Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är dock lyckligtvis med en pluralitet af endast en röst, som ifrågavarande åtgärden segrat; och jag hoppas, att hos Rikets Ständer iallmän - Bihavg till R.
Brot, i834- 4 Sami. j Åjd. 3 Bandet, t6:de Häftet; 3 i8 St t; -Utskottets U.hhancle N:o 366.
Ii et finna mera oegennytta, mera aktning för andras rätt och mera omtanke för den skuldsatte jordbrukarens olyckliga belägenhet, än att äfven de skola söka afvägar och leda frågan på villostigar.
Såsom jag redan erinrat, utgjorde Anders Danielssons och Johannes Svenssons anföranden ett sammanhängande helt med Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, och hvilka alltså, efter tillämpning af i momenten i 4.9 oc^ ^7 Riksdags-Ordningen, bort pröfvas i ett sammanhang.
Nu har Utskottet deremot gjort två ämnen af ett, och, vid pröfning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, undanryckt Utskottets bedömande de af Anders Danielsson och Johannes Svensson gjorda anmärkningar vid samma Skrifvelse, För ett annat behandlingssätt, hade dock Utskottet ledning af, ej mindie sakens beskaffenhet och Grundlagen, än äfven af den form, i hvilken frågan inkom ifrån Utskottets Afdelning; och jag betviflar icke, att, om de af Anders Danielsson och Johannes Svensson andragne skäl och, i synnerhet af den förstnämnde, framställda förslag till ändringar och modificationer i Kongl. Ma j;ts Proposition fått göra sig gällande i sammanhang med Propositionen; så hade lånefrågan, i det hela, fått en annan vändning, och den gäldskyldig© jordbrukaren kunnat vinna förhoppning, att komma utur procenteriets snaror; varandes det föregifvande falskt, att lånet icke skulle, i någon nion, komma de mindre jordegarne eller allmogen lill godo, då Ilikets Ständer hade i deras magt, att fördela utlåningen sålunda, att en viss del skulle lemnäs till de större och en viss del till de mindre jordegarne.
För öfrigt faller hvar och en i ögonen den inconsequencé af Utskottet, att i sammanhang med den Kongl. Propositionen taga under pröfning de inom Högh Ridderskapet och Adeln gjorda och till Utskottet öfverlemnade anmärkningar vid densamma, men och deremot göra anmärkningarne från Bonde-Ståndet Lill föremål för en serskild öfverläggning och ett serskildt Betänkande.
I falt, som jag förmodar, Rikets Ständer icke ålnöjas med någotdera af Utskottets bägge hufvudsakliga beslut; så torde Rikets Ständer, vid åter* remisserna af dessa Betänkanden, ålägga Utskottet, alt i ett sammanhang handlägga Kongl. Majris
Skrifvelse och de omförmälde skriftliga anföranden, samt uti ett enda Utlåtande besvara återremisserne och yttra sig öfver lånefrågan i dess helhet.
Häruti hafva instämt Riksdags-Fullmägtige Olof Mänsson från Blekinge och J. O. Dahlberg från Wester-Norrland.
Stat-Utskottets Utlåtande N.o 367. »9 N:o 367.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Dac.
Utlåtande, i anledning af Ii i ksdags- Fullmägt igen j rån Elfsborgs Län Anders Danielssons förslag till upptagande af inhemska lån. för att till Jordbrukare utlånas. (RGS. A.)
Med föranledande af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, afgående upplagande af lån till befrämjande af Hypotheks-Föreningar, liar Riksdags-Fullmägl igen från Elfsborgs Län Anders Danielsson, vid reinitteringen af högst berörde Nådiga Skrifvelse, till Bonde-Ståndet afgifvit ett till Utskottet remitteradt Upp- och Utlånings-Förslag, så lydande; 1:0 ”Att Riksgälds-Contoret uppdrages upplåna capital emot Contorets obligationer, utställde på ett lån till tre års förutgående uppsägning å 5oo och jemna i,ooo:tal R:dr, samt innebärande skyldighet, att, vid hvarje balfårs slut eller ultimo Junii och December, betala 2 och en fjerdedels procents ränta; varande dessa obligationer för alltid befriade från del för andra capital stadgade Bevillnings-afdrag; 2:0
Denna upplåning verkslälles i den mon lånsökande emot intecknings-säkerhet bos Contoret anmäla sig och aflemna eller erbjuda antagliga säkerheter, enligt serskilda stadgade grunder. 3:o Riksgälds-Contoret utlånar de sålunda upplånade medel emot goda och antagliga intecknings-handlingar å jordegendom, inom halfva laxerings-värdet, dock icke utöfver 20,000 R:dr, samt ej mindre än5ooR:drpå hvarje serskild egendom och i jemna 100 eller 1,000 Ridrtal. —.
Serskild borgen bör ställas för räntans ordentliga betalning. 4:0
För dessa lån uppbär Riksgälds-Contoret sex för hundrade årligen samt a fd ra gas 2 procent i ett för allt, vid lånets utgifvande, såsom lånepåkostnader.
Af årliga inbetalningen användes en procent till amortissement af capitalet och 5 procent anses såsom ränta.
Skulle ränte-betalningen icke ordentligt verkställas, eger Contoret att å den förfallna räntan beräkna ny ränta för fulla månaden, som betalningen fördröjes, men vare skyldigt att genast utsöka hos löftesmännen. 5:o
Af förskotts-proceiiten lill låne-omkostnader bildas en serskild fond i Riksgälds-Contoret, hvari äfven ingår årliga amorlissements-procenten.
Desse medel användas att inlösa l-5o:del af de utgifne obligationerne Srats-TJcskottets Utlåtande Nio 367. årligen och återstoden förräntas.
— Inlösningen sker efter utloltning. 6:0
Den halfva procent, som uppkommer genom skilnaden af uppoch utlånings-räntan, användes tilt Riksgälds-Contorets ersättning för administra tions-kostnaderne. 7:0
De uppsagde obligationcrne inlösas af Riksgälds-Contorets under hand hafvande medel, derest icke i ofvansagde låne-väg capital kunna erhållas; men godtgör sig,.Riksgälds-Contorct derföre genom serskild upplåning emot fulla 5 procent, hvartill ränte-skilnaden utbetalas af den ofvan nä milde reserv-fonden. 8:0 Skulle Rikets Ständer vid nästa sammankomst finna, att denna sålunda inrättade låne-anslalt icke kan bära sig, utan att Riksgälds-Contorets tillgångar måste anlitas, böra de förklara sig villige, alt taga vidare mått och steg för att afhjelpa ett sådant förhållande; men som hela denna anstalt endast grundar sig på öfvertygelse!!, att bchofvet för rörelsen nu erfordrar ett sådant för crediten underlättande Statens medlande emelian Långifvare och Låntagare på inteckningar, böra Rikets Ständer äfven förklara sig sinnade, alt, derest erfarenheten vid en blifvande Riksdag skulle visa Hy po theks-Fö reningars önskvärda uppkomst, eller att Credit-Lngarnes förbättrade skick med visshet kunde låta förmoda ett dylikt förhållande i framtiden, de då anse sig lämpligast böra helt och hållet eller partielt öfverflytta denna låne-rörelse på nämnde Inrättningar, såsom locala och mera passande för dess bedrifvande; hvarföre Riksgälds-Contorets Fullmägtige böra under tiden låta Länsvis bokföra och redovisa densamma.
Uti hvilket förslag ålskillige Ståndets Ledamöter instämt.
Vid slutliga handläggningen af nämnde förslag, har, den rista innevarande
December, -Utskottet tillhandakommit ett Utdrag af Protocollet, hållet hos Bonde-Ståndet samma dag, med ett drri intaget, af RiksdagsFullmägtigen Johannes Svensson från Jönköpings
Län aflemnadt Memorial, deri han, under hufvudsaklig! instämmande i Anders
Danielssons ofvanberörde förslag, yrkar nödvändigheten deraf, alt en allmän Jåne-operation vidtages, hvarigenom Jordbrukaren må kunna, emot nedsatt ränta och successiv afbetalning, få omsätta sine skulder; och hade, efter hvad nyss om förmälde Protocoll antyder, Ståndet hörts allmänneligen gilla Johannes Svenssons framställning.
Utskottet har tagit i öfvervägande Anders Danielssons ifrågavarande förslag, och i sammanhang härmed det af Johannes Svensson serskildt af gifne - Stnts-Wtsktttets Utlåtande N:c 36j, 31 gifne Memoria], och hvarvid Utskottet i första rummet funnit den erinran ieke öfverflödig, att nemligen till beloppen oinskränkte låntillgångar icke kunna inom en kortare tid vara att påräkna; samt att, då fiiksgäids-Contoret, dels för reglerandet af sine skulder, och dels till bestridande af de utbetalningar, hvilka kunna komma att reqvirera® i afräkning å de flere på Contoret anvisade creditiv, sjelft behöfver upptaga lån, det synes vara alldeles olämpligt, att de låntillgångar, som kunna erhållas och för Contoret äro behöflige, skola anvisas till ett för Contoret främmande föremål.
— Den anmärkning bör icke heller förbises, att, då Riksgälds-Contoret för det närvarande ej utan svårighet kan upptaga större lånesuinmor mot 5 procents ränta, synes föga sannolikt, att några sådane skola emot den af Anders Danielsson föreslagna ränte-fot, 4 °ch cn half procent, kunna erhållas.
Utskottet har jemväl ansett sig böra erinra, huruledes tväilne motioner, med enahanda åsyftning som Anders
Danielssons ifrågavarande förslag, blifvit under innevarande Riksmöte väckta inom Ridderskapet och Adeln, inen å hvilka motioner Utskottet, uti de häröfver afgifne och af Rikets Ständer, utan återremiss, godkända Utlåtanden N:o 190 och 229, bifall afstyrkt, på den grund, att Statens skuldsättning för reglerandet af enskildes skulder icke kan vara nyttig.
Vid detta förhållande och under åberopande tillika af hvad Utskottet nu serskildt i förevarande ämne anfört, har Utskottet skolat afstyrka bifall å Anders Danielssons förslag och Johannes Svenssons framställning.
Stockholm den 10 Dec. i834« Eiaiot detta beslut har Riksdags-Fullmägtigen Anders Andersson från Skaraborgs Län anmält reservation; hvarjemte Herr von Troil,, Em., skriftligen anfört:
"Jag kan ej gilla redaclionen af det!a betänkande.
Då den motion det besvarar, inom det Riks-Stånd der den väcktes, rönt ett nästan allmänt bifall, hade jag trott Utskottet skyldigt ingå i ett fullständigt utredande af orsakerne, hvarföre den af Ståndet önskade åtgärd ej kan tillstyrkas.
Utskottets uppgift, att Anders Danielssons motion är enahanda med en af mig vid Riksdagens början väckt, har dessutom det felet att nog mycket afvika från verkliga förhållandet.” Bihang till R.
Prat. 1S34- 4 Sami. t Afd, 3 Banda, i6;de Häftet. 4 STOCKHOLM, 1834'; lios J. A. Walidcn.
Stats-U[slottets Utlåtande D/:o 36S. i N:o 368.
Antora till Exp.-Utsk. d. io Dcc. Utlåtande, i anledning af väckt motion, om uppgifts meddelande öfver hvad som utgått till Beväringsmanskapets beklädnad alltsedan år 1814, C1^. A,) Sedan hos Ridd. oell Ädela Herr Lefrén, J.P., väckt motion, alt Kongl. Majit må utur reserv-förråden ega att anordna nödige beklädnads-persedlar för Bevärings-manskapet, har, af ett i samma motion förekommande yttrande, ”att
Bevärings-ungdomen öfverlemnades lill vanvård och alt den linge gå i trasor,” Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län ansett sig, "till bevarande af Representationens beder” och till utredande al verkliga förhållandet, uppmanad föreslå vidtagandet af en allvarlig åtgärd; och då ingenting kunde vittna bättre i denna angelägenhet, än de anslag
Regeringen disponerat och de utgifter, sorn blifvit bestridde för Beväringens beklädnad, har Anders Danielsson yrkat, alt Stats-Utskoltet måtte till Rikets Ständer skyndsamt inkomma med en tableau öfver de anslag, sorn alltsedan år iS14 blifvit använde för Beväringsmanskapets beklädnad och utredning, uppställd på det sätt, alt kostnaden för hvarje Regementes Beväring blir synlig, äfven som då nya persedlar blifvit till Regementenas Beväring aflemnade samt antalet derå, med redovisning tillika öfver den årligen öfvade styrkan.
Derjemte och i händelse Utskottet icke skulle vara i tillfälle att meddela en sådan uppgift, har Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson yrkat, att Utskottet måtte föreslå Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t anhålla, det i offentligt tryck skyndsamt måtte utgifvas en tableau, utvisande hvilka medel Rikets Ständer, alltsedan år 18s4, anslagit till unjjerhåll af Beväringens beklädnad, — hvad hvarje Regemente deraf utbekommit, — hvarje Regementes årliga Be vä ringsstyrka, när ny beklädnad erhållits samt huru mycket till reparationer årligen åtgått; på det alt Nationen må kunna bedöma, huruvida Rikets Ständer, för deras del, haft nödig omsorg för Beväringsmanskapets behof.
Och har Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson anhållit, att detta senare förslag må anses såsom en af honora väckt serskild motion.
Enligt de upplysningar Utskottet inhemtat, skulle, för en så detailerad utredning af ämnet, som Motionairen äskat, erfordras:
St. Prot.^ 1834. 4'de Sami. ±-.sta Afd. 3:dje Band. f. 17 .de Håftet, Stats- Utskottets Utlåtande N'.o 368. a) en tableau, utvisande livad hvarje Regementes Beväringsmanskap årligen under 20 års tid i persedlar erhållit; K) ett general-sammandrag öfver alla desse Regementsvis författade tableauer , upptagande hufvudsumman af persedlarne; c) en uträkning eller calculation öfver alla dessa effecters värde i penningar med tillägg af anordnade medel, ej mindre till lagning af manskapets materiel efter hvarje års vapenöfning, än till ersättning för bruket af manskapets egna skjortor, strumpor och skor; samt cf) en serskild tableau, utvisande det i vapen öfvade Beväringsmanskapets styrka, serskildt vid hvarje Regemente, under loppet af ifrågavarande 20 år.
Och som för ett arbete af så stor omfattning, hvartill materialierne ligga spridda dels i Kongl.
Kammar-Rätten, dels i Kongl. Krigs-Collegii Archiv, dels ock i de hos detta Collegium förvarade böcker och handlingar, skulle erfordras ej mindre en längre tid, än äfven serskildt biträde, enär Kongl.
Krigs-Collegii nuvarande personal icke, utan åsidosättande af andra angelägna göromål, dervid lärer kunna lägga hand, finner Utskottet sig för egen del förhindradt att, då Riksdagen nu nalkas sitt slut, gå i författning om meddelandet af en så vidlyftig utredning, som den Motionairen äskat, och anser i öfrigt fördelen af densammas utarbetande och allmängörande genom trycket icke svara mot de dermed förenade kostnader, helst för Beväringens beklädnad hittills icke varit anvisadt något serskildt anslag, utan kostnaderna derför ingått bland de till Kongl. Krigs-Collegii disposition, för Försvarsverket lill lands, på det hela ställde årliga anslag och hvaraf åter följden varit, alt utgifterne förändrats i förhållande dels till den större eller mindre styrka, som för året varit samlad, dels ock till användbarheten af de beklädnadsförråd, som sedan i8i3 och 1814 årens krig funnits i behåll.
De siffer-uppgifler, rörande det taämne, Utskottet emedlertid inhemtat och dem Utskottet trott sig böra meddela, äro: i:o att sedan år 1820 fullständig uppsättning egt ram af nya läger' mössor, tältduksbyxor med stibletter samt buldansbyxor för i5,ooo mani 2:0 att nya jackor för omkring -|:delar af denna styrka samt nya skärp och läderhalsdukar för circa 3ooo man blifvit anskaffade; 3:o att dessa persedlar numera dock äro mer och mindre hårdt slitne och att det oundgängligaste behofvet nu utgöres af 2000 munderingar, Stals ~Ut slottets Utlåtande N:o 368. 3 som erfordras för den styrka, hvarmed Beväringsmanskapet, under populationens allmänna tillväxt, blifvit tillökadt, äfvensom af kapotter; samt 4
Enär nu dessa uppgifter dels ådalagalägga, att, isamma mon de från krigsåren 1S13 och 1814 qvarvarande beklädnadsförråd förminskas och blifva obrukbara, behofvet af ökadt årligt anslag för Beväringens beklädande allt mer gör sig gällande, dels ock, fastän summariskt, gifva vid handen hvad som af de årliga anslagen under den senare tiden blifvit för Beväringens beklädnad disponeradt, anser Utskottet derigenom de af Riksd ags fu Hmäg ti g en Anders Danielsson äskade upplysningar i hufvudsaklig måtto vara meddelade, samt hemställer för den skull, att motionen, hvilken, vid ofvanom nämnde förhållanden], i Utskottets tanka, icke bör föranleda till någon åtgärd å Rikets Ständers sida, må förfalla.
Stockholm den 10 December 1834* 4 Stais- Utskottets UHatande N:o 36g.
Antom till Exp.-Otsl. den io Dec.
Utlåtande, i anledning af erhållen äterremiss å Betänkandet N:o 304, i fråga om Reserv-förrådens användande till Beväringsmanskapets beklädande. (%T. A.) Detta Betänkande, deruti Utskottet på anförde skäl tillstyrkt: ”det Rikets Ständer må ltos Kongl. Majit i underdånighet anmäla, att, i händelse det årliga anslaget för Beväringens beklädnad skulle befinnas otillräckligt , JKongl.
Majit är oförhindrad alt för berörde ändamål, i nion af behof, använda de i Reservförråden befintliga beklädnads-matei ialier,” är gilladt af Ridder skåpet och Adeln samt Preste-Ståndet., afslaget af Borgare-Ståndet samt återremitieradt från Bonde-Ståndet.
De anmärkningar, som föranledt återremissen och hvilka blifvit framställda af Riksdagsful Imäglige Anders Danielsson från Elfsborgs Län , Hans Jansson m. fl., innehålla hufvudsakligen: att ett bifall till hvad Utskottet föreslagit skulle på visst sätt innebära ett upprifvande eller åtminstone ett underkännande af det Rikets Ständers beslut, hvarigenom det för Beväringens beklädnad äskade penningeanslag blifvit vägradt; att då anslagen för Krigsadministrationen vid hvarje Riksdag och serdeles vid den sista blifvit betydligen ökade, men någon väsendtlig förhöjning i priset å beklädnadsmaterialierne icke inträffat, den nu anmälda totala bristen på beklädnad för Beväringen icke vittnade om en ändamålsenlig hushållning, och att den förlägenhet, hvari man nu i berörde hänseende befinner sig, ingalunda kan läggas Nationen till last.
Då likväl Bevärings-förråden lära vara i det skick, alt de gamla munderingarne ”jiå nästan sagdt en gång” måste casseras, har Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson yttrat sig vil ja antaga, alt materialier till en nödig ujipsätlning nya jackor må utur Reserv-förråden disponeras; men derjemte ansett, att allt öfrigt borde genom de årliga anslagen kunna anskaffas samt bestridt nödvändigheten dels af alt annorlunda än successive ersätta kapotterna, dels af att utlemna klädesbyxor åt Beväringen, hvilken under sommaröfningen bör kunna åtnöjas med 2ine par, ett af buldan och ett par af lärft.
I öfrigt har Riksdagsfullmägtigen A. Danielsson yttrat, att all fråga om serskild begäran hos Kongl.
Majit^ angående redovisning af de persedlar, som från Reserv-förråden uttagas, vore öfverflödig, enär Rikets Ständers Revisorer och Stats-Utskottet i allt fall komma i tillfälle att granska förhållandet. Stats-V[slottets Utlåtande JY:o 36g.
Då Utskottet, för sitt i det nu återremitterade Betänkandet gifne ti ilst vrkande , hemlat grund från den, vid anställd granskning af de Utskottet meddelade förslag och handlingar, vunna öfvertygelse, att de till Kongl.
Krigs-Collegii disposition ställde årliga anslag icke, åtminstone för närvarande, lemna erforderlig tillgång för Beväringens förseende med fullständig beklädnad, men derjemte inskränkt sitt tillstyrkande derhän, alt de i Reserv-förråden befintliga beklädnads-materialier skulle få användas endast i den händelse, att de årliga disponible tillgångarne befunnos otillräckliga; så och enär Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson äfven medgifvit, alt berörde förråd behöfver ålitas för Beväringsmanskapets förseende med jackor, kan Utskottet, som anser det icke vara lämpligt att ovilkorligen inskränka dispositionsrätten i och för completteringen af en viss beklädnadspersedel, icke, på grund af de gjorda anmärkningarne, frångå sitt förra af arne Riks-Slånd godkände tillstyrkande.
Och sorn Utskottet, uti serskildt Betänkande, yttrat sig öfver Riksdagsfullmägtigen Anders Danielssons motion om meddelandet af en uppgift å hvad som alltsedan år 1814 blifvit till Beväringens beklädnad disponeradt, anser Utskottet sig, till svar å hvad bemälde Riksdagsfullmägtig derom yttrat i sammanhang med återremissen af Utlåtandet N:o 3o/j, här endast böra åberopa förenämnde under N:o 368 afgifne Betänkande.
Utskottets tillstyrkande, att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att beloppet af de persedlar, som ur Reservförråden anordnas, må komma till nästsammanträdande Revisorers och Ständers kännedom, hade för afsigt att undanröja ali otydlighet i afseende på granskningsrätlen, eller att redovisningen för dessa persedlar, ehuru de disponeras för ett årligt ordinarie behof, likväl icke må sammanbindas med redovisningen för Kongl. Krigs-Collegii ordinarie anslag och således först efter arne års förlopp komma till Rikets Ständers eller deras Revisorers kännedom; och då Utskottet icke finner någon olägenhet vara förknippad dermed, att Rikets Ständer härom bestämdt yttra deras mening, vidblifver Utskottet sitt tillstyrkande äfven i den»a del.
Stockholm den io Dec. 1834- 6 Stats-Viskottets Utlåtande N:o 3yo. N.o 370.
Ankom tili Exp.-Utsk. den 10 Bcc.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, om de under vissa Titlar uppförde rese- och tractamentspenninge-anslags förändrande till förslagsanslag.
(U. A.) Från Bonde-Ståndet liar Stats-Utskottet erhållit remiss å ett af Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län afgifvet memorial, deruti han, under förutsättning att, till följd* af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående skjutsväsendet, någon bestämd summa icke kan beräknas för deå2la, 3:e, 4'e och 8:e Hufvudtitlarne befintliga anslag för skjuts och tractaments-kostnader, emedan Kongl. Majit troligen anser
Sig böra vidtaga någon åtgärd till Allmogens lättnad i detta svåra onus, föreslagit att hvad utöfver de under nämnde Titlar till berörde föremål nu fastställde anslag kan erfordras, må af Riksgälds-Contoret utbetalas lill Ståls-Verket, emot det att de besparingar, som kunna å desamma uppslå, aflemaas till nämnde Contor på samma gång med öfverskotten å de vanliga statsinkomsterne, eller med ett ord att, i likhet med några andra rubrikers anslag, såsom t. ex. fourrageringen slagen må betraktas såsom förskotts-anslag, lill följd af det obestämda i beloppet, hvartill de kunna uppgå.
I anledning häraf får Utskottet först upplysa, att någ»t anslag tili rese- och tractamentskostnader numera icke finnes å 8:e Hufvudtiteln uppfördt, att det å 21a Hufvudtiteln varande redan eger den ifrågaställa egenskapen af Förslagsanslag, och att den brist, som uppkommit i rese- och tractaments-penningeanslagen på 3:e och 4:e Hufvudtitlarne, hittills anvisats att utgå af de å samma Titlar på det hela uppkomne besparingar.
Då nu den af Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson framställde motion stödjer sig endast på en förmodan, att, sedan den bos Rikets Ständer väckta fråga om en förändrad reglering med skjutsväsendet kommit att förfalla, Kongl.
Majit icke déssmindre skall finna nödigt en sådan vidtaga, samt för gifvet torde kunna antagas, att, om en sådan reglering, innan nästa Riksdag, kommer att ega rum, Kongl.
Majit då äfven fäster nödigt afseende på möjligheten, att för den blifvande bristen, såsom hittills, bereda fyllnad i nämnde Titlars öfrige tillgångar, intilldess erfarenheten ådagalagt dels behofvet af dessa anslags förändrande till förslagssummor, dels ock det belopp, hvarmed desamma lämpligen böra förhöjas; anser Utskottet, på des - Stats-Utslottets Utlåtande N:o 3yu 7 sa skäl, Riksdagsfullmägtigen Anders Danielssons ofvanberörde motion för »ärvarande icke föranleda någon åtgärd å Rikets Stånders sida, utan hemställer, att densamma må förfalla.
Stockholm den 10 December 1834* * N:o 371.
Ankom till Exp.-Utsk. den 10 £)ec.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Landshöfdingens i Wexiö underdåniga anhållan om understöd till Åsa Socknemän för lidna förluster genom inträffad hagelskada. (TJ. A.)
Uti en till Kongl. Majit ställd underdånig skrifvelse, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Kronobergs
Län öfverlemnat en af Kyrkoherden uti Tolgs Pastorat, Contraets-Prosten Magister A. Hagelberg till LandshöfdingeEmbetet ingifven berättelse om den betydliga hagelskada, som den 2 sisth September inträffat uti Åsa Socken af berörde Län, hvarvid sädesgrödan på mer än 11 hela hemman med underliggande torp och lägenheter blifvit antingen helt och hållet förstörd eller ganska betydligt skadad; uppgående den genom hagelskadan lidna förlust, på sätt ett den underd. skrifvelsen jemväl vidfogadt, af Krono-Länsmannen i Orten upprättadt uppskattningsinstrument utvisar, till 38 t:r ii skpr Råg, 4^7 t:r 3 skpr Korn, 289 t:r 2 skpr Blandsäd, 566 t:r 2 skpr Hafra samt för diverse artiklar såsom Halm, Potatoes, Kol m. m. till 2224 R;dr 33 sk.