Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter öfvervägande af dessa ämnen och med afseende å vigten deraf att tjenliga lokaler må vara att tillgå, så väl för Gudstjents hållande med garnisonsförsamlingarna i hufvudstaden, som för gemensam skolundervisning för dessa församlingars barn, hade Rikets Ständer genom ofvanomförmälda skrifvelse i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t täcktes låta närmare undersöka förhållandet, huru ifrågavarande behof må, vare sig med begagnande af redan befintliga lokaler eller annorledes, kunna lämpligen afhjelpas, samt derefter uti Nådig Proposition till Rikets Ständer göra den framställning, som tilläfventyrs derför blefve nödig.
Sedan Kongl. Majit under den 13 Februari 1857 anbefallt Öfverkommendanteri för Stockholms garnison atl, efter vederbörandes hörande, till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande i ämnet, jemte förslag till de åtgärder, hvarigenom de af Rikets Ständer åsyftade ändamål på lämpligaste sätt skulle kunna vinnas; så hade Ölverkommendanten, efter samråd med Sekundcheferna för samtliga gardesregementena samt Cheferna för Svea artilleriregemente och Ingeniörkorpsen, enligt deras enhälliga tillstyrkan låtit, lör ärendets utredning, bilda en Komité under numera Öfversten vid Ingeniörkorpsen C.
Ståls ordförandeskap, samt med åtta ledamöter, nemligen en Kapiten vid de begge gardesregementena till fot och Svea artilleriregemente samt en Ryttmästare vid lifgardet till häst, hvilka af Cheferna borde utses, och Regementspastorerna vid dessa regementen.
Denna Komité hade ansett sig böra i främsta rummet taga i öfvervägande, huruvida för det afsedda ändamålet funnes att tdlgå tjenliga lokaler inom Kronan tillhöriga byggnader eller, derest icke så vore förhållandet, om tillfälle kunde beredas garnisonsförsamlingarna att få begagna någon inom hufvudstaden befintlig kyrka eller skola.
För bedömandet häraf hade varit nödigt att först göra sig reda för huru talrik den garnisons - Bil.
N:o 3 a. (ill Kongl. Maj:ts Nåd.
135 församligarnet illhörande personal vore, som borde Gudstjensten bivista eller i skola hållas.
Kyrkoböckerna utvisade, att antalet personer, som då voro uti garnisonsförsamlingarna inskrifna, utgjorde för hela garnisonen, Norska skarpskyttegardet inberäknadt, följande:
Befäl 174, Civila tjenstemän 42, Underbefäl, hautboister och deras vederlikar ....
ISO, Manskap, handtverkare och spel 3,098, Öfriga personer 1,066, tillsammans 4,S30.
Af dessa vore befälet, civila tjenstemännen och de liesta under benämningen »öfriga personer» boende inom hufvudstadens teriitorialförsamlingar och kunde således ega tillträde till dessa församlingars kyrkor.
Det vore fördenskull egentligen det kasernerade underbefälet och manskapet, sorn kunde sägas sakna tillfälle att bivista Gudstjensten.
Af manskapet vore en del hela äret om, med undantag af exercistiden, permitterad; en annan del åter vore genom vakt, kommenderingar och sjukdom hindrad att vid Gudstjensterna närvara.
Men om, af dessa skäl, från antalet underbefäl och manskap, utgörande 3,248 personer, afräknades ända till två tredjedelar, så återstod» ändock af garnisonsförsamlingarna minst 1,082 personer, hvilka, derest de af garnisonsregementena i Ladugårdslands församlings kyrka förhyrda omkring 200 platser af sistnämnda, i stark tillväxt varande församling uppsägas, vore nära nog betagne ali utväg att få höra Guds ord predikas och sina andliga behof i detta hänseende tillfredsställda.
Detta beklagliga förhållande stridde uppenbart mot krigslagens främsta och yppersta bud: »Hvar och en af krigsståndet bör vinnlägga sig om en sann Guds kännedom och dyrkan, derförutan någon varaktig lycka och välsignelse icke kan ernås.»
— Med fästadt afseende på behofvet af utrymme för gemensam
Gudstjenst med deri såsom minst beräknade personal af garnisonsförsamlingarne, hade Komitén icke inom Kronans härvarande byggnader kunnat finna någon annan loka! med denna rymlighet, än Carl Johans kyrka å Skeppsholmen.
För att vinna upplysning, huruvida denna kyrka lemnade plats för garnisonen att deltaga i församlingens Gudstjenst, hade hos Stationsbefälhafvaren begärts uppgift pä antalet derstädes befintliga bänkrum; i anledning hvaraf Komitén fått sig meddeladt, att församlingen under hela året utgjorde omkring 1,000 personer; att hvarje Gudstjenst bivistas af i medeltal 318 personer och ä större högtidsdagar af vid pass 638 personer; att der funnes, på fasta och lösa bänkar, plats för 694 personer; samt att, genom flerdubbla bankraders uppställande utefter kyrkans cirkelgång, möjligtvis ytterligare kunde beredas 300 platser.
— Det visade sig således, att Carl Johans kyrka skulle kunna lemna utrymme för omkring 330 personer af garnisonen att bivista Gudstjensten, men att i sådant fall den nu fria 134 Bil.
N:o 3 a. till Kongl, Maj:ts Nåd.
Prop. Nio 1, om Statsverket 1865. cirkelgången måste upptagas af bänkar i flera rader, hvilket otvifvelaktigt skulle föranleda ett för församlingen särdeles besvärande intrång, utan att ändå garnisonens behof blefve tilifredsställdt.
Att åter begagna denna kyrka till särskild Gudstjenst pä helgedagseftermiddagar, uteslutande för garnisonen, syntes Komitén mindre lämpligt; ty om än intet afseende göres å tjenstgöringsreglementets föreskrift, att »Gudstjenst skall, då trupp är samlad, förrättas hvarje helgedagsförmiddag, dervid alla böra vara närvarande», så mötte under vintermånaderna den stora olägenhet, att ljus eller lampor behöfde tändas, i synnerhet då nattvardsgång egde rum; hvartill komme att förenämnda cirkelgång, äfven i detta fall, blefve med bänkar upptagen.
Olämpligt syntes ock att å helgedagar lemna manskapet ledighet på förmiddagen under tiden för den allmänna Gudstjensten, men på eftermiddagen åter samla det till kyrkoparad.
— Af hufvustadens kyrkor vore en del hvarje helgedag öfverfyllda med folk, i ordets egentliga bemärkelse; och om än uti de öfriga kyrkorna vanligen lunnes flera eller färre tomma platser, så vore dessa långt ifrån tillräckliga för garnisonens behof, samt dessutom icke alltid, i synnerhet icke på större högtidsdagar, att påräkna.
— Koiniténs efterforskningar hade således ådagalagt, att garnisonsförsamlingarnas behof i kyrkligt hänseende icke kunde tillfredsställas genom begagnande af redan befintliga lokaler.
För vinnande af det med Rikets Ständers underdåniga framställning åsyftade ändamål, syntes Komitén följaktligen icke finnas annan utväg, än att genom nybyggnad bereda ett för garnisonens gemensamma Gudstjenst lämpligt samlingsrum af erforderlig storlek.
Beträffande dernäst frågan om gemensam undervisning för garnisonsregemtenas skolungdom, hade Komitén sökt upplysning, huruvida de inom Ladugårdslands församling befintliga skolor kunde för ändamålet få begagnas.
Denna församling hade icke mindre än fyra skolor, nemligen en lägre apologistskola med två klasser, en fri- och fattigskola, en allmän folkskola samt den så kallade Djurgårdsskolan.
Apologistskola!) vore till utrymmet allt för inskränkt att kunna emottaga de mera försigkomna iärjungarne från garnisonsregementena, hvarförutom den omständigheten, att en del af dessa lärjungar dagligen vore af vakt, exercis och andra öfningar upptagen, skulle störande inverka på undervisningen.
Inom de öfriga skolorna, med utrymme för tillsammans 560 barn, funnes visserligen flera lediga platser; men såsom varande antingen gemensamma för gossar och flickor eller ock uteslutande för flickor, utgjorde ingen af dem tjenlig läroanstalt för de vid garnisonsregementenas musikkorpser anställda gossar och ynglingar, ännu mindre för anvärfvade soldater, som någon gång måste i skolan undervisas.
För dessa lärjungar, uppgående lill ett antal af minst 80, måste följaktligen inrättas en egen skola; men passande lägenhet härtill funnes ej inom Kronans hus.
På grund al detta allt hade Komitén för sin del föreslagit, att för garnisonsförsamlingarnas gemensamma behof måtte uppföras en i tvänne afdelningar anordnad byggnad, innefattande kyrka och skola.
N:o 3 a. till Kongl. Maj-Is Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 135
För en sådan byggnad funnes, efter Komiténs förmenande, ganska lämplig plats å en kronan tillhörig, vid hörnet al Storgatan och Styrmansgatan belägen tomt, hvilken för närvande vore till Lifgardet till häst upplåten.
— Kostnaden för byggnaden beräknades till 120,000 rdr, deruti inbegripet tomtens planering, Styrmansgatans sänkning, nödiga hägnader, samt en för skolans behof erforderlig uthusbyggnad.
Detta Komiténs betänkande, af så väl Cheferna som Ofverkommendanten enhälligt godkändt, blef den 20 Juli 1857 till Kongl. Maj:ts pröfning öfverlemnadt; men vid underdånig anmälan af ärendet den 4 September 1857 ville Kongl. Majit med afgörandet uppskjuta, intilldess närmare kännedom vunnits, huruvida icke för ifrågavarande behof en mera lämplig lokal än den föreslagna skulle kunna erhållas.
— Då förnyade efterforskningar i berörda hänseende icke led t till förslag om en mera passande plats, hvarom Ofverkommendanten uti underdånigt memorial den 14 Mars 1859 sig utlåtit, har frågan om Gudstjensts- och skolbyggnad för härvarande garnisonstrupper förblifvit hvilande; men då behofvet deraf ännu qvarstår, har jag anmodat Chefen för Ingeniörkorpsen alt, enär hittills icke kunat uppgifvas någon såsom fullt lämplig ansedd plats för meranämnda byggnad, samt för den händelse icke heller nu en sådan kunde föreslås, till Kongl. Majit inkomma med utlåtande, huruvida någon tjenlig plats, särskildt för hvardera af dessa byggnader, nemligen kyrkobyggnad och skolbyggnad, må kunna förordas, samt att, efter sig företeende förhållanden, låta uppgöra nödiga ritningar och kostnadsförslag, som tillika borde till Kongl. Majit insändas.
Chefsembetet vid Ingeniörkorpsen har nu i underdånighet meddelat, att undersökning blifvit anställd, huruvida någon Kronan tillhörig tomtplats vore för ändamålet lämplig, vare sig att derpå uppföra ensamt kyrka eller ensamt skolhus.
Men dessa undersökningar hafva ledt derhän, att någon tjenligare plats, än den förut föreslagna, ej kunnat uppletas, då, jemte ett fördelaktigt läge i afseende å garnisonsregementenas kaserner, äfven toges i betraktande byggnadens uppförande på en så fast mark, att grundläggningsarbete! icke må blifva förenadt med alltför stora kostnader.
Skulle intet afseende behöfva fästas på denna omständighet, så funnes visser ligen, efter Chefsembetets uppgift , en i andra hänseenden både lämplig och vacker plats för kyrkobyggnad, nemligen artilleriplanen, och i sådant fall kunde skolhuset uppföras, antingen på tomten vid hörnet af Storgatan och Styrmansgatan, eller på den större tomtplats, som är åt veterinärinrättningen upplåten.
Chefsembetet hade likväl, i anseende till de betydliga kostnader, som skulle blifva en följd af byggnadernas särskiljande och förläggande på här ofvan angifna platser, ansett sig icke kunna desamma föreslå.
Uti ofvannämnda underdåniga memorial af den 14 Mars 1859 hade Ofverkommendanten uppgifvit åtskilliga andra Kronan tillhöriga platser, men jemväl fästat uppmärksamhet på de olägenheter, som genom valet af någon bland dem skulle uppstå.
Hvad särskildt angår den emellan Svea lifgardets och Lifgardets till häst 156 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. kaserner belägna höjdsträckning, sä vore det Chefsembetet bekant, att denna plats redan var i Iråga hos den Komité, sorn år 1857 hade sig uppdraget att behandla denna angelägenhet, och funnes i Ingeniörkorpsens arkiv jemväl då uppgjorda rit ningar till en med lorn försedd kyrka, lampad efter denna plats; men bemälda Komité ansåg sig, på grund af dels de med läget förenade olägenheter och dels den betydligt ökade kostnaden, icke böra framlägga något förslag till byggnadens uppförande på denna höjdsträckning.
Då, enligt Chefsembetets åsigt, lämpligare plats, än den af Komitén föreslagna, ej vore att tillgå, så framt icke en sådan må kunna genom inköp erhållas, hade Chefsembetet ansett sig böra taga i öfvervägande, huruvida de al Komitén föreslagna byggnader borde i någon mån förändras.
— Af Komiléns betänkande och den bifogade situationsplanen framginge, att byggnadsplatsen blifvit på norra sidan begränsad af lifgardets till häst exercisplats, i följd hvaraf byggnaderna måst dels på längden hopkrympas och dels kyrkans södra gafvel komma helt nära invid Storgatan.
En förändring härutinnan ansåge Chefsembetet vara af behofvet påkallad; och då Lifgardet till häst icke vore egare af exercisplatsen, utan denna blott blifvit till begagnande upplåten, samt uågot synnerligt intrång icke förorsakades genom att en liten del af denna ganska vidsträckta plats afskiljes, så förmodade Chefsembetet, att hinder ej borde möta, att för en så vigtig angelägenhet, som kyrko- och skolbyggnad för garnisonen, en del af exercisplatsen finge tagas i anspråk.
Chefsembetet hade fördenskull låtit omarbeta ritningarna, under iakttagande deraf att kyrkans södra gafvel komme minst 32 fot från Storgatan, att kyrkans längd ökades från 110 till 132 fot och skolhusets längd från 52 till 60 fot.
Kyrko- och skolhustomtens sammanlagda längd komtne således att belöpa sig till 224 fot, i följd hvaraf skolhuset komme att sträcka sig 50 fot inpå exercisplatsen.
Genom tillökningen af kyrkans längd blefve bänkplatserna rymligare, koret större, hvilket till förekommande af trängsel vid nattvardsgång ansetts behöfligt, trappgångarna till läktaren bredare och planen å läktaren, afsedd för regementsmusiken, större.
1 skolhuset åter hade första klassens lärosal blifvit rymligare, och skolläraren hade, i stället för ett boningsrum fått två rum, det ena med garderob.
För öfrigt vöre planen oförändrad.
— De sålunda omarbetade ritningarna öfverlemnas nu af Chefsembetet, äfvensom dertill hörande kostnadsförslag, slutande å 135,000 rdr.
Majit skulle finna behöfligt, att garnisonskyrkan nu eiler framdeles försåges med värmeinrättning, hade särskildt kostnadsförslag för en sådan inrättning blifvit uppgjordt, hvilket förslag upptoge en summa af 9000 rdr; — för hvilket fall dock den för inrättningen erforderliga källaren borde samtidigt med nybyggnaden anläggas.
På grund häraf hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer göra framställning om uppförande, i öfverensstämmelse med förslaget, Bil.
1S7 slaget, af en för garnisonsregementena härstädes gemensam kyrko- och skolbygguad samt alt härtill målto för år 1867 anvisas 40,000 rdr. 14:o.
Kasernbyggnad för Svea Artilleriregemente.
Vid siströrflulna riksdag gjordes af Eders Kongl. Majit framställning om anslag lil! uppförande af kasernbyggnader för Svea artilleriregemente, hvilka beräknades till en kostnad of 880,970 rdr, och då byggnadsarbetet skulle verkställas under loppet af sex år, äskades allenast för de första tre åren halfva summan eller 440,289 rdr.
Vid pröfningen af denna fråga fästade Rikets Ständer sin uppmärksamhet vid den plats eller den så kallade artilleriplanen, der byggnaderna afsågos att uppföras, hvilken väl erkändes såsom lämplig för ett sammanhängande militärelablissement, men Rikets Ständer funno afseende äfven böra fästas på den trafik, som redan förefanns i denna trakt af hufvudstaden och hvilken sannolikt komme att än ytterligare ökas, hvarförutom icke heller borde förbises, att, enligt uppgjordt förslag, en bred strandgata skulle invid ofvanberörda plan anläggas, samt att denna anläggning möjligen icke blefve utan allt inflytande på frågan om kasernbyggnaden.
Ehuru erkännande vigten af de skäl, som blifvit till stöd för Kongl.
Maj:ts framställning ondragna, funno Rikets Ständer likväl, i betraktande of de anslag, som vid dåvarande riksmöte tagit statens tillgångar i anspråk, sig förhindrade att berörda förslag då bifalla.
Med hvarje år, som framgår, upptagas byggnadsplatserna mer och mer i denna stadsdel för uppförande af större byggnader och i samma mån ökas svårigheterna att erhålla lämpliga lokaler för artilleritruppens inqvartering; och då hinder torde möta för begagnande af artilieriplonen till plats för ifrågavarande kasernbyggnader, hafva vederbörande erhållit befallning att till Kongl. Majit inkomma med förslag till kaserns uppförande vid artillerigården, hvartill äfven ritning och kostnadsförslag blifvit uppgjorda; men i följd häraf uppstår äfven fråga om åtskilliga artillerivapnets gemensamma etublisscmentcrs förflyttning, derom förslag af Gener al-Fälttygmästaren afgifvits, ehuru delta icke ännu hunnit undergå den slutliga granskningen.
Af förenämnda förslag framgår, att allt kan verkställas för hela den kostnadssumma, som af Kongl.
Majit vid förra riksdagen ifrågasattes, men sannolikt betydligt derunder.
Ehuru jag af anförda skäl icke kan framlägga kostnadsförslag och ritningar förr än längre fram, finner jag dock, med afseende å kasernbyggnadens nödvändighet, mig böra i underdånighet föreslå, att Eders Kongl. Majit läcktes till Rikets Ständer aflåta framställning om medel till kasernbyggnaden, hvartill för år i867 erfordrades ett anslag af 290,000 rdr.
Prot. 1865 dl 1866, 1 Sami. 1 Afd. i Haft. 18 15 8 Bil.
N:o 3 a. lill Kongl. Maj:Cs Nåd.
Prop. N:o i. om Statsverket 1865. 15:o.
Elablissementet för ingeniår-truppen.
Jemte anförande, att, utom det dåliga skick, hvaruti ingeniör-truppens logementer vid Jaktvarfvet här i staden befionas, utrymmet blelve alldeles otillräckligt, när det 3:dje kompaniet tillkommer, har Chefen för Ingeniör-korpsen i underdånighet föreslagit uppförande af en ny kasernbyggnad, hvartill ritning och kostnadsförslag samt beskrifning jemväl af honom öfverlemnats.
Enligt förslaget erfordrades härtill ett anslag af Rdr 102,570: 74. hvartill dessutom komme ett kokhus, be räknadt till en kostnad af » 63,000: — samt en stallbyggnad för 18 hästar, beräknad till » 14,500: — 180,070: 74. hvilka alla byggnader ansågos oundgängligen nödvändiga för Pontonier-bataljonens behof samt böra uppföras under åren 1867, 1868 och 1869, hvarefter alla mindre anläggningar kunde göras elter hand, utan extra anslag.
I anledning häraf har Chefen för fngeniör-korpsen till berörda ändamål begärt anvisande af ett extra anslag af Rdr 180,000: — att utgå med £:del årligen under 1867, 1868 och 1869.
Då för Pontonier-bataljonens inqvarterande den föreslagna kasernbyggnaden är nödvändig, samt för truppens mathållning en kokinrättning måste finnas, tillstyrker jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer begära härtill för år 1867 ett anslag af Rdr 55,190: 25.
Hvad deremot beträffar det ifrågasatta anslaget till en stallbyggnad, hemställer jag att dermed tillsvidare må anstå. l6:o.
Byggnader lill förvarande och vård af de till regementen och korpser utlemnade krigsgevar.
Sedan Kongl. Maj:t befallt, dels att 8,000 st infanterigevär af 1857 års modell skulle till de norra orterna af riket afsändas och, efter bestämd fördelning, i framtiden förvaras och vårdas å mötesplatserna Frösön, Sångamo, Gumboda och Pitholmen, uti derstädes befintliga förrådshus, dels att samtliga infanteri- och jägare-regementen och korpser, undantagandes de afsuttna rusthållsregementena samt Gotlands Nationalbeväring, skulle förses med ett för dem hvardera bestämdt större antal för krigsbruk afsedda gevär af 1854 års upprefflingsmodell, att likaledes allt framgent förvaras och vårdas uti regementenas förråder å mötesplatserna, dels ock att Krigs-Kollegium borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet föreslå de förbättringar eller tillbyggnader af å mötesplatserna befintliga förrådshus, äfvensom de föreskrifter i öfrigt, hvilka för gevärens framtida vård kunde af behofvet påkallas; Bil.
N;o 3 a. till Kongl. Maj:ts Nåd.
139 så hade bemälda Kollegium, för fullgörandet af denna Nådiga befallning, enligt hvad Kollegium, uti underdånig skrifvelse af den 28 sistlidna September, anmält, från regements- och korps-chels-embetena infordrat utförliga förslag till ifrågavarande gevärs förvarande i framtiden på ändamålsenligaste sätt, jemte kostnadsberäkning för härtill nödiga tillbyggnader eller förändringar af de nu befintliga förrådslägenheterna, samt för den inredning uti dessa lägenheter, som för gevärens uppläggande och vårdande erfordrades, dervid jemväl bort iakttagas, att lämpliga, med förråden sammanhängande eller derifrån icke alltför långt aflägse belägna lokaler skulle beräknas för gevärens förekommande besigtningar, rengöringar och reparationer.
Efter hos Kollegium skedd granskning af de inkomna förslagen hade Kollegium från chefs-embetena vid de regementen, nemligen Södermanlands, Jönköpings, Helsinge, Kalmar, Westgöta-Dals, Wermlands, Nerikes och Wermlands fältjägare-regementen, hvarest, i brist på tjenliga förrådslägenheter för nu ifrågavarande ändamål, ansetts nödigt att låta uppföra nya gevärs-förrådsbvggnader, infordrat kostnadsförslag för sådana byggnaders uppförande, antingen af korsvirke, der sådant byggnadssätt begagnades och lunnes lämpligt, eller ock af vanligt byggnadstimmer, dervid skulle efterföljas en från chefs-embetet vid Ingeniör-korpsen öfverlemnad, af majoren derstädes C Malmström uppgjord och hos Kollegium utan anmärkning granskad förslagsritning till en byggnad af korsvirke för förvarande vid Herrevadskloster af de för Norra Skånska Infanteri-regementet afsedda gevären, hvilken byggnadskostnad, med höga materialpris inom orten, blifvit beräknad till 6.500 rdr, kostnaden för gevarsställningarne deruti inbegripen.
Och ehuru sådant kostnadsförslag ännu icke från Nerikes regemente afgifvits, bar Kollegium likväl, sedan de öfriga inkomna nybyggnadsförslagen der undergått granskning, i underdånighet hemställt, det Kongl. Majit täcktes af Rikets Ständer äska ett extra anslag lör en gång af 74,262 rdr 52 öre, att användas till nedannämnda dels ny- och tillbyggnader, dels förbättringar och förändringar af redan befintliga lörrådslokaler, såsom varande alldeles oundgängliga, såvida dels undvikas skall ; tt gevären, genom otillräckliga eller otjenliga lokaler för deras förvarande samt rengöring och reparation, taga skada, dels gevärsvården i öfrigt må kunna på tillbörligt sätt handhafvas, nemligen vid Första Lifgrenadier-regementet, den s. k. gymnastikbyggnadens inredning till beredande af nu saknade lokaler för gevärens besigtning och rengöring, hvarför kostnaden blifvit beräknad till Rdr 215: — Södermanlands regemente, uppförande af nytt förrådshus med tillhörande besigtnings- och rengöringslokaler samt utrymme tili förvarande af effekter, såsom tomma ammunitions- och gevärskistor m rn., allt i enlighet med ofvannämnda af majoren Malmström uppgjorda och af Kollegium öfverlemnade ritning till dy Transport Rdr 215:~^ 110 Bil.
N:o S a. till Kongl. Maj:ls Nåd.
Rdr 215: — lik byggnad för Norra Skänska Infanteri-regementet; varande kostnaden vid Södermanlands regemente beräknad till ...» 8,548: 60- Kronobergs regemente, tillbyggnad af beväringsmanskapets förrådshus, i enlighet med en af regements-chefs-embetet insänd ritning, hvarför kostnaden beräknats lill » 2,710: — Jönköpings regemente, nytt förrådshus lika med det för Södermanlands regemente föreslagna, till beräknad kostnad af ....
» 5,028:
— Dalregementet, uppförande af en byggnad för besigtningar, rengöring och reparation af gevären samt förvarande af åtskilliga effekter, enligt ritning, hvaruti Kollegium likväl föreslagit den förändring. att byggnaden mätte förses med ett fönster på hvardera gafveln och tvänne fönster på ena långsidan, samt byggnaden afdelas i tvänne rum medelst en mellanväs" då den af oo’ regements-chefsembetet uppgifna kostnaden 680 rdr borde ökas till » 780: — Helsinge regemente, nytt förrådshus, i det närmaste enligt det för Södermanlands regemente föreslagna, och mot en beräknad kostnad of a 5,356: 68.
Elfsborgs regemente, nybyggnad af en smedja med besigtnings- och rengöringslokaler samt tillbyggnad och inredning af regementets förrådshus, allt i enlighet med inkomna ritningar, och mot en föreslagen sammanlagd kostnad af » 5,624: 13.
Westgöta-Dals regemente, nytt förrådshus, lika med det för Södermanlands regemente föreslagna och till en uppgifven kostnad af » 5,640: — Bohusläns regemente, ny byggnad för beredande af nödiga lokaler till gevärens besigtigande, reparerande och rengöring, jemte uppförande af ett plank, allt enligt ritning; varande kostnaden beräknad till 1,491: 8.
Westmanlands regemente, iståndsättning och inredning af nedra bottnen i regementets förrådshus, till gevärens förvarande, mot kostnad af 683: 61. samt en nybyggnad af korsvirke och bräder, till beredande af besigtnings-, reparations-, rengörings- m. fl. lokaler, mot kostnad af 1,744: — 2,427: 61. varandes ritningar härå upprättade.