Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer för detta ändamål ansett nödigt besluta, att inlöste Transportsedlar och förslitne Sedlar å högre valeurer, derunder räknade de från och med 25 Rdr lill och med 5oo Rdr, skola i Räkenskaperne upptagas efter stycketal roed numer och datum, hvaremot de smärre Sedlarne endast till antal och summa derstädes upp- och afloras, och då härtill jemväl kommer, att den, enligt Kongl. Förordningen den 29 Maji 1 y3p, Allmänheten medgifne rättighet, alt, emot ställd säkerhet, erhålla förnyelse af förkomne Transport-Sedlar, hvilken rättighet tydligen grundar sig på hvad då redan, i af - B.mco-TJtikottets U t låtande Nio 73. 11 seende på clylika Sedlars förvarande i Banken iakltogs, måste upphöra, derest up| bränning af ifrågavarande Sedlar hädanefter skulle ega runa, sedan de blifvit slutligen inlöste, vågar Utskottet icke tillstyrka den af en Ledamot yrkade förändring, alt äfven inlöste Transport-Sedlar och de större förslitne Sedlarne af nya slaget skulle förbrännas, på sätt som sker med de så kallade Småsedlarne.
December 1834» Reservation af Herr Helsingius: ”Instämmande i Höglofl.
Utskottets beslut, att, i följd af återremissen, nu uppskjuta med definitivt detailleradt Förslag, till Rikets Ständer, angående Bankens organisation i det hela, intill dess följderna af de betydliga förändringar, Banken den senare tiden undergått, hinna utveckla sig, äfven i afseende på göromålens gång, och deraf följande behof af Embetsmanna-personal, och att emedlertid öfverlemna detta, på sätt Betänkandet nu innehåller, åt Fullmägliges nitfulla omtanka, anser jag äfven intet hinder vara, att det oaktadt bestämma hufvudgrunderna förden liva organisationen; men har deremot icke kunnat förena mig om den vigtiga och efter min tanka på Bankens säkerhet ingripande förändring i under-styrelsen, som nu föreslås i enlighet med tvänne Commissariers ‘ och Pluralitelens af Herrar Fullmägtiges Utlåtande, då resultatet deraf, efter min åsigt, blifver, alt det collectiva ansvar, för vården af Bankens redbarheter samt göromålens ordentliga gång, som nu åligger Bankens Commissarie)', en för alla och alla för en, i sjelfva verket öfverflytlas på Hrr Fullmägtige, såsom följd af deras rättighet att omedelbart tillsätta de ansvarige Cheferne, ehuru Fullmäglige hvarken lära kunna åtaga sig, eller åläggas, någon daglig eller beständigt verksam tillsyn, öfver göromålens gång, än mindre öfver redbarheterne.
Jag har dervid icke förbisett, att man nu vill söka bibehålla samma ansvar för de tillförordnade Cheferne och deras underordnade, men tror mig ha mer än en anledning
Lill den öfvertygelse, att, i händelse det nu föreslagna ansvaret någon gång skulle behöfva tillämpas, på samma sätt sorn hittills verkligen vid ett eller annat tillfälle inträffat, man då skall finna, alt det endast slår på papperet som collectivt, men deremot just i följd deraf, alt tillsättningen af Personen icke berott på dem, som med honom skola anses dela ansvaret, aldrig kommer att leda lill någon ansvars-påföljd, 12 Banco- U:skottets Utlåtande K:o 73. för någon annan än den, som kan befinnas till händelsen vållande, och ersättningen således ej sträcka sig öfver tillgångarne bos samma person.
Och då jag äfven tycker mig klart inse, alt den uppmärksamhet på hvarandra, som hittills varit en nöd vändig följd af den verkliga gemensamma ansvai ig heten, inom ett Verk, hvarest, i' motsats med de flesta administrativa elier Expeditions-Verk, nästam allt, som vidröres, är penningar, ekler af samma användbara egenskap, efter förändringen skall komma »It helt och hållet försvinna,, oell förvandlas till den visserligen mera beqväma omta n kan,, for hvar och en af de underordnade, i samma Departement, att blott sopa rent för egon don-, och uträtta jemt så mycket som fördras, för att undvika tilltal, ulan minsta omtanka om Verkets gång i det hela, och lian. hända någon gång, med hemlig afund emot den bättre lottade Chefen, snarare understödja un undanröja oordningar, då de kunna tillkomma på ett sätt, som kun sälta honom i ansvar; så föra lilires- jag, att emot betänkandet i denna del anmäla min vördsamma Reservation, så mycket hellre, sorn det i ålit fall tolde vara gifvet, alt Chefskap aldrig kan fullt uträtta Hvad-dermed1 åsyftas, utan myndighet att afsätta, lika egenmägtigt, sorn tillsätta, sina underordnade; hvilket icke här lärer kunna komma i fråga, ej ens hos Fullmägtige, hvad afsätlandét beträffar; då jag för öfrigt icke kan under trycka den öfvertyg.elsen, att den nu föreslagna Reformens slutliga resulsat, i Händelse den af Nyckel vård och Källaregång då torde inträffa, medi flera omständigheter inom få år skäll visa sig vara ett nära lika antal Tjenstemän, med samma löner sorn nuvarande Commissarier åtnjuta, och dessutom sju Chefer med vida högre löner.
I öfverensstämmelse med dessa åsigter, som jag: anser icke vara af Utskottet vederlagda, föreslås vördsamt, till antagande, det sätt alt tillsätta Departemenls-Gheferne, som i Betänkandet N:o 38 blifvit föreslaget.’!" N:o 74..
Ankom till Exped.-Utsk. den 34'
Déft'
Betänkande, 1 anledning af Herr Rosenbi ads, Bernhard, motion' om förändring i fördelningen af styrelse-åtgärderne i Banken och i sammansättningen af Bankens Under-Styrelse.
Jemte det Utskottet-från Vallöf}.. Borgare-Ståndet emoltagit ett af Herr Sanlesson, vid Riksdagens början algifvet yttrande i realisalionsfrågan, Bnnco-Vtskottets BetJnkawie
Nio 74. i3 deruti harr bland* garantierne' för realisationens
Bestånd föreslagit eil så mycket som möjligt förenklad förvaltning af Banco-Verket under någre få ständige Styresmän, val aflönade men ock alldeles hufvudsakligen eller ensamt dermed sysselsatte; med full' ansvarighet för deras befattning, likväl under control och öfverinseende af Rikets Ständers FulImäglige i Banken, har sedermera blifvit från Högloft Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterad en af Herr Rosenblad, Bernhardj väckt motion, deruti han såsom
Supplement till den förändrade organisation af göromålén m. m. inom Bunken, sorn Banco-Fullmägtige Utskottet underställt, föreslagit en förändring i fördelningen af sjelfva styrelse-åtgärderne äfvensom i sammansättningen af TJnder-Styrelsen, samt tillstyrkt en Öfver-Styrelse, (Banco-Fullmägtige) en Under-Styrelse, (Directionen) och Departemcntal-Styrelse (
Afdelningarne för de serskilde detailerne af förvaltningen), med följande befattningar: 1:0.
Öfver-Styrel send Banco-Fullmägtige skulle i denna egenskap (oberäknad! dé serskilda uppdrag, Grundlagarne lemna dem) tillkomma, att noggrannt vaka öfver den Directionen och de serskilda Afdelningarne tillhörande Special-förvaltningen, samt alt till den ändan låta, minst en gång i månaden, till sig aflemna rapport, jemte öfversigt af Verkets ställning, med rättighet för hvarje Ledamot, att, när som helst, öfvervara öfverläggningärne, inom hvilken gren som helst af Under-Styrelsen eller
Departémedtal-styrelserne, äfvensom de dagliga göromålcn i Bankens alla Departement och Gontor: att från vederbörande infordra förklaring i allt hvad sorn kunnat finnas påkalla anmärkning: att ulan Förslag så val utnämna Tjenstemännen vid sin Expedition, sorn .interimistiskt, emellan Riksdagarne, tillsätta uppkommande ledigheter inom
Directionen, och att stadfästa dé af
Directionen gjorde utnämningar till tjenster, samt, om desse icke vunno Fullmägtiges bifall, återförvisa dem lill ny behandling af Directionen, med rättighet för Fullmägtigé, att; då målet andra gången lill dem inkomme, utnämningen antingen stadfästa, eller annan besluta, för hvilkét senare fall dock borde erfordras, att minst två tredjedelar af de närvarande Fullmägtigé i beslutet instämde,; hvarjemte, i händelse Motionairens serskilda Förslag, att åt Kongl. Kammar-Rätten måtte uppdra-* ' gas granskningen af Bankens och dess
Diseonters räkenskaper, icke skulle >4 Banco-TJtskottets Betänkande I\'
:o 74. godkännas, Revisions-Departementet borde omedelbart lyda under ÖfverStyielsen och detta Departements Tjenstemän af densamma tillsättas. 2:0.
Under-Styrelsen eller Directionen.
Denna skulle bestå af en Ordförande, samt tre eller fyra Direcleurer, som, utan afseende på om de tillhörde något Riks-Stånd, eller innehade tjenster inom Banken, eller ej, valdes af Banco-Utskollet, förstärkt till Nämnd.
Ordföranden skulle tillika kunna vara Banco-Fullmägtig.
Vid hvarje Riksdag borde Banco-Utskottet ega rätt, alt på uppgif/ie skäl föreslå en eller flere Ledamöter af Directionen till entledigande, hvaröfver Stånden, efter pluralitet, beslutade; och skulle Directionens Ledamöter vara berättigade att vid viss ålder eller tjenstetid, (hvarvid den i andra Statens Verk finge tillgodoräknas) erhålla pension, ”när de lemnade tjensten annorlunda, än genom Dom."
„ Diiectionen borde tillkomma den allmänna och inre förvaltningen af Banken samt i vissa afseenden dess
Disconter sålunda: att i första rummet afsåges bibehållandet af Bankens Credit och dess orubbade förmåga, att noggrannt uppfylla ingångne förbindelser; att vid så val upp- som utlåningen Bankens fördel iakttoges och dess säkerhet aldrig lemnades a sido, äfvensom att, så vidt sig härmed läte förena, näringarnes billiga anspråk .med omsorg' afsåges; i hvilket afseende förslag hvarje vecka borde upprättas
Öfver de förändringar upp- och utlåningen i alla dessa grenar, sedelrörelsen och reela fonden (Cassan) undergått, hvilka förslag sedermera underställdes Fullmägtige; alt tillse göromålens orubbade och ordentliga gång inom alla Bankens Departement och Conior; till hvilken ända Inspecliouen borde fördelas emellan Directeurerne; samt att utnämna (med vissa förut omnämnde undantag) Bankens Tjensteman och tillsätta Vakt-beljeningcn. 3:o.
Departements-Sty relserne.
Dessa skulle beslå af: a) Cancellie-Afdelningen, hvarunder hörde Cancellie-Deparlementaloch Fiscals-Contoret.
Banco-JJtskottets Betänkande N',o 74. i5 b~) Låne-Banco-Afdelningen med under sig lydande Låne-Banken, ([Guld och Silfver Pant-Conloretj) Boksluls-Conloret och Oeconomie-Contoret. c) Vexel- Banco-Af delningen „ hvarunder hörde Vexel-Banken, samt Gassa- och Sedel-Departementen, jemte Tumba. d) Discont- Af delningen j omfattande Banco-Disconten med dess härvarande utgreningar.
Hvarje Afdelning borde bestå af Ordförande i Directionen så ofta han vore närvarande, en Directeur Äfdelningens Inspecteur, med skyldighet att specielt tillse alla derunder hörande Departement och Conior, Departementets Chef, när de lill
Departementet hörande ärenden förekomma, samt åtmins one en annan Commissarie.
Desse Styrelser skulle tillkomma att afgöra speciela endast
Departementen rörande ämnen, att i sådane frågor, hvilka anginge dero, afgifva Utlåtanden till Directionen och att upprätta Förslag till sådane tjenster, som uteslutande voro vid visst Departement fästade.
I sammanhang härmed har Motionairen, i afseende på Banco-Disconten framställt den åsigt, att förvaltningen deraf med dess redovisning, ansvar, m. m. borde, under Directionens Öfverseende, tillkomma Diseont-Afdelningen ([sammansatt af Ordföranden och en annan Ledamot af Banco-Directionen samt två Commissarie!-); men att vid utlåningen Afdelningen skulle förstärkas med fyra Fullmägtige och, om man ville, t vänne Bankens Tjenstemän, samt, för Handels-Disconten, med tvänne Handlande, utsedde årligen af Stockholms Grosshandels-Societet.
Äfvensom Motionairen, i afseende på Låne-Conloren, ytfrat, alt ehuru deras afstånd mäste göra deras förvaltning mera oberoende afBanco-Slyrelsen, de likväl syntes böra derunder sortera; hvarföre ock vid Götheborgs Låne-Contor borde vara anställd en Banco-Directeur, med samma immuniteter och på lika sätt tillsatt, som de i Stockholm, samt vid Malmö Låne-Coirtor en Commissarie eller Kamererare skulle inlaga nuvarande Banco-Ombuds plats.
Och har Motionairen, efter det Banco-Fullmägtiges Utlåtande i urane4; blifvit infordrade, uti ett, af honom, hoä Banco»FulImägtige afgifvet och lill Utskottet såsom reservation öfverlemnadt yttrande, ej allenast med hänvisning till de §§. af i83o 7>rs Banco-Reglemente, eller 1 Art. §.
2. sidan 5, 2 Art. §. 2 sidan 16, hvilka bestämma nuvarande Öfver-och Undej-- Styrelses functioner, samt §§. 7, 36, 47> 5°, 72 och 73 m. fl. uti Ri kets Ständers Beslut och Förordning om Banken af den 22 September 1668, sökt visa, huru, då detta Verk befann sig i sitt ursprungliga skick, Sty - Banco-Ueslottets BctJukande N:o y4. gelsen i form och gör.omåjens fördelning hade mycken likhet med livad Motionairen ny föreslagit samt att således, och då nästan hvarje Rikets Ständers för deras Bank utgifne lagbud, vare sig i Grundlagsform eller reglementarisk väg, uttryckt detta ursprungliga skick, såsom det mål, man Önskade återvinna, ifrågavarande förslag icke innefattade någon stridighet nied 11,u gällande Grundlagars positiva hud, eller med andan af Bankens QrundförfatLning; utan ock närmare utvecklat motiven till dess förslag; i hvilket hänseende Motionairen hufvudsakligen anfört; att idcerna af förslaget vöre en Öfver-Styrelse, från Riksdag till Riksdag, vald inom RiksrStånden, den der sålunda borde anses representera de opinioner, sorn i besluten angående Banken gjort sig gällande, och hvilken det tillhörde, att i allt vaka öfver och tillse, att Banken blefve förvaltad i andan af dessa beslut —; en Under-Styrelse (ÖDirectkmj) sammansatt af personer med förmåga och lid, att egna sig åt den egentliga administrationen — tillämpningen af de från Ständer, Utskott och Fulimägtige utgående föreskrifter, samt att dervid, alltid under Öfver-Styrelsens bevakande ledning, föra Bankens verksamhet på ett sätt, som efter hvarje tids förhållanden, bäst både motsvarade Bankens interesse och näringarnes sanna behof; delande tillika, inom sig, tillsynen öfver Bankens olika Departement, och slutligen en Departemental- eller Ajdelnings-Styreise för de få, hvarje Afdelning spedell rörande frågor, genom hvilken organisation skulle vinnas en systematisk fördelning af göromålen och möjligheten af dessas uppdragande just åt de personer, som vore dertill mest lämplige, under det ledningen af det hela lemnades åt Riks-Stånd,ens Ombud, utan att likväl desse, som sällan kunde åt sin Banco-Fullmägtig-befattning egna mer än få stunder, undanryckte ordinarie embeten eller lefnads-yrken, behöfde ingå i den speciela förvaltningen, hvilken tillkom en Corps, hvars Ledamöter, utan inskränkning, kunde nises bland de skickligaste ämnen, för uppfyllandet af de olika fordringarne å en duglig Banco-Directeur,
hvars tid icke borttages af detailgöromål verkställighets-åtgärder).
Hvarjemte Herr Rosenblad, i afseende på nu varande sammansättning af Commissariatet, såsom Under-Styrelse, anmärkt, att, utom det lika litet af en blifvande Commissarie, på sätt denne Embetsman under sin Tjenstemånnabana i Banken utbildades, som af mängden bland Fulimägtige, kunde påräknas, att han skulle blifva förtrolig med de slags insigler, hvilka fordrades för Styrelsen af en Bank, som utan andra monopolier eller jernbref, än klokheten af dess förvaltning, vore ämnad att gifva näringarne fintico-U' ''kotms Betänkande N:o 74. »7 oell allmänna rörelsen allt det biträde och allt det skydd, som med en sådan inrättning vore förenlige, hvarföre äfven sådane insigler måste blifva hos Bankens Embetsman sällsynte, läge i nuvarande sammansättningen, jemväl för de mera hvardaglige Styrelse-göromålen, en felaktighet, sora, i den moll de Styrande erhöllo och måste erhålla sjelfständighet, icke kunde undgå att menligt inverka på resultaten; att, då af Bankens 21 Commissarie!’ alla, utom Expeditions - Commissarien , egde hvar och en sin serskilda dagliga Tjenstemanna-befattning inom nugot af Bankens Departement, vanligen fordrande nära all den tid man billigtvis kunde begära att en Embetsman skulle uteslutande egna åt sine tjenste-åligganden, och sålunda vid Commissariatets sammanträden, såsom Under-Styrelse, sällan mer än få Ledamöter, ulan åsidosättande af löpande göromål, kunde sig infinna, följd - häraf, att personalen vid denna Corps, hvilken den speciela och dagliga förvaltningen af Banken tillhörer, vöre i högsta grad ombytlig, så att, när senare beslut skola fattas i samma sak, helt andia personer kunna komma att utgöra de beslutande, än vid sakens föregående behandling; alt få egde tillfälle annorlunda, än genom muntliga afhörandet af en mer eller mindre väl och fullständigt uppgjord föredragning, stadga sine omdömen i de saker, hvaröfver de borde besluta; alt ännu färre kunde följa beslutens uppsättande med den noggranna tillsyn, i afseende på uppfattningen och motiveringen, som vore desto angelägnare, då de vigtigaste af desse beslut skulle underställas en högre Auloritet, den de vore ämnade att upplysa; att Expedilions-Commissarien, allena fri från alla andra serskilda göromål, än just skyldigheten att föredraga och expediera alla i Commissariatet förekommande ärenden, samt att vara Chef för Commissariatets eget Cancellie, och således ensam i tillfälle att egna sig åt Styrelsedelen af Commissariets-befattningen,
härigenom äfven oberoende af personliga förhållanden erhölle e.n öfvervigt, hvaröfver man ofta klagat, utan att under närvarande organisation ens kunna föreslå ett botemedel; hvilken öfvervigt vore desto mera gifven, då ej heller Ordförandeskapet inom Commissariatet tillhörde någon viss Ledamot, och hvilka förenade olägenheter, efter Herr Rosenblads tanka, ej heller skulle kunna undanröjas genom de från annat håll väckta förslag till förminskning af dfc i Under-Styrelsen deltagande Commissariernes antal, emedan man derigenom icke ginge till roten af det onda, som vöre sammanblandningen af Styrelse-befattningen med verkställande Tjenstemanna-åligganden.
Bihang tiil R, St.
Tror. 1834* 6 Sami. 1 Ajd. 2 Bandel, i8:de Häftet.
3 Banco-Xhskottets Betdnkande K-.o 74, Hvarförutan Motionairen dels erinrat, att en vigtig och stor, men i alla äldre förslag till Organisations-förändringar förbisedd olägenhet af närvarande Styrelse vore det ringa samband emellan Öfver- och UnderStyrelserne, som föranleddes af deras fullkomligt olika tillkomst, i det Öfver-Styrelsen tillsattes endast af Riksdagsmanna-förtroendet, samt Under» Styrelsen lika uteslutande efter tjenstgöring inom Banken och, intill senare tider, merendels efter ren anciennitet; dels ock slutligen erinrat derom, alt så länge man tilltrodde sig kunna på förhand bestämma inom Arilhmetiska föreskrifter hvarje Bankens function, sammansättningen af dess Styrelse visserligen vore mera likgiltig; men ali, om en gång della förtroende tili egit förutseende upphörde, biefve en Styrelse, som kunde uppfylla de högsta fordringar å insigter och verksamhet, ett oeftergilligt vilkor för förvaltningen.
Uti det af Banco-Ful 1 mägtige, efter Commissariatets hörande, i ämnet afgifna Utlåtande, har pluraliteten af Fullmägtige, fästande uppmärksamheten derå, att Förvaltningen af Banco-Verket, i det skick den nu befinnes, inbegriper tvänne bestämdt ski!jäktige beståndsdelar, den ena den ambulatoriska, utgörande en Corps, sammansatt af de fyra Riks-Ståndens egne medlemmar, hvilken Corps, benämnd Fullmägtige, det ålåge, att, med ansvarighet inför sine Comitenler, styra och förvalta Verket under mellantiden från Riksdag till Riksdag, men efter denna tids förlopp lemna sin befattning åt nyvalde Fullmägtige, samt den andra, den permanenta, utgörande en, den förra underordnad Corps af de främste Embetsmännen inom Verket; hvilken Corps, hittills ansedd såsom Under-Styrelse och benämnd Commissariat, ej blott under personligt och gemensamt ansvar vårdade redbarheter och säkerhets-handlingar, samt skötte det departementala, ulan också, med afskild ansvarighet och redovisnings-skyldighet inför Rikets Ständer, stod till den nyssnämnde Öfver-Styrelsen i förhållande ömsom af nedre instance, och ömsom af föreslående och förberedande Coilegium, dels funnit alt Motionairens förslag innefattade så väl en total förändring af den Ambulatoriska Corpsens befattningar och verkningsförmåga , som ett totalt upphäfvande af den permanenta beståndsdelen såsom Corps , samt i betraktande häraf, och vid jemförelse af 72 §.
Regerings-Formen med 66 §.
Riksdags-Ordningen, ansett en så beskaffad förändring i de Bankens Öfverstyrelse nu tillhörande åligganden, som biefve en följd af berörde förslag, ovilkorligen fordra en föregående Grundlags-förändring, dels ock förklarat , att Under-Styrelsen väl, utan binder af Grundlagarne, syntes kunna, när som helst, * erhålla den mer eller mindre förändrade organisation, som för hand Banco-Vtskottens Betänkande Nio 74, ig varande omständigheter möjligen kunde anses påkalla, men att emedlertid Fullmägtige jemväl derutinnan, i motsats med Motionairens syftning, Amre af den tanka, att en fortfarande collectivt agerande
Och gemensamt ansvarig Corps, som icke hlott delvis vore införlifvad bland medlemmar af ÖfverStyrelsen, torde för flerfaldige, i den inre Banco-Förvaltningen förekommande ärendens behöriga utredning vara af vigt och än vidare böra bibehållas; och att, under iakttagande af delta vilkor, ingenting, efter Fullmägtiges öfvertygelse, vore förloradt, ulan tvärtom åtskilligt vunnet på en förändring, hvarigenom ej allenast underordnade och eurania saker kunde något mera än hittills skötas, hvar inom sitt Departement, och den Colie■giala behandlingen sparas åt det mera vigtiga och maktpåliggande, utan äfven den Corps, hvilken hade att med sådane ärenden taga befattning , till sin personal reduceras från talrikare till fåtaligare, helst det icke vore för den Collegiala Förvaltning-en, ulan i följd af ett förökadt Expeditions-arbete, sorn Banken nu bade 21 Commissarie!’, i stället för att allenast 6 af ålder, enligt 'jule punkten i 1668 års Banco-Ordning, dertill af Rikets Ständer förordnades.
Utskottet har ansett sig först böra ingå i undersökning, om och i hvad mon de af Herr Santesson antydde, och uti Herr Rosenblads ofvanintagne förslag utvecklade principer äro förenlig® med Rikets gällande Grundlagar; och enär det, genom stadgandena i 72 §.
Regeringsformen och 66 §.
Riksdags-Ordningen, är vordet beslämdl utstakadt, hvilka det tillhör, att, jemlikt vid hvarje Riksdag af Banco-Utskottet ulfärdadt Reglemente, förvalta Bankens medel och tillhörigheter, med skyldighet att för de af Rikets Ständer tillförordnade Revisorer redovisa, nemligen de Fullmäktige, tre af hvarje Stånd, som, vid hvarje Riksdag, af Rikets Ständer, hvart Stånd för sig, samfäldt och ej medelst Eleclorer, väljas; men Herr Rosenblads förslag, på sätt Banco-Fulimagtige jemväl anmärkt, innefattar ej blott ett totalt upphäfvande af Bankens hittils varande Under-Styrelse, eller Commissariaiet, såsom Corps betraktadt, utan ock en total förändring af de, i förenämnde ordning, utaf Rikets Ständer valde 12 Fullmägliges befattningar och verkningsförmåga, genom hvilken förändring desse Fullmägtige (jorn ock med litel af Öfver-Styrelse samt under förbehåll att fortfarande besörja de serskilde för det mesta icke lill sjelfva Banco-Förvaltningen hörande uppdrag, som i Regeringsformens 63, 86 och 109 §§., Riksdags-Ordningens 26 och 69 §§., samt Justitire-Ombudsmans-Instructionens 26 §. äro uppräknade) skulle försättas i cathegori af blotta bevakande och redofordrande Inspecteurer, i stället för sådane lagbundet beslutande och ansvarigt förval - no Brttico-Uiskettets Betänkande N:o 74. tande Stjrresmän från Riksdag till Riksdag, som nu gällande Grundlagar afsell; finner Utskottet lika med Fullmägtige, Herr Rosenblads ifråga vavarande förslag icke kunna i sin helhet antagas utan en föregående Grundlagsförändring.