Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
41g skottet likväl får erinra, hvad första Propositionen angar, att densamma, i anseende till det nära sammanband, sorn finnes emellan serskildta puncter i Betänkandet, omfattar ej allenast de Föreskrifter, 1 puncten innehåller, utan jemväl, 3, 4 , 6 och 7 puncteme ; Vidkommande den andra Propositionen eller den om vissa friheter för i Sverige byggde och tili Utlänningar försålde Skepp, anser Utskottet densamma, såsom oberoende af hvad Beslut i dessa ämnen skulle för öfrigt kunna fattas, böra utgöra ett ämne för Höglofl.
Förstärkta StatsUtskotiets afgöran de; Och, hvad sluteligen beträffar tredje Voterings-propositionen , som åsyftar en förändring i sättet att upprätta GeneralPersedleSaminandragen; Så, ehuru denna fråga synes hafva mindre inflytande på Statens inkomster af Tullverket, tror likväl
Utskottet ett bestämdt förklarande härom vara så mycket mera v
Ig tigt , som en genom denna anstalt vunnen större fullständighet och tydlighet skall ©tvifvelaktigt sätta, vid framdeles inträffande Riksdagar, Riksens Höglofl.
Ständer i tillfälle , att inhemta den allmänna och klara öfversigt , sorn leder till säkerhet både i Beräkningar oell Beslut.
Till följd häraf får Utskottet vördsamt föreslå följande Propositioner: l.sta Voteringsproposition.
Den, som vill, på sätt Höglofl.
Bidderska® pet och Adeln Högvördige PresteStäncet samt Hedervärda BondeStåndet bifallit , och Bevill» ningsUtskottet i dess Betänkande föreslagit 9 enligt 4*0 BevillningsUtsk.
Betiinkandeu.
I:sfa Punclen:
Alt alla Varor, af hvad namn och beskaffenhet sorn heldst, framhragte inom Sverige af Svenska Rudirnaterier , genom Svensk mans arbete och konstflit, äfvensom alla af Utländska Rudirnaterier inom Sverige förädlade varor må fritt utföras, när det sker med helfritt Fartyg , mot erläggande , heldst af RecognitionsAfgift; men, när skal finnes för handen att derutöfver en sådan afgift öka, mot erläggande af ExportTull , hvilken dock i allmänhet ej får öfverstiga Fem Procent af den till Export anmäldta varans värde , och icke ökas för någon Svensk product till mer än dubbelt vid Export med främmande Skepp; dock med iakttagande deraf, att denna Tull Afgift i intet fall , så vida sådant mojeligen Runde inträffa , när den efter varans verkliga försäljningsvärde kommer att bestämmas, må för utgående varor förhöjas öfver det belopp 1816 ars TullTaxa föreskrifver ; Att den således till vissa Procent utgående ExportTullen bör beräknas, efter varans verkliga försäljningsvärde, efter derföre serskildt uppgjorde grunder; Att, om export sker med Svensk Hel- eller HalfKlink , eller t ock med Utländskt Skepp, bör Tulle^ erläggas i lika förhållande till den fastställda Procenten, som rörande export med Utländska Fartyg ofvanföre är stadgadt ; Att alla varor , som i hittills gällande TullTaxa endast äro med RecognitionsAfgift belagde, eller åtnjuta andre frihe* ter, bör vid samma fördelar bibehållas ; enligt 3:dje puncten , att Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet öfverlemna till Kongl. Maj:t, BevillningsTJtsk.
Betankanden* 42I Maj:#, att, till ersättning för den brist, som genom Tullens nedsättning möjligen kan uppstå, ^intill nästa Biktdag förändra SjöTullsAfgifterne på alla inkommande varor, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj t Sjelf i Nåder finner lämpligt; enligt 4:de puncten: att alla härmed i sammanhang stående reglementariska Föreskrifter komina af Kongl. Maj:t i Nåder att bestämmas, med fästadt afseende derå, att, då Tullen å både utgående och inkommande varor bör beräknas till en viss Procent af varans verkliga värde, någon åtgärd vidtages till bestämmande af detta värde, så att detsamma ej, på sätt hittills j vissa fall skett , må af Godsägarens uppgift bero, hvilket ändamål förmodas säkrast kunna vinnas, om Mäklare, eller, der sådane ej finnas, Magistraterne åläggas, att hvarje halft år till Tullstyrelsen insända Betyg öfver försålda varors värden vid försäljningstillfällen, antingen innan ännu förtullning ägt rum, eller ock med afdrag af erlagd Tull eller andie omkostnader , och genom hvilken anstalt Tullstyrelsen kommer i tillfälle, att årligen, före Skeppningen , beräkna vatornes medelvärde för hela Riket och, i händelse behofvet fordrar, förordna om någon genom förändrade omständigheter nödig befunnen ändring i Tullväruet å Varor bör aga rum ; enligt 6:te puncten: att, ehuru den möjliga bristen i StatsSumrnan sannolikt blifver fylld, så väl genom det ökade Tullvärdet, som genom Bihang tift Riks. St.
Fröt. §;teSami.
N:r 54. 4*2 BevillningsTJtsk.
Betänkanden. förhöjningen å inkommande Tullen, må icke destomidre, till StatsVerkest ytterligare säkerhet , åt Kongl. Maj;t i underdånighet öfverlemnas, att , i öfverensstämmelse med Reciprocitetsgrunder, lämpa Förfatlningarne och Skepps, umgälderne å andra Nationers Fartyg , i förhållande till den större eller mindre börda, Svenska Fartyg måste i utländska Hamnar vidkännas ; Och enligt 7:de puncten: att, då den till utarbetande föreslagne TullTaxa ej torde så hastigt hinnas färdig, böra Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Maj;t i underdånighet anhålla, att , intill dess densamma erhållit Nådig Stadfästelse och blifvit till efterlefnad påbjuden, J816 års TullTaxa å utgående varor må, utan någon slags förhöjning, i allt hvad den upptager, tjena till efterrättelses och således Kongl.
Förordningen den 29 Januarii 1817 om Tullen å Jern genast i Nåder upphäfvas; skrifver Ja, den detta ej vill, skrifver
Nej; Vinner Nej; Så kommer, på sätt Vällofh BorgareStindet beslutit, Riksens Höglofl.
Bihang Till Samtelige Riks-Ständens Protokoll, innehållande de Handlingar hwilka till Riks-Ständen blifwit aflemnade, såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utflo ts Betänkanden och Förklaringar, samt Riks-Ständens Protocolls Utdrag..
Andra Bandet. "-T", - ——— > > — Stockholm rsrs, Tryckt hoSHenricFougt, Kongl.
Boktryckare VpNA dor 6rn ry IZIS'- ?re<iL-8tIn6st 6en ry - - LorgsrL-5r3näct 6en ry - - . LoKaL-5r3>iäs» 4 OKoder. Wördsamt Memorial.
I fölgd af de respective Riks-StändenS Remisier äligger det Stats-Utffottet, att till Riksens Högloft.
Ständer inkomma med utlätande, i anledning af följande:
Kongs. Maj.tS Nädrga Proposition till Riksens Ständer, angäende förwaltntngen afKungSoch Kungs.
Ladugärdarne; Gifwe» wrebro Slott den z:djc September iZro. <-^edan Riksens wid sista Riksdag församlade Ständer anmält hwad dä af Riksens Ständer blifwii ansett nödigt i afseende pä hushägnin. gen wid KungSgärdarne i Riket, hwarwid Rik. sens Ständer wid bestämmandet af grunderne, hwilka borde följas för anwändandet eller för. walt.
II. B. N:- i, s. 4 Den 2Z September. waltningen af de ledige eller framdeles ledige blifwande Kungs, och Kungs-Ladugärdar, funnit dem böra till den mästbjudande pa offentelig Auction till Skatte försäljas, Sä har Kongl. Majit, i afseende pä fastställelsen af denna an. stalt, som Kongl. Maj:t tillkommer, tagit sjelf, wa hufwudfrägan i Nädigt öfwerwägande; Lch emedan Kongl.
Maj t funnit med Rikets sanna fördel icke kunna förenas, att för altid frän Kronan afsöndra Kungs- och Kungs.-Ladugärdarne, hwiilka lägenheter frän urminnes ti. der Kronan tillhört och hwilkas wärdén och af. kastning i framtiden ännu kunna blifwa högre, än som för detze lägenheter nu kan päräknaS, men hwilke äter aldeles skulle gä förlorade, om berörde lägenheter ifrän Kronan för altid aba. lienerades; ty har Kongl. Mast icke kunnat bifalla Riksens Ständers undertäniga förslag, det Kungs- och Kungs-Ladugärdarne skulle, efter den tid nu warande Arrende-Contracter tillän. da gä, uppä Auction till Skatte försälias, utan i Räder förordnat, alt ägande rätten deraf al. tid skall ät Kronan förwaras, bwicket Kongl. Mast ock i Räder ansett instämma med 77. §. uti Regerings Formen, som stadgar, att Kungsoch Kungs. Ladugärdar, med flere Kronan tillhörige
Lägenheter stola sörwaltas efter de grunder, Rik. sers
S'änder derom förestrifwa, men hwilken förwaltning stulle uvhöra, om de pä Auction till full ägande rätt ät enskilde stulle försäljas.
Wid ett sädant förhällande och dä Riksens Ständer wid sista Riksdag icke förestrifwit nä. gon Den SZ September. 8 gon annan grund för framtida hushällningen med Kungs-Ladugärdarne, will Kongl. Mast, till följe af ofwauberörde 77. §. af Regerings.
Formen, och dä förwaltmngs qrundernes bestämmande owiikorliqen Riksens Ständer ensamme tillhöra, till Rikets nu församlade Ständer hafwa öfwerlemnat, huruwida nägra nya grunder för framtida hushällningen med Kungs- och Kungs Ladugärdarne, efter nu warande Arrén, dens flut böra utstakas, samt att, i sädant fall, de samma förestrifwa, eller ock om Kongl.
Masts Nädiga Kungörelse af den 17 December 1799, anqäende hivad som wid Kunqsgärdars bortarrenderande bör iakttagas, äfwen hädan, efter mä fä tjena till efterrättelse.
Majk har äfwen wid detta tillfäl. le ansett lämpeligt, att säsom ett ämne, hwilket äger ostiljakiigt sammanhang med hushällningen af Kunqsgärdarne, till Riksens Ständers pröfning öfwerlemna den förfrägan, bwarmed Kongl. Maj ts och Rikets Kammar-Collegmm till Kongl. Maj:t i underdänighet inkommit, i afseende pä förhällandet med de under Kungs, gärdarne hörande samt ät Arrendatocerne af b> rörde Kungsqärdar emot witz peuninge afgift uplätnc dagsiverken, hwarwid Kammar-Collegium i underdänighet hemstält antingen om det oförändradt bör förblifwa wid hwad Arrende-Contracterne innebälla om flike Dagswerkens nyttjande emot den utsatte betalningen, eller om denna betalning bör reduceras till Spannemäl efter lika grund som Riksens Ständer faststält för Kungsgärdarne.
6 Den 25 September.
Maj.t förblifwer siuntelige Rikets Ständer med all Kongl.
Nåd oL Annest wäl. bewägen.
Slott den Z Sepiemb. 1310. c lil.. ^ körtLsIl.
Wid förehafwande af de i denna Konun. genS Nädiga Proposition framstälde twänne frä. gor:
Den ena, hwilka grunder hädanefter för hushällningen med de ifrän Arrende ledige eller ledige bltfwande Kungs, och KungSLadugärdar mäge pröfwas wara de tjenligaste, och Den Andra: huru förhällas bör med betalningen för de ät nu warande Arrendatorer af sädanc lä. genhetcr emot wist penninge afgift uplätne dagswerken, har, hwad först angär den förra af Vesta frägor, wäl hos Stats Utssottet förekommit att Riksens Stander genom Nämnd sistledne Riksdag för sin del bestutit, att Kungsgärdarne borde styckas och till Skatte försäljas; likwäl och som Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition tillkännagifwer, att Kongl. Majit ej an. sett sig kunna dertill bifalla, har Utskottet fun. nit sitt äliggande wara, att till Riksens Högloft.
Ständer inkomma med utlätande huru Kungs, gärdarne wid detta förhällande tjenligast borde förwaltas, och fördenskull), efter inhämtande af hwad Stats-Utskottet wid nästledne Riksdag i detta ämne utredt och tillstyrkt, tagit i noga öfwerwägande hwad om Kungsgärds
Arrenden stadgas
Den 25 September. 7 stadgas i Kongl. Kungörelsen af den 17 December 1799, hwilken efter hwad en redan wunnen fleräng erfarenhet wisar, ostridigt är bygd pä de klokaste grunder, ej mindre till be. främjande af en förbättrad hushällning med deste lägenheter, än ock till ästadkommande af en skälig inkomst för Stats Werket.
Med fullkomligt bifall i öfrigt till deste grunder har dock Utskottet för sin del trott, att Kronans winst i förening med ökad befolkning och widsträcktare odlings företag torde kunna i än högre mon befordras om de till Arrende ledige Kungsgärdarne, hwilka hwar för sig innefatta flere mantal,- blefwo klufne och bortårrenderade i lägenheter af endast Ett a Twä Mantal, sä hemställer Utssottet om ej, till winnande af detta ändamäl, det borde äligga Kongl. Kammar kollegium att wid Kungsgärds Arrén, de - ledigbetcr, efter föregängen undersökning pröfwa och fastställa huru en sädan klyfning efter localens beskaffenhet mä werkställaS, samt derefter föranstalta, att de nya Kungsgärds. Hemman, hwilke pä detta sätt skulle upkomma, äfwen som de särssilte Hemman, hwilka förut lydt till Kungsgärdarne, tillika med Skattlagde Qwarnar och andra Lägenheter samt Fisken, hwart för sig genom Auction till Arrende warda utbjudne.
Dock torde blifwa nödigt, att wid samma tillfälle äfwen ställa hela Lungsgarden med alla sina lägenheter pä Auction till förarrendcrande, pä det utrönas mätte hwilketdera anbudet, antingen det sammanlagde för de» 8 Den 25 September. den styckade Kungsgärden, eller det som ster pä Kungsgärden i sitt ostyckade tillstånd, bäfwer för Kronan det förmänligaste, och säledes bör antagas.
Äfwenwäl har Utskottet ansett Kronans Inkomst af de bortarrenderade Kronoqodsen kunna göras säkrare och af myntets stigande eller fallande mera oberoende, om alla de un. der Arrendet begripne förmoner, hwilka hittils blifwit stälde under Auction för penningar, hädanefter utbjudas antingen emot afgift i spannemäl, att lefwereras in natura eller betalas L penningar efter ortens ärliga Markeaäng, eller ock, där omständigheterne dertill föranleda, e. mot afgift i Hö, hwilket nitid borte löfås ef. ter ortens ärliga Markegäng.
Widm-e bär Ut. stöttet warit af den tanka, att alla de särskilta skyldigheter som Arrendatorerne, utom Arrendesumman, warit m.dcrkastade, säsom att hälla en mälfyllig felfri hingst af witz alder, att inrätta och underhälla, antingen Stuteri, Schäffer! eller Holländeri, med dermed ätföljande sörbin, delse, samt att tillöka och förbättra de ä Kungs, gårdarne »varande Träd- och Humlegärdar, att anlägga Trädskolor och att deraf plantera Al, leer och Häckar, skulle kunna wid framdeles ti'l uprättande Arrende-Contracter ifrän Arrénde. wrlkoren uteslutas, hälst de dermed äsyftade ändamäl föga torde hafwa wunnits; Hwaremot genom undanrödjandet af detze förbindelser, Arrendatorer» ä sin sida fär friare bänder att den arrenderade Lägenheten, efter desi beskaffenhet, till Den 25 September. 9 till sin fördel nyttla och bruka, samt Kronan ä sin sida stall ätkomma högre Arrende afgift.
De Krono-Dagöwerken, som warit Kungsoch Kungs-Ladugä> barne snsiagne, utgöra ett sä tryckande beiwär för de dermed betungade Hemman, att de icke wid nya Arrenden, under nägot wilkor, synas böra lill Arrendatorerne betingas, utan lä af Hemmansägarne kjelfwe lösas, och till Kronan betalas efter ärliga Mar. kegänqen.
Den Arrcndatoren tillagde förmäa, att fä gärden^ tälbo! ige afwel, äker- och körredskap m. m. enwttaga och sig deras under arrendetiden beg .g a, torde äfwen, säsom i synnerhet icke lämplig, om Kungsgäkbarne styckas, kunna i likbet med bwad af Stats Utskottet förledne R.ksdaaen för-estogs, sörswinna, och detze Inventarier i stället, dä nu warande Arrenden upphöra, böra för Kronans räkning genom Auction försäljas.
Som Riksens Ständer beslutit, att all 0, roterad ford, med witze undantag, bör i bän, delse al krig, uppställa Wargernings.manskap, sä bör äfwen delta allmänna onus tillhöra Arrendatorer as Kungsgärdarne.
För öfrigt stu le efter Utskottets tanka, r händelse Kungsgärd styckas, de blifwande Arrendatorerne af de nya Kungsgärds Hemmanen wara pliqtige att, efter Lag, bygga och altrd i godt ständ hälla all äbyggnaden, sädan som den, i mon af gärdens storlek och behof, wara bör, samt skyldigheten att uppföra denna bygg. 10 Den 25 September. nåd blifwa ett Contracts wilker för Arrendatoren, pä sätt derom särskilt för hwarje Lägenhet föreskrifwit och hugade bjudare till underrättelse meddeladt warder; med rättighet för Arrendatoren akt wid Arrendets flut för de laga husens dä ägande wärde efter mätismanna ordom erhälla sin ersättning; men huruledes med de ä Kungsgärdarne befintelige CaractersByggnaderne, skulle, om egendomen styckas, dädanefter förhällas, har Utskottet, som inhämtat, att Kungsgärdarne äro olika bebyggde, en del med nya uppförde Stenhus, och andre med Trähus, icke tilltrott sig att i allmänhet nägot derom föreflä, utan skulle tro tjenligast wara, att Riksens Högloft.
Ständer till Kongl.
Mast i undcrdänighet öfwerlemna att wid hwart särskilt tillfälle derom Nädigst förordna.
Hwar. emot, om Kungsgärden kommer att odelad bortarrenderas, med byggnads skyldigheten skulle förhällas lika som för Officers Boställen förordnadt är, och hittils med Kungsgärdarne manligt warit.
Detze äro de omständigheter i afseende pä framtida för - arrenderandet af Kungs. och Kungs Ladugärdar Stats-Utskottet till Riksens Högloft.
Ständers pröfning fär föreflä, med den hemställan tillika, att om de af Riksens Högloft.
Ständer antagas och godkännas, Rik. sens Högloft.
Ständer dä mätte hos Kongl. Masit i undcrdänighet anhälla, att med tillämpning af detze grunder och med bibehällande of hwad högsiberörde 1799 ärs Författning in nehäl - Den 25 September.
11 nehällcr r de puncter som icke genom fastställandet af samms grunder blifw?. upphäfne, samt med den förändring nämde Författning i afseende pä borgens ställande för arrendewilkorens fullgörande, g-mom Kammar-Collegii Kungörelse af den i^.de Junie 1808 undergätt, Kongl.
Masit täcktes i Räder utfärda en förnyad Nädig Kungörelse om hwad som i följd af allt detta witz bortarrenderandet af de Kungs- och Ku gs L ckugärdar, som redan äro eller hädan, efter bnfwa ledige, bör iagttagas; hwarwid Rcksens Högloft.
Ständer derjemte torde af K nyl Mai t i underdänigbet begära, att, pä sätt Stats Mfkoltet. äfwen sifiledne Riksdag till. styrkt.
Kammar LKleaium mä undfä
Nädig befattning, att wid hwarje Riksdag till Stats-Ulsk ttet ingifwa v^ständelig berättelse om Kungsgärdaraes och öfrige Krono-Lägenhe. ters förwaltmng med hwad dertill hörer.
Widkommande sedan ten af Kongl. Mast Nädigst framställa frägan, huru och pä hwad sätt de Dagswerken som till nuwarande Kungsgärds Arrendatorer blifwit emot wisi penntnge afgift upplätne, böra betalas, sä finner Utskot. tet af Riksens Högloft.
Ständers om ve emot witz penninge afgift förarrenderade Kungsgärdar, wid ststledne Riksdag widtagnc beflut, anledning tillstyrka, att den i Arrende-Contractet utsatte contanta betalningen för detze Dags. werken bör efter det ärs Markegäng, dä Con. tractet ingicks, reduceras till Spannemäl, hwilken städse kommer att betalas efter ortens ärliga Marke - )2 Den 25 September.
Markegäng.
Hwilket dock Riksens Högloft^ Ständer »vördsammeligen hemställes.
Orebro den LZ September r8ro. kä R.!ckäerUcLper ock kä Il2^vorc1!^e kre^e-^tän» ^.äelnr I-eckamärerr vä^»Lr: 6ets I^eciamäterL vägnar: O. k^Lmiltoa.
Weiömsv. kä l»ösk!rsäe L<,rA->re-§i!n^srl k3 Ue6srv!r6, 8on6e-5t!n I. e6LM§terz vLxorr: äsks I-eäLmökers vLznrr:
Llrr.
I-vvvso. ^aäer8 ^obsorsor».
I.u>nnius.
Utdrag af Protokollet hällit i Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utstött den iZ September igro. S. D. I^plästes Stats Inkomst.
Afdelningen? project till Betänkande angående Kungs- och Kungs-Ladugärdarnes förwaltning; Hwilket la. des pä Bordet, jemte följande, nu älwen up, läsne ckrifteliga yttrande i ämnet, af Herr Prvsten Schartau:
"Dä 77. §- af Regerings.
Formen endast lemnar Riksens Ständer förwaltnings rälten af KungSgärdarna; Dä Riksens Ständer uli siutet af io:de Momentet i »z. §. af sista RiksdagsBestutet i underdänighet anmält till Kongl. Maj:ts
Nädiga pröfning och stadfästelse alt det sym rörer grunderne, som böra följas för de ledige Den 2Z September. iZ ledige Kungsgärdarnes anwändande och för. mattning; Och dä Kongl. Maj.t i Räder förklarat sig icke kunna samtycka uti Kungsgärdar. nes försäljande till Skatte:
Sä äterstär intet annat ämne för Högloft.
Utskottets öf. werläggning i afseende pä Kungsgärdarne, än sättet till deras bvrtarrenderande.
Om de bl. behällas till ägorne ostyckade, sä kunna de utan förspild
Byggnads kostnad ätergä till nägot sädant bruk i framtiden, som, det hittils wa. rande; Sä kunde den större Åbyggnad begaq. nas, som ä större delen lärer finnas; Och dä behöfdes icke den mängd af nya smärre Bygg. nader, ^ a, till minskning af ortens Skog och de ärbällande Arrenderne, wid styckningen 0. umgängeligen ärfordrades:
Men sä more ock Kungsgärdarnes anwändande till allmänt wäl, icke sä betryggadt för framtiden; Sä kunde Od. lingen och Jordens skiötsel icke sä drifwas af en, som af mänga; Sä komme
Landet att sak. na den mängd af närande Medborgare, som skulle upwupit pä den ät flere Hushäll delade Jorden; Och sä skulle Staten komma att sakna det större Arrende, som skulle kunna utgöras af de mänga, hwilka icke dä mera arbetade för en annan emot bestämd lön utan för sig sielfwa emot en inkomst som bestämdes af egen flit och den Högstcs »välsignelse.
Dä »nan ä ena sidan, för att öka de ä Arrende Auctionen bjuda,»des antal, delade de till hwarje Kungsgärd lydande ägor i sä smä delar, att hwar och en af den mäst wänlig» förmö - 14 Den 25 September. förmögenhet kunde tilltro sig bestyrandet; Sä borde man ock ä andra sidan akta derpä, att delarne, hwar för sia innefattade sä mycken od« lad eller odlingsbar Jord, alt den med sin af. kastning kunde underyäila en sädau Husbälls upställning, som ä orten finnes pä sä stora Hemmans delar, dar Jorden förmedelst knapp afkastning icke skotes med wanmagt.
Dä intet mera bidrager till driftighet uti de wid Arrende Auctionen skeende anbud, än trygg wisihet cm en längre tids nyttjande rätt, enkel beräkningsgrund för Arrende wilkoren, och utsigt till ärsättning för de odlings kostnader, af hwilka Arrendatoren under Arrende tiden icke hinner att njuta fulla fruckten; Sä torde det tiilätaS mig att upgifwa nägra Förflager till minnande af dcsia ändamäl, ändamäl lika wik. tigt bidragande för Staten till att kunna är« hälla, som för Arrendatoren till att kunna gif. wa det möjeligen högsta arrendet.
Utan att yrka nägon kmfwudsakelig ändring af deil uti 1799 ärS Förordning föreffrefne Arrende tid af zo är. tror jag lilwäl det wara billigt, att i rvitzt fall bewilja Arrendatoren Options rätt wid den ester 30 ärs förlopp anställande Arrende Auctionen; och att äter, i en annan händelse, pä längre eller kortare tid förnya Arrendet utan Auction, med därhos lemnad options rätt ät Arrendatoren, att an. tingen efter zo ära Arrende tidens förlopp Arredet fränträda, eller med Arrendet under en därutöfwer förlängd tid fortfara.
När en Arrén - Den 25 September. 15 Arrendator hade endast emottagit redan odlad eller odlingsbar Jord; Sä synes OptionS rätt wid den nya efter zo är anställande Auctionen innefatta, jemte den Zo ära afkastning som ha» gagnat, tillräckelig belöning för det att han wid anställd
Syn befinnes hafwa fullgjordt sin skylldighet med ägornas tillbörliga häfd, hwil. ken häfd detzutom torde aldrabäst kunna deraf inhämtas, om han kan bewisa, att den afrads. gilda Spannemäl, hwarmed han de sista ären sig arrendet afbördat, wurit pä den jord, för hwilken han samma arrende ärlagdt.
När äter en Arrendator emottagit en sädan ägolott som innefattade ett wi§t TunnelandS tal af sä be. skaffad jord, att den wäl kunde, men icke utan kostsamt arbete (säsom Stenbrytninq och Rot. huggning,) kunde till
Aker eller bördig Äng förwandlas; Dä borde en widstkäktare Options, rätt en sädan Jordbrukare bewilljas, hwilken Options-Rätt, med det samma den tjente tillbe, löning, tillika lände till upmuntran.
För att upmuntra en blifwande
Arrendator att odla en sädan mark, skulle otwifwelaktigt mycket bidraga, om han icke allenast kunde förutse, utan äfwen till en del sjelf kunde bestämma den belöning för sin odlingsstit, som han i en längre besittmngstid, hade att förwänta.
Denna belöning skulle Arrendatoren bäde kunna förutse och bestämma, om ett sädant Auctionssätt blefwe widtagit, att, sedan ärliga Arrendet wore för hwarje af de första Zo Ären gifwit, utan att därföre Arrendatorn med det samma wore utmärkt. i6
Den 25 September. märkt, denne komms att utmärkas genom en ny öfwer kamma ägolott och wid samma till. fälle anställd Auction, ä hwilke anbud gjordeaf den ärliga fö ökning i ^örra Arrendet, bwil. ken förökning skulle ä-ligen utqä efter förra Arrende tidens förlopp, dä ^öriänqandet w tin. gen ända tril ett w'tzl antal af är skulle proportioneras efter d>l högsta anbudna nya Ar. rendel, eller ock kunde detta Arrende tidens för. klingande inom en wist töreskrefwen gräns af tid lemnäs till bestämmande af Arrendatoren sjelf, sedan genom klubbstaget han säiom den högst bjudande blnwit utmärkt.
Sku'le man finna betänkeligit, att pä nyst nämde sätt öka den uti 1799 ars
För rdmng föreskrefne