Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bctänkanåtn. fåniga önskan, det Kongl. Majit, vid utfar-, dandet af dess Nådiga föreskrifter för roteringscommitterade, ville göra det afseende, Kongl, Majit i Nåder funné med skäl och billighet öfverensstämmande, på den befrielse eller lindring, Comministrar och ringare Kyrkobetjente, så val sqm den lägre Krono- och Jägeribetjenjqgen måtte för deras boställen kunna åtnjuta, äfvensom i hvad man posthemman borde iroteringsbesväret deltaga; och om, vid de från Ljandshöfdingarneinfordrande upplysningar, någon bland dem skulle tillkännagifva, att de extra ro^ teringsskyldige inom Länet vöre nöjd® med den vid extra roteringen derstädes följda grund, ansågo Rikets Ständer dervid böra förblifva och jemnkning endast kunna ske för dem inom Länet, aom sådant med skäl påfordrade; Hvarjemte Rikets Ständer slutligen till Kongl. Majit framförde den underdåniga anhållan, att, då med deras afsigt vid extra roteringens åtagande instämde, att densamma skulle allenast under krig utgöras och då borde endast i manskap utgå, sådane aftal, som af extra rotehållare kun-, de å andra ställen än i Skåne vara ingångna om erläggande af visse afgifter under bestämd eller obestämd tid, emot befrielse från skyldigheten att uppsätta manskap, matte, sedan Riket vunnit fred, alldeles upphöra att gälla.
B?sv. o(h Ekon.
Betänk(inden. 059 Sedan Kongl.
Maj:t under den 27 Februari 1816 anbefallt dess och rikets Krigsoch CammarColIegier, att, i anledning af Biksens Ständers ofvannämnda underdåniga Skrifvelse, till Kongl, Maj:t inkomma med .Underdånigt Utlåtande, samt att med fästadt afseende å de utredde förhållanden och grunder, som kunde vara att hemta af Skånska rqteringsverket, tillika afgifva underdånigt project till en förnyad Instruction för l*oteringsförrättningarne, hafva bemälte Col* legiér, under den 22 December 18191 fullgjort Kongl, Majus berörde befallning; och inhemtas af Collegierpas gemensamt, afgifne Betänkande, deruti de likväl varit af olika meningar: att Krigscollegium, med afseende å det kända förhållandet mod Skån. ska roteringen, sorn vunnit Nådig stadfästelse och blifvit till efterföljd anbefalld, funnit, att vid upprättande af förslag till lättelse och jemnkning af extra soldat-roteringen i riket hemmantalen eller hvarje hemmans efter jordbok åsatte mantal icke kunde utgöra säker grund för roteringsskyldighetens bestämmande, äfvensom att denna grund icke heller kunde hemtas från det bevillningsvärde, hvarje egendom blifvit åsatt, utan syntes i Collegii tanka den behållning, hvarje jordegendoms verkliga afkastning lemnade, böra blifva säkraste jemnförelsegrunden för roteringsskyldigheten.
Då denna afkastning, förmedelst jordens alster.
Q6o Besv. och Ekon, Utsk, Betdnkanden, på olika ställen utmärker sig genom mångfalldiga olikheter, och dessa alster, i mån af större eller minre tillgång, måste åsättas ett skiljaktigt värde, har Collegium ansett deraf böra följa, att, så vida jemnförelse imellan roteringsskyldig jord af olika arter skall kunna ega rum, samt roteringstyngden derefter i ett rättvist förhållande fördelas, å ena sidan all afkortning bör bringas till samma och enahanda slag, eller i penningar förvandlas, och, å den andra, vid bestämmandet utaf afkastningsväraet samt behållningens utredande, så väl öfverflödet som bristen på hvarje vara, ej mindre än afsattiiingstillfället och arbetskostnaden, med hvad mer, som på särskilde orter kan verka till förändring, antingen a£ varuprisen, eller sjelfva behållningens belopp, med all noggrannhet anmärkas och tagas i beräkning, hvartill skulle fordras en noga kännedom om landet och hvarje provins särskildt, som åter borde hemtas af chartor, jordrefningsprotocolier, skattläggningar samt storskiftes, och enskiftes-förxättningar, och, sedan häraf jemväl blifvit utreddt, huru stort utsäde, samt hvilken botägt och andra förmåner, hvarje hemmansdel i äldre tider egt, och förhållandet härmed vordet jemnfördt med jordinnehafvar»e$ i dessa delar meddelande uppgifter, jemte de upplysningar, sorn af i orten boende personer i öfrigt kundo erhällas, bor - Besv, och Ekon•
Betänkan/Un, fttji de derefter afkastningen och dess förvändling bestämmas, samt behållna inkomsten uträknas, hvilket skulle ske på det sätt, att spannmål af alla slag och hö efter viss!: pundtal på lasset beräknades efter ortens medelpris.
Att mulbetet, efter dess beskaffenhet af sämre, medelmåttigt och godt, till olika pris utsattes för hvarje häst-, fä- och får-kreatur, sorn vid hvarje hemman kunde framfödas:
Att fiske, der det funnes, upptoges efter hemmantalet och dess mer eller mindre förmånlighet: att skog efter hemmantal och lasstal på enahanda sätt utfördes, med särskildt afseende på tillgång till timmerskog och deraf förväntad större inkomst: att mjöl- och såg-qvarnar samt andra vattenverk, der de funnes med jord förenade, uppskattades efter deras årliga behållna afkastning; —- samt att, sedan allt detta blifvit sammanraknadt, och förbrukiiingskostnaden, hälften af värdet å spannmålen, hö- och gräsbete afdragen, återstoden skulle utgöra den behållna inkomsten och således blifva grunden för bestämmandet af roteringsskyldigheten, dock att, hvad Säterier och frälsehemman beträffar, de der befinnas i skiljaktigt förhållande mot krono- och skattehemman, i anseendetill grundräntor och andra ständige skyldigheter, i behållna årliga afkastningen borde tilläggas, nemligen för hvarje helt hemman säteri samt 3S\å och Rör 50 Rch, och för hvarje helt §02 Besv. och Ekon. litsle.
Retcinkanden. hemman Frälse 15 Rd. — Genom antagans det af denna grund har Collegium trott det Vara uppenbart, att roteringstungan måste blifva lika öfver hela riket; och har Colle* gium ansett en behållen inkomst af 700 Rd. innefatta den summa, hvarföre en extra roteringssoldat borde ställas; hvarjemte Collegium yttrat sig finna Instructionen för förra roteringscommissionerna, af den 5 Febr. 181 i, kunna i allt öfrigt tjena till efterrättelse vid den öfversigt och jemnkning af extra toteringen, som komme att för sig gå. —- För Öfrigt har Kongl.
Krigscollegiiim hemställt, att från e&tra roteringen måtte undantagas: —*• i:mo.
Alla posthemman, sorn hafva 8 mils postföring i veckan, likasom förut skett vid roteringens införande i Skåne; -— 2:0.
Herjeådalen, i anseende till denna landsorts svaga beskaffenhet, och Jemtland, hvarest roteringen, ehuru med Krono-räntan understödd, likväl icke medgifver, att efter hemmantalet vidare ökas, samt —- §:o f. d. Öfverstens vid Adelsfane regementet boställen, såsom hu mera på lön anslagne Presidenten i Krigscollegium, om hvilka boställen Collegium likväl trott en sådan undersökning rörande deras förmåga att draga rotering, som i 1811 års Instruetion finnes föreskrifven, i afseende pa regementsofficerares boställen, böra föregå. «— Deremot har Collegium ej funnit sig kunna tillstyrka någon befrielse eller lin* Besv. och Ekon.
Utsk< Betänkanclcn. gfg Öring i roteringsskyldigheten för Commitiistrars och ringare Kyrkobetjenters samt den lägre Krono- och Jägeribetjeningens boställen, enär dessa icke från början varit från extra rotetingen undantagnej — Och beträffande slutligen de 2:ne frågor, örn rotejemnkningens utsträckning endast till dem, Sorn sådant med skäl påfordra, samt om be* Ståndet af de aftal* sorn med en del Rotehållare kunna blifvit afslutade om vissa afgifter för bestämd eller obestämd tid, i Stället för manskaps utgörande, har Collegium yttrat den öfvertygelse, att i förra fallet de med den redan verkställde extra ro» teringen nöjde icke borde vara underkastade någon Vidare rotering, och i det sednare, de, aorta ingått Contractert, mäste anses förbundne att dem Uppfylla; varande* i öfverensstämmelse med hvad Collegium sålunda andragit och hemställt, ett underdånigt project, till Instructionen för toiejemnkningens verkställande, af Collegium författadt, samt deruti jeinnväl föreslaget, att denna jemnkning, som Länsvis borde förrättas, måtte öfver hela riket inom loppet af ett er varda fulländad, och tiden till besvärs anförande öfver förrättningarna räknas till en månad efter erhållen del af beslutet derom.
Cammarcollegium har deremot Utlåtit sig: att bestämmandet af vissa tunn* land åker, äng och andra egor, såsom sva* gö4 Étsv. och Ekon.
ÉéiänkmäeHi rande mot skyldigheten att hålla en extra roteringssoldat, val kunde föranleda till likhet i denna skyldighet öfver hela riket, derest afseende fastades å jordens skiljaktiga beskaffenhet och större eller mindre bördighet, samt derefter lämpadt större eller mindre behof af arbete för dess brukning inom särskilda provincer, men att för användandet af denna grund det hinder måste snöta, att en tariff, hvarefter jordmånens o* lika förhållande skall mätas, svårligen, 01U icke omöjligen, låter uppgöra sig, utom deE att en lika svårighet torde uppstå vid afgörande! af frågan om beloppet af egor för en hel rote: att antagandet af en viss hemmansafkastning, till motsvarighet af förbindelsen att utgöra en soldat, väl kunnat vara lämpligt vid roteringens införande i Skåne, der antalet af soldater förut var bestämdt och fördelningen lätt gjord, men icke med någon tillförlitlighet låter använda sig, då fråga är att indela all Rikets o* roterade jord i knecktehåll: att fastställande af en ny allmän grund för presterandet af det onus, som extra roteringen innefattar, i alla fall måste vara betänkligt, så länge andra skyldigheter utgöras efter andra puncter: att införandet af likhet i extra roteringsbesväret särskilde landsorter imellan jemnväl synes förkastligt, då deraf öfver allt skulle uppkomma olikhet imellan densamma och ordinaire roteringen, hvilken sed - Resi), seli Ekon.
Betänkan/len, 865 Kare nästan i hvarje provins utgöres efter olika hemmantal samt att Gollegium derföre ansett med rättvisa och billighet mest öfverensstämmande* att bringa extra roteringen så väl sinsemellan, som i förhållande till den gamla, till den största möjliga likhet inom hvarje regemente; och, då R.
Ständer icke yrkat någon ny extra rotering, titan endast en jemnkning uti den redan verkställde, samt Gollegium fått anledning tro, att, ehuru R.
Ständer ansett den öfverhlagade olikheten uti extra roteringen hufvudsaidigen härleda sig från det ovillkorliga stadgande uti 1811 års Instruction, att en rote icke vid ansvar lick öfverstiga det hemmantal, som efter Roteringa-Instructionen för förra roteringen i Länet högst var tillåtet, likväl, uti de öfver roteringsförrättningarne anförde Underdåniga besvär, mera blifvit klagadt öfver olikheten emellan extra roteringen och den gamla, än öfver skiljaktighet inom den förra; Sä har Gollegium förment den ifrågaställde roteiringsjemnkningen egentligen böra gå ut derpå, att jemna dessa olikheter, hvilket Gollegium funnit kunna tillvägabringas, om det bevillningsvärde, som inom hvarje ort blifvit åsatt den roterade jorden, tages till jemnförelsegrund imellan den roteringsskyldighet, som de ordinarie rotarne, och den, Bihang till RiksSt, Trot.
JÖ^oi §«de Samh N:r 55* §06 Rem. och Ekon.
Som extra rotarne böra vidkännas; i an* ledning hvaraf Collegium föreslagit: 1:0 até ali den med ordinarie rotering belaggde jorden inom hvarje härad, eller annat visst district, må upptagas efter 1818 års bevillningsvärde, med afdrag af värdet för större byggnader, än som efter lag fordras å Bondhemman, så vidt sådane byggnader ingått i Uppskattningen, och derefter fördelas på da ordinarie soldatroten, som på samma jord äro inroterade, till Utrönande af en soldatrotes medelvärde i Capital i hvarje ort, hvarvid bör iakttagas, att de särskildta bidrag af Staten till understöd för roteringen, som på ett eller annat ställe kunna vara anslaghe, komma i beräkning: 2:o att det härigenom uppkommande medelvärde i Capital af den jord, som inom ett sådant visst district drager en ordinarie rote, må blifva den hufvudsakliga jemnförelsegrunden till den oroterade jordens Capitalvärde efter samma års Bevillnings-taxering, för att derefter utröna och bestämma, huru stor rotedel bör falla på det oroterade hemmantalet eller lägenheten, till närmaste likhet med ordinära roteringen inora samma ort, och jemnkningen i hvad redan påfötdt blifvit derefter lämpas, under iakttagande likväl, att det högsta hemmantalet för gamla toteringsverket inom Länet icke oftare må få öfverskridas, än i det fall, att några hemman skulle befinnas af så dålig beskafFen^ Besil, och Ekon.
Q6f het, att de utan ali tillökning i hemmantal icke kunna bära roteringsskyldigheten; *— 5:0
Ätt, som likväl denna jemnförelsegrund af den roterade jordens medelvärde, emot den oroterade, elter Bevillningstaxeringen, icke ensamt och särdeles vid de tillfällen, då antingen de till extra rotering skyldige eller roteringsCommissionerna skulle finna sig till erinran dervid befogade, eller en oroterad lägenhet icke för sig skulle vara till Bevillningsvärde särskildt upptagen, utan under annat hemmans allmänna Värde inberäknad, kan gälia till efterrättelse, röteringscom mission er ne böra vara förpligtade* att tillika taga kännedom af chartae beskrifningar, skattläggniHgs-instrumenr ter, samt enskiftes och storskiftes handlingar, pcb jerrinväl undersöka jordmånens mer och mindre fruktbarhet, egarnes inskränktare eller vidsträcktare utrymme, beteshagars och skogars beskaffenhet, lönande fisken, indrägtiga mjöl- och såg-qvarnar samt andra herrligheter, allt till än fullständigare bestämmande af den oroterade lägenhetens rätta värde och dess deraf följande extra rote-andel, i förhållande till ordinära roteringens medelvärde, — /j:o
Att uti socknar eller orter, der ingen ordinär rotering finnes, roteringen må ske i likhet med angränsande inroterade socknar" — 5,0 Att Tabergs Bergslag i Jönköpings
Län, som icke förut blifvit extra roterad, bör inde - Q$8 Besv. och Ekon.
Beiänkandetu las till extra rotering, efter samma grunder. — 6:0
Att enahanda grunder böra följas uti de orter, der Båtsmanshåll är inrättadt. — 7:0 Att, vid jemnkniagen af städernas extra rotering, 1818 års Bevillningsvärde af den roteringsskyldiga jord, som Uti det gamla Båtsmanshållet icke deltager» bör uti städer, belägne uti de provincer, der Båtsmanshåll finnas, bringas till lika capitalvärde med Båtsmansrotarne i provincen; och uti de städer åter, som ära inom provincer, hvarest Båtsmanshåll icke ärinrättadt, upptagas till jemnförelse med de närmast derintill belägne provincer, som hafva Båtsmanshåll. •— 8:0
Att denna rotexingsjemnkning, efter lika grunder, äfven bör sträckas till Skånska städernes roteringsskyldige jord, hvilken icke ingått uti den i Skåne verkställda rotering.
•— 9:0
Att om en hel Stad eller Socken eller ett belt
Härad förklara sig nöjde med den verkställde extra roteringen, all fråga otn jemnkjiing må förfalla; men, om några färre eller ilere rotar-, vare sig i Stad eiler å Landet, derutinnan yrkade jemnkning, den då bör löretagas, men likväl icke utsträckas längre än som behöfves till befordrande af den yrkade jemnlikheten, så vida, vid undersökning derom, anledning dertill finnes. — ao:o Att de öfver extra roteringsförrättningarne anförde underdåniga besvär må till yedeibörande Konungens Befallningshafvan - Besv. och Ekon, Utsk.
Betiinkanden. de öfverlemnas, för att af roteringscommissionerne granskas och under rotejemnkningen komma uti det öfvervägande, de kunna förtjena, samt derefter, åtföljde af cornmissionernes underdåniga Utlåtanden, till Kongl. Maj:t åter insändas, för att, så vidt de genom jemnkningen ickeförfallit, af Kongl. Maj:t särskildt i Nåder pröfvas; samt slutligen, 11:0
— Att de uti 1811 års Instruction för extra roteringen gifne allmänna föreskrifter må, till den del de vid roteringsjemnkningen kunna vara tillämpliga eller behöflige, tjena till efterrättelse. -—•
I afseende på roteringscommissionernes sammansättning; så, och enär, efter hvad Collegium ansett, Landshöfdingarnes många magtpåliggande göromål icke medgifva, att utse dem till commissionernes Ordförande, emedan antingen, då Landscamereraren äfven vore frånvarande, sådant kunde hafva ett menligt inflytande på de till Konungens Befallningshafvandes befattning egentligen hörande ärendens oafbrutna gång, eller ock deraf föranledas afbrott i roteringsförrättningarne eller deras fortare påskyndande, än som vore förenligt med den dervid nödige noggrannheten, samt, då det dessutom är att förmoda, att, om rotejemnfc» ningen anförtros åt färre personers ledning, likhet uti grunderna och behandlingen skall medföra öfverensstämmelse uti Instructiotaens tillämpning och följaktligen enhet uti Besv, och Ekon.
Betänkanden, verkställighet; och, då sluteligen Rikets freds* tillstånd icke fordrar samma skyndsamhet i förrättningarnes företagande, sorn år i8u fanns nödig; alltså har Collegium tillstyrkt, att rotejemuknings-förrättningarne öfver hela Riket måtte indelas uti fyra districter, och dertill för hvardera af Kongl. Majit utses en särskild Ordförande, som skulle hafva sig lill biträde ombyteliga Ledamöter af alia Fyra RiksStånden, en af hvarje Stånd, regementschefen eller, vid inrotering till Båtsmanshåll, chefen för ortens Båts* inanscompagnie, samt Land seam er eraren eller den person, som Landshöfdingen från Landscontoret kunde utse; varandes älven förslag öfver Länens indelning i dessa Difitricter af Collegium uppgjordt.
— Vidare bar Collegium yttrat, att, hvad beträffade yotejemnkningen j Jemtlands Län, så och i anseende till Riksens Ständers vid 1817 och 1818 årens
Riksdag gjorde underdåniga anhållan om jemnkning af gamla roteringen derstädes, till hvars understödjande blifvit föreslaget användande af de inom Länet be* fintligé oroterade hemman och Nybyggen, funné Collegium sig böra hemställa, att med ali åtgärd i afseende på Länets extra rotering måtte fördröjas, tilldess en allmän reglering af roteringen derstädes hunnit verkställas.
— RöiBnde den ifrågasatte befrielse eller lindring i roteringsskyldighéten för visse Civil- och Clerici-Staternes boställen, har Collegium, på andragne skäl. fiesv. och Ekon, Utsk, Betänkanden, §71 tillstyrkt, att de till Länsman anslagne bo* ställen, hvilka a{ indelningsverkets stora Stiftare i allmänhet blifvit från rotering undantagne, aråtte njuta samilia förmån i afseende på extra roteringen, samt att Comministrars, klockares och ringare Kyrkobetjenters, jemte Hejderidares och Kronoskogvaktares boställen, måtte blott till hälften, mot andra hemman extra roteras; Och beträffande posihemmans deltagande i roteringsbesväret, har Collegium, hvad soldatroteringen angår, funnit den nu gällande regleringen, att åtta mils postföring i veckan anses svarande mot skyldigheten att hålla soldat, böra bibehållas; men, hvad Båtsmansroteringen åter vidkommer, trott postförseln för posthemman, som ega del i Båtsmansroten, böra beräknas till fyra mil i veckan för ett helt mantal, och två hela hemman således i detta afseende antagas så» som en stadgad roteringsgrund för hvarje sådan rote, samt mindre del i postföringen följagtligen äfven verka till derefter afpassad skyldighet, att i extra roteringen ingå; hvarjemte Collegium förklarat sig desto mindre kunna med Kongl.
KrigsCollegium förena sig i den tankan, att de af Presidenten i sistnämnde Collegium på lön innehafvande f. d. Öfverstens vid Adelsfaneregementet boställen borde, i fråga om deltagande t extra roteringen, behandlas lika med regementsofficerarea boställen i allmänhet, sorn uti 1811 års lnstruction Adelsfane regement 872 Besv• och Ekon, XJtsk, Betdnkcinden, tets boställen äro uttryckligen nämnde såsom roteskyldige, och Riksens Ständer, uti deras underdåniga Skrifvelse d. 8 Aug, 1815, icke gifvit anledning till någon förändring deruti.
— Slutligen har Collegium yttrat, att, så vidt Collegium hade sig bekant, ej å andra ställen, aa i Bergslagerns a£ ÖreBro
Län, aftal blifvit träffade, om utgörande af vissa afgifter, mot befrielse från skyldigheten att uppsätta extra roteringsmanskap; Och, som desamma skola tillkommit, icke i anledning af någon från regeringens sida emanerad proposition, utan i följd a£ Bergslagslnnevånarnes eget erbjudande, har Collegium ansett helgden af ingångne Contracter fordra deras fortfarande, men likväl hemställt, att, då berörde afgifter skola utgå till olika belopp, desamma öfver allt måtte bringas till likhet och nedsättas till den summa, som är minst, äfvensom Collegium förklarat, att, i händelse äfven å andra orter dylika aftal skulle vara träffade, Collegium funnit sig icke heller kunna tillstyrka desammas upphäfvande; hafvande jemnväl Kongl.
CammarCollegium, i enlighet med dess afgifne förslag och Utlåtande, författat och till Kongl, Majit insände särskildt project till Instruction för extra roteringsjemnknings-förrättningarne.
Sedan detta Kongl. Krigs- och Camtnar-Collegiums skiljaktiga Betänkande, d. 19 Jan. iö2o} till Kongl. Majit inkommit* Besv. och Ekon, Viik.
Betankanden, 873 blef detsamma d. i Juni samma år i Rikets allmänna ärenders beredning föredraget; hvarvid beredningens flesta Ledamöter i underdånighet tillstyrkte bifall å hvad CammarCoIlegium, för dess del, i underdånighet föreslagit, och lärer sedermera någon handläggning vid ärendet icke hafva följt, innan Kongl.
Majit i Nåder beslöt, att genom Nådig proposition framställa detsamma till Riksens Ständers vidare underdåniga Utlåtande.
Då Utskottet till öfverläggning förehaft detta vigtiga och grannlaga ämne, har Utskottets uppmärksamhet först fästat sig dervid, att den år 1811 verkställda extra rotering endast provisionelt blifvit företagen; hvaraf Utskottet ansett följa, att något hinder icke möter för vidtagandet af de förändringar deruti, som finnas erforderliga och utan rubbning af hufvudgrunderna för denna rotering kunna ega rum; Och under en sådan synpunct går Utskottet nu att afgifva sitt Utlåtande.
Om verkligheten af den öfverklagade olikheten i extra roteringsbesväret, om den egentliga orsaken till denna olikhet, och om nödvändigheten, att genom en allman jemnkning afhjelpa densamma, samt dymedelst stadga ett på billighet och rättvisa grundadt förhållande mellan roteskyldige, hafva Riksens Ständer redan vid 1815 ärs Riksdag förenat sig.
— Anbefalld i en tid» $74 Besv. och Ekon.
Betänkctnden. punct, då försvarsstyrkans ökande hvarje ö« gonblick kunde påkallas, och verkställd med en skyndsamhet, sorn uteslöt möjlighsten af noggranna undersökningar och beräkningar, skulle, äfven om icke i de första föreskrifterne för roteringsförrättningarne en anledning blifvit grundlaggd till ojemn fördelning af denna tunga, extra roteringen nödvändigt komma att hysa många brister.
Naturen af dessa förrättningar gcir det val ock omöjligt, att öfver allt träffa det rätta, men, med förutsättning af större försigtighet och en af närvarande tids fredslugn medgifven omsorgsfq.Ilare behandling vid extra roteringens öfverseende och jemnkning, böra dessa brister till det mesta kunna häfvas.
Detta rörer likväl blott tillämpningen eller verkställigheten; dethufvudsakliga villkoret, för införande a£ likhet uti ifrågavarande onus, ligger i utfinnandet af en säker grund för dess fördelning; Och det är öfver denna, sorn det först tillhör Utskottet att sig yttra.
Redan i de olika åsigter, hvarunder sättet att verkställa roteringsjemnkningen framställt sig hos de autoriteter, hvilkas Utlåtande deröfver Kongl. Majit i Nåder infordrat, visar sig svårigheten att upptäcka en rättvis, bestämd och öfver allt användbar roteringsgrund.
Denna svårighet liar Utskottet ock måst erfara; men efter mogen öfverläggning har Utskottet slute - Besv. och Ekon.
Betänkanden, {373 ligen stadnat dervid, att, med någon för-, klaring öfver deras användande, till antagande och efterrättelse föreslå de grunder, som i allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets af Riksens Ständer gillade Betänkande, d. 10 April 1810, blifvit laggde för indelningen' i rote, såsom varande de mest lämpliga, enär det villkor, som i 1811 års Jnstruction finnes föreskrifvet, att ingen rote vid ansvar fick öfverstiga det hemmantal, som för gamla roteringen i Länet högst var tillåtet, derifrån aflägspas.
— Derförinnan har Utskottet likväl noga öfvervägt fördelarne och olägenbeterne af alla öfriga sätt till roterings verkställande; och det omdöme derom, Utskottet fällt, bör Utskottet icke förbigå att för Riksens Högloft.
Ständer redovisa.
Det är allmänt bekant, att, vid Indelningsverkets första insättande, roteringen skedde efter hemmantal.
Denna norm torde då hafva varit temligen rättvis, i den mån som tiden var mindre aflägsnad från den, då skattläggning hemmanen öfvergått, och skiljaktigheten imellan hemman af lika mantal icke kunde vara så särdeles betydlig.