Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:ts vid innevarande Riksdag aflåtna Nådiga Proposition om Siatsverkets tillstånd och behof har framställning blifvit gjord opi godtgörelse för följande utaf Slats-konloret, enligt E. K. M:ts Nådiga föreskrift, af under händer hafda medel förskottsvis verkställda utbetalningar, nemligerj: l:o.
Till enkan H. J. Westin, den genom Stockholms Rådhus-rätts dom den 16
December 1851 bemälda enka tilldömda ersättning för uppkomna brislfälligheter uti den henne tillhöriga, af K. M:t och Kronan förut tili ernbets-lokal åt Öfver-slålhåliareembetets Kansli förhyrda, men numera afträdda egendomen N:ris 5, 6, 7 och 8, qvarteret Iris, emellan Westerlånggatan och Prestgatan i hufvudstaden, uppgående, jemte ränta, till 396 R:dr 35 sk. 4 rst.
Då ifrågavarande ersättning grundar sig på domstols, efter hvad Rikets Ständer inhemtat, laga kraftvunna dom, hafva, vid sådant förhållande, Rikets Ständer medgifvit, att omlörmälda 396 R:dr 35 sk. 4 rst. må, vid nästblifvande liqvid emellan Slatsoch Riksgälds-verken, å Stats-inkomslernes öfverskott afföras.
B i/i. till 41.
Fröt. 4833 ål 483 4. 40 Samt. 4 Afd. 51 402 Expeditions-Vtnkottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i 43. i l 2:o. Till Landshöfdingen Grefve K. A. Posse, ersättning för origtigt Årlagd kronotionde-spamnål, under arén 1839 till och nied 1847, för åtskilliga under bergqvara säteri lydande rå- och rörs-hemman, med 611 R:dr 44 sk. 6 rst.
Enligt hvad Rikets Ständer erfarit, har E. I(.
M:t, jemlikt Nådigt beslut de\i 8 September 1852, förklarat Grefve Posse vara lagligen berättigad att af Kron i utbekomma nämnda ersättning, utgörande sammanlagda värdet af 7 tunnor 28j ippar kronotionde, hälften råg och hälften korn, för hvarldera af berörda nio år, enligt dta för Kronobergs län under samma lid gällande markegångs-pris; och hafva Riket: 8läu\ der derföre medgifvit, att beloppet, 611 R:dr 44 sk. 6 rst., må, i likhet med den i !öre-\ nämnda punkt omförmälda post, få i liqviden mellan Stats- och Riksgälds-verken aflöras.
s 3:o. Till betäckande af Kongl.
Theaterns förlust genom skådespelens in tällande, i följd af Hans Kongl. Höghet Hertigens af Upland timade frånfälle, 6,000 R.dr. I betraktande deraf att Rikets nu församlade.
Ständer anvisat en tillökning i anslaget för Kongl. Theatern af 14,000 R:dr årligen, att från och med nästa år utgå, hvilken anslagsförhöjning, uppå enskild framställning beviljad, alltså, då högstberörda Nådiga Proposition afgafs, icke var påräknad, har det synts Rikets Ständer, att ifrågavarande förskotts-belopp skäligen bör kunna af Kongl. Theaterns anslag godtgöras, helst om någon lindring i afseende på återbetalningen rnedgåfves, medelst ersättningens fördelande på flera år; hvadan Rikets Ständer, vid sålunda saknad anledning alt bifalla E. K. M:ts Nådiga framställning i förevarande hänseende, deremot rfiedgifvit den lindring i återbetalningen af ifrågavarande förskott, 6,000 R:dr, alt beloppet får med en tredjedel årligen under hvartdera af nästkommande tre år Slats-kontoret ersättas af stats-anslaget för Kongl. Theatern.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln dea 7 Okl. 185.8.
Preste-Ståndel den 7 — — Borgare-Ståndet den 7 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående anslag för Svenska naturalsters m. m. öjversändande till '1855 års exposition i Paris. (Stats-Utsk:s Utl.-de N:o 281.) S. A. K. Sedan, i anledning af Kejserliga Franska Regeringens meddelande, alt våren 1855 en allmän exposition komine att i Paris öppnas för naturalster samt industri- oéb Expedilicns-Utskollets Förslag till anderd.
403 konstprodukter från alla länder, med derjemte uttryckt önskan, att en kommitté målto blifva utsedd, hvilken, för hvad Sverige anginge, kunde träda i förbindelse med den af nämnda regering för anordnandet af expositionen tillförordnade kommission, samt ombesörja samlandet, urvalet och öfversändandet af Svenska bidragen till expositionen, E. K.
M:t lör berörda ändamål i Nåder förordnat en kommitté, hvilken erhållit
Nådigt uppdrag alt vidtaga eller, der så erfordrades, i underdånighet föreslå de åtgärder, som kunde linnas vara af nöden för Sveriges deltagande i nämnda exposition, äfvensom att tillkännagifva i hvad mån allmänna medel blefve för ändamålet erforderliga, så har, efter det bemälda kommitté, under förutsättning att något passande Kronans ångfartyg ställdes till kommiltéens disposition, för transporten af de Svenska expositipns-artiklarne, ansett kostnaden dervid kunna beräknas till omkring 25,000 R:dr B:ko, b,. K. M:t behagat, uti aflåten Proposition af den 11 näsllidne Juli, jemte förmälan Jiärom, för öfrigt i Nåder meddela Rikets Ständer, hurusom E. K.
M:t funnit att det /tillfälle, som genom ifrågavarande exposition blifvit för Sverige öppnadt, att kunna / framlägga prof på sina förnämsta naturalster, äfvensom de vackraste resultaten af husslöjdens, fabrikernes och manufakturernes verksamhet, jemte arbeten af utmärktare svenska idkare af de sköna konsterna, icke borde lemnäs obegagnadt, enär genom den kännedom, som såmedelst hos främmande nationer blefve spridd om
Sveriges naturliga tillgångar samt industri- och konst-skicklighet, afsättningen af landets produkter otvifvelaktig! befrämjades på samma gång landet vunne i yttre anseende, hvarföre E. K. M:t, sorn hyste den säkra tillförsigt, att Rikets Ständer, i hvad på dem ankomme, icke skulle vilja undandraga sig alt med E. K. M:t samverka lill uppnående af det mål, hvartill första stegel blifvit taget genom tillförordnandet af nämnda kommitté, nemligen att Sverige vid denna storartade, men fredliga tädan mellan de civiliserade nationerna måtte blifva på ett värdigt sätt representeradt, samt tillika var öfvertygad, att de härtill erforderliga medel, äfven om de komme att uppgå till ett icke obetydligt belopp, blefve til!
Rikets sanna fördel använda, pröfvade nödigt att lill Rikets Ständer göra Nådig framställning om anvisande af den tillgång, som för ändamålets vinnande kunde finnas behöflig; Och då den för expositions-artikiarnes afsändande och återhepilande beräknade kostnad blefve betydligt högre, derest kommittéen icke kunde få dertill begagna något Kronans ångfartyg, utan blefve nödsakad att förhyra ett af de få härtill lämpliga enskilda ångfartygen, samt det på förhand icke kunde med säkerhet bedömas, huruvida omsländigheserna nästa år medgåfve begagnandet härtill af något kronofarlyg, har E. K. M:t nu i Nåder föreslagit, att, tdl bestridande af kostnaderne för sammanbringandet och afsändandet till Frankrike och återhemtningen derifrån, äfvensom för värden i expositions-lokalen af Sveriges bidrag till 1855 års allmänna industri- och konst-exposition i Paris, Rikets Ständer mätte å Riksgäldskontoret, såsom kreditiv, anvisa en summa af 50,000 R:dr Banko, att af E. K. M:t, i den mån behofvet det fordrade, för ändamålet användas; i sammanhang hvarmed E. K. M:t Nådigst förklarat, att af detta belopp otvifvelaktig! en ganska betydlig del komme att besparas, om, såsom E. K.
M:t önskade och jemväl funne lämpligast, något Kronan tillhörigt passande ångfartyg kunde för transporten blifva att tillgå.
Hvad sålunda blifvit i Nåder föreslaget hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande; och anse Rikets Ständer ostridigt, att sådana utställningar till förevisande af olika länders naturalster samt industri- och konst-produkter, som den, hvilken i Frankrikes hufvudstad förberedes, alt nästa år der ega rum, hafva eli mägtigt inflytande på utvecklingen af folkens industri och konstflit, samt således verksamt bidraga till nalionalvälmågans ökande.
Genom Sveriges deltagande uti ifrågavarande exposition skall ock den Svenska nationen ulan tvifvel komma att deraf skörda vigtiga och välgörande fruk - 404 Expeditions-Utskotlels Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 150. ter.
Så väl för Rikets fördel, som för dess anseende, är det af vigt alt de'åtgärder, som i detta afseende nu vidtagas, blifva sådana, att
Sverige må vid nämnda täflingsstrid kunna på ett nationen värdigt sätt uppträda.
Då emellertid möjligheten häraf i hufvudsaklig mån måste blifva beroende af den omständighet, huruvida tillräckliga tillgångar finnas för ändamålet att disponera, hafva Rikets Ständer, som inse svårigheten att på förhand beräkna den erforderliga summan och derföre, lika med C. K. M:t. funnit lämpligast, att medlen i form af kreditiv beviljas, med bifall till E. K. M:tS Nådiga framställning, å Riksgälds-kontoret, till E. K. M:ls Nådiga disposition, anvisat en kreditiv-summa af Femtio Tusen Riksdaler, alt, i män af behof och emot framdeles skeende redovisning, lyftas, till bestridande af kostnaderne för sammanbringandet pch afsändandet till Frankrike samt återkemtningen derifrån, äfvensom för vården i expositions-lokalen, af Sveriges bidrag till 1855 års allmänna industri- och konst-exposition i Paris.
Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Oppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Okt. 1854.
Preste-Slåndet den 7 — — Borgare-Ståndet den 7 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upplåtelse till staden Malmö af Kronan tillhörig mark, för utvidgning af stadens begrafningsplats m. m.
(Stats-Utsk:s Uthde N:o 282.) S. A. K.
Rikets Ständer, som fått emottaga E. K.
M:ts den 18 sistlidne Augusti uti nedanomförmälda ämne aflåtna Nådiga Proposition, hafva deraf inhemtat, hurusom Malmö stads äldste, med förord af Landsböfdinge-embetet i Malmöhus län, hos E. K. M:t i underdånighet anhållit, dels att, för behöflig utvidgning af stadens begrafningsplats, åt staden måtte i Nåder öfverlåtas två Kronan tillhöriga, å en företedd karta med N:ris 1 och 2 utmärkta jordstycken, tillsammans utgörande 1 tunnland 12,6 kappland, emot förbindelse för begrafningsplatsens kassa att till nuvarande Place-Majoren i Malmö, Expedilions-Ulskotlels Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o ISO.
405 som disponerade nämnda jordstycken såsom löneförmån, årligen, så länge han samma befattning innehade, utgifva ett mot den nu utgående arrende-afgiften för omförmälda jord svarande belopp, dels ock att, till befrämjande af så väl den tilltagande rörelsen i städet/, som dennas försköning, tre å särskild karta med N:ris 1, 2 och 3 betecknade jordstycken, om tillhopa 8,9 kapplands vidd, äfvensom den mellan dem framgående genvägen från ciladellet emot hamnen., måtte likaledes Nådigst varda till staden upplåtna, på det att sålunda nya Sloltsplats- och norra Vall-gatorna måtte kunna med hvarandra sammanbindas, samt jemväl stadens vid norra f. d. fästningsgrafven belägna promenad blifva längs norra Vall-galan utsträckt intill den sä kallade Slottsplatsen.
I Häröfver hördt, tillstyrkte Krigs-kollegium i underdånighet den sökta upplåtelsen af/ omförmälda jordstycken, hvad anginge genvägen från hamnen till Malmö f. d. citadell, likväl endast tili så stor del, som fordrades för nya Sloltsplats- och norra Vallgatornas förenande, men tillika, ej mindre i afseende på det af sökanderne föreslagna •vilkor för upplåtande af jord till begrafningsplatsens utvidgning, fästade E. K.
M:ts höga uppmärksamhet på behofvet af förhöjd aflöning för nuvarande Place-Majorens i Malmö efterträdare, i den mån inkomsterne vid tjenslen förringades genom borttagande efter hand af de för densamma från ålder afsedda löneförmåner, än ock, nied lemnad upplysning derom, att den till ofvannämnda två galors sammanbindande erforderliga tomten N:ris 1 och 2 nu vore mot ett årligt arrende och på sex månaders uppsägning till enskild person uthyrd, underdånigst hemställde, det mätte staden Malmö förpligtas att allt framgent utgifva ersättning för så väl nyssberörda till Krigs-kollegii Forlifikations-afdelning ingående arrende-belopp, som äfven den inkomst, vissa tjenstemän för det närvarande hemtade af det till promenadplatsens förlängning afsedda, 5,4 kappland innehållande jordstycket N:o 3; Och har E. K. M:f, som, genom hvad i ärendet förekommit, funnit det ådagalagdt, alt den Kronans mark, om hvars afslående till staden Malmö underdånig anhållan af dess Äldste blifvit gjord, vore för de uppgifna ändamålens vinnande verkligen behöflig, uti den Nådiga Propositionen täckts föreslå Rikets Ständer att medgifva, det samma mark eller ofvan närmare betecknade fem jordstycken mätte, jemte genvägen från hamnen till Malmö f. d. citadell, den sednare dock med den af Krigs-kollegium föreslagna inskränkning, till staden Malmö upplåtas, under dervid fäsladt förbehåll, att staden från den tid, den af de särskilda jordstyckena komme i besittning och sedermera allt framgent årligen i behörig ordning ulgåfve ersättning för de deraf nu till vederbörande utgående arrende-afgifter och öfriga inkomster.
Af de till frågan hörande, Rikets Ständer delgifna handlingar, har vidare befunnits, att ofvanberörda lill förenande af två gator afsedda jordstycken N:ris 1 och 2, af tillsammans 3,5 kapplands vidd, utgöra en del af ett Kronan tillhörigt område, innehållande 3,070 qvadrat-alnar eller omkring 7 kappland, hvaraf Krigs-kollegium under den 27 November 1851 upplåtit nyttjande-rätten ät enskild person emot en årlig arrende-afgilt af 10 R:dr 31 sk. 8 rst. och skyldighet att platsen, sex månader efter det uppsägning från Kollegii sida skedt, afträda; Och hafva, på grund af de skäl, den Nådiga Propositionen innehåller, Rikets Ständer, för sin del, medgifvit, att ifrågavarande fern jordstycken, jemte genvägen från hamnen till Malmö f. d. citadell, den sednare dock med den af Krigs-kollegium föreslagna inskränkning, må till staden Malmö, för de uppgifna ändamålen, upplåtas, med vilkor att staden från den tid, den af de särskilda jordstyckena kommer i besittning och sedermera allt framgent årligen i behörig ordning ulgilver ersättning för de nu deraf till vederbörande utgående arrendeafgifter och öfriga inkomster; börande denna ersättning bestämmas af fem kompromissarier, af hvilka Krigs-kollegium utser två och staden Malmö två'samt dessa fyra samfäldt välja den femte, som förer ordet. 406 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 151.
Hvilket allt, till svar å hvad E. K. M:t behagat i ämnet Nådigst förr då, ikels Ständer få härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Stockholm den 14 Oktober 185-4.
Uppläst och godkändt hos Ridd. oell Adeln d. lt Oki. 18S4.
Presle-Slåndet d. 14 — —•
Borgare-Ståndet d. 14 — — Bonde-Ståndet d. is — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående stämplade pappersafgiften.
(Beviiln.-Ulskts Betin m. m. Ntris 10, 17 och 23, samt Först. Stats-Utsk:s Mern.
N:o 255.) S. A. K.
Med öfverlemnande af förslag till nj författning angående stämplade pappersafgiftens beräkning och utgörande från och med nästkommande år, få Rikets Ständer underdåningst anhålla, att E. K.
M:t täcktes låta till efterrättelse kungöra allmän författning, i öfverensstämmelse med detta förslag, som i nedannämnde delar skiljer sig från nu gällande Chartffi-sigillatffi-förordning, nemligen: §• 3.
Då bland de uti punkten 3:o uppräknade handlingar, till hvilka skola begagnas biläggnings-kartor af den särskilda beskaffenhet Kongl. Kungörelsen den 15 Maj 1846 föreskrifver, äfven synes böra införas äktenskaps-forord, enär desamma i fråga om kartering redovisas pä enahanda sätt som de uti domstolarnes intecknings-protokoll intagne handlingar, hafva Rikets Ständer ansett ett sådant tillägg erforderligt samt ifrågavarande punkt i öfrigt böra erhålla den förändrade redaktion, sora förslaget innehåller.
Enär stämplade pappers-afgiften numera i (lera fall utgår med viss procent af förekommande skiljaktiga belopp, hafva Rikets Ständer funnit nödigt, att del i 9 §.
1 mom. af nu gällande förordning, med afseende å lvsningssedlars kartering, intagne speciela stadgande, angående stämpelpappers-afgiftens utgörande, då denna vid uträkning slutar med runstycken eller med visst skillinglal under 1 R:dr, öfverflytlas till de Expedilions-Ulskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o i 5 i. i " g. inlagna allmänna föreskrifter, samt alitsa i 3 §. 9 mom. infört ett stadgande i sådant hänseende. §•
4. thurn, vid jemförelse af de i 3 §:s 1 och 2 morn. förekommande stadganden, någon tvekan icke bör kunna uppstå derom, att alla sådana rättegångs- samt andra skrifter och handlingar, som i 4 §.
1 morn. afses och hvilka böra antingen skrifvas på i beläggas med stamphult papper, skola karteras efter arktalet, helst den alternativa rät!- beten alt nyttja biläggnings-kartor icke kan anses vara medgifven såsom en utväg att undgå någon del af den afgift, som vid skrifkartors begagnande skulle blifva oun vildig, har likväl, enligt hvad Rikets Ständer inhemtal, saknaden af bestämd f< :
I rift angående karteringén efter arktal vållat olika tillämpning af författningen.
Till förekommande häraf har i rubriken öfver den uti 4 §.
1 mom. intagne tarif blifvit tillagdt bestämdt stadgande, all de i tarifen utförda afgifter skola för hvarje ark beräknas.
Det under rubriken Pass till inrikes orter eller Norrige, i 2 punkten af 4 §. befintliga stadgande i fråga om dy lika pass för korporaler af infanteriet hafva Rikets Ständer ansett lämpligen böra omfatta jemväl dessas vederlikar, eller korporaler i allmänhet, hvadan denna punkt erhållit don förändrade redaktion, bifogade förslag utvisar.
1 fråga om kartering af Fastebref innehåller nu gällande författning, alt desamma skola förses med stämpladt papper till en fjerdedel emot hvad för köpe- och bytesbref är stadgadt.
Som det likväl icke sällan inträffar, att lagfart meddelas å annan fast egendom än som genom köp, skifte eller gåfva förvärfvats, såsom t., ex. å sådan, som medelst arf eller testamente erhållits, så hafva, vid tillämpningen af ofvanberörda stadgande uti dylika fall, enligt hvad hos Rikets Ständer blifvit anmäldt, olika åsigter om författningens mening, så väl vid Underdomstoiarne som inom Hofrätterne, gjort sig gällande; och då, till undanrödjande af villrådighet i detta hänseende, ett förtydligande synes vara af nöden, samt Rikets Ständer ansett, att fastebref, då det, efter ansökan, meddelas å ärfd jord, icke bör vara underkastadt enahanda stämplade pappers-afgift, som för dylik, på grund af köp eller byte utfärdad handling finnes föreskrifven, enär, i fråga om arf, Statens rätt genom boupptecknings-kartering synes vara behörigen iakttagen, hafva, i öfverensstämmelse härmed, Rikets Ständer funnit rubriken fastebref, 1 morn., böra erhålla den förändrade lydelse, bilagde förslag innehåller.
Vidare stadgas uti 2 mom. under ofvannämnde rubrik att, i händelse fastebref anmäles vara förkommet, då det inför domaren skall uppvisas, det bevis eller protokolls-utdrag, som i stället företes, bör, om det skall gälla, vara med stämpladt papper försedt till lika belopp, som det, hvarmed det förkomna fastebrefvet bort vara belagdl; men då en sådan dubbel karterirtgs-skyldighet icke synes vara med billighet öfverensstämmande, samt tvifvel derom att ett förkommet fastebref varit på föreskrifvet sätt karteradt numera icke torde kunna uppstå, enär det åligger domare alt, vid insändande till Hofrätt af Underdomstolarnes renoverade lagfarts-protokoll, behörigen redovisa det lör dithörande handlingar och deribland fastebref använda stämplade papper, hafva Rikets Ständer funnit berörda moment böra ur författningen uteslutas.
§§. 5 och 6.
Med afseende å embels- och tjenstemäns i allmänhet knappa lönevilkor, hafva Riket» Ständer ansett det vara af billighet påkalladt att bereda någon lindring i da 408 Expedilions-Dtskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i Si. dryga afgifter, hvarmed dessa löner för närvarande äro betungade, hvadan Rikets Ständer funnit skäligt alt, vid befordran i samma tjensteväg från en tjenst tiil en annan, stämplade pappers-afgiften för Fullmagter och Konstitutorialer må, i likhet med hvad vid förflyttning från lägre till högre lön inom samma grad nu är stadgadt, utgå endast efter det belopp, som motsvarar skillnaden emellan de löneinkomster, som liillrädas, och dem, som förut innehafts, med iakttagande likväl att, då någon utnämnes lil! beställning af den beskaffenhet, att lön på stal dervid ej åtföljer eller först framdeles kommer att åtnjutas, stamphult papper, enligt ofvannämnde grunder, beräknas efter skillnaden emellan den innehafda lönen och den lön, som åtföljer sådana beställningar, som med den tillavancerade äro jemförlige, hvarvid den, sorn sålunda löst fullmagt, bör, dä, lill följd af erhållen lön eller ytterligare befordran, ny kartering för honom ifrågakommer, anses som om han verkligen innehaft ett lönebelopp, motsvarande det, hvarför han redan erlagt lösen; börande dock såsom allmän regel gölla, alt beloppet af stämpladt papper för fullmagt eller konstitutorial eller resolution å lön icke må i något fall understiga hvad som för resolutioner i allmänhet stadgadt är; Och hafva, i öfverensstämmelse härmed, stadgandena i 5 §. under rubrikerne Fullmagter samt
Transporter och hylen äfvensom motsvarande stadganden i 6 §. erhållit den förändrade lydelse förslaget utvisar.
Då Folkskole-lärarebefattningarne i allmänhet äro åtföljda af obetydliga löneförmåner och ansökningar till dessa befattningar i vissa fall äro befriade, från stämpladt papper, samt Folkskole-stadgan innehåller att Fullmagternä skola idan lösen ulgifvas, hvaraf synes böra följa, att stämpladt papper icke heller bör för dem ifrågakomma, har, ur nu befintliga stadgande i 6 §. om kartering af Fullmagter för ringare skolbetjente m'. fl., uteslutits »Folkskole-Iärare», och Fullmagter för dem upptagits i 7 §. bland handlingar, sorn äro från stämpladt papper befriade. §. 7. 1 fråga om kartering af protokoll, utlåtanden, värderingar rn. fl. handlingar, som af landtmätare upprättas, har, enligt hvad hos Rikets Ständer blifvit lillkännagifvet, villrådighet vid författningens tillämpning uppstått med anledning deraf, att beskrifning ar öfver geometriska kartor äro, enligt 7 §. af gällande förordning, från stämpladt papper befriade.
Som likväl de skäl, hvilka föranledt befrielse för dylika beskrifningar, nemligen uppmuntrandet och befrämjandet af egouppmätningar och laga skiften, jemväl synas böra gälla för andra likartade, af landtmätare och provins-landtmäteri-kontoren upprättade handlingar, hafva Rikets Ständer funnit det tillägg höra' ega rum, som författningsförslaget under rubriken Beskrifningar öfver geometriska kartor innehåller.
J enlighet med hvad vid 4 §. blifvit i fråga om Fastebref yltradt, har i 7 §., bland handlingar, som äro från stämpladt papper befriade, upptagits Fastebref å ärfd egendom.
Vid rubriken Permissions-sedlar har införts enahanda rättelse, som i 4 §. under rubriken Pass till inrikes orter blifvit vidtagen. §. 8.
Uti öfverskriften till denna §. hafva Rikets Ständer ansett orden »emellan enskilde personer» lämpligen böra utgå, enär i sista mom. punkten 1 stadgas huru för - Expeditions-Utskottets
Skrifvelse, N:o 1 S I.
409 förhållas bör, när någon med Kronan, dess officerare eller allmänna1 inrättningar kontrahera!-.
Då uti Irsta punkten af ofvanskrifne §. stadgas, att kontrakt skall med ny karta beläggas, när det på ny arrendator eller hyresman transporteras, så hafva Rikets Ständer ansett meningen dermed vara, att en sådan förnyad kartering icke skulle ega rum i annat fall, än då kontrakt efter arrendetidens början transporteras; men som berörda stadgande blifvit vid domstolarne på olika sätt tillämpadt, synes ofvannämnde förklaring vara af omständigheterna påkallad, hvarjemte, för att ställas i sammanhang med berörda stadgande, 8:de punkten af 3 §. erhållit den förändrade lydelse, förslaget utvisar.
, Enär stadgandet rörande karlering af sådana kontrakter, som å landet emellan jordegare och torpare upprättas om några tunnland jord, dervid städja erlägges, genom sin otydlighet gifvit anledning till olika tillämpning vid domstolarne så till vida, att en dd belagt dylika kontrakter med så stor karta, som motsvarar fem procent af den köpeskilling eller städja, hvarför torpet förvärfvats, några ansett fem procent af köpeskillingen böra betraktas såsom ett årligt arrende af torpet och kontraktet i enlighet dermed karteras, samt andra åter beräknat kartan efter en arrendesumma, motsvarande hela köpeskillingen, har hos Rikets Ständer blifvit yrkadt, det sådane uttryck uti den blifvande Chartae-sjgillatae-förordningen måtte väljas, att tvetydighet uti berörda hänseende hädanefter icke blefve att befara; och har, i sådant ändamål, ifrågavarande stadgande erhållit den förändrade redaktion, bilagde förslag utvisar.