Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
254 Den 17 April'. i anledning af derstädes gjorda ahmärkhingat vid Stats-Utskottets yttrande och. förslag i frågan öm kostnaders bestridande till tryckningen af Bespective RiksStandens Brotocoll med dertill hörande Bihang, återremitterat ärendet, med öfverlemnande af anmärkningarna till Utskottets utlåtande
Dessa anmärkningar instämma deruti: att deri till 3000 Exemplar projecteräde upplagan af Hillänget skulle blifva större, än emot behofvet och afsättningen svarade, och alltså kunna, till besparing uti kostnaden, minskas till 500 ä 1000 exemplar; hvarförutan en Ledamot af HöglofL Ridderskapet och Adeln erinrat, att den till tryckningen af Bihanget upptagna Summan, 260 R:d för 20 ark i hvarje månad, vore beräknad efter ett antal af blott 500 exemplar, som således blefve otillräcklig för en större upplaga; äfvensom en annan Ledamot af saihma Stånd yttrat den önskan, att tryckningen af Bihanget måtte påskyndas så, att genast, då något som dertill hörde, vore till tryckning färdigt, detsamma blefve, utan afseende på arktal, till trycket befordradt, hvarigenom vunnes, att Utskottens Betänkanden kunde hinna tryckas och utkomma till Allmänhetens kännedom, innan ärenderna, som de angingo, företagas till afgörande hos Stånden, .samt större afsättning dessutom blefve att förvänta; till hvilka ändamåls befordran det förmenas lända, att, genom kungörelse i allmänna Tidningarna, lemnades Boktryckare öppet, att om tryckningen ingå öfverenskommelser; och har hos Aällofl. BorgareStåndet en Ledamot jemväl yrkat den skyndsamhet - Den 17 April. *55 het vid tryckningen, att, då ett Betänkande i Ståndet föredrages, det genom trycket, hunnit blifva kändt, samt i Öfrigt sune Ledamöter väckt fråga derom, att genom Expeditions Utskottets försorg kunde upprättas
Register öfver ej allenast det ifrågavarande, utan ock Bihangen, som vid 1810 neli f8i2 årens Urtima Riksdagar utkommit, helst derförutan det vore myckeit svårt att återfinna de ämnen, man deruti ville uppsöka.
Stats-Utskoftet får, beträffande den gemen* samma anmärkningen emot det föreslagna antal exemplar af Bihanget, upplysa, att då 500 exemplar af hvardera Ståndets ProtoColl skulle svara mot 2000 af Bilianget, ansåg Utskottet en upplaga deraf desto hellre böra tillstyrkas, som utom det att tillräckligt antal exemplar borde finnas att tillgå för alla dem, som prenumerera å Protocollen, flera Publiqua Verk, Embets- och Tje nstemän, hvilka icke egentligen behöfva Protocollen, torde finna angeläget att förse sig med Bihanget, enär deruti alla Betänkanden och Beslut uti de vid Riksdagen förevarande ämnen införas; Och tiodde Utskottet, på sådana skäl, sig icke böra lemna afseende å den inträffade mindre afsättningen af Bihanget till förra Riksdagens Protocoll, då, genom de vidtagna antalter för en skyndsammare tryckning af dessa handlingar, åtgången deraf synes nu kunna blifva vida större ; varande, efter Utskottets tanka, 1000 exemplar det mindsta, hvartill upplagan borde kunna inskränkas.
JJvacl
; ; Hvad ater angår den till tryckningen af det-, ta Bihang. förslagsvis uppgifna kostnad, 260 R:d i månaden, för 20 ark, så blifver väl denna summa pj tillräcklig» såsom Expeditions-Utskottets
Se-4 cretarares nu gjorde uppgift är calculerad för tryckning af blott 500 exemplar; men sorn hvad derutöfver må kunna åtgå, icke kari med säkerhet beräknas, särdeles då sådant dessutom beror deraf, om berörde eller större arktal kan i hvarje månad utgifvas; så och enär ändamålet uppfylles igenom den af Utskottet redan föreslagna utväg, att den belöpande kostnaden liqvideras i den moa penhinge-bebofvet med räkning visas, lärer icke heller någon närmare beräkning af kostnaden anses nödig.
I afseende å elen hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Vallöf!. Bbrgaj-e-Ståndet yttrade önskan, att med tryckningen af Bihan get måtte påskyndas så, att Utskottens Betänkanden kunna hinna utkomma till Allmänhetens kännedom, innan ärenderha, hvarom de handla, varda till afgörande förestagna hos Stånden; får Utskottet anmäla, att, enligt hvad Expeditions-Utskottets Secreterare, Herr Rector Silverstolpe, uti svar härå, hos Högloft* Ridderskapet och Adeln förklarat, är redan så mycket af Bihanget tryckt, att derest det blott dröjer 3 a 4 veckor, innan alltför vidföftiga Betänkanden från Utskotten ankomma, är det hopp att med Bihangets utgifvande kunna upphinna den löpande dagen.
Slutligen, och hvad angår den hos Vällofl. Borgare - Ståndet gjorda framställning derom, att Re - Den 17 April 257 Register lill så val detta, som de vid 1810 och 181-2 års Urtima Riksdagar utgifna Bihang matte ornbesörjaS; så lrar Utskottet ansett sig böra hemställa, att Expeditions - Utskottet kunde anmodas ombesörja ingifvande af Register öfver Bihanget till denna Riksdags Brotocoll, samt den dertill uppgående kostnaden få, likasom den öfrige, i mon af beloppet, efterräkning, bestridas af Riksdags-kostnads summan; men, hvad åter angår Registers upprättande öfver de förut utkomna Eihangen till 1810 och 1812 årens Riksdags Protocoil, så, enär detta är ett särskildt ämne, anser Utskottet sig icke kunna det, i sammanhang mecl frågan om tryckning af denna Riksdags Handlingar, och såsom anmärkning emot dess förra utlåtande, upptaga och besvara; hvilket allt vördsamt hemstalles till Rikets Höglofl.
Ständers bepröfvande» Stockholm den 11 April 1815.
På Ilogvördrga Prestoeh Adelns Redamö- Ståndets Redamöters ters vägnar vägnar Carl De Geer» Gustaf Murray.
På Vällofl. Borgare Stån- På HedervLr !a Bondedets Redamöters Ståndets Rédamöter* vägnar vägnar Carl F. Landberg.
Jon Jonssom C.
Tunelius - S.a B. ff:o 331 34- 258 Dera 17.
TJppIäst hos Högloft. Eidd. och Ad. d. 17 AprIK Högvörd.
Prest Ståndet d, 17 — Vallofl. Borgare Ståndet d. 13 — Hederv.
Bonde Ståndet d. 13 —■ Riksens Haglöf.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotts Betänkande , i anledning a f Rikdogsfullmägtigen s för Helsi ngb orgs S t ad, Herr Oeconomie-Directeuren C. M. Flyhorgs frun Vallofl. Borgare-Ståndet remitterade Memorial, hvaruti, jemte tillkännagifvande, det Kongl. Majt, medelst till Kongl.
KammarCollegium, den 23 Mars 18 f 3 , af~ JSten Kådig skri fvelse, behagat uppskjuta en förekommer fråga om Städernas rätt till Gernings-ören af Socken- Handtverkare, för att vid Riksens Ständers nästa sammankomst till deras öfverläggning öfverlemna .af Herr Oeconomie-Directeuren yrkas, att för Helsingborgs
Stad rättigheten till berörde afgift utaf alla - Deri ij April. gjg Ja Handtverkare i Landsförsamlingarda måtte förekomma till det afgörande, som med städers ratti allmänhet till slik afgift kumle anses förenligt; och häfva, enligt till Utskottet ankommet Utdrag afVällofl Borgare-Ståndets ProtocoU för den 2 o:de sist/idne Mars, flere af välbemälte Stånds Ledamöter, hvar för sina städer, uti samma yrkande instämt, I det skick ifrågavarande mai nu blifvit hos Utskottet anmält, anser Utskottet någon annan åtgärd på detsamma icke ankomma, än att utlåta sig, huruvida de angående Gerningsöre!! utfärdade, nu gällande författningar, synas fordra någon ändring, till förmån för de städer, sorn till en sådan inkomst äro berättigade, eller icke; och för att kunna ett sådant utlåtande afgifva, har.
Utskottet tagit nämnde Författningars innehåll under granskning, samt inhämtat: att genom 9 §. uti Riksdagsbeslutet den 22 Mars 1604 , och ICongl.
Mandatet den 9 December samma år, blifvit förordnad!, det vissa Gernings-eller så kallade Embetsman, som allmogen kunde nödtorfte-j ligen behöfva, skulle uti hvarje Härad, tillsättas; hvilka borde gifva Kronan årligen En Daler, deria ro Den 17 ApriL före fogdarne, såsom för annan renta, skulle göra Redo och Räkenskap; att medelst 17 § uti Kongl- Rosolulionen på Allmogens Besvär den 11 November 1686 är vordet stadgadt, att om flere än tvenne Sockne-Handtverkare uti de större församlingarna behöfdes, allmogen borde i det ärendet gifva sig an hos Xiandshöfdingarne, hvilka ägde att (illåta så mångå, som nödtorften fordrade, dock att de sina Gerningsöre-!! rigtigt erlade och betalte; att uti 13 § af Kongl. Resolution på städernes Besvär den 22 November samma år finnes omfortnält, det Kongl Majit benådat några städer med rättighet att af Sockne-Handtverkare uppbära Geningsören; att, jemlikt Kongl. Kammar-Collegii och Stats - Contoirets CirculaireBref den 8 November 1725, de Städer, som efter vanligheten haft denna rättighet, äga att af hvarje handtverksman på landet inom det efter Privilegierna staden anslagna district, årligen fordra En Daler Silfvermynt, hvarmed borde förhållas lika för alla städer i Riket, så att på intet ställe dem mer finge påbördas; att enligt 25 § uti Kongl. Resolutionen på Studernes Besvär den 12 Juli 1731, med Gerningsörens erläggande af Socknehandtverkarne till Städerna komrne att förbifva efter det, som förr vanligt varit, och skulle, otti några disputer emellan sådana handtverkare och Magistraterna om sjelfva summan uppkomme, det åligga ^Landshöfdingen i orten att sådant rätta och moderera, när vederbörande sig derom anmälte: att, likmätigt 18 § uti Landshöfdinge Instruction den 4 November i734, Lands höf* - Den 17 April.
261 höfdingarne skola räcka Magistraterna handen, att de Gerningsöre!), hvilka städerna äro anslagna, rigtigt indrifva»: att 10 §. 5. mom. uti Kongl. Resolution pä Städernes besvär den 12 April 1739 innehåller, det vissa städer hafva att åtnjuta En Daler Silfvermyt årligen af hvar Embetsman och Sycknehandt verkare på .Landet; dock kunde inga andra, ställen efterlätas sådana Gerningsören att uppbära, än de som genom Privilegier och Resolutioner dertill ägde rätt, samt att genom Kongl. Resolution på Städernas besvär den ig Januari i 1757, är uti § förklarad!, att Kongl. Maj:t funne till Gerningsörens åtnjutande af Sockenhandtverkare å landet, de städer, som genom Privilegier och Resolutioner dertill äga rätt, vara berättigade; hvadan det skulle åligga Landshöfdingarne och flere Kongl. Maj:ts Embetsman, som dermed mrot hade att skaffa, att låta städerna sådana Ger c) 1 ningsören oafkorrtadt tillgodokomma.
— Och sorn.
Utskottet, likmätigt dessa sålunda gifna allmänna författningar, funnit de städer, som till Gerningsörens åtnjutande äro berättigade, böra desamma tillgodonjuta, äfvensom att Herrar Landshöfdingarne äro skyldige att vid uppkommande klagomål förhjelpa städerna till deras tillständiga rätt, men Utskottet icke kan inse, det några skäl till utvidgande af städernas rättigheter i detta afseende nu förekomma; alltså tillstyrker Utskottet vördsamligen , att vid hvad författniningarne förmå rörande Geningsörens uppbärande för de städer, som genom Privilegierna visa sig dertill äga rättighet, måtte tills vidare få förblifva!
Hvilket - iJen 17 Aprili let Riksens Högloft.
Ständers eget ompröfvande uiiderstälies.
Stockhohn den 10 April 1815- På Högloft.
Riddersla- På Högvördiga Prest■ pets'-och Adelns Pedtt- Ståndets Pedamöters möters vägnar A, Lantingshausen.
På Vällofljga BorgareStåndets Pedamöters vägnar A. Fredin. vägnar Bryn.
Hesselgreni På Hederv.
BondeStåndets Pedamöters vägnar Nils Mänssonl M. M. RoshecL Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Ad. d. 17 April» __ Högvörd.
Prest-Ståndet d. 17 — — Vällofl- Borgare-Ståridet d. 13 — — .— Hederv. Bonde-Ståndet d. 13. '—> Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- oell Oeconomie-Ut skotts Betänkande, i anledning af Riksdagsmannen Nils Håkanssons från Chritianstads Län af Hedervärda BondeStåndet till Utskottet remitterade Memorial, hvaruti samte lige Riksdags - Uen 17 April. 2 G 3 dags - Fullmagtlge frun Skåne och Carlstads Lein samt jon Jönsson fran Blekinge instämt, genom och i hvilket Memorial bli fvit yrkadf; det 'Rentan af Säg- och Mjöl - qvarnar matte pä det sätt jemkas, att för Säg-qvarnar högst erlades en Tolftedel af Säglönen och för Mjöl-qvarnar en Fjerdedel af den behållna Tullinkomsten, äfvensom att tillstånd måtte lemnäs ät hvarje Hemman s-ägare, att, sä vida tillfället medgåfve, fä på sitt Hemmans ägor anlägga Husbehofs Mjölqvarn för sin enskildta nödtorft.
Såsom skäl för dessa uti Memorialet gjorda yrkariden, liar Riksdagsmannen Nils Håkansson åberopat, att, sedan för några år tillbaka en allmän Skattläggning å alla Sagar i hans hemort skall blifvit hållen, samt dervid vordet bestämdt, att en tolftedel af såglönen skulle till Kongl. Majit och Kronan erläggas, så hade, enär denna skattläggning kommit till Kandshöfdinge-Eroherets och Kongl. Kainmay-Collegii pröfning, reulan af Sågarna blifvit upphöjd till en tolftedel af hela till:
JDen 17 April. tillverkningen, att antingen levereras im natura a visst utsatt ställe, eller ork betalas efter Christianstads Läns Markegangsprts, hvilken skattläggning
Riksdagsmannen desto hellre ansåg vara för hög, som på hvarje Grofbladig Sågqvarn ärligen skulle beräknas till 100 tolfter enkla bräder, och det vöre förbudet att såga mera, än det utsatta antalet, samt all öfversågning blifvit förklarad confiscabel, äfvensom att, enär folkmängden, tillika med odlingen, i landet stigit, behöfde nya injölqvarnar anläggas, hvilket likväl ej skulle kunna löna sig å de ställen, der afkastningen endast biefve 20 tunnor i tull, emedan Kongl. Majit och Kronan derstädes Jcomme att i renta undfå en fjerdedel af hela behållningen, eller 5 tunnor, och ägaren med de återstående 15 tunnor icke kunde underhålla qvarnen och dess nödvändiga betjening.
Vid utlåtandes afgifvande öfver hvad Riksdagsmannen Kils Håkansson sålunda andragit, anser Utskottet sig böra vördsamligen anmärka, att genom 34 §. uti Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär, den 29 November 1756, blifvit stadgadt, det Allmogen, med vissa villkor, tillätes, att på Skatte- och Krono-ägor uppbygga och förbättra F.r.hladiga Sågar till husbehof, dock utan rättighet till afsalu, och hvilka sågar skulle vara frie från ali afgift; äfvensom att desse Husbehofs-Sågar finge, emot skälig vedergällning, fritt och obehindradt tjena grannarna deromkring med söndersågande af den skog och det virke, som de till husbehof kunde behöfva, så framt derin - till Dm 17 April. till liggande gamle skattlagde Odal Sagar derigenom icke lede mehn och förfång: att, hvad skattlagde Sagqvarnar angar, den afgift, hvartill de uppskattas, bestämmes af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och Kongl. Kammar Collegium efter författningarnas föreskrifter 6amt skattläggnings methodcma, och om en sadan afgift skulle vid något tillfälle utsättas till så högt belopp, att Sågqvarnens ägare icke tror sig den kunna utgöra , är honom då obetaget att antingen hos Kongl. Majni underdånighet söka ändring i skattläggningen, innan densamma vinner laga kraft, eller ock sedermera äska formedling i Såg-afgiften: att uti 46 §. i Skogsordningen af den 1 Augusti 180^ föreskrifne böter och ansvar för öfverträdelse af lofgifven sågfrihet, der den samma inskränkt är, blifvit stadgade till förekommande af skoga ines förstöring: att, enär någon hemmansägare vill ny mjölqvarn anlagga, dermed bör förfaras på sätt 20 Cap. 4 §■ Byggninga-Balken bjuder: att föreskriften i Kongl. Brefvet den 20 Juni 1805, det någon ny Mjölqvarn, sorn icke kan i det ringaste indraga fyra tunnor Spannmål i tull otn året, ej må tillåtas, haft till syftemål, att förekomma så väl Kongl. Maj:ts och Kronans, sorn enskildte ägares till skattlagde qvarnar lidande, att deremot, jemlikt lag och gällande författningar, det hvarken kan eller bör betagas den Hemmans - innehafvare, sorn å sina ägor har lägenhet till Mjölqvarnars anläggande, och begagnandet af en slik förmon sig i behörig ordning anmäler, att sådan qvarn uppbygga, så framt tredje mans rätt deri ge - • 60 T) en 17 ’'Aprili genom leie förnärmas, och flera qvarnar ej anläggas,
än i rnon af folkmängdens tillväxt uti den orri kringliggande orten, sedan odalqvamarne skattlades; samt att Utskottet således icke kan, forsin del, tillstyrka ändring i något af de allmänna stadganden, som rörande Säg- och Mjolqvarnar nu lända till efterrättelse: hvilket dock Riksens Högloft.
Ständers närmare omprofvande vördsameligen underställes.
Stockhom den io April 1815.
På Högloft. Bidd. och På Hög v. Prest-Standefs1 Adelns Ledamöters vägnar O A. Lantingshausen.
På Vallöf!. Borgareståndets Ledamöters vägnar And.
Fr edirn På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar Nils Mänsson. M. M.
Rosbeck
Den 17 Aprill 367 Uppläst hos Högloft.
Ridd. och Ad. d. 17 April.
— — Hög void.
Prest-Ståndet d. 17 — — Vällofl. Borgare-Ståndet d. 13 — Hed er v. Bonde-Ståndet d. 13 *— Vördsamt
Memorial! Genom Protocolls-Utdrag af den 31 nästlidne Mars, liar Högvördiga Prest-Ståndet till St3ts- oash Ung-Utskottens åtgärd remitterat Herr Professorens m. ni.
Doctor Sven Wijkman C:sons Memorial angående närmare bestämmande af den Prsesoriptionstid, sorn utstakas i Kongl. Brefvet den 17 December 1810, för redovisning af allmänna medel.
Herr Doctoren och Professoren andrager, huruledes han, såsom Deputerad, å Ständernas Vägnar, till deltagande i Revisionen af Krigskostnads Redogörelsen, haft tillfälle inhämta den olika tolkning, sorn kan gifvas åt högstberörde Nådiga bref, deruti stadgas en Prasscriptionstid af 3:ne år från Räkenskapernas aflernnande å behörigt ställe, så väl för Redogörare af enskildta Verks medel, som för sådana Kronans medel, hvilka för tillfället anförtros vissa personer, och hvilka, såsom till något visst extra behof destinerade, böra särskildt redovisas, -prien deremot , med gillande af Riksens Ständers underdåniga anhållan, är fastställd e.n tid af Tio år ifrån Räkenskapernes inlemnande i Kongl. Karnmar-Collegiurn, för Kronans UppbÖrdsmäns
Redogörare, i afseende -------- ■ 0 a Den 17 April. å Räkenskaper, som uti Kongl. Kammar - Rätten böra revideras.
I fråga om granskning af redogörelsen för de medel, som till krigskostnader! användas, anser Kerr Professoren Doctor Wijkman, utur anförda flera skäl, och förnämligast, att dessa medel icke under extra behof maga hänföras, förstnämnde Prsescriptionstid af blott 3:ne år icke kunna ellef böra antagas, utan den längre präscriptionstiden af Tio år vara nödig; hvarföre och då sådant likväl uti åberopade
Nådiga författning ej vore annorlunda bestämdt, än att, med skäl äfven å andra sidan tillämpningen skall kunna göra Domaren villrådig, Herr Doctoren och Professoren hemställer, om icke detta kunde i underdånighet anmälas hos Kongl. Maj:t, till vinnande af ett bestämdt Nådigt stadgande härutinnan för framtiden.
I anlednindg häraf har Stats-Utskottet inhämtat, att Kongl. Maj:ts ofvannämnde
Nådiga förordnande, som till allmän efterrättelse blifvit utfärdadt af Kongl.
Kammar-Collegium och Kongl. Kammar-Rätten, genom Circufaire-Bref af'den 18 februari läll, grundar sig på Riksens Ständers underdåniga skrifvelse af den 28 April 1810,, samt att detta ärende vid då varande Riksdagen blifvit beredt af Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, som under den 1 Mars berörde år deruti afgifvit utlåtande.
' Och som Her Professoren Doctor Wijkman nu egentligen åsyftär förklaring af Högstberörde Nådiga Bref, men fråga - Den 19 April.
269 ga om ändring uti redovisningssattet af allmänna medel eller något nytt anslag derutaf, finner Stats-Utskottet, med anledning af 30 §. i Riksdagsordningen den 10 Februari 1S10, detta ämne icke tillhöra dess åtgärd; hvilket Utskottet, enligt 44 § i samma grundlag, skolat vördsamt gifva Högvördiga Prest-Ståndet vid handen.
Stockholm den 11 April 1815.
På Högloft. Ridd. och Adelns Ijedamöters vägnar Carl De Géer.
På Vällofliga BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
På Högvördiga Prest.
På Hedervärda Bondel Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius.
Utdrag af ProtocoJIet, hållet i Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Plenum, den 19 April i8i5> S. D. Då nu å nyo föredrogs Stats - Utskottets den 11 April afgifna, och den 17 på bordet lagda Memorial angående Herr Prosten L- A. Palms Memorial om Lön för Lands-Fiscaler och Läns.
Den 19 Aprili Länsmänj blef detsamma, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitterädt.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe, S. X)- F öredrogos å nyo och biföllos följande .Stat 3- Utskottets den 17 April pa bordet lagda Memorial, af deri 11 nästföregående, rörande 1:0
He rr Professoren Doctor Wijkmans Memorial om p rescript iöns - tid för redovisning af krigskostnad s-medel. 2:0 Eftergift och afskrifning af den sedan år 1812 Särna Sockenboer ålagde Bevillning.
Ex Protocollo 1A• G. Silverstolpe. S.
Di "Upplästes å nyo och bifölls Stats-Utskottets den 11 April afgifna och den 17 på hordet lagda utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid, Utskottets Betänkande, om trycknings - kostnaden för Respectiva Piks-Ståndens Protocoll och Bihanget dertill; anseendes ltidderskapet och Adeln upplagan af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll höra till 1000 Exemplar bestämmas.
E x Protocollo. A. G. Silverstolpe. S. D. Den 19 Aprili S. D. V id förnyad föredragning af Stats-Utskotteis, den 11 April afgifna, och den 17 pn bordet lagda utlåtande, i anledning af Konungens N.,d iga Proposition, angående upptagande och erica nnamie af några Svenska TJndersåfares fordringar, blef det samma af Hoglofl.
Ridderskapet och Adela för öfrigt bifallet, och hvad angår de af Stins-Utskottet framställda alternativer, rörande disposition af slen tredjedel af Sederholmska älfvingarnes fordran, hvilken ej skulle korinna dem till godo, beslöt Hoglofl.
Iiidderskapet och Adeln, det skulle den samina, i likhet med hvad, i afseende på de vid 1812 års Riksdag anmälte för-' dringar, skett, till Lancltbruks-Aöademien ofverlemnas.
Remitterades Till Stuts-, Banco- samt Allmänna Besvärs• och Oe« conomie-Utskotten.
Dictamen af Herr Dankwardt, Carl, rörande Götha Canal.
Till Banco-Utsftotleti Memorial af Herr Stråle, Carl Fredric, angående upplysningar af Banken, rörande dess Sedelstock.
Till 27* Den 19 Aprils Till Banco- samt Allmänna Besvärs■ och Occortoa inie Utskotten.
Dictamen af Herr von Kruus, Conrad Fer* dinand, angående förändring i den vanliga me» rhoden vid värderingar» Till Bevillnings- U skottet.
Memorial af Herr von Engeström, Johnn Daniel, innehållande anmärkningar vid den nu gällande Be villnings Förordningen» Dictamen af Friherre von Schultzenheim, Conrad Theodor, angående grunderna för Bevill* ningen.
Till Allmänna Besvärs- och OeCotiomh-Uiskotteti Dictamen af Herr Hertzenhjelm, Carljohan, i anledning af Friherre Wirséns vid dess tvert» ne föregående Dicsarnina gjorde Anmärkningar.
Dictamen af Herr Nauckhoff, Carl Reinhold, angående Skjutsinrättningen i Riket.
Dictamen af HerrStedt, Claes, rörande den allmänna penningbristen.
Ut Supra, Dictamen af Friherre Strokirch, Adolph, an» gående medel till förbättring af Lönerna för Ju* stkite-Staten.
Silverstolpe» S. D. emitterades Till Siats-Utskoitet.
Lag-Utskottets Betänkandej N.-o q5. 17 Justi tiae-Canzleren, Justitice-Ombudsmannen, Hof-Rätterne samt vederbörande Fiscaler, äfvensom af den förnärmade parten, hemställde motionären, att ifrågavarande §. med uteslutande af merberörde stadgande, måtte erhålla följande, med i j §. i r Gap.
Utsöknings-Balken af Lag-Comitéens förslag till allmän Civil-lag Öfverensstämmande lydelse: ”Ej må domstol med utmätning eller annan verkställighet af dom sig befatta.
Ej må eller Konungens Befallningshafvande befatta sig med det,, sorn domare-embetet tillhörer.
” Utskottet får vördsamt anföra, att ifrågavarande lagstadgande icke tillerkänner Konungens Befallningshafvande rätt till egentlig granskning af Under-Rätternes åtgärder, eller i någon mon ställer dessa domstolar i umderordnadt eller beroende förhållande till Konungens Befallningshafvande.
Den åberopade §. börjar nemligen med uttryckligt förbud för sistnämnde embets-myndighet att befatta sig med det, som domare-embetet tillhörer, samt utmärker i det följande lika tydligt, att den tillsyn öfver lagski[>ningens gång vid Under-Rätterne, som Konungens Befallningshafvande tillika ålägges, ej må föranleda till omedelbar inblandning i domarens embets-göromål, utan endast lill en anmälan hos vederbörande Hof-Rätt, i händelse vid någon Under-Rätt lagskipningen skulle vanvårdas eller försummas.
Denna skyldighet skulle, efter Utskottets tanka, tillhöra Konungens Befallningshafvande, äfven om i lagen bestämd föreskrift derom icke funnes; men ehuru det klandrade stadgandet, i följd häraf kunde synas öfverflödigt, anser likväl Utskottet hvarken från sjelfva saken eller från för liand varande förhållanden några skäl kunna härledas att utur lagen borttaga ifrågavarande föreskrift; Utskottet lillstj^rker alltså vördsamt, att motionen icke mätte bifallas.