Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I 4:e anmärkningspunkten hade förmälts, att en aktieegare, hvilken innehade 60 lotter, för dessa hypothiserat, bland annat, en revers, intecknad i den så kallade Fornanderska gården, numera hus och gård under Röda N:o 62 och Svarta N:o 88 i Oskarshamn; att enligt bevis, utgifvet den 4 Juli 1860 af Intendents-kontoret uti Allmänna Brandförsäkringsverket för byggnader på landet, bemälde hus och gård i Oskarshamns stad innehade brandförsäkring uti nämnde Brandförsäkringsverk till ett värde af 5,221 R:dr 75 öre; samt att detta hypothek vore antaget att gälla såsom säkerhet för 3,400 R:dr; men att då reglementet för Allmänna Brandförsäkringsverket för byggnader på landet innehölle, att
Direktionen efter inträffad brandskada och verkställd undersökning m. m. öfversänder penningarne till Konungens Befallningshafvande, hos hvilken den, som skadan lidit, har att uttaga och qvittera betalningen, så syntes omförmälde
Brandförsäkringsverk icke gifva den ringaste säkerhet för den, som har en fordran intecknad i ett der brandförsäkradt hus, att, ifall huset brunne, af brandstodsersättningen erhålla sin fordran godtgjord framför den brandskadade, hvilket deremot reglementet för Städernas Allmänna Brandstodsbolag i §§. 34, 37 och 41 uttryckligen tillförsäkrade inteckningshafvaren.
Då, på sätt anmärkt blifvit, reglementet för Allmänna Brandförsäkringsverket för byggnader på landet icke tillförsäkrade inteckningshafvaren enahanda säkerhet i afseende på utbekommande af ersättning vid inträffad brandskada, funno Fullmäktige den nu ifrågavarande inteckningen icke kunna såsom säkerhet för af Riksbanken till Filialbanken lemnad försträckning godkännas, utan förordnade att annat antagligt hypothek borde i dess ställe anskaffas.
1 afseende på ett af en aktieegare aflemnadt hypothek, bestående af en skuldsedel å &,000 R:dr intecknad i hus och gård N:o 1 och 2 i Eksjö, hvilken fastighet vore brandförsäkrad i Försäkrings-aktiebolaget Skandia, likväl endast för .'i j- år, räknade från den 18 Oktober 1862, hade, i 5:e punkten, med anledning af Bankoreglementets föreskrift att, när
Riksbanken utlemnat lån mot pant af stadsfastighet, som vore försäkrad i Skandia, skulle, till betryggande af inteckningsbafvarens rätt, en särskild premie, såväl för det löpande året som för minst 2:ne följande år, vara i förväg erlagd, anmärkts, att upplysning icke förefunnes derom, huruvida något sådant i förevarande fall egt ruin; men sedan Filialbanks-direktionen, i dess förklaring upplyst, att den i Bankoreglementet föreskrifna särskilda premie till Försäkringsbolaget Skandia vore genom
Direktionens försorg erlagd, läto Fullmäktige dervid bero.
Med förmälan att en aktieegare såsom hypothek, bland annat, aflemnat en revers på 20,000 R:dr, vederbörligen intecknad i åtskilliga stadsfastigheter i Oskarshamn, af hvilka 4 vore brandförsäkrade i Städernas Allmänna Brandstodsbolag för 9,500 R:dr, hvadan reversen vore upptagen såsom säkerhet för 6,300 R:dr; äfvensom att berörde revers, utgifven den 1 Mars 1851, vore ställd ensamt till uppgifven person och betalbar med endast 1,000 R:dr om året i 20 år samt att någon afbetalning icke vore å reversen afskrifven, bade, i 6:te punkten, hemställts, huruvida denna revers kunde anses vara i behörig form såsom grundfondshypothek; och hade såväl Filialbanks-direktionen som Riksbankens ombud vid Filialbanken beträffande denna revers i sina förklaringar uppgifvit, - 41 - att utgifvaren af reversen dårnera medgifvit den person, till hvilken densamma vore ställd, rättighet att låta densamma komma i tredje mans hand och att reversen derefter blifvit på Filialbanken transporterad, vid hvilket förhållande och då utaf ifrågavarande revers redan vore till betalning förfallet ett belopp, öfverstigande den summa, hvarför reversen blifvit hos Filialbanken hypothiserad, Fullmäktige ansågo denna anmärkning kunna förfalla.
Beträffande en såsom säkerhet aflemnad revers å 30,000 R:dr, hade endast anmärkts, att densamma vore betalbar först efter ett års uppsägning, hvilken dock icke finge ega ruin före den 31 December 1865; ett förhållande sorn
Direktionen å sin sida ansett icke inverka på Bankens säkerhet; och läto Fullmäktige härvid bero.
I 8 de punkten hade omförmälts, att en delegare för 10 stycken aktier aflemnat en skuldsedel på 1,027 K:dr, intecknad den 14 November 1859 uti */4 mantal Böta, som vore för år 1850 taxeradt till 1,816 R:dr. och att, enligt vid handlingarne bilagdt gravationsbevis, samina hemmansdel blifvit nästpåföljande dag, eller den 15 November 1859, intecknad för ytterligare 2,598 R:dr 68 öre; hvadan och då dessa båda inteckningar tillsammans utgjorde 3,t>25
R:dr 68 öre, eller dubbla taxeringsvärdet, samt, enligt den vid tiden för berörde inteckningars fastställelse gällande inteckningslag, alla inteckningar, fastställda vid samma ting, egde sins emellan jemnlik förmånsrätt, oaktadt de blifvit sökta eller meddelade på olika dagar, ifrågasatts huruvida Kongl, förordningen af den 8 Oktober 1861 om förändring i borgenärers rätt kunde hafva någon retroaktiv verkan och tillämpas då tvist uppstode om företrädesrätt emellan förut erhållna inteckningar; varande af Riksbankens ombud vid Filialbanken härutinnan anfördt, att, ehuru orimligt det ville synas, att intecknings- och förmånsrätt, sorn enligt förut gällande lag och på god tro vunnits, skulle genom nämnde Kongl. Förordning upphört, såvida tvist derom icke blifvit anhängiggjord före 1863 års början, väl torde, jemlikt 9 och 10 §§. af samma Förordning, kunna antagas, att ofvan omförmälda den 14 November 1859 meddelade inteckning för dess innehafvare medför företrädesrätt till utbekommande af hans fordran ur panten framför egaren eller innehafvaren af den dagen derpå, eller den 15 November samma år meddelude inteckningen.
Enär i händelse nu ifrågavarande 2:ne iffteckningar å tillsammans 3,( 25 R:dr 68 öre, såsom fastställde vid samma ting, egde lika rätt, den hos Filialbanken hypothiserade icke vöre' antaglig till ett densamma motsvarande belopp, samt
Riksbanken icke kunde ätnöjas att, såsom säkerhet för leninad försträckning antaga en inteckning, hvars förmånsrätt berodde på en lagtolkning, som vore till sin riktighet långt ifrån ostridig, funno Fullmäktige sig icke kunna såsom grundfondshypothek godkänna nu ifrågavarande, uti hemmanet 'U mantal
Böta intecknade revers å 1,027 R.dr, utan föreskrefvo att annat antagligt hypothek skulle i dess ställe anskaffas.
I anledning af hemställan i 9:de punkten, huruvida aktieegares uti dess allmänna förbindelse till Filialbanken intagna öfverlåtelse af de till honom sjelf eller ordres ställda skuldsedlar, som aflemnas, vore tillfyllestgörande, så att särskild transport till Filialbanken eller ordres icke erfordrades å hvarje skuldsedel, förklarade Fullmäktige, att alla hypothek, ställda till viss man eller ordres, borde med vederbörliga transporter förses, och att såsom grundfondshypothek icke finge antagas något endast till viss man ställdt skuldebref, sä vida ej dera blifvit meddelad sådan påskrift, hvarigenom skuldebrefvet vore gällande uti innehafvarens hand.
Vid den i 10:e punkten gjorda anmälan, att af fyra aktieegare till fyllnad i deras grundfondshandlingar afiemnadt myntadt silfver ingått i Filialbankens kassa och att Riviiortrnes Berätt. äng. Bunkcverkét. ö — 42 — Län på äldre Läne-banko obligationer.
Om öfoer låtande till Allmänna Ilypotheksbanken af Bankens for - dringar mot pant af fast egendom pä landet, Lån mot in~ teckning i fastighet och återbetalning i silfver. i stället blifvit såsom hypothek inlagd en intecknad skuldsedel af uppgifven beskaffenhet, hito Fullmäktige bero.
Och hafva Fullmäktige, med underrättelse om deras sålunda fattade beslut, forelagt Filialbankens
Direktion att inom fre månader inför dem styrka, att hvad sorn af Fullmäktige till rättelse fdreskrifviis, blifvit af Direktionen behörigen fullgjord t, vid äfventyr, att Banko-reglementets föreskrift om uppsägning af större eller mindre del af den Filialbanken från Riksbanken lemnade försträckning eljest komme att af Fullmäktige mot Filialbanken tillämpas. § 46.
A lån på äldre Låne-banko-obligationer hafva under år 1863 blifvit inbetaldte 407 R:dr 64 öre, hvarigenom Bankens fordringar för sådana lån minskats till 21,571 R:dr 94 öre. § 47.
I anledning deraf att, genom 49 § 3 mom. i Bankoreglementet, åt Fullmäktige öfverlemnats att inled i och afsluta aftal med Allmänna Hypoteksbanken om öfvertagande af Bankens fordringar mot pant af inteckning i fastighet på landet, har, genom af Fullmäktige utsedde Deputerade, underhandling öppnats med Styrelsen för Allmänna Hypoteksbanken, men ännu icke blifvit atslutad. § 48.
Vid 1823 års riksdag bildades, på sätt 4 artikeln 4 afdelningen §17 i det nämnde år utfärdade Banko-reglemente omförmäler. en ny fond till utlåning mot pant i fast egendom, och stadgades, beträffande denna ulåniilg, bland annat, i 21 §, att »på hvart och ett af de från nya lånefonden utgående fastighetslån skall ovägerligen erläggas årlig afbetalning uti Svenskt silfvermynt eller deremot svarande lodtal myntbart silfver, reduceradt till Riksdaler efter nu varande "skrot och korn, med ett helopp af 2 för hundrade i ett för allt om året, beräknadt efter den summa, hvilken i Bankosedlar såsom lan utgått;» äfvensom att, »efter 337a års sålunda verkställd inbetalning, anses lånet liqvidera It : läntagare obetnget att, om lian så för godt finner, öka eller påskynda afbetalningen och derigenom tidigare sin skuld afbörda; dock efter samma beräkning, så att Banken må för hvarje i sedlar utgifvet lån af denna fond kunna påräkna en återbetalning af 662/3 procent i silfver».
De på grund af dessa stadganden från Banken utgifna lån bokfördes, intill år 1834, i räkenskaperna på det sitt, att räkningarne debiterades för 667a procent i silfver af den såsom lån i bankosedlar utgifna summa, hvadan Banken redan vid lånens utgifvande räknade sig till godo den uppkomna skillnaden och sedermera bland tillgångarne b t lanserade den vinst, som successivt under 337» år skulle inflyta genom den stadgade inbetalningen i ett för allt af 2 procent i silfver årligen på länens primitiva belopp i RÅsdalen- Banko.
Sedan likväl Rikets Ständer i 239 § af det den 26
Maj 1835 utfärdade Bankoreglemente beslutat att, derest, efter verkställande omföringskalkyl i afseende på Bankens fastighetslån emot återbetalning i silfver från första utgifningsdagen af dessa lån till och med år 1832, skulle visa sig, att något kapitalöfverskott, utöfver Bankens grundfond, 5,000,060 R:dr, kunde disponeras, samma öfverskott borde till Riksgäldskontoret. öfverlcmnas, förordnade Banko-Fullmäktige den 6 Augusti samma år, att dessa Jan derefter väl finge, likasom tillförene, i nummerböcker, vigilanslistor ecb räkenskaper - na i allmänhet upptagas till det belopp 5 Riksdaler silfver, som komme att återbetalas, hvaremot omföring af dem samfäldt till en början skulle ske vid hufvudafslutningen år 1834 och att på kapitalkonto då skulle afföras hvad som, med beräknande af 3V5 procent årlig ränta, enligt uppgjord utredningskalkyl, visade sig hafva, efter förra metoden, på framtida räntevinst blifvit antlciperadt och såsom kapitaltillgång i förtid upptaget, samt vidare, att in- och utgående balanserna, si väl den verkliga som den i silfver, borde i 1835 och följande årens generalhufvudböcker blifva synliga, dock så, att summan i silfver, sorn extraktet öfver dö utestående lånen balancerade, i behörig ordning flyttades inom linien i nämnde hufvudbok, som i stället borde i kolumn upptaga det belopp i sedlar, hvilket för hvarje år genom berörde utrednings kalkyl utröntes; och slutligen att den ’/* procent tillökning i räntan, sorn, enligt Kongl.
Kungörelsen af den 6 April 1830, ä 4 procent årligen erlades på i förtid liqviderade lån, icke erfordrade särskild uträkning, utan finge anses såsom i sin må® minskande den till omkring 3000 R:dr Banko uppkommande återstod pä den räkning,.sorn, under titel: »Utlåning mot inteckning i fastighet och återbetalning i silfver, fördelad i kapitalafbetalning och 3Vs procent ränta», uti 1834 års bokslut först öppnades, sedan alla låntagare till fullo godt gjort sina förbindelser, då det finge ankomma på Banko-Styrelsen att hos Rikets Ständer till afskrifning anmäla, hvad som funnes vara för högt beräknadt tili följd deraf, att Banken årligen god t gjort sig för 34/s procent ränta på lånens i sedlar beräknade återstod efter sista inbetalningen.
Å de lån, för hvilkas uppkomst och bokföringssätt här ofvan är redogjordt, var, på sätt i § 43 af sistlidet års revisionsberättelse är omförmäldt, vid 1862 års slut bok fördt såsom ännu utestående ett belopp af Silfver R:dr 4,204: 28, 7. deraf lån på landtegendomar S:r R.dr 3,309: 39, 11. och « på stadsegendomar.
, » » 894: 36, 8.
S:gr R-.dr 4,204: 28, 7.
Detta silfverbelopp var dock, på grund af ofvan anförde föreskrift, i räkenskaperna fördt inom kolumn, hvaremot ett beräknadt belopp i Riksmynt af R:dr 4,342: 21 öre fanns i kolumn ut fördt.
Emedlertid har å ifrågavarande län redan under tiden intill 1863 års slut influtit icke allenast nyssnämnda summa af R:dr 4,312: 21, utan ytterligare derutöfver
R dr 5,672: 84 öre, under det att vid samma års slut ännu fanns utestående å detta slags lån ett belopp i silfver af R:dr 1,659 27 sk. 9 rst, .motsvarande i riksmynt R:dr 6,638: 31 öre; och sålunda har, i stället för en förmodad brist vid samtliga lånens siutliqviderande, tvärtom redan nu visat si» ett öfverskott i den nyss omfönnälde kalkyleringsräkning; hvilket öfverskott härleder sig deraf, att en stor mängd af lånen blifvit till fullo infriade långt före förlällotiden, för hvilka, jemlikt ofvan berörda 1830 års Kongl. Kungörelse, blifvit erlagd ’/5 procent högre ränta än elen kalkylerade.
Då de obetydliga äterstoderna på fastighetslånen mot återbetalningsskyldighet i silfver numera äro i det närmaste allesammans till inbetalning förfallna, och ingen anledning mera finnes hvarken att vidare begagna den i 1834 års generalhufvudbok först öppnade kalkyleringsräkning. ej heller att vidare bokföra dessa lån i riksdaler silfverspecie, har vid 1863 års generalbokslut blifvit såsom kapital-tillökning bokfördt såväl den utöfver kalkyieringsbeloppet influtna vinsten, som den ringa återstoden på lånen, hvilkas belopp till och med den 30 Juni 1864 ytterligare minskats: landtfastighetslänen till R int R:dr 3,928: 74. och stadsfastighetslånen till » » 2t8: 55 Summa Runt Kalr 4,197: 29.
Ut lånny mot. inteckning i fastighet och återbetalning i sedlar.
Lagsökningar för fastighetslån.
Skiftes- och odlings- lån. 49 §.
Vid 1862 års ingång voro mot pant af fast egendom
Och återbetalning i sedlar utestående R:dr 7,830,901: 49.
Under loppet af nämnde år utlemnades: 168 landtegendomslån med 223,230; — 10 stadsegendomslån 27,120: — 250,350: — Summa R:mt R:dr 8,081,351: 49.
Kapitalafbetalningarne under samma tid utgjorde: å bruksegendomslån 4,357: 30. » landtegendomslån 467,6^-8: 30. » stadsegendomslån 70,926: 92. 542.972: 52. hvadan utestående kapitalfordringarne vid 1863 års slut uppgingo: å bruksegendomslån till 26,817: 05. » landtegendomslån » ■ 6,521,411: 20. » stadsegendomslån r» 990,050: 72. 7,538,278: 97. 50 §.
Under tiden från sednaste revisionsberättelses afgifvande till den 1 sistlidne Juli, hafva lagsökningar för fastighetslån anställts, dels då dylika lån, i anseende till försummad afbetalning, skolat till hela deras belopp indrifvas, dels till infordrande allenast af uraktlåtna årsinbetalningar.
Af lagsökningsärenden utaf förstnämnde beskaffenhet voro den 1 Augusti 1863, oafgjorda 15. hvarefter tillkommit 35. 50, och äro af dessa: inställd i anseende til! mellankotnmande liqvid 1. afslutade genom verkställd indrifniug 15.
J6. hvadan på handräckning af vederbörande exekutorer den 1 Juli återstodö 34.
Af lagsökningar till indrifvande af uraktlåtna årsinbetalningar qvarstodo den 1 Augusti 1863 80, till hvilka sedermera kommit 200. £80. af dessa äro: inställde, i följd af mellankommen liqvid 41. afslutade genom verkställd indrifning 104.
145. och återstodo således nyssnämnde 1 Juli 135 § 51.
Å skiftes- och odlingslån utestodo vid 1862 års slut...
R:dr 29,001: 37. deraf äro under år 1863 inbetaide » 11,052: 48. så att utestående beloppet vid årets slut utgjorde R:dr 17,948: 89. - 45 — § 52. „ . j *- Lagsökningar
Den 1 Augusti 1863 voro af skiftes- och odlings-lan pa utsökning beroende o. försk’/tes-ocli Under sednare förflutna tiden intill den 1 sistlidne Juli hafva till lagsök- odlingslän ning utremitterats --•••— 4. _ Sigr i) st.
Men då lagsöknings-åtgärderna blifvit afslutade genom verkställd indrif ning af .. så befunnos nämnde dag återstoden af dylika lagsökta lån utgöra allenast 5 st. § 53.
För de af Direktionen öfver Bankö-Diskontverket vidtagna åtgärder ecb beslut a«charge, /or under år 1863 är decharge meddelad af de Revisorer, sorn verkställt granskningen detta verks räkenskaper och förvaltning för nämnda år. lHskonirerkti § 54.
De af Revisorerne till granskning af Låne-kontorens i Göteborg, Malmö och 5Y is-AieAvntoreL by räkenskaper och förvaltning för år 18-63 utfärdade dechargér för Styrelser», fe öfver ofe- Styrelser malde Lånekontor äro af Fullmäktige godkände. § 55.
Af Banko-Diskontverkets i Stockholm samt Låne-köntbrfenS i Göteborg, Malmö och Wisby räkenskaper för år 1863, få Revisorerne framlägga nedanstående, med ledning af Revisions-berättelserne, upprättade sammandrag:
Diskov.trör elsen A. Handels- och Näring s-Diskont-fovden.
I Stockholm. 11 Götheborg.
I Malmö. I Wisby. Inkomster'.
Förskottsränta Ofverränta Af lån på löpande förskrifningar:
Förskottsränta j 139,230 Ofverränta Kapital-nfbetalningar ä inom linien förda lån
Af lån på aktier oell publika papper:
Förskottsränta Ofverränta 124,755 12 1,283 io: 95 152 15 14,752 10 96 10 11,013 112,786 36 3,307 98 i 56,364 43 492 02 20,703 ■ 1,157128 450 11; 46 6,867! 32 26! 49 305 — 1 56 Transport | 280,282| 73| 1L7,107[ 3ij 79,l78|l9; 7,200)37 — 46 — I Stockholm.
I Götheboi Ör I Malmö. I Wisby.
Transport 280,282 73 127,107 34 79,178 19 7,200' 37i Af lån emot pant af vågförda effekter: 1 Tänta 1.88,718 79 . ' ■Ä Ofverränta 4,203 97 / OW,Uö«7 83 „ : i — Af kassa-kreditiv-rörelsen:
Inträdes-afgifter 25,875 50 1 4,382 50 832 50 t äntå 137,484 98 53,467 02 31,943 45 5,465 10 Ofverränta 84 91 i Restituerad ränta å upp- och afskrifningsräkningen (rån fö- regående är 340 18 Godtgjordo lagsökningskostna- der - 335 87 i — — Summa 586,650 9i 213,340 84 115,504 14 1.3,497 97 Utgifter: Arfvoden 1,1 CO ! ^ Diverse omkostnader 869 95 371 82 Ligsökningskostnad 467 35 43 83 —r.
Godtgjord ränta å medel på upp- och afskrifningsräkning 61,683,15 16,287 96 14,062 11 555 18 Godtgjord ränta å medel på . „r7 -; J. 1 Deposit-räkning 39,563 92 5,331 02 533 25 (519 93 Belo[>pet af inom linien förda lån och kreditiv 31,629 !: * Afskrifna län 685 09 -f— — !
■ S:gr 133,561 76 24,056 28 15,011 01 1,175 11 „ 86 1 o Summa 586,650 91 213,340 84 115,504 14 13,497 97 Skuld vid året/s slut: | Till Rikets Ständers Bank. för förlag 7,250,000 - 3,250,000 — 1,350,000'— 225,000 — » D:o d:o för derutöfver er- 1 hållen förstärkning från i Reservfonden 950,000 300,000 — » Upp- och Afskrifningsräk- !
I ningen för innestående me- i del 2,596,644.70 337,800 _ 702,7u9 52 21,330 » D:o d:o för innestäende ränta 62,611 24 — 9,276^ 10 » Deposit-räkningen 975,400 — 120,100 - |_ 10,000 — Transport j 11,834,655| U\ 4,007,900 2,061,985; 62 256,330 ~ _ 47 — I Stockholm.
I Götheboi v.
Utelöpande assignationer pä 1) ,834,655 ; 34 4,007,900 — 2,061,985 02 i 256,330 Banken 750 — — — Balanserad vinst 72,642 94 67,800 37 - — -- — Summa 11,907,298 88 4,076,450 37 1 2,061,985 02 256,330 - Tillgång vid årets slut:
Ilos
Depositions-afdelningen iu- ~ 339,889 20 138,050 20 42,687 25 nestaende 519,937 91 1.837 50 — — — Utestående belopp för diskon- terade vexlar 2,189,147 8S 419,264 04 894,657 30 127,182 75 » lån på löpande förskrif- ningar 2,342,899 74 1.869,629 57 439,500 — 3,000 » lån på aktier och publika 416,870 papper — 52,000 — 7,500 — — Ian emot pant af vågförda effekter 2,991,513 35 627,200 — — » Kassa-kreditiv 3,246,910 766,630 582,278 — 83,460 — Summa 11,907,2:)8 88 4,076,400 37| 2,061,985 02 256,330 — Dalans inom kolumn:
Osäkra lån på löpande för-# skrifningar 38,734 38 10,011 25 — — —- — På lagsökning beroende, men bland säkra fordringar upp- tagne:
Vexlar 2,492 14 | 47,560 — — Län på löpande förskrifningar Kassa-kreditiv 50,399 7 4 ; 7,000' — 82 14,800 — 1,5081— ■*' 13.
Allmänna D i skönt -fo nelen.
I Götheboi g. e I Malmö. I Wisby.
Inkomster'. i Förskottsränta 246,905‘ 01 101,3°5 79 52,507 05 6,7(4 61 Öfverränta 41,9:50 04 25,262 88 10,561 90 984 36 Kapital-afbetalningar å inom 134 500 linien förda Ian 5.24'i 19 245 34 81 — Transport 294,134,24 126,894| 01 63,504 30 8,192 97 — 48 - I Stockholm.
I Götheboi cr. e* I Malmö. I Wisby.
Transport Behållen inkomst af Låne- kontorots hus Ersatte förskott Anmärknings medel 294,134 24 126,894 528 01 94 63,204 1 30 73 8,192 314 I 97 1 94 Summa 294,134 21 127,422 95 63,206 09 8,507 911 Utgifter'.
Aflöning v. 42,100 26,000 19,335 3.525 Aifvodeu (i,300 1,555 83 — — Diverse omkostnader 12,369 koj 6,730 70 4,340 05 90. 71 Lagsökning', kos t nåd 2,992 01 1,024 30 35 -75 729 — Revisionskostnad — 1.948 53 — 75 Utgifter för Låne-kontorets hus __ — 3,801 93 i Ut gifvet förskott — - 154 33 Beloppet af inom linien förda lån 20,270 78 1,199 30 _ i Afskrifna lån 4,730 49 — Stgr 88 761 93 38,458 72 27,512 73 5,315 79 Behållen vinst 205,372 31 88,!)Ö4 23 1 35,093 36 3,192 12 Summa 294,134 24 127,422 95 63,206| 09 8,507 j 91 Skuld vid årets slut: Till Rikets Ständers Bank för förlag 5,765,000 2,442,444 1 10 1,235,000 150,000 1 Räntor för afslagne omsättnin- gar 69 75 Värdet af Låne-kontorets hus 82,000 — 15,480 Inventarier ....
- 4,723 92 3,105 - 443 83 Vinstmedel 20,973 14 29,883 95 — Summa 5,785,973 14 2,559,552 03 1,253,654 75 150,443, 83 Tillgång vid årets slut:
Kassa-behållning 21,192 1,519 80 1,710 !
Ilos Depositions-Afdelningen innestående 36,284 22 2,800 Utestående lån -••• 5,749,688 92 2,447,848 29 1,230.749 95 148.290 Låne-kontorets hus — 82,51.0 15,480 — — Förskjutne lagsökningskostna- der 3,287 82 Inventarier — 4,723 92 3,105 — 443 $3 Summa 5,785,973j 14 2,559,552 03 1,253,654; 75 150,443 83 49 — I Stockholm.
I Götheboi 'g- I Malmö.
I Wisby. riatans morn kolumn:
Osäkra lån | 68.624 35 10,624 12 4,272 58
På lagsökning beroende, men bland säkra, fordringar upp- tagne lån 1 84,278 921 83.508 8i CC 95 § 56.
Af den vid sisti. riksdag till ! 2,000,000 R:dr fastställda Handels- och Näring sdiskont/onden hafva Fullmäktige, pä grund af 53 § i Banko-reglementet, den 14 Januari detta år bestämt följande fördelning mellan de särskilde låne-inrättningarne, sålunda: att
Diskontkontoret i Stockholm, åt hvilket borde tillhandahållas
R:dr 7,250,000: — skulle, då detsamma innehade allenast » 6,700,000: — 550,000 undfå • dock att, enär nämnda Kontor såsom förstärkningsmedel då begagnade — R:dr 1,500,000: —- häraf skulle- hänföras till ordinarie fonden 550,00J: — och återstoden till Banken återbetalas; att Götheborgs Lånekontor, hvilket skulle erhålla R:dr 3,300,000: men innehade endast 3,250,000: 950,000: borde utbekomma 50,000: likväl och som Lånekontoret från Reservfonden redan såsom förstärkning undfått R:dr 300,000: - öfverfördes fill ordinarie fond 50,000: — hvaremot Lånekontoret hade att inbetala återstoden 250,000:
S:gr R:dr 300,000 att Malmö Lånekontor, hvars fond borde utgöra R:dr 1,200,0:JO men hvilket innehade endast 1,150,000 skulle undfå ytterligare men att då Kontoret vid tillfället innehade förstärkningsmedel från Reservfonden till belopp af R:dr komme 50,000 •200,000: — 50,000: — att till ordinarie fond öfverföra», och återstoden 150,000: — att till Banken i föreskrifven ordning återbetalas Vidkommande Wisby Lånekontor, hvars ordinarie Handels- och Närings-diskontfond utgjorde R:dr 225,000; men enligt ofvan anförda reglemente § finge höjas till 250,000 R:dr, ansågo Fullmäktige att, då de från Lånekontoret inkomne rapporter utvisade, att icke allenast icke de på deposit- samt upp- och afskrifnings-räkning hos Lånekontoret insatte penningar vore i låne- och kreditiv-rörelsen använde, utan äfven att någon del af det ordinarie förlaget funnes obegagnadt, hvaraf ville synas att rörelsen inom Lånekon Revisorernes Berätt. äng.
Bankoverket•