Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Upp - Den 3 Juni. 87.
Prest-Ståndet d. S — — — Vallofl.
BorgareStåndet d. 15 — — — Hederv.
Bonde Ståndet d. 8 — Vördsamt Memorial.
Af Grosshandlaren Lamberg är uti ett till Vällofl. Borgare-Ståndet inlemnadt och derifrån till Lag-Utskottet remitteradt Memorial andraget, att det i 14 Mom. af Kongl. Ferlags-Ordningen dea 24 Februari 1748 innefattade Stadgande, det ea Förläggare till Jern- och Messings - Bruk samt Koppar-Hamrar, som vill njuta förlagsrätt, må för sin säkerhet, om han så vill, låta Förlags-Afhandligen uti Bergs-Collegio behörigen inteckna; äfvensom att, om Bruksägaren kommer af sig och hans egendom måste i mät gå, den ibland dem som gifvit honom förlag, äger förmon, som sitt förlag först inteckna låtit, skola olika blifvit tillämpade, så att stundom förmånsrätt för ointecknade Förlags-Contracter blifvit afslagen, och stundom åter är vordet förklaradt, att då det berodde på Förläggarens välbehag att låta inteckna Contractet, medföra detsamma äfven intecknadt laglig förmånsrätt, så framt ej strid yppades med annan förläggare, som låtit sitt Contract inteckna; af hvilken anledning och då allmänna säkerheten fordrade, att alla sådana Contracter, i kraft hvaraf företrädesrätt uppkomme för 88 Den 3 Juni. för en Långifvare framför Låntagarens öfriga .Borgenärer, agde offentlighet och vore tillgänglige, helst deri, sorn anlitades om försträckning, mäste artses grunda sitt bifall dertill på kännedomen om Lånsökandens större eller mindre vederhäftighet, föreslås, att till förekommande af den oreda och osäkerhet samt de möjliga, ' missbruk, som kunde inträffa, örn hos en gäldbunden Bruksägare betydliga förlags - fordringar skulle bevakas och utgå med förmånsrätt i kraft af Contracter, otrt hvilkas tillkomst och beskaffenhet ingen bestämd forraalité eller laglig actus förvissade, en sådan rättelse uti Förlags-.Qrdningen borde äga rum , i hvad den handlar om förlag till Ståndspersoners Jernbruk och andra Bruk, att den förläggare, som vill njuta förlagsrätt, bor* de ovillkorligen låta sitt contract i Bergs Collegio inteckna, då en sådan Inteckning skulle gälla med förmånsrätt ifrån den dag ansökning derom blifvit gjorda
Vid öfvervägande* af denna väckta, motion har Utskottet ansett, att å ena sidan en fordringsägare hvarken kan tvingas att för sin fordran. förskaffa sig större säkerhet, än. han sjelf åstunda).
', eller åläggas att. lemna, till allmän kännedom de öfveienskommelser om försträckning han med en gäldenär ingått, samt att å den andra sidan åter den tydning icke bör såsom laglig betraktas , alt ti!lagga en förlagsgifvare någon företrädesrätt till betalning för ett Förlags - Contract, hvarmed lian icke, på sätt Förlags Ordningen fö 1'G*l - Deri. 3 Juni. 89 reskrifver, örfarit, helst ett sådant Contract borde i berörde afseende bedömmas af lika egenskap med de skuldebref, hvaruti gäldenären väl lemnat långifvarén rättighet till inteckning i dess fasta gods, men hvilken denne sednare sig icke behörigen förskaffat; på hvilken grund Utskottet finner sig icke äga anledning tillstyrka den förändring uti omförmälte författning, som af Grosshandlaren Gamberg blifvit sökt, •Detta, jemte de skiljaktiga yttranden någre af Utskottets Ledamöter uti ämnet afgifvit samt uti bifogade Prqtocolls-Utdrag innefattas, varder dock Riksens Högloft- Ständers granskning och ompröfvande vördsamt understäldt.
Stockholm d. 18 Maj 181 jj.
Ridderskapets På Högvördiga Prestoch Adelns Ledämö- Ståndets.
Ledamöters ters vägnar vägnar
På Vällofliga Borgare- På Hedervärda Bonde - H. F. Strömfelt, Joli. Olof Wallin.
Ståndets Ledamöters, E. G. Holm< vagnar Ståndets Ledamöters vägnar Per Jernström. A. J. Wahlstiernal
Ut 9° Den 3 Juni.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Högloft. Lag-Utskottet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den i8:de Maj 18 IS - S.
D- öredrogs åter Grosshandlaren Jan lombergs af Vällofl. Borgare - Ståndet hitremitterade, den 12 i denna månad på Bordet lagda Memorial om förlags-Contracters intecknande.
Efter Memorialets uppläsande yttrade Herr Borgmästaren Holm, det han finner stadgandet i 14 Mom. af Kongl.
Förlags-Ordningen icke vara 110g tydligt och bestämdt, för att förekomma tvister emellan förläggare om förmånsrätt för intecknäde och ointecknade förlager; hvarförutan andra oprioriterade Borgenärer skulle tro sig äga anspråk på betalningsrätt lika med dem som ej låtit sina. förlag inteckna.
Herr Borgmästaren, sora ansåg all
Lag höra vara tydlig och klar, trodde sig derföre äga anledning tillstyrka en sådan förklaring öfver förenämnde 14 moment: att förläggare bör låta anteckna sitt förlags-Contract i Bergs-Collegio, så vida han vill njuta bättre rätt till betalning till andra oprioriterade fordringsägare.
Härmed förenade sig Herr Borgmästaren Gezelius, Herr Borgmästaren, Häradshöfdingen Barthelsson, Herr Prosten Leffler och Herr Kammar-Junkaren Lagerheim.
Ut - jOen 3 Juni'.
Utskottets öfrige Ledamöter funno deremot; på de skal Betänkandet upptager, sig icke äga anledning tillstyrka den förändring uti omförmälte Författning, som af Grosshandlaren Lamberg blifvit sökt.
Ex Protocollo A. J. Wahlstjerna:
[Uppläst hos Höglofl.
Ridd. och Äd. d. 3 Juni Högvörd.
Prest-Ståndet d. 8 — Vällofl. Borgare-Såndet d. 15 — — — Hederv.
Bonde-Ståndet d. 8 —- Vördsamt Memorial! H„ s Höglofl.
Ridderskapet och Adeln härj uti inlemnadt och till Lag-Utskottet remitteradt Memorial, Herr Jan Daniel von Engeström anmärkt de svårigheter och kostnader, som derigenom förorsakas dem, hvilka uti Rättegångsmål vid Ofver-och Under-Domstolar, Collegier, Exeeutions - Saten , Consistoriel- med flera Embetsverk, antingen varda kallade att svara eller höras, eller ock hafva egna angelägenheter att bevaka, men på aflägse ort äro vistande, att dessa icke är tillåtet med Posten di t sända de Skrifter, Förklaringar och Handlingar, som de böra aflemna ; 92 Den 3 Juni. na; på hvilken grund föreslås, att med ändring af hvad derom nu finnes stadgadt, en sådan rättighet måtte lemnäs i alla sådana fall, då målets beskaffenhet ej oundvikligen fordrar antingen att parten personligen tillstädes kommer, eller att lian fullrnägtig för sig ställer; äfvensom att partens fatalier icke må anses försuttne , enär han gitter med behörig Postbetjents betyg styrka, att Brefvet så tidigt från afsändningsörten afgått, att det med en vanlig- fortgång af Posten bordt inom rätt tid vara framkotnmet; i sammanhang hvarmed tillika yrkas, att, vid infordrande af förklaringar, så tillräckligt tidsutrymme må den svarande partén lemnäs, som erfordras, mindre för att kunna fullgöra hvad sorn blifvit ålagdt, an äfvert för att fä handlingarna till behörig ort framskaffade, och ära i öfrigt flera reglementariska förordnanden föreslagna, hvilka vid förberörde tillåtelses meddelande borde iakttagas, Enär Lagern uti ib Cap, % §, RättegångsBalken stadgar, att, då anförda besvär till vederdelomannens Förklaring utställas, dag att svara bör honom föreläggas, efter thy han när eller fjärran stadd är, finner Utskottet derigenom redan vara föreskrifvet hvad, i afseende å tillräcklig tids meddelande åt dem, sorn blifvit ålagde att sig förklara, i förberörde måtto är anmärkt, och anser sig således endast behöfva fästa Uppmärksamhet vid den ändring, sorn sökes uti de författningar, hvilka förbjuda enskildte personer
Och parter att uti Besvärs- och Lagvadde mål samt andra Rätte - Den 3 Juni. 9 3 tegångsärender, med posten lill Öfver-Domstolarna insända Skrifter, Inlagor och Handlingar.
Den fullkomliga visshet hvarje part bor å Pataliedagen kunna erhålla, huruvida hans vederdeloman inom föreskrifven tid till Öfver- Domstolen behörigen ingifvit besvär eller fullföljt erlagdt
Vad emot Under-Éxecutors och UnderDomstols tneddelte Utslag eller Dorn, äfvensom huruvida denne sistnämnde fullgjort honom ålagd förklarings-skyldighet, hvilken jemväl ofta kan vara vid talans förlust förelagd, fordra oundgängligen , att den, som är satt till emottagande af de Skrifter och handlingar, hvilka i berörde ändamål sko- , la till Öfver-Domstolen Inlemnas, får dem, innan fatalietiden till-ända gatt, uti händer, för att uti Dagböcker och Diarier, som till allmän säkerhet föras, sådant anteckna.
Att hvarken berörde visshet städse skulle kunna vinnas, eller omförmälte högst nödiga anteckning behörigen ske, om parter blefve tillåtet att så beskaffade Handlingar med Posten till Ofver-Domstolen insända, finnes nogsamt deraf, att de ankommande Bref, som innehålla berörde handlingar, möjligen kunna, genom Domstolens upphörda Session eller medelst dröjsmål med deras afhämtande från Post - Contoiret, förblifva obrutne, intill dess fatalietiden lupit till ända.
Att åter i slika fall såsom gällande antaga de bevis, sorn angående tiden af postens ankomst kunna tjf vederbörande Post-Betjente meddelas, skulle icke medföra tillräcklig säkerhet, äfvensom ännu mindre berörde bevis kunna lem* , nät 94 Den 3 Juni. nas vitsord, enär fråga uppstår, att genom tillfälliga lunder posten i dess vanligen påräknade fortgång blifvit uppehållen.
I följe häraf, oell då i öfrigt det i allmänhet är med laga Rättegångsordning öfverensstämmande, att hvarje part sjelf eller genom ombud, vid
Domstolen bevakar och utför dess talan, på hvilken grund honom åligger att på enahanda sätt derstädes besörja inlemnandet af de dertill nödiga skrifter och handlingar, finner Utskottet icke skäl tillstyrka någon ändring uti de Stadganden, som de ofvanförmälte, nu i fråga satta ämnen äro meddelte.
Stockholm den 20 Maj 1815.
Prest-Ståndets jLedamöters vägnar Joh. Olof Wallin.
EondeStåndets ledamöters vägnar Per Jernström! rA. J. Wahl stjerna!
Upp - Adelns Ledamöters vägnar H. F. Strömfelt.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar E. G. Holm!
Deri 3 Juni. 95 Uppläst hos Högloft. Ridd. och Ad. d. 3 Juni. — Högvörd.
Prest Siandet d. 8 — Vällofl. Borgare-Ståndet d. 15 ~ — — Hederv.
Bonde-Ståndet d. 8 — Vördsamt Memorial! r * Ofver det i 27 Cap. 1 §■ Rättegångs - Balken meddelte Stadgande: /”Att ther lagvadt är, gifve ”käranden å dag föresattan, innan klökan tolf, ""thess inlaga in,” har Riksdags-Fullmägtigen från Westerbotten Anders Aberg, uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet inlemnadt Memorial, yrkat en sådan förklaring, att det må vara kärande parten öppet att äfven före inställelsedagen vid vederbörande Domstol och Embetsverk till dem , som dertill satte äro, inlemna de skrifter och handlingar, hvarigenom de mot Under-Domstolars Utslag och Domar erlagde vad fullföljas; och är berörde Memorial till Dag-Utskottets handläggning remiueradt.
E när Dagen i 9 Capitlet 1 §.
UtsökningsBalken förordnar, att den som icke nöjes med Konungens Befallningshafvandes Utslag, rnå innan, klockan Tolf å 3o:de dagen söka ändring i HofRätten, samt jemväl i 16 Cap. 1 §., 25 Cap. 5 §, och 27 Cap. 8 §•
Rättegångs-Balken stadgas, att de besvär, som uti de tall, dessa lagrum omnämna, varda anförde, skola inom den deruti jemväl utsatte tid ingifvas, finner Utskottet, att fast - g6
Den 3 Juni. fastän Lagen uti i §. af sistnämnde Capitel, rörande inlagor uti Lagvadde mai, nyttjar det uttryck, att de å dag försnttan skola inleirinas, det likväl är med en behörig tolkning deraf öfverensstämmande, att vädjande.
Parter Icke kan vara betaget, att äfven före inställelsedagen å det ställe, der vadet fullföljas skall, ingifva sina inlagor och handlingar i berörde ändamål.
Ehuru TJtskotttet således tror sig äga full anledning förmoda, att en sådan tydning jemväl blifvit allmänt iakttagen, anser dock Utskottet, på det ej mindre parter må vara i ovetenhet af denna deras rättighet, än äfven att obehöriga hinder deremot ej ina läggas af deni, sorn äro satte att inlagor emottaga, lämpligt tillstyrka, att en sådan förklaring, sorn Riksdagsfullmägtigen Aberg i ofvanbemälte måtto föreslagit, ina varda meddelt.
Ständers vidare profning
Var* der detta vördsamt understäldt.
Stockholm den 30 Maj 1815.
Ridd. odi På HögVördiga PrestAdelns Ledamöters Ståndets Ledamöters På Vällofliga Borgare- På Hedervärda Bonde - JET. F. Strömfelt. vagnar vägnar Joli.
Ståndets Ledamöters Vägnar Per Fernstöm. A. J. Wahl stjerna.
Upp - Den 3 Juni. 97 Uppläst hos Höglo 11. t?leid. och Ad. d. 3.
Prest-Ståndet d. 8- — Vallofl. Borgare-Ståndet d. 15.
— Heder v. BondeStåndet d. g. —.
Borgare-Ståndet inlettmädt
Och till Lag-Utskottet hänskutet Memorial, har Herr Rådmannen Carl Sjöbohm framställt nödvändigheten deraf, att sedan Kongl. Maj:t, genom Särskildta från Dess Högste Domstol utfärdade, iNådiga Domar, uti enahanda under Kongl. Majus
Hådigste pröfning dragna mål förklarat) att som den i 13 § af 1723 års Kongl. Resolution på Krigs - Befälets underdåniga besvär Rusthållare tillagda förmån, att vara närmast till lösen af en utom börd sald andel uti Rustningsstammen, hvilket stadgande, enligt 23 §. af 1727 års Resolution på Allmogens underdåniga besvär, varit usträckt och lämpadt till lika beskaffade frågor rörande Båtsmanshållet i Cal mare Län och Blekinge, icke kunde hänföras bland de stadgar, som tinder namn af privilegier utgöra undantag från Allmänna Lagens bud, Kongl. Maj:t funné, att nyss åberopade §§. af 1723 och 1734 årens Resolutioner, meddelte innan Allmänna Lagen till efterlefnad påböds, jemlikt samma Lags förordnande och de flera 4,-rfe .B. N:O i 5, 14. 98 Den 3 Juni. flera sedermera utkomna Författningar om börd och lösningsrätt, samt hvad dermed gemenskap ägde, borde anses till all kraft och verkan upphört, ett sa dant stadgande matte till allmän kunskap komma, helst genom det, att den förstnämnde af omförmälte Kongl.
Resolutioner vore, uti den på Kongl. Majas Nådiga Befallning från trycket 1807 utfärdade Samling af gällande Författningar och Stadgar till en del intagen, anledning till onödiga tvister uti förberörde ämnen och deraf härrörande kostnader för Parter, i förmodan af Författningens gällande kraft, skulle yppas.
Utskottet, som, i afsende på ifrågavarande framställning väl funnit, att nyssbesagde, på Nådig Befallning verkställde och från trycket ut'gangne'
Samling af gällande författningar icke erhållit en sådan nuctorisation, att den af
Domstolar kan uti meddelande beslut åberopas, har dock, då sig visat att Rättegångar uti ofvanbesagde ämnen uppstått, hvilka efter olika derom af Bomstolarne på förenämnde Resolutioner grundade Utslag och Dornar, blifvit under Kongl. Majits
Nådiga skärskådande dragne, deraf hämtat skäl att tillstyrka, det Riksens Höglofl.
Ständer må hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit f
Nåder täcktes till allmän känne-- dom lemna, det berörde
Resolutioners gällande kraft och verkan uti ofvan omförmälte del upphört, Detta Den 3 Juni. 99 leetta varder dock Riksens Höglofl.
Ständers vidare pröfning vördsamt understäldt, Stockholm den 17 Maj 1815.
Ridd. och Adelns Ledamöters vägnar II. F. Strömfelt.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar E. G.
På Högvördiga PrestStåndets Ledainoles vägnar Joli.
På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters Vägnar Per Jernström• A. J. Wahl stjerna'.
TJppläst hos Höglofl. Ridd. och Åd. d. 3 Juni.- -— Högvörd.
Prest-Standet d. 8 —- ,— — Vallöf!. Borgare-Ståndet d. 15 —■ — — Hederv. Bonde-Ståndet d. 8 —- tios Hedervärda Bonde-Ståndet har RiksdagsPullmägtigen från Bohus Län Eric /Svensson, uti ingifvet Memorial vackt - fråga om upphäfvandet af det genom Kongl.
Brefvet den 1 Februari 1758 meddelte stadgande, att de, som åtfölja Härads - loo
Den 3 Juni. höfdingarne på Tingen, till biträde eller till egen undervisning uti Lngfarenheten, icke må till Fullmägtige vid Tingen brukas, änskönt de till ausculterande i någon Ratt äro antagne, hvilken motion jemte, de af Riksdags-.Fullmägtige Anders Joachimsson från Östergöthland och Nils Håkanson från Christanstads Tan deremot gjorde anmärkningar, blifvit till Lag - Utskottet öfverlemnad.
De skäl, som föranledt omförmälte författ*" ning, och hvilka isynnerhet äro, att bemälte på Tingen Häradshöfdingarne medföljande personer, icke annorlunda än som Rättens Betjente kunna anses, som således äga tillgång till Rättens Protocoll och handlingar , och hvaraf icke allenast, vid deras användande till fullmägtigskap derstädes, misstroende hos parter skall uppstå, titan ock oordningar kunna befordras finner, Utskottet vara så gällande, att Utskottet desto mindre anser sig böra tillstyrka någon förändring uti berörde föreskrift, grundad jemväl på hvad Lagen i 15 Capitlet 3 § Räitegångs-Balken stadgar i afseende på de Betjente i Öfver-Rätt, hvilka årlig
Lön njuta, sorn Utskottet tvärtom finner, att ett noggrannt haridhafvande af omförmälte författning är nödvändigt, och förmodar att sådant ock af vederbörande
Domare varcler iakttaget.
Till Den 3 Juni. 101 Till Biksens Högloft.
Ständers vidare pröfning varder detta dock vördsamt öfverlemnadt.
Stockholm d. Maj 1815.
Ridderskapets och Adelns Ledamöters vägnar H. F. Strömfelt.
PrestStändets Ledamöters vägnar Joh. Olof Wallin.
BondeStändets Ledamöters vägnar Per Jernström. A. J. Wahl stjerna.
IJppläst hos Högloft. Ridd. och Ad. d. 3 Juni. — Högvörd. Prest-Ständet ' cl. 8 — — — Vallofl. Borgare-Ståndet d. 15 — — __ Hederv.
Bonde-Ståndet d. 8 — Vördsamt Memorial! .f~Ierr Assessorn Arosenius har ..uti afgifvet Menioril till Vällofl. Borgare-Ståndet begärt, det en Lag mätte föresläs, som stadgar, att persöner, hvilka skola i häkte Källas, antingen för undergående af sträft- eller under afvaktar. af Öfvermätta Utslag, må, efter det de erhållit dom vid Stads-Rätt, genast varda från Stadens häkte till närmaste Kronohäkte förflyttade och der på pu bli - •loa Den 3 Juni. bliqne kostnad underhållne och vårdade; hvilken motion, jemte de af Heir Borgmästaren Kjellander, enligt hvad Vallöf].
Ståndets Protocoll för den 11 i denna månad utvisar, deremot gjorde anmärkningar, blifvit till Lag - Utskottets handläggning öfverlemnad, Utskottet kanner icke någon allmänt gällande författning till hinder déremot, att äfven de, som för begångna brott inom Städerna blifva häktade, ina, efter det ransakningen öfver dem är vorden vid Srads-Domstolen fulländad och slutligt Utslag i målet afsagdt, men desses qvarhallartde i sådant förvar längre tid i anseende till besvär eller underställning erfordras, behörigen förpassas och afskickas till Länets Kronohäkte; och Utskottet bär på sådan grund ansett sig icke aga anledning tillstyrka antagandet af förberörde utaf Herr Assessorn Arosenius föreslagna åtgärd.
Ridd. och På Högvördig» Prest - Adelns Ledamöters vägnar II. F. Strömfelt.
På Vällofl. Borgare - Joh. Olof Wallin.
På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters Ståndets Ledamö - ters vägnar Ståndets Ledamöters vägnar 22. G. Holm.
Per Jernström. A, J. Wahlstjerna. vägnar Upp - Den 3 Juni. 103 Uppläst hos Höglofl.
Ridd. och Ad. d. 3 — — Hogvard.
Prest-Standet d. 8 — — — Vällofl. Borgare-Ståndet d. 15 — — Heder v. Bonde-Ståndet d. 8 — Vördsamt Memorial. r ”enom Protocolls - Utdrag af den ers sistlidne Maj hafva samteliga Riks - Stånden ålagt Constitutions - Utskottet att, till befordrande af ett fogande till enstämmighet Riks - Stånden emellan, i den frågan, huruvida de sedan förra Riksdagar beredda förslag till ändringar och tilläggningar i Grundlagarna vid innevarande
Riksdag skulle till afgörande företagas eller förblifva hvilande till den nästa, hvaröfver alla Riks-Stånden stadnat i skiljaktiga meningar, Constitutions - Utskottet, så fort sig göra late, skulle till Riksens Ständer upplysningsvis aflemna sina tankar om grunderna, hvarefter den sålunda i skiljaktigt skick
Stånden emellan befintliga preliminaira frågan, om
Grundlags - förslagens hvilande eller upptagande, må, i brist på ett bestämdt stadgande särskildt för det nu inträffade fall, likväl i full enlighet med Constitutions hufvudsakliga föreskrifter anses och behandlas.
Constitutions - Utskottet skyndar härmedelst att hörsamma denna Riksens Ständers anmodan, och framställa de grunder detsamma anser i Grundlagen redan Vara lagde, enligt hvilka, i saknad af ett bokstaflig!
Raghild för detta nu inträffade särskildta fall, en sam - Den 3 Juni, sammanjemkning emellan Riks - Ståndens skiljale» tiga meningar nu må kunna äga rum.
Den 81- §.
Regeringsformen Stadgar bestämdt den tid, inom hvilken , ofver ett i laglig ordning beredt förslag till ändring i något Grundlags - Stadgande Riksens Ständer ej må kunna besluta.
Denna tid infaller ej förr, än Riksdagen efter den, då förslaget af Constitutions - Utskottet till Riksens Ständer blifvit inlernnadt;, häraf anser Utskottet följa, att enär denne Riksdag infallit, Riksens
Ständer äga en ovillkorlig rätt alt öfver sålunda beredda förslag, som den i Dagen hestamde tid hvilat, besluta med bifall eller afslag, Att inom ett Riks - Stånd sätta denna rätt i fråga, vöre en motion, hvaröfver, efter Utskottets tanka, proposition icke af Ståndets Ordförande, dåligt Grundlagen, kan göras: och när i ofvan anförde 8i, §. uttrycket; först a nästföljande Riksdag förekommer, innebär detta uttryck icke en tvetydighet i afseende på Riksens Ständers rätt att ■malen upptaga, utan endast ert öppnad möjlighet, au än ytterligare med dess afgörande kunna uppskjuta.
Det är således Riksens Ständers rätt, att fatta antingen ett bestämdt beslut till Grundlagsfrågornas afgörande, eller ett beslut till deras uppskjutande och ytterligare hvila.
Ett sådant beslut till uppskof anser Consti. tutions - Utskottet bero af Konungens och Riksens Ständers frivilliga afstående af deras gemensamma i grundlagen förvarade rätt, att på den.
Den 3 Juuu 105 den deri medgifna tiden besluta.
Till inskränkning i utöfnirigen af denna rätt tror Constitutions - Utskottet ej någon motion inom ett Riksstånd kunna väckas; än mindre ett genom vanlig pluralitet bestämdt beslut fattas.
Att hvilanda af en rättighet beror, enligt Utskottets tanka, af innehafvarens frivilliga medgifvande, och plurafitetens beslut bör aldrig kunna upphäfva ett constitutionelt prerogativ. X följe af denna tankeled. ling, är Constitutions - Utskottet af den öfvertygelse, att, då å ena sidan alla fyra Ståndens enstämmiga beslut ej kan gälla till dessa frågors uppskjutande i det fall Kongl. Majit dertill skulle vägra sin sanction och deras upptagande yrka, icke heller å den andra tre Stånds beslut till deras hvilande kan inskränka ett fjer. de Stånds rätt att dem upptaga, enär detsamma ej frivilligt derifrån velat afstå.
Grundlagen föreskrifvér, att till förklaring,' ändring eller tillägg i något constitutionelt stadgande, fordras, att förslaget dertill enstämmigt bifa!'es af alla fyra Riks - Stånden, och derjemte erhåller Konungens sanction.
Behandlingen af beslut rörande
Grundlagarna är i detta fall alldeles olik den af alla andra Riksdagsmål, undantagande privilegii-frågor, vid hvilka, antingen de fordra Konungens sanction eller ej, tre
Stånds sammanstämmande tankar utgöra Riksens Ständers beslut.
Den nödvändiga enstämmigheten mellan Konungen och Riksens Ständer vid Grundlagsfrågors afgörande är ett af de fundamentala stadgan - 10&
Den 3 Junii ganden,' hvarigenom Uagstiftning3methoden för Konung och Ständer är bestämd.
Det innefattar en borgen för alla de lagstiftande rösterna, att ingen lag mot nngonderas vilja rnä kunna påbjudas; det har afven synts Constitutions - Utskottet vigtigt, att ej något stadgande mätte medgifvas, i följe hvaraf, genom ett preliminärt beslut, Konungens och hvart Stånds enskildta rätt att besluta öfver ett lagligen beredt förslag, till ett stadgande i Grundlagarna, skulle kunna förnärmas.
Om genom beräkningen af tre Stånds pluralitet detta skulle kunna inträffa, tror Utskottet lätteligen kunna hända, att mål, hvilka till afgörande fordra Konungens och alla Ståndens enhälliga röster, det vill säga, alla fem rösternas enstämmighet, genom tre
Stånds beslut kunde på obestämd tid, och flera gånger från en tid till annan, till afgörande uppskjutas, och derigenom ett af Grundlagens hufvudstadganden göras overksamt, ehuru tillfällen kunde gifvas, då det vöre af stor vigt, att genom ett bestämdt afgörande afhvilande förslag, antingen antaga verkliga och af behofvet påkallade förbättringar, eller genom förkastandet af sådana förslag, hvilka ännu icke för sig vunnit den allmänna rösten, undanrödja all farhåga i opinionen för de förut gällande Grundlags - föreskrifternes vansklighet.
Vid jemförelse mellan för handen varande fråga och de stadganden 49. §.
Riksdags - ordningen i afseende på allmänna frågors behandlingssätt innehåller, har Constitutions - Utskottet äfven trott
Den 3 Juni. (rott deraf kunna hämtas ett ytterligare stod för de tänkesätt Utskottet nu yttrat.