Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Eders Kongl. Majas underdånigste , tropligtigste tjenare och undersåter På Riddersk. och Adelns Få Frest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner J. A. Lindblom h. t. Landtmarskalk. n. v. .Talman.
På Borgare-Ståndets ?å Ronde Ståndets vägnar vägnar H. N. Schwan Lars Olsson h. t.
Talman. n. v. Talman. 5.ts Bandet. g. 10» Upp. 66 Den 2 Juli.
Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den 2 Joli, Stormägtigste Allernådigste Konung!
Hos Riksens Ständer har fräga blifvit väckt om rättighet för Invånarne i Skåne och Blekinge, att fritt få till och ifrån hvarandra transportera sina Kandtmanna-varor; och få Riksens Ständer härmed hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla deras i detta ämne fattade beslut.
Ständer hafva, efter inhämtad kännedom om Eders Kongl.
Majus Nådiga förordnande härutinnan, väl ansett, att det icke borde vara Invånare i Blekinge och Skåne, mer än andra Rikets Innebyggare, betaget, att med hvarandra ingå i köp och byte om sådana Eandtinanna-varor, hvilka utgöra deras egen afvel, samt att således, enär Eandtmannen i största delen af Skåne saknar tillgång af skogsförnödenheter, som från Blekinge med mindre svårighet sjöledes kunna erhållas, hvaremot Invånarne i sistnämnde ort kunna vara i behof af deri Spannmål, Jordbrukaren i Skåne har att aflåta, desse borde vara öppet, att, utan inskränkning af in- och utlossningsplatser, få dessa provinser emellan transportera ved, redskap och byggnadsämnen af andra trädslag, än Ek; men Riksens Ständer hafva likväl derjemte funnit, att för tillsynen och vården derå, det berörde frihet vid omförmälte transport ej måtte lända till öfverträdelser emot hvad Seglations- och Tullförfattningarne stadga, det vore oundgängligt, att visse föreskrifter i dessa afseenden blefve meddelade ; Den 3 Juli. 67 delade; och hafva Riksens Ständer deribland trott sig böra anmärka såsom nödvändigt, att Invaname ej matté belastas med skyldighet att från Tullkammaren förskaffa sig förpassningar å skogsproducterna, utan att desse förpassningar mätte af ortens Krono-Berjente kunna blifva utfärd ade.
På sådan grund tillstyrka Riksens Ständer i underdånighet, det Innevånarne i Blekinge och Skäne ma blifva tillåtet, att från alla inlastningsplatser i förstnämnde Provins obehindradt fä, de förre utföra, och de sednare afhämta ofvan omförmälte träd varor, samt dem till utlossningsplatser i Skane transportera; äfvensom att samma Seglation»-ftihet måtte utsträckas till utförseln af Spannmål ifrån Skåne; och öfverlemna Riksens Ständer tillika i underdånighet till Eders Kongl. Mai:t, att i Nåder förordna om det reglementariska, sorn dervid bör iakttagas, på sätt behofvet och omständigheterna kunna fordra, men att likväl dervid en sådan lätthet, som förberördt, är, till förpassningars erhållande, varder vederbörande beredd och förunnad; hvilket allt Riksens Ständer härmed få till Eders Kongl. Majus
Ständer framhärda med djup unr dersStlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung! « Eders Kongl. Maj.ts underdånlgste, tropligtigste tjenare och undersåter VI Den 3 Juli.
På Riddersk. och Adelns Pä Prest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner J. A. Lindblom t.
På Bonde-Ståndets vägnar vägnar H. N. Schwan Lars Olsson li. t.
Uppläst hos Samteliga Rifcs-Stånden den z Juli.
Stormägtigste Allernådlgste Konung!
I anledning af hos Riksens Ständer vackt motion om den lindring uti Bevillningen, som, i kraft af Eders Kongl. Majits Nådiga Resolution af den 12 Mars 1807, Kongl. Brefvet till Eullmägtige i Riksgälds-Contoiret den 15 Januari 1808, samt Riksens Ständers vid 180g och 1810 årens Riksdagar tagna beslut, blifvit Uddevalla Stads Innevånare förunnad; få Riksens Ständer i underdånighet hos Eders Kongl. Majit anmäla, att den lindring i Bevillningen, sorni 1 Art. 4 §. 11 Momentet Bevillnings-Förordningen den 28 April 1810 blifvit Uddevalla Stad beviljad, genom deras enhälliga beslut till innevarande års slut blifvit stadfästad.
Ständer framhärda med djup undersåtlig vårdnad, trohet och nit Stormägtigste.
Eders Kongl. Maj:ts Underdånigste, tropligtigste tjenare och ujidersåter På Den 5 Juli. jPå Riddersk. och Adelns På Prest-Ståndets Uppläst hos Samteliga Ri!<s-Ständen den a Juli» Stormagtlgste Allernådigste Konung!
Hos Riksens Ständer har fråga blifvit väckt om anslag af allmänna medel till understöd för Carlscrona Stads Fattigvårds- och Arbetshus-inrättning.
Ständer hafva uti detta ämne inhämtat, att de nödlidandes antal i Carlscrona utgör 5 52 personer, hvaribland största deler» tillhör Amiralitets-Församlingen, till hvars underhållande skulle erfordrasen summa af 10,360 R:dr Banco, hvilken öfverstege innevånarnes förmåga.
Afven hafva Riksens Ständer erfarit, att Eders Kongl. Maj:t under den 19 April sistlidne år i Nåder anslagit, att utur Amiralitets Krigs-Cassan utbetalas ett tillökt bidrag af 833 R:dr 16 sk., eller, med de förut deraf bestådde 166 R:dr 33 sk., inalles 1000 R:dr om året till Fattigvården och den i sammanhang dermed varande Arbetshus-inrättning , såsom ock beviljat ett extra anslag af 1000 R:dr utaf 3:dje Hufvud-titelns besparingar ärligen till nästa Riksdag ; hvarefter Eders Kongl. Maj:t, uppå vägnar Carl Mörner h. t.
På Borgare-Ståndets vägnar H. N. Schivan h. t. Talman. vägnar J. A.
Lindblom n. v. "Talman.
På Bonde-Ståndets vägnar Lars Olsson n. v. Talman. vtterli - Dan a Juli, ■ytterligare gjord underdånig anmälan om be» hufvet af vidsträcktare understöd, under deri 21.
Februari detta är ökat nyssnämnda af Statsmedlen beviljade summa med 1000 R:dr från innevarande års början och tills vidare.
Vid öfvervägande af allt detta hafva Riksens Ständer funnit, att, som mängden af fattige i Carlscrona är större, än att Stadens innevånare kunna förmå att dem försörja, och. detta härleder sig dels ifrån en mängd krigsmän, och dels ifrån arbetare vid Orlogsflottan och Kronohvarfvet, hvilka äro uturståndsatte att sig sjelfva försörja, eller hafva efterleta nät enkor och barn uti fattigdom; bör denna Fattigvårds- och Arbetshus-iilrättning af det allmänna understödjas.
I följd häraf hafva Riksens Ständer hesLutit, att, med förutsättande deraf, , att ej mindre de utur Amiralitets KrigsGassan utgående xooo R:dr, än äfven det bidrag, Stadens invånare nu utgöra, hädanefter kommer aft fortfara, i ett för allt af Stats-Verkets medel till ifrågavarande angelägna behof bevilja en summa af 3000 R:dr årligen, hvilken till nästa Riksdag kommer att uppföras å Stat under 6:te Hufvud-Titeln, sorn innefattar anslagen för milda Stiftelser.
Ständer framhärda med djupr undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigsta AMernådigste
F<iers K ongl, Maj:ts underdåhigste och tropligtigste tjenare och undefsåter Pi Den % Juli. 71 På Riddersk. och Adelns På Prest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner J. A. Lindblom h- t.
På Bonde-Ståndets vägnar vägnar H. N. Schwan Lars Olsson h. t.
Ridd. och Adeln den 2 Juli.
Högvörd, Prest-Ståndet den 2 Vallöf!. BorgareStåndet den 3 Hederv.
Bonde-Ståndet den 2 jRiksens, Höglofl.
Ständers Allmanna Besvärs- och Oeconomie- Utskotts Betänkande, i anledning af väckt fr äg a 07/1 nådiga föreskrifter i afseende pä Skogshushållningen vid sådana Bergsmanshemman, som af andra än Bergsmän inköpas.
Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derifrån till Utskottet remitteradt Memorial af Riksdags - Fullmägtigen för Nora och Lindes Bergslager, Pehr Pehrsson i Gammelhyttan, med hvilken Riksdagsmännen Pehr Jansson från Vesterbergslagen af Stora Kopparbergs Län, Eric Pehrsson från Philipstads Bergslag i Carlstads Län och Olof Larsson från Carlskoga och Lekebergs Härader i Örebro Län, med 72 Ben s Juli. fhed flera Fullmägtige från BersTagerna sig förenat, har blifvit anfördt, att då vid 1809 och 3810 årens Biksdag den af Bergsmans - Ståndet förut innehafde uteslutande rättighet att köpa Bergsmanshemman blifvit utsträckt jemväl till andra personer utom samma Stand; och Bruksidkare samt Borgarne i de till Bergslagerna angränsande Städer således inköpa en stor del af sådana hemman, hvilkas koltillgångar och skogar användas dels till hammarsmide och dels till vedbrand i Städerna, hvarigenom Hyttorna kom.me att sammanflyttas , blåsningen förminskas, och Kronan att förlora en betydlig del af dess Tionde •
Tackjern , så finge Pehr Pehrsson anhålla om vidtagande af den .författning, att hvar och en, som inköper Bergsmanshemman, i afsigt att skogen till annat, än Tackjerns-tillverkning , begagna, borde förpliktas att antingen, i Bergs-Domhafvandens närvaro öfverenskomma med Hytte-Interessenterna om någon värmning i ersättning till Hyttelaget för hvarje stig kol eller stafrum ved, som från Hyttan bortföres, eller ock, vid högre vite än förut är stadgadt, samt till och med vid egendomens förlust, förbjudas att skogen afyttra , eller annorlunda, än på rätt Bergsmansvis, använda.
Utskottet har tagit i öfvervägande hvad sålunda anfördt blifvit; och då ej mindre genom Kongl. Brefvet af den 11 Juni 1794 , än Kongl. Förordningen af den 5 October 1772, är stadgadt, att Bruksägare och Ståndspersoner, som Bergsmanshemman åtkommit, böra på rätt Bergsvis sköta och nyttja sådana hemman , så att in nelraf - Ren 2 Juli.
•73 nehafvarne fullgöra alla de skyldigheter, som en Bergsman åligga, - medelst Bergsbrukets fortsättande och Tackjernets användande, samt skogens vard och nyttjande efter Forfattningar oell Besolutioner; men att, om annorlunda sker, den Ståndsperson, sorn vid Bergsmansegendomen eftersätter Bergsbruket, likafullt skall betala fulla utskylder till Kronan, i hvilken afsigt Kongl. Bergs-Collégium , i anledning af förra arens obehindrade hyttegång, bör utsätta en viss blåsningstid, såsom den kortaste, hvarefter, då någre oundviklige olyckshändelser icke inträffa, utlagorna skola beräknas och erläggas hvarje år, blåsningen skulle finnas gå derunder; samt att, um en sådan Ståndsperson dertillmed varder befunnen och öfvertygad om missbruk och öfvertradelser i angående till Tackjernshandel, skogshushållning och olollig kolförsäljning, bor han första gången plikta efter Bag och Författningar , men andra gången förlora åbo- och nyttjande-rättigheten af Bergsmansegendomen , hvilken i sådan händelse skall af Bergs-Tings-Bätten för hans räkning, på öppen Auction, efter föregångna palysningar, säljas till den mestbjudande inom Bergsmansståndet, utan att någonsin mera få komma i Ståndspersons hand; så har Utskottet, enär genom concessionerna vid 1809 och 1810 årens Biksdag någon förändring icke blifvit gjord uti de
Ståndspersoner åliggande skyldigheter i anseende till hushållningen med Bergsmanshemman , sorn af dem uppköpas, icke funnit någon anledning tillstyrka bifall till Biksdagsmannen Pehr Pehrssons i ofvanberörde måtto gjorda 74 Den 2 Juli. gjorda anhållan ; helst hvar och en delägare i ett Hyttelag är öppet lemnadt, att, å ort och ställe som vederbör, till laga rättelse anmäla sådana af Ståndspersoner föröfvade förbrytelser, som Hem Pehr Pehrsson uti dess Memorial ölverklagat, och hvarpå laga ansvar följa bör.
Dock varder detta till Piksens HöglofL
Ständers eget ompröfvande vördsamligen öfverlemnadt.
Piddersk. och Ad.
På Väl loll.
PorgareStåndets Ledamöters vägnar And.
M. H. Rosbeck.
Uppläst hos Hoglofl. Ridd. och Ad. den 2 Juli.
Pr*st-Ståndet den 1 Vallöf], Borgare-Ståndet den 3 — Hederv.
Bonde - Ståndet den 2 — Vördsamt Memorial!
Sedan Kongl. Maj:t uti Nådig Skrifvelse af den 24 nasti.
Maj till Piksens JLöglofl.
Ständers gemensamma
Utlåtande öfverlemnat ej mindre den af Hedervärda Bonde-Ståndet vid 1809 och 1810 årens Piksdagar genom dess Talmän anmälte
Den i Juli. 75 anmälte underdåniga anhållan att, till vinnande af ömsesidiga fördelar bade för Kronan och Rentegifvare, Hö och Halm, när de utgöra Rentepersedlar, må elter en viss vigt få leve* renis, än äfven den af Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid 1809 och 1810 årens Riksdag på lika sätt gjorda underdåniga ansökning om en med Spannmålshandeln lika fri Victualie-handel, hvarjemte Kongl. Majit tillika i Nåder förklarat sig endast önska att veta, huruvida Riksens Ständer vore tillfredsställde med de förslag till vidtagande författningar i dessa ämnen , sorn Rikets Collegier uppgifvit och Rikets ärenders allmänna .Beredning med vissa jemkningar i underdånighet tillstyrkt; så har Allmänna Besvärs- och Oeconomi-Utskottet, sorn från samteliga Respectiva RiksStdnden fått berörde frågor till sig remitterade, ansett den sistnämnda, eller frågan om en fri Viktualiehandel, vara af sådan beskaffenhet, att den gemensamt roed ^Lagutskottet borde till handläggning företagas, i anledning hvaraf den ock uti dessa sammansatta Utskott i omförmälte ändamål förekommit; I sammanhang hvarmed Utskotten jemväl till pröfning företagit så väl de särskildta Memorial i samma ämne, som af Herr Grefve Uilliencrantz och Herr Pehr König blifvit till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ing tfn a och derifrån äro vordne till AIlmänhaåBesvftrs-och Oeconomie-Utskottet hänskutna , som ock det äfven från nämnde Riks-Stånd till Uag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten remitterade, af Herr Printzsköld aflemnade Memorial, till den del deraf, sorn det rörer, gjort förslag, att, utan 76 Den 2 Juli. hinder af Lagens förbud emot Landsköp, defana blifva tillåtet att fritt å Landet få upphandla Svensk Ull.
Af de handlingar, denna fråga rörande, hvilka, jemlikt hvad Kongl. Maj:t uii hogstberörde Nådiga Skrifvelse förordnat, blifvit från vederbörande Expedition af Kongl. Maj:ts Cantzli till Utskotten aflemnade, hafva Utskotten inhämtat, att efter det Kongl. Maj:t genom nådig remiss till Dess och Rikets CommerceCollegiurn öfver Ridderskapets och Adelns ofvannämde underdåniga ansökning, infordrat Collegii underdåniga Utlåtande, har detsamma den första Mars detta år blifvit afgifvet, hvaruti bland annat anföres, att Svenska Boskapsskötseln icke hittills är hvad den borde vara, hvar* igendm behof uppstått att årligen från Utländska Orter införskrifva ansenliga partier af sådana nödvändighetsvaror, som af boskapsafveln härflyta, och hvilka framför andra borde inom Riket kunna vara i tillräcklig mängd att tillgå:
Att detta synes påkalla nya författningar, hvarigenom allmänna omtankan blefve ligtad åt denna vanvårdade del af Kikshushållningen: att en mångårig erfarenhet lemnat den säkra öfvertygelse, att Sveriges ökade spannmåls-production hufvudsakligen borde tillskrifvas denna lemnade fria tillåtelsen, att hvar sorn helst föryttra denna vara, hvarvid dock grundade anledningar skulle sig förete till den farhåga, att
Landtbrukaren gynnad af en sådan fri afsättning på sin Spannmål , utsträckt Sädes-culturen på Angskötselns bekostnad: att ehuru Boskapsskötseln vore Åkerbrukets säkra grundval, samt emellan bäg^ Dm a Juli' 77 ge dessa Tore ett så nära förhållande , att den ena af dem ej kunde äga varaktigt bestånd utan den andra, skulle dock sådant långsamt verka till Boskaps-afvelns utvidgande, så länge afsatt, ningen af Kreatur och de Victualie-varor, som från Ladugården erhållas, vore för Landtmannen försvårad, hvaraf följde, att de författningar blef* vo nyttiga, som främjade en ökad production, genom det
Landtmannen i eke saknade det lockande föremålet af vinst, som kunde agga honom till idoghet i hans mödosamma yrke, och att deremot en nekad afsättnings-frihet skulle betaga honom hog för den näring, hvars drifvande till all möjlig högd önskas; på grund af hvilket allt, Collegium i underdånighet hemställt följande: 1:0
Att en hvar pä landet bosatt, som utan att bero af andra, äger lagligt skydd och försvar, äfven de bland Städernas innevånare, hvilka, med behörigt tillstånd idka handel, skola äga frihet att antingen sjelfve eller genom personer, som äro i deras tjenst antagne och hos dem skattskrifne, få på Landet och i Städerna, både under och emellan Marknaderna, upphandla lefvande Slagtkreatur, victualie-varor och andra Landtmanna-producter, såsom smör, ost, saltadt, torrkadt eller rökt kött och fläsk, saltade och torra fisk-varor, humla, talg, rå hudar och skinn, horn, ull, honung och vax, samt sådana ,varor till hvad Ort som helst inom Riket transportera, för att der upplägga eller i partie föryttra, utan att några deremot nu gällande förbud skola i vägen ligga, och må de Landtman, kvilka, enligt hvad förrberördt är, äga att ingå 73
Den i Juli. uti utöfning af en slik handel, afven vara obetaget att emot Landtmanna-producter och Hemmans~afkastningar dylika varor och Slagtkreatur sig tillbyta. 2:0
Att minuthandeln’ med varor af om« förmäite beskaffenhet må idkas på Landet endast af Landtman, och i Stad ej af andra, an dem, som i egenskap af minut-handlare liga att sådana varor derstädes föryttra, och bör, då slika artiklar antingen införas af Landtman till afsalu i Städerna, eller af handlande till salu hållas i annan Stad, än der han sjelf är bosatt, dervid iakttagas hvad genom Kongl. Brefvet den Ii Maj i7go och Commerce-Cöllegii till följe deraf under den 31 i samma månad utfärdade Kungörelse är förordnadt. 3:0
Att likasom Likets Invånare utan undantag ar genom Kongl. Brefvet den 15 Juli 1803 och Loliegii derå grundade Kungörelse af den 1 Augusti samma år tillåtet, att sjelfve eller genom Commisionnairer i Staden upphandla sina egna förnödenheter af Victualie-varor, sorn af Allmogen dit införas, skall det jemväl vara Städernes och Landets Invånare i allmänhet fritt, att hvar som helst på Landet, så val emellan sorn under Marknaderna, för egna hushåll uppköpa dylika varor och slagtkreatur. 4:0
Att de af Städernes Invånare, äfvensom Landtman, hvilka antingen i handels-afsigt, i följe af hvad här ofvan är föreslaget, eller ock endast för egna behof, å Landet upphandla lefvande slagtkreatur, Victualie - varor eller andra ifrågavarande Landtmanna - produc tery - Den 2 Juli. 79 ter, äga, i afseende pä skyldigheten att för dylika resor vara försedde ined vederbörliga pass, att ställa sig till efterrättelse hvad genom Kongl. Majus Nådiga Förordning den .14 Augusti 1812 är härom i allmänhet förordnadt, varandes en hvar af Rikets Invånare, som äger frihet att idka en, under ofvan föreskrifna villkor sålunda medgifven handel, underkastad det ansvar, att, utom böter efter Lag, hafva förverkat en slik rättighet, om den af honom eller hans ombud skulle till obilliga handelsföretag missbrukas; och 5:0
Att vid de tider, då utförsel till utrikes orter af slagt-kreatur och victualie-varor är i allmänhet tillåten, må en sådan export, emot stadgade tull-afgifter, få från Rikets Stapel-Städers hamnar verkställas af alla dem, som, likmätigt första punkten , äro till inrikes handel ined dylika producter berättigade; kommande, i anseende till importen af dessa varor, att förhållas i enlighet med hvad derom genom allmänna Författningar redan är eiler framdeles kan blifva stadgadt.
Ifrån detta beslut hafva dock , enligt hvad Utskotten af det vidfogade Utdrag af Collegii Proiocoll erfarit, någre Collegii Ledamöter i så måtto varit skiljaktige, att de inskränkt rättigheten till den fria victualie-handelns idkande endast till verkliga Jordbrukare å landet , och således ansett den icke kunna få begagnas af sådana , som, utan att äga eller idka jordbruk, vilja å landsbygden sig nedsätta, endast i föremål att drifva, besagde handel ,* samt att friheten - 8o Den 2 Juli. heten an mindre borde derhän utsträckas , att kringfarande Kopsvenner ma tillätas gora gärdfari-upphandling af i fråga stäida varor och dem sedermera frän den ena Provinsen till den andra affora och försälja, men att likväl de tili victualie-handel berättigade Borgare i Städerna må äga öppet a 11 sjelfve eller genom utsände Handelsbetjente af Landtmannen betinga och uppköpa victualie-varor, samt dem till den Stad , der de sin handel idka, införa eller låta insända ; hvarförutan desse Ledamöter icke ingått uti förordnandet, angående skyldigheten af passtagande vid handels utöfning.
Vidare hafva ock af det Protocoll, hvilket uti Rikets allmänna ärendets Beredning, vid det detta ärende der förevarit , blifvit den 15 sist vikne April hållet, Utskotten funnit, att allmänna Beredningen i underdånighet tillstyrkt Nådigt bifall till CornmerceCollegii omförmälte underdåniga förslag, endast med den nödig ansedda ' jemkning, att derifrån borde utgå hvad i 4:de punkten är Stadgadt, i afseende på skyldigheten att vara med pass försedd, helst författningarne om passtagande egentligen icke hafva gemenskap med victualie-handeln och, med eller thy förutan i den mån de kunna tillämpas , förblefvo gällande; äfvensom Allmänna Beredningen, rörande livad uti femte punkten om victualie-varors export är föreslagit, att de endast skulle från Rikets Stapel-Städer kunna utföras, ansett, att Ridder, skåpets och Adelns i Privilegierna förvarade rätt, att sia* egendoms-producter sj<?lfve få utfara - Den 2 Juli. fora borde, ■till förekommande af missförstånd, yid detta tillfälle åberopa.
Detta allt hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och sorn, med afseende ä den betydliga nvtta för allmänna Uikshushållnlngen , frihet uti vktualie-hande.ln samt en .Landtbrukaren derigenom beredd lätt afsättning af sina productioner ostridigt, medföi;, Utskotten, ansett, att de stadganden, hvilka Cominerce-Gollegium i detta ämne hos Kongl.
Majit, i underdånighet föreslagit, skola fullkorn lige#/leda till det ändamål, som , genom berörde »handelsfrihet och med upphäfvande a* de derå nu lagda band, sökes ; alltså hafva Utskotten funnit
Sig icke äga anledning att föreslå något annat tillägg uti berörde stadganden, än att ej mindre fogel och annat vildt, än äfven sill, såsom ett fiskslag . hvilket ej allmänt i Rikets skärgårdar-fångas, må särskildt ibland*de varor , till hvilka den fria handels-rättighetert sig sträcker, varda upptagne: äfvensom Utskotten ej eller anse skäl tillstyrka annan ändring i det uppgjorda förslaget, än att, i likhet med hvad Rikets allmänna ärenders Beredning sig i underdånighet yttrat, den del af fjerde punkten, som rörer skyldigheten fördem, hvilka till uppköp af victualie-varor eller deras transporterande från den ena orten till en annan, företaga resor, att dervid vara med pass fiirsedde, - synes kunna i den författning, som i ämnet varder utfärdad , utgå, helst utan sammanhang med berörda händel, nödige föreskrifter i detta afseende förut äro meddelte; men Utskotten tro sig dock tillika böra hemställa, det Riksons HöglofL 5 Bandet, 11. 12.
Stan - 91 Dm a Juli.
Ständer ville hos Kongl. Majit i -underdånighet framföra deras Önskan, att ifrågavarande till det allmännas väl i märklig män bidragande åtgärder må så fort möjligt blifver komma i verksamhet.
Genom detta således afgifna utlåtande anse ock Utskotten de, på sätt ofvannämndt är, af Herr Grefve Liljencrantz, Herrar König och Printzsköld gjorde motioner vara besvarade.
Stockholm den lS * »ani 1815.
Riddersk. och Adelns Ledamöters vägnar H. F. Strömfelt. A.
På Högvördiga Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Joli.
På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Petter Jernström.
Dm a Juli* *3 Uppläst lios Högloft, Ridd. octi Åd. den i Juli* 1 Hogvörd.
Prest-Ståndet den 2 _ Vallöf!. Borgare-Ståndet den J „ Hederv.
Bonde - Ståndet den 2 _ Vördsamt Memorial!
Bidderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde Ståndet har det af Uag-Ut* skottet den 12 sistlidne Maj afgifna Betänkande , angående utfärdande af taxa å lösen för de från Konungens Högsta Domstol och CantzliExpeditioner utgående Domar och Besolutioner samt berörde lösens nnteknande å dessa handlingar , blifvit pä grund af deremot gjorda anmärkningar till Utskottet återremitteradt.
Utskottet, som i anledning deraf tagit be*' rörde anmarkningaT i öfvervägande, har funnit dem åsyfta det tillägg uti hvad Utskottet i förenämnde Betänkande föreslagit , att alla föregående afgifter innan Domen eller Besolutionen från Konungens Högsta Domstol erhålles , såsom Deductions-afgiften och Kallelse-penningar, äfven må till deras belopp å handlingen anteknas.
Enär, hvad beträffar