Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man torde derföre kunna med så mycket större skäl emotse Eikets Ständers bifall utan all gensägelse till det yrkandet, att fastighetsbevillning å hus i städerna sättes lika med fastighetsbevillningen å jordegendom samt fortfarande ej öfver 3 öre för 100 R:drs fastighetsvärde.
Anhålles om remiss häraf till Bevillnings-Utskottet.
Stockholm den 11 November 1865. J. Sundvallson. tf:o 64.
Af Herr SUDdVällSOll, J., om ändamålsenligare fördelning af jernvägsanslagen i allmänhet samt, såsom följd deraf, norra stambanans fortskyndade öppnande för trafik.
Vid sednaste statsrevision förekom följande framställning till erinringar vid den af jernvägsbyggnadsstyrelsen hittills gjorda fördelningen af byggnadsanslagen och anordnandet af arbetena å Statens stambanor: ”Af de vid sednaste riksdag beslutade och nu pågående jernvägsbyggnader för Statens räkning hafva Revisorerne den 6 i denna månad gemensamt besett arbetena å sammanbindningsbanan genom hufvudstaden samt den 10 i samma månad genom några deras ledamöter företagit en besigtningsresa å den delen af norra stambanan, som dittills blifvit med rails belagd.
Härvid befunnos arbetena å sammanbindningsbanan inskränka sig till bergsprängningen under Södermalm för den blifvande tunneln samt brobankens utfyllning emellan Jernvägen och Kornhamn.
Tunnelarbetet, som bedrifves både från norra och södra sidorna, hade så fortskridit, att blott 450 fot uppgåfvos återstå att genomspränga af den omkring 1,450 fot långa tunneln.
Från norra sidan var tunneln å den mindre sträcka, som här bearbetats, utsprängd till dess fulla dimensioner, men från södra sidan, der stollgången är mycket längre framförd, endast å en kortare 152 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o 64. sträcka till fullt djup, varande den återstående utsprängningen sparad, i afsigt att vid hela tunnelns öppnande kunna å norra sidan lättare bortföra den utsprängda stenen, som skall användas till fyllning i Clara sjö.
För bildandet af den, 12 fot under Mälarens nivå, blifvande brobanken emellan Jernvägen och Kornhamn hade sjöledes ditförts enligt uppgift 30,000 kubikfamnar sand och grus, och syntes nu åtskilliga delar deraf öfver vattenbrynet.
Utom någon utfyllning i Stadsgårdshamnen för kajbyggnad m. m. derstädes, synas några vidare förarbeten å sammanbindningsbanan icke ännu hafva vidtagits.
Å norra stambanan voro rails utlagda från närheten af Gamla Kungsholmsbrogatan till trakten af Märsta gästgifvaregård på en jernvägslängd af 32/3 mil, så att till Upsala återstodo af detta arbete 27/8 mil.
Broar och trummor voro färdiga å hela linien emellan Stockholm och Upsala, jernvägsbanken färdigterraserad med högst få och obetydliga undantag samt stationshusen uppförda till väggar, tak och murar, så att endast fönster och innanredningen återstodo.
I anledning at jernvägsbaukens skufning och markens uppskjutning vid Frösunda, Wallstanäs, Werka qvarnar, Märsta samt Säfjaån hade Styrelsen befallt, att banken, som är något smalare än å öfriga stambanorna, skall å sådana sanka ställen förstärkas,' hvilket arbete nu dels pågick, dels redan fullbordats.
Från Stockholms område till Werka qvarnar, å en vägsträcka af omkring 3 mil, var jernvägen alldeles färdiggrusad samt med stängsel försedd, och hade stängsel äfven annorstädes på långa sträckor uppförts.
Banvaktarestugor, hvarmed början gjorts, skulle under vintern upptimras för att på våren fullbordas.
De fulländade arbetena syntes vara väl beräknade och utförda samt af durabel beskaffenhet.
Några stigningar af 1 fot på 100 hade icke utan ofantliga kostnader kunnat undvikas, hvaremot å hela linien icke förekomma större kurvor än med 4,000 fots radie, egande blott tvänne denna lindrigare krökning, men alla öfriga en radie af minst 5,000 fot.
För arbetet användes blott ett lokomotiv med tillhörande grusvagnar, oaktadt för denna bana inköpts 4 lokomotiv, hvilka utlånats till trafikens bestridande å vestra stambanan.
Med i tid något förökad arbetsstyrka och redskap synes till exempel denna 6 mil långa jernväg, hvaraf större delen varit, enligt hvad kostnadsförslagen och i öfrigt kända förhållanden gifva vid handen, jemförelsevis mera lättarbetad än de samtidigt bearbetade östra och nordvestra stambanedelarne, hafva kunnat något tidigare, än nu synes vara både afsedt och möjligt, öppnas för den stora och långväga trafikens väl behöfliga underlättande i dessa trakter af hufvudstadens omedelbara grannskap, särdeles under höst-, vinter- och vårtiden.
Ett sådant fortskyndadt öppnande, särdeles af bandelar, som kunna på sätt och vis betraktas såsom ett helt för sig, torde alldeles icke vara att förbise, hvarhelst det låter sig göras utan något väsendtligt fördyrande af sjelfva byggnadskostnaden.
Staten bör så fort som möjligt beredas någon direkt afkomst å de millioner riksdaler, hvarje sådan bandel kostar, och må ej heller underskatta eller förbise sin indirekta förmån af de särskilda orternas underlättade trafik och Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
153 och kommunikation.
Det helas väl betingas säkrast af delarnes.
Att man i detta hänseende varit berättigad till något större förhoppningar i anledning af sednaste riksdagens frikostiga anslag, synes framgå af följande erinringar.
Dervid beslöts att, sedan från den för Statens jern vägsbyggnader anslagna summan af 27,896,000 Riksdaler afdragits dels hvad som för fortskyndande af arbetena å södra stambanan under år 1863 skulle utgå eller 3,815,000 Riksdaler, dels förskottsanslaget 750,000 Riksdaler till förberedande arbeten under 1863 å de nya bandelarne, återstoden, 23,331,000 Riksdaler, borde utgå med en tredjedel eller 7,777,000 Riksdaler under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, med rättighet för Kongl. Maj:t att för hvart och ett af åren 1864 och 1865 använda, utöfver det för hvartdera af dessa år sålunda bestämda anslag, högst en million Riksdaler, som då skulle å 1866 års anslag afräknas.
Med dessa bestämmelser hafva Rikets Ständer äfven påtagligen angifvit den skyndsamhet, hvarmed de ansågo att de sålunda beslutade jernvägsarbetena skulle i allmänhet utföras och fullbordas.
Ständer hafva sålunda ock ovedersägligen bestämt, attalia dessajernvägsarbeten skulle vara afslutade före 1866 års utgång, med likväl för byggnadsstyrelsen öppen lenmad rätt att, der terräng- och öfriga förhållanden gjorde sådant möjligt utan arbetenas fördyrande, äfven före denna sluttermin för trafiken upplåta de delar af dessa stambanor, hvilka hunnit tidigare fullbordas.
Också har Kongl. Maj:t utöfver de bestämda årsanslagen till utbetalning i förskott å 1866 års anslag anordnat en million 1864 och en million under innevarande år, så att den 1 nästkommande Januari endast återstår att lyfta 5,777,000 Riksdaler af de inalles 17,746,000 Riksdaler, utom vinsten å statslånefonden, beräknad till 400,000 Riksdaler, hvilka vid sednaste riksdag beviljades för östra, norra och nordvestra stambanorna samt sammanbindningsbanan genom hufvudstaden.
Vid detta års slut ligga sålunda mera än 12 millioner Riksdaler statsmedel nedlagda uti ofullbordade jernvägsnybyggnader, hvaraf, utom möjligen omkring 3/4 mil å nordvestra banan, ingen annan del kan trafikeras och så medelst gagna åtminstone sin ort, om ej lemna Staten större eller mindre trafikafkomst.
Då vidare, efter en räntefot af blott 6 procent, dessa 12 millioner kosta Statsverket 60,000 Riksdaler i ränteuppoffringar för hvarje månad de sålunda äro alldeles ofruktbara både för Staten och de särskilda landsdelarne; så synes skäligt och angeläget vara att styrelsen för Statens jernvägsbyggnader, i likket med de enskilda jernvägsbolagen, hvilka till exempel vid sednaste riksdag samtidigt hugnades med lånebidrag för sina bibanor till belopp af 9,644,000 Riksdaler och redan lör flera månader sedan hunnit öppna de liesta af dem för trafik, så ordnar planen för Statens stambanebyggnader, att möjligen största delar deraf, som utan det helas rubbning eller de fortskyndade delarnes väsendtliga fördyrande kunna fullbordas, blifva, så vidt en ändamålsenligare fördelning af årsanslaget det medgifver, hvar för sig och i mån af deras färdigbyggande upplåtna för trafik, utan allt afseende derpå om alla blifva färdiga samtidigt eller icke, hvilket Rikets Ständer hvarken afsett eller föreskrifvit i dessa fall.” Bill. till K.
Prot. 1865 <$- 1866. 11 Sami. 3 Afd. 20 154 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
Af denna framställning blefvo de tvänne första stroferna, innehållande uppgifterna om arbetenas fortgång å sammanbindningsbanan och norra stambanan, utan omröstning af Statsrevisionen godkända till införande i revisionsberättelsen, hvaremot de tvänne sednare, som endast utgöra reflexioner och erinringar öfver byggnadsanslagens fördelning och arbetenas anordning samt hvilkas befogenhet lätt kontrolleras af hvar man, föllo medelst votering och endast 2 rösters öfvervigt, hvadan desamma endast i formen af reservation komma till Ständernes kännedom och behjertande i sinom tid.
Men om denna kännedom först skulle vinnas genom revisionsberättelsen, kunde med de åsigter, som nu söka göra sig gällande i afseende på denna riksdags längd, lätteligen hända, att nu församlade
Ständer aldrig blefvo i tillfälle att uppmärksamma och bedöma dessa erinringars befogenhet samt i anledning deraf vidtaga de åtgärder, sorn kunna befinnas lämpliga för en fördelaktigare, sparsammare och ändamålsenligare anordning i detta afseende, helst enär revisionsberättelsen möjligen icke hinner tryckas och utdelas före riksdagens slut.
Derigenom skulle det fosterländska ändamålet med denna framställning till dryg del förfelas eller åtminstone i afseende på de nu under byggnad varande stambanedelarne, hvilkas fullbordan eljest äfvenledes torde kunna, igenom dessa anmärkningars vederbörliga behjertande af Rikets Ständer, påskyndas i hvad skäligt och förmånligt befinnas kan.
Motionären har derföre, såsom derjemte både deltagande i bemälda Statsrevision och riksdagsman, ansett sig i flerfaldigt afseende förpligtad att på detta sätt bringa den sålunda väckta frågan under Rikets Ständers ompröfning redar, vid innevarande riksdag.
Ärendet borde med största skyndsamhet behandlas, oberoende af alla öfriga jernvägsfrågor.
Såsom visadt är, gör Statsverket på de 12 millioner Riksdaler, hvilka vid detta års slut beräknats vara nedlagda å stambanedelar, hvaraf blott den knappast nämnvärda biten emellan Norska gränsen och Charlottenberg kunnat för trafik upplåtas, en månadtlig ränteuppöf ring af 60,000 riksdaler, efter en räntefot af sex för hundradet.
Denna omständighet förtjenar att allvarligen behjertas, så att dessa i och för sig oundvikliga men öfvergående uppoffringar vid alla stora och kostsamma företag, i görligaste måtto, förminskas och äfven till tiden förkortas medelst sådana, anordningar af det hela, att. största möjliga delar af Statens jernvägsbyggnader, som utan deras väsendtliga fördyrande eller årsänslagens öfverskridande kunna fortskyndas och för trafik öppnas, äfven blifva företrädesvis fullbordade, utan afseende på om detta kan ske sam tidigt jeller icke med alla andra under byggnad varande.
Härigenom skola Statsverkets ofvannämnda uppoffringar förminskas eller åtminstone tidigare an eljest beredas vissa landsdelar de fördelar, hvilka Rikets Ständer afse med dessa kostbara kommunikationsanstalter.
Ett sådant tillvägagående vore icke allenast ett skäligt afseende på den naturliga och ursäktliga betänksamhet emot dessa storartade företag, hvilken alstras af ovanan dervid samt den inskränktare, klenmodigare eller försigtigare uppfattningen deraf, utan det vore äfven tidsenligare än någonsin förut, då man sålunda förfarit och det till allmän belåtenhet, enär man nu synes nästan mera benägen än någon - Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
155 sin att i svart betrakta både den enskildes och det allmännas finanser samt derföre äfven torde vara dubbelt angelägen om iakttagandet af hvarje ändamålsenlig hushållning, som är möjlig.
Då vidare kändt är af kostnadsförslag och öfriga handlingar, att svåra och tidsödande arbeten erfordrats så väl å östra som nordvestra bandelarne, hvaraf hvarje mil kostar minst en million Riksdaler, samt att dessa jernvägsbyggnader äfvensom sammanbindningsbanan genom hufvudstaden derför ej kunnat påskyndas mera än som skett utan dessa arbetens väsendtliga fördyrande; men att å norra stambanan deremot svårigheterna varit i allmänhet obetydliga, så att stora sträckor deraf knappast komma att kosta y2 million Riksdaler milen, och arbetet så framskridet redan den 10 sagda Oktober, att
Statsrevisionens delegerade ledamöter kunnat derå färdas mer än halfva vägen eller till Märsta, 3 2/8 mil från Stockholm, dit sleepers och rails då redan voro utlagda, från hvilken punkt dylik utläggning sedermera rastlöst fortgått mot
Upsala med den inskränkta arbetspersonal, som der användes; och i betraktande slutligen äfven af det förhållandet, att för sagda bandel redan under förliden sommar inköpts 4 nya lokomotiv, som dock utlånts till trafikens bedrifvande å vestra stambanan och hvilkas inköpssumma, säkerligen uppgående till 200,000 Riksdaler, sålunda från sitt egentliga ändamål ryckts till ett annat, som alldeles icke afsetts med anslaget till norra stambanan, men hvilken anmärkningsvärda omständighet bäst bevisar, att medel verkligen funnits för de egentliga jernvägsarbetenas fortskyndande å denna bandel något raskare än hittills skett, derest sagda medel ej blifvit till främmande ändamål förryckta; så, och då hela denna trakt samt de norr derom belägna vidsträckta landsdelarne eller hela Norrland äro i synnerligt behof för sin stora trafik söderut af denna underlättade kommunikation, vågar jag af alla dessa skäl vördsamligen hemställa^ om skyndsamt åläggande för jernvägsbyggnadsstyrelsen att nu åtminstone så anordna fördelningen af 1866 års jern vägsanslag, att ifrågavarande norra stambana emellan Stockholm och Upsala blifver för trafik öppnad med görligaste första, antingen och helst till hela sin längd eller åtminstone till så stor del deraf som görligt är, och detta redan under loppet af nu stundande vintermånader, då hebofvet är jemförelsevis störst af sålunda underlättad kommunikation; och torde Rikets
Ständer härom aflåta underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t.
Anhålles om remiss häraf till Ekonomi-Utskottet.
Stockholm den 11 November 1865, J.
Sundvallson. 156 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
Af Herr W&lllCrUS, Carl, angående låneunderstöd till anläggning af en libana emellan Lidköping och Håkantorp, af lika spårvidd med, Uddevalla—Herrljunga-jernvägen.
Redan sedan längre tider tillbaka har det utgjort föremål för ett ifrigt sträfvande inom vestra delen af Skaraborgs län, som innefattar länets vidsträcktaste och bördigaste landtbruksdistrikt, och i staden Lidköping haft den naturliga afsättningsorten för sina produkter, att vinna en efterlängtad förbättring i »sina kommunikationer.
För ernående häraf hafva tid efter annan bemödanden, understödda af Länsstyrelsen och Hushållningssällskapet, gjorts dels för vinnande af förbindelse med de inre delarne af denna ort, genom tilltänkt upprensning af ån Lidan, dels ock för beredande af en genare och beqvämare sjöled från Lidköipng till Göteborg genom ifrågasatt kanalisering af Uller-sundet i sjön Wenern, rörande hvilket sistnämnda företag bolag, grundadt på enskildt aktiebidrag och beviljadt, ehuru i följd af för hårda lånevilkor ej begagnadt, statslåneunderstöd, varit bildadt, Efter Statsbanans dragande genom länet afgaf dåvarande Chefen för Statens jernvägsbyggnader, Herr Friherre Ericson, till länets Hushållningssällskap framställning med förslag om en bibanas anläggning emellan den länet genomgående vestra stambanan och Lidköping, såsom ansedd lämpligaste punkten för den inre sjökommunikationens sammanbindning med Statens jernvägsnät, hvilket jemväl föranledde undersökningar i tvänne alternativt föreslagna rigtningar; och vid förordandet af Borås—Herrljunga-banan uttalade bemälde
Chef den åsigt, att denna borde fortsättas till Wenerns strand, i öfverensstämmelse hvarmed plan äfven blef uppgjord till Borås—Herrljunga-banans fortsättande till Håkantorp, hvarest den borde grena sig och gå den ena grenen till Lidköping och den andra till Wenersborg.
Vid sist hållna riksmöte väcktes enskilda motioner om statsbidrag för en bibana mellan Lidköping och Håkantorps station å Uddevalla—Wenersborg—Herrljunga-jernbanas sträckning genom länet, efter det att bolag för utförande af ett sådant företag bildats samt behörig undersökning, med alla dertill hörande handlingar och kostnadsförslag, egt rum; och nu sednast har under innevarande år, genom Majoren Adelsköld förnyad undersökning försiggått för sammanbindning genom en smalspårig jernväg af nämnda ställen, Lidköping och Håkantorp, utgörande en vägsträcka af ej fullt 2'/2 mil, derför Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o 65. 157 kostnaden, enligt upprättadt förslag, beräknats till 898,100 Riksdaler, för fullbordande af hvilken jernväg bolag jemväl bildats, grundadt på enskild, ännu ej afslutad, teckning af aktier, deraf staden Lidköping dels definitivt tecknat sig för 100,000 Riksdaler, dels ock garanterat teckning af aktier för återstoden af tredjedelen af den beräknade anläggningskostnaden; hvarjemte länets sist hållna landsting erkänt vigten af denna grenbana genom fattadt beslut, att understödja företaget genom tagande af aktier för 30,000 Riksdaler.
Maj:t är underdånig framställning gjord med begäran om nådig Proposition till Rikets nu samlade Ständer för vinnande af statslåneunderstöd till utförande af ifrågavarande företag, rörande hvilket Majoren Adelsköld, uti afgifvet betänkande, yttrat att af alla inom riket hittills föreslagna jernvägar ingen visat så gynnsamma terrängförhållanden, som den nu anmälda; och har Väg- och Vattenbyggnadsstyrelsen uti sitt underdåniga generalförslag upptagit denna grenbana bland dem, som i första rummet företrädesvis ansetts förtjenta af statsunderstöd samt i sådant afseende föreslagit en summa af 598,000 Riksdaler Riksmynt.
Då Konungens Befallningshafvande vid sistlidet års landsting gjorde framställning och länets Hushållningssällskap lät väcka .förslag om bidrag af tinget till den under byggnad varande Uddevalla—Wenersborg—Herrljunga-jernvägens framdragande inom länet till Håkantorp, skedde det under förutsättning af denna banas vidare utgrening åt Lidköping; och i öfvertygelse om de stora och vigtiga, för att ej säga numera alldeles nödvändiga, fördelar, som derigenom skulle beredas ej ensamt de orter, som ett sådant jernvägsnät skulle genomlöpa, utan äfven åt andra mera aflägse, dermed dock nära förbundne trakter; och då hos Kongl. Maj:t i underdånighet framställdes om statsbidrag till utförande af jernbanan emellan Uddevalla—Wenersborg och Herrljunga, hvilken vunnit Kongl.
Maj:ts nådiga bifall och Rikets Ständers understöd samtafVägoch Vattenbyggnads-styrelsen tillstyrkts på samma gång Styrelsen uti afgifvet underdånigt betänkande förklarat, att bland alla vid sist hållna riksdag till erhållande af allmänt understöd anmälda vägfrågor, den nyssnämnda företrädesvis vore deraf förtjent, så ingick i denna framställning ett gifvet antagande af denna banas vidare utgrening till Lidköping.
Det synes sålunda vara otvifvelaktigt, att anläggning af en grenbana från Lidköping till Håkantorp står i oskiljaktigt sammanhang med jernvägen emellan Uddevalla—Wenersborg—Herrljunga och utgör en så integrerande del deraf, att ett verkligt system, först genom tillkomsten af denna grenbana kan sägas uppstå i anläggningen af Uddevalla—Wenersborg—Herrljunga-jernvägen; dervid, om nu ifrågasatta grenbana ej kan komma till stånd, de fördelar, som åsyftats genom Uddevalla—Wenersborg—Herrljunga-jernvägen, i icke oväsendtlig mån skola inskränkas.
Efter den öfvertygelse, hvartill det allmänna omdömet tror sig berättigadt, skulle det jernvägsnät, som sålunda uppstode i länets bördigaste och mest vidsträckta landtbrukspistrikt, komma att genom sina verkningar medföra större gagn, än någon annan dylik 158 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o 65. anläggning inom länet kan åstadkomma.
Genom sammanbindningen med den stora statsbanan och dess utgrening öfver riket, skulle för dessa orter beredas väg till den största export-orten på vestra kusten och till det öfriga landet; genom förening med Elfsborgs läns vidsträckta och folkrika fabriksdistrikter skulle nya och vigtiga afsättningsorter uppstå; och genom beröring af tvänne af Wenerns hamnar skulle en lätt förbindelse vinnas med Norrige genom Seffle kanal och jernvägen öfver Arvika samt med Wermland och andra kring Wenern belägna orter, hvilka hittills varit i behof af Westergötlands produkter på samma gång de" derstädes till en del sökt afsättning för sina egna; och slutligen skulle genom en sådan sammanbindningsbana mellan Lidköping och Håkantorp länet blifva i betydligt omfång befordradt, enär det sålunda kompletterade jernvägsnätet skulle komma att direkt utsträcka sin verkan inom Kållands, Åse, Wiste, Barne, Laske, Skånings, Kinnefjerdings och Kinne härader, på hvilkas redan gynnsamma jordbruks- och dermed förenade näringars förhållanden en högst fördelaktig inverkan skulle visa sig.
Skaraborgs län har omkring 231,000 innevånare, och 4,863 mantal; deraf:
Mantal. inom Kållands härad 14,448. 337.
„ Åse „ 6,854. 170.
„ Wiste „ 8,491. 182, „ Barne „ 10,868. 269.
„ Kinne „ > • 10,638. 216.
„ Kinnefjerdings „ 7,489. 172.
„ Skånings „ : 16,150. 375.
„ Laske „ 6,109. 137.
Städerna Skara och Lidköping 5,800.
Summa 86,847. 1,858.
Enligt en af Landtmäteri-direktören Friberger upprättad statistik öfver länet innefattar detsamma 1,677,972 tunnland.
Enligt de af Hushållningssällskapet samlade uppgifterna från länet till den s. k.
Finans-komitéen utgöra häraf:
Åker 426,244 tunnland.
Äng 183,153 Häraf ligger inom: Åker.
Kållands 34,927. 5,233. Wiste 25,439. 4,810.
Åse 19,067. 1,504.
Barne 26,041. 4,432.
Kinne 20,412. 3,524.
Transport 125,886. 19,503.
N:o 65. 159 Transport 125,886. 19,503.
Kinnefjerdings 20,919. 2,006.
Skånings ' • 38,146. 5,875.
Laske 10,090. 2,907.
Summa 195,041. 30,291.
Inom hela länet utgjorde, enligt sistnämnda upp- ter, utsädet 310,362 tunnor.
Deraf inom Kållands härad 23,648. Wiste 18,536.
Ase „ 13,292.
Barne . 19,101.
Kinne ,, 13,606.
Kinnefjerdings 12,694. ., Skånings „ 33,754.
„ Laske . . 9,236. 143,867 tunnor.
Skörd inom hela länet 1,667,492 tunnor.
Deraf inom Kålands härad „ Wiste „ ........ 88,351.
Åse ., 65,615.
„ Barne „ 84,546.
Kinne „ 89,579.
Kinnefjerdings 68,762.
Skånings 159,344.
„ Laske „ 34,300.
725,945 tunnor.
Behållning af skörd, efter afdrag af ut- utsäde inom hela lånet 1,357,330 tunnor.
Deraf inom Kållands härad 111,800.
„ Wiste „ 69,815.
„ Åse 52,323.
Bafne „ 65,445.
„ Kinne 75,973.
„ Kinnefjerdings „ 56,068.
„ Skånings „ 125.590.
Laske „ 25,064. 582,078 tunnor.
Spanmål till kreaturen inom hela länet . 231,529 tunnor.
Deraf inom Kållands härad 16,354.
„ Wiste „ 14,852.
„ Åse „ 4,691.
Transport 35,897. 160 Motioner hos Borgare-Ståndet 1865.
Deraf inom Barne härad ....
„ Kinne „ ....
„ Kinnefjerdings „ ....
„ Skånings „ ....
„ Laske „ ....
Spanmål till personlig förbrukning person inom hela länet . . . inom ofvannämnda 8 härader.
. 35,897. 15,596. 9,477. 11,772. 18,792. 4.195. efter 1 '/a tunna för 95,729 tunnor. 346,500 tunnor. 130,270 '/a „ Behållning af skörd, sedan derifrån af dragits hvad som åtginge till utsäde, personlig förbrukning och kreaturens utfodring, inom hela länet inom ofvannämnda 8 härader Inom länet funnos: hästar oxar kor . ungnöt får . svinkreatur 779,101 tunnor. 356,079 21,478. 34,657. 65,433. 38,406. 87,732. 31,324.
Deraf inom ofvannämnda 8 härader, nemlige 279,030.
Kor. .Ungnöt.
Svinkreatur.
Kållands 2,265. 1,662. 4,429. 2,536. 6,545. 2,473. Wiste 1,795. 706. 3,402. 1,687. 4,586. 1,497.
Åse 1,080. 551. 1,950. 989. 2,873. 1,085.
Laske 744. 851. 1,348. 1,185. 1,899. 586.
Barne 1,678. 904. 3,415. 2,331. 4,814. 1,495.
Skånings 2,307. 2,345. 4,603. 2,544. 6,276. 2,783.
Kinnefjerd. 1,026. 1,005. 2,331. 1,128. 2,418. 1,243.
Kinne 918. 1,686. 3,085. 2,029. 4,352. 1,665.
Summa 11,813. 9,710. 24,563. 14,429. 33,763. 12,827.
Summa kreatur inom ofvannämnda härader . . . 107,105; hvaremot, såsom förut nämndt är, hela mängden af kreatur inom länet utgjorde 279,030.
Jemföras nu dessa siffror med hvarandra inhemtas att en betydlig öfvervigt af ofvan anmärkta förhållanden inom länet ligger hos de omnämnda 8 häraderna eller den del, som genom det ifrågasatta jernvägsnätet skulle tillskyndas direkta fördelar.