Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Generaldirektör i ämnet afgifvit fullständigt förslag, upptagande kostnaderna för första uppsättningen af utrednings-persedlar vid det nya hospitalet till Ridr 32,000, för vissa erforderliga stängsel inom inrättningens område, första anläggningen af park- och köks-trädgård, planering m. m » 5,500, Transport
Ridr 37,000, Stals-Utskoltets Utlåtande M 123 (Fortsättning).
I» Transport R.dr 37,500, samt kok-kittlar, inredning af tvätt-anstalter rn. m. omkring ....
» 2,500, således utgifterna till inrättnings första ordnande till R:dr 40,000, samt de för hospitalet nödige årliga utgifter till 45,000 R:dr, och Direktionen för Danviks hospital, enligt ett handlingarne bifogadt protokolls-utdrag, erbjudit sig, att, under förbehåll af Kongl. Majits nådiga sanktion, till den nya sjukvårds-anstalten för sinnessjuke, dels af Danviks hospitals-inrättnings inkomster årligen utbetala 24,000 Riksdaler Riksmynt att qvartaliter utgå från och med månaden näst efter den, under hvilken samma inrättning trädde i verksamhet och Danviks dårhus blefve utrymdt, dels erlägga ett belopp af 20,000 Riksdaler Riksmynt, motsvarande värdet af den nu till dårhus begagnade byggnad med tillhörande tomt, dels ock slutligen utan ersättning aflemna vissa inventarier af mat- och natt-käril; — så hade Öfverståthållareembetet — som ansett att för utrednings-persedlars anskaffande ett belopp af 50,000 R:dr borde vara att påräkna, och att de af Danviks hospitals
Direktion för en gång erbjudne 20,000 R:dr i första rummet härtill borde användas, samt beräknat den nya hospitals-inrättningens årliga utgifter till 66,500 R:dr, så att, efter afdrag af Danviks hospitals bidrag 24,000 Riksdaler, och afgifterne för sinnessjuke, af Öfverståthållare-embetet beräknade till 27,500 R:dr, eller tillsammans 51,500 Riksdaler, en årlig brist skulle uppstå af 15,000 R:dr, hvilken Öfverståthållaren dock för säkerhets skull antagit till 18,000 R.dr R:mt — i underdånighet anhållit, det täcktes Kongl. Maj.t i nåder föreslå Rikets
Ständer att anvisa dels för en gång ett förslags-anslag af 30,000 R.dr att användas till inköp af de, enligt upprättad specifik förteckning för hospitalet erforderlige inventarier, dels årligen ett anslag af 18,000 R:dr att för inrättningens förvaltning och underhåll användas och utgå för tiden från den 1 Oktober 1860, med iakttagande likväl deraf att detta anslag efter förloppet af fem år från det inrättningen trädt i verksamhet minskades till 15,000 Riksdaler.
Majit täckts infordra underdåniga utlåtanden af dess Sundhets-kollegium äfvensom Serafimer-ordensgillel; dervid den förstnämnda af dessa myndigheter, i afseende å utgifterna för den nya hospitals-inrättningens första ordnande, väl icke tilltrott sig att granska General-direktörens ofvanberörde förslag, än mindre att afgöra hvilkendera beräkning, Öfverståthållare-embetets eller Generaldirektörens, komme det verkliga behofvet närmast, men dock ansett sig med hänseende till det svåra om ej omöjliga deri, att genom någon kalkyl komma till ett noggrannt och osvikligt kostnadsförslag, som ock föränderligheten i varupriser, samt isynnerhet angelägenheten deraf, att ingenting väsendligt vid första uppsättningen måtte komma att saknas, för sin del helst vilja förorda det af Öfverståthållare-embetet föreslagna högre beloppet, emot hvilket icke heller hos Serafimer-ordensgillet någon anmärkning förekommit, Hvad åter beträffade den nya hospitals-inrättningens årliga utgifter hade Sundhets - 16 Stats-Utskoltets Utlåtande M 123 (Fortsättning). kollegium dels uppgjort ett särskildt förslag till aflöningsstat, utgörande en medelväg mellan de af General-direktören och Öfverståthållare-embetet föreslagne, dels ock för utspisnings-kostnadens beräkning antagit en särskild grund, till följd hvaraf denna utgiftspost skulle blifva ej obetydligt högre än hvad General-direktören, men lägre, än Öfverståthållare-embetet antagit, upptagande Sundhets-kollegium på grund häraf det nya hospitalets hela årliga utgift till 51,635 R:dr R:mt, hvilken beräkning
Serafimerordensgillet jemväl ansett vara närmast öfverensstämmande med verkliga förhållandet, så vidt sådant nu kunde bedömas.
Den brist, som härvid skulle uppstå, och hvilken måste genom särskildt anslag fyllas, vore åter genom en från Ofverståthållareembetets skiljaktig beräkning af patienternas afgifter antagen af Sundhets-kollegium till 6,000 och af Serafimer-ordensgiilet till omkring 7,000 Ridr Runt.
Yid nådig pröfning i Stats-Rådet af detta ärende hade Kongl. Maj:t — ehuru det, på sätt Sundhets-kollegium i underdånighet anfört, syntes vara omöjligt att på förhand och innan ledningen af någon tidserfarenhet blifvit vunnen, med full noggrannhet bestämma den nya hospitals-inrättningens årliga utgifter — likväl funnit desamma kunna med sannolikhet uppskattas i Öfverensstämmelse med Kollegii förslag eller i rundt tal till R:dr 52,000, och då inkomsterna icke heller torde i medeltal blifva ringare än hvad Serafimer-ordensgiilet antagit, eller omkring » 11,500, uppkomme en beräknad årlig brist af R:dr 7,500, hvars fyllande genom anslag af stats-medel under de första åren af inrättningens tillvaro ansåges blifva nödigt; — äfvensom, vidkommande den tid, ifrån hvilken detta anslag voro behöfligt.
Majit, — enär inrättningen icke kunde blifva färdig till patienters emottagande förrän vårtiden nästkommande år, men såväl läkares anställande som antagandet af en del tjenstemän och betjente måste ega rum något tidi gare och innan några inkomster från annat håll inrättningen tillflyta — funnit nödigt, att berörde anslag redan från och med början af instundande år komme inrättningen till godo; — och har, på grund af hvad sålunda förekommit, Kongl. Majit i nåder föreslagit Rikets Ständer, att för ifrågavarande sjukvårdsanstalt bevilja, dels till be stridande af utgifterna för inköp af utrednings-persedlar och inrättningens första ordnande ett anslag för en gång af 30,000 Ridr, dels under nästkommnnde stetsreglerings-period ett årligt anslag af 7,500 Ridr att användas för inrättningens förvaltning och underhåll.
Efter tagen kännedom af hvad de till denna nådiga proposition hörande handlingar vidare innehålla, har Utskottet funnit det kunna ifrågasättas, huruvida Direktionen för Danviks hospital — som, på sätt ofvan förmäles, erbjudit sig att af hospitalets inkomster till den nya sjukvårdsanstaltens ordnande årligen utbetala ett belopp af 24,000 Ridr — genom uppfyllandet häraf samt i öfrigt genom erläggandet för en Stats-Ulskottcts Utlåtande M 123 (Fortsättning).
17 en gång af den summa 20,000 R:dr, som motsvarar värdet af den nu till dårhus begagnade byggnad med tomt, må anses hafva fullgjort allt hvad af inrättningen vid Danviken rätteligen kan i detta hänseende fordras och påräknas; men då, efter hvad Utskottet inhemtat, Kongl.
Majit, i sammanhang med pröfningen af andra den nya inrättningen rörande organisationsfrågor, genom nådig Skrifvelse till Öfverståthållare-embetet af den 31 sistlidne Mars anbefallt denna myndighet att, efter vederbörandes hörande, i underdånighet inkomma med fullständig utredning af de förhållanden, hvarpå bestämmandet af Danviks hospitals bidrag till den nya sjukvårdsinrättningens uppsättning och underhåll må kunna bero, har Utskottet, vid sådant förhållande, funnit den betänklighet, som i berörda hänseende hos Utskottet sig yppat, icke böra till någon särskild åtgärd från Rikets Ständers sida föranleda; — och som det utan tvifvel är af högsta angelägenhet, att det nya hospitalet, hvars uppförande och yttre inredning snart torde vara fullbordad, sättes i tillfälle att så skyndsamt som möjligt träda i verksamhet, samt i afseende på beloppet af de för detta ändamål af Kongl. Majit begärda medel, annan anmärkning hos Utskottet icke förekommit än den redan anförda rörande
Danviks hospital tilläfventyrs åliggande skyldighet att i vidsträcktare mån, än Direktionen sig åtagit, till den nya inrättningens underhåll bidraga, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att Rikets Ständer, på sätt Kongl. Majit äskat, måtte dels för en gång anvisa en summa af 30,000 Ridr, att användas till bestridande af utgifterna för ifrågavarande nya hospitals-inrättnings första ordnande samt inköp af utredningspersedlar dertill; dels ock för nästa statsreglerings-period bevilja ett anslag å tillhopa 22,500 Ridr. att för inrättningens förvaltning och underhåll med J eller 7,500 Ridr under hvartdera af åren 4864, 4 862 och 4 863 utgå; — dock med förbehåll af den godtgörelse för ifrågavarande utgifter, hvartill utväg möjligen kan beredas genom den af Kongl.
Danviks hospitals-inrättnings skyldighet att till den nya sjuk vårdsanstaltens uppsättning och underhåll ytterligare bidraga. 4 01 :o.
Af en annan till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition (JVs 65), angående anslag för iståndsättande och förändring af läroverks-byggnaden i Carlstad, inhemtas, att, sedan Konsistorium derstädes den 4 6 November 4 857 hos Kongl.
Majit gjort underdånig anmälan om angelägenheten äf nämnde läroverks-byggnads reparation och förändrade inredning, men Kongl. Majit funnit sig icke böra vid då pågående långt framskridna riksmöte till Rikets Ständer aflåta någon framställning i ämnet, hade Konsistorium uti underdånig skrifvelse den 6 April sistlidet år, — jemte Bih. till B.
Brot. 1859 å 1860.
4 Sami. 1 Afd. 2 Band, 16 Höft.
III 18 Stats-Utskottets Utlåtande Jl? 123 (Fortsättning). förnyad anmälan af omförmäida ännu fortfarande behof samt vidare under anförande, hurusom stiftets byggnads-kassa, efter afdrag af dess skuld till Riksgälds-kontoret, egde en tillgång af endast omkring 7,000 R:dr, som, då den årligen måste anlitas till diverse mindre reparationer m. m , syntes icke böra helt och hållet uttömmas, — i underdånighet anhållit, det behagade Kongl. Majit till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om ett anslag för Carlstads högre elementarläroverk till belopp af minst 15,000 R:dr.
Öfver denna ansökning med dervid fogadt kostnadsförslag, enligt hvilket utgifterna för ifrågavarande reparationsåtgärder blifvit beräknade till 15,327 Ridr 91 öre, hade Kongl. Majit infordrat utlåtande af Öfver-intendents-embetet, som uti afgifvet underdånigt memorial anmält, att Embetet hvarken emot ändamålsenligheten af de föreslagna åtgärderna, som i allmänhet syntes vara af högt behof påkallade, eller mot derför upptagna kostnadsbelopp funnit anledning till annan anmärkning, än att kostnaden, genom användandet af enklare stängsel kring skolgården, än den föreslagna, skulle kunna minskas med omkring 1,125 Ridr; — och har på grund af hvad sålunda förekommit Kongl. Majit, som funnit behofvet af en reparation och förändring af ifrågavarande läroverks-byggnad ådagalagdt, men ansåge stiftets byggnads-kassa böra i någon mån till dess fyllande bidraga, föreslagit Rikets Ständer, att för berörda ändamål bevilja ett anslag utan återbetalnings-skyldigbet af 10,000 Ridr.
I sammanhang med denna nådiga Proposition har Utskottet till behandling förehaft en inom Preste-Ståndet väckt, till Utskottet remitterad motion, deruti Biskop Millén, med hvilken Kontrakts-prostarne Malmstedt och Arrhenius sig förenat, hufvudsakligen anfört, hurusom genom de under de sednare åren vidtagna förändringar med Rikets offentliga undervisnings-anstalter, sådana läroverk, som förut bestått af Gymnasium, Lärdoms- och Apologist-skola, blifvit i väsendtlig mån utvidgade, enär den sistnämnda numera sträckte sig genom bela läroverket, i stället för att derförinnan endast hafva utgjort tvänne klasser.
Härigenom hade utrymmet i de byggnader, som tillhöra Carlstads högre elementar-läroverk, blifvit alldeles otillräckligt, helst läroverkets samlingar, såsom bibliothek, muséer m. m, med hvarje år icke obetydligt tillvext.
För läroverkets och Bomkapitlets behof funnes för närvarande trenne byggnader, 2:ne af sten och en af träd.
Det största eller egentliga läroverks-huset innehölle i tvänne våningar 11 rum, hvaraf likväl de flesta voro små och knappt användbara såsom lärosalar.
I det mindre stenhuset, bestående af endast 2:ne större och 3:ne mindre rum med kök, vore
Domkapitlets arkiv förvaradt, hvarjemte ett rum användes till dess sessionslokal, så att för läroverkets disposition der endast funnes ett rum, hvilket, ehuru till lärosal alldeles olämpligt, dock måste, i brist på annat, dertill användas.
Den tredje byggnaden, af träd, utgjordes af blott ett enda större rum utom tambur; och såsom bevis på den förlägenhet, hvari Läroverksstyrelsen vore försatt, behöfde i öfrigt endast nämnas, att berörda lokal måste begagnas, icke blott till gymnastiksal, samt för öfningar i sång och teckning, utan Stats-Utskottets Utlåtande JYi 123 (Fortsättning). 19 också till lärosal, äfvensom till gemensamt samlingsrum, enär alla öfriga lägenheter vid läroverket vore för inskränkta för att kunna rymma hela antalet lärjungar derstädes.
Dessutom vore de flesta läsrummen så låga, att de, med afseende å det antal lärjungar, som tillhörde hvarje klass, enligt en af Provincial-läkaren i orten gjord beräkning, knappast egde hälften af det kubik-innehåll, som erfordrades för bibehållande af ren och frisk luft.
Det syntes således uppenbart, att det större stenhuset, för att blifva fullt användbart och ändamålsenligt, tarfvade en betydlig reparation och förändrad inredning, hvartill, enligt uppgjordt kostnadsförslag, skulle erfordras 15,000 R:dr R:mt.
Men dermed vore dock behofvet ingalunda afhjelpt, enär genom dessa åtgärder icke ens erhölles tillräckligt antal lärosalar, ännu mindre lämpliga lokaler för läroverkets samlingar, af hvilka en del nu måste förvaras i ett å vinden inredt, dertill otjenligt rum.
Ett nytt hus måste således ovilkorligen i stället för det mindre stenhuset uppföras, derest tillräckligt utrymme skulle erhållas, till hvilken byggnad, enligt kostnadsförslag, erfordrades 73,000 R:dr R:mt.
Af dessa förhållanden och då stiftets byggnads-kassa vid sednaste bokslut den 31 December 1858 endast hade en behållning af 9,364 R:dr 48 öre R:mt, hvaraf räntan knappt vore tillräcklig till läroverks-husens underhåll, ännu mindre till någon nybyggnad eller betydligare reparation, har motionären, — befarande att, utan Statens mellankomst för afhjelpandet af omförmälda olägenheter, elementar-Iäroverket i Carlstad svårligen kunde med framgång fortsätta sin verksamhet — funnit sig föranlåten hos Rikets Ständer framställa den begäran, att för verkställande vid samma läroverk af ofvannämnde reparation och nybyggnads-arbeten måtte beviljas statsanslag till ett sammanräknadt belopp af 88,000 R:dr R:mt.
Uti föregående 39:de punkt af detta Betänkande har Utskottet uttalat den åsigt, att Staten icke borde betungas med kostnader för uppförande af läroverksbyggnader och deras underhåll, utan dessa utgifter bestridas af städerna, med de bidrag, som kunde erhållas af stiftens byggnads-kassor, äfvensom af innevånarne i orten.
Denna framställning afsåg dock, såsom dess innehåll jemväl utvisar, hufvudsakligen de läroverk, som framdeles varda inrättade, eller genom ytterligare statsanslags beviljande blifva till sitt omfång så utvidgade, att de kunna anses såsom nya läroanstalter; men beträffande åter de äldre af ett större antal lärjungar besökta elementar-läroverken, kan Utskottet icke förneka att i vissa fall städernas oförmåga att till de betydliga utgifterna för nya läroverks-byggnadens uppförande på ett verksamt sätt bidraga, äfvensom byggnads-kassornas otillräcklighet m. fl. särskilda förhållanden göra Statens mellankomst till en nödvändighet elier en rättvis gärd af billighet och nödig omtanka för läroverkets uppehållande och undervisningens ändamålsenliga ordnande. 20 Siats-Utskottets Utlåtande M 123 (Fortsättning).
Sedan Utskottet sålunda i korthet angifv-it de grunder, som, enligt dess åsigt, böra tillämpas vid bedömandet af de flera framställningar om understöd af statsmedel för läroverks-byggnader, hvilka vid detta riksmöte förekommit och som här nedan närmare omförmälas, får Utskottet, hvad nu först angår de väckta förslagen om bidrag af allmänna medel till förbättrande af lärohusen i Carlstad, anföra, att detta läroverk, på grund af hvad uti ofvanberörda särskilda framställningar blifvit upplyst, onekligen synes vara i stort behof af en rymligare och mera ändamålsenligt inredd lokal, än den läroverket för närvarande har att disponera; och torde icke allenast de ifrågaställa reparations-åtgärderna, utan äfven den af ofvannämnde motionär föreslagna nybyggnad vara behöfliga, såvida lärohuset skall blifva fullt ändamålsenligt.
Men Utskottet får emellertid i afseende å omförmälda motion erinra, att Konsistorium i sitt underdåniga memorial angående behofvet af byggnads-anslag för ifrågavarande läroverk icke gjort någon framställning om bidrag till verkställande af nybyggnad, utan endast till reparationer och förändrad inredning; hvaraf torde kunna antagas, att nybyggnaden icke är för tillfället sa oundgängligen nödvändig, att ju icke dermed kan någon tid anstå.
Härtill kommer dessutom, att då kostnads-förslaget, — som skall vara uppgjordt, fastän icke hos Utskottet företedt, — eller ritningen till den nya byggnaden icke blifvit af vederbörande myndighet granskade, denna fråga sålunda för närvarande icke befinner sig i så fullständigt skick, att hela det af motionären begärda belopp kan af Utskottet tillstyrkas.
Det anslag för Carlstads läroverk, som nu kan komma att beviljas, torde derföre icke böra afse annat än reparationer och en sådan förändring i inredningen, att de mest trängande behofven varda afhjelpta.
I öfverensstämmelse härmed och då Utskottet delar den af Kongl. Majit uttalade åsigt, att stiftets byggnads-kassa bör i någon mån till kostnaderna derför bidraga, har Utskottet, på grund jemväl i öfrigt af den utredning Kongl. Majit täckts angående samma kostnader meddela, ansett sig böra hemställa, att Rikets Ständer såsom bidrag till reparation och förändring, enligt uppgjordt kostnads-förslag, af läroverks-husen i Carlstad måtte för en gång anvisa ett belopp af 10,000 Ridr. 102:o.
Vidare är inom Preste-Ståndet genom motion, som blifvit till Utskottet öfverlemnad, af Biskop Annerstedt med hvilken Kontraktsprosten Kullman instämt, framställd den anhållan, att, Rikets
Ständer måtte till uppförande af ett nytt lärohus för det högre elementar-läroverket i Strengnäs anvisa en summa af 136,000 Ridr; — till stöd för hvilken framställning motionären andramt, hurusom nämnde läroverk för D O närvarande lede af allt för trång och otjenlig undervisningslokal.
Den byggnad, som dertill begagnades, — ursprungligen uppförd till biskopsboställe, — blef af Konung Gustaf den I indragen till Kronan, men sedermera af Konung Gustaf den II Adolf såsom gåfva öfverlåten att användas till gymnasiihus.
För detta ändamål hade byggnaden med sina tvänne lärosalar — den ena större, den andra mindre — varit till - Stats-Ulskottels Utlåtande M 123 (Fortsättning). 21 riicklig; men sedan trivial- och apologist-skolan efter år 1849 blifvit med gymnasium till ett sammanhängande läroverk förenad och, enligt föreskrift, med den sednare läroanstalten i samma lokal sammanförd, hade utrymmet blifvit alldeles otillräckligt, I ikasom byggnaden jemväl i öfrigt numera vore för ändamålet alldeles otjenlig.
De rum, som begagnades för undervisningen mom de nedre klasserna vore särdeles trånga, låga och mörka, och i de båda förenämnda lärosalarne måste flera klasser inrymmas.
I det större auditorium, som tillika användes till bönrum, läste de båda öfversta klasserna, hvardera med dubbel undervisnings-serie, hvarförutan samma lokal jemväl måste lemna rum för de från lägre klasser dispenserade lärjungarn'e.
Minst 4, men stundom 8 lärare måste pä delta sätt i samma rum och på samma tid undervisa i skiljda lexlag.
Huru menligt sådant inverkade på undervisningen och huru osund den otillräckliga och trånga lokalen måste blifva såväl för lärare som lärjungar, syntes vara uppenbart; och som huset, i följd af dess läge invid gata på tvänne sidor och helt nära domkyrkan på den tredje, icke kunde tillbyggas, vore ett nytt lärohus af nöden, om läroverkets utmärkta lärarekrafter skulle kunna uträtta allt det goda, hvartill de voro mäktiga, och anstalten i öfrigt uppfylla sitt ändamål.
Men nödiga medel för bekostandet af denna nybyggnad saknades, enär stiftets byggnadskassa, redan förut häftande i skuld till Statsverket i och för ett för Nyköpings skolas utvidgning bekommet lån, vore alldeles utan tillgångar och jemväl utan utsigt att sådane till något större belopp i en närmare framtid kunde erhållas; och har af dessa skäl motionären, på sätt ofvan förmäles, påkallat Statens medverkan för uppförande af det nya lärohuset.
Att läroverkshuset i Strengnäs uti dess nuvarande skick är alldeles otillräckligt och för ändamålet otjenlig!, kan svårligen bestridas; och då någon utsigt icke finnes, att de deraf uppkommande olägenheter kunna genom byggnadens reparation, förändrade inredning eller tillbyggnad ens i någon mån nöjaktigt afhjelpas, lär annan utväg icke återstå, än att en ny läroverks-byggnad uppföres.
Att denna skulle bekostas af nämnde stad, som är en bland de mindre stadskommunerna i riket, kan icke skäligen begäras, och vore dessutom för detta samhälle ej möjligt.
Stiftets byggnadskassa är, enligt hvad upplyst blifvit, icke heller i tillfälle att kunna till det ifrågaställa byggnadsföretaget något bidraga; och torde vid sådant förhållande
Staten icke böra undandraga sig att anvisa de medel, som för ändamålet erfordras.
Vid skärskådande af den för den nya byggnaden uppgjorda plan och ritning — hvilken, jemte kostnadsförslag^, enligt åtecknadt bevis, blifvit af Öfver-intendents-emhetet granskad och af denna myndighet lemnad utan anmärkning, — har Utskottet icke heller kunnat finna, att den tillämnade byggnaden, oaktadt den derför beräknade betydliga kostnadssumman, kommer att blifva större, än behofvet kräfver, och derför ej tilltrott sig att i berörda summa föreslå någon nedsättning, helst sådant, med afseende å förhanden varande förhållanden, antagligen skulle hafva till följd, antingen alt någon 22 Stats-Uiskottels Utlåtande M 123 (Fortsättning). ny byggnad icke blefve uppförd, eller ock att densamma till men för undervisningen icke skulle fullt motsvara sitt ändamål; — hemställande af dessa skäl Utskottet, att Rikets Ständer, till uppförande, i enlighet med upprättad och godkänd ritning, af en ny läroverks-bvggnad för det högre ele mentarläroverket i Strengnäs, måtte bevilja ett anslag af 136,000 R.dr, att, i män af behof, från Riksgälds-kontoret utgå. 103:o Inom samma Högvördiga Riks-Stånd har Doktor Gumcelius, genom derstädes väckta motion, till Rikets Ständers behjertande framställt det Carolinska elementarläroverkets i Örebro behof af understöd från Statens sida för åstadkommande af erforderlig nybyggnad, äfvensom till utvidgande af den för skolungdomens lekar samt gymnastiska och militäriska öfningar afsedda gårdsplanen; — i hvilket hänseende motionären förmält, hurusom, till utvidgande af lärohuset vid nämnda läroverk, visserligen blifvit vid 1853 års riksdag anvisadt ett belopp af 20,000 R:dr B:ko, genom hvilket anslag, ehuru något mindre än som för ändamålet begärdes, dock de närmaste behofven blefvo afhulpne; men nya förlikade behof påkallade emellertid nu åter fornyadt biträde; ty likasom de flesta elementarläroverken i riket de sednare åren haft att fägna sig åt ett vexande antal lärjungar, hade äfven det ifrågavarande vunnit en högst betydlig tillökning i berörda hänseende.
Antalet lärjungar, som vid nästhdna hösttermin uppgick till icke mindre än 385, utgjorde sålunda, såvidt motionären hade sig bekant, det största vid någon af våra skolor, och öfverträffade till och med antalet af de studerande, som terminen derförut besökt det ena af rikets universiteter; — varande, enligt hvad Utskottet inhemtat, unde rinnevarande års vårtermin skolan besökt af 411 elever.
Att ett så stort antal lärjungar skulle fordra stort utrymme både i lärohuset och på lekplatsen syntes uppenbart.
I intetdera afseendet vore dock utrymmet numera tillräckligt, eller ens någorlunda motsvarande behofvet.