Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Särskildt anser jag mig härvid böra upplysa, att åtskilliga mindre broarbeten, vägöfvergångar och stationsbyggnader, hvilka fordrade mera kontanta utgifter än egentligt arbete, blefvo något eftersatta, på det att den vigtiga terrasseringen och ballastningen skulle kunna forceras, samt att 2,000 tons räler blefvo från England levererade, hvilka först under år 1862 skulle liqvideras.
Dessa omständigheter förklara, huru det varit möjligt att, utan större tillskott än åberopade 400,000 i':dr, kunna utföra så stora sträckor terrassering, ballastning och rälsläggning utöfver hvad som i arbetsplanen för året var upptaget och beräknadt.
A de efter hand från Södertelje vesterut fullbordade delar öppnades trafiken för allmänhetens räkring den Esta Juni till Jerna station, 1,1 mil från den station, der sidobanan till Södertelje afviker. och den Esta Oktober vidare till Gnesta, 1,6 mil från Jerna samt 5,9 mil från Stockholm.
Banan vesterut från Gnesta kunde vid 1861 års slut, fastän icke öppnad för trafik, af lokomotiv befaras å en sammanhängande sträcka af I | mil, och från banans under arbete varande vestra del, eller från Töreboda mot Nerikes södra länegräns, var äfven vid årets utgång en sammanräknad längd af nära 3 mil för lokomotiv trafikabel.
För utförandet af dessa arbeten har användts dels en kommendering af Nerikes regemente, 400 man, som den 18:de
Maj inryckte på arbetslinien, dels en privat arbetsstyrka, som under eu del af sommaren uppgick till 7,000 man, som alla vöro skattskrifna i sina egentliga hemorter, dit desamma efter arbetenas afslutande återvände. aninianbiuilningsbauan Örebro—Hallsberg.
Redan vid arbetsplanens uppställning för år 1861 antogs, att denna bana inom följande årets utgång och i sammanhang med Westra stambanan mellan Töreboda och Hallsberg skulle fullbordas, på det att trafiken mellan Göteborg och Orebro skulle pä hela sträckan samtidigt kunna öppnas, och efter dessa bestämmelser i årets arbetsplan hafva arbetena å denna särskilda bandel under år 1861 också bedrifvits
Vid årets utgång återstod att fullborda, af sjelfva banvallen endast 150 fot i längd, af ballastningen 11,606 fot och af nedläggningen af sliper och räler en sträcka af 29,850 fot.
Med undantag af de sanka ängarne på båda sidorna om Säbyholm, utmed Mosjön, öfver hvilka jernbanan måste framföras dels på dyrbara faskinläggningar, dels på djupa fyllningar till fast botten, har denna jernväg blifvit på en i allmänhet plan och tjenlig terräng anlagd.
Södra stambanan från Jönköping till falköping.
De i underdåniga arbetsberättelsen för år 1860 omförmälda undersökningar för banans utläggning emellan Mullsjön (öster om sjön Stråken) och Jönköping, hvilka icke före samma års utgång hunno afslutas. fortsattes i början af år 1861 och fulländades under loppet af Maj månad, hvarefter jag under den 2:dra Juli mottog Eders Kongl. Maj:ts nådiga stadfästelse, såväl i afseende å banans sträckning som arbetenas fortsättning söder om Mullsjön mot Jönköping.
Bland de arbeten, som under året före kommo mellan Mullsjö och Jönköping, utgör fullbordandet af kulverten öfver
Dumme-å det anmärkningsvärdaste.
Denna kulvert, som ligger i en dal eller fördjupning af terrängen af mera än 60 fot under jernbanans plan, är den största byggnad, som förekommer af detta slag å hittills utförda eller föreslagna delar af statens jernvägar.
På den vestra delen af denna bana. eller på sträckan mellan Falköping och Mullsjö, blef terrasseringen fullbordad på hela längden, hvarjemte räler och sliper utlades direkt från Falköping till på andra sidan om den blifvande eller nära fullbordade trafikstationen vid Wartofta, eller på en längd af något mera än en mil.
Byggnaderna vid Wartofta sta tion voro vid årets utgång fullbordade, och vid Sandhems station under arbete.
Murningen för landfästena till den stora bron öfver sjön Stråken voro färdiga, samt öfverbyggnaden, af jernplåt, under arbete vid Motala mekaniska verkstad.
Alla dessa arbeten voro utförda i den ordning och med den plan, att den del af banm, sorn är belägen mellan Falköping och Mullsjö. 3,5 mil i längd, i slutet af 1862 skulle kunna öppnas för allmän trafik, Södra stanibauau fråu Malmö.
I planen för 1861 års arbeten å denna stambana hade terrassering af banan beräknats till en längd af 3 mil 17,720 fot; men af till en del samma orsaker, sorn jag redan, angående Westra stambanan, omnämndt, blef detta arbete utöfver planen bedrifvet och ytterligare utsträckt på en längd af omkring ^ mil.
Samma förhållande egde rum med ballastnings-arbetet, hvilket utfördes till en längd af 3 mil 5,800 fot, i stället för till den i arbetsplanen beräknade längd, 2 mil 13,000 fot.
Genom denna betydliga tillökning i arbetet kunde arbetsplanen för 1862 också uppgöras med säker beräkning att banan skulle blifva fullbordad och öppnad för trafik förbi Elmhult samma år.
Sedan broar af jern numera kunna, till priser jemförliga med dem för engelskt arbete tillverkas i Sverige, har nämde materiel till alla större broar blifvit användt, och å linien mellan stationerne Hessleholm och Elmhult, å denna bana, blefvo under år 1861 fyra broar med öfverbyggnad af jern uppsatte, nemligen en öfver Helge-ån med 2 spann af 50 fot hvartdera, en öfver Alma-ån, äfven med 2:ne 50 fots spann, samt 2:ne mindre öfver Drif-ån.
Vid utförandet af denna betydliga längd fullbordad och ballastad bana blefvo icke mindre än 105,350 kubikfamnar jord utgräfda och fyllda i mossar, sjöar och terrängens fördjupningar, samt 557 kubikfamnar berg genomgräfda för banans utjemning.
Arbetsstyrkan, som utgjordes af privata arbetare, uppgick vid denna stambana, under April, till omkring 2,000 man och växte till 2.650 under loppet af Maj och Juni.
Kommendering ur Arméen har aldrig behöft användas å denna stambana». — 128 — Den angående trafikens bedrifvande å statens jernvägsbyggnader under år 1861 särskildt afgifna underdåniga berättelse är hufvudsakligen af följande innnehåll: Westra stambanan.
Stockholm—Gnesta.
Bantågen, hvilka under den närmaste tiden från banans öppnande egentligen endast afsågo persontrafiken, började från och med den 7 Januari i861 äfven verkställa transporter af gods.
Särskildt för hvardera af dessa ändamål afsedda tåg hafva dock sedan nyssnämnde dag icke varit anordnade, utan samtlige tågen varit s. k. blandade tåg. — — — Antalet af dessa tåg, roed inberäknande jemväl af extra-tågen, uppgår, för den tid denna berättelse omfattar, till 1,396; och utgör sammanlagda sträckan, som af desamma passerats, 5,972,5 mil.
Af de transporter, som härunder egt rum, har en icke obetydlig del mot nedsatt fraktpris verkställts för de pågående jernvägsarbetenas räkning, äfvensom åtskillig materiel för Kongl.
Telegrafverkets räkning å banan kostnadsfritt fortskaffats.
Befordring af posten, som till en början verkställdes medelst å tåget anbragt låda, har under årets sista månader försiggått i särskildt för ändamålet afsedda postoch paketvagnar.
I föregående årsberättelser har redan blifvit anmärkt, att driftkostnaden icke ökas i samma proportion som banlängden, eller med andra ord, att denna kostnad å en bana af mindre längd i allmänhet står i ett ogynnsammare förhållande till inkomsterna än å en längre bana, .särdeles då, såsom vid statens jernvägstrafik måste vara fallet, anordningarna redan från början måste i vissa afseenden rätta sig efter den större banlängd, som efterhand blifver för trafiken tillgänglig.
Liksom å Westra stambanan från Göteborg under de första trafikåren, hafva, äfven å Westra stambanan från Stockholm, inkomsterna icke kunnat betacka utgifterna Brutto-inkomsten uppgick nemligen, enligt årets bokslut, för denna bana endast till 149,598 R:dr 8 öre, eller per banmil till 34,154 R:dr 81 öre, under det att drift- och underhållskostnaden utgjorde sammanlagdt 161,208 R:dr 56 öre, eller per banmil 36,805 R dr 61 öre.
Fördelad per tågmil, eller å hvarje mil som af tågen passerats, utgör inkomsten 25 R:dr 5 öre och den deremot svarande driftkostnaden 26 R:dr 99 öre.
Den rörliga materielen, hvilken sedan banans första öppnande hade erhållit en betydligare tillökning, bestod vid 1861 års utgång af: 5 lokomotiver, 2 statsvagnar, 40 passagerarevagnar af olika klasser, 45 godsvagnar samt 10 boskaps- och virkesvagnar. — 129 — Göteborg—Töreboda.
Trafiken under år 1861 å denna bana visade en anmärkningsvärdt större liflighet än under föregående år, då samina banlängd trafikerades.
Inkomsterna, hvilka under år 1860 utgjorde 585.530
R:dr 28 öre, uppgingo enligt 1861 års bokslut till icke mindre än 656,515 R:dr 71 öre, och hade sålunda för tiden af ett år ökats med 70,985 R:dr 43 öre.
Drift- och underhållskostnaden, ehuru till följd af den lifligare trafiken något högre än den under föregående år, utgjorde deremot endast 513,603 R:dr 72 öre.
Fördelas denna summa på antalet af de mil, samtliga tågen under året tillryggalaggt, och som utgör 19,892,7, så blir kostnaden per tågmil 24 R:dr 36 öre. hvaremot inkomsten, efter samma beräkning, utgör 33 R:dr.
Kostnaden per banmil utgjorde 30,035
R:dr 31 öre, samt den deremot svarande inkomsten 38,392 l-;:dr 73 öre.
Trafiktågens antal uppgick sammanlagdt till 1,534 stycken.
Blott en enda gång under årets lopp har uppehåll i bantågens turer till följd af snöfall inträffat, nemligen den 15 November, å banan mellan Falköping och Sköfde.
Antalet fångar jemte fångförare, som under årets lopp å denna bandel transporterades, utgjorde 350; och blef i afseende å såväl tiden som afgiften för dylika transporter särskildt kontrakt med Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs län under April månad upprättadt.
Mot särskild debitering, här såsom å andra banor, verkställdes äfvenledes åtskilliga transporter af förnämligast räler för Byggnads-afdelningens räkning.
I afseende å banans underhåll må särskildt nämnas, att under loppet af år 1861 räler till ett antal af 228 stycken blefvo å denna bana mot nya utbytta, och på samma tid 6,710 stycken förruttnade sliper upptagna och med friska ersatta.
Nämnde utgallring af räler har dock ej förorsakats genom slitning utan genom tillverkningsfel, som vid emottagandet icke kunnat upptäckas.
Okad bland annat med 3:ne lokomotiver, utgjorde den rörliga materielen vid årets slut: 10 lokomotiver, 2 statsvagnar, 56 passagerarevagnar, 3 postvagnar, 1 fångvagn, 139 bagage- och godsvagnar, - 51 virkes- och vedvagnar, 4 hästvagnar samt 30 ballastvagnar. 17 — 130 — Malmö—Hessleholm.
Denna bana, hvilken i förhållande till sin längd, 7,8 mil, jemförd med de öfriga statsbanornas, i allmänhet gifvit de största inkomsterna, inbragte under loppet af ifrågavarande år sammanlagdt ett belopp af 369,813 1 :dr 71 öre, öfverskjutande föregående års bruttoinkomst med 80,309 R:dr 28 öre.
Drift- och underhållskostnaden, i anseende till de flertaligare tågen något större än å de öfriga banorna, uppgick enligt bokslut för året till 279,516 R:dr 74 öre.
Bantågens antal utgjorde 2.390 stycken; och tillryggalades under hela året sammanlagdt en sträcka af 13,442 mil.
När på dessa mil fördelas ofvanangifne inkomster likasom utgifter, belöper sig, af de förre 27 R:dr51öre, af de sednare 20 R:dr 79 öre på hvarje tågmil; hvaremot, vid fördelning per banmil, inkomsten utgör 47,412 R:dr 1 öre samt underhållskostnaden 35,835 R:dr 48 öre.
Något tillägg i underhållskostnaderna för slitning och försämring af räler och sliper, beräknad per år och mil till ungefär 4,000
R:dr för de förre samt 3,000 R:dr, nedläggningskostnaden inbegripen, för de sednare, har, då nämnde beräkning endast kan vara ungefärlig, icke blifvit i bokslutet upptaget.
Endast för det fall, att räler eller sliper blifvit helt och hållet kasserade och mot nya utbytte, hvilket, såsom här ofvan är nämndt, icke varit en följd af slitningen, utan af tillverkningsfel, som vid leveransen ej kunnat upptäckas, har det verkliga värdet kunnat uppskattas och påföras underhållet.
Sådant utbyte har, hvad serskildt denna bana angår, under år 1861 försiggått med räler till ett antal af 93 och med sliper till ett antal af 764 stycken.
I anseende till snöyra hafva, särdeles under Januari samt Februari månader, tågen å denna bana åtskilliga gånger måst afbrytas. — — — — — •— — — På sätt som under föregående år, har post- och paketbefordringen äfven detta år fortgått.
Transport af fångar har likaledes egt rum till ett antal af 114, förutom nödig bevakningspersonal.
Den direkta ångbåtskommunikationen med Köpenhamn öppnades den 11 Februari, likasom å andra sidan diligens-förbindelse mellan Hessleholm och Kristianstad frän och med den 3 Januari varit anordnad.
Den rörliga materielen bestod vid årets utgång af: 6 lokomotiver, 36 passagerarevagnar, 89 godsvagnar samt 32 timmer vagnar.
För de fall då posten, i följd af dåligt väglag eller andra omständigheter, hindrats att i rätter tid framkomma till ändstationerna, voro, under sednare delen af året, s. k. dressiner eller mindre, för framdrifvande med handkraft konstruerade, vagnar för postens befordrande vid ändstationerna tillgänglige. - 131 - § 1.
Revisorerne hafva granskat räkenskaperna för statens jernvägsbyggnader och tagit kännedom af de anmärkningar, som vid revision deraf i Jernvägs-styrelsens Revisionskontor blifvit gjorda, äfvensom de deröfver afgifna förklaringar, hvilka sednare icke i allo synas till form eller innehåll fullt tillfredsställande.
Ehuru Revisorerne sålunda för sin del visserligen kunde hafva skäl att understödja flera af de gjorda anmärkningarne, så enär desamma beröra frågor och belopp af mindre vigt och betydenhet, hafva Revisorerne icke ansett sig till Rikets Ständers kännedom böra meddela någon annan anmärkning än den, att flera utgifter i Ofverstyrelsens räkenskaper finnas upptagna utan att af verifikationerna upplyses, om de förut blifvit behörigen granskade och till betalning godkända. § 2.
I hufvudboken för Westra stambanan balanseras ett vid revisionsårets början och slut oförändradt belopp af 4.474
R:dr 68 öre, utgörande statens fordran hos Byggmästaren A.
Johansson för af honom, i egenskap af entreprenör, för uppförande af ett stationshus i Alingsås uppburna medel.
Enligt hvad Revisorerne härom inhemtat, är berörde fordran, sedan såväl bemälde
Johansson som dennes borgesmän råkat i konkurstillstånd, beroende på rättegång med borgenärerne. § 3.
Med anledning af den betydliga utsträckning, som trafiken å statens jernvägsbyggnader numera erhållit, och enär öfrige förvaltande verks och inrättningars räkenskaper i allmänhet uti rikshufvudboken ingå, anse Revisorerne den del af jernvägsräkenskaperna, som innefattar redovisningen för trafiken, böra hädanefter i rikshufvudboken intagas.
Kongl. Fångvårds-styrelsen.
Fångvårds-styrelsens disposition ställda anslag redovisas uti särskilda hufvudböcker, nemligen: A) Fångvårds •anslag et, Hufvudboken öfver detta anslag, hvilken i Kongl.
Kammar-rätten undergått granskning utan anmärkning, upptager inkomster och utgifter sålunda:
Balans från år 1860: Tillgångar . 615,655: 12.
Transport: 615,655: 12. — 132 — Transport: 615,655: 12.
Statsanslag, enligt Kongl, brefvet den 27 November 1860, 1,400,000: — Arbetsinkomst 376,503: 41.
Anmärkningsmedel 558: 52.
Diverse inkomster 1,898: 69. 1,778,960: 62.
Summa 2,914,611: 17. Kredit.
Balans från år 1860: Skulder 615,655: 12.
Byggnader och reparationer 28,417: 51.
Förplägning 428,239: 3.
Beklädnad 93,208: 84.
Sängkläder 19,191: 45.
Inventarier 4,531: 5.
Eldning och lysning 50,611: 1.
Renhållning 19,083: 89.
Religionsvård 30,039: 72.
Sjukvård 57,066: 48.
Garnisonskostnad 139,811: 98.
Bevakning 153,840: 18.
Fångars afgång 2,946: 75.
Fångtransport - 168,060: 7.
Straffexekutionskostnad 844: 63.
Generella förvaltningskostnader 191,241: 23.
Arbetens bedrifvande 235,626: 3.
Af- och påföring 2,351: 98.
Alföring af förbrukningspersedlar 2,913: 34. 1,628,025: 17. Kongl.
Skillnaden mellan tillgångar och skulder vid 1861 års slut 150,935: 45.
Kontant behållning 111,240: 46.
Behållning af inventarier och materialier 227,396: 60.
Utlånta medel 60,302: — Fordringar 86,096: 44.
Transport: 485,035: 50. 2,394,615: 74. - 133 — Transport: 485,035: 50. 2,394,615: 74.
Förskott till liqvid och redovisning 30,699: 47.
Anmärkta poster 251: 86.
Proprie-balanser.... 4,008: 60. 519,995: 43.
Summa 2,914,611: 17. § I På sätt nedanstående redogörelse närmare utvisar, har, enligt rikshufvudboken, å ofvanberörda anslag under revisionsåret uppstått en besparing af 100,935 R:dr 45 öre.
Inkomsterna hafva utgjort 1,778,960: 62. och utgifterna 1,628,025: 17. hvarigenom bildats ett öfverskott af 150,935: 45, hvilket belopp, enligt hvad förestående tabell öfver fångvårdsanslaget utvisar, blifvit Kongl. Stats-kontoret för året tillgodofördt, enär detta embetsverk i Styrelsens hufvudbok debiterats för den uti Kongl.
Om deremot det i riksstaten uppförda anslag 1,350,000: — med tillägg af de i förestående tabell upptagna särskilda inkomster 378,960: 62. 1,728,960: 62. jemföras med ofvannämnde utgifter 1,628,025: 17. visar sig den i rikshufvudboken å fångvårdsanslaget uppförda besparing 100,935: 45. § 2.
För de särskilda fängelse- och arbetsinrättningarna hafva under revisionsåret inkomster och utgifter uppgått till följande belopp, nemligen:
Straff- och arhets fång elser.
Långholmen 151,680: 30. 273,754: 48.
Malmö 109,820: 77. 187,974: 24.
Norrmalm i Stockholm 27,515: 15. 68,870: 92.
Norrköping 17,391: 99. 40,863: 92.
Göteborg 5,313: 27. 16,932: 62.
Karlskrona 397: 98. 20,377: 61.
Kristianstad 518: 71. 18,638: 61.
Landskrona 9,868: 51. 80,157: 72. Ny-Eifsborg 266: — 20,156: 55.
Warberg 28,659: 75. 109,766: 15.
Transport: 351,432: 43. 837,492: 82. — 134 — Transport: 351,432: 43. 837,492: 82.
Disciplin-kompaniet 11,647: 24. 30,021: 5.
2:dra och 3:dje kronoarbetskompanierna 35: 63. 87,328: 28. 5:te dito 13,671: 75. 28,465: 38.
10:de och ll:te dito — 75,822: 22. f. d. ll:te dito — 89; 60.
Läns- och kronohäkten.
Stockholms stads kronoliäkten 14,858: 43.
Blekinge länsfängelse 75: — 25,151: 57.
Kalmar dito 70: 8. 30,002: 77. Kristianstads dito 47: 73. 25,088: 36.
Elfsborgs dito 12: 47. 32,067: 86.
Gefleborgs dito — 26,202: 96.
Gotlands dito — 6,953: 59.
Göteborgs och Bohus dito 1,034: 86. 32,180: 35.
Hallands dito 4: — 20,835: 97.
Jemtlands dito — 7.466: 35.
Jönköpings dito — 22,083: 9.
Kopparbergs dito 50: — 15,551: 43.
Kronobergs dito 268: 44. 15,556: 23.
Malmöhus dito — 24,298: 34.
Norrbottens dito — 8,107: 56.
Skaraborgs dito 158: 27. 31,279: 44.
Stockholms dito 3: 50. 25,438: 75.
Södermanlands dito — 12,600: 41.
Upsala dito — 7,315: 46.
Wermlands dito — 27,631: 9.
Westerbottens dito — 9,704: 27.
Wester-norrlands dito 63: 27. 15,954: 68. Westmanlands dito 144: 68. 18,818: 84.
Orebro dito 23: 19. 19,004: 11.
Ostergötlands dito 2: — 25,470: 32.
Fangvards-styrelsen disponerade inkomster och bestridda utgifter 1,400,216: 8. 69,255: 59.
Summa 1,778,960: 62. 1,628,025: 17. § 3.
Kostnaden för fångars och kronoarbetskarlars underhåll, beklädnad och sängkläder vid de särskilda straff- och arbetskompanierna har under revisionsåret i medeltal uppgått till de i följande sammandrag upptagna belopp, nemligen: (BilaganjLitt. R.) § 4.
Vid jemförelse af de uti ofvanstående tabell meddelade uppgifter å den kostnad, hvartill fånges och kronoarbetskarls förplägning under revisionsåret uppgått, visar sig, Bil.
R. till 1863 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 134.
Summa. i l:o.
Vid straff- och arbetsfängelset å Långholmen ..
R:dr. 101 95 öre, 8 19 R:dr. öre. 28 26 R:dr. 25 11 öre. 28 49 R:dr. öre. 7 Q R:dr. 126 106 öre. 36 fia J R:dr. öre. 35 29 „ dito i Malmö
Per medium 98 13 27 18 38 5 116 51 32 2:o, Straff- och arbetsfånge af qvinkön:
Vid straff- och arbetsfängelset å Norrmalm i Stockholm „ straff-fängelset i Norrköping „ arbetsfängelset i Göteborg 84 82 101 17 | 51 90 23 23 28 13 8 29 94 86 71 4 2 8 98 91 131 i 11 37 61 | j 27 25 36
Per medium 89 53 25 17 50 4 107 ! 3 29 3:o.
Vid straff-fängelset i Karlskrona „ dito i Kristianstad 71 90 77 18 35 15 19 25 ^1 24 19 28 4 61 96 5 8 95 109 1 106 120 98 22 96 11 ! 26 ‘ 30 29 33 27 95 95 ’6 24 54 7 5 49 51 79 11 22 19 40
Per medium 82 75 23 23 32 6 106 7 29 4:o.
Vid Disciplin-kompaniet „ 2:dra och 3:dje Kronoarbetskompanierna 105 109 98 40 92 12 29 30 27 43 47 28 42 65 38 12 13 8 148 157 126 82 57 50 41 43 35 120 45 33 51 90 14 172 35 47 Per medium 108 47 30 42 84 11 151 31 41 5:o.
Fånge i läns- och krono-fångelserna: 98 73 75 105 106 80 14 16 34 6 27 20 21 29 29 22 28 29 24 32 91 9 1 73 2 107 91 83 117 113 89 15 89 45 10 15 75 36 79 60 45 9Q 18 8 19 5 25 23 32 31 22 29 33 30 60 98 11 4 2 3 Elfsborgs dito ..
. 18 6 i 97 79 96 49 26 23 2 Gefleborgs dito 96 Gottlands dito 102 105 88 40 3 1 106 118 109 217 101 Göteborgs dito 30 13 4 Hallands dito 34 21 6 116 88 22 101 28 4 4ll 13 79 84 22 18 80 87 9 87 35 94 16 51 24 26 34 37 25 23, 25 ! 35 29 ; 60 55 98 77 14 21 19 9,3 5 96 37 120 88 33 3 48 1 124 36 30 90 62 18 17 135 99 48 30 14 73 84 20 18 46 5 76 90 21 8 94 ! ?, 85 91 128 105 217 200 103 Upsala dito 75 120 96 |6 21 33 15 7 75 ; 99 4 2 71 15 83 76 93 22 11 0 ! 87 109 48 30 108 9 .30 57 112 68 31 87 85 24 i 53 101 94 , 14 28 1 6 106 29 | 14 55 !
_ 4 I 120 69 33 Per medium 93 55 26 { 23 17 1 ■ 116 ] 82 j 32 Medeltal af kostnaden vid samtlige fångvårdsanstalten^ 93 — 26 1 24 28 7 \ 117! 28 | 33 - 135 — att samma kostnad ganska betydligt varierar.
Så uppgick den, exempelvis, för Norrbottens länsfängelse till 120 R:dr 88 öre, för Wermlands till 120 R:dr 16 öre, under det densamma för Blekinge länsfängelse icke besteg sig till högre än 73 R:dr 16 öre.
Revisorerne hafva sökt utreda anledningen till detta förhållande och dervid funnit, att de betydligt olika pris, hvartill bröd för de särskilda fängelsernas behof blifvit anskaffadt, i väsendtlig mån härtill bidragit.
För Wermlands länsfängelse hade nemligen bröd, hvartill användes jj råg och ,! hafre, blifvit upphandladt till ett pris af 12 öre för skålpund, medan för en lika qvantitet bröd af endast råg, eller hälften råg och hälften korn, i Skaraborgs och Blekinge län utbetalts 5 öre.
För de öfriga läusfängelserna hafva jemväl brödprisen, fastän icke i så hög grad, omvexlat, så att det för Upsala uppgick till 6, för Kopparbergs till 7 samt för Westerbottens och Östergötlands till lika pris eller 9 öre, allt för skålpund; och såväl i sistnämnde som flera fall synes de särskilda länens olika förmåga att producera spanmål icke ensamt hafva inverkat på prisen.
Revisorerne, som icke äro i tillfälle att tillförlitligt kunna bedöma om bristande eller ringa täflan i åtskilliga län medverkat till brödprisens höjande utöfver det vanliga, hafva emellertid ansett förhållandet i och för sig vara af sådan beskaffenhet-, att detsamma icke bort här förbigås; hvadan Revisorerne, hvilka det icke tillkommer att uppgöra förslag till afhjelpande af det anmärkta förhållandet — något sorn Styrelsen är bäst i tillfälle att göra —• ansett sig böra derå fästa uppmärksamhet. § 5.
Utgifterna för fångvården under revisionsåret, hvilka i stat voro beräknade till 1,516,124: 41. hafva enligt hufvudboken utgjort 1,401,311: 41. hvarigenom en besparing uppstått af.
R:dr 114,813:
— Denna betydliga minskning i utgifterna mot hvad i stat blifvit beräknadt hade uppkommit genom det låga fångantalet, hvilket, i stat beräknadt till 5,720, i medeltal uppgått till endast 4,635. § 6.
Enligt den af Kongl. Styrelsen afgifna underdåniga berättelse, hafva under revisionsåret 173,250 stycken dagsverken blifvit af fångar och kronoarbetskarlar för försvarsverkets räkning utgjorde, utan att någon inkomst derför kommit fångvården till godo.
Af dessa dagsverken hafva kronoarbetskårens 2:dra och 3:dje samt 10:de och ll:te kompanier, af hvilka de 2:ne förstnämnde varit sysselsatte vid Karlsborgs fästningsbyggnad och de 2:ne sednare vid befästningarne å Waxholm och Rindö, utgjort de flesta, nemligen 118,033 stycken, hvaremot femte kompaniet af nämnde kår, som arbetat vid Kongl. Flottans varf i Karlskrona, derför beredt fångvården en inkomst under året af 13,671 R:dr 75 öre.
Revisorerne, som ingalunda vilja uttala något ogillande omdöme derom, att en nyttig sysselsättning beredes fångar och kronoarbetskarlar vid nämnde fästningsbyggnader, hafva deremot funnit det vara mindre konseqvent, att godtgörelse beredes fångvården för de arbeten, som af kronoarbetskarlarne för Kongl. Flottans räkning verkställas, under det någon ersättning för de dylika arbeten, som i större mängd utföras för försvarsverket till lands, eller fästningsbyggnaderna, icke erhållits, samt icke ens de genom arbetet fördyrade bevakningskostnaderna fångvården ersättas.