Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Brännvins-införseln lill Gefle har under de fem sisla åren varit betydligt större, än under de förutgående, hvartill anledningen torde böra sökas, mindre uti ökad förbrukning af denna vara, än i det öfverflöd deraf, som de 25 de södra provinserna uppkommit och hvarföre man sökt afsättning i de norra, samt uti det förhållande att stadens sammansatta bränvins-bränueriverk, hvars ansenliga tillverkning förut minskade behofvet af bränvins införande fråu andra orter, med år 1840 tills vidare nedlades, i anseende till omöjligheten att under dryga tillverknings-koslnader täfla i pris med främmande producenter.
Vid 1842 års slut ägde Gefle stads innevånare 117 fartyg, tillsammans innehållande 12,285-j2_Vdels läster.
Af dessa användas till utrikes fart 81, af tillsammans 11,34PT9_L. läster, till inrikes fart 16 stycken utgörande 534-~Xö läster samt till strömmingsfiskes idkande i Norrbotten 20 fiskerskapet tillhörige jakter, af tillhopa 410 lästers drägtighet; och hafva å härvarande 2:ne skeppsvarf under de fem sistförflutne åren 45 fartyg af tillsammans 6,4lP-2^9-9- läster blifvit nybyggde.
Utrikes sjöfarten idkas hufvudsakligen på England, Spanien och Portugal, Frankrike, Ryssland, norra och södra Amerika samt Ost- och Westindien.
Den inrikes handels-kommunikalionen underhålles i synnerhet med Stockholm, der ortens produkter till betydlig del afsättas och dess behof af specerier m. m. hufvudsakligen hemtas, samt till någon del äfven med Norrkoping, Malmö, Götheborg och de norra städerna.
Antalet af stadens Handlande vid 1842 års slut utgjorde 105, och af skeppare som ägde burskap på utrikes sjöfart 60, men af de förre voro många som icke idkade någon rörelse och ibland de sednare funnös flere, som antingen saknade sysselsättning eller seglade såsom styrmän, hvaremot åtskillige i andra Rikets släder burskapsägande skeppare härifrån förde fartyg på utrikes orter.
Den utrikes handeln anses i det hela betraktad, hafva varit lönande, äfvensom fraktfarten utrikes orter emellan någorlunda bibehållit sig och stundom beredi stadens skeppsredare någon förmån, samt således bidragit till underhållandet af stadens betydliga handelsflotta, hvilken, oaktadt många lidna förluster, fortfar att öfverstiga behofvet för stadens aktiva handel.
Inrikes handels-kommunikationer hafva något tilltagit och underhållas, förutom af stadens skeppsredares egna, till inrikes sjöfart begagnade fartyg, jemväl genom det
Norrländska ångfurl.vgs-bolagets 2:ue ångskouertar, Norr Femärs- fjeriiUeLe fr.
Gefleborgs Lita. ^ 2 6 land och Örnsköld, hvilka emellan Gefle samt Stockholm och de norra orterne årligen oafbrutet fortsatt sina resor under de för sjöfarten tjenliga lider.
I öfrigt förtjenar anmärkas, att den olägenhet, som genom uppgrundning af stadens hamn i väsendtlig mån försvårat sjöfarten, på det sätt, att större och mera djupgående fartyg tillförene måst hörja sin lossning och sluta siu lastning ule å redden, på omkring en half sjotnils afstånd ifrån bryggan, numera blifvit betydligen, ehuru ännu ej fullkomligt, afhjelpt genom ett på stadskassans bekostnad år 1839 härstädes inrättadt större och ändamålsenligare mudderverk än sorn förut funnits.
Handtverkerierne hafva under de fem sistförflutne åren icke varit underkastade några anmärkningsvärda förändringar.
Antalet af handtverkare vid 1842 års slut utgjorde 119, af hvilka likväl några voro utan sysselsättning.
En och annan handtverkare, hvaribland må nämnas loo-garfvare och kopparslagare, synes visserligen hafva liflig rörelse, så att något, om icke betydligt öfverskott, årligen kan uppläggas, men de fleste synes af sin handtering icke kunna förvärfva tuera, äu hvad som erfordras for en tarflig bergning.
Följande fabriker och manufaktur-inrättningar funnos här i staden vid 1842 års slut, nemligen: l:o en Bomulls- och Linne-fabrik, som det sistlidne året drefs med 15 mantalsskrifne personer och 5 barn samt 16 väfstolar, och lemuade tillverkning till ett värde af 23,903 R:dr Banko; 2:o tvenne Segelduks-fabriker, drifne med 36 väfstolar, och 40 man talsskrifne arbetare samt 810 spinnerskor, som ej ägde fabrikernas försvar, och lemnade sistlidet år en tillverkning, sorn i värde uppgick till 22,315 K:dr Banko; 3:o en Tröj- och Strump-fabrik, som vid 5 väfstolar meri 2 mantalsskrifne arbetare tillverkade sistlidet år, för ett värde af 536 R:dr Bauko; 4:o en Faience-fabrik, anlagd år 1839, och sistlidet år drifven af 3:ne mantalsskrifne och lika manga icke mantalsskrifne arbetare, med ett tillverkningsvärde af 3,200 R:dr Banko; 5:o fem Färgeriet’, vid hvilka sistlidet år voro mantalsskrifne fem arbetare, och uppgick vid desamma färgningskoslnad och arbetslon under nämnde år till endast 1,700 R.dr Banko; 27 6:o fyra Garfveriet- för beredning af läder efter engelsk method, vid hvilka sistlidet år voro anställde 14 mantalskrifne och en icke mantalsskrifven arbetare, af hvilka tillverkades läder för ett värde af 21,846 R:dr B:ko; 7:o en Korlfabrik, vid hvilken sistlidet år tillverkades, med 10 mantalsskrifne och 2 ej mantalsskrifne arl-etare, för ett värde af 5,520 R:dr B:ko; 8:o en Linolje-fabrik, sorn sistlidet år drefs med 2:ne mantalsskrifne personer och lemnade ett tillverkningsvärde af 2,200 R:dr Banko; 9:o fyra Målareverk, drifna af 2:ne mantalsskrifne personer, hvilkas arbetsförtjenst uppgått till 350 R:dr Banko; 10:o ett Sockerbruk, som sistlidet år nedlades, men förut drefs med 5 mantalsskrifne arbetare och under förenämnde år lemnade ett tillverkningsvärde af 2,351 R:dr Banko; 11 :o ett Svarfveri verk, som det sislförflutna året sköttes af en mantalsskrifven arbetare, hvars behållna förtjenst af nytt arbete och reparation af gammalt, utgjorde 160 R:dr Banko; 12:o tvenne Spegel-fabriker, drifna af 2:ne mantalsskrifne personer, hvilkas behållna arbetsförtjenst endast uppgick till 129 R:dr Banko; 13:o tvenne Tobaksfabriken, hvarest med 59 mantalsskrifne och 15 icke mantalsskrifne arbetare, sistlidet år tillverkades kardustobak, snus, spunnen tobak och cigarrer för ett värde af 131,327 R:dr Banko; 14:o trenne Urfabriker, med 5 mantalsskrifne arbetare, hvilkas arbetsförtjenst sistlidet år utgjorde 698 R:dr Banko;
15:o trenne Vagnsfabriker, hvarest arbetsförtjensten för 4 mantalsskrifne arbetare under nästvikne år besteg sig till 700 R:dr Banko; samt l6:o en Attiksfabrik, anlagd år 1841, och vid hvilken någon ständig arbetare icke varit sysselsatt, men hvarest sistlidet år tillverkades ättika till ett värde af 666 R:dr Banko. •
Medelbeloppen af tillverkningsvärdena vid ofvannämnde fabriker, verk och inrättningar, under de sistförflutne fem åren, hafva utgjort: l:o Vid Linnefabriken , . , 13,565 R:dr 29 sk. 2:o „ Segelduks-fabrikerne ....... 23,707 — 30 — 3:o „ Faience-fabriken för endast 3:ne år , . 2,525 — 4:o „ Strumpfabriken ......... 516 — /: o 8:o 9:o 10:o 11.0
IS:® 13:o 34:o 15:o 16':o 2,170 R:dr. sk. 5,477 11,578 — „ 1,487 — 653 18 14,797 29 171 30 _ 167 12 122,972 —— 32 775 — 36 _ 558 10 583 — | 5:o Vid Färgerierne * * . 7 7 7 ' 6: o „ Korlfabriken Garfverierne .......
Linolje-fabriken ......
Må La re verken Sockerbruket ......
Svarfveriet Spegelfnbrikerne .....
Tobaks-fabrikerne Urfabiikerne Vagnsfabrikerne Ättiksfabriken för 2 är joa — eller tillsammans en summa af 241,706 R:dr 43 sk.
B:ko. Ehuru, vid jemförelse emellan föreslående uppgifter med förhållandet vid 1837 års sini, visar sig, att till vei kningarne vid åtskilliga af ofvanhe rörde inrättningar under de sist förflutna fem åren, något öfver stigit det under nästförutgående qvinqvennium, kan likväl antagas, ali fabriks-rörelsen härstädes i allmänhet qvarstår på samma punkt, som då sista Femårs-berättelsen afgafs.
På stadens område finnes ett af enskildt person anlagdt tegelbruk, hvarest 2:ne arbelare uro mantalsskrifne.
För Öfrigt äger staden följande husbebofs-inrättnirigar, nemligen: en sågqvarn, 2:ne tullmjölqvarnar och ett bränneri, der stadens brån vins-brän ningsrättighet utöfvades såsom ofvan är nämndt, till slutet af år 1840, då verket tills vidare nedlades.
Fiske, egentligen af strömming, utgör näringsgrenen för en särskild borgerlig societet, som vid sistlidet års slut räknade 173 medlemmar, af hvilka likväl några icke hade någon rörelse.
Strömmingsfisket idkas till största delen i de norra provinsernas fiskehamnar, äfvensom af några fiskare i stadens skärgård och deromkring befintliga fiskelägen.
Medelbeloppet af den strömming, som stadens fiskare under de fem sistförllutne åren hitfört, kan anses utgöra 4,170 tunnor och medelpriset derå, efter markegång, 12 R:dr 29 sk.
I allmänhet har under ifrågavarande period, strömmingsfisket ansetts mindre lönande, med undantag af sistlidet år, då någon, ehuru ringa 39 besparing kunde af en eller annan utaf fiskerskapets medlemmar uppläggas.
Så väl i Gafle å som i Testebo ström, å stadens område, idkas laxfiske, hvars afkastning icke kan med säkerhet uppgifvas, men hvilket under sednare åren icke varit särdeles gifvande.
Jordbruket å den staden tillydande jord fortfar att i allmänhet bedrifvas med mycken omsorg.
Några nyodlingar af betydenhet hafva icke under de sednare åren ägt rum, emedan nästan alla till odling tjenliga lägenheter å stadens mark, på närmare afstånd, redan förut blifvit upptagne.
Af den donerade jorden, är på sätt förut blifvti anmäldt, en del anslagen lill lönings- och pensjons-jord åt stadens embets- och tjenstemän eller deras enkor, en del upplåten till äldre borgare och en del närmast intill staden använd till kålhagar, hvilka äro fördelade i en myckenhet smärre lotter, och utarrenderas, emot viss årlig afgift, till åtskilliga af stadens innevånare.
Hufvudföremålet för stadens jordbruk är, att bereda en ymnig fodertillgång för framfödande af det för staden nödiga antal boskapskreatur, samt till afsättning åt kringboende allmoge, som icke sällan nödgas afstadsboerne uppköpa hö för sina dragare.
Några särskilde prohibitiva författningar, till förmån för Gefle stad finnas icke.
I afseende på de statsbidrag, som af staden utgöras, åberopas bifogade tabell.
Utskylderne hafva icke utan svårighet kunnat af en del utaf stadens innevånare indrifvas och afkortning för fattigdom har måst åt många beviljas.
Antalet af krogar här i staden har blifvit inskränkt till tio och den år 1832 härstädes stiftade måttlighets-förening, som numera fortfar såsom nyklerhets-förening, har för vinnande af sina ändamål oafbrutet fortsatt sin verksamhet.
Äfven har den år 1829 emellan stadens innevånare träffade öfverenskommelse, angående ständig patrullering nattetid, till förekommande af eldsvådor, nitiskt vidmakthållits och visat sigvara för samhället nyttig.
Beträffande undervisningsverken i Gefle, som tillförene utgjorts af ett Gymnasium, en högre Lärdomsskola, en Elementar-skola inrättad för ynglingar , som egnat sig åt handel eller andra näringar, samt 2:ne AeXel-nndervisnings-skolor har, i följd af uppgjord t förslag uLuf framlidne Herr 30 Erke-Biskopen m. m. J. O. Wallin, Eders Kongl. Maj:t i Nåder beslutat, det elementar-skolau, de 2:ne vexel-undervisnings-skolorna och apologistklassen i den högre lärdoms-skolan skulle förenas till en enda sammanhängande läroanstalt, sorn under benämning af Gefle stads medborgerliga undervisningsverk, borde med innevarande år taga sin böljan och framgent underhållas af de dertill anslagne allmänna medel, jemte de af enskilde personer stiftade fonder, hvarpå elementar-skolan och den ena vexelundervisnings-skolan varit grundade, äfvensom af de utaf staden för detta ändamål lemnade bidrag samt det af framlidne Handels-kassören i Stockholm Joachim Thernberg till inrättandet af en skola för fattiga barn donerade kapital, med derå upplupne räntor.
Äfven öppnades härstädes, den 1 Oktober 1841, en Navigations-skola, hvars Lärare af dertill anslagne statsmedel aflönas; och bevistades denna läroinrättning under läseåret 1841 —1842 af lö ynglingar.
Den för skolans behof erforderliga byggnad har stadens borgerskap åtagit sig att, på egen bekostnad, anskaffa och underhålla, men tills vidare har undervisningen meddelats uti en af Direktionen för medborgerliga undervisningsverken dertill upplåten lokal.
En Söndagsskola for liandtverks-lärlingar öppnades härstädes den 20 Juni 1841 och uppehälles genom samlade bidrag inom härvarande Handlverks-societet.
Lärjungarnes antal bar, under den tid undervisning i skolan hittills lemnats, utgjort omkring 60.
Sedan så väl södra Helsingland, år 1832, som det norra år 1840, inrättat egna Lazaretter och således blifvit ifrån Länets gemensamma, härstädes förut befintliga Lazarett och Kurhus afskilde, hafva Gefle stad och Gestrikland fögderi förenat sig om uppförande af en ny gemensamt iazaretlsbyggnad, hvilken, efter det de dertill erforderliga medel blifvit genom enskilde personers frikostiga bidrag anskaffade och tillagde Lazarettets egen fond, sistlidet år börjat att uppbyggas å en af staden dertill kostnadsfritt upplåten tjenlig plaLs.
Till byggnadens fullbordande bidraga de särskilde socknarne i Gestrikland, med praesterande af dels materialier och dels dagsverken samt någre äfven medelst viss afgift för hvarje mantalsskrifven person.
Den här i staden af ålder varande Hospitals-inrättning, som länge stålt i förening med Lazarettet förflyttades i slutet af år 1841 till Central-institutet i Upsala, dit de antagne hospitalshjonen numera måste, antingen på egen eller Fattigvårds-inrättningeus bekostnad, afsändas. 31 Sjukvården i staden skötes af en Stads-läkare och en Stads-cbirurg, hvarjemte Provincial-läkaren for Gestrikland samt för närvarande äfven Regements-läkaren vid Helsinge Kongl.
Regemente här äro boende.
Fattigvården i Gefle ombesörjes af en Direktion, hvilken, genom de i stadens distrikter tillsatte Uppsynigsmän, erhåller säker kännedom om de nödlidande, samt dessas större eller mindre behof af understöd.
Antalet af de behöfvande har i sednare tider så tilltagit, att de för fattigförsörjningen anslagne tillgångar blifvit otillräcklige och nya tillskott måste för detta ändamål anskaffas.
Af dertill inom församlingen utsedde kommitterade har förslag till ett nytt Reglemente för Gefle stads fattigvård blifvit utarhetadt, hvilket dock ännu icke blifvit antaget.
Bland särskildta välgörenhets-anstalter förekomma: en Sjömanshuset tillhörig kassa, hvarifrån understöd årligen tilldelas ålderstigne eller bräcklige skeppare och sjömän samt deras enkor; en Barnhus-inrättning, en Enklms-kassa, ett Enkhus, stiftadt år 1839 af enskildt person, samt en af musik-amatörer samlad fond för Pauvres honteux.
Likaledes finnes en, år 1824 inrättad, Sparbank, hvars fonder, under de sistförflutne fem åren, ökats med 13,122 R:kr 44 sk. 1 rist.
Banko, så alt de, vid 1842 års slut, enligt den öfver Bankens förvaltning afgifne berättelse, utgjorde ett sammanlagdt belopp af 57,983 R:dr 42 sk. 5 nst. nämnde mynt, hvaraf synes, att denna inrättning fortfarande bibehåller sitt hos allmänheten en gång vunna förtroende.
Stadens folkmängd, som år 1837 utgjorde 1,551 personer, uppgick vid 1842 års slut till 1,617, hvaraf 1,002 äro skattskrifne och 615 skattfrie, och visar således en tillökning af 66 personer.
Folket är i allmänhet sedligt, och den benägenhet för starka drycker, hvarom anmärkning blifvit gjord uti sist afgifne berättelse, har under sednaste år betydligen aftagit; och har, såsom följd deraf, allmännare välstånd visat sig hos många handtverkare och fiskare, äfvensom hos den egentliga arbetsklassen, eller det så kallade försvarsfolket.
Tillfälle till arbetsförtjenst har icke saknats, och för ett dagsverke betalas vanligen 28 å 32 sk.
Hufvudnäringarne i staden äro bandel, sjöfart, handtverk och fiske. v m 32 Antalet af burskaps-ägande handlande äro 30, hvaraf allenast 12 ii ro i verksamhet, hvilka i och för rörelsen begagna 23 betjenter, och de öfriga dels för ålderdom och sjuklighet och dels i följd af inlräffadt obestånd, dermed upphört.
Handeln är icke separerad, utan brdrifves af samina personer med varor af alla slag uti gross och minut, både inom och utom Riket.
Stadens handlande innehafva 18 fartyg tillsammans, innehållande 1,772 läster, hvaraf de fleste göra resor på utrikes orter.
Under hvarje af de sist förflutna fem åren har importen till staden i medeltal utgjort: från utrikes orter 460 tunnor linfrö, 5,497 tunnor salt, och 64 Sk# hampa; och från inrikes orter 2,188 tunnor spannemål, 8,345 # kalle, 12,956 £ socker, 2,423 L# rulltobak och 2,635 # kardus-tobak; och har under samma tid i medeltal af kringliggande landsorts produkter exporterats: till utrikes orter 3,299 tolfter bräder, 642 bjelkar, 244 spiror, och 153 sparrar; och till inrikes orter 70,103 karfvor garn, 153,200 alnar foderväf, 90,000 alnar lärft, och 870 L#
Lin; hvarförutan i medeltal årligen afgått till dels utrikes och dels inrikes orter 12,774 Sk# stångjern och 1,404 Sk# manufaktur-smiden, hvarmed stadens handlande dock icke haft annan befattning än att såsom kommissionärer det emottaga och afsända.
Handeln har under förflutne qvinqvennium gifvit dess idkare, såsom det synes, god bergning; men konjunklurerne anses icke hafva varit sådane att förmögenhet kunnat under tiden förvärfvas.
1 staden och på dess område finnas 2:ne färgerier med 2 gesäller och 2 lärlingar, en ur-fabrik med en arbetare, en segelfabrik med en arbetare, samt en krok- och kakelfabrik med en verkmästare, en gesäll och 8 arbetare, hvilkas tillverkningsvärde sammanräknadt uppgår till 5,867 R:dr Banko; och finnas dessutom i staden ,50 med verkstad iörsedde handtverkare, hvilka sysselsätta 28 gesäller och 42 lärlingar, samt 28, som i följd af obestånd eller andia förhållanden icke drifva någon rörelse.
Handlverkarne klaga i allmänhet öfver intrång i handteringen af depå landet bosatLe handtverkare och så kallade gerningsmän; men de af dem, som med flit och omtanka bedrifva sitt yrke, sakna icke bergning, och flere af dem äro i välstånd.
Hen inom staden förut mycket idkade husväfnaden har numera nästan alldeles upphört, hvartill orsaken uppgifves vara, att på landet tillverkas och afyttras väfnader för lägre priser än de hvarmed stadsboerne finna sig belåtne.
Ströui - ,33 Strömmingsfiske idkas af 63 burskapsägande fiskare med biträde af 38 lagstadde drängar utom för vissa tillfällen betingade arbetare.
Fisket sker dels med not uti de invid staden belägne fjordar, hvarvid fångsten vanligen ej är större än att den afsättes osaltad, och dels på flere mils afstånd derifrån med så kallade skötar, hvarigenom årligen erhållits ungefärligen 400 tunnor saltad strömming.
Denna näring är dock så osäker, att dess idkare skulle försättas i nöd, om de icke genom annat arbete, och deribland hufvudsakligen biträde vid skeppsbyggnad, hade tillfälle till biförtjenst.
Uti staden äro en apologist-skola, med en Läraresom tillika är Komminister i staden, och en lankaster-skola med en Lärare, ställd under inseende af en särskild Direktion.
För stadens fattige äro inrättade ett särskildt hus, hvarest i medeltal årligen varit intagneS personer, sora der njutit föda samt erforderlig vård, och en spis-inrättning, der behöfvande kunna hvarje middag kostnadsfritt erhålla mat.
Dessutom utdelas vid Jul-, Påsk- och Pingst-högtiderne gåfvor af penningar och spannemål till dem, som befinnas deraf vara i verkeligt behof.
Uti staden finnas för dess och södra Helsinglands innevånares behof ett lazarett och kurhus, ställde under inseende af särskild
Direktion, och bestrides hälsovården af en Stads-läkare, som tillika är Läkare vid lazarettet och kurhuset, samt en derstädes stationerad Provincial-läkare.
Uti staden är en”1 källare som tillika ar Gästgifvaregård; och finnas dessutom 8 tillåtne krogar eller värdshus.
Stadskassans alla inkomster hafva under sislförflutne qvinqvennium i medeltal årligen uppgått till 5,914 R:dr Banko.
Särskildte prohibitiva författningar till förmån för staden finnas icke.
Folkmängden, som år 1837 utgjorde 1,876 personer, uppgick år 1840 till 1,929, men har sedan, enligt 1842 års mantalslängd, nedgått till 1,910, så att tillökningen under förflutna qvinqvennium numera endast utgör 34 personer.
Emot inne\ånarnes sedlighet förekommer lika litet nu som förut någon anmärkning och med undantag af ett och annat slagsmål af mindre betydenhet och fylleri-förseelser, hafva nästan alla andra mål, som varit föremål för åtal, blifvit begångne af personer från andra orter.
Femårs-Berättelse Jr, Gejleborgs Län. 3 34 Enligt hvad förut blifvit anmäldt, grundar staden sill bestånd egentligen på handel, handtverk och fiske och numera äfven på fabriksi örelse.
Verkningarne af den stagnation i handel och sjöfart, som allmänt ötverklagas, har icke eller här uteblifvit, och att handeln samt i följe deraf, handlandes förtjenster sednare åren betydligen aftagit, är en sanning hvars verklighet ej kan bestridas.
Om orsaken härtill hvartill, hvad inrikes handeln beträffar, till någon del kan anses härleda sig från ett relativt till ortens område allt för stort antal handlande, hvilket uppgått ända till 40, af hvilka likväl flere under sistförflulne år blifvit tvungne att uppgifva sin stat, hafva äfven andra omständigheter inträffat, som bidragit till handelns minskning och deribland att ortens produkter af garn, lin och väfnader, som förut nästan uteslutande afyttrats till stadens handlande, numera i större partier uppköpas af en mängd kringresande dels af allmogen dels af andra personer, hvilka dermed begifva sig till marknaderne i Upsala, Westerås, Sala och Hedemora, derifrån de i stället hemföra en mängd handels- och lyx-artiklar, dem de sedermera till handlandes förfång i hemorten afyttra, och minskad afsättning af spanuemål, såsom en följd af den rika afkastning sednare årens lyckliga skördar inbringat, hvarigenom allmogen tvärt emot hvad förhållandet förut varit, kommit i ett till handlande 0111 icke fullkomligt, åtminstone mera oberoende tillstånd.
Försäljningen af spanuemål har alltid förut ingredierat såsom en hufvud-artikel i handels-rörelsen och för att bedöma i hvad mån delta varit förhållandet, erfordras blott att jemföra årliga införskrifningarne af nämnde vara under sistförfluLne fem år, i hvilket afseeende så väl derå som å stadens egentliga import och export under berörde tid, meddelas följande uppgift:
Ankomne varor: 1838. 1839. 1840. 1841. 1842.
Brännvin kannor 49,255 57,410 78,971 49,142 42,100 Kaffé skålp.
23,693 31,907 38,163 41,528 42,700 Linfrö. * . .... tunnor 680 1,373 721 430 Salt från utrikes orter . dito 3,182 2,204 3,336 3,254 4,521 — från inrikes orter . dito 1 265 4,266 1,735 2,206 2,100 Spannr af Råg Malt och Arter Rågmjöl . Vin' . . . • Korn, Hafra.
. tunnor . . Lisp. . . kannor Afgångne varor:
Garn, Linne . . . . härfver Jern, smidt eller valsadt, lill utrikes ort Skepp.
Lin, häckladt och ohäcklad t Lisp, Linne väfnader .... alnar Säckar, Buldan . . .stycken Bjelkar af furu eller gran dito Bräder af dito . . . tolfter 12,067 5,971 2,642 267 974,642 24,047 15,052 13,872 2,931 1,002 931,861 20,241 46 643 [ 7,497 8,632 3,432 234 918,360 10,247 689 1,705 2,647 1,812 11,160 9,305 3,989 3,7.80 2,451 3,172 367 424 840,009 778,175 11,29) 14,426 81 362 909 1,443 Dessutom hafva betydliga (fvanliteter af så jern som bräder till utrikes orter algått från den invid staden belägna lastageplatsen Håsta udde, dermed stadens handlande dock icke haft någon befattning.
För bedrifvandet af utrikes sjöfart har bildat sig ett särskildt Rederibolag, under firma Hudiksvalls Handels-kompagnie, som för nämnde ändamål använder ett större skepp, 2:ne briggar och en skonert om tillsammans 390 läster.
Handlandes öfrige fartyg bestående af fyra skonerter o h fem galeaser om sammanräknadt 229 läster begagnas för inrikes sjöfall.
Stadens fabriker, deribland tvenne nya snus- och tobaks-fabriker under sednare åren tillkommit, utgöres af följande:
En Segelduks-fabrik.
Tren ne Färgerier.
En Gördelmakare.
Tvenne Garfverier för beredning af läder efler engelska sättet.
Ett Repslageri. F.n Spegel-fabrik.
Tvenne Snus- och Tobaks-fabriker och tvenne
Urfabriker med tillsammans femtio arbetare och 49,343 R:dr Banko tillverkningsvärde. 36 Handtverkare och fiske-idkande Borgare hvilka till antalet utgöra, de förre 54 och de sednare 126, kunna i allmänhet icke anses hafva vunnit någon egentlig tillväxt eller förkofran under de fem år som denna berättelse omfattar, utan betinna sig dessa klasser i det närmaste på samma ståndpunkt.