Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde-Ståndet har till Stats-Utskottet remitterats en af Riksdagsfullmägtigen Per Pålsson från Christianstads Län väckt motion, deruti han anfört, att, oaktadt Konung Carl XI, medelst en den »o Juli j(k)9 utfärdad Resolution, al Gunst och Nåd eftergifvit de rustande inora Bjäre Stats-, samt Allm. Besv.- och Ekon.-UIskottens Utlåtande, N:o 76. 17 Bjäre Härad all Kronolionde, af hvilken eftergift större delen bland de rustande äfven kommit i åtnjutande, åtskilliga rusthåils-numer, såsom N:o i Olastorp, N:o 22 Hånarp och Södertorp samt N:o 28 Glimmingei Karups pastorat ändock allt hittills måst Kronotionde utgöra; och som dessa, lika med öfriga rusthåll inom nämnde härad, vore hårdt beskattade och vida sämre till jordmonen än andra rusthåll i Skåne, hvilka omständigheter till berörde eftergift varit föranledande, har motionären hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder anbefalla undersökning om det uppgifna förhållandet samt derefter meddela ifrågavarande ruslhålls-numer den lindring, hvartill de kunna finnas lagligen berättigade.
Sedan Stats-Utskottet ansett berörde motion böra jemväl af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet behandlas, hafva Utskotten densamma till öfvervägande förehaft; och ehuru, enligt hvad Utskotten serskild inhemtat, de rustande inom Bjäre härad, genom ofvanberorde Kongl. Resolution, blifvit befriade från Kronotiondes erläggande; likväl och då, förden händelse, alt, på sätt motionären uppgifvit, icke alla rusthållsnumren af en sådan befrielse kommit i åtnjutande, dem, som härigenom anse sig lidande, är öppet lemnadt att i laga ordning söka rättelse; samt i allt fall Utskotten icke äro i tillfälle att utreda orsaken till det af motionären öfverklagade förhållande, finna Utskotten sig böra tillstyrka, att motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om lista och 2:dra LifGrenadier-Regemenlenas befriande frän garnisons-tjenslgöring i Malmö.
St. rrot. 1845. 4 Sami. 2 Afd. 17 Häft. . 3 18 Stals- samt Allm. Beta.- och Ekon.-Uiskotten» Utlåtande, N:o IS.
Län ingifvet memorial, hvaruti han anfört, ali de cornmenderingar till garnisons-tjenstgöring i Malmö, sorn i:sta och a:dra Lil-Grenadier-Regementena, tourvis med andra Regementen, de sednare åren måst utgöra, varit för rust- och rotehållare serdeles betungande, i anseende till den hastigare och ojemna slitning af munderingarne, som af en långväga marche och 4 månaders tjenstgöring på stället blifvit en följd.
Hemställande motionären fördenskull, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla om Li f-Grenad ier-Regemen tens s befriande från garnisons-tjenstgöring i Malmö och om värfvade truppers cornmenderande till denna tjenstgöring, men att, derest sådant icke kunde bifallas, och nämnde Regementen således fortfarande måste ifrågavarande commenderingar utgöra, den ena munderingen måtte varda på Statens bekostnad med krono- eller gästgifvareskjuts fortskaffad.
Vid behandlingen af denna motion hafva Utskotten inhemtat, deljr alt Kongl. Maj:t, medelst General-Oi dres den 10 Oclober förlidet år, i Wäder befallt, att r:sta och 2:dra Lif-Grenadier-Regementena skulle tills vidare vara befriade från bestridandet af Garnisons-eommenderingar &
Malmö slott, och i stället med 3:dje Militär-Disttictets Regementen alternera om utgörande af den genom General-Ordres den 12 September i843 Wådigst anbefallda Gainisons-förstärkntngs-commenderingen å Carlsborgs fästning; samt dels att Kongl. Maj:t, uti Wådigt Bref den 28 sistlidne
December, förklarat rust hållar ne vid samtlige afsutne
Ca valleri-Regementen oell Corpser berättigade att för sina soldater, då dessa cosnmenderas till fångbevakning, ei hålla beklädnads-slrtnings-ersättning, att beräknas och utgå efter de grunder, sorn uti Kongl. Maj:ts Wådiga Instruction för BeklädnadsDirectionerne vid roterade Infanteri-Regementena af den 7
Maj 1842 äre>> bestämde.
Utskotten sålunda inhemtat, få Utskotten vördsamt tillstyrka, att berörde motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
‘ Stockholm den 4 Mars i845- Stalt- samt Allm. Beto.- och Ehon.-Utskottens Utlåtande, N:o 77. 19 N:o 77. A tik. til Exp.-Utsk. d. 5 Mars, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af vadit fråga om befrielse för Boställshafvare att erlägga skifteskostnader.
Tili Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet har Högloft.
Ridderskapet och Adeln remitterat en af Herr Silfverbrand, G. A.} väckt motion, deruti han, med omförmälande af de dryga kostnader, sorn vid laga skiften ofta drabba innehafvare af Militia;-, Civile- och Ecclesiastik-Boställen, anhållit, att då bostäliena vore en statens egendom och endast anslagne vederbörande tjenstemän till bostad och aflöning under tjenstetiden, med skyldighet för dem att boställena vederbörligen häfda och underhålla, hela den kostnad, sora för ett laga skifte eiler annan landtmäteri-förrättning och deraf följande åtgärder, eldigt nu gällande författningar, drabbade boställs-innehafvare, hädanefter måtte utgöras endast af statens medel, men att, om statens tillgångar sådant icke medgåfve, berörde kostnad, som, med hänsigt dertill, att bosrällshafvare må för densamma erhålla någon ersättning af sin efterträdare, vore beräknad att afgå, på 20 are lid, måtte bestämmas tili afgående på en tid af 40 år.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, som ansett berörde motion jemväl tillhöra Stats-Utskottets handläggning, har i anledning häraf med sistnämnde Utskott sammanträdt; och som Utskotten icke kunnat med visshet utröna, huruvida med ifrågavarande motion åsyftas förändring i sättet för utgörande af alla. i följd af ett laga skifte, boställs-hafvare till utgifvande ålagde kostnader, eller allenast af sådane, som i och för sjelfva skiltes- eller landt— mäteri-förrättningen kunna honom tillskyndas, hafva Utskotten funnit sig böra motionen i den vidsträcktare meningen till besvarande Ujiptaga och få nu till en början anföra hvad, genom utkonmc författningar, i detta ämne blifvit föreskrifvet.
Kungörelsen den 4 Maj 1827 stadgas bland annat, att, om boställs-innehafvare, vid laga skifte, varder förpligtad att till en eller (lere delegare inom skifteslaget utgifva ersättning för husflyttning, odling, hägnad, dikning, ståndskog och plantering, då skola skiftesman och gode män upprätta noggran förteckning öfver alla de utgifter och kostnader, boställs-innehafvare i nämnde afseenden måste vidkännas, uti hvilken lörteck - 20 Stals- samt Allm. Best).- och Ekon.-Utshottens Utlåtande, N;o 77. ning allt hvad, sorn af boställs-innehafvaren kan komma att in natura utgöras, bör i penningar efter gångbart pris i orten uppskattas, hvarjemte bör tillses, att de ersättningar, boställs-innehafvare i närande hänseenden kan erhålla, afdragas, så att inga andra kostnader och utgifter varda beräknade, an de, för hvilka ersättning vid skiftet boställs-innehafvare icke tillgodokommer.
Blifver sedan bostället afträdt inom tjugu år från skiftets tillträde, eger då afträdaren, som kostnaden förskjutit, rätt att af efterträdare erhålla ersättning för sitt förskott, i mon af de återstående årens belopp, med en tjugondedel för hvarje af de bristande tjugu åren.
Majrts förnyade Nådiga Taxa på arfvode för landtmäteri-förrattningar af den 18 October 1834 innehåller i 19 §. 1 morn., att, när civilt eller militise-boställe afmätes antingen till vinnande af framtida säkerhet för dess område eller för dess förordnade utarrenderande på längre tid, eller till beredande af annan för statens räkning med dessa boställen vidtagen åtgärd, då skall landtmätare, efter hvad i berörde Taxa stadgadt är, ''derför erhålla resekostnads-ersättning, och, om han har lön på stat, 2/3, men om han ej njuter lön på stat, fullt arfvode, hvilket likasom arfvode och resekostnads-ersättning för Gode män, sedan räkningen i vederbörlig ordning granskad blifvit, af allmänna medel godtgöresVidare linnes 3:dje momentet af berörde 19 § vara af följande lydelse:
"Vid Landtmäteri-förrättning å Civile eller Militiae boställe!!, äfven de. efter förordnande, på längre tid utarrenderade, hvilken har til! föremål Laga Skifte eller annan åtgärd till boställs-innehafvarens enskilda nytta, skall han, då han sjelf till förrättningen är sökande, i allt betala såsom enskilde jordegare.
Är åter icke boställsinnehafvare!! till förrättningen sökande, i hvilken händelse, der laga hinder icke möter, Landtmätare med lön på stat, men i annat fall lönlös Landtmätare dertill bör förordnas, njute för boställets andel, jemte resekostnads-ersättning, den förre 2/3, och den sednare fullt arfvode ; och skall den för kost och husrum belöpande del af arfvode! utgöras af boställs-innehafvaren samt det öfriga, likasom resekostnads-ersätt11 ingen, så för Landtmätare som Gode män och arfvode för de sistnämnde, på enahanda sätt, som derom i 1 mom. af denna § sägs, godtgöras.
För Landtmäteri-förrättning å ecclesiastik-boställe betalas i allt, såsom enskildte jordegare; dock att den del af landtmäteri-arfvodet, som för kost och husrum Stats- samt Allm.
Besa- och Ekon.-UtsJcottens Utlåtande, N:o 77. 21 belöper, af boställs-innehafvare utgöres, samt det öfriga, likasom resekostnadsersättningen, så för Landtmätare som Gode män, och arfvode för de sistnämnde, af kyrkans eller församlingens medel erlägges.
I öfrigt iagttages, att vid Landtmäteri-förrättningen å boställe kost och husrum till Landtmätare anses svara emot i/3 af det för hvarje fall i denna Taxa utsatte landtmäteriarfvode. ” Slutligen har Kongl. Majrt, genom Nådigt Bref den 30 Mars 1841, kungjordt genom Krigs- och Kammar-Collegiernes samt Stats-Contorets Gireulalie af den 29 Maj samma år, täckts förklara, att tills vidare och intill dess annorlunda kan varda i Nåder förordnadt, någon kostnads-ersättning icke kommer att af Kongl. Majit och Kronan vidkännas för andra Landtmäteri-förrättningar å nuvarande eller indragne militiae—boställen, än för sådane, hvilka, uppå ansökning af andra personer än innehafvare eller arrendatorer af militiae— boställen, varda af vederbörande Embetsmyndigheter, med stöd af gällande skiftesförfattningar, oundviklige ansedde och alltså till verkställighet föreskrifna, i hvilket fall kostnaden må, i öfverensstämmelse med hvad nu stadgadt finnes, genom Kongl. Stats-Contorets försorg utbetalas.
Endast i det fall, att boställs-innehafvare sjelf begärt skiftet, åligger det honom att, lika med öfrige jordegare, deltaga i skiftes-förrättnings-kostnaderne; och det måste förutsättas, att icke någon boställs-innehafvare begär skifte, i händelse lian ej deraf kan påräkna en mot dessa kostnader svarande fördel.
Den kostnad åter, boställshavare, i det fall skiftet blifvit af annan delegare i skifteslaget yrkad, får för nämnde förrättning vidkännas, utgör, enligt 19 § i 1834 års Landtmäteri-taxa, endast boställets andel i den för kost och husrum belöpande del af Landtmätarens arfvode.
Denna kostnad synes icke kunna uppgå till serdeles betydligt belopp, och då boställs-innehafvare så väl för detsamma som för den summa, han till äfventyrs nödgas utgifva för de honom vid skiftesförrättningen ålagde byggnads-, odlings- hägnads- och andra skyldigheters fullgörande, erhåller, så framt han afträder bostället inom 20 år efter skiftets tillträdande, ersättning med en tjugondedel af summan för hvarje i nämnde tid bristande år, anse Utskotten ali den förmon, som i förevarande hänseende torde böra boställshavare framför jordegare tillkomma, vara den förre beredd.
I betraktande häraf och då motionärens förslag, att alla skiftes-kostnader, som boställsinnehafvare blefve förpligtade utgifva, borde af statens medel gäldas, 22 Stats- sant Allm Besv.- och Ekon.-ZJtskottens Utlåtande, N:o 78. skulle föranleda eu opåräknad Stats-utgift, samt
Utskotten firma det vara olämpligt och äfventyrligt att, på sätt motionären alternativt hemställt, låta desse kostnader fördelas på 40 år, emedan under en så lång tidrymd en m ingd invecklade rättsförhållanden mellan flere af- och tillträdande boställshavare kunde uppkomma, få Utskotten hemställa, att Herr Silfverbrand’s ifrågavarande motion icke måtte till någon åtgärd å Ilikets Ständers sida föranleda.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Mars, kl. 6 «. sa.
Utlåtande, i anledning af väckte frågor om öppnandet af åtskilliga nya Post-communicationer.
Bonde-Ståndet liar till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens gemensamma behandling remitterat nedanuppräknade i berörde ämne väckte motioner, nemligen: af Johannes Johannesson från Götheborgs och Bohus Län: att, då innevånarne i Orousts och Tjörns fögderier i nämnde
Län bade det närmaste Post-contoret på 8 till 9 mils afstånd, i staden Kongelf, ett Postkontor måtte inrättas vid gästgifvaregården Wräland samt medel till aflönandet af en Postmästare derstädes varda af Rikets Ständer anslagne; af Anders Johan Sandstedt från Jonköpings Län: alt ett Post-Conftor, hvaraf invånarne i Westra Härad länge varit i behol, måtte inrättas j Wrigstad; till stöd för hvilken motion, deruti Petter Pehrsson, Jonas Johansson, J.
Samuelsson, Petter Mårtensson och Andreas Bengtsson, alla från Jönköpings
Län, sig förenat, hufvndsakligen blifvit anfördt, att större delen af Häradets församlingar vore 5 till 6 mil aflägsna från närmaste Post-Oritor, hvarigenom kostnad och tidsspillan tillskyndades invånarne vid brefvexling och tidningars afhemtning, äfvensom att, då Wrigstad lig - Stats- samt Mm. Eesv.- och EKon.-Ut»lottens Utlåtande, N:o. 78. 2$ ger vid landsvägen mellan Jönköping och Wexiö, den föreslagna anstalten icke lomme att medföra någon förändring i posthemmanens skjutsningsskyldighet eller annan kostnad för Stats-Verket, än Postmästarens aflöning; »f Sven Jonsson från Jemtlands Län; att, sorn bebofvet af ett nytt Post-Conlor i Härjeådalen blifvit af auctoriteterne och enskilde personer i orten vitsordadt, ett sådant Conior måtte inrättas vid Funäsdalen, nära Norrska gränsen, helst derstädes redan blifvit stationerad en Tull-inspector, hvilken kunde med sin tjenst förena Postmästare-befattningen, emot ett mindre arfvode, än hvad innehafvare af dylika befattningar i allmänhet åtnjuta; samt af Göran Jonasson från Kronobergs
Län sig förenat: att, då inom Sunnerbo härad, hvarest köpingen Ljungby vore belägen, handel och industri de sednare åren betydligen tilltagit, en postgång måtte öppnas mellan Wernamo, Ljungby och stora vägen förbi Åby till Helsingborg, hvilken postgång äfven skulle vara af allmännare nytta för communicationen mellan nämnde stad och Stockholm* Utskotten hafva tagit berörde motioner i öfvervägande; men alldenstund Rikets Ständer, i afseende å Postmedlen, vidtagit den reglering, att hvad af dessa medel kan inflyta utöfver dels Stals-Yerkets behållna inkomst, dels den för Post-Verkets stat och öfriga utgifter beräknade summa, må af Kongl, Maj:t disponeras till kostnaders bestridande i och för post-anstalternes utvidgande eller förbättring; fördenskull och då de genom motionerne åsyftade nya post-communieationer således kunna, efter ansökuing bos Öfver-Post-Direetörs-Embetet och i händelse, att de finnas af behof påkallade eller förmonliga, varda till verkställighet befordrade, i nion af tillgångarne, anse Utskotten förevarande ämne icke böra utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning och hemställa derföre, att motionerne icke måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Stockholm den 4 Mars 184$, 2.4 Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 79- 13 jå N:o 79.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om indragning af ordinarie aflöning s-anslag en för åtskilliga Post-Conior.
Bonde-Ståndet remitterat ett af Iliksdagsfullmägligen Fredrik von Zweigbergk ingifvet så lydande memorial: ”Då inkomsterne vid nedanskrifne Kongl.
Posl-Conlor genom sportler äro så betydliga, att det från Kongl. Post-Verket utgående ordinarie anslag af 4 a 5oo R:dr B:co utan minsta saknad kan umbäras, då den minst lönte icke destomindre tjenar för öfver Booo R:dr B:co, eller de uppgifter, jag erhållit; får jag vördsamt föreslå, att denna summa, vid nuvarande innehafvares afgång, mätte indragas, hvilken indragning ändock inbringar
Staten en behållning af emellan 7 a 8000 R:dr B:co årligen.
Post-Contoren äro: Stockholm, Götheborg, Norrköping, Linköping, Malmö, Ystad, Gefle, Upsala, Örebro, Wexiö, Wenersborg, Carlstad, Lund, Nyköping, Westerås och Fahlun.
Stockholm den Augusti 1844» Fr. von Zweigbergk.” Enligt Hederv.
Bonde-Ståndets, med förestående memorial, Utskotten tillhandakomma Protocolis-utdrag af d. 24 sisth Augusti, hade Ephraim Larsson från Elfsborgs, Tobias Lind från Götheborgs och Bohus samt Anders Andersson från Örebro
Län förklarad sig vara af lika mening med motionären.
Efter öfvervägande af hvad berörde memorial innehåller, få Utskotten förklara, att, då regleringen af Postverkets aflönings- och omkostnads-stater ankommer på Kongl. Maj:t, till hvars disposition för Postverkets behof öfverskottet å Postmedlen, sedan Statsverkets nettobehållning derå afräknats, är Stats- samt Allm.
Bet v.- och Ekon.-Utskottens Memorial, N:o 80.
25 är öfverlemnadt, samt motionären icke anfört något i Utskottens tanke giltigt skäl för den äskade indragningen, Utskotten icke kunna tillstyrka, att någon åtgärd, i anledning af förevarande motion, må af .Rikets Ständer vidtagas.
Stockholm den 4 Mars i845- N:o 80.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Mars, kl. 6 e. ta.
Memorial, i anledning af erhållen aler remiss å Utlåtandet N:o 1f angående väckt fråga om lindring i Krono-brefbärings-skyldig helen.
Utskottens berörde Utlåtande har blifvit återremitleradt af Hederv. Bonde-Ståndet, men godkändt af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln d. ii, al Högv.
Preste-Ståndet d. 9 och af Vallöf!. Borgare-Ståndet den 11 nästlidne December, likväl af sistnämnde
Stånd med den förändring, att, i momentet Lit. c, af de pag. 4 tillstyrkta bestämmelserna för reglering af Krono biefbäringen fögderi- eller häradsvis, orden: andra communala af gifter borde utbytas till desse: andra allmänna af gifter.
Då utlåtandet blifvit hufvudsakligen af Trenne Riks-Stånd godkändt, torde, jemlikt 7b § Riksdags-Ordningen, Hederv.
Beträffande åter den förändring i Utskottens tillstyrkande, som ensamt af Vällofl. Borgare-Ståndet blifvet beslutad, så enär de medel, hvilkas uppbärande Utskotten i mom. c, föreslagit att verkställas på samma sätt, som andra communala afgifter, innefatta den ersättning, brefbäringsskyldige hemman inom hvarje härad eller fögderi skulle, för befrielse att sjelfve ombesörja Kronobrefbäringen, erlägga till dem, som detta besvär sig åtoge; adltså och då en sådan ersättning eller afgift skulle utgå, för en häradet eller fögderiet enskildt rörande angelägenhet och från vissa till andra inom Bih. till R.
4 Sami 2 Afd. 17 Höft. 4 26 Statt- tamt Allm. Besv.- och Ekon-Utslotteni Utlåtande, N:o 81. denna commun boende hemmansegare eller de personer, som brefbäringen öfvertoge, samt fördenskull icke egentligen torde kunna hänföras under benämningen: allmänna afgifter, eller sådana, som äro af skatte- eller be vi 11- ningsnatur och till staten eller det allmänna utgöras, anse Utskotten uttrycket communala afgifter vara på ifrågavarande ställe rättare, än det af Borgare-Ståndet antagna: allmänna afgifter; hvadan Utskotten hemställa, att Vällofl.
Ank. till Exp^-Utsk, d. 5 Mars, kl. 6 e. or. 1 Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss af Utlåtandet, N:o 22.
Detta Utskottens Utlåtande, som afgifvits, i anledning af väckt fråga om inrättande af en stastistisk Central-fiureau, har blifvit af Högv.
Bonde-Ståndet godkändt, men deremot återremitteradt af Höglofl.
Såsom skäl för återremissen har hufvudsakligen blifvit åberopad den reservation, som Herr Friherre Tersmeden, W., afgifvit vid Utskottens Utlåtande, hvarjemte är vordet anfördt, att vigten af en statistisk Central-Bureaus inrättande vore så stor, att det ej öfverensstämde med fäderneslandets bästa och interesse att dermed uppskjuta.
Om man nemligen ville grunda lagstiftningen icke på theorier, utan på genom facta constaterade skäl, så vore en sådan Central-Bureau alldeles oundgänglig; ty utan en närmare kännedom om näringarnes och landets tillstånd och behof kunde en ändamålsenlig lagstiftning ej vinnas.
Detta hafva Utskotten tagit i öfvervägande, men då, på sätt Utskotten redan yttrat, fråga är ä bane att på ett enklare och mera ändamåls - Stat»- »arnt Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, 1V:o 82, 27 enligt sätt reorganisera Styrelse-verken, samt då, vid detta förhållande, det synes Utskotten ot vi fvela k tigt, att, i händelse Kongl.
Maj:t anser inrättande af en statistisk Central-Bureau vara af behof påkalladt, Kongl.
Majit skall för vei kställighet deraf vidtaga nödiga åtgärder, i sammanhang med den blifvande reorganisationen, så och med afseende jemväl å de skäl, Utskotten redan i sitt förra Utlåtande anfört, hafva Utskotten icke kunnat frångå förenämnde, af Utskotten afgifne, samt af aine Riks-Stånd gillade Utlåtande.
Utlåtande, i anledning af äter remius å Utskottens Utlåtande N:o 29, i fråga om hemmansegares å Gottland befriande från skyldigheten att underhålla Strän d ridare-b os t ä 11 en.
Borgare-Ståndet hafva bifallit berörde Utlåtande, hvilket deremot blifvit återremitteradt af Högv, Preste-Ståndet samt Hederv. Bonde-Ståndet.
Till grund för återremissen har hufvudsakligen anförtsi att skyldigheten att uppföra och underhålla de ifrågavarande Strandridare-boställena skall hafva blifvit under Drottning Christinas regering pålagd Gottländska allmogen, af det skäl, att den då hade fri handel och seglations-rättighet på utrikes orter; men att år iy83 ”ali handel och seglations-rättighet” på sådane orter för bönder och allmoge blifvit upphäfven och öfverlåten på Wisby stads handlande, hvilka till en del voro bosatte i landthamnarne eller ock derstädes hade sina handels-expediter och magasiner; att i anseende härtill, och då allmogen icke hade rättighet att bedrifva handel på utrikes ort, det vore obilligt, att den betungades med ifrågavarande onus, samt att Tullverket numera desto helldre borde bekosta Strandridare-boställena ,‘som, dels de Strandridaine motsvarande tjenstemän vid andra Rikets landthamnar och kustorter alla voro utan boställen, men deremot egde omkring 5o 28 Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Ut skot tens Utlåtande.
R:dr B:co större löner, än de förre, hvilken skillnad i lönevillkor förmodats vara vederlag för boställe eller hushyra, dels den löne-tillökning, sorn skulle tillgodokomma strandridare å Gottland i stället för de elfva boställen, de der egde, ej utgjorde högre belopp än 55o R:dr årligen; att, hvad beträffade de Kongl.
Rescripter af den 9 Maj 1827 och den 23 Januari 183c>, dem Utskotten 1 sitt förenämnde utlåtande åberopat, den utgång, frågan genom dessa författningar fått, härrört från det skick, hvaruti den vid nämnde tider sig befunnit, eller snarare från det sätt, hvarpå den blifvit i underdånighet föredragen; att hvad anginge de fördelar, som Gottländska allmogen tillskyndades genom närbelägenheten till uthamnar och lastageplatsen så vore denna fördel enahanda för kustboer på mångfaldiga ställen inom öfriga provincer af Riket, utan att derföre invånarne derstädes vore betungade med en byggnadsskyldighet, motsvarande den, sorn nu är i fråga; samt att dessutom Gottland voise vida mera, än det öfriga Svarige beJastadt med skattebördor och onera, hvaribland borde nämnas beväringsskyldigheten, som varade från i5 till 5o:de året, samt Ihestegårds- och Kyrkobyggnad.
Med anledning af hvad sålunda blifvit emot Utskottens ofvaaberörde Utlåtande erinradt, få Utskotten anföra: alt lör större delen af landthamnarne å Gottland vidsträcktare friheter verkligen finnas beviljade, än för andre landthamriar i Riket, såsom alt, enligt Kongl. Seglations-Ordmingen den i5 Maj i843, fartyg, som icke innehafva last. må från utrikes ort inlöpa till de Kifva landthamnarne å Gottland, eller Slitö, Burgsvik, Kylley, Rone, Lärje, Westergarn.
Katthammarsvik, Fåhrösund, Kapejshamn, Ljugarn och Klinte; att enligt Kongl.