Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S gon sammaniemnkning af dessa de serskilda Riks-ståndens olika tankav icke kan ega rum, får Utskottet. detta förhållande hos Rikets Högloft.
Ständer till grundlagsenlig åtgärd anmäla.
Och då, beträffande förslaget sub N:o 2 angående naturalisation, Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet detsamma godkänt, Bonde-Ståndet deremot detsamma såsom onyttigt återremitterat, och Borgare-Ståndet förklarat att äfven ordningen och vilkoren för naturalisation borde uti grundlag intagas, men sistnämnda
Stånd icke uppgifvit hvilka bestämmelser det i berörde hänseende önskade hafva intagna, får Utskottet, som vid en sådan frågans beskaffenhet icke heller emellan dessa olika tankar kunnat någon samman jemnkni ng vid la ga, äfven detta förhållande till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling härigenom tillkännagifva.
Stockholm den 25 Juli 1851. STOCKHOLM, Ecksteinska Boktryckeriet, 1851.
Konstitutions- Utskottets Memorial, N:o 21.
Ank. till Exp.-Utsk. den 2 Aug. 1851, kl. 5 e. ra.
Memorial till Rikets Ständer med Järs lag till voleringspropositioner i anledning af Riksståndens olika beslut, rörande de uti memorialen N:is 7 och 10 afgifna förslag till åtskilliga ändringar i grundlag arne.
Genom utdrag af Riks-ståndens Protokoll för den 19, 21 och 23 sistlidne månad, har Konstilutions-Utskottet erhållit del af ståndens beslut vid före häfd pröfning af Utskottets uti memorialet N:o 10 afgifna sammanjemkningsfdrslag och hemställanden i anledning af återremisserna af memorialet N:o 7, deruti Utskottet till vederbörlig behandling föreslagit åtskilliga ändringar i grundlagarne; och har Utskottet derigenom inbemtat, att Högloft.
Ridderskapet och Adeln till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag antagit nämnda, i memorialet N:o 7, framställda förslag, med de uti memorialet N:o 10 dervid gjorda ändringar; att Högv.
Presteståndel likaså i samma afseende hordlagt berörde, uti memorialen N:is 7 och 10 intagna, förslag; att deremot Vällofl.
Borgareståndet vidblifvit sin, i anledning af memorialet N:o 7 yttrade, gemensamma tanka, enligt hvilken det af Herr Brinck reservationsvis framlagda förslag till ny vallag, riksdagsordning och regeringsform borde till slutlig pröfning vid nästa riksdag bordläggas; hvarföre uppställande af erforderliga voterings-propositioner för omröstning i förstärkt Utskott blifvit begärdt; och att Heden.
Bondeståndet äfvenså vidblifvit sitt, vid pröfningen af memorialet N:o 7 fattade, beslut, hvarigenom ståndet förklarat sin gemensamma tanka vara, att det af Bengt Gudmundsson, riksdagsfullmäktig från Hallands län, reservationsvis afgifna förslag till ny regeringsform och vallag borde förblifva hvilande till slutlig pröfning vid nästkommande riksdag; och borde alltså propositioner för omröstning i förstärkt Utskott uppsättas.
Prot. 1850 & 1851, 3 Sami. 17 Haft. 1 *> Komliiutions-UiSkottels Memorial, N:o 21.
Vid sådant förhållande och då 2:ne
Riksstånd för sina gemensamma tankar förklarat de tvänne förslag, öfver hvilka omröstning i förstärkt Utskott np blifvit äskad, anser Konstitutions-Utskottet, med hemtadt stöd af 56 §.
Regeringsformen, sig böra efterkomma nämnde tvänne Riksstånds föreläggande, och får fördenskull för de stridiga meningarnes afgörande genom omröstning i förstärkt Konstitutions-Utskott till Rikets Ständers godkännande öfverlemna följande voteringspropositioner, uppställda med hänseende dertill, att då i allmänhet kontrapropositionen uti omröstningen öfver hufvudfrågan måste upptaga den mot Utskottets förslag uppställda mening, men uti förevarande fråga tvänne sådane, med hvarandra oförenliga, förekomma, genom serskild omröstning afgöras bör, hvilkendera af dessa skall såsom kontraproposition uti omröstningen om hufvudfrågan ingå. 1.
Den, som vill, att uti omröstningen, rörande Konslitutions-Utskottets, uti dess memorial N:o 7 afgifna och derefter uti memorialet N:o 10 i vissa delar omarbetade, förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne, skall såsom kontraproposition uppställas det af Herr Brinck såsom reservation till /örstnämnda memorial framlagda, och sedermera af Borgareståndet, såsom dess gemensamma tanka i afseende å berörda memorial med åtskilliga, tili memorialet N:o 10 uppgifna, ändringar antagna, förslag till ny vallag, riksdagsordning och regeringsform, röste Ja; den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer det af riksdagsfullmäktige!!
Bengt Gudmundsson såsom reservation till förenämda memorial N:o 7 afgifna, och af Rondeståndet, såsom dess gemensamma tanka, rörande samma memorial med den uti memorialet N:o 10 uppgifna ändring, antagna, förslag till ny regeringsform och vallag, att såsom kontraproposition ingå uti omförmälda omröstning, angående hufvudfrågan. 2.
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti dess memorial N:o 7, framställda och sedermera, till följd af återremiss, uti memorialet N:o 10 i vissa delar omarbetade, förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne skall förblifva åvilande till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag, röste Ja; Konstitulions-Ulskottets Memorial, N:o 21. 3 den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag att antagas: l:o det af Borgare-ståndet, såsom dess gemensamma tanka i frågan, framställda kontra-förslag, intaget såsom reservation af Herr Brinck uti Konstitutions
Utskottets memorial
N:o 7, dork med de ändringar derutinnan, som uti memorialet N:o 10 Annas uppgifna; 2:o det af Bonde-ståndet, såsom dess gemensamma tanka i frågan, framställda kontra-forslag, intaget såsom reservation af Bengt Gudmundsson uti KonstiLutions-Ulskottets memorial N:o 7, dock med den ändring, som uti memorialet N:o 10 Annes uppgifven.
Stockholm den 1 Augusti 1851. a) Biskop Hallström.
”Jag har, vid behandlingen af detta ärende, befunnit mig i den obehagliga ställning, att jag för Utskottets förfarande icke förmått uppdaga den ringaste ledtråd inom den grundlag, vi besvurit, och att jag, försatt, på sätt min vid memorialet N:o 10 afgifna reservation utvisar, i sjelfva verket utom frågan derigenom, att denna blifvit, efter min förmening, försatt och dragen utom grundlagens område, föranlates nu jemväl anmäla min reservation emot det slut, hvari Utskottet stadnat.
Sä svårt skall det alltid vara, att sedan man genom afvikelse från grundlagens enkla, bestämda stadganden lemnat en gang de utstakade ledande spåren, komma åter tillbaka in på den rätta behöriga kosan.
Jag Anner af Regerings-formens 56 §, att omröstning uti förstärkt Konstitutions-U tskott kan allenast grundlagsenligt ega rum, sedan en sammanjemkning af samtlige Riksstånden yttrade gemensamma tankar föregått, enär ändock derefter något stånds tankar blifva i någon eller några delar skiljaktiga från de öfrigas, samt att yttersta syftemålet med denna omröstning skall vara, att skiljaktigheterna förena. G. Lagerbjelke, på Höglofl.
Ridd. och Adelns vägnar. A. M.
Brinck, på Vällofl. Rorgare-Ståndets vägnar. H. 0. Holmström, på Ilögv. 1’reste-Ståndets vägnar. P. Sahlström, på Hederv.
Bonde-Ståndets vägnar.
Reservationer äro afgifne af: 4 Konstitutions-UIsie otlets Memorial, N;o 2i.
Sådant är likväl icke hvad här inträffat, eller kan numera afses.
Ingen sarnmanjemkning af de fyra riksståndens yttrade skiljaktiga meningar har föregått.
Stånden äro ej eller blott i någon eller några delar från hvarandra skiljaktige, utan i sjelfva hufvudgrunderna med dertill hörande detaljer, och omröstningen hänsyftar ju icke derpå att skiljaktigheterna förena, utan fastmer att den ena skiljaktigheten skall alldeles förtrycka och omintetgöra den andra.
Deremot medgifver jag å en annan sida, att sedan höglofl.
Utskottet pröfvat, att en sammanjenikning af hlott 2:ne stånds yttrade gemensamma tankar vore hvad som motsvarade och tillfredsställde grundlagens yrkande, att samtlige riksståndens tankar borde till ett helt utlåtande sammanjemkas, samt tillika ansett, att nämnde utlåtande kunde såsom ett helt hesta, ändock att 2:ne alldeles i sjelfva grunden skiljaktiga, jemkningsförslag deri framställdes vid sidan af hvarandra, och detta förfarande blifvit af de fyra riksstånden lemnadt utan anmärkning, således torde kunna sägas vara af dem godkändt, jag icke kan rentaf underkänna hvarken betydenheten eller befogenheten af de anspråk, som från tvanne riksstånd blifvit höjda, med yrkande på berörde omröstning: helst det vid ärendets förhanden varande intrassling, icke vill falla sig lätt att inse, huruledes den strid, som sålunda uppstått, och utan ringaste försoning å Utskottets sida hållits fortfarande öppen emellan ett sammanjemkadt representations-förslag, omfattadt af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet, och 2:ne andra, i vissa afseenden med hvarandra öfverensstämmande, men dock i det hela oförenliga representations-förslag, af hvilka det ena blifvit antaget af Borgare-ståndet och det andra vidhålles af Bonde-ståndet, skall i frågans yttersta krisis kunna biläggas eller slitas, utan föregången omröstning dem emellan: hvartill kommer, att väl mången torde öfverlemna sig åt den förhoppning, att omröstningen skall utfalla till samtlige riksståndens hugnad, sedan numera blifvit erkändt och befunnet, att samLlige riksstånden hlott utgöra 2:ne.
Men grundlagens helgd är mig dyrbarare och högre, än allt annat: högre än hvarje annars skyldigt afseende, vare sig å 2:ne riksstånds uttalade önskningar, eller å de förslag och åtgärder, som Konstitutions-Utskottet för sin del framställt och vidtagit.
I sig sjelf vill det ock, efter min förmening, vara nog förvändt, att genom en flerfaldig
Öfverträdelse af grundlag förbereda tillkomsten af en ny grundlag, snart åter på enahanda vis öfverträdd!
Eller hvad annat utsås i sjelfva verket, i och genom hvarje afsteg från grundlagens föreskrifter, än ett snart groende frö till oreda, förvirring och oberäkneliga brytningar?
Jag har derföre sökt, fastän fruktlöst, göra den åsigt gällande, att all denna uppkomna intrassling och lagstridighet - Ronstiluiions-Utskoltets Memorial, JS:o 21. 5 stridighet läte derigenom tjenligast och med minsta våda lösa sig, att intetdera af de ifrågaställa grundlagsändrings-forslagcn blefve hvilande intill nästa riksdag, utan att den väckta frågan, i följd af det vidriga skick, hvari den kommit, förklarades hafva i sin helhet förfallit.
När under behandlingen af ett afgifvet förslag till civil-, kriminal- eller kyrko-Iag, två stånd stadna emot två, förfaller frågan.
Skulle då icke med än bättre rätt detta gälla behandlingen af de förslag, som åsyfta förändring af vår gällande grundlag?
Och efter som jag fattar och förstår Riksdags-ordningens 75 §, vill denna § ega sin fulla, rättmätiga tillämpning jemväl på sistnämnde frågor eller grundlagsfrågor, enär icke någon sådan sammanjemkning af de inom riksstånden yttrade skiljaktiga meningar egt rum, eller låtit verkställa sig, som Regerings-formens 56 § bjuder.
Den omröstning, som i besagde § föreskrifves, är helt och hållet af vilkor beroende.
Men då intet af dessa vilkor, såsom jag här ofvan visat, är uppfylldt, eller låter sig i förevarande fall uppfylla, vill samma omröstning, efter mitt omdöme, i sjelfva verket vara grundlagsvidrig.
Möjligtvis skulle ju äfven ett grundlagsändrings-förslag, som ej i ringaste måtto blifvit af Utskottet behandladt, eller vid förehafd pröfning till och med der kort förut förkastadt, komma att genom omröstningens odiskuterade utslag blifva på Ständernas bord hvilande till nästa riksdag.
Jag bestrider lagligheten af en sådan omröstning, som jemväl i sina påföljder kan blifva uppenbart stridande emot grundlagens både anda och bokstaf: och får ytterst nedlägga min vördsamma protest emot ett i flerfaldigt hänseende så vådligt prejudikat: hvarjemte jag icke kan underlåta förklara den af Utskottet föreslagna åtgärden vara så vida förtidig, som hvarken Ridderskapet och Adeln ej eller Presteståndet sig utlåtit öfver de af Utskottet i memorialet N:o 10 anmälda oförenliga skiljaktigheter, än mindre de samma behandlat, efter hvad Regerings-formens 56 § derom bjuder.
Uti denna reservation har Prosten Ljungdahl instämt; samt b) Herr Tersmeden, JY. ”Då jag biträdt dessa voterings-propositioners afgifvande, hvarigenom ett förslag till ett fullkomligt upphäfvande af våra grundlagar, lill och med utan Konstitutions-Utskottets hörande, kan blifva förklaradt hvilande på Ständernas hord, bör jag tillkännagifva, att det å min sida skett visserligen med ringa stöd af samma lagar, men att jag blifvit dertill tvingad af omständigheter vid frågans behandling utom Utskottet, hvilka aldrig kunnat vara i lagen som möjliga förutsedde.
Dessutom hafva Professor Lindgren, Domprosten Reuterdahl oell Doktor Broman sig reserverat.
B/h. tilt B.
Brot. 1850 & 1851, 5 Sami. 17 Haft. STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1851.
Konstilultons-UtskoUels Memorial, JY$ 22 & 23. i J\o 22.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 8 Aug. 1831, kl. 12 m.
Memorial till Rikets Stander, i anledning af återremisser af Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet JM ±± afgifna, förslag till ändring i 39 § R. 0., angående val af Ordförande i Utskott och andra delegationer af Rikets Stander.
Vid pröfning af Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet J\s 11 afgifna, förslag till ändring i 39 § Riksdags-Ordningen, angående val af Ordförande i Utskott och andra Riks-Ståndens delegationer, hafva, enligt till Utskottet inkomna protokolls-utdrag af den 25, 25 och 26 Juli, tvänne Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, återremitterat detta förslag med förklarande, att det vore hvarken nödigt eller nyttigt, och de tvä öfriga Stånden funnit godt bordlägga detsamma till slutlig behandling vid nästkommande riksdag.
Då någon sammanjemnkning af dessa olika gemensamma tankar icke är möjlig, får Konstitutions-Utskottet dem alltså såsom oförenliga skiljaktigheter till Rikets Ständers grundlagsenliga behandlande härigenom vördsamt anmäla.
JM 23.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 8 Aug. 1831, kl. 12 m.
Memorial till Rikets Stander, i anledning af ett Stånds återremiss af Memorialet JM 14, rörande åtskilliga till förstärkt Siats-Utskott hänvisade frågor.
Af inkomna utdrag af Riks-Ståndens protokoll för den 26, 29 och 30 Juli har Konstitutions-Utskottet inhemtat, att, vid förehafd pröfning af Utskottets, uti Bih. till R.
Prot. 1830 & 1831, 3 Sami., 18 Haft. 2 Konslilulions-Ul slcoltels Memorial, JU 24.
Memorialet JV2 14 insända, förslag till ändring i 71 § Riksdags-Ordningen, af den syftning, att frågor om grunderna för någon bevillning, om sältet för dessa grunders tillämpning och om beviliningens fördelning till utgörande, borde i de af grundlag förutsatta fall öfverlemnas till afgörande i förstärkt Bevillnings-Utskott, i stället för att de för det närvarande skola afgöras i förstärkt Stats-Utskott, Ridderskapet och Adeln förklarat detta förslag vara hvarken nödigt eller nyttigt, men deremot de öfriga Riks-Stånden antagit detsamma att hvila till grundlagsenlig pröfning vid nästkommande riksdag.
Som någon sammanjemnkning af dessa de serskilda Riks-Ståndens olika gemensamma tankar icke är verkställbar, får Konstitutions-Utskottet, med serskild hemställan till Ridderskapet och Adeln, att
Ståndet måtte sig efter de öfrige foga, detta förhållande lill Rikets Ständers grundlagsenliga behandlande härigenom vördsamt anmäla.
JM 24.
Memorial till Rikets Ständer;, i anledning af ett Stånds återremiss af Memorialet JM 15, innehållande förslag till ändring uti 36 och 43 §§ R. O., rörande sammansatta Utskott.
Enligt hvad de till Konstitutions-Utskottet insända utdrag af Riks-Ståndens protokoll för den 26, 29 och 30 Juli innehålla, har vid pröfningen af Utskottets, uti Memorialet J\° 15 öfverlemnade, förslag till ändring och tillägg i 36 och 43 §§ Riksdags-Ordningen, angående sammansatta Utskott, Ridderskapet och Adeln godkänt förslaget med den anmärkning, att det såsom nytt moment till 36 § R.
O. föreslagna stadgandet borde i 43 § införas; hvaremot de öfriga Riks-Ständen utan anmärkning antagit förslaget till slutligt afgörande vid nästkommande riksdag.
Konstitutions-Utskottet, som vid förslagets uppställande tog i betraktande, alt 36 § föreskrifver, huruledes förhållas bör, då, i anseende till göromålens mängd, Konstitutions-Ulskotlets Memorial, M 24. 3 ett Utskott komme i behof af förökadt antal ledamöter från Stånden utöfver det normala, men 43 § åter, huru tillgå skall, då, i anseende till göromålens och ärendenas beskaffenhet och innehåll, olika Utskott behöfva sammanträda till målens beredning, och efter dessa olika förhållanden lämpade nummer för förslagets momenter, har likväl nu, med hänsyn till anförda anmärkning, icke ansett denna anordning af de serskilda momenterne vara så väsendtlig, att icke äfven förslagets ändamål lika väl, eller måhända ännu bättre, kunde vinnas genom den uppställning, Ridderskapet och Adeln önskat, och får fördenskull, jemte anmälan härom, öfverlemna det uti Memorialet A2 13 afgifna förslag till grundlagsenlig behandig med följande uppställning: Riksdags-Ordningen § 43.
Varder ärende af något Riks-Stånd till flera Utskott remitteradt, eller anser ett Utskott nödigt att, till öfverläggning om något ärende af vigt, med annat eiler andra Utskott sammanträda; dä skola frän hvartdera af de Utskott, som till sådan gemensam öfverläggning sammankomma böra, två ledamöter af hvarje Stånd dertill utses.
Finnes förstärkning nödig; vardén frän hvarje af de uti det sammansatta ingående Utskotten ytterligare Hänne ledamöter af hvart Stånd dertill utsedde.
Utskott ege rätt att betänkande i frågan till Riksens Ständer afgifva, utan att Utskottens öfrige ledamöter deruti taga del.
Finner Banko-Utskottet — — — sammanträde rum.
Skulle Konstitutions-Utskottets uti dess Memorial M 7, jemfördt med Memorialet M 10, afgifna grundlags-ändringsförsiag under nästföljande riksdag blifva antaget, kommer detta förslag att förfalla.
Hr Biskopen Hallström och Hr Brinck ville hafva anmärkt, att de vid behandlingen af förestående ärende icke varit uti Utskottet tillstädes.
4 Konslitutions-Ulskollets Memorial, M 25.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 8 Aug. 18S1, kl. 12 m.
Memorial till Rikets Stander, i anledning af ett Stånds återremiss af Memorialet J\s 16, innehållande förslag till ändring i 49 § R. 0. och 56 § 1 morn. R. F., angående motioner.
Konstitutions-Utskottet har genom utdrag af Riks-Ståndens protokoll för den 26, 29 och 30 Juli erhållit del af de respektive Ståndens beslu trörande Utskottets, uti Memorialet M 16 framställda, förslag till ändring uti 49 § R.
O. och 56 % R. F., angående motioner, och deraf inhemtat, att Hedervärda Bonde-Ståndet funnit detta förslag vara hvarken nödigt eller nyttigt, men de öfriga Riks-Stånden deremot detsamma till slutligt afgörande å nästkommande riksdag antagit.
Då dessa skiljaktigheter uti de serskilda Riks-Ståndens gemensamma tankar i afseeude å nämnde förslag äro oförenliga, får Utskottet detta förhållande till Rikets Ständers grundlagsenliga behandlande härigenom vördsamt anmäla, och inbjuda Hedervärda Bonde-Ståndet att sig efter de öfriga Stånden foga.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1851. Eonstitutions-Ulskollels Memorial, M 26. 1 JM 26.
Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Aug. 1881, kl. 11 f. m.
Memorial till Rikets Ständer, med voteringspropositioner, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående de uti Mern.
JM 9 afgifna förslag till ändringar och tillägg i 28 § R.
F. Sedan Konslitutions-Utskottet, genom protokolls-utdrag af den 2:dre och 6:le dennes, erhållit kännedom om de serskilda Riksståndens beslut i anledning af Utskottets Memorial JM 20, angående de oförenliga skiljaktigheterna uti Riksståndens olika gemensamma tankar, rörande de uti Memorialet JM 9 afgifna förslag till ändringar och tillägg uti 28:de § Regeringsformen, och deraf inhemtat, att Högt.
Ridderskapet och Adeln, vidkommande första alternativet af det uti Memorialet JM 9 intagna förslag, som alser att åt Konungen förbehålla rättighet såväl att uti åtskilliga embeten och tjenster vid Universiteterna och andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst kalla och anställa äfven utländske män, som att till vissa af dessa tjenster kunna nämna ej mindre utländske, än inländske män, utan afseende på deras trosbekännelse, förklarat sig vilja låta vid Utskottets i Memorialet JM 20 härom gjorde tillkännagivande bero; att Högvördiga Presteständet och Hedervärda Bondeståndet, hvilka ansett nämnda första alternativ af förslaget sub. JM 1 i Memorialet JM 9 vara hvarken nödigt eller nyttigt, vidblifvit dessa sina meningar, det sednare med begäran om voteringsproposition till skiljande mellan de olika åsigterna; att Vällofliga Borgareståndet, som till bordläggning för ytterligare grundlagsenlig pröfning antagit meranämnde första alternativ, vidblifvande denna sin mening, begärt, att, till afgörande af den härigenom uppkommande oförenliga skiljaktighet, voteringsproposition måtte uppgöras; att samma Riksstånd, frånträdande sin, rörande förslaget sub. JM 2 uti Memorialet JM 9, först yttrade tanka, det borde äfven de vilkor, under hvilka naturalisation af utländsk man skulle få ega rum, uti grundlagarne införas, numera uti Bih. till R.
Prot. 1850 å 1851. 3 Sami., 19 Haft. 1 2 Konslitulions-Ulskollels Memorial, M 26. detta afseende sig med Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet förenat, samt begärt uppgörande af voteringsproposition till afgörande mellan de ännu skiljaktiga besluten öfver denna fråga; och att Hedervärda Bondeståndet, som ansett förslaget om naturalisation af utländningar vara hvarken nödigt eller nyttigt, förblifvande vid denna sin tanka, likaledes begärt, att voteringsproposition måtte uppställas för att bringa Riksståndens härutinnan skiljaktiga tankar till gemensamt beslut; får Konstitutions-Utskottet, på grund af hvad sålunda förekommit, härigenom till Rikets Höglofliga Ständers godkännande öfverlemna följande voteringspropositioner, angående ofvannämnda ännu skiljaktiga beslut: 1.
Den, som vill, att lörsta alternativet i Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet JV2 9 afgifna, förslag lill sådan ändring af 29 § Regeringsformen, hvarigenom
Konungen skulle bemyndigas ej mindre att till åtskilliga embeten och tjenster vid Universiteferna och andra inrättningar för vetenskap, slöjd eiler skön konst kalla och nämna äfven utländske män, än alt uti vissa af dessa Ijenster anställa såväl utländske, som inländske män, utan afseende på deras trosbekännelse, skall, tillika med det redan enhälligt anlagtia andra alternativet af samma förslag, förblifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag, röste ja; Den, det ej vill, röste nej; Vinner nej; kommer nämnda första alternativ icke alt förblifva hvilande till slutlig pröfning' vid nästföljande riksdag. 2.
Den, som vill, att det af Konslitutions-Utskottet, sub. JV2 2 uti Memorialet JV2 9 afgifna, förslag lill ett tillägg i 28 § Regeringsformen, angående naturalisation af utländske män, skall antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag, röste ja; Den, det ej vill, röste nej; Vinner nej; kommer nämnda förslag icke att antagas såsom hvilande till slutlig pröfning vid nästföljande riksdag.
Konslilutions-Ulshotlets Memorial, JYs 26.
3 Reservationer anmäldes af Herr Biskopen Hallström och Herr Domprosten Reuterdahl.
Herr Professoren Lindgren afgaf följande reservation: »Mot Utskottets beslut, att för Rikets Ständer framlägga förevarande voteringsproposition, finnér jag mig af grundlag,ens tydliga och bestämda ordalydelse i 56 och 81 §§ R.
F. föranläten att afgifva min reservation.
Utskottet har nemligen här föreslagit Ständerna, att votera mellan ett af Utskottet frarnlagdt grundlagsändrings-förslags antagande till (ivila elier dess förkastande, oaktadt de åberopade grundlags-paragraferna ovilkorligen förbjuda Ständerna att öfver ett af Utskottet väckt grundlags-ändrings-försiag vid första Riksdagen »beslutav, och den 56 § tydligen gifver vid handen, att af hvarje sådant förslag en återstod måste finnas qvar till nästkommande Ständers antagande eller förkastande.
Visserligen har ett förfarande, sådant som det nu vidtagna, någon praxis från föregående riksdagar att, om ej till sitt försvar, åtminstone till sin ursäkt, åberopa.
Men fordne grundlagsöfverträdelser mätte ej kunna rättfärdiga och än mindre anses böra framkalla nya.
Men — frågar man — hvad annat bade väl Utskottet i ifrågavarande fall att göra?
Två stånd hafva ju förklarat
Utskottets första alternativ sub.
JY° 1 i memorialet 9 för hvarken nödigt eller nyttigt, och de två andra hafva detsamma till hvilande antagit.