Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:ts bifall, Nådig Författning må i öfv verensstämrnelse dermed farda utfäiylad.
Fxp. TJlsli.
N:o 396. 247 N:o 396.
Uppl. o. eodk. hos Ridd. och Adeln d. iS, Febr. i83o> Preste-Ståndet d. 20 — — Borgare-Ståndet d. 26 — — Bonde-Ståndet d'. 26 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående beräkning af Kopparen i de från Riksgälds-Contoiret utgifna Skiljemynts-Polletter. S. A. K.
St. har förekommit, hurusom, efter dot R.
St. vid sista Lagtima Riksdag, år lS23, beslutit, att Banken skulle ansvara för de vid nämnde år3 slut utelöpande, från Riksgälds-Contoiret utgifna Creditsedlar samt Kopparskiljemynts-Pollelter till en sammanräknad summa af Rdr 6,087,643: 34. 6, svarande emot Rdr 4,025,095: 39.
Banco, värdet af den koppar 45r Skeppd. 9 Lispd. 7 och i-4:dedels skålpund, de uti summan inbegripna polletterne innehålla, efter kopparens inköpspris, ännu upptages bland Riksgälds-Contoifels tillgångar med en summa af Rdr 27,745: 36. 6.
B:co, Då likväl nu mera dessa Kopparpollelter, hvilka äro utvexlade emot Rdr ii4,956: 2. 3. i Credit-Sedlar, om och när de presenteras, skola, efter deras namnvärde, enligt i8o3 års realisationsgrund, inlösas, hafva R.
St. ansett sjelfva kopparen i polletterna böra komma Banken till godo, hvarföre R.
St. fattat det beslut, att tili Riksgälds-Contoirets räkenskaper för år 1829 a48 Eccp, (foste.
Förslag (ill tind.
SJirifv.
N:o 396, 397. värdet af kopparen i Skiljemynts-Polletterne Rdr 27,745: 36. 9, sorn bland tillgångarne är upptaget, varder afskrifvet, och att deremot uti Bankens räkenskaper för nyssnämnde är, såsom fond för polletternes inlösen, upptagas 45i Skeppd. 9 Lispd. 7 och i-4:dedels skålpund koppar, uträknade till penningar efter de i Banken antagne kopparpris.
St. härmedelst få för E. K. M. i underdånighet anmäla.
N:o 3<JJ.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 24 Febr. i83o.
Preste-Ståndet d. 26 — Borgare-Ståndet d. 26 — — Bonde-Ståndet d. 26 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref., angående afskrifning af de från Banken och Riks gäl ds-Contoir et till Hjelmare Canal- och Slussverksbjggnad lemnade låneunderstöd. S. A. K. E. K. M. bär, uti Nådig Skrifvelse, den 6 Mars sistlidet år, meddelat R.
St., att, sedan, vid sista Riksdag, ett lånebidrag af 53o,ooo Rdr, under vissa vilkor, blifvit af R.
St. be v i 1 jad t till Hjelmare Canal- och Slussvei ksbyggnad, hade väl den - Exp. Vist.
N:o 897.
249 denna byggnad fortgått med all den skyndsamhet och drift, omständigheterna medgifvit, samt i närmaste öfverensstämmelse med det år 1822 upprättade och af R.
St. godkända kostnadsförslag, men, i anseende lill oförutsedde naturhinder och till en del äfven i följd af den inskränkning i liden för ArJjelscommenderingars begagnande, som omsorgen för manskapets helsa påkallat, 1826, 1827 och 1828 årens Canal-arbelen ieke kunnat utföras i den större scala, som anvisas i Generalförslaget, enligt hvilket Caoalbyggnaden skulle vara lill 1828 års slut fullbordad^ att emedlertid Canal-arbetet i det hela så långt framskridit, att Canalen redan höstert 1828 kunnat til! segelfart för halflastade fartyg öppnas och under loppet af sistlidne sommar skulle kunna börja att begagnas af fullastade fartyg med tillhjelp af båtar, som intaga och genom en del af Canalen föra halfva lasterne; att af den i förenämnde förslag beräknade återstående kostnadssumman, 622,267
Rdr, blifvit under åren 1823 till och med 1828 använde Rdr 620,642: 43.
9. så att, med tillägg af den under första byggnads-åren 1819, 1820, 1821 och 1823 använde summa 207,774: 26. 2, Hjelmare Canal- och Slussverksbyggnad under de framflutna 10 åren kostat 828,417: 21. 11; att härtill följande bidrag af allmänna medel utgått:
StatsVerkels understöd af 9:de Hufvud-Titeln åren i8i5och 1816, Rdr 5o,ooo — det år 1818 från Banken lemnade lånebiträde, 200,000, samt det af R.
St. år 1828 beviljade lån fiån Riksgälds B i hang t. R.
S:s Prat. io:de Sami. a Band. 7 Höft. 32 'i5o Bxp. UcsA.
Förslag cili and.
SArifv. N:o 397.
Contoiret 53o,ooo, tillsammans 780,000, meli återstoden- 48,417’4 '• 1 1. blifvit af Actie-egarnes egna medel bestridd; alt, enligt Canal-Directionens anmälan, kostnaden för det vid 1828 års slut åleiståeude arbetet, efter de nogrartnaste undeisökningar blifvit beräknad till 88,948 Rdr, hvilken summa, af anförda orsaker och då Bolagets tillgångar hufvudsakligen voro af den beskaffenhet, att de endast småningom kunde realiseras, skulle utgå på de fem åren från och med 1829 till och med 1833; att de tillgångar eller behållningar, som uppkommit genom Actie-egarnes firén i8i(> och 1818 subscriberade medel, influtne sl ussa fg i fler m. m., sfi vidt desamma icke till Canalarbelels utförande åtgått, väl voro i 1828 års afslutade och granskade räkenskaper bokförde till 112,882; 47* 7» men att, af anförde skäl och efter aldrag af sådana malerialiers och redskaps värde, sora för Canal verkets fortfarande erfordras, endast en summa af 48,309: 1. 3. ansetts kunna påräknas att af Bolagets närvarande behållningar utgå, såsom bidrag till det återstående Canalarbetet, för hvars utförande alltså ytterligare skulle erfordras 4°iG38; j\6t 9; att, till betackande af en sådan brist, hvilken lör olörutsedde händelser och forluéter blifvit upptagen lill en rutid summa af 45,000 Rdr, Bolaget till
Directionens disposition i och för byggnadsarbetet upplåtit, dels den ränta fi tecknade Actie-capitalet, som, enligt 9 §. af Bolagets Privilegier, den 3i Julii 1S1C, skulle årligen af StatsmecHen hållas
Directionen tillhanda, till och med slutet af det år, under hvilket Canal- och Exp. TJtsh.
Shrifv, Nro 397.*- £5i Rhissverksbyggnaden blifvit bragt i fullständigt skick, dels ock inkomsterne af canalfarten under dessa år, elter afdrag af aflöningar m. rn., tillsammans 45,o5o Rdr, dock under förbehåll, å Bolagets sida, att ersättning lör det sålunda beviljade förskott af räntan å Actienndel måtte framdeles, så snart byggnaden blifvit fullbordad, komma Actie-egarne till godo af Verkets sedermera inflytande Canal-inkomsler; all Directionen, med anmälan häraf, förklarat sig vilja lör Canal- ogIi Slussvei ksbyggnadens slutliga fullbordande ansvara, utan att falla K.
St. besvärlig med anspråk på liva anslag af allmänna meibel, eller annat understöd, än ränta ö Actiecapitalet lill byggnadens slut, det krulbehof, som ännu kan erfordras, och fortfarande rätt till biträde af militair-commendering; men att
Directionen, med åberopande af dess redan 1822 gjorda förklarande, i afseende på återbetalningen af det då begärda understödet, derjemte, på uppgifna grunder, och då det syntes Directionen uppenbart, att någon den ringaste afbetalning af ränta å de af R.
St:s Bank och Riksgälds-Contoft- Jemnade, till 780,000 Rdr uppgående, lånebiträden, och än mindre capitalafhetalning. derå kunde å Canalinkomsterue bestridas, anhållit, på Bolagets vägnar, om eftergift och afskrifning af Bolagets, i och för Canalbyggnaden, åsamkade ofvanberörde skulder; samt att Directionen härvid, till säkerhet för Canalen9 framlida vidmagthållande, utan det allmänna» gravation, föreslagit, att, efter siutadt arbete och sedan Actie-egarne erhållit ersättning för 2.52 Exp. Utsk.
N:o 397. deras dertill lemnade räntebidrag, af Canal-inkomsterne årligen må afsättas hvad som öfrigt blifver, efter aflöningars och andra oundvikliga utgifters bestridande, dertill äfven erforderiige mindre reparations- och underhållskostnader räknade, och efter afdrag vidare af 5 proc. årlig ränta å det tecknade Actiecapitalet, hvilket årliga öfverskott skulle bilda en fond, först lill större reparationer, när de blifva nödige, och sedermera lill Slussarnes ombyggnad, då den i en framtid måste företagas.
Och har E. K. M:t, som, i anledning af Bolagets genom dess Direction framställde anhållan om lillstånd att ytterligare i fem år få .uppbära ränta af Statsmedlen å det år 1818 tecknade Actiecapitalet, ansett, att, under de af
Direclionen uppgifna vilkor, nämnde ränta bor till och med för år 1833, likasom hittills, af egde Hufvud-Titeln årligen utgå, i fråga om eftergift och afskrifning af de lånebidrag, som, enligt B.
St:s beslut vid 1818 och 1823 årens Riksdagar, lill Hjelmare Canal- och Slussverksbyggnad från Banken och Riksgälds-Contoiret utgått, till Rikets nu församlade Ständers pröfning och bifall i Nåder öfverlemnat
Directionens i förrberörde måtto gjorda anhållan.
Vid öfvervägande af hvad sålanda förekom, mit och i öfverensstämmelse med de af R.
St. uti en annan fråga redan framlagde åsigter om nödvändigheten af att bilda en någorlunda tillräcklig reparationsfond, för underhållandet af de på Statens bekostnad, helt eller till slcirre delen, utförde Canalbyggnader eller andra arbeten Expedicions-Uiskottets Memorial, N:o 3p8. 253 af likartad beskaffenhet, hafva R.
St. beslutit lemna Hjelmare Canal- och Slussverks-Bolag den försäkran, att eftergift och afskrifning af Bolagets ofvanupptagne skuldbelopp till Banken och Riksgälds-Contoiret, i och för Canalens byggande, skall Bolaget, uppå framdeles skeende anmälan, beviljas, i händelse Bolaget visar sig hafva, inom en tid af högst 6 år från Canalens. fullbordan, samlat och afsatt en samma af åtminstone 15,000 Rdr B:co, till fond för Canalens framtida underhållande, oberäknade de reparations-cassor, hvilka uti Reglementet torde vara Bolaget ålagde, eller hvarom Actie-egarne serskildt lära sig förena, till bestridande af de årliga mindre betydliga underhållskostnader; hvilket beslut R.
St., till svar å E. K.
Mits högstberörde Nådiga Skrifvelse, härmed i underdånighet få anmäla.
N:o 3g8.
Memorial, i anledning af Vällofl. Borgare-Ståndets Beslut öfver Utskottets Förslag till R.
St:s underdåniga Skrifvelse om ny Förordning j angäend e Brämtvinsbr tinnings rättigheten.
Uti Memorial, som åtföljde Utskottets Förslag till underdånig Skrifvelse och Förordning om Brännvinsbrännings-rättigheten, har Utskottet 254 Expeditions-TJ tshottcts Memorial, N.o 398. uppgifvit anledningen, hvarföre i Kongl. Kungörelsen af den 19 Maji 1824 icke mera kunde intagas i Förordningen, rörande Brännvinsbränningsrättigheten, hvilken anledning bestod deri, att grunden för denna §;s tillvaro roed nu ingående Mars månad upphörer, och att den nu föreslagna Författningen omöjligen inom denna tid kan hinna utfärdas och promuigeras.
Vallöf! Borgare Ståndet, en» ligt ett 3 Löparen tecknadt beslut, så lydande; ”1830 dep 2* Februarii f. m. uppläst hos Borgare-Ståndet samt godkänd med den förändring, ”att *3 §. i Kongl.
Kungörelsen den 19 Maji ”1824, angående brännvinsbränningen, hvilken ”§, rörande den Städerne Stockholm, Götheborg ”och Carlscrona tillkommande Brannvinsbrän”ningsrättighet, R.
St. beslutat skola uti den ”nya Författningen i detta ämne bibehållas, bör, ”i öfverensstämmelse dermed, uti samma Författning intagas, och att numerföljden af §:n, ”af sådan anledning, kommer att rätta»”; icke destomindre förordnat, att denna 13$, af Kongl, Kungörelsen den 19 Maji 1824» borde bibehållas, men de öfriga 3:ne Riks-Stånden godkänt Utskottets förslag till underdånig Skrifvelse och Förordning angående Brännvinsbränningsrättigheten, får Utskottet vördsamt hemställa, huruvida det må vara Utskottet tillåtet att till Herrar Talmäns underskrift expediera den af 5:ne Riks-Slånd justerade expedition, oansedt det Vällofl. Borgare-Ståndets beslut rörande oftanämude 13 §.
Skri/ii.
N:o 399. 255 N:o 3gi).
Uppl, o, godk. hos Ridd. och Adeln d. 5 Mar» 18 io.
PresJfi-Ståndet d. 8 — — Borgare-Ståndet d 8 — — Bonde-Ståndet d. 8 — — Rikets Ständers uhderdåniga Skrifvelsej med Be villningsförordning m. riu S. A, K.
St., efter granskning af Stats-Verketö behof och brister* till dessas fyllande numera åtagit sig en ärlig beskattning, att* i egenskap af Bevillning, för år 1831 och de påföljande, intill slutet af det år, då en förnyad Bevillningsstadga varder afR.
St, antagen, utgå med Två Millioner Tvåhundrade Sjutio Tusende Sexhundrade Riksdaler Banco, oberäknad Sjö-Tullsfifgiften, sotn efter serskild
Författning kommer att utgå, samt de till Stats-Contoiret inflytande Bevillningsmedlen, Qvarn-Tullen af Stockholm, Götheborg och Carlscrona, samt SaluAccisen af Rikets Städer, Postmedlen, stämpla» de Pappersafgiften och Brännvinsbränningsmed» len; så få R.
St. härjemte i underdånighet öfverlemna den af dem gjorda och samtyckta Författning om Bevillningens utgörande *) under nämnde tid: anhållande R.
St. i underdånighet, att de serskilda åtgärder, sorn i och för verkställigheten af denna Författning kunna finnas erforderlige, måtte af E. K.
M:t väfda i Nåder vidtagne.
Rikets Ständer framhärda etc. *) afieiiinas serskildt såsorrt Bilagä, 256 Exp. Ut sk.
N:o 4oo. N:o //°o.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 26 Febr. i83orf Preste-Ståndet d. i Mars — Borgare-Ståndet d. 1 — — Bonde-Ståndet d. 1 — — Rikets Slcinclers underdåniga Skrif velse, i anledning af R.
Sl:s Revisorers, åren 182.5 och 182/, afgifna Berättelser om samma år verkställda granskningar af Stats-Verkets förvaltning åren 1822 med 1825. S. Å. K. Sedan R.
St. till pröFning förehaft hvad deras till Stats- Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende valde
Revisorer i åtskilliga omständigheter anmärkt och hemställt, uti aFgiFna Berättelser om de åren 1825 och 1827 verkställde granskningar aF Stats-Verkets med dertill hörande allmänna Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, åren 1822, 1823, 1824 och 1825, hafva R.
St. deröfver fattat följande beslut, som de hos E. K. M. nu härmed få i underdånighet anmäla: 1:0
Såsom ett väsendtligt hinder i revisionsarbetets utförande, hafva så väl 1825 som 1827 årens .Revisorer uppgifvit, att, med undantag af Stats-Gontoiret, de öfriga för Statsmedel redovisande Verk och Inrättningar, hvilkas redogörelser äro underkastade granskning af R.
St. och deras Revisorer, icke afgifvit några Berättelser - Ex/j.
Skrift k fa:o /[ort. 25^ télset, rörande förvaltningen på det hela, Utah blott aflemnat Räkenskaper med dertill hölan* de Handlingar; hvarjemte 1827 års Revisorer tillkännagifvit, att, pä gjord Underdånig anhållan derom, deni blifvit meddeladt, ätt E. K*
Mit ej funnit skäl* att då* mer äh förr, anbefalla de öfrige förvaltande Verken att afgifva Berättelser.
Då 1 ikVät af en sådan ledning för lcännédömen om hvarje Verks tillstånd Utan allt tvif* Vel myckeri lättnad i behandlingen af förekommande frågor lios Revisorerhe skulle kunna beredas* och tiden för Revisionsförrättningarhte* i förhållande till granskningsarbetets vidlyftighet) är nog kort, samt E. K. M. till R.
Stis under* dåniga anhållan otti förlängning deri icke täckts lemna bifall, finna R.
St. sig föranlåtne att hös E.
Ki Mit i underdånighet anhålla, att vederbörande Verk och Autoriteter, sorn förvalta Fonder, hvaröfver allmän granskning af R.
St. och deras Revisorer eger runi, måga anbefallas tili hvarje revisionsförrätlning afgifva berättelse öfver Fondens tillstånd och förvaltning för deii tid, som då kommer att revision Undergå. 2io Af den såsom bihang till Riks-Hufvtidboken, efter 1823 års Riksdag upprättade och samma års Rikshufvudbok bilagde Balance-föfteckning öfver beviljade förskott af Statsmedlen, har inhemlats, det förskott ifrån äldré åren, ända sedan år 1791, finnas oredovisadej och då anledning således icke saknas* att veII i hang t. R. S:s Vrot. 10:de. Sami. 2 Rand. 3 Haft. 33 258 Exp. Vt sk.
Förslug till lind.
N:o fao. dcrbörande, som det ålegat öfver berörde förskott hälla anteckning oell tillse, det de i behörig ordning, blifvit redovisade, ej åt detta ämne lemnat den uppmärksamhet, som vederbordt, hafva R.
St. ansett nödigt, att sådana åtgärder vidtagas, hvarigenom dylika uppehåll för framtiden förekommas, och R.
St. få derföre hos E. K. M:t i underdånighet begära förenandet af sådana Nådiga föreskrifter, med rättigheten att af Statsmedlen undfå förskott, hvarigenom icke allenast förskottstagarne ovilkorligen tillförbindas att derföre afgifva redovisning, sist ett år efter uppbärandet, vid äfventyr att, i annat fall, förskottets hela belopp hos dem varder utkräfdt, utan allt afseende på hvad deraf kan hafva blifvit användt, utan ock det förvaltande
Verk, inför hvilket förskottets redovisning bör verkställas, få sig ålagdt, vid påföljd af egen ersättningsskyldighet, att öfver fullgörandet deraf hålla hand, så vida icke E. K. M:t, uppå skedd underdånig anmälan, i något fall serskildt pröfvat godt i Nåder medgifva utsträckning af redogörelsetiden utöfver nämnde termin.
Med hänsigt till den fullständiga uppfattning af Hats-Verkets tillstånd, som genom Riksbokslutet är åsyftad, hafva R.
St. funnit nödigt, att uti Rikshufvudboken serskildt balanceras alla sådana förskott, för hvilka redo ej blifvit gjord och som rätteligen intilldess, i synnerhet de emot framdeles ersättning utgångne, böra betraktas såsom tillgång.
FörsTag till lind.
SiiriJv.
N:0 /joo. 25.)
För en bättre öfversigt äfven af ty:de Hufvud-Titelps tillgångar, hvartill böra räknas de ifrån Titeln såsom förskott eller lån utgående Summor, hafva R.
St. ansett en serskild conto, upplagande alla ifrån berörde Titel inlemnade dylika bidrag, med balance ifrån föregående året och utan sammanblandning med Titelns årliga anslagssumma, uti sjelfva Riks-Hufvudboken böra införas. 5:0
Ibland anmärkta utbetalningar å Statsmedlen hafva uti bägge årens Revisions-Berättelser blifvit anmälda flera utbetalningar, dels af de till oförutsedda militaire-utgifter afsatte medel, dels ock af Andra Hufvud-Titelns besparingar, antingen till uppgifvet eller utan uppgifvet föremål, eller för något af E. K.
M;t kändt behof, samt alla till redovisning inför E. K. M.; genom hvilket dispositions- och redovisningssätt 1825 års Revisorer funnit sig ■hindrade att verkställa den granskning öfver användandet af berörde å Statsmedlen anordnade summor, som dem, enligt Instructionen, ålegat, och i afseende på hvilka år J827 omförmälda utbetalningar, samma års Revisorer, med åberopande af R.
St:s underdåniga Skrifvelse den 17 November 1823, i anledning af en utaf En af Rikets Herrar, Stats-Rådet m. m.
Herr Grefve Cederström afgifven summarisk redovisning för uppbnrne summor, äfvenledes tillkännagifva, att de, i afseende på redovisningssättet, icke varit i tillfälle utröna, huruvida beloppen blifvit använda i öfverensstämmelse med 36t> F.xp. Utsi.
Forsing till un#. Skri/v, N:o 4op. de i 64 och 65 §§.
Regerings-Foruien meddelade stadganden.
St. hafva ansett, att, med undantag af 8:de Hufvud-Titelns anslag till extra utgifter, öfrige på Hufvud-Titlarne anvisade medel böra vara underkastade öppen redovisning ; i enlighet hvarmed, och såsom R.
St. vid sista Riksdag, på då förekommen anledning, i deras ofvannämnda underdåniga Skrifvelse hemställde, R.
St. förnya deras underdåniga anhållan, att vederbörande, som af Statsmedlen uppbära för* skott, emot redovisning, måtte i Nåder anbefallas att derföre afgifva specilique och verificerade räkningar, hvaröfver det Verk, sorn medlen utbetalar, bör hafva tillsyn. 4:0
Enligt hvad anmäldt blifvit, har den pensionsafgift, som förut å den så kallade Barthejlemy-Fonden varit anvist lör underhåll af de vid Krigs-Academien befintlige Fri-Cadetter af de tre ofrälse Riks-Stånden, men, till följd af E. K. M:ts Nådiga Bref, den 15 Februarii 1821, från samma års början förskjutits af de till oförutsedde militaire utgifter pä Tredje HufvudTiteln afsatte medel, emot framdeles ersättning af nämnde Fond, då den dertill lemnade tillgång, fortfarit att utgå för åren 1822,1823, 1824 och 1825, likasom för år 1821, af Tredje Hufyud-Titelns medel med 7,500 Rd. årligen, utan att, hvarken för dessa summor, eller för de 800 Rdr, som år 1824, jemväl i anseende till yppad brist å BarthelemyrFonden, till f. d. Ge-. neral-Lieutenanten De Suremain förskjutits, nå* Exp. Utsi.
261 gon ersättning af samma fond ännu blifvit lern* pad, fastän R.
St., hvad förstnämnde utbetalningar angår, i underdånig Skrifvelse, den 20 November 1823, yttrat, att desamma borde i räkenskaperne balanceras bland förskott emot ersättning, den E. K.
M. måtte i Nåder täckas låta komma 5;dje Hufvud-Titeln till godo, så fort tillgång dertill gåfves.
St. funnit sig böra hos E. K. M. förnya deras underdåniga anhållan, om ue af Tredje Hufvud-Titeln till Fri-Cadetters understöd förskjutne Summors ersättande till Titeln, så fort Barthelemy-Fonden det medgifver, samt att beloppen emedlertid måga uti ofvanomförmälde Förskotts-Conta i RiksrHufvudboken blifva upptagne.
Och då, genom en så beskaffad anordning, sorn den till Fri-Cadetternes understöd, i händelse den allt framdeles korame att fortfara, skulle beredas en af R.
St. icke beviljad årlig tillökning till motsvarande belopp uti KrigsAcadeiniens Statssumma, hafva R.
St, funnit lämpligt förordna, att i den nion de nu redan antagne Fri-Cadetter af de Trenne ofrälse Stånden ifrån Academien utgå, dessa förskott böra minskas, samt inga nya Fri Cadett till underhållande af denna Fond antagas; så att allt vidare behof af meranämnde förskott såmedelst må upphöra. 5:0 Genom Nådigt Bref, den 28 December 1822, har E. K. M., å de till Stats-Contoirets disposition då ställde medel af mindre Crediti» 3Ö2 Exp. Uctk.
N:o l,no. vet, anvisat 8000 Rdr B:co till understöd St dem, som, genom den Borås Stad samma år öfvergångne eldsvåda, mest lidit och voro i största behof af snar hjelp, hvilken utbetalning af Creditivmedlen, ehuru anbefalld innan 1822 års Revisorers anmärkning, vid de åt Städerne Norrköping och Cimbritshamn af samma Fond lemnade bidrag, vunnit någon R.
Sus åtgärd, 1825 års Revisorer ansett sig böra anmäla. R.
St. hafva, rörande de till sistnämnde Erne Städer anvisade understöd af Creditivmedlen, i underdånig Skrifvelse den 22 Augusti 1823 anfört, att, så vida något biträde af penningar från Statens sida skäligen kunnat komma i fråga, 6åsom ett undantag från det sätt, hvarpå afbrända Städer eller af andra olyckor hemsökta orter eljest af det allmänna understödjas, de uti förrberörde måtto beviljade undsättningsbelopp hellre bordt utgå af andra medel, såsom exempelvis af anslaget för extra utgifter; hvarföre ock R.
St. vid samma tillfälle anhöllo, att till understöd fördem, sorn vid möjligen inträffande dylika olyckshändelser blefvo lidande, några andra Statens medel ej måtte användas, än sådane, som, epligt de för förvaltningen stadgade grunder, kunde af E. K. M. dertill disponeras.
Ehuru nu E. K. M., i Nådigt svar härå, den 5 November samma år, behagat meddela, att, enligt 63 §. i Regerings-Formen, E. K.
Dess ovilkorliga rätt vara, att i hvarje serskildt fall pröfva, huruvida förekommande Exp. Utjh.
Skrif v. N:o 400. 26 j utomordentliga utgifter och behof äro af den O C? beskaffenhet, att de böra och kunna på detta Creditiv anvisas; hafva R.
St. likväl, i likhet nied hvad J>. it. uti omförmälde måtto yttrat, ansett ofvanberörde till de brandskadade i Borås utgifna summa lämpligast bordt hafva anordnats af det på Åttonde Hufvud-Titeln uppförda anslag till extra utgifter, och förnya derföre deras vid 1823 års
Riksdag i detta ämne gjorda underdåniga framställning, och derjemte yttra den önskan, att, enär behof till dylika bidrag sig yppa, medel dertill anordnas å den extra Utgiftssumma, som till E. K.
Mits disposition, på 8:de Hufvud-Titeln, af R.
St. anvisas. # 6:0
Elter pröfning af de besvär, Proviantmästaren , Kongl.
Räntmästaren Ouchterlony hos E. K. M. i underdånighet anfört öfver Kammar-Rättens beslut i en anmärkningsfråga, hvarigenom han blifvit ålagd till E. K. M. och Kronan återbetala 4>9°3 20 sk* 6 rst- Banco, för, på åt skilliga under åren 1815 och 181 /{- till Magazin i orterne verkställde afsändningar af ^äd och andra Proviantpersedlar, för högt beräknad afskrifningsprocent, efter 2 §. i stället för 4 §• i Afskrifnings-Reglementet den 12 Augusti i8i2, har E. K. M., genom Nådigt Bref, den 30 Sept.
I825, förklarat, det E. K.
M. icke funne skäl att göra någon ändring i Kammar-Rättens Utslag, såsom på nämnde Reglemente grundadt.
Men då E. K. M. härjemte, af Gunst och Nåd tillagt Ouchterlony, såsom Gratification, en fjer - 26i tixp.
Vtsk Porslag tili iona.
Snrifv.
Jj:o 4°ö. dede! af det honom till ersättning ådomde belopp ; är af 1825 års Revisorer sådant hos R» St. anmäldt» emedan denna Ouchterlony till* skyndade fördel, ehuru benämnd för Gratilicätion, synts Revisorerne egentligen Utgöra etl eftergift af anmärknihgsmedel, som han, efter i behörig ordning föregången pröfning, funnits Skyldig att inbetala, Och genom hvilken Krigs* Fondens tillgångar blifvit minskade.
Af denna Revisorernes anmälan» föranleda^ R.