Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Då i fortsättningen till protokollet fogade anföranden inryckas i texten, kommer underskriften att i regel, likasom här, uteslutas.
2 Orden skulle t. o. m. förekomme äro tillskrivna i marginalen. 11 162 Den 5 Juni 1812 frågor.
Är han anfallen till sitt goda namn och rygte?
Den Nämnd Utskottet föreslagit förkastas, emedan •
Parterna ej böra känna sina Domare, förr än målet är instämdt. 4:o
Att då den åklagade skriftens innehåll hör under Lagens åtgärd, anses Författaren altid som smädare, så framt han ej före skriftens publicerande gjort målet anhängigt vid vederbörlig domstol. 5 :o Att böter efter denna lag afpassas efter förbrytarens förmögenhet, och förvandlas efter allmän lag.
Friherre Stael von Hollstein, Corf. Ludv.
Att då en förfördelad vill anställa laga tilltal, namngifver sig författaren (och) eller öpnas namnsedeln genast.
Obehörigt att enskildte personer i allmänna papper införa omdömen om Rikets relationer med främmande magter.
Grefve Schwerin, F. B. föreslår Tryckfrihets Lagens närmande till likhet med den Brittiska, samt att 2ne Jurys måtte inrättas, den ena att pröfva om skriften bör komma under åtal, den andra att bestämma straffet, som då det består i böter, afpassas efter den brottsliges förmögenhet.
Att i den mon friheten är stor, bör missbruket deraf, strängare straffas.
Att de 2ne Punkterna i Kongl. Maj :ts nådiga Proposition fordra särskildta Betänkanden.1 Beredningen åtskildes kl. 1 a/4.
In fidem Aug. von Hartmansdorff. 1 Jämför i fråga om Heijkenskjölds, Spaldencreutz’, Löwenhjelms, Stael von Holsteins och Scliwerins anföranden, utskottets plenarprotokoll den 4 juni, ovan sid. 153 ff. och där i noter givna hänvisningar!
Den 5 Juni 1812 163 34.
Justeradt d. 10 Juni 1812. A. G.
Fredagen d. 5 Juni kl. 10 förmiddagen sammanträdde R. H. S.
Constitutions Utskott på Fördelningar, då af Andra Fördelningen Protocollen hällne i Stats Rådet öfver Justitiae Ärender för följande dagar genomlästes: för d. 11 Juli 1811, 18, 25 s. m., 1 Aug., 15, 30 s. m.
Fördelningen åtskiljdes kl. 1.
In fidem Leonh. Palmblad. 164 Den 8 Juni 1812 35.
Den 8 Juni 1812 f. m. Justeradt d. 10 Juni 1812. A. G. Mörner.
Måndagen den 8 Junii kl. V, 11 föremiddagen sammanträdde R. H. S. Constitutions Utskott in Pleno, då Herrar Kammarherre Silfverstolpe, Öfverste Schönström, Borgmästarne Nensén, Ullberg och Egge, samt Riksdagsmännen Bengt Andersson och Lars Israelsson voro frånvarande.
Justerades Protocollen för den "22, 25, 26, 27, 29 och 30 Maji samt 2 Juni.
Då vid emottagandet af de af HofCansleren meddelade, och af honom sjelf vid serskildte tillfällen förde Protocoll, Utskottet beslutit, att desse, såsom innehållande ämnen, till större delen genom allmänt tryck förut kände, ej skulle uppläsas, utan för hvar och en af Utskottets Ledamöter, som derom önskade taga en närmare kännedom, vara att serskildt tillgå, frågade Hörr Grefven och Ordföranden, om samma Protocoll af dem, som sådant behagade, nu voro genomläste, och i detta fall finge återlemnas.
Hvilken fråga med ja besvarades, och beslöts att nämde Protocoll skulle HofCansleren tillställas.
Herr Grefven och Ordföranden upläste 3 1 :o Ett af Theologi® Doetorn och Kyrkoherden Herr J. J. Hedrén ingifvit
Memorial,2 hvaruti föreslås den ändring af Tryckfrihets förordningens 1 § och 2 morn., att skrifter i Religions ämnen, före utgifvandet skulle af vederbörande autoriteter undergå granskning, men att dessa autoriteter i intet fall måtte äga rätt, att förbjuda allmängörandet af deras innehåll, utan endast i vissa fall, så ofta arbetets beskaffenhet det fordrade, såsom ett vilkor dervid föreskrifva nyttjandet af latinska språket.
Herr Borgmästaren Nordström begärdte att detta Memorial måtte läggas på bordet.
Herr Grefven och Ordf. proponerade, och Utskottet beslöt, att nu förehafde
Memorial skulle öfverlemnas till den för Tryckfrihets Lagens granskning nedsatte Beredning.3 Föredrogs: 1 Stycket fr. o. m. orden Herr Grefven etc. t. o. m. orden latinska språket återfinnes i C. V. M. 1810—1815, sid. 331. 2 Memorialet tryckt i C. U. U. 1810—1815, sid. 331 ff. 3 Stycket fr. o. m. orden Herr Borgmästaren Nordström etc. t. o. m. orden nedsatte Beredning återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 333.
Den 8 Juni 1812 165 2 :o Utdrag af Protocollet hållit hos Hederv.
Bonde Ståndet d. 3 Juni 1812, innehållande Ståndets beslut, att till ConstitutionsUtskottet remittera ett af Riksdagsmannen Eric Svensson från Bohuslän ingifvit Memorial,1 hvaruti hemställes, om det icke kunde blifva Justitia Ombudsmannen uttryckeligen föreskrifvit, att, ifrån den stund förteckning på sådana hos Kongl.
Majst under Riksdag, af Riksens Ständer i allmänhet, Stånden hvar för sig, eller af en hel Landsort eller Stad, andragne underdåniga besvär, sorn icke innan Riksdagens slut kunna af Kongl. Majst i nåder afhjelpas, af Ståndens Cancellier honom tillställes, med sorgfällighet iakttaga allt, hvad på dess Embete ankommer, för att befordra deras skyndsamma slut, och i dess berättelse vid nästa Riksdag uppgifva, hvad anstallt han dertill vidtagit, och hvarpå ett sådant slut då kan bero.
Hvilket Memorial skulle till Utskottets Andra Fördelnings bepröfvande öfverlemnas.
Nu uppkommo Herrar Öfversten Schönström och Borgmästaren Nensén och intogo sina rum.
Herr Grefven och Ordför. anmälte:2 att, då någre anmärkningar i anledning af ConstituUtsbs sistl Riksdag, under d. 10 Oct. 1810, sammanfattade Betänkande rörande Tryckfriheten, från Högv. Preste- och Vällofl. Borgare
Stånden ej ännu till Utskottet inkommit, vore härigenom den Afdelning af Utskottet, som fått sig uppdragen behandlingen af alla till Tryckfriheten hörande eller dermed gemenskap ägande frågor, numera hindrad, att med detta ämne taga befattning, och deröfver ingå i några öfverläggningar förr, än Beredningen i ett sammanhang och i hela dess vidd kan komma i tillfälle att börja dess förrättning.
Herr Grefven och Ordf. proponerade Utskottet at skilja sig på Fördelningar, hvarefter På Andra fördelningen, sedan Herr Kammarh.
Silfverstolpe uppkommit, läsningen fortsattes af Protocollen öfver Justitia:
Ärender, hällne i Stats Rådet, hvaribland nu genomgingos protocollen för den 5 Sept. 1811, 12, 19, 26 s. m., 4 Oct., 10 s. m.
Fördelningen åtskiljdes kl. 3/4 till 1.
In fidem Leonh. Palmblad. 1 Tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 422 ff. 2 Stycket fr. o. m. orden Herr Grefven etc. t. o. m. orden kunde inväntas återfinnes ibid., sid. 333. 166 Den 10 Juni 1812 36.
Den 10 Juni 1812.
Justerat d. 23 Junii 1812. A. G. Mörner.
Onsdagen den 10 Junii 1812, kl. 1/2 10 föremiddagen sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskott in Pleno, då alla dess Ledamöter [voro närvarande], utom Herr Assessor Arosenius och Riksdagsmannen Anders Israelsson [som] voro frånvarande, den förre i Conscript.
Borgare Ståndets Talman Direeteuren och Riddaren Schivan kom äfven tillstädes.
Justerades Protocollen för den 4, 5 och 8 dennes.
Uplästes,1 remitterade från Vällofl. Borgare Ståndets Plenum den 9 dennes, anmärkningar af Herr Assessor Arosenius, Lagman Sandberg och Lagman liundberg 2 vid Constitutions-Utskottets från förra Riksdagen i Örebro framlagde Betänkande angående förbättringar i Tryckfrihetslagen.
Uplästes Utdrag af Protocollet, hållit hos Högvördige PresteStåndet den 9 dennes, innefattande Doctor Hedréns, Biskop Faxes, [Doctor] Almquists och Professor Forssells anföranden i nyssnämde ämne,2 hvilka blifvit till Constitutions Utskottet remitterade, med förklarande att Ståndet instämmer i de af Doctor Hedrén gjorde anmärkningar, samt i likhet med hvad Biskop Faxe föreslagit, önskar, att Utskottet må utlåta sig öfver de af Ståndet vid Tryckfrihetslagens antagande gjorde anmärkningar och förbehåll.
Alla dessa handlingar skulle till Utskottets öfver Tryckfrihetsmål nedsatte Beredning öfverlemnas.
Föredrogs Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 9 innevarande, angående återremiss af Constitutions Utskottets från sistl.
Riksdag hvilande Betänkande om Grundlagsfrågornas behandlingssätt hvarvid Herr Rothlieb, Carl Fredric, Friherre af Wetterstedt, Gustaf och Friherre Cederström, Jacob, gjort anmärkningar, som nu uplästes och öfverlemnades till närmare pröfning af Utskottets andra Fördelning.4 1 Stycket fr. o. m. orden Uplästes, remitterade från etc. t. o. m. orden Beredning öfverlemnas återfinnes i C. U. M. 1S10—1815, sid. 334. 2 Anmärkningarna tryckta i C. U. M. 1810—1815, sid. resp. 335 ff., 337 ff. och 341 ff. 3 Anförandena tryckta därstädes sid. resp. 346 ff, 353, 353 och 356. 4 » » » * » 433 ff., 436 ff. och 439.
Den 10 Juni 1812 167 Uplästes Utdrag af Hedervärda Bonde Ståndets Protocoll för den 4 Junii, med intygande att Riksdagsmannen Jöns Hermansson från Norbottens
Län blifvit utsedd till Suppléant i Constitutions Utskottet för Anders Åberg, så länge han vore af sjukdom hindrad.
Plenum uplöstes kl. 12, hvarefter på Andra Fördelningen lästes Protocollen, hällne i Stats Rådet öfver .Justitia Ärender för den 17 October 1811, 24, 31 s. m., 7 November.
Fördelningen åtskildes kl. 1.
In fidem Protocolli Aug. von Hartmansdorff. 168 Bilaga till protokollet den 10 Juni 1812 Pro Memoria.1
I korthet innehåller det till Preste ståndet ingifna Dictamen först, förslag till ändringar eller tillägg vid Constitutions Utskottets sista riksdag aflåtna betänkanden om grundlagarna, och derefter tankar i anledning af Konungens nåd. proposition. a. I Constitutions-Utskottets betänkande föreslås följande ändringar, redactioner eller tillägg: b. 1. §. 2. mom.
Periodiska skrifter i stället för Veckoskrifter. c. 1. §.
4. mom. förändras mot slutet på detta sätt:
Om Hof Cancelleren är på samma ställe, der Boktryckaren sig befinner. d. 1. §.
5. mom.
Af Boktryckaren väl kände, i Sverge boende, bofaste och vederhäftige män. e. 1. §. 6. mom.
Periodiska skrifter för veckoskrifter. f. 1. §. 7. mom.
Ordet icke i sista meningen flyttas ned till näst framför företer. g. 2. §. 2. mom.
Ordet tydligen går ut. 3. §.
Orden klart uttryckt gå ut. h. 3. §. 2. mom.
Sanningar sättes i stället för sanning. i. 3. §.
Orden klart uttryckt gå ut.
Här synes proportionen mellan böterna vara illa beräknad, i jemförelse med följande momenterna.
Derföre föreslås här samma straff, som i allmänna Lagen Missg. B. 1.
Cap. 1. §. bestämmes för samma förbrytelse. k. 3. §. 9. mom.
Ordet tydligen går ut. 1. 3. §. i slutmeningen behålles ordet Domstolen i stället för Nämnden. m. 4. §.
2. mom. föreslås denna redaetion:
Trenne timmar föi r än något dagblad eller periodisk skrift till försäljning eller till spridande på hvad annat sätt som hellst utgifves, skall deraf alltid ett exemplar öfverlemnas i Stockholm till TLofCancelleren och i hvarje annan ort till hans förordnade ombud.
Detta bör ske kl. 6. om morgonen, så att utgifningen kan kl. 9 begynnas.
— Emot slutet föreslås:
Af alla andra skrifter skall likaså ett 1 Bland de numrerade utdrag ur ståndens protokoll m. m.. som äro fogade till utskottets plenarprotokoll för den 10 juni 1812 förekommer, inhäftad omedelbart efter bil. 2, (utdrag av protokollet hos prästeståndet den 9 juni 1812) ovanstående promemoria.
Den är, enligt Sam Clasons anteckning på avskriften troligen skriven med Hedréns band, så när som på sista stycket (fr. o. m. Pr.Ständet ... t. o. m. ... företagas), vilket är skrivet med okänd stil.
Bilaga till protokollet den 10 Juni 1812 169 exemplar till H of C ancelleren eller hans Ombud aflemnas dagen förrän de till försäljning eller spridande på hvad sätt som hellst utgifvas. n. 4. §.
3. mom. föreslås denna redaetion:
Anser H of C ancelleren eller dess Omhud något dagblad eller periodisk skrift innebära förbrytelse emot något af de i 3.
§. uppräknade momenter af denna lag, ege han — m. m.
Och derefter: Anser Hof Cancelleren eller dess
Ombud någon annan skrift innebära förbrytelse mot något af de i 3.
§. uppräknade momenter af desina o. lag, åligge honom m. m.
Mot slutet föreslås att, orden {före) icke före utgif ningen, men, må gå ut. p. Likaså, att tillägget måtte gå ut. q. 4. §. 4. mom.
Något framdeles tillgörande är ett onödigt tillägg. r. 4. §. 6. mom.
Tillstyrkes för enskilt mans säkerhet, att hvarje förolämpare i skrift vore skyldig att äfven lagligen tilltala sin vederpart.
Eller ock, att någon publik aktor borde förordnas, till skyddande för enskilta, som ej hade tid eller lust att uppsöka förolämpar en. s. 4. §. 11. mom.
I stället för 4:de, 7 :de, 9 :de, 10 och 13 :de mom. af 3 :dje §. föreslås: något af de i 3. §. uppräknade momenter.
Jemför 4. §. 3. mom. -— t.
Skulle å någon sådan quarstad läggas, och Kongl. Majis befallning om dess ytterligare fortfarande, icke innom en månad bokhandlaren meddelas, anses den som lagligen upphäfven. u. Vid 5.
§. föreslås bibehållandet af det i Tryckfrihets förordningen föreskrifna Rättegångssättet i stället för den invecklade Jury som i Constitutions Utskottets betänkande proponeras. 1— Härvid observeras dock 1 :o
Att i frågor om svarande part, 2— namnsedeln må, vid rättegångens början, öppnas. 2 :o
Att ett hårdt ansvar må träffa den åklagare, som utan orsak drager en författare i dagen: och att författaren dessutom må njuta ett fullkomligt skadestånd, då han vid rättegångens slut finnes oskyldig. -— Dessutom hemställes till Utskottets jemkning och redaetion de öfriga delarna af denna §. — v. Slutligen tillstyrkes bifall till Konungens proposition i de tvenne der framställda punkter och anföras skälen dertill.
Ståndet begär, at Dess anmärkningar emot Tryckfrihets Lagen och i synnerhet 3. § :n, väkte vid Författningens antagande, måtte af Utskottet nu til pröfning företagas.
Den 10 Juni 1812 37.
Justerat d. 11 Junii 1812. A. G. Mörner.
Onsdagen den 10 Junii Kl. 12 middagen sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskotts nedsatte Beredning öfver Tryckfrihets-mål, då dess samtel.
Sedan ifrån Utskottets Plenum blifvit öfverlemnade Presteoch Borgare Ståndens anmärkningar vid Constitutions-Utskottets från sista Riksdag hvilande Betänkande om förbättringar i Tryckfrihets-lagen, blefvo dessa anmärkningar genomgångne på samma sätt som de från Ridderskapet och Adeln förut inkomne, så att först företogs från 1 Högvördige Preste Ståndet:
Doctor Hedréns anförande att :2 I 1 § 2 mom. införes Periodiska skrifter i stället för Veckoskrifter.
1 § 4 mom. förändras mot slutet på detta sätt:
Om HofCanzleren är på samma ställe der Boktryckaren sig befinner. 1 § 5 mom.
Af Boktryckaren väl kände, i Sverige boende, bofaste och vederhäftige män.
1 § 6 mom.
Periodiska Skrifter för Veckoskrifter. 1 § 7 mom.
Ordet icke i sista meningen flyttas ned till näst framför företer. 2 § 2 mom.
Ordet tydligen går ut. 3 § 1 mom.
Orden klart uttryckt gå ut. 3 § 2 mom. samma ord gå ut.
Sanningar sättes i stället för sanning. 3 § 3 mom.
Böterna synas van passade, hvadan här föreslås samma straff som 1 Cap. 1 § MissG Balken bestämmer. 3 § 9 mom.
Ordet tydligen går ut. 3 § i slutmeningen bibehålles ordet
Domstolen i stället för Nämnden. 4 § 2 mom.
Föreslås denna redaction: 1 Stycket fr. o. m. orden Sedan ifrän t. o. m. orden såsom förenämdt är återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 357 ff. 2 Jämför utskottets plenarprotokoll den 10 juni, ovan sid.
166 och där i not given hänvisning!
Den 10 Juni 1812 171 Trenne timmar förr än något
Dagblad eller Periodisk skrift till försäljning eller till spridande på hvad annat sätt sorn häldsi utgifves, skall deraf altid ett exemplar öfverlemnas i Stockholm till HofCanzlern och i hvarje annan ort till hans förordnade Ombud.
Af alla andra skrifter skall likaså ett exemplar till HofCanzlern eller hans Ombud aflemnas dagen förr än de till försäljning eller spridande på hvad sätt sorn häldst utg ifvås. 4 § 3 mom.
Föreslås denna redaction: Anser HofCanzleren eller dess Ombud något Dagblad eller Periodisk skrift innebära förbrytelse emot något af de i 3 § upräk nade momenter af denna lag, åge han m. m.
Anser HofCanzleren eller dess Ombud någon annan skrift innebära förbrytelse mot något af de i 3 § upräknade moment er af denna lag, åligge honom — m. m. mot slutet föreslås att orden icke före utgifningen, men, må gå ut.
Likaså att tillägget må utgå. 4 § 4 mom.
Något framdeles tillgörande är ett onödigt tillägg. 4 § 6 mom.
Hvarje förolämpare i skrift borde vara skyldig att äfven lagligen tilltala sin vederpart.
Actor förordnas till den enskiltes skydd, som ej hade tid eller lust att upsöka förolämparen. 4 § 11 mom.
I stället för 4, 7, 9, 10 och 13 mom. af 3 § föreslås: något af de i 3 § upräknade moment er.
Jemnför 4 § 3 mom.
Skulle å någon sådan quar stad. läggas och Kongl. Maj:ts befallning om dess ytterligare fortfarande icke inom en månad bokhandlaren meddelas, anses den sorn lagligen upphäfven.
Vid 5te § föreslås bibehållande af gamla Rättegångssättet, och Jury förkastas; med följande anmärkningar: 1 :o Namnsedeln må öpnas vid Rättegångens början. 2 :o Hårdt ansvar för den som utan orsak drager författare i dagen; men att han dessutom må njuta fullkomligt skadestånd om han vid Rättegångens slut befinnes oskyldig.
Herr Biskop Faxe. att de anmärkningar Högvördige PresteStåndet, vid Tryckfrihets lagens antagande gjorde deremot och i synnerhet mot 3 § deraf, måtte af Constit.
Utskottet tagas i öfvervägande. 1 1 Jämför ifråga om Faxes, Almquists och Forssells här refererade yttranden utskottets plenarprotokoll den 10 juni, ovan sid. 166, samt där i not givna hänvisningar! 172 Ilen 10 Juni 1812 Herr Doctor E. A. Almquist anser det nog hårdt, om man ej, vid svårt straff, finge trycka anmärkningar emot Embetsmäns eller andras åtgärd, utan att hafva förut ordentl. anklagat dem vid Domstol, men Att namnsedeln utan omgång och hinder måtte öfverlemnas till Domstolen så fort en tryckt skrift der blifvit anhängig och brottslig befunnen.
Att Utgifvare och Redacteurer af Dagblad böra vara välfrägdade personer, och af HofCanzleren eller dess Ombud kända.
Forssell anser en författares anonymitet ej förtjena den helgd, att något skadestånd honom tillerkännes, om hail blifver oskyldig förklarad.
Från V ållo fl. Borgare Ståndet.1 Assessor Arosenii anförande, att felagtigheterna i Tryckfrihets Reglementet nu måste afhjelpas, ehvad sättet dertill och sjelfva ändringarne vid föregående
Riksdag eller nu först blifvit upgifna, endast dervid iagttages att sjelfva punkten eller momentet som de angå varit från förra Ständer till förändring anmäldt.
Att HofCanzleren må förskonas ifrån att genomse Tidningar förr än de utgifvas.
Utskottets från sista Riksdag hvilande Betänkande förkastas, såsom uphäfvande Tryckfrihetens grundval och förnekande den rättighet, som i 86 § Regeringsformen är Svenske män förbehållen.
Deremot föreslås: 1 :o Att utgifvare af tidskrifter anmäle sig hos HofCanzleren och stånde författare ansvar, intill dess han, genom företedd namnsedel är angifven. 2 :o
Då någon vill åtala anonym skrift dömme först Tryckfrihets Comitén, om något åtal bör äga rum, då namnsedeln genast brytes. 3 :o Åklagaren instämme författaren till Svea HofRätt och rubricere målet genast. 4:o HofRätten sammankalle en Nämnd, bestående af hela TryckfrihetsComitén, och dessutom af 12 uplyste och välfrägdade män, hvaraf parterna välje 6 hvardera. 5 :o Nämnden yttrar sig efter flesta rösterna om
Skriften ej blott till sin ordalydelse utan åsvftning är brottslig efter den rubrique Åklagaren åsatt. 6 :o En af Regeringen åtalad och af Nämnden brottslig befunnen skrift uphöre aldeles.1 1 Jämför i fråga om Arosenius’, Sandbergs och Låndbergs här refererade yttranden utskottets plenarprotokoll deri 10 juni, ovan sid.
166 samt där i not givna hänvisningar!
Den 10 Juni 1812 173 Herr Lagman Sandbergs yttrande att han anser betänkeligt att införa en Opinions Nämnd, som för sina domslut ej ägde annat rättesnöre än öfvertygelse, i synnerhet då Svenska lagen fullkomligen skyddar en anklagads oskuld.
Att då Domare i Öfverrätt till antalet 7 äro berättigade att döma öfver lif, ära och egendom, så kunde Nämnden lämpligen inskränkas till ett lika antal bestående af 1 eller 2 prester, två Lagfarne samt 2 eller 3 andre lärde och dygdige män, som af Konungen nämnas, i likhet med alla andra Domare.
Det nya Edsformulairet, såsom afvikande från det vanliga kunde hos den enfaldige föranleda en jemnförelse till det sednares förringande.
Domstolen bör då först hänskjuta skriften till bedömmande af en Jury, när hon synes honom tvåtydig.
Nämndens röstande med Ja och Nej är ej tillfyllestgörande, emedan Åklagares möjliga okunnighet eller misstag i målets rubricerande kunde åstadkomma den brottsliges frikännande.1 Herr Lagmannen Landberg förkastar Jury och föreslår att
Åklagare må vända sig antingen till Domaren eller Tryckfrihets Commitén.
I förra fallet afgöres genom préliminaire
Utslag huruvida anledning till klagan finnes, då namnsedeln öpnas, och målet behandlas summario processu enligt Rätteg.
I sednare fallet kan man öfver Allusioner och dylikt förvänta sig ett oväldigt bedömmande af Tryckfrihets-Comitén, som lemnar sitt utlåtande till sökanden, hvilken hos
Domaren äger att anställa talan emot Boktryckaren intill dess han namnsedel företer; hvarefter målet behandlas summario processu, såsom förenämdt är.1 Beredningen åtskildes kl. 1/2 til 2.
In fidem Aug. von Hartmansdorff. 174 Den 11 Juni 1812 38.
Den 11 Juni 1812 f. m. Justerat d. 11 J unii 1812 A. G. Mörner.
Thorsdagen den 11 -Junii, Kl. 1/2 10 förem i ddagen sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskotts nedsatte Beredning öfver Tryckfrihets mål, då dess samtel.
Sedan Beredningen i dess föregående sammankomster tagit kännedom af de anmärkningar, som nu i Riks-Stånden hufvudsakligen blifvit gjorda vid Constit.
Utskottets från sista Riksdag hvilande Betänkande öfver Tryckfrihetslagen, hemställde 1 Herr Grefven och Ordföranden om icke 5 § deraf, angående Rättegångs sättet i Tryckfrihets brott, vore ett ämne som pneliminariter borde afhandlas, emedan dess afgörande, hvilket vore nödvändigt för att bringa enhet i de öfriga rättelserna af denna lag, likväl ej lade band på deras mening och innehåll?
Bifölls; och Beredningen företog till ompröfning, huruvida vid 2 brott emot Tryckfrihets lagen (skola afgöras på vanligt Rättegångssätt eller genom) en så kallad Jury (Nämnd) är användbar.
Beredningens Ledamöters pluralitet3 instämde uti det beslut, att allt åtal emot Tryckfrihets lagen kunna af en så beskaffad
Nämnd till afgörande upta.gas.
Derefter sattes i fråga huruvida Tryckfrihetsmål vid alla tillfällen skola, af Jury afgöras, hvilken mening af Beredningens pluralitet blef antagen, men hvaremot yttrades följande särskildta tankar-, nemi.: 1 :o Att Domaren måtte bestämma när han anser målet af den 1 Stycket fr. o. m. orden Sedan Beredningen t. o. ra. nätt opp de flesta rösterna, är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 361.
2 Ordet vid är tillskrivet ovan raden.
3 Här har ursprungligen stått:
Då Beredningens Ledamöter enliälj?) deruti instämde, att
Tryckfrihets brott ej äro af den liandgripeliga beskaffenhet, sora medgifver en kraftig tillämpning af lagens bokstaf, utan ofta bero af ett tvetydigt ordaförstånd, som skulle gifva en vådelig utsträckning åt Domarens pröfning; men att ett Domslut grundad! allenast på öfvertygelse är enda medlet, att vid sakers vrängda framställning (förena rättvisa med) åstadkomma billigt straff och hastig Lagskipning, så kunde den anklagades säkerhet och lagens krav ej bättre förenas, än om parterna gemensamt valde Domare, som afgjorde tvisten efter öfvertygelse: hvadan Beredningen enhälligt antog, att alla Förbrytelser (emot Tryckfrihetslagen etc. se ovan i texten!)
— Detta har sedan ersatts med den text som återfinnes ovan.
Den 11 Juni 1812 175 tvistiga och tvätydiga beskaffenhet, att han ej pröfvar lagens bokstaf tillräcklig för sin åtgärd. 2 :o
Att (domarens pröfning eller ock) bägge
Parternas gemensamma önskan må föranleda målets hänskjutande till Jury. 3 :o Att endera Partens önskan må bestämma Nämndens begagnande.
Sedan Beredningen, med iagttagande af den i Lagstiftningen gällande grundsats att brottmål skola afdömas der de äro begångne, och med afseende på målets skyndsamma afgörande ansett en Nämnd böra kunna sättas på alla ställen, der bokprässar finnas; men deremot i betragtande kommit hurusom det i aflägsna Landsorter torde blifva svårt att finna flera män af erforderlig uplysning för Tryckfrihets-brotts samvetsgranna bedömmande, så öfverenskom Beredningen att fastställa Ledamöterna af Nämden till 9, sedan alla jäfvade afgått.