Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bankens ändamål, såsom Länc-Bank betraktad, wore att läna ut pengar pä säker Pant, och emct sa lag Ränta; att allenast, först Bankens omkostnader derwid iZb4 Den 9 Julli. ersattes, och för det andra småningom en del af Pantens warde indrages, i fall att Panten möjeligen till flut för Bankens räkning stuve komma att föcsähas, och belånings, summan ei derföre erhallesUppå oswar, anförde grunder, förklarar Herr Silwer stolpe sig pa det högsta emot förslaget, att Banken stuve, ester Distr nt-Octrojens slut, ensam, utan Priwate Actie-Agares deltagande, halla Dist anten öppen.
I anledning af denna emot Banco-Utskottets wördsamma hemställan, gjorde anmärkning, får Utskottet äran förklara, att da en noggrann undersökning för det närwarande syneS onyttig, huruwida en Discont, rörelse i sin början, bordt genom Bankens tillstött understödjas?
Och dernäst, om gällande stäk dertill sig företedde, att Statens hela Discont-rörelse, wid 1800 ars Riksdag blef till Banken öfwerlemnad?
Sedan bade det ena och andra handt; och Banken icke möjeligen pa flere ar derifrån kan alldeles bemas; har Banco-Ulstottel ansett defl omtanka böra wara endast derhän stävd, att de misibruk och olägenheter, som hitintills sig insmygt, och som uti en sa »vidsträckt penninoe-rörelse, swarligen kunna i alla delar hädanefter undwikas, matte genom en nödig reglering, och warsamt steendc indragning, efter möjligheten bliswa afhjelpte, och för framtiden förebygde.
Af förekomne icke twetydiga anledningar, ar Banco, Utskottet derom öfwcrlygadt, att Prtwate
Delägares till egen fördel syftande »verksamhet, icke kan till ett sodant ändamål bidraga.
Nänvarandc Banco-Utskott har derjemte ansett sig ej böra sträcka desi omtanka i denna telen längre, än intill desi Riksens Ständers nasta Sammankomst i alla fall inträffar: under full wisihet derom, att Nationens - Den 9 Julik. iZ8; nens da samlade Representanter, icke underlåta, att efter wunncn närmare erfarenhet, och en af förändrade omständigheter da fattad öiwenygelsc, witta» ga de ucwägar, äfwen hwad Dlscont.-röreffen angar, som kunna befinnas nödwändiga, samt för Riket och Banken under da »varande ställning orungangelige.
Som en ny Octroy för Priwat delaktighet i NiksDistsnten, desisörinnan mö-cligen kunde äga rum, har Banco - Ulstottet lrodl sig böra förekomma ett deraf, enligt desi tanka befaradt hinder, för »vidtagandet, af någon ej mindre för Werket högst nödig förändring, än för alla Näringar högst nyttig, och da till äfwenkyrs möjclig åtgärd, till allmänna Penninge - Räntans nedsättning.
Lika med Herr Silwerstolpe, har BancoUtstottet yttrat desi förmodan, att före nästa Riksdag, någon stagnation i Penninge-rörelsen ej »vöre att befara; men af en nog allmänt förspord farhåga, i denna delen, har Utstoktet derjemte ansett sig böra förekomma den stadeliga »verkan, som blotta farhagan kan för penninge-circulstionen åstadkomma: och med afseende dera, föreslagit ett Correctiv, som Riksens Ständer långt före detta, funnit för ändamålet tjenande.
Summan som dertill stuve fa anwändas, kan icke sörut, efter ziffra», utan mäste af inträffande werkeliga behoswet, bestämmas; hwars bedömmande, äfwen som, att utlåningen icke utan en nöjaktig säkerhet får äga rum, lorer lill Herrar Banco-Fullmägtiges med answarkghct förenade cmlanka, böra öswerlemnas.
Slukeligen finner Banco - Utstollet sig förbundet, alt ej kunna instämma i Herr Silwerstolpeö anförde sats, det Bankens ändamål, såsom iZ86 Den 9 Julik.
Läne-Bank berraktad, är att pä säker pant läna ut pengar emot sa läg ränta, att allenast först Bankens omkostnaöer derwid ersättes, och för det andra smäningom en del af pantens wärde indrages, i fall att panten möjligen till stut för Bankens räkning stulle komma att försäljas, och belönings-summan ej derföre erhölles.
Fonden för Lane-BancoRörelsen, ar grundad pä upplän för lindrig, och säker utlåning för högre ranta: af en utlåning, hwarigenom blott kostnaderne, och möjeliaa förluster, blefwo godtgiorde, kunde aldrig någon egen behållning förwäntaS, icke eller någon utwäg sig förete, till uppfyllande af 74:de §. i r668 ars Banco - Ordning, hwarmedelst till Riksens Stander ar öfwerlelnnatt, att öfwer den gewinst, som Gud af thelka Merkel förlanandes warder, sä disponera, som ther, med Kongl. Majstus och Fäderneö-Landsens heder och nytta, till kublicm usus bast kan anwändas.
Orebro den 8 Julii 1812. äa c 0 b Del.» 6 ar 6 ie.
Ib. Wei 6 eman. 6 ust. O. Wilcke. kl. Ollman. LI.
KelsinZius.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 9 Juli,'. - - - Prest - Ständct den 9 - - - - - Borgarc-Stänvet d. 9 - - - - - Bondc-Ständet den 9 - - Riksens Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angäende Riksdagsmännens frän Stora Lopparbergo Län Memorial, om be - Den 9 Julli. iz87 befrielse för Allmogen, att erlägga Mantals - penningarne uti Rohl. ^srän det Hederwärda Bonde - Ständet har till Stats-Utfiottec blifwit remitteradt ett af Riksdagsmännen Johan Ersson, Hans Hansson, Anders Olsson och Eric Andersson frän Stora Kopparbergs Län ingiswic Memorial, deruti andrages:
Att Allmogen i Kohl-districtet omkring Fahlun, som är anstagen med sine Krono, räntor till Stora Kopparbergs Bergslag och den tiden Kongl Majit och Kronan derstädes ägde Grufwe-delar och förde eget Kopparbruk samt Skogarne öfwerallt wörö öfwerflödige, äswen ätagit sig, att betala sine Mantalspenningar med Z:dels Stig Brännkohl in natura pa hwarje Mantals-firifwen person, men att ^:dels stig Kohl, enligt ett af Konungens Befallningshaswande i Fahlu
Län den i Dec. 1809 utgifwit och i Transumt bilagdt Betyg, ar .1808 kostar efter Markegängs-pris nägot öfwer 2; si.
Banko, säledes öfwer z gängor mera, än andre wederlikar betala, som erlägga denna afgift contant.
— Och som denna Kongl. Majus och Kronans brukningsrätt nu mera ' är öfwerläten ät ?Fahlu Bergslag med de wilkor, att vfwannämnde Ränte,Kohl fiola till Kronan betalas efter Markegängs^pris; Sä anhälles, att Riksens Höglofl.
Ständer täcktes taga denna sak i betraktande; Förmodandes Sökanderne att ingalunda kunna wara Riksens Ständers mening, alt desie Socknar fiola betala z gängor hägre Mantalspenningar, än alla andra, utan fast häldre owilkorligen denna Riksdag erhälla rättelse häruti, samt ändteligen, om Kohl in natura fordras, de mätte beräknai Mantals-penningars erläggande ester ärliga Markegängs-pris.
Stats - iZ88 Den 9 Julii.
Stats-Utskottet får i anledning häraf tillkänna, gifwa, att Mantals-penningarne i Kopparbergs
Län beräknas dels till 8, dels till 6 och dels till 4 si. personen, och böra, likmätigt 2 §. i Kongl UppbördsReglementet af ar 1739 betalas ester manligheten med Kohl in natura.
— Tid efter annan har en de! af Ailmsgen i Stora Kopparbergs
Län förnyat deras ofta förut i underdånighet gjerde ansökning oin Nådig befrielse fran Qwarntulls- eiler Mantalsvenningarnes saint andre Krono,utffylderS erläggande i Kohl in natura, och arc Allmogen malte förunnas, att fa lösa den med Penningar efter arliga Markeaangen; Men som siere bade äld-e och nyare Författningar stadga., att Mantals - och Qwarntulisafgiften i de^na Landsort bör i sjelfwa persedeln utgöras; Sa förklarades genom Kongl. Resoutionerne pa Allmogens Besvär af den 17 Dec. i?Z4 §. 54 och den 2 Martti 1774 §. 26. att någon ändring deruti icke kunde tillatas. — Wid 1786 ars Riksdag gjorde Allmogen t de Socknar af Kopparbergs Län, hwarest de sa kallade Mantals- eller Qwarntulls - penningar utgöras i Kohl till Fahlu Bergslag, igenom sine Riksdags - Fullmägkige Anders Olsbon, Ingel Andersson och Matts Persson, underdånig ansökning, att, alldenstund Kohl priset, genom tidernas förändring stigit sa högt, att Allmogen da mera föll för tungt att desie Kohl prestera, och som Mantals, pcuningarne 16 öre för hwarje person, ämkönt de efter z Daler Silftmnc Specie Riksdaler» beräknas, i följe häraf kommo af Sökanderne att erläggas uti en mycket högre proportion än af annan Rikets Allmoge, emedan med en Stig Kohl icke wera Mantals - penningar kunde beräknas, än för 2 och en half person, det Dech 9 Julift 1Z89 täcktes Kongl. Maj:t således i Nader killata, akt desie Kohl antingen matte fa betalas efter gangbart pr?s, som af Embetsman tidtals kunde utsättas, eller ock, som halst astundades, att uti penningar efter wederbörligt beräkningssätt dem fa gälda; Men uti Nådig Resolution hara, dat.
Upsala Slott den 8.de Nov. 1786, cäckteS Kongl. Majtt, sedan KammarCollegium med flere wederbörande deröfwer bliswit hörde, i Nader förklara, att som Fahlu Koppar» Bergslag, ej allenast derigenom skulle lida en förlust, som wore känbar sa rväl för Riket, som för Jnteresienkerne, utan ock arbetarne samt en del af Allmogen sakna föda och utkomst; Sa kunde Kongl. Maj:t till denna underdåniga ansökning icke lemna Nådigt bifall, utan hade Sökanderne att stalla sig de tillförene i detta amne arén 1679, »721, i?zc» och 1774 utkcmne Kongl. Författningar och Resolutioner till behörig efterrättelse.
För atc med säkerhet kunna bedomina huruwida någon förändring häruti nu kunde wara lämpelig och uran antingen Kronans eller Bergslagens förlust äga rum, fordras, i Stats-Utskottets tanka, cn widlyftigare undersökning, än som för närwarande är möielig art här werkställa, i saknad af tillgång pä Räkenskaper och Handlingar, som kunna fullständigt utreda och upplysa förhållandet.
StatsUlskotiet anser detta desimom »vara ett amne, hwarmed Riksens Högloft.
Stander nu icke kunna taga någon befattning; Uran som Bergslagens rätt härunder beror, och Bergslagens hörande således nödwändigt mäste föregå, innan något harwid kan tillgöras, samt Kongl.
Masts och Kronans höga rätt härwid aswen mäste iakttagas och bcwakas; Sä synes det ankomma pa Kongl. Mask att, sedan we - IZ92 Den 9 Julik. derbörande blifwit hörde, härom ester befinnande omständigheker i Nöder förordna.
I öfrigt har Stats,Utstottet harwid bordt till, kännagifwa att, enligt r Ark. 4 §. 6 mom. uti Be, willnings, Förordningen af den 28 April! 1810 ar den delen af Allmogen i Stora Kopparbergs
Län, som är alagd en Grufwe,hjelp till Stora Koppar, berget, sfrikallad ifrån hälften af den Bewillning, som 2 §.
Allmogen alägger.
Ständer hemställes detta allt wördsammeligen.
Orebro den 8 Julii 1812.
Prcst-Ständcts Ledamöters magnar, 6ustak ^lurn)r.
Ridd. och Adelns Led- magnar, Larl körner.
Pä Wällofl. Borgare-Ständeis Led. magnar, p Wedelin.
Bonde-Ständets Led. magnar, ^onas ^nclersson. L. 1 rinelius.
Uppläst hoS Ridd. och Adeln den y Juli,. - - Prcst-Ständet den y - - - - Borgare-Ständct d. y - - - - Bonde-Ständet den - Riksens Gränders Stats-Utskotts utlätan, de, angående Longi.
Maj-ts t77adiga Proposition af den iy:de sist!.
Junti, om inrättande af ett Jnwalrd - Hus. ^ill Riksens Ständers Stats - Utskotts utlakande har ifrån de Respect.
Riks-Standen blifwir remit, terad följande Kongl. Majus Nådiga Proposition om ett Jnwalid, Hus, sä lydande:
"Bland
Den 9 Juli». !Z9l "Bland de heligaste pligter ett Folk har att uppfylla, är wifierligen den, att sörja för fine För, swarares bergning, da de, stympade i striderna, för, swagade af der erhallne sar eller granande under Fanorne, aro satte ur ständ att fortfara med sitt hedrande yrke- Swensta Folket har icke eller dröjt att fullgöra denna pligt: derom wittna de flere tid efter annan widtagne anstallter för Afskedade Krigs, mäns underhall; Men en nu mera ökad Wapen, styrka och tidernas dyrhet pakalla i sadant afseende nya utwagar."
"Menstligheten, Rättwisan och Stats-klokheten bjuda högt, att kraftigare och mera wärdiga ansta!, ter widtagas till deras bergning, som, ester att haf, wa blödt för Fäderneslandet och lemnat det sam, ma sin gärd af hälsa och krafter, äro urstandsatte alt förtjena ett torftigt bröd."
Maju har således ansett lämpeligt wa. ra, att ett af desi Lust-Slott eller Kungsgårdar öfwerlännäs till herbergerande af alla fadane Officerare, Under -'Officerare och Krigsmän af alla grader och wapen, som blottade pa alla enstildta tillgångar, antingen af blefiurer eller fran tjenstgöringen härrö, rande bräcklighet icke kunna längre dermed fortfara och sakna den omwardnad, hwaraf de gjort sig wälförtjente.
" "Födde, klädde samt försedde med allt hwad för deras dageliga utkomst erfordras stola de lemna Samtid, och Efterwerid ojäfaktiga bewis pa Swensta Folkets tacksamhet mot sina Krigare"
"Kongl- Majtt will således förefla Riksens Ständer, att något af de Lust.
Slott eller Kungsgårdar Kongl- Mafit kan utse mä med desi tillhörigheter i förenämnde afseende upplätas och ansias, och IZ92 Den 9 Julik. ock ehuru Kongl. Maut wäl finner att denna Inrättning icke kan aflöpa utan dryga kostnader, will Kongl. Maj.t likwal lör det narwarande icke dertill asta något serskildt Penninge-anslag, utan endast till Riksens Ständers yttrande öfwerlemna om icke alla hädanefter wid Adelsfane-Rcgemenket ledige blifrvande
Boställen ma med indelningar och räntor ansins till understöd för Jnwalid-Huset; Warande Kongl. Majit sa mycket mera förtviflad om Riksens Ständers samtycke härtill, som Vefla löningar redan tillhöra förswaret och ett »värdigare ändamål för deras anwandande icke kan upptänkas." >'Kongl. Mant har nu lydt en kansta, som, utan ali kwifwel, Riksens Stander med Kongl.
Maj.t dela och ar öfwertygad att Riksens Stander, i hwad va deras åtgärd beror, satta Kongl- Maut i tillfälle att fullborda ett Werk, som en gemensam kärlek för Fosterlandet och desi Förswarare grundlagt."
Stats - Utskottet, som uti de af Kongl.
Majit uti Desi ofwanhögstberöcde Nadina Proposition yttrade ömma och Nadina tänkesätt erfarit ett förnyadt »vedermäle as Kongl. Majus oafbrutna omsorg och hulda omwardnad för Desi trogm:
Undersåtare , kan för Desi de! ej annat än till alla delar instämma uti Kongl. Maj:ls Nådiga Försiag om bade nyttan och nödwandigheten af ett JnwalidHus; Och Stats - Utskottet finner icke hinder, att något af de Kongl.
Lust-Slolt mcd tillhörande Byggnader ock Lust-Parker eller Trägardar, som Kongl.
Majit härtill i Nader kan utse, ma till ett sa »välgörande ändamål anwändas; Men i anseende till de Kongl. Lust-Slotten »mdeUydande Hemman och Lagenheter, synes de härtill icke kunna an. sias, emedan de komma akt förwaltas, enligt Nik - -Den 9 Juli». rzsz fens Ständers af Kongl. Maj-t Nädigst gillade Beslut, och inkomsterne deraf idla-w Stars MerkerS Inkomster i RikS-Staren äro paräknade, samt således icke kunna derifrån utgå, med mindre StatsWerket erhåller ersättning derföre genom något nytt ^ Penninge-Ansiag, hwilket Kongl- Majit dock uti den Nådiga Propositionen yttrat fia för narwarande icke äska.
Beträffande Kongl. Majus Nådiga Försiag, att alla hädanefter wid Adelvjane-Ncgementet ledige blifwande Boställen ina mcd Indelningar och Räntor ansins till understöd för Jnwalid - Huset; Sa emedan Riksens Ständer besiutit att öfwerskotterne pä Stats - Werkets enskilde, sa i de ständige, sorn, under namn af Bewillning, inflytande inkomster, stilllika med alla besparingar pa Riks - Statens Brta Hufwud - Titlar, sedan Kongl. Majtt deraf inom hwarje Titul disponerat hwad nödigt finnes, äfwm som alla genom dödsfall och befordringar uppkommande besparingar pa Allmänna Jndragnings-Staten mage öfwerflvtkas pa y:de Huswud-Tikr-ln, och, ester det, enligt Riksens Ständers Beslut wid Lagtima Riksdagen, ioc-,Doo R:dr deraf ärligen blifwit afsatte till understöd för allmänna Företag i och för Åkerbrukets, Handelns och Näringarncs befrämjande, öfwerffottet öswcrlcmnas till Kongl. Majus
Höga disposition till förraders anskaffande för Förstärknings - Manskapet och andre Miluaire behof:
Och ibland detta Oswerskott alwen äro inncbegripne de »vid AdelSfane-Regementet ledine och framdcr kes ledig blifwande Boställen, Indelningar och Räntor; To anser Stats - Utskottet det ankomma pa Kongl. Majus Egit Nådiga »välbehag och bepröfwande, att vin Kongl.
Maut i sm Wishet sa för BihnnA.
N:o 88; sedt «Z94 Den 9 Julli. godt finnér, häraf anwända och disponera hwatz Kongl. Map.t för detta bth>.ss syllande kan pröfwa erforderligt; Och fou, decia är den enda urwäg, hwuken Stats- Ulstollet i närwaraude vmständighercr kan förestå Riksens Högloft.
Sa nder, a»t gä Kon. l- Majus Nådiga och wälgörai-.de afsigt i det, ta ämne kill mötes; Sa hemställes delta ti>> Riksens Högloft.
Stander wördsammeligeu.
O.ebco den 8:dc Julii '812.
Ridd. och Adelnä Pä Hvg»v.
Prest-Ständet Lcdam. wäinär, Lcdam. »vägnar, Larl lVlörner.
6ust. k!urr»)r.
Pä Wällofl. Borgare-Stän- Pä Hcdenv. Bondc-StaN dxls Ledam. »vägnar, dets Ledam. »vägnar, Wedelin. ZonL5 ^.nclerLson. 6. lullxlius» Uppläst hos Ridd. och Adeln den 9 Zulft. - - - r Prest-Ttandct den 9 - - - - - Borgarc-SLändct d. 9 - - - - - - » Bonde-Ltändct d. 9 » - , Riksens Ständers Stats - U skotts Betänkande, angående Expcctance Löner och Accor-s - ersättningar för Bes. let wcd fvommcrfke Regcmcnterne. ^ i Memorial, ingiswit tift Högloft.
Ridderssapct vch Adeln, den iz:de sistl Junii har Herr Capi. kainen Friherre Henning Wrangel under framstallning af de twenne t Pommern warande Swenffe Regememernes förtjcnster mot Riket, och ter lidande hwaruti de rakat genom Landels ater il.tagan de - Den 9 Julik. rzg; - de af Franste Trupper, föreftagit, akt We Rcgementers Officerare, matte ihagkommas n ed någon hjelp; hwarmi Herr Capicain. O. F. P a h! in a n instämt, under yttrande att detta ämne lärge Wadt Herr CapitainenS uppmärksamhet, samt l>s honom wäckt den önskan, att under detta Riksmöte matte widtagas sadane utwagar, som pa något fatt kunna mildra den olyckliga belägenhet, deruti Befälet wid nämnde Regementer sig befinna.
— Denne Trupp hade under flere ars förlopp med den Swensta Militairen, troget delat bade faror och mödor, och detz Officerare, Främlingar här i Landet, stiljde fckm anhörige vch wänner, betagne all hjeip fran sin utblottade hemort, hade under samma tid äfwen fatt widkännaS den betydcliga förlust, att wara i saknad af de wid Warfwade Armeen cgenteligen paraknade LövingS-förmaner.
Ändteligen återkomne till fin ut, armade hemort hade de genom ett oerhördt i Krigo, Historien hittills okändt behandlings-satt bsifwir för, wandlade till främlingar uti sin egen Fosterbygd.
Att ömma för deras belägenhet, och påtänka mwagar att hjelpa dessa utan egit förwallande olycklige blifne Krigsmän wore ett föremål wärdig!
Riksens Ständers omtanka; Och da Riksens St nder beslutat en gansta betydelig förstärkning af Rikets Förswarare, wore det enligt med derwid adagalagde tänkesätt att för Kongl. Majit bereda tillfälle otc i Rikets tjenst bibehålla dugligt och krigSwmidt
Be« säl; Hwarföre Herr Capitainen hemställt, om icke Stats-Jtstotlet, matte anmodas att förestå Fond, sä till Expectance Löner för de af Pommerske Officerare hwilka i Krigstjensten wilja fortfara, lvm ock till skalig ssade-rrsätlning för de öfrige. * * I au - MZ96
Den 9 Julli.
I anledning häraf har Högloft.
Ridderssaptt och Adeln till Stats Utskottet öfwcrlemnadt att upp§i!wa Föeftag delS till skadeslös - Hällande för ter lidande som öswergatt Osficerarne wid SwerigeS Pommerske Reaementer wid tillfälle af detta Lands tagande i besittning af Franska Armeen dels till en serskild Expeckance Lönings-Stat, och Accords,ersattriings-Fond för bemälte Officerare.
Den smara belägenhet, hwaruti Pommerlke Regementerne genom den, tid efter annan öfwer, Kanane händelser kommit, fsrtjenar wifierlioen efter Stats - Utstöttes öfwertygelse ett ömt afseende, och deras, såsom Swenske Stridsman wisade tapperhet och wälförhallande, kan lika litet wara obekant, som det betryckta tillstånd, hwaruti dcfie Reaementer mäste sig befinna, under det att Pommerska Landet nu ater ar af Franska Trupper inkräktadt och hemsökt; Och da Franska Nationen i alla tider tacksamt ve»nött och omfattat dem, hwars lott det blilwit att uppoffra sig för SwerigeS ära och sielfständighet, äger twifwelsmal ej ruin, att ju Riksens Ständer med nöje, och sa midt omständigheterna medgikwa söka att bereda Pommerske Regrmenterncs Officerare den undsättning eckänsamheten, och deras belägenhet kräfwa.
Utskottet saknar dock all underrättelse huruwida för det närwarande, da Pommerns framlida öde ännu är obestämdt, och fa af d^fi Regemenlers Officerare hit öfwerkomne, de öfrige fortfara att njuta Läner Der de wistas, samt derest Pommern, omsider skulle blifwa under främmande herrawölde, huruwida de häldre wilja dela lika öde med deras Moderland, än hitflytta och sig härstädes nedsätta.
Den 9 Julik.
,Z97 Wid sadant förha lande, och .enär icke dcstommdre den mttang nu bör uttes, och af Rikfe § Ständer bewiljas, som, i den händelse werkeiig utgitt erfordras, icke bör saknas, får Utskottet wördsrmmeiigen hemställa, om icke de 20 000 R:dr mag härtill blifwa qwarstående pa Allmänna Indragna gs-Staten, som af besparingarne pa samma Star, enligt 5 §. i Niksdags-Besiutet af den i2tte Noo. >812 blefwo ansiagne till ärlig ränta, pa Po anierste Kammarens were!
Circulations.Skuld i Hamburg, den Riksens Högloft. Stander w,d Urtima Riksdagen wilkorligeu garanterade, men hwilken garantie Uiffottct i serskildt Betänkande af denna dag ansett upphöra.
Utaf denna Fond, hwartill icke fordras nvtt anslag blifwa Riksens Ständer i tillfälle, att wisa Pommerske Befälet lika wälwilia, som den hwarmed Officerare och Under-Officcrare wid f. d. Fin, sta Armeen hugnades da de befunno sig i lika utblottad ställning; Och om Riksens Höglsft.
Stander härtill bifalla, sa förestår Utskottet, alt den Pommerske Officerare som till qwarblifwande och tjenstgöring i Swerige sig inställer, och med lagligt Betyg styrker, art han icke fatt, elier får uppbära den Lön, han såsom tjenstgörande wid något af Pommerske Negementeme innehaft, ma af Swensta Stats-Werket fa till godo njuta Expectancc
Lön och Accvrds-ersättning, den förre till sadant belopp, som den af Kongl. Mant den rz Aug. 18" fastställde Expcclance - Stat för f. d. Finsta ArmeenS Befäl utsätter efter den grad han i Regementet innehaft men icke efter Fullmagt a en högre, samt den senare, eller Accords - ersättningen alldeles ester de derom af Rstsens Ständer widtagne — och nu för ,Z98 Den 9 Julik. för Finsta Befälet Mande Författningar, emcdas Officerare wid Pommerste Regemcnterne ar innebo gripne under 1795 ars Liccerds^Reglcmente.— Och bör Utstotiet i anseende till Herr General,Majoren von Engelbrechten, såsom Chef förödet ena af berörde Negcmenter anmärka, att Herr General-Majoren , såsom f. d. Secund - Chef wid det nu mera reducerade Swensta Gardes-Regementet, pa Indragnings - Staten innehar
Lön, fullt swarande mot hwad honom efter oswannämnde grund stulle tillkomma, fa att Herr General - Majoren till Expectance Lön, a isragawarande Fond icke kan uppföras.
I vfriat beträffande Pommerste Officerares skadeslös-hällande för hwad de i allmänhet genom Landets intagande lidit och förloradt; Sa ehuru deras förluster, ku»na wara bewdlige, finner dock Utskottet sig icke kunna tillstyrka någon annan eller större ersättning för dem, an Riksens Högi.
Stander tillagt Officerare af f. d. Finsta Armeen,. svin befunnit sig i alldeles enahanda belägenhet, i synnerhet, som i sakeus närwarande stick, det icke föruties kan, om ock hwad Joni ma bliswa återställt eller ersatt af hwad Pommerske Officerarne förlorat.
Och da säsom ofwanberördt finnes, ännu osäkert är, huruwidt Pommerske Officerare, kunna eller wilia begagna sig af de föresiagne förmåner, samt någon tid söljakttligen för dem icke torde böra bestämmas, inom hwilkcn de stola wara skyldige att stg i Swerige i sadant afseende inställa och anmäla; Sa tror Utskottet det böra af Riksens Högs Stander, l underdånighet till Kongl. Mast öswerlcmrias att härom efter omständighkterne förordna; hwariemte Riksens Högloftige Ständer, lära hos Kongl- Mast i underdånighet anhålla, att de <rf Pommerske Officerarne som hit till Ri - Den 9 Julis. iZ9- ket öfverkomma, mage sa fort sig oöra läker, blifwa befordrade till-Biensier pa
En ensta standia Mililaire Staterne, eller anwände wid de Coroser, som äro eller warda upprättade till ,öljd af Bcsullet om förökande af Sweriocs Kriasmaot, hworkgenom den af Utstoltet päräknade och här efw. n« förmäldte Fond, efter Utstotlets fö luodan bl-m er tillräcklig för behofwen; Hwilket allt dock hemställes Riksens Högloft.
Ständers widare bepröswaude.
Örebro den 8:de Julii i8ir.
Pä Hkgloff/Nidd. AdclnS Pä Höaw.
Prcst-St°nLedam. wägnar, oetöLcdam. magnar, Lar1^l«rner.
' 6 u st.
Nurra Pa A-älloft.
Borgare-rktän- Pä Hederin.
MvndEtändets Ledam. wägnar, dets Ledam. magnar, ,j. Wedelin. hernas ^nstersson, (!, 1'unelius.
Uppläst hos Ridd. och Vdcln den y Julik. - - Prcst-Ständct d. - y - « - Borgare-^tädet d. y - s - Tonde-Ständet d. y - Riksens Ständers 67 tats.