Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Hvad anledning håfve vi da att fördröja denne Kongl. Majus
Kådiga pröfning derigenom, att vi till jemförelse framställa ett nytt project.
Härigenom aflägsne vi möjligheten att snart komma till målet, och förlänge de kostnader, som Staten för de förflulne åren och framgent måste vidkännas, intilldess en lämpeiig method för Riks Bokslutet införes.
Om nu dertill kommer, att den af Kongl, Kammar - Rätten gillade Redogörelse - methoden Verkeligen äger de fördelar den tilläges, att förena enkelhet, tydlighet och redighet, med den möjligaste säkerhet och lätthfct vid Contra len å medlens behöriga redovisning, så vöre skadan af ett sådant fördröjande ännu betydligare.
Jag hemställer således vördsamt till Höglofl. Stats-Utskoitet, örn det Vöre conseqvent att sålunda upphäfva föregående Ständers Beslut, Stats-Utskottets Bettini anden'. oagtadt man förklarade sig ej hafva kunnat an* ställa behörig undersökning.
För min del anser jag derföre lämpeligast,' att Riksens Höglofl.
Ständer, utan vidare tillägg, i underdånighet förnya sista Ständers underdåniga önskan om verkställighet af det då fattade beslut, och derjemte i underdånighet anhålla, att den af Kongl. Majtt redan för snart 3:ne år sedan i nåder anbefalite granskning af den gillade Redogörelse - methoden må så påskyndas, att, derest densamma af Kongl.
Majtt gillas, den då för Räkenskapernas uppgjörande vid nästa års början må blifva antagen.
Skulle åter Kongl. Majtt icke i Nåder kunna bifalla sista Ständer? härom gjorde underdåniga anhållan, då, och endast i detta fall, kunde dea utväg vidtagas, som inom afdelningen är föreslagen, att anställa jemförelse emellan sine Riks-Hufvud - Röcker, som enligt de 2tne olika inethoderne äro afslutade.
Sluteligen önskar jag, att de betänkanden, som öfver detta vigtiga ämne i Nåder äro infordrade, måtte, så fort de afgifvas, på Stats-Verkets bekostnad till trycket befordras.” Hvilket Anförande, såsom innefattande Herr Öfverstens serskilta tanka i förevarande ämne, skulle, på begäran, åtfölja till Riksens Högloft.
N:r 281.
Riksens Höglo fl. Ständers Stats •
Utskotts hemställan angående Revision af För - Stats-Utskottets Eetankandenl *717 vallningen utaf de under Kongl. KrigsCollezii disposition ställde Cassör. D; likmätigt 30 och 68 §. §. i Riksdags*ordningen Stats-Verkets tillstånd och förvaltning i alla dess delar bör för Riksens Ständer uppvisas för att af dem vid Riksdagarne och deriruellan af De« ras valde Revisorer öfverses och granskas; men sådan åtgärd vid de föregående Riksdagar och Revisioner icke blifvit sträckt till de médel, som serskildt förvaltas af Kongl.
Maj:ts och Rikets Krigskollegium, nemligen Krigsmanshus- Kostalls- och Mötespassevolance - Cassornes ti lgångar, hvilka äfven utgöra delar af Stat?-Verket; så har StatsUtskottet ansett sig böra till Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen hemställa om icke något stadgande om verkställighet af sådan Revision niå höra vidtagas till efterrättelse för den kommande tiden samt underdånig anmälan derom hos Kongl. Majtt göras, med anhål an, det Kongl. Krigs-Collegium må undfå Nådig befallning, att, vid inträffande Revisioner af Stats-Verkets öfrige Räkenskaper och förvaltning, jemväl uppvisa redogörelsen för desse Cassors medel, på sätt och i den ordning Rilcsdags-ordningen samt Instructionen för Revisorerne af den 10 Junia 1812 förmå och innehålla.
Stockholm den 26 Maji i8i8>- Ntr 282^ Riksens Höglofl. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande i angående Riksdags Fullmäg - 17*8 Ståts-Utskottets Betänkanden. t ige n Eric Svenssons frun Bohus Län, Memorial om Contro/I å Hushållnings.
Sä Ilskaper nes disposition af de utaf Nionde Hufvud-'Titulns Fond erhutlande medel.
Uii till Hedervärda Bonde - Ståndet ingifvet Memorial , se till Stäts-Utskotts åtgärd b ifva öfverlämnat, har Riksdags-Fullmägtigén Trän Bohus Län Eric Svensson andragit, huruledes, då af Riksens Ständers Revisorers sist afgifne berättelse inhämtades, ali en betydelig Summa af Nionde Hufvud-Titulns medel utgått såsom lån åt Landshushållnings-Sällskaperne , det vore nödigt, att desse Sällskap föibundos, att åiligen, eller till oeh med hvarje halft år , redovisa de af Staten oeh det Allmänna erhållande medel, hvarigenom Riksens Ständer komme i tillfälle, att undersöka i hvad mohn Hushåll* riings-Sällskaperne uppfylla deras ändamål:
Anförande Eric Svensson såsom skäl för sin framställning, att Bohus Läns Hushållntngs-Sällskap, i följd af Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref den ii October 1815* undfått
Utaf förenämnde tillgång 5000 R:dr, ena hälften sorn lån oeh den andra som gåfva, samt dessutom uppbär 500 L:dr 0 ärligen i Lern år till Linberedningens befordran, men att okändt vore, huru och på hvad sätt desse medel förvaltas.
Då Hushållnings-Sällskaperne, som hufvud‘ sakligast bestå af Riksens Ständers medlemmar, äga visse af Kongl, Maj:t i Nåder gillade Stadga* och Reglementen för deras åtgärder, är Stau-Utskottet öfvertygadt, att desse Sällskap) Stats Utskottets Betänkanden.
*7*9 med iagttagande deraf, använda de medel, som till deras disposition öfverlämnäs, på ett med Inrättningarnes föremål instämmande sätt:
Och, då för öfrigt Utskottet uti dess serskildte yttrande angående grurtderne för användandet af g'der Hufvud Titulus Anslags Summa, äfven föreslagit, att bemälte Sällskaper böra årligen till Kon^l. Maj:t i underdånighet afgifva Eerättelsei*'om förvaltningen af de medel, sam utaf dennetillgång dem anslås; finner Stats-Utskottet så mycket mindre nödigt, att föreslå vidare föreskrift om redovisning utaf desse Sällskaper, sorn, derest någon skulle förmena sig äga anledning att sätta deras disposition af berörde medel i fråga, den klagande äger i sådant afseende vända sig till Kongl. Majit med underdånig anmälan derom: hvilket vördsammeligen under.
Ställes Riksens Höglofl, Ständers hepröfvande» Stockholm den a 8 Maji 1818.
N:r 283.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående Controll - stärnpel-afgiften Jör Guldy Silfer och Tenn.
Uti det förslag till beräkning al Stats-Verkets intrader, söm Stats-Utsottet under den 26 sistledne Februarii till Riksens Höglofl.
Ständer afgaf; ansåg Utskottet kontroll-Stämpel-afgiften för Guld, Silfver vch Tenn kunna påräknas till 2400 R:dr i stället för sooo R:dr; hvartill den förut i Stat varit upptagen.
Till denne högre 5790 Stats-Vtskotteis
Betänkandm. beräkning liemtade Stats Utsknttet anledning af den Inkomst, denne afgift, enligt Räkenskaperjie, under de föregående arén fanns hafva leinnät Stats - Verket.
Stats-Utskottet har sedermera ifrån Controll-Verket erhållit en närmare upplysning om denne afgifts förhållande, i jemförelse lili de utgifter, Stats - Verket i och för Controll - Inrättningen måst vidkännas; Denne uppgift föranleder val icke till någon förändring i den föreslagne beräkningen af denne Stats-intrad; Men Siats-Utskottet har dock funnit den, hvad sjelfva algiften angår, innefatta sådane omständigheter, hvilka Utskottet ansett sig bora Riksens Högloll, Ständers egen pröfning hemställa.
I anledning af Justitiae-Cantzlers-Embetets Kos Kongl.
Maj:t gjorde underdåniga anmälan; huruledes, tvert emot de tid efter annan utgå ngne Kongl. Förordningars innehåll, uti GuldSilfver- och Tenn-Arbeten ej allenast en m är* Jcelig olikhet till finheten och halten af stämplade Arbets^stycken befunnits, utan jern väl Guldoch Silfver - Arbeten , så hos Guldsmeder som flere, utan Mästarens stämpel blifvit försålde, täcktes Kongl. Maj:t till en slik oredas förebyggande samt till Creditens styrkande så In- sorn "Utrikes, under den 7 December 1752 utfärda Dess Nådiga stadga, angående en Controll-stämppels sättande på allt Guld, Silfver och Tenn, sorn thädanefter blefve i Riket förarbetadt, med hvad mera till det åsyftade ändamålets vinnande fans nödigt.
Enligt denna Förordning skulle Guldet arbetas af 3;ne sorter, nemligen: Ducat •
Guld af 33 carnat 5 grains halt» Pistolett* Stats-Vtskottets Eetankanden. 1721 Guld till 20 carat och 4 grain samt K rono Guld till 18 carat och 4 grain, dock med 2 grains remedium på hvardera sorten; Silfverhalten skulle blifva 13 j lod fint på ernmark af 16 lod med |:dels tillåtit remedium ; Hvad Tenn-Arbetet angick, så blef tvåstärnpladt alldeles förbudet, utan .skulle endast göras fyrastämpladt af 97 af Hundrade fint, så att tillsattsen blefve 3 på Hundrade, samt trestämpladt lill 83 af Hund rade fint, så att tillsattsen derpå blef 17 på Hundrade, eldigt 1694 års Kongl.
Till så mycket bättre ordning, uppsigt och säkerhet om Arbetets tillbörliga halt och säkerhet, förordnades en Öfver-Directeur, hvilken med biträde af en Controlleur och annan nödig Betjening skulle besörja Controll - Inrättningen} Och skulle allt det arbete, som thädanefter förfärdigades af Guld, Silfver och Tenn, tecknas med en Kongl. Controll-stämpel af 3 Kronor, för hvars påsätttande skulle betalas på hvart
Qvintin arbetad!
Guld 2 öre, på hvart lod Silfver 3 öre och på hvart fk Tenn 4- öre Silfvermynt; Hvilket allt, enligt Kongl.
I afseende på halten, och straffet för dem, som derunder arbetade, förklarades genom Kongl. Brefvet af deri 18 Julii 1738, att det thädanefter väl skulle vara tillåtit, att stämpla Verk Guld Ducat till 23 Carat 3 grain, Pistolett till 30 Carat, Kron-Guld till a8 Cajrat, Verk-Silf - 1721 Stats-Utskottets Betänk anden. ver till 13 lod, Tenn fyr-stämpladt till 96 peh Tre-stärnpladt till 82 delar i fir.t på ion, men med cl et vilkor och sadan gravatian för vederbörande Mästare, att om och när något arbete finnes ringhaltigare, än de i Coritroll - Stadgan tillåtne halter med deras retnidier, dock med och inom förenämnde lägsta halt, borde till. verkaren för sådane Arbets stycken erlägga dubbla stämpel-penningar, och det utan att sedan, vid varans försäljande, fa beräkna köparen mer än den vanliga Controll-afgiften; hvarförutan stadgades, att Controll-stämpel afgiften skulle ifrån
Och med 1759 ars början förhöjas pä Guld ifrån 1 till 3 öre för Qvintinet, på Silfver ifrån -y till 1 öre för Lodet, och på Tenn ifrån -|:dels till -jtdels öre på marken, allt Silfvertnynt räknadt.
Maj:t behagade derefter genom Nådigt Bref af den -22 Janusrii 1799 förordna, att Controll-afgiften å Guld Silfver- och Tenn Arbeten, hvilken efter Riksens Ständers vid 1756 års Riksdag gjorde tillstyrkande, faststäfdes till 2-’ Procent af Metallens värde, eller r öro Silfvermynt för i lod Silfver, sorn den tiden gälde 40 öre samma mynt, skulle thädanefter beta as med Riksgälds-Sedlar, samt, i afseende på Metallens sedermera förändrade värde och till vinnande af nödig säkerhet för Afgiftens rätta'beräkning i större och smärre delar, erläggas för Guldet med j skilling på Qvintinet, för Silfret med 4 runst. på lodet och för Tenn med 3 runst. på skålpundet, hvilka afgifter Köne!.
Majit derefter uti Nådigt Bref af den a o
December 1803 fö,jrordnade skulle ifrån 1804 Stats-Utskattets Betänkanden.
1723 * * ■ års början erläggas i Banco-myi.t oafkortad! och till lika belopp, som de dittills i Riksgäld ssedlar utgått, hälst desse afgifter, äfven i Rancorriynt erlagde, ändock voro Idel mindre, än hvartill de efter den år 1758 faststähle grund eller j-J procent af Metallens värde, jemförd med det Silfret, efter 1776 års mynt-evalvation, åsatte värde, sig belöpo, samt det i öfrigt
Sr 1799 icke annorlunda, än tills vidare, blifvit tillåtit, att den då stadgade afgiften med Riksgäldssedlar erlägga.
Utaf de ifrån Controll - Verket erbållne uppgifter har Stats-Utskottet inhämtat, att den inkomst, som Controll-afgiften till Stats-Verket inbringar, på långt när icke är tillräcklig, att ersätta alta de utgifter, Staten i ocji* för Controll-Inrättningen måste årligen vidkännas, hvilket dock vid Verkets första Inrättning varit påräknådt; Och synes det äfven vära billigt, att en anstalt, som egentligen har Allmänhetens säkerhet i handel med de ädlare Metallerne till föremål, bör genom lämplige afgifter, åtminstone bära sin egen kostnad.
Den år 1758 faststälde grunden för Con- . troll afgiftens beräkning var 2 $ procent af Metallens värde; Men, efter hvad nu erlägges, uppgår denna afgift ej mera än till omkring -jidel af hvad den efter nyssnämnde grund borda utgöra.
För Verkets upprätthållande anser derföre Stats-Utskottet nödigt, att Controll-afgifterne varda i någon lämplig mån förhöjde, i jemförelse till myntets och metallernes förändrade värde, och i synnerhet tror Utskottet den si 17-4 Ståts-Utskottets Bctänkandeii, kallade knapphalts - afgiften bör en Sadan förhöjning undergå, emedan i annat fall en obillig vinst skulle på köparens bekostnad tillfalla säljaren vid försäljningen af knapphahige Arbeten, och Kronan jemväl betyd igen förlora i den inkomst hon af stärnplingen på sådane arbeten har rätt att erhålla.
Srats-TJtskottet hemställer fördenskull vördsamt, alt Riksens Höglofl.
Maj t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit Nådigst måtte täckas låta öfverse ControllPörfattningarne i denne del, samt efter
Nådig profning af detta äinn.e fastställa en skälig förhöjning, i jemförelse emot nu varande mynt-och nietail-värde, så väl uti de Ordinaira Controllafgifterne, som knapphål ts afgiften:
Hvilket dock vördsamligen underställes Riksens Höglofl.
' Sockholm den a 6 Maji 1818, N:r 384.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts JSådiga Remiss, angående medels uppförande å Stat, till bestridande af Inquarterings-Penningarne för Göthe« bor?• s Escaären.
Sa* r Xäfter det Riksens Höglofl.
Stad motion om befrielse från utgörande _af inquarteriDg ät någon de| af Arméen* Stat-Utskottets Betänk anderi. *7*8 Flottas Götheborgs Escadre, ansett denna Stad höra sådan befrielse tillgodonjuta, och att alltså nödige medel till afgifiens bestridande borde vid regleringen af 3 ;dje Hufvud-Titulns anslag, å Stat uppförås, men för öfrigt öfverlemna! pröfningen och äfgörandet utaf förevarande ämne till Kongl, Majits, Nådiga åtgärd; så hafva i detta hänseende Fullmägtige från nämnde Stad Herrar Sam.
Leffler 1 underdånighet anmält ärendet hos Kongl. Majit, som deruppå i Nåder låtit genom Dess Förvaltning af Sjo-Arenderne infordra uppgift på den Personal vid Götheborgs Escadren, sorn till inqvartering är berättigad och uti Kronans hus icke kan inrymmas; hvilken uppgift Kongl. Förvaltningen uti underdånig skrifvelse den 24 nästledne April insändt; Och har Kongl. Majit derefter genom Remiss den a8:deisaroma månad, täckt» öfverliimna handlingarne härom till Riksens Ständers Stats-Utskott, Af omförmäldte Uppgift har Stats-Utskottet inhemtat personalen, som vid Götheborgs Escadren saknar rum i Kronans hus eller inqvartering in natura samt alltså, i följd af Riksens Höglofl.
Ständers ofvanåberopade yttrande, skulle af Kongl. Maj.t och Kronan och ej såsom hittills skedt af Götheborgs Stad njuta Con-! tant inqvartering; Bestigande denne utgift efter den beräkningsgrund, som Siats-Utskottet i dess utlåtande öfver 3:dj® Hufvud -Tituln föreslagit och Riksens Höglofl.
Ständer' äfven bifallit, till 2,622 R:dr 16 sk.
Och, som nödige medel dertill, genom ett förhöjdt axslag under J726 Stais-Utskotlets Betärikiinden, nämnde Hufvtid-Titul blifvit uppförde till Kongl.
Majus Nådiga Disposition; så återstår i denne del ingen vidare åtgärd, än att sådant hos!
Majit i underdånighet anmäles af Riksens Höglofl.
Ständer, i afseende på verkställigheten af Götheborgs Stad3 befriantle från t. frågavarande Inqvat terings utgörande:
Hvilket Stats-Utskottet till Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen öfverlemnar.
Ständers Stats-Utskofs
Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid S‘ats-Utskottets Betänkande} angående Skånska Roteringen.
I följd af erhällne återremisjer från Hög'011.
Ridder«kapet och Adeln, Högvördige PresteStåndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, uppå Stats-Utskottets , under den 24 sist 1.
Aprill afgifne Betänkande, angående Skånska Roteringen, får Uiskot et, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, nu afgilva förnyadt utlåtande i detta ämne.
Ridderskapet och Adeln gjorde an märk 1:0
Att de, sorn vid Roleri ngs t
Förrät t ningen icke varit närvarande och Extra Rnterings per. manence bifallit, äfvensom de, för hvilka Förmyndare i Permanenta Roteringen ingått, matte äga frihet, att, lika nied deni. sorn bestämdt Statv~Utskottrt3 Btlänkanden. vägrat, att Permanencen Utgöra, få vid ExtraRoieringen förblifva; S>:o
Att utredas måtte, huruvida de vid 1809 års Riksdag för ExtraRoteringen i Skåne af Konung och Ständer ge. mensätra fastslalde grunder blifvit rubbade eller icke, samt om denna rubbning, i (ali den existerat, tillkommit genom Konungs oda Ständers gemensamma Beslut, emedan, om den genom Executiva Martens åtgärd ensamt tillkommit, utan deltagande af Lagstiftande Mngten, den skedt på ett sätt, sorn rakt skall strida emot Regerings-Formen och deri Riksens Ständer då skota äga rätt, att begära och få ändring; 3:0
Att hela Rnterings - frågan* återförsättes i det skick, hvari den var , innan den sista Roterings-Förrättningen tillkom; samt 4:0 ,i\tt Hem. mantalet, och icke Afkastningen , måtte, enl igt 1809 års Riksdags Beslut, tagas till grund för Roteringens angörande.
Stats-Utskottet har uti dess förra Betänkande uppgifvit alla de omständigheter, derutinnan, vid ifrågavarande Roterings Förrättning, icke blifvit följde de vid Roterings-Föu attningar förut vanlige och Föreskrifne grunder; SiatsUtskoitet har derigenom visat, att sfidane olikheter härvid uppkommit, som icke instämma med en jemn fördelning af Roterings-Besväret; Och, dä både rättvisa och billighet härutinnan synts påkalla jemkning och rättelse, hemställd^ atats-TJtskottet, a’t, lill vinnande af •'etta ändamål, Riksens Höglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majt, efter fort;yad lnstruction för Roteringens verkställande i Skånska Länet), täck - 17 -S Ståts-Utskottets Betilnkandr.n'. tes i Nåder anbefalla en ny undersökning och Ptoterings företagande derstädes, på det dervid utrönas måne hvad jemkningar ocli rättelser skäligen kunde och borde äga rum i de delar, der den ene Bote Skyldige kunde finnas lidande och atén betungad, än deri andre, så att en hvar måtte tillkomma en låfvad och påräknad lättnad i denna skyldighet, samt dymedelst vinna den likiottighef i tunga och besvär, som bör utgöra det hufvudsakligaste vilkoret för ett så vigtigt varfs framtida bestånd.
Då Kongl. Majit härtill täckes lemna Nådigt bifall; så anser Stats-Utskottet, såsom en ofelbar följd deraf, att de rättelser, hvarå de nu gjorde anmärkningar syfta, skola vinnas.
Att ingå uti speciel eiler partiel pröfning af flere enskildte omständigheter härvid, eller grunden huru denna Botering tillkommit, har Utskottet ansett både utom gränsen för dess befattning och äfven mindre lämpeligt, enär i alla fall, efter Utskottets förslag, förrättningen i det hela skulle komma att undergå er, förnyad undersökning och rättelse i de delar, den finnes felagtig och afvikande från de gifne grunderne.
Vid ett sådant tillfälle anser ock Stats-Utskottet den rättelse äfven vinnas, som uti anjrärkningarne från Högvördige Preste - Ståndet blifvit yrkad, nemligen att Boställs-Innehafvare af Ecclesiastique-Staten matte få hafva sina ombud närvarande och dymedelst bereda sig den lindring uti Boterings-Besväret, sora de kunna äga skäl att få lill godo njuta.
Hvad inom Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit anfördt emot Utskottets Betänkande; kar Ut - Stuts-Utskottets Betänkandeni 17?9 skottet icke funnit föranleda till någon förändring uti hvad Utskottet förut och jemväl nu yttrat och föreslagit.
Detta allt underställes Biksens Höglofl.’
Ständers egit ompröfvande Vördsamligen.
N;r 386.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, öfver Riksdags Fullmägtigen Pehr Bengtssons från Halland Memorial, angående Tullveds-Uppbörden i Halmstad.
Cjenom Prolocolls-Utdrag af den 23 sisth Maji liar Hedervärda Bonde-Siandet till Stats-Utskottet remitterat Biksdags - Fullmägtigen Pehr, Bengtsons från Halland Memorial af samma dag, deruti anföres, art, ehuru han skall hafva, i afseende på afskaffande utaf den Tull veds - tägt, som sker i Halmstad, förenat sig uti BilcsdagsPullmägtigens Nils Månssons vid Biksdagens början gjorde Motion om slik Tull-tägts upphörande uti öfrige Städerne, der den verkställes, hade dock Stats - Utskottet 1 dess härom afgifne utlåtande förbigåit Pehr Bengtssons begäran och icke nämnt något om Tullveds - Uppbörden i Halmstad; i anseende hvartill han nu yrkat, att utlåtande äfven härom måtte Stats-Utskottet afiordras. bihang till Riks-St.
PrOt. 1S17 iSiS- 4'-de Sam!.
N:r 5/7. j;{. a. >7 30 Stins-Utskottets Betänkanden.
I anledning häraf får Stats-Utsko tet upplysa: alt, enligt Hedervärda Bonde Ståndets Protocölls - Utdrag af den 27 December näst!, år, innefattande Remiss af Nils Månssons från Malmöhus Dan Memorial, om Tull-vedens afskaffande i de Städer der densamma ännu verkställeshade val, jemte flere andre Riksdags - Fullmägtige från Skåne och Calmare Län, Börje Börjesson från Halland, men icke Pehr Bengtsson, förenat sig uti Nils Månssons framställning, utan att likväl uppgifva, det någon Tul, veds-intägt sker i Halmstad.
Och då sådant icke eller i herörde Memorial var anmält, ägde Utskottet i gen anledning att derom sig yttra.
Efter hvad Utskottet uti dess utlåtande den 6 sisth April, angående Stats - Regleringen under Åttonde Hufvud-Tituln utredt så väl i följd af Kongl. Maj ts Nådiga Proposition och serskildte Remiss i detta ämne, sorn ock till besvarande af Ni/s Månssons Motion, har ifrågavarande Ved-intägt endast ägt rum i Städerne Calmar, Carlscrona, Carlshamn, Malmö, Jönköping, Landscrona och Christianstad; och har Utskottet tillstyrkt ett ytterligare anslag å Stat lill ersättande af den härigenom af ålder påräknade inkomst för Vedhäilningen i berörde Fästningsdrter, så att Tull veds-tägten, likmätigt Kongl. Majus genom Resolution den 9 Januari! 1816 förklarade Nådiga afsigt, må såsom en ojemn och tryckande beskattning kunna afskaffas, så snart de ännu gällande Arrende - Contracterne för någre Städer löpa till ända.
Hvad åter nu Halmstad beträffar, så, emedan denne Stad icke finnes upptagen bland deni) Stats-Utskotteis Betänkanden. 1731 der denne uppbörd ägt rum, hvarken uti Högstberörde Nådiga Resolution eller uti den Förteckning, sorn Kongl. Majus och Rikets KrigsCo iegium på nådig befallning afgifvit och Kongl. Majit till Utskottet täckts låta öfverlemna a<t tjena ti il upplysning för handläggningen af detta ärende; samt Ved-tägten i Halmstad, som Pehr Bangtsson nu öfverklagat, alltså skulle vara ett missbiuk, hvilket ej kan föranleda till någre medels anslående till ersättning vid detsammas afskaffande; ty, och då för öfrigt frågan härom» såsom ett denne ort särskildt rörande ämne, hvilket allena ankommer på verkstäPande Magtens åtgärd, synes endast tillhöra Fullmägtige från orten, att i underdånighet anmälas; har Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att i någon befattning härmed ingå: hvilket dock vördsammeligen hernstalles till Riksens Höglofl.
Stockholm den 4 Junii i8t3.
Linströms Motion och Hörslag, att
Statens alla intrader skulle uppläras och redovisas af Riksgälds -Contoiret. ^-J(i till Vällofl. Borgare-Ståndet ingifvit samt derifrån till Stats-Utskottet remitteradt Memorial har Riksdags-Fullmägtigen från Stockholm.
Linström, med åberopad anledning Ståts-Utskottets Betänkanien. deraf, att, enligt de till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende senast församlade Revisorers Berättelse, någon Riks-Hufvudbok ännu icke blifvit afslutad, och då de« dessutom skulle' leda till en säkrare Controll och Redovisning samt lätta öfversigten af Stats-Intrader. ne, föreslagit, det alla både Ordinarie Inkomster och Bevillningar, äfvensom Saltpeter-Skatten och Passevolance-afgiften m. m., kunde uppbäras och redovisas på ett ställ©, hvartill Herr Linström på anfördt skäl ansåge RiksgäldsContoiret tjenligast; dock skulle Kongl. StatsContoiret hädanefter, såsom hittills, fortfara med bestridandet af Stats-Utgifterne efter de Nio Hufvud -Titlarne i Riks-Staten och dertill erhålla medel från Riksgälds-Contoiret.