Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den värde, Ledamoten andrager, att, då en löftesman, i grund af sin ingåpgne Bargen, antingen fullt betalar Låntagarens skuld, eller genom aflemnandé af nöjaktig säkerhet, får på sig öfverflytta Länet, äger han laglig rätt, att bekomma Låntagarens förfallna Revers på sig transporterad, för att, i laglig ordning, kunna denna sin fordran hos förre Låntagaren bevaka ; och, då således bland Discont - Verkets Handlingar icke finnes en Revers med den ifrågavarande Låntagarens natnn, sa frågas, huru är det. dt *03 8 Stats- och Banco-Utskottens Betänkanden. tänkbart, att han icke dess mindre uti Böckerne skall uppföras såsom Låntagare?
Om det vore gifvit, att något namn aldrig skulle kunna anrioteras uti Disc.onternes Böcleer, utan att det nödvändigt skulle häfta för någon förbindelse, så kunde det föreslagne stadgandet anses innebära en' orimlighet , men sådant lärer val icke kunna yrkas.
Att forre Låntagarens namn skall bibehållas, är föreslaget, endast för att i Höcker oell Bäkenskaper förvara upplysning derom, att, med undantag af det ifrågavarande fall, någre nya eller andra Låntagare än de, som funnosj den tid, då utredningen af Riksgälds-Contoiret emottogs, icke tillkommit; men hvilket, utan en sådan föreslagen fortlöpande Annotation, icke skulle kunna, utan mycken svårighet, af Revisorer» ne confrolleras.
Vid 3 mom. i 3 §., deruti stadgas, att med beräkningen, så väl af lagliga räntor,; sorn af straff räntan .skall förhållas, i enlighet med hvad som för Banco-Disconten kommer att stadgas, hafva 2tne värde Ledamöter af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmärkt, att någon annan beräkning af så väl ränta, som straff-ränta, än den, som genom Discontemes Reglementen är föreskrifyen, icke kan äga rum, utan våldförande af så väl Lisconternes Fordrings ägares, som Actie-äga res rätt.
I anledning af denna anmärkning, få Förenade Utskotten blott erinra, att Staten med ganska betydliga uppoffringar liqviderar Götha Canal Bolags- samt Malmö Disconters Borgenärer, och att vid sådant förhållande Actie-ägar"
Stats- och Banka-TJtskattens
Fet ani anden.
203g ne, såsom Gäldenärer, synas icke kunna åberopa sig på någon rättighet, att föreskrifva utrednings- vi 1 koren.
Med anledning af gjorde anmärkningar, tillstyrka Förenade Utskotten, att, för mera tydlighet skull, 6. mom. i 3. §. 1.
Afd. må komma att lyda sålunda: 6. inom. vid Lit/vider om Län uti Götha Canal.
Bolags samt Malmö Disconter ma till alla inbetalningar af Capital eller af Räntor, titan åtskillnad, begagnas, etc. etc.; samt emot slutet: — dock iakttagas härvid, att
Obligations beloppet icke far öfverstiga hvad i Capital och Rantz erlägges. ^ ' Vid 7. momentet 3. §., deruti föreskrifves, att räntan å 3 Procents Reverser, hvilka äro ernottagna uti Discont-Liqvider endast såsom Hypo thek, skall, vid slutlig liqvid, beräknas till dea 1 October 1817; hafva någre värde Feda. möter af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmärkt , att detta stadgande i så måtto skall vara overkställbar, att desse Papper äro till en del emottagne af Disconterne och i Liqvid beräknade med ränta till depositions-dacen, i stöd af Domare-Magtens Resolution och Utslag, och en annan del åter är deponerad, utan att inom Discont-Verjcen skall kunna utredas af hvem.
Med anledning häraf, hemställa Förenade Utskotten, att, vid slutet af 7 morn. 3 §• 1 sta Afdelningen, häst efter orden:
Till den förste October 1817 upplupne ränta, må tilläggas:
"Ar liagandes det Fullmiigtige, att, med undantag af den å 3 Procents Rev er ser ne, jemlikt Executorers eller Domstolars Utslag, godtgjorde ränta, af vederbörande Discont-Directioner fordra reda för den ränta <! 2®4° Stais- och Banfo- Utskottens Bettini andem 3 prooents Reverser, som uti Lane - Liqvider blifvit Låntagaren till godo beräknad jör längre tid, än till den (i) October 1817.
Vid slutet af 9 mom. i 3 §., rörande de bevis, hvilka skola utgifvas, i afseende på möjligt öfverskott • på utredningen af Götha Canal !Bo'ags- samt Malmö Discont •
Inrättningar, har <en värd Redarnot af Vällofl. Borgare-Ståndet anmärkt, att, då desse bevis möjligen skulle kun-' na anses för Obligationer, torde det förtydligande för någon synas erforderligt, att de undantagas fran dem, sorn på Hufvud-Summan sirö utgifne till successiv inlösen och begagnande vid Discont-Ömsättningar; dock vöre aldrahäst örn desse bevis kunde undvikas, ty de komma säkert aldrig att inlösas, och äro att anse icke stort bättre, än falskt mynt, derpå enfaldiga personer kunna blifva bedragne.
Hvad angår den första omständigheten, eller att Riksgälds-Confuirets Obligationer skulle lunna kramma att förblandas med hevisen, så hysa Förenade Utskotten val icke någon farhoga i denna del, enär de bade till form och stilisering blifva mycket olika och således lättligen lunna från hvarann åtski jas; deremot har anmärkningen om möjliga bedrägerier med bevisen hos Förenade Utskotten väckt mycken betänklighet.
De torde vara ganska få, hvilka känna rätta förhållandet med de ifrågavarande
Disconters tillgångar, trien deras antal är deremot visserligen mycket stort, sorn föreställa sig, att inga, om ock aldrig så villkorliga, anvisningar på Öfverskott kommit, att, efter Riksens Höglofl.
Ständers serskildta förordnande, utgif - Stats- och Banko-Utskottens
Bet (inkand erit 2041 ras, derest icke Riksens Ständer sjelfve förmodat möjligheten af Öfverskott till utdelning ät Discont-Borgenärerne.
Således, och då al! anledning är att befara, det mindre kunnige och enfaldige personer kunde med meranärnnde bevis öfver liqviderade fordringar hos Götha Ca nal Bolags- samt Malmö Disconter blifva bedragne, finna Förenade Utskotten sig böra tillstyrka, att desse bevis afskaffas; och att deremot den, som åstundar något bevis deröfver, att lian varit ägare af en fordran hos Götha Canal Bolags- eller Malmö Discont-Inrättningar, för hvilken han utaf Öfverskottet på desse
Disconters utredning skulle kunna få uppbära ränta, må, när fordringarne på ett eller annat sätt uti Kiksgälds-Contoiret skola iiqvideras, inlemna specification in duplo på dfe 3 Procents Reverser eller ock Riksgälds-Contoirets Obligationer, som antingen skola nyttjas i Discom-liqvid eller ock inlösas, då det ena exemplaret af Specifxcatiorerne med påtecknad t bevis , af vederbörande i Riksgälds Con oiret till honom återställes, och C ' det andra lägges till verificationerne vid det Veik, der Dokumenten qvarstadnat.
Bifalles detta, så kommer den nu föreslagne förändringen att, i stället för förrai stadgandet, införas, uti 9 morn. i 3 §. i:a Afd. näst efter Ördén:
Allt i den Discont der Öfverskott uppkommit** och lyda sålunda:
I följd häraf iakttages, att, derest innehafvar en af fordringar lias Gotha Canal* Bolags samt rit förskrijven, skulle, Cd deras liqviderande uti Riksgälds Contoiret, åstunda något bevis deröfver, att han af dylike fordringar varit ägare, md ett sd - 2042 Stats- tfch Bänto Utskottens BetånkämUn. dant bevis på det sätt meddelas, att, när 3 Procents Reverserne eller Riksgälds-Comoirets Obligationer skola liqvideras och inlösas, han öfver desse
Document sjelf upprättar fullständig specification in duplo , dä det ena exemplaret med pätecinadt intyg af vederbörande i Riksgälds Contoiret till honom dterställes, och det andra /oggts till verificatioherne vid det Verk, der Docurtunterne komma att qvarstanna. 2.
Afdelningen 7. mom. 2. §.
Delta moment torde, i händelse den föieslagne förändrade redactionen af 6. morn. i 3. §. 1.
Afd. gillas, böra på enahanda grund komma att lyda sålunda: 7. mom.
Vid Liqvider om Län i Götheborgs
Discont må till alla inbetalningar af Capital eller af Räntor begagnas Riksgälds-Contoirets för denne
Disconts skulder utgifne Obligationer, hvilka beräknas till fulla beloppet; hvarvid dock iakttiiges, att Obligations beloppet icke Jär öfverstiga hvad i Capital och Ränta erlägges. j.e Afdelningen. i. mom.
Härvid torde Förenade Utskotten tillåtas föreslå^att, sedan Utskottens Förslag till Reglementariska Föreskrifter uti vissa ämnen, hvilka tillhöra den af Rikets Högofl.
Ständer fastställde reglering af Rikets Renninge-Väsende, numera blifvit af samtlige Respective RiksStånden gilladt, den uti 8 punkten af samma Förslag meddeldte föreskrift, angående behållningen af influtna Diskont-medel, Sorn vid hvarje års slut skall från Riksgälds-Contoiret till Banken aflemna», måtte tilläggas 1. mom. i 3:e Af. Stats- och Banco-Utskottens
F et ani anden.
2043 delningen och detta moment kommer att lyda sålunda: 1. mom.
Flvad som erfordras till Götha Canal ■ Bolags- Malmöf och Götheborgs
Disconttrs utredning, på det sätt och i den ordning nu stadgadt blifvit, förskjutes af Banken; hvaremot, efter hvarje års utgång, till Banken, aflemnas den vid årets slut varande behållning af Filial-Disconternes medel, som består uti Banco- eller Riksgälds Sedlar, blott med afdrag af hvad till desse
Disconters redan förfallne Skulders betalande mäste hållas i beredskap samt till aflöning och andre omkostnaders bestridande an. ses kunna erfordras; kommandes ordentlig Liqvidation emellan Banken och Riksgälds-Contoiret häröfver, att för hvarje år upprättas.
Emot den uti 2 morn. af 3:0
Afdeln. föreslagne prasscriptions tiden, inom hvilken
Discontfordringar till liqvid böra inlemnas, har en värd Iiedamot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmärkt, att vanlig års-proclama vore mera lämplig.
Då det vöre Riksgälds-Contoiret, men icke sjelfva Discont-Eolagen, sorn hos vederbörliga Rådstufvu Rätter skulle begära års prorlamata, tyckes .det vara mera förenligt med vanliga bruker, när fråga är om prses.criptions-tid för sådane papper, hvilka för allmän räkning skola liqvideias, att prasscriptions tiden af Kongl, Maj:t i Nåder utsattes och kungöres.
I anledning af 3 mom. är anmärkt, att föremålen för Utrednings-Contoirens verksamhet icke skola vara bestämde.
Förenade Utskotten få till svar härå yttra, att, när uti nyssnämnde moment säges, det Laiti tagare må äga frihet att till Utrednings Contoi - ,2044 Stats- och BancoTJtskottens Betänk and en. ren uppgifva sina Omsättnings-Reversal, jemte hvad i Capital afbetalning och ränta skall erläggas, så foijer häraf, att Utrednings-Contoiren icke få vägra att desse Handlingar och; Penningar emottaga; men huru Utrednings-Contoiren härmed skola förfara eller sköta de uppdrag, Herrar Fullmägtige finna nödigt att lemna dern, sådant hafva Förenade Utskotten ansett icke kunna blifva föremål för stadganden i ett Reglemente för Herrar Fullmägtige' i Riksgälds-Con* toiret, under hvilkas lydno, och inseende Utrednings-Contoiren äro ställde.
Att instruera Utrednings-Contoiren, blir Herrar Fullrnägtiges omsorg, likasom att begagna Utrednings •
Contoirens biträde, när det kan tarfvas.
En värd Ledamot af Höglofl, Ridderskapet och Adeln och en värd Ledamot af VällofL Borgare-Ståndet hafva yrkat, att ,i Götheborg borde vara 2tne Utrednings-Contoir, det ena för Götha Canal-Bolags-Discont, och .det andra för Götheborgs Discont.
Men härtill kunna Förenade Utskotten icke finna någon gällande anledning, då Utskotten äro öfvertygade, att ett enda Gon* toir skall ganska väl kunna medhinna skötandet af de göromål, sorn kunna förefalla.
Med anledning af 4 morn., hafva åtskilliga värde Ledamöter af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln* samt Vällofl. Borgare-Ståndet yrkat, att en Revision bör föregå Handlingarnes afletrinande, hvarvid en och annan af desse Ledamöter tillagt, att
Förvaltarne derefter borde erhålla fullständig decharge.
Stats- och Banko-Utskottens Betänkanderi.
S045 Förenade UtskoUen, som funnit detta vara i sin ordning, tillstyrka, i följd häraf, att Herrar Fullmagtige få sig uppdraget, att låta en sådan Revision af innevarande års Räkenskaper och Förvaltning, så fort ske kan, genom dertill af Herrar Fullmagtige utsedde personer förrätta; och att, derest något af betydenhet icke skulle vara att anmärka, meddela vederbörande Direc* tioner Decharge.
I händelse detta af Rikets Höglofl.
Ständer bifalles, torde föreskrift härom böra införas uti ett serskildt moment, sorn då bör blifva det 3!dje och komma att lyda, som följer: 3. mom.
Sä fort ske kan, Idta Fullmagtige genom dertill af Fullmagtige utsedde Revisorer granska 0‘h öfverse samtlige Filial-Disconternes Förvaltning och Räkenskaper för innevarande dr 1818! och, derest något af betydenhet icke skulle vara att anmärka, äga Fullmagtige, att, ä Riksens Ständers vägnar, Directionerne Decharge meddela.
De följande Momenter erhålla i följd häraf ny numerering, så att det som varit 3 morn. blir 4 o. s. v. I anledning af det tillkomne nya momentet, bör uti det blifvande 5;te momentet ett litet tillägg göras, och detta moment komma att lyda sålunda : 5 mom.
”Efter det den uti 3 mom. omförmälda Revision för sig gatt, böra Discont- Verkens Cassa- behållningar, Län Documenter samt Böcker, Räkenskaper, Protocoll och Handlingar, efter ordentlige in duplo upprättade Inventerings-Instrument, af Directeurerne öfver Discont-Inrättningarne till Före-, ständarne af Utrednings-Contoiren afemnäs; ankom* 2046 Stats- och Banco- Utskottens Betänk and en. mande det pä Fullmägtige att sä väl bestämma tiden dertill, som hvad i öfrigt skall iakttagas.
Stockholm deri 6 Juhi 1818.
N:r 34a.
Ständers Förstärkta StatsUtskotts Memorial, angående Riksens Ständers Revisorers rätt, att indraga Credit i vet ä Banken för Allmänna Ma• gazins Inrättningen.
Cvenom Protocolls -Utdrag af den 2 och 4 i i denna manad hafva Respective Riks-Si anden till afgörande utaf Förstäikta Stan-Utskottet öfverletnnat den, i sammanhang med Regleringen af grunderne för allmänna Magazins Inrättningens Styrelse och Förvaltning, förekornne fråga, hvaruti 2tne
Stånd slädnät uti olika beslut med de andra 2:ne, huruvida Riksens Ständers till granskning af S ats- Banco- och RiksgäldsVerkens Räkenskaper utsedde Revisorer äga rätt att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen af de för denna Inrättning bestämde Creditiv å Banken, låta till halfva beloppet inhibera dessa Creditiv; och har Förstärkta Stats Utskottet, vid sammanträde denne dag, verkstäldt votering öfver följande af Stats - Utskottet uppgifne propositioner:
Den, som bifaller att frågan om rättighet för Riksens Ständers till granskning af Stats. jBanco- och Riksgälds-Verkens Räkenskaper för - Stats-Utskottets Betänkanden.
2047 ordnade Revisorer, att inhibera hälften af Creditiven å .Banken för Allmänna Magazins-Inrättningen, må, enligt Stats-lJtskottets Utlåtande af elen 23 nasti.
Juni, förfalla, voterar Ja; den det ej vill, Nej, Vinner
Nej så kommer åter att antagas hvad Stats-Utskottet i Betänkande angående grunderne för A'lmanna Magazins Inrättningens Styrelse och Förvaltning af den 23 sisth
Maj föreslagit i frågan rörande rättighet för Riksens Ständers be. malte Revisorer att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen af de för denna Inrättning bestämde Creditiv å Banken, låta til! halfva beloppet inhibera desse
Creditiv med iakttagande för öfrigt af hvad närmare härom är föreskrifvit, Voteringen har utfallit med 59 Ja och fia Nej; och, då altså Nej vunnit, är följakteligeii antaget hvad Stats-Utskottet _i Betänkande angående grunderne för Allmänna Magazins-Inrättningens Styrelse och Förvaltning af den 23 sisth
Maj föreslagit i frågan rörande rättighet för Riksens Ständers ofvanbemälte Revisorer, att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen al de för denna Inrättning bestämde Creditiv å Banken, låta till halfva beioppet inhibera desse Creditiv med iagttagande för öfrigt af hvad härom närmare är föreskrifvit.
Stockholm den 7 Juli 1818, ^048 Stats Utskottets Betankanden; N:r 343.
Ständers Förstärkta Statsutskotts Memorial, angående Riksens Ständers Revisorers rätt, att indraga Creditivet å Banken för MänufacturDiscontfonden. lil afgörande utaf Förstärkta Stats-Utskottet hafva Riksens Högiofl.
Ständer, genom Protocolls Utdrag den a och 4 i denne månad, öfverlemnat den, i afseende å Manufactur-DiscontFondens disposition, förekorone fråga om rättighet för Riksens Ständers till granskning af -Stats- Råneo- och RiksGäldsVerkens Räkenskaper förordnade Revisorer, att, i händelse de skulle linna föreskriflerne rörande Fondens förvaltning öfverträdde, låta indraga det ytterligare Creöitiv å Ranken, sorn vid denne Riksdag bestämmes; uti hvilken fråga arne af de Respective Riks Stånden stadnat i olika beslut med de andra 2:ne.
Förstärkta Stats-Utskottet har i anledning häraf vid sammanträde denne dag, i den ordning som med Gfund-Lagarnes föreskrift instämmer, röstat öfver följande af Stats Utskottet föreslagne ^Propositioner:
Den, tom bifailer hvad Stats-Utskottet uti afgifne
Utlåtanden af den 13 sisth Maj och den 19 derpå följande Junii angående ManufacturUiscont-Fonden, föreslagit, i fråga orri Riksens Ständers tili granskning af Stats- Råneo- och Riks-Gälds-Verkens Räkenskaper förordnade Reyisorers rätt, att, i handels® de för Fondens Stats-Utskottets Betänhandenl förvaltning föreskrifne grunder icke följas, indraga det ytterligare CIreditiv å Banken, för nämnde Discönt-Inrättning, som vid denna Riksdag fastställes, voterar Ja; den det ej vill
Nej; Vinner Nej; sä kommer något vilkor af sådan rättighet för Revisorerne icke att fästas vid anslåendet af omförmäldte Creditiv.
Efter Voterlngs-Sedlarnes öppnande, hafva befunnits 75 Ja och 43 Nej, hvarjemte en Voj terings-Sedel såsom dubbel blifvit Casserad:
Och då Ja altså vunnit, så är följaktligen bifallet hvad Siats-Utskottet uti afgifne Utlåtanden af den 13 sisth Maj och - den ig derpäföljde Juni angående Manufactur-Discont Fonden, föreslagit i fråga orri Riksens Ständers till granskning af Stats- Banco-och Riksgälds-Verkets Räkenskaper förordnade Revisorers rätt, att, i händelse de för Fondens förvaltning föreskrifne grunder icke följas, indraga det ytterligare Creditiv å Banken för nämnde Discont-Inrättning, sorn vid denne Riksdag fastställts : Hvilket Förstärkta Stats Utskottet får vördsamligen anmäla.
Stockholm den 7 Juli i8iä» N:r 344.
Ständers Förstärkta StatsUtskotts Memorial angående en förnyad Tulltaxa.
I följd af erliållne Remisser från samtelige RiksStånden har förstärkta Stata Utskottet, likmätigt Bihang till Riks.St, Brot, 1817 - i$ig. 4\de Sami. N:r zj7. z;g. 2050 Stats-Utskottets Betäukanden._ Grund-Eagarnes föreskrift, till afgörande företagit de frågor i afseende på gmnderne för en förnyad Tull-Taxa> hvaruti Riks-Stånden stannat i olika beslut, samt verkstad
It votering öfver följande af Bevillnings-Utskottet föreslagne propositioner:^ 1 .sta Voteringen.
Den, som vill , på sätt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Präste-Ståndet samt Hedervärda Bonde - Ståndet bifallit och Bevillnings-Utskottet i dess Betänkande föreslagit, att enligt l.sta Punktenalla varor af hvad namn och beskaffenhet som hälst, frambragte inom Sverige, af Svenska rudimaterier, genom Svensk mans arbete och konstflit, äfvensom alla af utländska rudimaterier inom Sverige förädlade varor, må fritt utföras, när det sker med helfritt Fartyg, mot erläggande hälst af Recngnitions-afgift, men, när skäl finnes för handen, att derutöfver en sådan utgift öka, mot erläggande af Export - Tull, hvilken dock i allmänhet ej får öfverstiga Fern Procent af den till Export* anmälte varans värde och icke ökas för någon Svensk
Product till mer än dubbelt vid export med främmande Skepp; dock med iakttagande deraf, att denne Tull-afgift i intet fall, så vida sådant möjligen kunde inträffa, när den efter varans verkeliga försäljnings-värde kommer att bestämmas, må för utgående varor förhöjas öfver det belopp 1816 års Tull-Taxa föreskt ifver: att den således till vissa Procent utgående Export - Tullen bör beräknas efter varans verkliga förhöjningsvärde efter derföre serskildt uppgjorde grunder: att, om exporten sker med Stats-lJiskottets Betiinkanden.
Svensk hel - eller half-klink eller ock med utländskt Skepp, bör Tullen erläggas i lika förhållande till den fastställde Procenten, som röjande Export med utländske
Fartyg ofvanföre är stadgadt, oell att alla varor, sorn i hittills gallande Tull - Taxa endast äro med Recognitions-afgift belagde elier åtnjuta andra friheter, böra vid samma fördelar bibehållas; enligt 3:dje Punkten: att Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet öfverlemna (ill Kongl. Maj.t att till ersättning för den brist, sorn genom Tullens nedsättning möjligen kati uppstå, intill nästa Bi k sdag förändra Sjö-Tulls afgifterne på alla inkommande varor i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit Sj*
If i Nåder linner lämpligt: enligt 4.-de Punkten: att alla härmed i sammanhang stående reglementariska föreskrifter, komma af Kongl.- Majit i Nåder att bestämmas med fästade afseende deta, att, da Tullen å både utgående och inkommande varor bör beräknas t ii 1 en viss Procent af varans verkliga värde, någon åtgärd vidtages lill bestämmande af detta värde, så att detsamma ej, på sätt hittills i visse fal! s^cedt, irra af Gods-ägarens uppgift bero, hvilket ändamål förmodas säkrast kunna vinnas om Mäklare, eller, der sådane ej finnas, Magistraterna åläggas, att hvaaje halft år till Tullstyre sen insända betyg öfver försålde varors värden vid försäljnings - tillfällen , antingen innan förtullning ännu ägt rum eller ock med afdrag af erlagd Tull eller andre omkostnader, och genom hvilken anstalt Tull - Styrelsen kommer i tillfälle att årligen före Skeppningen beräkna varornes medelvärden för hela Riket, och, i lian - 'a 0 5 3 Stats-Utskottets Betanhanderti delse behofvet fordrar, förordna om någon ge* nom förändrade omständigheter nödig befunnen ändring i Tull-värdet å varor ber äga rum: enligt C.te Punkten: att, ehuru den möjliga bristen i Stats-Surnraan sannolikt b-ifver fylld sä väl genom det ökade Tullvärdet, sorn genom förhöjningen å inkommande Tullen, må icke desto mindre, till Stats-Verkets ytterligare säkerhet, åt Kgl. Maj:t öfverlemnas, att, i öfverensstämmelse med reciprocitet» - grunder, lämpa Författningarne af Skepps umgälderne å andra Nationers Fartyg i förhållande till den större eller mindre börda Svenska Fartyg mäste i Utländska Hamnar vidkännas; och enligt y.de Punkten: att, då den till utarbetande föreslagrie Tull-Taxa ej torde så hastigt hinnas färdig, böra Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att intill dess densamma erhållit
Nådig stadfästelse och blifvit till efterlefnad påbjuden, 1816 års Tull-Taxa å utgående varor må, utan någon slags förhöjning, j. allt hvad den upptager tjena till efterrättelse, och således Kongl.
Förordningen af den 29 JaL .uarii 1817 om Tullen å Jern genast i Nåder upphäfvas; voterar Ja; den detta ej vill, Nej; vinner Nej; så kommgr, på sätt Vällofl.
I.orgaré-Standet besluta, Riksens Höglofl.
Ständer, att till Kongl. Maja i underdånighet öfverlemna; 1:0
Att intill nästkommande Riksdag vidtaga förändringar i Export-Tullen, ej allenast med förbehåll att nämnde Tull ej må kunna förhöjas utöfver hvad 1816 års Tull Taxa foreskrifver, utan äfyen med underdånig anhållan, att hvad Kongl. Stats-Utskottets Betänkanden'.
205 3 Förordningen den cg Januarii 1817 rörande Tuli å Stångjern stadgar], må till all kraft och verkan upphöra, hvarjemte skäligt afseende må liafvas till nedsättning i Tull-afgifterne å vissa rå ämnen, såsom Kalk och Skogs-producter, så att Kongl. Maj:t vid reglerandet häraf må täckas taga i betraktande så väl lo caj a förhåll anti n, sorn reciprocitet mot Utländske Regeringars Tull-Författningar: 2:0
Att under samma tid bestämma de förändringar i Import-Tullen, hvilka kunna finnas vara med Rikets Allmänna Ekonomiska ställning och fördelar öfverensstämmande: och 3:0
Att i enlighet med reciprocitets - grunder lämpa Författningarne och fastställa Skepps-umgälderne å andra Nationers Fartyg i förhållande till den större eller mindre börda Svenska Fartyg måste i Utländska Hamnar vidkännas; till följd hvaraf hvad Bevillnings-Utskottet föreslagit rörande ej mindre förändring i sättet att bestämma varu värdet än den nu varande Tull-Taxans efterlefnad, intill dess den till upprättande föreslagne hunnit till efterrättelse meddelas, kommer att alldeles förfalla.
D esse Propositioner hafva blifvit besvara-' de med 84 Ja och 35 Nej, Och, sorn Ja alltså vunnit, är följakte!igen bifallet det här ofvan 1 alternativet upptagne Bevilinings - Utskottets förslag, sorn af Högloft.
Eidderskapet och Adeln, Högvördige Präste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet gillats. 2 dra Voterings - Frigart.