Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Motivet för Utskottets förslag i denna del är i den anmärkta föreskriften anfördt; men som, vid närmare öfvervägande af berörde föreskrift, Utskottet funnit densamma möjeligen kunna föranleda till ea emot verkliga behofvet inom orterne skeende fördelning af lånetiilgångarne, så har, med godkännande af den gjorda anmärkningen, Utskottet ansett det i förevarande
Punct tillstyrkta stadgande böra helt och hållet utgå, Q. dc Funden•
Anmärkningarna vid densamma, framställda dels inom Ridd. och Adeln dels inom BorgarcStåndet och dels inom BondcStändetj innehålla väsendtligast; att då Ränte- och Capital-afbetalningen icke skedde inom en månad efter förfallo-tiden, Gapitalet skulle anses för uppsagdt: att det syntes tillräckligt föreskrifva; att om försummelsen sträcktes derhän, att 3 års ränta icke betaltes, densamma skulle genom lagsökning affordras och hela Capitalet anses till betalning uppsagdt: att 2 månaders tid borde lemnäs dem som uteblifva med Ränte- och Gapital-afbetalning på förfal - Betänkanpen, N:o 4*5. 54i Jotiden, oell de, som efter nämnde tid icke fullgjorde deras betalningsskyldighet, första gången lagsökas blott för afbetalningsbeloppet, men andra gången äfven för -T3:del af Primitiva Capitalet samt 3:e gången vara skyldige betala hela återstående låne-summan.
Med godkännande af den anmärkning som dervid inom BorgareStåndet blifvit gjord, har Utskottet i g:de Puncten af nya förslaget tillaggt, att intecknings-säkerhet äfven för utgifierne till inteckningsförnyelse samt alla af lagsökning följande kostnader skall i den afgifvande förbindelsen utfästas och lemnäs. 11,-te Puncten.
Inom Ridd. och Adeln har en Ledamot dervid erinrat: - 542 Stats-Utskottets att skuldsedlarne, sora låntagarne till RiksgäfdsContoiret utfärda, måtte blifva uppsägbara å Conloirets sida, antingen på 6 månader elter 1 år, samt att RiksgäldsContoirets
Fullmäktige en gång för alla erhöflo den föreskrift, att, i händelse af krig och så snart stora Creditivet vore lyftadt samt K.
M:t underrättat Fullmägtige om Statens behof, de nu meddelande lånen genast skulle till betalning uppsägas.
Tvenne Ledamöter inom BondeStåndet hafva, 1 anledning af tillstyrkandet i denna Punct, föreslagit, att, som Amortissementsfonden koiBine att ligga oförräntad, JUksgäldsContoiret borde uppgöra såda-ne vilkor med långifvarne, att
Contoiret kunde få göra successiva afbetalningar i mohn af odisponerade tillgångar.
Sevillu.- samt Allm. BesvocWOzcon.-Utsk.
Utlåtande N.-O 5. 7 dig och öfverflödig åbyggnad och till undvikande af de stridigheter, som i berörde afseende kunna uppkomma emelian egare och Taxerings-Gomitéen samt emellan dess Ledamöter inbördes, vid stadgandet i 3 §. af i83o års Författning bör förblifva, likvid med den förändring att åbyggnaderne ej beräknas i jordens värde, hvarför bränvinsbränning får utöfvas tili högre belopp än en femtedel af jord värdet; och Å) att, då den af Utskotten, i fråga om öfverflödig åbyggnad, antagne grundsats icke med något skäl kan lämpas till mindre egendomar, bör för heraman lill och med i,5oo R:drs taxeringsvärde, antingen en tredjedel beräknas för nödige byggnader eller ock inga byggnader å hemman, uppskattade lill denna summa eller derunder, anses öfverflödige, så vida de ej öfverstiga en tredjedel af jordens taxeringsvärde.
Vid 12 §: att jord i värde öfver i5,ooo R:dr bör få tillgodonjuta det öfverskjutande värdet med t. ex., en fjerdedels kannerymd för hvarje roo R:dr, tili anbringande af rectificator och mäsk värmare eiler motsvarande konstapparat, allt efter samma princip, sorn Utskotten antagit för den tillåtne naäskvärmaren,. dock att någon gräns bör bestämmas, hvaröfver denna rättighet ej må sträckas.
Vid i3 ad) att bränvinsbränningen bör få utöfvas, dels utan inskränkning till tiden, och dels endast under 3, 4> 5, 7 eller 8 månader af året, samt vidtaga vid annan, än den af Utskotten föreslägne termin ; by att hvar och en till bränvinsbränning berättigad må ega att anmäla sig för en eller flere månader och att indela dem i tvånne eller flera smärre terminer, efter bekvämligheten, emot derefter lämpad skatt; och ©) att förseglingskostnadeir bör af dea tdl bränvinsbränning berättigade vidkännas.
Emot 14 och i5 §§d a) att beskattningen å de små pannorne bör okas ifrån 8 till 12 sk, för kannerlimmet; Hy att beskatlningsgrunden bör hemtas ifrån tillverkningsbelöppet af ankel panna och tillämpas efter uträkning på pannerymdcn å den mindre sorten, med förhöjning å de större pannorne i förhållande tili dessas vinst i sparadt arbete och bränsle; e). att det i r83o års Förordning stadgade beskaUningssätt bör bibehållas, med borttagande af bevillning, efter hemmans och stadsjords värde;: dy att heskaU ningen, å. pannor under 5o kannor ej;bör. öka&öftr«n det vith 8 Bevilln..- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Utlåtande N.-o S. 1823 års Riksdag fastställde belopp, men väl för pannor deröfver, om det pröfvas nödigt; e') att Utskottens förslag bör jemkas sålunda, att pann* om 90 kannor med mäskvärmare må kunna begagnas emot den af Utskotten för sådan panna utan mäskvärmare föreslagna afgift af 322 R:dr 24 sk.; jT) ali för pannor lill och med a5 kannor den af Utskotten föreslagna beskattning bör gälla och för pannor deröfver bestämmas efter tillverkningen ; g') att, med antagande af Utskottens förslag lill afgift för pannor till och med 3o kannor, densamma för pannor deröfver lill och med 90 kannor bör beräknas med en skillings progression för hvarje förökadt bunnerum; A) att den i i83o års Författning fastställde beskattning bör antagas, roed förhöjning, enligt derom uppgifne flere förslag, och afgiftens öfverflyttande på redskapen; 1) att den af Utskotten föreslagna beskattning bör nedsättas med 5o procent; A) att för pannor ifrån i5 till och med 20 kannor skatten hör utgöras med 4 sk'> ifrån 20 till och med 25 kannor med 6 sk. och ifrån a5 till och roed 3o kannor med 8 sk. för kannernmmet; f) att bränvinsbränning med 25 kannors panna och derunder bör betraktas såsom husbehofsbränning och lägre beskattas, samt den med pannor af 5o kannor och deröfver anses som fabricalion och efter högsta möjliga tillverkningsbelopp taxeras; men då med pannor emellan 25 och*5o kannor bran vinsbränning kan bedrifvas dels fabriksmässigt och dels endast till husbehof, bör för dessa pannor i bérörde afseende uppgöras du bbla b eskattningstariffer, hvilkas tillämpning må på BeredningsComiteernes pröfning bero; m') att bevillning efter hemmans- och stadsjordsvärde antingen aldeles icke må upphöra,
då bränvinsbrännings-rättigheten uteslutande åtföljer jorden, eller åtminstone icke förr, än sig visat, att bran vinsskatten utfaller till 5o procent högre belopp, än den de sista åren utgjort, i hvilken senare händelse Rikets Ständer skulle till Kongl. Majit Öfverlemna, att berörde bevillning aflysa; och att mäskvärmare icke bör beskattas annorlunda, än med tillökning af 5o procent i skatten för den enkla pannan, hvartill mäskvärmare begagnas.
Vid Bevilln.- samt /Mm.
Besv. och Oecon.-Utsk. Utlåtande N.O 5.
9 Vid 16 §: att konstbrännerier, om de komma att afskaffas, Lora åtminstone till Maji månads slut nästkommande år oförändrade få begagnas.
Emot 17 §: a) att öfverlåtelse på annan person af bränvinsbrännings-rättighet, som innehafvare deraf ieke sjelf begagnar, bör förbjudas; b) att någon rättsgrund icke finnes dertill, att innehafvare af bran» ningsrättighet, då han densamma på annan person öfverlåter, skall ansvara för öfverträdelser emot Författningarne om bränvinsbränningen, som af en sådan person kunna begå.s; och c) att, då flere åboer å samma hemman eller å serskilde hemman inom samnu byelag förena sig om gemensam utöfning af bränningsrättigheten med gemensam panna, det bör vara tillåtet att flytta redskapen ifrån den ena gården till den andra, med föreskrift, i afseende på controlen, att sådan redskap bör af Kronobetjeningen med serskild stämpel förses.
Dessa anmärkningar hafva Utskotten i öfvervägande tagit, och som, i händelse
Utskotten skulle besvara hvarje serskild anmärkning, sådant skulle föranleda en synnerlig vidlyftighet, utan att bidraga till ett närmare utredande af saken, hafva Utskotten ansett lämpligt inskränka sig dertill, att, i afseende på rättigheten och vilkoren för bränvinsbränningen samt beskattningen deraf, meddela resultaten af Utskottens förnyade öfverläggningar i ämnet, hvilka resultat innefattas under följande moment; 1:0
Då Utskotten icke funnit anledning frånträda deras förut afgifna förslag, att bränvinsbrännings-rättigheten bör vara fästad endast vid jord på landet och i städerne; tillstyrka Utskotten ytterligare, alt denna rättighet må på landet åtfölja hemman och hemmansdelar med åsatt) mantal efter jordeboken, bebyggda, med serskild åbo försedde utjordar och andra lägenheter, hvilka uti ordinarie eller extra ordinarie rotering deltaga eller rotefrihetsafgift utgöra, äfvensom icke roterade, men med serskild ränta lill Kongl. Majit och Kronan eller till innehafvare af Kongl. Maj;ts och Kronans rätt belagde torp Bih. till R.
Prol. f834. 5 Sami. 2 Ajd. a 5:te Häftet Bevilln,- samt Allm, Besv.- och Occon.-Ulsk, Utlåtande IV.o 5. lägenheter, samt, i städerne, den till hvarje stads område hörande jord; deruti Utskotten likväl, med afseende på det ringa öfverskott i spanmål och potatoes, sorn en mindre jordlägenhet kan lemna för.bräll viusbränningen , funnit skäligt föreslå den inskränkning, att bran vinsbränning ej må utöfvas för jord å landet eller i städerne, som i taxerings värde icke uppgår till 3oo R:dr, under annat vilkor, än att innehafvare af sådan jord, efter sammanslående af deras jordvärden, sorn då böra uppgå till berörde belopp och deröfver, vilja förena sig om gemensam redskap, att begagnas på sätt Utskotten längre fram i detta Utlåtande erna föreslå. 2 ro
För att icke motverka begagnandet af sådan redskap, hvarigenom besparing af bränsle, tid och arbetskostnad kan vinnas vid bränvins bränningens utöfning, finna Utskotten, med frånträdande af hvad i detta afseende i deras förra Betänkande blifvit föreslaget, skäligt tillstyrka, alt bran vinsbränningen hädanefter, såsom hittills skett, må utöfvas med alla slags konst-appa» raU 3: o
Med kännedom af de flere underslef, som vid brän vins-tillverk ningen hittills egt rum, medelst användande af sådana inrättningar, i afseende på redskapens construction, att redskapen hvarken till dess rätta innehåll eller alverkningsförmåga kunnat, i enlighet med stadgade föreskrifter, conlroleras, hafva Utskotten, till förekommande deraf, så vidt det låter sig göra, icke funnit olämpligt, alt angående redskapens construction föreslå vissa bestämmelser, i hvilken omständighet Utskotten »« tillstyrka: alt panna må vara af hvad form som helst, men att hela dess cubik-rnnchåll mates till öfversta kant eller lekande brädd; att halten, hvartill äfven räknas ett fastsitlande ångrör af minst 6 tums längd, ej må innehålla Öfver två tredjedelar af pannans rymd;, att, om hatten är försedd med lucka eller öppning, skall hatten vid uppmätningen påsättas och redskapen mätss tili öfversta luckans eller öppnin - Sevillu.- samt Allm. Desv.- och Oecon.-Utsk.
Utlåtande IV.o S. u gens nedre kant, eller till så stor tiel, som mäsk derintill kan fyllas; och att mäskvärmare må användas endast för tillmäskningens uppvärmande och icke öfverstiga pannans rymd med mesa än en femtedel, samt icke vara inmurad, ej eller af eld helier ånga vidröras. /t:o Hvad maximum i pannerymd beträffar, anse Utskotten sig sakna anledning frångå deras förslag, alt en panna otn 90 kannor må utgöra det högsta, som af jordegare på en bolstad, hvarmed förstås egendom, som nyttjas under eget bruk, må till brönvinsbrämiing begagnas; i sammanhang hvarmed Utskotten tillstyrka, alt, om någon vill uti flera smärre pannor inom samma verk, ehvad de brukas lili drankning eller klarning, fördela den på det hela belöpande pannerymderi, sådant må vara oförvägradt, dock ulan förändring i den efter pannornas sammanräknade rymd utgående skatten; samt att egare eller brukare af tvänne eller flere egendomar, eller bebyggda och till bränviusbräuning berättigade hemmansdelar med ladugårdar, der utfordring sker, må vara öppet lemnadl, att på hvardera af desse idka bränvinsbränning, eller sammanräkna taxeringsvärdet å egendomar inom en mils afstånd till bränvinsbrännings ulöfvande 1 ett bränneri. 5:o Hrad Utskotten förut föreslagit angående städ er nes brän vinsbränaings-rältighet, finna Utskotten skäligt vidhålla, och få således ytterligare tillstyrka , alt af de flesta röstägande invånare i hvarje stad, der jorden tillhör staden, må bero, att i den ordning, sorn uti hvarje stad för beslut om stadens inkomst eller utgift iakttages, bestämma, huruvida den bränvinsbränning, hvartill staden, efter värde af de serskilda jordlollerne, är berättigad, skall åt dessas innehafvare upplåtas eller för stadens gemensamma räkning utöfvas, oell 0111 bränviusbränningen skall ske med serskilde pannor efter hvarje jordlotts värde, eller oek i ett eller flere sammansatte verk, efter alla elier flere jord.
IX Beviltn.- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk.
Utlåtande N.-o S. lotters sammanslagne värde: men att åter i de städer, der jorden är med eganderätt fördelad på stadens invånare,, det må ankomma på det beslut, som ibland dem af pluraliteten, beräknad i moa af jordvärdet, fattas, samt att, i händelse förhållandet är blandadt, enahanda grunder skola följas, under förbehåll likväl, att, derest Kongl.
Majtt ej, i betraktande af serskilde omständigheter, annorlunda redan förordnat eller framdeles förordnar, stadgandet om högsta pannerymden skall för sådane föreningar tjena till efterrättelse; börande för öfrigt, vid utöfniugen af städernes bränvinsbränningsrättighet, iakttagas, att de brännerier, som hädanefter anläggas, varda utom stadens slaget på lämpligt afstånd ifrån andra byggnader uppförde.
Härtill anse Utskotten sig likväl böra föreslå det tillägg, att bränningsrättighet för jord å landet och i städerne icke må i något fall förenas, eller efter sammanräknadt taxeringsvärde å ett ställe ulöfvas. 6:
I fråga om åbyggnads inberäknande i jordvärdet, finna Utskotten, med ändring af hvad deras förra förslag derom innehåller, skäligt tillstyrka , att, i det egendomsvärde, hvarföre bränvinsbränning får utöfvas, hvarken någon öfverflödsbyggnad eller den nödige byggnaden må beräknas högre än tili en femtedel af jordens taxeringsvärde. 7:o Då, i Utskottens tanka, bibehållande af innevarande års taxeringsvärde för pannerymdens beräkning skall föranleda den minsta förändring i den hittills begagnade bränvinsbränningsredskapen, finna Utskotten sig böra vidhålla deras förslag, att den pannerymd, sorn får nyttjas, må bestämmas efter innevarande års taxeringsvärde å jord, i enlighet med den i 3 §. af r83o års Förordning om bränvrnsbränningen intagne tariff, med iakttagande likväl, att om, i följd af Utskottens ofvanberörde förslag angående åbyggnadens beräkning, taxeringsvärdet minskas, skall nedsättning i panne - Bevilln.- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk.
Utlåtande IV.o 5. i3 rymdeu äfven ega rum; kommande jemväl, i anledning af det utaf Utskotten föreslagne minimivärde å jord, hvarunder hränvinshränning för jorden ej må utöfvas, pannerymds-tariffen, att, i enlighet dermed, förändras på följande sätt:
För hemman, lägenhet eller stadsjord, som i värde uppgår ifrån och med 3oo till och med 5oo R:dr, får begagnas en pannerymd af ............ 20 k:r , för ett värde öfver 5oo till och med j5o R:dr 25 — fj5o — —- 1,000 >— 3o — &c. &c. 14,000 — — 15,000 — f)0 — 8:0 Sedan Utskotten nu mera föreslagit, att alla slags konstapparaler må vid hränvinshränning nyttjas, finna Utskotten skäligt frånträda deras förslag angående vilkoren för mäskvärmares begagnande; och få i slälllet tillstyrka, att mäskvärmare må nyttjas, utan förminskning i pannerymden, men emot den beskattning, som Utskotten komma att föreslå. 9:0
På de i förra Betänkandet anförde skäl änse Utskotten sig höra vidhålla deras förslag i afseende på tiden och densammas indelning i terminer för bränvinsbränningens utöfning, samt tillstyrka således ytterligare, att tiden för bränvinsbränning må inskränkas till sexmånader om året, ifrån den 1 November tilt April "månads slut; hvar och en till bränvinsbränning berättigad likväl öppet lemnadt, att vid mantalsskrifning uppgifva, antingen han vill begagna hela eller halfva denna termin, eller den första eller senare hälften deraf, med skyldighet, i händelse första hälften af terminen begagnas, att sjelf vidkännas kostnaden för redskapens försegling; och kommer afgiften för bränvinsbränning att, i förhållande efter tiden, beräknas. 10:0 Vidkommande bevillningsafgifterne för bränvinsbränning, finna Utskotten sig sakna anledning frångå deras redan afgifne förslag, if.
Sevillasamt Allm. Besv.- och Oecon.-Ulsk.
Ullätande
IV.-o 5. att ej mindre den utöfver minimibeloppet stadgade afgift af i sk. för hvarje kanna bränvin, som om året tillverkas, än ock den efter hemmans och stadsjordsvärde utgående bevillning må upphöra, samt att afgiften, beräknad efter den afverkning, som kan åstadkommas, med billigt afseende åden vinst i sparad arbetskostnad och bränsle, som en större panna lemnar mera, än en mindre, fästas endast vid pannerymden.
Hvaremot Utskotten, i fråga om beloppet af skatten, finna skäligt tillstyrka den förändring, att, med antagande af en enkel pannas afverkningsförmåga i månaden lill sex gånger pannans innehåll, afgiften för en 45 kannors panna, sorn under sex månader afverkar 1,620 kannor bränvin, beräknas, efter 1 sk. 6 r:st. för hvarje kanna bränvin, lill 5o R:dr 3o sk.; att, för pannor öfver 45 till och med 90 kannor, afgiften ökas med två tredjedels runstycke för hvarje kanna tillverkadt bränvin; att, för pannor under 4^ lill och med a5 kannor, afgiften minskas med ett halft r:st. för hvarje kanna bränvin, som kan tillverkas, med uteslutande af runstycken i tariffen; att, för pannor under 20 lill och med 77 kannor, afgiften, med beräkning af 12 R:dr för en 24 kannors panna, minskas med 1 R:dr på kannerummet; och alt afgiften för pannor under 17 kannor utgår efter 12 sk. på kannerummet.
För mäskvärmare finna Utskotten skäligt tillstyrka den beskattning, alt den nu för enkel panna föreslagne afgift må, da mäskvärmare begagnas till sådan redskap, ökas med 5o procent.
Beträffande beskattningen å konstapparater, hafva Utskotten antagit till grund derföre, att desamma böra beskattas i mon af påskyndad afverkning och fördelen af en större produetion; hvarvid Utskotten ansett enkel rec tificator, hvarunder äfven inbegripes den vanliga klarkulan eller klarblåsan, till. 7.5 procent, dubbel rectificalor till 100 procent, enkel rectificalor och in ask värmare till 175 procent, och dubbel rectificalor jemte mäskvärmare till 200 procent, bidraga till afverkningeus skyndsamhet, hurusom helst desse apparater lill den enkla redskapen appliceras, samt den dubbla pistoriska pannan med 5oo procent öka '»(Verkningsförmågan; finnande
Utskotten i beskattning å konstapparat skäligt föreslå, Bevilln.- samt Allm.
Besv.~ och Oecon.-Utsk. Utlåtande N:o S. 'i5 att afgiften för de enkla pannorna okas med 4 s^* för hvarje kanna bränvin, sorn, med begagnande af dessa apparater, efter ofvan antagne grunder anses kunna tillverkas med hvarje sammansatt apparat, utöfver det afverkningsbelopp, som blifvit fästadt vid den enkla redskapen, hvilken tillökning i afgifteu beräknas*lika för de mindre och större pannorna»
Och få Utskotten, till närmare upplysning om hela beskattningen, hänvisa till den härvid bilagde tariff, samt, i afseende på den inkomst, sorn deraf kan inflyta, åberopa bilagde i tabellarisk form uppgjorde approximativa calcul, som utvisar delta förhållande. livad åter angar de konstapparater, som icke kunna hänföras under någon af ofvannämnda sorter, och hvilkas tillverkning öfverstiger den för dubbla pistoriska pannorna antagna samt hittills fått begagnas »lider de vilkor sisla momontet af i3 §. i i83o års Förordning föreskritver, finna Utskotten skäligt tillstyrka en beskattning af 4 sk- på hvarje kanna bränvin, som med sådan bränningsredskap kan tillverkas» i tro
I betraktande af de missbruk, sorn kunna ega ram genom bränvinsbrännings-r ät lig hetens öfverlåtande på annan person, linna Utskotten, med förändring af hvad deras förut afgifna förslag derom innehålla, skäligt tillstyrka, att, då egare eller Innehafvare af jord icke sjelf viii utöfva sin rättighet till bran vinsbränning, honom’ ej må vara tilI— låtet att denna rättighet på annan person öfverlåta.
Hvaremot Utskotten vidhålla deras förslag i afseende på gemensam »löfning af bran vinsbränning med gemensam redskap, och således ytterligare tillstyrka, att, då flere åboer å samma hemman eller ä serskild» hemman inom samma byelag förena sig om gemensam utöfning af deras brånvin-sbi»nnrngs-räfctighet med gemensam nanna, bränvinshränniogen bör på viss uppgifven lägenhet inom hemmanets elier byelagets område verkställas; skolande jemväl i de fall, då innehafvare af jord till mindre värde än 3oo Kalr sammanslå sina j,ordvärden. till gemens a it* 16 Bevilln.- samt Allm.
Be sd.- och Oecon.-Utsk.
Utlåtande N-0 5. bränvinsbränning, bestämdt uppgifvas den lägenhet, hvarest bran vinsbränningen kommer att ega rum.
Hvad Utskotten sålunda föreslagit varder Rikets Höglofl.
Flere Ledamöters reservationer bifogas.
Stockholm den 22 September 1834- Reservationer: 1:0 af Herr Grefve Horn: ”Med åberopande af min till Betänkandet N:o 3 afgifne reservation, som antyder den princip, hvarpå jag önskar, att man ville bygga Författningen om bräuvinsbränningen i Riket, kan jag ej godkänna den utväg man sökt att sammanjemka de stridiga opinionerne i frågan; nemligen den ena, som uteslutande hyllar den så kallade husbehofsbränningen, och den andra, sorn vill hafva en näring att beskatta.
Jag reserverar mig således emot detta förslag, som, enligt min öfvertygelse, är både oklokt och orättvist.
Oklokt, derföre att detsamma, med för hög beskattning på en genom restrictioner bunden näring och sålunda genom en fördyrad production af varan bränvin, missleder industrien derhän, att den lofligen skall anlitade små bränvinspannornas mångdubblade afverknings-förmåga och olofligen begagna alla sig erbjudande tillfällen att utöfva bränning med otillåten eller obeskattad redskap samt idka lurendrejeri och tullförsnillning.
Orättvist, derföre att, då man uteslutande åt jordbruket upplåter bränvinsbrännings-rätligheten såsom en förmonlig hushållsgren, monopoliserar man likväl åt den förmögnare jordbrukare-classen denna rättighet, som fråntages en stor del af enstaka hemmansboer uti bergs- och skogsorterne, hvilka icke innehafva jord af3oo R:drs uppskattnings-värde, eller icke kunna sig om begagnande af en panna förena.
Under närvarande omständigheter synes mig derföre bäst vara, att då bränvinsbränningén icke får anses såsom en fri näring, hvilken, lindrigt elfer intet beskattad såsom hushållsbestyr, deremot såsom fabrikshandtering kunde bära en be ty dl i g skatt och derföre borde skiljas i 2:ne classer, man tills vidare hufvudsakligen vidhåller grunderne för i83o års Författning, med den förändring i bevillningens utgörande: att skillings-afgiften upphör, och komma sålunda minimi-tarifferne för alla deri be - Sevillu.- samt Allm.
Besv - och Occon.
Utlåtande N:0 5. jy ibeskrifne Bränneriverk att blifva gällande, dock med 100 procents för höjning för alla pannor till och nied 16 kannors rymd, samt 5o procents förhöjning för alla pannerymder derutötver; hvarjemte stadgas, att annu okände eller i Sverige obegagnade bränvinsapparater blifva uppskattade efter deras högsta produetionsförmåga under 20 timmars arbete pä dygnet, a ii sk. per tillverkad kanna bränvin af G graders styrka eller motsvarande tjvanlum sprit;” 2:0 af Herr Friherre Raab: ”Så väl enrot bibehållandet af i83o års pannerynods-tariff, sorn emot den af sammansatta Utskotten föreslagna beskattning, reserverar jag mig.
Då jag delat Utskottens åsigt, alt brån vinsbränningsrättighefen bör åtfölja jorden, har jag ansett, att denna förmon bort med möjligaste jemnhet fördelas efter den, för en sådan fördelning antagna grunden, nemligen jordens taxeringsvärde, hvilket också mätte vara afsigten med en panneryTnds-tariff.