Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 222, sjuttonde punkten litt. af) S. A. K. Till Rikets Ständers Stats-Utskott har E. K. M., genom Nådig Remiss den 14 Junii innevarande år, i Nåder öfverlemnat Häradsskrifvnren i Öster- och Wester-Rekarnes Häraders Fögderi af Södermanlands Län, Landskamerernren P. G.
Bergströms underd. ansökning, alt, ehuru han, som uppnått 74 lefnadsår och under 51 år innehaft tjenst, vid afskedstagande! endast vore berättigad till den pension, E. K. M:s och Rikets Kammar-Collegii Circulaire-Bref den 11 October 1819 omförmäler, E. K.
M. likväl, med afseende å sökandens höga ålder och långvariga tjenstgöring, täcktes i Nåder förhjelpa honom till pension, svarande emot den indelta lön han innehaft.
Och som, enligt hvad handlingarne utvisa, Häradsskrifvaren Bergström till alla delar uppfyllt de vilkor, som grundlagt Rikets Ständers tillförene och jemväl under innevarande
Riksdag meddelade bifall till flere alldeles enahanda - Expcdilions-Vtskoltets Förslag till und.
Skrifvelse JY.-o 113.
185 handa ansökningar, hafva Rikets Ständer funnit godt bifalla, det Bergström må förklaras berättigad, alt, vid afskedstagandet, erhålla en emot den indelta lönen svarande pension.
Hvilket, till svar å E. K. M:s aflåtne Nådiga Remiss, Rikets Ständer få härmed i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 28 Augusti 1834* N:o 113.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Aug. 1834.
Presfe-Ståndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — Bonde-Ståndet den 28 — __ Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående f. d. Lieutenanten Rotkirchs uppförande ä allmänna Indragnings-Staten.
N:o 222, sjuttonde punkten litt. bi) S. A. K.
Sedan, i anledning af f. d. Lieutenanten C. J.
Rotkirchs underd. ansökning, att honom måtte tilläggas pension med i5o R:dr, motsvarande den lön han, i egenskap af Page vid Konung Gustaf III:s| Hof, uppburit, E. K. M. under den 19 Februarii i83i i Nåder bifallit, att sökanden finge ifrån nämnde års början intill derpåföljde Riksdag berörde pensionsbelopp af allmänna Indragnings-Statens besparingar tillgodonjuta; så har E. K. M, genom Remiss af den 14 sisth Jnnii, i Nåder behagat öfverlemna liandlingarne i detta mål, till Rikets Ständers Stats-Utskott, för att tjena till upplysning i frågan, huruvida omförmälde pension inå än vidare utgå.
Rikets Ständer hafva, af de remitterade liandlingarne, inhemtat; att f. d.
Lieutenanten Rotkirch år 1787 blifvit antagen till Bord-Page vid Konung Gustaf III:s
Hof och med denna tjenstgöring fortfarit till 1792, då han, efter Konungens död, flyttades såsom Cadett till Krigs-Academienatt han derefter ingått i krigstjenst, men år 1812 erhållit Lieutenants af Bilt. till R.
Prot. 1834. 10 Sami. 1 Afd. a£ i3S Expediiions-ZJtskotlets Förslag till und.
N-o 114• sked, samt att han nu med famille befinner sig i torftiga omständigheter; och då Rikets Ständer vid sista Riksdag beviljat 3:ne f. d. Pager vid Konung Gustaf lilis idof rättighet att å allmänna Indragnings-Staten åter få tillträda deras innehafda Pagelöner, samt för Lieutenanten Rotkirch förekomma ömmande omständigheter, hafva Rikets Ständer funnit godt bifalla, alt Lieutenant Rotkirch må, til! åtnjutande af i5o R:dr, eller hvad han i Pagelön innehaft, å allmänna Indragnings-Staten uppföras.
Hvilket Rikets Ständer, i anledning af E. K. M:s högstberörde Nådiga Remiss, fä härmed i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 28 Augusti 1834* N:o 114.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Aug. i834* Pieste-Slnndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelseangående bestämmande af prcescriptionstid för uppvisande i Banken af utelöpande invisningar och insättningsbevis, som i räkenskaperne balanceras.
(Banco—Utsk.
N:o 24-) S A. K.
Sorn Rikets Ständer funnit bestämmandet af en viss pi asscriptionstid för uppvisande i Banken af utelöpande invisningar och insättningsbevis, som i Bankens räkenskaper år från år balanceras, vara i flere afseenden af behofvet påkalladt, och af sådan anledning beslutit: att Vexel- eller Låne-Banco-Casseurers insättnings-bevis
(Cassa-attester), Vexel- eller Låne-Bankens invisningar på Cassorne (Cassa-sedlar), Vexel-Bankens bevis (Attester) öfver skedda insättningar för Låne-Bankens räkning samt Låne-Bankens invisningar (Assignationer) på VexelBanken, hvilka äro utgifne före år 1826, utaf Banken emottagas och infrias till och med 1835 års utgång, men derefter icke utaf Banken lill liqvid erkännas; Expcditions-Uiskottets Förslag till lind.
Skrifvelse N.o 115. att alla insättningsbevis och invisningar af omförmälde beskaffenhet, hvilka efter år 1826 äro utgifne eller framdeles komma att utgifvas, icke egn gällande kraft utöfver 10 år ifrån den dag desamma äro utgifne, samt alltså inom denna tid böra uppvisas och aflemnas, insättningsbevisen uti det Bankens Contor eller Departement, för hvars räkning medlen blifvit insatte, samt invisningarne uti den Cassa eller det Contor, hvarå de äro ställde, så vida de skola af Banken godtgöras eller inlösas; samt att jemväl de Riksgälds.Contorets åren i8o3—1810 för realisation af Contorets Creditsedlar på Banken utställde invisningar, hvilka ännu icke äro infriade, skola hos Banken företes och aflemnas före utgången af år 1835, vid påföljd, att de i annat fall icke till inlösen antagas; alltså få hos E. K. M. Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att Kungörelse härom måtte i INåder utfärdas före utgången af innevarande år.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 28 Augusti 1834* N.-o 115.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Aug, 1834- Preste-Ståndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 —.
— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse3 angående upphörande af städernes skyldighet att hålla upplag af spanmål.
(Oecon.-Utsk. N:ris 17 & 101.) S. A. K. Ilos Rikets Ständer har fråga blifvit väckt om upphäfvande af de Författningar, som ålägga städerne i Riket att hålla upplag af spanmål, hvilken skyldighet funnits grundad på Kongl. Förordningen den 16 Mars 1741 samt Kongl. Circulaire-Brefven den i3 October 1772 och den 12 Julii 1781, hvarigenom de handlande i Rikets samtlige städer blifvit ålagde att, serdeles när dyr tid inträffade, vara försedde med spanmålsförråd till afsalu; hvilka stadganden genom Kongl. Circulairet den 2 Julii 1798 blifvit förnyade. 188 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N-o 115.
Rikets Ständer hafva härvid tillika inhemtat, att E. K, M., i anledning af gjord underd. anhållan af Borgare-Ståndet vid 1818 års
Riksdag om frikallelse för städernes handlande från skyldigheten alt, vid inträffande behof, hålla spanmål Rikets invånare tillhanda, genom Nådigt Bref af den i Mars 1820 förklarat, att, ehuru skäl till ansökningen icke saknades, E. K.
M. likväl fann betänkligt att dertill bifalla, innan tillförlitligen blifvit utrönt, huruvida genom allmänna Magasins-Inrättningens försorg alla andra påbudna anstalter till spanmåls anskaffande och magasinering för inträffande behof af brödföda och utsäde kunde blifva umbärlige, eller om framdeles, genom inskränkning i Magasins-Inrättningens föremål och upphörandet af dess allmänna fourneringsåtgärder, ett friare fält kunde öppnas för den enskilda industrien till inköp och uppläggande af större spanmålsförråd utan Statens medtäflan; men då det numera med visshet kan antagas, alt den inhemska spanmålsproduetionen befinner sig på den ståndpunkt, att den i vanliga år motsvarar landets behof och derutöfver Jemnar tillgång lill upplag eller export, samt att, om än i en eller annan province mindre fördelaktig årsväxt skulle göra undsättning af spanmål nödvändig, en sådan, sedan allmänna Magasins-Inrältningens verksamhet upphört, lättast bör kunna tillväga bringas genom den enskilda omtankan, eller, i svåraste fallet, medelst något bidrag från Statens sida, utan att nödvändigheten fordrar, att genom bestämda stadganden ålägga de handlande i Rikets samtlige städer, att hålla upplag af en vara, som redan länge utgjort föremål för en fri handel emellan alla medborgare inom Riket; samt härtill kommer, alt det icke ensamt beror på de handlande, att, då mindre fördelaktig skörd synes förestå, från utrikes ort förse landet med spanmål, enär de högre tullafgifter, som, till spanmåls-productionens skydd, äro importen deraf pålagda, derföre lägga hinder i vägen, och att dessa tullafgifter således vid dylika tillfällen först böra undergå nedsättning; så hafva Rikets Ständer ansett sig bora hos E. K, M. i underd. hemställa, huruvida icke de förändrade omständigheter, som i E. K.
M;s högslberörde Nådiga Bref af den 1 Mars 1830 antydas, numera må anses hafva inträffat, så att städerne i Riket, i följd deraf, kunna befrias från den dem åliggande skyldighet att hålla upplag af spanmål.
Stockholm den 28 Augusti 1834- Expeditions-Vtskotlets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 1t€.
N:o ji6.
Uppläst och godkänilt hos Ridd. och Adeln den 28 Aug. i83.{.
Piesle-Ståndet den 28 Borgare-Ståndet den 28 — Bonde-Ståndet den 28 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphörande af den städerne Borås och Ulricehamn medgifna gårdfarihandelsrättighet. £Lag- och Oecon.-Utsk. N:o 14.) S. A. K. Hos Rikets
Ständer har fråga blifvit väckt om upphörande af den städerne Borås och Ulricehamn medgifna rättighet till gårdfarihandel^ idkande; och som en slik rättighet icke synes utgöra någon oskiljaktig del af stadsmanna-näringen, helst en sådan rättighets beviljande åt alla städer i Riket torde möta svårigheter och föranleda handelns flyttning från dess rätta plats, städerne, till landsbygden; en näringsfrihet hvarmed stadsboen och landtmannen måhända blefvo lika litet belåtne; alltså och då något skäl att bibehålla städerne Borås och Ulricehamn vid en dylik förmon, med alla andra städers uteslutande, icke kan hemtas hvarken från allmänna rättsgrunder eller från några serskilda inträffande ceconomiska förhållanden; hvartill kommer, att afsättningen af de producter, som beredt välstånd och förkofran inom den landsort, der dessa städer äro belägne, sannolikt är mindre beroende af den nu ifrågaställa handelsfriheten för Borås och Ulricehamn, än af allmogens gårdfarihandel och städernes fria försäljningsrättighet i andra städer; få hos E. K. M. Rikets Ständer i underd. anhålla, det E. K.
M. täcktes i Nåder förordna, att den städerne Borås och Ulricehamn hittills medgifna rättighet, att idka gårdfarihandel, bör upphöra, dervid E. K.
M. likväl i Nåder torde täckas tillse, huruvida, med afseende på de förluster Borås stad genom eldsvådan lidit, tiden för en sådan förändring ännu naå vara för handen.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 28 Augusti 1834- igo Expcditiom-Utskoltets Förslag till wul.
Skrifvelse iV.-o 117.
Uppläst och gedkändt lios Ridd. oell Adeln den 6 Sept. 1S34.
Presle-Ståndet den 8 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 8 — — Rikets Stcinclers underdåniga Skrifvelse, angående förre Kronofogden , Assessoren Hallstens, förre Landt-Räntmästaren, Kongl. Räntmästaren Ahlgrens och Lands-ICamereraren, Kammar-Rådet Hertzmans underd. ansökningar att, såsom pension, få åtnjuta fulla beloppet af deras innehafda löner.
N;ris 89 och 222, f.de puukt.) S. A. K. Hos E K. M. hafva dels förre Kronofogden i Strömsholms Fögderi af Westmanlands Län, Assessoren Lars Gustaf Hollsten och förre Landt-r Räntmästaren i Jönköpings Län, Kongl. Räntmästaren Johan Carl Ahlgren, hvilka, uppå derom gjorda underd. ansökningar, ifrån sina tjenstebefattningar erhållit afsked, med rättighet att för deras öfriga lifstid å allmänna Indragnings-Stalen åtnjuta pension till det belopp, som med E. K. M:s Nådiga Bref af den 25 Junii 1818 samt Kammar-Collegii derpå grundade Circulaire-Bref af den 11 October 1819 öfverensstämde, och dels Lands-Kamereraren i Östergöthlands Län, Kammar-Rådet Joli O.
Hertzman i underdånighet anhållit, att, såsom pension, få tillgodonjuta, de bägge förstnämnde retroaktivt för den tid, hvarunder de varit afskedade, och Hertzman från afskedstagande!, fulla beloppet af de löner, som de under sin tjenstetid innehaft; och har E. K. M., genom Nådig Proposition till Rikets Ständers Stals-Utskott af den 8 sistl.
Februarii, öfverlemnat till Rikets Ständer, huruvida icke, i anseende till de för bemälde 3;ne sökande förekommande serskilda skäl och omständigheter, enahanda pensionsförmon från afskedstagande! kunde dem medgifvas, som vid nästföregångna Riksdagar blifvit förre Lands-Kamererarne Ekelund och Selling beviljad.
Rikets Ständer, sorn, roed anledning häraf, tagit dessa ansökningar i öfvervägande, hafva dervid, i afseende på den Aldgren och Hertzman tillkommande pensionsrält, inhemta t, alt, derest Kongl. Brefvet af den i3 Mars 1770 och Kongl. Förordningen af den 2/j.
Januarii 1778 ännu voro gällande, hade sökanderne varit berättigade att, vid afskedstagan - Expeditions-Utskottets Förslag lill und.
Skrifvelse N.o 11J - det, efter uppnådd 70 års ålder, få, för deras öfriga lifstid, behålla hela deras innehafda lön såsom pension, men att då den förändring uti dessa Författningar, i afseende på Lands-Statens med indelta löner försedde Embets- och Tjenstemän, blifvit, enligt P.ikels Ständers vid 18t8 års Riksdag fattade beslut, genom E. K.
M:s högstberörde Nådiga Bref af den a5 Junii samma år och Kammar-Collegii derpå grundade CirculaireBref af den 1 j Oetober i8r9, stadgad, att Lands-Kamererare och LandtRäntmästare, jemte Kronofogdar, som derefter erhöllo afsked vid 70 års ålder och, efter 3o års tjenstetid, endast undfmgo pension, de förstnämnde, lik-a med Kamererare, samt Landt-Räntmästare och Kronofogdar, lika med Kammarförvandler i E. K. M:s och Rikets Collegier; så bade, i öfverensstämmelse härmed, Landt Ränlmästaren Ahlgren blifvit å Indragnings-Stat uppförd till årlig pension af 3p5 R:dr il\ »k. med derunder inbegripne 3y tunnor spanmål, och vore Lands-Kamereraren Hertzman, elter samma grund, berättigad till en årlig pension af 777 R:dr, med den tillökning, som efter Riksmarkegången kunde sig belöpa» å derunder inberäknade 7/} tunnor spanmål.
Dock som undantag
Krån nyssnämnde grunder för Land tstats-Tjen — stemäns pensionerande blifvit af Rikets Ständer vid så väl i8a3 års som sistföiflutna Riksdag medgifna; och, enligt hvad de till Stats-Utskottet öfverlemnade handlingar utvisa, så väl Laodt-Räntmästaren Ahlgren, som, då han den 29 Junii 1831 erhöll Nådigt afsked, uppnått en ålder af 77 år och (jent i 59 år, som äfven Lands-Kamereraren Hertzman, hvilken nu är 73 år gammal och Öfver 57 år varit i Rikets tjenst, långt före den senare Pensions-författningens tillkomst emottagit sina tjensler, och till alla delar uppfyllt de vilkor, som, genom I770 och 1778 års Pensions-föi'fattningar, voro, i afseende på ej mindre ålder än tjenstetid, föreskrilne för bibehållandet efter afskedstagandet af ett den indelta lönen motsvarande pensionsbelopp; så och enär Rikets Ständer vid så beskaffadt förhållande anse den af Ahlgren och Hertzman begärda förmon vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, hafva Piikets Ständer bifallit, alt så väl Ahlgren som Hertzman må, ifrån afskedstagandet, på allmänna Indragnings-Staten få uppbära pensioner till lika belopp, som de af dem dittills åtnjutne löner på Stat uigöra..
Beträffande åter förre Kronofogden, Ässessoren Hollsten, så ehuru han, som viri afskedstagandet den 3o December i83o blott uppnått 66 års ålder, således endast uppfyllt det ena af ofvanberörde föreskrifna vilkor, då han i 4o års tid innehaft Kronofogdetjenst, vid hvilket Expeditions-Utskotlets Förila* till und.
Skrifvelse N;0 118. förhållande han icke kan anses ega någon på Författningarne grundad rättighet till högre pension , än den honom redan tillagde , likväl och sorn i afseende på bemälde Kronofogde förekommer, att han, som nu mera är no år gammal, öfver 4° är var’t Kronofogde i ett och samma Fögderi, och derunder, enligt företedde betyg, gjort sig känd såsom en skicklig och rättskaffens Tjensteman, samt inom den ort, der han verkat, förvärfvat sig allmän aktning, hafva Rikets Ständer, med afseende jemväl i de för Hollstén i öfrigt förekommande ömande omständigheter, funnit godt bifalla, att han må, från och med detta år, å allmänna Indragnings-Staten uppbära en pension af 800 K:dr, dock utan, spanmålsbe räkning derunder.
M:s högstberörde Nådiga Proposition, få härmed i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 8 September 1834.
Uppläst och godkäntk hos Ridd. och Adeln den 6 Sept. i834.
Preste-Ståndet den 8 w- — Borgare-Ståndet den 8 — Bonde-Ståndet den 8 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om de, f. d. Directeurerne vid Eskilstuna Fristad, öfverste Palm oell Öfverste-Lieutenanten Nordevall tillagde pensioners öfverJlyttande på allmänna Indragnings-Staten.
N:o 89. io;de punkten.) S. A. K. Sedan E. K.
M. under den 2 Vars i833 förordnat, att den allmänna tillsynen och vården, i afseende på Eskilstuna Fristads handel, manufactur-inrättningar och andra näringar, som tillhört Directionen öfver Carl Gustafs Stads Gevärs-Factori och Eskilstuna Fristad, skulle ifrån och med den 1 Julii samma år handhafvas af E. K.
M;s och Rikets Commerce - Expedit ions-Ulsk o t tets Förslag till und.
Skrifvelse If.-o 1/8. *93 merce-Collegium, samt att förvaltningen af Extra Licent-fonden, hvarå hittills aflöningarne för Fristadens Embets- och Tjenstemän hufvudsakligen utgått, äfven komme att till bemälde Collegium öfverlemnas, och Collegium. derefter uti underd. skrifvelse den i3 Aug. samma år anmält, hurusom nämnde fond, hvilken bildats af öfverskotten å den afgift, som i jernvågarne, under namn af Licent, af främmande oprivilegierade fartyg med 2 sk. 8 rist.
Banco uppbäres för hvarje skeppund intaget jern och år 1827 utgjort 14.764 R;dr 9 sk., blifvit, genom minskade inkomster och derå tid efter annan tillkomna ökade utgifter, så medtagen, att, för bestridandet af i832 års förvallnings-kostnader, m. m., ett serskildt anslag af omkring 4oo R;dr erfordrats; så har E. K. M., jemte anvisande af serskilda tillgångar för bestridandet af öfrige utgifter, hvilka från extra Licent-fonden förut utgått, tillika, medelst lill Rikets Ständers Stats-Utskott aflåten Nådig Proposition, af den 8 sisth Februarii, föreslagit Rikets Ständer, attpå allmänna Indragnings-Staten uppföra så väl den, förre Fristads Directeuren, Öfverste-Lieutenanten och Riddaren E.
Nordevall sedan längre tid lillagde pension af 5oo R:dr om året, som ett expectance-arfvode af 900 R:dr årligen åt sisla Fristads Directeuren, Öfversten och Riddaren J. A. Palm, att af honom, med de genom E. K. M:s Nådiga Bref den 17 Mars i832 bestämda vilkor, åtnjutas.
Efter öfvervägande häraf hafva Rikets Ständer, hvad angår ÖfversteLieutenanten Nordevall, som den 1 Aug. 1787 utnämndes till Ordningsman samt den 11 Junii 1799 befordrades till Fristads Directeur, och öfver 3o år vid Fristaden varit anställd, bifallit, att den pension af 5oo R;dr, som vid afskedstagande! blifvit honom, genom E. K. M:s Nådiga Bref den 26 Oct. 1827, försäkrad, må å allmänna Indragnings-Staten uppföras; men beträffande Öfverste Palm, så enär han, hvilken i Febrnarii x83i i Nåder utnämndes till Fristads-Directeur, i sådan egenskap endast omkring 3;ne år tjenstgjort, hafva Rikets Ständer icke funnit skäl vara för handen att medgifva uppförandet å allmänna Indragnings-Staten af de 900
R;dr han i nyssnämnde egenskap uppburit.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 8 September 1834- Bih. till R.
Prot. 183/j.. 10 Sami. 1 Afd. 25 194 Expeditiöns-Utskottets Förslag till lind.
Skrifvelse N.o itg.
Preste-Slåndet den 8 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bande-Ståndet den 8 — — Rikets Ständers Underdåniga Skrif velse, angående framlidne Stats-Commissarien E. fE idegrens a:ne oförsörjda döttrars underd. ansökningatt till oafkortadt belopp få åtnjuta den sökander ne gemensamt med deras numera gifta sjster tilllagda pension.
(Stats-Utsk. N:o 89, elfte punkten.) S. A. K.
Medelst Nådig Remiss af den 8 Februarii innevarande år, bar E. K. M., till det afseende, som derå kunde fästas, behagat till Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemna bandlingarne, rörande den af framlidne Stats-Commissarien Em.
Widegrens arne oförsörjda döttrar, Charlotta och Margaretha Widegren gjorda underdåniga ansökning, att, sedan E. K. M. i Nåder tillagt dera gemensamt med deras sjster Regina, pension af 3oo R;dr Banco, hvilken, jemlikt Kongl. Brefvet den 14 Januarii 1824, blifvit å allmänna Indragnings-Staten uppförd, men berörde pension, efter det den sistnämnde systern år i832 trädt i gifte, blifvit ifrån början af 4‘de qvartalet samma år utbetald endast efter 200 R:dr om året, E. K. M. i Nåder täcktes förklara sökanderne berättigade, att den sålunda innehållne tredjedelen af pensionen jemväl uppbära.
Och ehuru af E. K. M:s högstberörde Nådiga Bref den tydning ej kan dragas, att ofvanberörde pensions-anslag, såsom sökanderne förment, skulle vara en deras gemensamma tillhörighet, sora oförminskadt borde tillfalla den slutligen Rikets år i8a3 församlade Ständer, att för aflidne Stats-Commissarien Widegrens 3:ne oförsörjda döttrar anslå nämnde serskilda pensionsunderstöd, för de 2;ne återstående ännu fortfara att vara gällande, och dertill nu kommer, att dessa pensionstagare, såsom äldre och, enligt ansökningen -vidfogadt betyg, egande en vacklande helsa, med allt större svårighet kunna förskaffa sig nödtorftig bergning, hafva Rikets Ständer funnit godt bifalla, att peusions-understödet för de atlie oförsörjda döttrarne efter aflidne Stats-Commissarien Widegren, Charlotta och Margaretha Widegren, må för hvardera höjas ifrån 100 R:dr till 133 R:dr i£> sk.
Expeditions-TJtskoltets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 120. »95 Banco årligen, att utgå ifrån och med qvartalet år i832, då 3:dje systerns pensions-andel upphörde; doek med förbehåll, att, då ettdera af dessa pensions-anslag blifver ledigt, detsamma icke kommer att tillfalla den qvarvarande oförsörjda systern, utan skall till Stats-Verket indragas.
Hvilket Rikets Ständer till svar å E. K.
M;s högslberöre Nådiga Remiss få härmed i underdånighet anmäla.
Stockholm den 8 September 1834- N:o 120.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Sept. i8'54.
Pieste-Ståndet den 11 — — Borgare-Slåndet den 11 — — Bonde-Ståndet den 11 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, angående ytterligare anslag för anläggandet af en vattenledning till Carlskrona.
JNT;o 197-) S. A. K. Sedan Rikets senast församlade Ständer beslutat, att ett, för anläggandet af en vattenledning till Carlskrona, vid 1823 års
Riksdag beviljadt men sedermera ej begagnadt anslag af 83,333 R:dr 16 sk. skulle för nämnde anläggning till enahanda belopp fortfarande utgå under 5 års tid med en femtedel årligen, emot vilkor, bland annat, att anslaget endast användes till materialiers anskaffande, och att arbetet, utan serskild ersättning, verkställdes genom Flottans försorg; i anledning hvaraf ock ett approximativt förslag å detta arbete blifvit uppgjordt, hvarvid kostnaden ansetts uppgå, oberäknadt dagsverkskostnaderne, till omkring 90,000
R;dr; men vid en sedermera af Förvaltningen af Sjö-Ärendena på Nådig befallning, genom utsedd person och efter föregången noggrann undersökning af den terrain, genom hvilken vattenledningen skulle komma att gå, föranstaltad ny kostnadsberäkning öfver hela arbetet, så inom sorn utom stadens territorium, total-kostnaden för samma arbete blifvit upptagen till en summa af 174.913 R:dr 24 sk. 9 r:s!., eiler, i ig6 Expeditions-ZJtskotlets Förslag till und.
N:0 120. händelse afdrag gjordes för det belopp af 16,111 R:dr 1 sk. 3 r:st., som erfordrades lill serskilda, för invånarnes större beqvämlighet föreslagna utgreningar af vattenledningen till vissa qvarter inuti staden, ett återstående kostnadsbelopp af 158,802 R:dr 23 sk. 6 r:st, hvaraf beräknades för materialier 106,735 R:dr 8 sk. 10 rist, för dagsverken, traclamenten, instrumentalier, rri.m. 36,231 R:dr 25 sk. 6 rist och för oförutsedda händelser 15,835 Rldr 3^ sk. 2 r;st.; så bar E. K. M., genom Nådig Proposition af den 25 nästlidne Januarii, med förklarande, det E. K.