Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
"Sius förra Beslut, borde äf Fullmäktige i Riksgäldskontoret, genom Stats-Obligätioner, anskaffas, enär, "enligt iBak års Stats-reglering, utgifter! ej kundean”visas på StatsVerkets Inkomster, såsom för andra "oundvikliga och angelägna behof erfordcrlige, så skalf "Utskottet, då den definitiva Stats-regleringen hunnit "fullbordas, Uppgifva dert tillgång, sörö för ändamålets "vinnande kan för efin nas.
Igenom Utskottets sedermera aflåtne och af R, fl, Stil' jemväl bifallne Memorial (Nio 335 p. 97) är väl ett Creditiv för ifrågavarande behof på EigisContoirefanvisadt; men som, eller livad Utskottet eifarit, un - Betänkanden, N:o 4<i8. 483 dcrd.
M:t redan afgått, i fullkomlig öfverensstämmelse med Utskottets först afgifne Utlåtande N.‘o g, och således icke blifvit i underdthet anmäldt, hvarifrån medlen skola tagas, så har Utskottet ansett sig böra hemställa, örn icke ytterligare underd. skrifvelse må till K.
M:t ufgifvas med underrättelse, att de ifrågavarande medlen i R:g:sContoiret utbeko,mmas.
Den 16 Februari i83o.
Stats-Utsk ottets Betänk., !N:o 409. 4^2 N:o 409.
Förstärkta StatsUtskottets Memorial, angående den Allmänna Bevillningens fördelning.
Efter erhållen del af de respective RiksStåndens den 17 och 18 i denna månad meddelade Beslut, ang:de de af R.
H. St:rs Bevillningsutskott uti Memorial N:o 70 föreslagne VoteringsPropositioner, rörande Allmänna Bevillningens fördelning; har Förstärkta StatsUtskottet denna dag i föreskrifven ordning, öfver samma Propositioner anställt omröstning sålunda, nemi.: l:a Voteringen.
Den, som bifaller BevillningsTJtskottets, afllöglofl. Ridd. o. Adeln , Ilögv.
PresteStåndet samt Hederv.
BondeStåndet godkände Förslag, att minimi-afgiften af Bevillning för Mäklare och SkeppsClarerare i Stockholm och Götheborg skall utsättas till 3o R:dr, röstar J a.
Nej; kommer minimi-afgiften för nämnde personer att, enligt Vällofl.
BorgareStåndets beslut, bestämmas till 20 R:dr.
Efter Voteringssedlarnes öppnande, hafva befunnits 90 Ja och 29 Nej.
Ja vunnit, skall minimi-afgiften af Bevillning för Mäklare och SkeppsClarerare i Slockholm och Götheborg utsättas till 3o R:dr B:co. S B. 33 486 Stats^UtskoHets 2:dra Voteringen.
Den som, i enlighet med BevillningsUtskottets af Höglofl.
Ridd. och Adeln, Högv.
BondeStåndet godkände Beslut, vill, att i 14 §- af BevillningsFörordningen skall införas ett senare Moment af följande lydelse: ”För Handlande eller Handtverkare, hvilka i och för rörelsen begagna Handelsbetjente, Gesäll, Lärling eller Arbetare, må någon nedsättning under minimi-beloppet icke äga rum.
Dock undantages härifrån Enka efter Handlande eller Handtverkare, som varit taxerad under minimi-afgift, hvilken Enka må i och för rörelsen begagna en Handelsbetjent, Gesäll, Lärling eller Arbetare och likväl, efter Taxeringsmännens pröfning, påföras bevillning under minimi-afgiften,” röstar Ja.
Nej; kommer berörde tillägg i enlighet med V.
BorgareSlåndets
Beslut att i Författningen icke intagas.
Denna Votering utföll med 80
Ja och 3g Nej.
Ja vunnit, kommer att i i4 §• af BevillningsFörordningen införas ett senare Moment af följande lydelse: ”För Handlande eller Handtverkare, hvilka i och för rörelsen begagna Handelsbetjente, Gesäll, Lärling eller Arbetare, må någon nedsättning under minimi-beloppet icke äga rum.
Dock undantages härifrån Enka efter Handlande eller Handtverkare, som varit taxerad under minimi-afgift, hvilken En - Betänkanden, N:o 409.
4^7 la må, i och för rörelsen begagna En Handelsbejtent, Gesäll, Lärling eller Arbetare och likväl, efter Taxeringsmännens pröfning påföras Bevillning under minimi-afgiften.
” 3.-eije Voteringen.
Den, sorn bifaller Bevillningsutskottets, utaf Höglofl.
BondeStåndet antagne Förslag: att Krögare, Krögerskor och de, som hålla Likör-kammare, Spiscjvarters- och Värdshusidkare, samt Tracteurer, oberaknadt Bevillning för Bränvinsminutering, då den tillätes, skola betala i Stockholm och Götheborg minst 10
R:dr och i de öfrige Städerne, minst 6 R:dr 32 sk.; att det skall åligga dem, som till sådan Näring meddelar Tillståndsbref, att, genom antagande borgen, försäkra Kronan om afgiftens utgörande; att alla Krögare, Krögerskor, Spisqvarters- och Värdshusidkare, hvilka hafva en bättre och förmånligare rörelse, än de minst taxerade Krögarne, skola taxeras till 5 för
Hundradet af den inkomst de anses hafva af rörelsen; att denna afgift skall erläggas afven af hvar och en annan, som med behörigt tillstånd försäljer bränvin samt att sådane personer skola taxeras särskildt, oan« sedt de utgöra bevillning för borgerlig rörelse, röstar Ja.
Nej; komma enligt Vällofl.
BorgareStåndets beslut, föreskriflerne härom uti 182a års BevillningsStndga i stället att bibehållas. 488 Stats-Utskottets Dessa Propositioner hafva besvarats med g3 Ja, och 26 Nej.
Och sorn Ja vunnit, är beslutadt, att Krögare, Krögerskor och de som hålla Likör-kammare, Spisqvarters-och Värdshusidkare samt Tracteurer, oberäknadt Bevillning för bränvinsminutering, då den tillätes, skola betala i Stockholm och Götheborg minst io R:dr och i de öfrige Städerne minst 6
R:dr 32 sk.; att det skall åligga dem, som till sådan Näring meddelar tillståndsbref att, genom antagande borgen, försäkra Kronan om afgiftens utgörande; att alla Krögare, Krögerskor, Spisqvarters- och Värdshusidkare, hvilka hafva en bättre och förmånligare rörelse, än de minst taxerade Krögarne, skola taxeras till 5 för Hundrade! af den inkomst de anses hafva af rörelsen; att denna afgift skall erläggas äfven af hvar och en annan, som med behörigt tillstånd försäljer bränvin samt att sådane personer skola taxeras särskildt, oansedt de utgöra Bevillning för borgerlig rörelse. 4-dc Voteringen.
Den som vill att Mästare, Packare, Vindragare, Lin-, Hamp-, Tjäru- och Brädvräkare, Packhus- och Vågkarlar, skola, jemlikt BevillningsUtskottets, af Höglo!].
PrästeStåndet och He~ derv.
BondeStåndet bifallne Förslag, taxeras i 2:ne Glassér, nemligen den itsta till 4 Rsdr och den 2:dra till 2 R:dr, röstar Ja.
Den det ej vill, röstar Nej. Betänkande n, N:o 409. 48g Vinner Nej; skola ofvannämnde Personer, jemlikt Vällofl.
BorgareStåndets beslut, taxeras lika nied Arbetskarlar i Städerne, Efter Voteringens slut, hafva befunnits 80
Ja och 3g Neji i följd hvaraf och då Ja vunnit, Mätare, Packare, Vindragare., Lin-, Hamp-, Tjäru- och Brädvräkare, Packhus- och Vågkarlar skola taxeras i 2:ne Classer, nemligen den i:sta till 4 h-ldr och den a:dra till 2 R:dr.
S.-te Voteringen.
Den sora bifaller BevillningsUtskottets, af Högh Ridd. och Adeln, Högvörd.
PrästeStundet och Vällofl.
BorgareStårdet godkände Förslag, att Åkare i Stockholm och Götheborg, som icke äro Borgare, skola taxeras i 5 Classer, nämligen: itsta Classen 20 R:dr 2:dra D:o i5 3:dje D:o 10 n 4-de D:o 5 » 5: te D:o 3 )• röstar Ja.
Nej; kommer, jemlikt Hederv.
BondeStåndets beslut, ofvannämnde 5:te Class af 3 R.:dr att uti författningen icke intagas.
Voteringen har utfallit med 67 Ja och 02 Neji hvadan och då Ja vunnit, det är beslutadt, att Åkare 490 Stats*Utskottets i Stockholm och Götheborg, som icke äro Borgare, skola taxeras i 5 Classer nemi.: *:sta Classen till 20 R:dr a:dra D:o — i5 „ 3:dje D:o — 10 „ 4>de D:o — 5 „ och 5:te D:o — 3 „ 6:te Voteringen.
Den, som, i enlighet med BevillningsUtskottets af Högh Ridd. och Adeln , Väll.
BondeStånden, godkände Förslag, vill, att FastighetsBevillningen, hädanefter, sorn hittills, skall utgöras med 2.
R:dr för hvarje iooo:de R:dr af det uppskattade värdet, röstar Ja.
Nej; skall, jemlikt Högv.
PrästeStåndets beelut, denna afgift utgå med 2 R:dr 4 sk. för hvarje rooorde R:dr af det uppskattade värdet.
Omröstningen har utfallit med 93 Ja och i5 Nej i hvarjemte en sedel, såsom dubbel, blifvit casserad.—
Och som Ja alltså vunnit, skall FastighetsBevillninge» hädanefter, som hittills, utgöras med 2 R:dr för hvarje ioootde R:dr af det uppskattade värdet. j.-dc Voteringen.
Den, som vilt att 20 §. i nya BevillningsFörordningen skall erhålla följande lydelse: ”Då ali annan i Riket hefintelig, Rotering underkastad, Jord af Krono-, Skatte- och Frälse-natur, enligt Rikets Ständers Betänkanden, N:o 4°9- 491 beslut, boide vara till Kneckte- och BAtsroanshållet indelad, inen Hemman och Hemmansdelar eller Jord Jikväl gifvas, sorn ännu ej kommit att vidkännas ett sådant onus, utan att något motsvarande dem ålngdt är, skola desse, utan afseende derpå antingen de tillhöra Land eller Stad> för en sådan Rotefrihet så länge de den åtujuta, årligen betala Tolf R:dr för belt Hemman och i lika förhållande för mindre delar eller Jordlotter <Stc. (se Förslaget till Författningen), röstar Ja.
Nej; skola, efter BorgareStandets beslut, orden "utan afseende derpå j antingen de tillhöra Land eller Stadf uteslutas, men §. för öfrigt till den föreslagne ordalydelsen bibehållas. Voteringen har utfallit med 86 Ja och S3 Nef Och när Ja vunnit, så kommer 25§.inya BevillningsFörordningen att erhålla följande lydelse:
"Då all annan i Riket hefintelig, Rotering underkastad, Jord af Krono-, Skatte- och Frälse-natur, enligt Rikets Ständers beslut, borde vara till Kneckte- och Råtsmansliållet indelad, men Hemman-och Hemmansdelar eller Jord likväl gifvas, sorn ännu ej kommit att vidkännas ett sådant onus, utan att något motsvarande dem alagdt är, skola desse, utan afseende derpå , antingen de tillhöra Land eller Stad, för en sådan rotefrihet, så länge de den åtnjuta, årligen betala Tolf R:dr för belt Hemman och i lika förhållande för mindre delar eller Jordlotter &c. (SeredactioneniFörfatln.-Försiaget). 492 Stats -U tskottets 8:cle Voteringen.
Den som bifaller BevillningsUtslottets af Hög lod.
Preste- samt Hederv.
BondeStånden, antagne Förslag att ”Spannemåls-handlande, som icke äro Jordägare, Arrendatorer eller brukare af Hemman på Landet, taxeras efter deras rörelse, lika med Städernes Handlande, röstar Ja.
Nej; kommer, enligt Vällofl.
BorgareSlåndels beslut, i BevillningsFörordningen att i stallet intagas ett stadgande af följande lydelse; Spanncmälshandlande böra för deras särskildta Handelsrörelse beskattas ehvad den idkas pä Land eller i Stad i följd hvaraf^ Bevillning ; enligt denna Art.; bör erfåggas äfven för sadan Spanncmälshandel; som af Jordbrukaren drifves och bevisligen Öfver stiger beloppet af dennes egna produetion eller egna behof.
Dessa Propositioner hafva besvarats med 85 Ja och 33 Nej; hvarjemte en sedel måst casseras; och då Ja vunnit, är bifallet, att "Spannemålshandlande, som icke äro Jordägare, Arrendatorer eller Brukare af Hemman på Landet, taxeras efter deras rörelse lika med Städernes Handlande. g.ile Vateringen.
Den som antager BevillningsUtskottets af Hederv.
BondeStåndet godkände Förslag att det Bevillnings-afdrag lör utlånte Penningar, soia Låntagare är berat - TSetänkanden, N:o 4°g.
4g5 tigad att af Långifvare återfå, skall stadgas till Fem procent af Räntan för alla utlånta Capitaler, utan afseende derpå om de äro intecknade eller icke, så framt nemligen Räntan är till mer än Feni för hundrade bestämd, röstar Ja.
Nej; kommer detta Ränte-afdrag, enligt de 3:ne öfrige resp.
RiksStåndens beslut, att hädanefter, som hittills, utgöras med a R:dr af hvarje iooo:de R:drs éapital och i förhållande dertill, för mindre Lån, som i fast Egendom intecknadt, är, men med 5 procent af Räntan för de Capitaler, hvilka icke emot en sådan säkerhet blifvit utlånte, under villkor i bägge dessa fall, att Räntan till mer än 5 procent är bestämd.
Denna Votering har utfallit med 68 Ja och 5o Nej, samt en dubbel sedel blifvit casserad.
Och som Ja vunnit, är stadgadt, att det Bevillnings-afdrag, för utlånta Penningar, som Låntagare är berättigad att af Långifvare återfå, skall bestämmas till 5 procent af Räntan för alla utlånta capitaler utan afseende derpå om dc äro intecknade eller icke, så framt nemligen * Räntan är till mer än 5 för Hundrade utsatt.
Hvilket allt Förstärkta StatsUtskottct härmed skolat bos R.
Den 2i Februarii i83o.
Stats-U tskottets N:o 410.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss af Utskottess Betänkande N.‘o 38a, ang:de lättad utväg lill Låne-bidrag åt Fastighetsägare.
G enom Utdrag af Högloft. Ridd. och Adelns Protocoll den urte innevarande månad har Utskottet nndfått del af de anmärkningar, som inom bemälte Riksstånd blifvit vid ofvanberörde betänkande af flere Ledamöter gjorda; likväl och som, enligt Ilögv.
Pr asteStåndetsj Vällofl.
BorgareStandets och Idederv.
BondeStåndets samma dag fattade beslut, berörde Betänkande blifvit af dem bifallit oeh frågan af 3.
Stånd således afgjord är; alltså har, till följd af6g.§.
RegeringiForinen, Utskottet ansett sig dermed ej kunna någon vidare befattning taga.
Ibland ofvannämnda anmärkningar förekomma äfven omständigheter, hvilka kunna hänföras under de i Utskottets Utlåtanden Nto 383 och 384 omförmäldta ämnen; oeh får Utskottet i anledning deraf vördsam! anmäla, att desse omständigheter skola vid pröfninge» af de emot sistnämnde Utlåtanden inom 3 RiksSiånd gjorde serskildte anmärkningar tagas under öfvervägande och besvaras.
Den 23 Februarii i83o* Betänkanden, N:is 4io, 495 N:o 411.
Memorial, i anledning af skiljaktiga Beslut inom RiksStånden i fråga om den af Marstrands
Enligt från RiksStånden ankomne ProtocollsUtdrag af den 10, 11 och i5 innevarande månad, hafva, i anledning af Utskottets Utlåtande N:o 385 i ofvanberörde ämne, de beslut blifvit af RiksStånden fattade: att Ridd. och Adeln bifallit Utskottets hemställan: ”det R.
St:r måtte af RiksgäldsContoirets medel anslå omkring en fjerdedel af Stadens förmenta fordran eller en Summa af gooo
R:dr, att förskottsvis utbetalas ■i afräkning å den ersättning, som, efter skeende utredning, kan varda Staden tillerkänd, och af kommande St:r anslagen.” Hvaremot BondeStandet denna hemställan afslagit, samt åter PrästeStändet deruti gjort den ändring, ”att Nio Tusende Riksdaler Banco borde beviljas Staden Marstrand såsom ersättning, i ett för allt, för dess förmenta ifrågavarande fordran:” och BorgareStändct likaledes, såsom ersättning för den från utgjord inqvartering härledde fordran hos Staten, tillaggt Staden Marstrand en summa af gooo R:dr B:co, af RiksgäldsContoirets medel, varigenom Marstrand skulle anses vara för omförmäldte anspråk till fullo godtgjord. 4g6 Stats-Utskottets
Vid detta förhållande och som 3:ne RiksStånd ansett Staden Marstrand vara till ersättning berättigad, ehuru Ridd. och Adeln varit af olika mening med Preste- och BorgareStånden, i afseende på totalbeloppet af densamma; alltså anser Utskottet sig böra inbjuda Ridd. och Adeln, att de 2:ne nyssbemälde RiksStåndens beslut i detta ämne biträda, då genom 3:ne Stånds beslut frågan afgjord blifver; men skulle Ridd. och Adeln icke finna godt att denna inbjudning antaga; då anser Utskottet saken böra till afgörande af Förtäckt Statsutskott liänskjutas, i hvilket afseende till bifall framställes följande Voteringsproposition : ”Den, som bifaller att af RiksgäldsContoii ets medel anslås omkring Jjtdel af Staden Marstrands förmenta fordran eller en Summa af 9000
R:dr, att förskottsvis utbetalas i afräkning å den ersättning, som, efter skeende utredning, kan varda Staden tillerkänd och af kommande St:r anslagen; röstar Ja.
Nej; kommer Staden Marstrand att af RiksgäldsGontoirets medel utbekomma såsom ersättning för sin från utgjord inqvartering härledde fordran hos Staten, en Summa af 9000 R:drB:co, hvarigenom
Marstrand skall anses vara för omförmäldte anspråk till fullo godtgjord.
Den 24 Februarii i83o.
Betänkanden, N:o 4*2. 497 N:o 412.
Utlåtande öfver ExpeditionsUtskottets Memorial N:o 35o, ang:de en underd. skrifvelse om. verkställd granskning af Lazaretts- och Curlius-räkenskaperne.
Uti detta Memorial, som från samtlige RiksStånden blifvit till Utskottet remitteradt, har ExpeditionsUtskottet anfört huruledes i öfverensstämmelse med Statsutskottets af R.
Sttr bifallne Betänkande N:o 296, ang:de verkställd granskning af Lazaretts-och Curhusräkcnskaperne för år 1826, ExpeditionsUtskottet afgifvit
Nto 245 till underd. skrifvelse, och hvilket förslag icke allenast blifvit af samtl.
RiksStånden godkändt, utan ock underd. skrifvelse i ämnet till K. M:t med H. Ex.
Hr Grefvens och LandtMarskalkens samt de öfrige RiksStåndens Hrr Talmäns underskrifter forsed t.
Men då före afsändningen af denna underd. skrifvelse, befunnits, att den af Utskottet i dess ofvanberörde Betänkande gifna och i den underd. skrifvelsen följda uppgift, -att total-beloppet af räntan å ett deri omnämndt, uti Hufvudböckerne balanceradt SkuldCapital 11,533 R:dr 16 sk., hvilken ränta utgör 692 R:dr om året, skall från år i8o4till 1827, utgöra ig,5i5 R:dr 36 sk. 11 r:st., icke möjligen kan vara med verkliga förhållandet instämmande; så, och på det R.
Sttr icke måtte hos K.
M:t göra en deremot stridande anmälan, har ExpeditionsUtskottet ansett sig böra R.
Sttr underställa, huruvida icke till rättel - 4g8 Stats-Utskottets se i berörde afseende frågan må till StatsUtskottet öfverlemnas, och sedan sådan rättelse blifvit vunnen, underd. skrifvelse, med iakttagande deraf, till K. RI:t expedieras.
Utskottet får, i anledning häraf, förklara, att ehuru Utskottets yttrande (sid. 4^4)» hvarifrån anledningen till anmärkningen blifvit hemtad, innehåller, att, enligt hvad en kort anteckning uti de till Utskottet öfverlemnade Hufvudböcker för åren 1824, 1825 och 1826 föranlederj ränta till ett oförändradt belopp af 692 R:dr, å Fondens skuld under rubrik:
Konungens EnsaksBötesMedelj blifvit alltifrån år 1804 hvarje år påförd, detta yttrande likväl icke bordt kunna föranleda till den slutsats, att Utskottet uppgifvit, det någon ränta från år i8o3 icke är vorden utbalancerad, — så mycket mindre, som genom det nyttjade ordet föranleda, är vordet antydt, det Utskottet icke ingått uti någon undersökning om förhållandet med räntepåföringen uti äldre årens räkenskaper, och hvilket Utskottet ansett vara olämpligt, då det till år 1825 iubalancerade räntebeloppet blifvit, genom föregångne Revisioner, till riktigheten controlleradt.
— Enligt den af vederbörande nu mera Utskottet meddelade uppgift, är uti 1804 års
Hufvudbok inbalancerad ränta lill ett belopp af 429t Rtdr 36 sk. ii r:st., och hvilket, tillagdt den ifrån samma års början och till 1826 års slut upplupne och påförde ränta efter 692 R:dr om året, eller tillsammans för dessa åren i5,23i4 Rtdr* alltså utgör den uti Berättelsen uppgifne, till år 1827 utbalancerade räntesumraa af ig,5t5 R:dr 36 sk. u r:st.
Betänkanden, 3V:is 4,a» 4*3- 499 För öfrigt får "Utskottet tillägga, att afsigten med den af Utskottet tillstyrkta undersökning icke kunnat vara, att få skulden till beloppet utredd, enär detta genom Revisionerne var tillförlitligen controlleradt, utan endast att utrönas måtte, huruvida sjelfva Skulden vore af sådan beskaffenhet, att den antingen bör betalas eller afskrifvas; hvadan, i Utskottets omdöme, till grund för den underd. skrifvelsen, i afseende på skuld-beloppet, endast skulle kunna anmälas hvad sorn, enligt Utskottets Berättelse, utbalanceras till år j827 serskildt i capital och serskildt i ränta.
Den 24 Febr. i83o.
Vid Uti.
N:o 38a sidan XVI a:a raden nedifrån står: hafva instämt Hr Riben, C. W., läs:
Hrr Gyllenhaal, L. II,, Riben, C. IV, etc.
N:o 4°7 sidan 479 5:te raden nedifrån står: §årsvis skall vara mänadsvis; samt 2:dra raden nedifrån slår: varande läs svarande.
Betänkanden, N:o 4*3.
5oi N:o 413.
Utlåtande öfver Hr Rosenblads, Bernh., motion innefattande förslag till bestämmande af tiden och sättet för invexlingcn och upphörandet af R:gsContoirets Creditsedlar.
(R:ga-A.) JMedelst ProtocolIsUtdrag af den 20 sist!.
November, har berörde motion blifvit från H. R. o. A. tillika med de deraf föranledde yttranden, till Utskottet remitterad, och hvilken motion lyder som följer:
Med afseende derpå: att sedan Banken iklädt sig ansvarigheten för alla af R:gsGontoiret utgifne CreditSedlar, all skillnad emellan desse och Bancosedlar upphört; att 2:ne slags pappersmynt af alldeles lika art är Öfverflödigt; att endast kostnaden för B.:gsContoirets Sedel-till verkning, utom aflöning för Cassörer m. fl., går årligen till g,5oo å i5,5oo B.:dr; att den större lätthet allmänheten ägt för vexling i RrgsGontoirets Cassör, äfvensom den större beqvämlighet
Piiksgäldssedlarne för rörelsen erbjudit, upphöra, om B.. St:r antaga BancoUtskottets förslag om Transporträkningens upphörande, samt förenkladt Kassaförings- och Vexlingssätt i Banken; att den mindre säkerhet de nu varande BäksgaldsSedlarne erbjuda mot efterapning och förfalskning än 5 B. 34 —.. . ■ J 5 oi Stats-Utskottet* de nya Sedlar, BancoUtskottet föreslår R.
St:r, att af Banken utgifvas, fordrar att genom samma RiksgäldsSedlars upphörande, att såsom mynt i Riket erkännas, åtminstone för en framtid förekomma all verkan af å dem försökt förfalskning eller efterapning ; att deremot å en annan sida närvarande Innehafvares rätt fordrar, att, ehvad anstallt som för RtgsSedlarnes indragning kan pröfvas nödig, Innehafvarne lemnäs tillräcklig tid att göra sin rätt gällande; att, med ledning af Allmänna Lagens stadgande, i afseende på kraf för skuldfordringar i allmänhet 10 års prescriptionstid tyckes härvid förena både det allmänna och enskildta interesse^ fordringar; så får jag vördsamt föreslå: 1:0 att med Mars månads utgång år i83o all vidare tillverkning af RtgsContoirets GreditSedlar, eller af de så kallade RtgsSedlarne må upphöra; 2:0 alt i R:gsContoirets
Cassör utvexling af befintelige förråder af dessa Sedlar må fortfara till sex veckor efter den dag, då Banken börjat utgifva sina nu föreslagne nya Sedlar; 3:o att sedan utvexlingen af RtgsSedlarne upphört, Fullmäktige uppdragas, att hos K.
M:t i underdthet anhålla om utfärdande af en Allmän Kungörelse, bestämmande en prescriptionstid afTio (io) år från Kungörelsens datum, inom hvars förlopp alla af RtgsCoutoiret utgifne CreditSedlar böra derstädes till inlösen vara uppviste, vid vite att eljest förklaras förlustige af all inlösningsrättj börande den - Betänkan den, N:o 413- 5o3 na kungörelse under prescriptionstiden minst en gång om året ifrån Predikstolarne uppläsas och i officiella tidningen införas; 4:o att till prescriptionslidens slut med dessa Sedlars inlösen förfäres såsom hittills.
Detta Hr Rosenblads förslag är i mer eller mindre måtto vordet motsagdt af andre talare.
Hr Friherre Boye, Ludv., har ansett förslagets antagande skola medföra de skadligaste följder. —- Allmänheten har blifvit vand vid räkningen i RigsSedlar; och indragningen af dessa Sedlar skulle, i Hr Frihérrens tänka, höja alla priser till Banco, och dymedelst göra RörelseCapitalet jämnt 5o procent svagare.
Äf Hr Lefrén, Johan Pehr, är yttradt, att om värdet af En Riksdaler RrgsSedlar skulle blifva enhet för Landets hya MyntSyste'me, så blefve det vid nästa Riksdag tillfälle att öfverlägga om Hr Rosenblads motion.
Men då realisationen ännu icke kommit i gång, har Hr Lefre'n ansett det vara nyttigt, att RtgsSediärne, såsom hittills, cursera, dock att inga nya sedlar varda slagne.
Hr Tham, Wolrath, har satt i fråga, huruvida det vore för tidigt, att besluta hvad som med nödigt tålamod i framtiden följer af sig sjelft.
Om realisationen går för sig och Specieroynt kommer i rörelsen, skall det efter hand uttränga småsedlarné, och RrgsSedlarne af sig sjelfve försvinna: under tiden skall man vänja sig vid jemförelsen i värdet af R:gsSedlarne emot Speciemyntet, likasom nu af dessa Sedlar emot BancoSedlarne.
Först då när*, man blir vand vid denna jemförelse skulle
Hr 5o4 Stats-Utskottets
Tham vilja instämma med Motionairen; men innan Silfver kommit i omlopp, hade han ansett det ifrågavarande förslaget icke böra verkställas.
Detta, tillika med hvad i öfrigt under discussionen blifvit yttradt, har Utskottet tagit under noggrannt öfvervägande.
De af Hr Friherre Boye framställde åsigter kan Utskottet icke dela.
Af erfarenheten känner man, att alltsedan år i8o3, då värdet af RrgsSedlarne emot Bancomyntet stadgades, både köpslut och andra penninge-afhandlingar, fastän uppgjorda i RtgsSedlar, blifvit med Bancomynt liqviderade; och att Allmänheten nu mera förstår så lätt, att uträkna skillnaden i värdet af Bancomyntet emot RrgsSedlar, att Bankens småsedlar merendels alltid, åtminstone i den mindre rörelsen, benämnas efter deras värde i R:gsSedlar.
Hvad åter angår den af Friherren befarade prisförhöjning, såsom en följd af RigsSedlarnes indragning, så anser Utskottet förhöjning eller sänkning i pris å varor m. rn. icke bestämmas af sättet, att med större eller mindre zifFertal uttrycka penningens värde, utan att helt andra orsaker äro härtill bidragande.