Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogs och lades till handiingarne Expeditions-Utskottels Memorial N:o 17, i anledning af erhållen återremiss al UtskoLtets förslag till underdånig skrifvelse N:o 139.
Den 8, 9, 11, 12, 14, 15, 16, 18, 19, 21, 22, 23, 29 och 30 Dec. 1840.
Ridderskapkt och Adfln. S. D.
Vid förnyad föredragning af så väl Bevillnings-Utskottets den 21 sisth December på bordet lagde Utlåtande, N:o 30, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 21, angående Tullbevillningen, som af sistnämnde Betänkande N:o 21, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: l:o Utskottets yttrande öfver Herr Cederschjölds motion, rörande afskaffande af tull och ersättning för den derigenom uppkommande minskning i statens inkomster genom personella afgifter bifölls; 2:o den föreslagna taxan, rättad efter Utskottets förslag i Utlåtandet N:o 30, bifölls, med följande för hvarje serskild artikel, vid hvilken någon rättelse skett, upptagne förändringar:
Alun, andra slag, Angelica, Anis och Antimonium crudum eller Spiesglans.
Ansågos böra vara fria från utförsel-tull.
TJtdr. d. 8 — 3o Dec. 184.0. 867 Jpothcksvaror.
Införsels-tullen bestämdes, för enkla medicinalier till 5 R:dr, och för sammansatta till 10 R:dr, af 100 R:dr värde.
Utförseln af båda slagen ansågs böra vara fri från tull. siska och Beck.
Ben , andra slag, oarbetade.
Utförseln bestämdes till 3 skillingar per Lisp. Bilder, andra slag.
Införsel-tullen förhöjdes till 15 R:dr af 100 R:dr värde.
Bildthuggeri-arbeten af träd och architectoniska arbeten.
Benämningen å denna artikel ansågs böra blifva: bildthuggeri-arbeten af träd och architectoniska arbeten af alla slag; hvarjemte den ansågs böra fördelas i tvänne klasser, nemligen: af Svenska Konstnärer, fria från tull, vare sig vid införsel eller utförsel; och af andra Konstnärer, belagda med en införsel-tull af 15 R:dr, för 100
R:dr värde, men fria från utförsel-tull.
Redactionen skulle erhålla följande förändring:
Blyertspennor Tullv.
Qv. för Tullberäkn.
Utf. tull. 20 sk. timmermans 1 Skålp. 4 sk. fria.
3 R.dr alla andra slag 1 Skålp. 30 sk. fria.
Bokstaf s-stämplar samt Boktryck- eller stilar, förslitne och obrukbara, eller stilskrot.
För förslitne och obrukbara eller stilskrot bestämdes iuförsels-tullen till 1 sk. per Skålp., och utförseln deraf ansågs böra vara fri från tull.
Borstar.
Ansågs, såsom hörande till slöjdevaror och med dem dragande lika lull, böra utur den egentliga Taxan uteslutas och endast i noten upptagas med hänvisning till slöjdevaror, ej specificerade.
Redactionen och Tullbeslämmelserna derom skulle blifva följande:
Bränvin och Sprit af ris, eller arrack; af socker eller rumm; cognac, införd från Frankrike; och genievre, Holländsk.
Qv. för Tullber.
Ulf. tull.
2 R'.dr af till och med 12 graders styrka 1 kanna 32 sk. 3 R:dr deröfver 1 kanna 1 R:dr alla andra slag odistilleradt eller distilleradt förbudet
Derjemte beslöt Ridderskapet och Adeln att, derest Kongl. Majjt skulle finna, alt förbud emot införsel af Bränvin och Sprit, alla andra slag, odistilleradt eller distilleradt, icke bör ega rum, införsel-tullen å sådant bränvin eller sådan sprit skall vara 32 sk. kannan, då varan håller till och med 12 graders styrka, och 1 R:dr kannan, då gradtalet är deröfver. 868 Prot, TJtdr, d. 8—3o Dec, 1840.
Redactionen ocb Tullhestämmelserna derom skulle blifva följande.
Böcker: Qv. för Ttillber.
Utf. tull. på alla språk, chartor ocb musikalier, inbundne och oinbundne fria. fria. utrikes efter tryckta arbeten på Svenska språket eller sammandrag af sådana arbeten förbudna. biblar, gifna till Svenska Bibel-Sällskapet fria. med inbundet, rent eller linieradt, papper 100 R:dr. 25 R:dr. fria.
Chicorie-rotj Cobolt, Dref, Drefmat ocb Dun.
Decorationer, Platåer, med tillbehör , äfvensom Ornamenter , ej specificerade.
Ansågos, såsom börande tili slöjdevaror och med dem dragande lika tull, böra utur den egentliga taxan uteslutas och endast i noten upptagas med hänvisning till slöjdevaror, ej specificerade.
Införsel-tullen bestämdes tili 2 sk. per Skålp. Fisk.
Alla under denna rubrik uppförde artiklar ansågos böra vara fria från utförsel-tull; hvarjemte redactionen ocb Tullbestämmelserna i afseende på Sill ansågos böra blifva följande:
Saltad eller inlagd: Ov. för Tullber.
Sill, i f tunnor eller derunder tunna. 8 sk. fri. 8R:drl6sk. all annan 1 tunna. 32 sk. fri.
Ansågs böra vara fri från utförsel-tull, hvarjemte införseltullen å den ospritade bestämdes till 1 R:dr per Lisp.
Fjädrar, andra ej specificerade ocb Flaskfoder.
Ansågos, såsom hörande till slöjdevaror ocb med dem dragande lika tuli, böra utur den egentliga Taxan uteslutas ocb endast i noten upptagas med hänvisning till slöjdevaror , ej specificerade.
Införsel-tullen bestämdes till 1 R:dr per Lisp. Frö.
Alla under denna rubiik uppförda artiklar ansågos böra vara fria från utförsel-tull.
Färger och Färgnings-ämnen.
Rödfärg ansågs böra vara fri från utförsel-tull.
Införsel-tullen bestämdes för Bresilja, raspad eller malen till Trot.
Uldr. d. 8—3o Dec. 1840 1 sk.; för Fernbock, raspad eller malen till 4 sk.; för Indigo till 2 sk.; och för Sumack till 6 r:st, ailt per Skålp. Färgmossa.
Ansågs böra vara fri från utförsel-tull.
Gallmeja.
Ansågs böra vara fri från införsel-tull.
Införsels-tullen å Kamulls- eller Redgarn, ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt j bestämdes till 5 sk. per Skålp. Glas.
Införsels-tullen bestämdes för Spegelglas , rå och oslipade, eller så kallade glasämnens till 20 R:dr, slipaile, of olierade _, till 25 R:dr och för jolierade till 30 R:dr, allt af 100 R:dr värde.
För Glas, andra slag, hvita eller färgade ej specificerade , bestämdes införsel-tullen till 12 sk. per Skålp. Guld, Bok-.
Intörsel-tullen bestämdes, i enlighet med 1835. års taxa, till 10 sk. för äkta , och 6 sk. för oäkta.
Införsel-tullen för så väl Italienska strå-, som af siden eller annan väfnad bestämdes till 3 R:dr 16 sk. stycket.
Horn, Hudar och Skinn och Humla.
Utförsel-tullen bestämdes till 2 sk. för 1 tjog.
Alla under denna rubrik uppförda artiklar ansågos böra vara fria från utförsel-tull.
Tullbehandlingen ansågs böra blifva efter vigt, så att för 1 Skålp. med 4 R:dr tullvärde betalas 1 R:dr 16 sk. i införsel-tull; utförseln skulle vara fri från tull.
Instrumenter , musikaliska:
Tullvärdet å violer bestämdes till 10 R.dr, och införsel-tullen till 2 R:dr.
Tack och Ballast.
För den händelse, att Kongl. Maj:t skulle finna, att förbud emot in- eiler utförsel af denna vara icke bör ega rum, bestämdes utförsels-tullen för tack- och ballast-jern af bergmalm till 4 R:dr 24 sk., och af sjö- eller myrmalm till 16 sk. Skepp. st. v.
Införseltullen för den förra sorten tackjern bestämdes för samma händelse till 4 R:dr 24 sk., och för den senare sorten till 2 R:dr per Skepp. st. v. Jern, gjutet: kanoner, sticken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade.
För den händelse, att Kongl. Maj:t icke skulle finna, att förbud för utförsel af denna vara bör ega rum, bestämdes utförsel-tullen till 4 R:dr 24 sk. per Skeppund st. v. Jern, gjutet: hällar öfver 1-| tums tjocklek, samt lod och lödjor öfver 1 Skålpunds vigt stycket.
Ansågos böra vara förbjudna till utförsel; hvarjemte för den händelse, att Kongl.
Maj:t icke skulle gilla förbudet emot deras utförsel, tullen dervid bestämdes till 4 R:dr 24 sk. per Skeppund st. v. $7° Prot.
Utclr. d. 8—3o Dec. 1840.
Jern, gjutet: casserade canoner och bomber samt mörsare.
Utförseln af denna artikel ansågs böra vara fri från tull.
Jern, smidt eller valsadt: ankare.
Tullvärdet bestämdes till 40
R:dr och införsels-tullen till 4 R:dr per Skeppund st. v. Jern, smidt eller valsadt: kettingar.
Tullvärdet bestämdes till 40R:lr per Skeppund st. v. oell utförseln skulle vara fri; i öfrigt skulle denna artikel fördelas i t v änne classer efter dimensionernas olikhet och bestämdes införsel-tullen för de mindre dimensionerna till 4 R:dr och för de större till 1 R:dr per Skeppund st. v. Åt Bevillnings-Utskottet öfverlemnades alt bestämma de dimensioner, som skulle höra till den ena eller andra classen.
Jern, smidt eller valsadt: stäng-, platt, | turn tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver \ tums fyrkant.
Utlörsel-tullen bestämdes till 16 sk. per Skeppund st. v.
Jern, smidt eller valsadt: band- och platt-, under ^ tums tjocklek, bult- och galler- samt sänksmide, rundt eller kantigt, knip- och fyrkant-, af | tum och derunder, skär- ock klipp-jern, saltpanne-plätar, | tum tjocka och deröfver, samt af 12 tums bredd och deröfver.
Införsel-tullen bestämdes till 5 R:dr per Skep. sl. v. och utförseln ansågs böra vara fri f rån lull Jern, smidt eller valsadt: plåtar, of örtente, under J turn tjocka, af till och med 6 Lisp. vigt stycket.
Införsel-tullen bestämdes till 9 R:dr per Skep. st. v. och utförseln ansågs böra vara fri från tull.
Jern, smidt eller valsadt: plåtar, of örtente, öfver 6 Lispunds vigt stycket.
Införsel-tullen bestämdes till 5 R:ir per Skeppund st. v. och utförseln ansågs böra vara fri från tull.
Införsel-tullen bestämdes till 1 sk. 4 r:st per R:dr.
Kalk, kalksten, kimrök, kli.
Kläder: gång-, linne- och säng-, ej specificerade.
Föreskriften om fri in- och utförsel deraf för sjöfarande och resande skulle erhålla följande förändrade redaction: ”tillhörige sjöfarande eller resande, när de synbart äro ”brukade, antingen medförde af dem sjelfve, eller införde med annan lägenhet”.
Koppar, smidd eller valsad: andra helfärdiga arbeten.
Införsel-tullen bestämdes till 4 R:dr per Lisp. Korgar, Korgmakare-arbeten.
Ansågos, såsom hörande till slöjdevaror och med dem dragande lika tull, böra utur den egentliga faxan uteslutas och endast i noten upptagas med hänvisning till slöjde-varor, ej specificerade.
Införseln af denna artikel ansågs böra vara förbjuden, men, för den händelse, att Kongl. Majit icke skulle finna ett sådant förbud böra ega Prot Vtdr. d. 8—3o Dec. 184.0. runi, bestämdes tull väldet till 40 R:dr oell införsel-tullen till 15 R:dr per gro-s.
För den händelse, att Kongl. Maj:t icke skulle finna, att förbud för införseln af denna vara bör ega rum, bestämdes tullgärdet till 40
R:dr oell införsel-tullen till 10 R:dr pr centner.
Käppar, Lampor.
Ansågos, såsom hörande till slöjdevaror och med dem dragande lika tull, böra utur den egentliga taxan uteslutas och endast i Noten upptagas med hänvisning till Slöjdevaror, ej specificerade.
Ljus, Vax-.
En ny underafdelning af denna artikel ansågs böra tilläggas under namn af alla andra slag, med ett tull värde af 1 R:Jr 12 sk. per skålpund, en införsel-tull af 20 sk. och frihet för tull vid utförsel.
Ansågos, såsom hörande till Slöjdevaror och med dem dragande lika tull, böra utur den egentliga Taxan uteslutas och endast i Noten upptagas med hänvisning till Slöjdevaror, ej specificerade.
Lunta, Ansåg böra vara fri från utförsel-tull.
Hvita samt Sämskade skinn och hudar.
Tullvärdet nedsattes till 40 sk. och införsel-tullen till 8 sk. per ska ip.
Läster till skoarbeten.
Ansågos böra beläggas med en införsel-tuli af 8 sk. för 1 par; tullvärdet bestämdes till 32 sk.
Ansågs böra vara fri från tull vid utförsel. Malm.
B1HANG till Riks-Ståndens Protokoll \id Urtima Piik.sdagen i Stockholm 1817 ock 1318* . 8:de Samlingen, Innehållande Riksens Ständers Allmänna Besvärs* och Ekonomi-Utskotts Betänkanden och Förklaringar, __ ,><ceooocttM^K»M^o«»9aaoo«xooC(»ccxxMeeo»<g STOCKHOLM, ifli8, hos Zaiharias H a t g g s t r ii m.
(Stora Nygatan, 3;e Huset tili venster ftin Kornhamn) lOOOCeOOOCXXX^OOOOOOOoCglOOOOOOOöOCXlOOOOiCCXX)»——~ N;r l. Wårås arnt Memorial! D .. k^edan Allmänna Öesvärs- och Ekonomiutskottet, till vinnande af erforderlig skyndsamhet i behandlingen af den mängd olikartade mål, som till Utskottets åtgärd remitteras, funnit lämpeligt, att i likhet med hvad vid föregående Riksdagar skett, inöm sig utvälja 3ne Berednings Divisioner, der Målen böra utarbetas, innan de till Utskottets sluteligä ompröfvandé förekomma; och Utskottet, på sådan grund, enligt hvad RiksdagsOrdningens 24 §• medgifver, antagit gne Kanslister, hvilka, hvar och en uti sin Division, komma att, i egenskap af Notarier, tjenstgöra; så får Utskottet vördsamligen anhålla hos de Respektive RiksStånden, att, då desse Notariers trägna befattning icke medgifver dem någon tids upptagande med renskrifning, Utskottet måtte. tillåtas antaga, utöfver hvad Riksdagsordningen föreskrifver, fyra Kanslister med ett deremot svarande arfvode, hvilka äga att Sekreteraren och Notarierne i Renskrifhingsgöiomålen till handa gå.
Stockholm den 12 December 1817. 4 Best), eeh Ekon ZJtsk, Bettinhanden Å Höglofl.
A Vällofl. BorgarSiåndets Ledamöters vägnar.
A. Fredin. o A Högvördige Preste» Ståndets Ledamöters vägnar.
O. Ferlin.
A Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar.
Nils Mänsson, Å. F n i x t i t, N:r 2.
Riksens Högloft- Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi Ut shott s Betänkande i anledning af flere särslulte ifrån Respective RihsStånden remitterade Memorialer, rörande
Bränvins bränning en och dermed sammanhang ägande ämnen.
Ett ibland de vigtigare och allmännast yrkade öfverläggning^ämnen, hvilka först ådragit sig I\. H.
Ständers uppmärksamhet vid innevarande Riksmöte, och hvaröfver Besv. och Ekon.
Eetänkanclen r} Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet blifvit uppdragit, att med sitt Betänkande inkomma, är frågan, om fortfarande af den fria HusbehofsBränvinsbränningen efter derom stadgade och nu gällande Författningar, eller Dess inskränkning och förändring med afseende på en sednare tillkommen erfarenhet och tidens närvarande skick.
Till Utskottets Utlåtande hafva följande H andlingar i detta hänseende blifvit remitterade; Ifrån Högloft.
Ridder skap et och Adeln.'
Anförande till Protocolleb den 10 December af Herr Grefve Mörner, Carl Stellan.
Anförande till Vrotocollet, samma dag, af Herr Ilejkcnschöld, Adolf.
Dito samma dag at Herr Sköldebrand, Pehr Eric.
Dito samma dag af Friherre Nauchoff, Hernik Johan.
Memorial ytterligare af Herr Svedenhjelm den 13 December, Dito a£ Herr Estenberg, Pehr, samma dag. 6 Besv. och Ekon.
Betänkanden Ifrån Högrör dige FrästeStåndet.
Anförande till Frotocollet, af Prosteri Herr Doctor Stenhammar den 10 December femte föfklaradt instämmande af Herrar
Doctor Knös samt Prostarna Hagberg och Ahnqvist, med manga andra. —- Memorial af Herr Professor Agardh den 13 December.
Dito af Herr Prosten Backman den 15 December.
Ifrån Wälloflige BorgareStåndet.
Memorial af Herr E. M. Leffler den 2 December.
Anföranden till Frotocollet af Herrar Torsell, Nyberg, Ahlin, Eckhoff, Winberg och Arfvidsson.
Utdrag af Wälloflige Ståndets.
Frotocoller den 2 och 4 December, innehållande, jemte ofvannämde skrifteliga anföranden, de derstädes i afseende på Husbehofsbränningens inskränkning skedda munteliga discussioner.
Memorial af Herr Laurell, den 8 December.
Ytterligare Memorial af Herr Leffler samma dag. innehållande Förklaring af Dess förut ingifne yttrande.
Ifrån Hedervärda BondeStåndet.
Frotoeolls Utdrag af den 13 December, innehållande skrifteliga anföranden Besv. och Ekon TJtsk.
Betdnkanden 7 af Riksdagsmännen Wessing från Westmanland, samt Botvid Jonsson från Östergötland, jemte förklarande af Ståndets allmänna bifall till dessa anföranden.
Då alla nu uppräknade Memorialer, Anföranden och Protocolls Utdrag, hufvudsakligen behandla samma ainné, nemligen Fria HusbehofsBränningen, men för öfrigt innehålla särskilta och efter hvarje Författares olika synpunkter, ganska skiljaktiga uppgifter och Förslager; vågar Utskottet, med hänseende till; hvad nedanföre anföres, icke nu upptaga R.
Beredning, häröfver i sammanhang få afgifva sitt Utlåtande, För det närvarande har Utskottet fästat sin uppmärksamhet dervid, att de remitterade Hamllingarne, tydeligen omfatta 2:ne särskilta frågor:
En är:Om för när varande tids ögonblick, Landets behof, med lemnadt afseende på den inbergade skörden, öfver höFvan uppjagade Spanmålspriser, samt derigenom för de behöfvande befarad brist på tillräckeligt förråd till brödföda; föranleder R, H.
Ständer, att hos Flans Majit Konungen nu genast anmäla sin underdåniga önskan öm inställelse af all slags Bränvinstill verkning, antingen tills vidare eller på viss gifven tid, och intill dess Kongl. Majist linner med Landels bä - 8 Besil, och Ekon.
Eetönkanden sta förenligt att den åter frigifva. Z)en andra är:
Hvilka för Landets Hushållning gagneliga förändringar, tillägg eller inskränkningar uti Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den 6 September 1815, jemte de deröfver sedermera Nadigst afgifne förklaringar, böra hos Kongl. Majit un» derdånigst af R.
Ständer föreslås, såsom säkrare ledande till ändamålet'.
Jordbrukets trefnad, ar hvarje enskilt Hushållares deraf beroende välstånd.
Ej mindre föranledt af de allvarligaste diskningar uti några af de remitterade Memorialerna, än af egen öfvertygelse om den nödiga skillnaden emellan dessa 2ne frågor samt vigten af den förras ofördröjeliga afgörande; har Utskottet fattat det enhälliga beslut, att utan vidare beredning, eller a
Ibid an de af officiella utlåtanden och endast med afseende å de upplysningai', sorn genom
Ledamöternas från alla landsorter sammanstämmande uppgifter kunnat inhämtas, till R.
H, Ständer öfverlemna sina tankar.i detförra hänseendet, Huruvida Husb eliofsBr än. vinsbränningenbär för det närvarande inställas.
Saken synes ej tåla minsta dröjsmål, då ryktet redan är utspridt om detta hos Respective RiksStånden varande öfverlägg. ningsämne, och, efter högsta sannolikhet, Speculanter, ehuru ock Riksens H.
Ständers önskan och Konungens Nådiga beslut må utfalla, använda värtriingstiden, att efter möjlighet utsträcka tillverkningen, troligen Bes v. och Ek.
Betcinkanden 9 af de mest gifvande Sädesslageti, i fruktan för ett hastigt åkommanöe förbud.
Tvärtom, då hvar och en vet hvad han har att påräkna, skola sinnena lugnas, saken återtaga sin naturliga gång och hvarje Hushållare nu, och hädanefter som hittills, hufvud sake! igen till Bränvinsbränning använda Rotväxter och den slöare Säden, hvaraf de önskade följderna, ökad tillgång på brödföda af de stridare Sädesslagen, och efter tillgången ' modererade spanmålspriser, böra i naturlig ordning härledas, *.
H, Ständers beslut, och får dem nu vördsamt framställa.
Dessa skäl äro dels allmänna, alltid och allestädes gällande, och åt hvilka man, sysselsatt ined afhjelpande af ögonblickets behof, må hända icke alltid lernnat vederbörlig uppmärksamhet, och hvarigenom man allt längre skiljt sig ifrån det rätta synmålet och satt sig i nödvändighet att tillgripa palliativer.
Dels äro de temporäre, " och bestämmas i detta fall af de trovärdigaste och lättast tiilgängelige calculer öfver närvarande tidens behof och tillgångar.
Till de förra höra, korteligen uppräk« nade: » Ecsv. och Kkon, Utsk. Betänkanden 1:0
Landtmannen, omtänksam för erhållandet af bränvin till sitt husbehof, och drank för sin ladugård, men oviss om den tid och tillfällle, han härtill kan begagna, vilseföres uti all slags beräkning af sina krafter samt nödgas tillgripa de tillgångar, han med visshet om ett fortfarande fritt utöfvande af sina rättigheter, säkert sparat åt andra behof. , £2:0
Den af erfarenheten bestyrkta sats, att Spanmålspriserna icke alltid nedsättas af förbud emot bränvinsbränning, utan tvertom ofta till ett högre belopp uppiagas, Detta later ock lätt förklara sig, då man å ena sidan besinnar den fyllnad i verklig spanmåls åtgång, som måste blifva surrogat för den till Ladugårdens utfodring bristande dranken, och å den andra, den starkare tillverkning af de ädlare sädesslagen, som, lönbränning oberäknad, alltid varit och skall blifva utöfvad under den kortare tillåtna tiden.
Härtill kommer äfven den af sjelfva förbudet väckta fruktan för uppjagade priser, hvilken annars, åtminstone i den grad, sig troligen icke inställt, och af hvilken Ockrare förstå att sig förträffligen begagna.
Noggranna och inbördes relativa calculer kunna i denna väg icke ägas; men Utskottet före - Bcsu. och Ekon.
Betcinkanden. n ställer sig, att, om på ett helt års tid, under hvilken brännvinsbränningen vore tillåten, och på ett annat, under hvilket den vöre förbuden, i 8 månader, men tillåten blott i 4, man jemförde consumtion af H vete, Råg och Korn; skulle en större qvantitet deraf åtgå på det senare.
Behofvet af bränvin är detsamma, men föremålet för vinningslystnaden, i afseende på stegrade priser, vida större.
Den på hela året fördelade tillverkningen, som nu sker af rotfrugter, bafra, slösäd och sådane ämnen, hvilka allmänneligen, åtminstone i de flesta Landsorter, icke användas tili brödföda, skall sammanträngas på en kortare tid och således nödvändigt, till vinnande af det åsyftade ändamålet, medtaga den påräknade och till brödföda annars troligen sparade stridare säden, 3:0
Införsel af utländsk säd skall följaktligen, om den föregående calcolen får tagas för rigtig, icke vid fortfarande fri bränvinsbränning okas, åtminstone i vida mindre proportion, än hvad det utrikes ifrån i motsatt händelse införskrifne bränvinet rikeligen fyller, i hvilket fall förädlingen äfven blifver Utlänningens vinst, och dranken förloras för Ladugårdsskötsel^ Utskottet tror sig kunna antaga för säkert och af erfarenhtten bestyrkt, att om, vid inträffande af bränvinsföibud, belopp«t sammanräknas under ett år för den införskrifne Spanmålen och bränvinet, skall 12 Beiv. och Ekon.
Klart följer af sakens natur, att man vid dessa relativa beräkningar icke får afse den absoluta qvantitetaf införskrifven spanmål, såsom beroende af missväxt, krig och andra tillfälligheter, må hända äfven stundom af enskild vinningslystnad, hvilket allt Lagstiftaren lika litet kan förekomma, som den absoluta bränvinskonsumtion i ett land, för hvars nation denna drycks måttliga förtäring, både i afseende på klimatets hårdhet och längre vana, blifvit ett oåterkalleligt behof. 4:0
Att ett temporärt bränvinsförbud icke verkar hvarken på nationens moralitet eller det öfverdrifna begäret till njutning, hvilket foljakteligen bör genom andra medel hämmas; är så tillräckeligen bestyrkt, och följer så rakt af sakens natur, att Utskottet tror sig icke böra upptaga någon tid med dess vidare bevisning.
Af alla dessa allmänt verkande orsaker föranleddes 11. H.
Ständer vid 1S15 års Riksdag, att hos Hans Majit Konungen nnderdånigst anhålla, det inskränkning i bränvinsbränningen icke måtte äga rum vid andra tillfällen, än då krig och hungersnöd inträffa.
Då vi genom Försynens nåd och vår Örverhets visa åtgärder äro befriade från det förra, återstår blott att undersöka, om den senare är för handen, eller billig Eesv. och Ekon.
Betankanden. ijj farhoga derföre, genom fortfarande af fria Husbehofsbränningen, kan uppkomma; hvilket utgör senare delen af framställningen.
Det är och förblifver alltid en svår sak, att inom vår fosterbygd med full säkerhet bestämma den erhållne skörden, så till qvantitet som afkastning, äfvensom der» tillräckelighet för Landets behof.
Få ibland Svenska Åkerbrukare nyttja sjelfve, uti någotdera af dessa fall, pälitelige beräkningar för sina enskilta hushåll, och dessutom gifva så högst olika Landsorters klimat och tillfälliga väderlek olika resullater nästan för hvatje Landsort.
Allmänna öfvertygelsen synes hafva stadgat sig derom , att innevarande års skörd varit medelmåttig och i flera provincer snarare närmat sig till förmonlig än svag årsväxt; att höstsädet,såsom Råg och H vete, väl någorstädes felslagit, och i allmänhet är mindre gifvande; men att deremot vårsädet; Korn, Blandkorn, Ärter och Hafre, nästan utan undantag gifvit en ymnig och strid skörd; samt att afkastningen af Potates, åt hvars odling och användbarhet sednare tider gifvit en i flera hanseenden så förtjent uppmärksamhet, allestädes varit ovanligt gifvande, hvadan landet häraf äger ett ansenligt förråd. j4 Eesv. och Ekon.
Betänk anden Enskilt hafva RiksdagsFullmägtige, dels nti de remitterade Memorialer, dels uti till Utskottet afgifne Utlåtanden, intygat, att uti Skåne och Blekinge, samt, i afseende på vårsäden, uti Halland varit en ymnig årsväxt, och att följaktligen där ar öfverflöd af Spanmål, hvilket ibland annat äfven styrkes af den Tacksägelse-adresse, som Skånes innevånare till Körningen underdånigst ingifvit för Kongl. Ma;:ts LandsFaderliga
Nåd och visa anstalter, till förekommande, nleddelst uppköp för Kronans räkning* af Spanmåltnis derstädes annars blifvande vanpris: