Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot och då, beträffande hamnbyggnaden vid Cimbritshamn, Utskottet numera, i följd af Rikets Ständers beslut angående dispositionen af Banco-vinsten, blifvit satt i tillfälle att för föremål af denna beskaffenhet taga i beräkning större tillgångar, än som vid det förra Utlåtandes afgifvande var händelsen, har Utskottet ansett sig böra, med frånträdande af samma sitt utlåtande i denna del och utan att göra frågan örn denna hamnanläggning beroende af den vid Åhus tillstyrka, att Rikets Ständer måtte såsom bidrag lill hamnbyggnaden vid Cimbritshamn bevilja nämnde stad elt anslag af 15,ooo R:dr och ett låne-understöd af 25,ooo R:dr, tillsammans 4o,ooo R:dr mot vilkor, att stadens och ortens invånare tillskjuta hvad, som derutöfver, enligt kostnadsförslag, till arbetets utförande, erfordras.
Vidkommande den ifrågasatte upprensningen af Helge-ån, för att göra denna å flottbar för timmer från Småland, så enär detta förslag icke är åtföljdl af någon utredning, att företaget vid anstäld undersökning funnits utförbart eller huru stor kostnad dertill skulle komma att erfordras, anser Utskottet icke något anslag för berörde arbelsföretag nu kunna tillstyrkas, men finner sig likväl, med afseende å den fördel, som genom en sådan upprensning skulle kunna tillskyndas orten, böra hemställa, att Rikets Ständer mätte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att undersökning, rörande Helge-åns upprensning, i ändamål att göra denna å flottbar för timmer från Småland, måtte af Kongl. Maj:t i iNåder anbefallas. 48 Stats-Utskottets Utlåtande, IV:o 435, Litt. C, 38:o. Utskottets Utlåtande, i fråga om upprensning af Höje och Lödde åar, har af Bonile-Ståndet blifvit bifallet, samt af de öfriga RiksSlånden lemnadt utan anmärkning, och torde denna punkt följagtligen kunna anses icke påkalla någon vidare åtgärd från Utskottets sida. 39:o.
Yid yttrandet, angående upprensning af Rottne-ån och Ronneby Köpings redd, har inom Borgare-Ståndet förekommit den anmärkning, alt, med afseende å dea dryga andel i kostnaden, som invånarne i alla fall skulle komma att få vidkännas, åtminstone hälften af den tillstyrkte summan, 10,000 R:dr, bordt kunnat beviljas, att utgå såsom anslag.
Bonde-Ståndet har återremitterat denna punkt, under åberopande af de vid Utlåtandet i allmänhet gjorde anmärkningar, hvaremot Ridderskapet och Odelii samt Preste-Ståndet lemnat densamma utan anmärkning.
Då uti den motion, som föra nied t yttrandet i denna punkt, blifvit ifrågasatt antingen anslag eller lån till det af Utskottet tillstyrkte belopp, samt tvänne Riks-Stånd lemnat punkten utan anmärkning, anser Utskottet sig böra det förra Utlåtandet vidblifva. 40:o. II vad Utskottet anfört, i anledning af Herr Foenanders motion om förberedande undersökningar för en canal genom Skåne, har af Ridderskapet och B deln samt P reste-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bonde-Ståindet bifallet, hvaremot ledamöter af Borgare-Ståndet yrkat bifall till motionen.
Yid detta förhållande finnér Utskottet sig sakna skäl att frånträda det förra yttrandet. 41:o.
Utskottets yttrande, angående hamnbyggnaden vid Wisby, har af Ridderskapet och Jdeln samt Preste-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning.
Inom Borgare-Ståndet har blifvit erinrad t, att Utskottet icke bestämt tiden för det tillstyrkte anslagets utgående, och Bonde-Ståndet har återremitterat punkten, på grund af de vid Utlåtandet i allmänhet gjorde anmärkningar.
Då, hvad tiden för anslagets utgående beträffar, Utskottet endast får hänvisa till det allmänna yttrande, som rörande utbetalningen af de å extra Stats-regleringen anvisade medel blifvit afgifvet, samt Utlåtandet i denna punkt för öfrigt blifvit af Irenne Riks-Stånd lemnadt utan anmärkning, vidblifver Utskottet delsarum? b) Ut - Stats-Utskottets Utlåtandej N\o 435., Litt, C, 49 b) Utdikningar och af tappningar af sanka trakter och sjöar, för beredande af odlings-företag: l:o.
Utskottets yttrande i anledning af Prosten Sidners motion om anslag till upphjelpande af åkerbruket i Wester-Norrlands fjälltrakter har af Ridderskapet och Adeln blifvit lemnadt utan anmärkning och af BondeStåndet bifallet, hvaremot inom Preste- och Borgare-Stånden blifvit yrkadt, att hela det tillstyrkte beloppet 10,000 R:dr malte anslås för WesterNorrland ensamt, enär summan vore för liten att emellan fyra Län fördelas, samt Wester-Norrland hade det största behofvet af understöd, sedan dess hufvudsakligaste näring, den finare lärfts-tillverkningen, hotades med undergång.
Inom Preste-Ståndet har derjemte blifvit anmärkt, alt Utskottet icke till pröfning upptagit ett af Prosten P. G. Svedelius, i anledning af Prosten Sidners motion, väckt förslag om enahanda understöd för Dalarne, hvarförutan framställning egt rum, dels att den för de Norrländska Länen tillstyrkte summa kunde fyrdubblas och sålunda blifva tillräcklig för dem alla, dels att en viss summa måtte ställas till Kongl. Majtts disposition, för att icke blott i Norrland, utan äfven i andre Rikets provincer, användas till jordbrukets understöd och uppmuntrande.
Från Bonde-Ståndet har ock till Utskottet blifvit remitterad en af Sven Heurlin från Kronobergs
Län, i anledning al Utskottets tillstyrkan, att medel måtte af Rikets
Ständer anvisas till understödjande af odlingsföretag, den 1'7 October sisllidel år väckt motion: alt af Riksgälds-Contorets reserverade ofverskotts-medel 1,000,000 R:dr Banco mätte afsällas, för att från och med den 1 Juli 1841 ullemnas till större eller mindre odlings-lån åt sådane menigheter eller enskilde personer, hvilka styrka sig disponera ett mot det påräknade understödet från Statens sida svarande belopp egna medel, alt användas i och för uppgifne, vederbörligen undersökte och, enligt godkände kostnads-förslag, bestämde odlings-företag af större eller mindre omfång, hvarjemte motionären hemställt, alt ränta och capital-afbetalning måtte komma att beräknas efter enahanda grunder, som af Utskottet föreslagits, att säkerhet för lånet borde ställas och att Utskottet måtte föreslå de reglementariska föreskrifter, som i öfrigt kunde vara erforderliga.
Vid öfvervägande häraf och då det understöd, som af Staten kan lemnäs till befrämjande af jordbruket, medelst uppmuntrande af odlingsföretag, är ett ibland dem, som för så väl enskilde, som det allmänna Bih. till R, St.
Prot, 1840 och 1841- åt Sami, f JJd, 3 Band, Q Haft, 7 Stats-Ulskotlets Utlåtandej N'.o 435j Litt, C, medföra stora och obestridliga fördelar, har Utskottet, med fästadt afseende äfven å den, uppgift, som rörande de inom flere Rikets Län utrönte tillfällen till vinnande af odlingsbar mark, medelst aftappningar af sanka trakter och sjöar, förekommer i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående bildandet af en Styrelse för allmänna arbeten, funnit sig böra biträda den åsigt, hvilken sä val inom Riks-Stånden, sorn uti nyssberörde motion blifvit uttalad om behofvet af medels anvisande för sådane vatten-aftappningar och sänkningar af kärr och sjöar, hvarigenom odlingsbar mark kan vinnas.
Då likväl en väsendtlig olikhet förefinnes emellan de serskilda förila Jandena inom de norra och de södra delarne af Riket i så måtto, att jordbrukaren i de sednare är af climat och jordmån mera gynnad och följagtligen af odlingsföretag skördar en omedelbar och större fördel, än i de förra kan blifva händelsen, har Utskottet äfven ansett olika bestämmelser böra ega ruin för Statens understöd till de norra och till de södra orterna.
För de förra, lill hvilka Utskottet hänför Norrbottens, Westerbottens, Wesler-Norilands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs
Län, anser Utskottet, så framt den nytta, sorn med förslaget åsyftas, skall vinnas, inga bestämda, allmänna föreskrifter kunna meddelas, angående vilkoren för medlens utgående, utan tror Utskottet lämpligast vara, aLt till Kongl.
Maj:is
Nådiga pröfning må öfverlemnas att bestämma, 0111 de medel, sorn anvisas för hvarje serskildt föremål, böra utgå såsom anslag eller lån och, i denna senare händelse, huru med återbetalningen skall förhållas, saint om ränta bör erläggas eller ej.
För odlingsföretag i de södra orterne, der Statens bidrag synes böra med få undantag kunna inskränkas till att endast understödja den enskilda omtankans bemödanden, finner Utskottet deremot intet hinder mola, att, i öfverensstämmelse med hvad Utskottet här nedan tillstyrkt för företag af enahanda beskaffenhet, såsom allmän grundsats stadga, att Stats-medel få utgå endast såsom lån, till hälften af den för hela företaget beräknade kostnad; dock att, der serskilda omständigheter förekomma, som för vissa fall fordra undantag från detta allmänna vilkor, Kongl. Maj:t må ega, att äfven inom dessa Län bevilja Statsbidrag såsom anslag.
På grund af hvad Utskottet sålunda anfört och då, med afseende å de norra orternes större behof af understöd, den summa, som för ifrågavarande ändamål kan komma att beviljas, skäligen torde böra bestämmas lika för dessa och för Rikets öfriga provincer, tillstyrker Utskottet: a) att en summa af 100,000 R:dr B:co måtte ställas Slats-Utskoltels Utlåtande, N\o 435., Litt. C. 51 till Kongl. Maj:Ls disposition för alt, inom Norrbottens, Westerbottens, Wcster-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs
Län, användas till vatlen-aftappningar eller damm-byggnader, för motverkande af frost och till förberedande af sådane större odlings-företag, som öfverstiga menigheternes förmåga, samt att till Kongl.
Nådiga pröfning måtte öfverlemnas, att för hvarje serskildt föremål, i nion af den nytta, som deraf kari påräknas, bestämma om Slats-bidraget skall utgå såsom anslag eller lån och, i denna senare händelse, huru med återbetalningen skall förhållas, samt om ränta bör erläggas eller ej; och b) att till vatten-aftappningar eller andre förberedande åtgärder för större odlings-företag inom Rikets öfriga
Län må ställas till Kongl. Majus disposition en summa af likaledes 100,000
R:dr, att såsom lån, emot ränta och återbetalning i här nedan stadgade ordning, utgå till de enskilde, menigheter eller corporationer, som förbinda sig att sjelfve bestrida hälften af den på företaget belöpande kostnad, under förbehåll, att, der serskilda omständigheter kunna påkalla en annan ordning för Slats-bidragets utgående, Kongl. Maj :t må ega alt anvisa en mindre tiel af dessa medel, äfven såsom anslag, utan återbetalnings-skyldighet; hvarjemte Utskottet slutligen hemställer, att de här nedan tillstyrkte låne-understöd för Einmåns och Stångåns samt Hamble och Tollereds åars upprensning och för uttappning af myror på Gottland mätte, för den händelse medlen, af en eller annan orsak icke skulle komma att utgå, få på enahanda vilkor af Kongl. Maj:t disponeras till andre odlings-företag inom nu ifrågavarande Rikets Län. 2:0 3:o 4:0 Utskottets yttranden, i afseende på upprensning af Wåbäcks-forssen i Dal-eifven, odlingen af Stor- och Höns-myrorna i Dalarne samt upprensning af Olands å, hafva af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-Stunden blifvit lemnade utan anmärkning, samt af Bonde-Ståndet bifallne, hvadan Utskottet i dessa punkter endast åberopar sitt förra Utlåtande. 5:o Vid Utskottets yttrande, i anledning af de väckte förslagen om upprensning af Emman och Stångån, har inom samtliga Riks-Stånden blif - 52 Stats-Utskottets Utlåtande, N-.o -435, Litt, C, vit anmärkt, att Utskottet saknat skäl afstyrka det för Stångåns upprensning ifrågasatte Stats-bidrag, enär nyttan af företaget icke kunde bestridas, ortens invånare utfästat sig att bidraga med ?:delar uti kostnaden, eller mera än hvad för Emmån blifvit erbjudet, samt den omförmälde farhågan för Öfversvämningar uti de lägre belägne trakterna vore alldeles ogrundad, hvarom icke allenast den redan af Grefve von Platen i lifstiden verkställde afvägning, utan äfven det nu senast af Herr Öfverste Lagerheim till Styrelsen öfver Allmänna arbeten ingifne och för Utskottet tillgänglige undersöknings-instrument lemnade tillräcklig visshet.
Serskildt har inom Preste-Ståndet blifvit anfördt, att denna punkt af Utlåtandet lemnade ett ytterligare bevis på angelägenheten deraf, att Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts disposition emellan Riksdagarne ställa en viss summa till befrämjande af allmänt nyttiga företag.
Ledamöter af Borgare-Ståndet hafva, i sammanhang med denna fråga, fästat Utskottets uppmärksamhet derpå, att Rikets Ständer numera hafva, att till allmänna arbeten disponera en större del af Bankens behållna ränte-vinst; och inom Bonde-Ståndet hafva jemväl uti denna punkt blifvit åberopade de vid Utlåtandet i allmänhet framställde anmärkningar.
Då i afseende på det för
Emmåns upprensning tillstyrkte låne-anslag ingen anmärkning förekommit, får Utskottet endast uti denna del af Utlåtandet sitt förra yttrande åberopa.
I afseende på Stångån bar deremot, efter det Utskottets förra yttrande blifvit afgifvet, Kongl. Maj:t, uti Nådig Remiss af den i8:de sisth Januari, gifvit Utskottet del af ett utaf Herr Öfversten m. m .G. Lagerheim den 6:te October sisth år lill Styrelsen öfver allmänna vatten-byggnader afgifvet yttrande, uti hvilket Öfversten, på grund af anställde undersökningar, förklarat, att den föreslagna sänkningen af Irenne sjöar, som Stångån genomlöper, borde kunna, om nödig försigtighet vid utförandet iagttages, verkställas utan våda för öfversvämning af de nedanför belägna trakterna, och då föl jagt ligen det skäl, hvarpå Utskottet stödt sin förra afstyrkan af Stats-bidrag till detta upprensnings-företag, sålunda torde kunna anses förfallet, har Utskottet funnit sig böra, med frånträdande af berörde sitt yttrande, tillstyrka, att hälften af den för Slångåns upprensning beräknade kostnad 3o,8oo R:dr måtte, till delta företags befrämjande, såsom lån beviljas med i5,4oo R:dr B:co. Stats-Utskoltets Utlåtandej 2V.-0 435, Litt, C, 53 6:0
I anledning af Utskottets yttrande, angående upprensning af Himble och Tollereds åar, har en Ledamot af Preste-Slåndet hemställt, alt någon del af den tillstyrkte summan måtte beviljas att utgå såsom anslag.
Inom Borgare-Ståndet har förekommit enahanda yttrande med afseende å Banco-vinsien, som vid nästföregående punkt; och Bonde-Ståndet har, angående denna punkt, åberopat dess vid Utlåtandet i allmänhet gjorda anmärkningar.
Då Utskottet vid tillstyrkandet af Stats-bidrag för ifrågavarande företag följt samma grunder, som, i afseende på alla andra af enahanda beskaffenhet, blifvit af Utskottet iagtlagne, har Utskottet val icke funnit sig kunna frånträda dess uttryckte åsigt, att ifrågavarande summa 10,000 R:dr må i sin helhet beräknas såsom lån utgå; dock har Utskottet, enär utredt är, att de jordegare, af hvilka företaget skulle komma att utföras, till största delen utgöras af allmoge, och att således svårighet möjligen må kunna uppkomma för detsammas utförande, i händelse icke någon del af summan skulle kunna få anvisas såsom anslag, utan återbetalnings-skyldighet, funnit sig böra hemställa, att Kongl. Maj:t, i likhet med hvad Utskottet här ofvan, i afseende på odlings-företag inom Rikets södra Län i allmänhet tillstyrkt, må ega att, derest omständigheterna så skulle påkalla, anvisa en del af beloppet såsom anslag. 7:0
Det i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om anslag till låne-unders'öd för uttappning af myror på Gottland, afgifne yttrande liar af Bonde-Ståndet blifvit återremitleradt, på grund af de i allmänhet förekomne, här ofvan åberopade anmärkningar, hvaremot de öfrige Irenne Riks-Slånden lemnat denna punkt ulan anmärkning.
Vid sådant förhållande får Utskottet sitt förra yttrande vidblifva. c) Väg-anläggningar m. m.
Utskottets yttrande under N:ris 1—7, eller rätteligen 1—6, enär den af Hans Jansson från Elfsborgs Län, i sammanhang med Didrik Weströms och Lars Boethii näslförut omförmälde motion afgifne och, jemte den förra, till Utskottet remitterade förslag om anläggning af en väg genom Dahlsland, kommit att af misstag under serskild numer uppföras, har inom samtliga Riks-Stånden framkallat flerfaldiga anmärkningar.
Den liufvudsakligaste, och deruti de fleste Talare, Slats-Utskoltels Utlåtandej N'.o 435., Litt.
C. sorn sig yttrat i denna fråga, hafva sig förenat, innefattar alt
Utskottet för ett så vi”Ligt och högst behöfligl företag, sorn en allmän omläggning
Och förbättring af vägarne i Riket, tillstyrkt ett så ringa belopp, som 5o,ooo R:dr, att tinder 3 år utgå med 16,666 R:dr 3a sk. årligen; och har i anledning häraf blifvit yrkadt, att anslaget måtte förhöjas till minst 5o,ooo E:di årligen, eller mera, ända lill 120,000 R:dr, enligt Pehr Sahlströms af Utskottet omförrnälde motion.
Vidare har blifvit erinradö, alt.
Utskottet allt för lösligt behandlat de med afseende å denna fråga till Utskottet remitterade motioner, hvadan Utskottet blifvit anmodadt att närmare utreda förhållandet och till Rikets Ständer inkomma med yttrande i afseende å förslagen om en allmän afvägning och ny utstakning af de större vägarne i Riket, om en lag, angående de vilkor, hvarunder jordegare skola vaja skyldige att afträda den mark, söm fordras för nya väganläggningar, och i sammanhang dermed om tillägg till Byggninga-Balken, i afseende på jordersättningar för vintervägar, samt om en bestämd föreskrift med huru stor lutning en väg får anläggas, örn lösdrifveriets förekommande, enligt hvad uti Herr Bydins motion, i sammanhang med förslaget om vägarnes förbättrande, derom blifvit yllradt, om nedsättning i bevillningen och öfriga utskylder för Lima Socken samt om väganläggning i Dalsland genom en del af Norrland, och emellan Götheborg och Jönköping.
Emot det af Utskottet föreslagne vilkor, att de vägbållnings-skyldige borde uti hälften af arbetskostnaden för vägars omläggning deltaga, har jemväl inom samtliga Riks-Stånden blifvit erinradt, att ett sådant vilkor skulle, i de flesta fall, komma att omintetgöra möjligheten af vägarnes förbättring, hvadan det blifvit yrkadt, dels alt Staten -måtte ensam bestrida kostnaden för dessa företag, dels att till Kongl. Maj:t eller hvarje orts comnmnal-styrelse måtte öfverlemnas att i sådant afseende förordna efter omständigheterna.
Ytterligare bar förslag afgifvils, alt orden ”alla dåliga vägar” matte komma att i Rikets Ständers beslut inflyta, i stället för de af Utskottet begagnade, enligt hvad förmenades, mindre tydliga uttryck, samt att förbättringen borde utsträckas äfven lill häradsvägarne i Riket; och har slutligen inom BondeSi urnlet blifvit allmänt uttryckt den åsigt, att de medel, som komma att anvisas, icke böra ställas lill Kongl. Majtts disposition, utan fördelas emellan de serskilda Länen, att, efter communernes egen pröfning, användas i sammanhang med undsäUningsanstalter.
I sammanhang med återremissen af denna del af Utlåtandet, har äfven från Borgare-Siandet blifvit lill Utskottet remitterad en af Herr Petre till Ståndets Prolocoll ingifven skrift, deruti förslag blifvit väckt, att, för Slats-Ulskottcts Utlåtande, N',o 435., Litt, C. 55 att öppna en nu alldeles saknad communicalion emellan Öfver-Calix Socken i Norrbotten och den vid hafvet belägne Neder-Calix Socken, en väg måtte anläggas, hvarför kostnaden blifvit beräknad lill 7,000 R:dr Banco; varande vid denna skrift bilagde tvänne Socknestätnmo-Protocoll, ett af Kongl. Kammar-Collegium, i afseende på denna [öreslagne vägan läggning den ip:de September 1826 meddeladt Utslag, samt en Charta öfver trakten.
Hvad nu först angår de af serskilde Ledamöter inom Riks-Slånden afgifne anmärkningar i afseende på behandlingen af de till Utskottet rörande väganlägguingar remitterade motioner, får Utskottei ; niora: att, då Utskottet numera tillstyrkt bela det af Kongl. Maj:t ti!l? disposition af Styrelsen för allmänna arbeten äskade anslag för rese- och undersökningskostnader samt expencer, stort 6,666
R:dr 3a sk. årligen, tillgång deraf bör vara att påräkna lill undersökningen i och för väganläggningar, utan alt något serskildt anslag för sådant ändamål erfordras; att Lagen uti 25 Gap. 1 § Byggninga-Balken meddelar föreskrift, rörande afträdandet af de egor, sorn mota och föreligga der allmän landsväg skall anläggas, och att dessutom hvarken denna fråga eller den om tillagg till Byggninga-Balken, rörande jordersättningar för vinterväg, och om den lutning hvarmed en väg må få anläggas, tillkomma Stats-UtskoLlels pröfning, eller stå med extra Stats-Regleringen i något sammanhang; att andre Rikets Ständers Utskott haft tillfälle yttra sig och tillstyrka åtgärder i afseende på lösdrifveriels förekommande, med flere dermed gemenskap egande frågor; alt, hvad rörer yrkandet om nedsättning i bevillning och öfrige utskylder för Lima Socken, Slals-Ulskottet funnit sig böra öfverlemna denna fråga lill
Be vi i Inings-UtskotteL; samt alt, då Utskottet, enligt hvad dess förra Utlåtande gifver vid handen, icke funnit de väckte förslagen om anläggning af nya vägar inom åtskillige uppgifne orter vara så utredde, att anslag dertill af Utskottet kunnat tillstyrkas, Utskottet, innan förberedande undersökningar blifvit anställde, angående nyttan och behöfligheten af desse väganläggningar, samt de menigheter, som deraf hufva fördel, blifvit hörde, rörande bidrag till kostnadens bestridande samt vägens framtida underhåll, icke eller kan frånträda de åsigter, som, rörande detta ämne, legat lill grund för Utskottets förra yttrande.
Ulskotlet kan icke eller instämma uti det framställde yrkandet, alt, i stället för det af Utskottet begagnade uttryck: ”backiga eller eljest förcornnmnicationen mindre tjenliga delar af de allmänna landsvägarne i Riket”, måtte komma att begagnas orden: ”alla dåliga vägar”, hvilket sednare uttryck Utskottet anser vara mera oegentligt och obestämdt än det förra, 56 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 435., Litt.
C. åfvensom Utskottet hyser den åsigt, att då Härads- eller Sockne-vågar, med få undantag, mera åro afsedde för hvarje serskild orts enskilda behof, ån för det allmänna, de Stats-bidrag, som för landsvägars förbättrande kunna komma i fråga, icke lämpligen böra i allmänhet utsträckas äfven till de förstnämnde, hvilket åter, genom begagnande af det föreslagne uttrycket: ’’alla dåliga vågar," skulle inträffa.
Äfvenledes har Utskottet, dä behofvet af vågarnes förbättring icke är lika inom alla orter, och följagtligen någon rättvis och billig generel grund för fördelningen af de medel, som för detta ändamål anvisas, icke förefinnes, ej ansett sig kunna, på sått inom Bonde-Ständet blifvit yrkadt, föreslå, att dessa medel må emellan de serskilde
Lånen fördelas.
Deremot har Utskottet vid det förhållande, att en ökad kostnad, i och för grusning och underhåll af ett nytt vågstycke, kommer alt drabba de våghållningsskyldige, och att icke egentligen desse, utan hela orten och alla de, som färdas på vågen, hafva nytta af omläggningen, funnit sig böra biträda den inom Riks-Stånden uttryckte åsigt, att det för Stats-bidrag till vågars förbättrande tillstyrkte vilkor, att de ”vdghdllningsshyldige” böra med hälften i arbetkostnaden deltaga, må utgå; samt med fästad t afseende å de inom samtlige Riks-Stånden förekomne yrkanden om förhöjning uti det anslag, Utskottet tillstyrkt, ansett sig, med frånträdande af sitt förra yttrande, böra tillstyrka, att, för anläggning och förbättring af backiga eller eljest för communicationen mindre tjenliga delar af de allmänna landsvågarne i Riket, mätte till Kongl. Maj:ts disposition ställas en summa af i5o,ooo R:dr, att under 4 år utgå med 07,500 R:dr årligen, samt att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna att för hvarje serskildt fall förordna i hvad mon vederbörande menigheter, sorn åslunda omläggning och förbättring af sådane vågstycken, må vara pligtige att till företagets utförande med arbete bidraga.