Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Conlorets underdåniga skrifvelse, klilvit helmi igen upplyst, måste Kongl. Maj:; antingen finna Sig nödsakad ali, lill vården afdetta angelägna Em bets-Verks ärenden, tillförordna serskiide tjenstemän med ar! voden, eller ock. hvad värre vore, låta samma ärenden fördelijas och måhända i flera delar afstanna; hvarföre jag icke annorlunda kan än anse den Nådiga Propositionen i rätt lid och ordning framställd, och, i händelse densamma skulle anses föranleda anmärkning, sådan snarare må nu genast ega rom, än återkomma med mera obehag nästa Riksdag.
För min del anser jag det af Kongl. Majrt begärda extra anslag, för ofvanherörtle ändamål, intill nästa Riksdag, böra beviljas. ” N:o 452.
Ank. till Exj>, Utsi. den 3 Mars, kl. 1 e. ni.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Waj:ts Nådiga Skrifvelse, angående ett serskildt anslag för Kongl. Theatern, motsvarande de för denna Inrättning i stat •uppförde summor, hvilka Rikets Ständer förklarat köra med 1840 års slut upphöra.
TJti Nådig Skrifvelse till Stals-TJtskniiet af den 3:dje sistlidne Februari, , (intagen under Nio 101 i vista Samlingen af Bihang tili Riks - Cih. till E.
St- Erot. tS/p) och tfl/pt. 4 Sami. 1 Afl. 3 Band, 8 Heijl. 8 10 Stats-UtsJiottcts Utlåtande, N:o 452 Ståndens Protocoil) liar Kongl. Maj:t, uppå underdånig hemställan af Dfreclionen för Dess llof-Capell och SpecLakler, i Nåder föreslagit, att, intill nästa Riksdag en årlig summa, motsvarande de af Rikets Ständer genom omröstning i Förstärkt Stats-Ulskolt indragne anslag, hvilka sedan längre tid tillbaka varit lill understöd för Dramatiska Spectaklet å Riks Staten ujipförde med 4>5oo R:dr i contant och värdet af 200 famnar ved, calculeradt i penningar till i,5oo Rrdr, må varda vid Extra Stats-reglaringen för Kongl. Theatern anvisad; varande vid den Kongl. Skrifvelse!!
Inlagde
Directionens ofvannämnde underdåniga hemställan af den i5 Januari innevarande år, med dervid fogade transsumt af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Thealer-Directionen af den i5 Maj 183g, utvisande, att, då föreslagen plan för 1 heaterns förvaltning under loppet af 5 år, eller intill den 1 Juli 1844» blifvit i Nåder fastställd, och enligt hvilken plan anslaget af Stats-verket blifvit taget i beräkning för upprättandet af Kongl.
Theatern? stal, äfvensom en förteckning, utvisande, att emellan Direclionen samt Kongl. Theaterns personal blifvit afslutade ett stort antal contract, hvilka fortlöpa utöfver den 1 Juli 1841.
Då, enligt hvad ifrågavarande Nådiga Skrifvelse äfven innehåller, Rikets Ständer vid innevarande
Riksdag beslutat indragning och upphörande af de anslag, som tillförne varit för Kongl. Theatern å Rikets stat uppförde, och Föl jag t ligen den nu gjorde Nådiga framställningen om enahanda anslags beviljande å Extra Stats-regleringen innefattar samma fråga, som sålunda redan blifvit af Rikets Ständer pröfvad och afgjord, hemställer Utskottet, alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, att, i anledning af Kongl. Maj:ts nu aflålne Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer icke kunna någon annan ytterligare åtgärd vidtaga.
Stockholm den a3 Februari x841- StaU-Utshottets Utlåtande, N:o 453.
It N:o 453.
Ank. ill Exp, TTtsk. den 3 Mars, kl. 1 e. ro. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående /niis lag till arfvoden för adjungerade Ledamöter i Svea och Götha Ilof1 Rätter.
Uli Nådig Proposilion lill Stats-Utskoltet af den i5 sisllidne Februari (intagen under N/o 102 i i:sta Samlingen af Bihang till RiksStåndens Prolocoll), har Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer att till adjunclions-arfvoden bevilja ett Extra Stats-anslag af 3.700 R:dr Banco årligen, eller j5o R:dr, svarande mot half Assessors-lön, för hvardera af de feni ledamöter, som måste adjungeras med egna extra Rotlar i Kongl. Majrts och Rikets Svea och Götha Bof-Rätler, om arbetet der, såsom hittills, skall fortgå på Fyra Divisioner, med 6 ledamöter å hvarje
Division, samt att detta anslag måtte anvisas alt utgå från innevarande års början, intilldess den Stats-reglering vidtager, hvilken vid nästa Riksdag blifver beslutad} varande jemlej den Nådiga Propositionen öiverlemnade: \ i:o Kongl.
Majrts och Rikets Götha Hof-Rätts underdåniga skrifvelse af den i December 1840, med anmälan, att de fyra ledamöter, som varit uti Hof-Rätten adjungerade, enligt bilagde ansökningar, i underdånighet anhållit, alt deras adjunction måtte vid sessionens slut upphöra, jemte hemställan lill Kongl. Maijts
Nådiga afgörande, huru med anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Bref af den 26
Maj 1837, angående adjunction af fyra ledamöter, hädanefter bör förfaras, helst det icke vore möjligt alt, utan hinder för göromålens gång, dertill använda llof-Rättens ordinarie betjening och personer icke kunde förmås dessa befattningar sig åtaga, då annan godtgörelse ej vore att påräkna, än de till Hof-Rätten anslagne adjunctionsinedel, hvaraf, enligt bifogadt sammandrag öfver deras användande 12 Stats-Utslioticlt Utlåtande, N:o 453. från den t October iS37, Lill och med år i84o, icke någon perion kun* nät erhålla mera jin 140 R:dr; men hehofvet af ökadt antal ledamöter vore så mycket mei a fortfarande, som, enligt förteckning på lottade referent-mål, dessa utgjort för år 1838 ....... 1,160. ,, ,, 1S3q . .. ... . 1 ,2qf>. och intill d. 1 Dec. 1840 ....... i,3o4. utom det att i85 mål vid sistnämnde tid vore till lottning färdiga, livaraf visade sig, att målen årligen tillväxt; 2:0 ofvanbemälde nu adjungerade fyra ledamöters ytterligare yttranden, i anledning af Kongl. Maj:ts den 14 December sistlidet år till IJof-Rälten aflåtne Nådiga Bref, angående deras underdåniga anhållan om entledigande från adjuiictions-förordnandet, utvisande, ali en af dessa ledamöter, endast under förhoppning, att någon serskild aflöning ifrån och med detta år måtte varda anvisad, förklarat sig beredvillig att med adjunclionen fortfara, men de öfrige Irenne fortsatt sin underdåniga anhållan om entledigande; samt 3:o en af Advocat-Fiscalen i Kongl. Majlis och Rikets Svea flofRätt under den 18 sistlidne
Februari meddelad uppgift å fördelningen af tie såsom adjunctious-medel för bemälde Uof-Rält auslagne Gun R:dr årligen, hvaraf inhemlats, alt 400 R:dr användas till arfvoden åt arne Amanuenser och 2;tie Copister, samt de öfriga 200 R:dr, med 5o R.dr i qvartalet, lill de personer, hvilka, såsom adjungerade ledamöter, bilrädt Kongl.
Uof-Rälleri ulan serskildt arfvode för denna tjenstebefattning, och li vilka medel under föll idel år varit forde'ade, irsla qvartalet emellan sex, del andra och tredje emellan sju ociidtt fjerde qvartalet emellan nio adjungerade ledamot' r.
Då, på sätt Kongl. Ma.jrts Nådiga Proposition äfven utreder, Rikets Ständer genom votering i Förstärkt Stats-Utskott afslagit Kongl. Majlis j Dess Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, gjorde
Nådiga framställning om anslag af en ny Assessors-lön for Kongl. Svea samt alne llof-Rätts-Råds och 2:ue Assessors-löner för Kongl. Götha Uof-Rätt, hvarigenom Rikets Ständer fol jagt ligen underkänt hehofvet af desse tillökade Ledamots-platser, och den nu i Nåder aflåtne Propositionen angår anvisande al adjnnctious-medel, beräknade tillhåll'
Assessors-lön för hvardera af lika antal ledamöter, anser Utskottet sisiberörde framställning i sjelf - StaU-UUkottett Utlåtande, N:o -443.
14 sjelfva verket innefatta samma fråga, som sålunda redan blifvit af Rikets Ständer pröfvad och afgjord; i följd hvaraf Utskottet hemställer, alt Rikets Stunder måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla, att, i anledning af Kongl. Maj:ts nu aflåtne Nådiga Proposition, Rikets Ständer icke kunna någon annan ytterligare åtgärd vidtaga.
Stockholm den 23 Februari 184 ■ •
Res er va t ion s af Herr Prosten Stenhammar:
"Den fråga, som genom Kongl.
Majits Nådiga Skrifvelse till Siats-Utskottet om anslag å Extra Stats-regleringen till adjunetions-arfvoden i Svea och Götha IIof-Rätt blifvit väckt, kan, enligt min öfvertygelse, icke belragtas såsom samma fråga med den om anslag å ordinarie stat till löner för ldof-Rätts-Råd och Assessorer i Kongl. Hof-Rätterna.
Rikets Ständers afslag å Kongl. Majlis Nådiga Proposition, rörande dessas ordinarie löner, kan väl icke ovilkorligt tolkas så, som hade Ständerna derigenom underkänt behof vet af tillökade ledamotsplatser, eller af ärendenas handläggning genom tillökad personal.
Jag kan icke annat finna, än att detta behof är ganska klart ådagalagdt; och jag förmodar, alt den åberopade vägran af anslag till nya löner för ordinarie ledamöter i Hof-Rätten måtte härleda sig från någon föreställning om möjligheten att genom sådana ordinarie ledamöters tillförordnande, man skulle lägga hinder för någon önskad förändrad organisation af HofRätterne, om hvilken jag icke kan fälla något omdöme.
Det vore alt beklaga, oni, genom saknad tillgång för de nu ifrågasatte adjunctions-arfvoden, Hof-Rätlernes göromål fördröjdes, och blefvo efterliggande, lill den rättsökande allmänhetens stora skada.
Majit har, genom den Nådiga Skrifvelsen, rörande anslag till adjunetions-arfvoden, velat afvända dessa för allmänheten vådliga följder; och jag anser denna Kongl. Majlis Bill. till R. S'..
Prot. iSfo och i34>> 4 Sam7. 1 Af l. 3 Band. 8 Haft. 3 jä Statt-UUkotUU Utlåtande, N:o 4S8, • — — --0
Nådiga framställning icke kunna tillbakavisas, på sätt i detta Utlåtande skett, genom en, så vidt jag förmår fatta, icke med verkliga förhållandet enlig uppgift, att frågan redan blifvit af Rikets Ständer pröfvad." STOCKHOLM, Euiéns och Granbergs Tryckeri, i 841. Stats-Utskotlets Memorialj N.o 4~>4' 1 N:o 454.
Arik. till Exp. Utsk. den 4 Marsj kl. to f. m.
Memorial, angående de i Regerings-Formens 63 §. jöreskrifna Creditiv-summors belopp.
Enligt 63 §. i Regerings-Formen, skola, för oförutsedda händelser, tvänne tillräckliga summor af Rikets Ständer anslås och till utbetalning af Riksgälds-Contoiret anvisas: den ena, för att vara tillgänglig, då Kongl. Majit finner densamma för Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål oundvikligen nödig, samt den andra, för att, vid infallande krig, kunna af Kongl. Majit 1^ flas.
Då Stats-Utskottet, med anledning af åberopade grundlags-stadgande, nu går att inför Rikets Ständer föreslå dessa Creditivs belopp, under tiden intill nästa Riksdag, anser Utskoltet sig, till ledning vid bestämmandet häraf, böra upplysa om de summor, som i berörde afseende varit fastställda under alla, sedan Grundlagens antagande, förflutna Riksdagar.
Vid 1809 och 1810 årens Riksdag bestämdes, enligt 18 § i Riksdags-beslutet af den 2 Maj 1810, det så kallade stora Creditivet till 1,000,000 R:dr, hvartill samma Creditiv äfven fastställdes genom Riksdags-beslutet af den 12 November sistnämnde år.
Vid 1812 års Riksdag fördubblades deremot denna Creditiv-summa, och har dess då bestämda belopp af 2,000,000 R:dr, vid alla de sedermera inträffade Riksdagarne, bibehållits oförändradt.
Det andra eller det till utomordentliga försvars-anstalter och andra oundvikliga utgifter afsedda Creditivet fasLslälldes vid 1809 och 1810 årens Riksdag till 500,000 R:dr, hvilken summa jemväl, vid de 2:ne näst derefter inträffade Riksdagarne, bestämdes för detta Creditiv.
Men vid 1815 års
Riksdag höjdes detsamma till 1,500,000 R:dr, hvaraf, enligt Riksdags-beslutels 12 §., en tredje del eller 500,000 R:dr, såsom förut, skulle vara att tillgå för hvarjehanda utomordentliga tillfällen och behof, samt de öfrige två tredjedelarne endast få lyftas i fall af oundgängliga försvars-anstalter.
Af Rikets åren 1817 och 1818 församlade
Ständer fattades alldeles enahanda beslut, rörande så väl Creditivets belopp, som dess användande.
Äfven vid 1823 års Riksdag bestämdes ifrågavarande Creditiv till 1,500,000 R:dr, hvarvid likaledes förklarades, att 1,000,000 R:dr finge disponeras, då Eih. lill R, St.
Prot. 1840 och 7841• 4 ^nml. 1 Afd. 3 Band. g Raft. 1 Stats-Ulskotleis Memorial, N.o 4^4*
Rikets försvar påkallade utomordentliga anstalter, och 500,000 R:dr anlitas för andra högst vigtiga och angelägna behof.
Vid derpå följde, eller 1828, 1829 och 1830 årens, Riksdag ned;attes åter Creditivet till 1,000,000 R:dr, deraf hälften afsågs för Rikets försvar och hälften för andra högst vigtiga och angelägna ändamål.
Samina belopp äfvensom enahanda fördelning bestämdes för detta Creditiv af Rikets vid sistförflutna Riksdag församlade Ständer.
Beträffande åter de, i händelse af omförmälde 2:ne Creditivs lyftning, erforderlige medel förordnade nyssbemälde Ständer, enligt 6 §. i deras den 27 Maj 1835 utfärdade Riksdags-beslut, ”att till de utbetalningar, som blif— ”va en följd af ifrågavarande stora Creditivs anlitande skola användas de ”till Riksgälds-Contoiret influtne odisponeiade öfverskott på Stats-Verkets inkomster, men att, i saknad af sådana eller andra tillgångar, erforderliga mekel skola anskaffas genom upplåning emot obligationer, ställde på högst
Ett ”års förfallotid och till inlösen med de extra ordinarie skatter, som, i och ”för krigets utförande, af Rikets Ständer blifva beslutne; att jemväl de till Riks”gälds-Conloiret influtne odisponerade öfverskott på Stats-Verkets inkomster ”skola användas till utbetalningar, hvilka å det mindre Creditivet kunna ”äskås, samt att, i saknad af sådana eller andra tillgångar, erforderliga medel ”dertill böra genom upplåning anskaffas.”
Enär, under innevarande Piiksdag, någon förändring i dessa Creditivs hitintills bestämda belopp, hvarken blifvit föreslagen, eller, enligt Utskottets åsigt, är af omständigheterna påkallad, torde de af Rikets Ständer vid de 2:ne sista Eiksdagarne fastställde Creditiv-summor jemväl böra till Rikets Ständers nästa sammankomst bibehållas oförändrade.
Men deremot anser Utskottet de af Rikets sist församlade Ständer stadgade föreskrifter, i afseende på upplåningen af erforderliga medel för stora Creditivet, böra, såsom mindre ändamålsenliga och lämpliga, i så måtto förändras, att Rikets Ständer icke må varda ovilkorligen förbundne att senast efter ett års förlopp återbetala de härtill upptagne lån samt för deras liqviderande använda de, i och för krigets utförande, beviljade extra ordinarie skatter.
Äfvenledes tror Utskottet, att ej allenast öfverskotten å Stats-Veikets inkomster, utan ock andra Riksgälds-Contoirels härtill disponibla medel böra uttryckligen anvisas såsom tillgång för Creditivens utbetalande.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet nu yttrat, får Utskottet alltså föreslå Rikels Ständer att besluta och förordna: l:o att den i Regerings-Formens 63 §. omförmälde summa, hvilken skall till utbetalning å Riksgälds-Contoiret anvisas, för att, vid Stats-Utskottels Utlalanciej N.-o 454- infallande ilig, af Kongl. Maj:t lyftas, sedan Rikets Ständer blifvit sammankallade, bestämmes vid innevarande Riksdag till ett belopp af Två millioner R:dr Banco; 2:o alt till de utbetalningar, som blifva en följd af denna Creditiv-summas lyftning, böra tili Riksgälds-Contoiret influtna, odisponerade öfverskott på Stats-Verkets inkomster, jemte öfriga i nämnde Contoir befintliga och för sådant ändamål disponibla medel, användas, samt att hvad derutöfver erfordras må anskaffas genom upplåning, emot detta Verks obligationer, ställda på minst ett och högst tre års förfallotid, samt till inlösen med de medel, som af Rikets näst sammanträdande Ständer varda härtill anvisade; 3:o att den Creditiv-summa, som jemväl, enligt åberopade §. i Regerings-Formen, bör anslås, för att, på sätt samma §. innehåller, vara tillgänglig, då Kongl. Maj:t lill Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål finnér den vara oundvikligen nödig, fastställes af Rikets nu församlade Ständer till En million R:dr B:co, deraf den ena hälften, eller 500,000
R:dr, bör under tiden emellan denna och nästkommande Riksdag vara att tillgå för Rikets försvar, samt den andra hälften för andra högst vigtiga och angelägna föremål; och 4:o alt, för bestridande af de utbetalningar, som å sistberörde Crediliv kunna äskas, böra Riksgälds-Contoirets då egande härtill disponibla tillgångar begagnas, eller, i saknad deraf, de erforderliga medlen af Riksgälds-Contoiret upplånas, enligt de grunder, hvilka under innevarande
Riksdag varda stadgade för låns upptagande i och för andra Contoirels tillfälliga behof, som möjligtvis härförutan icke kunna fyllas.
Lärande den i oftaåberopade grundlagsstadgande omnämnde förseglade anordning å Stora Creditivets belopp böra af Rikets Ständer på vanligt sätt utfärdas, för att, genom Stats-Utskottet, Fullmäglige i Riksgälds-Contoiret tillställas.
Slockholm den 2 Mars 1841. Stals-Utskoltets Utlåtande, N:o 455.
Arik. till Exp. Vtsk. den 4 Mars, kl. to f. m.
Utlåtande , i ättledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 410* angående ett föreslaget låne-understöd för Stads-Församlingarne i Carlskrona.
Högvördige Preste-Ståndet oell Välloflige Borgare-Ståndet hafva till StatsUtskottet återremitterat ofvanberörde af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet bifallna Utlåtande, deruti Utskottet afstyrkt ett af Herr H. F.
Christierson, till understöd för Carlskrona stads pastorat, föreslaget räntefritt lån å 20,000 R:dr.
Emot afstyrkande af detta län och de, till stöd för Utskottets åsigt, anförda skäl, har blifvit erinradt, att, ehuru kyrko-angelägenheterna inom nämnde stad visserligen icke kunde, genom det föreslagna låne-understödet, ordnas på ett tillfyllestgörande och för framtiden betryggande sätt, vore detsamma dock af stor vigt for afbjelpandet af den nuvarande högst betänkliga förlägenheten och för beredandet af möjligheten att framdeles kunna tillvägabringa en än lamålsenlig och beståndande reglering af stadens kyrko-väsende.
Prejudicatet vore icke vådligt, helst Rikets Ständer alltid vore i tillfälle att, för hvarje serskild fall, pröfva de framställda anspråken å enahanda understöd, samt bedöma de omständigheter och förhållanden, hvarpå sådana anspråk grundades.
För öfrigt kunde troligen icke några andra menigheter ega samma rättvisa och billiga fordringar på Rikets Ständers ädelmod och undsättnings-förmåga, alldenstund de icke, såsom Carlskrona stads-församlingar, torde kunna ådagalägga, att statens egna imältningar inneburo och underhöllo en bland de verksammaste orsakerne till de bekymmersamma förhållanden, som nu måste afhjelpas.
Carlskrona vore väl en bland Sveriges folkrikare städer, men tillika en bland de fattigaste.
Denna stad, som saknade all activ handel och hvars rörelse helt och hållet berodde af verksamheten å Flottans dervarande varf, vore betungad med en fattigvård, hvartill stadens invånare måste bidraga med 13 å 14,000 R.dr årligen.
Staden vore dessutom i ecclesiastikt hänseende mera vanlottad än andra städer, hvarest, till Presterskapets aflönande, vanligtvis dels praebend*- pastorat, dels kronotionde-spamnål voro anslagna.
Carlskrona stad egde ej heller ett enda tunnland jord, hvaraf tionde kunde utgå lill stadens Kyrkoherde, hvilken i följd häraf äfven saknade så kallad bostälIsjord.
Hela aflöningen för stads-församlingarnes Presterskap måste således serskildt uttaxe - Stats-Utskollels
Ull utande N-o 455. 5 ras bland församlingarnes invånare, hvilka endast utgjorde stadens folkmängd, deraf de Öfriga —A;delarne, såsom tillhörande Amiralitetsförsamlingen, voro fri kallade fran all skyldighet att bidraga till denna aflöning.
I anseende till nu anförde, jemte öfriga härvid förekommande omständigheter, hvilka hufvudsakligen härledde sig från den utaf Carlskrona B ugerskap städse bestridda och motverkade reorganisationen af stadens ursprungliga kyrko-väsende, hade den lediga Kyrkoherde-beställningen inom Svenska församlingen, under 7 års tid, icke kunnat återbesättas.
För redandet af berörde serdeles bekymmersamma förhållanden, och för ordnandet af ifrågavarande magtpåliggande angelägenheter, vore statens mellankomst således oundviklig.
Enär Carlskrona tillförne egt, men numera förlorat de ecclesiastika förmoner, andra städer åtnjuta, vore egentligen allenast fråga om ersättning för dessa förmoner.
Äfven om hela det begärda låne-understödet icke ansågs kunna beviljas, syntes Rikets
Ständer likväl böra bifalla åtminstone eller hälften deraf, emot de af motionären föreslagna eller andra billiga återbetalningsvilkor.
Det af Diskottet omförmälde förslag, att Svenska och Tyska församlingarne borde förena sig om en enda kyrka, och alt den andra kyrkan borde åt A mira lUts-forsa ml ingen öfverlåtas, skulle i veikslälligheten möta många svårigheter.
Ingendera af dessa kyrkor torde för öfrigt medgifva tilli äckligt utrymme, vare sig för de förenade församlingarnes eller för Amiralitets-försam I i ngens medlemmar.
Till besvarande af hvad sålunda blifvit erinradt och anfördi, anser Utskottet sig endast behöfva åberopa innehållet af det återremitterade Utlåtandet.
Detta Utlåtande ådagalägger också nogsamt, att Utskottet icke förbisett de egna förhållanden, som föranledt nu ifrågavarande anspråk å det allmännas understöd för ordnandet af kyrko-angelägenhetei ne inom Carlskrona stadsförsamlingar.
Men just i följd af dessa förhållandens beskaffenhet, har hos Utskottet, under öfverläggningarne härom, en afanmärkningarne icke undanröjd tvekan uppstått, rörande det ifrågasatta låne-understödets lämplighet och ändamålsenlighet, så vidt dermed afses en för framtiden beståndande reglering af kyrko-väsendet i meranämnde stad.
Oansedt de inom tvänne Riksstånd emot berörde Utlåtande framställde anmärkningar, kan Utskottet således ingalunda tillstyrka beviljandet af ett låne-understöd, som, enligt hvad medgifvet är, allenast ”för ögonblicket” skulle afhjelpa förlägenheten, men som, i betragtande af detsammas föremål, måste, såsom praejudicat, väcka de mest grundade betänkligheter.
I öfverensstämmelse med denna, af de 2:ne andra Riks-Stånden äfven godkända, åsigt, anser Utskottet sig böra fortfarande 5 Stats-Ulskoltets Utlåtande, IV.-o 456. afstyrka Rikets Ständers bifall till det för Carlskrona stads pastorat föreslagna låneunderstöd.
Beträffande åter den i Utskottets förra Utlåtande rörande detta ämne upptagna fråga om öfverlåtandet till staten af den ena utaf de förenade församlingarnes 2:ne kyrkor, så får Utskottet åberopa dess nu afgifna serskilda Betänkande, i anledning af Herr Christiersons härom väckta motion.
Ank. till Exp. Utsk. den 4 ålars, kl. to f. m.
Utlåtande, angående föreslagna åtgärder till minskning i Carlskrona stads utgifter för Presterskapets aflöning m. m.
(Rgs. Afd.) Sedan Stats-Utskoltet, i dess under N:o 419 afgifna Betänkande, vid afstyrkandet af ett för Carlskrona stads Pastorat föreslaget räntefritt lån, yttrat, att det härmed åsyftade ändamål, eller minskning i Pastoratets invånares utgift ter för religionsvården och kyrkoväsende!, syntes på ett både lämpligt och verkställbar! sätt kunna befrämjas, genom de till detta Pastorat hörande församlingars befrielse från skyldigheten att underhålla och begagna 2:ne kyrkor, i den händelse, att den ena kyrkan öfverläts åt staten till begagnande af Flottan, i stället för den nuvarande Amiralitets-kyrkan; mea ehuru fråga härom också varit väckt, vore denna fråga likväl hvarken så utredd, att den kunde af Rikets Ständer afgöras eller hade den till Utskottets behandling blifvit hänskjuten; så har, under åberopande dels af de i berörde Betänkande uppgifna och utredda förhållanden dels ock af åtskilliga nu aflemnade ytterligare handlingar, rörande Kyrkoväsende! inom Csrlskrona, Herr H. F. Christiersont uti en af Vällofl.
Borgare-Ståndet till Utskottet remitterad motion, föreslagit: l:o alt det, till beredande af lindring i ecclesiastika afgifterna förinvånarne inom ofvannämnde Pastorat, väckta och af Utskottet omförmälda förslag måtte underställas Rikets Ständers bepröfvande och, i händelse Rikets Ständer dertill samtycka, till Kongl. Maj:t öfverlemnas, för att, efter vederbörandes hörande, lill verkställighet befordras} Slals-Vtskottets Utlåtande, N.-o 4'^- 7 2:o att elen lön af 500 R:dr, som Kyrkoherden i Carlskrona Stadsförsamling förut af Statens medel uppburit, måtte jemväl framgent honom förunnas, under vilkor, att han äfven såsom Amiralitets-Compastor bör tjenstgöra; och 3:o ali Carlskrona Stads Pastorat matte, såsom det svagaste i Riket, af Rikets
Ständer i underdånighet anmälas till undfående af förr eller senare ledigblifvande förlänings-spanmål till det belopp, som Kongl. Maj:t, enligt de af Rikets Ständer bestämda grunder, kunde i Nåder pröfva omständigheterne kräfva.
Knligt en af vederbörligen utsedde Krono- och Consistorii-Ombud uppgjord och uti de