Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Råg, korn och, ehuru i mindre man, hafre äro, jemte potates, länets hufvudsäden.
Sädesproduktionen inom länet skulle otvifvelaktigt fullt motsvara dess invånares behof, om icke eu stor del af skörden åtgick för bränvinstillverkning, samt för detta ändamål alltför mycken jord användes till potatesplantering, så att enligt bifogade tabell, då det öfriga utsädet sammanlagdt utgör omkring 32,000 tunnor, uppgår potatesutsädet ensamt till nära 38,000 tunnor, hvilket utsäde fordrar en jordrymd af 7 å 8,000 tunnland och upptager ungefärligen J af hela den åkerjord, som årligen besås.
År 1828 var pannornas antal 2,424 och år 1847 utgjorde antalet af till begagnande för bränvinslillverkning å landet anrnäldta redskap blott 1,062, men genom förbättrade methoder vid tillverkningen och särdeles användandet af Angapparater, torde dock ett i det närmaste lika stort lillverkningsbelopp som tillförene hafva åstadkommits.
Emellertid har bränvinsbränningen verkligen aftagit inom östra delen af länet, 11 der många bland så väl ståndspersoner som allmoge nedlagt sina brännerier eller endast begagna dem, då sådant anses nödigt för att tillgodogöra skadad eller för förskämning utsatt potates, och hvarest för öfrigt blott finnes ett ångbränneri samt 2:ne pannor i andra klassen, då alla öfrige lilhöra l:sta klassen; hvaremot inom vestra fögderiet finnas flere ångbrännerier.
Angsodlingen och Boskapsskötseln synes numera omfattas med någon större uppmärksamhet äfven af allmogen.
De förmögnare deribland hafva, i likhet med hvad ståndspersoner iakttaga, börjat med odling af klöfver och thimotej samt införandet af artificiella ängar; och har hushållnings-sällskapets förvaltningsutskott biträdt med anskaffande af frö till foderväxter, hufvudsakligast klöfver.
Från några delar af länet försäljes årligen ett icke obetydligt antal slagtboskap, nämligen från Jemshögs, Backalyds och Tvings socknar, hvilket säkerligen så från dessa som från andra trakter skulle vara än betydligare, om allmogen mindre befattade sig med körslor, särdeles af ved och virke till städerne, hvarigenom dels behofvet af dragare blir större, dels ock dessa försvagas och blifva magra, helst oxen me rändeis alltför tidigt begagnas såsom dragare.
De närmast städerne belägne gårdar och hemman afyttra der mjölk och färskt smör samt hemta häraf en god inkomst; men städernes hufvudsakliga behof af smör och ost hitföres från Småland.
Blott på Johanneshus säteri, tillhörigt Grefvinnan A. Wachtmeister, linnes ett större schäferi, der under sistlidet år underhöllos 625 får, hvilka leinnade 1,112 U. ull, som i Norrköping försåldes till 1 R:dr 28 sk. banko per U..
Vanliga priset här i orten å finare ull är 40 sk. å 1 R:dr och för gröfre 82 sk. banko per U.
Hästafveln har blifvit betydligt förbättrad derigenom, att landtbeskälare från Flyinge hingstdepot årligen varit här stationerade.
Härförutan finnas betydliga skogstillgångar inom Jemshögs och Tvings socknar samt till en del äfven inom Backaryds socken och å vissa hemman i Christianopels socken.
Deremot äro hemmanen inom de sa kallade skogsbygderne af Augerums och Rödeby socknar snart alldeles blottade på skog, hvartill, jemte det oförståndiga hushållningssätt, hvilket der som i de fleste andre bygder fortsattes, i betydlig mån bidrager, att skog och mark användes till svedjande, för att åt den talrika befolkningen å de i små delar klufna hemmanen bereda tillgång på säd till brödfödan; och föga hopp är för hand, att härmed skall ske något återhåll, då åkerjorden är högst inskränkt och af mindre bördig beskaffenhet, så att begagnandet af svedjeland numera är ett nödvändigt ondt.
Bland binäringar här i länet intaga fiskerierne, synnerligast sill- eller strömmingsfisket, första rummet.
En stor del åt invånarne icke allenast i skärgården, utan äfven de vid kusterne bosatte, hafva deraf haft sin bergning; men denna näring har år etter annat blifvit allt mindre lönande, saattstiömmingsfisket sistlidet år nära nog icke gaf mer än hvad som åtgick föi fiskraines eget behof, och i bredd dermed synes det öfriga skärgårdsfisket af torsk, gäddor, flundror, aborrar och ål vara i jemnt aftagande.
Följderne häraf äro ganska menliga, icke allenast för fiskrarne sjeltve, utan ock lör den fattigaie befolkningen i öfrigt, hvars hufvudsakliga födoämne utgjorts af fisk jemte potates, då°de tillförene kunnat för en ringa penning förse sig med hvad de af den förra behöft, men priset derå numera betydligt stigit, utan att likväl en sådan prisförhöjning på långt när ersatt fiskrarne hvad de genom minskad fångst förlorat.
Der fiskrarne varit ägare af jord, och denna till omfång och beskaffenhet tillika sådan, att de såsom jordbrukare kunnat deraf hafva sin bergning, hafva de öfvergifvit fisket och i stället egnat sig åt jordbruk.
Fördelen häraf har snart visat sig, och i stället för fattiga, otta till sedel och lefnadssätt mindre ordentliga fiskare, hafva de blifvit välmående bönder.
Detta är hufvudsakligen förhållandet med dem, som bebo de fruktbara öarne Senoren i Ramdala socken och Sturkö, hvilken sednare, med 10f mantal, bildar en särskild socken och hvarest numera endast finnas 2 sa kallade vrak-ekor för Iiafsösket och en fiskare, som icke är hemmansägare; hvarjemte brott och utmätningar der äro högst sällsynta och de behof vandes antal icke uppgår till stort mera än en procent af befolkningens antal.
Några andra öar iinnas vis - 13 serligen, likasom de förra belägna i östra skärgården, Jivilka äro satte i hemmantal eller der jordbruk idkas, nämligen Tjurkö, Aspö och Hasselö, samt Ullängan, Inlängan och Östra Hästholmen med flera; men dels är jorden derstädes icke lika fruktbar som på Senoren och Sturkö och dels är den mera styckad och ägolotterne alltför små, att jordbruket ensamt skulle lemna tillräckligt för bergningen.
Laxfisket vid Edehohn bar lemnat betydlig behållning, och kronolaxfisket vid Mörrutn har jemväl under dessa åren varit borlarrenderadt för 2,950 R:dr banko.
Linne-, Ylle- och Bomullsväf nåder tillverkas egentligen endast för eget behof.
Antalet af Bruk, Färger ier, Garfverier med flere dylika anläggningar är i bifogade tabell upptaget.
Främsta rummet deribland intager Strömma Bomullsspinneri vid Carlshamn, hvilket under sednare åren blifvit mycket förbättradt och til lök t.
Handeln inskränker sig till afsättning af potates, bränvin, viktualier och skogseffekler.
Priserne hafva under de förflutna åren stigit betydligt, hvilket ostridigt är gynsamt för laudtmannen, blott han icke derigenom later förleda sig, att vända sin omtanka från det egentliga jordbruket till bränvinsfabrikationen eller att alltför mycket anlita skogarne.
Lättade Kommunikationer befordra en lifligare rörelse, som åter framkallar ökad produktion både af jordbruket och industrien.
Något är i delta afseende redan tillgjordt genom åtskilliga vägars förbättring, dertill bidrag af statsmedel nådigst blifvit beviljade; men mycket återstår ännu.
Folket är villigt, alt härtill bidraga, men förmår icke allt af egen kraft'och ytterligare understöd för arbeten i samma riglning hafva således blifvit i underdånighet begärde.
Enahanda är förhållandet med större odlings- och vattenajtappningsarheten.
Emellertid finnes, på sätt här ofvan i beskrifningen, angående länets allmänna beskaffenhet, blifvit uppgifvet, högst betydliga ägovidder, bestående af madängar och kärrtrakter, till flere tusen tunnlands vidd, hvilkas uttorkande och odling vore synnerligen önskvärd både för att derigenom öppna nya näringsutvägar för den talrika befolkningen inom provinsen och för att betrygga skördarne å den redan odlade jorden, hvilken nu, genom inflytelsen från dessa vattensjuka trakter, är utsatt för skada, dels af öfversvämning och dels af frost; men enär delägarne icke förmå, att utan understöd af lån från statens sida verkställa de arbeten, som i nämnde afseende erfordras, och några medel härtill för närvarande icke lära vara anslagne, är föga utsigt för hand, att desamma skola företagas. § 4- Hammarverk.
Den till denna berättelse hörande tabell visar, att länets sammanräknade förmedlade hemmantal utgör 1,083; varande naturen af de särskilda hemmanen och af atskillige andre lägenheter likaledes i tabellen upptagen.
Sjelfägande jordbrukare utgöra ett antal af 5,968, arrendatorer och brukare af andras jord 468; äfven sedan sista Femårsberättelsen afgafs, har hemmansklyfningen fortgått.
Hela antalet af utklufna hemmansdelar, under i mantal, utgör omkring 2,070, bland hvilka 1,040 uro mindre än -,y mantal; dock bör härvid anmärkas, att sådane mindre hemmansdelar ofta nog äro förenade till sambruk med annat större hemman och tillhör samma ägare.
Den starkaste klyfningen förekommer i allmänhet inom skogsbygderne och, isynnerhet på öarne samt å hemman vid kusten, hvilkas innehafvare idka fiske; och må såsom exempel i sistnämnde afseenden anföras, att i mantal i Sanda, beläget på Sturkö, men tillhörande Läsens socken, är deladt i 16 lotter, deribland de fjorton gå under l mantal ända ned till ToB;del; att på Tjurkö, som tillhör Augerums soc ken, förekomma åbolotter om blott mantal, då på fasta landet af samma socken, oaktadt klyfningen äfven der är högst betydlig, minsta hemmandel, som tillhör särskilt åbo, är -f's mantal; alt Hasselö 3pf mantal i Förkärla socken är fördelad i 107 delar, deribland 95 äro under Ty mantal ända ned till jPjidels; äfven på fasta landet förekomma icke sällan dylika mindre äbolotter, såsom Aldel, ,is:del och så vidare till och med Alt ingen åbo 15 kan vara besuten å så ringa hemmantal är uppenbart; men emellertid måste, till följd af hemmanens olika storlek qch godhet, mantalet i fråga om besutenhet alltid blifva en osäker mätare: sålunda visar sig ock, att oaktadt sock narne Sturkö med 68, Sillhöfda med 76 och Backaryd med 88 utklufna lotter under ett } mantal, i förhållande till hemmantalet företer den starkaste klyfningen, hemmansinnehafvarne der i allmänhet dock berga sig bättre än de, livi 1 ka inom andra socknar bebo vida större hemmansdelar.
Inom Sillhöfda socken finnes 1 mantal Baggetånga med 1$ åboer samt en befolkning af 317 personer; och det oaktadt berga de sig i allmänhet väl.
Till posthemman äro anslagne lUj mantal och 6f£ mantal utgöra gästgifveri.
Skiftesverket bar fortgått till allmän belåtenhet.
Under näslförflutna fem år hafva 52^r mantal undergått laga skifte, och sådant har blifvit begärdt, men ännu ej lullbordadt å 57fJ mantal; oberäknade bemmansklyfningar, som blifvit verkställde å förut genom enskifte eller laga skifte utbrutne hemman, sa att numera knappt i af all jord inom länet, efter hemmantal räknad t, återstår, hvarå skifte icke är ifrågasatt; och med undantag af några få större byelag äro de fleste återstående hemmanen antingen enstaka gårdar, eller utgöra de delar af någre inom länet befintlige större possessioner, bland h vilka Johanneshus och Tromtö fideikommissegendom ensamt innefatta 5(X}| mantal.
Statsbidragen äro i tabellen lör landet beräknade till sammanlagdt 273,628 R:dr 23 sk. 1 rst.
Eu icke obetydlig tillökning i vissa hemmansutskylder har uppkommit, dels derigenom, att hemman, hvilka förut varit fria från rotering, blifvit sådan ålagd och måste erlägga vacance-afgift med efterräkning från år 1835; dels ock dymedelst, att de så kallade öfverskottsräntorne från och med år 1844- utgå med förvandling efter markegångspris.
I Blekinge äro nämligen jordeboks- och hemmantalsräntorne indelade till båtsmanshållet sålunda, att för vissa dalers ränta skall hållas en båtsman; och då ett hemman har större ränta, än som motsvaras af dess rustning, skall öfverskottet deraf utgifvas och tillfalla andra hemman, h vi I kas räntor, efter fastställde grunder, icke motsvara rustningskostnaden.
Ordningens vidmakthållande besörjes å landet af tvänne Kronofogdar med 9 länsmän, jemte kronofjerdingsuiän och byordningsmän.
I afseende på den verksamhet, som i lika ändamål borde kunna påräknas af socknenämnder och tillsyningsman, är 16 ännu mycket öfrigt att önska; ofta förspörjes klagan öfver brott emot person och isynnerhet emot ägande rätt; men man besinnar icke, alt dessa lika ofta hafva sin orsak i omöjligheten för den en gång brottslige, alt på ärligt sätt förtjena sitt uppehälle, då den bättre lottade är obenägen, att härtill lemna honom tillfälle, som orsaken till brottet är, att söka i den brottsliges egen förderf vade natur och onda böjelser; och ett säkert bevis för sanningen häraf finnes uti mängden af sådane, som dels, ehuru berättigade att frigifvas från härvarande afdelning af kronoarbelskorpsen, dock frivilligt der qvarstanna, dels ock anmäla sig, att åter blifva derstädes anställde såsom frivillige, ja till och med anhålla, att blifva dömde till en sådan förlust af friheten.
Vid de resor jag gjort i länet, har jag ock iakttagit tillfället, att fästa folkets uppmärksamhet^ på dessa förhållanden, äfvensom derpå, att det för den fåtaliga ordinarie kronobetjeningen är omöjligt, att, som sig bör, upprätthålla ordningen, så vida icke invånarne sjelfve dertill medverka; och i den mån öfvertygelsen härom hinner vinna insteg, skola de institutioner, som i sådant ändamål tillkommit, säkerligen till allmän nytta mera utvecklas och blifva verksamma.
De tre socknar, der sådant ännu icke skett, äro Listerby, hvarest anledningen dertill är, att en till skolhus inköpt byggnad icke fåll tillträdas och hunnit iordningställas så tidigt, att skolan före den i allmänhet bestämda tiden kunnat öppnas; samt Ramdala och Jemjö församlingar, der klagan blifvit förd öfver de i detta afseende fattade beslut.
Maj:ts Befallningshafvande pröfvade för alla de lattigvårdssamhällen, hvilka icke haft förut af Kongl. Maj:t fastställda reglementen.
De behöfvandes antal är emellertid stort, och exempel saknas icke eller, att personer söka, att obehörigen åtkomma fattighjelp; bördorna af fattigvården äro således ganska tunga; och faltigvårdssamhällen finnas, der kostnaderne härför kunna beräknas till 100
Ju mera man lärer sig, att rätt uppfatta föreskrifterne i den nya Faltigvårdsförordningen, desto mera finner man fördelarne deraf; man börjar ock allmänt inse, att, till afhjelpande för framtiden af det onda, som för närvarande så mycket öfver klagas, 17 klagas, eller lättjan och liderligheten hos mängden af den lösa befolkningen, hvaiigenom åter alstras brott och oordningar åt alla slag, jemte nöd och uselhet, enda och säkraste medlet är, att taga vård om de unga, så att de i tid erhålla undervisning, vänjas till arbete och afhfillas frän bettlande.
Derföre halva ock sa väl ståndspersoner som de mera upplysta bland allmogen ådagalagt en berömvärd benägenhet, att, med kännbara uppoffringar, bidraga till skole- och falLigväsendets ordnande, och på flere ställen har man, såsom ett tjenligt medel, alt förmå barnen till begagnande af skolundervisningen, ojort sådant till vilkor för fattigunderstöds åtnjutande.
Hvad man dock allmänt anmärker, såsom en olägenhet af eller rättare brist uti föreskrifterne i berörde Författning, är, alt en hemmansägare kan egenmäktigt och utan särskild påföljd lör sig, genom upplåtande af mindre jordstycken till bostäder åt persosoner, hvilka sedermera falla fattigvården till last, öka den gemensamma tungan deraf.
Det inträffar nämligen ofta, att hemmansägare, antingen sedan de kommit på obestånd och för alt skaffa sig en tillgång för ögonblicket, eller ock eljest, af lättsinne eller med beräkning, afsöndra mindre jordstycken till personer, h vilka der bosätta sig och ingå äktenskap.
Då nu hemmanet försäljes eller innehafvaren af lägenheten, sedan han vid tillträdet, till afbetalning å köpeskillingen, anväiult den lilla summa han förut ägt, icke kan betala hvad som återstår, blir han med hustru och barn drifven från lägenheten och deras försörjning laller då vanligen fattigvården till last.
Denna olägenhet har dock funnits älven före författningens utfärdande; men man försökte då, att genom överenskommelser inom socknarne lägga band på det ifrågavarande missbruka; sådant var då icke mera än nu lagligt, och blef utan verkan, då deröfver klagades; men i annat fall verkade det visserligen något.
Bland orsakerne till den mängd fattiga, som finnas å landsbygden i Blekinge, må äfven räknas deri omständighet, alt provinsen håller icke mindre än 1,5(J0 båtsmän.
Dessa äro vanligen gilla och hafva barn.
Om de äro arbetsamma och ordentligu, berga de sig någorlunda b/a, sa länge de äio i tjenst; men när de afskedas eller dö, komma deras hustrur och barn merändels i nöd och måste anlita fattigvården.
Helsovärden å landet besörjes af två Provincialläkare med stationer i Carlskrona och Sölvesborg.
Den å förra stationen är derjemte anställd såsom läkare vid Ronneby helsobrunn, hvilken hrunnsinrätlning under sednare åren blifvit ansenligt utvidgad, så till omfång,' som till byggnader, deraf åtskilliga nya blifvit uppförde. * ° Berättelse öfver Blekinge Län för åren 1843—1847. 3 18
Länets lasarett och kurhus har likaledes vunnit ytterligare utvidgning genom inköp af en derintill belägen tomt med åbyggnad, så alt utrymme nu finnes för 36 patienter å kurhuset och 24 å lasarettet.
Antalet patienter har under de förflutna fem åren i medeltal årligen utgjort 182 å den fön avdelningen och 43 å lasarettsafdelningen.
Lasarettsfonden utgjorde vid 1847 års slut 15,212 R:dr 3 sk. 4 rst.
Kurhusafgifterne, som hittills utgått med 5 sk. banko af hvarje person, hafva i medeltal lemnat en årlig tillgång af 4,791 R:dr 4 sk.; sedan utgifter ne för hurhuset först hlifvit dermed bestridde, har öfverskottet användts den derå uppkomna behållning har ofvanberörde för lasarettet, och — ---- —.....rr----------- ^ fond blifvit bildad.
Då sistnämnde inrättnings bestånd nu på sådant sätt är betryggad, har Direktionen funnit sig kunna medgifva socknarne, att för deras fattige^åtnjula fri läkarevård derstädes, motsvarande ett kostnadsb^PP °™“ kring 1,000 R:dr banko årligen, dermed hvarje sockens andel i denna förmån bestämmes efter dess deltagande i kurhusa fgiften.
Sockne-Apotliek finnes blott ett, nämligen i Ronneby köping.
Examinerade Barnmorskor finnas i alla socknar inom Bräkne och Listers härader; äfvensom uti Tvings, Netlraby, Iljortsberga, Edestad, Listerby, För - kärla samt Ronneby socknar af Medelstads härad; hvaremot d öfrige socknarne sistnämnde härad, samt alla socknar i Östra oaktadt presterskapel flere gånger uppmanat , hvars underlåtande ofta barnförlossningar. som finnas å landet, & S*' . - nedfört de beklag - utgöres af gäst - eller Fridlefstads och Backaryd i härad, ännu äro i saknad deraf, dem, alt icke åsidosätta en förde ligaste följder genom misslyckade Skjutsen vid de 16 gäslgifva.---------, ... ,, - gifvarne och hufvudsakligast af reservlagen.
Durchmarcher inträffa ofta och äro ganska betungande; dock har betydlig lättnad blifvit beredd derigenom, alt transporter af manskap numera, så ofta ske kan, verkställas sjöledes.
Socknemagasin finnes blott i Hobyr socken.
_ Jemte de i städerne Carlskrona, Garlshamn och Sölvesborg inrättade Sparbankar, finnas äfven en sådan i Ronneby köping samt en i Jemshögs socken; utgörande behållningen å insältningarrie i den förra omkring 16,000
R:dr och i Jemshög 14,000 R:dr.
Brandstodsbolag till försäkring af fast inom länet blifvit bildadt och reglementet för under den 17 April 1843, i nåder fastsläldt. kan anses hafva börjat den 1 April 1844, och lös egendom å landet har detsamma är af Kong!. Maj:t, Detta bolag, hvars verksamhet df teck n i ngssu ra ma n utgjorde 19 7,812,830 R:dr riksgäl ds.sed lar, har allt mer och mer vunnit förtroende.
Tecknings- och ansvarighetssumman ulgör nu för fast egendom 5,038,850 R:dr samt för lösören 4,997,280 eller tillhopa 10,035,630
R:dr riksgäldssedlar.
Inom Jämshögs socken finnes eu särskild
Brandstodsförening med ansvarighet till belopp af 700,000 R:dr för fast och 1,200,000 R:dr för lösegendom.
Under -sistlidet år har eu afdelning af Smålands Privatbank blifvit förlagd i Ca riskrona, och, enligt Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse den 2 November 1847, har länet vunnit delaktighet uti den Småländska Hypotheksföreningen, § 5.
Länet äger tre städer, Carl skrona, Carlshamn och Sölvesborg, samt två köpingar, Ronneby och Christianopel.
Såsom hufvudstalion för Flottan och ägande dertill den förträffligaste hamn, kan denna ort räknas för en af de vigtigasle i riket.
Dess folkmängd, som år 1827 utgjorde 10,636 och år 1842, det sista af de år, som förra Femårsberättelsen omfattar, var 10,/4ö, uppgår nu till ett antal .tf 11,104.
Af dessa äio.
Sumaia.
Q vinkön . . 3,938. 2,296. 6,234. 5,052. 5,152. 11,104.
Bland de skattfrie äro äfven räknade de af Flottans gemenskap, som njuta befrielse från personella utskylder, och utgöra ett antal af 1,029; bland öfrige skattfrie finnas öfveråriga af mankön 138 och af qvinkön 555.
Embets- och Tjeustemän, utom de vid Flottan anställde Ståndspersoner och andre enskilde personer..... Borgare.................
Fabriksmästare............... llandelsbetjening..............
Fabriks- och Handtverksbetjening........
Diverse personer, som äro sina egna....... 67. 270. 277. 5. 68. 149. 570. 20 Af Arbetsklassen . . ..............4 09.
Vid Flottan anställde: Embets- och Tjensteman............ 304. Underbefäl.................297.
Marinsoldater................800.
Matroser och Jungman............. 300.
Skeppsgossar........... .... 300.
Kronotimmernnin.
..............Ö90.
Andra Varfsarbetere..............90.
Handeln och Sjöfarten inskränker sig hufvudsakligen Lill omsorgen, att förse orten med dess förnödenheter.
Antalet af handlande, inräknadt de i Clnistianopels köping bosatte, är 85; men få deribland äro skeppsredare; och för utskeppning finnas egentligen inga produkter utom trävaror, som synnerligast uppköpas från de länet angränsande skogstrakter i Småland; men exporten häraf är vida under den i CaImar och Carlshamn.
Staden äger för närvarande endast 4 briggar om 404-,Vn läster, 7 skonerter om 297T8„
V läster, 1 galeas om 33^ läster och 7 st. jakter om 160TV!r läster eller sammanlagdt 19 fartyg om 896^ läster.
År 1843 . » 1844 . » 1845 . » 1846 . )> 1847 .
Utgående tull. 2.2 38 : 45. - 1,264: 13. — 1,022: 5. - ,1,611: 25. — 1.3 4 3 : 29.
— Inkommande tull. 47,587: 40. - 38,187: 11. _ 55,146: 40. — 51,175: 40. — 37,610: 27. - Handtverkerierne.
Ingen bland härvarande handtverkare kan anses äga förmögenhet öfver medelmåttan, men många äro fattige och hafva svårt att berga sig.
Deras förarbetning inskränker sig också endast till stadens invånares behof och sällan afsältas deras tillverkningar till andra orter.
Antalet af handtverkare och andra dermed jernnförliga näringsidkare är 192.
Några nya näringar hafva sedan förra Femårsberättelsen härstädes icke uppkommit, och finnas i staden nu: 21 Fem Tobaksfabrikör.
Två Apotkek.
Ett Ropvaerdi-varf, hvarå nybyggnad och reparation af större och mindre fartyg verkställas, hufvudsakligen för andra orter.
Tvä Boktryckerier ock en Boklåda.
Härförutan har under sistlidet år härstädes blifvit inrättadt elt afdelnin^skontor af Smålands Privatbank.
Styrelse utgöres af 2 borgmästare, en för justitie- och en för polilie-äiender, samt 4 radmän, af hvilka den ene tillika är magislratssekrelerare; och biträdes rådstufvurätten af en stadsnotarie och en notarie för de ärenden, h vilka, sedan kämnersrälten, tillika med den särskilda kämnerspresestjensten, enligt Kougl. Majrts nådiga beslut den 19 Juni 1845, blifvit indragen, äro från sistnämnde rätt till rådstufvurätten öfverflytlade.
Härförutan finnas en stadsbok hålla re, en stadskassör samt en sladsfiskal och 9 polisbeljenter. / ecklesiastikt hänseende innefattar staden två församlingar, nämligen Amiralitets- och Stadsförsamlingarne.
Till den förra höra de som lyda under Kongl. Maj:ts flotta, vare sig befäl, manskap eller civile tjensteman, deras hustrur, barn och husfolk samt efterlefvande enkor och omyndige barn; va rändes derstädes anställde en pastor och tre kornpastorer.
Stadsförsamlingen åter utgör ett territorialpastorat af lika område med staden, med två kyrkor under en pastor med två adjunkter; och dit höra alla de bland stadens invånare, som icke lyda under Amiraliletsförsamlingen, ehvar de äro boende.
Drätselverk förvaltas af eu Drätselkommission, bestående af valde af Kongl. invånare, enligt ledamöter af så väl horgerskapet, som stadens Maj:t den 20 November 1843 faststäldt reglemente.