Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning häraf får Utskottet inbjuda bemälda 2:ne Stånd att antaga Utskottets af de 2:ne öfriga Stånden gillade förslag, samt för den händelse denna inbjudning icke antages, föreslå följande omröstning: 2:o.
Den, som bifaller Utskottets, af 2:ne Riks-Stånd godkända, förslag, att, då vid inlemnande af bref å Postkontor eller Postexpedition, portot kontant erlägges, en särskild afgift af 1 skilling skall betalas för hvarje dylikt bref, samt denna afgift tillfalla postförvaltaren, röstar ja; dén, det ej vill, röstar neji Vinner nej, kommer, i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets beslut, någon särskild afgift i ofvanberörde fall icke att erläggas.
Ifrån Utskottets i o:dje punkten gjorda hemställan, att för sådant bref, som inlägges uti de i denna punkt omförmälda breflådor, adressaten skall, derest brefvet icke är med behörigt frimärke försedt, erlägga portot, så vida lian vill brefvet emottaga, bar Ridderskapet och Adeln fattat i sa måtto skiljaktigt beslut, att sednaste perioden uti berörde punkt erhållit följande ly delse: “skolande, i händelse för ringa porto blifvit erlagdt, bristen af brefemottagaren godtgöras, sä vida han vill brefvet utbekomma-; men då denna skiljaktighet afser endast redaktionen af det reglementariska stadgandet samt de öfriga trenne Stånden godkänt Utskottets förslag, lärer dervid böra förblifva.
Med afslag å Utskottets i 5:te punkten gjorda hemställan, att postkartorna skola upptaga endast antalet af afgående orekommenderade bref, men icke adressaternes namn, så vida icke detta sednare särskildt äskas af brefafsändarne, som då derför böra erlägga en särskild afgift, hvars belopp må af Kongl. Maj:t bestämmas, hafva Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet beslutat, att nu gällande stadganden i afseende på postkartor må oförändrade bibehållas.
Då två Stånd sålunda stannat emot två samt förevarande fråga är af ekonomisk natur, lärer Utskottets berörde förslag hafva förfallit och i följd deraf gällande stadganden i afseende på postkartor förblifva oförändrade.
Uti 6:te punkten bar Utskottet hemställt, bland annat, att s. k. lösbref måtte emot hittills stadgad afgift befordras samt denna afgift fortfarande tillkomma postförvaltaren; dock att dylika bref, för att genom Postverket fortskaffas, icke skulle Bevillnings- Utskottets Memorial, M 27. i vigt få öfverstiga 8 lod.
Med godkännande af denna hemställan i öfrigt, har Ridderskapet och Adeln beslutat, att den föreslagna inskränkningen i brefvigten till 8 lod icke skall ega rum.
Då emellertid de öfriga Riks-Stånden godkänt berörde inskränkning, samt 3 Stånds sammanstämmande mening uti denna fråga, såsom varande af ekonomisk beskaffenhet, utgör Rikets Ständers beslut, lärer dervid böra förblifva.
Stockholm den 28 Augusti 1854. jReservation: af Herr Grefve Gyldenstolpe, A. G. “Emot Utskottets förklarande, att frågan om afgifts erläggande för rättigheten att å Postkarta få orekommenderade bref .införda förfallit^ derföre att i sina beslut två Stånd stadnat emot två, lår jag mig reservera.
Om fråga endast varit huruvida orekommenderade bref skulle fortfarande införas på postkartorna eller icke, så bade, då två Stånd härutinnan stadnat emot två, frågan derom varit förfallen.
Kongl. Maj:t, som ansett
Postkartorna öfver orekommenderade bref böra i allmänhet upphöra, hvilken åtgärd är på Kongl. Majit allena beroende, har föreslagit att hädanefter en afgift skulle erläggas, då i särskilda fall någon önskade att ett sådant bref blefve å postkartan infördt.
Huru denna afgift skulle användas är väl icke omförmäldt, men då densamma icke blifvit lör enskildt ändamål anvisad, kan man väl antaga att den är afsedd lör något Statens behof.
Ifrågavarande Kongl.
Maj:ts förslag hafva två Stånd bifallit, två Stånd åter afslagit, detsamma.
Således håfva två Stånd beslutat, att då orekommenderade bref införas på postkartan skall afgift derföre erläggas; de två andra Stånden att ingen afgift skall erläggas.
Här förefinnes ju alltså alldeles enahanda förhållande, som om två Stånd beslutat att tull skall utgöras, eller att porto skall erläggas, eller att en handling skall förses med stämpladt papper, men de två andra Stånden beslutat att sådant icke skall ega rum.
För dessa fall hade troligen ingen påstått, att frågan var af ekonomisk natur och således förfallen, utan hade väl hvar och en ansett densamma vara en beskattningsfråga, som i Förstärkt Stats-Utskott borde afgöras.
Så anser jag äfven att den förevarande, hvilken om hon bifalles, föranleder en beskattning, som förut icke funnits, bör behandlas, och det synes mig, att Utskottet sä mycket snarare bordt sålunda förfara, som Utskottet, i fråga om en afgift till Postförvaltaren, då portot kontant erlägges, i hvilken fråga äfven två Stånd stadnat emot två, föreslagit omröstning i Förstärkt Stats-Utskott.
På grund häraf hemställer jag, att Rikets Ständer måtte förklara, att den ofvanomförmälda frågan bör i Förstärkt Stats-Utskott afgöras, enligt följande proposition :
Den, som bifaller Utskottets, af två Stånd gillade förslag, att postkartorna skola upptaga endast antalet af afgående orekommenderade bref, men icke adressaternes namn, så vida icke detta sednare särskildt äskas af brefafsändarne, som 4 Bevillnings- Utskottets Memorial, Jfi 27. då derför böra erlägga en särskild afgift, hvars belopp må af Kongl. Maj:t bestämmas, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma, på sätt Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet beslutat, nu gällande stadganden i afseende på postkartor att bibehållas oförändrade.
Uti denna reservation hafva instämt: Herr Grefve Taube, II. E., Herr Prosten Lindberg, Herr Prosten Gahne samt Herrar J. G.
Malmborg, S.
Hagman och O.
Schenström.
Cedergren. 1854.
IlrviUmngs-Elskoilelt Memorial, .\':o SS. 1 Ank. till Exp.
Utsk.^d. 1 September 1854, kl. 5 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Standens olika beslut, angående grunderna för den blifvande Allmänna Bevillningen, föreskrifterna för deras tillämpning.
Då Riks-Stånden, vid pröfningen af Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 4 angående grunderna för den blifvande Allmänna Bevillningen oell föreskrifterna för deras tillämpning, samt Utlåtande N:o 21 öfver de vid nämnde Betänkande gjorda anmärkningar, uti åtskilliga delar stadnat i skiljaktiga beslut, så får nu Utskottet, under anmälan, att dess, vid Betänkandet N:o 4 fogade förslag till Bevillnings-stadga, med de ändringar deruti, som nyssberörde Utlåtande innehåller och, hvad Usta Art. om personliga skyddsafgiften angår, endast med det i Betänkandet uttalade förbehåll, blifvit uti alla här nedan icke omförmälda delar af Rikets Ständer godkändt, afgifva förslag till såväl de olika beslutens sammanjemkande, som de voterings-propositioner, hvarefter, i fall sammanjemkning icke kan tillvägabringas, omröstning lärer komma att ske i förstärkt Statsutskott.
Bevillningen af Embets- och Tjenstcmäns samt Betjenles löner m. m.
Utskottets, i anledning af tre Stånds åtcrremiss, uti Utlåtandet N:o 21 gjorda hemställan, att bevillningen af embets- och tjenstemäns, samt betjentes löner m. m. måtte nedsättas till en tredjedel af hvad derför nu är stadgadt, oell /lik. liU Ä. tH. Pro*.
*SS3 & 18S4.
S Sami. t Afdtln. 19 11 tgl. 1 2 Bevillning t-iiskolleli Memorial, N:o SS. att 2 § 1 morn. i bevillnings-förordningen måtte erhålla en derefter lämpad, af Utskottet föreslagen lydelse, har blifvit bifallen af Bidderskapet och Adeln, samt Preste- och Borgare-Stånden, hvaremot Bonde-Ståndet afslagit samma hemställan, och vidblifvit sitt, vid pröfningen af Betänkandet N:o 4 fattade, beslut, att någon nedsättning uti ifrågakornne bevillning icke borde ega rum.
För den händelse, att Bonde-Ståndet icke skulle vilja frånträda detta sitt skiljaktiga beslut, får Utskottet för omröstning föreslå följande voterings-proposition: l:o.
Den som bifaller Bevillnings-Utskottets af tre
Stånd godkända hemställan, att bevillningen af Embets- och Tjenstemäns, samt Betjentes löner m. m. måtte nedsättas till en tredjedel af hvad derför nu är stadgadt, samt att, i följd deraf, 2 § 1 morn. i Bevillnings-förordningen må, efter orden: »andra sådana lägenheter, erlägga», erhålla följande förändrade lydelse: »af alla löner, , som öfverstiga 200 till och med 300 R:dr B:ko en afgift af - 32 sk. B: 55 300 n 400 ?? 3? 33 1: — 75 *5 400 » 500 ?3 33 73 1: 32 55 » 500 53 COO 33 1? 73 2: 16 55 55 G00 55 700 y> 33 37 3: 16 55 V 700 33 800 73 37 33 4: 16 3» V 800 55 900 37 '3 33 5: 32 55 55 000 33 1,000 73 73 73 7: — y* 55 1,000 35 1,100 77 33 33 8: 32 55 55 1,100 37 1,200 73 77 55 10: 32 5» samt af alla löner derutöfver, En för hundrade; kommande den lön o. s. v.» — röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer, såsom Bonde-Ståndet beslutat, någon nedsättning i embets- och tjensternäns, samt betjentes lönebevillning icke att ega rum.
Bevillningen å rörelse och näring, samt fast egendom.
Sedan Utskottets, i Betänkandet N:o 4 afgifna, afstyrkande yttrande, i anledning af väckta motioner om nedsättning i bevillningen för rörelse och näring, samt fast egendom, blifvit återremitteradt af Preste- och Borgare-Stånden, Tlcvillnings-blskolirls Memorial, N:o SS. 2 hade Utskottet i Utlåtandet N:o 21, till följd af den förordade nedsättningen i bevillningen å embets- och tjenstemäns samt betjentes löner, franträdt sitt berörde yttrande, och i stället föreslagit, att bevillningen för handel, fabriker, handtverk o. s. v., eller rörelse och näring i allmänhet, vare sig i städerna eller på landet, måtte bestämmas till'
Tre för hundra af årliga inkomsten,, der nu bevillning af Fem för hundra eger rum; och att den bevillning af fast egendom, på landet och i städerna, som nu utgår med Två Il:dr för hvarje Ett Tusen, för framtiden måtte bestämmas till Tre R:dr för hvarje Tvåtusen femhundra.
Härjemte hade Utskottet, i afseende å de förändringar i bevillnings-förordningen, som borde blifva en följd af den salunda föreslagna bevillningsnedsättningen, hemställt: a) att på alla de ställen i Bevillnings-förordningen, der afgiftsbestämmelserna
Fem för hundra och Två för hvarje Ett Tusen förekomma, i deras ställe måtte införas:
Tre för hundra, och Tre lör hvarje Tva Tusen femhundra; b) att §§ 9, 10, 27 och 28 icke borde undergå annan förändring i afseende å deri förekommande afgiftsbestämmélser, än att, med iakttagande af det under Litt. a) omförmälda utbyte af siffran 5 mot 3, afgiften för Doctorcr, Medicinae eller Läkare, äfvensom / e t c / 'in ät ‘-läk are bestämdes till tva procent, samt minimi-afgiften för de förra nedsattes till hälften eller 5 It:dr; samt c) att de i 25 § förekommande afgiftsbestämmelser borde nedsättas i lika förhållande med den föreslagna nedsättningen i bevillnings-procenten för rörelse och näring i allmänhet, eller från 5 till 3, i öfverensstämmelse med ett af Utskottet uppgjordt och vid Utlåtandet bifogadt förslag, tili lydelse af nämnde §.
Vid pröfningen af hvad Utskottet sålunda föreslagit och hemställt, har Pres/c-Slandet godkänt såväl Utskottets förslag om nedsättning i allmänhet af bevillningen å rörelse och näring samt fast egendom fran 5 till 3 procent, som äfven Utskottets under Litt. a) och c) härofvan omförmälda hemställanden; men beträffande det under Litt. b) omnämnda yttrandet, så har Ståndet detsamma ogillat, och i stället antagit det förslag, Herr Komminister Beckman, uti sin vid Utlåtandet N:o 21 afgifna reservation, framställt, eller:
"att en beräkning, svarande mot undsättningen ifrån 5 till 3 procent, skall i allmänna Bevillningen tillämpas på alla uti §§ 9, 10, 24, 25, 27, 28, 35 och 3ö utsatte miniiniafgiftcr, äfvensom både på alla der utförde tariffer, och på alla med bevillning träffade såväl enskilda personer, som bolag, inrättningar och stiftelser, dock så, att när nedsättningen icke kan utfalla till jemnt mindre riksdaler-bråk, i stället ■4 IJivillninys-Ulskotlets Memorial, N:o i8. för 2 R:dr, 1 R:dr 24 sk. och 1 R:dr, utföres 1 R:dr 16 sk., 1 R:dr samt 32 sk., oell att den i sådane fall blifver minst en tredjedel (J), men icke öfver två femtedelar (|) af det nu stadgade beloppet.■’ Borgare-Ståndet har beslutat nedsättning af bevillningen å rörelse och näring samt fast egendom till hälften af hvad den nu utgör, och att, till följd deraf, alla uti §§ 9, 10, 25, 27 och 28 förekommande minimiafgifter skola nedsättas till hälften af deras nuvarande belopp; i sammanhang hvarmed Ståndet uppdragit åt Utskottet, att i förslaget till Bevillnings-förordning verkställa de siffer-rättelser, som öfverenstämma med nämnde beslut, så att afgifter å rörelse och näring samt fast egendom allestädes må upptagas till hälften af hvad de för det närvarande utgöra; Och slutligen har Ridder skåpet oell Adeln samt BondeStåndet, med vidblifvande af sina vid pröfningen af Betänkandet N:o 4 fattade beslut, bibehållit den nuvarande bevillningen å rörelse och näring samt fast egendom oförändrad, endast med det undantag att Ridderskapet och Adeln bestämt, att bevillningen af de i Bevillnings-förordningens 35 §.
1. mom. omnämnda enskilde banker, hvilken 1111 utgår med fem procent af den årliga behållning, som icke öfverstiger sex för hundradet, men med femton procent af det. belopp, hvartill behållningen för året derutöfver uppgår, skall utgå i likhet med bevillningen af andra, i 2 mom. oinförmälde aktiebolag.
Enär äfven Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, genom antagande af Utskottets förslag, att stadgandet i 1. moni. af 35 § skall gälla endast om sådana enskilda banker, som ega sedelutgifningsrätt, beslutat, att öfriga enskilda banker, som icke hafva en sådan rätt, skola beskattas i likhet med aktie-bolag enligt 2. morn., så följer häraf, att samtliga Riks-Stånden måste anses hafva inbegripit sistnämnde banker i de allmänna besluten i afseende å bevillningen af rörelse och näring.
Men hvad angår sedelutgifvande enskilda banker, så, enär de i afseende å dem fattade beslut afvika frän besluten om bevillningen af rörelse och näring i öfrigt, vill Utskottet 0111 dem göra särskild framställning under 35 §; och får Utskottet derföre här blott erinra, att dessa banker icke afses i de framställningar, Utskottet nu går att göra.
Då 1111, enligt hvad ofvan är vordet omförmäldt, Preste-Ståndets beslut, i afseende å bevillningen af rörelse och näring, samt fast egendom i allmänhet, närmast öfverensstämmer med Utskottets förslag, så får Utskottet vördsamt inbjuda såväl Ridderskapet och Adeln, samt Bonde-Ståndet, som äfven BorgareStåndet att, med frånträdande af sina i förevarande fråga fattade skiljaktiga beslut, antaga Preste-Ståndets; men 0111 denna inbjudning icke bifalles, och omröstning följaktligen kommer att ske, får Utskottet derför uppställa följande voterings-propositioner, nemligen:
Bevillnings- Ulskoltels Memorial, !i:o 2 T. 5 a) för bestämmande af kontra-proposition:
Den sorn vill, att till kontraproposition i hufvudvoteringen an t ages Ridderskapet oell Adelns samt Bonde-Ståndets beslut, att nuvarande bevillningen å rörelse och näring, sedelutgifvande enskilde Banker derunder icke inbegripne, samt fast egendom, må bibehållas oförändrad, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer att till kontraproposition antagas Borgare-Ståndets beslut, att nämnde bevillning skall nedsättas till hälften af hvad den nu utgör, samt att, till följd häraf, ej blott alla uti §§ 9, 10, 25, 27 och 28 i Beviilnings-Utskottets förslag till Bevillnings-stadga förekommande minimiafgifter skola nedsättas till hälften af deras nuvarande belopp, utan äfven afgifter å rörelse och näring samt fast egendom i öfrigt allestädes i nämnde förslag må upptagas till hälften af hvad de för det närvarande utgöra; b) i hufvudsaken: 3:o.
Den som vill att, såsom Preste-Ståndet beslutat, bevillningen för handel, fabriker, handtverk o. s. v., eller rörelse och näring i allmänhet, vare sig i städerna eller på landet, sedelutgifvande enskilde Banker derunder icke inbegripne, må bestämmas till
Tre för hundra af årliga inkomsten, der nu bevillning af fem för hundra eger runi; att den bevillning af fast egendom, på landet och i städerna, som nu utgår med Två R:dr för hvarje Ett Tusen, för framtiden må bestämmas till Tre R:dr för hvarje Två Tusen femhundra; samt till följd häraf, dels att på alla de ställen i Bevillnings-förordningen, der afgifts-bestämmelserna
Fem för Hundra och Två för hvarje Ett Tusen förekomma, i deras ställe skall införas:
Tre för Hundra, och Tre för hvarje Två Tusen femhundra, dels ock att en beräkning svarande emot nedsättningen ifrån 5 till 3 procent, skall i allmänna bevillningen tillämpas på alla uti §§ 9, 10, 24, 25, 27, 28, 35 och 36 utsatte minimiafgifter, äfvensom både på alla der utförde tariffer, och på alla med bevillning träffade, såväl enskilda personer, som bolag, inrättningar och stiftelser, dock så, att när nedsättningen icke kan utfalla uti jemnt mindre riksdaler-bråk, i stället lör 2 R:dr, 1 R:dr 24 och 1 R:dr, utföres 1 R:dr 16 sk, 1 R:dr samt 32 sk, och att den i sådana fall blifver minst en tredjedel, men icke öfver två femtedelar af det nu stadgade beloppet — röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; 6 ISevillninys-Ulskollels Memorial, N:« SS. vinner Nej, antages (Irsta alternativet) Ridderskapets oell Adelns samt Bonde-Ståndets beslut; (2:dra alternativet) Borgare-Ståndets beslut.
Hvad sedan angår införandet i bevillnings-stadgan af de siffer-rättelsér och tilläfventyrs andre redaktion,s-fiiriindringar, sorn blifva en följd af antagandet utaf Preste-Ståndets eller Borgare-Ståndets beslut, så torde Utskottet, om någotdera af dessa beslut hlifver Rikets Ständers, då få till Riks-Stånden inkomma med förslag till de ändringar i Bevillnings-stadgans lydelse, som af samina beslut påkallas. §§ 10 och 27. 1 förslaget till Bevillnings-stadga hade Utskottet under rubriken "Krögare, Krögerskor» o. s. v. i 10 §, och under rubriken »Gästgifveriet i 27 § endast antydt, att, utom bevillningen, äfven bränvinsminuterings-afgift skulle erläggas.
Utskottets förslag i dessa delar har ock blifvit gilladt af Ridderskapet och Adeln, samt Borgare- och Bonde-Stånden; men deremot har Preste-Ståndet beslutat, att i Bevillnings-förordningen införa bestämmelser om de belopp, hvarmed berörde afgift skall utgöras, så att på det förra af ofvanomförmähla ställen i författningen skulle, efter orden: »oberäknad bevillning för bränvinsminutering, då den tillätes» tilläggas: nsom utgår med minst 20, högst 100 Hulr,» och på sednare stället efter orden: »utan bränvinsminuterings-afgift» tilläggas: ■•sam utgår med minst 6 högst -i 00 Ii:dr; men för Gästgifveriet•, hvilka anses endast såsom skjutsombxjtnings-stallen, med minst 3 Hulr; ankommande det pä taxer ingsmänncn alt denna afgift förhöj ari Då emellertid frågan om bränvinsminuterings-afgiftens belopp utgör föremål för annan, på Rikets Ständers pröfning beroende lagstiftning, än den Bevillnings-stadgan omfattar, så äro de af Preste-Ståndet beslutade tillägg i nämnde stadga att anse endast såsom förändringar i redaktionen; Och som denna, sådan den af Utskottet föreslagits, är vorden godkänd genom tre Stånds beslut, hvilka i dylika frågor utgöra Rikets Ständers, så lärer dervid komma att förblifva. §§ 10, 27 och 28.
Utskottets, i anledning af tre Stånds återremiss, i Utlåtandet N:o 21 framställda förslag till förändrad lydelse af inlednings-orden till dessa §§ har Bevillningi-Ulskoltelt Memorial, N:o !S. 7 blifvit af tre
Stånd godkändt, dervid Ridderskapet och Adeln, samt BorgareStåndet dock erinrat om sina i afseende å beviilnings-procenten för rörelse oell näring förut fattade beslut.
Då emellertid nämnde förslag är vordet af BondeStåndet ogilladt, lärer, såvida Bonde-Ståndet ej vill frångå sitt beslut och förena sig med de öfriga Stånden, omröstning böra verkställas enligt denna voteringsproposition: 4:o. Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af tro
Stånd gillade förslag, att början af 10, 27 och 28 §§ erhålla denna förändrade lydelse: - »l:o För följande (till städerna hörande), (på landet boende), (vid bruk, bergverk och öfriga inrättningar antagne) personer skall afgiften, såvida den icke, beräknad till 00 procent (den procent, som enligt 3:dje voterings-propositionen varder bestämd) af inkomsten, uppgår till högre belopp, än de här nedan utsatta högsta klass-afgifter, i hvilket fall nämnde procent-beräkning skall iakttagas, bestämmas sålunda:a, — röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Acj, kommer, enligt Bonde-Ståndets beslut, nu gällande Bevillnings-förordning att, i förevarande hänseende bibehållas oförändrad. § 27- Utskottets afstyrkande yttrande i anledning af Preste- och BorgareStåndens återremiss af denna §, fjor införande i densamma af en särskild rubrik för auktions-förrättare, har blifvit gilladt af Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet, men afslaget af förstnämnde två Stånd, hvilka beslutat, att i 1 mom. af §:n, skall införas en så lydande rubrik: »Auktionister, se Kommissionärer.»
Till följe häraf, får Utskottet inbjuda Preste- och Borgare-Stånden, att förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet i bifall till Utskottets hemställan; men om denna inbjudning icke antages, får
Utskottet för omröstning föreslå följande voterings-proposition: 5:o.
Den som, i öfverensstämmelse med Utskottets af två Stånd godkända hem - s Bevillnings-Ulskotlels Memorial, N:o iS. ställan, anser, att någon särskild rubrik för Auktionister ej bör i 27 § intagas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer, såsom Preste- oell Borgare-Stånden beslutat, i 1 morn. af nämnde § att införas rubriken: r>Auktionister, se Kommissionärer.» § 29.
Det af Utskottet i slutet af 1 mom. af denna § gjorda tillägg i afseende å landtman, som afyttra hus-slöjds-alster och landtmanna-produkter, är af tre Stånd godkändt; men som Ridder skåpet och Adelil afslagit detsamma, lärer, såvida ej Ridderskapet och Adeln vill frångå sitt beslut, omröstning komma att ske enligt följande voteringsproposition: 6:o.
Den som anser, att i slutet af 29 § 1 mom. bör göras det af Bevillnings-Utskottet föreslagna och af tre Stånd gillade tillägg: »såvida icke derigenom drif ees verklig handelsrörelse, hvarom här förut stadgas./’ röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, något sådant tillägg icke att göras. § 35, jemte § 145 mom. 4 och § 146.
Vidkommande 35 § 1 och 2 morn., hafva Preste-, Borgare- och BondeStånden, oafsedt det inflytande de två förstnämnda Ståndens beslut, angående bevillningen af rörelse och näring i allmänhet, kunna utöfva på de i Usta momentet förekommande afgifts-bestämmelser, och hvarom här nedan skall särskildt nämnas, i enlighet med Utskottets förslag bestämt, att 1 mom. icke skall undergå annan förändring, än att efter orden "Enskilda Banker» skall tilläggas: »som ega sedel-utgifnings-rätt,» samt att uti 2 morn., och till följd deraf äfven uti 146 §, ordet »utdelningen» skall utbytas mot »årliga behållningen».
Ridderskapet - Bevillningt-VUkotlels Memorial, N;o SS. 9 skåpet och /tdeln har deremot, med ogillande af Utskottets i dessa två hänseenden framställda förslag, beslutat, att 1 och 2 mom. borde sammanföras till ett enda, hvilket skulle erhålla följande lydelse: »Bevillning utgöres vidare af Enskilda Banker, alla öfriga Actic-bolag, Associationer, Societeter, Verk.
Hypotheks- och andra allmänna Inrättningar med 5 procent af årliga utdelningen;» samt att, till följd häraf, i 146 § i stället för det föreslagna uttrycket »årliga behållningen,» skulle införas: »årliga utdelningen.»
Af Riks-Ståndens nu omförmälda beslut följer, såsom Utskottet redan förut anmärkt, att samtlige Stånden äro derom ense, att de enskilda banker, som icke hafva sedel-utgifnings-rätt, skola beskattas i likhet med de i 2 mom. omförmälde aktie-bolag m. fl.; att således de stadganden, som blifva antagne i afseende å dessa aktie-bolags m. fl. bevillning, äfven skola gälla för nämnde banker; och slutligen att, hvad Rikets Ständers beslut angående bevillnings-afgifterna enligt ifrågakomne momenter af 35 § än måtto blifva, de särskilda bestämmelserna i 1 mom. i intet fall komma att afse andra än sådane enskilda banker, som hafva sedel-utgifnings-rätt.