Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nadigst tillförordnad Styrelse i hwarje Län, och underwisning der kunde erhallas uti denna handtcrings alla delarsamt skicklige Saltbittersjudare tilldanas, stuve förenämnde hinder snart undanrödjas, och handteringen inom fa ar winna det förtroende som jemte uppmuntran för anläggarena genom behållen winst tillika försätter
Riket i ett alldeles oberoende tillstånd, hwad denna tillwerkning widkvmmer och bereder ea fördelaarig inflytelse pa Handelswagen.
Och tro Riksens Stander att en snart meddelad underwisnings, afhandling i detta ämne stuve medföra en ranglig förmohn till anläggningarnes befordrande. 5:0.
Pa det Kongl. Mast och Kronan ma återfå de förskott som efter behöriga räkningar anwändas a sadana förestagne underwisnings- och till, werkninas-anstalter samt atgar för tillsynen, Con. trollen och Uppbörden af Saltbitter, tillwerkningeu ej mindre äa till Premiers meddelande naaon wid inrättningarnes början, hafwa Rlkstnv
Ständer trott sig böra förestå, att af den betalning kill En R:dlr 24 st. per Lispundet, som till Hemmansägare a Landet är bestämd, sa mycket arli^n innehalies. som efter steende redowisning och uträkning lill Lane Styrelserna swarar emot besa kostnader; Och torde det leda till förmånlig werkan, om ester steende anmälan, genom Eders Kdngl. Majus Befallningshafwantze, Eders Kongl. Maut och Kronan förstottswiö undker enahanda ersättningswillkor af dem, sein sadana requirerar, anstaffade de erforderliga stud, ningskäril, sam någon kunde åstunda och sakkännedomen såsom förmånligast för till construction och stor, lek bestämt. 6:0.
Augusti. 2691 z:o. Härwid anmärkas dock, att de Orter, Socknar eller enskilde Jordägare, som ulan art beswara Eders Kongl. Maut och Kronan med under, danig anhållan om förskott af Kokpanna eller andra omkostnader, stola njuta oafkortad betalning a En N-dlr 24 st.
Banco per Lispundet för deras ar, liga Saltbitter. lefwerams. 7:0.
Rikets Städer förbindas äswen, att k mohn af deras Jordägare eller Hemmantal, lika med Landet och mot samma pris och willtor till Eders Kongl. Maj:t och Kronan ärligen aflämna Saltbitter in natura, och kunna de om tillwerkningen deraf samt om Salrbitter Plant-Ladors upprättande till dest större och mera sortstyndande lillwäxt, antingen sjelfwe föranstalta eller derom med en eller flera nära belägna Socknar sig förena. 8:0.
Städernas och Landels Jnwnnare ma wara tillåtit, att In-eller Utrikes obehindradt afyttra den Saltbitter, luttrad eller oluttrad, som utöswer deras salunda åliggande skyldighet kan af dem tillwerkas. Hwilket Riksens Stander till Eders Kongl.
Majus Nådiga pröfning i underdånighet hemställa.
Ständer fraurhärda re.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den i?
Aug. - - - - Prest-Ständer den 17 - - - - - - Borgare-Stänget d. 17 - - - - - - Bonde-Ståndet den i?
- - Stormägcigste 2lllern<k-igste Ronung! 3 anseende till den flerfalldiga nytta som deraf kunde härflyta att i de Markeaangs. sättningar, som öfryer hela Riket ärligen uppgöras, en billig jemnhet * * kun - 2692 Den i?
Augusti. kunde ernäs, sä Riksens Ständer hos Eders Kongl. Mast anmäla den underdåniga enstan, dtt mette Markegång^-sättninoarne af Herene Landshösdingac till Riksens Ständers Justitie.
Ombud:man ärligen insändas, hwilkcn skulle åligga ait i wänlig wig deri söka möleligen nödig a. däng.
Derjemte sä Riksens Ständer i underdånighet achalia, ket täcktes Eders Kongl.
Viant lega detta mai såsom ett Ekonomiskt ärende i Nåd gl öswmvaoaude, cch i händelse Eders Kongl.
Maj:t dertill ffulle räckas lämna sitt bifall, till wederbörande Eders Kongl Masts Befällningshafwande der 111 befallning afgiswa, samt detta Riksens Ständers bestut Justitie-Ombudsmannen i näder med kela.
Uppläst hos Ridd. och Odelii den r?
Angi - - Prest-Ständer den i? - -- - - Dorgare-Ständct d. 17 - - - - Bondc-Ständet den 17 - - wördsamt Memorial! ^edan under loppet af denna Riksdag, fraga uppstått inom Constitutions-Utffoktet, huru. wid ölwerjäggnirgar om till Utskottet af enskild Riksdagsman ingtine Förslag till ändrlnear i Grund, Lagen, bör förhällaS, när, efter begärd vottriog nied stutna Sedlar, Twä Stand befinncs hafwa stannat emot Twa, har en Ledamot as Urssrttel förestagit akt sädart «i">'i,ckel''g!'n i Gru-.d, Lagen borde stadgas. 38 s. Riksdags. Ordnine-en söreffrisn.er wäl, ett i d.ststa 'äl. b'gae meningarne till R. ac s Stander böra öfwcr»amnas; Men om denna föreskrift i tyska falt
Den 17 Augusti. fall med tillämpning till Conststut ons-Urkotlet bokstafligen fö»de^, stu le a ena sidan den, Lagstiftaren Ucstoltet tilldelade, rättigheten, all aenom ett atstag förekomma ett Färstags anmälande till Riksens Stander i bekydl.g man instränkas och det dermed åsyftade ändunälet att icke Lag-förändringar efter individuers hugtkott alltför osta hos Riksens Ständer mätte kunna förestås, förfelas och ä den antra, Constilutions - Ulstottet derigenom icke uppfylla den, genom Grund - Lagarne detsamma alagda pligt att, enär der tillstyrker någon förändring i Grrmd-Lag.line, dertill uppgiiwa ett bestämdt Förslag.
Oagtast Urstot'ets plu alitet anftdt hwad i z8 §.
Riksdags - Ordningen, rörande alternatwers ar. målning, förestrifwes, icke böra kunna anwä-das pä UtstoltetS åtgärder w!d Grundlags-frägor. wäcktn af enskild man, enär Utstotlet, i afseende pä förekommande at sadane Förändclgar, uröstvar Ständers rätt, Utskottet, genom analvaien ansett Ulstaaet af cn omröstning böra wara lika som inom RiksensStäw der stelfwa, har likwäl UrstolNt enhälligt funnit nödigt, och af högsta wigt, att ett bestämdt stadgande derom i Grund-Lagen mätte intagas.
Ustkottet fär derföre med fullkomligt gillande af del Förslag, of. wanbemälte Ledamot af Utstot'ek uppgiswit, att ef, ter orden i §.
Riksdags-Ori ningen: i Lö staZec i-rtagas, ea ny meni, g mätte införas sä lydande:
Stadna inom Coust,'rutioris, Urfkottet, Twä Ständ emoc Twä wid profningen af eastildra Riksdagsmäns ingifne Forstag till ändri ig kiler förklaring as Grundlagarne forsa e frägan; hwicket förslag Constitr tionsUtstottet tI^l R k>cnS Ständer lär öfwerlamna, att, sasem asgifwit wid denna Riksdag, wid den näst.
2694 Den i?
Augusti. följande kunna till pröfning och afgörande upptagas.
Orebro den i?
Augusti 1812.
Pä'
Constitutions - Utskottets magnar 6. körner. st.
Ii nZst astius. I. ?.
Lanäkrer^. I^ars Israelsson.
O. Lilvorstolps.
Utdrag af prsrocollet, hältet hos Häglof!.
Ridderskapet. oeb Ädeln, wid Urtima Riksdagen L Örebro den 17 2lug. 1812.
S- D- 3 anledning af ankomne Protocolls, Utdrag ifrän Walloch Borgare - Ständet, af denne dag, hwarigenom Skändet förklarat sig förblifwa wid sitt, rörande Expeditionen vin Saltbitter--tillwerkningen i Riket fattade beslut, fann wäl Ridderstapet och Adeln icke något stal ur BorgareStäudets Privilegier kunna hämtas till hinder för Expeditionen af det derom as trunne Riks-Ständ fattade besiut, men sedan, genom Högw.Prest-Sländcls i Protocolls-Utdrag meddelade owäntade frånträdande ifrän sitt först ragne och dkf öfriga Ständen communicerade besiut, sielfwa mälet i desi närwarande stick, ej kan Expedieras, och tiden, sedan Riksdagen redan more afbläst, ej medgäfwe att, genom nödiga upplysningars inhämtade utreda sörberörde Privilegii frägas bestaffenhet, samt saken more af högsta wigt, i anseende till Landels behof af Saltbitter, wille Ridderstam och Adeln medgifva, alt Expeditionen upprättades, i enlighet med Allmänna Besvärs- och Den ryMugustl.
Ekonomie-Utskottets första Betänkande öfwer denna fräga.
Ot su^ra.
Lx krotocollo, ^.6. Lilversrolpe.
Utdrag af protscsllet, hållet hos Högloft.
Ridoerskapet ock) 2ldeln, wid Urtima Riksdagen i Örebro den 17 2lug i8ls. b D.
Isider willkor af de öfrige Ständens enstämmiga besiut, biföll Nidderstapet och Adela, att i den underdäaiga skrifvelse till Kongl. Mant, åtföljande Bewillnings - Förordnirvarne, s m förleden gårdag ho§ Nidderstapet och Adeln justerades, finge införas följande tillägg: 1:0.
Att hos Kongl. Main anhä'!es, det täcktes Kongl.
Mant, genom någon af desi Embetsmän läka, enligt te af Riksens Ständer stadgade grunder, uträkna en Tar-sf öfwer den förhöjda Panneromds - afgitten. sä wäk i afsiende pa deni som begagna sig af stor.e Panna, an dem, till följe af deras Hemmanswäxde tillkommer, som för dem, hwitka jemte en 90 kannors Panna fa nyttja en annan; > samt att Kongl. Majit i Nader täcktes läka en sadan Tariffs atfölia desi Rudiga Förordning om B änwinsorännineen. 2:0.
Akt wid det ställe, sam handlar om utarbetandet af Statistiska Tabeller och Sammandrag, marte tilläggas att, at Riksgälds - Contoiret skulle upplagas, ait utarbeta t enliga Formulairer ait brukas wid uppgifter till Mantals,kusmngarne, samt wid Berednings- och Taxerings < Cemmuerr; hwilka skulle af RstsgäldS - ContAret till Kongl. Majit 2696
Maj:t i underdånighet öfwerlämnas, hwarföre Riksens Ständer hos Kongl,.
Majtt borde anhälla, att berörde Formiilairer, mätte jemte Bewillnmgs, Förordningen komma till Allmänhetens kunskap; och ansng Ridderffapet och Adeln, när denna ändring i den underdåniga sknfwelsen af Expeditions-Utffottet iagtagas, intet hinder wara för Herr Landt »Marskalken, alt, utan widare justering i Riks, Standen, berörde underdåniga ffriswelse underteckna. bilt supra. klx krotocollo, 6.
Utdrag af protocsllet, hållet hos HögwZrd. prest, Grandet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 17 Aug. 1812.
S- D- ^)a Expeditions-Utffottets
Förslag till underdånig ffriswelse till Kongl- Mast med Bewillnin. -s-Förordningarnc nu till justering upplästes, ans"g Piest Srändet fig böra instämma uti de tillägg, hwarmed Högloft.
Nidderffapct 06) Adeln, enligt nu inkommit PeotocM-Utdrag, samma förftag bifallit. bit supra.
Lx krotocollo, p bl. iblmc^uist.
Utdrag af protocsllet, hållet hss HZgwArd.
Prest - Stffnder, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 17 Aug. 1812.
S. D. ^fter uppläsande af Conftitutkons, Utskottets Utlåtande, i fragan huru förhallas bör med enskild - Den 17 Augusti. 2697 skild Mans Mation om ändring i Grund, Lagen, fann Prest-Ståndet det böra hivila till nästa Riksdag. bit supra.
Lx krotocollo, fs. bi.
Utdrag af wällsfl.
Borgare - Ståndets protocoll, hållet wid Urtima Riksdagen i Örbro den 17 Aug. 1812.
S- D- ^öid justering af Expeditions-Utffottets insände Project till underdånig ffrifwelse, angående Beivillnings-Försatknlngarne, beftöt Borgare-Scändek anmoda Utffottet, att i denna Expedition tillägga, det Kongl. Majit i Noder täcktes »vidtaga den i Bewillnings-Stadgans 4 Art. föreslagne
Författning om conttoll i afseende pä afgifterne för Kork, samt jemwäl lata utarbeta Tariff öfwer Bränwinsbrannings-afgifterne, för att, i sammanhang med Författningen, till trycket befordras. bit supra. Lx krotocollo, p p Lerg ström.
Utdrag af wälloflige Borgare - Ståndets protocoll, haller wid Urtima Riksdagen i Orebro den 14 Aug. 1812.
S- D- skedd hemställan af Herr Lagmannen Landberg och Herr Commerce-Nädet Santesson, som haft stg uppdragit, alt pä Ståndets »vägnar deltaga i Redactionen och justeringen af Stad, gar om Allmänna Bewillningcn, fann Borgare Stän - 2698 Den i?
Ståndet för godt, att öfwerlämna till Fullmägtige i Riksgälds, Contoiret, att uppgöra de Formulairer, som böra atföljg Bewillnings, Författningen och de samma i fadant afseende till Kongl. Mai.t i underdånighet insända, hwilkct Expeditions,Utskottet skulle anmodas, att tillägga i ffnfwelsen med Författnim gens öfwerlämnande.
Ut supra. Lx krotocollo, Lerjström.
Utdrag af Wällöf!. Borgare-Ständets protscoll, hållet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 17 Aug. 1812.
S- D. Expeditions,Utikoltcts magnar anmälte Herr x.agmannen och Vice Talemannen Sandberg, att, sedan Högwöroige Prest,Ståndet, genom Protocoils, Utdrag den i6:de i denne manad, förklarat, att., med afseende dera, att Wälioflige Borgare, Ståndet gifwit tillkänna, alt det ei wille frångå sitt meddelte bifall till Allmänna Beswärsoch Economie-Utffvttets först argisne Betänkande, rörande Saltditter-tillwerkningen i Riket, men. akt Borgare, Ståndet ansago detta bifall, såsom en Cvn, cusion i Ståndets Privilegier, hwarmöfwec B rga» re-Standet ej wille ga, ansag Prest-Ståndet sig böra frånträda sitt förut fattade Beslut i de delar, som af Wällvfiige Borgare-Stander, såsom Privilcgii-sak, blifwil ansedde; Sa kan Expeditions, Utffoltet icke projectera eller författa någon Expedition, med mindre Borgare-Scandet, genom Prvtocolls-Utdrag, ger Utskottet tillkänna, alt Stanoet icke wille lagga hinder i wägen för Expeditionen, Den 17 Augusti. 2699 enligt Tre Stånds Beslut, med det willkor endast, att uti samma Expedition intages Borgare-Stan, dets Reservation, att icke utöswer desi begifwande, och endast i den mehn samt pa det sätt oftanämnde Betänkande innehåller, wilja uri skyldigheten till Saltbitterns anssaffande och leswererande inga.
Om nu Borgare-Ståndet dertill lämnar bifall, sa torde Protocolls-Utdrag derom, sa wäl till de öfrige Respective Standen, som till Expeditions, Utjkottet afga.
Ståndet fann sig dcstvmindre kunna samtycka denna hemställan, som, sedan Högwördige Prest, Sländet franträdt sitt bifall till Allmänna Beswärsoch Econvmie-Ugkottcts sista Betänkande, och för, enat sig med Borgare-Srändet, i antagande of det, som Utskottet först afgifwit, Twa Stand stadnat emot Twa, och någon anledning för Ståndet icke företedde sig att derutöfwer sträcka sin Concession Ut supra. Lx krotocollo, P Le raström.
Utdrag af protocsllet, hållet bos Hederwärda Bonde-Srändet, wid Urtima Rikedagen i Orebro den 17 Aug. 1812.
Ä§id föredragning af Högwördige Prest, Standets och Wallofiige Borgare, Ståndets Pro, tocvlls-Utdrag, angående Saltbicter-tillwerkningen, fann wäl Bonde-Standet lika olämpeligt, att denna fragg will gifwas Privilegii, anseende, som vwän, tadt, att ett Stånds definitiva besiut, sedan det bilf, wik de öfrige Standen meddelt, kunnat franträdas, men da härigentzln denna för hela Riket betydeliga x an.
2670 Den 17 Augusti'. angelägenhet räkat i ett owcrkfamt tillstånd, anser B ndc-Scändct den endautwäa öfrig, attallthwad derutinnan af Almänna Vrfwärs- och Economielltst. ttrc blifwit tillgjordt, eller ellie st förekommit, utan widare yttrande, endast lill Kongl. Masttö
Nådiga förordnande i underdånighet öswerlämnas. su^rs. kx ?rotocollo, 6.
Uppläst hos Ridd. och Adcln den 18 - - - - Prest - Ttändet den 18 - - ----- Borgarc-Sländet d. 18 - - - - - , Bonde-Ltändet d. r8 » Wör-samt Memorial! ^et Project till en förnyad Chartt>Sig!lIate,Förordning, som Bewillnings - Iltstottct utarbetat, får Utfkotrct wördsamine.ägen afiämna; Och har Utff.ttct ansett nödlgt, att femte Redaccionen af berörde Project, afwen bifoga 18-0 ar§ Charte - SigillateFörordning, pä det sä mycket bättre m > kunna utrönas, hwilka förändringar i samma Författning, dltstottct ansett för fm del nödige.
Af Projcetet lärer H 'g!ofl!ge' Riksens Ständer inhämta, alt Ch-me-Sg^are-atgitten b!tfwit förhöjd lill öfwer htlfwud beräknad Femtio procent i a'ia de delar der en fädan 'örhöjning anselts lampelig, och ej för my:kct betungande. kltstottel har till denna algard trott sig finna skäl af för handen warande Stats-behof, 'hwilk.t
Ulstottet ansett till någon del böra fyllas och afhjelpa» - Den ig Augustia 2701 paS med en förhöjd Charle-Sigillake i afgift.
Orebro den iZ Julli >812.
Ridd. och AdelnS Lcdam. wägnar, L.
Ku ut b. Pä Wällofl.
Boi garc-Ständeks Lcd. wagnör, Larl k r. kLnclber^.
Pä Högw. Prest-Ständets Ledam. magnar, Olok Ljunbeck.
Bonde-Ständets Led. wägnar, Ion jonsson. k', (trons.
Riksens H'g!oflige Ständers Lag-lfrskstts Project till cn Allmän Författning emoc omättligt bruk af starka
Drucker och deras olostiga utminu ering.
§- l. ^en, som antingen synbarligen af starka Drycker ar öfwerlastad, eller genom bruket deraf kommit i en upprörd och oredig sinnesförfattning, blifwer kill answar för fylleri jkyldig ansedd. §- 2.
Den, som salunda blifwer till Dryckenskap förwunnen, pl-gte första gängen Feni R:dlr, andra gängen Tio R:dlr och tredje gängen Tjugo R:dlr, eller i brist af Botum, jemnlikt stte Cap. 4we §.
Straff-Balken, straffas första gängen nied Älta dagars, andra gängen med Tolf dagars och tredje gängen med Sexton dagars fängelse wid watten och bröd; hwarförman i sistnämnde fall ten brottslige stall en Söndag sikla i Stocken, samt förklaras - L7v2 Den i8 Augusth. rav oberättigad deltaga i wal eller wäljas till fadara förrättningar, svin Medborgerligt förtroende innefatta, och detzutam owillkorligen ställas under Förmyndares ward och inseende, om hwilket allt Domarens Utstag offenteligen bör kungöras fran Predikstolen i den Församling, hwarest den brottslige sitt bo och hemwist haswer.
Da någor andra gången för fylleri sakfälles, ma Domaren pröfwa buruwida den brottslige skall under Förmyndare ställaS eller ei.
Beträdes någon fjerde gången med Drycken, skap, försändes en sadan till någon Kronans arbetsinrättning eller spinhus, att derstädes ett halft ars tid till arbete hällas, hwilket straff sedermera fördubblas för den, som med fylleri an widare skulle fortfara.
Echo som trugar, lockar eller förleder annan, alt förtära starka
Drycker, sa att han deraf blifwer öfwerlastad, anses efter 6i:sta Capillet Misiaernings-Balken.
Ofwermage, som af starka Drycker öfwerlasta§, agas af Föräldrar eller Husbonde; men den som förleder en sadan att raga sig ruS, belägges med dubbla fylleri, böter Den, som inför Konungens Bcsallnlngshafwande eller någon Domstol, wid Läsförhör, allmänna Sammankomster, Stämmor, Auctioner, Marknader, Skiutsmngar och Skallgangar ar drucken, anses med dubbla böter emot hwad här ostvan är stadgat. §. g.
Om någon som innehar Publikt Embete, tte"st eller förtroende, skulle saJöraäta wardigheten och Helgden af sitt kall, alt han under utöfningen deraf > ^ fin - Den »8 Augusti. 270; finnes af starka Drycker öfwerlastad, den ware sitt Embete, dienst eller förtroende förlustig, o Sker det utom Tjensten erlagge för hwarje gang dubbelt mot hwad första Momentet af Lidra §. cm fylleri,böter bcstämmer, och warde derjemte an, dragängen suspenderad pä ett halft ars tid, samt tredje gången afsatt. §- 4- Den som uti fylleri begär brott, straffas för detsamma ester Allmän Lag. och särskildt för fylle riet, sä framt dödsstraff eller högsta krrpr splikt icke för brottet ödömes; äuvensom de i z:dje Capitlek 4-:de och stte §.§.
Misigernings - Balken, jemförd med Kongl. Förtlaringen den 2z Mais 1807, 4; Puncken i6:de Momentet Kongl.
Hamn.-Ordningen den 2g:de Januari, 177», ztte Cayirlet z:dje§. och -Kongl. Stadgan den ?:de April 18 2, samt andra Författningar utsatte answar, straff och påföljder för Dryckenskap, alltid böra älägoaS och äga rum, jemte den bestraffning, som nu ti-lika är förejkrifwen. §. 5.
Förtärer någor sä omättligt starka
Drycker, att han deraf dör, warde i tysthet begraswcn. §. 6.
Den, som utan rättighet, eller ock pä annat sätt än honom är tillätit, utminuterar starka Drycker, bote första gängen Tmgv R:dlr, andra gängen Fyratio R:dlr, sanik tredje aäirgen eller oftare Ser-' tio R:dlr, eller straffas i brist af b tum med fängelse wid wattn och bröd efter g:te Capitlet StraffBalken.
Den, som andra gängen för oloflig ntminuterina af starka Dryckkr sakfälleS, skall sitta en Söndag i Stocken —- tredje -ängen försäudas lill ar ^ . bets - 2704 Den i8 Augusti. betshus pa ett halft ar och mista sin näringsrättighet, om han någon sadan innehar, samt fjerde gångan pa ett helt ar; och ökes sedermera arbetstiden för hwarje gang med ett halft ar.
Skulle a sadane stallen, der Branwin eller andre starka
Drycker aro tillätne att försäljas, någon deraf blifwa öfwerlastad, belägges Näringsidkaren första gängen med Tio R:dlrs böter, som andra gängen fördubblas, och derest en sadan ytterligare dertill warder förwunnen, ökes böterne till Trettio N:dlr, jemte det han owillkorligen blifwer sin näringsrättighet förlustig; men ssulle någon sig öfwerlasta hos en till starka
Dryckers utminutering oberättigad, plikte denne sednare dubbelt emot hwad här ofwan är stadgadt.
Alla Wärdshus, Kallare och allmänna Näringsställen stola wara tillstiitne pä Sön- och Högtidsdagar ifrån klockan 9 om aftonen förut, och ingen der winna inträde utan tvid de wanlige mältidstimarne, wid Tio R:dlrs böter för Wärdén; och yttermera wid enahanda answar stola alla tillatne Försäljningsställen wara tillstutne strän den förste September till den förste
Maj klockan Nio, och ifrän sistnämnde dag till den förste September klockan Tio hwarje aston; likwäl härifrån undantaget Gastgifwaregärdar för Resandes behof, och de Städer, hwaruti, genom särstilde Police-Författningar annorlunda i delta fall kan wara förordnad. 8- 7« Wid Tio R:dlrs bot och förlust af all öetalnmgsratt för wahran, förbjudes allt utborgande af starka
Drycker ät den, som till fylleri ar benägen, ät Studerande Ungdomen, Tjenstefolk, Gesäller och Lärvgohar, eller alla dem, sou, hwarken äga rätt eller Den 18 Augusti. 2705 eller kunna sig och sitt gods tillbörligen warda och sörwalta.
Gesäller som emot hwad 8:de Articeln a:dra Momentet uti Kongl.
Skrä-Ordningen den Junit 1720 uttrockeligen förbjuder, begagna sä kallad Fri-Mändag och spatsergång, samt oftast anmanda denna svsstolösa lid till utswäfningar, stola, till förekommande häraf, stä under sine Mästares uppsigt och Husbondewäide, likasom andre Tjenstehjon, och således för wifad försummelse, lattja och liderlighet wara underkastade det answar, samma Kongl. Skrä - Ordning och Tjenstehjons-Stadga föressrifwa. §- 8.
Lands- och Stads-Fissaler, samt Krono- och Pvlice, Betjente äligaa, att ä sadane förseelser hafira en noggran uppsigt, dem »vederbörligen angifwa och atala wid Laga answar, om sädant åsidosattes. §. 9- ^ Hwar och en af starka Drycker öfwerlastad, ma, till förekommande af de brott och oordningar, som af honom i annat fall kunna beaäs, af weder - börande Cmbets- och Tjenstemän kunna i Staden i häkte inmanas, och a Landet under tillbörlia bewakning hällas inM desi en sädan äterwrrnnit sina sinnenS rälta bruk. §. ro. Alla de här ofwan stadgade böter fördelas till hälften eme län Åklagaren och Församlingens Fattige, och bör frän Predikstolen tillkännagifwas hwarje gäng böter efter denna Författniua till Fattig-Casian infloter, utan att den sakfälltes namn kungöresBihang.
N:o 170. §. ,r. 2709 Den is Augusti. §. n. I Städerne atalaS förbrytelser emot denna Författning wid wänlig Domstol, och a Landet wid Ordi, narie eller Urtima Ting, da desse sednare af andre orsa, ker inträffa, eller ock anmälas de af Krono-Betjeningen till Konungens Befallningshafwande, som ager att inkalla den tilltalade till förhör, och i händelse han erkänner förseelsen, honom efter denna Författning sak. fälla; men om han nekar, Uler foller,',förseelsen är förenad med andre brott, mäste Malek owillkorligen till
Domarens pröfning och afgörande förwisas. §. 12.
Denna Förordning stall
Fyra ganger om aret a Predikstolarne kungöraS; nemnligm nästa Söndagarne före Jul och Past, samt pa Mkdsommarsvch MickelSmasso-dagarne; och stola jemwäl Wär, darne draga försorg, att ett Exemplar deraf i alla Wärdshus, Kaffehus, Kallare och Gastgifwaregar, dar i Städer och pa Landet pa wäggen uppstås.
Orebro den 14 Julii 1812.
Ridd. och Adelns Pä Högw. Prcst-StändetS Ledam. wägnar, Ik. k'.
Lrrömkelt.
P Wällofl. Borgare-Ständets Ledam. wägnar, ^ kk. Rönkvist.
Ledam. magnar, ^s. f. Pä Hederw.
Bonde-Ständets Ledam. wägnar, Austers Ericsson.
W- 'lpnIIZrän. llt - Den i8 Augusti. 2707 Utdrag af procscollec hstliit uti Riksens Högloft- Ständers Lag-Urfkotc wid Uttima Riksdagen uti wrebro den 22 Julik l8l2. S. D.
Lagmannen
Rön qwist anförde, der han i likstämmighet ined sitt förut afgifne yttrande, ansage, att den Författning svin uti ifragawarande ämne komme att utfärdas, borde fa lampas och äfwen understundom sörändraS, icke blott efter tidcrnes oftast olika förhållande, utan jemwäl ester Jnnewanarnes i hwarfe
Län seder, saint mer eller mindre radande böjelse för fylleri; Och som 2:ne Stand redan äflamngl till Kongl» MajttS Egil ompröfwande, att härom i Nader förordna och stadga, uti hwilket sistnämnde bestut, H:r Lagmannen jemwäl uti Wailofl. Borgare-Standet enär denna fraga derstädes förewar, instämt; sa wore Herr Lagmannen aswcn nu af den tanke, att Lagutskottet borde förestå, det Riks. Högb Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhalle att Kongl. Mahl efter Högsta Domstolens och wederbörande Herrar Landshöfdlngars hörande, i Nadcr käckteS laka utfärda en efter liderne och vmstandigheterne ! detta ämne passande Författning.