Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Manspersonerna af Allmogen sysselsätta sig vidare mellan tiden för landtmanna-yrket med fällning och forsling af skeppsvirke och hustimmer, arbete vid dessa byggnader, trädkärils förfärdigande till landets produkter, snickare-, hjulmakare-och smeds-handtverk, vedhuggning, tegelslagning, samt Femårs-Berättelse för Westerbottens Län. 2 ■ / ' 10 kalkbränning, den sistnämnde likväl icke motsvarande Ortens behof.
Insamling af kåda har börjats; men är ännu inskränkt till få ställen.
Alla dessa näringar bidraga i större eiler mindre grad till idkarnes förmån och äro enliga med Ortens natur-tillgångar.
Handel:
Ortens invånare afyttra völ hufvudsakligen sina landtmannaprodukter till Handlande Borgerskapet här i Släden eller nästgränsande Städers Handlande och andra personer vid de årliga frimarknaderna; men dessutom hafva åtskilliga Hemmansägare företagit sig att drifva handel, för hvilken de taxeras i mån af rörelsen.
Om än den tällan, som härigenom uppstår med Handlande Borgerskapet, icke kan vara utan nytta för den producerande Allmogen, torde fördelen icke öfverväga olyckan deraf, att luxeoch öfverflöds-artiklar derigenom blifva mera utspridde och alt den uppväxande generationen, till ringa båtnad för eget och allmänt väl, ledes ifrån sin rätta bestämmelse.
Westgöthers Gårdlari-handel är ganska menlig för Orten, emedan den ej mindre lockar Allmogen till onödiga penninge-utgifter och minskar näringsfliten för egna tillverkningar af bättre beskaffenhet, utan jemväl anses befordra förbudna varors kringspridande, hvilket genom Tull- eller Krono-Betjeningens tillsyn föga torde fullkomligen kunna förekommas så länge dylika varor äro tillåtna för bruk och nyttjande.
Sjöfart idkas i allmänhet icke såsom näringsgren; men Bruksägare, Ståndspersoner och en del af Allmogen äga fartyg, som begagnas för transport af Landets produkter till Stockholm och andra inrikes Orter, äfvensom till en del utom
Riket samt att återföra spanmål och öfriga nödvändighetsvaror.
Hen genom enskilte aktie-ägare sistlidet år började ångfartygs-kommunikationen, liar förorsakat lättare afsättning och högre pris å en del effekter, till förmån för producenterne. 4:o Politisk Författning.
Under de fem åren, som berättelsen omfattar, hafva 86 Krono-Nybyggen inom kustlandet och 80 uti Lappmarken blifvit anlagde, samt 72 Nybyggen ingått i skatt, af hvilka 24 inom Lappmarks området.
Antalet af Krono-liemman och Nybyggen utgjorde vid 1837 års slut å kustlandet 1,372 och i Lappmarken, sedan Arjeploug och Arfvidsjaur algått, 985, eller tillsammans 2,357 särskilte rökar, utom dem, som innevarande år tillkommit, jemte öfriga i tabellen upptagna Krono-lägenheter.
Inga Hemman hafva fallit i ödesmål.
Laga skiften vinna mer och mer förtroende samt äro verkställde i mån af Jordägarnes tillgångar och så vidt vederbörande Landtmätare medhunnit, hvilket bidragit till ett ändamålseniigare jordbruk och sko - 11 gens sparsamma begagnande.
Största delen af Ortens invånare äro sjelfägande jordbrukare samt innehafvare af Krono-hemman och.
Nybyggen; hvaremot antalet af arrendatorer och brukare är ganska ringa.
Bruks- och Vattenverksrättighet att uppdämma vatten äger härstädes icke rum. iStats-bidrag: att dessa för menigheten iuom kustlandet äro ganska tryckande, i synnerhet under missväxtår, kan ej bestridas, hvilket till en del härrör af sträng skattläggning och rotering, samt inverkar ofördelaktigt på näringärne, hvaraf tyngden indirecte ökas genom Länets vidsträckthet och långväga färder för skatters och besvärs utgörande, allmänna vägars underhållande samt håll- och transport-skjutsning, hvaremot de närmare boende invånarne besväras af inqvartering, snöplogning vintertiden och reser ve-sk juts.
Ilåll- och rescrve-skjutsen vid 8 Gästgifverier i Skellefteå vidsträckta Socken är någon tid verkställd och bestrides ännu genom entreprenad, för vida ringare pris än den förut kostat, äfvensom snöplogningen, hvarigenom mångfalldiga fördelar beredes näringärne, och det vore önskligt att sådant jemväl kunde åstadkommas på andra ställen.
Ifrån Lappmarken utgå inga andra direcla bidrag lil Staten, äu den så kallade Jordeboks- och Hemmantalssanit Lagmans- och Iläradshöfdinge-räntan; men i anseende till dryga inbördes onera, kan landet icke tåla högre beskattning, om dess bestånd skall äga rum och odlingen fortgå.
Jemlikt Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Circulaire den 17 April 1828, anmärkes här alt uti den i tabellen uppförda kostnad för Rustning och Rotering så mycket mindre inbegripes Rusthålls-stommars och Augments-ränlor, som sådana eller Häst-vacance härstädes icke linnas.
Grunden för de i tabellen upptagna onera, äro beräknade efter medium af de sednast förflutna 5 arens markegångs-pris.
Någon särskild stadga för detta Län, angående ordningens och sedlighetens vidmakthållande, är icke utfärdad, utan tillkommer det vederbörande Kyrko-Råd, Krono-Betjening och Sexmän att vaka öfver allmänna (örfattningarnes efterlefnad derutinnan, samt till undergående af varning eller ansvar befordra öfverträdarne.
På Länets invånares bekostnad finues ett inskränkt Arbets- och Korrektions-hus iurättadt här i Staden; men hvilket, i anseende till otillräcklig fond samt bristande utrymme och arbete, för närvarande icke motsvarar ändamålet.
Uti en enda Församling af kustlandet är Sockne-skoki inrättad.
Ali O manneligen undervisar Allmogen sjelf sina barn i Christendoms-kunskapen, men på många ställen antages någon särskild person, sorn egentligen sysselsätter sig med detta yrke uti eh eller flere byar, allt efter barnens antal. 12 Stundom antaga Pastorerne ock Barna-Lärare, som resa kring Socknen och underhållas vissa tider af Föräldrarne till de barn, hvilka åtnjuta undervisning, dels i Christendomen, dels i Skrif- eller Råkne-konsten, då skickliga ämnen gifvas, hvilket ej sällan inträffar, särdeles hvad skrifning vidkommer, hvaruti en del af Allmogen, med ganska ringa eller utan handledning, förvärfva sig bergelig skicklighet för sitt behof.
För de ynglingar, som egna sig till studier, handel eller andra yrken, finnes en Lärdoms-skola här i Staden, der undervisningen meddelas af en Rector, tvenne Colleger och en Apologist.
I Lycksele Lappmarks Församling är en Skol-inrättning grundad på en af framlidne Riks-Rådet Schytte anslagen fond, hvarest 6 Lappbarn årligen åtnjuta kost och undervisning i Christendomen, för att sedermera handleda andra af Lapp-allmogens barn, hvilken inrättning dock illa motsvarar ändamålet.
Undervisningen inom den öfriga till Länet hörande Lappmarken, är oförändrad.
Helsö vården besärjes af 3 Provincial-Läkare, nemligen 2 för kustlandet, och en inom Lappmarken.
Provincial-Läkaren i södra distriktet förrättar tillika Lazaretts-Läkaretjensten, som är vacant.
En Veterinair-Läkare är antagen, som, jemte den på Stat bestådde lön, åtnjuter något arfvode årligen från en del Socknar och Umeå Stad.
Nästan alla Församlingar inom det bebodda Landet äro försedde med examinerade Barnmorskor, men sådan finnes blott i en af Lappmarks socknarne.
Fattigvården besörjes af en i hvarje socken organiserad Kommitté under Pastors ordförande.
Efter öfverenskommelse!' eller fastställde grunder, erlägger vederbörande erforderliga bidrag till nödtorftigt uppehälle för de fattige, sorn icke kunna inrymmas i fattighus, hvilke på få ställen finnas, eller äro fördelte att underhållas af Hemmans ägare och innehafvare.
Länsmän åligger första tillsynen öfver gästgifverierne, och anmäla de till äfventyra förefallande oordningar, hvilka dock äro säll - synte.
Med undantag af värdshus och krog i Rotha Hamn, som under den segelbara årstiden ofta besökes af sjöfarande, finnes ingen dylik inrättning i Länet, men rättighet lill idkande af Spisqvarters och Kaffehus-rörelse under Frimarknaderne har efter behof beviljats.
Sockne-magaziuer äro ännu ej organiserade, ehuru öfverläggningar ägt rum och öfvenskommelser i åtskiliige församlingar träffats.
År 1825 inrättades bär i Staden en Sparbank för Länet, som dock, i anseende till åtskiliige missgynnande omständigheter, icke motsvarat förhoppningarne.
Inom kustlandet äro rofdjur sällsynte.
Under den 28 December 1832 har Eder Kongl. Maj:t i Nåder faststäldt de öfverenskommelse!’, som en del socknar träffat till deras utödande utom skallgång, samt på derom gjord underdånig framställning i öfrigt ansett någon vidare åtgärd för detta Län 13 öfverflödig.
I Lappmarken äro invånarne allmänneligen snälla skidlöpare och skicklige skyttar, som med lätthet dödar Björnar, Vargar och andra rofdjur, då de anträffas. 5:o Umeå Sjö- och Stapel-Stad.
Denna Stad, grundad på Hemmanet Sanda af ett halft mantals skatt, har ett inskränkt ägo-område och är belägen invid Umeå Elf, två och en half mil från hafsbandet, erhöll den 30 Augusti 1646 sina privilegier samt genom Eder Kongl. Majrts Nådiga Resolution den 15 Juli 1812 den utvidgade Stapelrätt, att i sin hamn få emottaga främmande makters fartyg.
Ha mn i det så kallade Salaholms sundet, nära hafvet är beqvämlig och 14 till 15 fot djup, men Segelleden derifrån upp till Staden kan icke begagnas för mer än 8 löt djupt gående fartyg vid vattnets medelhöjd.
Handeln på Utrikes ort är obetydlig.
Likväl hafva under loppet af de fem sistförflutne åren sex fartyg varit utskickade, lastade med Bräder, Jern, Pottaska och Tjära.
Ortens produkter, såsom nyssnämnde effecter, jemte Bjelkar, Smör, Talg, Skinnvaror, torr Fisk, Fogel, Skälspeck, Tran, rökt och salt Lax, annan salt lisk m. m. afsättes merendels på Stockholm, hvarifrån återhämtas Specerier Kramvaror, Salt och Spanmål, dermed handel sedermera drifves dels hemma i öppna Salubodar, dels vid fri-marknaderne inom Länet.
Till Finnland liar exporterats något Jern, Lax, salt Strömming, Lin och Linneväfnader.
Ifrån Finnland och andra Utrikes orter är deremot direkte införd t Segelduk, Tågvirke, Hampa, Spanmål m. m.
Till kommunikation inrikes orter emellan hafva Elfva större och mindre fartyg blifvit begagnade, uppgående till 744 Lästers drägt.
Hela Tull-uppbörden utgjorde sistledit år, 6,444 R:dr 37 sk. 9 rst.
Onekligen har Borgerskapets rörelse minskats genom den handel, som idkas af åtskilliga på Landet bosatte personer.
Handtverkarne äro till största delen fattige.
Sistledit år utgjorde Handlande Borgerskapets antal sexton, hvaremot handtverkare uppgick till tjugofyra.
Dessutom finnes i staden en Apothekare och en Källarmästare.
Härförutan äro i staden bosatte två Färgeri-idkare, en Kardmakare och en Spegelfabrikör.
Till förmån för Staden finnas inga prohibitiva Författningar.
Såsom exempel på de ofördelaktige förhållanderne, härrörande till en del af Allmogens oförmåga att godtgöra sina förbindelser under missväxtåren, må nämnas, att 25 Concurser inträffat här i staden under sednast förflutne fem åren hvaraf tretton bland handlande och fyra bland handtverkare Borgerskapet, samt åtta ibland öfrige invånare.
Utom Stadens område äger Borgerskapet trefjerdedels mantal 14 skatt i Grubbe By, belägen något öfver en fjerdedels mil från Staden och uppbär räntan af ett mantal Grisbacka Kungsgård samt har sig indelt Mantal i Öhns och Tegs byar.
Stadens odlade jord, undantagandes Grubbe Hemmanet, innehafves af enskildta personer under full ägande rätt, med åliggande att ansvara för de derföre belöpande Utskylder samt såkallade Vret-penningar till Staden, hvarförutan Stadens invånare, emot årligt arrende fått sig a-f Ytterhiske, nära Staden belägna by någon utmark evärdeligen upplåten, beräknad att i skatt svara för |:dcls mantal.
De årliga insyningarne hafva medtagit all till Staden hörande duglig mark, så att nu mera endast återstår mindre odlingsbara myror, berg och stenbunden jord, hvarigenom invå3värne kommit i saknad af muhlbete för sina kreatur, hvilket, likasom vedbrand, måste betingas på andra ställen.
Vid odlingen af alla dugliga lägenheter, är hvarken kostnad eller möda sparad.
Kornsädet är det allmännaste hvilket varit lika ofördelaktigt, som för orten i öfrigt.
Saluväxter odlas icke; men fiske utgör ett, ehuru obetydligt näringsfång för Staden.
Utom den redan omförmälte Lärdoms-Skolan, för hvilken Staden bland annat bidrager med 66 R:dr 32 sk.
Banco hushyremedel åt Rector finnes jemväl en Skola inrättad efter Bell-Lancasterska läromethoden, der fattiga barn åtnjuta fri undervisning.
Läraren loues af Staden.
Någon särskild anstalt för helsovården finnes icke, utan besörjes den utaf Provincial-Läkaren emot arfvode af enskilte och ersättning från Stadskassan för de fattigas skötsel.
Heksotillståndet har i allmänhet varit godt.
Genom utfäst bidrag till Lazarettet, i likhet med Kustlandets invånare, har Staden förvärfvat rättighet, att få sjuka tili vård och skötsel der intagne.
Ålderstegne och bräcklige personer njuta underhåll å ett Fattighus; men de öfriga fattige erhålla utdelning af spanmål och penningar efter en hvars olika behof, hvartill användes ej mindre den afgift, sorn stadens invånare årligen erlägga, än räntan af ett doneraclt kapital.
Till lindring i Fattigvården har Brukspatronen Olof Reinbold Meuller år 1836 skänkt en gård här i Staden med flere rum, hvaraf en del ännu äro oinredde.
Enligt gifvarens förklarande, skola der företrädesvis inrymmas medellöse personer af bättre stånd.
Fattigvården har varit oell är ganska tryckande, helst flere borgare blifvit oförmögne att lemna bidrag dertill, och tvertom behöft anlita andras hjelp till sin bergning.
Ett härstädes organiseradt Sällskap, de värnlösas vänner kalladt, har och i mån af tillgångarne bidragit till fattige barns underhall inom staden och kringliggande landsbygd, lin Källare Ahnes i staden, men för öfrigt ingen tillåten Krog. Gästgifveriet är ännu förenadt med nämnde Källar-rörelse och medför ingen vidare tunga, äyn hvad 15 sorn viclkommmer nödige byggnaders vidmagtliållande.
Kostnaden förstadens styrelse utgår af de årliga utgifter, som till staden i sådant afseende erlägges.
Slutligen får jag i underdånighet tillkännagifva, att den i Tabellerna införde uppgiften om utsäde och afkastning samt underhullne kreatur »rundar sig på de upplysningar, som möjligen kunnat inhämtas.
Framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eder Kongl. Majrts uudc^dånigste tropligtigste tjenare och undersate, G. L. af SCHMIDT. MAGN. WILH. CYGNAEUS.
Lands-Cancellict i Umeå den TI December 1838.
MAJ:TS BgFALLKIIVC}|SUAFVAKUGS UT I JEMTLANDS LÄN TILL KONGL. MAJ:T I UNDERDÅNIGHET AFGIFNE FEMÅRS-BERÄTTELSE, För Åren 1832, 1833, 1834, 1835 och 1836.
TRYCKT HOS J. A. WALLDÉN, 18 40.
I) en Berättelse jag, till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts
Nådiga befallning uti skrifvelse den iyide April 1821, nu åter bör afgifva, angående tillståndet mora Jemtlands Län i economiskt och statistiskt afseende, kan icke blifva af den omfattning, att den annorlunda än i sammanhang med föregående Femårs-Berättelser utgör en någorlunda fullständig beskrifning af Provinsens ställning i det hela, utan att med en tröttande vidlyftighet upprepa hvad tillförene blifvit anfördt, hvarföre jag inskränker mig till uppgift om de förändringar, som under de sist förflutna fem åren inträffat i afseende på folkmängd, näringar, med flera ämnen, som enligt stadgadt formulär utgöra föremål för Femårs-Berältelsen» §•
i Länets allmänna beskaffenhet.
Härom får jag åberopa hvad de förr afgifne Femårs-Berättelserne innehålla. §. 2.
Folkmängden för hela Länet, Östersunds
Stad inberäknad, ulgör år 1836 enligt Skattskrifnings-Längderne /\/[
,285 personer.
Af dessa tillhörde 21,600 Mankönet och 22,686 Qvinnokönet.
Omkring hälften äro Mantalsskrifne.
Hela tillökningen sedan slutet af år 1831 utgör 2,0^4 menniskor.
Denna tillökning är dock större än den här synes, emedan Tabellverket, hvarmed Landshöfdingen icke har att göra, upptager och redovisar andra summor, mera tillförlitliga än dem, som vid Skattskrifningarne förekomma.
Menighetens bildning har icke undergått någon annan förändring, än att bran vinsförtäringen synes vara i märkligt aftagande och att barna-undervisningen kraftigare befrämjas.
De bär inrättade Municipal-Slyrelser fortfara alt med berömligt nit arbeta på folkets och landets förädling.
Hela inrätfningen har den välgörande syftningen, att lära medborgare sköta sig sjelfva.
Förtroendet, som Landsh. i Jemtlands Lein Femärs-Berdttelse.
1 ■-h-a 2 dessa uppdrag innebära, förädlar och uppmuntrar, hvaremot den tanklösa lydnaden, som godtycket kräfver, förslöar och förringar undersåten.
Grunddragen till folkets lynne utgöras af aktning för lagarne, kärlek för ordning och skick samt känsla för egna rättigheters helgd.
De inträffade många missväxt-åren, den hårda Roteringen, den starka Hemmansklyfningen och serdeles afsöndring af jord, hafva hufvudsakligast bidragit att menigheten för närvarande befinner sig i fattiga omständigheter. §•
Jordbruket fortfar i allmänhet att skötas på samma sätt som förr.
Ängsskötseln samt framför allt utdikningen af kärr och myror, hvarigenom elimatet mildras och en förökad fodertillgång erhålles, har dock under de sednare åren oafbrutet vunnit framgång.
En betydlig framtida förbättring i åkerbruket kan derföre med någorlunda visshet förutses, såvida de hinder hvilka nu bidraga till folkets vanmakt, i allt hvad möjligt är, undanrödjas.
I alla delar af Länet har odlingen af potates vunnit betydlig tillväxt, och utgör potates nu en väsendtlig del af Allmogens födo-ämnen.
Linodlingen har tilltagit, men hampa odlas mera allmänt.
Boskapsskötseln har under de sednare fem åren icke blifvit serdeles förbättrad.
Kor äga medelmåttig godhet och storlek.
Hästarne utfodras bäst, hvarföre de vanligen äro goda och starka.
Häst-afveln, som förut varit god, har ytterligare blifvit förbättrad genom de Hingstar, som erhållits från Strömsholms Stuteri.
Fåren äro i allmänhet förbättrade genom de Schäferier, som här blifvit anlagde.
Districts-Magazins-inrätlningen har varit ganska välgörande för detta Län, som bäst bevises deraf, att oaktadt många på hvarandra följande missväxt-år, har Jemtland icke större undsättnings-skuld till Kronan än 1,800 R:dr Banco och att öfver 3oo,ooo R:dr Banco gammal undsättningsskuld blifvit betald, samt Districts Magazins-spannemålen, 17,000 tunnor, som Kronan förskjutit, äfven i det närmaste liqviderad.
Under de sista fem åren hafva tillkommit 36 Nybyggen, projeclerade till q Gärde-Mantal.
Bergsrörelsen är här af sfor vigt för de Socknar som omgifva Bruken, emedan alltid nödiga understöd i missväxt-år erhållas af Bruksägarne- Då de tvänne Bruk, som i detta
Län finnas, uti sist afgifne Femårs-Berättelsen blifvit uppgifne och beskrifne, lärer för mig blott återstå att i underdånighet omförmäla de förändringar, hvilka sedermera ägt rum, och som endast röra Gustafs och Carlbergs Kopparverk, hvilket under Herr Öfversten och Riddaren Montgommeries driftiga och insigtsfull styrelse vunnit betydlig förkofran.
En mycket större tillverkning än tillförene kommer hädanefter att äga rum, ehuru mindre arbetsstyrka dertill användes än. tillförene, sedan flera ändamålsenliga machinerier blifvit anlagde.
Både Man- och Ladugård äro nybyggda, en mängd andra hus dels flyttade, dels reparerade, sågar, smedjor och i5 rostugnar nybyggde.
En blås-machin, hvilande på tvänne klippor, är med betydlig kostnad nyss uppsatt.
Den går med mycket litet vatten, men bar dock så stark kraft, att den kan drifva smältningen i Irenne ugnar på en gång.
Dessutom är vid Slagså Smälthytta ett stort Kolhus på stengrund uppförd t och ett rosthus med 44 ugnar.
Gustafs- och Drottnings-grufvorna vid Fröå, som sedan 1808 varit sönade och vattenfyllde, äro länsade genom en konst för vattenkraft och dertill börande öfverbyggnader; vid Bjelkes Grufva är en lika beskaffad konst nybyggd, äfvensom ett spel för malm- och sten-uppfordring, med dertill hörande höga stenmurar, öfverbyggnader, hjulhus, dammar och vattenledningar, vid Henån är ett Tegelslageri anlagdi, der Tegel fabriceras af kopparslagg, hvilket tili verkningssätt blifvit af Herr Öfversten Montgommerie uppfunnet.
Derjemte bar Herr öfversten skänkt fond till en Fallig-Cassa för åldrige och sjuklige Gruf-Arbetare, kallat en Bruks-Predikant, som tillika förestår en Skola efter Lancasterska methoden, samt uppbyggt ett litet Capell.
Flere Koppar-, Bly- och Jerngrufvor inom Jemtland äro nyligen upptagne, och arbetet fortsättes samt tyckes lofva fördelaktiga resultater.
Fabrikerj Bruk och andra Näringar, sorn icke tillhöra Bergsrörelsen:
Det förhållande jag tillförene i underdånighet uppgifvit, bar icke undergått några förändringar, med undantag af Saltpeter-tillverkningen, som är i årligt tilltagande.
Genom Eders Kongl. Majrls Landsfaderliga beslut hafva 8 personer, boende i olika trakter af Länet, erhållit Nådigt löfte, alt, så fort medel inflyta, bekomma 5oo R:dr B:co hvardera, emot tvänne vederhäftige mäns borgen så väl för medlens återbetalning om trenne år från delfåendet, med 3 procents årlig ränta, som deras behöriga användande till Pottaske- och — 4 — Terpentins-tillverkningar, hvarigenom äfven lönande arbetsförtjenst beredes för många fattiga.
Med Jagt och Fiske är förhållandet enahanda som i föregående Femårs-Berättelser finnes uppgifvet.
J.inneväfnader och Lin-odlingen hafva, genom de uppmuntringar Eders Kongl. Majrt i Nåder lemnat, vunnit förkofran, ehuru någon längre lid erfordras innan stora framsteg kunna påräknas.
Både gröfre och finare
Ylleväfnader förfärdigas inom Länet till husbehof och afsalu.
Antalet af Väfstolar utgör - - - stycken.
Handeln i landet idkas förnämligast med hästar, boskap, fogel, smör, ost, fläsk, talg och skinn samt något timmer och bjelkar. 4- Politisk Författning..
Inga Hemman äro förfallne i ödesmål.
Ifrån och med: år i83a till och med i836 hafva 63 Hemmansklyfningar och 2i3 afsöndringar af jord blifvit verkställda samt io3 stycken nya Torp anlagda.
Jordens styckning, i enlighet med de författningar derom, sorn nu gälla, kommer, efter hvad erfarenheten inom detta Län redan visat, att blifva vådlig för allmänna välståndet, om icke snar hjelp mellankommer.
Ett lands styrka beror, efter min tanka, icke så mycket på mängden af dess invånare, som på deras bildning, deras förmåga att föda sig, och att derutöfver lemna bidrag till Statens bestånd; och sådane uppväxa ej i de nästen, som närmast kunna liknas vid backstugor, och hvilka genom en öfverdrifven Hemmansklyfning samt afsöndring af jord uppkomma.
Våra förfäder hafva insett nödvändigheten att hvarje jordbrukare borde vara besuten, och derföre indelat Hemman till icke större rymd, än att de af Allmogen kunna skötas, och icke mindre, på det landet ej må råka i fattigdom»
En jordbrukare på en liten hemmansdel kan icke framalstra något till Statens behof; han äger sjelf icke eget bröd, utan måste på det allmännas bekostnad underhållas, serdeles då missväxt inträffar.
Sjelfägarule
Hemmansägare finnas 4>o5i och iio Brukare af andras Hemman, hvaribland flere innehafva endast i/k^dels Mantal och i Herjeådalen i/36:dels dito.
På små jordlotter af 6 geometriska tunnelands vidd och derutöfver, äro nedsatte ej mindre än 2,5x4 åboer, eller rättare Lack - stugusiLtare, med undantag af några skaltlagda oell andra Torp, hvars ägare i förenämnde summa äro inberäknade.
Gästgifveriet' finnas 5i stycken, men endast io Posthemman.
Afvittringen i Länet har så fortgått, att den efter all sannolikhet slutas år i838, med undantag af Herjeådalen och några fjälltrakter i Jemtland.
Af i underdånighet bilagde sammandrag upplyses förhållandet med den afvittring, som hitintills blifvit verkställd.
Beloppet deraf är upptaget i Statistiska Tabellen för hvarje slags Hemman och Näring.
Värdet af de i Tabellen uppförde onera har blifvit taget dels efter Markegången, dels efter de från hvarje Socken erhållne uppgifter. §• 5- Politie.
Landsfredens och säkerhetens bibehållande har utgjort ett hufvudföremål för min omtanka, och Ordningsmanna-Inrättningen, i förening med By-Ordningen och Municipal-Styrelserna, hafva medfört förmånliga följder.
Landsbygden har blifvit befriad från lösdrifvare, brott och osedlighet hafva blifvit upptäckte och beifrade.
Till befrämjande af Landt-Skolor, der Allmogens barn, jemte inhemtande af Religionens sanningar, undervisas i skrifva och räkna samt allmänna medborgeliga begrepp, har Jemtlands aktningsvärda Bondestånd bifallit, att en tjenlig person i hvarje Kyrko-Rote skall läras hvad som nu blifvit nämndt, för att deri sedan undervisa ungdomen.