Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Qvicksund till någon punkt på en blifvande stambana norr om Mälaren desto mindre vara af öfvervägande nödvändighet påkallad, sorn riktningen af den stambana norr om Mälaren, till hvilken denna sammanbindnings-bana skulle stöta, ännu icke kan bestämmas, Kongl.
Majit trott förslaget härom böra för närvarande förfalla.
Med billigt förtroende tili Öfverste Ericsons på tekniska insigler och mångårig erfarenhet i yrket grundade omdöme rörande möjligheten att utföra den af honom framlagda storartade plan ali, medelst Vestra och Norra stambanornas förening i Stockholm, bereda väsendlliga fördelar åt trafiken samt tillika undvika anläggningen och underhållet af särskild bangård på Södermalm, har Kongl. Majit funnit nämnde plan böra antagas.
På grund af del ofvan anförda vill Kongl. Majit härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att nedan upptagne jernvägslinier må anses såsom stambanor, hvilka skola anläggas och utföras genom statens omedelbara försorg och på dess bekostnad, samt löljaktligen utgöra allmän tillhörighet och stå under statens tillsyn och förvaltning, nemligen: l:o.
Till För 2:o. S:o. 4:o. Vestra stambanan, gående från Stockholm öfver Södertelge, Kathrineholm, Hallsberg, Wiby, Hjulö, Sköfde.
Falköping och Alingsås till
Götheborg den härför beräknade kostnaden bör jemväl läggas den för Vestra och Norra stambanorna gemensamma, nemligen för de begge banornas förening i Stockholm, enligt approximativ beräkning anläggning af reparatioris-verkstäder i nämnde stad .
Nordvestra stambanan, utgående från vestra stambanan i närheten af Porla och sträckande sig öfver Christinehamn, Carlstad och Arvika till riksgränsen vid Magnor Södra stambanan, utgående från vestra stambanan vid Falköping och sträckande sig, med bibana till Jönköping, öfver Göthaström, Agghult och Lund till Malmö .
Ostra stambanan, utgående från vestra stambanan vid Kathrineholm och sträckande sig öfver Norrköping, Lin - Längd.
Beräknad kostnad i Riksmynt. 43% 34,830,000 , 3,000,000 1 400,000 19 % 15,200,000 31% 20,400,000 kongl, Mnj:ls Nåd.
Prop. Jfå 20. §3 Längd.
Beräknad kostnad i Riksmynt. köping och Tenhult till Göthaström på södra stamlinien, med bibana från Tenhult till Jönköping . . . . 3:o.
Norra stambanan, från Stockholm öfver Upsala till Sala, hvartill jemväl bör framdeles läggas nämnda banas fortsättning från Sala i både vestlig och nordlig rikt- ning. 6:o. Sammanbindmngs-banan mellan Orebro och Askersund 25 H3/4 5 17,600,000 8.650.000 3.250.000 Summa (oberäknadt omförmälde utgreningar från Sala) 1351 103,350,000 Härvid bör likväl anmärkas, ali tillsammans omkring II mil å Vestra och Södra stambanorna äro under arbete och till en del fullbordade; att å kosfnadssuntmati redan 7,300,000 R:dr R:mt blifvit af Rikets Ständer anvisade; samt att, enär en del af de till utförande nu föreslagna stambanor endast blifvit preliminärt undersökt, här ofvan uppgifna summa å de föreslagna stambanornas längd och kostnad möjligen kan komma att undergå någon förändring.
Då en alltför lång utsträckning af arbetstiden skulle dels öka koslnadcrne för anläggningen, dels förorsaka att rikets invånare så mycket sednare komme i åtnjutande af de förmåner, som jernvägsbyggnaderna medföra, anser Kongl.
Maj:t det vara med landets sanna fördel öfverensstämmande, att de stats-jernbanor, hvilkas anläggning af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer beslutas, måtte fullbordas så skyndsamt som tillgången på ingeniörer, arbetare och materialier medgifver.
Med stöd af den under jernvägsarbetet hittills vunna erfarenhet, torde kunna antagas, att icke blott ofvannämnde väglängd af 135% mil, ulan ock Norra stambanans fortsättning åt norr och vester bör inom en tid af 13 år, räknadt från och med år 1837, kunna fullbordas, men likväl endast under förutsättning att arbetet får samtidigt företagas och fortsättas å flera särskilda ställen, hvilket äfven af andra omständigheter påkallas.
Den åsigt torde nemligen numera temligen allmänt hafva gjort sig här i landet gällande, att transito-rörelsen eller förbindelsen mellan de begge slutpunkterna af en bana, som förenar betydligare import- eller export-orter, är af en underordnad vigt i jemförelse med rörelsen å banans inre delar och isynnerhet å de yttersta delarne deraf.
Oberäknadt att således genom samtidigt arbete å särskilda punkter af en bana de fördelar, jernvägs-rörelsen medförer, kunna skyndsammare komma (lera trakter till godo genom deras förbindande med andra för deras rörelse vigtiga orter, åstadkommes derigenom alt penningarne och orhetsförtjensten jemnaro fördelas, att lättare tillgång å arbetare och dragare berndes, samt att materialier och instrumentalier för arbetet, äfvensom föda och husrum för arbetarne, med mindre svårighet och utan särdeles stegring i pris erhållas.
Dessutom måste Kongl. Maj.ts Nåd.
Prop. N:o 26. i betraklanile lagas, alt, i anseende till sommarens korthet, vissa svårare arbeten, isynnerhet sådana sonr erfordra murning, såsom viadukter, broar och kulvertar, hvilka arbeten, äfven med full tillgång å penningar och arbetsfolk, ej kunna på en trång lokal utöfver en viss grad fortskyndas, måste i god tid, om än på vidt åtskiljda ställen, företagas, för att inom den för hela jernvägs-systemets fulländning afsedda tid medhinnas.
Med fästadt afseende å samtlige ofvannämnde förhållanden, har Öfverste Ericson för byggandet af de stambanor, som Kongl. Maj:t anser böra för statens räkning anläggas, uppgjort arbetsplan, åtföljd af kostnadsförslag, hvilket grundats dels på den erfarenhet, som de redan utförda jernvägsarbetcna lemnat, dels på de af Kommittéen gjorda beräkningar.
De anslag Kongl. Maj:t vid innevarande riksdag af Rikets Ständer äskat, äro visserligen i allmänhet afsedda att ej utgå förr än nästa statsreglerings-period inträdt, eller under åren 1838—1860.
Som likväl arbetena å statens stambanor måste redan från och med nästa år i en vidsträcktare skala vidtagas, om de skola inom här ofvan utsatta lid kunna medhinnas, samt dessutom onödiga kostnader af icke obetydligt belopp skulle för statsverket uppstå, om, i brist på medel, arbetet måste under år 1837 inställas, så har af sådan anledning och då af den behållning, hvilken förefinnes å de vid sednaste riksdag till påbörjande af arbetet å vestra och södra stambanorna anvisade medel endast omkring 400,000 R:dr
Runt beräknats komma alt vid innevarande års slut återstå, Öfverste Ericsons elterföljande plan blifvit uppgjord under förutsättning att, utom hvad som under nästa statsreglerings-period bör utgå, ett särskildt anslag varder för 1837 års arbeten beviljadt.
A n tal Kostnad, beräknad mil. i R:dr Riksmynt.
För är 1857.
Norra stambanan: förberedande åtgärder vidtagas och arbe- tet börjas mellan Stockholm och Upsala . 1,200,000
Jernvägs-anläggningen genom hufvudstaden påbörjas och fort- sattes med all verksamhet 80,000 Vestra stambanan'.
På åtskilliga ställen mellan Stockholm och Södertelge samt äfven söder om sistnämnde stad påbörjas sådane arbeten, som erfordra en längre tid för deras fullbordande, såsom vidlyftigare bergspräng- ningar och jordarbeten, broar och viadukter m. m. 830,000 Vi J Götheborg fortsättes arbetet å bangården och dess bygg- nader 210,000 Från Götheborg öfver södra gränsen af Skaraborgs län fort- sättes Kongl. Maj:ls Nåd.
N:o 26. 23 Antal Kostnad, beräknad mil. i R:dr Riksmynt. sättes det å denna bana redan påbörjade arbetet förbi Falköping och Sköfde mot Götha kanal 2,750,000 Södra stambanan: Å linien emellan Falköping och Jönkö- ping samt några mil söder ut från sistnämnde stad på- börjas och grundläggas sådane byggnader, som fordra en längre tid för deras fulländning 750,000 Arbetet å bangårdarne i Malmö och Lund fortsättes —. 180,000 Jernvägslinien från Lund till Håstad, 2/a mil, fullbordas för lokomotiv 110,000 Förberedande åtgärder vidtagas och svårare arbeten påbörjas å linien norr ut emellan Lund och Finjasjön i Chri- stianstads län 1,255,000 Summa för 1857 års arbeten — 8,155,000 om härifrån afdrages den behållning, som anses vid 1857 års ingång förefinnas 400,000 erfordras såsom ytterligare anslag blott 7,755,000 Öfverste Ericson anmärker härvid, att om det i ofvanstående plan upptagna arbete skall under loppet af år 1857 kunna utföras, måste åtskilliga förberedelser redan under innevarande vinter vidtagas, såsom anskaffande af sten, virke, verktyg m. m. samt uppförande af byggnader för arbelarne, hvadan han anser nödvändigt att af årsanslaget må utgå redan under l:sta qvartalet 1,500,000 R:dr och under det 2:dra qvartalet 2,300,000 R:dr.
För nästa Statsreglering s-period eller åren 1858— 1860.
Antal mil Kostnad, beräk- nad j R:dr Riksmynt.
Norra stambanan fullbordas och öppnas för trafiken mellan Stockholm och Upsala Jernvägs-anläggningen genom hufvudstaden fortsättes Anläggning af reparations-verkstäder i Stockholm 6% .marn* 3,600,000 1,450,000’ 200,000 Dih. lill R.
Prol. 1856 & 1837. 1 Sami. 1 Afd. 13 Haft. 4 26 Kongl. Maj:ls Nåd.
Jtf 26.
Kostnad, beräk- nad i R:dr Riksmynt.
Vestra stambanan:
Från Stockholm fortsättes arbetet å denna bana öfver Söder- telge mot Kathrineholm, och under gynnsamma förhållanden böra 4 ä 5 mil vid 1860 års slut kunna vara fullbor- dade Bangård med verkstäder fullbordas i Götheborg
Från södra gränsen af Skaraborgs län till och förbi Götha Kanal fulländas banan, så alt vid 1860 års utgång en sammanhängande färdig jernvägssträcka af 19 mil, deruti inberäknade de redan fullbordade 9 milen, öppnas för trafiken från vestra kusten vid Götheborg Sammanbindning s-banan mellan Orebro och Askersund påbörjas 5 10 1 4.829.000 255.000 4.860.000 660.000
Nordvestra stambanan:
Arbetet påbörjas mellan Christinehamn och trakten vid Porla . Mellan Arvika och Riksgränsen påbörjas likaledes arbetet .
IV2 566,000 1,000,000 Södra stambanan:
Arbetet fortsättes från Falköping förbi Jönköping nedåt Små- land Bangården i Malmö med verkstäder fullbordas Från Håstad fullbordas banan till Norra ändan af Finja-sjön, så att vid 1860 års slut en sammanhängande linie af 8Yj mil från Malmö till nämnde sjös norra ända kan för trafiken öppnas 6 6'A 3.000.000 80,000 3.000.000 Summa för 1858—1860 års arbeten ]36 Vt |23,500,000 Under den Statsreglerings-period, som omfattar åren 1861—1863, skulle följande arbeten kunna företagas, nemligen:
Norra stambanan fortsattes från Upsala till Sala och vidare i den riktning, som derförinnan blifvit bestämd.
Jernvägsanläggningen genom hufvudsladen fullbordas.
Reparations-verkstäderne i Stockholm fulländas likaledes.
Vestra stambanan fullbordas, hvarigenom en oafbruten jernvägslinie mellan Stockholm och Götheborg öppnas.
Prop. M 26. 27 Sammanbindning s-banan mellan Örebro och Askersund fulländas mellan Hallsberg och Orebro, samt påbörjas på dess södra del.
Vägen mellan Porla och Christinehamn fullbordas.
Vägen mellan Falköping och Jönköping afslutas och arbetet fortsättes söderut inåt Småland.
Från Finjasjön fortsättes den år 1860 dit fullbordade banan mot Laga-dalen.
Under de återstående åren, eller från och med 1864 till och med 1869, fullbordas Norra, Nordvestra, Östra och Södra stambanorna; men någon speciel arbetsplan härför har icke kunnat uppgöras, dels i anseende till ovisshet om Norra banans riktning från Sala, dels ock emedan, i den mån jernvägsbyggnader blifva mera allmänna inom landet, samt erfarenhet och vana vid deras utförande vinnas, en större produkt af arbete, än nu blifvit beräknad, torde kunna åstadkommas, till följd hvaraf rubbningar i en så långt förut uppgjord plan nödvändigt måste uppstå.
Utöfver det anslag, som för de 4 åren 1857—1860 ansetts behöfligt, har Öfverste Ericson trott det vara nödigt, att för nästa statsreglerings-period till Kongl. Maj:ts disposition ställdes ett särskildt kreditiv af 3,000,000 R:dr Riksmynt, för att, om arbetena kunde i större skala bedrifvas eller inträdande förhållanden erfordrade jernvägsarbetenas påskyndande utöfver hvad planen upptager, kunna för sådant ändamål begagnas.
Med framläggande af denna plan, vill Kongl. Majit, för att blifva satt i tillfälle att låta med all erforderlig kraft företaga de arbeten, hvilka enligt planen böra under de 4 åren 1837—1860, eller före nästa statsreglerings-periods slut, vara utförda, härmed af Rikets Ständer äska, att i sådant ändamål måtte till Kongl. Majits disposition anvisas följande summor, om hvilkas anskaffande, i den ordning Kongl. Majits på Rikets Ständers begäran utfärdade kungörelse den 3 Februari 1833 stadgar, genom upplåning mot utgifvande af fonderade statsobligationer, Fullmäktige i Riksgälds-kontoret torde erhålla föreskrift, nemligen: l:o för år 1837 ett belopp af 7,753,000 Ridr Riksmynt, att utgå med 1.500.000 Ridr under lista, — med 2,300,000 Ridr under 2:dra, — med 3,000,000 Ridr under 5:dje och med återstoden, eller 955,000 Ridr under 4:de qvartalet af samma år; 2:o för nästa statsreglerings-period, eller åren 1858—1860, tillsammans 23.500.000 Ridr Riksmynt, med rättighet för Kongl. Majit alt bestämma huru stort belopp deraf, inom ett maximum af 9,000,000 Ridr bör under bvartdera af ifrågavarande 5 år utgå; 3:o för samma statsreglerings-period ett särskildt kreditiv af 5,000,000 Ridr 28 Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. JVJ 26.
Riksmynt, för att, i händelse omständigheterna det medgifva, kunna påskynda de återstående arbetenas utförande i sådana delar af landet, hvarest stambanornas hufvudriktning blifvit genom Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers beslut afgjord.
Det torde i sådant fall blifva möjligt alt före 1860 års utgång bland annat fortsätta arbetet a Södra stambanan från Finjasjön ett stycke in uti Småland, samt å Nordvestra stambanan mellan Arvika och Norrska gränsen, i fall omständigheterna gåfve dertill anledning.
Ehuru i ofvan upptagna arbetsplan för de 4 åren 1857—1860 vissa bestämda penningebelopp äro afsedda att användas för byggandet af särskilda ban-delar, måste likväl, emedan förhållandena kunna göra afvikelser från nämnde plan nödvändiga, hvarigenom ett arbete kan komma alt kosta mindre, men ett annat deremot mera än som påräknats, Kongl.
Majrt förbehålla sig rättighet alt, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med nu framlagda plan, efter behof bestämma medlens fördelande å de särskilda stambane-arbetena, helst högst betydliga utgifter, såsom för administrationen, anskaffandet af den rörliga materielen och de dervid nödiga anordningar, m. ro., äro för byggnadsföretaget i dess helhet gemensamma.
Då det anslag, som för hvarje år skall användas till statens jernvägsbyggnader, endast efter hand under årets lopp kommer alt utgå, torde såsom regel i allmänhet kunna antagas, alt räntan under första året, då upplåning sker, ej behöfver beräknas för mera än 6 månader.
Om det vidare antages, alt räntan jemte amortissement bestämmes till 6 procent af det upplånta kapitalet; och slutligen om hela anslaget för åren 1858—1860 dem emellan fördelas sålunda, att på hvarje af åren 1858 och 1859 i rund summa belöper 7,800,000 R:dr, och på det sista året 7,900,000 R:<]r, så komma ränte och amorlissements-utgifterna för de nu äskade anslagen, under nästa slatsregleriugsperiod, att blifva som följer: å anslaget för år 1857, (7,755,000 R:dr), under 3'/2 år ... . 1,528,550, å anslaget för 1858, (7,800,000), under 2'/2 år 1,170,000. å anslaget för 1859, (7,800,000), under 1V2 år 702,000. å anslaget för 1860, (7,900,000) under ’/2 år 237,000.
Summa 3,637,550.
Såsom tillgång för bestridande af denna utgift äro vid statsregleringens uppgörande afsedda de årliga öfverskottsmedlen, uppgående till 1,210,500 R:dr Riksmynt, eller tillsammans på tre år — R:dr 3,631,500, hvilken summa således med den obetydliga skillnaden af endast 6,050 R:dr motsvarar det ofvan uppgifna behofvet.
Kongl. Maj:Is Nåd.
Prop. JW 26. 29 Någon ränte- och amortissements-utgift för det af Kongl.
Majrt äskade särskilda kreditivet har icke blifvit beräknad, enär det ej med någon visshet kan förutses huruvida omständigheterna göra detsammas anlitande möjligt eller lämpligt.
Hvad slutligen den arbetskraft angar, som till jernvägsbyggnadernas utförande erfordras, kan visserligen, på grund af den erfarenhet, som i sädant afseende hittills vunnits, antagas, att, i sjelfva de trakter, der dylika arbeten komma att delvis företagas, arbetare till temligen betydligt antal skola blifva att tillgå; men som dessa arbetare likväl icke torde blifva tillräckliga, och det i alla fall vore mindre lämpligt att från jordbruket i någon trakt bortdraga alltför stor arbetskraft, finner Kongl. Maj:t det blifva nödvändigt att, såsom både Kommittéen och Chefen för statens jernvägsbyggnader tillstyrkt och äfven hittills vid större arbetsföretag inom landet egt rum, kommenderingar ur Arméen jemväl begagnas till ifrågavarande byggnader, helst dessa arbeten i väsendtlig mån åsyfta alt underlätta landets försvar och således icke kunna anses vara för Arméens ändamål främmande.
Statens utgift lärer blifva ungefär lika antingen soldater eller private arbetare begagnas.
Om af den för statens jernvägsbyggnader årligen behöfliga, till omkring 10,000 man beräknade arbetsstyrka hälften kan, enligt hvad Byggnads-Chefen antagit, påräknas komma att bestå af private arbetare, men desse utgå från Stockholms-trakten, Upland, Södermanland, Westergöthland, Småland och Skåne, bör härigenom någon anmärkningsvärd minskning i den för de särskilda orterna behöfliga arbetare-personal icke kunna åstadkommas och en sådan olägenhet torde äfven, hvad kommenderingar ur Arméen beträffar, kunna i sin mån förekommas derigenom att icke ett alltför stort antal trupper kommenderas från någon särskild provins och minst från en sådan, hvars private arbetare i större mängd låtit anställa sig vid jernvägsföretag i orten.
Utmed och i närheten af städerna torde soldater böra uteslutande begagnas, emedan erfarenheten visat, att endast med svårighet ordning och arbetsamhet kunna vidmakthållas bland en större, i grannskapet af släder förlagd styrka af private arbetare.
Öfver inkomster och utgifter i och för den trafik, som pa smärre delar af stambanorna redan öppnats, och hvilken före 1860 års slut bör hafva vunnit större utsträckning, kommer särskild redovisning att ega rum.
Maj:t anser lämpligt att, om någon nettobehållning af passagerare- och godstrafiken å statens jernbanor under tiden intill 1860 års slut uppstår, densamma får ingå till byggnadsfonden, men att således äfven, i fall någon brist skulle dervid uppkomma, den må af nämnde fond få bestridas.
SO Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. Jtä 26.
Till upplysning i ämnet låter Kongl. Majrt till vederbörande Utskott öfverlemna : l:o.
Kommittéens underdåniga betänkande och förslag, med åtföljande kartor, ritningar ocb kostnadsförslag; 2:o. Ofverste Ericsons i ämnet afgifna betänkande, jemte en karta, hvarå det af honom föreslagna jernvägsnät är uppdraget, samt en specialkarta, å hvilken den af honom ifrågasatta förening i Stockholm af Vestra och Norra stambanorna finnes utmärkt; 3:o.
De till Kongl. Maj:t inkomna petitioner i fråga om riktningen af jernvägsstambanorna.
Som till betäckande af de utgifter, Kommittéen nödgats i och för det åt densamma i nåder lemnade uppdrag bestrida, det af Rikets sednast församlade
Ständer för sådant ändamål till Kongl.
Maj:ts disposition ställda anslag af 60,000 R:dr B:ko icke befunnits tillräckligt, i anseende till den större utsträckning undersökningarne måst erhålla, och Kongl.
Maj:t derföre, på Kommittéens underdåniga anhållan om ytterligare anslag, anbefallt
Stats-kontoret att af under händer varande medel för undersökningarnes fortsättande förskjuta 17,000 R:dr B.ko, som likväl, enligt hvad Kommitléen nu upplyst, icke till fullo komma att åtgå, hemställer Kongl. Maj:t, att sedan Kommittéen afgifvit redovisning öfver de till dess disposition ställda medel och till Stats-kontoret återlevererat den då befintliga behållningen, Stats-kontoret måtte ega att af Rikgälds-kontoret utbekomma ersättning för beloppet af dess fordran hos Kommittéen.
Datum ut Supra. OSCAR. J. F. Fåhreeus Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. JYI 26. 31 t Utdrag af Protokollet ofver Civil-Arenden, hållet inför Hans Majit Konungen\, i Stals-Rådet å Stockholms Slott den 28 November 1856, dervid Hans Kongl. Höghet Kronprinsen var närvarande.
Närvarande: Hans Excellens. Justitie—Stats—Ministern Herr Gunther, Hans Excellens, Stats-Ministeru för Utrikes ärendena, Herr Friherre Lagerheim, Stats-Rådenj: Herr Fåhraeus, Wallensteen, Gripenstedt, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, och Almqvist. Siats-Rådet Grefve Mörner anmäldes vara af sjukdom förhindrad all lillstädeskomma.
Efter föregången justering af Protokollet öfver Civil-Ärenden för den 21 innevarande månad, och sedan förberedande öfverläggningar i ämnet inför Hans Maj:t Konungen egt rum, föredrog Chefen för Civil-Departemenlel, Herr Stats-Rådet Fåhraeus frågan om aflåtande af Nådig Proposition till Rikets Ständer, angående riktningen af de stamjernbanor, som för Statens räkning borde utföras, samt om anvisandet af dertill erforderliga medel.
Sedan, med anledning af Rikets sednast församlade
Ständers i ämnet gjorda framställning, Kongl. Maj:t under den 22 Januari 1853 i Nåder uppdragit åt en af sakkunnige personer sammansatt kommitté att, efter anställde noggranna topografiska och statistiska undersökningar, uppgöra och utarbeta sådant förslag lill jernvägars riktning, anläggningssätt och beskaffenhet m. m., att derpå matte kunna grundas Nådig Proposition till Rikets Ständer, angående verkställigheten af de större jernvägs-anläggningar, hvilka derefter ansåges böra af allmänna medel bekostas, hade bemäldo Kommitté, under den 30 sistlidne September, inkommit med nu anmäldt underdånigt betänkande i ämnel, ålföljdt af de på Kommittéens föranstaltande upprättade kartor, profil-ritningar och kostnadsförslag öfver särskilda vägsträckningar; Och hade
Kommitléen i samma betänkande äfven yttrat sig öfver följande till dess utlåtande 52 Kongl. Majlis Nåd.
Prop. M 26, i Nåder remitterade underdåniga framställningar, hvilka nu jemväl af Herr Departements-Cbefen föredrogos nemligen:
Uti nämnde betänkande hade Kommittéen — — — — — — — i underdånighet anmält, det Kommittéen såsom hufvudgrunder, hvilka vid anläggningen af statens stambanor borde följas, antagit: — — — — — — — — — — — Hvad derefter angick de jernvägslinier, hvilka borde för statens räkning anläggas, hade Kommitléen i underdånighet yttrat, det Kommittéen ansåge dem böra blifva Atla till antalet, hvaraf Fem såsom stambanor och Tre såsom sammanbindnings— banor, nemligen:
Sedan åt Chefen för Statens Jernvägsbyggnader, Öfverste Ericson, tillfälle derefter lemnats att yttra sig angående de af Kommittéen sålunda föreslagna stats-jernbanor, hade bemälde Öfverste till Chefen för Civil-Departementet inkommit med ett skriftligt betänkande i ämnet, deruti han utförligen framställt sina åsigter rörande så väl antalet af de jernbanor, hvilka borde för Statens räkning anläggas, som ock den för dessa banor lämpligaste sträckning, hvilken blifvit utmärkt på en hans betänkande bilagd karta; hvarjemte Öfverste Ericson afgifvit plan, angående sättet och ordningen för berörde jernbanors utförande, äfvensom förslag å de härtill erforderlige medel m. m.
Föredragande Herr Departements-Chefen anförde derefter i underdånighet: »I hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Kommittéen yttrat anser jag: att de stambanor, som på statens bekostnad byggas, böra framdragas förnämligast genom de orter, hvilka i anseende till sin allägsenhet från vattenkommunikationer af desse icke kunna draga fördel; att följaktligen en stambana blott undantagsvis bör i en längre sträckning framgå parallelt med en närbelägen segelled, men deremot korsa eiler beröra densamma vid sådane punkter, der den inre rörelsen antingen redan befinnes eller kan emotses blifva för vissa orter koncentrerad; att, som ett vigtigt syftemål med stambanorne jemväl är att underlätta förbindelsen med främmande länder samt mellan betydligare handelsplatser inom riket, afståndet mellan stambanornes ändpunkter i möjligaste mån bör förkortas, till besparing - Kongl.