63 g föreskrifna kredi tiver, äro genom Utskottets Utlåtande N:o 282 Rikets Ständers granskning och godkännande underställda.
203 §, angående kreditivet för inhemska fårskötselns och ullproduktionens befräm jande; och 204 §. angående kreditivet för Arméens ackords-reglering, äro lika lydande med nu gällande Reglementes 177 och 178 §§. 205 §, angående kreditivet för beredande af förhöjd pensionering åt Arméens befäl och tjenstemän, grundar sig på Rikets Ständers beslut enligt Förstärkta Stats—Utskottets Memorial N:o 172. sid. 14. 206 §, angående beviljadt kreditiv lill kostnaderna för Sveriges deltagande uti den i Paris tilläinnade exposition af kreatur och landtmanna-produkter, innehåller Rikets Ständers beslut genom bifallandet af Slats-Utskoltets Utlåtande N:o 141.
Dessutom får Utskottet anmäla, att följande §§ i motsvarande afdelning at 1854 års Reglemente blifvit ur förslaget till Riksgälds-kontorets nya reglemente uteslutna, nemligen 155 och 156 §§, angående de vid 1850 och 1851 samt föregående 4 Stats- Utskottets Memorial N:o 284. års Riksdagar anvisade medel till folkundervisningens befrämjande, sorn, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, icke behöfva vidare för sagde ändamål reserveras; 165 §, angående den tinder är 1855 utbetalda återstoden af 1854 års statsfylinadssumma; 168 §, angående det under sednaste
Riksdag beviljade särskilda anslag för verkställighetfaf beskattnings-väsendets förenkling; varande erforderligt; stadgande om detta anslags återstående belopp intaget i den § af det nya Reglementet, som handlar om de vid denna Riksdag beviljade anslag för de nya jordeböckernas afslutande och granskning; 172 §, angående det dels under, dels efter sednaste Riksdag, till hela sitt belopp, iyftade kreditivet för upprällhållandefaf Rikets neutralitet; 176 §, angående det vid sednaste
Riksdag till begagnande under höstmånaderna år 1855 anvisade tillfälliga kreditiv för Kongl. Stats-konloret, och 179 §, angående kreditivet till kostnaderna för Sveriges bidrag lill 1855 års industri- och konstexposition i Paris.
Slockholm den 27 Februari 1858 Stats- Utskottets Memorial N:o 284. 5 FÖRSLAG tili REGLEMENTE för Rikets Ständers Riksgälds-kontor.
Angående Riksgälds-kontoret a Ingda utbetalningar.
(Fortsättning). t G) Anslagen ill folkundervisningen, riksdag■skostnader samt aflöning en för Rikets Ständers Justitie-ombudsman m. fl.. 8 184.
De under sednast förflutna riksdag, för befrämjande af' folkundervisningen beviljade och till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition ställda ytterligare anslag, jemte derå uppkomna och för sagde ändamål af Kongl. Majit äfven disponibla besparingar, böra, i mån af behof och efter vederbörliga reqvisitioner, utbetalas al Riksgälds-kontoret med följande belopp, som utaf samma anslag vid innevarande års början voro derstädes innestående, nemligen: l:o Sextontusen Tvåhundra Riksdaler utaf 1855, 1850 och 1857 års anslag till understöd för Fo/ksko/e-lärares aflöning inom de socknar, der, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, statsbidrag för sådant ändamål, i följd af särskilda förhållanden, erfordras; 2:o Sjuhundrafemtio
Riksdaler utaf sagde års anslag till Seminarierna för bildande af Folksko/e-lärare; och 6 Stats- Utskottets Memorial N:o 284. 3:o Åttatusen fyrahundra Riksdaler utaf samma års anslag till stipendier för elever vid dessa Seminarier; kommande hvad utaf de sålunda återstående anslags-summorna icke år af Kongl. Majit disponerad! vid utgången af del år, då nästa riksdag börjar, att ej vidare för ofvan uppgifna ändamål reserveras. § 185.
Rikets Ständer, sorn medgifvit, att den personliga skyddsafgiflens halfva belopp, utgörande omkring 250,000 R:dr, hädanefter må till folkundervisningens befrämjande användas, hafva i afseende på de utgifter, som utaf denna sålunda anvisade tillgång skola bestridas, lättat följande beslut: l:o Utaf halfva personliga skyddsafgiften böra två femtedelar, beräknade att uppgå till omkring 100,000 R:dr Runt, afsältas dels lill uppmuntran för ändamålsenligt inrättande af sådana Små-skolor, som i Kongl. Kungörelsen den 29 September 1853 omförmälas, dels ock till understöd för examinerade folkskolelärare, och sålunda fördelas, att hvarje församling, som erbjuder sig all tillskjuta två tredjedelar af den summa, sorn, utöfver församlingens nuvarande tillskott, erfordras till folkundervisningens ändamålsenliga ordnande, må, efter Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, af berörde medel erhålla den återstående tredjedelen; men all, i händelse så talrika ansökningar om dylikt understöd inkomma, att medlen icke blifva tillräckliga, det må på Kongl. Majit bero, att. efter sig företeende omständigheter, ordna dessa medels fördelning.
2:o 1 mån af behof, eger Kongl.
Majit att till utgående utaf den lör folkskoleväsendet afsedda andel af personliga skyddsafgiften disponera nedannämnde, af Rikets Ständer beviljade, årliga anslags-summor: a) Tjugelyratusen
R:dr till understöd lör inrättande af höyre folkskolär; hvilka understöd dock ej för någon sådan skola böra öfverstiga 1,000 R:dr; b) Tjugesexlusen R:dr till Seminarierna, efter den fördelning, Kongl.
Maj:t anser lämplig; c) Tjugetusen R:dr till understöd för Sentin orii-elever ; d) Tolftusen R:dr till förbättrande och underhållande af undervisninysmate rielen samt till understöd vid ulgifvandel af lämpliga böcker och kartor m. ni. för folkskolornas behof 3:o
Hvad sålunda icke blifvit för vissa bestämda utgifter anvisadt af ifrågavarande hälft utaf personliga skyddsafgiften, är släldt till Kongl. Maj:ts disposition för ali till folkundervisningens befrämjande i öfrigt användas.
Derest under de år. innevarande riksdags statsreglering kommer att omfatta, Kongl.
Stats-kontoret af under bänder hafvande medel förskottsvis utbetalar hvad under dessa år för folkundervisningen varder af Kongl. Majit anvisadt att utgå utaf den dertill anslagna andel af meranämude afgift, eger Kongl.
Stats-kontoret alt, antingen efter hvarje år och sedan bevillningen till Riksgälds-kontoret influtit, eller ock förut, om sådant lin - Stats- Utskottets Memorial N:o 284. nes behöflig;!, från della verk erhålla godlgörelse för hvad sålunda blifvit förskjutet.
De besparingar, sorn å de för ifrågavarande föremål anslagna medel under ett år uppkommit, må under ett följande för samma ändamål användas.
S 180.
På del alt tillfälle fortfarande må beredas för skolstyrelserna alt begagna Grefve Thorsten Rudenschölds biträde vid foikskole-underyisningens ordnande i enlighet med hans undervisningsplan, hafva Rikets Ständer äfven vid denna riksdag beviljat ett särskildt årligt anslag till bestridande af kostnaderna för de resor, som beinälde Grefve i sådant ändamål kommer att företaga; och hör detta anslags belopp, Ett tusen femhundra R:dr, under livart och ett af de år, derunder innevarande riksdags statsreglering blifver gällande, i mån af behof och på det säll Kongl. Majit behagar föreskrifva, utaf Riksgäldskontoret utbetalas. § 187.
(Den af Slats-Ulskollet föreslagna lydelsen af denna §, hvilken innefattar föreskrift om verkställigheten af ilrågakommande utbetalningar utaf de i Riksgälds-kontoret innestående medel för /olkskole-lärares pensionerande, hafva Rikets Ständer redan godkänt genom lemnadt bifall till Slats-Utskotlels Utlåtande N:o 151.) 8 188.
Återstående kostnader och utgifter för innevarande riksdag skola al Riksgäldskontoret bestridas, med iakttagande af de, genom Rikets Ständers Stats-Utskotl, Fullmäktige, till efterrättelse härvid, meddelade beslut och föreskrifter.
Likaså bör Riksgälds-kontoret, på föreskrifvet sätt, liqvidera sådana, ännu icke godtgjorda, kostnader för sednast förflutna riksdag, som, enligt Rikets då församlade Ständers beslut, skola af detta verks medel betalas. § 189.
Hvad hittills icke blifvit begagnadl af den summa, Sjuhundra femtio R:dr, som af Rikets sednast församlade
Ständer anslogs för komplettering och förökande af det inom Rikets Ständers hus inrättade arkiv a) riksdags-handlingar och författnings-saml ingar, må fortfarande, under liden intill nästa riksdags slut, få af Fullmäktige, i mån af behof, disponeras för ytterligare anskaffning af sådana, lill della arkivs föremål hörande, tryckta böcker och skrifter samt kartor, som lör detsamma erfordras och icke utan särskild kostnad kunna erhållas, äfvensom till inbindnings-kostnader jemte andra oundgängliga utgifter för samma arkivs räkning. §§ 190 och 191.
(Genom bifallande af hvad Stats—Utskottet föreslagit och hemställt i sitt Utlåtande N:o 215, hafva Rikets Ständer redan godkänt de §§, som uti ifrågavarande regie - 8 Stats-Utskottets Memorial N:o '284. mente skola införas angående aflöningen för Rikets Ständers Justilie-ombndsnian oell hans Kansli samt godtgörande af kostnaderna för Justitie-ombudsmannens embelsresor in. m.) g 192.
Sorn Rikets Ständer funnit sig böra tillerkänna förre Justitie ombudsmannen, Häradshöfdingen i Södra Möre härads domsaga, Kammar-rådet S. I..
Theorell, en årlig pension af Sextusen trehundra nittio Hulr eller samma belopp, sorn Justitie-ombudsmaos-lönen utgjort under den lid han varit Justitie-ombudsman; så bör denna pension af Riksgälds-konloret, qvartalsvis, utbetalas från och med månaden näst efter den, hvarunder bemälde Kammar råd erhåller afsked ur Statens tjenst. § 193.
Den af Rikets Ständer, lill aflöning för Sekreteraren hos Bonde-ståndets Kansli direktion, anslagna summa af Etthundra femtio R:dr årligen, skall af Riksgälds-kontorets medel, likaledes qvartalsvis, utbetalas.
H) Utgifter, sorn med ordinarie sta t sr eg leringen ega gemenskap. § 194.
1 händelse stats-verkets, till Kongl. Slals-kontoret ingående, inkomster, för något år, icke skulle uppgå lill det sammanlagda belopp, hvartill dessa inkomster i riksstalen blifvit af Rikets Ständer beräknade, bör den brist, som, enligt Riks-hufvudboken, härigenom uppkommer i tillgångarne för stals-ulgifternas bestridande, Kongl.
Slats-kontoret af Riksgälds-konloret ersättas; Och må, under förbehåll all, så snart sig visar, att sagde inkomster komma alt öfverstiga sitt i riks-staten upptagna belopp, de sålunda uppkommande öfverskottsmedlen varda af Kongl.
Stafs-kontoret afräkningsvis till
Riksgälds-kontoret aflemnade det förra verket deremot, i händelse af behof, förskottsvis från det sednare erhålla ersättning för sig visande brister i de beräknade inkomsterna, fastän dessa bristers slutliga belopp icke blifvit genom afslutad Riks-bufvudbok bestämdt. § 195.