Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Saken kan i sig sjelf synas vara af mindre betydenhet, men då flera likartade frågor kunna vid blifvande stats-regleringar förefalla, är den icke utan sin vigt; och enär en sådan öfverflyttning, som här är föreslagen, icke kommer att inverka på den årliga liqviden mellan statsverket och Riksgälds-kontoret öfver brister och öfverskotter på statsanslagen, så torde en rättelse i det anmärkta förhållandet böra ejra rum.* o STOCKHOLM, f. d. SchuUzaes Boktryckeri, 1851.
Andra Hufvud- Titeln. 1849 Års Riks-Stat anslår.
8,000 10,850 50,958 7,568 35,957 76,653 75,144 29,625 6,270 769,707 3.000 21,266 5.000 5.000 3.000 1,108,002 32 32 19 Indelta Räntor.
Krono värdi. 301 369 138 45 854 23 23 10 Marke* gång. 2,069 2,329 138 290 4,828 11 24 23 37 Spanmål.
Indelt Mått. 12 12 Värde. 72 72 Oindelt.
Värde. 18 18 Summa.
Mått. 15 15 Värde. 90 90 Summa Banko. 8,000 10,850 50,958 7,568 35,957 78,722 77,473 29,763 6,270 770,088 3.000 21,266 5.000 5.000 3.000 1,112,920 32 32 15 43 30 47 Justitie-99ei»artementct.
Departements-Chefen: Justitie-Stats-Miuistern:
Lön .'
4,500:
Taffelpenningar 3,500:
Öfrige Embets- och Tjenstemän 7,850: o2.
Högsta Domstolen: Justitie-Råden 50,400: - Vaktmästare Justitie-Canzlers-Expeditionen Justitie-Revisious-Expeditiouen Svea Hof-llätt med derunder lydande Justitie-Stat:
Penningar: af 1849 års anslag 76,653: 3. 7. afgå Lagmanslöner till 9:de Hufvud*-Titeln . . 2,376: 32. 558: 2. 8. 74,276: 19.
7. tillkomma: år 1849 för lågt upptagne 74,276: 39. 7. Indelta Räntor: från 1849 års anslag, Kronovärdi 301: 3. 6.
Markeg. 2,069: 11. 6. afgå Lagmanslöner till 9:deHufvud-Titeln 64: 29. 3. — — 467: 7. 3. 1,602: 4. 3, S:a 236: 22. 3.
Götha Hof-Iiätl med derunder lydande Justitie-Stat:
Penningar: från 1849 års aaslag 75,144: 19. 1. afgå Lagmanslöner till S:de Hufvud-Titeln 2,176: 32. 72,967: 35.
Indelta Räntor: samma belopp som år 1849 2,329 : 2-*. 29,080: 47. 2. 138: 23.
— Skåne och Blekinge Hof-Rätt med derunder lydande Justitie-Stat:
Penningar: frun 1849 års anslag 29,625: 7. afgå Lagmanslöner till 9:de Hufvud-Titeln 544: 8. ö Indelta Räntor: samma belopp som år 1849 Krigs-Hof-Rätten Fångars vård och underhåll: Penningar:
Förslagsanslag deruti inbegripet dels de från7:deHufvud-TiteIu öfverflyttade 4,000: — — dels det gamla kontanta anslaget till Fångprester, m. fl. vid Länshäktena samt Profosser och Skarprättare 19,707: 32. — 23 707- 32 sedan derifrån afgått hvad till 4:de Hufvud-Titeln bör öfverflyttas 829: — Anm.: å detta anslag förut uppförde.
Indelta Räntor och Spamhal försvinna fran denna IIufvud-Titel och upptagas å Allmänna Indragnings-Staten.
Medico-legala besigtningar, Förslagsanslag Skrifmaterialier och Expenser m. m., Förslagsanslag Rese- och Traktaments-penningar, Förslagsanslag Ersättning åt vittnen och parter, Förslagsanslag Extra Utgifter Summa Förslag till blifvande Riks-Stat.
8,000 10,850 50,958 7,568 35,957 74,276 72,967 29,080 6,270 770,000 6,000 21,269 5,000 5,(XX) 3,(XX) 1,106,199 32 39 35 32 44 Indelta Räntor.
Krono värdi.
Marke - pa g»“g, föislag. 238 369 13! 744 22 11 1,602 2,328 13S 4,070 24 Summa Banko. 8,000 10,850 50,958 7,568 35,957 75,878 75,297 29,219 6,270 770,000 6,000 21,269 5.000 5.000 3,000 32 43 10 11 1,110,270 32 Hör till Stats-Utsko/te/s Utlåtande 1850—51.
N:o 83. Stats-Utskottets Utlåtande, No 84. 4 N:o 84.
Ank. till Exp.-Utsk. den 45 Mars 4854, kl. 9 f. in.
Utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Tredje HufvudtiteL (U. A.) l:o.
Uti denna Hufvudtitels anslag, som afse Utrikes Departementet och vid sistlidne Riksdag fastställdes till 225,650 r:dr, med under lönerna inbegripna 643 tunnor spanmäl, har Kongl. Majit, uti Dess aflåtria Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, icke ifrågasatt annan tillökning än att 800 r:dr måtte uppföras å Departementets Expeditions-slat, såsom lön för en Archivarie, Kongl.
Majit ansåge att ordnandet och vården om de i nämnde expedition förvarade särdeles talrika, ständigt växande och dyrbara handlingar, fordrade en serskild tjensteman.
Härtill funnes så mycket mera anledning, som af den, efter embetsverkets natur, ständigt inom
Departementet vexlande personalen, icke kunde väntas eller fordras den noggranna kännedom om de derstädes förvarade handlingar, hvilken så väl Kongl. Majits tjenst, som bevakandet af enskilda personers intressen utom landet oeftergifligen kräfde.
Utskottet inser nödvändigheten deraf att de i Utrikes Departementets Expedition redan befintliga och framdeles dit inkommande handlingar blifva ordnade och vårdade, och finner sådant svårligen kunna förväntas, utan att en lämplig person får en sådan befattning sig uppdragen såsom ett ständigt tjensteåliggande, förenadt med en emot mödan oell ansvaret bestämd vedergällning; men då Utskottet anser nya tjensters inrättande på stat icke böra ega rum, så vida sådant icke är oundgängligen nödigt, samt Utskottet förmodar att det med Kongl.
Majits högstberörde förslag åsyftade ändamål hufvudsakligen skulle kunna vinnas om ett skäligt arfvode anvisas för ordnandet och vården af ifrågavarande handlingar, lår Utskottet alltså tillstyrka Rikets Ständer, att i så måtto bifalla Kongl. Majits Nådiga framställning, att Kongl. Majit af anslaget för Minister-staten må disponera ett lämpligt arfvode åt en Archivarie vid Utrikes Departementets Expedition. 2:o.
I öfrigt har Kongl. Majit icke ifrågaställt annan förändring i denna hufvudtitel, än ätt ljuspenningarne, utgörande ett belopp af 440 ridr, till iönestaten öfverflyttades.
Prat. 4850 4854. 4 Sami. 4 Afd. 26 Haft. 4 2 Stats-Utskottets Utlåtande, A'-o 84.
Med åberopande af Utskottets yttrande i Utlåtandet N:o 60, angående en allmän indragning af ljuspenningarne, anser Utskottet frågan härom böra förfalla och anslaget till skrifmaterialier, expenser, ved och ljus m. m. oförändradt på Riksstaten uppföras. 3:o
Hos välloflige Borgare- och hedervärda Bonde-Stånden hafva blifvit väckte, och till Utskottet remitterade, serskilda motioner jemte dervid i sistnämnde Riksstånd afgifne yttranden, hvaruti föreslagits: a) af Herr Winge, att denna hufvudtitels anslagssumma måtte nedsättas till 200,000 r:dr, medelst indragning af kostsamma diplomatiska beskickningar ; b) af Riksdagsfullmäktig en Bengt Gudmundsson från Hallands Län, med hvilken åtskillige ledamöter af Bondeståndet instämt, att en del ministerposter måtte indragas och angelägenheterne i stället vårdas af Chargé d’Afläirer samt i följd häraf anslaget till minister-slaten nedsät , tas till 150,000 r:dr; och c) af Per Hansson från Wermlands län, att alla ministerbeställningar indragas, och sändebud af högre rang än Chargé d’Affairer icke anställas, helst i de liesta länder Konsuler vore tillräcklige, äfvensom meddelanden Hofven emellan kunde försiggå genom vanlig postgång.
Utskottet, som af hvad sålunda blifvit yrkadt, icke funnit sig föranlåtet föreslå någon nedsättning i denna Hufvudtitels anslag, tillstyrker, att desamma varda oförändradt till de belopp som å bifogade tabell fin» nas uppförda, af Rikets Ständer fastställda; med hemställan derjemte att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Majit, till beredande af framtida nedsättning uti berörde anslag till bestridande af kostnaderne för de till Sveriges och Norriges diplomatiska angelägenheter å utrikes orter anställde Sändebud, vidtaga sådana inskränkningar, som, utan förnärmande af rikets värdighet eller åsidosättande af dess verkliga fördel låta sig verkställa.
Vid 3:dje punkten: Af Herr von Troil, S. G., sorn åberopade sin i detta ämne vid sistbållne riksdag afgifna reservation så lydande: ”Emot Stats-Utskottets beslutade hemställan, att Rikets Ständer ville i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit, till beredande af Stats~Utskottets Utlåtande, N:o 84. 5 framtida nedsättning uti anslaget å 3:dje Hufvudtiteln, täcktes, i hänseende till kostnaderne för de till bevakande af Sveriges och Norriges diplomatiska angelägenheter å utrikes ort anställde Sändebud, vidtaga sådana inskränkningar, som, utan förnärmande af rikets värdighet eller åsidosättande af dess verkliga fördel, låta sig verkställas, reserverar jag mig likasom emot de motiver, som blifvit lagde tilf grund för densamma.
Har man då redan glömt, att Rikets Ständer, vid 1840—41 arens riksdag, nedsatte 3:dje Hulvudtitelns anslag från 266,666 r:dr 32 sk. till 200,000 r:dr och extra utgiftsmedlen, af hvilka en del utgingo till KabinettS-kassans förstärkande från 100,000 till 50,000 r:dr?
Vet man icke eller låtsar man ej veta att 3:dje Hufvudtitelns derigenom till det minsta möjliga nedsatta anslagssumma tvingat till en reglering i afseende på våra diplomaters aflöning, som omöjliggör hvarje ytterligare inskränkning deruti?
Och bör man, under sådana förhållanden, till Konungen framkomma med en skrifvelse, som, hvad man än derom må säga, i sig innebär en orättvis hänsyftning på bristande hushållning med 3:dje Hufvudtitelns medel?
Jag tror det icke och jag finner det så mycket mindre grannlaga, som man ej bordt lemna ur sigte det föga hedrande beslut 1840—41 års
Ständer vidtogo i afseende på en annan, med Kabinettskassan nära gemenskap egande fråga, hvaraf de kännbara följderne ännu icke blifvit fullt utplånade.
Jag ogillar den föreslagna Skrifvelsen äfven derföre, att den visar, att mari gjort sig föga reda för det olika inflytande, som Chargé d’Affairer, hvilka endast äro anställde hos Utrikes Statsministrarne och Envoyéer, hvilka äro ackrediterade hos Monarkerne sjelfva, kunna vid fremmande hof eller deras representationer, utöfva på afgörandet af, för Sverige vigtiga, diplomatiska och kommerciella frågor; samt derföre, att om man önskar, att våra utrikes Sändebud skola kunna tillhandagå resande landsmän med den hjelp, som, äfven i penningeväg, stundom af dem påkallas,, om de skola, som man af dem fordrar, kunna anskaffa och till fäderneslandet hemsända upplysaingar, modeller m. m. i vetenskapligt, technologiskt och industrielt afseende, så fö de Icke sättas på alltför sträng förknappning.
Af Grefve Mörner, C. G., Friherre Stjernstedt, A. W., Herrar Bildt, D. G. och af Puke, F. M. samt Herr Petré. » Stats-Utskottets Utlåtande, A'.o 84.
Tr e dj e II u j' v u d - Ti lein. 1849 års Riksstat anslår Penningar, Banko. 11,000 12,976 200,000 1,673 I 16 32 S:a |225,650| —|— Förslag till blifvande Riksstat.
Penningar, Banko.
Lön 4,500: — — Taffelpenningar . . . . 6,500:
Departementets Expedition Minister-Staten Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus m. m. för Departementets Expedition Förlagsanslag 11,000 12,976 200,000 16 1,673132 S:a 1225,650 f—| STOCKHOLM, 1851. J. A. WALLDÉN. Ståts-Utskottets Utlåtande, M 83. 1 JK 85.
Utlåtande, angående reglering af utgifterne under Riksstatens Fjerde Hufmdtitel.
Denna Hufvudtilel, innefattande anslagen för Landlförsvaret, faslslälldes vid sisthällne riksdag till 4,162,180 riksdaler; deraf penningar 2,741,676 R:dr 16 sk., indelda räntor efter markegång på förslag 1,186,656 R:dr 52 sk., indeld spanmål på förslag 20,104 tunnor 16 kappar å 6 R:dr tunnan 120,627 R:dr, och oindeld spanmål 17,220 tunnor ä 6 R:dr tunnan 103,520 R:dr. l:o. 1 afseende på denna hufvudtitel har Utskottet fått emottaga tvenne motioner af herr Stjernsvärd, som åsyfta ett i många delar förändradt system för försvarsverket till lands.
Då dessa motioner omfatta så val dithörande större frågor som mindre detaljer, erfordrar ämnets behöriga utredande alltför lång tid, för att
Utskottet anser sig kunna fördröja statsregleringens behandling, intilldess ett af Utskottet serskildt afgifvande utlåtande öfver herr Stjernsvärds förslag kunnat underställas Rikets Ständers pröfning.
Skulle än Rikets Ständer antaga sistnämnde förslag, erfordrar dess verkställighet Kongl. Maj:ts nådiga bifall, hvarförinnan vederbörande måste böras, och om än Kongl. Maj:ts nådiga bifall vunnes, skulle förändringarne blott småningom under en mångårig öfvergångstifl kunna bringas till slutlig fullbordan.
Utskottet har derföre ansett sig böra behandla frågan om anslagen på 4:de Hufvudtiteln för försvarsverket till lands i öfverensstämmelse med arméens nuvarande organisation, under förbehåll, att, för den händelse Rikets Ständer, med anledning af herr Stjernsvärds motioner, lätta beslut, som orsaka förändring uti denna organisation och som kunna föranleda besparingar uti statsutgifterne under de år, nu uppgörande statsreglering blir gällande, sådane besparingar skola komma statsverket till godo.
Utskottet får derföre hemställa, att Rikets Ständer besluta, att, så vida Rikets Ständer, i anledning-af derom väckt fråga, stadna uti beslut, som föranleda hufvudsakliga förändringar uti arméens nuvarande organisation samt besparingar uti utgifterna för landlförsvaret, sådane besparingar skola, utan hinder af förut uppgjorda statsreglering, komma statsverket till godo.
Prot. 1830 & 1831. 4 Sami., 1 Afd., 27 Häft.
1 o Stats-Ulskoltels Ullålande, JH 83. 2:o. 1 denna Hufvudtitel hafva åtskilliga förändringar blifvit föreslagna, ej min dre uti Kongl. Majrts nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, än ock i enskilda inom Riksstånden väckte och till Utskottet remitterade motioner, hvilka Utskottet tagit i öfvervägande tillika med de yttranden, hvartill den nådiga propositionen föranledt, samt skola vid behandlingen af de hufvudmomenter, hvarunder de lämpligast kunna hänföras, blifva omnämnde och besvarade. 3io. Uti Kongl.
Maj:ts aflåtna förrberörde nådiga proposition har Kongl. Majit, i afseende på Krig s-kollegium, behagat tillkännagifva, att, sedan Kongl. Majit redan år 1847, med afseende på tillämnad förändring i de förvaltande verkens organisation, från Krigs-kollegii t. f. president infordrat förslag till sådana förändringar i nämnde embetsverks organisation, att förvaltningen af fjerde Hufvudtiteln, äfven i de delar, den då ännu ålåg Statskontoret, kunde blifva till nämnda kollegium öfverflyttad samt derjemte, genom förminskning i embets- och Ijenstemannapersonalen, allöningen för densamma, utan tillökning i de dertill redan bestådda anslag, så förhöjas, att samma personal skulle odeladt kunna egna sig åt tjenstgöringen inom kollegium, hade, efter det ett sådant förslag inkommit, Kongl.
Majit, under den 6 November 1849, i nåder tills vidare fastställt en förändrad organisation af Krigskollegium i omförmälde syftning; i följd hvaraf delta embetsverk fått med 1850 års början öfvertaga förvaltningen af hela fjerde Hufvudtiteln, oaktadt embets- och tjenslemännens antal betydligt förminskats; hvarförutan de bestämmelser blifvit meddelade i afseende på lönebeloppen, att desamma, uti hvilka i allmänhet den dittills serskilt uppförda tillökningen af 1 Ridr för tunnan af den under lönerna anslagna spanmåi borde anses vara inbegripen och således ej vidare komma att serskildt bestås, skulle utgöra för första graden 600 R:dr, för andra 1,000
R:dr, för tredje eller kontors-chefs-graden 1,600 R:dr och för ledamöterne 2,600 R:dr, samt slutligen att intilldess afiöningsstaten blefve definitivt fastställd, deri skulle för hvarje beställning, med hänseende till besparingar m. m., upptagas såsom lön hvad ordinarie lönen med tillökningen för den dittills derunder inbegripna spanmåi, å 1 Ridr tunnan, enligt då gällande stat utgjorde, och återstoden såsom arfvode; i öfverensstämmelse med hvilka grunder ny interimsstat för Krigs-kollegium i nåder utfärdades.
Då vid berörde reglering tagits i beräkning, dels att lönen för en kammarskrifvare i Statskontoret, som genom öfverflyttande till Krigs-kollegium af förvaltningsbestyret med fjerde Hufvudtiteln ansetts blifva för Statskontoret umbärlig, borde till Krigs-kollegii löningsstat få användas, dels ock att sådan förändring med ljuspenningarna, som Kongl. Majit föreslagit, skulle ega rum, samt i följd deraf från det serskildta statsanslag, hvaraf ljuspenningarna, som i medeltal utgjort 1,700 Ridr Stats-Ulskollets Utlåtande, JY§ 88. 3 11 sk., förut utgått, till Kollegii aflöningsstat användas ett belopp af 1,636 Ridr, har Kongl. Maj:t behagat af Rikets Ständer begära så väl öfverflvttningen ifrån 7:de till 4:de Hufvudtiteln af ofvannämnde, för KLrigs-kollegii lönereglering erforderliga, kammarskrifvarelön å Statskontorets stat, med 438 R:dr, som ock af det belopp, som förut till ljuspenningar utgått, den likaledes omförmalda summa af 1,636
K:dr måtte från anslaget å 4:de Hufvudtiteln till skrifmaterialier och expenser för Krigskollegium med flera verk till bemälde Kollegii löneanslag öfverflyttas.
För öfrigt och då Kollegii embets- och tjenstemäns aflöning, äfven efter nya staten, skulle till någon del utgå af serskilda, under Kollegii förvaltning ställda, kassor, samt desse embets- och tjenstemän äro berättigade att, uär de efter upphunnen lefnadsälder taga afsked, bibehålla de å stat åtnjutna löner; men nämnde kassor, ehuru de bidraga till de erforderlige tjenstemännens aflönande, likväl icke skäligen böra, mera vid delta än andra embetsverk, belastas med pensionering af statens tjenare, har Kongl.
Majit i nåder föreslagit, att
Krigs-kollegii embets- och tjenstemän hädanefter må, utan hinder deraf, att de i större eller mindre mån varit från kassorna aflönade, vid afskedstagandet i föreskrifven ordning kunna med då i stat fastställda löner på allmänna indragningsstaten uppföras.
Åt hvad Kongl.
Majit sålunda i nåder täckts anföra, har Utskottet egnat skyl dig uppmärksamhet; och enär lönereglering för ett Kollegium måste antagas inverka på bestämmandet af lönebeloppen vid öfriga Kollegier och Embetsverk, och dessutom förvaltning af ganska betydliga statsmedel beror af Krigs-kollegii organisation, hvilken för närvarande icke är till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemnad, anser Utskottet sig ej kunna tillstyrka Rikets Ständer att bifalla hvad Kongl. Majit i Dess nådiga proposition, i afseende på Krigs-kollegium, föreslagit. 4:o.
För alt åt Ingeniörlcorpsen bereda förmånen att, lika med andra regementen och korpser af arméen, på sin stat erhålla en regementsskrifvare, hvars lön borde bestämmas till jemna 400
Ridr, i stället för den, emot åtnjutande af årliga arfvoden å tillhopa 350 Ridr af försäljnings- samt arrende-, jord-, skylds- och tomtöres-medlen, vid korpsen nu anställde redogörare, samt på det att de åt korpsens sekreterare, kanslist och vaktmästare på nyssberörde medel med tillsammans 620
Ridr årligen anvisade lönetillökningsarfvoden, likaledes mätte blifva på ordinarie stat uppförda, har Kongl. Majit i nåder äskat, att det härtill erforderliga fyllnadsbelopp, 454 Ridr 40 sk., utöfver en å statsanslaget för korpsen befintlig odisponerad tillgång af 663 Ridr 8 sk. banko, varder af Rikets Ständer anvisadt. 4 Stats-Ulskottels Utlåtande, JV§ 85.
Med afseende på den fåtaliga personal, hvaraf ifrågavarande korps består, anser Utskottet, att för densamma icke, såsom vid arméens öfriga regementer och korpser, något egentligt behof af en serskild på stat aflönad regementsskrifvare förefinnes, hvilken åsigt äfven vinner stöd deraf, att, så vidt Utskottet har sig bekant, någon olägenhet icke försports deraf, att en dylik tjensteman hitintills ej varit vid merbe rörde korps anställd; hvadan, under sådana förhållanden, Utskottet linner sig icke böra tillstyrka Rikets Ständer alt bevilja omförmälde af Kongl. Majit i nåder äskade anslag. 8:0.
Vidare och i anledning af nådigt beslut, att, med innevarande års början, all befattning med fästningsbyggnaderne och försvarsanläggningarne vid Carlskrona, jemte underhållet deraf, skulle från befälhafvande Amiralen och honom underlydande stater återflyttas till Krigs-kollegium, som sedermera egde att dermed förfara, på sätt Kollegium förut, i afseende på rikets öfriga fästningar, hade sig i nåder upp draget, samt i följd häraf en material-bokhållare behöfdes till biträde åt fortifikationsbefälhafvaren i Carlskrona, har Kongl. Majit begärt, alt nämnde bokhållarelön, hvilken, då den på nådig befallning år 1820 af Ingeniör-korpsen afstods, uppgick till ett belopp af 320 Ridr, med derunder begripna 20 tunnor spannmål, motsvarande den aflöning, som i sednare tider varit fortilikalions-redogöraren i Carlskrona bestådd, måtte från S:te till 4:de Hufvudtiteln öfverilvttas, och med 320 Ridr tilläggas statsanslaget för lngeniörkorpsen.
Af de upplysningar, Utskottet förskaffat sig i detta ämne, har Utskottet inhemtat: att, sedan befattningen med fästningsbyggnaderne vid Carlskrona öfvertagits af befälhafvande Amiralen, förklarades genom nådigt Bref den 26 Oktober 1820, att den å lngeniörkorpsens stat uppförde materialbokbållarelön, 500
Ridr, med derunder inbegripne 20 tunnor spannmål, skulle öfverflyttas å örlogsflottans stat; att, enligt hvad Kongl. Brefvet den 17 September 1847 innehåller, nämnde materialförvaltareljenst år 1836 blifvit indragen, samt de befattningen tillhörande göromål efter år 1844 förrättade utaf en afskedad kammarskrifvare, emot åtnjutande af den för materialförvaltaren å fästningsbyggnads-stalen bestådde skrifvarhjelp af 100 Ridr; men att denne person på begäran sedermera derifrån entledigades, utan att någon lämplig sökande, i anseende till det ringa arfvodet, anmält sig hugad att densamma bestrida; att, i följd häraf, befälhafvande Amiralen hos Kongl. Majit hemställt, alt för merbemälde befattning mätte beviljas ett arfvode af 300 Ridr att utgå, så länge befattningen befunnes nödvändig; att Kongl.
Majit genom sistberörda nådiga Bref förordnat, att arfvodet för ifrågavarande uppbördsmanna-befattning borde förhöjas lill 300 Ridr samt tillåtit, att det för en sådan förhöjning erforderliga belopp 200 Ridr Slats-Utskottels Utlåtande, JM 83. 5 finge, så länge fästningsbyggnaden på Kungsholmen fortfore, af Förvaltningen af Sjöärendena utbetalas af under händer hafvande medel, hvilken utbetalning vid hvarje års slut skulle hos Kongl. Maj:t lill ersättning i underdånighet anmälas, samt slutligen att sistberörde belopp utgått af det å 5:le Hufvudtiteln upptagna anslag till oförutsedda utgifter, och återstående 100
R:dr af extra statsanslaget till fästningsbyggnaderna.
Då af hvad sålunda blifvit utaf Utskottet anfördt, synes, att någon lön till en materialbokhållare för fästningsverken vid Carlskrona icke varit alltsedan år 1836 å stat uppförd, äfvensom att sjelfva befattningen kommer att upphöra, då nämnde arbeten blifvit fullbordade, hvilket i en icke aflägsen framtid är att emotse, finner Utskottet, alt lön för ifrågavarande befattning icke bör å stat uppföras samt följaktligen fråga om lönens upptagande å den ena eller andra Hufvudtiteln förfalla, hvadan Utskottet i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga framställning i detta ämne, hemställer, att förenämnde belopp, 300 Ridr, måtte såsom arfvode till en materialbokhållare vid Kungsholms fästning utbetalas af extra anslaget till fästningsbyggnaderne vid Carlskrona. 6:o.
Oaktadt vid sist hållna riksdag Rikets Ständer, på anförda skäl, funnit sig icke kunna bevilja af Kongl. Maj:t då äskadt årligt anslag af 3.6-10
R:dr, tili uppsättande af en föreslagen serskild Ingeniör trupp, hvilken, utom nödigt befäl och underbefäl, borde bestå af 60 man värfvade sappörer och påräknad alt utgöra stam åt det beväringsmanskap, som kunde finnas Ijenligt att densamma tilldelas, har Kongl. Maj:t likväl ansett behofvet af sådana trupper för Svenska arméen, hvilken ensam bland Europas krigshärar saknade dem, vara så oafvisligt, att Kongl. Majit deraf föranlålits att å nyo upptaga denna fråga, och i följd deraf i nåder föreslagit
Rikets nu församlade Ständer, att till underhållet af ett sappörkompani af 120 man, under befäl af en kapten, 2 löjtnanter, 1 underlöjtnant och 3 underkonduktörer, fördeladt i 2 sappör-, 1 minör- och 3 ponlonier-afdelningar, bevilja ett årligt anslag af 17,600 R:dr, deraf Kongl. Majit ansåge eli belopp af 3,911 R:dr, eller hvad som beräknats vara erforderligt för truppens beklädnad, böra afskiljas och tilläggas anslaget lill försvarsverket i allmänhet, samt återstoden 13,586
Ridr sammanföras med anslaget för ingeniörkorpsen, hvilken åter, då den, i händelse högst berörde förslag bifölles, komme att med trupp förses, lämpligen kunde under rubriken värfvade arméen upptagas, hvarjemte Kongl. Majit behagat begära Rikets Ständers medgifvande, ali till bestridande af koslnaderne för det ifrågaställa sappörkompaniets första uppsättning, hvilka beräknats uppgå lill ett belopp af 16,560 Ridr, mätte användas första årets underhålls-anslag för kompaniet, hvarigenom beviljandet af serskildt anslag härtill kunde undvikas.