Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fyra färgerier, vid hvilka sistlidet år voro mantalsskrifne sju arbetare, och uppgingo vid desamma färgningskostnad och arbetslön under nämnde år till allenast 1300 Riksdaler banko; 3:o
Tre garfverier, för beredning af läder efter engelsk method, vid hvilka sistlidet år voro anställde nio mantalsskrifne och fem icke mantalsskrifne arbetare, af hvilka tillverkades läder för ett värde af 63,520 Riksdaler banko. 4:o
En kortfabrik, vid hvilken sistlidet år tillverkades med 2:ne mantalsskrifne och 16 icke mantalsskrifne arbetare, för ett värde af 12,592 Riksdaler banko; 24 5:o
En kemisk fabrik, hvars tillverkning, med 2:e mantalsskrifne och 4 icke mantalsskrifne personer, uppgick i värde till 953 Riksdaler banko; 6:o
En knappnåls-fabrik, vid hvilken af en mantalsskrifven arbetare tillverkades för 200 Riksdaler banko knappnålar och häcktor; 7:o Fyra målareverk, hvilka lemnade deras egare en behållning af endast 133 Riksdaler 16 sk. banko; 8:o
En linolje-fabrik, som sistlidet år drefs med fem mantalsskrifne personer, och lemnade ett tillverkningsvärde af 2,500 Riksdaler banko; 9:o Trenne segelduks-fabriker, drifne med 43 väfstolar af 33 mantalsskrifne och 663 icke mantalsskrifne personer, och lemnade sistlidet år en tillverkning som uppgick i värde till 23,391 Riksdaler banko; 10:o
Två spegel-fabriker, drifne af 2:ne mantalsskrifne personer, hvilkas behållna arbetsförtjenst för sistlidet år utgjorde endast 152 Riksdaler banko; ll:o Ett svarfveri-verk, som lemnade sin idkare och enda arbetare en behållning af blott 60 Riksdaler banko; 12:o Tvänne tobaks-fabriker, hvarest med 26 mantalsskrifne och 15 icke mantalsskrifne personer sistlidet år tillverkades kardustobok, snus, spunnen tobak och cigarrer för ett värde af 58,726 Riksdaler banko; 13:o
En tröj- eller strump-fabrik, som vid tre väfstolar, med två mantalsskrifne och 3:ne ej mantalsskrifne arbetare, tillverkade sistlidet år för ett värde af 261 Riksdaler banko; 14:o
Tre urfabriker med 7 mantalsskrifne och 3 icke mantalsskrifne arbetare, hvilkas arbetsförtjenst sistlidet år utgjorde 1000 Riksdaler banko; samt 15:o Tvänne vagns-fabriker, hvilka under sistlidet år icke drifvits; Och har medelbeloppet af tillverkningsvärdena vid ofvannämnde fabriker, verk och inrättningar under de sistförflutna fem åren utgjort tillsammans 171,016 Riksdaler banko, deruti inbegripne tillverkningsvärdena vid en bomulls- och linne-fabrik samt en tobaks-fabrik, hvilka nedlagts den förra med 1846 års slut och den sednare under loppet af år 1847.
Den ansenliga minskningen i medelbeloppet af tillverkningsvärdena vid nämnde fabriker under de fem sistförllutna åren, i jemförelse med de fem nästförutgångna, då detta belopp uppgick till 241,706 Riksdaler banko, härrör hufvudsakligen af minskad tillverkning vid de tvänne i förestående förteckning upptagne tobaks-fabrikerne, hvilkas ägare funnit sig föranlåtne att, i anseende till alltför dryga tullafgifter å rudimaterien, i betydlig mån inskränka sin verksamhet.
Utom ofvan uppräknade fabriker och inrättningar har här i staden, emot slutet af sistlidet år, börjat att drifvas en mekanisk verkstad för tillverkning af alla slags 23 jern- och inetallarbeten för fabrikerna och näringarna, jemte gjuteri, hvilka anläggningar synas lofva deras ägare god framgång.
Ett af enskild person anlagdt tegelbruk finnes på stadens område, hvilket sednare jemväl inrymmer följande, staden tillhöriga, husbehofs-inrättningar, nämligen: en såg-qvarn, tvänne tull-mjölqvarnar och ett bränneri, vid hvilket sistnämde stadens bränvinsbrännings-rättighet upphörde att utöfvas år 1843, hvarefter vederbörande beslutat, att verket med dess tillhörigheter skulle till försäljning utbjudas.
Strömmings-fiske, som från äldre tider utgjort en väsendtlig del af denna stads rörelse, idkas af en särskild borgerlig societet', hvars medlemmar år 1847 utgjorde 178.
Af dessa fiskare, som här i staden äro bosatte såsom borgare, bedrifva de fleste sin näring i de norra provinsernas fiskehamnar, men de öfrige i stadens skärgård och vid andra närgränsande fisklägen.
Medelbeloppet af den saltade strömming, stadens fiskare under de fem sista åren hitfört, har utgjort 4,876.1 tunnor.
Medelpriset på denna vara har under samma tid efter markegång utgjort 10 R:dr 34 sk. banko för tunnan.
Af mindre vigt, än strömmings-fisket, men likväl äfven af betydenhet för staden, är det lax-fiske, hvilket idkas så väl i Gefle-ån som uti den i stadens grannskap och på dess område belägna Testebo ström.
Stadens jord odlas i allmänhet med utmärkt omsorg.
Sädes-produktion utgör lik väl icke dervid hufvudsak, utan omsorgen är förnämligast rigtad på foder-afkastningens tillväxt, heldst hö vanligen väl betalas.
Hampa och Tobak alldeles icke.
Krogarnes antal i staden fortfar att vara endast tio, och den härstädes inrättade nykterhets-förening lärer ännu räkna några medlemmar, hvaremot den år 1829 emellan stadens invånare träffade öfverenskommelse, angående ständig patrullering nattetid, till förekommande af eldsvådor, nitiskt upprätthållits och visat sig vara för samhället gagnande.
I Gefle finnes ett Gymnasium, en högre Lärdoms-skola, en läro-anstalt under namn af Gefle stads medborgerliga uudervistiingsverk, en Navigations-skola, en Söndags-skola för handtverks-lärlingar, samt en så kallad Småbarns-skola, hvilka alla visat sig äga allmänhetens förtroende.
Sjukvården i staden skötes af en Stads-läkare och en Stads-chirurg, hvarförutan Provincial-läkaren i Gestrikland samt för närvarande äfven Regements-läkaren vid Helsinge Kongl. Regemente här äro boende.
Här finnes ett för staden och provinsen Gestrikland gemensamt Lazarett.
Berättelse öfver Gefleborgs län för åren 1843—J847.
T 26 Fattigförsörjningen i Gefle, ombildad i enlighet med det af Kommitterade inom församlingen upprättade och den 7 sistlidne
Maj antagna förslag, är inrättad på ett sätt, som förmodas blifva ändamålsenligt.
Nämnde angelägenhet är uppdragen åt en direktion, och uppsyningsmän äro tillsatte, som i stadens särskilda delar inhemta kännedom om de nödlidandes verkliga belägenhet och vitsorda deras större eller mindre behof af understöd, innan sådant af direktionen meddelas.
För allmänna fattigvården åtgå årligen omkring 12,000 Riksdaler banko.
Dessutom finnes här en Barnhus-inrättning, ett Enkhus, en Enkhus- och en Sjömanshus-kassa, samt en af Musik-amatörer samlad kassa för Pauvres Honteux.
Slutligen finnes i staden en år 1824 inrättad Sparbank, hvars vunna förtroende och välgörande följder synas tillräckligt bekräftade deraf, att dess fonder, som vid 1842 års slut utgjorde ett sammanlagdt belopp af 97,983 R:dr 42 sk. 3 r:st. banko, under de sist förflutna fem åren ökats med 20,416 R:dr 24 sk. 3 r:st., så att de vid slutet af sistlidet år uppgingo till 78,400 R:dr 18 sk. 8 r:st. allt banko.
Söderhamns stad är belägen invid hafskusten emellan Söderala och Norrala socknar.
Dess privilcgii-bref, datcradt den 7 September 1620, är utverkadt af så kallade rör- och koppar-smeder, hvilka hade nedsatt sig vid den å, som går från de vester om staden belägne Ål- och Telg-sjöarna, och flyter midtigenom staden, samt vid stadens östra gräns vidgar sig till en mindre fjerd, hvilken småningom uppgrundats, så att under sednare tider 7 å 8 fot djupgående fartyg ej kunnat uppgå till staden, utan nödgats lossa och lasta vid den nära i mil derifrån belägne lastageplatsen Stugsundet.
Vid sist hällne
Riksdag beviljades af stadsmedel ett amortissementslån å 10,000 R:dr banko, jemte ett anslag utan återbetalningsskyldighet å 8,000 R:dr samma mynt, till uppmuddring af inloppet till staden, hvilket arbete nu är till större delen verkställda så att 8 å 9 fot djupgående fartyg snart kunna uppgå intill staden.
Staden nedbrann till någon del år 1833 genom vådeld; men är dock nu åter uppbygd, med undantag af några få tomter.
Stadens folkmängd utgjorde» vid 1847 års mantalsskrifning 1,633, hvaraf 1,075 skattskrifne och 578 skattfrie.
Handel idkas så väl utrikes som inrikes, samt är icke separerad.
Antalet af burskapsägande handlande utgjorde vid 1847 års slut 22, hvaraf allenast 16 begagnade sin rättighet och de öfrige dels af sjuklighet dels af iråkadt obestånd voro försatte i overksamhet.
Till utrikes orter har under år 1847 blifvit afvttradt: bjelkar 1,083 st., bräder 3,961 tolfter, spiror 108 stycken, allt af nästgränsande socknars alster, samt 2,525 Skepp:d stångjern af kringliggande bruks tillverkning.
Från utrikes orter har under samma tid inkommit: salt 7,604 tunnor, linfrö, hampa, något vin, sill, sej, bly, 27 läder, färgstofter, manufakturvaror och medicinalier; hvarförutan sjöfart idkas för frakter emellan utrikes orter, dertill 8 fartyg af tillsammans 984 lästers drägtighet blifvit begagnade.
För inrikes sjöfart hafva 8 stycken galeaser, skonertar och slupar, af tillsammans 131 lästers drägtighet, begagnats.
De af stadens fartyg besökte inländska orterna hafva varit Stockholm och Gefle, samt de utrikes, Portugal, Spanien, England, Ryssland och Belgien.
Norrska fartyg hafva besökt staden och der hemtat gods.
Till inrikes orter hafva afgått 11,207 Skepprd stångjern, 1,762 Skepp:d manufaktur-smide, 2,866 tolfter bräder, 62 bjelkar, och 217,730 alnar diverse väfnader.
Från inrikes orter hafva årligen blifvit införde 1,000 tunnor spannmål, förutom mjöl, kaffe, socker och tobak samt åtskillige andra specerier.
I staden funnos år 1847: 3 Färgeriet- med 9 arbetare, hvars tillverkningsvärde uppgått till 3,400 Riksdaler ; 3 Garfverier med 9 arbetare och 3,827 Riksdalers tillverkningsvärde; 1 Kruk- och Kakel-fabrik med 1 arbetare; 1 Spegel-fabrik med 2 arbetare; och 1 Urfabrik med 2 arbetare, hvilkas årliga tillverkningsvärde är obetydligt och sammanlagdt ej uppgått till högre belopp än 338 Riksdaler allt banko.
Burskapsägande handtverkare äro:
Bagare 3, Bokbindare 1, Bleckslagare 1, Karduansmakare 1, Glasmästare 2, Guldsmeder 4, Hattmakare 2, Hofslagare 2, Kakelugnsmakare 1, Klensmeder 2, Kopparslagare 3, Målare 3, Repslagare 4, Sadelmakare 2, Skomakare 6, Skräddare 6, Svarfvare 3, Snickare 3 och Sämskmakare 1, med tillsammans 68 arbetare.
Strömmingsfiske idkas af 62 burskapsägande fiskare, som dervid begagna dels not och dels såkallade skjötar, samt för sådant ändamål under sommaren uppehålla sig uti skärgården på 3 å 6 mils afstånd från staden.
Näringen är mindre gifvande, hvadan fiskarena äro i behof af biförtjenst, som erhålles genom arbete vid skeppsvarfven.
Under den tid, som denna berättelse omfattar, hafva tio fartyg af tillsammans 642 lästers drägtighet blifvit byggde, hvaraf 4 år 1843, 2 år 1846 och 3 år 1847.
Med linne-väfnader, som förut lemnade god förtjenst åt en stor del af stadens befolkning, sysselsätta sig nu mera ganska få, och allenast de, som äro i saknad af annan arbetsförtjenst.
Årliga tillverkningen af väfnader uppgår nu till allenast 12,000 alnar.
De låga priser, hvartill varan säljes, anses icke tillräckligt ^rsätta arbetet. 28 Stade» är i besittning af mantal, med 314if tunnland odlad jord, hvaraf 36 tunnland äro anslagne till lön åt stadens tjenstemän, 168& tunnland utdelas till begagnande af borgerskapet, och 110 tunnland utarrenderas för stadens räkning, hvarförutan 300 tunnland odlad jord, tillhörige enskilde personer, äro inom stadens område belägne.
Jorden skötes med så kalladt cirkulationsbruk och användes hufvudsakligast till odling af gräsväxter för ladugårdarnes behof.
Uti staden finnes ett Lazarett och Kurhus, gemensamt för staden och södra Helsinglands fögderi, hvilket är ställdt under inseende af en direktion och skötes af stads-läkaren.
Uti ett särskildt inrättadt fattighus intagas ålderstigne behöfvande, som der erhålla husrum, föda och kläder.
Vid en spisinrättning gifves mat åt fattiga barn; hvarförutan vid helgerna penningar och spannmål utdelas åt behöfvande.
Uti staden finnes en Apologist-skola med en lärare, som tillika är Komminister i staden, och en Vexelundervisnings-skola med en lärare.
Stads-kassans alla inkomster hafva under ifrågavarande quinquennium i medeltal årligen uppgått till 3,831 Riksdaler banko.
Hudiksvalls stad innehafver 436 tunnland odlad jord och 470 tunnland skog och betesmark, deraf likväl 430 tunnland utgöres af dels särdeles stenbunden mark, dels kala och odugliga berg.
Under staden lyda öarne Agön, Drakön, Kråkön, Båls— ön och Gackerön.
Af ofvannämnde 436 tunnland ägas 241 tunnland utaf enskilde personer.
Af återstående 193 tunnland utdelas af magistraten 133 tunnland emellan stadens trenne borgerliga societeter, nämligen 36 tunnland åt handels-societeten, 44 tunnland åt handtverkssocieteten och 33 tunnland åt fiskare-societeten.
Till lönings-jord åt stadens ecklesiastika och civila embets-och tjenstemän äro anslagne 30 tunnland, samt åt gästgifvaren och stadsåkaren 2 tunnland.
Den öfriga jorden är för stadens räkning utarrenderad.
Folkmängden, som år 1842 utgjorde 1,229 mantalsskrifne och 681 mantalsfria, tillsammans 1,910 personer, uppgår nu till 1,348 mantalsskrifne och 716 mantalsfria, tillhopa 2,064 personer.
Folkmängden har således på de sistförllutna 3 åren ökats med 134 personer eller 7f procent.
Stadens invånare utmärka sig för idoghet, redlighet och ordentlighet.
Gröfre brott äro högst sällsynta, och de lagöfverträdelser, som förekomma, äro oftast emot utfärdade ordnings-stadgar.
Fyllerilasten är föga märkbar.
För närvarande finnas 21 män och 2 qvinnor, som idka bandel.
Handeln drifves både i gross och minut.
Den förnämsta handeln sker med så kallade Helsinge-väfnader, bestående af buldan, segelduk, bolsterväf och gröfre lärfter, hvilka afyttras hufvudsakligen i Stockholm och Sala, och försäljningen deraf uppgår årligen till 1,300,000 alnar. 29
Under sistförllutna fem år har handel på utrikes ort väl drifvits, men utan framgång.
I medeltal hafva årligen blott 3 fartyg om tillhopa 264 läster till utrikes orter afseglat.
Desse hafva utfört i medeltal årligen 1,759 tolfter bräder, 24 tolfter brädstump, 2,239 stycken bjelkar, 49 st. spiror, 44 st. årämnen, 25 st. spakämnen, 60 st. bandstakar, 212 Skepp:d jern, 4 Skepp:d stål, 23 tunnor tjära och 52 tunnor ben.
De varor, som under samma tid ifrån utrikes orter ankommit, inskränka sig hufvudsakligen till salt, hvaraf ungefärligen 2,000 tunnor årligen blifvit inskeppade.
Ifrån inrikes orter hafva deremot årligén anländt 50 å 60 fartyg.
Desse hafva medfört spannmål, socker, kaffe, tobak, snus, salt, bränvin m. m, hvaraf i medeltal årligen inkommit 1,210 tunnor råg, 521 tunnor korn, 305 tunnor malt, 70,000 skålp:d socker, 60,000 skålp:d kaffe, 60,000 skålprd tobak, 28,256 skålp:d snus, 3,300 tunnor salt och 45,700 kannor bränvin.
Staden äger ett skepp om 138 läster, en brigg om 75 läster och en skonert om 57 läster, hvilka segla på utrikes orter, de förstnämnde hufvudsakligast emot frakt.
Den inrikes sjöfarten verkställes, utom af 2:ne staden icke tillhörige ångfartyg, utaf särskilda smärre fartyg om tillhopa 318 läster.
Tvänne skeppsvarf finnas, der under ifrågavarande tiderymd 2:ne större och 6 mindre fartyg om tillsammans 281 läster blifvit byggde.
Uti staden drifvas en tobaks-fabrik, tvänne så kallade Engelska lädergarfverier, en segelduks-fabrik och en urfabrik.
Dessutom finnas 3:ne Färgare, en Gördelmakare, en Urmakare och en Spegel-tillverkare, hvilka väl räknas till fabrikörer,, men likväl taxeras såsom handtverkare.
Enligt vederbörande
Stämpelmästares förteckning öfver fabrikaterna för nästlidet år, hafva under samma år blifvit tillverkade 85,000 skålp:d snus, beredde 814 st. sulläders-hudar, 195 st. smorläders-hudar och 3,882 skinn, samt väfde 9,780 alnar segelduk.
Dessa fabriksalster hafva blifvit i värde uppskattade till 26,748 R:dr 5 sk. 4 r:st. banko.
På urfabriken hafva nya ur icke blifvit gjorde, utan blott gamla lagade.
Arbetarnes antal vid fabrikerna utgör blott 12 personer.
Af handtverkare finnas 6 Bagare, 1 Bokbindare, 3 Färgare, 3 Garfvare, 1 Glasmästare, 5 Guldsmeder, 1 Gördelmakare, 4 Hattmakare, 3 Hofslagare, 1 Kakelugnsmakare, 4 Karduansmakare, 2 Klensmeder, 7 Kopparslagare, 1 Målare, 2 Repslagare, 2 Sadelmakare, 8 Skomakare, 8 Skräddare, 4 Snickare, 2 Sockerbagare, 1 Svarfvare, 1 Sämskmakare, 1 Urmakare och 1 Vagnmakare, tillhopa 72 personer, hvilka i och för rörelsen begagna 43 gesäller, 46 lärlingar och 3 andra arbetare. 30 Dessutom drifva 19 personer handtverk såsom försörjningsmedel, på grund af Kongl.
Maj:ts nådiga Fabriks- och Handtverks-ordning af den 22 December 1846.
På fiske äga 128 personer burskap.
Fiske idkas uti omgifvande vatten kring de förutnämnde öar, jemte Inerstön, Hölick- och Kuggöarna, de fleste belägna på 4 å 5 mils afstånd ifrån staden.
Årligen fångas ungefärligen 2,000 tunnor strömming, som afyttras dels uti staden, dels uti Söderhamn och Gefle.
Utom stadens Gästgifvare, som tillika innehar källarrättighet, finnas trenne Värdshusidkare och Krögare, jemte en Schveitzare, som tillika har likör-kammare.
Tvänne brännerier, hvilka drifvas med ånga, äro i staden inrättade.
Trenne marknader hållas årligen, en omkring Trettonde dag Jul, en uti Mars och en uti September, utaf hvilka den förstnämde är så obetydlig, att den knappast förtjenar namn af marknad.
Oaktadt af en och annan handelsartikel afyttrats större qvantitet under de år berättelsen omfattar, än tillförene, synes dock handeln öfver hufvud snarare vara i af- än tilltagande.
Handtverkarne kunna icke sägas hafva vunnit någon egentlig tillväxt eller förkofran under ifrågavarande fem år, utan stå på samma punkt som vid förra berättelsens afgifvande, med undantag af idkarne uti ett och annat yrke, förnämligast garfvare och färgare, hvilkas rörelse aftagit i anseende till de fabriker, som på landet i dessa handteringar blifvit inrättade.
Fiskeri-näringen har i betydlig mån minskats, härledande sig dels deraf, att fiskerskapet blifvit genom domslut skiljdt ifrån fiskes utöfvande vid Enångers sockens stränder, der det af ålder fiskat, och dels uppsagdt ifrån ett förut innehafdt arrendefiske i Arnöviken.
Obetydligt skeppsbyggeri har ägt rum.
Bolsterväfnad och sömmande af säckar, utaf hvilka 20,000 årligen afyttras, äro för fiskrarne under vintermånaderna de enda inkomstkällor.
Den till staden donerade jord begagnas på det sätt, att af den odlade ungefärligen l årligen hvarje höst upplöjes, hvarefter om våren derå sås korn, blandadt med höfrö.
Jorden får sedermera ligga uti 6 år, då den åter uppköres och behandlas på enahanda sätt som förut.
Till en stor del tomter finnas så kallade kålsängar, äfvensom flere enskilde personer äga trädgårdar, deruti kål, potates och andra rotfrukter odlas.
Stadens betesmark är, emot en ringa ersättning till staden, upplåten till bete under sommarmånaderna.
Undervisningsanstalterna äro, en högre
Lärdoms-skola med fyra klasser och en apologist-klass, samt en stadens enskilda Vexelundervisnings-skola.
Den förra har under de sednare 5 åren i medeltal begagnats af 81 gossar, utaf hvilka 42 varit ifrån staden, 35 ifrån landet och 4 ifrån andra städer. 31 Staden eger 1 Boktryckeri och 1 Boklåda.
Å det förstnämnda utgifves en tidning.
Å det i staden befintliga Lazarett och Kurhus, gemensamma för staden och Norra Helsingland, hafva i medeltal årligen varit intagne 70 patienter, deraf SI å Lazarettet och 19 å Kurhuset.
Läkarevården bestrides fortfarande af stadens läkare.
Styrelsen och förvaltningen handhafvas af en utaf Kongl. Maj:t förordnad direktion.
I staden är en extra Provincialläkare stationerad.
Fattigvården ombesörjes af en särskild i sådant afseende tillsatt komité.
I medeltal hafva årligen funnits 9 ordinarie och 3 extra fattighjon.
Dessutom hafva 14 personer årligen undfått penningeunderstöd, 7 barn hafva på fattigkassans bekostnad årligen varit till främmande personers vård öfverlåtne.
Kostnaden för fattigförsörjningen har under sednare åren ökats och uppgår för nästlidet år till 949 Riksdaler 14 sk. 9 r:st. eller 134 Riksdaler 41 sk. 2 r:st. banko mera än förutgångne året.
Stadens årliga inkomster härflyta utaf så kallad vretskatt, tomtören och kål hags-afgift, källarfrihets-ersättning, handel, sjöfart m. m. samt diverse till vissa be stämda ändamål uttaxerade afgifter.
Uppbörden uppgick förlidet år till 3,684 Riksdaler 17 sk., deraf vretskatten, tomtörena och kålhags-afgifterna samt källarfrihets ersättningen, hvilka bilda aflönings-fonden, till 1,333 Riksdaler 6 sk., handels- och sjöfarts-afgifterna m. m. till 2,180 Riksdaler 18 sk., samt de uttaxerade afgifterna till 1,970 Riksdaler 41 sk. banko.
De föreskrifna tabellerna varda härjemte i underdånighet bifogade.
Med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, framhärdar Stormägtigste, Allernådigste Konung, Eders Kongl. Majrts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåte L. M. LAGERHEIM.
Gefle Slott å Lands-Kansliet och LandsKontoret den 30 December 1848. J. G. Strandberg.
Olof af Geijerstam. i' e na års-Tabell för Städerna inom Cie f I e 8» o r g s Lån, år i§4§. 3 —s p: St. 1,025 Gefle stad.
Hus och Tomter Jord, donerad och underlagd
Under de här utförda 2,160 tunnland åker och äng innefattas äfven 374 tunnland odlad fast jord, som afsöndrad från angränsande byar besittes under stadsboernes ständiga äganderätt, men är icke satt till hemmantal, hvarifrån den ock är frikallad, genom Kongl. Brefvet den 2 Mars 1833, utan utgöres derföre endast Vretskatt, jemlikt 1604 års taxering, med 254 daler 4 öre silfvermynt eller 18: 44. 6.
Skattlagda Skatte-fisken Tull-Mjöl-qvarnar med tillsammans 11 par stenar Husbehofs-Såg-qvarn Tegelbruk Sockerbruket, nedlagdt och anvandt till annat behof ......
Oljeslageri Tobaks- och Cigarr-fabriker Segelduks-fabriker Skeppsvarf Drälls- nch Damast-fabrik Kort-fabrik Kemisk fabrik Stadens bidrag utgöra dessutom Summa Söderhamns stad.
Hus och tomter Jord, hvaraf cirka 300 tunnland eller 5|£ mantal donerad samt 300 tunnland fast eller sjelfägande Tull-Mjöl-qvarn med 4 par stenar Stadens öfriga statsbidrag .
Summa Hudiksvalls stad.
| Hus, Tomter, Jord, hvaraf den odlade eller ängsmarken innehåller cirka 192 tunnland donations- och 244 tunnland fast jord, 3 st. qvarnar med tillsammans 7 pär stenar m. m.
Summa Summarum 11,596 1,042 222 223 Jord. >■ 3 OQ cr. o 3 P Utsäde af T-.ld. 100 100 12 12 Tild. T:!d. 2,060 3,090 2,060 331 112 780 780 436 3,090 T:ld. 5,230 5,250 4,092 4,884 4^092 492 4,884 St.
(T:r 810». °4i5j ill 5 ttf. 928 3,27617,674111,062 21 T:r 50 50 li T:r 190 T:i 50 190 71 71 50 T:r T:r 5 5 50 T:r 650 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. * o Underhållna Kreatur. o T:r 60!311164 f13 6' 650 200 200 T:r 400 90 8 94018 400 T:r 1,140 1,140 T:r 200 200 72 72 12 484 568 568 300 2,008 30 T:i 25 25 30 48 48 T:r 30 30 3 278173137 T:r 3,900 3900 1,280 1280 o n 3 aa o" o St. 170 170 St. 20 St. 700 20 35 35 630 31 5,810 236123 700 217 217 St. 130 130 18 18 179 St.
200 300 200 30 30 44 300 34 34 30 St. 150 150 124 Uppskattadt värde.
H o 3 R:dr 1,370,971 1,370,971 220,000 124 220,000 53 1,096[ 153 [27413641327 sk.
R:dr 451,350 sk. 451,350 132.723 a c p CJ cr 3 2.
G rf 3 5: c 3 2- F o O R:dr 130,135 132,723 283,978 40 39,961 24 24 42 130,135 sk. 25 25 6,000 6,000 9,240 3 3 P R:dr 1,370,971 451,350 sk. ilin Efter 1841 och 1845 årens Bevillnings-förordningar.
T1 O: Efter Andra Artikeln.
130,135 1,952,456 220,000 132,723 6,000 358,723 333,180 25 25 24 24 34 Kapitaler och testamenten.
Summa. a c: a a 5" aa Cfi c 3 3 R:dr 967 967 191 191 235 l ,874,949140 j 624,0351181145,37512512,644,360135» 1,393 6 R:dr 1,914 sk. 24 1,914 24 113 lii 259 3612,286 20 10 44 10 R:dr 2,742 902 260 3,904 440 265 12 717 666 5,288 sk. 13 13 23 23 17 10 10 R:dr 7,708 7,708 996 996 1,073 8,778 sk. rst. 32 37 R:dr sk. 263 ~263 1,067 7 1,331 42 25 2 R:dr 2,226 2,226 494 494 380 sk. 36 3,101 34 R:dr 2,742 902 260 13,080 16,985 440 265 12 1,795 sk 13 2,512 3,683 23,180 23 9 23 9 11 40 R:dr 377 377 120 120 266 763 sk.
R:dr 2,742 1,279 260 sk. 13 13,080 40 17,362 8 440 28 385 12 1,795 2,632 3,949 23 23 39 31 f 23,944123 Ständiga Räntor. pr CD rj C/3 ?T P *3 CD 3 CfQ fa H O cd 3 pr o o « §-~ I— ^ p: * a P: S c pr cd c R:dr 204 204 45 45 2 254 sk R:dr.
1,401 1,401 289 12 10! 289 344 36 2,036 sk. 36 36 R:dr 374 374 R:dr 204 374 1,401 U979 45 289 ~334 349 37412,664 10 sk. 46 R:dr 1,218 1,218 & o & o 3 CfQ c o: - p: c ct> - c/T cd R:dr 952 "952 1,218 146 ~146 182 1,281 sk. 45 R:dr 16,100 T6400 sk.
a P o 3 3 b" •-J pr o cr CD C 3 3 p CfQ* —» o: R:dr 1,736 1,736 1,427 36 181 4-| 19,263 j 36 1,528 1,528 680 680 610 sk. 32 R:dr 1,466 1,466 498 ”498 365 sk.