Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Alla öfriga till dylika lån berättigade personer inom nämnda stad, eller alla de tomte-egare, som af en eller amian orsak icke under sagda års lopp kunnat utbekomma sina andelar af lånemedlen, mäste deremot, så vida icke det härom meddelade stadgande skall till förmon för desse låntagare förändras, åtnöja sig med en kortare räntefrihet.
Då nu dessutom härtill kommer, att, enligt hvad Rikets Ständer inhemta!, liela den af E. K.
M. till byggnadslån i nåder anvisade summa, uppå derom gjorda ansökningar, under vårtiden och sommaren 1844 blifvit tili byggnadskommitteen utlemnad, samt antagas kan, att tillfälle till förräntande af den del af dessa medel, hvilken är afsedd att användas till det nya rådhusets uppbyggande, hvarken saknats eller lemnats obegagnadt under den längre tid, som, efter hvad redan vid lånemedlens uttagande kunde förutses, komme att förflyta, innan den tomtplats, hvarå denna byggnad skulle uppföras, blef härtill disponibel, hafva Rikets Ständer funnit den inträffade tidsutdrägten med nyssberörda lånebelopps användande för det dermed afsedda ändamål icke utgöra något tillfyllestgörande skäl att för samma belopp medgifva en förlängd räntefrihet och betalningstid, hvadan Rikets Ständer icke kunnat bifalla den föreslagna förändringen af de betalningsvilkor, som för ofvannämnda byggnadslån blifvit af E. K.
M. nådigst fastställda.
Hvad deremot beträffar det nu jemväl i nåder föreslagna anstånd med aflemnandet af iilteckningssäkerheten för denna lånesumma, så enär något äfventyr eller någon olägenhet för Riksgälds-kontoret icke synes vara förenad med ett sådant anstånds beviljande, helst ej allenast byggnads-kommittéen, utan äfven borgerskapets äldste, såsom låntagare, mäste under tiden anses ansvarige för fullgörandet af de med lånet förenade åligganden, hvilka då skola Expeditions-U skottets Förslag till tind.
Skrifvelse , N.o 32, 51 iakttagas, hafva Rikets Ständer, under förmodan, att meranämda byggnad inom förloppet af fyra år efter dess företagande skall hinna fullbordas, funnit skäligt medgifva, att den tid, som vid meddelandet af oftanämnda byggnadslån bestämdes för brandförsäkrandet af de medelst dylika låneunderstöd uppförda byggnader, äfvensom för dessa låns intecknande samt lånehandlingarnes insändande, må i afseende på den lånesumma, som till det nya rådhusets uppbyggande varder använd, så till vida förlängas, att skuldebrefvet, jemte dertill hörande handlingar, icke behöfva vara till Riksgälds-kontoret insända förr än vid 1852 års slut.
Oell få Rikets Ständer sådant allt till svar hos E. K. M i underdånighet anmäla.
Ilikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 11 Mars 1848.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 Mars 1848.
Preste-slåndet den 8 — — Borgare-ståndet den 11 — — Bonde-ståndet den ii — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående eftergift af ett förre landskamereraren G.
Sylvander till ersättning ddörndt belopp.
(Stats-Utsk. Uti., N:o 68.) S. A. K.
Sedan förre landskamereraren i Blekinge län, Kammar-rättsrådet G.
Sylvander j genom Kammar-rättens den 14 Mars 1842 gifna och af Högsta Domstoln den 25 April 1845 fastställda utslag, förpligtats att hålla Kongl. Maj:t och kronan skadeslös för den förlusk, till belopp af 605 r:dr 30 sk. 7 r:st banko, hvilken uppkommit derigenom, att-, vid arrendatorn af båtsmanskompagniehc. fsbohemmanet N:o 30 Ramdala i nämnda län, 1, Ohlssons år 1826 inträffade konkurs, borget isa i is va r i g he t för arrendesummans utgörande saknats, har K. K. M., uppå Kammar-rättsrådet
Sylvanders derom framställda underdåniga ansökning och i öfverensstämmelse med hvad Förvaltningen af sjö-ärendena och Kammar-rätten uti deröfver afgifvet utlåtande i underdånighet hemställt, 52 Expeditions-Utskoltets Förslag till uriel, Skrifvelse, N.o 3i. medelst nådig skrifvelse af den 8 Oktober nästlidet år, jemte bifogandet af handlingarne, till Rikets Ständer öfverlemnat att sig yttra, rörande afskrifning af det Kammar-rättsrådet
Sylvander sålunda ådömda ersättningsbelopp, hvilket emedlertid komrne att tillsvidare uti kronans räkenskaper balanseras.
Vid pröfning af detta ärende hafva Rikets Ständer icke förbisett de fyrfaldiga förhållanden, hvilka, ehuru icke af beskaffenhet att vid målets behandling i domstolsväg medföra sökandens befrielse från den yrkade ersättningsskyldigheten, likväl såsom hillighetsgrunder synas förtjente af synnerlig uppmärksamhet.
Det torde nemligen böra medgifvas, att, vid den tidpunkt, då sökanden uraktlät att föranstalta om förnyande af borgen för ifrågavarande arrende, anledning icke saknats till missförstånd rörande författningens rätta mening i fråga om skyldighet att besörja förnyelse af borgen för utarrenderade båtsmanskompagnie-chefsbohemman.
Sökandens inför E. K. M. framställda åsigt, att, såsom följd af Krigs- och Kammar-kollegiernes kungörelse af deri 26 Februari 1817, det ålegat befälhafvande amiralen i Carlskrona att hos landshöfdinge-embetet göra anmälan rörande beliofvet af ny borgensförbindelses anskaffande, och sådant ej mindre under den tid, då arrendena af dylika Lohemman fingo af kompagnicheferne tillgodonjutas, än ock sedan, jemlikt Kongl, brefvet af den 2 November 1824, ifrågavarande arrenden blifvit till kronan indragna för att till flottans behof användas, har äfven, efter hvad handlingarne utvisa, varit delad af Kammar-rättens advokatfiskal, hvilken i första rummet rigtat sitt ansvarspåstående emot vederbörande befälhafvande amiralen.
I betraktande häraf och då Kammar-rättsrådet Sylvanders ifrågavarande ansökning blifvit, så väl af befälhafvande amiralen i Carlskrona, som utaf Förvaltningen af Sjö-ärendena och Kammar-rätten förordad, samt, efter hvad hos Rikets Ständer upplyst blifvit, utkräfvandet af statsverkets hos Sylvander egande fordran skulle tillskynda denna ålderstigne embetsman, hvilken med talrik familj befinner sig i mindre goda omständigheter, en känbar olägenhet, hafva Rikets Ständer pröfvat skäligt, att Kammar-rättsrådet
Sylvander må från den genom Högsta
Domstolens ofvannämnda utslag af den 25 April 1845 honom ådömda ersättningsskyldighet befrias, och beloppet, 605 rrdr 30 sk. 7 r:st banko, således i kronans räkenskaper afskrifvas.
M:s högstberörda nådiga skrifvelse, Rikets Ständer fa i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 11 Mars 1848. Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelscrj IV,-is 33j 34• 53 N:o 33.
Preste-ståndet den 8 — — Borgare-ståndet den 11 — — Bonde-ståndet den 11 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse > angående verkställd omröstning öfver Högsta Domstolens ledamöter. S. A. K.
Att den, i öfverensstämmelse med 103 § regeringsformen och 04 § riksdagsordningen, af Rikets Ständer valda nämnd medelst omröstning förklarat Högsta
Domstolens samtlige ledamöter vara förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, få Rikets Ständer härigenom hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Preste-slåndet den 8 — — Borgare-ståndet den 11 — —* Bonde-ståndet den 11 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse j angående val af Justitie-ombudsman och dess suppleant.
Genom i grundlagsenlig ordning anställdt val har häradshöfdingen i Södra Möre domsaga, Kammar-rådet Sven Lorenz
Theorell blifvit utsedd att vara Rikets Ständers justitie-ombudsman, samt Hofrätts-rådet i Svea Hofrätt, kammarherm, kamereraren vid E. K.
M.s orden och riddaren af E. K. M:s Nordstjerne-orden, Grefve Carl Göran Detlof Mörner j att vara justitie-ombudsmannens suppleant.
Stockholm den 11 Mars 1848. 54: Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelser, N.s 35, 36.
Preste-ståndet den 8 — — Borgare-ståndet den 1 t — — Bonde-ständet den ii — — Rikets Ständers förordnande för häradshöfdingen, kammarrådet S. L.
Theorell att vara Rikets Ständers Justitie-ombudsman. Wi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer &c. &c. &c., som härstädes å lagtima riksdag äro församlade, gore vetterligt: att, sedan, jemlikt hvad 96 och 97 §§ Regerings-formen samt 63 § Riksdags-ordningen stadga och förmå, Väre Elektorer i laglig ordning utsett häradshöfdingen i Södra Möre domsaga, kammarrådet Sven Lorenz Theorell, att bekläda Justitie-ombudsmens-embetet; så vilje Wi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Sven Lorenz Theorell, att vara Wår Justitie-ombudsman, hvarvid honom åligger att ställa sig till efterrättelse rikets Grundlag och laga stadgar, jemte den af Oss under den 1 Mars 1830 särskildt utfärdade instruktion; och kommer han att åtnjuta de lönevilkor och öfriga förmåner, som Wi för detta embete anslagit.
Till yttermera visso hafva Wi detta underskrifvit och med Wära insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den Stockholm den 11 Mars 1848.
N-.o 36.
Preste-ståndet den 8 — Borgare-ståndet den 11 — — Bonde-ståndet den 11 — — Rikets Ständers förordnande för Ho fr ätt srådet m, m. Grefve C. G. D.
Mörner att vara Rikets Ständers Justitie‘Ombudsmans suppleant.
Wi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer &c. &c. &c., som härstädes å lagtima riksdag äro församlade, gore veterligt: att, sedan, vid anställdt val, i Expeditions-Utskotlets Förslag till tind.
Skrifvelse, N/o 3f. 55 öfverensstämmelse med 98 § Regeringsformen och 63 § Riksdags-ordningen, Wäre elektorer utsett hofrätts-rådet i Kongl. Maj:ts och rikets Svea Hof-rätt, kammarherren, kamereraren vid Kongl. Majis
Orden och riddaren af Kongl. Maj:ts Nordst jerne-oiden, Grefve Carl Göran Detlof Mörner , att efterträda Wår Justitie-ombudsman, i händelse han innan nästkommande riksdag skulle med döden afgå; så vilje Wi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Grefve Carl Göran Detlof Mörner, att i detta fall vara Wår Justitie-ombudsmans efterträdare; och har han under tiden att ställa sig till efterrättelse hvad Wår den 1 Mars 1830 för Justitie-ombudsmannen utfärdade instruktion i 25 § stadgar och förmår.
Till yttermera visso hafva Wi detta underskrifvit och med Wåra insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den Stockholm den 11 Mars 1848.
N:o 37. / Uppläst och godkändt hos Ridd, och Adeln den i5 Mars 1848.
Preste-ståndet den i5 — — Borgare-ståndet den i5 — — Bonde-ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse , angående bildandet af ett nytt artilleri batteri, att förläggas i Norrland. (Stats-Utsk. Uti., N:o 65.) S. A. K.
Uti en den 18 November nästlidet år allåten nådig proposition har E. K. M. behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att sedan, med hänsigt till det länge erkända beliofvet af en artilleri-styrkas organiserande i Norrland, E. K. M. i nåder anbefallt chefen för landtförs vars- departementet att afgifva förslag i ämnet, så hade bemälde departements-chef nu i underdånighet hemställt, att ett batteri värfvadt fot-artilleri, bestående af en kapten, 2 subaltern-officerare, 3 under-officerare och 43 man, konstaplar, trumpetare och artillerister samt försedi med 4 sexpundiga kanoner och 2 kanoner i reserv, till hvilkas serverande ytterligare påräknats 40 man af Westerbottens läns beväringsmanskap, mätte upprättas och förläggas antingen i Umeå eller Hernösand, allt eftersom Umeå eif eller Ångerman-elfven kunde i nåder bestämmas till hufvudsaklig försYarslinea norrut; varande kostnaden för denna 56 Expedilions-Utskotlets Forslag till und.
Skrifvelse, N:o 3j. artilleritrupps första uppsättning, derunder inbegripen utgiften för nödiga byggnader å stationsorten, beräknad till ungefärligen 8,000 r:dr samt den årliga utgiften för samma trupp till 6,695 r:dr 10 sk., af hvilken sistnämnda summa belöpte på: befälets och manskapets aflöning oell underhåll, värfnings-passevolans, ecklesiastik- och läkarevård m. m 3,729: 18. beklädnadens och malerielens underhåll 1,288: — befälets och manskapets inqvartering med servis 565: 24. deraf servis-kostnaden dock antagits komma att utgöras af den stad, i hvilken truppen förlägges; ved och lysningsämnen 104: — lega för exersishästar 733: 16. dessa hästars fouragering 275: —; hvarjemte departements-chefen yttrat den mening, att de till inqvartering, ved och ljus samt lega och fouragering af exersishästärne erforderliga kostnader borde utgå från de till dylika utgifter under riks-statens fjerde hufvudtitel uppförda anslag, så att nya anslag egentligen endast behöfdes, dels lill aflöning och underhåll af ifrågavarande artilleritrupp samt dess beklädnad och materiel med tillhopa årligen 5,017 rdr 18 sk., dels ock för en gång till bekostande af truppens första uppsättning med ofvanberörda summa af omkring 8,000 r:dr, hvilka utgifter lämpligen kunde bestridas med vakansafgiften för de rotar i Norrbottens län, som numera hållas vakanta till organiserande af en artilleristyrka i provinsen, äfvensom af den för samma ändamål redan samlade så kallade Norrbottens hästjägare-sqvadronsfond; och har E. K. M., som i sammanhang med pröfningen af den utaf bemälde departements-chef afgifna plan till ordnande af landtförsvaret i allmänhet, för
Sin del i nåder gillat ofvannämnda underdåniga förslag, rörande en artilleri-trupps bildande i Norrland, af sådan anledning nu i nåder begärt, att Rikets Ständer måtte dertill lemna bifall och således medgifva, att ej mindre kostnaden för truppens första uppsättning, än ock de för densamma behöfliga årliga utgifter måtte på det af departements-chefen föreslagna sätt bestridas.
Rikets Ständer, som tagit denna nådiga framställning i öfvervägande, instämma fullkomligt i den uti E. K.
M:s nådiga proposition yttrade och jemväl af Rikets Ständers vid 1840—1841 årens riksmöte hyllade åsigt, rörande angelägenheten af något artilleries förläggande i de Norrländska provinserna, hvilkas aflägsenhet från artilleriets hufvudstationer gör det omöjligt att från dessa, i händelse af oförmodadt fiendtligt anfall från norra sidan, skyndsamt an - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelsej N; 3j.
S7 anskaffa erforderligt understödj hvadan och då Rikets Ständer inhemtat, att ofvan omförmälda vakansafgifter samt Norrbottens hästjägare-sqvadronsfond, hvaraf påräknats bidrag för bekostande af den ifrågaställda nya artilleri-truppens första uppsättning och en del af dermed förenade årliga utgifter, dertill lemna tillgång, äfvensom att, vidkommande de serskilda å riks-staten uppförda anslag, af hvilka, utan att förhöjning deri nu blifvit ifrågaställd, en del utaf de för det blifvande artilleri-batteriet erforderliga årliga kostnader ansetts kunna bestridas, samtlige dessa anslag äro till beloppet begränsade, med undantag allenast af anslaget till inqvarteringskostnader i landsorten, hvilket innebar egenskap af förslags-anslag, men efter hvad räkenskaperne utvisa, under flera af de senare åren icke varit till sitt hela belopp för dermed afsedda utgifter behöflig!, så att det för artilleritruppen deraf påräknade mindre betydliga årliga bidrag af 565 r:dr 24 sk. ingalunda synes kunna föranleda öfverskridande af detta anslags i riks-staten upptagna summa, Rikets Ständer, med bifall till E. K.
M:s högstberörda nådiga proposition, funnit skäligt för sin del medgifva, att kostnaden för ifrågavarande artilleri-batteries första uppsättning samt årliga utgiften för dess aflöning, underhåll, beklädnad och materiel må bestridas, dels med vakansafgiften för ofvanberörda vakanta rotar och dels af Norrbottens hästjägare-sqvadronsfond, äfvensom att öfriga årliga kostnader för den nya truppen må få utgå af de lill lika beskaffade utgifter afsedda anslag under riks-statens fjerde hufvudtitel.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Mars 1848.
Prot. 1S47 oc’1 1^4^j 10 Saini. 1 dfd. 8 58 Expeditions*Utskottets Förslag till und.
Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den i5 Mars 1848.
Preste-ståndet den i5 — — Borgnre-ståndet 1 den i5 — — Bonde-ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse j angående godtgörande af förskottsvis utbetalda understöd, i anledning af den sistlidne år i Christianstad inträffade eldsvåda.
Uti., N:o 76.) S. A. K.
Sedan ett belopp af 12,000 r:dr genast efter den under Juni månad nästlidet år inom staden Christianstad timade eldsvåda, enligt E. K.
Ms nådiga föreskrift, blifvit till Dess dervarande befallningshafvande öfversändt, för att den då bildade nödhjelpskommittéen tillhandahållas, utaf hvilken summa 2,000 r:dr borde, utan återbetalningsskyldighet, användas till understöd åt medellösa personer, som genom branden blifvit lidande, och 10,000 r:dr utdelas såsom lån eller förlag åt dem, hvilka derigenom beröfvats utvägarne att förut idkad handels- och handtverksrörelse eller annat näringsfång fortsätta, så har E. K. M., medelst nådig proposition af den 16
December samma år, dels åt Rikets Ständer öfverlemna! att anvisa erforderlig tillgång för godtgörande af det belopp, som statskontoret för berörda ändamål af under händer hafvande medel utbetalt, dels ock föreslagit, att befattningen med uppbärandet af ränte- och kapital-betalningarnc för de utgifna lånen måtte öfvertagas af riksgälds-kontoret, hvilket verk i sådant fall skulle få de redan aflemnade låneförbindelserne på sig transporterade samt erhålla öfriga detta lån rörande handlingar.
På sätt högstberörda nådiga proposition vidare innehåller, bar drätselkommissionen i Christianstad sedermera fått sig uppdraget bestyret med de erforderliga säkerhetshandlingarnes pröfning samt lånemedlens och derå upplöpande räntors indrifning, under härvid fästadt vilkor, att drätsel-kommissionen, å stadens vägnar, iklädde sig den nödhjelpskommitteen ålagda gemensamma ansvarighet för de utdelade lånesummornas återbetalning; varande, genom Kongl, brefvet den 23 Juli sistlidet år, i nåder medgifvet, att meranämnda lån finge innehafvas under fem år från lyftningsdagen, hvaraf de två första åren räntefritt samt derefter med 4 procents årlig ränta, hvilken, tillika med en tredjedel af ursprungliga kapitalet, borde vid slutet af hvarje år erläggas.
Expeditions-Ut skot tets Förslag till und.
Skrifvelse, No 38. 59 Efter tagen kännedom om de detta ärende rörande handlingar och då härvid inhemtats, att ofvannämnda stads drätsel-kommissions ordförande och ledamöter, under den 10 nästlidne Januari, afgifvit skriftlig förbindelse att ”gemensamt iakttaga de angående lånemedlens redovisande och återbetalande till kapital och räntor uti ofvan högstberörda nådiga bref meddelade föreskrifter, ” hafva Rikets Ständer ansett den til] förlagslån åt näringsidkare inom förenämnda stad anvisade summa böra, i likhet med andra brandskadade städers invånare tilldelade och af stadsmedlen förskottsvis utbetalda låne-understöd, stats-kontoret af riksgälds-kontorets medel godtgöras, emot det ätt de stadgade kapital- och räntebetalningarne till sistnämnda verk ingå; hvadan Rikets Ständer funnit skäligt förordna, att, sedan omförmälda skuldförbindelse blifvit vederbörligen transporterad och, jemte öfriga ifrågavarande lån rörande handlingar, till riksgälds-kontoret aflemnad, samma låns belopp, Tio tusen riksdaler, skall af riksgälds-kontoret till' stats-kontoret utbetalas, samt att, till följd häraf, befattningen med ränte- och kapital-liqvidernas uppbärande bör af riksgälds-kontoret öfvertagas.
Vidkommande åter det af E. K.
M. till understöd åt nödlidande efter ofvanberörda eldsvåda, utan återbetalningsskyldighet, anslagna belopp; så enär, efter hvad Rikets Ständer kunnat inhemta, några serskilda tillgångar tillförene icke blifvit af Rikets Ständer anvisade för godtgörandet af dylika, utaf omständigheterna påkallade gåfvor, som af E. K. M. i nåder beviljats och af de till
Dess nådiga disposition ställda allmänna medel utgifvits, hafva Rikets Ständer, som, med afseende å nu ifrågavarande understöds belopp, förmoda, att samma medel jemväl skola lemna tillgång till denna utbetalnings godtgörande, funnit sig icke böra för sådant ändamål anvisa någon serskild anslagssumma.
Hvilket, till svar å K K. M:s nådiga proposition, Rikets Ständer få i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Mars 1848. 60 Expeditions-UtskoHels Förslag till und.
Skrifvelset IV.o 3g.
N:0 39.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i5 Mars 1848.
Preste-ståndet den )5 — — Borgare-ståndet den i5 — — Bonde-ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, med förslag till förordning, angående handelsboks, vitsord.
(La g-Ut sk. Bet., N:o 20.3 S. A. K. Sedan Rikets sednast församlade Ständer, för befordrande af ordning och säkerhet i handling och köpenskap, beslutat, dels. att, genom ett tillägg till 2 § 2 mom. af Kongl, förordningen den 28 Juni 1798, gifva kraft åt den i samma moment meddelade föreskrift, i afseende på försäljning af varor partivis med betalningsanstånd, dels ock att, med upphäfvande af 17 kap. 2 § rättegångs-balken samt Kongl, förklaringen den 15 Oktober 1810, utfärda en författning, innefattande förändrade bestämmelser om den bevisning, som tillkommer handlandes och varuförädlares böcker, men E. K. M., på grund af anmärkta brister uti Rikets Ständers i nyssberörda hänseende uppgjorda förslag, funnit
Sig ej kunna desamma i nåder antaga; så har, med fästadt afseende å angelägenheten deraf att i förenämnda syftning söka förbättra kredit-lagstiftningen, E. K. M., för sådant ändamål, uti en vid innevarande riksdag aflåten proposition, i nåder framställt ett så lydande förslag till författning i ämnet:.
”Med upphäfvande af 2 § i 17 kapitlet rättegångs-balken och förklaringen häröfver den 15 Oktober 1810 samt 2 § i. förordningen, angående vissa omständigheter i lagsöknings- och utmätningsmål, den 28 Juni 1798, stadgas, som följer: s ”Beropar sig handlande å sin handelsbok att dermed styrka fordran för borgade varor; linnes, den bok ordentligen förd och gitter ej vcderparten visa fel deri eller sådana omständigheter, som boken eller personen misstänkta göra, men nekar ändå till krafvel; då ege boken det vitsord, att hail, sorn sökes, skall vara skyldig med ed sig fria, der lian ej hellre vill öfverlåta åt handlanden eller den, sorn boken fört, att fordringens rigtighet edeligen sanna, eller ock rätten, i anseende till serskilda orsaker, finner skäl att edgången åt handlanden eller bokföraren uppdraga.” Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 3g. 61 § 2.
”Handelsbok håfve ej det vitsord, hvarom i § 1 sagdt är, derest icke, inom utgången af nästa år efter det, hvarunder utborgningen skett, handlanden bevisligen tillställt gäldenär ordentlig räkning å de borgade varorna eller ock honom derföre hos rätten eller Konungens befallningshafvande sökt.” § 3, ”Är räkning köparen tillstäld, såsom i 2 § sägs, och har icke, inom sex månader derefter, köparen, antingen enligt skriftligt intyg af trovärdige män eller handlandens eget erkännande, tillsagt honom, att räkningen ej godkännes eller ock den hos rätten, hvarunder köparen sitt hemvist häfver, genom rättegång klandrat; vare då räkningen lika utmätningsgild, sorn förfallet skuldebref.
Har räkningen blifvit genom köparens påskrift godkänd, vare lag samma,” § 4- ”Är emellan handlande och den, till hvilken han varor utborgat, motbok upprättad, och har köparen icke, inom sex månader, sedan han efter sista utborgningen motboken emottog, klandrat densamma på något af de sätt, hvarom i § 3 sagdt är; då gälle den bok emot honom såsom fullt bevis i allt, hvari han ej kan visa fel.
Har köparen vanvårdat motbok, så att den förkommit, eller kan handlanden i motboken visa fel, som härrör af köparens åtgärd eller vållande; då ege handlanden, eller den hans handelsbok hållit, att handelsboden med ed styrka.” §5.
”Hvad för handlande efter föregående §§ gällande är, skall jemväl lämpas till den, sorn drifver bergsbruk, fabrik, verkstad eller annan till beredande eller förädling af råa ämnen gjord inrättning ”' § 6.
"Denna författning träder i verksamhet den 1 Juli 1849.”'
Rikets Ständer, som under noggrann pröfning förehaft E. K.
M:s sålunda i nåder gjorda framställning, hafva dervid insett ej mindre nyttan och rättsenUgheten af den åsyftade väsendtli gaste förändringen i gällande lagstiftning 62 Expeditions-UtsJsotlets Förslag till und.
Skrifvelse, Nso 3g eller den, som utgör föremål för 1 § af E. K.
M:s nådiga förslag, än ock det ändamålsenliga i de bestämmelser, hvilka innefattas i påföljande två §§, hvaremot och ehuru således godkännande ifrågavarande lagförslag i dess hufvudsakligaste delar, Rikets Ständer likväl icke ansett sig kunna detsamma i sin helhet antaga, enär efter Rikets Ständers öfvertygelse någon fördel icke är förenad med en lagstiftning i den syftning, som den, hvilken innefattas i förslagets 4 §, hvari meddelas åtskilliga bestämmelser för den händelse, att emellan handlande och köpare motbok blifvit upprättad.