Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anckar swär ds anmärkning, och då den tillökning, Utskottet föreslagit å denna Stat, förut utgått af Tredje HufvudTitelns Besparingar, hvilka, om de af Utskottet framställde förslag bifallas, hädanefter blifva betydligt inskränkte, dels ock enligt Utskottets hemställan i dess Betänkande J\T:o 151, i första rummet skulle användas till fyllande af brister i Anslaget för Arme'ens Materiel, och således ej kunna för någre andre betydligare behof inom Titeln påräknas, får Utskottet nu förnya hvad för ÖfverCommendants-Expeditionen i Stockholm af Utskottet förut blifvit föreslaget. 6:0 Huruvida en ArlillcrieStah är nödvändig, derom har hos R. o. A. Ilr Grefve Horn, C.
F.j fordrat upp - Betänkanden, N:o 23g. io5 lysning, och hafva Hr Rosenqvist af Akershult, F. L. samt Casper ('Vijkman och Eric Carlsson från Upsala Län med flere Ledamöter af Heclerv.
BondeStdndet bestridt den af Utskottet i anslaget för denna Statföreslagne tillökning, emedan, såsom skäl dertill, Utskottet ej yttrat annat, än att denna tillökning af Utskottet ansetts behöflig.
Silfversköld inför H. R. o. A. meddelat, att Artilleriets Befälhafvare behöfver någre Tjenstemän sig till biträde, emedan han annars slutligen skulle nödsakas att sjelf uppgöra Ritningar och förrätta renskrifning, förmodar Utskottet innefatta tillfredsställande svar på Hr Grefve Horns anmärkning; och får Utskottet, i afseende på angelägenheten, att den af Utskottet föreslagne tillökning i Anslaget å Stat uppföres, erinra, att Utskottet i förra Betänkandet upplyst, det en emot denna tillökning svarande summa förut för ArtillerieStaben utgått af Tredje HufvudTitelns Besparingar, hvilka, enligt hvad i nästföregående 5:te Punct blifvit anfördt, härefter ej synas kunna dertill anvisas; hvadan Utskottet hemställer, att dess förra Förslag i detta afseende må bifallas. 7:0 För CommendantsSlaten har all tillökning i Anslaget på Stat blifvit bestridd, hos H. R. o. A. af Hr Rosenqvist af Åkershultj F. L.j och hos Ilederv.
BondeStandet af Eric Carlsson från Upsala Län ra. fl., emedan, då Utskottet ej anfört något skäl till den föreslagne tillökuingen intet skäl förekomme att densamma bifalla; hvarjemte Hr Grefve Horn, C. F., och 106 Stats-Utskottets Casper TVijhnan ansett någre Commendanter i Haparanda och Grisslehamn ej behöfvas; anförande Casper CFijkmanatt med begreppet om dylika beställningar alltid förenade sig tillvaron af fästning eller åtminstone en af flere Corpser och Vapen bestående Garnizon, hvilket ej inträffade med ifrågavarande platser; att en TullTjensteman der syntes lätteligen kunna bestrida alla göromål som föreföllo; samt att, om vid Gränseorterna nödvändigt fordras en person, beklädd med MilitairTitel , erfarenheten visat, det sådane Personer numera ej äro sällsynte vid Tullverket.
Utskottet får härvid upplysa, att större delen af dea föreslagne tillökningen har, såsom af förra Betänkandet synes, förutafTredje HufvudTitelns Besparingar utgått; och hafva de, enligt K.
Proposition!, tillkomne Commendanterne i Gränseorterne Haparanda och Grisslehamn synts Utskottet lika nödige som de förut varande, med enahanda aflöning försedde i Ystad och Helsingborg, der i och för någre större Garnizoner serskille
Conunendanter ej heller äro behöflige, hvadan Utskottet, som uti pröfning af hvad Casper tVijkman i öfrigt anfört ej kunnat ingå, hemställer Utskottets förra Förslag till R.
Sltrs bifall. Å hvad, hos V. BorgareStändetj Hr Cronius anfört angående otillräckligheten af de för Commendanten i Christianstad föreslagne HushyresMedel, hvilka Hr Cronius ansett böra ifrån 5o R:dr till 200 R:dr förhöjas, har, enär i detta afseende ej mera af K.
M:t blifvit äskadt, Utskottet ej kunnat fästa nugot afseende.
Betänkande n, Nto a3g. 107 8:0 Att Anslaget för KrigsAcademicn tinder de sednare åren utfallit med en ständigt stigande brist, hafva, hos II. R. o. A. Hr Grefve Horn, C. F., och Hr Anckar swärd, A., samt hos H.
BondeStändet Casper 'Wijkman ansett så mycket besynnerligare, som nästan alla varuvärden varit i fallande; hvadan närmare upplysning härom blifvit äskad och emedlertid ali tillökning i Anslaget bestridd, med yrkande, att, ifall sådant vore nödigt, Pensionsbeloppet för hvarje betalande Cadett i stället kunde okas; och har Hr Rosenqvist af~ Åkershult, F. L., ansett, att, då B..
St:r för behofvet uppfört ett sådant, på förslag och calculer grundadt Anslag, att det skolat räcka till, men förvaltningen ej varit bättre, än att brist uppstått och mera blifvit användt, än hvartill man haft rättighet, undersökning och ansvar derpå borde följa, men ej en sådan tilltagsenhet authorisera till en större Anslagssumma, för att kunna dermed göra en ännu större misshushållning.
Härvid får Utskottet upplysa, att, med undantag af Aflöningen, i hvilken någon tillökning hvarken sedan sista Riksdagen ägt rum eller nu är i fråga, Academiens Utgifter, h varibland äfven underhållet af Carlbergs Slott, äro af den natur, att de ej på förhand kunna till beloppet bestämmas, utan måste efter nödvändige behofver lämpas; och inträlfar här ett förhållande, enahanda med många andra sådane inom StatsVerket, att anslagne FörslagsSummor för obestämda behof ej varit tillräcklige utan fordrat större eller mindre tillskott.
Redan före år 1824 bade sd - io8 S t a t s - U t s k ot t e t s dane tillskott för KrigsAcademien erfordrats, ehuru detta ej vid 1823 års Statsreglering beräknades.
Alt de år 1826 betydligen ökats, härrörer ifrån det genom detta årets missväxt uppstegrade pris å lifsmedel.
En emot Cadetlernes Underhåll svarande PensionsAfgift erlägges väl af de betalande och utgör nu omkring 326 R:dr 3a sk.
Btco.
Men , enligt grunden för Academiens inrättning, underhåller Staten derjemte derstädes ett betydligt antal FriCadetter, hvilkas underhåll vid stegrade priser äfven förorsakar ökad Utgift för Staten.
Utskottet hade, innan förra Betänkandet afgafs, noga gjort sig underrättadt om dessa förhållanden, och då Utskottet nu ytterligare tillkännagifver dess öfvertygelse, att någon misshushållning med de anslagne Medlen ej ägt rum; och den uppkomne Bristen ej vidare kan å Besparing.arne på HufvudTileln anvisas; hemställer Utskottet, att Anslaget för KrigsAcademien, sådant det af Utskottet blifvit föreslaget, å Stat må få uppföras.
Vid Utskottets hemställan, att hvad genom framdeles skeende indragningar å denna stat kan besparas, må blifva en tillökning i anslagen för UndervisningsVerken i allmänhet, har hos IL R. o. A., Hr Friherre af Nordin, C. Janmärkt, att en af Statsregleringens hufvudgrunder derigenom skulle rubbas, om detta anslag å Tredje HufvudTiteln skulle dragas till föremål, som tillhörde en annan, nemligen den Fjerde; och som för öfrigt It.
St:r hvart femte år reglerade Statsanslagen, och då voro i tillfälle att öfverföra en, genom ny reglering möjligen uppkommen, besparing t Betänkanden, N:o a3g.
109 till den HufvudTitel, som deraf kunde pröfvas vara i Lehöf, har Hr Friherren trott, att den summa, som för ett eller annat år kunde blifva bespard, icke förtjenade det afseende, att derigenom inskränkning göres i den Konungen hittills lämnade rättighet, att fritt och obehindradt för Tredje HufviidTitelns föremål disponera alla å densamma uppkommande Besparingar; hvadan Hr Friherren yrkat, alt det af Utskottet föreslagne tillägg mätte uteslutas; och har, hos V. BorgareStändet Herr Cronius ansett det lämpligare och med ändamålet, hvartill medlen äro disponerade, mera enligt, att uppkommande besparingar u detta anslag användas till flere FriCadetters underhållande; äfvensom Hr Ståhle yrkat, att sådane besparingar måtte användas till Garnizonsbarnens undervisning, på det att serskildt anslag till detta ändamål kunde undvikas.
Då Utskottet ej kan bestrida, att, enligt hvad Hr Frih. af Nordin anfört, redovisningen för StatsMedlen skulle invecklas, om emellan Biksdagarne besparingar på en HufvudTitel skulle användas till föremål under en annan, instämmer Utskottet i så måtto i Hr Friherrens yttrade mening, att först viden skeende Statsreglering den ifrågasatte öfverflyttningen må verkställas, och att hvad då af Anslaget för KrigsAcademien må befinnas öfverflödigt, må komma Undervisningsverken i allmänhet och ej Tredje HufvudTiteln tillgodo; hvaremot och då Utskottet anser det nuvarande antalet af Fri-Kadetter ej vidare böra ökas, samt fråga ej förekommit om anslag af medel till Garni - iio S t a t s - U t s k o 11 e t s zonsbarnens undervisning, med undantag af de 390 Pitdr, som till Svea LifGardes Barnhuslnrättning redan utgå , de af U:rr Cronius och Ståhle yltrade meningar ej kunnat af Utskottet understödjas. 9:0 Vid Utskottets förslag, att uti den för Allmänna GarnizonsSjukhusct vid förra Statsregleringen uppförde Anslagssumma någon tillökning ej må beviljas, har, hos II. R. o. A., Herr Grefve Brahe, 1)1., anmärkt; att det i Kongl. M:ts Nåd.
Proposition beräknade sjukantal af 200
Man per medium dagligen, eller 4° man mera, än som vid förra Statens uppgörande påräknades, ej borde anses för högt tilltaget, då under i års tid, eller från och med den 1 October 1828 till och med den sista Mars detta år sjuknuraern per medium utgjort 217 man dagligen, oberäknad! det antal lindrigare sjuke, som vårdats i Regementernes Gazerner; att desse sednares medicamenter afven bekostas af GarnizonssjukhusFonden; att sjukligheten bland Garnizonen någon gång varit så stor, att ÖfverCommendanten för bristande antal Sängar å Sjukhuset nödgats förbjuda de sjukas dittransporterande; att vid inträffad större sjuklighet inom Hufvudstadens eller granskapets Militaire, eller genom Garnizonens förökande, eller genom arbctscommenderingars hitbeordrande, en betydligare sjuknummer uppkomme, som gjorde ett högre anslag behöfligt; att den större kostnad, som, vid jeranförelsen emellan SeraphimerLazarettet och Allm.
GarnizonsSjukhuset visat sig a sjuksäng vid det sednare emot det förra, härledde sig ej allenast derifrån, att åtgångssummorne Betan kan cl en, W:o 23g. 111 till grund för Calculerne voro tagne på ett år, då GarnizonsSjukhuset hade nödgats vidkännas högst betydliga Utgifter för upphandling af InventariepersedJar af olika slag, utan äfven från den skiljaktighet, som emellan desse bägge Inrättningar nödvändigt måste uppstå; enär vid SeraphimerLazarettet intogos circa 144 personer, deraf hälften troligen kunde anses sängliggande, och deraf minst en tredjedel Qvinnor, som nyttjade lika ofta sina egna som Lazareltets persedlar; de sjuka derstädes vårdades i circa 27 rum och eldstädernes antal vore omkring 47; 2 Underläkare bodde på stället och 6 tjenstgörande
Läkare hade ingen aflöning, utan biträdde endast för sin undervisning; då deremot å GarnizonsSjukhuset varit intagne ända till 282 personer dagligen, endast Karlar, deraf ^:delar ansågos kunna gå uppe, åto full portion, inberäknad frukost, som ej bestås på Lazarettet, och sleto Sjukhusets kläder; de sjuka vårdades i omkring 5o å 60 Rum och de begagnade eldstädernes antal hade varit 91; 8 UnderLäkare och 6 Medicinaldrängar ägde aflöning; samt Medicamenter, för de utom sjukhuset skötteMilitairer år 1828 ensamt uppgått till i836R:dr 20 sk.
Och har, på grund af allt detta, Herr Grefven yrkat, att GarnizonsSjukhusets Anslagssumma, på sätt K. M:t i Wäder äskat, ifrån 3i,3ig
R:dr 9 sk. 4 r:st. till 37,500 R:dr måtte förhöjas.
Utskottet kan visserligen ej neka, att kostnaden för en Sjuksäng per medium bör blifva något högre vid GarnizonsSjukhuset än vid SeraphimerLazarettet; men då sjuknummern år 1825 per medium dagligen \ 712 Stats-Utskottets vid det förra utgjorde endast i45 och år 1826 i53, ehuru den sedermera varit större; får Utskottet, under förmodan, att densamma åter skall kunna förminskas till det förut påräknade antalet af 160 och derunder, erinra, att, sedan ifrån Anslaget R:dr 31,319: 9.
4. afgått generela Utgifter, som till sjuksäogskostnaden ej kunna hänföras, nemi.
Aflöning för SjukhusDirectionens Tjenstemän, Commissarien, SjukhusSkrifvaren, 2 SjukhusLäkare och 8 UnderLäkare samt en Vaktmästare hos Directio nen R:dr 2,58o: — — Medicamenter för Convalescenterne, och sjuka af Regementerne utom Sjukhuset „ 2,5oo: 5,080: Återstå R:dr 26,239: g. 4- hvaraf för 160 sjuksängar belöper på hvarje omkring 164 R:dr och således mera än vid SeraphimerLazarettet, der en sjuksäng kostaromkring i55f R:dr firl.; hvadan Utskottet anser sig böra vidhålla dess förra förslag, under åberopande af hvad dervid i öfrigt blifvit anfördi, och hvilket af H.
BondeStåndet blifvit bifallet. 10:0 Löneregleringen för Indeldta Arméens Befäl sådan den af Utskottet är föreslagen, har gifvit anledning till många och vidlyftiga anmärkningar. a] Hvad hos 11.
Ridd. och A. blifvit anfördt, af Hr Friherre af Nordin, C. J., Hrr Tham, IV., Dorchimont - Betänkande n, N:o 23g.
113 dumontj TV. A., och Kuylenstjerna, angtde indragning till StatsVerket af Indelta räntor och KronoTionde samt Arrenden af öfverflödige Boställen och Iitdeldta Arméens förseende med Contunta löner•, äfvensom af Hr Frih. SparreStJ, ang:de afdrag afEmbetsoch Tjenstemäns löner till Bevillning m. m. är genom Betänkandet N:o 235 serskildt besvaradt. b) Utskottet har föreslagit, att Löneregleringen för "hela Indeldta Arméen borde göras generel, så att de Bättre lottade Regementerne-s indelningar minskades, för att bereda någon tillgång till de sämre lottades förbättring, samt att, der localen sådant medgåfve, omflyttning af Boställen mätte ske, till vinnande af mera öfverensstämmelse emellan deras godhet och motsvarande grader.
Häremot hafva hos H. Ridd. och Ad.
Hr Grefve Horn, C. F., Hrr Tham IV.j Nordenankar G.j Anckarsward A., och Rosenqvist af AkershultF.
L.>■ hos V.
BorgareStåndet Herr Winberg; samt hos II.
BondeStändet Casper Wijkman anmärkt, att öfverflyttning från ett Regemente till ett annat af Räntor och Boställen skulle cj mindre leda till total rubbning af Indelningsverket, än äfven blifva högst svåv, om icke omöjlig att verkställa, samt ansett, att hvarje Regemente borde få behålla hvad detsamma, enligt Indelningsverket tillkomne, hvarmed, i fleres tanka, i fall af fullkomlig återgång till de primitiva grunderne och det rya tillkomne Befälets indragning, Regementet kunde vara belåtet, deremot andre ansett, i likhet med hvad Herr ÖfversteLieutenanten v. Heijnes reservation vid 4 B. 8 114 Stats-Utskottets Utskottets förra Betänkande innehåller, att de mest vanlottade Regementerne borde erhålla nödige tillskott i Contant.
Emot den af Utskottet föreslagne nedsättning af löner ne för vissa grader, under hvad K. Mits Nådiga Förslag upptager, hafva ock, med yrkanden, att det vid K.
Propositionen måtte förblifva, i allmänhet anmärkningar blifvit gjorda, hos Ridd. och Adeln af Hr Grefve Brahe M., Hr Grefve Posse C. H., Hr Frih. af Nordin C. J., Hr Frih. Stjerncrona D., Hr Frill.
IVrode C., Hr Frih. Duben C., Ilr Frih. Sparre S., Hrr Leijonflycht C. A, Dorchimont IV. A., Liljenstolpe C., Nordenankar G.> Kuylenstjerna 'G. von Schantz J., och Stjerngranat, H.l samt hos TI.
PrcstcStåndet af Hr Piofessor Geijer och Hr LifMedicus
Ekströms och speeielt rörande Skånska Infanteri Regementerne af Hr Friherre af Nordin, som påstått, att nedsättning skedt i hvad desse Regementer redan innehafva, af Hr von JVcigel, Ch. E., och af LifMedicus Ekström, som yrkat, alt RegementsLäkare borde erhålla lika löner här som vid andre Regementer , af Prosten Petersson, hvilken förmält, det RegementsPastorerne borde erhålla lika lön med andre Regementspastorer; samt hos V.
BorgareStandet af Hrr Hemberg och Stahle, som ansett alt desse borde aflönas helt och hållet lika med andre indeidta Regementer; — rörande LifRegementets och Smålands GrenadierBatailloner af Hrr af PVetterstedt. j J.
E.j- Liljenstolpe, C., Kuylenstjerna, G.y samt rörande Cavalleriet och Ryttmästarne i synnerhet af Hr Friherre Stjerncrona, D., Hr von Schantz, J., Hl* Bctänkanden, JV:o a3g. u5 Munckaf Rosensköld, E., samt Hrr Noreus, Ståhle och Eckerman.
De af Utskottet gjorda nedsättningar äro grundade i allmänhet så väl på jemföreisen emot hvad Civile Embets- och Tjenstemän i motsvarande grader åtnjuta som på ett noga beräknande af Statens förmåga, att de äskade lönetillökningarne åstadkomma; dock liar Utskottet, i afseende på Infanteriet ansett sig i så måtto böra frångå dess förra förslag, att Utskottet nu hemställer: det lönerne för RegementsLäkarne och RegementsPastorerne vid Skånska InfanteriRegementerne må få ökas till enahanda belopp med lÖnerne för dylike Tjenstemän vid andre Regementer, och således med roo R:dr hvardera förhöjas; hvaremot Utskottet ej funnnit skäl, att i öfrigt föreslå någon ytterligare tillökning för dessa Regementer, vid hvilka når gra accorder ej äga rum, såsom vid de andre Regementerne, der större löneförmonér blifvit tillstyrkta; och kan Utskottet ej medgifva riktigheten af Hr Frih. af Nordins, anmärkning, enär de af Utskottet föreslagne AllöningsSummor för hvardera Regementet öfverskjuta gamla Staten med 3868
R:dr och ingen serskild lön i den senare blifvit nedsatt.
Hvad GrenadierBataiilonerne beträlFar, har Utskottet ansett, att Cheferne och Majorerne vid desse Corpser, såsom ägande mindre befäl, än Chefer och ÖfversteLieutenanter vid Regementer af 2tne Batailloner, äfven med mindre löner kunna åtnöjas. t,6 Stats -U tsLottets
I afseende på den yrkade förhöjningen af Cavalleriets föreslagne lönevilkor, kan Utskottet ej annat än erkänna angelägenheten utaf att aflöna Befälet vid Cavalleriet på ett sätt som motsvarar dess för Hastars och sadelmunderingars underhåll oundvikeliga kostnader, samt derjemte dess billiga anspråk pa en tarflig bergning; och Utskottet anser sig på desse skäl böra frångå de, emot K. M:ts Nåd.
Proposition, tillstyrkta nedsättningar; samt deremot föreslå hvad här nedanföre uppgifves.
Vid uppgörandet af det Förslag Utskottet, uti Betänkandet N:o i32, till Armeen* lönreglering afgaf, fann Utskottet sig uti första rummet böra göra afseende på de af K. M:t uti Dess Nåd.
Proposition framställda skäl till regleringens verkställande, så att fullkomlig likhet öfver hela Armeen derigenom vunnes, hvilket sätt äfven Utskottet ansåg vara det som närmast öfverensstämde med rättvisans fordringar, äfvensom med den sparsamhet, hvilken med Statens tillgångar måste iakttagas; och i hvilket senare afseende Utskottet beräknat, att vid åtskillige Regementer funnos tillgångar utöfver hvad Utskottet då ansåg nödigt till dem anslå, till ett sammanräknadt belopp af vid pass 54,5oo R:dr, hvilken summa således kunde anslås, till fördelande på andre sämre lottade Regementer, och hvarigenom serskildt anslag af Statsmedel till desse senare blef bespardt.
Emedlertid har, med anledning af de gjorda anmärkningarne och de inom Utskottet sedermera inhämtade tillförlitlige upplysningar, Utskot - Betänkanden, N:o 23g.
117 tet insett utvägen, att undvika rubbningen utaf Indelningsverkets hufvudsakliga former, bibehålla den förut gillade grundsatsen af lika lönevilkor, så vidt sådant kan låta sig göra när tillgångarne bestå af Boställen, Indelta räntor och Contanta anslag uti helt olika proportioner inom serskildta Regemenler — samt derjemte undvika någon serdeles betydlig större kostnad för SlatsYerket; och uppväges den som blifvit oundgänglig
;utaf fördelen, att en så beskaffad reglering, som den Utskottet nu får föreslå, lemnar tillfälle till en mera afpassad fördelning utaf de olika för handen varande tillgångarne.
Utskottet föreslår R.
St:r, att indeldte Arme'ens Lönereglering må, på sätt Tabellen närmare i detalj utvisar, blifva verkställd på det sätt, att: 1:0 Hvarje Regemente, med undantag af LifRegementets
Dragoner och Hussarer, hvilka fördela tillgångarlie till likhet inom sig, skall behålla de Boställen och Indelta Räntor, hvilka, enligt företedde uppgifter, dit räknas och ej till Kronan redan äro indragne. 2:0
Det belopp af löne-vilkor, som för hvarje InfanteriRegemente (de Skånska uudantagne) anses tillfyllest, är, enligt förut afgifne Stater, 37,370 R:dr, för hvarje GrenadierBataillon 17,880 R:dr och för Jemtlands Jägare 28,760 R:dr.
De Regementer, hvilka inom sig äga tillgångar, att fylla denna summa, behålla beloppet, men hvad af Contante anslag eller Corporals-löner densamma öfverskjuter, ingår till löne-regleringens allmänna fond. n8 S t a t s - U t s k o 11 e t s 3:o De Skånska InfanteriRegementerne föreslås till 3i,i3o R:dr hvardera, och bekomma ifrån Skånska Cavallerierne erforderlige Boställen, hvilkas belopp afkortas på Contanta anslaget; kommandes denna afkortning Cavallerierne till godo, 4:o Utbyte af Boställen sker, der K, M:t så pröfvar lämpligt, emot beräkning i Contant.
På lika vilkor bekommer LifRegeroentets Grenadier-Bataillon Boställen, 5:o De Contante Anslag, CavalleriRegementerne för närvarande åtnjuta, disponeras så, att 10,640 R:dr af dem LifRégementet nu innehafver begagnas, när K.
M:t finner lämpligt, till de Norra Escjvadronernes Befäl, och resten aflemnas, i den mohn Vacance blir, till Allmänna Löne-regleringsFonden, 6:0 CavalleriBelälets
Lönevilkor regleras i mohn af hvarje Regementes ofvan bestämda tillgångar och med bibehållande i det närmaste af den proportion lönerne emellan, som de af K, M:t meddelade Stater upptaga. 7:0 Till Allmänna Löne-regleringsFondon ingår utom hvad här ofvan är nämdt, Chefs-indelningen vid f. d.
AdelsfaneRegeraentet; samt alla de nu för löneregleringen skeende Contante anslag. 8:0 Behofvet af Contante anslag utvisas af Tabellen: för Ca vallerie! . . . 10,640: — — „ Infanteriet . . . 2i5,i53: 23. 6. „ „ „ „ 220,793: 23. 6.
Betänkan cl en, N:o 214, 23g. i ig Tillgångarne: uti i8a3 års anslag; i43,45g: 4^- 10.
Adelsfan e-lönen 5,600: — — Corporals- och Contante löner 28,733: 27. 8.
Fyllnaden som nu tillstyrkes 48,000: ^ ^ ^ &
St:r gilla hvad Utskottet i detta ämne föreslagit, får Utskottet tillika tillstyrka R.
St:r: att, jemte underdånig framställning deraf, hos K.
M:t i underd. anhålla, det K.
M:t täckes hufvudsakligen bifalla detta Förslag till Indeldta Armc'ens löne-reglering och låta detsamma, på sätt K. 10:t i Nåder finner lämpligast, gå uti verkställighet i den mohn de påräknade tillgångarne för afsedde andamål kunna disponeras.
Utskottet har visserligen, för att kunna å ena sidai motsvara den tämligen allmänt yttrade önskan att liufvudgrunderne för Indelningsverket måtte varda bibehållne, och å den andra att kunna sätta K.
Mt i tillfälle att definitivt reglera FörsvarsVerkct, hvad personalen beträffar, icke obetydligt ökat anslaget för Indeldta Arme'ens befäl, mot hvad dess förra Betänkande innehöll.
Utskottet har dock icke tvekat i valet emellän att föreslå denna tillökning, och att lemna regleringen af Arme'ens lönevilkor ofulländad, till ny omsorg fcr kommande Ständer.
Utskottet för sin del öfvertygadt, att, livad nu fcreslagit blifvit, bör, för en längre följd a f år, fylla frchofvet för denna gren af Statsförvaltningen samt att 120 Stats-Utskottets ett större anslag för Armeens befäl skalle öfverstiga Nationens förmåga, förestår att II.
St;r ati anderd, skrifvelse till K. M:t angående Löneregleringen, för Armeen, uttrycka en, sådan öfvertygelse. c) Beviljandet af ali slags tillökning, för att verkställa den ifrågavarande löneregleringen har helt ock hållet blifvit besjtri.dt hos H. A. o..
A. af Hr Grefve Horn , C. F.j och Hr Ankar syvard ^ A. / hos H. Pr'dsteStdndet af Hr Prosten Afzeliussom derjemte ansett, att alla lönerne borde bestämmas i Spannemål; hos, V. BorgareStåndet af H:rr Hclsingius och Matsson samt hos H. BondeSländet af Casper TEijkmati och Eric Carlsson från Upsala Län m. fl., under förutsättande att de gamla indelningarne skulle, i fall de rätt användas, blifva tillrä.cklige, och med yrkandf dels att Tredje Bataillonens, Befäl vid hvarje Regemente matte indragas,, dels att annars någon minslning i Befälet måtte äga rum; i hvilken tanka äfves. instämt Hr Tersmeden, G. R.j och Hr von Troil, E% samt H:rr IVoreus och Eckerman..
Ehuru Utskottet är öfvertygadt, att i och f/h?
Beväringsmanskapets
Exercice ett tillökadt Befäl är nödigt och att således hela Tredje Bataillonens
Edal ej kan indragas , samt alt till detta JBefäls aflöning erfordras serskildta medel, antingen den på Regeraenternes Stater är uppförd, eller, såsom Eric Carlsson föreslagit, utgår af anslaget till Beväringsmanskapet; Vapenöfningar, tror Utskottet dock att någon minskning uti den i K. M:ts Nåd.
Förslag upptagne Perso - Betänkanden, N:o 239.
121 nal kan till vägabringas; Och får Utskottet i detta afseende förnya dess i förra Betänkandet gjorda hemställan, att II.