Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed har Utskottet skolat anmäla, att tjenstförrättande Controleuren vid Chartae Sigillatae Hvilslämplings-Contoret, Assessoren J. H. Bagge, uti en till Utskottet ingifven skrift, anfört, huruledes, sedan Rikets Ständer vid 1810 års Riksdag förordnat, att, till vinnande af mera ordning och säkerhet för Kronan, öfverinseendet vid hvitstämplingen å Chartor skulle åt Riksgälds-Contoret uppdragas, och den speciela uppsigten, i följd deraf, blifvit öfverlemnad åt en person, som, med benämning af Rikets Ständers Riksgälds-Contors Controleur för Chartors hvitstämpling, fick sig tillagd tour och befordringsrätt, lika med Bokhållaren i Boksluts-Contoret, med hvilken han jemväl komme att uppbära lika lön, så hade bemälde Controleur alltid varit ansedd och behandlad, såsom en Riksgälds-Contorets underlydande Tjensteman, ehuru han ieke blifvit å dess egen Stat uppförd, af den anledning, att hvitstämplings-kostnaden af Statsmedlen serskildt ersättes.
Detta oaktadt och ehuru Riksgälds-Contorets hela personal och vaktbetjening, de på Indragnings-Stat uppförde personer äfven inberäknade, vid senaste Riksdag erhållit en lönförhöjning af 20 procent, hade någon sådan för hans tjenstebefattning likväl icke blifvit uttryckligen bestämd och således för närvarande ej heller kunnat honom tilläggas.
Med anledning häraf och då Controleurs-befattningen i alla afseenden kan anses lika trägen och magtpåliggande, som de tjenster, för hvilka lönen tillförene varit lika med Controleurens, samt Bokhållaren i BokslutsCöntoret, med hvilken Controleuren, i afseende på tourén, närmast är jemförlig, kan, utöfver innehafvande lön, påräkna en betydlig inkomst för sedelskrifning, som Controleuren saknar, anhåller Sökanden att, enär med rättvisa och ordning tyckes öfverensstämma, att Tjenstemän inom samma grad och med befattningar af lika vigt, njuta enahanda lön, den lönförhöjning af 20 proc., sora från i83o års början Riksgälds-Contorets Tjenstemän tillädes, jemväl mätte ifrån samma tid .honom tillerkännas, eller en löne-inkomst, till beloppet motsvarande Bokhållarens i Boksluts-Contoret; åberopande Sökanden, såsom ytterligare skäl härföre, att då, vid i8i5 års Riksdag, Riksgälds-Contorets Tjenstemän erhöllo löneförhöjning, Con - 4 Stats-Ulskottets Memorial Avo /fot. troleuren för Charl® Sigillal® hvitstämplingen äfven kom af en sådan förmon i åtnjutande.
Öfver denna ansökning har Utskottet infordrat Utlåtande från Fullmågtige i Riksgälds-Contoret, hvilka,, med afseende å sjelfva ansökningen, andragit; att enär Controleuren vid Chart® Sigillat® hvitstämplingen, enligt det under den 26 Julii 1811 (af Fullmägtige) för Riksgälds-Contoret fastgtälde Toui’-Reglemente, åtnjuter lika befordringstour med Bokhållaren i Boksluts-Contoret, och den lönförhöjning, sorn, vid 1815 års Riksdag, för Riksgälds-Contorets Tjenstemän i allmänhet beviljades, jemväl kom Controleuren till goda, i följe hvaraf och enär han äfven då ansågs vara i samma cathegorie som de öfrige Tjenstemännen vid Riksgälds-Contoret, det, med afseende jemväl å vigten och trägenheten af de med Controleurs-befattningen förenade göromål, vöre med billighet öfverensstämmande, att ifrågavarande vid sistförilutne Riksdag beviljade provisoriska löntillökning äfven lår af Controleuren tillgodonjutas.
Vidare hafva Fullmägtige, med föranledande af Utskottets derom äskade upplysningar, uti ofvanberörde Utlåtande förklarat: att förenämnde Conlroleurs-tjenst nu är lika sysselsättande, som vid dess första tillkomst; alt densamma derjemte i trägenhet och ansvar är med Bökhållaretjensten i Boksluts-Contoret fullt jemförlig; samt att, så länge de Conl:oleurs-tjenslen för närvarande tillhörige åligganden och ansvar fortfara, att dermed vara förenade, kunde samma tjenst icke med annan beställning in.om Riksgälds-Contoret sammanslås.
Vid öfvervägande af hvad sålunda blifvit anfördt,, har Utskottet funnit skäligt tillstyrka, att Controleuren vid Chart® Sigillat® Hvitstämplings-Conloret får uppbära enahanda lön, som för Bokhållaren i BokslutsContoret å Bil.
B, är uppförd, och att, derest den af Utskottet föreslagne provisoriska tillökningen i lönerne vid RiksgäldsContoret skulle af Rikets Ständer beviljas, denna provisoriska tillökning äfven må Controleuren vid Chart® Sigillat® HvitstämplingsContoret ifrån, och. med år i835 tillgodokomma.
Men hvad. angår Bagges anhållan att få, nämnde provisoriska tillökning af aa procent relroaetivt sig lill godo beräkna, så afslyrker Utskottet bifall å ansökningen, i denna del.
Stockholm den. 20 Januarii 1835,. Stats-Utshottets Memorial N:o /foa, (Litt. A.) Förslag till ordinarie JJlönings-Stat för Rikets Ständers Riksgälds-Contor.
R:dr sk. iste 12 Rikets Ständers Fullmägtige njuta hvardera årligen, såsom honorarium,, 666-| R:dr 8,000: —- Fullmägtiges Expedition.
1 Secreterare i,5oo. i Registrator och Archivarie 900. 2,400 Ombudsmans-Contoret. i Ombudsman . . . 4^0.
Commissariatet. 3 Commissarie!, hvardera i,5oo ....
. . . 4»5oo.
Commissariatets Expedition. i Referendarie 900: i Cancellist ............ ZnS: 1,275:: Boksluts-Contoret.. 1 Kamererare . ..
. . . . 1,125.. i Bokhållare ........... 675: 1, Kammarskrifvare . . . 375: 2,175::
Cassa-Contoret för inkomst och utgift. i Gasseur 1,125: 1, Conlors-Skrifvare .......... 375:. i,5ooi Revisions-Contoret. ii Kamererare ....
......... . . . . 900^ * Cöntors-Skrifvaresorn placeras tilt tjenstgöring,, der hans biträde erfordras , . , . . 3oo::
Transport 8,oooi —- — 6 Stats-Utslottets Memorial N:o jo*- Transport 8,000: —• —.
Vakt-Betjente.
1 "Vaktmästare . 3oo: 4 Kammardrängar å .2a5 R:dr 900: 2 Husdrängar ä i5o R:dr 3oo: i,5oo: hvilka 2:ne Husdrängar skola emellan Riksdagarne besörja förefallande arbeten, så väl vid Riksgälds-Contorets förra hus, hvilket nu af Rikets Ständer begagnas, som vid Contorets nu egande, så kallade Hessensteinska Egendomen ■i5,ooo: — •— Summa af denna ordinarie Aflönings-Stat Banco R:dr 23,000: (Litt. B.) Förslag till Interims Ajlönings-Stat vid Rikets Ständers Riksgälds-Contorj å hvilken äro uppförde sådane tjenstebefattningar j sorn är o ställde på indragning.
Från förra Ordinarie-Staten hitföres: 1 Revisor 600: 1 Contors-Skrifvare 3oo: Cancellisten vid Herrar Fullmägtiges Expedition . . 375: 1,275: Anmärkning.
Rikets Ständer hafva beslutat, att derest Caacellist-tjensten blifver ledig förr än Registrators och Archivarie-tjensten, då af Fullmägtige får bestämmas ett lämpligt arfvode för renskrifningens besörjande; men hvilket arfvode kommer att indragas och upphöra när nuvarande Registratorn och Archivarien afgått, hvarefter renskrifnings-hestjret skall åligga den, som till Registrators-och Archivarie-tjensten blifver utnämnd och förordnad.
Credit-Sedel-Verkets nuvarande Stat. 1 Kamererare 900: 2 Vexlings-Casseurer å 90,0 R:dr 1,800: 2 Bokhållare å $25 R:dr i,o5o: Transport 3,750; 1,275.- Stats-Utsloitets Memorial JV:o ifoäi 7 Transport 3,750: 1,275: — — 2 Contors-Skrifvare a 3oo R:dr 600: 2 Cassa-Skrifvare ä 3oo R:dr 600: 4 Kammardrängar å 225 R:dr . qoo: 5,85o: — — 'Annni r knit lii;.
Rikets Ständer hafva beslutat, att, utaf depå Credit-Sedel-Verkets
Stat uppförde tjenstebefattningar, följande ovilkorligen skola, senast inom 1835 års utgång, indragas, nemligen: 1 Vexlings-Casseur . . . . : q00: 1 Bokhållare 525: 2 Contors-Skrifvare å 3oo R:dr 6öo: 1 Cassa-Skrifvare 3oo: 4 Kammardrängar å 225 R:dr . goo: R:dr 3,225.
Kommandes i öfrigt, 1 afseende på de återstående befatt ningarne vid Credit-Sedel-Verket samt Expectance-lönerne, att tjena till efterrättelse hvad i dessa hänseenden finnes stadgadt uti 181 o års Reglemente för Riksgälds-Contoret samt Rikets Ständers vid innevarande Riksdag gifne serskilda Resolution på fyra äldre Tjenstemäns vid Credit-Sedel-Verket ansökning, att varda bibehållne vid nu innehafvande löner m.m.
Summa af denna Interims Aflönings-Stat R:dr 7,125:
Den vid sistlidne Riksdag beviljade provisionel tillökning af 20 pro-- cent å lönerne vid Riksgälds-Contoret kommer att intill nästa Riksdag fortfarande utgå, dock under förbehåll, att denna lönförhöjning af 20 procent endast i egenskap af serskilde arfvoden lår uppbäras af tjenstgörande och således icke Expectanter eller af dem, hvilka med bibehållande af löner på Pensions-Stat varda förflyttade. s Stats- Utslotlets Utlåtande N:o joS. N.o 4°3.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 10 Jan. i83->.
Utlåtande, i frågan om afskrifning af ett Professor Agren beviljadt lån. (U. A.) Genom Nådig remiss den i3 December sisll. år, har Kongl. Majit, till det afseende saken kunde finnas förtjena, lill Stals-Utskottet öfverlemnal en af Lectorn vid Kongl. Krigs-Academien , Professor Sv.
Ågren gjord underdånig ansökning, att det lån, stort 3ooo R:dr, som Ågren, för utgifvandet af en efter constructiv method författad Lärobok i Geographien, erhållit af den till läroböckers anskaffande anslagne fond, måtte varda afskrifvet jemte derå upplupen ränta.
Af så väl sjelfva ansökningsskriften som de dervid bilagde handlingar inhemtas: alt omnämnde låneunderstöd blifvit Professor Ågren beviljadt för utgifvandet af dess Prof-Lärohok i Physiska Geographien, och att detta arbete, bestående af en kostsam Constructions-material med en år 182g senast omarbetad Conslructions-beskrifning, redan längre tid varit af trycket utgifvet; att lärosättets pedagogiska vigt och fördelaktiga användbarhet vid allmänna undervisningen blifvit på det tillförlitligaste utrönt och vitsordad; att deremot försökets pecuniaira resultat visat sig mindre tillfredsställande, enär, enligt bifogadt verificeradt utdrag af utgiftsräkningarne, Proflärobokens förlagskostnad uppgått till 5,6^3 R:dr, men försäljningsconto till endast 2441» a*-t försäljningspriset derjemte vore för högt, och bör, såvida Läroboken skall vid Läroverken i allmänhet kunna antagas, nedsättas till hälften; att detta blifvit fästadt såsom första vilkoret för den af ålskillige Kphorer antecknade subscription, men med förbehåll derjemte, att nya upplagan af Läroboken skall, i likhet med den Tyska, innehålla, utom Proflärobokens större lärocurs, tillika en mindre och mera afpassad efter den knappa tid, sorn vid allmänna Skolorna ännu befinnes anslagen för Geographisk undervisning.
Då likväl häraf följde, dels att, för ett allmännare begagnande af ifrågavarande Construcliöns-sätt, så väl scalan å den redan utgifna Constructions-rnaterialien måste förändras och förminskas, som sjelfva Läroboken omarbetas och å nyo utgifvas, dels att den directa förlusten å det förlagda profarbetet utgjort en summa af 3232 R:dr, oeh förlagskostnaden för 1000 ex. af den nya upplagan uppgår till 3^17 R:dr, hvilken summa Professor Ågrens löftesmän för hans skuld till Läroboksfonden förklarat sig, till det vigtiga ändamålets befrämjande, benägne att anskaffa, men Stats-Utskottets Utlåtande A::o /f°3- 9 meri endast med det vilkor, att samma skuld afskrifves, och hvarförutan de för ingen del vilja ingå på förskjutande af ett nytt förlags-capital, har Professor Ågren i underdånighet anhållit oni beviljandet af denna afskrifning, utgörande, om redan inbetaide räntor 670 R:dr från capitalet afräknas, på det hela icke mera än 233o R:dr, emot förbindelse å Agreus sida, att på egen bekostnad och utan alt ens i låneväg ytterligare begära något allmänt understöd, utgifva en efter constructivt lärosätt författad Lärobok i Physiska och Politiska Geographien, med tillbehör af\
Glob-chartor, en Specialcharta öfver Europa, en Couslructionstufla af så kalladt stenplån samt en portfölj för Cbarlornes och Constructions-taflans inrymmande; åtagande sig Professor Ågren derjemte, att för allmänna Skolornes räkning hålla arbetet till salu mot 5 R:dr Bico, — så vidt reqvisilionen siter directe bos Författaren eller dess rätts innehafvare, samt i Boklådorne endast med tillägg af försäljningsarfvode och transportkostnad.
Jemte öfverlemnande af denna underd. ansökning har Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, i egenskap af Ordförande i Comileen till Läroverkens reglering, på anförde skäl tillstyrkt, alt ifrågavarande afskrifning må på det sätt beviljas, att, sedan Professor Ågren uppfyllt de förbindelser, i afseende å Lärobokens utgifvande, som han sig åtagit, den af honom utgifne skuldsedeln må, utan annan liqvid af capital och ränta, få till honom återställas.
Ulskoltel anser det icke tillhöra sig alt ingå i något yttrande om den utaf Professor Ågren uppfunna läromethod, helst dess förtjenst och användbarhet vid allmänna undervisningen blifvit på det fullständigaste vitsordad så inom som utom Riket.
Hvad afskrifningsfiagan åter angår, har Utskottet, rörande tillkomsten och beskaffenheten af den fond, hvarifrån förskottet meddelts, inhemtat, att den år 1816 t. f. UppfoslringsComitéen hos Kongl.
Majit i underdånighet anhållit, att, såsom förskott till en tryckningsfond för nödige böcker vid Undervisningsverken i Riket, af Statsverket erhålla 5ooo R:dr Bico, hvilken summa, genom bemälde Comités försorg, skulle återbetalas i den mon Skolböckerne kunde blifva försålde; alt Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med de i ämnet hörde vederbörandes tillstyrkande, under den 17 Julii nämnde år anbefallt Kongl.
Stats-Contoret, att af under händer varande medel till förrbemälde Comité förskjuta, såsom fond till Läroböckers anskaffande, tryckning och försäljning, 5ooo Ridr Bico, till liqvidation sedermera för Stats-Verket, i mon som Bihang till R.
Prof. i834 och 1835. 4-de Sami. 1 ista Aid. Z-djt Band. 2 26de Häftet, Stals-V (slottets Utlåtande N:o 4°4- medel dertill kunde inflyta; att förhållandet med detta förskott derefter anmäldes hos Rikets Ständer, och att Rikets Ständer, jemlikt und. skrifvelse den 20 Nov. i8u3, beviljade afskrifning af de utaf 1815 års öfverskott bestridde samt uti 1817 års Riks-Stat specificerade utbetalningar med tillsammans 298,354 R;dr 38 sk, 5 r., under hvilken summa ifrågavarande 5ooo R:dr äfven voro inbegripne.
Utom att Rikets Ständer sålunda redan yttrat sig rörande förskottets afskrifvande i sin helhet, så förekommer, i afseende på ifrågavarande serskilda disposition derå; att den fond, af hvilken låne-understödet till Professor Ågren utgått, varit afsedd att användas till tryckning på Statens bekostnad af godkände Läroböcker; att Comiterade lill öfverseende af allmänna Undervisningsverken enhälligt tillstyrkt, att Professor Ågren, för utgifvandet af sin constructiva Lärobok i Geographien , borde erhålla sådant understöd, och att, detta oaktadt, Professor Ågren ej allenast i flere år erlagt ränta å lånet, utan äfven, i och för Lärobokens utarbetande, tidtals nödgats anlita vicarier, och derigenom fått vidkännas minskning i dess knappa lönevilkor såsom Lector vid Kongl. Krigs-Academien, På grund häraf och då i betraktande tillika torde böra tagas, att, utan denna eftergift, Svenska ungdomen längre tid torde komma att sakna frukterne af den förtjente Författarens mångåriga bemödanden och uppoffringar för denna Läroboks fullkomnande, tillstyrker Utskottet, att, till svar å den Nådiga remissen, Rikets Ständer må i underdånighet yttra, det Rikets Ständer, vid det sålunda utredda förhållandet, anse å deras sida. något hinder icke möta för den sökta afskrifningen beviljande.
Stockholm den 20 Januarii 1835».
N;o 4 o 4;.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 20 Jan. i833.
Utlåtande y i ättledning af väckt motion, att Stats-Verket måtte lemna bidrag dertill, att Trollhätte Canal och Slussverk kunde bringas, till lika dimensioner, sorn Götha Canal eger. (U. A,) Sedan- Grefve Cronhjelm , O. A., inom Ridderskapet och Adeln v.äckt motion om bidrag fran Stats-Verket, till vinnande af det ändamål, att Troll - Stats-Utökottets Utlåtande N:o 40,4' hätte Canal och Slussverk mätte bringas till lika dimensioner med Götha Canals, och ‘bemälde Grefve, hvilken förbehållit sig att för ämnets utveckling meddela nödvändiga upplysningar, sedermera, innan sådant hunnit fullgöras, under Riksmötets lopp aflidit; så har inom Borgare-Ståndet Herr Santessony B. //., med åberopande af 56 §.
Riksdags-Ordningen, samt då ifrågavarande motion vore af allmän vigt för fäderneslandet, ansett sig böra förnya densamma samt derjemte meddela de upplysningar i ämnet, till hvilka Herr Santesson egde tillgång.
Uti denna motion, hvilken Borgare-Ståndet till Stats-Utskottets behandling remitterat, har blifvit anfördt, att uppförandet af Trollhätte Canal, sedan den en längre tidföljd utgjort föremål for Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers omtanka och uppoffringar, omsider år 1793 genom Nådigt privilegium uppläts åt ett enskildt Bolag, emot vissa förmoner och skyldigheter, bland hvilka voro, att slussportarne skulle vara 22 fot breda samt vattnet på port-trösklarne minst 6| fot djupt, med förbindelse för Bolaget derjemte, att allt framgent vid dessa dimensioner underhålla Slussverket i brukbart skick.
Till deltagande i detta Bolag bade subscribentcr från flere orter af Riket sig anmält, så att det tecknade actiecapitalet uppgått till 762,500 R:dr Rgs, hvarefter arbetet oafbrutet bedrefs, samt fullbordades den 14 Augusti 1800.
Af det tecknade actiecapitalet hade ej erfordrats mer än hälften till så väl sjelfva byggnadskostnaderna som till actieegarnes godtgörande af årlig 5 proc. ränta under byggnadsåren, och- då C a n a 1- i n k o m s t e n de arne första åren icke niedgaf någon ränta eller utdelning, hade actieegarne godtgjort sig sjelfve på det sätt,, att utdelningens, belopp^ påtecknades actien såsom ett ytterligare tillskott af 5 proc. å hvarje acties capitalbelopp, hvarigenom å alla actier verkligen blifvit inbetalde 55 procent.
Actieegarne hafva härå njutit årlig utdelning, i moa af tillgång genom, Canal-inkomsten , sedan afsättning skett till samlande af reparations^ och underhållsfond, ej allenast af så stort belopp, sorn privilegierne föreskrifvit, utan. vida derutöfver.
Sålunda var redan år- 1.821-, i stället för de stadgade 10,000 R:dr, samlad en reparationsfond af 20,489 R:dr, hvilka sedermera, genom förräntning och serskild afsättning af 2000
R:dr årligen, uppgått till ett belopp,, som vid i833. års bokslut utgjorde icke mindre än 66,55o R:dr.
Bolaget, som förutsåg, att ombyggnader och reparationer icke skulle med denna reparationsfond kunna på långt när fullgöras, hade likväl, oaktadt större tillgång af Canal-inkornsten-., aldrig, njutit större utdelning än 4§ R:dr
Rgs för actie af 55 R:dr samma sedlar, som motsvarade 8*r proc. å det insatta, capitalet efter numer.airen,, men icke fullt 3 proc. efter det värde de; Stats- Utskottets Utlåtande N:o 4°4- insatta penningarne, såsom nära jemförelige med Silfverspecie, den tiden egde, utan afsatt allt det öfriga till användande för ombyggnad af en eller annan del af Slussverket; och hade Bolaget på sådant sätt, utan alt begagna sig af det vid aine Riksdagar erbjudna lånebidrag, kunnat bestrida ombyggnaden af Slussen vid Lilla Eilet, som dock kostat omkring 200,000 R:dr B:co, eller nära lika mycket som egentliga Trolihätte-Canalens hela nyhj'ggnad till år 1800.
Emedlertid hade för nämnde företag åtgått ej allenast Bolagets båda reparationsfonder, utan ock den serkildt samlade byggnadsfonden, så att Bolaget vid i833 års slut i stället stod i skuld för 12,000 R:dr, och hade, genom denna ombyggnad af Slussen vid Lilla Edet till Canal och 2:ne Slussar vid Ström, hvilka äro utförde efter lika stora dimensioner som Götha Canals Slussar, eller af 24 fots bredd i portarne och 10 fots vattenhöjd på tröskiarne, äfvensom, medelst ombyggnad af arne broar, Bölaget redan lemnut det allmänna en gärd utöfver Bolagets skyldighet, hvarjemte Directionen förklarats berättigad att efter hand, vid alla förekommande ombyggnader af någon mindre del, tillvägagå med hugkomsl af den allmänna väntan och beräkning, att Trollhätte Canal och Slussverk en gång skulle ega lika dimensioner med Götha Canals.
Härtill erfordrades dock, efter af sakkunnige personer uppgjord grundlig undersökning och beräkning, ett belopp af 1,372,000 R:dr B:co, vida öfverstigande Bolagets krafter att kunna åstadkomma.
Med anledning af Götha Canals fullbordan, och då de dryga kostnader, Nationen derpå nedlagt, syntes fordra, att icke denna lilla del af farleden genom landet lemnades i ett så ofullkomligt skick, att dermed hindrades utvecklingen af de med Götha Canals anläggning afsedde fördelar, hade emedlertid Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse af den 25 Junii i833, anbefallt Trollhätte Canal-Direction att höra Bolaget, om och på hvad vilkor det ville åtaga sig utförande af de i förrberörde ändamål erforderliga arbeten, hvarefter Bolaget i underdånighet förklarat sig icke kunna af egne medel åstadkomma någon sådan ombyggnad eller våga för egen räkning deruti ingå, men väl vilja åt Staten öfverlemna, att genom Bolagets Direction utföra detsamma med Statens medel, under löfte och förbehåll, att Bolaget under tiden skulle åtnöjas med — men äfven förvissas om att njuta lika afkomst för sitt en gång nedlagde capital, som det för närvarande åtnjöt; i följd hvaraf endast hvad derutöfver
Lunde samlas återbetaldes till Staten, hvilken dock efter all anledning skulle återfå sitt förskjutne capital; börande derefter Verkets afkastning åter helt och hållet tillfalla Bolaget.
I sådant skick befinner sig denna sak Stals-Utskottets Utlåtande JY-q 4°4' sak för närvarande, och Trollhätte Bolag synes anse det för Bolaget vara af mindre vigt, om Canalen och Slussverket aldrig erhåller andra dimensioner än dem Verket nu eger och vid hvilka Bolaget åtagit sig att detsamma bibehålla.
Den stora allmänna fördel i handelsväg, som Götha Canals utförande afsett och till en del redan visat sig kunna åstadkomma, vöre dock i Herr Santessons tanka omöjlig att vinna, så länge Trollhätte Canals trånga dimensioner, på en längd af endast \ sjömil, hindra att på den öfriga omkring 5o mil långa passagen använda så stora fartyg, som å den senare framgå, samt utestänger möjligheten af täflan med Danmark om delande af Sundska tullinkomsten.
Enligt uppgjord calcul, skulle det ifrågavarande arbetet, hvarigenom Trollhätte Canal och Slussverk bringades till lika dimensioner som Götha Canal eger, kunna, med samverkan af Trollhätte Canal-eller ett i dess ställe inträdande nytt Bolag, äfvensom med bidrag från Götha Canal-|$olag, utföras, så vida ett räntefritt lån af En million R:dr B:oo anskaffades, att succesivt upptagas under de 5 a 6 år, som till byggnaden åtgå och hvilka medel återbetaldes genom amorterande å Capitalet af 20,000 R:dr årligen efter det byggnaden blifvit fullbordad.
Då likväl under närvarande förhållanden man icke kunde hoppas Rikets Ständers bifall härtill, önskade dock Herr Santesson, det Rikets
Ständer för detta ändamål måtte anslå 5 procents årlig ränta å ett slikt lån, genom hvilket bidrag Trollhätte Canal-Bolag skulle finna sig uppmanadt att tillskjuta de felande 45 procent på deras actier, eller i motsatt fall taga billig lösen för dess actier, i hvilken händelse ett nytt Bolag kunde bildas, som öfvertoge det hela samt utförde det efter den uppgjorde planen; och egde man derjemte anledning förmoda, det Götha Canal-Bolag skulle, sedan Trollhätte Canalen blifvit färdig, såsom bidrag till det goda ändamålet, afstå till och med år 18go hvad Götha Canal, enligt afhandling år 1810, åtnjuter från inkomsten vid Trollhätte Canal.
Med dessa förutsättningar och om Rikets Ständers beslut om ett sådant bidrag öfverlemnades till Kongl. Maj:t, för verkställighet af denna nationalsak på lämpligaste bästa sätt, skulle det med nära fullkomlig visshet kunna antagas, att Trollhätte Canal inom 6 å 7 år härefter vore fullbordad till lika dimensioner med Götha Canal, och hela genomfarten emellan båda Håfven således användbar för fartyg om 100 lästers drägtighet.
Då Rikets nu församlade Ständer fästat hufvudsaklig vigt dervid, rftt, genom ordnanrle på lämpligt sätt af Riksgälds-Contorets angelägenheter, stadga Statens Credit och ur detta skäl funnit sig nödsakade afslå utgifter af angelägen art, då tillgång dertill icke annorlunda än i låneväg kunnat beve - *4 Stats- Utskottets Utlåtande N'.o 4°4' das, så kan Utskottet icke heller nu tillstyrka det af Motionairen framställde första alternativet, eller alt, för Trollhätte Canals och Slussverks bringande till lika dimensioner med Götha Canal, ett ränlefritt lån af En million R:dr må Bolaget förunnas.
Men då ingen lärer kunna neka, att företaget är af stort nationelt interesse i afseende på befrämjandet af Sveriges handel och sjöfart, tror Utskottet sig äfven höra uppgifva det sätt, som, i Utskottets tanka, är det lämpligaste för Statens mellankomst i detta fall.