Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial, i anledning af erhållna återremisser eller Riks-S tandens skiljaktiga beslut, rörande de i Utlåtandet
N:o 158 behandlade frågor om statsbidrag för vägförbättringar och vattenaftappningar jemte andra arbetsföretag.
(R:gs-Afd.) Bland de anslags- och låne-frågor, hvaröfver Stats-Utskottet i ofvanberörde utlåtande sig yttrat, hafva följande blifvit af Borgare-Ståndet till Utskottet återremitterade, nemligen: angående ytterligare anslag till fullbordandet af arbetena i yttre hamnen vid Wisby; angående nytt lån för sänkningen af sjöarne Stora och Lilla Rengen, Jernlunden, Asunden, Striern och Nimmern samt åstadkommande af en båtled genom och mellan förstnämnde 4 sjöar inom Hanekinds och Kinda härader i Östergöthland; angående statsbidrag för anläggningen af en hamnbassin vid Carlstad och en kanal derifrån till Kannikenäset vid Wenern; samt angående anslag utan återbetalnings-skyldighet för fullbordande af slussoch kanal-anläggningarne förbi vattenfallen i Klarelfven vid Forshaga och Dejefors; men som, enligt hvad Utskottet af de från Riks-Stånden emottagna protokolls-utdrag inhemtat, med undantag af frågan om statsbidraget för hamn-bassinen och kanal-anläggningen vid Carlstad, derom Utskottets yttrande endast af 2:ne Riks-Stånd är godkändt, öfriga nu uppräknade och af Borgare-Ståndet återremitterade anslags- eller låne-frågor redan blifvit af Rikets Ständer afgjorda genom 3:ne Stånds sammanstämmande beslut, innefattande bifall till Utskottets i Stats-Utshollets Memorial N:o 218. 5 omförmälda Utlåtandes 18:de, 32:dra och 38:de punkter afgifna yttranden och gjorda framställningar; så kan, emot stadgandet i Riksdags-ordningens 75 §, de af ett Riks-Stånd beslutade återremisser å de i nyssnämnde 3:ne punkter behandlade frågor icke föranleda någon vidare åtgärd.
I afseende på Utskottets hemställan i 37:de punkten, att för anläggningen af en hamn-bassin invid Carlstad samt en kanal med tillräckliga dimensioner derifrån till
Kannikenäset måtte beviljas nämnde stad ett lån å 100,000 R:dr R:mt, emot skyldighet att utföra detta företag och framgent underhålla sagde hamn- och kanal-byggnad, har inom inerbemälte Riks-Stånd under den der förefallna diskussionen angående denna punkt hufvudsakligen anmärkts: att då kostnaderna för de ifrågaställa hamn- och kanal-arbetenas utförande, enligt Vägoch Yattenbyggnads-styrelsens beräkning, uppginge till 150,000 R:dr B:ko, och då härtill borde läggas ersättningen till aktie-egarne i nuvarande hamn- och kanal-bolag för det belopp, 67,000 R:dr samma mynt, som, på sätt i det återremitterade yttrandet uppgifvits, blifvit af desse för de förut verkställde arbetena tillskjutet, så syntes de med sagde företag förenade utgifter vara alltför betydliga för att. af staden kunna bestridas, såvida icke det bidrag utaf allmänna medel, som dertill ansåges böra beviljas, lemnades i egenskap af anslag utan återbctalnings-skyldighet: att för detta företags verkställande endast anvisa ett lån komme derföre sannolikt att medföra samma påföljd, som vägrandet af allt statsbidrag, eller att den föreslagna särdeles vigtiga och nödvändiga kommunikations-förbättringen icke åstadkommes, helst det ansenliga belopp, öfverstigande 10,000 R:dr, som hamn- och sluss-afgifterna vid Carlstad, enligt de i Utskottets Utlåtande meddelade upplysningar, under år 1856 utgjort, icke kunde under vanliga förhållanden påräknas; att dessa afgifter således ej heller kunde lemna tillgång till ränte- och amorterings-liqvider för de medel, som för företagets utförande erfordrades i händelse dessa måste i låneväg anskaffas; att den enda utvägen att betrygga verkställigheten och framtida underhållandet af den nya kanal- och hamnanläggningen visserligen skulle vara, att det statsbidrag, som dertill anvisades, blefve tillerkändt staden Carlstad, för hvilken det med detta bidrag understödda företagets ändamålsenliga fullbordande vore af den största vigt, men denna stad förmodades icke våga emottaga ett sådant bidrag och underkasta sig öfriga dermed förenade åligganden, med mindre densamma befriades från skyldigheten att återbetala de erhållna medlen; samt att följaktligen, för vinnande af det med ifrågavarande statsbidrag åsyftade ändamål, detta borde beviljas i egenskap af .anslag utan återbetalnings-skyldighet och tillerkännas meranämnde stad, med förbindelse att låta utföra arbetena samt framgent underhålla hamn- och kanal - 6 Siats-Utskottets Memorial N:o US. byggnaden, hvaremot staden också borde ega att uppbära de hamn-afgifter, som enligt gällande, af Kongl. Maj:t fastställd, taxa skulle erläggas.
Sedan Stats-Utskottet nu anfört de inom Borgare-Ståndet framställda hufvudsakligaste anmärkningarne emot hvad Utskottet hemställt i fråga om Statens begärda medverkan för den föreslagna hamn-anläggningen vid Carlstad, hvilken hemställan Ridderskapet och Adeln afslagit, får Utskottet, som i afseende på samma stads förmåga att, emot det af Utskottet förordade låne-understödets erhållande, utföra och fullborda dessa arbeten, icke är i tillfälle att, såsom jemväl blifvit yrkadt, lemna någon annan eller fullständigare utredning, än hvad det återremitterade Utlåtandet innehåller, förklara, att då 2:ne Riks-Stånd, nemligen Preste- och Bonde-Stånden, godkänt
Utskottets angående denna fråga afgifna yttrande samt alltså bifallit hvad Utskottet deruti tillstyrkt, Utskottet anser sig böra samma yttrande vidblifva.
Utskottets hemställan i 44:de punkten af ifrågavarande Utlåtande, att, för fortsättningen och fullbordandet af Storåns upprensning inom Tjellmo socken i Östergöthland, jemte dermed sammanhängande sjösänknings- och andra vattenaftappnings-arbetcn inom nämnde och Krigsbergs socken, måtte beviljas ett särskildt statsbidrag af Etthundra tusen R:dr Runt, att utgå med 80,000 R:dr såsom lån och med 20,000 R:dr såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet, har endast af Preste-Ståndet blifvit bifallen.
Bonde-Ståndet har väl för samma företag äfven beviljat ett särskildt statsbidrag å enahanda belopp eller 100,000 R:dr R:mt, men dervid förklarat, att hela detta bidrag borde såsom lån utgå.
Deremot är Utskottets framställning i afseende på sagde vattenaftappnings-företags understödjande med särskildt bidrag utaf allmänna medel afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet.
Således hafva, i fråga om detta understöds beviljande, 2:ne Riks-Stånd stadnat mot 2; hvadan, enligt grundlagarnes föreskrift, för samma frågas afgörande omröstning måste inom Förstärkt Stats-Utskott anställas.
Men då allenast ett Stånd beviljat det af Utskottet tillstyrkta anslaget utan återbetalnings-skyldighet, anser Utskottet frågan om ett sådant anslag hafva förfallit; vid hvilket förhållande Utskottet antager, att Preste-Ståndet, af hvilket ifrågavarande anslag blifvit beviljadt, delar Bonde-Ståndets mening, att hela det tillstyrkta och af dessa tvenne
Stånd beviljade statsbidraget bör i egenskap af lån utgå.
Utskottet får alltså för den förestående omröstningen inom Förstärkta Stats-Utskottet föreslå följande voterings-proposition:
Den, som anser, att Rikets Ständer, för fortsättningen och fullbordandet af den påbörjade upprensningen af Storån inom Tjellmo socken i Östergöthland, jemte dermed sammanhängande sjösänknings- och andra vattenaftappnings-arbeten inom Stals-Uiskollels Memorial A:o 2/8. nämnde äfvensom Krigsbergs socken, böra bevilja ett särskildt statsbidrag af Etthundra tusen R:dr R:mt, att till hela sitt belopp såsom lån utgå, samt att, i afseende på dessa medels utbekommande, användande och återbetalning, samma stadganden, som angående andra dylika statsbidrag äro vid denna Riksdag meddelade, böra tjena till efterrättelse, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, har det af Stats-Utskottet tillstyrkta särskilda statsbidraget för ofvannämnde upprensnings företag samt dermed sammanhängande sjösänknings- och andra vattenaftappnings-ärbeten icke blifvit af Rikets Ständer beviljadt.
Beträffande Stats-Utskottets framställning i öfriga punkter af meranämnde Utlåtande, så har hvad Utskottet deruti hemställt och tillstyrkt, blifvit af dels samtliga Riks-Stånden, dels 3:ne Stånd bifallet, med undantag af Utskottets hemställan i 3:dje punkten, angående ett särskildt anslags beviljande för väganläggning på Björkön inom Bro och Wätö skeppslag af Stockholms län, och i 43:dje punkten, angående ett lån lör sänkningen af sjöarne Kolsnaren och Wiren i Södermanland, hvilka 2:ne anslags- och låne-frågor, till följd af Riks-Ståndens derom meddelade beslut, förfallit.
Af -Grefve Lagerbjelke:
Det utaf Stats-Utskottet tillstyrkta statsbidraget af 100,000 R:dr R:mt för Storåns upprensning och andra dermed sammanhängande vattenaftappnings-arbeten inom Tjellmo och Krigsbergs socknar i Östergöthland har blifvit af 2 Stånd bifallet och af 2 Stånd afslaget; alltså måste för samma frågas afgörande omröstning inom Förstärkt Stats-Utskott anställas.
Men innan denna omröstning i hufvudsaken företages, torde, enär de 2:ne Stånd, som beviljat det tillstyrkta statsbidragets belopp, sinsemellan varit af skiljaktig mening i afseende på detsammas utgående emot återbetalningsskyldighet för hela beloppet eller blott för en del deraf, votering inom nämnde Utskott äfven böra anställas för att få bestämdt hvilkendera meningen skall utgöra kontraproposition vid den slutliga omröstningen; och hade Utskottet i följd häraf bordt, först för 8 Slats-Viskottets Memorial N-o Si8. bestämmande af kontraproposition vid hufvudvoteringen, föreslå följande proposition :
Den som anser, att till kontraproposition vid slutliga omröstningen angående ett särskildt statsbidrags beviljande för fortsättningen och fullbordandet af den påbörjade upprensningen af Storån inom Tjellmo socken i Östergöthland, jemte dermed sammanhängande sjösänknings- och andra vattenaftappnings-arbeten inom nämnde äfvensom Krigsbergs socken, bör antagas det af Preste-Ståndet fattade beslut: att Rikets Ständer för dessa upprensnings-och sjösänknings- jemte öfriga vattenaftappnings-arbeten bevilja ett särskildt statsbidrag af Etthundra tusen R:dr R:mt, till utgående med 80,000 R:dr såsom lån och med 20,000 R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, samt att, i afseende på sagde medels utbekommande, användande och återbetalning, samma stadganden, som angående andra dylika statsbidrag äro vid denna Riksdag meddelade, skola tjena till efterrättelse, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, har till kontraproposition vid den slutliga omröstningen angående förevarande fråga antagits Bonde-Ståndets beslut: att för ofvan uppgifna arbetsföretags fortsättning och fullbordande bevilja ett särskildt statsbidrag af Etthundra tusen R:dr R:mt, att med hela sitt belopp utgå såsom lån, samt att i afseende på dessa medels utbekommande, användande och återbetalning de i japropositionen omförmälda stadganden skola tjena till efterrättelse; samt för omröstning i hufvudvoteringen:
Den som, lika med Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, anser, att det af Stats-Utskottet tillstyrkta särskilda statsbidrag af 100,000 R:dr R:mt för fortsättningen och fullbordandet af den påbörjade upprensningen af Storån inom Tjellmo socken i Östergöthland, jemte dermed sammanhängande sjösänknings- och andra vattenaftappnings-arbeten inom nämnde äfvensom Krigsbergs socken, icke bör beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages (lista altera.)
Preste-Ståndets beslut; (2:dra altera.)
Uti denna reservation instämde Herrar R. G.
Montgomery Cederhjelm ,/. M. Björnstjerna och C. G. Hierta, Friherre A. G.
Leijonhufvud, Biskopen Annerstedt, Prosten Berlin samt Herr J. F. Gråå.
Af Slals-Utshollels Memorial'N:o 219 9 Af Herr L. V. Henschen, som, i följd af nuvarande ordalydelsen i 69 §:n ' Regerings-Formen, instämde i Hr Grefve Lagerbjelkes förslag till voteringspropositioner.
Af Herrar A. W. Björck och E.
Falhem, hvilka anmälde sin reservation deremot, att icke omröstningen blifvit inskränkt till bestämmande, huruvida 80,000 R:dr böra såsom lån för företagets utförande beviljas, enär endast detta låne, belopp blifvit af 2:ne Kiks-Stånd anvisadt.
HT:o 2£?>.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Jan. 1858, kl. 7 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Standens skiljaktiga beslut angående det, enligt Utskottets Utlåtande N:o 176, af JSora-Erealia jernvägsbolag sökta ytterligare lån.
Enligt de till Stats-Utskottet expedierade protokolls-utdragen, angående Riks■Ståndens beslut i fråga om ofvanberörde lån, hvartill Utskottet afstyrkt Rikets Ständers bifall, hafva 2:ne Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, beviljat Nora-Ervalla jernvägsbolag ett lån af 50,000 R:dr Banko eller 75,000 R:dr R:mt; hvaremot de öfriga 2tne Riks-Stånden bifallit Utskottets, angående detta ämne, under N:o 176 afgifna Utlåtande.
Vid jern rörelsen af förstnämnde 2:ne
Stånds derom fattade beslut, visar sig dock, att dessa, ehuru de öfverensstämma i fråga om den beviljade lane,summans belopp, dock äro af skiljaktig lydelse, hvad lånevilkoren beträffar, enär Ridderskapet och Adeln, vid lånets beviljande, bestämt för detsamma enahanda vilkor, som för det i Utskottets Utlåtande N:o 174 tillstyrkta och af Rikets Ständer beviljade länet till GefleMih. lill R.
Vrot. 1S$6—fSS8.
4 Dand. 6 Haft. $ 10 Stals-Vtskoltets Memorial N:o SI!).
Dala jernvägs-aktie-bolag; men Borgare-Ståndet åter beslutat, att nu ifrågavarande lån skulle utgå under samma vilkor, som af Rikets Ständer blifvit bestämda för det lån å 100,000 R:dr Banko, som förstbemälte bolag förut från Riksgälds-kontoret utbekommit.
Således och under förutsättning, att Ridderskapet och Adeln, vid sitt besluts fattande, endast afsett de för lånet till Gefle-Dala jernvägsbolag föreskrifna betalnings-vilkor, men icke de i afseende på samma låns utbekommande och säkerheten för dess återbetalande stadgade samt för det lån, hvarom nu är fråga, mindre tillämpliga vilkor och bestämmelser, skulle, enligt detta Stånds beslut, räntan utgå från låne-medlens utbetalningsdagar och utgöra 5j procent årligen samt liqvideras vid slutet af hvarje kalender-år, och å kapitalet, från och med år 1860 och intilldess lånet blifvit till fullo återbetalt, före hvarje års utgång, afbetalas minst cn tiondedel af hela det lyftade beloppet.
Det i Borgare-Ståndets beslut åberopade lån återbetalas deremot medelst erläggande af 6 procent årligen utaf hela den utbekomna lånesumman, hvarvid 4 procents årlig ränta godtgöres för det vid hvarje liqvid återstående kapital-beloppet samt det öfriga utgör afbetalning å sjelfva kapitalet; och skall, derest ej inbetalning å bestämd tid verkställes, bolaget dessutom å det till liqvid förfallna be loppet erlägga 5 procents årlig ränta intilldess betalningen sker.
I anseende till de från hvarandra skiljaktiga besluten, torde alltså frågan både om lånesummans beviljande och om de ränte- och kapital-inbetalningsvilkor, som låntagarne skola underkasta sig, böra slutligen afgöras genom omröstningar inom Förstärkt Stats-Utskott; för hvilka omröstningars anställande Statsutskottet nu får föreslå nedanstående 2:ne voterings-propositioner, nemligen: l:o) angående lånevilkoren, de der synas böra bestämmas i sammanhang med lydelsen af den blifvande kontraproposition för voteringen i hufvudsaken, eller i fråga om ofvannämnde lånesummas beviljande:
Den som anser, att till kontra-proposition vid den, angående denna fråga,, förestående votering skall antagas Ridderskapet och Adelns beslut, enligt hvilket ett lån af Femtio tusen Riksdaler Banko (Sjuttio fem tusen Riksdaler Riksmynt) bör beviljas Nora-Ervalla jernvägsbolag, att utgå under enahanda vilkor, som blifvit föreskrifna för det under innevarande Riksdag Gefle-Dala jernvägs-aktiebolag beviljade lån (5} procents årlig ränta samt återbetalning från och med år 1860 af minst TV årligen utaf hela det lyftade lånebeloppet,) röstar Ja; Den det e] vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition i samma votering Borgare-Ståndets beslut, hvarigenom ett lån å 75,000 R:dr R:mt blifvit Nora-Ervalla jernvägsbolag beviljadt, att utgå under samma vilkor, som äro bestämda för det af bemälte bolag från Riksgälds-kontorot'förut utbekomna lån å 100,000 R:dr Banko* Stals-Vlskollets Memorial N:o 220.
II (6 procents årlig inbetalning utaf hela den utbekomna lanes umman, dervid räntan å det återstående kapitalet godtgöres efter 4 procent årligen och det öfriga utgör kapital-afbetalning; hvarjemte 5 procents årlig ränta å det till liqvid förfallna beloppet bör erläggas intilldess betalningen deraf sker); 2:o) i hufvudsaken, eller angående ifrågavarande låns beviljande:
Den, som lika med Preste- och Bonde-Stånden, anser Rikets Ständer icke böra lemna bifall till det vid innevarande Riksdag ifrågaställda ytterligare lån till Nora-Ervalla jernvägsbolag, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages:
(Irsta alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut: (2:dra alternativet) Borgare-Ståndets beslut.
A:o SS®. , Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Jan. 1858, kl. 6 e. m.
Memorial, med förslag till voteringsproposition i fråga om beviljande af ett förslagsanslag till löneförbättringar åt lärare och tjenstemän vid Upsala Universitet. (U. A.) Sedan den i Stats-Utskottets Memorial N:o 197, innefattande förslag till åtskilliga voterings-propositioner, uti 5 punkten omförmälde fråga, angående förhöjning af Professors- och Adjunkts-lönerna vid Upsala Universitet, numera blifvit genom votering i Förstärkt Stats-Utskott afgjord sålunda, att samtlige Professors - 12 Stals-Ulskoltets Memorial N:o S2o - löner och de 8 äldste Ådjunkternes löner skola ökas, dé förre till 4,500 R:dr och de sednare till 2,500 R:dr R:mt, får Utskottet, i öfverensstämmelse med dess i nämnde Memorial gjorda förbehåll, nu afgifva förslag till voterings-proposition uti den härmed sammanhang egande frågan om bestämmande af beloppet utaf det förslagsanslag, som, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, erfordrades till löneförbättringar åt lärare och tjenstemän vid nämnde Universitet.
Detta anslag är af Borgare- och Bonde-Stånden, i likhet med hvad Kongl. Maj:t äskat och Utskottet tillstyrkt, bestämdt till 25,000 R:dr, af Ridderskapet och Adeln fastställdt till 30,000 R:dr och af Preste-Ståndet till det belopp, som, enligt ofvannämnde, af detta
Stånd beslutade förhöjningar, verkligen erfordrades, utgörande, efter skedd uträkning, 37,000 R:dr.
Då emellertid skilnaden emellan de af sistnämnde två Stånd, eller Ridder. skåpet och Adeln samt Preste-Ståndet, anvisade summor, om hvilken det sednare Ståndet är ensamt, icke kan, enligt förut följda grunder, komma under omröstning, får Utskottet, med tillika fästadt afseende derå, att genom utgången af här ofvanomförmälda votering en tillökning i den af Kongl. Maj:t äskade samt af Borgare- och Bonde-Stånden bifallna anslagssumman blifver behöflig, föreslå, att, derest icke sistnämnda, två Stånd, eller det ena af dem, vilja instämma uti Ridderskapet och Adelns mening om anslagets bestämmande till 30,000 R:dr, då frågan vore genom 3 Stånds beslut afgjord, omröstning måtte anställas, enligt följande proposition: ”Den, som vill, att till nödige löneförbättringar åt lärare och tjenstemän vid Upsala Universitet, ett förslagsanslag af 25,000 R:dr Runt beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, anvisas ett dylikt anslag till belopp af 30,000 R:dr samm» mynt.” Stockholm den 14 Januari 1858.
STOCKHOLM, typografiska föremagens boktryckeri, 1858. Stats-Utskottets Utlåtande JVf 221. 1 N:o 221.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 15 Jan. 1858, kl. 5 e. m.
Utlåtande, angående hegardt anslag till undersöknings-kostnaden för en jernvägs-anläggning från Wexiö till södra stambanan.
(R:gs Afd) I anseende till de besvärliga, tidsödande och kostsamma transporterna från de inre delarne af Kronobergs län samt behofvet för denna landsort af förbättrade och underlättade kommunikationer med städerna Malmö, Götheborg och Stockholm, har Riksdagsfullmäktigen Gustaf Johansson från nämnde län, genom en inom Bondeståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, deruti Riksdagsfullmäktigen Bengt Nilsson från samma län instämt, föreslagit, att erforderligt anslag måtte af Rikets
Ständer beviljas för undersökningars anställande i afseende på anläggningen af en jernväg från Wexiö tili den stambana, som kommer att genomgå en del af detta län samt förena ofvan nämnde städer
Med undantag af de kostnader, som varit förenade med anställda undersökningar och utarbetade planer för ledningen af de på allmän bekostnad och genom Statens försorg företagna eller ifrågaställa jernvägs-anläggningarne, hafva i allmänhet undersöknings-kostnaderna för föreslagna jernbanor blifvit bestridda af enskilda medel; varande något särskildt anslag till bekostande af erforderliga undersökningar rörande dylika eller såkallade bibanor hittills icke af Rikets Ständer beviljadt; och då, såvida icke särskilda förhållanden påkalla något bidrag från det allmännas sida, hvilket i sådant fall synes böra af Kongl. Maj:t anvisas utaf de för undersöknings-kostnader i afseende på allmänna arbetens utförande anslagna medel, enligt Utskottets åsigt, skäligen torde kunna Jordras, att vederbörande kommuner eller de personer, som företrädesvis måste vara intresserade i ett föreslaget lokalt kommunikations-företags Bih. till R.
Prat. 1856—1838.
4 Samt. 1 A/d. 4 Band. 7 Haft. l 2 Stats-Utskottets Utlåtande M 222. verkställighet, skola åtminstone underkasta sig de oundvikliga utgifterna för att, innan understöd dertill utaf statsmedlen kan sökas, få utredt huru företaget bör utföras, äfvensom hvad kostnaden för detsammas fullbordande utgör; så får Utskottet hemställa, att Gtisluf Johanssons motion om anslag till erforderliga undersökningar rörande den i samma motion förordade jernvägsanläggning måtte lemnäs utan afseende.
Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Jan. 1858, k. 5 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition angående kostnaderna för anskaffning af mått- och vigl-likare samt modeller åt General- och Prornns-Landtmäteri-kontoren.
(R:gs Afd.) Genom nådig proposition af den 23
Maj nästlidet år, (under M 99 införd i 1:a samlingen af bihanget till Riks-Ståndens protokoller), har Kongl. Majit för Rikets Ständer tillkännagifvit hurusom Öfver-direktören vid Landtmäteriet, med anledning af föreskrifterna såväl i Kongl.
Majits Nådiga Stadga af den 31 Januari 1855 om mått och vigt, som i Kongl. Maj:ts under samma dag utfärdade nådiga Instruktion för justerare, hos Kongl. Majit gjort underdånig framställning om nödvändigheten att skyndsamt anskaffades, för General-landtmäteri-kontoret, ytterligare en vid justeringarne derstädes behöflig sats likare och modeller för de nya måtten och vigterna, äfvensom för de 24 Provins-landtmäteri-kontoren, fullständiga satser sådana likare och modeller, jemte erforderliga justerings-instrumenter; och hade bemälte Öf - Stats-Utskottets Utlåtande M 222. 3 ver-direktör dervid i underdånighet anmält, att, enligt ett af Mekanikus 0. P. Hamberg gjordt och af Ofver—direktören antaget anbud, hvilket understeg de af åtskilliga andra tillverkare uppgifna priser på dylika artiklar, kostnaden för hvarje sats likare och modeller m. m. skulle komma att uppgå till 440 R:dr B:ko och således för alla 25 satserna till 11,000 R:dr; hvarjemte för anskaffning af ändamålsenliga lådor, deruti omförmälda dyrbara och ömtåliga instrumenter borde hos Provins-landtmäteri-kontoren förvaras, samt till kostnader för samma effekters försändning till dessa Kontor erfordrades ett belopp af omkring 2,300 R.dr; hvadan hela kostnads-beloppet kunde ungefärligen beräknas uppgå till 13,300 R:dr B:ko.
Med anledning af denna framställning har Kongl.
Maj:t föreslagit, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts nådiga disposition anvisa ett kreditiv af Tjugu tusen Riksdaler R:mt, att för ifrågavarande ändamål, i mån af behof, mot behörig redovisning användas.
Som de i ofvanstående nådiga proposition uppgifna kostnader äro föranledda af de författningar, Kongl.
Majit, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers derom framförda underdåniga anhållan, täckts i nåder utfärda angående ett, på decimal-indelningens tillämpning grundadt, enklare system för mått och vigter här i riket, så och enär någon anledning till erinran emot den af Kongl.