Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utffottets, i Memorial af den 6 dennes afgifna ullätande öttver Konungens Nädiga - Proposition, angående förekomNL hinder och slvä' rigbelcr wid werkställigheten af den nya Charli Sigillalä.
Ot supra. - kox ?rötosollo /V.
O. 8»Ivsrsio!p0-. L>i!)an§. U:d 68, 66-.
Utdrag Z14 Den 14 September.
Ut-rag af Protocollet, hället hos Hög. wördige Preste-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 14 September i8lc> S. D.
Ä^emitterades:
Ett anförande af Profesioren Decter Almquist, angäende Plan tili Krono-Domainernes utarrenderande, helst i mindre lotter.
Or su^rs.
Lx ?rotocollo O. .
Utdrag af Protocollet, hället hos Hög. wördige Preste. Ständet wid Urtima Riksdagen j Arebro den 14 Septem. ber 1810.
Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition, om medels anfläende till Pensioner för smärt blesie. rade Officerare och Under-Officerare inom Kongl. Maj:tö Arm«e och Flottor.
Den 14 September. ZiI Till Allmänna Besivärs- och (veconomie Urfforcer: Kongl. Maj-ts Nädiga Propositioner, an« a ende rättighet för Carlscror.a Slad, att hä. d .ne ler wm l-iitills fä niofina Branwins-brän:?!. -> cä'
Distillering gen-m ett Bolag och n d ett enda sammansatt Werk; samt om AU n. änna Magnuns > Jnrättniipgen i Riket.
Ut k!x ?rotocoIIo U. ^lm^vist.
Utdrag ef Borgare-StändetS Protokoll wid u
Uma Riksdagen i Arebro den 14 September 1810. S. D ^^emitterades:
Majsts Nädiga Proposition om medels ansiäende till Pensioner för sivärt bleHerade Officerare och Under.Officerare inom Kongl. Masts ArmSe och Flottor.
Till Allmänna Besivärs- och Geconomie, lltftottet: Kongl.
Maj ts Nädiga Proposition rörån, de Allmänna Magazins-Inrättningen i Riket.
Till §i6 Den 14 September.
Till Dewillnings-Utskottet: Kongs.
Majus Nådiga Proposition, angäende rättighet för Carlscrona Stad att händan. efter, som hittills, fa utöfwa Bränwins-brän. ning genom ett Solag och wtd ett enda sammansatt Werk. Herr Borgmästaren Palmborgs
Memorial om ytterligare förskoning intill nästa Riks'dag i Bewillningen fsr Uddewalla och Ämäl, samt Herr Borgmästaren Nenftns enahanda anmälan, i afseende pä Upsala, Herr Bruks-Patronen Bjuhrs för Westerbotten och Herr Borgmästaren Ull bergs för Ostersund. 'or suxi-s» blx l'rot«rco!Io .st» O. Vgjs5MS» Utdrag af' Bonde-StändetS Prokecoll wid Urtima Riksdagen i Arebro den 14 September r8iv.
S. D. Ståndet Serskildta - Utssottets Betänkande rörande Riksdagens möjligast skynd. samma Mutande, med den enda förändring, att, med willkor de öfrige Respectibe Sländen sig dermed förenade, efter den 24 i denna mänad ingen ny Motion sär i Ständer »väckas.
Or rrrxr».
Cx ?l-otoco!lo Ogbriel
Oämanv.
Den 14 September. Z17 Utdrag af Bonde-Ständets Protocoll, hällit wid Urtima Riksdagen i Arebro den 14 September 1810» S. D: ^ anledning af Jon Jonssons frän Blekingen nu inglfne Memorial, med anhällan, att den af honom wid förra Riksdagen wäckte, - af Ständer till Allmänna Beswärs- och Oeconomi.
Utskottet remitterade samt genom Riksens Ständers dä gifna bifall till Utskottets utlätan. de afgjordt, men i Riksdags-Bestulet ej införde -fräga om stadfästelse ä Sksttemäns, genom 1789 ärs Kongl. Förordning om.
Skatteköp, wundne fria Dispositionsrätt öfwer sins hemmans skog m. m. bestöts, att detta mål skulls till Expeditions-Utskottet öfwerlännäs, för att fä ruin i Bestutet för denna Riksdag; hwarom öfrige Respective Skänden- kommo att »vördsamt och »vänligen underrättas, »ned inbjudning att i ctt lika. beslut deltaga, l-tt su^s.
Lx krotocolla 6Abrisi OämLvv, Wördsamt Memorial k ^S?enom Skatteköps.
Förordningen af ben Lr Augusti 1783 erhöll Skatte-Allmogen rn liks fri Dispositionsrätt öfwer Skog och Mark, Fiske ock Djurfång, som Frälsemannen enligt Privilegier, Lgg och Författningar da ägde.
Den- , na « 518 Den 14 September. na rättighet blef m.d Säkerhets.
Acten b-?- tad och uti 20 ärs k-d ägt runi uti Rck^ls Grundlagar.
Under loopet as sist förstina Riksdag blef enliat b fogade Memorial, frana i Bonde.
Skändet wäckt att genom Riksdags.
Beflutet erhälla stadf.-ststfe härä; bwiik-t bl-s. ivit af Riksens Ständers Oeconomie-Uisk tt ge nom Expedition till Skänderne bim'Ut; hivar, efter detta mäl benvit aigjort samt alla fyra Riks-Ständen tillstyrkt bemälte Utffotts beinställan; men som samtelige Scändens Beflut icke biifwit tagne torr än emot flutet af Rcksdagen, har Expeditions Ulffottet icke widlagit nägon ätgärd med Expeditionen.
Dä säledes denna efter min tanka för osi angelägna fräga bwarken b'-fwit upptagen i Riksens Ständers Beflut ej eller kommit till Kongl. Masits Nädiga Pröfning; sä anser jag den enda utwäg för osi wara tillgängelig, att hoS wära Hög Nespectwe Med.Ständer an. hälla, det de lika med osi wille remittera detta redan beflutna mäl till Riksens Ständers nuwarande Expeditions-Utstötts snara handläggning.
Hwarefter wr hoppas och förwänta, att snart fä röna ett nott wedcrmäle af wär Nä. dige Konungs omwärdnad för sine undersätares fanna wäl samt billiga och rättwisa fordran.
Örebro den 14 September igro. Ul'r?.g
Den 14 September. gt9 Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde. Etändet wtd Urtima Riksdagev i wrebro den 14 September igro. S. D. Efter förnyad föredragning af det Be. tänkande, som, i anledning af Kongl. Maj:ts till Stars-Utstottet i Räder aflemnade Proposi. tion, rörande medel och utwägar till godtgö. rande af de Stats. Werketäbragte oförutsedde utgifter för Hamnstängningen och lugnets äter. ställande inom Hufwudstaden, Stats.
Utskottet den g i nu löpande September mänad afgifwit och den 7 dennes blifwit pä bordst lagdt, in. stämde Bonde.
Ständet i lika beflut med det, som Wällofl.
Ständet, enligt medde. ladt och nu uppläst Protocolls Utdrag af den io i denne mänad, widtagit, att med pröfningen och afgörandet ssulle hafwas anständ till desi alla de flere utomordentliga behof, som under denna Riksdag kunde komma i fräga, hunnit biifiva kände; hwarefter Ständet i ett sam. manhang wille fatta och stadga sitt beflut.
Oe suprs. klx Urotocvllo 6sbnsl Oämsnn Utdrag 8L0 Den 14 Septomöer.
Utdrag af Protccottet, hältet hos Hederwärda Bonde.Ständer wid U:tima Riksdagen i Orebro den 14 September i8ro.
S D. <<)ewilln!ngs.
Utskottets den 7 i denne mänad pä bordet lagde Memorial af den 5 dennes, innehällandes Utffottels utlätande öf. wer ett ifrän Wällust.
Sländet remit» teradt Memorial af Handelsmannen Kel län. der om Skyddsafgiftens och BrännwinS-Bewillningens bestämmande för mindre Hemmans, delar inom Carlstads Län, föredrogs; Och bief utlätandtt till alla delar gilladt. vr supra.
Lx prokooollo Labriel Östmann, Utdrag af Protokollet, hället hos Hederwä^tza Bondea Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 14 September ibio. S. D. I^pplästes ett Protoeoll, flstledne gärdag hället wid sammanträdet af den Nämnd, som ägde att döma, hurmvida Högste Domsto. lens Den 14 September. tens Ledamöter gjort sig förljente att i deras: kall hibchällas, och bekanns deraf, med 28 röster emot 19 wara afgjordt, det samLelige Ledamöterne ägde Riksens Ständers förtroende;: bwadan Expeditions-Utskottet skulle anmodas att författa till.
Mastt en underdänig anmä-. län härom, vt supra.
Lx ?rotQLvlio ELhris!
Ästwaon-, Utdrag af Bonde-StZndets Protoeolt Lid Urtima Riksdagen i Arebro den 14 September iZio. S. D. O^^ogs ä nyo och gillades Vewillnings Ulffottets förledne gärdag pä borde! lagda utlåtande af den 8 i denna mänad, i anledning af Kongl. Maj:ts dit remitterade Nådiga Proposition, angäends förekomne hinder och swärigbeter wid werkställigbcten af Riksens Ständers förnyade Chartä.
Sigillatä Förordning. vt supra. Lx ?rotvco!Io Lahris!
522 Den 15 September.
Den ig September. 52Z I105 I-ko^Iokk.
I^ickck. ocki ^.ckeln clen iZ §ept. fölV».
I^reiie - 8r8näet - - - - 6en 18 - - Lor^srs-8ränäer - - - - ilen i8 - v - koncke - 8iän6sr - - - - cken »8 - Wordsamt Memorial.
T - -ill ätlydnad af Riksdags-Ordningens 29. § - samt i stöd af den rättighet i 105. §.
Regerings-Formen innefattas, har Constitutions.
Utskottet, genast rrid denna Riksdags början, genom underdånig anmälan hos Hans Kongl.
Maj t äskat de Protocoll, som uti Stats.
Rädet blifwit förde och af Utskottet bordt genomläsas.
Majit har äfwen i Räder genom Dest Hof-Cantzler, till Utskottet läckts öfwerlemna: i:o De uti Justitiä.
Ärender i Stats.Rädet hällne Protocoller frän och med den 15^ Junii 1^09 till och med den 16 Julit innewarande är. 2:0 Protocollerne i General - AuditeursÄrcnder frän och med den 15 Julii 1809 till och med den z ststl.
Julii. 5w Protocollerne i Krigsärender frän och med den t4 Junii 1809 tkll och med den 16 Julii 1810. 4:0
Protocollerne i Kammar-Ärender frän och med den 14 Junii 1809 till och med den 24 sistl. Jn!ii. 51) Protocollerne uti K.-nnn. r-Är.-..verne, hällne i RtkeiS Allmänna Are: ders
De- edlu-, g frän frän och med den zi Maji 1809 till och med den 19 sistl.
Junii. 6.0 Protocollerne i Ecclesiastique.
Ärender, hällne i Stats-Rädet vä, Rikets Allmänna Ärendes Beredning frän och med den 22 Junii 1809 till och med den 12 Julii innewaran. de är. * 7:0 Protocollerne öfwer Handels, och Finance Ärender, inför Kongl. Ma^t uti StatsRädet förde, ifrän och med den 15 Junii 1809 till och med den 16 sistl.
Julii, jemte de dertill hörande Protocoll hällne i Rikets Allmänna Ärenders-Beredning.
As Protocoll, som angä Ministeriella Ärender och Commando mäl, i det som rört allmänt kände och af Utskottet uppgifne händelser, , har, uppä Utskottets unverdäniga anbällan, I, Kongl. Maj:t äfwen täckts i Räder lemna Utskottet del af 1.0
Protocollerne hällne i Stats Rådet den 25 och 26 Junii. mne-.varande är rörande Riksj dagens flottning ifrän Hukwudstaden. 2 0 Stats - Rävets Protocoll för den 28 Junii i samma ämne, sedan Riksens S>änders FuIImägtige r Banquen och Riksgälds.
Contoiret blifwit hörde. z:o Stats-Rädets Protocoller för den 50 Augusti och den 26 September förledit är, i anledning af Freden med Rystland. a:o Protocollerne hällne i Stats-Rädet den 21 och 29 November samt den 14 December förlidet är, i anledning af Freden med Danmark. 5:0 WH.
Den rg September. 5:0 Stats-Nädets Protocoll för den ^0 Januari! innewarande är, i anledurng af Freden med Frankrike. 6:0
Det Protocoll, hörande till Commando-mäl, som rörde Westra ArmLens uppbrott och ätertag ifcän Stockholm sist!, är. 7:0 De Protocoll, hörande till Commando-mäl, som angingo det i Hukwuvstaden förefallne upplopp den 20 sistl.
Constilutions - Utskottet har med all nog» granhet fullgjort den pligt detsamma af Regerings-Lagarne, i afseende pä vesta Protocoll, funnit sig älagd, och får nu härmedelst under öfwerlemnande till Riksens Högloff.
Ständer af sin wördsamma förklaring, att det ej funnit nägvn anledning till anmärkning emot Mats, Rädcts Ledamöter, Föredragande eller Korumgens Rädgifware i Commando-mäl, anmäla att det lälunda förrättat den granskning som enligt 76. §.
Riksdags-Ordningen och n. §. i den af Riksens Ständer- fastställde Answarighets
Lag för Stats-Rädets Ledamöter, föredragande och Konungens Rädgifware i Commando-mäl, frikallar berörde Höga Embetsmän frän all answarighet för deras
Embetes utöfning intill den dag^ dä innevarande Riksdag tagit sin början.
Orebro den 15 September 1310.
Pä Constitutions-Utffottets wägnar -ä. 6.
P Djngllsllms. st b. ltoobsLlnlä^ Prom 6. 5ilvL.'sto!ps. Den ig September. 82k IstppIFLi K05 kkickcL. ockr ^6eln 2lH iZlo-, ärelös-rien 29 - LyrZLre-8r^näer cien 2 Ocr. - - Loncle - äittnäer ' 6en. 29 8e^r° Wördsamt Memorial.
Collega Kungörelse af detr 0,0 Maji 1799 angäende förbättring i 178Z ärS Landtmäteri.
Taxa, är uti 12.
Mom. föreskris, wit, att, i fall Landtmätare ej godwilligt utbekommer sitt arfwode, Konungens Befallningsbafwande bör derom anlit,rs, som, utan uppehåll, genast äger lemna nödig handräckning till utmätning, helst förrättningsmannen för sin räknings riktighet answarar.
Angäende denna föreskrift bär Riksdags, mannen Bengt Andsrsson frän Elfborgs Län, uti ett Lill Hederwärda Bönde.
SLändet inaifwit Memorial, anmält, att densamma stall blifwit sä förstådd, som skulle Konungens Befallningshafwande äga, att utan connnunicäticm och Jordägarens hörande, samt säledes utan egentelig pröfning, bifalla utmätning ä den summa räkningen innehäller; hwaraf stulle föl. ja, att, fastän i samma Mom. medgiswes, det Jordägaren, som sökt blifwit, mä, inom wist tid fä ätala räkningen för hwad den innefattade mer, än sig borde, samt derä erhällaKonun - 526 Den 15 September. gens Befallningskafwcmdes Utslag, Jordägaren dock kan b.ifwa nog lidande, enär, sedan Landtmätaren undsätt sitt arfwode, sorn ofta kunde innefatta bela förrättningens liqvid, »verkställigheten as det ättrstäende arbetet lika fullt länge inebles, och Landtmätaren lill äswentyrs emelle» lid erhölle transport till annan ort, eller »ned döden äspinge; i hwilka fall ersättningen antingen more aflägsnad eller omöjlig, och merendels utsökandet deraf förenadt med ^ä mycken kostnad och beswär, att Jordägaren helst »väljer att ivid sörsta stadan läta bero, ändä nöjd om, för ägodtlningens frN komnande genom ny förrättningsman, utgången rörande arfwodet bliswer bättre.
I anledning hivaraf Riksdagsmannen widare andragit det yrkande, det ofwanberörde förestrist mätte sälunda ändras eller förklaras: att Landtmätarens arkwodes räkning ej »nätte anses erecutiv förr än den blifvit »ned Parten oommunioerad och dest riktighet prcfivad, i enlighet med Landtmäteri.taz-an eller enskilde öfwerens, kornmelser saint att Landtmätaren ej mätte rindfä hela Arfwodet förr, än förrättningen »vöre stukat, och icke utan emot borgen.
Utskottet svin ä ena sidan, finner det angeläget att Landtmätare, hwilkas bufwudsa, keliga inkomster bestä i arfwoden för private förrättningar, mätte, sä snart ste kan, erbälla hwad dem, i följd deraf, tillkommer, inser, ä den andpa, dels otjenligheten att ett yrkande, hivar, igenom de, blott pä egna uppgifter, deröfwer »veder - Den iZ September. 627 ivederparterne ej blifwit hörde, skulle kunna fä destas egendom utmätt, ulan att ens nägon säkerhet härrmd »vöre de ststnämde lemnad för hwav de till äfiventprs skulle ku ma »visa sig hafwa, utöfwer sin ratta skuld, utgifwit, tels ock, att, af lemnad möjlighet för en Förrättnmgsman, att före förrättningens stut, uibekomma sitt bela arfwode, tröghet i arbetets fullbordande är att befara. Hwarföre Lag-Utskottet, till hivars utlakande ofwanberörde yrkai»de blifivit remitteradt, au''er sig äga fullkomlig anledning hos Rikwns Högloft Ständer förestå det, »ned ändring i ofwanberörde föreskrift, stadgas mätte.
Att da Landtmätare bos Ronungens Befallningshaftvande säker h.rndräckning tilt rplniätning af sitt arfwoe för private förrättningar, hans ingifne räkni:g ej mä anses ut.mätniiigsgild förr, än de. samma, efter wederparteus hörairde, blifwir, i ighct med Landrn»äterj Taxan eller' särskild-te öfwe» nskommelfir, af konungens Bc-» fallningshafwande präfwad, samt att dereft Ronungens BrfaUningshafwande skulle finna ftäligt, det, innan förrättningens slut, större eller mindre d-.l af arfwodet mä fä af Landtmätaren uppbäras, fadant icke mä bewiljas utan emot borgen af twänne wedechäftige män, de der, en för begge och begge för en, Mifwara för de uppburne medlens äterbärande, i händelse Domaren pröfwar, att Landtmätaren sin skyldighet icke fullgjort» Hwilket dock Riksens Högloft.
Ständerö widare pröf.
H28 Den !Z September, pröfning' wördsmnt underställes.
Orebro dM iZ September 1810.
UZAloii. 6!6ijör0:Lj!sr ocir ^äelns l.eä2w,Zrer5 vZznLr äob. st dloräiv.
UäAl^rs6<; Lor^L7S - 5tAnL-rckLmärers v^§n3ir ^>nä.
I^snfeo, AZ iiostvorck.
I^rcAe--8t8näek§ I.sä3mAcSr8 vä^nLp C. A. ^ImgviK.
Höäekvsrcks Lon6e- §rZ,r2- ders I.e637N§ceps vä^nLr ftonss HaäersLLON. ftoksa l-!o!mb»erz88on.° pyxUg kor c>cs> x<!e!n 6cn ty 8c^t. !§ioi Prr0e - 8rZnäer äsn ry . - 8or»cre-8r»n>1sr Zen r Ock. ^> 8»ni!e. 5rsu<icr 6en 'ry 5spr. Wördsamt Memorial. b anledning af Riksens Högloft'.
Ständers a sist öfwerständna Riksdag andragna underdäaii. ga anhällan om Kongl. Majus
Nådiga sane. tion ä den af dem förestagne Förklaring k siver 7. Cap. 1. Z.
Balken, att fastön, ester sökt Jntekning och sedan Domaren utsatt Lag till Galdenärens hörande deröfwer, denne Rulle, innan samma dag inträffat, sökt alträ» des förmon, sädant icke mä betaga en r alla andra afseenLen fullgilltig lnteknmg den werkan att medföra förmvnsrätt, har Kongl.
Maj:t till Den 15 September. 599 till Rikets nlk församlade Ständer i Räder proponera!, alt sä wäl till beMadran af säker och stadgad lagstipning, som till förekommande af möjcliga misibruk, en särstild författning mätte Utfärdas L wiste smständkgheter angående intekning fast egendom: r hwilkek afseende Kongl.
Maj t nedanstäende fyra särskilde stadgan» den i näder förestagit, dem Lagckltstottet, ifölgd af samtelige Respcctive Riks Ständens nennsi, i behörigt öfw erin ägande tagit L'sta Stadgandet: ''att, berest äga tenä knvars fasta egendom intekning dlifwit fokt, ställe, innan Weöerborande Domare öfwer Znteknings-Ansökningen sig stultligen utlätit, antingen med doden afgä, fasta egendomen till annor person öfwerlöt», eller tilt Lsrgenärekne all sin egendom genom Lonours afstä, mä ^l.teknings Ansökningen derigenom icke at fes förfalla, utan sökandens katt, efter siwad Allmänna tragen ock) denna Lorfattning i öfrigt bjuder, pröfwas och bestämmas:'' anser illffottet till alla delar , 5fwerensstämmande med de grunder, Riksens Högloft.
Ständer ä sifia Riksdag för gällande antagit, hwarföre ock cktski.tlet äger al! anledning tillstyrka, det detta, stadgande äsiwe» mä af Arkets nu församlade Högloft.
Ständer säsom
Lag antagas.
I <2:dra Puncten af Kongl. Majlls Nädiga Proposition förestäS: "att den Borgenär, som Inledning sökt , n»en icke inom Nittio dagar derefter, al Domarens deröfwer meddeltg Bihang, N:o 67, 68.
Dom - SZ0 Den 15 September.
Den 15 September. ZZi Domboks Utdrag, lemnäs Gäldenären del, eller inför Domaren, ivid det Domstolens sammanträde, som infaller näst efter sedan zo dagar förflutit ifrän berörde tid af 90 dagar, bestyrker, att, ä det ställe, Gäldenären är Mantalsskrifwen, han icke träffas kunnat, eller om dest wistelseort rngen anwrsning kunnat erhällas, bör nägon förmon af Jntekningen icke tillgodo njuta?
Utskottet inser nogsamt nödwändiqhetcn deraf, att, pä det en fastighetsägare mä i lid fä kunskap om de Jntekningar i hans egendom sökte blrfwa, och för att kunna genom wffande af fordrans ogrund, eller genom betalning, be fria egendomen frän gravation, nägon wist tid bör bestämmas, inom hwilken, wid förlust af den förmon genom Jntekningen will minnas, Borgenären mä wara skyldig, sä widt ske kan, kungöra Gäldenären om intekningen och den dag
Domaren för hans hörande förelagt.
Men den i Räder här förestagna tid har synts, i afseende pä inrikes wistande Gäldenär rer, wara allt för läng och derigenom mindre befordrande af ofwannämnde ändamäl, hälst de, som bo i samma Stad eller Härad, der Jntekningen sökes, hwilket är det w.ttiligaste fall, borde, inom nägra dagar eller gansta fä weckor, begwämligen kunna fä del af Domsto leus derom utfärdade Protocolls, Utdrag, sam! den som bodde i den mest aflägsna del af Rr ket, ätminstone inom högsta inrikes stämnings liv, som är 9 weckor, eller 6z dagar, erhälla om om ärendet kunskap.
Hwar'öre ock Utskottet förmenar, alt, i stället för de förestagna 90 dagar, 65 dagar, i afseende pä inrikes boende Gäldenärer, kunde wara ttlttäcGttge; ärwensom, i stället för det r
Räder föreslagna alternativ, att Borgenären, dä ban ej kan förete bewls om eomlmmication, borde stprka, det Gätdenärén i Mantalsstrisnmgs orter ej kunnat träffas, Lag Utskottet insett nödwändigheten att fökeflä nägon sadan ätgärd, b wars bewisning dels more för Borgenaren mindre sivär, dels Möjligtwis mera bidragande tili egenteliga ändamälet, som är, att Gäldenären mätte fä kunskap om ärendet.
Sädant är anslag ä Gäldenätens husdörr: sädane äro äfwen Kungörel-' ser uti In- och Utrikes tidningar, dä hans wistai. ve wore okändt eller han utrikes stadd.
Det är wäl ej ofelbart, att Gäldenären genom detza Åtgärder, kan fä snar kunskap om ärendek; men han förlorar ocksä ej mera än tiden till underrättelsens erhållande: och emedlertid Hat Borgenären gjort hwak> han kunnat.
I stället för högstberörde s:dra Punes, fär Utstettet säledes förcflä följande stadgande:
Den Borgenär, som iittetttimgVsZkr, men, dä Gäl. dcnärcn är inom Riker boende / icke inom 6Z dagar derest, r, af Domar effs dcrofwer medde 1 te prokoeolls-Utdrag, lemrlat Gäldenären del, eller, om denne i sur hemwist ej träffas kunnat, samma pro to eoll a hans husdörr, i tillkallade 2:»e witnens öfwerwaro fästat, bär nägon forMon af den dä fäkta-rnteknin gen - 552 Den 1Z September.
Den iZ September.
535 gen icke tillgo-s »juta.
Är Gäldenärens wi. heM; hvaraf äter ffulle följa, att Inteknings. staude okändt, eller a utrikes -ort, mä In- Mandén ägde mera fördel af ett dubbelt Gäl.
Lekvmgsfokanden wid lika äfwcntpr, ock) in- tze^ärens smek, än af ett enkelt, som ätminstoom lika tid, hafwa, ä närmaste Post-Lon-- ej beröfwade de andre Borgenärerne, af fator fogat behörig anstattt om insörandc af stjghetens wärde, hwad öfrigt wara kunds.
Lungorelfen härom, fä wäl uti Stockholms Utffottet inser nogsamt, hurusom anledning post Tidningar trenne gängcr, fom en gang st^ företer tilt befarande, att Gäldenärer, dä uti Hamburger Tidning- Och bör om deste befinna fig i vbeständ, möjligen kunna gif. åtgärder bewis till Domstolen wara ingis- ^ ^^a Borgenärer att genom In wit ä rlästa Rättegångsdag eller Ting, foM txkning betäcka fina fordringar.
Men da förinträjsar ester Zv dagar, ifrån den tid, dä lusten af Inteknings. förmon äfwen kan träffa nämnde ätgärder bordt wara widtagne, allt pe„l, hroilke med Gäldenären icke cvlluderat, och wrd förlust af den dä sökta Inteknings. för-ch^n,de befarande destutom icke kan gälla i de morien, derest laga förfall ej st^r as ka"- eoncourser, som, efter dödsfall, genom urarfvagredie Puncten af högstberorde Nädlga g5rftse uppkomma; bär Utffottct, dä tillika o - Proposition innrhäller: "att en Jntckning, som blifwit fokt, under de, före Gäldenärs Cestions.
Anftknings ingifwande föregängna zo dagar, men af Domaren icke blifwit faststäld, icke mä j Concrursen rägon Förmonsrätt medföra?'
Detta stadgande ffulle innehälla ett undantag ifrän den i i^sta Puncten i Näder frgkNställda allmänna regel.
Wiv jcmnförande af undantaget med regeln, nppstär den, i Lag.
Utffottels tanka, bckäukeliga fölgd, att om Gäl. denären inom de z» dagarne, utan att förytt. ra den inttknade fastigheten, sökte Cefiion, fful. le, om fnststgllel<en ej före CeHionen ffett, Bor. genären förlora fin Förmonsrätt; men om deremot Gäldenären, im m samma tid, förrut, föryttrade egendomen, och derefter sökte Cestion, ägde Borgenären sin panträtt emot köparen i be. stridigt är, att Gäldenär, genom en tidigare eller senare ansökning om cefion-, icke bör kun. na Borgenärs rckt förmörka, funnit betänkeligt tillstyrka underdänigt bifall till denna del af Kongl. Maj ts Rädiga Proposition.
Fjerde Puncten innehuller:
''Att dä ä fast egendom Inteckning blifwit fokt, men Domaren ej öfwer den skedda Intekri ingens bestånd fig urlätit, det dä stall Loncoucs-Domaren tillhöra att frägan om Intekningens beständ upptaga: och pröfwa."
Sedan Gäldenär sökt Cesiion, kan han ej wara behörig, att ensam smara i fädana mäl, som röra hans egendom.
Om derföre, efter sökt Intekning.
Domaren ej förr» än inträffad Concours, warit i tillfälle sig om Intekningens beständ utiäta;, ftnes det wara samtelige Borgs nä - 554 Den rz September, närers rätt, att, ivid pröfningen deraf, böras, hälst desie, i händelse collusion ägt rum, till äfwentyrs ffulle kunna wisa sädaat, samt dy. medelst förbiildra en fastställelse, som eljest, i fölgd af Gäldenärens swekfulla erkännande af ffulden, ffulle kunna uppkomma.
Men, som samtelige Creditvrerne ej äro kände förrän efter Proclain.dagen; sä kuirde det förorsaka omwäg och hinder för Concoursmälets afgörande, örn I.nteknings Domstolens pröfning af nämnda stägn ffulle förrut afbkdas.
I öfrigt, och dä Msökningsfrägor, som hos Konungens Befallningshafivande äro, wid in» träffande Concours. anhängige, böra förwisas till Concours.
Domstolen; synes det ock wara hHxmed gnalogt, att äfwen oafflutade Jntek. nmgsfräqor, hwilka närma sta till den Posie» sioriffa-Rättegängen, blefwo till sistnämnda Domstol, wid lika händelser, förwiste.
Pä besia grunder, och dä, enligt förrut. warande speciella staoganden, Concours.