Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sig icke hafva funnit skäl att då bifalla den gjorda framställningen, utan öfverlemnat handlingarne till Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, för att framdeles ånyo anmälas, det måtte likväl, med afseende derå att nöd ostridigt vore för handen, som utan det allmännas mellankomst icke kunde afhjelpas; att beredande af arbetsförtjenst otvifvelaktigt vore lämpligaste sättet att lindra sådan nöd, — att utsigterna att i någon mån erhålla arbetsförtjenst vid jernvägsanläggningen mellan Gellivara och Storbacken numera försvunnit i anseende till jernvägsarbetets ringa omfattning, — att socknemännen förklarat sig villige att, mot erhållande af statsanslag till ofvan uppgiina belopp, förevarande väganläggning verkställa och underhålla, samt att en sådan anläggning jemväl afsåge att för framtiden förbättra socknens och ofvanliggande socknars ekonomiska ställning, täckas Kongl. Maj:t i nåder bereda Pajala socknemän ett belopp af 56,790 Riksdaler, såsom understöd i deras nuvarande, genom flera års missvexter orsakade, nödställda belägenhet, med vilkor att socknemännen byggde och framdeles underhölle väg mellan Pajala kyrkoby och Junosuando samt emellan nämnda by och Kengis bruk. 14 Kongl. Maj:ts Nåd.
På grund af de härvid förekommande omständigheter och då det allmännas mellankomst för afhjelpande af den för handen varande nöden inom nämnda socken är af behofvet påkallad, samt lämpligaste sättet dervid synes vara att anskaffa arbetsförtjenst åt den genom missvext lidande befolkningen, vill Kongl.
Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att, för anläggande i enlighet med den af Löjtnanten vid väg- och vattenbyggnads-korpsen J. F. Cornell upprättade, af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader granskade plan, af allmän häradsväg mellan Pajala by och Junosuando samt farväg mellan Pajala by och Kengis bruk, ett anslag utan återbetalningsskyldighet till det belopp, mot hvars erhållande socknemännen inför Härads-rätten förklarat sig villige att dessa vägarbeten utföra, eller Femtiofem tusen Riksdaler, må anvisas att utgå under år 1866, med vilkor att socknemännen ej blott verkställa anläggningen af omförmälda vägar, utan ock för framtiden underhålla desamma.
De ärendet rörande handlingar skola tillhandahållas Rikets Ständers Statsutskott; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. CARL. G.
Proposition N:o 72. 15 Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Januari 1866.
Hans Excellens, Herr Justi tie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle uppläste till justering följande, i enlighet med Kongl. Maj:ts uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande förut fattade beslut, uppsatta förslag dels till nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: e) angående anslag till beredande af arbetsförtjenst åt den genom missvext lidande befolkningen inom Pajala socken; dels ock till nådiga Skrifvelser till Rikets Ständer: Kongl. Majit täcktes, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner och Skrifvelser af den lydelse bilagorna Litt. — — E. till detta protokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer afgå.
Seippel. 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående ändring i planen för sänkning af Solgen med flera sjöar i Jönköpings län, med bibehållande af dertill beviljadt låneunderstöd; Gifven Stockholms Slott den 2 Januari 1866.
Vid sistlidna riksdag beviljade Rikets Ständer ett låneunderstöd af 48,000 Riksdaler för sänkning af sjöarne Solgen, Ass-sjön, Hafraviks-sjön samt Ingarps- och Kapparps-sjöarne med flera vattendrag inom Södra Wedbo härad af Jönköpings län, under vilkor att, jemte det de i afseende å andra dylika statsbidrag meddelade föreskrifter iakttoges, arbetet i sin helhet utfördes i enlighet med den af Ofverste-löjtnanten F. W. Leijonancker år 1857 uppgjorda plan, hvari kostnaden för sjöéänkningen beräknats till 96,750 Riksdaler.
Den för företaget utsedda Arbets-direktion, som genom afslutadt kontrakt förbundit sig att enligt berörda plan fullborda arbetet till den 1 Oktober 1868, har uti en till Kongl. Majit ställd, genom Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader under den 24 sistlidne November insänd underdånig skrift anfört, hurusom vid en förliden höst af vederbörligen förordnad landtmätare med gode män verkställd uppmätning och taxering af den vattendränkta mark, som genom sänkningsföretaget skulle torrläggas, blifvit utrönt att genom de i nämnda plan föreslagna arbeten i ån dels mellan Nifsarps- och Hafraviks-sjöarne och dels från Nifsarps-sjön till Qvarnarps qvarn, beräknade att kosta tillsammans 15,969 Riksdaler, förbättring af jord till endast 50 tunnlands vidd skulle ernås, hvil ken mark dessutom ej vore för odling lämplig, och att till följd deraf den vinst, som genom denna del af arbetet uppkomme, icke på långt när motsvarade berörda kostnad, hvartill komme, att de vid Thorsjö egendom efter tiden för arbetsplanens uppgörande utförda parkanläggningar och kanaler skulle genom sänkningsarbetet, om ej förstöras, dock i betydlig mån skadas; men att deremot vid Mellby, omkring 5,000 fot från Solgen, funnes en göl, omgifven af omkring 200 tunnland kärr och mossar, Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse N:o 73. 17 mossar, hvilka ej kunde torrläggas om ej gölen sänktes i förening med sjön Solgen; att vidare en på 4,000 till 12,000 fot från sistnämnda sjö belägen madsträcka å Norrby, Björnåsa, Mosskulls, Presttorps, Weka, Espenäs, Kräpplehults och Spakarps egor af ungefär 180 tunnlands vidd ej kunde komma i åtnjutande af sänkningens fördelar, med mindre än att en afioppsgraf genom densamma upptoges; äfvensom att de två å Ingarps egor belägna, så kallade Räffla och Ingarps gölar måste sänkas jemte Ingarps-sjön, så vida de dem omgifvande till minst 140 tunnland uppgående sanka marker skulle kunna odlas.
Arbets-direktionen, som låtit genom Löjtnanten A. Liwijn upprätta och i underdånighet öfverlemna! ett förslag öfver kostnaden för upptagande af de å en bilagd kopia af upprättade generalkartan angifna afioppsgrafvar, som erfordrades för torrläggning af nyssomförmälda vattendränkta trakter, hvilket förslag upptager sammanlagdt 15,420 Riksdaler, har derföre, med anledning af sålunda förekomna förhållanden och, enligt uppdrag af intressenterne i sjösänkningsföretaget, i underdånighet anhållit, att, då genom de af taxeringsmännen ifrågasatta arbeten en jordvinst af omkring 520 tunnland skulle ernås, utgörande mer än tio gånger den vinst, som genom kanalarbetet mellan Qvarnarp och Hafraviks-sjön för ungefärligen samma kostnad kunde erhållas, samt de båda strandegarne omkring vattendraget mellan Qvarnarp och Hafraviks-sjön numera uti en ansökningen bilagd skrift förklarat, att de icke önskade sänkning af detsamma, den ursprungliga af Kongl. Majit äfven gillade planen för ifrågavarande sjösänkningar måtte så ändras, att de föreslagna arbetena mellan Hafraviks-sjön och Qvarnarps qvarn finge derifrån utgå, och med användande af de medel, som derigenom besparades, i stället upptagas afioppsgrafvar från Mellby göl till Solgen, från Norrby och Mosskulls mader till nämnda göl, och från Björnåsa, Weka och Kräpplehults mader till Solgen, samt från Ingarps och Räffla gölar till Ingarps sjö, i enlighet med upprättade kostnadsförslaget.
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader har för egen del anfört, att orsaken, hvarföre afdikning föreslogs ofvanom Hafraviks-sjön, fastän resultatet af detta arbete måste blifva ringa i jemförelse med den kostnad, som detsamma erfordrade, vore att tillskrifva den vid undersökningen af en jordegare yttrade önskan, att sjösänkningarne och rensningarne skulle sträckas ända till
Qvarnarp, men att sedan jordegarne numera öfvergifvit tanken på att med dryga uppoffringar verkställa sänkningsarbete på denna lokal, vigtiga skäl syntes tala för den förändring i utdikningsföretaget, som intressenterne ifrågasatt; hvadan Styrelsen tillstyrkte bifall till den underdåniga ansökningen.
På grund af hvad sålunda förekommit, finner Kongl. Majit
Sig böra till Rikets Ständer hemställa, att det till ifrågavarande företag beviljade låneunderstöd måtte för arbetets utförande efter nu föreslagna förändrade plan få bibehållas.
De ärendet rörande handlingar skola Rikets Ständers Stats-Utskott tillhandahållas.
Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. CARL. G.
Prot. 1865 & 1866. 1 Sami 1 Afd. 2 Band. ,9 Haft. 3 18 Kongl. Majds Nåd.
Skrifvelse N.-o 73.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majd Konungen i Stats-Rådet n Stockholms Slott den 2 Januari 1866.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stat,sministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, * Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle uppläste till justering följande, i enlighet med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag dels till nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: dels ock till nådiga Skrifvelser till Rikets Ständer: f) angående ändring af planen för sänkning af Solgen m. fl. sjöar i Jönköpings län, med bibehållande af dertill beviljadt låneunderstöd; Kongl. Maj:t täcktes, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag samt förordna, att, i öföfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner och Skrifvelser af den lydelse, bilagorna Litt. — — F. —• — till detta Pro tokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo Otto W. Seippel. Kongl.
Maj\ta Nåd.
Svar N:o 75. 1 W:o Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Febr. 1866, kl. 12 midd.
Maj-.ls nådiga Svar uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående riksdagens förlängning; Gifvet Stockholms Slott den 29 Januari 1866.
Jemte anmälan att en mängd ärenden, hvaribland flera af hufvudsaklig vigt, ännu återstå att af Rikets Ständer under innevarande riksdag handläggas, hafva Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse af den 24 innevarande månad, hos Kongl. Maj:t äskat, att riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknadt från och med den 1 nästkommande Februari.
Majit har, med anledning häraf och på grund af stadgandet i § 109 Regeringsformen samt § 80 Riksdags-ordningen, velat i nåder förklara, att riksdagen må med den sålunda äskade tiden af en månad förlängas.
Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen CARL. G. Lagerstråle. lith. till R.
Fröt. 186 å & 1866. 1 Sand. 1 A/d. 2 Band. 10 Haft. 1 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Svar N:o 75.
Utdrag af protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 29 Januari J866.
Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen.
Malmsten, , Bredberg, , Thulstrup, Reuterskiöld.
Departeinents-chefen, Statsrådet Lagerstråle anmälde i underdånighet Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 24 innevarande månad, hvaruti Rikets Ständer äskat att, då en mängd ärenden, hvaribland flera af hufvudsaklig vigt, ännu återstodo att. af Rikets Ständer under innevarande riksdag handläggas, riksdagen mätte fortfara ytterligare en månad, räknadt från oell med den 1 nästkommande Februari; Och uppläste
Departeinents-chefen tillika ett af honom uppsatt förslag till svar ä denna Rikets Ständers skrifvelse.
Enligt Stats-Rädets enhälliga underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Maj:t i nåder gilla berörda förslag, samt befallde att, i öfverensstämmelse dermed, nådigt svar, så lydande som bilagan till detta protokoll utvisar, skulle på vanlig;t sätt till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo W. Th. Strokirk.
Skrifvelse N:o 76- 3 N:o Ank till Exp.-Utsk. 'den 17 Febr. 1866, kl. 12 midd.
Kongl Majits nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer med öfverlemnande af ett från Styrelsen för Allmänna Hypotheksbanken inkommet förslag till ändringar i Kongl.
För ordning arne den 26 April 1861. angående dels en Allmän Hypotheksbank för riket och dels de allmänna grunder, som vid Hypolheksföreningars bildande och framtida verksamhet skola till efterrättelse lända; Gifven Stockholms Slott den 2 Februari 1866.
Uti en till Kongl. Maj:t ingifven skrifvelse af den 22 November nästlidna år har Styrelsen för Allmänna Hypotheksbanken till vederbörligt godkännande i underdånighet anmält ett af delegarne i nämnda bank å allmän ordinarie sammankomst den 15, 16 och 17 förutgångne Juni antaget förslag till ändringar i ofvanbemälda Kongl.
Förordningar, enligt hvilket förslag nedannämnda §§ i samma förordningar skulle erhålla följande förändrade lydelse, nemligen: A) i Förordningen angående Hypotheksbanken. § 2.
Såsom delegare i Allmänna Hypotheksbanken — — — — — som i § 1 sägs.
Delaktighet i Hypotheksbanken bestämmes dels efter det belopp, å hvilket hypotheksförening förbundit sig att, utan låns erhållande, årlig insättning verkställa, dels ock efter beloppet, af frän Hypotheksbanken erhållet lån, dock må sådan delaktighet icke medgifvas någon förening för mindre sammanräknadt belopp än en million Riksdaler. 8 3.
På det belopp, för hvilket delaktighet i Hypotheksbanken eger rum, skola årligen minst tre fjerdedels procent till banken inbetalas.
A sådan inbetalning räknas föreningen tillgodo lika stor ränta, som hypotheksförening för erhållet län till Hypotheksbanken erlägger. § 7.
I den mån de särskilda hypotheksföreningar, hvilka såsom delegare uti Hypotheksbanken ingått, till erhållande af lån, ställda på viss årlig afbetalning, sig anmäla, och Hypotheksbankens styrelse i öfrigt kan beräkna det för sådant ändamål erforderliga belopp, skall Hypotheksbanken, såvida andra för ändamålet användbara medel icke för densamma äro att tillgå, om upptagande af sådana lån, mot räntebärande, till innehafvaren ställda, på viss årlig afbetalning lydande obligationer, vidtaga erforderliga åtgärder.
4 Kongl. Maf.ts Nåd.
Hafva flera föreningar sig otn sådana län anmält och kunna deras önskningar i detta afseende ej på en gång till fullo motsvaras, må de medel, Hypoteksbanken genom upplåning eller annorledes sig för sådant ändamål beredt, mellan de lånsökande föreningarne fördelas, i mån af de hos en hvar förening före nästförutgångna årets utgång pröfvade och godkända säkerhetshandlingars belopp.
Befinnes åter den pä grund af föreningarnes anmälda lånebehof verkställda upplåning öfverstiga beloppet af de vid lånets fördelning tillgängliga och pröfvade säkerhetshandiingar, och gör i följd deraf Hypoteksbanken på sådan upplåning ränteförlust, svaren den eller de föreningar, som öfverupplåningcn föranledt, för denna förlust, i män af hvars och ens utöfver behofvet gjorda anmälan.
Ej må lån till föreningarne annorledes än i kontanta penningar utlemnas. § 11.
Hypoteksförening, sorn i Hypoteksbanken undfått lån, stäldt på viss årlig afbetalning, vare pligtig att årligen pä bestämda tider till banken verkställa liqvid af den ränta och kapital-afbetalning, som vid lånets lifgifvande till föreningen blifvit bestämda: erlägge ock bidrag till förvaltningskostnaderna, efter hvad derom är stadgadt.
Underlåtes någon sådan inbetalning, erlägge hypoteksföreningen ränta å oguldna beloppet af tre Ijerdedels procent i månaden. § 17.
Af den vinst, som från Hypoteksbanken rörelse kan uppkomma, skall bildas en reservfond och ingen utdelning af denna vinst få ega. rum förr än reservfonden uppgått till ett belopp stort Femhundra Tusen Riksdaler Riksmynt.
Då vinsten öfverstiger detta belopp, skall öfverskottet vid hvarje års bokslut tillgodoföras de i Hypoteksbanken delaktiga föreningarne i män af de amorteringslån, hvar och en förening från banken erhållit. § 20.
Hvarje år efter det revisionen — — — — — — skola ock ett ombud dertill utse.
På denna sammankomst dervid — — — — — — under öfverläggning och beslut tagas; men der fråga väckes om utverkande af ändring i denna förordning eller förordningen angående grunderna för hypotheksföreningars bildande, må beslut derom ej förr än på nästa allmänna sammankomst kunna fattas.
Sådan fråga måste vara skriftlig samt åtföljd af Styrelsens och Revisorernes utlåtanden för att kunna anses vid allmän sammankomst väckt.
Bestämmande af arfvoden — — — — — — vid allmän ordinarie sammankomst, § 22.
Utom i de frågor, som angå decharge för Styrelsen och val af Styrelse-ledamöter samt arfvoden för desse och för Revisorerne, ega såväl Styrelsens ledamöter som Revisorerne att i besluten vid allmän sammankomst taga del.
I förenämnda val må icke heller Riksgälds-kontorets ombud deltaga.
B) i Förordningen angående grunderna för hypotheksföreningars bildande och verksamhet. § 3.
Det värde, tor hvilket jordegendom till delaktighet i hypotheksförening må antagas, kan antingen efter bevillningstaxering eller efter särskild värdering bestämmas; och må delaktighet i föreningen för högst hälften af värdet kunnamedgifvas; föreningens styrelse alltid obetaget att förordna om särskild värdering och, efter sig företeende omständigheter, delaktighetens belopp, så i det ena, som i det andra fallet, nedsätta.
Skrifvelse N:o 78. 5 § 4.
Der delaktigheten efter särskild värdering bestämmes — — — — — i någon af de med vederbörlig stadfästelse försedda försäkringsanstalter inom riket, hvilken hypotheksföreningens styrelse finner erbjuda full säkerhet. § 5.
En hvar, som, efter hvad ofvan är sagdt, eger eller innehar jordegendom, hvars, enligt § 3 godkända, värde uppgår till minst Två Tusen Riksdaler Riksmynt, vare till inträde i hypoteksförening berättigad, der ej andra omständigheter det inträde skulle hindra. § 8.
Pä flera, under särskildt bruk varande, för delaktighet i hypoteksförening godkända, samma länsökande tillhörande jordegendomar må antingen ett samfäldt eller särskilda lån kunna beviljas.
Sökes samfäldt lån, varde likväl, der så lämpligen ske kan, i skuldebrefvet. och inteckningshandlingen utsatt*det belopp, för hvilket hvarje sådan egendom eller lägenhet särskildt skall häfta.
Ofvergår sådan egendom eller lägenhet til! annan egare, eller styckas fastighet, sorn i hypoteksförening är belånad, och vilja egarne till de särskilda fastig— hetsdel arne hvar för sig sin andel i det samfälda länet behålla, må detta varda tillätet, sä vida hvarje sådan fastighetsdel uppgår till det värde, att särskildt lån kunnat, enligt de i §§ 3 och 5 bestämda grunder, ursprungligen derå meddelas.
£ 10.
Utom hvad angående inteckningssäkerheten nu är sagdt, åligge ock delegare, som lån hos hypoteksförening söker, att vederbörligen styrka sin uteslutande rätt att den uppgifna egendomen ega eller besitta och med laga verkan inteckna låta. § 13.
Pä lån, som, stäldt på viss årlig afbetalning, till delegare i hypoteksförening utgifves, må ej högre ränta än fem för hundrade om året förskrilvas, låntagaren dock obetaget att vid låns erhållande medgifva kapitalrabatt.
Årlig afbetalning pä hufvudstolen skall minst utgöra tre fjerdedels procent.
Såsom bidrag till — — — — en fjerdedels procent af sitt låne-belopp.
Befunnes detta bidrag — — — — till förvaltningskostnadernas er sättande fylld. § 14.
Försummar delegare, som lån erhållit, att — — — — utkräfva låta, och vare derjemte den försumlige pligtig att från och med förfallodagen dröjsmålsränta å hela det förfallna beloppet, efter en procent för månaden, erlägga. § 17. Önskar delegare, som lån ej sökt, från den förening han tillhörer utgå tidigare, än i § 15 sägs, gore derom tillsägelse hos föreningens styrelse ett år förut, och ege sedan sina insättningar med derå till utträdes-dagen upplupna, i räkning honom tillgodoskrifna, räntor utbekomma.
Försummar sådan delegare — — — som hade han om utträde tillsagt. § ‘20.
Hypotheksförening, som hädanefter bildas, ege ej rätt att annan utlåningsrörelse bedrifva, än som består uti de för dess räkning af eller genom Allmänna Hypotheksbanken upplånta medlens fördelning såsom amorteringslån på föreningens länsökande delegare.
De medel, som till hypotheksförening af dess delegare i och för erhållna lån eller såsom insättningar inbetalas, skola till Allmänna Hypotheksbanken insändas, att der i räkning föreningen tillgodoföras samt, hvad kapital-inbetalningar angår, förräntas.
Medel, som af insättande delegare blifvit till hypotheksförening inbetalda och af föreningen, jemlikt denna §, till Hypotheksbanken öfverletnnade för att der 6 Kongl. Maf.ts Nåd.
Skrifvelse N:o 76. förräntas, eger föreningen, då desamma på grund af 15 eller 17 §§ skola till delegare återgäldas, med upplupna räntor från Hypotheksbanken utbekomma efter ett års förutgången uppsägning.
Då, jemlikt det af Rikets Ständer vid anvisande af grundfond för den Allmänna Hypotheksbanken fästade vilkor, som blifvit af Kongl. Maj:t godkändt, ändringar uti ifrågavarande förordningar ej må ega rum utan Rikets Ständers bifall, vill Kongl. Majit härmed öfverlemna det ingifna ändringsförslaget till Rikets Ständer att, innan detsamma upptages till nådig pröfning af Kongl.
Majit, för deras del deröfver besluta; och kommer för sådant ändamål bankstyrelsens ofvan omförmälda underdåniga skrifvelse, hvaruti skälen för de vigtigare bland de föreslagna förändringarne finnas utvecklade, äfvensom ett vid samina skrifvelse fogadt transsumt af det, vid bankdelegarnes sammanträde den 15, 16 och 17 Juni 1865 förda protokoll, upptagande de skiljaktiga meningar, som vid frågans handläggning hos delegarne sig yppat, att tillhandahållas det Utskott, till hvars behandling ärendet varder af Rikets Ständer öfverlemnadt.
JVIajit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
J. A. Gripenstedt Kongl. Ma.j:ts Nåd.
Skrifvelse N:o 77. 7
Utdrag af protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Februari 1866.
Statsråden; Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Härefter uppläste föredragande Departements-ehefen, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt, till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts denna dag på Stats-Rädets enhälliga tillstyrkande fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande af ett från Styrelsen för Allmänna Hypoteksbanken inkommet förslag till ändringar i Kongl. Förordningarne den 26 April 1861, angående dels en Allmän Hypoteksbank för riket och dels de allmänna grunder, som vid hypotheksföreningars bildande och framtida verksamhet skola till efterrättelse lända; Och behagade Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rädets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallde att, i enlighet dermed, nådig Skrifvelse skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Ossian B veckman. 8 Kongl. Majits Nåd.
Proposition N:o 77. -\:o Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Febr. 1866, kl. 12 mtdd.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående disposition af kronotionden från Gotland för dervarande prester skaps aflöning; Gifven Stockholms Slott den 2 Februari 1866, Sedan Kongl. Maj:t till Rikets åren 1834 och 1835 församlade