Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M e n d e t b ö r k a n s k e sä- g a s, att j a g d å ö f v e r s k r i d i t t r e t t i o t a l e t, lärt k ä n n a å t s k i l l i g t af l i f v e t s b å d e l j u s a o c h m ö r k a s i d o r, v a r e j u t a n all k ä n n e d o m o m vårt folk och våra samhällsförhållanden o c h v a r fullt f ö r t r o g e n m e d l a n d t a l l m o g e n s tä,nke- och lefnadssätt.
Dessutom kunde jag nu m e d g o d t s a m v e t e ä g n a m e r a af m i n t i d åt f ö r f a t t a r e s k a p, t y v å r a b a r n, s o m hittills blifvit u n d e r v i s a d e i h e m m e t, v o r o n u i den å l d e r att d e, m e d h o p p o m g a g n, k u n d e s ä n d a s till e n b e r ö m d flickpension i s a m m a stad, där vi då b o d d e.
D e t h a d e e j u n d g å t t m i g, att m a n i v å r t l a n d ej k a n t a l a till e n s t o r a l l m ä n h e t g e - n o m b ö c k e r, ej ens g e n o m r o m a n e r o c h noveller.
H å g o c h t i d f ö r att l ä s a e n bok s a k n a s ä n n u f ö r m a s s a n af v å r t f o l k, o c h d e s s u t o m h a j ä m f ö r e l s e v i s få r å d att k ö p a e n s å d a n, s o m g å r u p p till e n k r o n a.
S o c - k e n b i b l i o t e k e n, h v i l k a s i n n e h å l l så sällan f ö r n y a s, u t ö f v a j ä m f ö r e l s e v i s r i n g a infly- t a n d e p å folkets läslust o c h u p p l y s n i n g o c h k u n d e ej p å 1870-talet p å m i n s t a vis kon- kurrera m e d de b l o d d r y p a n d e romaner, hvil- k a, m e d t i l l h j ä l p af l o t t s e d l a r o c h t i o ö r e s - p r i s e t p e r h ä f t e, v u n n o e n så s t o r o c h för- därflig s p r i d n i n g i v i d a k r e t s a r, m e d a n an- d r a d ä r e m o t ö f v e r s v ä m m a d e s af s. k.
trak- tater.
T a n k e n p å att s p r i d a g o d a o r i g i n a l - a r b e t e n till s a m m a p r i s s o m d e u s l a tjuf- o c h m o r d r o m a n e r n a a f v i s a d e s af s a k k u n n i g a s o m o m ö j l i g att g e n o m f ö r a; h v a d u n d e r då, att d e n, s o m e j b e g ä r d e b ä t t r e ä n att få t a l a till d e n n a s t o r a a l l m ä n h e t, m e d g l ä d j e g r e p d e tillfällen därtill, s o m l ä m - nades g e n o m tidningspressen.
Efter några f a m l a n d e försök, s o m d o c k välvilligt u p p t o g o s i andra blad, v ä n d e j a g m i g p e r s o n l i g e n till d e n a k t a d e u t g i f v a r e n A. Gfoldschmidt.
af » S n ä l l p o s t e n », doktor B. Cronholm i Malmö.
» K a n lilla f r u n t å l a d e n h ä r?
» f r å g a d e h a n m e d sitt fina l e e n d e o c h t o g u p p e n blyertsbit ur sin bröstficka.
Jag svarade, hvad j a g tänkte och kände, näm- l i g e n att hans b l y e r t s s ä k e r t s k u l l e b l i f v a en nyttig vägledare för mig.
O c h så in- r y m d e han m i g n u o c h då plats öfver strecket f ö r å t s k i l l i g a a r t i k l a r r ö r a n d e s a k e r och förhållanden på skånska landsbygden.
D e t är e n a n s e n l i g l i s t a p å t i d n i n g a r o c h tidskrifter, b å d e i h u f v u d s t a d e n o c h i lands- o r t e n, till h v i l k a j a g s e d a n d e s s h a f t g l ä d j e n att l ä m n a b i d r a g, så v ä l f ö r s p a l t e r n a » ö f v e r strecket » s o m under detsamma, i följe- tongen.
Ett par gånger har j a g antagit a n b u d o m fast anställning i redaktioner, o c h h a d e d e n e n a g å n g e n a r b e t e f r å n 2 e. m.
till kl. 8 eller n å g o t m e r a i r e d a k t i o n s l o k a - len.
Detta arbete i en daglig tidning m e d stor läskrets var h ö g s t intressant, o c h det v a r i n g a l u n d a t r ö t t h e t, u t a n allt m e r o c h m e r o l i k a å s i k t e r i å t s k i l l i g a af s a m h ä l l e t s och mänsklighetens viktigare frågor s o m o m ö j l i g g j o r d e allt s a m a r b e t e e m e l l a n m i g o c h tidningens utgifvare.
Upplysningsvis b ö r n ä m n a s, att d e n n e s j ä l f m a n t e r b j u d i t m i g s a m m a aflöning, s o m han tillämnat en m a n l i g m e d a r b e t a r e, o c h att j a g h a d e alla s k ä l att v a r a n ö j d d ä r m e d.
N å g o n t i d d ä r e f t e r e r h ö l l j a g från e n m a n i h u f v u d s t a d e n b r e f m e d liflig a n h å l l a n, att j a g skulle öfvertaga redaktörskapet för en tilltänkt n y tidning.
Som mannens namn var m i g alldeles o b e k a n t o c h tidningens färg ej n o g a r e angafs, blef naturligtvis sva- ret afböjande, ehuru villkoren, s o m erbjö- d o s, v o r o g l ä n s a n d e.
H a n v i d h ö l l d o c k en- v i s t s i n a n h å l l a n o c h s ä n d e s l u t l i g e n res- p e n n i n g a r, f ö r att j a g å t m i n s t o n e s k u l l e » k o m m a u p p o c h själf s e.
» J a g k o m, s å g o c h s e g r a d e ö f v e r h v a r j e f r e s t e l s e till ett n y t t f ö r s ö k till s a m a r b e t e m e d p e r s o n e r, h v i l - k a s å s i k t e r s t r e d o så s k a r p t m o t m i n a e g n a.
O m m a n t ä n k e r sig, att u n g a k v i n n o r t r ä d d e i publicitetens tjänst, ej blott s o m m e d - a r b e t a r e u n d e r s t r e c k e t, d. v.
s. i f ö l j e t o n g s - a f d e l n i n g e n, finge d e t r o l i g e n s v å r a r e f ö r att, b e v a r a s i n a n d l i g a s j ä l f s t ä n d i g h e t ä n d e manliga publicisterna, åtminstone i bör- j a n af d e r a s b a n a.
Hittills o b e k a n t m e d o c h o b e r ö r d af d e s v a l l v å g o r, s o m k u n n a gå h ö g t äfven i n o m svenska dagspressen, när n å g o n s. k.
b r ä n n a n d e f r å g a v ä c k t storm i de olika lägren, torde k v i n n a n dels af s i n a p e r s o n l i g a k ä n s l o r, d e l s af n e d ä r f d lydnadsdrift för d e n m a n l i g e h u s b o n d e n, arbetsgifvaren, kanske k o m m a att nyttja s i n p e n n a i e n r i k t n i n g, s o m e j fullt s k u l l e g i l l a s af h e n n e s s e n a r e k l a r a r e e f t e r t a n k e.
F ö r d e stora aifallen från e n s a k, s o m m a n o m f a t t a r, är d e t p å d e n n a b a n a e j s v å r t att v a k t a sig, d e t är d e små medgifvandena, d e till u t s e e n d e t o b e t y d l i g a j ä m k n i n g a r n a, s o m ä r o så f a r l i g a f ö r b ö j l i g a k a r a k t ä r e r o c h alltför k ä n s l i g a s i n n e n.
D e t t a o m m ö j l i g a f a r o r för k v i n n l i g a p u b l i - cister; m e n å andra sidan t o r d e en d y l i k v e r k s a m h e t k u n n a b l i f v a till s t o r t g a g n f ö r samhället g e n o m kvinnans skarpare sinne o c h klarare blick för d e sedliga frågorna o c h krafven för deras plats i samhälls-
Ä f v e n stridssättet emellan motstån- darne ur d e olika lägren k a n tänkas blifva m e r a r i d d e r l i g t, så att a n f a l l e n m o t p e r - s o n e r m e r a a l l m ä n t f ö r s v u n n e o c h efterträd- d a s af e n s a k k u n n i g u t r e d n i n g af f ö r e k o m - m a n d e tvistefrågor.
T y vi k v i n n o r äro ej så b e s k a f f a d e, att v i e n a d a g e n s k u l l e k u n n a skrifva o c h låta t r y c k a personliga a n g r e p p mot en motståndare o c h andra d a g e n trycka hans h a n d i.
n å g o t festligt lag.
Till mina egna erfarenheter i publicite- t e n s t j ä n s t h ö r o c k s å ett litet d r a g, s o m ger s t ö d åt m i t t här o f v a n u t t a l a d e anta- g a n d e.
E n n y politisk t i d n i n g skulle starta och å e s s u t g i f v a r e ö n s k a d e, att j a g m å t t e inträda i redaktionen, dock utan skyldighet att a r b e t a i r e d a k t i o n s l o k a l e n.
H a n s an- bud a n t o g s, m e n d ä r v i d g j o r d e j a g d e t vill- kor, att i n g e n a n n a n ä n j a g s k u l l e få b e - svara de angrepp på tidningen, s o m kunde f ö r e k o m m a, o c h f ö l j d e n blef, att p l a t s k o l l e - g o r n a så v ä l s o m a n d r a m o t s t å n d a r e f u n n o sig f ö r a n l å t n a att a n s l å e n b ä t t r e t o n i s i n a a n g r e p p o c h o r d s k i f t e n m e d d e n n y a tid- ningen.
För m i n enskilda del har j a g endast be- h a g l i g a m i n n e n f r å n h e l a d e n n a d e l af m i n litterära v e r k s a m h e t, o c h o m j a g o c k n å g o n g å n g skulle h a m ö t t s n o b b e r i o c h öfversit- teri, så h a r j a g e n l y c k l i g f ö r m å g a att s k r i f v a allt s å d a n t p å ett m i n d r e v ä l s k o - ladt sinne, o c h d ä r m e d har j a g stoppat allt s å d a n t i g l ö m s k a n s p a p p e r s k o r g.
Ty — ä r a d e m e d s y s t r a r!
— d e t d u g e r ej f ö r den, s o m vill träda i publicitetens tjänst, a t t k l e m a f ö r m y c k e t m e d sitt e g e t j a g.
Arbetet i en tidning fordrar g o d a nerver och s t a r k t y g e l p å sitt s i n n e s a m t d e s s - u t o m f ö r m å g a a t t a r b e t a r a s k t, ä f v e n un- d e r m i n d r e g y n n s a m m a o m g i f n i n g a r o c h till- fälliga förhållanden.
M e n o m v i f ö r u t s ä t t a, att k v i n n o r, i s t ö r r e a n t a l ä n hittills, h a f v a l u s t o c h f ö r m å g a att b e t r ä d a d e n n a b a n a, b ö r v ä l d e r a s för- s t a f r å g a b l i f v a: är där plats för oss?
För den, s o m p å n ä r m a r e håll a k t g i f v i t p å t i d - ningspressens utveckling under de senare å r e n, b l i r s v a r e t af t v i f l a n d e art. Våra h ö g r e l ä r o v e r k u t s k r i f v a å r l i g e n s t o r a floc- k a r y n g l i n g a r, s o m, i d e allra flesta fall, d å k ä n n a s i g o h å g a d e att ä g n a s i g åt k r o p p s - arbete.
Alla ämbets- o c h tjänstemannabanor ä r o ö f v e r f y l l d a af v ä n t a n d e o c h b i d a n d e ä m n e s s v e n n e r, h v a r a f e n d e l tills v i d a r e p å ett eller a n n a t s ä t t s ö k e r att få a r b e t e g e n o m att s k r i f v a f ö r t i d n i n g a r; a n d r a u n g e m ä n, s o m af e n eller a n n a n o r s a k m å s t e afsluta sin l ä r d a b a n a f ö r e eller o c k s å o m e d e l b a r t efter a f l a g d m o g e n h e t s e x a m e n, a n s e s i g ej b ä t t r e k u n n a g ö r a ä n s ö k a p l a t s vid n å g o n t i d n i n g.
D e t t a är en s i d a af s a k e n, e n a n n a n är den starka konkurrens, s o m n u råder i n o m dagspressen, en konkurrens s o m mindre rö- jer s i n a v e r k n i n g a r i täflan att få g o d a p e n n o r ä n att få d e m så b i l l i g t s o m m ö j - ligt, e m e d a n t i d n i n g a r n a n ö d g a s s j ä l f v a n e d - s ä t t a sina pris f ö r att m e d n å g o n u t s i k t till f r a m g å n g k u n n a b e s t å i k a m p e n f ö r tillvaron.
Härtill k o m m e r än ytterligare s t o r m i n s k n i n g i a n t a l e t af r e d a k t i o n s m e d - l e m m a r o c h s o m f ö l j d d ä r a f ä n n u strän- gare arbete.
Som v i j u alla v e t a, f ö r e k o m m a n u m e r a sällan, o m n å g o n s i n, o r i g i n a l a r b e t e n i f ö l j e - t o n g s a f d e l n i n g e n, m e n d e t är ej så s ä l l s y n t att flere t i d n i n g a r slå s i g t i l l s a m m a n o m en o c h s a m m a ö f v e r s ä t t n i n g, f ö r att l i v a r o c h e n af d e m s k a l l få d e n b e t y d l i g t b i l l i g a r e än g e n o m att e n s a m k ö p a e n s å d a n f ö r följe- tongen.
Medarbetare u t o m redaktionen må- ste, så s o m s a k e r n a n u g e s t a l t a t sig, u n d - v a r a s af e n s t o r m ä n g d t i d n i n g a r, d ä r b o - l a g s m ä n ej vilja v e t a af större utgifter för d y l i k a b i d r a g, o c h d e s. k. t i d n i n g s k o r r e - s p o n d e n t e r n a få i a l l m ä n h e t i n s k r ä n k a s i g till att l ä m n a n o t i s e r, m ö t e s r e f e r a t o.
d. från h v a r s i n ort.
Om allt d e t t a är e n f ö r d e l eller o l ä g e n - het för tidningspressen o c h för vårt folks a n d l i g a u t v e c k l i n g, skall e j här o r d a s; m e n d e t k a n ej v a r a o f ö r s y n t att ö n s k a o c h hoppas, att d e n h e t s a n d e konkurrensen m å t t e till n å g o n d e l l ä m n a r u m f ö r ett lugnare tillstånd, då de m e r a oväsentliga n y h e t s u o t i s e r n a få m a k a åt s i g f ö r sak- k u n n i g a o c h t ä n k v ä r d a a r t i k l a r o m tillstån- det o c h tänkesätten hos vårt folk.
Då v o r e kanske tidpunkten inne för kvin- n a n att g ö r a en g o d i n s a t s i t i d n i n g s l i t t e - r a t u r e n, f ö r u t s a t t n ä m l i g e n att d e b l a n d oss, s o m v i l j a i n t r ä d a p å d e t t a arbetsfält, v e r k l i g e n lärt känna sitt f o l k o c h sitt fä- dernesland m e r a än ur skolböcker.
Nu- tidens lätta o c h b e k v ä m a samfärdsmedel e r b j u d a tillfällen att i f ö r s t a h a n d förskaffa sig k ä n n e d o m o m det verkliga tillståndet u t e i b y g d e r n a, o m f r u k t e r n a af v å r folk- u n d e r v i s n i n g o c h allt d e t m y c k n a, s o m s a m - m a n h ä n g e r o c h u t g å r från e n, v a r e s i g g o d eller b r i s t a n d e u p p l y s n i n g.
V e l o c i p e d e n, b e - g a g n a d m e d förstånd, b o r d e k u n n a blifva e t t g o d t m e d e l till att f ö r h j ä l p a ä f v e n k v i n - nor till k ä n n e d o m o m f ö r h å l l a n d e n a p å or- ter, s o m l i g g a m e r a a f s i d e s f r å n j ä r n v ä g a r.
Vår landtbefolkning tager m e d glädje emot en k v i n n l i g g ä s t, s o m e j k o m m e r f ö r att med n e d l å t e n h e t eller n ä r g å n g e n h e t utfråga d e r a s t a n k a r o c h å s i k t e r eller f ö r att m e d n y f i k e n f ö r v å n i n g i a k t t a g a s p r å k b r u k e n eller l e f n a d s s ä t t e t, u t a n h e l t e n k e l t ö n s k a r att, som l i k e, l e f v a n å g o n l ä n g r e eller k o r t a r e tid ibland d e m.
H e l t visst skulle d e t för m å n g a y n g r e k v i n n o r, s o m h a f v a t i d o c h r å d att o m b y t a v i s t e l s e o r t u n d e r ett p a r s o m m a r m å n a d e r, v a r a af l å n g t s t ö r r e a n d l i g v i n s t att före- t a g a d y l i k a f ä r d e r åt s k i l d a h å l l ä n att u n d e r m å n g a v e c k o r s a m m a n p a c k a s v i d nå- got » s o m m a r n ö j e » m e d p e r s o n e r af e n o c h s a m m a klass, m e d ungefär s a m m a bildnings- grad o c h m e d ungefär s a m m a intressen.
De s k a t t e r af v e t a n d e o c h i a k t t a g e l s e, som kunde inbärgas g e n o m personligt um- gänge m e d vår besutna allmoge och våra k r o p p s a r b e t a n d e klasser, j u s t de t o r d e i en s n a r f r a m t i d b l i f v a af s t o r t v ä r d e i publicitetens tjänst.
— - * — •:.
I anseende till min ringa person har jag i det längsta dröjt m e d att yttra mina åsikter i äm- net, o c h dessutom har jag varit nog inbilsk tycka mig vara ett exemplar i att försaka, spara och vara beräknande, när det gällt mina kläder, men när jag nu läser alla meddelanden i Idun angående klädpenningfrågan, känner jag mig på det högsta missnöjd m e d mig själf.
Den som fyller en så ringa plats i samhället s o m den, hvilken k o m m e r en arbetarhustru till del, kunde väl vara nöjd m e d hälften eller tredjedelen till kläder i jämförelse m e d dem, som tillhöra de högre samhällslagren.
Och nu får jag till min förskräckelse se, att för mig åtgår i det närmaste lika mycket, och ändå felar det m y c k e t i min garderob.
Därför en vänlig fråga: hur är det möjligt att ni, mina ärade damer, tillhörande, såsom ni själfva säga, den högre samhällsklassen, kunna åstadkomma så m y c k e t för så litet?
Så talar en fru o m dussintals broderade underklä- der af prima materiel, handskar, smycken, siden- klädningar m. m.
o c h använder ej mer än 125 kr.
o m året till kläder; en annan fru m e d 7 ä 8,000 kr:s årlig inkomst offrar på sin dräkt en- dast 120 kr., för att ej tala om en tredje dam, s o m är elegant på 75 å 100 kr.
o m året.
Detta är för mig alldeles ofattligt, men det är väl brist på kunskaper o c h bildning, antager jag.
Kanske att någon på det området kunskapsrikare ville råda o c h hjälpa en i allo inskränkt arbetarehu- stru, så vore jag mer än tacksam.
Det är bara augusti nu, o c h jag har redan till min harm an- vändt öfver 60 kr.
; sedan 1 januari har jag k ö p t: 6 meter ylleklädningstyg 7: 50, sybchör 4, 00, 2 par halfsulor 4: 00, 1 par skor 4: 50, 1 paraply 5: 50, 1 snörlif 2: 50, 1 sommarhatt 5: —, 1 hvar- dagshatt 1: 75, 1 sommarkappa 20: 50, 1 ylleväst 2: —, 7, dussin nattröjor 5: 60, 1 par strumpor 1: —.
Summa 63: 85.
Sömnaden på samtliga persedlar har jag själf gjort, klädt hattarna, blekt nattröjorna samt vir- kat spetsarne till d e m (jag syr nämligen allting utaf oblekt tyg till underkläder o c h bleker det själf; jag tycker det blir starkare).
Och s o m det synes, har jag köpt det allra billigaste man kan åstadkomma, så väl i afseende på skodon som tyger, o c h ändå går det till så mycket.
Om jag då skulle räkna sömmarlön till, blefve det j u ökadt m e d en ej så liten summa.
Nu frågar jag, hvar de så kallade bättre fruarna handla, som få så mycket för sina pengar.
H a de större förmåner hos herrar handlade än vi, som i vårt anletes svett förvärfva våra småslan- tar?
Det är m y c k e t kvar på det här året, o c h vintern tillstundar, då behöfver man varmare kläder, o c h för att ej frysa behöfver jag så myc- ket.
För ett godt råd vore ingen tacksammare än En arbetarhustru, XV ..
Då jag på grund af bortvaro under somma- ren ej fått tillfälle från början följa m e d » kläd- penningfrågan » uti Idun, vill jag ej uti ämnet ingå i detalj, rädd att orda o m redan afhand- lade saker.
D o c k vill jag gärna omtala, huru jag årligen kläder mig på en summa, som ej får öfverskrida 150 kr.
Bosatt uti Stockholm, kan jag ej kläda mig elegant på 31 kr.
o m året, men hade jag en snäll man, s o m då o c h då gåfve mig en klädning, kunde jag tänka mig möjligheten att liksom » Teodors » fru kläda mig elegant på samma ringa summa.
Olyckligtvis är jag nu ogift o c h har ej några presenter i den vägen att vänta o c h måste därför försöka fylla denna brist på bästa vis.
Jag har hört många afråda ifrån att köpa bil- liga tyger, emedan dessa hänskjutas till kate- gorien dåliga.
Själf har jag däremot funnit, att man kan få lika bra tyger för billigt pris, en- dast man har förstånd att pröfva dem, innan man bestämmer sig.
I höstas köpte jag ett biunt, präktigt vinter- tyg, 7 mtr för 6 kr., uti en affär på Västerlång- gatan.
För att utröna tygets kvalitet pröfvade jag det på följande sätt.
Först trädde jag en tråd igenom tj^glappen samt drog därpå i tråden för att erfara o m tyget gled.
Sedan tvättade jag profvet och fann, att det ej krympte.
Där- efter satte jag en smörfläck på lappen o c h tog sedan ut den m e d benzin, utan att färgen för- ändrades.
Jag köpte t5 ' get, o c h till hvardags- klädning har jag nu begagnat det hela vintern, samt i sommar kjolen tillsammans m e d blus.
Uti regn nyttjade jag klädningen i sin helhet.
Med heder kan jag slita på den i vinter o c h troligen nästa sommar också, sedan får jag utaf kjolen en varm o c h snygg underkjol.
Hela kläd- ningen k o m på 15 kr., sömlön o c h sybehör in- beräknade.
Hade jag haft sömmerska hemma, hade klädningen blifvit ännu billigare.
Blus an- ser jag både praktiskt o c h billigt använda.
F ö r sommaren skaffade jag mig 2 blusar, hvaraf en fin, ljus s o m kostade 3 kr.
Blusen n:r 2 för- färdigade jag själf af en gammal hvit sommar- klädning.
Naturligtvis äro mörka ' tyger varak- tigast, men när man är ung, är det j u både vac- kert o c h behagligt att på sommaren kläda sig ljust.
Ljusgrå tyger anser jag både fina o c h ändamålsenliga.
Fläckar på grått ylle borttagas lätt m e d tvål o c h vatten.
I färgning blifva grå tyger vackra o c h mjuka.
Promenaddräkter anse många som opraktiska.
Jag däremot har funnit, att en sådan dräkt på vintern är både varm o c h varaktig.
Förra vin- tern lät jag sy en promenaddräkt af fint dam-
kläde, som kostade 1: 90 pr meter.
Lifvet till klädningen garnerade jag smakfullt, så att jag kunde begagna den på enklare bjudningar eller i allmänhet, när jag önskade vara bättre klädd.
Ytterkoftan vadderades, hvilket gjorde, att den smidigt o c h varmt omslöt kroppen.
Därigenom fann jag promenaddräkten varmare än en tjock vinterkofta.
Utaf lappar, som blefvo öfver, för- färdigades muff o c h hatt.
På så sätt erhöll jag både klädning, kappa, hatt o c h muff för ungefär samma pris s o m en enkel vinterkappa.
För att ej behöfva utsätta dräkten för vårsolen skaffade jag mig en svart fodrad sommarkofta, s o m jag äfven ämnar begagna till sent i höst.
På så sätt kan min promenaddräkt räcka minst 3 vintrar, utan att behöfva ändras.
Att ej skaffa sig både kappa, linne m.
på ett år är själfklart, ty då kunde man ej hålla sig i n o m sparsamhetens om- råde, utan det ena året köpes vinterkappa, det andra sommarkläder, det tredje linne o. s. v. M e d urskiljning o c h förstånd kan kvinnan kläda sig både fint, smakfullt o c h billigt, det senare äf ren o m h o n ej använder sömmerska i h e m m e t eller själf syr sina kläder.
Som redan är sagdt, öfverskrider jag aldrig 150 kr., m e n ofta gå mina kläder till mindre t. e x.
till 125 kr.
o m året, o c h ändå anse mina vänner, att jag är både väl o c h fint klädd.
Ja, de enklaste dräkter kunna se eleganta ut, o m blott ägarinnorna hafva smak o c h nedlägga omsorg vid valet af dem.
Som jag antager, att Idun läses af alla stånd o c h klasser o c h att intresset för omförmälda klädpenningfråga är lika stort äfven hos de unga fruar o c h flickor, s o m hafva till sitt förfogande en något större summa, än hvad de ärade in- sändarinnorna hittills gifvit oss del af, vill jag härmed framlägga ett kort sammandrag af mina utgifter i o c h för min toalett under de senaste 3 åren.
Jag vill förutskicka en kort redogörelse för de förhållanden, i hvilka jag lefver, på det att de förra insändarinnorna, s o m kunnat nedbringa sina utgifter så lågt, att man m e d skäl kan un- dra, o m de ej glömt bort några mera väsentliga utgiftsposter, ej må anse mig allt för öfverdådig.
Min far är grosshandlare i Stockholm, han som så många andra, o c h skattar för en inkomst af 10,000 kr.
; vi äro flere syskon o c h lefva som man säger » godt », dock utan allt slags öfver- flöd.
Tyvärr har min far aldrig velat inse nyttan af att g e sina döttrar en viss summa i månaden till sina kläder, utan har jag, i likhet m e d » Strix bubo » o c h många andra, måst » tigga » mig till de nödvändiga slantarna, ett förhållande s o m ej kan verka annat än ytterst pinsamt för de stac- kars fruar o c h döttrar, s o m ej lyckats öfverbe- visa sina respektive » herrar », att det skulle på allt sätt vara fördelaktigare, o m de ville gifva d e m en bestämd summa i månaden eller i kvar- talet.
Jag är fullt öfvertygad o m, att jag, o m jag vore n o g lycklig att kunna förfoga öfver t. ex. 50 kr.
i månaden, skulle försöka att inskränka mina utgifter för kläder m y c k e t mera än jag nu gör, då jag i alla fall måste gå o c h be o m pengar, hvilka då alltid, antingen summan är stor eller liten, åtföljas af mer eller mindre vän- liga anmärkningar, s å s o m: » skall du nu igen ha en n y klädning eller en ny kappa ».
Hade jag däremot haft fria händer att själf sköta om pengarna, hade jag m e d säkerhet dels gjort några små besparingar för framtiden, dels kunnat köpa mig något annat än endast kläder, såsom böcker, en teaterbiljett e t c, hvilket vis- serligen ej är absolut nödvändigt, men s o m dock i ej ringa grad bidrager att någon gång göra lifvet lättare o c h angenämare.
Ty, s o m jag nu har det stäldt, anser jag mig aldrig hafva rät- tighet att gifva ut det minsta extra för min per- sonliga del.
Jag har alltid varit van att k ö p a de bästa va- ror, äfvensom att låta förfärdiga dem på l:sta klassens ställen, o c h är min erfarenhet härvidlag öfverensstämmande med den kända sentensen: » den, som köper dyrt, köper billigt! » H v a d nu särskildt kläderna beträffar, anser jag ej, att det är ett allt för stort slöseri att sy en eller annan finare klädning eller kappa hos Augusta Lundin; h o n är visserligen dyrare än andra sömmerskor, men så har man också längre nytta af ett plagg, förfärdigadt h o s henne, dels emedan det längre bibehåller sin moderna modell, o c h dels emedan tyget är af så utmärkt beskaffenhet.
Jag vill härmed på intet vis fråntaga Stockholms öfriga sömmerskor äran att kunna förfärdiga ett plagg Iduns till sina kunders fulla belåtenhet, utan är detta endast min egen personliga lilla åsikt o m fröken Lundin.
Och jag vill nämna, att af nedanstående förskrifva sig några klädningar o c h kappor från fröken Lundins atelier.