Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer, alt hos Kongl. Maj:L i underdånighet Stcits-Utskottets Betänkanden. 27 hemställa, om de åtgärders vidtagande hvarigenom Lands-Kamererare, som möjligen konna hafva hittills måst för egne medel besörja eldningen i Embetsrummen, måga från en dylik utgift varda befriade.
Stockholm den i3 Februarii 1823.
Ankom den i5 Febr. 1823.
N:0 7. Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , angående inrättande af ett nytt Fögderi i Wermelands Län.
I^Longl.
Maj:t har i Nåder täckts till Riksens Ständers Stats-Utskott alla ta
Nådig proposition af den 18 nästledne Januarii om ett nytt Fögderis inrättande i Wermland så lydande:
Hos Kongl. Maj:t har Hess Befallningshafvande i Wérmelands Län i underdånighet framställt de svårigheter, som dels vid Krono-Utskylders indrifvande, dels för befordrande af hushållningen och välståndet i den Norra delen af berörde Län, skola möta derigenom, att ett af de i Länet nu varande fyra Fögderier eller det så kallade 5.8
Mellan-Sysslets Fögderi, såsom sträckande sig från Bro Socken i Näs Härad, till Sandkälleforssen och Trysselskogen i Norrige eller öfversta punkten af Elfdahls
Härad och utgörande en landsträcka af nära 3o mil, vore vida för stort för att med den drift och verksamhet, som erfordrades, möjligen kunna skötas af en enda KronFogde och de honom till Biträde anstälde fem Länsmän, af hvilka egentligen tvenne, såsom egande Boställen, kunde sägas vara lönte och den i öfra Tingslaget af Elfdahls Härad varande Länsmannen hade ett ganska befolkad! och vidsträckt
District af ungefärligen samma areal, som Malmöhus
Län, hvilket äfven nära vore förhållandet med det öfra Länsmans-Districtet i VesterSj-sslets Fögderi; af hvilka anledningar Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, under anförande de af flere skäl, som dertill skulle föranleda i underdånighet föreslagit inrättandet af ett nytt Fögderi i Länet, som under namn af Norr-Sysslets Fögderi skulle komma att utgöras af Elfdahls Härad eller Ny, Dahlby, Ekshärads och Röda Socknar, Gustaf Adolphs Församling och Sunnerbo Capell uti Mellan-Sysslets Fögderi; samt Fryksände, Östermarks och Lysviks Socknar i Fryksdahls Härad af Vester-Sysslets Fögderi; och att deremot Jernskogs- och Skillingmarks Socknar af Köhla Pastorat i Jösse Härad, hvilka nu lydde under Krono-Fogden i Söder-Sysslets Fögderi, seder - Stats-Utskottets Betänkan den. mera skulle läggas till Vester-Syslet, så att alla tle Röhle Pastorat tillhörige Socknar förblefvo inom ett Fögderi, och hvarigenom hvarje af de på sådant sätt inom Länet blifvande Fem Fögderier, komme att innefatta en efter local, folkmängd och öfrige förhållanden afpassad och lämplig verkningskrets för Krono-Betjeningen; varandes tillika af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet uppgifvit, huru de för det blifvande nya Fögderiet erforderlige Tjenstmän, nemligen En Krono-Fogde, en Härads-skrifvare, tvänne Fogde-tjenare samt tvänne nya Länsmän, lämpligen kunde aflönas, samt nödige Boställen för dem erhållas ; allt på sätt af Handlingarne i detta mål närmare inhämtas, och hvilka i sådant afseende till Riksens Ständers Stats-Utskott särskildt varda öfverlemnade.
Maj:t, som öfver hvad Dess Befallningshafvande sålunda föreslagit, hört Dess och Rikets Kammar-Collegium och StatsContoir samt derefter från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande infordrat flere närmare upplysningar i ämnet, har för Dess del funnitj att, ehuru för icke särdeles lång tid sedan, eller år 1796, af de i Wermlands
Län då endast varande 3:ne Fögderier, nemligen Öster- Vester- och Mellan-Sysslet, de arne sistnämnde för deras vidsträckthet och betydliga folkmängd, blifvit fördeldta uti 3:ne Fögderier, hvarigenom det fjerde eller 3o Stats-Utskettets Betänkanden.
Söder-Sysslets Fögderi uppkommit, en sådan tillökning af Fögderierne i Länet likväl blifvit otillräcklig i samma mon som odling, folkmängd och rörelse vidare tilltagit i de delar af samma Fögderier, som haft större utrymme dertill, och der följaktligen Krono-betjeningens, i allmänhet många och mödosamma åligganden, likasom Innevånarnes behof af dess biträden, på sådant sätt, tid efter annan, betydligen ökats.
Det förhållande, som särdeles med de Norra tillförene mindre befolkade delarne af Meilan-Sysslets Fögderi, i detta afseende inträffar, bar så mycket heldre fästat Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på angelägenheten af den föreslagne ytterligare fördelningen af detta Fögderi, som, om än detsamma icke kan sägas för närvarande vara till folkmängd och hemmantal större än flere Fögderier i andra Län, berörde Fögderi likväl, i anseende till dess betydliga vidd och särdeles dess ovanliga längd af nära 3o mil, måste för Krono-betjeningen vid deras förrättningar vara till den grad besvärligt, att göromålen, hvarken i afseende på Krono-Utskyldernas behöriga indrifvande, eller hvad tillsynen inom Fögderiet, samt den handräkning och det biträde Innevånarne kunna fordra och behöfva, i öfrigt angår, med behörig skyndsamhet och pålitlighet kunna skötas; och vid en ytterligare tilltagande odling och befolkning inom detta vidsträckta Fögderi, der nya vägar Slats-Utskoltets Betänkcinden.
3i blifvit i sednare tiden öppnade och rörelsen utvidgad, skall möjligheten för Kronobetjeningen att sina åligganden fullgöra ännu mera aflägnas.
Med afseende på vigten så väl för Styrelsen, som Innevånarne af en efter göromålen och localen i möjligaste måtto afpassad fördelning af Districten för Krono-betjeningars verksamhet, anser Kongl.
Majit således för sin del angelägenheten fordra, att Mellan- och Vester - Sysslets Fögderier vidare fördelas på sätt Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande uppgifvit, så att af dessa tvenne Fögderier uppkomma ett tredje under namn af Norr-Sysslets Fögderi; och Kongl. Maj:t öfverlemnar derföre till Riksens Ständers Stats-Utskott, att hos Riksens Ständer föreslå, att, med bifall till inrättande af berörde nya Fögderi, för de af Kongl. Majlis
Befallningshafvande uppgifne behöflige Tjenstemännen derstädes, anslå nödige Löner, samt förordna att de böra med tjenliga Boställen varda försedde, derest sådant på lämpligt sätt och utan allt för stor kostnad för Kongl. Majit och Kronan kunde tillvägabringas.
Majit förblifver Riksens Ständers Stats-Utskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN. M. G. Danckwardt. 3a Stats-Utskoltets lietänkanclen.
Och hafva de i denna Nådiga Proposition åberopade handlingarne jemväl blifvit Utskottet lillstälde, derutaf inhämtats: att det nuvarande Mellan-Sysslets Fögderi innehåller 4I0I hemman med en folkmängd, enligt 1820 års mantals-längd, af 3o,of>4 personer: att Vester-Sysslets Fögderi består af 824j hemman med 36,426 personer och att det föreslagne nya Fögderiet, som genom fördelning af berörde a:ne skulle inrättas under benämning af NorrSyssiets, komme att innefatta 148x5 hemman med i8,56o: varande för de härigenom erforderlige nya Tjenstemännen, nemligen:
En Krono-Fogde, En Häradsskrifvare och 2:ne Fogde-tjenare, projecterade indeldte Löner af Kronans behållne räntor i Orten, till belopp af 160 R:dr 5 r:st., hvilka, förvandlade efter markegång, finnas hafva bestigit till 1,042 R:dr 46 sk. 9r:st., men hvarförutan Boställen skulle dem upplåtas dels genom utbyte af en'
Kronan tillhörig skogstrakt mot ett Uddeholms BruksBolag tillhörigt hemman, Rådan, dels af Kronans mark.
Kammar-Collegium och Kongl. Stats-Contoiret, som häröfver afgifvit underdånigt Utlåtande af den 6 April 1819, hafva dervid upplyst, att tillökning af ett Fögderi uti Wermland eller Söder-Sysslets, skedt år 1796 genom fördelning af före nämn - Stats- Ut sköttens Betänkanden. 33 närande Mellan- och Vester-Sysslets Fögderier, samt i afseende på den nu ytterligare ifrågakomne klyfning af Fögderierne aiidragit: att om än, i anseende till deras vidsträckta läge, Krono-betjeningens tjenstgöring vore besvärlig, kunde Fögderierne likväl icke, hvad göromålen anginge, anses bland de större då i andra Län funnos Fögderier med flere hemman och större folkmängd; hvarförutan förekomme, att någon tillgång för den projecterade nya aflöningen icke finnes utan rubbning i den reglerade Staten, emedan de dertill af Kongl. Majrts Befallningshafvande uppgifne odisponerade hemmans-räntorne, ehuru icke för visst behof i Stat anslagne, likväl vore i Riks-Staten påräknade bland Stats-Verkets ordinarie inkomster, hvarmed bestämde
Statsutgifter måste bestridas och hvaruti all disposition tili nya och främmande föremål medförde en brist den Stats-Contoiret icke kunde uppgifva andre utvägar att på något sätt fylla.
Stats-Utskottet bar i anledning af hvad Kongl. Maj:ts Nådiga proposition upptager och handlingarne för öfrigt innehålla väl funnit, att då Mellan-Sysslets Fögderi, hvars storlek egentligen skulle fordra ifrågavarande fördelning, sträcker sig från Carlstad tili Riksgränsen mot Norrige och sålunda utgör i längd af omkring 3o mil, måste af sådan orsak Krono-Fogdens och Härads-Skrif 4:de Sami. 3 34 Stats-Utskottets Betänkandet!. varens resor vid deras tjensters utöfning så viii soan den öfriga Krono-Betjeningens förrättningar, vara besvärligare oell kostsammare samt fordra mera tid och omgång, än samina tjenstbefattningars bestridande i de öfriga Fögderierna i Länet erfordra; men i anseende till Fögderiets obetydliga bredd, förekommer deremot i afseende på hemmantal och folkrikhet samt göromålens deraf beroende mängd, ett annat förhållande i så måtto, att, vid jemförelse mot det nu varande Vester-Sysslets Fögderi, som väl eger något mindre hemmantal, men omkring 6000 flere personer, och äfven efter fördelningen skulle komma att innefatta 28,666 inbyggare elier nära lika antal, som nu i Mellan-Sysslets finnes, visar sig följaktligen en så ringa skillnad, att densamma icke kan anses innefatta någon nödvändighet af den föreslagne nya Fögderi-inrättningen och tillökning af deremot svarande Tjenstemän, utan synes i betraktande häraf, och enär för icke längre tid sedan, än vid pass 25 år, ett nytt Fögderi med dertill hörande Kxono-Betjening genom klyfning af de ifrågavarande 2:ne tillkommit, en ny reglering af Fögderiernas indelning till gränsor och storlek vara en utväg att lätta ofvanberÖrde af Mellan-Sysslets Fögderiets oformliga läge härflytande olägenheter för Krono-Betjeningen derstädes, och åstadkomma en jemkning mellan Rrono-Fogdars och llä— radsskrifvares nu olika omfattning o.ch be - Stcits-Utskoltets Betänkanden.
35 svär vid tjenstgöringen, sorn lika verksamt befordrar det åsyftade ändamålet, men icke kräfver ökning i Tjenstemanna-anlalet och Statens belastande med dess aflöning.
Då en sådan reglerings föreslående likväl icke ankommer pä Riksens Ilöglofl.
Ständer, såsom en fråga af administratif beskaffenhet, samt ärendet icke heller är i detta hänseende utveckladt och beredt eller något utlåtande infordradt från Stiftets Consistorium, i hvad Fögderi-fördelningen kan röra Ecclesiastique-Staten, har
Utskottet hvarken bordt eller kunnat ingå i någon närmare undersökning om sättet för en sådan ny indelning; men hämtar af förhållandet i anförde delar hufvudsakligt stöd för det yttrande, att Utskottet, enär Kongl. Kammar-Collegium och Kongl.
Stats-Contoiret pä ofvanupptagne skäl jämväl ansett den föreslagne nya Fögderi-inrättningen ej vara af behofvet påkallad, finner Sig dess mindre kunna tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer, att anslå de projecterade nya Löner och Boställen för de ifrågastallde ytterligare Tjenstemännen i Vermeland, som Statens knappa tillgångar fordra all deli inskränkning i utgifterlie, hvilken, utan hinder i ärendemes behöriga gång, må kunna iakttagas; hvilket vördsamt öfverlemnas till Riksens Höglofl, Ständers vidare beprölvalide, och hvarom underdånig skrifvelse lärer till svar å Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition böra aflåtas.
Stockholm den i3 Februarii i823. 36 Siats-Utskottets Betänkanden.
N:0 8- Ankom den i5 Febr. 1823, Utlåtande, angående Trycknings-kostnaden för Höglofliga Ridderskapets och Adelns samt Högv- Preste-Ståndets Protocoll vid innevarande, äfvensom utdelning af sistnämnde Stånds Protocoll vid nåstforflutne Riksdag.
Vw det utlåtande Riksens Högloft Ständers Stats-Utskott, under den 5:te i denna månad, afgifvit, i anledning af från Högvördige Preste-Ståndet, Vällofl. Borgar-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet ankomne Protocolls-utdrag, angående Tryckning af Borgare- och Bonde-Ståndens Protocoll, jemte Bihanget till samtlige Iliks-Ståndens Protocoll vid innevarande, samt utdelning af nämde Stånds Protocoll och Bihanget för sistförflutne Riksdag, har Preste - Ståndet, enligt Protocolls Utdrag af den 6:te dennes anmärkt, att dess den a5:te sist— ledne Januarii meddelte instämmande i Borgare-Ståndets heslut om tryckning af Ståndens Protocoll vid denna Riksdag, äfven sträckte sig derhän, att också PresteStåndets Protocoll genom Dess Secreterares försorg ofördröjeligen skulle befordras till trycket, och försäljas till enahanda pris, som Borgare-Ståndets Protocoll, samt att åt Stats-lJtskottets Betänkandm. 3~j Stats-Utskottet updrogs att inkomma med Förslag lill Trycknings-kostnadens bestridande utaf de medel, hvilka till RiksdagsUtgifterne i allmänhet kunde anslås; hvarjemte största delen af Ståndet yttrat sig anse billigt och rättvist, att om Borgare- och Bonde-Ståndens, på Statens bekostnad tryckta, Protocoll för sista Riksdag skulle till nämnde Stånds nu varande Ledamöter utdelas, de öfrige Ståndens Ledamöter äfven borde erhålla hvar sitt exemplar af deras Stånds Protocoll, samt då Preste-Ståndets Protocoll, vid de fem föregående Riksdagarne, utan all tunga för Staten genom Seci/eteravens försorg och på dess eget förlag blifvit tryckta, och det inneliggande lagret af Ståndets Protocoll för sisla Riksdag, således vore Secreterarens enskilda egendom, det för Preste-Ståndets Ledamöter erforderliga antal exemplar af samma Protocoll fördenskull borde af Riksdags-kostnads-anslaget inlösas.
Med anledning af det förklarande Högvördige Preste-Ståndet sålunda gifvit öfver dess åberopade Protocolls-Utdrag af den 23 nästledne Januarii, lärer kostnaden till Tryckningen af 3oo Exemplar utaf dess Protocoll vid innevarande Riksdag, hvars besörjande uppdragits åt Ståndets Secreterare , få tagas af Riksdags-kostnads-anslaget; Och då jemväl blifvit yrkad t, att af Ståndets Protocoll för sista Urtima Riksdagen en lika utdelning till Dess Ledamöter måtto 38 Stats-Utskottets Betänkanden. ske , sorn den Stats - Utskottet tillstyrkt att verkställas inom Borgare- och BondeStånden af dessa Stånds Protocoll vid samma Riksdag, men Preste-Ståndets Protocoll icke blifvit tryckt för allmän bekostnad, utan enligt hvad nu är uppgifvit, utgör Ståndets Secreterares enskilda egendom, hemställer Stats-Utskottet, att, enligt hvad billigheten synes fordra, så många exemplar deraf må utaf Rikdags-kostnads Summan inlösas, som lill utdelning bland Ståndets samtlige Ledamöter erfordras; och får, i afseende på medels utbetalande så väl härtill, som till tryckning af 5oo exemplar utaf Ilöglofl.
Ridderskapets och Adelns Protocoll vid denna Riksdag, derom beslut blifvit Stats-Utskottet meddeldt, uti Protocolls Utdrag af den 25:te sistledne Januarii, Utskottet vördsamt åberopa dess utlåtande af den 5:te i denna månad, äfvensom hvad angar försäljning af och redovisning för exemplaren, samt derjemte anmäla, att samma utlåtande blifvit bifallet af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Väliofl. Borgare-Ståndet den io:de och af Heder v. Bonde-Ståndet den 6:te i denna månad.
Stockholm den i3 Februarii 1.823, N;o 9.
Ankom den 2.5 Febr, 182.3, Vördsamt Memorial.
Det är anledning till anmärkning emot Föredraganden i Krigs-Ärender, hvarom L Ståts-Utskottets Betänkanden. 3p
Ju miss begäres lii!
Constitulions-Utskottet, jnför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Stockholm den 22 Febr. 1823.
N:0 IO.
Ankom den 26 Fehr. i8'i3.
Det är anledning lill anmärkning emot föredraganden i J landels- och Finance-Ärender, hvarom Remiss begäres till Constilutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Stockholm den 22 Februarii 1822.
NtO 11.
Ankom den 26 Fehr. 1823.
D t är anledning till anmärkning emot Föredraganden i Handels- och Finance-A ren - der, hvarom Remiss begäres till Constitutions-Utskottet, iidor hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Stockholm d. 22 Febr. 1823, N:0 12.
Ankom den a5 Febr. iS?.3.
•Det är anledning lill anmärkning emot Föredraganden i Krigs-Arender, hvarom Stats- Utskottets JBetänkanden.
Remiss begäres till Constitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Stockholm den 22 Februarii i8a3.
N:0 13. * Ankom deli 25 Febr. 1823.
Utlåtande i anledning af Kongl. Maj: ts N ådiga Proposition, angående Handlanden A. R.
Lorents ansökning om Skatteköp af någre Lågenheter under Elfsborgs Kungs-Ladugård.
Tiu Stats-Utskoltet har Kongl. Majit under den 18 nästlidne Januarii täckts aflåta följande Nådiga Proposition: ”IIos Kongl.
Majit har Handlanden i Götheborg A. R.
Lorent som tid efter annan, genom Upplåtclse-bref, blifvit innehafvare af åtskillige, under den, Landshöfdingen i Götheborgs- och Bohus-Län på lön anslagne Elfsborgs Kungs-Ladugård, lydande och bredvid Götha Eif belägne tomter, utgörande, enligt en år 1814» Johan Wessberg upprättad, af vederbörande godkänd Charta, ett sammanräknadt Areal-innehåll af 8 tunne- och 5f | kappland, eller n4.485 qvadrat alnar, derföre 87!
Mans dagsverken årligen till Indelningshafvare!! Ståts-Utskottets Betänka!ulen. l\i utgöras, i underdånighet anhållit, att, till vinnande *if en tryggad besittningsrätt å dessa tomter, hvarpå Sökanden, elter använde betydliga kostnader till planering å stället, som bestått af kärraglig och bergig mark, anlagt dyrbara inrättningar af Sockerbruk och Portcrbryggeri, samt uppfört flere byggnader till verkstäder och boningsbus för dervid erforderlige arbetare, få samma tomter, med tillhörande strand, till Skatte inlösa emot en derföre erbjuden köpeskilling af io års grundlega, beräknad efter 1817 års Markegångspris å dagsverken, eller en Summa af 333 R:dr 16 sk:r B:co, och med åtaget villkor, att derefter till Kungs-Ladugårdcns Innehafvare, i stallet för ofvannämnde 57^ Mans dagsverken, årligen utgöra 80 sådane dagsverken, antingen in natura, eller i penningar, efter årligt Markegångspris.
Kongl. Maj:t, som, utom de intyganden Vederbörande i detta ämne meddelat, nogsamt känner de betydliga uppoffringar Sökanden, med ett förtjenstfullt nit, användt på anläggningen af ofvannämnde allmänt gagneligc Verk och Inrättningar, hvars bibehållande och drift i framtiden i hufvudsaklig mon berodde på en säker och orubbad egande och besittningsrätt till den jordrymd, hvarå de finnas anlagde, och hvilken hvarken vore af någon afsaknad, för 42 Stats-Utskottets Betänkanilen. den Kungs-Ladugård, hvartill den hörer, eller kunde inbringa högre skattelösen oell ränta, än Sökanden erbjudit, har väl, på sådane grunder, funnit allt skäl förekomma till bifall å Handlanden Lorents ifrågavarande underdåniga ansökning, men derjemte ansett densamma, såsom innefattande frågan om afhändandet af en Kronans Lägenhet, jemnlikt 77 §. i Regeringsformen, på Rikets Ständers tillstånd och samtycke ankomma; Och Kongl. Maj:t vill derföre nu föreslå Rikets Ständers Stats-Utskott, att till Rikets Ständers bifall framställa, att de ifrågavarande till Handlanden Lorent upplålne tomter under Elfsborgs Kungs-Ladugård, tillsammans utgörande Åtta Tunne kappland eller 114,485 Qvadrat-alnar, måga under Skattemanna-rätt, till Handlanden A. B.
Lorent och dess rätts innehafvare upplåtas och försäljas, emot erläggande af den af honom erbjudne köpeskilling Trehundrade Trettio Tre R:dr 16 sk:r och med villkor, att derefter årligen till Kungs-Ladugårdcn utgöra Åttatio Mansdagsverken, antingen in natura eller efter årligt Markegångspris, hvilketdera innehafvaren för hvarje år kunde fordra.
De i ämnet till Kongl. Majrt inkomne Handlingar, med tillhörande Charta, varda, för närmare upplysning derom, Rikets Ständers Stats-Utskott tillställde; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständers Stals-Ut - Stats-Utskottets Betänkanden. 4 3 skott med lill Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN. M. G. Dajickwarclt.”
Efter livad Stats-Ut-skottet jemväl af de öfverlemnade Handlingarne i frågan inhämtat, hafva Landshöfdingen i Orten samt Kongl. Maj:Is och Rikets Kammar-Collegium uti den 4 Junii i S r 8 afgifvet underdånigt utlåtande i ämnet, tillstyrkt den af Handlanden Lorent sökte skattelösen af ofvanberörde Lägenheter, såsom för Kongl. Maj:t och Kronan förmånlig, i afseende på den erbudne skatteköpeskillingen, 333 R:dr 16 sk.
B:co, jemte den högre ränta af 8o, i stället för dagsverken om året, som till Kungs-Ladugården kom me att utgöras.
Och då för öfrigt en sådan upplåtelse af desse Tomt-platser, hvilka för Kungs-Ladugården icke äro behöflige, otvifvelagligt skall för framtiden stadga och befordra den allmänna nyttan af ökade närings-utvägar, varu-afsättning och arbetsförtjenst vid de af Lorent anlaggde Inrättningar, som desamma redan medföra; anser Utskottet sig ock böra vördsamligen tillstyrka Riksens Högloft.
Ständers bifall till dexr af Kongl.
Maj:t i Nåder, på ofvanupptagne grunder före - 44 Stats-Utskottéts Betänkanden. slagne SkattefÖrsäljning af ifrågavarande Lägenheter; hvarom underdånig skrifvelse lalér varda aflåteh.
Antom den a5 Febr. 1823.
Maj:ts Nådiga Remiss uppå Landshöfdingen ra. m. Grefve A.
Rosens underdåniga ansökning om befrielse från ansvars - skyldighet, i aflidne Kroi^o - Fogden Grönvalls I3alance.
IClongl.
Maj:t har i Nåder till Stats-Utskottet öfverlemnat Handlingarne, rörande Landshöfdingen i Götheborgs- och BohusLän Herr Grefve Axel von Rosens underdåniga ansökning, att sedan, genom Kongl. Maj:ts Utslag den \
Maji 1821, angående den af förre Krono-Fogden Jacob Grönvall till ett belopp af 58,709 lhdr 42 sk.
B:co åsamkade Balance, Herr Grefven, som åsidosatt den honom åliggande tillsyn å Kronans säkerhet hos Grönvalls Cautionister, blifvit dömd att hålla Kronan skadeslös för hvad Cautionisterne icke kunde gälda af de i5oo R:dr för hvilka de borgat, Kongl. Maj:t, enär Grönvall varit antagen 'Stats-Utskottels Betänkanden. till Krono-Fogde inom Götheborgs- och Bolius-Län, innan Herr Grefven der blef Landshöfding, och, såsom Grönvalls Cautionister, blifvit af hans Broder, Lands-Kamereraren Johan Grönvall, uppgifne rnne Personer, hvilkas vederhäftighet var allmänt känd, så att icke någon vidare åtgärd, än fästad uppmärksamhet på deras fortfarande vederhäftighet, varit att iagttaga, täcktes befria Sökanden från den honom ådömde ansvarsskyldighet^!, hvilken skulle föranleda dertill, att han kommer att betala hela Summan, sedan upplyst vöre, att de af Grönvall uppgifne Personer icke varit Löftesmän, och de verklige Caulionisterne aflidit förr än Krono-Fogden Grönvall erhöll afsked och icke lemnat någon tillgång efter sig.
Stats-Utskottet har härvid inhämtat, att Herr Landshöfdingen Grefve von Rosens underdåniga ansökning om befrielse af nåd från det ansvar, Kongl.
Kammar-Rättens Utslag och Kongl. Majrts Nådiga Dom honom ålagt, för den del af aflidne KronoFogden Grönvalls Balance, som tillhörde Grönvalls Cautionister att gälda, men hvartill de kunde sakna tillgång, är stödd på det förhållande, att Lands-Kamereraren vid tillfrågan uppgifvit a:ne af Herr Grefven för vederhäftige kände personer, att för Grönvall hafva iklädt sig uppbördsborgen, hvilket skall föranledt Herr Grefven att der - 46 Stats-Utskottets Betänkanden. om icke anställa vidare undersökning; men att denna Lands-Kamererarens uppgift sedermera funnits origtig, och a:ne andre varit Grönvalls Löftesmän, efter hvilka ingen tillgäng gifvits till godtgörande af den andel uti Balance, derföre de Bordt ansvara.