Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domkyrko-rådet beslutat, att slutlig inredning af biskops-huset vid Helgonabacken nu skulle verkställas, samt hemställde, att Konsisto34 - — 266 — riura ville besluta om verkställande af de ännu återstående arbeten för denna inredning, hvilka, enligt Kongl. Maj:ts nådiga bref den 14 November 1848, rörande utbyte af ifrågavarande hus emot nuvarande institutions-huset vid Kraftstorget, det åligger Universitetet att bekosta.
Då nu detta ärende förekom, föredrogs först följande: »Protokoll, hållet vid be hvarefter det anmäldes, att af de i detta protokoll omförmälda arbeten, numera till verkställande återstode hufvudsakligen endast följande, nemligen: i nedra våningen: omläggning af golfven i nordvestra gafvelrummet och sydöstra rummet samt reparation af golfvet i det till det sistnämnda angränsande rum; i andra våningen: uppsättning af 6 stycken kakelugnar, af hvilka 3:ne jemväl böra på Universitetets bekostnad anskaifas; å vinden: brädläggning till 3 alnars bredd åt sidonie af taken, samt tapetsering af boningsrummen.
I afseende på de reparationer, som, på sätt här ofvan är förmäldt, böra i nedre våningen och å vinden verkställas, hade Timmermästaren Johnsson upprättat ett kostnadsförslag, slutande sig på tillsamman 170 R:dr 12 sk.
Banko; och beslöt Konsistorium, med afseende derpå, att möjligen andra reparationer behöfva i sammanhang med här ifrågavarande arbeten företagas, föreslå Domkyrko-rådet, att genom dess försorg låta verkställa dessa arbeten emot den ersättning, som nämnde kostnadsförslag upptager.
Beträffande uppköp och uppsättning af kakelugnar, beslöt Konsistorium hemställa, huruvida
Domkyrko-rådet icke ville likaledes ombesörja verkställigheten häraf, emot en ersättning i ett för allt af 240 R:dr Banko.
Hvad slutligen angick tapetseringen af boningsrummen, så ville Konsistorium, beträffande verkställigheten häraf, framdeles besluta.
Ur protokollet: C. G. Carlqvist.
Utdrag af Konsistorii Ahxdemici Minoris protokoll den 19 Maj 1855. § 4- I fråga om inredning af biskopshuset vid Helgonabacken, hade, till svar å Konsistorii den 14 sistlidne April beslutade, i protokollet, § 7, antecknade hemställan till Domkyrko-rådet, rörande verkställandet af en del reparationer i nedre våningen och å vinden samt uppsättning af kakelugnar, ankommit utdrag af Domkyrko-rådets protokoll för den 21 sistlidne April, enligt hvilket
Domkyrko-rådet åtagit sig att, emot den föreslagna ersättningen af 170 R:dr 12 sk.
Banko, verkställa de å nedra våningen och å vin" — 267 — den behöfliga, Universitetet åliggande reparationer, hvaremot
Domkyrko-rådet ansett inköp och uppsättning af 3:ne nya kakelugnar saint uppsättning af 3.ne redan befintliga icke kunna verkställas för mindre än tillsammans 380 Riksdaler Banko; och beslöt Konsistorium, att medelst afgående protokolls-utdrag anhålla, det Domkyrko-rådet ville emot den ifrågasatta ersättningen af tillsammans 380 Riksdaler låta verkställa sistnämnde Universitetet åliggande inredning.
Ur protokollet: G. G. Carlqvist.
Domkyrko-rådet s i Lund underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers yttrande vid granskning af Lunds Domkyrkas räkenskaper och förvaltning år 1857.
Stormäktigste.
Då Domkyrko-rådet genom nådig remiss den 21 sistlidne November blifvit anbefaldt, att afgifva underdånigt utlåtande öfver en, uti berättelsen om verkställd granskning af stats-verkets jemte dertill hörande fonders förvaltning under år 1857, af Rikets Ständers Revisorer yttrad förmodan att Lunds Domkyrka skulle af sina hemman erhålla större inkomst, om utarrenderingen af desamma skedde med iakttagande af de i Kongl, förordningen den 17 Juli 1847 för utarrendering af kungs- och kungs-ladugärdar samt kronohemman stadgade grunder, vågar Domkyrko-rådet inskränka det anbefallda utlåtandet till ett underdånigt åberopande af det underdåniga förslag till »Stadga för vidmakthållande af Lunds
Domkyrka och förvaltningen af hennes fasta och lösa egendom,» som Domkyrko-rådet under den 10 Februari innevarande år till Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning afgifvit, hvilket förslag jemväl omfattar utarrenderingen af Lunds Domkyrkas hemman.
Remiss-akteu bifogas underdånigst.
Med all undersåtlig vördnad, nit och trohet framhärda, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts allerunderdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, E. G. BRING. C. G.
BRUNIUS.
A. RIPA. D. U. RIDDERBORG.
Lund den 30 December 1859.
Esaias Palm.
_ 268 — Linköpings stifts Konsistorii underdåniga utlåtande, i anledning af en utaf Rikets Ständers Revisorer år 1859 gjord anmärkning vid Konsistorii räkenskaper.
Under den 21 nästlidne månad har Eders Kongl. Majit i nåder anbefallt
Domkapitlet, att inkomma med underdånigt utlåtande i anledning af den i Rikets Ständers Revisorers den 14 Oktober innevarande år afgifna underdåniga berättelse, om verkställd granskning af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1857, förekommande anmärkning vid Linköpings Konsistorii räkenskaper deröfver, att såväl Gymnasii emeriti-kassans räkning som instrumentet öfver dess lånehandlingar endast äro försedde med redogörarens underskrift.
Till åtlydnad häraf får Dom-kapitlet underdånigst upplysa, att 1857 års Konsistorii räkenskaper för detta stift blifvit uppgjorde på enahanda sätt, som det tillförene följda, enligt hvilket blott redogöraren underskrifva sjelfva räkningarne, men att de, sedan de af Dom-kapitlet blifvit granskade, vid deras öfverlemnande till Eders Kongl. Maj:ts och rikets Kammar-rätt varit åtföljda af en utaf
Dom-kapitlets ledamöter undertecknad skrifvelse, hvarigenom räkningarne kunna anses hafva i sjelfva verket blifvit i Dom-kapitlets namn afgifna.
Och beträffande hvad omförmälde berättelse innehåller derom, att Rikets Ständers Revisorer finna god ordning fordra, att Dom-kapitlets ledamöter verificera riktigheten af alla under dess tillsyn stående räkenskaper, synes denna erinran ej böra föranleda till någon särskild åtgärd, då, enligt de genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga cirkulärbref den 17 September 1856 anbefallda formulärer för Konsistoriernas räkenskaper, desamma numera skola af Dom-kapitlets ledamöter underskrifvas.
Med djupaste vördnad, nit och trohet framhärda, Stormäktjgste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj.ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, JOH. JAR, HEDREN. L. LAURENIUS. J. H. W. STEINNORDH.
C. PETRELLI. J. A.
AHLANDER.
P. WESTMAN. L. E. RUSÉN.
Dom-kapitel den 7 December 1859. J. Friedleif. — 269 — Westerås’ stifts Konsistor» underdåniga utlåtande, i anledning af en utaf Rikets Ständers Revisorer år 1859 gjord anmärkning vid Konsistorii räkenskaper.
Maj:t den 21 sistlidne November i nåder anbefallt Konsistorium, att, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse, angående verkställd granskning af stats-verkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år ' 1857, i hvilken berättelse anmärkt blifvit, att en betydlig kontant behållning under revisionsåret funnits inneliggande hos redogöraren för härvarande emeriti-kassa, med underdånigt utlåtande inkomma, får Konsistorium, med öfverlemnande af Kassa-förvaltarens, Konsistorii-notarien Magister J. W. Sjöqvists, af Konsistorium infordrade förklaring, dervid i underdånighet tillägga, att, som emeriti-kassan vid ifrågavarande räkenskapsårs slut hade kontanta medel inneliggande, men byggnads-kassan saknade sådan tillgång för bestridande af dess utgifter, Konsistorii-notarien för någon kortare tid ur emeriti-kassan förskjutit byggnads-kassan ifrågavarande medel, hvilka derefter blifvit emeriti-kassan snart godtgjorda och utlånta.
Eders Kongl. Maj;ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, CHRIST.
FAHLCRANZ. J. F. NORMAN. E. G. BJÖRLING.
LUDVIG MOSSBERG. Westerås’
Dom-kapitel den 14 Januari 1860.
Arhusiander.
- 270 Till Högvördiga Dom-kapitlet i Westerås!
Sedan Kongl. Maj:t anbefallt
Konsistorium att afgifva underdånigt utlåtande, i anledning af den af Rikets Ständers Revisorer, vid verkstä lld granskning af stats-verkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1857, gjorda anmärkning, att betydlig kontant behållning under revisions-året funnits inneliggande hos redogöraren för emeriti-kassan, alldenstund denna kassas kontanta behållning den 30 Juni 1857 utgjorde 4,838 R:dr 5 sk. 7 r:st och den 31 December samma år 3,327 R:dr 19 sk. 6 rist Banko, och Konsistorium anmodat mig att häröfver med förklaring till Konsistorium inkomma, så får jag till åtlydnad häraf vördsamt anföra följande:
Då man vet och ihågkommer, att denna kassas räntor likasom, med högst få undantag, räntan å alla lån i de fonder och kassor, som stå under Konsistorii vård, inflyta den 30 Juni hvarje år, så ligger häri orsaken, att den kontanta behållningen, som före räntebetalningen utgjorde 2,222 R:dr 14 sk. 5 r:st, — i afseende på förhållandet med hvilka 2,222 R:dr 14 sk. 5 r:st här nedanför skall lemnäs vidare utredning, — just den dagen, då räkenskaps-året afslutades, den 30 Juni 1857, uppgick till det anmärkta beloppet, 4,838 E:dr 5 sk. 7 r:st.
Häraf utbetalades likväl redan den 1 Juli samma år i beviljade lån 3,666 R:dr 32 sk. och den 31 December 1857 till afskedade Apologisten Magister D. Betulander hans halfårspension med 171 R:dr 42 sk., summa 3,838 Ridr 26 sk., så att af berörde 4,838
R:dr 5 sk. 7 rist återstode 999 Ridr 27 sk. 7 r:st den 31 December 1857, — i afseende på förhållandet med hvilka 999 R:dr 27 sk. 7 sk. se hvad som längre ned förekommer om stiftets byggnads-kassa under det ifrågavarande revisionsåret.
— Att den kontanta behållningen sistnämnde dag kunde uppgå till den anmärkta summan, 3,327 R:dr 19 sk. 6 rist, kommer sig deraf att lån till ett belopp af 2,000 Ridr till kassan inbetalades den 31 Oktober 1857, och att åtskilliga intrader tillflutit henne under halfåret från den 30 Juni 1857 till den 1 Januari 1858.
Af berörde den 31 December 1857 befintliga kontanta behållning, 3,327 R dr 19 sk. 6 rist Banko, utlånades mot revers den 1 Januari 1858 till stiftets byggnads-kassa 1,500 Ridr R:mt och den 30 Juni samma år utbetalades till Magister Betulander 257 Ridr Rimt.
Den 1 Juli, sedan räntorna influtit, utbetalades 5,250 Ridr Rimt i beviljade lån; den 30 Augusti utlånades mot revers till stiftets byggnads-kassa 2,250 Ridr Rimt, och under årets lopp bestriddes åtskilliga andra utgifter, hvaribland Magister Betulanders halfårspension, så att vid räkenskaps-årets slut, den 31 December 1858, funnos kontant inneliggande endast 156
R;dr 861 öre Rimt.
En blick på stiftets byggnads-kassas räkenskaper för tiden från den 30 Juni 1857 till den 31 December 1858 upplyser i öfrigt dessa förhållanden närmare.
Af sistnämnde kassas räkenskap för året, som slöts den 30 Juni 1857, synes, att den kontanta behållningen i denna kassa då utgjorde blott 296 Ridr 32 sk. 3 rist Banko, sedan den dagen räntorna för året, som utgjorde 1,816 Ridr 25 sk. 4 rist Banko, till kassan influtit.
Häraf synes, att kassans utgifter för året ej kunnat med dess kontanta tillgångar bestridas, utan att medel måst henne förskjutas till ett belopp, som, då 296
Ridr 32 sk. 3 rist dragas från 1,816
Ridr 25 sk. 4 rist, utgör 1,519 Ridr 41 sk. 1 rist Banko, hvilka under årets lopp, i mån af behof, lemnades henne af emeriti-kassans kontanta tillgångar, ofvanomförmälde 2,222 Ridr 14 sk. 5 rist Banko.
— 271 — Af byggnads-kassans räkenskap för halfåret, som slöts den 31 December 1857, synes, att utgifterna under tiden ej kunnat med de kontanta tillgångarne bestridas, utan att medel måst henne förskjutas till ett belopp, som den 31 December 1857 utgjorde 2,148 R:dr 9 sk.
Banko, hvilka kassan efter hand bekom dels af de ofvanberörde 999 R:dr 27 sk. 7 r:st i emeriti-kassän, dels af andra under hand hafvande medel, till dess det här ofvan nämnda lånet, 2,000 R:dr Banko, till emeriti-kassan inbetalades den 31 Oktober 1857, då denna kassa ensam försköt förenämnde 2,148 R:dr 9 sk., så att i denna sistnämnde kassa vid räkenskapstidens slut, den 31 December 1857, i verkligheten ej funnos inne i kontant mer än 1,179 R:dr 10 sk. 6 r:st, men den 1 Januari 1858, då, såsom ofvan blifvit visadt, 1,000 R:dr Banko till byggnads-kassan mot revers utlånades, ej mer än 179 R:dr 10 sk. 6 r:st Banko.
Af allt detta torde nu tydligen inhemtas, att, om någon af dessa förhållanden haft någon förmån, sådan tillfallit byggnads-kassan, men ingalunda redogöraren, som blott haft ett förökadt besvär.
Oanmärkt torde ock icke böra lemnäs, att, ehuru redogöraren vid hvarje räkenskaps afslutande den 30 Juni krediterat hvarje kassa full ränta, denna likväl aldrig tillfullo då ingått.
Så vill jag exempelvis blott anföra förhållandet de två sista åren, nemligen 1858, då i emeriti-kassan ännu den 21 Juli voro obetalda räntor till ett belopp af 777 R dr 50 öre, hvaraf 607 R:dr 50 öre inbetalades först den 2 Oktober, och i byggnads-kassan den 21 Juli 170 R:dr R.mt; samt 1859, då i emeriti-kassan den 2 Juli voro obetalda räntor till ett belopp af 942 R:dr 50 öre, och i byggnads-kassan samma dag 332 R:dr 50 öre Riksmynt.
Westerås den 19 December 1859. J. W. Sjöqvist.
Konsistor» underdåniga utlåtande, i anledning af en utaf Rikets Ständers Revisorer år 1859 gjord anmärkning vid Konsistorii räkenskaper.
I anledning af Rikets Ständers Revisorers, uti sin den 14 sistlidne Oktober afgifna underdåniga berättelse, gjorda anmärkning om saknad redogörelse för
Thuns skola under sednare halfåret af år 1857, får Konsistorium, på nådig befallning i remiss af den 21 sistlidne November, i underdånighet förklara, att ifrågavarande redogörelse, sorn icke kunnat afsändas tillsamman med den för förra halfåret af år 1857, blifvit den 29 sist - — m — lidne Juni öfverlemnad till Kongl. Kammar-rätten jemte Skara läroverks samtliga räkenskaper för år 1858.
Eders Kongl. Maj;ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, J. WALLIN. J. BJÖRKEGREN. N.
SALANDER.
FR. E. FAGERSTRÖM.
Skara Dom-kapitel den 28 December 1859. A.
Lindberger.
Direktionens i Sällskapet för vexei-nndervisningens befrämjande underdåniga förklaring öfver Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid Sällskapets Normal-skolas räkenskaper för år 1857.
Tijl åtlydnad af Eders Kongl.
Maj:ts nådiga befallning uti remissen af härhos återgående utdrag af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse, i hvad den rörer vexel-undervisningens Normal-skolas räkenskaper, får Direktionen i Sällskapet för vexel-undervisningens befrämjande öfver de gjorda anmärkningarne afgifva följande underdåniga förklaring:
Hvad först angår Revisorernes anmärkning, att i hufvudräkningen skulle saknas fullständiga in- och utgående balanser, så torde uppmärksamheten fästas dervid, att så - — 273 — dana balanser verkligen finnas utförda, nemligen den ingående till 28,347
R:dr 30 sk. 3 rst. och den utgående till 28,776 R;dr 43 sk.
Att tvenne poster, nemligen Casparsonska pensions-fonden och en fordran uti aflidne Bokhandlaren Bagges konkurs, icke deruti blifvit intagne, utan särskildt redovisade, härleder sig derifrån, att den förra, med ett kapitalbelopp af 1,165 R:dr 40 sk., är gifven till ett bestämdt ändamål och endast ställd under Vexel-undervisnings-sällskapets förvaltning, hvarföre den ock med kapital och ränta är särskildt upptagen i Debet och äfvenledes till samina belopp i Credit, med uppgift hvartill räntan, enligt den aflidna gifvarinnans förordnande, blifvit använd.
— Hvad deremot angår den sednare, eller den oguldna fordran i aflidne Bokhandlaren Bagges konkurs, uppgående till 749 R:dr 26 sk. 4 rst., så är densamma till den grad osäker, att sedan under föregående åren några smärre utdelningar erhållits, föga mera är att vänta, och under det ifrågavarande räkenskaps-året har ingenting derpå influtit, hvarföre den också uti Debet och Credit är utförd till enahanda belopp.
Att upptaga dessa båda poster uti den in- och utgående balansen såsom Normalskolans behållning, har förekommit
Direktionen mindre lämpligt, emedan derigenom tillgångarne skulle visat sig större än de verkligen äro, såvidt de tillhöra vexel-undervisningens Normal-skola, hvarföre det ansetts mera redigt att de särskildt specificerades både i Debet och Credit.
Vidare hafva Revisorerne anmärkt, natt stats-anslaget för anskaffning af skoleffekter, 1,000 R:dr, finnes slutredovisadt med en fyllnadssumma af 38 R:dr 24 sk. af Sällskapets egna medel, utan att denna post blifvit i hufvudräkningens utgifts-konto upptagen.
« Härmed är förhållandet följande:
Stats-anslaget till skol-effekter, 1,000 R:dr, som erhölls för en gång den 28 Sept. 1855, blef också särskildt uppdebiteradt uti 1855 års hufvudräkning.
En del deraf användes samma år för sitt ändamål; och hvad som vid årets slut deraf var oanvändt ingick uti hufvudräkningens utgående balans ibland de hos Skattmästaren innestående medel såsom en tillgång; och på samma sätt öfverfördes det uti ingående balansen till 1856.
Vidare, hvad som deraf var i behåll vid 1856 års slut utbalanserades och inbalanserades till 1857, likaledes ibland öfrige hos Skattmästaren innestående tillgångar.
Sistnämnde år användes hela återstoden af ifrågavarande statS-anslag och ytterligare 38 R:dr 24 sk. af skolans egna medel till det bestämda ändamålet eller anskaffandet af skoleffekter, såsom den särskilda slutredovisningen innehåller.
Dessa 38 R:dr 24 sk. ingå således i hufvudräkningen på creditsidan ibland alla öfriga utgifter för året.
Vill man der uppsöka de tvänne utgiftsposter för detta ändamål, som den särskilda slutredovisningen innehåller, så igenfinnas 181 R:dr 16 sk. för 12 skolbänkar uti verifikationen N:o 42, som ingått i hufvudräkningen tillsammans med några reparationer af skol-materialier uti utgiftsposten 221 R:dr 8 sk., och de öfriga 416
R:dr 32 sk. äro i hufvudräkningen särskildt utförda för orgelharmonikum och bestyrkte med verifikationen N:o 43.
För att betäcka dessa tvänne under år 1857 verkställda utgifter af tillsammans 598
R:dr, var återstoden af stats-anslaget icke tillräcklig, utan måste dertill användas oftanämnde 38 3R:dr 24 sk. af Sällskapets öfriga tillgångar.
En balans-utredning, som särskildt upptagit hvad af det till skol-effekter gifna stats-anslaget, 1,000
R:dr, vid hvarje års slut varit oanvändt, hade visserligen kunnat verkställas, om sådant ansetts af nöden.
Men af den granskade hufvudräkningen och af föregående framställning torde det vara tydligt, att både stats-anslaget och dessutom 35 — 274 — 38 R.dr 24 sk. af Sällskapets öfriga tillgångar blifvit använda och äfven i hufvudräkningen redovisade såsom utgifne till det för stats-anslaget bestämda ändamålet.
Revisorernes anmälan, att af räkenskaperna icke kunnat inhemtas, huruvida någon åtgärd blifvit vidtagen att utbekomma
Direktionens uti aflidne Bokhandlaren Bagges konkursmassa egande fordran, får Direktionen upplysa att, då för några år sedan Bokhandlaren Bagge aflidit och sterbhusets tillgångar blifvit afträdda till kreditorernes förnöjande, blef denna fordran behörigen bevakad uti konkursen; att, såsom förut nämndt är, några mindre utdelningar deruti erhållits, hvilket föregående årens räkenskaper utvisa, men att uti den ännu outredda konkursen under ifrågavarande räkenskapsår ingenting blifvit utdeladt, hvilket också hufvudräkningen på det sättet ådagalägger, att samma belopp, 749 R:dr 26 sk. 4 rst., blifvit oförändradt upptaget både uti Debet och Credit.
Och i afseende å den under rubrik:
Strinnholms skuld, 400 Jt:dr, upptagne post, får Direktionen tillkännagifva, att denna är en säker fordran, som också derföre blifvit intagen ibland de verkliga tillgångarne både uti den in- och utgående balansen, och att således icke fråga varit att infordra någon större eller mindre del af bemälde kapital.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, JOH. AUG. HAZELIUS.
J. NORDLUND.
BROR EM.
HILDEBRAND. CARL HENR.
J. N. SÖLLSCHER.
Joli, Söderlind. — 275 — Styrelsens öfver Ultuna Landtlirulvs-institut underdåniga utlåtande, i anledning af 1859 åra Revisorers berättelse om granskningen af Landtbruks-institutets räkenskaper för å^ 1857.
Med anledning af Rikets Ständers Revisorers den 14 Oktober 1859 till Eders Kongl. Maj:t afgifne underdåniga berättelse om verkställd granskning af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1857 och dermed i sammanhang gjorda anmärkning rörande Ultuna Landtbruks-institut, får Institutets Styrelse underdånigst anmäla: att
Institutets matriklar öfver elever och lärlingar alltid vid hvarje revision företetts Institutets Revisorer, som såluuda varit i tillfälle att kontrollera, att Institutets Styrelse uppfyllt den såsom vilkor för stats-anslags åtnjutande ålagda förbindelsen att årligen underhålla 24 fri-lärlingar och 4 fri-elever; att, såsom Institutets räkenskaper för år 1857 utvisa, 24 fri-lärlingar och 4 frielever blifvit vid Institutet under sagde år underhållne, utan att dessa derför till Institutet erlagt någon afgift; och voro detta år fri-lärlingarne följande: Carl Aug.
Andersson från Rasbo socken, Carl Victor Sjögren från Weckholms socken, Carl Wilhelm Norström från Nysätra socken, Anders Gustaf Kolm från Thensta socken, Per Erik Winberg från Ofra Grans socken, Lars Gustaf Wennman från Kalmar socken och Isak Carlsson från Lossa socken i Upsala län; August Lundberg från Ystads landsförsamling i Malmöhus län; Per Persson Holm från Ifö socken och Jöns Persson från Kiaby socken i Christianstads län; Jan Jansson från Söderby-Carls socken, Carl Gustaf Carlsson från Färentuna socken, Theodor Oxelqvist från Knutby socken, Isac Odén från Frötuna socken, Carl Johan Holmberg från Alsike socken, Johan Ulrik Helén från Odensala socken och Johan August Arehn från Brännkyrka socken i Stockholms län; Lars Lindholm från Thorsåkers socken i Gestrikland; Johan Magnus Eriksson från Nyeds socken och Jonas Danielsson från Gåsborns socken i Wermland; Carl Carlsson från Julita socken och Jokan Erik Eriksson från Turinge socken i Nyköpings län; Carl Fredrik Johansson från Högsby socken i Kalmar län, samt Hans Julius Hansson från Nätraby socken i Blekinge.
Fri-elever iof samma år voro; Axe! Carlqvist från Malmöhus län, Thure Lybeck — 276 — från Kalmar län, Ferdinand Unander från Westerbottens län och Otto Almgren från Stockholm.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, R. von KRÄMER.
Ultuna den 26 November 1859. J. Arrhenius.
Direktionens öfver Jemtlands roterings-kassa underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om verkställd granskning af stats-verkets förvaltning för år 1857.
Med öfverlemnande af Rikets Ständers Revisorers underdåniga skrifvelse af den 14 sistlidne Oktober, angående verkställd granskning af stats-verkets jemte dertill hö rande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1857, hvaraf inhemtas, att, vidkommande Jemtlands roterings-kassa, det synts
Revisorerne som en betydligare del kunnat utlånas af den kontanta behållning, Åttatusen sexhundranittioen R:dr 7 sk. 11 r:st Banko, kassan vid 1857 års slut egde, har Eders Kongl. Maj;t i nåder befallt Roteringskassa-direktionen, att med underdånigt utlåtande inkomma.
I anledning deraf anser
Direktionen sig först böra i underdånighet anmäla, att under år 1857 till kassan, utom dess vanliga inkomster, influtit ett belopp af Sextontusen R:dr nyssnämnde mynt, hvilket belopp, på trenne månaders uppsägning utlånadt tifl Löjtnanten C. G. Muhl emot inteckning uti Oströ säteri med underlydande hemman i Halland, den 26
Maj blifvit af honom uppsagdt och den 26 derpåföljde Augusti in~ betaldt.
— 277 — Hvad sedan beträffar frågan om utlåningen och hvarför icke en betydlig del af förenämnde kassa-behållning under år 1857 blifvit gjord fruktbar, får