Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Statskontorets förslag icke böra på annat sätt i nåder bifallas, än att, emot det att hela indelningen till Statsverket indrages, Rikets Ständer anvisa icke blott de ofta nämnda ersättnings-summorna med tillhopa 4,199 R:dr 4 sk. 5 r:st., utan äfven nyssberörda 2,000 R:dr till arfvode åt tillförordnade Presidenten i Krigs-kollegium, och uppföra dem under vederbörliga anslag på hufvudtiteln; hvarom, i händelse denna min åsigt i nåder gillas, Eders Kongl. Maj:t torde nu till Rikets Ständer göra nådig framställning. ” ”1 likhet med hvad vid de 2:ne sednaste riksdagarne iakttagits, lärer äfven nu Rikets Ständer höra göras upp - Transport: 24,862: 40.
Prop, om Statsverk. 1850.
Transport R:dr 24,862: 40. märksammma derpå, att, lill betäckande af de genom södra bataljonens af Bohusläns regemente .förändring tills vidare till roteradt infanteri, för Statsverket uppkomna kostnader, nödigt blifver, alt öfverskottet af de indelningsräntor, hvilka förut ingått ensamt lill nämnda bataljons rusthållare, varder, såsom hittills och så länge omförmälde förändring kan komma att fortfara, stäldt till Eders Kongl. Majrts nådiga disposition.” ' Instruktions-kompanier för indeldta Infanteriet.
Uti det förslag till ordnande af försvarsverket till lands, som före senaste riksdagen af dåvarande chefen för LandtfÖrsvars-departementet i underdånighet afgafs, framställdes nödvändigheten af att hastigare och med mera fulländning gifva indeldta soldaten sin lörsta rekryt-bildning och alt för detta ändamål af Rikets Ständer äska ett anslag till Instruklions-kompanier för indeldta armeen.
Åberopande de skäl, som då anfördes, tillägger jag blott ännu ett, nämligen det, att, utan en sådan inrättning, förblifver indeldta Infanteriet beständigt till större eller mindre del uti otjenstbart skick, emedan med den nuvarande korta öfningstid som rekrytmötena lemna, åtgå två, ofta 3: ne år, innan karlen kan, fullt exercerad, i kompaniets led insättas, och då ej sällan efter undergången general-mönstring, femtedelen af regementets nummerstyrka står vakant, så fortfar detta förhållande i 2:ne påföljande år, för att åter vidtaga det 3:dje.
Jag måste derföre i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj:t må, för att inom indeldta arméens infanteri- och jägare-trupper tillvägabringa en rekryt-undervisning till omkring 3:ne månaders tid, af Rikets näst sammanträdande
Ständer ånyo i nåder begära, dels till inrättande af Instruklions-kompanier vid indeldta Infanteriet: för personalens underhåll 35,000: samt för vidmakthållande af nödiga säng och husgerådspcrsedlar 2,500: — — eller tillhopa årligen 37,500: — Transport R:dr 62,362: 40.
N:o 3 till Kongl. Mafts Prop. 1850 . 1 Samt. 1 AJd. 1 Haft. 3 18 Kongl. Maj:ts Nåd.
Transport 62,362: 40 dels ock för en gång, till nyssberörda persedlars anskaffning, en rund summa af 24,000 R:dr, hvilken dock ej skulle behöfva serskildt anvisas, om Rikets Ständer medgåfve denna anskaffnings bekostande af första årsanslaget för Instruktionskompaniernas underhåll.” ”Ersättning för utöfver markegångs-priset förhöjd betalning till inqvarteringsgifvare för dagportioner vid indeldta Regementemas marscher lill och från möten.
Under åren 1844 till och med 1848 hafva utgifterna på detta reservationsanslag i medeltal utgjort 5,663 R:dr 37 sk. 3 rst. årligen, och vid sistnämnda års slut uppgingo de reserverade besparingarne å anslaget till 38,280 R:dr 40 sk. 11 rst.
Med anledning af den uti Rikets Ständers Revisorers berättelse om 1847 och 1848 årens Stats-revision förekommande framställning derom, att berörda anslag, som nu är bestämdt till 9000 R:dr årligen, måtte i någon mån nedsättas, har Eders Kongl. Maj:t, under den 6:te sistlidne Mars, i Nåder förklarat
Sig vilja, vid reglering af utgifterna under 4:de Hufvud-titeln, taga under nådigt öfvervägande, om och i hvad mån nedsättning af ifrågavarande anslag må kunna Rikets Ständer föreslås; och då det synes vara mindre lämpligt, att Stats-anslagen bestämmas till högre belopp, än som för dermed afsedda ändamål erfordras, hemställer jag nu i underdånighet, om icke det må i Nåder föreslås Rikets nästsammanträdande Ständer, att berörda reservations-anslag nedsättes till 6000
R:dr årligen, med förbehåll likväl, att, på det bristande tillgång för de med detta anslag afsedda utgifter icke må äfventyras, de derå vid nuvarande Stats-reglerings tilländagående befintliga reservationer förblifva till Eders Kongl. Maj:t nådiga disposition/’ Värjv a de Ar m é e n : ”Chefs-embetena vid de i Stockholm förlagda Garnisonsrcgementcr hafva, på sätt jag redan haft
Nåden i underdånig - Transport 62,362: 40 Kongl. Mqj:ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850. 19 Transport 62,362: 40. — het anmäla, genom Öfver-kommendanten i underdånighet inlemnat och tillika förordat de vid nämnda regementen anställda rcgements-pastorers samt bataljons- och sqvadrons-predikanters underdåniga anhållan, alt som den, i ersättning för bristande eller otillräcklig lönc-inkomst, hvilken för regementspastorerne utgjorde i lön 400
R:dr och inqvarteringspenningar 71 R:dr 5 sk. 4 rst. samt för bataljons-predikanlerne endast inqvarteringspenningar till ett belopp af blott 35 R:dr 26 sk. 8 rst. banko, af regementernes presterskap tillförene tillgodonjutna förmån af förhöjd tjenste-årsberäkning genom Kongl.
Cirkulärbrefvet den 6:te Oktober 1842 förklarats skola upphöra, och följden häraf måste blifva, att ifrågavarande presterliga befattningar, med hvilka skyldighet att undervisa i regementernas skolor för musik-elever och soldatbarn vore förenad, hädanefter icke skulle komma att sökas af personer med den för befattningarnas anseende erforderliga lärdom och bildning i öfrigt, så vida icke deras innehafvare, lika med hvad Elementar-skollärarne vederfarits, försåges med förbättrade löne-inkomster, Eders Kongl. Maj:t täcktes, på de af sökanderne sålunda anförda skäl, af Rikets snart sammanträdande Ständer i Nåder begära för hvarje Regemcnts-pastor vid härvarande garnison en löneförhöjning af 400
R:dr och för hvarje bataljonscller sqvadrons-predikant en lön af 400 R:dr, allt banko/’ ”Då vid indeldta arméen bataljons-predikanterna längesedan äro indragne och dessa tjenstemän vid de värfvade regementerna synas hittills vara bibehållna af ingen annan orsak än alt de tjenat utan lön, helst de icke ens äro på regementernas stater upptagna, torde förevarande underdåniga ansökningar, i hvad de angå bataljons- och sqvadrons-predikanterna, lemnäs utan Nådigt afeeende.” ”Beträffande åter regemenls-pastorerna, så och enär en väsendtlig förmån onekligen dem frångått genom den högre tjensteårsberäkningens afskaflånde, samt dertill kommer, att Transport 62,362: 40. 20 Kongl. Maj:ls Nåd. Prog. om Statsverk. 1850.
Transport 62,3(52: 40. regements-pastorerne vid flottans stationer njuta i lön 600 R:dr årligen, utom den derunder beräknade spanmål, synes skäl vara för handen, att icke blott för sökanderne, utan ock för deras vid Götha och Vendes Artilleri-regementen anställda vederlikar, i Nåder föreslås en löne-tillökning för hvardera af 200 R:dr Banko, hvilken för sex regements-pastorer utgör tillhopa 1200 R:dr, deraf här utföres hvad för de tre vid Lif-gardes regementerne anställda belöper, med tillhopa 600: — att med 200 R:dr påföras hvartdera regementets anslag, och deremot återstoden torde få här nedan under anslaget för Artilleri-regcmenterne, med likaledes 600 R:dr upptagas.” "Svea Lifgardet och Andra Lifgardet.
I följd deraf, att vid 1840 och 1841 årens riksdag nödiga anslag af Rikets
Ständer vägrades för en behöflig ansedd förändring i de 2:ne Lifgardes-regementernas till fot organisation, hlefvo vid den derefter nådigst anbefallda reglering af regementernas löner, de förut befintliga musik-direktörerne, äfvensom Sergeanterna ställda på indragning, med skyldighet likväl, att intill afgång tjenstgöra.
Så länge de sålunda indragna individerne qvarslodo såsom tjenstgörande, betydde denna eventuella indragning mindre, men i den mån afgång bland dem inträffat, hafva olägenheterna deraf blifvit för regementerne allt mera kännbara $ och då, i följd af timad afgång, Under-officerarnes antal vid kompanierna i allmänhet numera är inskränkt till endast två eller 1 Fanjunkare och 1 Furir på hvarje kompani, hvarmed, utom det alt sådant är stridande emot ali militärisk organisation, ordningen inom kompanierna omöjligen i längden kan bibehållas, hafva regementernas Sekund-chefer, uti de af mig föredragna underdåniga framställningar, dem lians Kongl. Höghet Kronprinsen, i sin egenskap af Chef flir Lifgardes-brigaden, understödt, anhållit, det täck - Transport 62,962: 40.
Prog. om Statsverk. 1850. 21 Transport R:dr 62,962: 40. — fes Eders Kongl. Majit af Rikets Ständer vid instundande riksdag i nåder äska löneanslag så väl för åtta sergeanter vid livarldera regementet, eller 1 per kompani, å 186
R:dr för hvarje, utgörande för 16 sergeanter tillhopa årligen R:dr 2,976: som ock för en musik-direktör vid hvartdera regementet, ä 500 R:dr, med tillsammans 1,000: — — eller tillhopa R:dr 3,976: — — helst det skall visat sig, att bibehållandet af den högre musikbildning, som nu inom regementernes, hufvudsakligen genom dryga bidrag af officerare underhållna musik-korpser förefinnes, beror derpå, att musikundervisningen ledes af personer med det anseende, som en djupare insigt i yrket medförer.
” ”Enär giltigheten af de skäl, Sekund-cheferne anfört till stöd för sin underdåniga anhållan om återanställande vid regementerne af det uppgifna antalet sergeanter svårligen kan förnekas, torde Eders Kongl. Majit vilja af Rikets Ständer i nåder äska hvad af Sekund-cheferne blifvit för detta ändamål be gärdt med tillsammans 2,976: — — att med hälften, eller 1,488 R:dr hvartdera regementets anslag påföras; hvaremot och då för hunden varande tillgångar icke medgifva fyllandet af andra behof, än dem, som äro mest angelägna, jag finner mig föranlåten att för närvarande afstyrka Sekund-chcfernes underdåniga begäran om löneanslag för musik-direktörer, utan att derföre vilja - bestrida angelägenheten för regementerne att ega utmärkta ledare för sina musikkorpser. ” ”Wermlands Fältjägare-regemente.
”Från så väl nämnde regemente, som general-befälhafvaren i tredje militär-distriktet, hafva förslag inkommit af den Transport R:dr 65,938: 40. — 22 Kongl. Maj:ls Nåd.
Transport R:dr 65,938: 40. syftning, att, genom regementets reduktion till en bataljon af blott 520 man på 4 kompanier oell någon dels af det nuvarande beklädnadsanslaget öfverflyttande till lönestaten, kunde den sålunda förändrade korpsen, utan tillökning i hittills för regementet bestådda anslag, gifvas icke allenast en förbättrad organisation, utan ock åt manskapet förbättrade lönevilkor samt en förlängd öfningstid med deraf följande större tjenstbarhet.
I sättet att genomföra den ifrågaställa förändringen hafva dock åsigterna varit olika emellan general-befälbafvaren och chefsembetet, och enär dessutom någon verkställighet af ifrågavarande förändring ej kan i nåder anbefallas, innan Rikets Ständer medgifvit, dels att af nuvarande beklädnadsanslaget 12,600 R:dr årligen, ett belopp af 6,360
R:dr må från anslaget till försvarsverket i allmänhet till regementets löneanslag, enligt riksstaten utgörande 25,684 R:dr 16 sk. öfverflyttas, hvarigenom detta anslag blefve till 32,044 R:dr 16 sk. forhöjdt, dels ock att hela det sålunda tillökade löneanslaget må för den föreslagna reorganisationen af regementet få oafkortadt användas, ehuru nummerstyrkan skulle minskas med 80 man, för att sålunda åt den numerär, hvaraf den nya korpsen komme att bestå, bereda enahanda öfningstillfällen, som vid indeldta regementen och korpser kunna i allmänhet tillvägabringas, i stället för den vid det nuvarande regementet till blott 14 dagar bestämda exercistiden, torde Eders Kongl.
Maj:t vilja inskränka
Sin nådiga framställning i ämnet till Rikets Ständer dertill, att begära deras samtycke till de sålunda uppgifna hufvudgrunderne för den afsedda förändringen och deraf följande omflyttningar eller jemkningar i anslagen, i den mån den tillämnade organisationen och öfvergången hinna verkställas, äfvensom att Rikets Ständers beslut i ämnet må serskildt och så snart ske kan, varda Eders Kongl.
Maj:t meddeladt, på det att organisationsfrågan derefter må i dess helhet kunna komma under nådig pröfning.” Transport R:dr 65,938: 40.
Prop. om Statsverk. 1850. 23 Transport R:dr 65,938: 40. — ”Svea, Götha och Wendes
Ar tiller i-regementen” ”Enligt uppdrag af Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, General-Fälttygmästaren och Chefen för Artilleriet, har ArtilIcri-kommittéen afgifvit underdånigt betänkande i fråga om anledningarna dertill, att officersplatserna vid artilleriet mindre, än de vid andra vapen, eftersökas; dervid kommitléen, som ansett orsaken till berörda, för artilleri-vapnet, menliga förhållanden höra hufvudsakligen sökas i otillräckligheten af befälets lönevilkor i allmänhet, hvilket bäst visade sig genom deras sammanställande med befälets löner vid Lifgardes-regementerne till fot, hvilka regementen i afseende pä tjenstgöringslÖrhållandena komme artilleriet närmast, underdånigst föreslagit en allmän förhöjning af Artilleri-befälets löner, så att dessa, med de jemkningar i beloppen, hvartill skiljaktigheterne i Artilleriets organisation föranledde, blefve lika med dem, som äro de nämnda gardes-regementernes befäl bestådda.
Uppå utförligt anförda skäl hemställer i sådant afseende kommittéen: aLt då Sekund-cheferne vid Lifgardes-regementena till fot njöte en sammanräknad löneinkomst af 4,100 R:dr, ehuru dessa regementers officers-korpser hvardera till antalet utgjorde blott hälften emot ett Artilleri-regementes, chefernes för Artilleri-rcgementerne aflöning måtte ökas med 560 R:dr, eller till 4,360 R:dr, då lönetillökningen för de 3:ne cheferne blefve 1,680 R:dr; att, jemte det artilleriets 13 majorer, till likhet med hvad vid Norska artilleriet eger rum, upphöjdes till öfverstelöjtnanter, hvarigenom majorsgraden komme att försvinna och öfverste-löjtnanternes antal blefve 16, dessas löner måtte, för att blifva ungefärligen lika med öfverste-löjtnanternes vid gardes-regementena, från 1,920 R:dr, som de nu med furagemedlen inberäknade utgöra, höjas till 2,770 R:dr eller med Transport R:dr 65,938. 40. — 24 Kongl. Ma/:ts Nåd.
Transport: 850 R:dr hvardera, hvilken förhöjning skulle för 16 Ofverstelöjtnanter utgöra 13,600 R:dr, hvarförutan dc 10 äldste af dem skulle förklaras berättigade till öfverste-löjtnants pensioner : att kapitenslönerna af högre klassen, nu utgörande 1,280 R:dr, måtte ökas till 1,400
R:dr, eller med 120 R:dr hvardera, som för 32 kaptener skulle erfordra ett årligt anslag af 3,840 R:dr, hvarförutan borde, åt de förslagsvis till 12 upptagna kaptener med högre lön, som ej äro kompani- eller batterichefer, beviljas hvardera i ersättning för kompani-reveny 400
R:dr eller tillsammans 4,800 R:dr; att, jemte det depot-kapitens-, och yngre kapitensplatserna sammansloges till en klass, under benämning af yngre kaptener, lönerne, som nu utgöra för depot-kapiten 640 och för yngre kapiten 540, måtte till 900 R:dr förhöjas, med skyldighet för depot-kapitenerne att vidkännas lika ackordsränta med nu varande yngre kapitenerne: utgörande förhöjningen för 22 yngre kaptener å 360 R:dr 7,920: — — och för 8 depot-kapitener, å 260 R:dr . . .
2,080: — derifrån borde afgå för ackordsräntorna . . 433: j g elier tillhopa 9,567: och skulle, af den förhöjda allöningen, 800 Il:dr blifva lön och 100
R:dr anses såsom tjenstgöringspenningaig att löjtnanternes löner, nu bestämda till 480 R:dr, måtte blifva lika med löjtnanternes vid gardes-regementerna till fot, eller 540 R:dr, och således förhöjas med 60 R:dr hvardera, sorn för 60 löjtnanter belöper till 3,600 R:dr; att underlöjtnanternes löner, som nu utgå med 320 R:dr, måtte bringas icke blott till likhet med deras vederlikars vid gardes-regementerne, utan, med hänseende till den högre kurs, 65,938: 40.
Transport: 65,938: 40.
Vrop. om Statsverk. 1850. 25 Transport R:dr 65,938: 40. — de torre måste vid artilleri-läroverket genomgå, ännu derutöfver ökas med 80 R:dr, eller till jemna 400 R:dr hvardera, då således för 60 umler-löjtnanter, å 80 R:dr, skulle fordras en lönetillökning af 4,800 R:dr; att artilleriets 3 regemenlsskrifvare, för att komma i lika vilkor med förval tärne vid artilleri-förråden, måtte, i stället för nu bestådda 530 R:dr, erhålla i lön på stat 600 R:dr hvardera, samt, efter 10 års oförvitlig tjenst, 150 R:dr och efter ytterligare 10 års tjenstetid 150 R:dr, hvilken löneförhöjning i medeltal skulle utgöra, för hvarje, 220 R:dr och för tre 660 R:dr; att styckjunkarne, som nu åtnjuta i lön 253 R:dr, jemte 3 tunnor spanmål in natura, å 6 R:dr, och i beklädnads hjelp 70
R:dr, måtte hugnas med en tillökning i lönen af 47 R:dr, utgörande för 56 ......
2,632 R:dr; att de 3 Regements-trumpetarne, hvilka nu njuta i lön 203 R:dr och för öfrigt samma förmåner som Styckjunkarne, måtte komma i åtnjutande af lika löner med dem, som blifvit för dessa sednare föreslagna, och således erhålla en löneförhöjning af 97 R:dr, utgörande för 3:ne tillhopa 291 R:dr; att Sergeanternes löner, nu utgörande, utom 3 tunnor spanmål in natura, å 6 R:dr, och 70 R:dr i beklädnadshjelp, 163 R:dr, måtte ökas till 192 R:dr, eller med 29 R:dr hvardera, hvilken tillökning belöper för 72 Sergeanter till 2,088 R:dr; att
Divisions-trumpetarne, som nu, utom spanmål och beklädnadshjelp lika med Sergeanterne, hafva i lön hvardera 153 R:dr, måtte erhålla lika löner med dessa och alltså en löneförhöjning af 39 R:dr hvardera, uppgående för 8 till 312 R:dr; samt att de 3 llofslagarne eller Hästläkarne, hvilka nu njuta lika aflöningsförmåner med Sergeanterne, måtte, emot indrag - Transport R:dr 65,938: 40.
- Bil.
N:o 3 till Kongl. Majds Vrop. 1850. 1 Sami. 1 AJd. 1 Haft. 4 26 Kongl. Nåd.
Transport R:dr 65,938:
AO. ning af den nu bestådda beklädnads!)jelpen, erhålla löner af 100 ll:dr hvardera, eller i löneförhöjning, å 219 R:dr, tillsammans 657 R:dr; hvilka löne-tillökningar sammanräknade uppgå till en summa af 48,527
R:dr banko; hemställande kommittéen slutligen att, till förbättring i gemenskapens vilkor, åt densamma måtte, utom så kallad tohaksskiliing i kontant, beredas nödtorftigt underhåll medelst fastställande af en för alla garnisonsorter lika natura-portion, så att manskapets underhåll klefve oberoende af tillfälliga och lokala skiljaktigheter i priset ä lefnadsförnödenheterna.
” ”Hvad
Kommittéen sålunda i ena och andra hänseendet föreslagit, har Hans Kongl. Höghet, General-Fält-Tygmästaren till alla delar i underdånighet tillstyrkt; äfvensom Hans Kongl. Höghet, med anledning af de alltför ringa lönevilkor, Tygstatens handtverkare åtnjuta, och hvarigenom svårighet uppstår att dem vid artilleriet qvarhålla, underdånigst hemställt om en behöflig förbättring jemväl i dessa handtverkares aflöning, och såsom lämplig grund för bestämmande af löneförbättringens belopp föreslagit den daglön, de ifrågavarande handtverkarne hittills åtnjutit under öfverbetings-arbeten, eller, då denna utfallit olika inom samma grad vid olika yrken, såsom fallet varit med gesällerna, den minsta daglönen inom graden, deraf de, emot fortfarande skyldighet att förmiddagarna arbeta på kronans verkstäder, borde såsom lön åtnjuta halfva beloppet, utan afdrag för helgdagar eller sjukdom, helst sådant, serdeles för den gifte arbetaren, skulle medföra ekonomiskt obestånd; och då daglönerna för öfverbetings-arbeten nu utgå efter följande bestämmelser, nemligen: för en Tygstatsmästare R:dr 1: 4. — » » Trädarbetare eller Sadelmakaregesäll . 1: — — » » Smedsgesäll ........ — 42. 8. » » Gevärshandtverkare 1. — —- Transport R:dr 65,938: 40.
Transport il:dr 65,938: 40. skulle, efter den uppgifna heräkningsgrunden, lönerna, spanmålen inberäknad, således blifva: för en Tygstatsmästare, i stället för 118 11:dr, Hulr 197: 34. — » •
Tygstatsgesäll, i stället för 98 ll:dr, 154: 42. 8. > » Gevärshandtverkare, i stället för 108 11: dr, 182: 24. — och lönetillökningen i jemna Riksdalertal: för 18 Tygstatsmästare, ä 80 R:dr, . . 1,440: — — » 24 Tvgstatsgesäller, å 57 R:dr, . . 1,368: — — » 29 Gevärshandtverkare, å 75 R:dr, . 2,175: — — eller tillhopa R:dr 4,983: — hvilken summa, tillagd den till förbättrande af befälets med fleras löner begärda . 48,527: gör ett belopp af ...
B:ko R:dr 53,510: — — ”Utan att ingå i bedömande af det gagn, som i militäriskt hänseende skulle kunna härflyta af det framställda förslaget om majorsgradens vid artilleriet försvinnande och majorsplatsernas förvandling till öfverste-löjtnantsbeställningar, helst till stöd derför af Artilleri-kommittéen egentligen endast blifvit framhållet obehaget för de äldre majorerna vid svenska artilleriet att under blandad tjenstgöring med norskt artilleri, vid hvilket majorer icke finnas, städse komma att stå under befäl, äfven af den yngsta norska artilleri-öfverste-löjtnanten, vill det dock synas mig, sorn förslaget derom, utom det att motstycke dertill saknas bland svenska arméens öfriga nu befintliga organisationer, hvilka i sednare tider blifvit bragta till allt närmare öfverensstämmelse sinsemellan, skulle möta ett bestämdt hinder uti den dermed förenade frågan om ökade löner för de nya öfvers telöjtnanterna, serdeles då tillökningen tilltagits så högt som här är fallet.
Deremot då artilleri-regementenas officers-korpser utgöra en större personal än andra Transport R:dr 65,938: 40. 28 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850, Transport 05,938: 40 regementers, och likaledes majorernas antal är derefter lämpadt, kan uti den omständigheten finnas ett skäl att gifva hvarje artilleri-regemente ytterligare en öfverste-löjtnant.” ”1 afseende åter på de föreslagna lönetillökningarna i allmänhet, så kan det visserligen ej hestridas, att de i de flesta fallen kunna vara för löntagarnes bergning behöfliga; men då den för behofvens afhjelpande enligt förslaget erforderliga summa är så betydlig och, enligt en uppgjord utredning öfver tillgångarna på artilleriets aflönings-anslag, något bidrag derifrån ej kan påräknas, blir det, i min tanka, nödvändigt att i främsta rummet söka förbättra lönevilkoren för de klasser af löntagare, hvilkas behof af en sådan förbättring visar sig påtagligast.” ”Med ledning af denna grundsats tillåter jag mig nu i underdånighet föreslå: att Chefernas för Artilleri-regementerna egentliga löner, för hvilkas höjande utöfver hvad Sekund-cheferna vid Lif-gardes‘-regementerna till fot åtnjuta, något giltigt skäl, i min tanka, icke blifvit anfördt, må från 2,800 R:dr, hvartill de nu äro bestämda, höjas till jemnt 3,000 R:dr, eller med 200 R:dr hvardera, så att regements-chefs-aflöningen, med tillägg af 500 R:dr taffelpenningar och 500 R:dr fourage-medel, blifver 4,000 R:dr eller blott 100 R:dr mindre än förhemälda Sekund-chefers, samt lönetillökningen för de 3:nc Cheferna 000: — — att, jemte det Ofverste-löjtnanternas antal vid Artilleriregementerna bestämmes till två på hvarje regemente, de sålunda blifvande sex Ofverste-löj tnanterna, äfvensom de tio (10) återstående Majorerna hvardera erhölle en löne-tillökning af 200 R:dr eller tillsammans . . . 3,200: men att deremot någon löntillökning för äldre kapitenerna nu ej må ifrågakomma; alt
Depot-kapitenernas och yngre kapitenernas löner tillökas, de förres med 100 R:dr och de sednares med 200 R:dr Transport 3,800: — — 65,938 40 Kongl. Maj-As Nåd.
Prog. om Statsverk. 1850. 29 Transport 3,800: — — 65,938: 40. — hvardera, Ji var Igenom de blifva lika stora, eller 740 R:dr, utan att hinder möter för den ifrågaställda föreningen af sist nämda 2: ne kaptens-klasser, om Eders Kongl. Maj:t i nåder finner densamma lämpligt, helst de nuvarande 8 Depot-kapitens-lönerna, som äro fria från ackordsränta, kunde förklaras i mån af vakanser skola tillfalla de åtta äldsta i den nya kaptensklassen, hvilka sålunda vunne en förbättring i lönvilkoren af omkring 54 R:dr Banko; kommande den ofvan föreslagna lönetillökningen för de 8
Depot-kapitener och 22 yngre kaptener uppgå tillhopa till 5,200: — — att, ehuru den af artilleri-kommitéen anställda jemnförelse emellan Löjtnanternas vid Artilleriet och Gardes-regementerna till fot lönevilkor befinnes i så måtto vara oriktig, att löjtnantslönerna vid sistnämnda regementen äro fördelade i 2:ne klasser och endast den högre klassens löner uppgå till det af kommitéen uppgifna belopp af 540 R:dr, men den lägre klassens deremot till blott 430
R:dr och således icke obetydligt mindre än artilleri-löjtnanternas, som utgå med 480