Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:l framställt den af E. K. M:ls Befallningshafvande i Westmanlands län jemväl förordade underdåniga anhållan att, som Köpings stads innevånare, för att öka gagnet för staden och orten af ofvannämnda arbeten, hvartill plan blifvit af E. K.
M:l i Nåder fastställd, beslutat att til lika utvidga ån, såsom å en ingifven karta vore utmärkt, från liamn-bassinen lill slutet af det område, staden från Ulfve egendom till laslage-plals inköpt, dels för ali minska olägenheterna för segelfarten af den udde, sorn åns krökning bildar, dels oek för alt ernå den vallenbredd utmed nämnde lastageplats, att fartyg der skulle kunna obehindradt mötas, men för vinnande af delta ändamål erfordrades, enligt törbemälda af Kommissionslandtmätaren G. E.
Lindell upprättade karta med beskrifning, en areal af 7 tunnland 13* kappland mark af de till Ofver-direktörcn J. E. Hörstadius utarrenderade kronolägenheterna Hushagen, Köpings-ön oell Bvslälten, nyssnämnda område, nemligen 5 tunnland 14^ kappland af Hushagen, 1 tunnland 8 kappland af Köpings-ön oell 23 kappland af Bysliillen, måtte från Kronan till Köpings stad afträdas emot årlig afgilt, motsvarande det arran de, sorn belöper sig på det till afsöndring ifrågasatta jordområdet i förhållande till arrendet al hela lägenheterna, hvilken afgift staden vore villig att lill Strömsholms Stuteri-inrättning, dit arrendet ingår, årligen erlägga; och sedan ej mindre Styrelsen lör Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, än äfven E. K.
Mits och Rikets Kammat-kollegium häröfver afgifvit underdåniga yttranden, dervid, jemte förmälan, dels att afgilten för de till afsöndring ifrågakomma jordstycken i förhållande till arrendet för hela lägenheterna, befunnits skola utgöra, för Hushagen 1 kappe råg, l kappe korn, 1 tunna 23 kappar hafra, 79 lispund 2 skålpund hö, 13 lispund 4 skålpund halm och i penningar 7 sk. 11 r:st. banko, samt för Köpings-ön och Byslätten ’ kappe råg, \ kappe korn, 20 kappar hafra, 28 lispund 11 skålpund hö, 4 lispund 15 skålpund halm oeh 2 sk. 10 r.st. banko i penningar, dels ock att Öfver-direklören Hörstadius, i ämnet hörd, förklarat sig villig att afträda ifrågavarande mark emot erhållande af nyssnämnda afgift samt under förbindelse å sin sida att lill Strömsholms Stuteri-inrättning oafkortad! utgöra arrendet, Kollegium i underdånighet tillstyrkt
Nådigt bifall till omförmälda jordafsöndringar, har E. K. M:l, i anledning häraf, Nådigst föreslagit Rikets
Ständer att medgifva ifrågavarande jordafsöndringar emot den årliga afgäld, som Kammar-kollegium uträknat och arrendatorn antagit, ali tillfalla honom eller hans rätts-iunehafvare under hans arrendetid intill midfastan år 1874, men derefter Kronan.
Då, enligt hvad Rikets Ständer rörande delta ärende inhemta!, den ifrågaställa utvidgningen af Köpings å bör komma att för segelfarlen till och invid nämnda stad medföra väsentliga fördelar, samt upplyst är, att de lill della ändamål erforderliga jordafsöndringar från ofvannämnde Irenne kronolägenheter blifvit af dessas arrendator medgifna på vilkor, som betrygga Strömsholms Stuteri-inrättning vid ett oförminskad! åtnjutande af det för lägenheterne ulfästade arrende, hafva Rikets Ständer funnit skäligt bifalla hvad E. K. M:t i förevarande hänseende täckts Nådigst föreslå; och få Rikets Ständer, till svar i ämnet, detta sitt beslut hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 20 Maj 1857.
Empe di tio n s- Utskott?
Is Förslag lill anderd.
Skrifvelse N:o 77. 165 .Vo 77.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 16
Preste-Slåndet den 16 — — Borgare-St andel den 16 — — Bonde-Slåndet den 20 — — Bi hels Silin ders underdåniga Skrifvelse, angående undersökning af Bong/, och Hvilfeldlska gymnasii-gödsels tillstånd ock förvaltning, m. m.
Besv.:s o. Ekon.-Ulsk:s Bel:de N;o 83). S. A. K.
I afseende på den utaf Enkefru Margarelha Hvitfeldt, genom donation af Ivänite inom Bohus lån belägna säterier, Sundsby och Äbv, tillhopa 6 mantal, jemte tiliiggande 140 hemman, dels skalle, dels frälse, år 1664 bildade och samma år med Kongl. Maj:ts
Nådiga fastställelse försedda stiftelse till slipendii-lnnd, hvaraf åtskilliga vid Götheborgs stifts gymnasium studerande ynglingar åtnjuta fritt underhäll, har hos Rikets Ständer blifvit oinförmäldt, huruledes dessa gymnasii-hemmans åboer, i följd af nämnda testamente, vore att anse såsom ett slags fidei-kommissarier lill hemmanen och befriade från all annan tunga, än utgörandet al den obetydliga grundräntan och nödiga dagsverken till skötsel af förberörda säterier, samt numera och intill år 1875 lill gvmnasii-kassan i Götheborg erlade viss årlig spanmåls-skatl, deruti den högt uppdrifna dagsverks-skylriigbeten blifvit förvandlad för att på sådant sätt. under tiden utgå, men att åboernes belägenhet, hufvudsakligen genom osäkerheten af besittningsrätt samt deras med testamentets syftning föga öfverensstämmande behandling föranledt till klagan, som antydde sådana brister i sjelfva institutionen och måhända äfven i förvaltningen, hvilkas afhjelpande borde synnerligen befordras.
Detta ämne har äfven tillförene utgjort föremål för Rikets Ständers pröfning, dervid, bland annat, förekommit: att Rikets år 1844 församlade Ständer, uppå gjord framställning om tillstånd för åboerne å Kongl, och Hvitfeldlska Gymnasii-hemmanen att, mot vissa vilkor, förvärfva egande-rält till hemmanen, förklarat, att ehuru en tryggad besittningsrätt till hemmanen sannolikt skulle för innehafvarne utgöra en verksam anled - 166 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
N:o 77. ning att St jördens skötsel och odling egna större omsorg än af en vanlig åbo vore att påräkna, kunde likväl frågan härom, i anseende till bristande utredning, då icke till någon åtgärd föranleda; att Bonde-Ståndet vid Riksdagen år 1848 hos E. K.
M:t framställt den underdåniga önskan, alt åboerne å slipendii-inrättningens hemman måtte, emot skyldighet alt allt framgent till slipendii-tönden årligen utgöra så väl den gamla grundskatten, som ock en sednare tillkommen så kallad korn-skalt, samt att erlägga lämplig löseskilling, undlå egande-rätt lill samma hemman, hvilket förslag, i mer eller mindre män afslyrkl af öfrige deröfver hörda embelsmyndigheler, deremot understöddes af Kammarkollegium, som, på uppgifna skäl, ansett skatleförsäljningen både kunna, utan hinder af testamentet, ega runi och lör så väl stipendii-inrätlningen som hemmans-åboerne blifva förmånlig; att Rikets Ständer, under nyssnämnda Riksdag, med anledning af förekomna anmärkningar emot förvaltningen af ifrågavarande stipenriii-fond, hos E. K.
M:t i underdånighet anhållit, det instruktion för slipendii-inrättningens styrelse och reglemente för utlåningen af inrättningens medel mätte utfärdas; hvarefter förslag lill dylik instruktion äfvensom underdåniga yttranden deröfver lära blifvit af vederbörande i underdånighet afgifna; samt alt, likaledes vid samma Riksdag, och pä grund af anförda förhållanden, Rikets Ständer hos E. K.
M:t underdånigst begärt, att undersökning måtte anställas, till utredande af Kongl, och Hvi.lfeldlska slipendii-inrättningens samt åboernes ömsesidiga förhållanden; och har, efter hvad derom hos Rikets Ständer nu blifvit upplyst, E. K. M:t funnit godt, sedan Juslitie-kanslers-embetet i afseende härå sig underdånigst vltrat, meddela Kammar-kollegium
Nådig befallning alt uppgöra förslag lill cu sådan förändring i de för stipendii-hemmanens förvaltning och upplåtande gällande föreskrifter, alt derigenom, utan melin för stipendii-kassan, hemmans-åboernes bästa, så vidt rättvist och billigt vore, må kunna befrämjas, — hvilket ärende, deruti åtskilliga myndigheter, jemte slipendiikuralorerne, lemnat embets-utlåtanden, nu ånyo vore på bemälda Kollegii handläggning beroende.
Af hvad sålunda blifvit inhemtadt synes att behofvet af åtgärder till förbättrande af de ifrågavarande Gymnasii-hemmans-åboernes ställning blifvit af båda statsmakterna insedt och erkändl; — med anledning hvaraf och enär de befintliga olägenhelerne torde i väsentlig mån kunna afhjelpas, pä samina gång som slipendii-inrättningens fördel befrämjades, om ifrågavarande hemman på lämpliga vilkor under egande-rätt åt åbocrne upplåtas, Rikets Ständer få hos E. K. J!:t i underdånighet anhålla, alt, för så vidt sådant ej redan skett, fullständig undersökning måtte anställas, lill utredande af Kongl, och Hvitleldtska slipendii-inrättningens samt åboernes ömsesidiga förhållanden och att, i händelse deraf befinnes, alt åboerne icke få tillgodonjuta de rättigheter, hvilka genom Hvitfeldlska testamentet och gällande stadgar blifvit deni tillförsäkrade, E. K.
Majit täcktes i Nåder vidtaga sådana åtgärder, alt åboerne skyndsamligen må blifva försatta i den belägenhet, som med rättvisa och billighet öfverensslämmer, samt att E. K.
M:t jemväl täcktes i Nåder tillse, huruvida och i hvad utsträckning försäljning lill skatte af HvitfeldIska stipendii-hemmanen lämpligen skulle kunna åstadkommas.
Stockholm den 20 Maj 1857. Expeditions-Utskoltets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 78. 167 \:o 18.
Uppläst och godliändt hos Ridd. och Adeln den 5 Juni 1857.
Prestc-Ståndet den 5 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 9 — — [likeds Sländers underdåniga Skrifvelse, angående viss tid, inom hvilken den i 15 Kap. 4 § Gif(erm å Is-Ilai ken omför mälda stamning eller lysning ej må utfärdas.
(Lag-Ulsk:s Bet:de N:o 9 och Utl:de N:o 30.) S. A. K.
Bland de orsaker, som enligt gällande lag föranleda till skillnad i äktenskap, är äfven den, att den ena makan af ondska och motvilja öfvergifver och förlöper den andra, samt far utrikes i det uppsåt, att ej mera blifva och bo med den ölvergifna.
Detta för hållande afses uti 4 § af Giftermåls-Balkens 13 Kap., i hvilket lagrum föreskrifves, bland annat, att, då den öfvergifna makan önskar äktenskaps-skillnad, skall anmälan göras hos domaren, som, derest den förlupna makans vistelse-ort i främmande land är bekant, meddelar stämning å den utrikes vistande, men i motsatt fall låter lysa efter denne i häradets eller stadens kyrkor samt i de närmaste socknar derintill, med föreläggande att sig infinna inom natt och Ar, under påföljd alt, vid den stämdes eller efterlystes uteblifvande å »föresattan lid», då till skillnad dömes; varande i 11 Kap. 4 § RätlegångsBalken den, som stämmes utom Riket, ålagdl att inom en lid af sex månader efter erhållen del af stämningen sig inställa.
Hvad lagen sålunda stadgat rörande förcnäinnda tidsbestämmelser och äfventyret alt desamma ej iakttaga, bar synts Rikets Ständer kunna medföra betänkliga löljder, särdeles då kändt är, hvarest den make, som öfvergifvit den andra och begifvit sig ut rikes, sig uppehåller.
Om då den iifvergifna, genast eller öfvergifvandet uttager stämning, så kan, i anseende lill nuvarande snabba kommunikationer, stämningen skyndsamt delgifvas, och inom den korta tiden al något öfver sex månader äktenskapet vara upplöst.
Erfarenheten lärer emellertid, att alltför mycken lätthet alt upplösa äktenskap le der lill ett obetänksamt ingående deraf.
Dessutom tillhör det lagstiftaren, om lian än bör bereda en utväg till äktenskaps-skillnad för makar, hvilkas sammanlefnad blott är en 168 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 78. källa till ömsesidig bitterhet och hvilka omöjligen kunna (örenas, att härvid gå lill väga med den varsamhet, alt icke nycken, den tillfälliga missämjan eller lättsinnets förvillelser gifvas för stort ulrvinme.
Tiden bör derföre få utöfva sitt inflytande pä de tilläfventyrs blott tillfälligtvis väckta lidelserna och alltså en längre besinning städse fordras innan ett band brvtes af den vigt och betydelse, som det, hvilket lörenar makar.
Till en sådan besinning lemnar dock lagen, hvad ifrågavarande fall angår, ej nog rådrum.
Den inedgifver nemligen den maka, som blifvit öfvergifven, att, genast efter öfvergifvaudet, begära domarens stämning eller lysning å den andra; och den underlättar derigenom tillställningar af makar, som blifvit oense.
Oenigheten kan likväl möjligen hafva mindre djupa röt ta r; och någon tids besinningj skulle tilläfventyrs mången gång vara nog för makarnes återförening, något sorn svårligen slår att vänta, sedan deras förhållande, genom stämning eller lysning, blifvit allmängjordt samt den ena offentligen upptriidt såsom den andras anklagare och dymedelst ökadt de anledningar som åtskilja dem.
Och sorn, vid dessa förhållanden, behofvet påkallar att i lagen inlägges den återhållande kraft, som den i omförmälda hänseende nu saknar, samt det för sådant ändamål skulle, enligt Rikets Ständers åsigt, göra tillfyllest, om det stadgas, att hvarken stämning eller lysning må utfärdas förr, än sex månader efter öfvergifvandet, hafva, i öfverensstämmelse härmed, Rikets Ständer, för sin del, beslutat en författning, af innehåll:
Då skillnad i äktenskap hos domaren sökes af den anledning, som i 13 Kap. 4 § Giftermåls-Balken sägs, må domaren ej utfärda stämning å eller lysning efter den förlupna makan förr än utredt blifvit, alt sex månader förflutit från det samma maka begat sig till utrikes ort.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 Juni 1857.
A:o 99.
Uppläst oell godkändt hos Ridd. och Adeln den 5 Juni 1857.
Preste-Ståndet den 3 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Slåndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ändring i 4 mom. 40 § af Kongl. Förordningen den 43 Juli 4855, angående fattigvården i Riket.
Besv:s o. Ekon.-Utsk:s Bet:de N:o 88). S. A. K. Rikets Ständer hafva fästat uppmärksamhet derå, att i 1 mom. af 10 § i Kongl. Förordningen den 13 Juli 1853, angående fattigvården i Riket, finnes föreskrifvet, att der Expeditions-Utskottets Förslöf) till underd.
Skrifvelse N:o 80.
169 der omnämnda årliga afgift ej får öfverstiga åtta skiliingar för mans- och fyra skiIlingar för qvinsperson.
Då likväl de folkklasser, hvilka isynnerhet ligga fattigvården lill last, böra skäligen bidraga lill dennas upprätthållande, samt i anseende till den under sed nare åren inträffade minskning i penningens värde samtidigt med stegring i arbets- och tjenstehjons-löncrne den mindre bemedlade synes ej skola genom berörda afgifls förhöjande ända lill dubbla beloppen i sjelfva verket blifva svårare betungad, än hvad för få år tillbaka var förhållandet och vid sednaste författnings utfärdande i ämnet afsågs, få Rikets Ständer hos E. K. M:l i underdånighet anhålla, att ifrågavarande moment mätte varda sålunda förändradt, alt omförmälda personela afgift må kunna bestämmas till högst femtio öre riksmynt för man och tjugufem öre för qvinna.
ÄT:o 80.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 5 Juli 1837.
Preste-Ståndet den 4 — — Borgare-Ståndet den 4 — •— Bonde-Ståndet den 6 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående gjordt anbud aj eli utländskt amorterings-lån till Svenska Stals-verkel.
(Stats-Utsk:s Uthde N:o 63). S. A. K.
Under åberopande af det i E. K. M:ts Nådiga Proposition, angående utförandet af de större jernvägs-anläggningar, som af allmänna medel böra bekostas, framställda förslag, alt tillgångar till dessa företag måtte medelst upplåning anskaffas, har, genom Nådig Skrifvelse af den 15 sistlidne Maj, eli hos E. Ii.
M:t anmäldt låne-anbud blifvit Rikets Ständer meddeladt för den åtgärd, hvartill detsamma kunde finnas föranleda; varande detta anbud iugifvet af Herman Heine från Hamburg, som dervid skriftligen anmält, att Nordtyska Banken i nämnde stad och H. J. Merck &
Komp. derstädes erbjöde Bih. till 11.
Pro t. 1856 & 1857. 10 Sami.
I Afd. 22 170 E.xpeditions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse N-.o 81. sig att lemna Svenska Stats-verket elt län å Femton millioner Mark Hamburger Banko, beräknade efter 27 Mark 12 sk. per mark finsilfver, Kölnisk vigt, eller ä omkring Tjugu millioner Riksdaler] Riksmynt, hvilket lån skulle, efter afdrag af 2,} procent provision, utgå inom loppet af tre år fran den dag, kontrakt derom alslöles, i 36 lika delar, en för hvarje månad, samt återgäldas med 4-1 procent ränta och 1 procent amortering årligen, under åtskilliga vilkor och förbehåll i öfrigt.
Rikets Ständer halva tagit detta anbud i öfvervägande, men då frågorna om anslag lill Statens jernvägs-bvggnader och anskaffning al dertill erforderliga tillgångar ännu icke blifvit af Rikets Ständer åtgjorde, saint kännedomen om de i delta anbud äskade låuevilkor icke är tillräcklig för att sätta Rikets Ständer i tillfälle att bedöma, huruvida icke det lån, sorn för Svenska Slals-verkels räkning kan komma att upptagas, möjligen skulle kunna erhållas mot fördelaktigare vilkor, än dem nu ifrågavarande anbud innefattar, hafva Rikets Ständer icke funnit skäligt detsamma antaga; hvilket, i anledning af Högstberörde Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer lä i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den G Juli 1857. A':O @1.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 5 Juli 1857.
Preste-Ståndet den 4 — — Borgare-Ståndet den 4 — — Bonde-Ståndet den 6 — — t Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upplåtelse aj jord till Strömsholms Kanal-Bolags disposition.
(S(ats-Utsk:s Uthde N:o 24 och Mern.
N:o 65). S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit anfördt, att, i anseende lili den obetydliga båtfart, som i början bedrefs å Strömsholms gamla kanal, saknaden af utrymme för slussverkets behof varit mindre känbar, men att, sedan kanalen med dithörande 26 slussar blifvit af nya bolaget ombyggd till sådana dimensioner, som den betydligt utvidgade och sannolikt Expeditions-Utskollets Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o 81.\
171 efter kanalens fullbordande än mer stigande varu-trafiken kräfde, samt bolaget bade sig ålagdt alt i all framtid underhålla denna vackra och vigliga, med stora uppoffringar at enskilda och al Staten anlagda kanal-bvggnad, måste detta åliggande blifva omöjligt att fullgöra, så vida ej kanal-verket, i likhet med andra dylika större så väl in- sorn ut ländska anläggningar, komme i besittning af tjenlig! belägen jordrvmd, särdeles vid dess ändpunkter, till anläggning af magasiner, skjul, bostäder åt uppbördsman och vaktbetjening m, m.; och som erforderligt område för ifrågavarande oumbärliga anläggning, hvad beträffade kanalens södra ändpunkt, redan vore utsedt och lagdt å karla, samt utgjordes af en stenbunden, för odling alldeles otjenlig udde, belägen dels å Strömholtns kungsgård, dels å Länsmans-bostället Horns egor, med en areal, å det förra stället, af 15,4 kappland och å det senare af 4 tunnland 9,(i kappland, eller tillsammans 4 tunnland 25 kappland, hvilken egovidd Kronan ansåges kunna utan ringaste skada afstå lill kanalverket, hvilket vore villigt att till nuvarande innehafvare!) af bostället erlägga den ersättning, sorn möjligen kunde ifrågakomma, är det tillika vordet hemställd!, alt Rikets Ständer måtte för sin del medgifva, att den mark, till högst 5 tunnlands vidd,fmed ofvan uppgifna belägenhet, som kanal-verket till upplagsplats, magasiner och bostäder kunde behöfva, linge till kanal-verkets fria disposition för berörda ändamål såsom bolagets egendom upplåtas.
Till närmare utredande af förberörda antydda förhållanden är vidare hos Rikets Ständer upplyst, att kanal-bolaget, jemlikt Kongl.
Maj:ts den 28 April 1842 Nådigst ut färdade privilegium, icke varit förpligtadt utsträcka kanal-verkets södra ändpunkt längre än till gamla slussverkets slutpunkt på Strömsholms kungsgårds egor vid sjön Freden; att sedan bolaget, med E. K. Mats Nådiga gillande, låtit, der väg-öfvergångar öfver den 8 mil långa segel- och kanal-leden voro behöfljga, uppföra rörliga i stället för fästa broar, denna för den betydliga kanal-rörelsen så vigtiga och välgörande åtgärd likvijl komme att sakna åsyftad verkan, derest icke den lästa bro, som förenar Borgås udde med fasta landet i Rytterns socken och ligger emellan sjön Freden samt Hammarviken af sjön Mälaren, så förändras, att ångbåtar äfven under denna bro kunde framkomma, hvartill åter de brohållnings-skvldige, som af kanal-farten icke hade något gagn, ej kunde förpligtas, utan 'mäste alltså bolaget åtaga sig ali underhålla Borgås-sunds-bron i nvssberörda skick och att således utsträcka kanaj-verkets södra ändpunkt lill östra sidan af Hammarviken; att då ingen större kommunikations-anslalt kunde uppfylla sitt ändamål ulan att vara försedt med upplagsplatser pä lämpliga ställen och förnämligast vid ändpunkterna, äfven egaren till merberörda kanal och dervid inrättade jernväg, vare sig Kronan eller enskildt bolag, derstädes måste ega tillräckligt utrymme för egna tjenstemän och betjente, magasiner m. m., hvadan Strömsholms kanal-verk, antingen det finge sin södra ändpunkt vid nordvestra sidan af sjön Freden eller vid östra sidan af Hammarviken, måste, för rörelsens och eget behof, förskaffa sig dylikt utrymme; samt att den mark, sorn härvid kunde komma i fråga till begagnande, vore af krono-natur och således endast med E. K.
M:ts och Rikets Ständers samfällda medgifvande linge till kanalbolaget upplåtas, samt sednast år 1859, eller innan Rikets Ständers nästföljande sammanträde inträffade, för kanal-bolaget måste vara tillgänglig, enär ombvggnads-arbetet samma år skulle vara fullbordadt; hvarförutan Rikets Ständer varit i tillfälle inhemta, dels alt, sedan Direktionen för Strömsholms kanal-bolag år 1855 hos E. K. M:t i underdånighet anhållit att, för omförmälda behof, få förvärfva eganderätt till den jordrvmd, hvarom nu är fråga, Styrelsen för Allmänna Väg- och Vatten-byggnader, som, tillika med Kammar-kollegium och öfriga i ämnet hörda Embetsmyndigheter, den sökta jordafsöndringeu tiilstyrkt, dervid underdånigst yttrat den åsigt att, om kanal-bolaget sattes i tillfälle att erbjuda upplagsplatser och magasiner för de varor, som fördes å kanalen, den tällan, 172 Ecepcditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 82. som härigenom uppkomme emellan bolaget och de vid kanalens ändpunkter bosatte faktorer, otvifvelaktig! skulle orsaka nedsättning i de trafikerandes omkostnader och dymedelst bidraga till ökande af rörelsen å kanalen samt göra farleden mera gagnelig för det ändamål, som med densammas förbättring och ombyggnad vore afsedt; dels ock att erinringar emot den ifrågaställda upplåtelsen blifvit gjorda af Köpings stads Magistrat och Borgerskaps Äldste, hvilka hufvudsakligen anfört att behof af ytterligare lastage-plats icke förefunnes, enär å en år 1788 åt släderne Westerås och Köping Nådigst upplåten plats fiän Strömsholms Kungsladugårds egor vid Borgås udde redan länge varit inrättade faktorier, våg och magasiner, till upplag för vidare transport af de varor, som å kanalen for t ska flas, utan att någon klagan hitintills af de trafikerande försports öfver otillräckligheten af denna plats, samt att, om en ytterligare lastageplats framdeles skulle, i följd af ökad trafik, erfordras, Ijenligt utrymme derför funnes utmed stränderne af sjön Freden och Hammarviken.
Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit, och, då upplyst blifvit, att den af bolaget begärda jordrymd är för ändamålet lämpligare än den hittills begagnade upplagsplatsen, samt det för öfrigt, på sätt Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader jemväl erinrat, måste lända den allmänna rörelsen till fördel, att kanal-bolaget, utan att göras beroende af de vilkor, som vid en öfverenskommelse med släderne kunna ifrågaställas, sättes i tillfälle att tillhandahålla de trafikerande upplagsplatser och magasiner, hafva Rikets Ständer funnit skäligt, för sin del, medgifva, alt merberörda jordrymd, femton och fyra tiondedels kappland af Strömsholms kungsgårds samt fvra tunnland nio och sex liondedels kappland af länsmansbostället, Horns egor, må åt
Strömsholms kanal-verk till inrättande af upplagsplats, magasiner och bostäder, upplåtas, emot de vilkor, E. K.
Majit kan lhina lämpligt i Nåder bestämma.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 6 Juli 1857.
AT:o 82.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Juli 1857.
Preste-Ståndet den 4 — — Borgare-Ståndet den 4 — — Bonde-Ståndet den 6 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående afsöndring åfjord från Hyltmäslare-boställel Sandby, atl användas till ny kyrkogård för Sandby församling.
(Stats-Ulsk:s Utfde Nio G7). S. A. K. Rikets Ständer, som fått emottaga E. K.
Mits den 27 förlidne Mars aflåtna Nådiga Proposition rörande nedannämnda angelägenhet, hafva derom såmedelst inhemtat, att, Exp editions- Uts kottets Förslag lill. underd.