Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapei och Adeln samt Hederv. BondeStåndet hafva bifallit Utskottets Betänkande, att dessa böter skola nedsättas ifrån 1 Rd. till 12 sk.; Högv.
PresteStåndet har bifallit Ekonomiutskottets första Betänkande, att desse böter förblifva vid sitt nu varande belopp, och Vällofl.
JBorgareStåndet ansett dem böra alldeles försvinna.
Då det i dylikt fall åligger Ekonomiutskottet, som ansett denna sednare fråga sig särskildt tillhörig, att enligt Riksdagsordningens 73 § afgifva jemnknings förslag, och det befinnes, att Högv.
BorgareStåndens beslut innehållä Besv. och Ekon.
1555 ä:ne motsatta ytterligheter, nemi.: att nämnde böter skola antingen bibehållas vid 1 Rd:s belopp, eller ock alldeles försvinna, men Höglofl.
Ridderskapets och Adelns, samt Hederv.
BondeStåndet3 innehålla ett medium, nemligen, att de väl skola bibehållas, men till 12 sk. nedsättas; så får Utskottet vördsamt föreslå, att de bägge förstnämnde Stånden, med frånträdande af sitt förre, beslut, accedera till de bägge sednare Ståndens, hvarigenom frågan blifver afgjord.
Skulle Respective Prest- eller BorgareStånden icke linna för godt, att häruti ingå, måste frågan, enligt Riksdagsordningens förut åberopade §, afgöras genom Votering, uti Förstärkt EkonomiUtskott, hvarvid, och då genom tre
Stånds beslut är afgjordt, att böter för denna försummelse skola bibehållas, Utskottet lika vördsamt får föreslå följande Voteringsproposition.
”Den som bifaller, att böter för förfallolöst uteblifvande från RegementsSkrifvares så kallade restmöten eller andra uppbördsstämman nedsättas till 12 sk., voterar Ja.
Nej, kommer motion härom att förfalla, och böterne förblifva vid det belopp af 1 Rd., hvartill de nu stadgade äro.
Stockholm d. 15 Dec. 1823. j53ö Besvt och Ekon.
Eetänkanclertj N:o 224.
Ankom den 19 Dec. 1823, Vördsamt Memorial.
Med anledning af inkomne motioner, har Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskott, under N:o 106, afgifvit
Betänkande cm föreslagen ändring uti examina för intrade uti de civila ämbetsverken.
Detta Betänkande blef af Vällofl. Borgare- och Hederv.
BondeStåndet bifallet, men af Höglofl.
FresteStåndet återremitteradt.
Det förnyade Betänkandeti samma ämne, N:o 185, är afHögv.
PresteStåndet afslaget samt af de 3 öfriga Resp. RiksStånden lagdt till handlingarna.
Det är sålunda af 2:ne
Stånd bifallet och af ett afslaget; men Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har ej deröfver behagat meddela något hufvudsakligt beslut, då det först blifvit återremitteradt och sedan utan något slags Utlåtande lagdt till handlingarna.
Utskottet har ansett sig böra ett sådant förhållande tillkännagifva, under vördsam anhållan, att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagade öfver sitt i detta hänseende fattade beslut meddela sådan förklaring, som gifver tillräckliga grunder för den blifvande expeditionen.
Stockholm den 19 Dec. 1823. 0000 e 0000 Register. *53 7 Register till Åttonde Samlingen af Bihanget till RiksStandens Protocoll. A. Adelsfanan, om Öfverstens vid, boställen, må från extra rotering befrias. 8. 862, 871, 883.
Afradsspannmål.
Se kronotionde, om förändring i skyldigheten att den utgöra.
Arbetscommenderingar af indelade armeen, Utlåtande öfver väckte motioner om, s. 435—442- Auctioner, Kungörelser derom må ej behöfva feronobetjents påskrift.
Utskottets yttrande i anledning af förslaget, 81,55—38» Ytterligare Utlåtande, s. 671—674. B. Barns långsamma förstörelse, genom nöd och elände, om åtgärders vidtagande till förekommande af oäkta, s. 1451—1454* Berga, stad vid dervarande kyrka, föreslagen.
Se frimarknad i Vrigstad.
Brot. 1825, Q:de Sami.
IV:o 97.
Bergmästare må ej utfärda ekon.
Utskottet anser förslaget ej kräfva någon åtgärd, 8. 108, 109.
Bergsmanshemmans innehafvare må förpligta*, att sina skyldigheter fullgöra.
Utskottet anser sig dervid ingen åtgärd kunna vidtaga, s. 110—112. — — besittning förenade skyldigheter» om ett noggrannare fullgörande af de med, s. 836—841.
— Sexman, om befrielse för, att deltaga i skjutsningsbesväret, s. 917.
Besigtningsman, om ökadt antal, å ekskogarna i riket, s. 1345— 1346.
Beskattningssystem, förslag till förändrade grunder för ett nytt, s. 1302—1319.
Cederströms särskilda mening, s. 1320.
Bortvandrande personers afförande ur husförhörslängderne, om bestämmande af riss tid för, s. 1486.
Bro-'afgifter.
Se parm-afgifter, om upphörande af. Broderier af guld och Silfver, om afskaffande af.
Se nationalitetens återupplifvande.
Brännvinsbränningen, Betänkande öfver fö» reslagne ändringar uti Författningarne om Husbehofs; s. 589—643.
Särskilda Meningar, s. 643—660.
— Förslag till jemnkning i Ståndens fattade Beslut, s. 1244—1246.
Särskilda Meningar, s. 1247, 1248.
Register, Ytterligare Utlåtande, s. 964—rooi.
Särskilda Meningar, 8. 1002—1005.
Byggnader, deltagande i allmänna, på landet må beräknas efter Hemmanens taxerings värde; Utskottets utlåtande öfver Motionen, s. 164—168.
Prosten Hallströms särskilda mening, s. 168—178.
Byggnadsordningen förstäderna,s. 182—190.
Båtsmanshållet, om dess 'extra rotering, s. 868.
Böter, om upphäfvande af, för dem, sorn förfallolöst uteblifva från krono uppbördsstämmor, m. m. s. 409—415- Särskilda meningar, s. 4*5—4*7* Förslag till Voteringsproposition i frågan, s. 1555—1535> C. Cancellister, anmälan om fyra nya, s, 3—5.
Ytterligare om tvänne, s. 1346—1348.
Cavalleriets beklädnad, om inrättande af Directioner för indelade, s. 538—555.
Ytterligare Utlåtande, s. 1173—1183.
Angående RiksStåndens olika Beslut i frågan, 8. 1411—1417.
Comministrars boställen, om de må befrias från extra roteringsskyldigheten, s. 86g, 871, 885- 154® Register.
D. Debetsedlar, om stadgandet af vissa föreskrifter, i afseende på upprättandet af, s* 931—933- Directioner, om inrättande af, för kavalle-^ riets beklädnad.
Se kavalleriets beklädnad.
E, Ecclesiastik» och Lärostaten, om undersök* ning af de tillgångar, som äro tillslagne.
Se om ett förbätlradt scholväsende i landsförsamlingar.
Egare af enstaka hemman, om rättighet för, att till andra personer upplåta en del af hemmanets egorymd, 1x48—1151.
Ytterligare Utlåtande, s. 1407—1410.
Ekbark, om förändring af stadgandet angående uteslutande användande af, vid Engelska lädergarfveriet, s. 1154—1157* Ytterligare Utlåtande, s. 1359—1562. — skogarne i Riket.
Se Besigtningsman.
Evangeliibok, om antagande af Förslaget till en ny, s. i47*—1482.
Särskilda Meningar, s. 1482—1485.
Ytterligare Utlåtande, s. 3530—1533.
Examina, om föreslagen förändring uti, för inträde i de civila ämbetsverken, s. 674 —685; Ytterligare Utlåtande, s. 1294.
Hemställan till Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att öfver frågan meddela hufvudsakligt Beslut, s. 1536, F, Fartyg, under sex fot djupgående.
Se Lots* och Båkafgifter.
Fjerdingsmans skyldigheter, om närmare bestämmande af, s. 203, 204, Ytterligare Utlåtande, s. 1498, *499* — boställen må fritagas från extra rotering, s. 885- Finnar, som bo i Finnsfeogarne på Sveriges och Norriges gränser, om tillstånd för dem, att upprätta särskilda kyrkor, s. 303—309- Fond till understöd för jordbrukare, som lidit frost- eller hagelsbada, af Konungen nådigst proponerad; Utskottets förslag härom, s. 76—79.
Ytterligare Utlåtande, s. 1239—1243.
Frimarknad, föreslagen vid—Svanesund, tillstyr fees, s. 72—74, — vid Wrigstad, Rydaholm och Stenungssund, föreslagen, tillstyrkes, s. 128—132. 1542 Register. — för Skenninge och Grenna, tillstyrkas, s. 158—160.
Frost, Se fond.
Frälsebondes yrkade pligt, att i sin tour vara Fjerdingsman, kan ännu ej åläggas, s. 19—21.
Ytterligare Utlåtande, s. 771—775. — hemman må deltaga i skjutsning.
Förslaget kan ej tillstyrkas, s. 62—64.
Författning, ekonomisk, må ej för skyndsamt sättas i verksamhet, s. 94—98- Författningars, om allmänna, utgifvande på trycket, s. 1365—1367.
Ytterligare Utlåtande, s. 1500—1511.
Prof. Agardlis särskilda mening, s. 1512 ■—15*4* Förslag till civil- och militärtjenster, om stadgande af vissa föreskrifter, sorn böra iakttagas vid upprättande af, s. G. Glas, om förhöjning i tullen för Finskt och Rysskt, s. 1287—1291* Glas-och porcellaineförares obehöriga kringstrykande, om förekommande af, s. 1194 —1200.
Särskilda meningar, s. 1201 —1204.
Förnyadt Utlåtande, 8. 1521 — 1523.
Särskilda meningar, s. 1524, 1525.
Register. 1543 Grenna.
Grusning, om allmänna vägarnes, s. 231 — 237- Särskilda Meningar, s. 238—243.
Ytterligare Utlåtande, s. 725—728.
Gårdfarihandel, om upphäfvande a£ den invånarne i en viss tract af Elfsborgs län förunnade rättighet att idka; Utlåtande öfver Motionen, s. 335—342.
Särskilda Meningar, s. 342—373.
Förteckning öfver med Gårdfarihandlare Från Borås och Ulricehamn förpassade varor, s. 373—380.
Gästgifverier, förslag till ändring i stadgan om deras anläggande, afstyrkes, s. 29, 30. ■— om inrättandet af, på Vermdön, s. 390, 39*- H. Hafstång, om rättighet till upphemtsnde af, 8. 178 182.
Hagclsbada.
Se Fond.
HallRätt, Stockholms, om upphäfvande af dess judiciella myndighet; Motionen bör till Särsk.
Utskottet remitteras, 8. 201, 202.
Hammarskattsjernets utgörande, om sättet af, s. 810—8x3. 1544 Register.
Hamnordning, föreslagen ändring af Stocki holms stadsj Utlåtande deröfver, é. 148— 150.
Ytterligare Utlåtande, s. 713, 714^ Handelsförbindelser, om skyndsammare verk» ställighet af en 1 Nåder anbefalld åtgärd, till beredande af utvidgade mellan Sverige och Norrige, s. i443 —i45°* Handlingar, som af 2:ne Utskott gemensamt skola behandlas, må öfversändas i ett Ex. till hvardera, s. 5—7.
Hastighet vid Kungsskjutser, förslag att deri hämma, Utskottets Betänkande derom, s. 79—82.
Prosten Hallströms särskilda Mening, s, 83—86.
Ytterligare Utlåtande, s. 775—777.
Hemman, om skyldighet för privilegierade, att deltaga i allmänna byggnaders uppförande, s. 314—517* Ytterligare Utlåtande, s. 708—712.
—- enstaka.
Se egare.
Hemmansegare, om yrkad befrielse för Göthlanda, att in natura lemna skattetjära, 8, 321—324.
Ytterligare Utlåtande, s. 114»—1146.
PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm åren 1862 och 1863.
Bee^-gwo» AMIRA SAFLINGE \T. 2:<lra Af delningen: Kongl.
Maj:1a Befallningshafvandes Kmbets-Berättelser.
Länens ordningsföljd.
Upsala d:o. Södermanlands d:o.
Östergötlands d:o Jönköpings d:o. Kronobergs d:o. Calmar d:o.
Gotlands d:o.
Blekinge d:o.
Christianstads d:o.
Malmöhus d:o.
Göteborgs och Bohus d:o. Elfsborgs d:o. Skaraborgs d:o. Wermlands d:o. Örebro d:o. Westmanlands d:o.
Stora Kopparbergs d:o.
Gefleborgs d:o. Wester-Norrlands d:o.
Jemtlands d:o. Westerbottens d:o.
Norrbottens d:o ■ •> v ijg < 0> R-illSij;. -T; Vi ! ■. :!i .'■ f ;j r• ■ ■ . iyl XTifoit- i ; i,f ,o:h 'hc-ilEisH • ” <-2 ' .tiyJöt5 <!'); OOfOT ■ i.; '■ . '» a&ixd; - o5k a T/ - o: iJifijo' ■ .'loi; ■•::.) -to:V ■• > : |t :0)fj j-r-jfO OOvTSOiW ti Hl) ..ijtfioi, : ?.
Jtpcfa . <W l BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIELA STATISTIK. hj Kongl Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser.
ÖFVER-STÅTHÅLLARE-EMBETETS UTI STOCKHOLMS STAD UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1S56-1SGO.
St ormägtigste Allernådigste
Den underdåniga berättelse angående Stockholms Stads tillstånd i ekonomiskt och statistiskt afseende, hvarmed, i följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 4 Maj 1827 och den 22 December 1848 samt StatsRådets och Chefens för Civil-Departementet Cirkulärbref den 25 Oktober innevarande år, Öfver-StåthållareEmbetet bör till Eders Kongl. Majrt inkomma för åren 1856, 1857, 1858, 1859 och 1860, får Öfver-Ståthållare-Embetet, sedan infordrade uppgifter och utlåtanden i dertill hörande ämnen inkommit, härmedelst afgifva, uppställd hufvudsakligen i enlighet med de för sådane berättelser år 1827 meddelade föreskrifter och formulär, men under iakttagande, så vidt inkomne uppgifters beskaffenhet sådant medgifvit, jemväl af de i åberopade Cirkulärbref lemnade anvisningar. 1.
Stadens gränser, enligt uppgift af stadens Ingeniör, omfattande en areal af 3,019 tunnland, 2 kappland, eller 16,906 qvadratrefvar, 75 qvadratstänger, hafva under ifrågavarande fem år icke undergått förändring; och åberopas, i afseende å stadens läge och allmänna beskaffenhet, den beskrifning, som i öfverStåthållare-Embetets femårsberättelser af den 29 Augusti 1828 och den 30 December 1833 är meddelad, jemte hvad senare berättelser af den 31 December 1839, den 12 December 1844, den 14 December 1850, den 15 December 1852 och den 30 September 1856 innehålla.
För stadens förskönande och allmänna förbättringars införande har äfven under dessa fem år ganska mycket blifvit åtgjordt och förberedt.
Deribland må nämnas: fortsättning af granitkajen vid Blasieholmen Öfver-SCålhållare-EmbelcCs und. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Stockholms stad.
Innevånare. utefter Nationalmuseitomtens hela vestra sida samt, efter det bro emellan Blasie- och Skeppsholmarne blifvit påbörjad *), intill vestra sidan af denna bros norra landfäste; börjad omläggning af så väl den från Norrbros södra landfäste fram emot Skeppsbron ledande kaj mur, hvilken sommaren 1860 till någon del nedrasat, som ock af denna murs fortsättning till Logårdstrappan; betydliga reparationer å den från brons södra landfäste, i vestlig riktning fram emot Kongl. Kanslihuset, ledande kajmur; kaj anläggningen från slussen fortsatt längs
Kornhamnstorg till och med den s. k. örebrohamnen; de till Hospital för sinnessjuka afsedde byggnader å Kungsholmen påbörjade och, till väsendtligaste delar, fullbordade; Fatburssjön å Södennalrn igenfylld och jernbangård för Vestra Stambanans ändpunkt i Stockholm derstädes anlagd**); regleringar verkställde dels, efter en i Augusti månad 1857 å Mosebacke inträffad större eldsvåda, af tomterne derstädes, i sammanhang med hvilken reglering å nämnde höjd blifvit öppnad en större allmän, i midten med växter planterad plats, och dels af tomter i qvarteren Sparfven och Sperlingens backe å Ladugårdslandet för tillvägabringande af Norrmalmsgatans fortsättning i rak linie öfver Lutternsgatan till Södra Humlegårdsgatan; den från Drottninggatan till Rörstrandssjön, förbi Straff- och Arbetsinrättningen å Norrmalm, ledande vägs upplåtande till staden såsom allmän gata, under benämning Stora Barnhusgatan; förberedande åtgärder vidtagne för anläggning af strandgata från Nybron till Fredrikshof; planritningar uppgjorde och fastställde för uppförande vid Skeppsbron af två låga paviljonger utaf jern och glas, hvilka byggnader, i anseende till inskränkt utrymme i stadens Tull- och Packhus, befunnits erforderlige vid varors tullbehandling; gatornas förbättrande dels genom omläggning (flere af dem med tuktad sten) och dels genom trottoirers anbringande; arbetena för en Vattenledning började och i det närmaste bragte till fullbordan***), samt nödige anordningar verkställde, hvarigenom belysningen med gas blifvit till hufvudstadens samtlige församlingar utsträckt; hvarförutom, för anläggande af strandgata vid Riddarholmskanalen och beredande af öppen plats framför Riddarholmskyrkans norra sida, staden år 1859 inköpt den s. k.
Geyerska egendomen N:o 1 i qvarteret Riddarholmen och, under förbehåll af vissa byggnaders rifvande, hvilket sedermera, genom stadens försorg, blifvit verkställdt, äfvensom andra vilkor, deribland rättighet för staden att i femton års tid disponera qvarstående byggnader, försålt egendomen till Eders Kongl. Majit och Kronan.
Af stadens Handels- och Ekonomi-Kollegium hafva under nämnda tidrymd tillståndsresolutioner blifvit meddelade för uppförande af 265 större och mindre bonings- och fabrikshus samt 300 uthus, för till- och påbyggnader i 198 egendomar och dessutom för större och mindre reparationer och förändringar i 934 egendomar, alla tillhörande enskilde.
Flera af dessa byggnader, bland hvilka äfven finnes ett nytt Theaterhus, beläget å Mosebacke, äro stora och vackra, och i allmänhet visar sig i de nyare byggnaderne en större prydlighet, än i de under nästförutgångne år tillkomne. Under qvinqvennium 1851—1855 utfärdade Handels- och Ekonomi-Kollegium sådane tillståndsresolutioner för 172 bonings- och fabrikshus, 218 uthus, 280 till- och påbyggnader och 363 större och mindre reparationer; hvaraf synes att enskildes byggnadsföretag äro i stigande. 2.
Stadens innevånare.
Folkmängden i hufvudstaden har, enligt mantalslängderne, för hvarje särskildt år under femårsperioden uppgått till de belopp, som i Tab. N:o 1 redovisas.
Enär det, i Kongl.
Kungörelsen den 4 November 1859, angående uppgifter till Rikets officiela statistik, meddelade allmänna stadgande, att uppgifterna om Rikets folkmängd den 31 December 1860 och sedermera ')
Denna brobyggnad, till livars utförande Rikets Ständer anvisat 350,000 R:dr R:mt, fulländades i Oktober månad 1861. **)
Rör bangårdens anläggning och jernvägens sträckning derifrån till Arstaviken, har staden kostnadsfritt till Kronan afstått dels all den staden tillhöriga jord samt de gator och platser, som, enligt af Jernvägsbyggnads-Chefen uppgjord plan, för denna anläggning erfordrats, och dels den mark, som, vid Fatburssjöns igenfyllande, uppkomme, äfvensom förbundit sig att till Kronan utbetala 150,000 R:dr R:mt, hvaraf, vid 1860 års slut, 120,000 R:dr blifvit erlagde. **')
Vattenledningen öppnades till allmänt begagnande den 1 Juli 1861.
Folkräkning. 3 för samma dag hvart femte år skulle lemnäs »till Statistiska Central-Byrån i form af utdrag ur den s. k. husförhörslängden eller förteckningen öfver hvarje församling tillhörande personer, tills vidare icke komme att gälla för hufvudstaden, hvarest husförhörslängder, på hvilka en dylik folkräkning kunde grundas, icke funnos tillgänglige, anbefalldes, genom Nådig skrifvelse den 4 November 1859, Öfver-Ståthållare-Embetet att, efter samråd med Chefen för Statistiska Central-Byrån och vederbörandes hörande, afgifva underdånigt förslag till ernående af tillförlitlig kunskap om hufvudstadens folkmängd å nämnde tider, jemte denna folkmängds fördelning i de särskilda köns- och åldersklasser m. m., hvarom upplysning för öfrigt, i och för redogörelsen angående folkmängden i Riket, erfordrades.
Med hufvudsakligt gillande af det förslag, som, på grund af denna Nådiga befallning, utaf Öfver-Ståthållare-Embetet afgafs, förordnade Kongl. Maj:t, under den 20 Oktober 1860, att hufvudstadens folkmängd vid nämnda års utgång skulle utrönas medelst s. k. census eller folkräkning, utförd under ledning af Chefen för Statistiska Central-Byrån.
Angående sättet för denna folkräknings utförande, täcktes Kongl. Majit jemväl hufvudsakligen bestämma att, sedan hufvudstaden blifvit indelad i lämpligt antal räknedistrikter *), skulle upprättas: 1. s. k. distriktslistor, upptagande qvartersvis egendomarnes nummer, ägares eller förvaltares namn samt kolumner för anteckning af utdeladt och återlemnadt antal af de två följande slagen af listor; 2. s. k. egendomslistor, upptagande för hvarje egendom namnen å ägare eller förvaltare, så väl som alla de personer, hvilka omedelbart af honom förhyrde egendomens boningslägenheter; 3. s. k. hushällslistor, uti hvilka hvar och en, som af husägare eller hans ombud förhyrde boningsrum, äfvensom ägaren eller ombudet sjelf, om han bebodde huset, i särskilda kolumner och med fortlöpande inskrifningsnummer skulle uppgifva samtlige i de af honom hyrda eller begagnade lägenheter natten mellan den 31 December 1860 och 1 Januari 1861 boende personer med utsättande af hvarje persons namn, innehafvande eller förut innehafdt embete eller yrke, stånd (i fall personen vore adelsman eller prest), nationalitet (om personen ej vore Svensk undersåte), lyten (svagsint, blind eller döfstum), födelseår, födelseort (blott staden eller, om personen vore född på landet, länet), civilstånd (ogift, gift, enkling, enka, frånskiljd), kyrkoskrifningsort (församlingens namn), hvarförutom å samina lista borde uppgifvas: om personen haft naturliga eller skyddskoppor; namn å det läroverk, som af barn och ungdom begagnades; om någon till Stockholms samhälle hörande, å listan upptagen person, vid tidpunkten för folkräkningen, var frånvarande, äfvensom de i hufvudstaden icke bosatte personer, som vid samma tidpunkt vistades uti den ifrågavarande lägenheten.
Vidare föreskrefs af Kongl. Maj:t: att Mantalskommissarierne skulle, i den mån mantalsskrifningen under November och första hälften af December månader fortgick, tillhandahålla Statistiska Central-Byrån mantalsuppgifterna till ledning för upprättandet af distrikts- och egendomslistorne; att listornas utdelning och insamlande skulle, under tillsyn af Poliskommissarierne, verkställas af dertill genom Öfver-Ståthållare-Embetet beordradt antal Poliskonstaplar; att egendomsägare eller förvaltare skulle, efter emottagande af egendomslistorne, å dem utföra de rättelser, hvilka kunde påkallas af förändringar, som timat efter mantalsskrifningen, inom egendomen fördela blanketterne till hushällslistor, återinsainla dessa efter skedd ifyllning, rätta i ögonen fallande fel samt hålla dem tillhanda för att afhemtas af Poliskonstaplarne.
I afseende å Statens, Stadens och Allmänna inrättningars bebodde egendomar stadgades, att listornas utdelning och insamling skulle besörjas af respektive myndigheter, som med dessa egendomar hade befattning.
För underlåtenhet att anskaffa och meddela de föreskrifna uppgifterna, fastställdes af Kongl. Maj:t ett vite af 5 li:dr R:mt, hvilket dock ej i något enda fall behöft tillämpas.
Genom allmän Kungörelse den 17 December 1860 delgaf Öfver-StåthållareEmbetet hufvudstadens innevånare hvad Kongl. Majit sålunda anbefallt.
Efter denna sammanträngda redogörelse för de, till iakttagande vid folkräkningens utförande, bestämda grunder, får, beträffande sättet, hvarpå dessa sedermera tillämpades, och det af folkräkningen vunna resultat, *) Antalet af dessa distrikter bestämdes till 86.
4 Stockholms stal Födde, Döde. — Sedlighet.
Öfver-Ståthållare-Embetet hänvisa till den utförliga redogörelse härför, sorn lemnäs i 4:de o. f. häften af Statistiska Central-Byråns tidskrift (Stockholm, P. A.
Söner, 1861), samt här meddela, att, enligt det i åberopade tidskrift intagna Generalsammandrag, summan af personer, som antecknats å de vid folkräkningen begagnade hushållslistor, upptagits till 54,089 personer af mankön och 62,883 personer af qvinkön, eller tillsammans 116,972 personer, af hvilka blifvit uppgifna såsom här bosatte, men vid folkräkningen frånvarande 1,755, ej här bosatte, utan såsom resande tillfälligtvis sig uppehållande 2,156, härstädes boende, men ej här kyrkoskrifne 4,737.
Då det antal, som tillhör sist omförmälda tvänne kategorier, och som, åtminstone till stor del, icke utgjort föremål för mantalsskrifning härstädes, drages ifrån den genom folkräkningen erhållna totalsumman, visar det sig, att resultateme af mantalsskrifningen och folkräkningen ej varit särdeles skiljaktiga. o Ar 1855 uppgick folknummern, efter de vid slutet af samma år upprättade mantalslängd erne, till 97,953 personer och har således under åren 1856—1860, enligt dessa längder, ökats med 11,925 personer.
Antalet af födde och döde har, enligt uppgift från Statistiska Central-Byrån, utgjort det sorn af nedanstående tab. Litt.
A utvisas.
Under åren 1851—1855 utgjorde de föddes antal 16,276 och de dödes 21,337; vid jemförelse hvaraf med det i tab.
A uppgifna förhållande befinnes, att, under nu ifrågavarande fem år, de föddes antal varit 2,549 större och de dödes 1,590 mindre, än under förstnämnda tidrymd.
Ehuru, äfven under perioden 1856—1860, antalet döde med 922 öfverstiga* antalet af dem, som blifvit födde — hvilket, med afseende derå att innevånarnes antal icke desto mindre årligen stigit, gifver föreställning om talrikheten af inflyttningarne hit från andra orter — företer likväl den här meddelade tabellen det för hufvudstadens befolknings-statistik alldeles ovanliga förhållande, att antalet födde åren 1859 och 1860 varit högre, än antalet döde.
Utan tvifvel hafva flere omständigheter härtill samverkat.
Bland dem torde böra nämnas en på senare tider stegrad håg och omtanka för sanitära förbättringars införande och som yttrat sig genom tillkomst af sundare bostäder, rymligare skollokaler för ungdomen m. m., äfvensom att epidemiska sjukdomar af svårare beskaffenhet icke under denna tid inträffat, ty ehuru kolerasjukdomen visserligen uppträdde såsom epidemi åren 1856, 1857, 1858 och 1859, visade den likväl, såsom tab. Litt.
A ådagalägger, betydligt mildare lynne, än förut.