Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det hade till följd häraf förtjent att närmare undersökas, af hvad anledning de nu befriade hemmanen undgått ordinarie roteringen, och, om sådant icke skett derföre, att deras egare ej biträdt ofvannämnda öfverenskommelse, i hvilket fall deras vidare befrielse derifrån icke bordt kunna ställas i fråga.
Sådant var åtminstone förhållandet i Skåne, ty i annan händelse hade de der belägna hemman af ifrågavarande natur utan tvifvel för längre tid tillbaka blifvit inroterade, och deras innehafvare, vid extra roteringens år 1815 skedda förvandling till permanent, icke behöft deröfver höras eller deras bifall sökas.
Annu finnas inom Skåne åtskilliga utsockne frälse-hemman, som icke i den permanenta roteringen ingått; men ehuru både Kongl. Maj:t och Rikets Ständer före detta stadfäslat deras rättighet att få blifva vid extra roteringen, skall denna rättighet nu upphöra, såvida Utskottets förslag vinner bifall. 3:o aft Utskottet, då det föreslagit ordinarie rotering för alla derifrån nu befriade krono-, skatte- och frälsehemman, icke gjort något afseende på helgden af eganderätten, hvilken, i frågor om privilegierad jords deltagande i allmänna onera, alltid fått gälla såsom skäl till afslag.
Emellan den bevillning, som, under namn af rotefrihets-afgilt, nu utgår af ofvannämnde hemman med 12 R:dr årligen och erläggande af vakans-afgift, hvars belopp för hvarje rote gerna kan antagas till 50 R:dr, är en betydlig skillnad; och det är således lätt insedt, till hvilken grad egarne af sådana hemman skulle förnärmas i sin rättighet att bibehålla dem så fria, som de köpt eller ärft desamma, samt i hvad mån hemmanens värde skulle nedsättas.
Under öfvervägande af ofvan upptagna omständigheter, har den öfvertygelse hos mig blifvit stadgad, att
Utskottets utlåtande öfver ifrågavarande ämne icke bordt sträcka sig vidare, än til! föreslående af förvandling från extra rotering till ordinarie rotering för de nyhemman inom Jemtland samt Wester- och Norrbottens län, hvilka blifvit ifrågaställde att användas till dervarande gamla knecktehållets understöd, och med hvilka de serskilda förhållanden inträffa, att deras upptagande blifvit medgifvet under vilkor, att Bih. till H. St.
Prof. 1850—51. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 23 Häft. 5 34 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 221. de, efter åtnjuten frihetstid, skulle svara för alla de onera, som gamla skattehemman åligga.
Att äfven öfriga nyhemman äro af samma kathegori, och att anledning jemväl kunde finnas, att med ordinarie rotering belägga sådana hemman, hvilka, vid indelningsverkets första inrättande, blifvit, i anseende till andra dem åliggande skyldigheter, derifrån befriade, men sedermera, efter upphörandet af dessa skyldigheter, förändrat sin natur, medgifver jag gerna, ehuru, efter hvad förut anmärkt är, Utskottet saknat rättighet att upptaga denna fråga; men att till ordinarie rotering indela hemman, hvilkas natur aldrig undergått förändring, och som i perioden af indelningsverkets införande, voro lika beskaffade, som de nu äro, innefattar, efter min tanka, en stor orättvisa.”
Af det här anförda har jag ansedt den utsockne frälset ålagda ordinarie rotering vara orättmätigt tillkommen, och fördenskull önskat, att nämnde hemman blifvit återförde till deras fordna åligganden; minst skulle jag väntat, att Utskottet afslagit det af Inkomstafdelningen afgifna förslag till utlåtande, då detta förslag möjligen skulle kunnat tillfredsställa hemmansegarnes rättvisa kraf på grund af dem gifna försäkringar, utan att minska statens rättvisa och billiga fordringsanspråk å desamma.” STOCKHOLM, TRYCKT HOS N. MARCUS, 1851. Stats-Ulslcoltels Memorial, JU 222.
1 M 222.
Ank. till Exp.-Utsk d. 10 Juli 1851, kl. 7 e. m.
Memorialmed förslag till sammanjemkning eller votering s-proposition, i anledning af Iliks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående ersättning för omkostnader, i anledning af DD. KK. HIL Kronprinsens och Kronprinsessans förmälning.
Uti frågan, angående ersättning för omkostnader, i anledning af DD. KK. HH.
Kronprinsens och Kronprinsessans förmälning, hafva, enligt ankomna protokolls-utdrag, Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, vid föredragning af Utskottets Utlåtande JVs 173, vidblifvit sitt förut, i anledning af Betänkandet JVs 440, lättade beslut, hvarigenom tillstyrkandet af anslaget, 161,508 R:dr 13 sk. 3 rst., bifallits; hvaremot Borgare-Ståndet icke antagit berörde tvänne Betänkanden och Bonde-Ståndet afslagit Utlåtandet JV2 173.
I den händelse, att icke någotdera af sistbemälda tvänne Riks-Stånd skulle finna för godt att med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet sig förena uti deras, i enlighet med Utskottets tillstyrkande i Betänkandet JV2 140, fattade beslut, får Utskottet till omröstning i förstärkt Stats-Utskott härmed föreslå följande voterings-proposition: »Den, som bifaller, att en summa af 161,508 R:dr 13 sk. 3 rst., sorn åtgått till inredning af DD. KK. HH.
Kronprinsens och Kronprinsessans våning i Kongl. Slottet samt för bosättning och anskaffande af sådana inventariepersedlar, hvilka finnas i behåll och äro att anse såsom Statens tillhörighet, må från Riksgälds-kontoret utgå», voterar Ja; den, det ej vill, Nej.
Nej, »kommer berörde anslag icke att beviljas».
Stockholm den 10 Juli 1851. lith. till R.
4 Sami, 1 Afä, 2 Band., 24 Haft. i *> Stats-Vt skotte Is Memorial, Jfs 223.
Ank. till Eip.-Utsk. d. 11 Juli 1881, kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet M 160, i fråga om ytterligare anslag till uppförande af cellfängelser. (U. A.)
Vid föredragning hos Riks-Stånden af förenämnde Utlåtande, deruti Utskottet hemställt, dels att Rikets Ständer, till uppförande af Länsfängelser efter cellsystem, måtte anvisa en summa af 300,000 R:dr, att med en tredjedel årligen, under hvartdera af åren 1832, 1853 och 1854 utgå, dels ock att Rikets Ständer, vid öfverlemnande af förenämnde anslagssumma, måtte uti underdånig skrifvelse förklara sig vara förvissade, att Kongl. Majit vid uppförande af de nya länsfängelserne låter fästa mera afseende på deras varaktighet och säkerheten för fångarnes förvarande, än på byggnadens prydliga utseende, har Ridderskapet och Adeln återre mitterat Utskottets hemställan rörande, beloppet af ifrågavarande anslag, men bifallit hvad Utskottet i öfrigt hemställt.
Preste-Ståndet har godkänt Utlåtandet i dess helhet, hvaremot detsamma blifvit, likaledes i sin helhet, af Borgare- och Bonde-Stånden återremitteradt.
Såsom skäl för återremisserne har hufvudsakligen blifvit anfördt: bos Ridderskapet och Adeln: att nedsättning i anslaget vore olämplig och att den summa af 400,000 R:dr, som Kongl. Majit för ifrågavarande ändamål äskat, borde beviljas; hos Borgare-Ståndet: att, då Rikets Ständer beslutat, att till Kongl. Majit ingå med en underdånig skrifvelse, deruti Rikets Ständer, med anledning af Lag-Utskottets vid innevarande riksdag afgifna Utlåtande JV2 26, anhålla, det Kongl. Majit ville låta undersöka huruvida det med cellfängelset, såsom ransakningshäkte, åsyftade ändamål icke skulle säkrare och fullständigare kunna vinnas samt mindre kostnader för Stats-verket uppkomma dymedelst, att Riket indelades i större distrikter, hvardera omfattande ett helt län eller flera domsagor och försedda med ett för distriktet gemensamt cellfängelse, än derigenom, att fördelningen skedde uti en mängd mindre distrikler med stads- och häradsfängelser i alla landsorter, det således angeläget vore, att Rikets Ständers beslut rörande användandet af nu ifrågaställa anslag sattes i öfverensstämmelse med det beslut, som framdeles kunde komma att fattas i afseende Slals-Ulskollcls Memorial, M 223. 3 å den föreslagna förändringen i planen för uppförande af cellfängelser; att vidare, i händelse berörde förslag antoges, skulle häradshäkten blifva obehöfliga och den för dessas uppförande reserverade summa, 175,000 R.dr, kunna användas till länsfängelsers uppbyggande; samt att Utskottet icke besvarat Kongl. Majrts nådiga proposition i hvad den afsåge utbetalning från Riksgälds-kontoret utaf de å anslaget för härads- och stadsfängelsers uppförande ännu reserverade medel; hos Ronde-Ståndet: att, då frågan om domsagornas organisation ännu vore oafgjord och vid fördelning af desamma det vore anledning förmoda, att ett mindre antal cellfängelser blefve behöfiigt, den föreslagna summan skulle kunna, utan all fara, nedsättas till åtminstone 200,000
R:dr, att med 66,666
R:dr 32 sk. banko utgå under hvarje af de 3 åren 1852, 1853 och 1854.
I anledning af hvad sålunda blifvit anfördt, får, med afseende å den inom Borgare-Ståndet gjorda erinran, att de å anslaget för uppförande af häradshäkten reserverade 175,000 R:dr skulle kunna användas till uppförande af läns-cellfängelser, Utskottet meddela, att Stats- och Lag-Utskotten, i anledning af framställdt yrkande, att hvad som ännu funnes odisponeradt af detta, vid 1840 års riksmöte beviljade, anslag, måtte få till berörde ändamål användas, uti gemensamt afgifvet och af samtelige Riks-Stånden bifallet Utlåtande J¥s 15, afstyrkt Rikets Ständers bifall å omförmälda framställning; samt att, beträffande den äfvenledes inom bemälda Riks-Stånd framställda anmärkningen, att Utskottet icke skulle hafva besvarat Kongl. Maj:ts nådiga proposition i hvad densamma afsåge utbetalning från Riksgälds-kontoret af de å förenämnde anslag reserverade medel, Utskottet anser sig blott behöfva hänvisa till det yttrande, som af sammansatta Utskotten uti nyssnämnde Utlåtande M 15, rörande denna fråga afgifvits.
Vidkommande slutligen den inom olika Riks-Stånd föreslagna förändringen i anslagets belopp, finnér Utskottet skäl ej vara anförda, som kunna föranleda ändring uti Utskottets i delta hänseende förut afgifna förslag, hvadan Utskottet får detsamma vidblifva.
Stockholm den 10 Juli 1851. 4 Stats-Utskotlels Memorial, M 224.
M 224.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Juli 1831, kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af erhällne dterremisser d Utlåtandet J\° 464, angående extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Landtforsvars-Departementets handläggning. (U. A.) Af delta Utlåtande hafva följande punkter blifvit till Utskottet återremitterade: l.sta punkten, deruti Utskottet tillstyrkt att, till anskaffning af redskaps-, rid-, stall- och anspanns-persedlar för 42:tfediga och 24:tfediga fältbatterierna, ett belopp af 22,000 R.dr måtte afräkningsvis utaf Rikets Ständer beviljas, är bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men återremitterad af Rorgare- och BondeStånden, med erinran derom, dels att Rikets Ständer vid sistlidne riksdag beviljat 2 millioner Riksdaler till krigsrustningar, hvadan äfven nu ifrågavarande behof bordt kunna genom dessa medel fyllas, dels ock, enär afseende icke fästats vid Borgareoch Bonde-Ståndens anmälan om Chefens för Landtförsvars-Departementet entledigande från sitt embete, bemälde Riks-Stånd ansågo olämpligt att lemna anslag åt en »minister», hvilken af »folkrepresentationen» förklarats sakna dess förtroende; och har derjemte inom Bonde-Ståndet den mening uttalats, att det äskade anslaget ieke borde beviljas lill högre belopp än 20,000
R:dr, att med en tredjedel årligen utgå.
Då Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallit Utskottets Utlåtande i denna punkt och Utskottet först efter noggrann pröfning af behofven, hvarvid mera afseende fästats på nödvändigheten af ordnade anstalter för fäderneslandets försvar, än på tillfälliga omständigheter, föreslagit Rikets Ständer att bevilja medel till 4:de Hufvudtitelns-föremål, får Utskottet, som dessutom icke funnit sådana skäl vara inom Borgare- och Bonde-Stånden anförda, som kunna föranleda till ändring i berörde Utlåtande, detsamma vidblifva. 3:dje punkten, innefattande hemställan att till anskaffning af gevär måtte till Kongl.
Maj:ts nådiga disposition ställas en summa af 200,000 R:dr, har blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men återremitterad från Borgare- och Bonde-Stånden med anmärkning, alt en mindre summa än den af Utskottet föreslagna kunde vara tillräcklig för anskaffning af gevär; att rikets sednast församlade Ständer härtill anvisat endast 100,000 R:dr; samt att utredning erfordrades, ej mindre angående antalet af de i förråden nu befintliga gevär, än äfven deras större Slats-Ulskoltets Memorial, M 224. 5 eller mindre brukbarhet; och är inom Bonde-Ståndet jemväl framställdt det förslag, att de under 3:dje, 4:de, 5:te, 6:te, 8:de och 12:te punkterne af Utlåtandet JV3 161 omförmälde anslagssummor måtte utgå med ett belopp af allenast 210,000 R:dr, fördelade uti tvänne anslag, nemligen till gevär, pistoler m. m. 60,000
R:dr och till ett, uteslutande för krigsbruk afsedt, förråd af vapen, beklädnadsmateriel, utredning, ammunitionsförnödenheter m. m., 150,000 R:dr.
Sistnämnde förslag måste
Utskottet anse bafva förfallit, sedan 7:de punkten genom 3:ne Riks-Stånds sammanstämmande beslut är afgjord och den 12:te punkten äfven af Bonde-Ståndet bifallen.
I öfrigt har Utskottet, hvars yttrande i förevarande 3:dje punkt, på sätt nämndt är, blifvit af tvänne Riks-Stånd bifallet, icke funnit de gjorda anmärkningarne innehålla sådana skäl, som kunna föranleda ändring uti dess afgifna förslag, hvarföre Utskottet får detsamma vidblifva.
4:de -punkten, angående ett anslag af 12,000 R:dr till anskaffning af nya pistoler, är likaledes af Borgare- och Bonde-Stånden återremitterad på hufvudsakligen enahanda grunder, som uti föregående punkten finnas anförda samt med yrkande inom förstnämnde Riks-Stånd, att anslagen till gevär och pistoler måtte sammanföras till ett anslag; men som Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallit
Utskottets framställning i denna punkt och skäl icke finnas anförda, som kunna föranleda ändring deri, får Utskottet sitt afgifna utlåtande vidblifva.
Uti 5:te punkten hade Utskottet tillstyrkt Rikets Ständers bifall till ett anslag af 50,000
R:dr till äldre gevärs förändring för slagkruts-antändning.
Å denna punkt, som af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallits, har Utskottet fått emottaga återremisser från Borgare- och Bonde-Stånden, föranledda af enahanda skäl, som uti de 2:ne föregående punkterna blifvit vid deras återremitterande framställde samt med erinran derjemte, att upplysning saknades, angående antalet af de gevär, som till slagkruts-antändning borde förändras.
Då, på sätt nämndt är, tvänne Riks-Stånd bifallit Utskottets utlåtande i denna punkt, får Utskottet, som icke finner skäl vara anförda, som kunna föranleda till ändring deri, detsamma vidblifva. 7:de punkten, angående väckt förslag, dels att de af Kongl. Majit, till anskaffande nya gevär, nya pistoler och fänghålstappar samt rengörings- och söndertagningsverktyg, äskade extra anslag af tillsammans 224,000
R:dr måtte nedsättas till 60,000 R:dr på 3 år, eller 20,000 R:dr årligen, dels ock att anslaget för gevärstillverk— 6 Slals-Utskottels Memorial, M 224. ning måtte föras på ordinarie stat, har blifvit återremitterad från Bonde-Ståndet; men som denna punkt af de öfriga trenne Riks-Stånden blifvit bifallen ocb sålunda, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning.
Från Borgare- och Bonde-Stånden bar Utskottet jemväl erhållit återremisser å 8:de punkten, deruti Utskottet hemställt, att ett anslag af 13,000 R:dr måtte beviljas till anskaffning af slagkrutshufvar, till grund för hvilka återremisser hufvudsakligen anförts, dels att detta anslag vore mindre behöfligt, dels ock att, i fall detsamma skulle anvisas, summan måtte bestämmas till endast 10,000 R:dr.
Som emellertid Ridderskapet ocb Adeln samt Preste-Ståndet bifallit Utskottets i denna punkt afgifna utlåtande, och Utskottet icke finner sådana skäl anförda, som kunna föranleda till ändring deruti, får Utskottet sitt afgifna utlåtande vidblifva.
Uti 10:de punkten bade Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer, att för fortsättande af fästningsarbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona anvisa för innevarande år, utöfver de för ändamålet redan beviljade73,000 R:dr, ytterligare 30,000 R:dr samt lör hvarldera af nästkommande 2 år 103,000 R:dr, att af Kongl. Maj:t efter omständigheterne fördelas.
Å denna punkt, sorn blifvit bifallen af Ridderskapet ocb Adeln samt PresteStåndet, bar Utskottet erhållit återremisser från Borgare- och Bonde-Stånden, inom hvilka sistnämnda tvänne Riks-Stånd framställning blifvit gjord om antagandet af en vid utlåtandet fogad, af Herrar Gråå och Norin m. fl. afgifven reservation, innehållande förslag att för fortsättande af ifrågavarande fästningsbyggnadsarbeten ett anslag af 225,000 R:dr måtte beviljas, att, med afdrag af de 75,000 R:dr, som för innevarande år redan blifvit bifallne, under åren 1852 och 1853 från Riksgälds-kontoret utgå.
Då tvänne Riks-Stånd bifallit berörda punkt och Utskottet icke finner sådana skäl anförda, som kunna föranleda till ändring deraf, får Utskottet sitt förut afgifna utlåtande vidblifva.
Alla öfrige punkter uti Utlåtandet N:o 161 äro af samtelige Riks-Stånden bifallne.
Stockholm den 10 Juli 1851. Ståts-Utskottets Memorial, N:is 225 & 226 7 M 225.
Ank. till Eip.-Utsk. d. 11 Juli 1851, kl. 2 e. m.
Memoriali anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet JM 162, angående extra Statsanslag till föremål tillhörande Sjöförsvars-Departementet.
(U. A.) l.sta punkten, deruti Utskottet afstyrkt Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning, angående linieskeppens förändring till fregatter, är af BorgareStåndet återremitterad; men som Ridderskapet och Adeln, samt Preste- och BondeStånden bifallit
Utskottets utlåtande i denna punkt, hvadan, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, ärendet sålunda är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning.
3:dje punkten, innefattande Utskottets tillstyrkande, att Rikets Ständer mätte bevilja 600,000 R:dr, att med V3:del under hvartdera af åren 1851, 1852 och 1853 från Riksgälds-kontoret utgå, för att användas till kompletterande af förråderna samt de skepp och fartyg, hvilka Kongl. Majit anser förtjena till krigsbruk göras användbara, är bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men återremitterad af Borgare- och Bonde-Stånden.
Af de talare, som yrkat återremiss af denna punkt, är erinradt, att Utskottet tillstyrkt en högre summa än af Kongl. Majit, uti dess nådiga proposition, angående statsverkets tillstånd och behof, blifvit begärd, och som för det antydda ändamålet borde vara fullt tillräcklig, hvadan det af Utskottet föreslagna belopp kunde i ej ringa mån nedsättas.
Enär likväl, på sätt nämndt är, tvänne Riks-Stånd bifallit berörde punkt och Utskottet icke finner sådana skäl anförda, som kunna föranleda till ändring deruti, får Utskottet sitt afgifna utlåtande vidblifva.
JM 226.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Juli 1851, kl. 2 e. m.
Memorial, t anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet JM 163, angående ifrågastdllde extra statsanslag till föremål tillhörande Civil-Departementets handläggning. (U. A.) Uti l.-sta punkten af detta utlåtande hade Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att, till fullbordande af hamnbyggnaden vid Wisby, medelst vågbrytarens förstärkning och 8 Stats-Utskottets Memorial, M 226.
2:ne landt-armars grundläggning, bevilja ett anslag af 84,625 R.dr, att från Riksgäldskontoret utgå, med vilkor dock att, innan anslaget utbekommes, staden förbunde sig, att försätta den inre hamnen till ett djup af 13 fot i fullfärdigt skick.
Hvad Utskottet sålunda föreslagit är af samtlige Riks-Stånden bifallet, dervid likväl BorgareStåndet fästat det vilkor, att full säkerhet borde ställas derföre, att hamnbyggnadsarbetet i Wisby, utan vidare bidrag af statsverket, vederbörligen fullbordades samt till instämmande i detta beslut inbjudit Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet.
Men då, enligt Utskottet tillbandakomne protokolls-utdrag, berörde inbjudning blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagen samt af Preste-Ståndet lagd till handlingarne, hvadan och då Bonde-Ståndet bifallit denna punkt i sin helhet, berörde fråga sålunda måste anses hafva förfallit, anser Utskottet någon vidare åtgärd härmed icke vara att vidtaga. 3:dje punkten, deruti Utskottet hemställt, att det af Kongl. Maj:t, till förbättring af hamnen vid Landskrona, äskade anslag af 34,736
R:dr 32 sk. icke mätte af Rikets Ständer bifallas, har föranledt återremisser från Preste- och BorgareStånden, inom hvilka Riks-Stånd blifvit anmärkt, att Landskrona stad erbjuder den största, djupaste och tryggaste hamn på hela kuststräckan emellan Götheborg och Carlskrona och, genom sin belägenhet midt i sundet, serdeles lämpade sig både för rikets försvar, skyddandet af dess handel och en utvidgad rörelse, hvadan, på dessa skäl, det begärda anslaget för hamnens förbättring borde beviljas.
Då emellertid Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallit utlåtandet i denna punkt, och Utskottet icke finner skäl anförda, som deruti kunna föranleda ändring, får Utskottet sitt afgifna utlåtande vidblifva.
4:de punkten, angående anslag för hamnanläggning vid Engelholm och upprensning af Rönne å, är återremitterad af Ridderskapet och Adeln; men som de öfriga Irenne Riks-Stånden bifallit Utskottets utlåtande i denna punkt, hvadan, jemlikt 75 § i Riksdags-ordningen, ärendet är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning.
Från Borgare- och Bonde-Stånden har Utskottet erhållit återremisser å 5:te punkten, deruti Utskottet afslyrkt bifall till Kongl.
Maj:ts nådiga framställning om ett anslag af 14,452 R:dr 16 sk. för öppnande af kanal genom Kalfvesund i Bohus läns skärgård.
Såsom skäl för återremissema har blifvit anfördt, att öppnandet af en segelled genom Kalfvesund, hvilket, ehuru beläget utmed sjelfva farleden för sjöfarande emellan Götheborg och Strömstad, icke kan, såsom varande högt uppgrun dadt, Stats-Ulskottets Memorial, Af 226. 9 dadt, begagnas af andre än smärre skärgårds-båtar, skulle medföra en stor nytta och lättnad för trafiken, enär åtminstone alla mindre fartyg, sorn gå inom-skärs, då kunde passera derigenom, och undvika betydliga omvägar; varande, på grund häraf yrkadt att det ifrågavarande anslaget borde beviljas.
Då Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet bifallit berörda punkt och Utskottet icke finner skäl anförde, som deruti kunna föranleda ändring, får Utskottet sitt afgifna utlåtande vidblifva.
Från Ridderskapet och Adeln har Utskottet erhållit återreiniss å 6:te punkten, angående anslag till kanal- och sluss-anläggning emellan Philipstad och Sjöändans lastageplats; men då de 3:ne öfriga Riks-Stånden bifallit denna punkt, hvadan, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, ärendet är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning.
Uti 7:de punkten hade Utskottet afstyrkt Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning om ett anslag af 39,486
R:dr för fullbordande af hamnbyggnaden i Calmar och i förening dermed anläggande af en ny inkörsväg till staden.
Å denna punkt, i hvad den angår frågan om anslag till Calmar hamnbyggnad, har Utskottet erhållit återremisper från Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden med anmärkningar af hufvudsakligen enahanda beskaffenhet som de, hvilka blifvit anförde uti de af Lektor Wallman och Riksdagsfullmäktigen Måns Månsson afgifne och vid utlåtandet fogade reservationer, med föranledande af de emot Utskottets utlåtande i denna punkt inom trenne Riks-Stånd förekomna anmärkningar, innefattande yrkanden om bifall till det af Kongl. Maj:t i förevarande hänseende äskade anslag eller åtminstone till så stor del deraf, som erfordras för hamnbyggnaden, får Utskottet berörde utlåtande frånträda och i stället tillstyrka att Rikets Ständer må till hamnbyggnad vid Calmar bevilja ett anslag af 35,386
Rdr att från Riksgäldskontoret utgå, emot vilkor, att, innan anslaget lyftes, full säkerhet ställes derföre, att hamn byggnadsarbetet varder, efter uppgjord och af Kongl. Maj:t fastställd plan utan vidare bidrag af statsverket vederbörligen fullbordadt. 8:de punkten, deruti Utskottet ansett sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till det af Kongl. Maj:t i nåder föreslagna låneunderstöd af 6,666
R:dr 32 sk. till till uppförande af en lastbrygga med tillhörande duc d’alber vid Grenna, är bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men återremitterad af Borgare- och Bonde-Stånden med erindran att, det ifrågavarande låne-understödet borde så myc bih. till B.