Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af denna förordning bör alltid ett exemplar finnas å hvarje ställe, der försäljning af brännvin i minut eger rum, i försäljnings rummet anslaget, vid bot af 10 R:dr. §. 67.
De i denna Förordning utsatta afgifter oell böter skola i bankomynt beräknas.
Hvad i denna Författning förordnats, skall tjena till efterrättelse ifrån och med början af år 1852, ifrån hvilken tid hittills gällande föreskrifter i ämnet komma att till kraft och verkan upphöra.
Expeditions-UIskottets Förslag till und.
Skidfveise, N:o 199. 669 Formulär till Mätnings- och Stämplings-bevis å Brännvinsbrännings-redskapen N:o Enkel ' 1 ) med fast \ 1 panna v med löst 1 Dubbel | | j utan ) Conisfc ) hatt ined 00 tums Cylindrisk I ångrör j. , , \ rektifikations-apparat, 1 I fästad vid hatten, attsät
Dubbel t ^as cme^aa pannan och ) afkvlnings-redskapen.
Mäskvärm are.
Med (utan) ångapparat. koppar I
Cl 00 00 00 00 1 st. oval af 6 t. diam. 1 st. rund af 1 t. diam. p: B p Redskapens rymd är stämplad å pannans j | —®0.
På Panna, Hatt, Mäskvärmare och Rektifikations-apparat åsatt min namnstämpel, årtal och ordningsnummer.
S. S. 185 N. N. den 165 (Justerarens namn). 670 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 200.
Uppläst och godkändt hos Ridd. oell Adeln den 22 Aug. 1851.
Preste-Slåndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 23 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, med instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Banko-diskonl-verket saint Lönekontoren i orterna.
N:o 79.) S. A. K. I anledning af Rikets Ständers vid innevarande riksdag fattade beslut om inrättande i Wisby af ett serskildt låne-kontor för Gottlands län samt om tiden för början och afslutande utaf revisionen vid nämnde låne-kontor, hafva Rikets Ständer beslutat följande:
Instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Banko-diskontverkel samt Lönekontoren i orterna.
Punkt 1.
Revisorerne sammanträda i hvartdera verket den 1 Mars hvarje år eller, om helgedag infaller, nästföljande söknedag, med undantag af hvad angår Lånekontoret i Wisby, hvarest revisionen börjar den 1 Juni hvarje år, eller, om helgedag då infaller, nästföljande söknedag; legitimera sig, medelst aflemnande af fullmakter eller förordnanden, och aflägga derefter lifligen följande ed: ”Jag N. N., utsedd och förordnad, att granska Banko-diskontens (N. N. låne-kontors) räkenskaper, styrelse och förvaltning, förpligtar mig härmedelst, att, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, nu och framgent, tyst och förtegadt hålla, Expeditions-Utskottets Förslag till und.
671 hvad som rörer enskilda personers förhållande till detta verk; så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ”; — hvilken ed, skriftligen författad, jemväl af Revisorerne undertecknas.
Revisions-arbetet bör vara verkstäldt och afslutadt uti Bankodiskonten inom sex veckor, uti Lånekontoren i Götheborg och Malmö inom en månad samt uti Låne-kontoret i Wisby inom åtta dagar.
Punkt 2.
Revisorerne skola taga en noggrann kännedom om verkets styrelse och förvaltning, samt granska det föregående årets afslutade räkenskaper, kassabehållning, handlingar, lånedokument, dervid sorgfälligt tillses: att lånen blifvit inom fastställda tider antingen till fullo betalda, eller, med erläggande af föreskrifna kapitalafbetalningar, omsatta; att förskotts- och öfverräntor, riktigt beräknade, kommit verket tillgodo; att lagsöknings-ärendena blifvit med all erforderlig skyndsamhet och nit handlagda och bedrifna samt verkets rätt och bästa, genom nödiga bevakningars anställande, med noggrannhet iakttagna.
Punkt 3.
Finna Revisorerne under förrättningen sådana förseelser eller afvikelser från gifria föreskrifter vara begångna, antingen af
Direktionen eller af verkets embetsinän och betjening, att åtal derå loija bör, ega Revisorerne, i förra fallet, att derom omedelbart hos vederbörande göra anmälan, och, i sednare fallet, att mot den eller de felaklige åtal anbefalla.
Punkt 4.
Revisorerne vare förbjudet att ingå något slags disposition af verkets medel, under hvad titel och till hvad behof det vara må, utöfver de anordningar, som här nedan i 7:de och 8:de punkterna omnämnas.
Punkt 5.
Vid förrättningens slut meddela Revisorerne, om anmärkning ej förekommit, Direktionen decharge, hvilken dock, hvad Låne-kontoren beträffar, kommer att till Banko-fullmäktiges godkännande öfverlemnas, samt låta författa och Banko-fullmäktige tillställa berättelse öfver det verkställda revisions-arbetet och verkets dervid 672 Exp e di tio ns-Utskottets Förslag till tind, Skrifvelse, N.-o 200. befunna ställning, åtföljd af alla dithörande protokoll, Tor alt, genom Banko-fullmäktige, ailemnas till Rikets Ständers Revisorers öfver Stats-, Banko- och Riksgälds-verken närmare granskning.
Punkt 6.
De för året utsedde Revisorerne för Lånekontoren kunna ock under årets lopp anställa improvisoriska revisioner, i hvilket afseende de äro berättigade, att på stället taga kännedom af Lånekontorens alla handlingar och räkenskaper, dock under iakttagande, att derigenom någon rubbning eller uppehåll i kontorens vanliga göromål icke må förorsakas; skolande dylika revisioner förrättas af minst 2: ne Revisorer.
• Punkt 7. Hvarje Revisor bestås skjuts efter 2 hästar till och från revisionsorten samt traktamente af fyra R:dr B:ko om dagen, såväl under sjelfva revisions-förrältningen, som under fram- och återresan, efter beräkning af 8 mil för hvarje resedag och med iakttagande att, derest miltalet icke jemt motsvarar resedagarne, må för öfverskotta, så vida det uppgår till minst en mil, ytterligare beräknas en dags traktamente; men skulle revision af Banko-diskontens räkenskaper inträlfa inom en tid af åtta dagar, efter det riksdag i Stockholm är afblåst samt riksdagsfullmäktig vara utsedd, att i samma revision deltaga, åtnjuter sådan Revisor icke ersättning för resekostnaden till hufvudstaden, hvaremot honom tillkommer traktamente från den dag, riksdagen afblåses, till den, då revisions-förrättning tager sin början.
Punkt 8.
Lämpliga arfvoden åt den i och för revisions-förrättningen anställda kanslioch vaktbetjening, ega Revisorerne, att, i mån af arbetets vidd och beskaffenhet, bestämma samt anordnandet deraf åt Direktionen uppdraga; hvarjemte Rikets Ständer få bos E. K. M:t i underdånighet anhålla, att ofvanstående instruktion varder, genom nådig kungörelse, till allmän kännedom meddelad.
Expeditions- Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 201.
673 N:o 201.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 22 Äng. 1851.
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 23 — — Rikets Stunders underdåniga skrifvelse, med förslag till Ansvarighets-lag för de af Rikets Ständer förordnade Direktörer för Lönekontoren i orterna.
(Banko-Utsk:s Mern. N:o 80.) S. A. K.
Då den af Kongl. Majit och Rikets Ständer under den 12 Mars 1830 utfärdade ansvarighetslag för de af Rikets Ständer förordnade Direktörer vid Diskont-kontoren i Götheborg och Malmö, uti 1 §. åberopar bland annat de föreskrifter, hvilka det vid 1823 års riksdag upprättade reglemente för dessa Diskontkontor innehåller; men omförmälde föreskrifter sedermera blifvit genom utfärdade banko-reglementen förändrade; så och med afseende å angelägenheten deraf, att ansvarigheten för Direktörerne vid det innevarande riksdag beslutade Låne-kontor i Wisby måtte varda bestämd, hafva Rikets Ständer för sin del beslutat och få nu hos E. K.
M:t i underdånighet anhålla om utfördande af ny Ansvarighets-lag för de af Rikets Ständer förordnade Direktörer för Låne-kontoren i orterna, innefattande följande förändrade uppställning af 1 §. uti nu gällande ansvarighets-lag, nemligen: ”Finnes någon eller flere af de utaf Rikets Ständer förordnade Direktörer vid Låne-kontoren i orterna hafva af försummelse underlåtit, Öfverskrida eller afvikit från de föreskrifter, hvilka dels Rikets Ständer angående Diskontverkens styrelse och förvaltning uti Banko-reglementet meddelat, dels Rikets Ständers Fullmäktige i Banken, på sätt samma reglemente i vissa fall medgifver, ega att Bih. till R.
Prot. 1850 & 1851. 10 Sami. 1 Afd. 85 674 Exp e di tion s- Uts ko Hets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 202. utfärda samt dels Rikets Ständers, till öfverseende och granskning af Låne-kontorens förvaltning och räkenskaper, utsedde Revisorer finna nödigt att stadga, vare en sådan eller sädane af Direktörerne från denna befattning skiljda, och gälde dessutom all derigenom timad skada och förlust.” Rikets Ständer framhärda etc.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 22 Aug 1851.
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 23 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse om kungörande af åtskilliga föreskrifter i Banko-reglementet.
(Banko-Utskottets Mein. N:o 81.) S. A. K.
Alldenstund det är af vigt, att de förändrade föreskrifter, Banko-reglementet innefattar i fråga om Rikets Ständers Banks depositions- samt låne- och kreditiv-rörelse, varda allmänheten behörigen kungjorda, få med öfverlemnande af det vid innevarande riksdag utfärdade Reglemente för Rikets Ständers Banks styrelse och förvaltning, Rikets Ständers hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K. M. i nåder täcktes om de deruti befintliga förändrade stadganden, för hvilkas til - F
xp editions- UIs kotte is Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 203.
675 lämpning sådant kari anses erforderligt, låta till allmänhetens efterrättelse utfärda nådig kungörelse.
N:o 203. lippläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Aug. 1851.
Preste-Ståndet den 24 — — Borgare-Ståndet den 24 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående dels bestämmande af ersättning åt Nämdemän och Fjerdingsmän för biträde vid åtskilliga extra förrättningar, dels ock förhöjning i de, såsom traktamente, åt dem i nu gällande Expeditions-laxa och Resereglemente bestämda belopp.
(Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ns Bet:de N:o 26.) S. A. K.
Vid innevarande riksmöte hafva till pröfning förevarit åtskilliga framställningar, dels att till undvikande af den olikhet, som nu förefinnes emellan Expeditious-taxan och Rese-reglementet, då den förra bestämmer 24 sk. och den sednare 30 sk. såsom traktamente åt nämdemän, måtte stadgas att nämdemän äro berättigade att för hvarje förrättning, som är af den beskaffenhet att ersättning derför eger rum, erhålla ett traktamente af 32 sk.
B:ko$ eller derest yrkandet om ett sådant förhöjdt traktamente icke kan bifallas, det stadgande åtminstone måtte 676 Expedilions-Utskotlels Förslag till und.
Skrifvelse, N;o 198. varda meddeladt, att då traktamente till nämdeman för verkställd förrättning ifrSgakommer, det alltid bör utgå med det i rese-reglementet bestämda belopp ; dels, att då nämdemän och fjerdingsman måste biträda vid förrättningar för E. K. M:t och Kronans räkning, såsom vid syner å alla slags boställen, tillhörande militärecklesiastik- och landt-staterne, vid syner å båtsmanstorp och vid utsyning till sådana torp, de derför böra erhålla skjuts-ersättning och dagtraktamente i öfverensstämmelse med hvad ofvan blifvit föreslaget.
Vid pröfning af detta ärende hafva Rikets Ständer, då den föreslagna åtgärden, att till 32 sk. höja de sins emellan olika belopp, som Expeditions-taxan och Rese-reglementet bestämma som traktamente åt nämndemän vid extra förrättningar, synes vara med billighet öfverenstämmande, helst det föreslagna beloppet icke gerna kan anses utgöra mer, än hvad till en tarflig kost åtgår, hos E. K. M. i und. velat tillkännagifva den önskan, att, med ändring af föreskrifterna i nu gällande Expeditions-taxa och Rese-reglemente, i fråga om dagtraktamente till nämdemän vid syner och andra förrättningar, så väl för enskildas räkning, som för sådane, för hvilka ersättning af allmänna medel dem bestås, berörde traktamente måtte bestämmas till 32 sk.
Ranko.
Hvad åter angar yrkandeton) ersättning till nämdemän förde förrättningar, dermed de för E. K.
M:ts och Kronans räkning biträda, få Rikets Ständer, då enahanda förmåner, som de nu för nämdemän ifrågaställde, redan blifvit förunnade magistratspersoner och borgare genom E. K.
M:ts kungörelse den 2 Maj 1849, jemte anmälan, att Rikets Ständer anse nämdemän böra tillerkännas rätt lill ersättning flir deltagande i syner och andra för E. K.
M:ts och Kronans räkning skeende förrättningar, i und. anhålla, det E. K. M. ville, efter vederbörandes hörande och föregången nådig pröfning i hvad mån utsträckning af den nämdemännen nu medgifna rätt till ersättning för inställelse vid sådana förrättningar må, med afseende å Statsverkets tillgångar, ega rum, vid nästa riksdag lill Rikets Ständer aflåta nådig proposition i ämnet.
Expeditions-Utsi:ot tets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 204. 677 N:o 204.
Uppläst och godkändt hos Ridd och Adeln den 24 Augusti 1851.
Preste-Ståndet den 24 — — Borgare-Ståndet den 24 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående ändring af allmänna lagens föreskrift om revisionsskilling m. m.
(Lag-Utsk:ts Het: de N:o 52.) S. A. K.
Hos Rikets Ständer har till öfvervägande förekommit, huruvida icke de för rättigheten alt under Konungens pröfning draga Hofrätts dom och utslag i lag föreskri fna vilkor och förbehåll ma i nedannämnda omständigheter ändras.
Ehuru, då allmänna lagen i 30 Gap. 1 §.
Rättegångs-Balken för berörda fall stadgar nedsättande af s. k. revisions-skilling med ett belopp af 200 daler eller motsvarande värde i guld eller silfver, afsiglen med denna föreskrift uppenbart är den, alt förekomma måls obehöriga dragande under Konungen, hafva Rikets Ständer dock ansett ifrågavarande summa kunna betydligen nedsättas, utan att ändamålet förfelas.
Derigenom blefve lättare för den mindre bemedlade att kunna anlita Högsta Domaremakten; och då andra parter än de, som dertill ega tillgång, ej behöfva insätta penningen, samt de revisionssökande få insatta penningar åter, om Konungen ändrar Hofrättens dom, lära anledningarne lill klagan öf. ver orättvisa i denna del äfven dermed minskas.
Rikets Ständer hafva alltså hållit före att den nu föreskrifna summan bör nedsättas till hälften.
Till de mål, hvari revisions-skilling för närvarande nedsättes, höra de, som angå frågor rörande inteckning i fast egendom.
Det synes dock, som skulle ofvanberörda lagrum, då deri talas om Hofrätts dom och utslag, som i luifvudsaken fallit, endast hafva afseende på egentliga rätts-tvister; och dertill lärer icke en väckt fråga om inteckning kunna hänföras.
I följd deraf och då tillämpningen af ifrå - 678 Exp edit iöns- Utskott e ts Förslag• till und.
Skrifvelse, N:o 204. gaställda stadgande icke bör utsträckas längre än ovilkorligen nödigt är, hafva Rikets Ständer funnit lagstiftningen böra, för omförmälda mål, göra ett un dantag.
Beträffande slutligen tiden för anmälande af missnöje mot Hofrätts dom och utslag, synas de i sådant afseende föreskrifna sju dagar, efter det Hofrätten ut gifvit domen eller utslaget, vara, för aflägse boende parter, otillräckliga för delfående af beslutet, för samlande af revisions-skilling och missnöjes-anmälans insändande; och kan, efter Rikets Sländers åsigt, tiden lämpligen utsträckas till 20 dagar.
På grund af hvad sålunda blifvit i underdånighet anfordt, hafva Rikets Ständer, får sin del, beslutat: dels att 1 §.
1 mom. af 30 Cap. Rättegångs-Balken skall erhålla följande förändrade lydelse: ”Hvar, som söka vill, att Konungen ma pröfva Hofrätts dom och utslag, som i hufvudsaken fallit, gifve det skriftliga tillkänna i Hofrätten, innan klockan tolf å tjugonde dagen, den oräknad, då utslaget föll, och sätte der tillika in etthundrade daler eller så mycket i guld eller silfver, som deremot svarar”; dels ock en författning, hvarigenom förklaras, att, för att hos Konungen fullfölja talan emot Hofrätts beslut i frågor rörande intecknings vinnande i fast egendom, nedsättning af penningar, efter thy i 1 §. 30 Cap.
Rättegångs-Balken sägs, icke erfordras; hvilket Rikets Ständer få hos E. K.
Expeditions- UIsko Hela Förslag till und.
Skrifvelse, N-.o 205.
679 N:o 205.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Aug. 1851.
Preste-Ståndet den 24 — — Borgare-Ståndet den 24 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Pakets Ständers underdåniga skrifvelse, angående af Kongl.
Majit i nåder föreslagen ändring i vissa delar af Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, rörande inteckning i fast egendom.
(Lag-Utsk:s Betrden N:is 29 och 44.) S. A. K.
Sedan Rikets Ständer vid sistforflutna riksmöte, uti dä till E. K.
M:t i underdånighet afgifvet Förslag till ny förordning, angående inteckning i fast egendom, väckt fråga om förändringar uti eller tillägg lill åtskilliga lagbestämmelser, som Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818 innehåller, men E. K.
M:t uti nådig skrifvelse till Rikets nu församlade Ständer af den 21 November nästl. år, uppå deri anförde skäl, förklarat sig ej vilja bifalla Rikets Ständers omförmälde förslag i sin helhet, ehuru E. K. M:t, lika med Rikets Ständer, funnit vissa förändrade eller nya lagbestämmelser i förevarande ämne vara hehöfliga samt äfven godkänt de grunder, på hvilka Rikets Ständer stödt deras förslag derutinnan; så har E. K. M:t, efter alt hafva tagit i öfvervägande i hvad mån en så beskaffad ny lagstiftning må inverka på redan uppkomna rättsförhållanden, dervid E. K. M:t ansett de ifrägaställde stadgandena, så vidt de ej röra ändring i 18 och 19 §§. af 1818 års Kongl. Förordning, kunna af dem, som redan vunnit inteckning, iakttagas utan egentlig rubbning i de rättigheter, som tillkomma dem enligt nu gällande lag, så att endast en kortare tid efter kungörandet af den nya Författningen behöfdc bestämmas för dess trädande i verksamhet, i afseende på de före kungörandet beviljade inteckningar, men alt deremot, i fråga om ändringarna i 18 och 19 §§., såsom inverkande på de redan för handen varande händelser, 680 Expeditions- lils kotte is Förslag lill und.
Skrifvelse, N:o 205. då flera fastigheter gemensamt äro intecknade för odelad fordran och en af fastigheterne samtidigt eller efteråt blifvit serskildt intecknad, sådana förhållanden egde rum, som gjorde det nödvändigt, att för den nya författningens gällande kraft bestämma en viss längre tidrymd, inom hvilken innehafvaren af den serskilda inteckningen borde kunna antingen indrifva sin fordran eller på annat sätt betrygga sin rätt, uti nådig proposition af den 31 nasti.
Januari föreslagit Rikets Ständer att följande §§. i Kongl.
Förordningen den 13 Juli 1818, angående inteckning i fast egendom, nemi. 14 §., 10 §. och 18 §., de bägge sistnämnde sådane de lyda i Kongl. Kungörelsen den 20 Maj 1835, 19 §., 21 §., 23 §., 24 §., med det till sistnämnde §. uti Kongl. Förordningen den 18 Dec. 1823 gjorda tillägg, samt 20 §. matte erhålla en sådan förändrad lydelse som den nådiga propositionen utvisar, samt alt i öfrigt stadgas mätte, det denna författning skall träda i verksamhet den dag den varder allmänneligen kungjord, i afseende pa inteckning, som efter den dag beviljas, men ej förr än med den 1 Januari 1852, i fråga om inteckning som före kungörandet beviljad blifvit; dock att i redan då inträffade händelser, att flera fastigheter blifvit intecknade för odelad fordran och någon bland dem häftar för serskild inteckning, som å samma tid med den odelade eller efteråt tillkommit, de gjorda ändringarne i 18 och 19 §§. ej må, till inskränkning af den rätt, som, enligt sagda §§. tillkommit innehafvaren af den serskilda inteckningen, tillämpas förr än den 1 Januari 1857.
M:t sålunda i nåder föreslagit hafva Rikets Ständer tagit i noggrannt öfvervägande, men som dervid sådana betänkligheter mott i afseende å de föreslagna förändringarne i nu gällande Inteckniugs-förordning, att, med föranledande deraf, högslberörde nådiga proposition icke blifvit af Rikets Ständer antagen, så få Rikets Ständer sådant härmed i underdånighet tillkännagifva.
Slockholm den 25 Augusti 1851.
Expeditions-Uls kotinis Förstäf] till und.
Skrifvelse, N:o 206. 681 N:o 20G.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 25 Augusti 1851.
Preste-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 26 — — Bonde-Ståndet den 26 — — Rikets Stunders underdåniga skrifvelse, angående köpeskillingen för den Kronan förr tillhöriga s. k.
Hof bageri-egendomen vid Regeringsgatan här i hufvudstaden.
(Stats-LTtsk:ts Uti: de N:o 331.) S. A. K.
Genom afbiten nådig Proposition har E. K.
M:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna att, sedan Rikets sist församlade Ständer medgåfvo att den s. k. llofbageri-egendomen vid Regeringsgatan här i hufvudstaden fick försäljas och köpeskillingen derför användas till nya Mynthusbyggnaden, myntverkets ställning så förbättrats, att den befintliga behållningen af detta verks egna medel skulle kunna godtgöra äfven den del af byggnadskostnaden vid samma verk, hvartill berörde köpeskilling blifvit använd; och bade E. K.
M:t i anledning häraf i nåder föreslagit att denna köpeskilling kunde öfverflyttas till ”anslaget för byggnad och underhåll af publika husen i Stockholm.” Hvad E. K.
M:t sålunda i nåder föreslagit och i öfrigt härvid förekommit, hafva Rikets Ständer tagit i noggrannt öfvervägande och torde dervid underdånigst få erinra, hurusom Rikets Ständer vid sistforflutna Riksdag, för bestridandet af de kostnader, som med inköpet af Mynt- och Kontrollverkens nya lokal samt dessa verks flyttning voro förenade, utöfver den genom då medgifven försäljning af f. d. llofbageri-egendomen härtill erhållna tillgång, anvisade å Riksgäids-konteret ett serskildt, sedermera till hela sitt belopp lyftadt, anslag af 30,000 Bih. lill II.
Sl s Prot. 1850 & 1851, 10 Samt. 1 Afd. 86 682 Expedit! ons-Ulskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 207.
Vid sådant förhållande och då Myntverket, på sätt E. K.
M:t i nåder tillkännagifva, numera är i tillfälle att utaf de lil! nyssberörde kostnader anvisade medel godtgöra hvad som motsvarar den dertill använda köpeskillingen för meranämnde af staten föryttrade egendom, få Rikets Ständer härigenom i underdånighet anhålla, att E. K.
M:t täcktes meddela den nådiga föreskrift, att denna köpeskillings belopp, Sextontusen Sexhundrasextiosex R:dr 32 sk., i den mån detsamma är eller varder disponibelt, matte genom Stats-kontorel till Riksgäldskontoret öfverlemna».
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 25 Aug. 1851.
Preste-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 26 — — Bonde-Ståndet den 26 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, om vidlagande af nödiga kontroller å användande af städernas tolagsmedel för dermed afsedda ändamål.
(Stals-Utsk:ts Utl:de N:o 303 och Mern.
N:o 334.) S. A. K.
Genom serskilda vid innevarande riksmöte gjorda framställningar, liar Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit lästad derå, att, ehuru rikets sjö- och stapelstä - Expcdilions-Utskoltels Förslag till und.
Skrifvelse, N-.o 207.
683 der årligen uppbära, under namn af tolag, nära 400,000 R:dr B:ko, vore likväl redovisningen Por dessa medel icke underkastad Rikets Ständers Revisorers granskning, enligt livad af deras sednast afgifna berättelse inhemtas.
Då, genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 21 Sept. 1715 ordinarie tolagen blifvit anvisad lill underhåll af bryggor oell packhus, men, sådant oaktadt, användes till helt andra behof, såsom till städernas fattigförsörjningar, dårhusinrättuingar, undervisningsanstalter och flere dylika
Por tolagens ursprungliga bestämmelse alldeles främmande föremål, hade, till följd af dessa missbruk Rikets Ständer snart sagdt vid hvarje riksdag nödgats anslå stora penuingesummor till städernas hamn- och bro-anläggningar samt till reparationer å desamma.
Dessa Pörhållanden syntes påkalla en behörigen kontrollerad redovisning för tolagsmedlen och deras användande för dermed afsedda ändamål, hvarföre blifvit Pöresiaget att Rikets Ständer måtte hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t täcktes i nåder från rikets samtlige sjö- och stapelstäder låta infordra verificerade räkenskaper
Por de sistforflutna fem åren öfver uppbörden och användandet af desse städerna förunnade toiagsmedel och att E. K.
M:t behagade i nåder låta öfverlemna dessa räkenskaper lill Rikets Ständers näst sammanträdande Revisorer, på det att desse, efter skedd granskning, må sättas i tillfälle att kunna till Rikets näst sammanträdande Ständer inkomma med nödiga upplysningar rörande ofvanberörde förhållanden, samt Rikets
Ständer sålunda äfvenväl sältas i tillfälle att derefter fatta beslut, huruvida all tolag bör upphöra eller till sitt nu utgående belopp Pörminskas.