Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln fattat beslut om följande förändring:
"Den, som i minut försäljer bränvin, utan att dertill vara berättigad, bote första gången 10 R:dr.
Beträdes han, under den tid lian är under tilltal för oloflig bränvinsförsäljning med fortsättning af denna förbrytelse, skall han för hvarje gång plikta ofvannämnde belopp.
Sker sådant” &c. r Högv.
Preste-Ståndet har beslulit enahanda förändring; men af de arne öfrige Stånden är Utskottens förslag bifallet.
Och som berörde förändring inskränker sig dertill, alt, i första perioden , orden: ”samt om han oftare återkommerf Tjugu R:dr hvarje 8&ngj blifvit uteslutne, hvilket endast innefattar ett förtydligande af detta stadgande, helst sammå bestämmelse längre fram i §. förekommer; Hevilla..- Lag- samt Allm.
Bes v.- och Oecon.-Utsk. Memorial N.-o i3. i5 alltså hemställa Utskotten, om icke Borgare- och Bonde-Stånden ville uti de öfrige Ståndens beslut instämma. 47 §.
Ridderskapet och Adeln har beslutit följande förändring:
Uti första momentet: ”Uti öppna salubodar eller bodkamrar må icke bränvin med eller utan droguer eller andra tillsatser, emot eller utan betalning, i minut utdelas eller annorlunda tillhandahållas, vid ansvar, som för oloflig bränvinsminutering i 45 §. stadgas; och vare Borgare, då han för tredje gången med sådan minutering beträdes, dessutom sitt burskap förlustig.”
Och uti andra momentet: ”att i stället för ordet tjugu insattes tio, och i stället lör fyratio, ordet: tjugu, samt emellan orden: håfve icke, följande tillägg: ”om han tredje resan dermed beträdes.” Hederv.
Bonde-Ståndet har förändrat i:sta mom. sålunda, alt sisla perioden: ”Och vare dessutom Borgare sitt burskap och Apothekare sitt privilegium förlustige,” skall utgå; deruti Vällofl.
Borgare-Ståndet efteii, inbjudning sig förenat, men derjemte för slutmeningen i j:sta mom. antagit den redaction, som HöglofJ.
Ridderskapet och Adelil deråt gifvit.
Och som Irenne Stånd antagit
Utskottens förslag i i:sta momentet till och med ordet: ”stadgas;” aliså anse Utskotten Ridderskapets och Adelns serskilda mening i denna del af i:sta momentet böra förfalla; hvaremot och då, i sista perioden, angående strängare ansvar för Borgare och Apothekare, som sig förbryta , Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet stannat i ett sådant beslut, som kommer Utskottens förslag närmast, Utskotten hemställa, om icke Preste-Ståndet skulle finna för godt att, med frånträdande af sitt beslut, Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets mening biträda, samt alt Utskottens förslag i likhet dermed må rättas.
Emot tre Stånds sammanstämmande beslut, rörande 2:dra momentet, finna Utskotten Ridderskapets och Adelns serskilda mening härutinnan böra förfalla. 48 §.
Ridderskapet och Adeln har förändrat i:sta momentet på följande sätt: ”Vid kyrkor på landet och inom | mil deromkring, på hvilket afstånd från kyrka krogar ej få finnas, så vida ej serskilda omständigheter föranleda Konungens Befallningshafvande, att, efter Socknemännen^ och vederböraudes hörande, från detta stadgande göra undantag, må ej på 16 Sevilla.- Lag- samt Allm. Bcsi’.- och Oecon.- Utsk.
Memorial N:o r3.
Snn- och Helgedagar bränvin försäljas, hvarken, af hvem det vara må, i parti, eller i minut å Gäslgifvaregårdar, eller A andra ininuteringsslällen, utom till resandeoch vägfarande vid måltider.
Bryter någon häremot, pligte första gången 10 R:lr, sker sådan förbrytelse andra gången eller oftare bote förbrytaren 20 R:dr hvarje gång; oell vare med undantag” &.
Uögv.
Preste-Ståndet har i denna §, antagit följande förändring: ”Så väl i släderne som på landet må under Sön- och Helgedagar bränvin ej i minut försäljas, hvarken å gästgifvaregårdar eller å andra ininuteringsställen, utom till resande och vägfarande vid måltider.
“Vid enahanda ansvar vare ali bräll vinsförsäljning i parti under Sön- och Helgedagar förbjuden både i städerne och på landet."
Hvarjemte Högv.
Preste-Ståndet beslulit, att näst efter 2 momentet i 44 §• skulle intagas följande nya moment: ”Vid Kyrkor på landet och inom i mil deromkring må krogar ej få ånläggas, så vida ej serskilda omständigheter föranleda Konungens Befallningshafvande, att efter Pastors och Socknemännens hörande från detta stadgande göra undantag.*'
BIHANG till SAMTLIGE RIKS-STÅNDENS PROTOCOLL vid Lagtima Riksdagen i Slockholm, åren 1828 och 182g.
Tredje Samlingen, innehållande CONSTITUTIONS UTSKOTTETS Memorial, Utlåtanden och Betänkande!!. N:o i.
Ridderskapet oell Adeln, med utlåtande om grundlags-stridigheten eller enligheten af en fråga, hvarå Herr Ordföranden vägrat proposition.
IVtedelst Protocolls-Utdrag af den 8 nevarande
December, ankommet den ii i samma månad, har Högloflige Ridderskapet och Adeln behagat gifva Constitulions Utskottet tillkänna, att, sedan motion blifvit gjord , det Herr General Intendenten, Riddaren af Kongl. Nordstjerne Orden, F. d Orchimont måtte anses icke behörig att för Adeliga Ätten d'Orchimont N:o 2,237 intaga på Riddarhuset säte och stämma, samt Riddarhus-Utskottet, i häröfver infordradt utlåtande, anfört alt, med tillämpning af 83 §.
Regerings-Formen, Utskottet ej funné Herr General Intendenten, emot berörda Grundlags 37 §., för närvarande berättigad lill sådant inträde, Herr Grefve Lewenhaupt, Gustaf, såsom för tillfället; Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Ordförande, på framställda skäl, ansett sig ej kunna till bifall eller afslag å Riddarhus-Utskottets utlåtande meddela hegard propo§ik, till II. S. Fröt. 1828., 1829, 3;dje Sami■ 1 x. Haft.
4 Constitutions Utskottets Betänkande N:o i sition, utan, enär denna icke dessmindre af Höglofl.
Ridderskap^ och Adeln yrkades, förklarat, jemlikt Riksdags-Ordningens 55 §., öfverläggningen hvilande; i följd hvaraf frågan förvisades till Constitulions-Utskottet, sorn borde, inom åtta dagar efter delfående!, öfver densammas stridighet eller enlighet med Grundlagen sig yttra.
Förpligtadt, enligt nyssnämnda Lagrum, att härutinnan ett motiveradt och bestämdt utlåtande afgifva, får, i sådant hänseende, Constitutions - Utskottet vördsamt anmäla dess pluralitets, i hvad sjelfva- Resultatet angår, genom omröstning med slutna sedlar, utrönta opinion.
Regerings-Formens 83 §. bjuder uttryckligen, att ingen för framtiden gällande förklaring af Grundlagarne må stadgas, utan på det sätt, sorn för ändringar i dem bör iakttagas, äfvensom, att Grundlagarna skola, i hvarje serskildt fall, tillämpas efter deras ordalydelse.
Någon allmän förklaring synes icke åsyftad i förevarande mål; och den kan ej eller tillvägabringas annorlunda, än jemlikt 8i §.
Regerings-Forraen, antingen genom omedelbar anmälan hos Constitutions-Utskottet, eller med anledning af Konungens ditremitterade förslag.
Således återstår blott att bedöma Constitutions Utskottets Betänkande N:o i 5 Grundlagslydelsens enkla tillämpning i det serskildta fallet, och, med aktgifvande derpå, undersöka den väckta frågans stridighet, eller enlighet med Grundlagens bokstaf.
Nu, emedan i 3r §, af i8op års Regerings-Form föreskrifves, att Adelskap, förlunadt efter samma lid, ej må tillfalla flere, än den, hvilken adlad blifvit och, efter honom, hans äldsta manliga bröstarfving i rätt nedstigande, led efter led, samt först efter denna grens utgång, Stamfadrens närmaste manliga afkomling, men General Intendenten d'Orchimont icke är den aflidne Hufvudrnannens äldste manliga bröstarfving, så länge General - Intendentens äldre broder ännu lefver, och den omständighet, att denne senare, under fadrens lifstid upphöjts i eget Adelskap, ej förringar verkan af 37 §:s ovilkorliga och undantagsfria stadgande, anser ConstitutionsUtskoltet frågan om General Intendenten dOrcliimonts behörighet, hvarå Herr Ordföranden vägrat proposition, vara stridande emot Grundlagen i så måtto, som en omröstning öfver samma fråga skulle öppnat tillfälle för afslag å Riddarhus-Utskottet. s betänkande, och dymedelst lemnat rum åt det med Grundlagens lydelse ej förenliga beslut, att General Intendenten d Orehiment förklarats berättigad till Adel - 6 Constitutions Utskottets Betänkande lito t skap i succession efter Hufvudman, lirars äldsta Slägtgren ej utgått.
Stockholm den i3 December 1828.
Riddersk. och På Högvördige PresteAdelns Ledamöters Ståndets Ledamöters ■vägnar: vägnar:
Axel L a g e r b j e 1 k e. C. F. af W i n g å r d.
På Walloth Borgare- På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar: vagnar: H. A. Falkman, Jon Jonsson. J. D. Valerius.
Utdrag af Protocollet, hållet i Rikets Högloflige Ständers Constitutions Utskott d. i3 December 1828. S. D. Föredrogs å nvo och upplästes Ridderskapets och Adelns den 11 December ankomna och på bordet lagda ProtocollsUtdrag under den 8 dennes, af det hufvudsakliga innehåll: —.
— Herr Cederschöld uppläste och ingaf följande dictamen: ”Den händelse, som hos Ridderskapet och Adeln inträffat, nemligen alt Ordfö - Mil. till Constilulinns TJtsk, Betänk.
Nlo i. j> randen vägrat framställa en af Ståndet yrkad Proposition till bifall på ett af Riddarhus-Utskottet afgifvet utlåtande, är af en alldeles egen beskaffenhet.
Det uti Remissen åberopade stadgandet i RiksdagsOrdningens 55 §: om Landtmarskalks och Talmans rätt att vägra proposition, ”då han finner en vackt fråga bokstafligen strida mot G r u n d 1 a g a r n e s 1 ydelse, ” synes icke egentligen vara egnadi att tillämpas på ett Utskotts, i anledning af erhållen remiss från något Riks-Stånd, afgifna utlåtande.
Det är nemligen icke i Utskottet som frågan väckes; utan i Ståndet, genom sjelfva motionen.
Utskottet uppger endast förslag till frågans besvarande.
War bon till sin natur olaglig, så bade proposition på dess remiss till Utskott icke bordt kunna göras; utan bon bade genast måst undertryckas.
Ansågs deremot intet binder lyifva varit för frågans Remiss till Utskott, så synes icke eller någon tvekan böra kunna uppstå att, i anledning af Utskottets utlåtande, framställa proposition om samma frågas besvarande.
Orsaken hvarföre detta likväl nu kunnat ske, synes således blott kunna ligga i ombytet af Ordförande, och deras olika opinion om frågans enlighet eller strid med grundlagarne, hvilket för denna gång vållat, att en fråga, som Landtmarskalken ansett kunna 8 Bil. till Const.
JS';o t till Riddarhus-Utskottets utlåtande remitteras, blifvit af en annan Ordförande ansedd vara af den beskaffenhet, att den icke kunde till Ståndets besvarande framställas.
Men i det skick, hvari saken, under dylika förhållanden, kommit, synes Ridderskapet och Adeln böra sjelf vara den Domstol, söm är mest behörig att afgöra irågan, medelst tillämpning af 3^ §. afRegerings-Formen.
För min mening om denna behörighet hemtar jag ett serskildt stöd från 21 §.
Riksdags-Ordningen, hvarest en någorlunda lik-artad p r öfningsrätt är hvarje Stånd förbehållen i afseende på sådana Medlemmar, hvilkas Full mag t er ej blifvit godkända.
Ur denna synpunkt anser jag således proposition till bifall på Riddarhus-Utskottets utlåtande kunna till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln framställas. — — Herr Cederschöld reserverade sig dock mot Ja-Propositionen, såsom ofullsländig och afvikande från 55 §.
Riksdags-Ordningen , i så måtto, att orden, ”bokstafligen” och ”lydelse” uteslutits.
Och anmälde Herr Cederschöld emot be - Constitutions Utsi,.
N:o t och N:q g slutet sin reservation, med förbehåll af rättigheten, att låta sin serskilda skriftligen författada mening Utskottets svar åtfölja.
Memorial till Rikets Ständer, med utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga förslag till ändrad redaktion af en Period i §.
Uti Nådig Skrifvelse af den i5 nästlidne November, har Kongl. Majrt täckts gifva Rikets Ständer tillkänna, att, vid föredragningen af Rikets sist församlade Ständers underdåniga Skrifvelse den 12 Maji 1823, rörande inom Riks-Stånden vackt fråga om rättighet för Bonde-Ståndet att, efter eget, val, tillsätta dess tvänne Notarier, Kongl.
Majrt, efter noggrannaste pröfning af ordalydelsen i 34 §.
Riksdags-Ordinngen, ingalunda kunnat dela den af Rikets Ständer yttrade mening, som skulle Bih. till R. S.
Prat. 18^8,1819. 3,'dje Saini- a io Constitutions Utskottets Betänkande N:o 2- nyssnämnda §. uttryckligen medgifva Bonn. de-Ståndet en sådan rättighet, utan fastmera herntat nytt stöd för den öfvertygelse,, att, då samma §., å ena sidan, bestäm men* huru så väl Riks-Ståndens Secreterare som Utskottens både Secreterare och Betjening skola tillsättas, saknas deruti, å andra si-, dau,' ålit tydligen uttryckt stadgande om liuru förfaras bor med tillsättandet af samt-- ligg Riks-Ståndens Betjening i allmänhet,, hvilken i denna §, endast är till antal och benämningar upgifven; att, under slikt förhållande , och enär den af Rikets
Ständer yttrade åsigt synes innebära en tolkning eller förklaring af Riksdags-ördningens 24 §., utan att samma förklaring tillkommit ehler blifvit Kongl, Majtts Nådiga ‘ Sanetion understäld på den väg 83 §.
Regerings-, Formen föreskrifver» Kongl. Majit, oaktadt Dess böjelse alt i detta fall gå Rikets Ständers önskningar till mötes, likväl i frå-- gans närvarande skick ansett sig, genom, sistberörda §:s ordalydelse, vara förhindrad, att definitift lenina Nådigt bifall tili den, underdåniga framställningen, men att der-, emot, då den olika tillämpning, som gjerts, af 24 §•
Riksdags-Ordningen, nogsamt utvisar behofvet af ett klart och bestämdt eonstitutionelt stadgande angående sättet, hvarpå samtliga Riks-Ståndens Betjening ‘hädanefter skail utnämnas, Kongl.- Majit» Constitutions Utskottets Betänkande N:o 2 it till vinnande af ändamålet, velat nu i Nåder föreslå RiketsStänder, att den Period af 34 §•
Riksdags-Ordningen, sorn handlar om Ståndens Betjening, må erhålla följande förändrade redaction; — —, ”Till nämnda Betjening, hvilken af Stånden sjelfva tillsattes, räknes hos Ridderskapet och Adeln fyra Gancellister; i Preste-Ståndet en Notarie och två Gancellister; i Borgare-Ståndet sammaledes, och i Bonde-Ståndet två Notarier och fyra Cancellister.” — —- —, Sedan, medelst Protocolls-Utdrag under den 17 och 18 i förlidne månad, högstoraförmälda Skrifvelse blifvit af Samtliga Resp, Riks-Stånden tili Constitutions-Utskottets utlåtande remitterad, får, i sådant hänseende, Utskottet vördsamligen anföra, att, under erkännande af den visa omsorg, hvarmed Kongl. Maj:t åt Dess samtycke till Rikets Ständers framställning gifvit en strängt constitutionel form.
Utskottet tror sig böra enkelt tillstyrka antagandet i grundlagsenlig ordning, vid nästinstundande Riksdag, af det i ofvanberörde måtto meddelade redactionsändrings-försiag.
Stockholm den 18 December 1838.
STOCKHOLM, O W- Carnn 1-823.
Memorial till samtlige Riks-Stånden med uppgift å de från sista Riksdag hvilande Grundlags-ändringsförslag.
Sedan, uppå derom gjord hemställan, samtlige Resp.
Riks-Ståliden, under den i, 2 och 5 Augusti 1828, förordnat, att uppgiften å hvilande förslag till Grundlags-ändringar borde genast, vid hvarje Riksdags början, genom Constitutions-Utskottets försorg redigeras och till trycket befordras, har nuvarande Constitutions-Utskott, till följd af denna föreskrift, fogat tidig anatallt om tryckningen af en sådan uppgift på alla, jemlikt 5o §. i nämnde års Riksdags-Beslul, till vidare Coustitutionel behandling hänskjutna Grundlags - ändringsförslag och får härmedelst tili Höglofl.
Ridderskapct och Adeln (HögVördigc PresteStåndet) (Wälloll. Borgare-Ståndet) (^Hedervärda Ronde-Stånclet) öfverlemna 600 (ny) f”5) fi5o) exemplar afsamma uppgift, för att bland Ståndets Ledamöter utdelas.
Stockholm den 3 Januarii 1829.
S. Fr. 1828., 1829. 3 'dje Sami. 1 a:dra Haft. a Bil. till Constitntions TJtsk.
Uppgi ft på de från iSa3 års lill nu innevarande Riksdag hänskjntna eiler hvilande, dels af Kongl. Maj:t i Nåder framställda, dels af Constitutions-Utskottet beredda Förslag tili Grundlags-ändringar, genom tillägg, upphäfvande, rättelse eller förklaring.
Maj:ts Nådiga Propositioner: 1:0
Af den 5 Augusti 1823, om upphörandet af Konungens två röster i Högsta Domstolen.
Regerings-F ormen. 5 §.
Usta punkten, r u Justitia^- — — J-Jn JustitiasStats-Minister, som til- Stats-Minister, som tii *)
An m är k n i ng.
Wenstra Spalten utvisar Lag-rummets nuvarande lydelse; Högra Spalten den försslagna nya eller ändrade P.edactionen, hvilken deriecote är roed olika stylar utmärkt.
Bil. till Constituiions Uts/c.
N :o 3.
S lika alltid skall vara Ledamot af Konungens Högsta Domstol; *7 Konungens domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige män, Sex Frelse och SexOfrelse.il gjort hvad Författninga rne föreskrifva dem, som uti Domare-emheten må nyttjas, samt i sådana värf .ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet.
De kallas Justitiae-Råd och utgöra Konn 11 gensHögsta Domstol. lika alltid skall vara Ordförande i Konungens Högsta Domstol; — — §•
Konungens domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige män, Sex Frelse och Sex Ofrelse, n emlig e n:
Ju s t i t i as-S tat sMinistern och E1 fva andra, som kallas Justitiag-Råd.
Desse utgöra Konungens Högsta Domstol, och böra hafva fullgjort hvad Författninga rne föreskrifva dem, sorn uti Domare-Embeten må nyttjas, samt i sådana värf ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet. '!) §•
Inkomma till Kon- Inkomma till Kon - 4 Bil. till Constitutions UtsA.
Betänk N:o 3. ungen ifrån Domstolar och Embetsman förfrågningar om Lagens rätta mening i sådana fall, som till Domares åtgärd höra, äge ock Högste
Domstolen att de sålunda sökta förklaringar gifva. 3 i Konungen äger tvenne röster i de mål, hvilkas föredragning och afgörande
Alla frågor om för - ungen förfrågningar om Lagens rätta mening i de frågor, s o m nämnas i 87 och 88 §§. Regerings-Forinen, eller anser Högste
Domstolen förklaring i dessa fa 11 nödig , äge ock Högsta
Härvid böra alle Högsta
Domstolens i H u f v u d - staden närvara 11- d e L c d a m ö t e 1, s o m icke f ö r f a 11 äga, k o m ma tillstädes och i öfverläggningarna deltaga. §'
Alla f r å g o r om förklaringar öfver Lagen skola i Högst aDom Stolen a f g ö r a s, m c n beslutet derom h 0 s Konungen i StatsRådet anmälas.
Jiil. till Cons titti tio nt Utsk.
N:o 3. 5 klaringar öfver Lagen skola hos Konungen anmälas, och Dess röster deruti inhemtas och hera knas, änskönt Han icke i Högsta Domstolens öfverläggningar derom deltagit. a3 Alla Högsta Domstolens Beslut utfärdasiKonungens namn och med Dess Höga underskrift, eller under Dess Secret.
Gillar Konungen den gifnaLag-f örklaringen, utfärdas den med Dess underskri ft.
Omåter Konungen afslår, förfalle den af Högsta Domstolen gifna förklaring. §•
Alla Högsta Domstolens beslut utfärdas under Konungens Secret, undertecknas af O r d f Ö r a n - den, eller i händelse afdessfrå nvarö, af den äldsta n ärva i- a n d e L edamoten oell cont r a s i g n e r a s a 1’ d e n fö r e d r a g a n d e, s o m a n s v a r e för E v p ed i t i o ii e n s e n 3 i g h et med Beslutet. 88 §. 2;dra Punkten.
De förklårin- — — De fri klarin - 6 Bih. till Constitutions Vtsk. Betänk..
N:o 3. gar, som till svar på inkomna förfrågningar om Lagens råtta mening , Konungen , genom Dess Högsta Domstol, emellanRiksdagarna gifver, kunna af Riksens Stånder ogillas, hvarefter de icke längre vare gällande, eller af Domstola rne iakttagas, eller åberopas må. gar, som, till svar på inkomna förfrågningar om Lagens rätta mening, Högste Domstolen, roed Konungens bifall, emellan Riksdagarna gifver, kunna af Riksens Ständer ogillas, hvarefter de icke längre vare gällande, eller af Domstolarne iakttagas eller åberopas må.
Om Rikets Ständer inom de f j r a f ö r s t a månader ne af den, efter dessa 1 a g f ö r - klaringars utfärdande, påföljande Riksdag, intet beslut i afseende på deras u p p h u f v a 11 - de fattat, fortfare de allt framgent att såsom allmän L a g vara gäll a n d e. Se Bilianget till samtlige lxiks-Slåndens Piotocoli vid 18>.j åis Riksdag, 3 Samlingen, sid. 21a.
Bil. till Constitutions Utsi;. Bettini;.
7 Ridderskapets och A* delns Protocoll d. 14 Aug. e. m.pag. 472; d. 27 Aug. e. m. 2 afdel. pag. 253; samt d. 5 Sept. f. och c. no. pag. 210 och 309.
Preste-Ståndets d:o 6 R. pag. 35—43, Borgare-Ståndets d;o 4 B. pag. 470—472> 532; 5 B. pag. 166—183. Bonde-Ståndets d:o 5 B. pag. 15, 578.
xo Af elen ifi October, om uppliäfvandet af Opinions-Nämnden öfver Högsta Domstolens Ledamöter Regerings - Formen. 103 §.
NV i d hvarje Riks- (Enligt Kongl. Madag skola, — — — j:ts Nådiga ProposiPension till Lönens tion, bör denna §. halfva belopp. till hela dess inne håll, kraft och verkan, upphäfvas.} 104 §.
Ej må Riksens Stan- (Enligt Kongl.
Ma - $ Bil. till Constitmions Utsk, Betänk.
N:o 3. der inga i någon sär- j:ts Nådiga Proposiskilt pröfning af Hög- tion, bör denna i sta Domstolens beslut afseende på hvad dereller någon allmän Öf- uti förekommer om öfverläggning derom uti verläggning i NämnNämnden förefalla. den, undergå en lämplig omarbetning.)
Riksdag s-Ordningen. 64 §. Wid hvarje Riks- (Enligt Kongl. Madag skola — ■—• — j:ts Nådiga Proposii Regerings-Formens tion, bör denna io3 §. vidare före- till hela dess innehåll, skrifves. kraft och verkan, upp liäfvas.
) Se Bill. 3 Sami., sid. 273.
Ridd. och Adelns Prot, d. a3 Oct. f. m. 2. afdel, pag. 227, 255; d. 1 2 Nov. e. ni. pag, 584; samt d. 20 Nov. e. m. 2 afd. pag, 3g5, 407.
Preste - Ståndets dito 8 B. pag. 281—308.
Borgare-Ståndets dto 6 B. pag. 6g4 —696; 7B.p, iö'r—164, 196, 197.
Bonde - Ståndets d;o 6 B. pag. 2i 5.
Constitutions Utskottets Betänkande JNto 3 g
Co nstitutio 11 s-Utskottets Förslag, A. Hela oell Allmännare Förslag. r:o I anledning af de, uti Särskilta Utskottets Betänkande om ny reglering af Styrelse-'Werken, förekommande Grundlags-frågor.
Regerings-Formen. 5 §, Sta ts-Rådet skall Le- Stats-Rådetskallbe
Stå af Nio Ledamöter, stå af F jo r ton Leda* hvilka äga rätt att al- möter, hvilka äge rätt la der förekommande att alla der förekomma). öfvervara, neru- mande mål öfvervara^ ligen:
En Justitiae- nemligen:
En Justi Stats-Minister, som til- tiae - Stats - Minister , lika alltid skall vara sorn tillika alltid vaLedamot af Kontin- re fr äm ste Ledamot gens Högsta Domstol; af Konungens Högsta En Stats-Minisler för Domstol : En Stats Utrikes Ärenderna ; Minister för Utrikes Sex Stats-Råd, hvaraf Ärendernä, samt Tolf minst Tre böra liaf- Stats-Råd.
Ej må va tjent uti Civila Be- Fader och Soli, eller Bihl till R.S, Pr. i3s8_, 1829. itdje Samlt a .1 Häft. io Conslitutions Utskottets Betänkande N:o5 ställningar, samt HofCancelleren.
Hvarje Sta ts-Secreterare, eller klen lians Embete förestår, åge säte och stämma i St.ats-Rådet, då han der föredrager, eller då Konungen låter der eljest förekomma mål, som till hans befattning höra.
Ej må Fader och Son eller två Bröder på en gång vara ständige Ledamöter af Stats-Rådet.
6 Stats-Secreterare #kola vara E vra, nemligen:
Eli för Krigsärender; En för Kameral- Land t hushållnings - Bergshandte; rings- samt lindre dermed gemenskap ägande Inrikes Civile Ärender; En för mål rörande Drätscl-Wefket, In- och Utrikes två Bröder på en gång vara ständige Ledamöter af Stats-Rådet. §■ Af Stats-Rå d en skola Sex vara Föredragande, 11 e m - 1 i g e n: E n K r i g s-M in ister, fö r L a n d - försvarets
Ä render; En Sjö-Mi ulster, för Sjöfors vare ts Ären d er; En Inrikes-Minist e r, för Ä render, som a n g å Näringar n a, Bil. till Constilutions TJtsli.
N:o 3. 11 Handeln och Slöjder- Allmänna Hush ålna, samt En för Ä- ningen och Ordrender, sorn anga Re- n ingen; E11 F i 11 a 11 - ligionen , Ecclesiasli- ce-Min i ster, för Caque-Werkel, Allmän- meral- och Drätna Uppfostran och den sel-Ärender; En offentliga Fattigvår- Ecclesia stiq ve-Miden. riis ter, för Kyrk o Ä render, deru 11 - der inbegripna M å 1, r ö r a 11 d e A11 - m ä 11 n a E ppfos t r an samt Helsö- och Fa ttig-varden; och en Juslitiae-Canceller, f ö r Grundlags- och J u s t i t i ae - Ärender, med undantag af frågor om Nåd i hrottmå 1, hvilka af R e v i - s i o n s - S e c r e t e r a r e må föredragas.
Bland d e ö f r i g ft Sex S t a t s - R å d e n, hvaraf m i n s t
Tre höra hafva förvaltat CiviltEmbete, skallEttkallasHo.fCanceller, o c h ä g a de särsk i 1 ta be fatt - »a Bil, till ConstitiUions TJtsk.
Betänl.N:o 3, n i 11 ga r , som i Grundlagarna vidare bestämmas, Ej må Konungen fatta något beslut i de mål, hvaröfver StalsRådet höras bör, derest icke Tre af Sial.sRåden, jemte vederbörande Stats-Secretexare, eiler den hans tjenst förrättar, tillstädes ära.
Stats-Rådets samtlige Ledamöter , der de icke laga förfall äga med flera af dylik beskaffenhet.