Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derjemte har Sällskapet stiftat en arbetsinrättning, hvars syftemål är att förskaffa arbetsförtjenst åt sådane behöfvande qvinnor, som genom ålderdom, bräcklighet och andra sådane orsaker äro urståndsätta att på annat sätt försörja sig och de sina.
Materialier till arbetena uppköpas af Sällskapet, och tillverkningarne antingen försäljas under hand eller utdelas som understöd åt behöfvande familjer.
Såsom välgörenhetsstiftelser till förmån för dem, som begagna undervisning vid härvarande allmänna läroverk, böra, utom Studiiskatten, som jemlikt Kongl. Brefven af den 4 December 1682 och den 1 Augusti 1728, utgår af kyrkorna i Halland, och till ett belopp årligen af omkring 66 R:dr af Konsistorium utdelas till studerande vid högre elementarläroverket från Hallands län; Socknegängs- eller så kallade djeknepenningarne, utgående från den del af Elfsborgs län, som hörer till Göteborgs stift, samt från Säfvedals, Askims och östra Hisings härader, och till belopp årligen af omkring 444 R:dr af Konsistorium utdelas till studerande vid nämnde läroverk från samma orter, samt den så kallade fattig- och premiekassan, deraf årliga utdelningsbeloppet uppgått till 165 K:dr, särskildt nämnas följande: a) Hvitfeldtska Stipendiifonden, om hvars tillkomst i det föregående är nämndt, och hvaraf afkomsten årligen utgör omkring 17,000 R:dr, som användes dels till stipendier åt Studerande från stiftet vid högre elementarläroverket och universiteterna, dels till arfvoden åt lärare och exercitiemästare vid läroverket, förökandet af dettas bibliothek m. m.
Under åren 1856—60 utanordnades från denna fond stipendier med ett sammanräknadt belopp af 58,475 R:dr, arfvoden 3,375 R:dr och till läroverkets bibliothek samt bokuppköp af obemedlade skolgossar 1,511 R:dr 87 öre; b) Ramziska dito, utgörande ett kapital af 1,125 R:dr, hvaraf räntan genom Biskopen och JustitieBorgmästai’en utdelas till stipendier åt studerande vid högre elementarläroverket; c) Faltzburgska dito, utgörande ett kapital af 1,000 R:dr, deraf Konsistorium årligen utdelar räntan till sådane vid Göteborgs högre elementarläroverk studerande ynglingar, som utmärka sig för flit och goda seder; d) Svahliska dito, hvars belopp utgör 3,200
R:dr, deraf afgälden är anslagen till understöd åt 4 de skickligaste och fattigaste ynglingar i Göteborgs trivialskola, som inkommit i 4:de klassen och äro födde i Marks eller Kinds härader.
Medlen förvaltas af Biskopen samt läroverkets Rektor; e) Lemmiska dito, utgörande ett kapital af 400 R:dr, derå räntan årligen utdelas till de mest behöfvande samt för dygd och flit utmärkte gossar i apologistklassen; f) Lundgrenska dito, utgörande ett belopp af 50 R:dr, hvars ränta är anvisad till trivialskolan; g) Andersonska dito, deraf räntan till belopp af 163 R:dr utdelas såsom understöd åt 8 studerande; h) En af Handlanden A.
Borgenström år 1856 testamenterad fond till belopp af 5,000 R:dr, deraf årliga räntan utdelas till studerande ynglingar.
Till stadens välgörenhetsanstalter må jemväl räknas den år 1856 här stiftade pantlåneinrättning, afsedd att medelst lån mot billig ränta för de fattigare folkklasserna afvärja de förderfliga verkningarne af enskilde långifvares hemliga ocker.
Enligt inrättningens räkenskaper utlånades under redogörelseåret 1860—-61, i 22,124 poster, 152,505 R:dr, och under samma tid inlöstes, i 19,512 poster, ett skuldbelopp af 136,822 R:dr.
Den vid bokslutet återstående utlåningssumman var 85,518 R:dr i 11,936 poster. 46 Göteborgs och Bohus län.
Arbetarebostäder.
Uddevalla stad.
I det föregående år antydt, hurusom Göteborgs stad varit mån om att bringa folkskolan i ändamålsenligt skick; men ett annat, för arbetareklassens lyftning föga mindre verksamt medel, arbetarebostäder, har af detta samhälle med icke ringare värma omfattats.
Sedan, på framställning af f. d. Handlanden E. G. Lindström, stadens innevånare år 1847 iklädt sig ansvarighet för kapital och 4 % ränta å en för ändamålet tecknad summa af 75,000 R:dr, samt stadens styrelse upplåtit passande tomtplatser i förstaden Vestra Haga, uppfördes på dessa tomter 10 större och mindre envåningshus af trä, innehållande 5 lägenheter med 2 rum och kök, 28 med ett rum och kök samt 16 enkla rum med spislar.
Hyrorna bestämdes för 2 rum och kök till 9 å 10 R:dr i månaden, för 1 rum och kök till 6 å 6| R:dr samt för ett enkelt rum till 4 R:dr.
Ar 1849 uppläts för ändamålet en ytterligare tomt i Nya Haga, hvarest uppfördes 2:ne större tvåvåningshus af trä, jemte tvätthus, bakstuga och andra erforderliga uthus.
Dessa boningshus innehålla tillsammans 40 lägenheter, deraf 16 utgöras af 1 rum med kök och skafferi samt 24 af 1 rum försedt med både spisel och kakelugn jemte skafferi.
Till hvarje lägenhet hör utomdess egen vedbod och del i vind.
Dessa lägenheter uthyrdes för 6| å 7
R:dr i månaden för rum och kök, samt 4 å 5
R:dr för spiselrum.
Bostädernas hyresgäster vid 1856 års slut voro 20 arbetskarlar, månadstjenare med flera dylika, 15 handtverksarbetare, 9 fabriksarbetare, 7 jernbärare m. fl. d., samt 38 enkor och äldre qvinnor.
Samfällda antalet af hyresgäster uppgick till 308, hvaribland 106 barn under 12 år.
Den samhällsnyttiga saken har ytterligare i än kraftigare mån främjats genom en enskild mans, numera framlidne Grosshandlaren Rob. Dicksons ädla frikostighet.
Genom 2:ne gåfvobref af den 28 Januari 1856 och 15 Juli 1857 anvisade han för ifrågavarande ändamål tillsammans 330,000 R:dr, hvaraf f skulle användas för Göteborgs stad och dess förstäder och J för Carl Johans församling.
Enligt af Kongl.
Maj:t faststäldt
Reglemente afser stiftelsen att med inflytande hyres- och räntemedel fortsätta byggandet af arbetarebostäder inom berörda kommuner, så länge behof deraf finnes vara för handen.
För hvardera kommunen är en särskild Bestyrelse.
Stiftelsen är för öfrigt ställd under kontroll af Landshöfdingen, som utser ledamöter i bestyrelserna och besörjer årlig revision af förvaltningen.
För Göteborgs stad med förstäder började byggnadsföretaget år 1857, och den 1 Oktober 1858 voro till uthyrning färdige 6 tvåvåningars boningshus af timmer, uppförda i Vestra Haga, hvarje hus innehållande 8 hushållslägenheter, bestående hvardera af 2 rum och kök med o nödiga uthus.
Ar 1859 företogs ytterligare uppförande å närgränsande tomter af 8 byggnader af mursten, jemte uthus, innehållande 64 hushållslägenheter, hvardera af 1 rum och kök.
Kostnaden för samtliga dessa byggnader är bokförd till 262,700 R:dr.
— För Carl Johans församling började verkställigheten likaledes år 1857 med uppförande i Majornas 3:dje rote af fyra tvåvåningars hus af mursten, hvilka ock den 1 Oktober 1858 voro färdiga, kostande tillsammans 69,000 R:dr, och innehålla hvartdera 8 hushållslägenheter om 1 rum och kök, källare och uthus, som uthyras för omkring 6 R:dr i månaden. 2. TJddevaHa..
Staden är belägen i en af berg omgifven, vacker och fruktbar dal, nära utloppet i Byfj orden af den å, som efter staden har sitt namn.
Enligt mantalslängderna var folkmängden år 1846: 3,480, år 1850: 3,607, år 1855: 3,820 och år 1860: 4,392.
Från 1846 till 1860 hade den alltså ökats med 912 eller 26J %.
— Af någon egentlig farsot har staden icke sedan år 1834 varit hemsökt.
Senare årens ökade rörelse och välmåga hafva uppmuntrat till inflyttningar.
Staden har 287 bebyggda och 21 obebyggda tomter.
Värdet af hus, tomter och jord uppskattades år 1860 sammanlagdt till 2,590,110 R:dr.
Fabriker. 47 Stadsjorden, 7 mantal, består af 5,197 tunnland, hvaraf 250 åker, 408 äng samt 4,539 skog och utmark.
Den öppna jorden, som användes endast till odling af säd, potates och foderväxter, har under de sista tio åren betydligt stigit i värde.
Potates. ° • n Arliga utsädet har uppgifvits vara på tunnland tunna Skördebelopp af utsädet i korntal på d:o » i 15:de 3 12:te i 10:de 1 9:de l 9:de i 10:de Prisen å skogsprodukter i orten hafva i allmänhet varit för en tolft plankor 6 R:dr, en tolft bräder 3 R:dr 50 öre, en famn ved af björk 15 R:dr, d:o al 13, d:o fur 12 och d:o gran 10 R:dr.
Dagsverksprisen hafva under senare åren i allmänhet utgjort för karl 90 och qvinna 50 öre.
Stadens handel har på senare tid tillväxt.
De hufvudsakligaste exportvarorna bestå af spanmål, trävaror och stål.
Kub.fot.
Tolfter. Centner.
o Aren 1851—55 utskeppades i medeltal » 1856—60 » » » 268,800 487,471 10,000 7,812 4,200 12,134 Importvarorna hafva förnämligast utgjorts af bomull, rått socker, sill, salt och stenkol.
Införseln af bomull tog sin början först år 1858, efter anläggning i staden af ett bomullsspinneri, och af rått socker 1859, efter återupptagande af ett äldre sockerraffinaderi.
Under åren 1858—60 infördes i medeltal 271,671 « bomull, och under de 2:ne sista af dessa år i medeltal 439,957 tE rått socker.
Under hela femårsskiftet infördes i medeltal årligen 8,468 centner sill, 13,895 kub.fot salt och 158,316 kub.fot stenkol.
Antalet af stadens egna fartyg, som vid 1850 års slut utgjorde 6 om 171 läster och 1855 4 om 122 läster, uppgick 1860 till 9 utrikes gående om 778 läster och 3 inrikes gående om 15 läster, jemte ångfartyget Uddevalla om 60 hästars kraft, hvarmed reguliera turer göras emellan Uddevalla och Göteborg.
Antalet af inklarerade fartyg utgjorde: 1 8 5 6. 1 8 G 0. Stycken.
Svenska 74 3,092 97 4,399 Utländska 80 2,624 42 1,856 Summa 154 5,716 139 6,255 Är 1860 uppgick stadens tulluppbörd utom konfiskationsmedlen till 55,912 R:dr 12 öre. o A stadens område äro 15 fabriker anlagde, hvaraf 3:ne tillkommit under ifrågavarande femårsperiod.
Af dessa nya anläggningar är i främsta rummet att nämna det mekaniska bomullsspinneri och väfveri, i förening med blekeri och färgeri, som blifvit anlagdt af Kampenhofs aktiebolag, hvilken anläggning utmärker sig ej allenast såsom en af de större i riket, utan ock för det storartade af byggnaden och beskaffenheten af tillverkningarne.
Samtlige fabrikernas tillverkningsvärde uppgick år 1860 till 782,361 R:dr, deraf på Kampenhofs aktiebolag ensamt belöper 597,657 R:dr. 48 Göteborgs och Bohus län.
Handlande, Handtverkare m. m.
Beträffande så väl fabrikerna sorn andra förädlingsyrken åberopas för öfrigt tab. N:o 7. Antalet af Uddevalla stads Handlande med deras betjening samt Handtverkare, inberäknade idkare af sådane näringar, som, utan att egentligen utgöra handtverk, icke äro att hänföra till handel eller fabrik, jemte deras arbetsbiträden, har under nedannämnde tider förhållit sig sålunda:
Handelsbetjening. åren 1831—40 i medeltal .. 47. 35. » 1841—50 » » .. 46. 44. år 1855 ... 58. 56.
» 1860 .. 84. 73.
I afseende å klasseringen af dessa sistnämnda hänvisas till tabellen N:o 9 b.
Handtverksidkarne utgjorde:
Lärlingar och andre arbetare. åren 1831—40 i medeltal 86. 45. 87. » 1841—50 » » 76. 54. 79. år 1855 69. 63. 85.
» 1860 66. 76. 95, hvarförutom sistnämnde år handtverksidkande till sjelfförsörjning utgjorde ett antal af 34.
Numera hålles i Uddevalla endast en marknad om året.
De å stadens område förut befintliga 3 större brännerier hafva blifvit nedlagde, och å det ena idkas numera ett större bryggeri.
Antalet af minuteringsställen för spritdrycker har under senare åren varit 22, och af utskänkningsställen 6.
Afgiften har år 1860 uppgått till 4,628 R:dr 25 öre för de förra och till 17,137 R:dr 20 öre för de senare.
Förtäring af rusgifvande drycker, som, att döma efter de vid stadens domstol förekomne fyllerimål, synnerligen af kringliggande socknars allmoge vid besök i staden varit missbrukad, anses emellertid på senaste tid, förnämligast bland stadens innevånare, hafva aftagit, sedan förbrukningen af öl och andra maltdrycker blifvit mera allmän.
Allmänna undervisningen besörjes af: 1. ett lägre Elementarläroverk, hvarest lärarnes antal ökats till 6, utom exercitiemästare uti sång, ritning och gymnastik, samt lärjungarnes antal till 100; 2. 2:ne Folkskolor med 3 lärare och 165 lärjungar.
Stadens utgifter för dessa skolor år 1860 utgjorde 1,338 R:dr 31 öre; 3.
Barnhusskolan och uppfostringsanstalten ä Gustafsberg, hvilken välgörenhetsinrättning genom donationsbref af den 10 April 1772 stiftats af Grosshandlaren i Uddevalla Anders Knape och hans hustru Catharina Hegardt, och hvartill gåfvos icke blott Gustafsbergs landeri, jemte åtskilliga ängar å stadens grund, samt säteriet
Gullmarsberg med 7 underlydande hemman i Skredsviks socken, utan ock åtskillig lösegendom och kapitaler, hvilka senare år 1860 uppgingo till ett belopp af 155,133 R:dr 33 öre.
Vid denna inrättning, som förvaltas af en Direktör i samråd med Uddevalla Borgerskaps äldste, åtnjuta 30 gossar intill 16 års ålder fritt underhåll, vård och uppfostran samt undervisning af 2:ne vid skolan anställde lärare.
Af årliga inkomsterna utdelas dessutom understöd till 120 fattiga barn inom länet med 25 R:dr till hvartdera, hvarjemte 30 o barn af olika ålder utpensioneras*hos välkända och pålitliga fosterföräldrar på landet.
Ar 1860 utgjorde inrättningens inkomster 18,988 R:dr 38 öre och utgifter 17,120 R:dr 11 öre; 4. en Flickskola stiftad år 1852 och underhållen medelst årliga bidrag af enskilde personer inom sam hället.
Omkring 80 flickor åtnjuta här undervisning af 2:ne lärarinnor i kristendom, skrifning, räkning och handarbeten; 5. en Söndagsskola inrättad för de å Ivampenhofs fabrik arbetande barn, och hvarest af särskildt anställd lärare undervisning meddelas i kristendom, skrifning och räkning m. m.
Helsö- och fattigvård.
Kommunikationer. 49 Härförutom är af enskild person inrättad en mindre skola för undervisning, lämpad för ynglingar, som ämna inträda i handel.
Helsovården besörjes af 2:ne Stadsläkare, af hvilka den ene jemväl är Provincialläkare, samt de i staden stationerade Regements- och Lasarettsläkare; hvarförutom en examinerad Badaremästare förestår en här inrättad fältskärs- och barberarestuga.
I staden finnes ett apothek, som innehar 2:ne apotheksprivilegier.
Vid den å stadens område belägna Gustafsbergs badinrättning och helsobrunn åtnjuta 48 fattiga sjuka kostnadsfritt bad och bostad, hvarjemte så många fattige, som det åstunda, få begagna helsokällan.
Fattigvården bestrides på förut öfligt sätt, dels medelst utpensionering på landet af sådane fattighjon, som tarfva full försörjning, dels ock genom understöd i penningar eller förnödenheter åt dem, som kunna till någon del sjelfva bidraga till sin bergning.
Antalet af utpensionerade fattighjon år 18G0 utgjorde 68, och antalet af dem, som samma år erhöllo bidrag till sin försörjning, 189.
Fattigvårdens utgifter och inkomster äfvensom understödstagarnes fördelning till kön och ålder utvisar i öfrigt tab. N:o 13.
I staden finnas för öfrigt följande välgörenhetsstiftelser: a) Elementarskolans donerade stipendiifond, deraf årliga afkomsten, 99 R:dr, utdelas åt lärjungar vid skolan; b) Ingmanska donationen, stiftad år 1842, hvarå årliga räntan, 60 R:dr, tilldelas ynglingar, som begagna samma läroverk; c) Brattska donationen, stiftad år 1793, hvars årliga afkastning, utgörande 475 R:dr 50 öre, utdelas till mindre bemedlade äldre fruntimmer; d) Brukspatron J.
Tralms donation, stiftad år 1851, hvars årliga ränta, 90 R:dr, tilldelas ett äldre obemedladt gift par, företrädesvis bland de så kallade pauvres honteux; é) Handlanden J.
Olssons donation, stiftad år 1848, hvars årliga ränta, 60 R:dr, fördelas bland 6 medellösa enkor; /) Mamsell M. D. Evers' donation af år 1846, hvars årliga ränta, 60
R:dr, tilldelas 5 fattiga fruntimmer; g) Fru Tranchells donation, hvaraf årliga räntan, 12 R:dr, tilldelas 2 fattiga enkor; K) Kammarherren M. af Christiernins donation, derå årliga räntan, 18 R:dr, tilldelas behöfvande inom samhället, efter Fattigvårdsstyrelsens bestämmande. o Ar 1859 stiftades i staden en filialbank med grundfond af 600,000 R:dr, dertill aktieägare tillskjutit J och Rikets Ständers Bank f, och har denna inrättning haft ett gagneligt inflytande på rörelsen inom orten.
o Ar 1860 hafva på alla Konti uttagningar och utbetalningar utgjort 4,222,693 R:dr 14 öre, samt insättningar och inbetalningar 4,233,812 R:dr 80 öre.
En sparbank, genom enskildta bidrag stiftad år 1836, har under loppet af de 25 år, som den varit i verksamhet, vunnit den förkofran, att vid 1860 års slut beloppet af delägarnes insättningar utgjorde 342,196
R:dr och bankens enskilda kapitalfond 43,204 R:dr.
Kapitalutlåningen uppgick samma år till 374,841 R:dr o och förvaltningskostnaden till 2,010 R:dr.
A insättningarne utgör räntan 5 för hundrade.
Vid den i staden inrättade telegrafbyrå utgjorde år 1860 antalet af afgångne telegrammer 1,274 och af ankomne 1,445.
Stadens allmänna landsvägar utgöra sammanlagdt ungefär 1 mil i längd.
Skjutsning sskyldigheten är upplåten på entreprenad, hvarför stadskassan har en årlig utgift af 325 R:dr.
Antalet af utgångne skjutshästar har efter 1855 år efter år minskats och utgjorde åren 1856—60 i medeltal 625.
Landsh.-Emb, uli Göteborgs o. Bohus län und. ber, för åren 1856—1860. k 50 Göteborgs och Bohus län.
Kongelfs stad.
Genom mer och mer utvidgad ångbåtsrörelse har staden direkta förbindelser med Göteborg, Marstrand, Lysekil med flere kusthamnar.
Muddring af det genom staden löpande vattendrag har flere år på stadens bekostnad fortgått, hvarigenom fartyg af 10 fots djupgående nu mera kunna från Byfjorden uppgå till sjelfva staden.
Efter den ödeläggande brand, som öfvergick staden år 1806, har den blifvit regelbundet indelad och i synnerhet på senaste tid efter förnyade eldsvådor försedd med flere vackra byggnader.
I anseende till de stegrade prisen å byggnadsmaterialier af träd hafva stenhus, såsom jemväl varaktigare, mera allmänt blifvit uppförde.
För öfrigt har innevånarnes trefnad blifvit befrämjad genom flera förbättrade anstalter, såsom stadens belysning med gas, gatornas och kajmurarnes omläggning och de förras förseende med trotoarer m. m., och har, så väl härigenom som genom öfriga allmänna arbeten, stadens arbetareklass tillskyndats en icke obetydlig arbetsförtjenst. 3.
Kongelf.
Stadens folkmängd, som år 1846 utgjorde 865 och år 1855: 932, var år 1860 ökad till 997, deraf 474 man- och 523 qvinkön.
Bebrukandet af den till staden donerade jord, som utgör 6 mantal med en ägovidd, utom de till stadstomter använda 65 tunnland och 26 kappland, af 1,381 tunnland 31,3 kappland, och hvarå i orten vanliga sädesslag, jemte potates och foderväxter, med fördel odlas, utgör ett af innevånarnes förnämsta näringsmedel.
Handeln har jemväl under de senare åren synbart ökats, äfvensom handtverkenema befinna sig på en bättre ståndpunkt än tillförene.
Spanmål har utgjort den hufvudsakliga M//orse/s-artikeln.
Föremålen för införsel hafva förnämligast varit fiskvaror och stenkol. o Nordre-elfs grunda utlopp har fortfarande varit hinder för en större skepp srör else.
Ar 1860 hafva från utländska hamnar inklarerat 4 Svenska fartyg om tillsammans 280 läster och 13 utländska om 467 läster, samt till utländska orter utklarerat 25 Svenska fartyg om 1,596 läster och 30 utländska om 1,490 läster.
Staden hade berörda år ej något eget fartyg.
Tulluppbörden uppgick 1851—55 i medeltal till 1,291 R:dr 34 öre, åren 1856—59 i medeltal till 1,493 R:dr 20 öre oell år 1860 till 2,710 R:dr 4 öre.
Antalet af stadens
Handlande med deras betjening samt Handtverkare och idkare af andra borgerliga yrken jemte deras arbetsbiträden, har nedannämnde tider utgjort:
Handels- Handtverks- helsning. mästare.
Lärlingar och andre arbetare. åren 1831- —40 i medeltal 22. 4. 30. 4. 9. » 1841- —50 » » 22. 13. 26. 8. 9. år 1855 .. 21. 17. 29. 12. 14.
» 1860 .. 17. 18. 30. 13. 12, hvarförutom 8 personer utan biträden idkat handtverk såsom försörjningsmedel.
Beloppet af kronobevillningen utgjorde:
För handel.
För handtverk. åren 1831—50 i medeltal 187 R:dr 50 öre. 119 R:dr 58 öre. år 1855 254 » 50 » 112 » 50 » » 1860 420 » 50 » 116 » 50 » Undervisningsanstalterna utgöras af en pedagogi med en lärare, jemte en biträdande lärare, och i medeltal 30 lärjungar, en folkskola med en lärare och omkring 37 lärjungar, hvarförutan 2:ne enskilda läroanstalter finnas, en för flickor med omkring 14 lärjungar och en gemensam för gossar och flickor med 15 lärjungar.
Handel m. m. 51 Af den 1829 stadfästade s. k.
Sivertssonska stipendii-stiftelsen, hvars tillgångar i frälseräntor och utlånt kapital uppgå till omkring 9,000 R:dr, användes afkastningen till understöd åt lärjungarne vid stadens pedagogi, enligt stiftarinnans föreskrift.
Af det årliga arrendet för Bohus fästnings tomter, 121 R:dr, är öfverskottet utöfver den till Kronan med 4| R:dr utgående tomtöreafgift äfven bestämdt till fattiga barns uppfostran och öfverlåtet för sådant ändamål till Folkskolestyrelsens förfogande.
Helsovärden besörjes af en särskildt antagen Stadsläkare.
Något allmänt sjukhus finnes icke.
Fattigvården handhafves efter å allmän sockenstämma i öfverensstämmelse med gällande fattigvårdsstadga fastställda grunder.
För detta ämne hänvisas för öfrigt till tab. N:o 13.
Till uppmuddring af Nordre-elf ofvan Högebro har staden användt omkring 5,000 R:dr.
För allmänna rörelsens befrämjande har staden derjemte visat berömlig sorgfällighet medelst torgs och gators planering, förbättrad stensättning, hamnbyggnadens utvidgning m. m.
Bland nya byggnader förtjenar särskildt omnämnas en större och ändamålsenlig torkria för spanmål. 4z.
Folkmängden, som år 1850 var 553 och år 1855 647, hade år 1860 ökat sig till 941, deraf 381 manoah 560 qvinkön, oberäknad den till Carlstens fästning hörande personal, som sistnämnde år utgjorde 114, deraf 41 man- och 73 qvinkön, förutom garnisonen och arbetskommenderingarne.
Den till Marstrandsön närbelägna Koön, 1 mantal krono oförmedladt, är till staden för mulbete donerad.
Den utgör en areal af 1,446 tunnland 10 kappland och innehåller åtskilliga bebyggda lägenheter, hvil kas utarrenderande bereder en årlig inkomst af 1,937 R:dr.
Staden har förlorat och icke kunnat återvinna någon betydenhet såsom handelsplats alltsedan den tid, då den var privilegierad frihamn, och sillfisket jemväl upphört.
Läget lämpar sig icke för bedrifvande af någon vidsträcktare inrikes handel, och det enda här tjenliga föremål för industri i större skala synes numera vara storfiske.
Stadens ekonomiska tillstånd har emellertid under ifrågavarande femårsperiod något förbättrats.
Af exportvaror är endast att nämna spanmål, deraf åren 1851—55 skeppades i medeltal 214,957 kub.fot, åren 1856—59 d:o 243,880 och år 1860: 53,396 kubikfot.
För direkt införsel från utlandet voro under nämnde tid ej andra föremål än sill från Norrige.
För öfrigt har handeln varit inskränkt till utminutering för ortens förbrukning af varor, hämtade hufvudsakligen från Göteborg. o Ar 1859 blef nederlagsrätt staden beviljad, men, såsom beroende af magasinsbyggnader, kom den under ifrågavarande tidskifte ej att begagnas.
Stadens handelsflotta utgöres af ett fartyg om 121 läster för utrikes sjöfart, och 3 båtar för inrikes sjöfart.
Tulluppbörden, som åren 1851—55 i medeltal var 2,824 R:dr, uppgick åren 1856—59 i medeltal till 6,044 R:dr 91 öre och år 1860 till 1,024 R:dr 25 öre.
Antalet af dem som i Marstrand idkat handel och rörelse utgjorde:
Handels- betjening.
Handtverks- mästare.
Lärlingar och andra arbetare. åren 1831—40 i medeltal 12. 4. 14. 2. 2. » 1841—50 » » 9. 5. 15. 5. 6. år 1855 13. 10. 15. 5. 6. » 1860 10. 11. 15. 7. 6, hvarförutom 4 qvinnor idkat nipperhandel, och 6 personer idkat handtverk, utan biträden, såsom försörjningsmedel. 52 Göteborgs och Bohus län.
Strömstad.
Bevillning en till Staten utgjorde:
För handtverk åren 1831—1850 i medeltal 154 R:dr 59 öre. 88 R:dr 50 öre. år 1855 206 » — 26 » 62 » » 1860 255 » — 51 » 50 » Rättigheten att utminutera och utskänka bränvin har emot afgift till stadskassan åren 1856—60 varit upplåten till bolag, som hållit 1 utminuterings- och 3 utskänkningsställen.
Staden har ett lägre Elementar-läroverk, der, uti 2 klasser en Rektor och en Kollega undervisat i medeltal 25 ynglingar, samt en folkskola och en af Göta Artilleri-Regemente underhållen skola för artilleristbarn, dessa 2:ne förenade, hvarest en lärare undervisat i medeltal 60 barn, hvarförutom ett så kalladt barnhem nyligen stiftats, der omkring 18 smärre barn blifvit af en lärarinna handledde.
För helsovården har staden sedan år 1849 gemensam läkare med garnisonen å Carlstens fästning.
I staden finnes ett privilegieradt apothek.
Fattigvården handhafves af en dertill utsedd komité.
Till utgifterna anskaffas medel utöfver tillgänglig ränteafgäld å donerade fonder m. m. genom uttaxering å stadens innevånare (se tab. N:o 13).
Sedan den år 1843 af ett aktiebolag, med kapital af omkring 15,000