Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stråle ansett sig böra fästa uppmärksamheten derå, att något stadgande syntes vara af nöden, huru förhållas bör när allmänt aktiebolag blifver egare af fast egendom; om köpebref och fasta skola ställas på bolagets firma, huru förhållas skall, om bolaget skulle upplösa sig utan att hafva sålt fastigheten , m. m. Hans Excellens Herr Justitie-statsministern anförde det han, efter öfvervägande af de i Högsta domstolen vid granskning af ifrågavarande lagförslag, gjorde anmärkningar, ansåg sig ega anledning i underdånighet tillstyrka, att uti § 1 dels infördes närmare bestämmelser i afseende å föremålen för dea pröfning, som, enligt denna §, tillkommer Konungen då stadfästelse af bolagsordning sökes, dels bestämdt utmärktes, att bolags-ordningen och stadfästelsen deraf skulle företes bos domstolen i den ort, der bolagets styrelse enligt bolags-ordningen har sitt säte, och dels upptoges det i § i 2 förekommande stadgande, huru förändring i bolags-ordningen borde till vägabringas för att vara gällande, att, i stället för hvad § 2 innehölle, mätte stadgas: att i bolagsordningen skulle uppgifvas den benämning, hvarunder bolaget drifver sin rörelse och att, samma benämning borde utmärka bolagets egenskap af aktiebolag; att den af Högsta domstolens flesta ledamöter föreslagna föräu Bih. till R.
Prot. 1847 oc^ *84$ j * Sami. 1 A/d. i5 Haft. 5 31 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition , N.o 56. drade redaktion af § 7 måLte bifallas; att uti § 8 blefve meddelad föreskrift, hvilken egde för bolaget tala och svara samt huruledes afhandlingar, hvilka af bolagets styrelse å bolagets vägnar ingås, skola undertecknas; att i en serskild § måtte meddelas stadgande för den händelse att bolaget träder i verksamhet och ingår förbindelser innan stadfästelse å bolags-ordningen blifvit erhållen; och att utaf § 14 icke skulle bibehållas mera än sista punkten och i stället tilläggas en ny §, som bestämde tiden när denna lag skulle tjena till efterlefnad, och att den icke afsåge rättsförhållanden, som derförinnan uppkommit.
I öfverensstämmelse härmed och enär Hans Excellens Herr JustitieStalsministern fann hvad af Högsta domstolen i öfrigt vore erinradt icke höra föranleda till ändring af förslaget, men några mindre rättelser och förtydliganden af redaktionen vara erforderliga, föreslog Hans Excellens Herr JustitieStatsministern: att §§ 1 och 2 måtte erhålla sålunda förändrad lydelse: § I De, som vilja ingå aktiebolag, bestående af lotter, ställde på innehafvaren eller på viss man, och åstunda att försäkra sig om tillgodonjutande af de rättigheter, sorn §§ 10 och 11 omförmäla samt denna lag eljest medgifver, begären Konungens stadfästelse af bolagets ordning.
Konungen pröfvar bolagsordningens öfverensstämmelse med denna lag samt om och huruvida derutöfver, med afseende på vidden och beskaffenheten af bolagets rörelse, serskilda bestämmelser må erfordras, vare sig angående säkerhet för fullgörande af delegarnes förbindelser, om tillsyn å gifna föreskrifters behöriga iakttagande, eller i annat syftemål.
Finner Konungen skäl att den sökta fastställelse!! meddela, vardén bolags-ordningen och Konungens beslut företedde hos Rådstuvurätt eller Häradsrätt i den ort, der bolagets styrelse enligt bolagsordningen har sitt säte.
Förändring af bolags-ordning ege ej giltighet med mindre den varder af Konungen stadfästad; och vare, om anmälan hos rätten af den förändring, lag som nyss sagd är.
. § 2- Uti bolagsordningen skall uppgifvas den benämning, hvarunder bolaget sin rörelse drifver; och skall benämningen utmärka bolagets egenskap af aktiebolag. att, uti § 5, orden ”afgifva sin skriftliga förbindelse” uppflyttas och intagas näst efter ordet ”oguldet.” Kongl.
3# att den i § 7 förekommande perioden, ”huruvida delegares genom öfverlåtelse, arf eller på annat sätt blifne rättsinnehafvare egde, efter”
Bolaget välje syssloman, en eller flere, att utgöra bolagets styrelse för de företag, hvarom bolaget sig förenat, samt att, å bolagets vägnar, tala oeh svara.
Alla skriftliga afhandlingar, som bolagsstyrelsen för bolaget ingår, skola undertecknas å bolagets vägnar och med utsättande af dess antagna be nämning, vid äfventyr att eljest styrelsens ledamöter, som afhandlingen underskrifva, skola för fullgörande af bolagets derpå grundade förbindelse ansvara såsom för egen skuld, en för alla och alla för en. att uti § 11 orden: ”ege bolagsmännen rätt att årsstämning å bolagets borgenärer söka” utbytas emot orden: ”ege bolaget rätt att årsstämning å borgenärerne söka.” att. då stadgandet i lagförslagets 12 § blifvit till § 1 öfverflyttadt, nästföljande § blefve § 12. att under § 13 måtte meddelas följande stadgande:
Träder aktiebolag i verksamhet, utan att hafva erhållit sådan stadfästelse, som i § 1 sägs, stånde hvar, som emellertid å det bolags vägnar förbindelse ingår, derföre i personlig ansvarighet till fordringsegaren såsom för annan sin förbindelse efter allmän lag. att utur § 14 de tvänne första punkterna finge utgå. samt att under § 15 måtte stadgas:
Denna lag skall vara till efterlefnad gällande från och med den 1 Ja nuarii 1849.
Af de närvarande Justitie-råden åberopade Justitie-rådet af Rolén hvad Högsta domstolens fleste ledamöter yttrat, hvaremot Justitie-rådet Altleanderson instämde uti Hans Excellens Herr Justitie-statsministerns ofvanberörde underdåniga hemställan.
Ofvauberörde förslag med de förändringar och tillägg deri, om hvilka Hans Excellens Herr Justilie-statsminislern nu i underdånighet gjört hemställan, täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-rådels öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla; och skulle, i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts nu fattade beslut, nådig proposition till Rikets Ständer aflåUs, sådan den finnes detta protokoll bilagd.
Ex prolocollo, E. Helling.
STOCKHOLM, ecksteinska boktryckeriet, 1848.
Skrifvelse, N:o 57, 1 M 5T.
Ankom till Exp, Ulsk. den 3 Jan,, kl. 5 e. m.
Kongl- Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående Inqvarterings-sly Idig heten i Stockholm; gifven Stockholms Slott den 20 December 1847.
Med anledning af Rikets Ständers, vid Riksdagen år 1810 och påföljde Riksdagar, gjorda underdåniga framställningar om ordnande af slä dernes inqvarterings-besvär, enligt den allmänna grundsats, att kostnaden för garnisonerade truppers inqvartering borde drabba statsverket, och endast förbindelsen alt förse befäl och manskap med så kallad servis, eller sängar, sängkläder, ved och ljus, tillsvidare städerne fortfarande åligga, dervid Rikets Ständer tillika erkänt behofvet al en särskild inqvarterings-författning för Stockholm, hvarest högre hyror och öfrige lokala förhållanden gjorde förändrade föreskrifter nödiga, öfverlemnade Kongl. Maj:t, vid början af 184-0 och 1841 årens Riksdag, i nåder till Rikets Ständers pröfning särskildt utarbetade förslag till inqvarferings ordningar, ej mindre för Stock holms stad, än för städerna utom densamma, åtföljda af vedel hörandes deröfver afgifna underdåniga yttranden; äfvensom och enär, hvad Stockholm angick, fråga blifvit väckt derom, dels att stadens inqvarteririgs-skyl dighet blefve inskränkt till den egentliga garnisonen, af hvilken vakt och vård inom staden besörjes, dels ock alt, till ytterligare lindring för inqvarterings-gifvärne, åt Svea arlilleri-regimente mätte beredas förmånen alt, lika med öfriga härvarande garnisons-regimenlen, komma i åtnjutande af kaserner på statens bekostnad, Kongl.
Majit härpå fästade Rikets Ständers uppmärksamhet med hänseende till de nya utgifter, som derigenom för statsverket föranleddes.
Sistomförmälda förfaItniugs-förslag blef derefter af Rikets Ständer hufvudsakligen gilladt, och har, på grund deraf, inqvarteringsorduing för städerna, utom Stockholm, under den 22 Februari 1841, blifvit i nåder utfärdad och jemväl sedermera uti dessa städer vunnit tillämpning; hvaremot Rikets Ständer, i afseende på inqvarterings-skyldigheten i Stockholm, väl uti underdånig skrifvelse af den 20 Januari nyssnämnda år, Bilt. till R.
Prot. 184 7 # 1848, 1 Sami. 1 A/d. 16 Ildft. 1 2 Kongl. Maj:ts Nåd, Skrifvelse, N:o 57. förklarade, det staten borde, emot det servisen ensamt af staden bekostades, anskaffa och underhålla kaserner, ej allenast för Svea arlilleri-regimente, utan ock för öfrige i hufvudstaden förlagde trupper och eorpser, stadens egen militär-corps undantagen, äfvensom alt, jemnlikt ofvanuppgifna grund för rättighet till inqvartering i Slockholm, staden borde befrias från utgörande af inqvarterings-ersältning till lifbevärings-regimenlet, landtförsvarsdepartementets kommando-expedition , topografiska corpsen , ingenieurcorpsen och artilleri-staben, för hvilket sednare ändamål alltså å riks-statens fjerde hufvud-lilel blifvit, såsom förslags-anslag, uppförd en summa af 12,000 r:dr årligen, ungefär motsvarande hvad, som erfordrades till bestridande af den inqvarterings-ersätlning, som nämnde regimente och corpser dittills af Stockholms stad åtnjutit, men för öfrigt i underdånighet anhöllo, att, då Rikets Ständer, i saknad af nödiga uppgifter för bedömande af behofvet i afseende på anskaffandet af kasern för Svea arlilleri-regimente, samt underhållet såväl deraf som af gardes-regemenlenas kaserner, funnit sig förhindrade alt ingå i närmare pröfning om anvisande af medel dertill, samt icke heller trott sig böra utsträcka granskningen af förslaget till ny inqvarteriugs-ordning för Stockholms stad utöfver hvad derom blifvit anfördt och tillstyrkt, åt Rikets Ständer måtte meddelas, ej mindre underrättelse, huruvida någon staten tillhörig och, lill kasern för Svea artilleriregemente användbar, egendom funnes odisponerad, samt, i sådan händelse, till hvad belopp kostnaden för dess ändamålsenliga inredande komme att uppgå, men i fall sådan egendom ej förefunnes, förslag till inköp eller nybyggnad af tjenlig lokal för ifrågavarande kasern, tillika med behöriga värderings-instrument, och andra för kostnadens bedömande erforderliga handlingar, än ock vederbörligen upprättade förslag öfver årliga kostnaden för underhållet, såväl af gardes-regementenas kaserner och lifgardets till häst stall, som af merberörda kasern för Svea artilleri-regemente, på det frågan härom malte framdeles kunna behandlas i sammanhang med den allmännare frågan om utgörandet af inqvartering i Stockholm.
De sålunda begärda uppgifterne blefvo derefter, enligt hvad Kongl. Majrt, uti nådig skrifvelse den 11 Mars 1841, bland annat gaf Rikets Ständer tillkänna, från vederbörande embetsmyndigheter infordrade, men hunno likväl ej före Riksdagens slut afgifvas och Rikets Ständer meddelas, hvadan detta inqvarterings-ärende förblef hvilande till sistforflulne Riksmöte, då Kongl Maj:t, sedan berörde uppgifter, åtföljda af koslnacls-förslag och ritningar, emedlertid inkommit, uti nådig skrifvelse af den 16 September 1844 ånyo Kongl.
Skrifvelse, N:o 57. 3 lill Rikets Ständer öfverleinnade frågan om den föreslagna inqvarteringsordningen för Stockholms stad, jemte alla ärendet rörande handlingar.
I anledning häraf och då de Rikets Ständer meddelade kostnads-förslag upptogo för uppförande af kasern med öfriga byggnader för Svea artilleri-regimente, hvartill någon tjenlig, slaten tillhörig, odisponerad byggnad eller tomt ej kunnat uppgifvas, en utgift al 315,000 rd:r, utom köpeskillingen 30,000 rd:r, för åtskilliga å den föreslagna byggnadsplatsen belägna, till enskildte personer upplåtna, tomter, eller tillsammans 345,000 rd:r, samt till erforderliga byggnads- och reparations-arbelen vid gardes-regementenas kaserner och stall, ett kostnadsbelopp för en gång af 82,724 rd:r 40 sk. och derjemte för årliga underhållet af berörda byggnader 5,860 rd:r allt banko, oberäknadt det bidrag härtill, som å den från staden utgående inqvarterings-ersättning för nämnda regementens gemenskap innehålles, men Rikets Ständer funnit, att medel till bekostande af omförmälda nya kasernbyggnad, och de ifrågaställa reparationerna å redan befintliga kaserner, icke kunde af för handen varande tillgångar beredas, samt alt frågan om kasernernas årliga underhåll af statsmedlen stöde i ett så oskiljaktigt sammanhang med den om byggnaden och iordningställandet af desamma, att dessa begge frågor icke kunde lämpligen åtskiljas, anmälte Rikets Ständer, under den 5 April 1845, i underdånighet hos Kongl. Maj;t, det några medel för ifrågavarande ändamål då ej funnos att anvisa.
Vid den 12 påföljde Juli skedd föredragning af denna Rikets Ständers underdåniga anmälan, i följd hvaraf frågan om anskaffande af kasern för Svea Artilleri-regimente tills vidare förfallit, förordnade Kongl. Maj:t i nåder, huru, sedan Rikets Ständer förmält sig icke kunna bevilja de för iståndsältande och underhållet af gardes-regementenas kasern- och stallbyggnader nödiga anslag, dessa dyrbara byggnader borde med de tillgångar, sorn kunde beredas, så vidt möjligt vore, vidmakthållas; hvarjemte och då Kongl.
Maj:t fann billigheten fordra, att den af Rikets Ständer vid flera Riksdagar uttalade och jemväl på städerne utom Stockholm redan tillämpade grundsatis, att statsverket borde vidkännas kostnaden för i ständig garnison förlagda truppers inqvartering och endast den så kallade servisen tills vidare utgöras af städerna, framdeles i tillämpningen utsträcktes äfven till hufvudstaden, Krigs-kollegium och Stats-kontoret, i nåder anbefallt att, på det frågan om inqvarteringens reglerande härstädes måtte vid en blifvande Riksdag, då densamma kunde åter varda till Rikets Ständers pröfning öfverlemnad, finnas uti ett så mycket som möjligt beredt skick, sig 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 57. öfver det uppgjorda förslaget till ny inqvarterings-ordning för Stockholms Stad i underdånighet utlåta samt dervid tillika utreda och uppgifva, hvad uti de förslaget bifogade tariffer må anses utgöra egentlig inqvarlerings-ersättning.
Detta nådiga uppdrag hafva bemälda embetsverk numera fullgjort, och då ärendet derigenom vunnit all den ytterligare utredning, som deråt möjligen kunnat gifvas, och således nu bör anses vara fullständigt beredt, bar Kongl.
Maj:t velat detsamma härmed till Rikets Ständer å nyo öfverlemna, på det aLt Rikets Ständer må vara i tillfälle att, i fall omständigheterne sådant medgifva, bereda äfven Stockholms
Stad en behöflig lindring i dess inqvarteringshesvär, för hvilket ändamål Kongl. Maj:t låter till vederbörligt
Utskott aflemna merberörde förslag till ny inqvailerings-ordning för staden, jemte de i anledning deraf infordrade yttranden och öfriga handlingar; och vill Kongl. Maj-t särskildt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att den af Krigs-kollegium och Stats-kontoret under Lil.
B. insända uppgift eller tarif å inqvarterings- och servismedel närmast öfverensslämmer med redan varande och af hufvudstadens inqvarteringsgifvare godkända förhållanden, äfvensom att, för den händelse hufvudstaden skulle i större eller mindre nion från den egentliga inqvarteringen befrias, angeläget är, att af det anslag, som i sådant afseende kan varda beviljadt, får tills vidare till årliga underhållet af gardes-regementenes kasern- och stallbyggnader utgå ett belopp, motsvarande hvad derför nu af den manskapet vid dessa regementen af staden bestådda inqvarteringsersättning med i allmänhet 2 r:dr h:ko för hvarje man årligen afsättes, så framt icke för detta behof nödiga medel tillika varda auvisade.
Datum ut supra. OSCAR.
Skrifvelse, N o 57.
5 Ut dräs; af Protokollet ofver Landt för svar s-ä venden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-rädet ä Stockholms Slolt den 20
December 1847- Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Statsråden:
Friherre Stael von Holstein , Munthe , Friherre Pejron , Silfverstolpe , IViern , F r i herre Gyllen granat Faxe, Fåhreeus.
Chefen för Landtförsvars-departementet Statsrådet Friherre Pejron föredrog i underdånighet handlingarne, rörande inqvarterings-skyldighelen i Stockholm, hvaraf inhemtades: — — — — — — Enligt
Statsrådets öfrige ledamöLers underdåniga tillstyrkan, läcktes Kongl. Maj:t till hvad
Departementschefen sålunda härvid i underdånighet föreslagit och hemställt, i nåder lemna bifall.
Departementschefen lill justering ett, i öfverensstämmelse med nu fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer i förevarande ämne, hvilket förslag, sådant det finnes detta protokoll bifogadt, Kongl.
Maj:t jemväl behagade, uppå Statsrådets underdåniga hemställan, i nåder gilla samt befalla, att, i enlighet dermed, nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständer expedieras.
Tillander. 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 58. 58.
Ank. till Exp. Utsk, den 3 Jan., kl. 5 e, ra. Kongl.
Muj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Rusthullarnes inom det sä kallade Kungsörs län bejrielse från erläggande af nu utgående lösen för de räntedagsver ken, hvilka af deras egande, s'atiihemman skola utgöras; gif ven Stockholms Slott den ao December iS4J.
Uli underdånig skrifvelse den 15 Maj 1845 hafva Rikets sednast församlade Siänder anfört, hurusom hos Rikets Ständer anmälan blifvit gjord, att ehuru lindring uti den, åtskillige rusthåll inom det fordna Ulfsunds eller numera såkallade Kungsörs län åliggande skyldighet alt utgöra dagsverken lill Kungsörs gård skall blifvit i nåder ullofvad genom Kongl, resolutionen af den 16
December 1680, della nådiga löfte likväl icke gått i fullbordan, hvadan ock desse rusthålls-innehafvaie icke allenast varit nödsakade att årligen efter markegångspris lösa omförmälda dagsverken, utgörande ett antal af 30 på hvarje rusthåll, utan äfven varit i mistning af lösen för de dagsverken, som de till rusthållet! anslagna augmentshemman måst utgöra och hvilka förbehållits kronan; i anledning hvaraf blifvit föreslaget, det bemälde rusthållare måtte ej mindre hädanefter frikallas från den dem hittills ålagda dagsverksskyldighet, än ock berättigas att, oafkortadt och utan afdrag för dagsverks-skyldighelen, uppbära den för rustningen anslagda augmentsränla[; och ehuru förevarande ämne då ännu icke vunnit den fullständiga utredning, att Rikets
Sländer derpå kunde grunda ett tillförlitligt omdöme, huruvida den sålunda gjorda framställningen försenade afseende, ansågo sig Rikets Ständer likväl, när ofvan uppgifna förhållanden syntes antyda, att rusthållarne i Kungsörs län äro, i hänseende till rättigheter och skyldigheter, försatte i annan och sämre belägenhet, än rusthållarne i öfriga delar af riket, böra hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, efter det vederbörande blifvit hörde och så framt omförmälda.
, till rusthållarnes förmon väckta, förslag funnes rättvist och billigt, Kongl. Maj:t täcktes vid en kommande riksdag till Rikets Ständer aflåta nådig proposition i ämnet.
Kongl, Maj:li Nåd.
Proposition, N:o 58, 7 I anledning af Rikets Ständers sålunda gjorda underdåniga framställning liar Kongl. Maj:t i nåder anbefallt Dess och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier att, efter det vederbörande hörde blifvit, med gemensamt underdånigt utlåtande till Kongl. Maj:t inkomma; och hafva bemälde Kollegier derefter under den 16 sistlidne Oktober sig i ämnet utlåtit och tillika öfverlemnat, ej mindre de från Kongl. Majus befallningshafvande i Westmanlands Jan och så väl rusthålls- som augmenls-innehafvarne i Kungsörs fögderi infordrade serskilla yttranden, än ock det underdåniga yttrande, stuteri öfver-styrelsen, sora för
Strömsholms stuteri uppbär lösen för de från berörde rusthåll och augmentshemman utgående dagsverken, lemnats tillfälle afgifva.
Maj:ts befallningshafvandes yttrande innehåller specifika uppgifter på antalet och dispositionen af de inom
Kungsörs fögderi af skatte- och kronohem ma nen utgående judeboks- och hemmantals-dagsverken samt huru stor del deraf utgöres frän hemrrian, anslagne till rusthållsstammar och augmenter vid lif-regements-grenadier- och hussar-corpser, och tillstyrker Kongl. Maj:ts befallningshafvande på anförda skäl, att rusthållarne inom Kungsörs fögderi måtte befrias från dagsverks-skyldigheten och oafkorladt få uppbära de dem anslagna augments-räntor.
Innehafvarne af rusthålls- och augmeuts-hemmanen hafva, de förre instämt i hvad Kongl. Majlis befallningshafvande andragit, och de sednare gjort anspråk uppå att sjellve få åtnjuta de i deras hemmans-räntor ingående dagsverken.
Stuteri-öfver-styrelsen har i underdånighet yttrat, att enär de från ruslliållen inom Kungsörs län utgående dagsverken, numera förvandlade i penningar efter markegångspris, äro anslagna lill inkomst för Strömsholms stuteri samt utgöra en hufvudsaklig del af de tillgångar, som vid dess organisation blifvit påräknade, desamma äro oundgängligen nödiga för detta stuteris bibehållande i dess nuvarande skick, och komme följaktligen, i händelse de rustande skulle befrias från berörda åliggande, ett dagsverks-ersättningens värde motsvarande statsanslag att erfordras.
För egen del hafva Krigs- och Kammar-kollegierne hufvudsakligen anfört: att rusthållare i allmänhet, enligt författningarna, äro berättigade att åtnjuta hela räntan så af rusthålls- som augments-hemmanet, utom boskaps- och skjutsfärds-penningarne; att undantag från denna ruslhållarnes rätt till räntedagsverkena endast egde rum i det fordna Ulfsunds eller Kungsörs län, hvilket förhållande tillkommit, ej emedan dessa rusthåll an - 8 Kongl. }Iaj:ts Nåd.
Proposition, N:o 58, sågos mera än andra tunna umbära berörda dagsverken, utan emedan samma dagsverken voro vid Kungsörs gård behöfliga; alt den i 1680 års Kongl, resolution lofvade ersättning tilldelats 13 mantal i Kungsbarkarö socken med En tunna kronotionde-spanmål per mantal; ali ruslhållen vid Kungsörs kompagni af lif-regementet, i jemförelse med andra rusthåll, öfverhufvud lida af en indelningsbrist, som i det närmaste motsvaras af ifrågavarande dagsverkens värde; samt att då anledningen, hvarföre rusthållarne vid indelnings-verkets upprättande icke erhöllo dessa dagsverken, längesedan förlorat sin giltighet, enär dagsverkena numera icke vid Kungsör erfordras, rättvisa och billighet tala derför, att rusthållarne i Kungsörs län komma i åtnjutande af denna räntepersedel; vid hvilket förhållande Kollegierne anse sig böra tillstyrka bifall tili rusthållarnes befrielse från erläggande af den utaf deras egande stamhemman utgående lösen för räntedagsverkena.
Beträffande åter frågan om rätt för rusthållarne alt af sina augmentshemman uppbära lösen för de i dessa hemmans räntor ingående dagsverken, så enär af ofvanberörda nådiga resolution, den 16
December 1680, hvari ersättning för dagsverkena åt rusthållarne utlofvades, vill synas, det fråga då endast varit om rusihålls-hemmanens befrielse från räntedagsverkens utgörande, utan att augmentshemmanen omförmälas, afstyrka Kollegierne all förändring i nuvarande dispositionen af augmenlshemmanens räntedags verken, och hemställa, att lösen för dem må allt framgent lill afsedt ändamål utgå.
Hvad sålunda i ena och andra afseendet förekommit har Kongl. Maj:t i nådigt öfvervägande tagit och vill, med stöd af den utredning rörande ifrågavarande dagsverks-skyldighet, som af Krigs- och Kammar-kollegierne blifvit lemnad, samt på de af bemälde Kollegier anförda skäl, nu i nåder föreslå Rikets Ständer: att rusthållarne i det så kallade Kungsörs län må varda befriade från erläggande af hittills utgående lösen för de O O O räntedagsverken, hvilka af deras egande stamhemman skola utgöras, under förbehåll likväl, att Rikets Ständer, i händelse den sålunda föreslagna befrielsen från omförmäida dagsverks-skyldighet af Rikets Ständer medgifves, i vederlag derför åt sluteri-öfver-styrelsen, som, efter hvad upplyst blifvit, för Strömsholms stuteris räkning uppbär lösen efter markegång af rusthållshemmanen för 4,390?|:dels dagsverken, bevilja ett årligt stats-anslag af 2,012 rd:r 25 sk. 1 rst. banko, motsvarande det belopp, hvartill värdet af nyssnämnde - Kongl. Muj.ts Nåd.
Proposition, N:o 58. 9 nämnde dagsverken, enligt medelberäkning af de 10 sisla årens markegångspris för året uppgått, hvaremot i sådant fall, af den hemmanen i Kungsbarkarö socken närmast
Kungsör i ersättning för räntedagsverkena förunnade kronotionde-spanmål, 13 tunnor, så stor del, som af ruslhållsslammarne nu uppbäres, i stället bör lill statsverket åter indragas.
Hvad åter angår det af rusthållarne jemväl väckta anspråk att af sina augmentshemman uppbära lösen efter markegång för de i dessa hemmans räntor ingående dagsverken, finnér Kongl. Maj:t, i betragtande af hvad.