Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderssapet vch^ Adeln, att för sin de! anmoda de ibland Riksens Etander» Utskott till hwilkas handläggning Kongl. Propositioner blifwit hänwisade, att med utlåtande öfwer de, samma till Riksens Ständer inkomna, sa skvndesamt som malens bessaffcnhet och omständigheter ma kum lia medglfwa.
Ut supra. kix?rotocollo, O. Lilverstolpe.
Ut, Den 9 Juuii. 50; Utdrag af protokollet, hältet hos Högw. Prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junit 1812.
S. D. ^tter öfwerläggning om Lag-UtskottetS, den i dennes pä bordet laggda betänkande, i anledning af Riksens Ständers Justitie-Ombudsmans till Utstottet remitterade Embetsberättelse, och i anseende till deremot gjorda anmärkningar, bestöt Ståndet att ofwanberörda utlåtande till Lag-Utskottet återremitteras, Ut supra. Lx krotocollo, U. ^lirr^uist.
Utdrag af protokollet, hället hos >HZgw. prest-Ståndet, wid Urtima Riksdagen i (örebro den 9 Junii 1812. S. D.
Äterremitteradcs Allmänna Besvärs- och Ekonomie-lltjkottets den z dennes pä bordet lagda Betänkande, rörande förhöjning af Fäng-Skjutsiegan; med de wid samma utlåtande inom Stander gjorde anmärkningar.
Ut supra. kix krotocollo, U. ^lm^uist.
Utdrag af protokollet, hället hos Hogw. Prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junii »812.
D- ^8id förnyad föredragning af Constitutlons, Utskottets sedan sista Riksdag hwilande, och den z i denna manad a nyo upplasta Memoria! af den 5«4 Den 9 Juni».
Utdrag af protokollet, hållet hos ^Zglost.
R.ddcrstapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i (Orebro d.n 9 Junit i8l2. S. D. E mitterades till Allmänna Bcswärs - och Ekon-mie-Utssottet, såsom en serkild motion, Herr Landshöfdingen m. m.
Häkansons anförande den ; dennes, af innehåll att bemälte Utffott matte nppgifwa förstag till bestämda grunder för de friwilliga öfwerenskommelser, i afseende pä fängförir. grn, hwilka Utlkottet i sitt utlakande i anledning af fragan om skjutsleaans förhöjande för sangskjuts
M- M. ä>yftat- Ut supra. Ux krotocollo, /e. 6.
Utdrag af protscollet, hällit hos Högloflige Riddcrstapet oct>2ldeln, wid Urtima Riksdagen i (örebro den 9 Junit 18 > 2.
S- D. ^estöt Högloft.
Ridderskapet vci^ Adeln, alt för sin de! anmoda de ibland Riksens Eländers Utskott till hwilkas handläggning Kongl. Propositioner blifwit hänwisade, att med utlakande öfwer desamma till Riksens Ständer inkomna, sa skvndesamt som malens beskaffenhet och omständigheter ma kunna Medglfwa- Ut supra. kx?rotc>Lv1Io, O. Lilverstolpe.
Ut - Den 9 Juuii. 50; Utdrag af protocollet, hället hos Högw. Prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junit 1812.
S. D- ^Etter öfwerlaggning om Lag-UtskottetS, den i dennes pa bordet laggda betänkande, i anledning af Riksens Ständers Justitie-Ombudsmans till Utfkottet remitterade Embetsberättelse, och i anseende till deremot gjorda anmärkningar, bestöt Ståndet att ofwanberörda utlåtande till Lag-Utskottet återremitteras.
Ut supra. Lx krotocollo, U. cellist.
Utdrag af pcotocollet, hället hos HZgw. prest-Ståndet, wid Urtima Riksdagen i (örebro den 9 Junit 1812.
S. D. Äterremitterades Allmänna Beswärs- och Ekonomie-kltskottets den z dennes pä bordet lagda Betänkande, rörande förhöjning af Fäng-Skjutslega»; med de wid samma utlätande inom Ståndet gjorde anmärkningar.
Ut supra. klx ?rotocollo, U. linguist.
Utdrag af prstocollet, hället hos ^ogw.
Prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junit 1812.
D- ^8id förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets sedan sista Riksdag hwilande, och den z i denna manad ä nyo upplästa Memorial af den 506
Den 9 Junti. den 16 Octob r8io, angående förändring af Regeringsformens r6 §; fann Prest-Ständer stäligt, att samma Memorial helt och hållet ogilla och afstä. vt supra.
Lx krotocollo, ch v. ^lmc^ulst.
Utdrag af protscollet, hållet hos HZgw. ))rest-S'ändet wid Urtima Riksdags» i Orebro den 9 Junii 1812.
S. D. ^ä Allmänna Besvärs, och Ekonomie, Utskottets den z innewarande Junii pä bolder lagda Betänkande i anledning af Prosten S>wertsons.
Memorial om Inrättande af Lazarett- och Curhus för Bohus Län, uti Staden Uddewalla nu ä nyo föredrogs, blef samma Betänkande af Prest«Standtt till alla delar bifallit. vt supra. ikx krotocollo, ^s. v. ^lmc^uist.
Utdrag af protscollet, hältet hos Högrv. ))reft-Ståndet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junii 1812.
S> D. ^nfiämde Prest-Ståndet uti Högloft.
Ridderskapet och Adelns genom Protocolls-Uldrag af den z:d!'e innewarande Junii meddelte Består, att genom Remis till Stats-Utstottet af Herr Lands, höfdingen Friherre Häkanssons motion, akt kill Star för Hans Kongl. Höghet Arf-Fursten, Prins Oscar, mätte ifrån r8n ars början anstäs en Sum - Den 9 Junii. 507 Summa af 16,666 R:dr B:co, anmoda besaade Utffott, att denna Summa för Hans Kongl. Höghet t
Stat förestå, lär supra. klx krotocollo, ^s. v. almguist.
Utdragas wällofl.
Borgare,Ständets prorocoll, haller void Urtima Riksdagen r Orebro den 9 Junii i8r2. (7- S.
D. oöredrogs ä nyo Constitutions-Utskottets wid 1810 ars Uttima Riksdag afgifne Betänkande af den 16 October samma ar, angående satter hwar, pa Grundlags-frågor böra upptagas och behandlas; och äterförwistes detta ärende till Utskottet, med de emot Betänkandet nu gjorde anmärkningar- vtsupra.
Lx krotocollo, s. s.
Lci Zström.
Dorgare-Ständets prstocoll, hållet wid Urtima Riksdagen r Orebro den y Junii r8rr. S. D. anledning af gjorde anmärkningar wid Constumions-Utskotttts under 1810 ars Urtima Riksdag afgifne Betänkande, rörande sörestagne förändringar uti Tryckfrihets-Lagen, bestöt Ståndet, att älerförwisa detta ärende till Ulffottet, som af anmarkningarne skulle erhålla del. vt supra. Lx krotocollo, ). z. Lerström.
;o8 Den 9 Juni».
Borgare- Ståndets protocoll, hältet wid Urtima Riksdagen i Öerbro den 9 Junti 1812. S. D. 3^cmitterades till Stats, Utskottet: Heer Commerce-Rådet Sante s sons Me, moria! vin anstag af Statsmedlen till »rinnande af en för Bewillningsstimmans repartilion nödig och säker kännedom cm Landet, deft Folkmängd, Jord, bruk, Handel, siöjder och näringsfång.
Bewillninge -Utskottet:
Herr Commerce-Rädet Norströms Memo, rial om fortfarande lindring i Bewillnlngen för Sta» den Amal- l-lt supra.
k!x krutocollo, ).
Borgare-Ständets pro, tocoll, hållet wid Urtima Riksdagen t Orebro den 9 Junii 1812.
S- D. ^estöt Borgare-Standet, att Allmänna Besvärs - och Ekonomie-Utskottets Betänkande an, gående hemmans och jordö lika deltagande i skjuts, nings-skyldighet samt Tingshus- och Häradsfängel, sers uppbyggande och widmagthallande m. m., såsom ägande gemenskap med de ärenden, hrvilka bero af det Särskildta Utskotts handläggning, som fatt sig uppdra, git att utreda de ifrån förra Riksdagarne uppskjutna nvistiga frågor emellan Hcderwarda Vonde-Standet och Den 9 Junik. 509 de öfrige Standen, borde derför hwila pä bordet lills nämnde frågor kunna förekomma till hufwudsaklig åtgärd- ^ supra. Lx krotocollo, ). kerfström.
Utdrag af protocsllet, hållet hos wällöf!. Borgare-Standet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junii 1802.
S D. 2cdan Högloft.
Ridderstam och Adeln, pä gjord motion af Herr Landshöfdingen Friherre af Hakansson, att til!
Stat för Hans Kongl. Höghet Arf-Fursten Prins Oscar, mätte ifrån ig ii ars början, anstas en Summa af 16,666 N:dr Z2 ft, utan afräkning ä Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Statssumma af de 6,666 R:dr 32 ft., hwarmed densamma »vid i8»o ars Riksdag blifwit i afseende pa Hans Kongl- Höghet ArfFurstens uppfostran förhöjd, bestulit, att genom Remis; lill StatS-Utskottet, berörde Utskott skulle anmodas att denna Summa för Hans Kongl.
Höghet i Stat förestå; sa fann Borgare, Ständer nu för godt att uti en sadan Remift, med Högloflige Ridderstam och Adeln sig förena.
Ur supra. klx krotocollo, k- Lerjström siv Den 9 Junik Utdrag af protscollet, hältet hos Hederwärda Bonde-Ständet, wid Urt ma Riksdagen i Orebro den 9 Junit 1812. S. D. Instämde Bonde-Ståndet uti Högloflige Ridderssapets ock Adelns, i anledning af Herr Landshöfdingen Friherre af Ha kan sonö motion, fattade besiut, att genom Reinitz anmoda Stats, Usikortet. att för Hans Kongl. Höghet Arf-Fursteu Prins Oscar, ifrån rZn ars början i Stat fö, resia en Summa af 16666 R:dr 52 tz. utan af, rakning a Hanö Kongl. Höghet Kron, Prinsens Statssumma af de 6,666
R:dr zr hwarmed den samma wid l8lc> ars Riksdag i Orebro blifwit, i afseende va Hans Kongl. Höghet Arf,Furstens uppfostran, förhöjd. suprs. k!x krotocollo, 6.
L rink liisa.
Utdrag af protokollet, hället hos Heder, wärda Bonde-Ständet wid Urtima Riks^ dagen i Orebro den 9 Junit 1312.
S- D- ^Efter föredragning af det ifrån Högwör, dige Prest-Standet, sedan den z dennes pa Bordet hwilande och nu ankomne Prvtocolls, Utdrag, fran Högloft.
Ridderssapet och Adeln samt Wallofl.
Borgar-Ståndet, för den z och 4-de Junii, om den af Hägwördige Prest-Ståndet föresiagne Tack" sagelse-Adreh till Hans Maj:t Konungen och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, i anseende pa inrätt, ningen af en Swensk Landtbruks, Academie, förena, de Bonde-Ståndet sig med de öfrige Respecrive Stan* Den 9 Junti. zn Standen, pa det sätt Högloflige Ridderskapet och Adeln antagit.
Lrilikmsn.
Utdrag af protocollet, hället hss Hederwäcda Bonde.Gtandet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junit 18". S. D Remitterades:
Riksdagsmannen Johan Roswalls fran Gothland ingkfne Memorial angående ersättning till wittnen i mindre brottmål. llnll Bewillnings-Utskottet.
RiksdagsmannenAndersAndersson Åbergs fran Westerbotten samt Jöns Hermanssons och Anders Anderssons fran Norrbotten ingifne Memorial om lindring i Bewillning för Jnnewanarne i nämnde Provincer.
Till Allmänna Deswärs- och EkonomieUtlkottet: Johan Olsson Longbergs fran Gefleborgs Län Memorialer angående no En lika skyldighet för Städerne och Landet att deltaga i BatSmänS uyp, sättning, och 2:0 Förbud mot Glasförares och Häst, handlares kringfarande pa Landet.
Till det i anledning af Rongl.
Maj:t« Nädiga Proposition angående pastevolancen nedsatte särskildta Utskott: Riksdagsmannen Germund Westlingfran Östergöthland Memorial angående wederböran deS - 512 Den 9 Junii. des hörande genom Konungens Befallningshafwande öfwer samina amne.
Till Serskildta Utskottet för utredande af de fran förra Riksdacrarne uppskjutne twistiga friigor: Riksdagsmannen Jonas Anderssons fran Wester Norrland Memorial anaaende Boställen för Cvmministrar a Landet.
Ur suxra. Lx ?rotOLo11o, 6.
Utdrag af Protscollet, hillet hos ^ederw^rda Bonde - Ständet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junit 1812.
D- 28id ytterligare föredragning af Lag-Ut, stöttets den 2s ststledne Maji afgifne, och sedanden i i denna manad pa Bordet hwilandc Memorial, i anledning af Riksens Högloft.
Ständers JustitieOmbudsmans Embets-BerältUser, för arén i8n och 1812; Beftöt Ståndet, att af de deremot nu i Stander gjorde Anmärkningar lemna bemälte Utstött del, för att derefter färstagen ytterligare gransta och jämnka samt med utlåtande deröfwer inkomma.
Ut stirra. klx krotocollo, 6.
Utdrag af protocollet, hstllet hos Hederwärda Bonde- Ståndet wid Urtima Riks, dagen L Orebro den 9 Junit 1812. S. D. 2)onde-Ståndet har a nyo latit stg före, -rågås Riksens Högloft.
Ständers Constilutions, Ut - Den 9 Junik. frz fktstotts wid sista U tima Riksdag härstädes, den 16 Octobcr >8 ro afgifne, paföl/ande dag uppläste, och derifrån hwilande Memorial, angående formen och fältet, för Grundlagsfrågor» behandlande, soM af Constitutions-Ulstottet framställas; men anser 56 §. i Regeringsformen och 44 §. i Riksdagsordningen, fa tillräckcligen bestänuria alla frågors handterande och afgörande, som böra till Utstött, akt Bonde, Standet icke finner stal ankaria en mera ukwtdgad gräns för Constitutions-Utskottet, eller till bemälte Utstötts i sstdant afseende afgifne förslag/ lemna bi, fall. siuxrg, Lx ?rotocc>I1o, 6- ölinKmLN - llpplasthos Ridd och Adcln den iz Junifi s - - - Prest - Skändet dcn iz - - - - - - Borgare-Gtändetd. iz -- - - - - - Bonde-Ständct den iz - - Gtst-mägtigste Allernödigste Ronllng! ^edan Riksens Ständer bestutit, att af de Sist, hundrade exemplar af Högloft. Constitutjons-Utskottets Betänkande öfwer förestagne ändringar i Grundlagarna, samt Bihanget till samtelige Riksståndens Prvtocoll wid sistl.
MIAM TILL SÅMMiBi MBL8-3U&QIDBQ8 PROTOKOLL VID Lagtima Mikidagen f Stockholm Åren 1850 neli 1851® lFEMTE SAMMMGEM.
Ilä Afdelningen: Bcvillnintjs-Utsko(tels Memorial, Utlåtanden och Betänkandcn.
. st3É"nv n-V * ■' i!S : . v:in\ ■■:*. i A ■; t / »\ .> UöiV-i?vA ■ 4 Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 1, 1 JUso 1 Ank. lili Exp.-Ulsk. d. 3 Dec. 1850, kl. 1 e. m.
Memorial, örn antagande af en Kanslist utöfver den i Riksdagsordningens 24 § bestämda Kanslipersonal.
Bcvillnings-Utskottet, som, med stöd af 24 § Riksdagsordningen, antagit 3 Kanslister, hvilka, i egenskap af Notarier, äro på Utskottets 3 Afdelningar till tjenstgöring anställde, har, för göromålens behöriga och skyndsamma gång, funnit ytterligare biträde af en Kanslist vara af behofvet påkalladt; med anmälan hvaraf Utskottet alitsa hos Rikets Höglofi.
Ständer vördsamt anhåller, att det må tillåtas Utskottet, att utöfver den, jemlikt Riksdagsordningen, redan tillsatta Kanslibetjening, antaga en Kanslist, med åtnjutande af arfvode från och med denna dag, då hans tjenstgöring börjar.
Ridderskapet och På Högvördiga Preste-Ståndets Adelns Ledamöters vägnar Ledamöters vägnar A. G. Gyldenstolpe.
I»r.
På Vallofl. Borgare-Ståndets
På Hedervärda Ronde-Ståndets Ledamöters vägnar Ledamöters vägnar C. C. Halling.
J°h- Persson.
A. G:son Bennich. tik. till B.
Prot. 1850 # 1851. 5 Sami. 1 Afd. 1 Höft. 2 B ev filning s-1 laka t le Is Memorial, N:o 2 och Belänkande, N:e 3.
\:o ». Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 23 Jan. 1851, kl. 11 f. ».
Memorial om antagande af två Kanslister.
Sedan Bevillnings-Utskottet, enligt Rikets Ständers beslut, redan antagit en Kanslist utöfver det i Riksdagsordningen bestämda antal, hafva göromålen inom Utskottet vunnit den utsträckning, att Utskottet funnit nödigt att ytterligare antaga två Kanslister, sorn den 13 innevarande månad i tjenstgöring inträdt; och får Utskottet vördsamt anhålla, att llikets Ständer måtte, med godkännande häraf, tillåta, att arfvode för de sålunda ytterligare antagna två Kanslister må från och med nämnde dag utgå.
Stockholm den 21 Januari 1851. Xio 3.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 28 Mars 1851 lil. J 3 e. r».
Majds nådiga Proposi tion, angående den så kollade Kurhus-afgiften.
Uti nådig Proposition till Rikets Ständer af den 28
December sistlidet år, hvilken ifrån samtlige Riks-Stånden blifvit till Bevillnings-Utskottet remitterad, har Kongl. Majit, under åberopande af hvad Kongl.
Kungörelsen den 17 November 1848 innehåller, om utgörande intill innevarande Riksdag af en årlig afgift till veneriska smittans hämmande, behagat i nåder gifva Rikets Ständer tillkänna, att Kongl.
Seraphimer-Ordens-gillet, med öfverlemnande tili Kongl. Majit af ett, i enlighet med inkomne summariska räkningar och revisionsberättelser lör år 1848 uppgjordt sammandrag öfver lasaretts- och kurhus-medlen i samt - Bevillnings-Utskoltets Betänkande, N:o 3: 3 lige länen, med undantag af Stockholms star), hvilket sammandrag utvisade, att kurhus-afgiften för året utgjort 154,922 Rdr 9 sk.
Ii r:st och öfriga inkomsterna vid sjukhusen $0.024 Kdr 36 sk., eller tillhopa 244,946
Sldr 45 sk. 11 r:st banko, samt att ulgifterne vid dessa sjukvårdsanstalter, afskrifningar oberäknade, för samma år uppgått till 207,822 Rdr 43 sk. 7 r:st samma mynt. upplyst, att enär kurhusafgiften fortfore att utgöra den hufvudsakligaste inkomsten vid kurhusen och läns-lasaretten, dessa inrättningar sålunda, i saknad af samma afgift eller annan deremot svarande inkomst, omöjligen kunde ega bestånd eller uppfylla det med dem åsyftade ändamål, äfvensom alt hospitalsfonden, enligt hvad flere gånger blifvit ådagalagdt, icke vore i tillfälle att lemna vidare bidrag till understöd åt berörde inrättningar, hvilka dertill icke heller egde någon rättighet, då de, jemlikt Kongl. Brefvet den 10 Oktober 1765, borde utaf länens invånare underhållas; med anledning hvaraf, och då ofvannämnda, för dermed afsedda ändamål framgent behölliga s. k. kurhus-afgift icke vore bestämd att utgå för längre tid än lill och med det år, då innevarande Hiksdag slutas, Kongl. M?j:t i nåder föreslagit, att samma afgift måtte till oförändradt b.elopp pcb med enahanda vilkor, som vid sednäste Riksdag af Rikets Ständer bestämdes, fortfarande utgå till och med det år, då nästa Riksdag slutas.
Utskottet har tagit i öfvervägande hvad sålunda blifvit af Kongl. Maj:t i Dpss proposition i nåder framstäldt och får med anledning deraf hos Rikets Ständer vördsamt föreslå, att, till- veneriska smittans hämmande och botande, en km hus—afgift må beviljas att fortfarande till och med det år, då nästa riksdag slutas, årligen utgöras af hvarje mantalsskrifven person, för Stockholms stad med högst 16 sk. och minst 1 sk., samt inom öfriga delar af riket med minst 1 sk. och högst 5 skillingar, hvilket sednare maximum dock inom de lasaretts- och kurhus-distrikt, der lasarettets och kurhusets bestånd det oundgängligen fordrar, må kunna höjas till 6 skill, allt banko, lika för alla betalande inom hvarje kurhus-distrikt, efter dess behof, under enahanda vilkor och stadganden i och för verkställigheten, som vid sistfördutne riksdag blefvo bestämda och uti Kongl. Kungörelsen den 17 November 1848 innehållas.
Stockholm den 28 Mars 1851. STOCKHOLM.
Berling, 1851. Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 4.
Ank. till Exp.-Utsk. den 7 April 1851, kl. 1 e. m.
Betänkande j angående grunder ne för den blifvande Allmänna Bevil/ningen samt föreskri]terne för deras tillämpning.
Då det, jemlikt föreskrifterne i 70 § Regerings-Formen och 31 § Riksdags-Ordningen, åligger Bevillnings-Utskottet att opåmint vid hvarje riksdag uppgifva de allmänna grunderne för den blifvande bevillningens fördelning, får Utskottet, som för sådant ändamål granskat sednast utfärdade Bevillnings-Stadga och i sammanhang dermed till pröfning förehaft de hos Riks-Stånden väckta, hit hänförlige motioner, jemte vid en del af dem fogade serskilda yttranden, hvilka blifvit till Utskottet remitterade, nu vördsammast afgifva förslag i berörde afseende, samt dervid tillika, på sätt vid föregående riksdagar varit vanligt, föreslå de reglementariska stadganden, som för tillämpningen af bevillningsgrunderne erfordras; hvadan Utskottets vid detta Betänkande fogade Förslag till ny Författning i ämnet följaktligen omfattar Bevillnings-Stadgan i sin helhet; börande dock Utskottet, hvad beträffar de i förslaget förekommande procent- och zifferbelopp, erinra, att desamma endast äro att anse såsom vilkorligt föreslagna, enär det egentligen först sedan bevillnings-summan blifvit bestämd, tillkommer Utskottet att om nämnde belopp sig yttra.
Vid besvarandet af de väckta motionerna, äfvensom vid framställningen af de, oberoende af dessa motioner, inom
Utskottet beslutade förslag till förändring i vissa delar af Bevillnings-Stadgan, har Utskottet ansett lämpligast vara att, i möjligaste mån, följa den ordning, hvartill den nuvarande uppställningen af nämnde författning i allmänhet föranleder; och äro alla föreslagna förändringar, — hvaribland några mindre redaktions-jemkningar, hvilka Utskottet ej funnit nödigt att i Betänkandet serskildt omnämna, — uti det bifogade Författnings-förslaget med kursiv stil utmärkta.
Prot. 1850 éj' 1851. 5 Sami. 1 Afd. 2 Haft. 1 2 Bevillning?-Utskottets Betänkande, N:o 4.
Bland de ofvannämnde motionerna förekommer först den af Herr Doktor Sandberg inom Högvördiga Preste-Ständet gjorda hemställan, att, då riksdagarne numera hvart tredje år återkomma och det, vid sådant förhållande, icke syntes vara af behofvet påkalladt, att de på Bevillnings-Utskottets handläggning beroende författningar, och deribland Bevillnings-Förordningen, vid hvarje riksdag omarbetades, sistnämnde förordidng måtte, sådan den sednast antogs, bibehållas i det närmaste oförändrad intill nästa riksdag.
Utskottet, som, under granskningen af Bevillnings-Stadgan och pröfningen af öfrige dervid förekomne motioner, å den nu ifrågavarande fästat det afseende, hvartill skäl ansetts förefinnas, får i öfrigt, såsom svar å samma motion, endast hänvisa till hvad såsom skäl för de af Utskottet föreslagna förändringar finnes vid hvarje sådan punkt härnedan anfeldt, och anser alitsa något vidare serskildt yttrande i anledning af denna motion icke erfordras.
Vidare har inom Högvördiga Presfe-Ståndef blifvit af Herr Hof-Predikanten Hasselrot, uti till Utskottet remitterad motion, yrkadt, att, för att i någon mån motverka det i såväl moraliskt, som ekonomiskt hänseende serdeles förderfiiga bruket af spritdrycker, Rikets Ständer måtte vid innevarande riksdag besluta, att hvarje Svensk undersåte, som är född år 1S37 eller derpå följande år, skall, då han hunnit den ålder, att han enligt lag bör utgöra mantalspenningar, erlägga en konsumtions-afgift af 32 sk.
Banko årligen, derest han vill, i andra fall, än då sådant, för helsans skull, af läkare föreskrifves, till förtärande begagna bränvin eller andra destillerade in- eller utländska sprit-drycker, vare sig oblandade eller med andra ämnen försatte; varande, i afseende på verkställigheten häraf, föreslaget: att vid mantalsskrifningen det år, då de år 1837 födde personer första gången upptagas till mantalspenningars erläggande, och sedan hvarje år vid mantalsskrifningarne, hvar och en i mantal ingående person borde tillfrågas, om han ville af sprit-drycker sig begagna eller derifrån afstå; att det härom uppgifna förhållandet borde antecknas i en serskild kolumn, på sätt nu sker med uppgifterne till bränvinsbränning, hvarefter de till förbrukningen sig anmälande borde derför debiteras: samtattde inflytande medlen sedermera borde af Kronans embetsman jemte krono-uppbörden uppbäras mot samma provision, som för skolmediens upptagande nu är faststäld, och slutligen, enligt räkning, mot qvitto öfverlemnas till församlingarnes fattigvårds-styreiser, att till fattigvårdens behof användas; och har motionären härjemte ansett ett bötesbelopp af 3 Rdr 16 sk. banko böra bestämmas för den, som, utan Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 4. 3 att uppgifva sig till förbrukningen, deraf sig begagnar, af hvilka böter ^:del borde tillfalla angifvaren och §:delar församlingens fattigvård.
I anledning af vid 1840—1841 årens riksdag utaf Kontrakts-prosfarne Sandberg och Ohrnberg väckta motioner om bestämmande af en konsumtions-afgift för bruket af bränvin, yttrade dåvarande Bevillnings-Utskott, att Utskottet visserligen erkände den goda afsigt, som för dessa motioner legat till grund; men då, oberäknadt att Utskottet i allmänhet ansåge sig icke böra tillstyrka några serskilda afgifter för konsumtionen af så kallade öfverllöds-artiklar, hvartill, utom all fråga, bränvinet vore att hänföra, emot tillämpningen af det väckta förslaget förekomme, att, derest en afgift skulle påbjudas för förbrukning af bränvin, en dylik, för att handla konseqvent, jemväl borde stadgas för begagnandet af vin och andra utländska drycker, för hvilka åter en beskattning, genom den införsels-tull, de draga, redan egde rum, och således, om en konsumtions-afgift derför antoges, en dubbel beskattning skulle komma att införas; hvarförutan, vid den föreslagna afgiftens påförande, det ofta torde inträffa, att personer, för att densamma undvika, icke angåfve sig för begagnande af bränvin, ehuru sådant icke destomindre af dem inom eget hus och i hemlighet förtärdes; derifrån deras husfolk och anhöriga möjligen kunde hemta anledningar till angifvelser, hvaraf skulle uppkomma tvedrägt och osämja bland dem, som främst af alla borde lefva i enighet och frid; och flera svårigheter derjemte vid afgiftens åläggande otvifvelaktigt komme att uppstå, såsom t. ex. då. nämnde afgift skulle påföras någon, om hvilken det vore bekant, att han under loppet af året några få gånger förtärt bränvin, hvilket han deremot föregåfve sig hafva nyttjat som medikament, och i detta fall äter, eller när bränvinet hade i egenskap af medikament användts, enligt det väckta förslaget befrielse från konsumtions-afgift finge tillgodonjutas, sådant säkerligen skulle hafva till påföljd, att de fleste, som af denna dryck sig begagnade, skulle förebära, att det allenast skedde för helsans vårdande; — funne Utskottet sig böra afstyrka bifall till ofvanberörde motioner.