Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Numer-Lotteri-medel 116,567 i36,883 147,544 53,843 128,214 j 10,869 n3,56o — n3,56o — — 110,000 — — Bak- och Lots-medel 55,ooo 55,735 6o,o32 5o,7o3 49.944 5o,o6i 5o,ooo 5o,ooo — — 5o,ooo — 29. 30.
Danska Fyrings-m<?dei, 35oo R:dr H. B:o ....
Ersättningar . . .". 8,760 — — H. B:o 3,5oo 31,311 II.
B:o 3,5oO 34,963 22,0.43 IL
Bro 3,5oo 23,372 9,333 22,766 21,364 8,986 i8,5o4 9,734 16,293 8,750 16,000 — *) 25,000 I ““ *) 25,000 * - 3i.
Observations-medel 10,000 20,894 21,3 lid 10,766 8,3i5 10,000 10,000 — — 10,000 — — 32. 16,000 16,000 — — 17,000 — — 33.
Intercssen , 283 — — 7>5i i 10,582 9,168 1,930 i,s4i 1,092 1,288 — *) — — 1,000 — — S:r 3,709,932 29 10 4>*77,760 4,340,609 5,544,368 3,859,768 3a 3,749,47° — — 3,859,102 23 6 34.
Sjö-Tulls-medel 1,403,176 10,880 1,319,088 10,920 319,729 245,201 447,331 1,571,390 i,834,i36 ".973 2,064,978 11,791 346,662 308,590 467,839 2,213,073 12,198 357,512 297,186 467,620 1,988,388 12,000 t6 2,200,000 1,950,000 35.
Salu-accis af Städerne 11,925 320,000 ii,2ö6 12,000 — — 7,5oo — — 36.
Post-medel 3o3,895 237,476 439,916 317,254 323,677 290.000 460.000 16 35o,ooo — — 35o,ooo — — 37. 38.
Chartae-Sigillatae-mcdel _ . 245,754 466,878 286,288 3oo,ooo — — 290,000 — — Bränyins-afgift 429,000 — — 454,867 — 460,000 — — 460,000 — — S:r 2,757,925 — — —— 2,909,620 3,199,861 3,347,590 3,074,065 32 — 3,322,000 — — 3,o57»5oo — — 3» Summa Restantier ...»
Inkomster, ej påräknade 6,467,357 29 10 2ö5,349 a3i,oi8 218,066 1 7,087,370 l83,602 213,995 ,7,540,471 136,087 40,671 8,891,959 96,540 21,821 6,933,834 100,000 16 — 7,071,47° 100,000 — — 6,916,602 99>997 23 24 6 6 Summa Summarum 6,467,807 29 I°l — 7,484,967 7,717,229 9,010,320 7,o33,834 |i6 — 7,151,47° - - 7,016,600 — - Kronovärde 353,020: 21. 2. 344°° T:r å 5 R:dr. 108,587 T:r 4 kpr å 5 Ridr. 16,600 T:r ä 5 K:dr. indelt 3,457 T:r t5 kpr. 7000 T:r å 5 R:dr. upptagne bland Extra Uppbörder.
2,5oo R:dr å 128 st. 35o Sk:iSf å 120 R:dr.
16,000 St:S å 5§ R:dr.
4,200 Sk:Ä å i6§ R:dr.
25o T:r å 16 R:dr. *) upphör. *) å Lagmans- och Häradsli.-räntan upptagen. *) upptagne bland Ord.
Räntan. 24,a5o T:r å 5 R:dr. 2,3io T:r ä 5 R;dr. *) 60,000 R:dr Icmnade inom Column. *) bland Ersättningar upptagne. deribland Stubbören 1000 R:dr. *) utgår.
N:o 11. 12. i3. *4- 15. 16. >7- 18. *9* 20. 21. 22. 23. A 25. 26. 27. 28. 29- 3 o. 3i. 33. 34. 35. 36. 37- 38.
Tableau öfver de Öfverskott oell Brister, som samt de Öfverskott som för å Stats-Medlen uppkommit för åren 1824 med 1826, Ordinarie Inkomster.
Ordinarie Ränta * Afrads-Spanmål Tiondc-Spanmål •••••; Tionde-lösen efter bestämda priser Arrende-medel Stubbören • • * * * '
Silfver-tionde, Myntare-lön och Slagskatt Koppar-ränta och Slagskatt . . Awesta Koppar- och Manufactur-Tull •
Tionde- och Hammarskatts-Jern Alun-tionde Kalkugns-afgift Mantalspenningar • • ; • • 1 ' * ' ‘ ’ * ' Lagmans- och Häradshöfdinge-ränta Gernings-ören * Sterbhus-afgift . . . • • r • • * • * • • j* Bötcs-medel • • • • ' lT,.’ * ' Indragne och Bespardc Militia: Lömngs- och Bostalls-rantor luat UgUb U « Caval leri-Regemen ter nes Hästvacance-Spanmäl Ständige Vacancc-afgifter vid Skånska Infanteri-Rcgementernc Tillfällige Rotevacance- och Mötes-afgifter Kneckte-Rotefrihets-medel Båtsmans-vacancc-afgift Krut- och Salpeter-försäljnings-medel Controll-Stämpel dito Numer-Lotteri dito Båk- och Lots- dito Danska Fyrings dito Ersättningar Interesse-medel - Extraordinarie Inkomster SjöTulls-medel . .
Salu-accis af Städerne Post-medel ....
Chartae-Sigillatae dito Bränvins-afgift . .
Inkomster, i Riks-Staten ej påräknade S:r S:r Summa Bristerne afgå „ , ... Återstå netto Öfverskott Summa Öfverskott.
Netto för åren 1824, i8a5 och 1826 2,232,963: 38. i. approximativt för åren 1827 och 1828 . .
■ . i,55i,5oo: Tillsammans 3,784,463: 38. 1.
För Öfverskott. 36,389 39 4 4,io5 35 3 629 Ö 3 2,o5o • 4 8 10,446 25 1 99 12 2 46,774 *9 3 i,855 20 2 1,295 3o 6 7,166 36 8 3,379 — 1 7>°99 36 5 3o6 1,469 *4,9*4 3j,33o 10,766 n,364 1,642 i99,°37 »47,784 48 9,288 25,867 182,988 213,995 596,072 58,320 537,751 1824.
För år 182a.
Föi år 1826.
För år 1828 Brister.
Öfverskott, approximalivt beräknad t. 57,o5o 4* 3 69,590 23 — — i3.oi 1 iS 5 — 15,86o 37 10 94,3i9 46 3 — — ' CO 1 ^ 1 ci 6 4 1,060 46 11 — 63,607 11 6 — — 4,o63 18 3 — — 4>ioi 26 2 — — 2,447 3i 11,384 *7 7 — — 37,807 3o 2 — — 685 44 8 — — 886 3 2 — — — — 2,679 35 S — — 4,284 5 11 — — . __ 5,393 *7 10 — 12,219 i3 9 — — — 2,oo3 l7 8 — 2,602 3?
11 88,978 32 2 — 96,695 27 10 — — . 2,195 1 7 — — 1,175 i5 9 — — — — 1,469 '9 4 — — 857 4o 9 — 22 21 10 — — 81 37 10 — — 34 2> 9 . 11,584 20 — — 10,929 24 2 — — — 5,o54 45 4 — — 4.7^3 24 6 — — 25 32 — — 61 16 — —— — — 60 — 5,194 29 3 — — 3,372 40 6 — — 728 29 10 2,44° 10 — — 5,1 s9 46 6 — — 4,176 4° 3 I,5l2 i3 1 — — 28,763 18 2 — 19,822 33 3 — — 27,461 40 1 46,042 12 3 — 5,273 20 — — 3,927 20 — 5,665 29 4 —— — 9 '/ 9°4 32 4 837 25 11 — — 2,006 26 4 — — — 226 *9 4 — — *97 33 11 —— — — 2,742 47 11 — — 13,044 *9 9 —— — — - 23,600 38 6 — — i7,3oi 26 9 — — 3,8i8 22 10 — 3,536 20 8 — 3,373 — 1 *9,969 47 — — 3,866 36 1 — — 1,156 42 1 — 5,o55 3o 10 — — 4.938 3< 2 . 236 47 — — 984 18 — — — 6,5o4 10 2 — — 4,293 34 7 — — - 766 24 8 — — —— — i,684 1: 6 — - i,o53 43 2 — — 8o4 10 3 — — 53,606 39 2 256,68g 24 8 57,966 28 11 532,73a 2 3 12,690 IC ~5 i5o,ooo ~ i5o,ooo — — 34*1906 5 7 , 425,897 8 3 . 736,000 — — 383,5oo — — — 133 44 4 273 29 10 — — —■p — - — 4,7*4 3 6 7,966 27 1 —- 8,833 4o 7 — — 8,000 — — 8:000 — 3i,5go >9 1 . — — 20,186 28 11 — — 20,000 — 20,000 — — - 38,839 2 3 — — 38,620 27 1 — — 38,ooo — — 38,000 z 4,7*4 "3 ~6 420,302 ~6 — i33 44 _4 493,8n 38 "8 — — 802.000 — — 449’5oo — — — — — 40,671 25 4 — — 21,821 25 7 — — 58,320 42 ~8 717,663 1 — 58,122 *.o48,365
Ii ~6 12,693 *9 ~5 — — 58,122 25 3 — — — I2,6g3 *9 5 — — 609,540 3o 9 1,035,671 47 g52,O0O " 599,5°o Betänkande n. i65 och när den afgår från ofvanstående 543,742: 18. 2., så återstår det disponibla beloppet af de högre beräknade Inkomsterne, med 274,8 [3: 3g. 2.
Antager man dertill, att de af 1823 års R:s St:r, för Försvarsverket, af Öfverskotterne anviste 233,333: 16. årligen, hädanefter, enl.
K:gl. Propositionen, blefve å Stat uppförde, och således icke vidare gravera de blifvande Öfverskotten, så minskas derigenom ytterligare den disponibla summan till 4p48o: 23. 2.
Af Herr CommerceRådet Santesson.
"Sedan Höglofl.
H. St:r tillstyrka bilall 166 Stats-ölskottets till K. M:ts Nåd.
Proposition, att Bak- och Lotsmedlcn hädanefter hållas användbare ensamt för de dermed afsedde behöllige ansalter för sjöfartens tryggande, erlänt den princip, att ingen behållning å denna Inkomstfitel för Staten må påräknas, men väl Fyr- och Båk-inräitningen vinna de nödvändige förbättringar, som sjöfarten så högeligen påkallar och länge varit i saknad af, har jag för min del trott med en sådan princip ej väl öfverensstämmande att uppföra, som Statsinkomst, Danska Fy ringsmedlen R;dr 35oo Ilainb.
— Jag anser ock så mycket angelägnare, att äfven denna del af Fyr- och Båk-inkomsten reserveras till fördel för dess ofvannämnde egenteliga ändamål, som jag förutser att derförutan ej kan efter behof förändras det högst släta tillstånd, hvaruti våra Båk- och Kyr-anstalter nu äro, enär utaf nu befintelige 12 Fyrbåkar inalles å hela Svenska kusten endast'2tne äro Lampfyrat-, och af de öfrige 10 Stenkolsfyrar, blott fyra täckta men 6 öppna, hvilka på långt när ej gpra den nytta som de förstnämnde; hvadan ock, (enligt officiel uppgift af Herr LotsDirecteuren Bruncrona) ej allenast 9 af dessa Betänkande n. 167 äro f. d. anbefallde att förändras till Lampfyrar, utan ock derutöfver ej mindre än 8 nya af behofvet påkallade Lampfyrar, enligt R.
Jag får sluteligen härtill lägga, att då K. M:ts Nådiga Proposition afser, att de hittills, ej Båk- och Lots-Inrättningen, utan io:de HufvudTiteln, påförde samtelige aflöningar för Båk- och Lotsverket, hädanefter också godtgöras af inkomsterne för Fyrbåkarne och Lotsverket, hvilka aflöningar lära uppgå till omkring 20,000 R:dr, så synes mig öfverskottet å dem blifva alltför otillräckligt att svara till de ofvannämnde behofvens uppfyllande, åtminstone ej förr än i en aflägsen tid, hvilken dock för så angelägna behof ej bör afbidas, hvarförutan, om det skulle visa sig, att desse inkomster framdeles lemnade något verkeligt öfverskott, sådant aldrig bättre kunde användas än lill nedsättan - 168 Stats-Utskottets de af de afgifler, som
Men då pluralitelen af Höglofl.
StatsUtskottet ej delat dessa mina åsigter anhåller jag, att de, såsom min enskilda reservation, få åtfölja Höglofl.
Häruti hafva inslämdt Herr Gon tre Amiralen, von Schantz saint Herr Eckerman.. 2:0 Vid Utskottets tillstyrkande i 33 Punden om In~ teressemedel.
Sedan detta ändamål var vunnit, befanns ett öfverskott, hvaraf en Cassa formerades.
Jag reserverar mig häremot,” Herr CommerceRådet Santesson, Nils Strindlund från WesterNorrlands Län samt Carl Bergman från älfsborgs
— Jag finner derföre ingen betänklighet att, med anledning af K.
Mits Nådiga Proposition, föreslå, att den så kallade Wermländska Landtvärns-Cassan användes till fond för pensioner åt blesserade, vanföre eller utfattige Fältjägare eller åt deras Enkor och oförsörjda barn, så mycket heldre, sorn jag tror detta användande, högeligen påkalladt af behofvet, nu mera bäst öfverensstämma med Gassans ändamål — och icke, genom förminskningen af 288 Ridr i de årliga Inkomsterne, någon Statsbrist kunna uppkomma.
Af dessa skäl, tror jag mig böra afvika ifrån pluralitetens tanka.” Anders Nilsson från Wermlands Län: ”Sorn Wermlands FältjägareRegemente nu mera på Stat är uppford t, lika sorn de andre LandtRegementerne, finner jag mig föranlåten inför R.
H. St.T anhålla, att all den ränta sorn faller af Wermlands Landtvärns-Cassa måtte hädanefter icke som Statsmedel ingå, utan att den framdeles bör tillfalla fattiga Jägares Enkor och barn till understöd, hälst som denna Gassa af Länets innevånare förskjutits och till ett Gränseprovinsens försvar inrättats.
R:s St:r hafva vid sista Riksdag fästat uppmärksamhet vid följande med de såsom Ordinarie Inkomster i PiiksStaten beräknade Mantalspenningarj Lagmans- och lid - 172 Stats-Utskottets rådshof,Idinge-!' antan samt
Ster bhus-afgiften före funne förhållanden, nemligen:
Att de förstnämnde, eller Mantalspenningar^, som uppkommit, i stället för den förut varande Qvarntulls-afgiften, erläggas, på grund af MantalsCommissarielnstructionen d. 20
St:r likväl nu mera och då desse förhållanden upphört, hvarken instämma med billighet eller med afgiftens egenskap af Koppskatt, grundad på hvarje persons arbetskraft, utan afseende på förmögenhet; och då för öfrigt nu mera R. o. A., för egne personer och sitt folk, samt PresteStåndet för dem af EcclesiastiqueStaten, som tillförene njutit befrielse från denna afgift, vid 1809 och 1810 årens Riksdag densamma sig åtagit, funno R.
St:r en fullkomlig likhet i Mantalspenningarnes utgörande öfver hela Riket böra destohäldre tillvägabringas, sorn StatsVerkets inkomster sålunda äfven skulle vinna en tillökning af a3,ooo R:dr årligen.
Betänkande n. 173 Lagmans- och Häradshöfdinge-räntitn sorn i vissa orter kallas Lagmans-marker_, och har sin upprinnelse från Allmogens skyldighet i äldsta tider att underhålla Lagman och Häradshöfding genom gärd, utgöres af hvarje Matlag på landet med de undantag 1741 års Reglemente samt andre serskildta förordnanden medgifva, och hvilka undantag hufvudsakeligen afse R. o. A. för deras vid nämnde tid ägande Säterier jemte Ecclesiastique personer m. fl. Inberäknadt de så kallade Tingsgästnings-penningarne, hade Lagmans-markerne, likmätigt Brefven d. 11 Julii 1752 och d. 20 Januarii 1753, bordt af Allmogen utgöras med 24 öre eller 12 sk. af Matlaget, men utgå, enligt räkenskaperne, i så måtto olika, att uti de fleste Länerläggas 12 sk., derunder inbegripne 3 sk.
Tingsgästnings-penningar samt i Wermlands Län 8 sk., deraf 2 sk. räknas för Tingsgästnings-penningar, utom i ÖsterSysslets Fögderi eller Philipstads Bergslag, der dels 9, dels lof och dels 12 sk. af Matlaget betalas, hvaraf b sk. anses utgöra Lagmans-räntan.
Sterbhus-afgiften utgår med en fjerdedels procent af behållna Summan i Adeliga, Preste- och BorgareSterbhus i allmänhet, men äger ej rum hvarken för 1 Ståndspersoners på landet och Allmogens, ej heller för Borgares och Ofrälse Ståndpersoners i Stockholm och Götheborg Sterbhus, hvaremot uti nyssnämnde 2.'ne
Städer, hvarje icke fattigt matlag eller hushåll bland i74 Stats-Utskottets Borgare och Ofrälse Ståndspersoner, betalar 6 Öre Silfvermynt, som, enligt K.
KammarGollegii Circulairebref den 16
Brefvet d. g November 1785 samt KanunarCollegii och StatsContorels CirculaireBref d. 20 Januarii 1786 är vidare förklarad!, att Ståndspersoner på Landet som ej tillhöra R. o. A., Preste- och BorgareStånden, icke heller mern än Allmogen böra utgöra ifrågavarande Sterbhusafgift.
Det visade sig således, å ena sidan, att så väl Lagmans- och Häradshöf dinge-ränt ans som
Sterbhusafgiftens åtagande afsett ett och samma ändamål, nemligen JustitiseStatens aflöning, men, å den andra, att desse bidrag, hvart för sig, icke träffade alla, som behöfde ålita vederbörandes ämbetsbiträde, dels ock till olika belopp utgöras af dem som skola desamma erlägga, hvilka skiljaktigheter mÖjeligen haft en skälig anledning uti fordna serskildta förhållanden; och R.
Jr hafva derföre ansett en jemnkning så i ena som andra afseendet vara af både billighet och rättvisa påkallad, samt kunna, utan rubbning af de med ägandet af viss slags jord i öfrigt förenade förmoner, lämpligast åstadkommas på det sätt, att, emot indragning af den, såsom Bevillning för HofRätternes aflöning anslagne Sterbhus-procenten, samt af Matlags-afgiften Betänkanden.
175 i Stockholm och Götheborg, ej allenast Ii. o.
A. för sig och sine underhafvande, utan ock EcclesiastiqueStaten med de flere å Landet boende personer, som hittills icke erlaggt Lagmans- och Häradshöfdingeräntan, sig densamma åtoge, samt att merberörde ränta derefter, till lika belopp öfver hela Riket, eller med 12 sk. af hvarje Matlag på Landet erlades, genom hvilken reglering, R.
Enär likväl den såmedelst beslutne förändring med så väl Mantalspenningar nes som Lagmans- och Häradshöf dinge-räntans utgörande syntes så väsendtligt röra de Skattdragandes rätt, att samma förändring icke borde vidtagas, utan föregången undersökning om förhållandet i serskildte landsorter, serdeles till upplysnings vinnande, om icke tilläfventyrs de orters innevånare> som uti desse af gifter hittills njutit lindring för närvarande utgöra några deremot svarande tj'elistharheter; så hafva R.
StatsContoirets föranstaltande, verkställd, oeh handlingarne derom blifvit StatsUtskottet tillställde, har i 76 Stats-Utskottets
Uti Upsalaj Stockhol/nSj SödermanlandsÖstergöthlands Gottlandsj Calmare j Blekingej Jonköpingsj Kronobergs j Christianstadsj MalmöhusHallandsElfsborgsj Skaraborgs och Gefleborgs Län utgöras Mantalspenningarne samt Lagmans- och Häradshöfdinge-räntan med Tingsgästnings-penningarne lika, enligt derföre bestämda, med R.
St:rs uppgifter öfverensstämmande allmänna grunder, med de undantag endast som afkortningsvis, efter förfaltningarne, äga rum.
Af de öfrige, egentligen i fråga komne, Länen utgå: inom Götheborgs och Bohus Lön Mantal spenningar ne: i Bohusländska provinsen af jordbrukande Allmogen eller Bönder och Torpare med 8 sk. af personen, då deremot ej mindre alla innevånarne i Städerne, än Ståndspersoner, Arbetsfolk, Inhyseshjon och Fiskare å Landet derstädes erlägga samma afgift med 12 sk. för hvarje person.
Allmogen i BohusLän har likväl, Betänkande n. 177 Yäl, emot denna lindring i Mantalspenningarne, icke sig ålaggde andre eller större tjenstbarheter än Rikets öfrige innevånare; och K. M:ts Bef:h:de liar derföre ansett med största rättvisa och billighet öfverensstämmande, att denna personella utskyld af alla skattskrifne personer lika, eller med 12 sk. för hvarje, betalas, hälst den inom BohusLän åtnjutne skattläggningsfriheten för Husbehofs-qvarnar blifvit medgifven ur det skäl, att Mantalspenningarne åtagits i stället för Qvarntullen.
Lagmans- och Häradshöfdinge-r antan j inbegripne Tingsgästningspenningar neutgår i detta, som i andra Län, med 12 sk. af alla Matlag på Landet, som ej äro antingen genom afkorrtning derifrån befriade eller underkastade Sterbhus-ajgiftensom jemväl utgöres af alla Sterbhus i Städerne, med undantag af Götheborg; men då ej eller de, som sålunda hittills njutit lindring i Lagmans- och Häradshöfdinge-räntans erläggande, icke utgöra några deremot svarande tienstbarheter, har K. M:ts Bef:h:de tillstyrkt, alt äfven denna utskyld hädanefter må blifva lika för alla Matlag på Landet, utan undantag, derigenom icke allenast en jemnare fördelning af skatterne, utan ock en säkrare beräkning af tillgångarne, till det behof, hvartill afgiften är anslagen, skulle åstadkommas.
Grunden till denna olikhet har ej kunnat igenfinnas, ehuru upplyst blifvit, att de orters innevånare, sorn uti denna afgift hittills njutit lindring, för närvarande icke utgöra några deremot sva-, rande tjenstbarheter.
Lagmans- och HäradshöfUnge-räntan med Tingsgästnings-penningarne utgöras af hvarje dertill förbundet Matlag med io sk. i Carlskoga Härad och med 12 sk. i öfriga delen af Länet; och den lindring Carlskoga Härads Innevånare häruti njuta, förmodas härröra derifrån, att Häradet tillförene deltagit uti fångskjutsens bestridande, men hvilket likväl ej kunnat behörigen visas.
I Wermlands Län erläggas Mantalspenningarne med 8 sk. af hvarje person af BondeStåndet; men med 12 sk. för personen af Ståndspersoner.
Lagmans- och Häradshöfdinge-rantanj utom Tingsgästnings-penningarne, utgår med 6 sk. af hvarje Mat - Betänkande n. 17g lag.
Tingsgästnings-penningarne utgöras deremot i Wisnums, Ölme och Väse Härader med 3 sk., i Gåsborns, Rems, Nordmarks och Brattforss Socknar af Fernebo Härad med 6 sk., i Kroppa och Lungsunds Socknar af sistnämnde Härad med 4 sk- 10 r., och i öfrige delar af Länet med 2 sk. af Matlaget.
Emot denna nedsättning i Lagmans- och Häradshöfdinge-räntan, skall Wermländska Allmogen på iy5o-talet inför ortens LagmansRätt åtagit sig fångskjutsens bestridande, hvilken convention blifvit af Regeringen sanctionerad; men något document derom har uti LagmansRältens Archiv oell andre Embetsställen i orten ej kunnat igenfinnas.
M:ts Bef:b:de öfverensstämma fullkomligt roed närvarande tids fordran; dock har förbehåll blifvit gjordt, att, om Wermlands Innevånare komma att utgöra Lagmans- och Häradshöfdinge-räutan till sitt oafkorrtade belopp, de, i likhet med Rikets öfriga Innevånare, måga få uppbära betalning af Staten för fångskjutsen, derigenom skulle, äfven i denna del af beskattningsvägen, vinnas det afR.
St:r afsedde ändamål, likhet i rättigheter och skyldigheter. 180 Stats-Utskottets I Westmanlands Lån utgå både Mantalspenningarm och Rök- eller Matlagspenningarne med 12 sk., utom i Skinnskattebergs och Norbergs Härader, der hemmansägare utgöra förstnämnde afgift med 8 sk., hvilken lindring, derföre någon serskild afgäld eller tjenstbarhet till Kronan icke kunnat igenfinnas, K. M:ts Bef:h:de ansett böra upphöra.
181 cent; hvarföre K. M:ts Bef:h:de för sin del tillstyrkt, att, i händelse förhöjning komme att äga rum, denna måtte blifva proportionell, i stället för den åsyftade likheten, som torde blifva nog tryckande.
Lagmans- och Häradshöfdinge-r antan utgöres mycket olika.
I Kopparbergs^ IVäsgärds och Säthers Läns Fögderier utgår den med 3 sk. på Matlaget, med undantag af Gagnefs Socken i sistnämnde Fögderi, der 16 sk. betalas för hvarje Soldate-rote.
I Nedan-Siljans Fögeri erläggas, efter öfverenskommelse, i ett för allt årligen R:dr 5l: I. 6. i Ofvan-Siljans dito „ 38: 15. 6. med undantag af Serna Socken, som aldrig betalt någon sådan ränta. I Wester-Bergslagets Fögderi erläggas Lagmanspenningar med 3 sk. och Häradshöf dingeräntan med i sk. af Matlaget.
Tingsgåstnings-penningarnc uppbäras directe af Domare och Nämnd, och utgå dels efter B.otar och dels efter Matlag till olika belopp, 3a och 24 sk. per llote samt 3 till och med 10 sk. af Matlaget.
I händelse förhöjning i Lagmans- och Häradshöfdinge-räntan i allmänhet komme att äga rum, har K. M:ts Bef:h:de ansett någon skälig jemnkning härutinnan för detta Län af anförde skäl vara billig; och skulle Tingsgästnings-penningarne till StatsVerket ingå, borde, i deras ställe, Häradshöfding och Nämnd på annat sätt derföre få ersättning, hälst Tingsgästningen hittills varit Häradshöfdingarnes och Nämndens gemen - 182 S t a t s - U ts k o 11 e t s samma och förnämsta inkomst, da expeditions-lösen undantages, hvilken ensam tillkomme de förre.
I TVesterNorrlands Län utgöres Mant'alspennin"arne af Ståndspersoner med 12 sk. och af Allmogen eller alla som ej räknas till Ståndspersoner med 8 sk., men föreslås af K.
M:ts Bef:h:de till utgående af alla lika.
Lagmans- och Häradshöfdinge-r antan, i äldre tider utgjord med 16 Öre eller 8 sk., beräknas nu till g sk. af hvarje MatlagsRök; dertill komme Tingsgästnings-penningarne, som, efter hvad räkenskaperne visa, af KronoFogdarne uppbäras och utgå med 3 sk. af Matlaget.
I Jemtlands Län har Allmogen ifrån Mantalspenningarne af ålder varit befriade, sannolikt allt ifrån fredsslutet med Dannemark, då Jemtland och Herjeådalen afträddes till Sverige; men utgöra dem nu mera, till följd af K. KammarRä ttens Utslag den 3 December 1816 och den 6 October 1818, grundade på g 5* of 1810 års Riksdagsbeslut, med 8 sk. i Jemtland och 4 sk- i Herjeådalen för hvarje mantalsskrifven person.
I Westerbottens
Län är förhållandet, hvad Mantal spenningar ne angår, att Allmogen eller Åboer på Kronoskatte- och Kronohemman samt Nybyggen , äfvensom Torpare med barn och Tjenstefolk endast betala 8 sk. för hvarje person, hvarunder begripas alla i tjenst varande Soldaters och Båtsmäns hustrur; men alla Ståndspersoner med deras barn och Tjenstefolk, Bruks- och Sågarbetare, Sockenhandtverkare samt
Egentliga orsaken till denna lindring har ej kunnat bestämdt utrönas, utan förmodas allenast, att afseende dervid blifvit gjordt å ett af fordno mindre lönande jordbruk i denna landsort, och måhända på en strängare rotering samt andre omständigheter, hvaraf allt den dass sorn erlägger 12 sk. då ej hade känning, men någon mot lindringen svarande och ännu fortfarande serskild tjenstbarhet finnes icke hafva varit stadgad, ej heller ägt rum.
För Lagmans- och Häradshöfdingeräntan med Tingsgästnings-permingarnes utgörande i detta Län gälla ej några undantag ifrån de allmänna grunderne.
Kun - Betänkande!). i85 görelsen d. io Februarii i8i3, Mantalspenningarne med 12 sk. för personen.
Sterbhus-afgiften utgöres, enligt K.
Förordningen d. t
Mars 1749j ut‘ aHa BorgareSterbhus med en half och uti alla Ofrälse Ståndspersoners med en tredjedels procent af summa Inventarii, hvilka medel användas till de inom Stockholms Stads JustitiaeCollegium och FörmyndareKammare varande Emhets-och Tjenstemäns samt Betjentes aflönande; men af alla Adeliga och Preste-Sterbhus erlägges endast en fjerdedel af behållna summan.
Sttr omförmäldte afgiften af sk. af hvarje Matlag.
Beträffande nu först det ifrågakomne jemnandet af Mantalspenningarne, lika öfver hela Riket, till 12 sk. af personen; så är väl, af hvad ofvan anfördt blifvit, det utredt, att i de Län, hvarest samma afgift till mindre belopp hittills utgått, några deremot svarande tjenstbarheter ej utgöras; och ehuru, med anledning deraf, K. M:ts Bef:h:de i de fleste Län, äfvensom K.
StatsContoret, tillstyrkt en lika fördelning af berörde skatt, hvilken ock på sådan grund, åtminstone i någre af de nu ifrågakomne, såsom Bolmsj Nerikes och Westmanlands
Län, skulle kunna verkställas; likväl och som Utskottet, för sin del, ansett ofvannämnde förhållande, eller den omständighet att den åtnjutna lindringen i Mantalspennings-afgiften ej motsvaras af andre tjenstbarheter, icke innefatta en tiilräckelig anledning för samma i86 Stats-Utskottets afgifts förhöjande, enär grunden till den varande olikheten, då den i öfrigt lej kunnat utrönas, således måste sökas uti den olik a förmågan i fordna tider för de anmärkta orternes innebyggare, att, lika med Rikets alla andre provinser, denna utskyld utgöra, och hvilkas behof af fortfarande undanlag i detta hänseende på åtskillige ställen icke torde kunna betviflas; alltså och då i alla fall nödigt blefve, att för flere tracter, såsom inom ^VermlandsKopparbergstKeslcr-Norrlands j Jemtlandsj l'Ke sterb ottens och Norrbottens