Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län, hvilken anhållit om afkortning af den honom påförda afgift for år 1844 i och för en vid sednaste mantalsskrifning uppgifven bränvinsbrännings-redskap om.
43 i kannors rymd af 3:dje classen, att drifvas med ånga, enär i anseende till bränneriets, natten emellan den 7 och 8 Januari samma år inträffade, förstöring genom vådeld, berörde redskap icke vidare nu - Expeditions-Utskotlets Förslag till und.
Skrifvelse, N.O lil. ender årets lopp linnde begagnas; i afseende hvarå Landshöfdinge-Embetefc i nämnde
Län underdånigst hemställt, att den Wingqvist påförde bränvinsbrännings-afgift, 24-0 R:dr 13 co, måtte få utgå med endast Js:del eller 10 R:dr, oell således 230 K:dr afkortas; 6:o Bonden Håkan Pehrsson i Edsvära Bossgården, inom Edsvära socken af Skaraborrgs Län, hvars bränneri natten emellan den 27 och 28 Mars 1843 nedbrunnit, i följd hvaraf sökanden anhållit om afkortning lill hälften af den honom förj samma år påförde afgift, 8 R:dr 39 sk., för en angifven bränvins-brännings-redskap om 25 kannor i l:sla classeo, hvilkeu redskap sålanda icke kunde under den sednare bränvinsbrännings-terminen begagnas; varande denna ansökning af E. K. M.
Befallningshafvande i Länet förordad; 7:o Egaren till Ekeröds Säteri i Malmöhus Län, Öfversten m. m. H. Rosencrantz, som, i anseende till dervarande bränneri-inrättnings förstöring genom vådeld natten emellan den *1 och 8 Februari 1842, sökt eftergift af samma års debiterade pannerymds-afgift 180 R:dr för en af honom angifven 93 kannors panna, under den lid, eller Mars och April samt en del af Februari månad, hvarunder bränvinsbränningen i följd häraf måst inställas; och bar E. K. M:s Befallningshafvande i Länet underdånigst föreslagit befrielse för sökanden från erläggandet af -|:dei utaf ifrågavarande afgift, eller 60 R:dr B:co; 8:o Lars Hansson i Harlösa Socken af Malmöhus Län, som anhållit att varda befriad från utgörande af pannerymdsafgift under nästlidet år för den af honom till begagnande uppgifne bränvins-brännings-redskap af 36 kannors rymd, hörande till l:sta classen, att drifvas med eld, hvilken redskap, i följd af en, i December månad 1843, åbyggnaderne å hans hemman öfvergången eldsvåda, icke vidare kunde användas; 9:o Åboen Abraham Rasmusson i Wanneberga inom Winslöfs Socken af Christianstads Län, hvars anhållan afser att vinna befrielse från honom påförd bränvins-pannerymds-afgift för år 1843, utgörande 30 R:dr, af den anledning, alt hans bränvinsredskap, jemte åbyggnaderne å hans hemman, natten emellan den 14 och 15 Januari samina år blifvit genom vådeld förstörde, hvadan bränvinsbiänning icke kunnat under årets återstående del af honom idkas; och har E. K. M:s Befallningshafvande i Länet underdånigst tillstyrkt, att åtminstone af berörde pannerymds-afgift måtte varda med 27 R:dr 24 sk. B:co i Nåder eftergifne; samt I0:o Bonden Gisel Nilsson i Wekerum inom Blekinge Län, hvilken Bih. till R- St.
Fröt. 184S. 10 Sami., 1 Afd. 32 2 5» Expcäitions-U tskottcls Förslag till und.
Skrifvelse, N.o ///. sökt afkortning af bevillningsafgiften, 30 R:dr B:co, för den af honom för år 1844 anmälde bran vinspanna om 42 kannors rynd, enär denna redskap, jemte bränneribyggnaden, genom vådeld den 20 Januari sistl. år, så förstörts* att någon bränvinsbränning icke vidare kunde af honom under året utöfvas; varande denna ansökning af Landshöfdinge-Embetet i Länet i underdånighet förordad.
Rikets Ständer hafva dessa ansökningar i öfvervägande tagit; och som de deruti uppgifne omständigheter angående bränneriverkens och redskapens förstöring genom vådeld, äfvensom rörande de tider, hvarunder, i följd deraf, bränvinsbränning icke kunnat af sökauderne utöfvas, blifvit af vederbörande Läns-Styrelser behörigen vitsordade, samt, vid sådant förhållande, billigheten synes fordra, att någon afkortning eller restitution af den •debiterade och erlagde bränvinsbrännings-beviilningen varder sökanderne förunnad, hafva Rikets Ständer, som anse denna restitution eller afkortning af erlagd eller endast debiterad bränvinsbrännings-bevillning böra, i öfverensstämmelse med den af E. K. M. i Nåder yttrade åsigt, bestämmas i förhållande till den längre eller kortare tid, hvarunder hinder för bran vinsbränningens utöfvande fortfarit, för sin del, beviljat förrbemälde sökande restitution eller afkortning af ifrågavarande bevillningsafgifler tili följande belopp, nemligen: Grosshandlanden Philipson , . . Rrdr 99: 30. 11.
Doctor Stenhammar f. d. Riksgags-Fullmägtigén J. P. Andersson . 7: 32. 5.
Bruksidkaren Lisell — —.
Possessionaten Wingqvist 34 6.
Bonden Håkan Pehrsson —- Öfversten Rosencrantz * . . Åboen Abraham Rasmusson Bonden Gisel Nilsson ......... äfvensom att Lars Hansson i Harlösa må njuta befrielse från erläggande af bränvins-bevillnrngs-afgift för år 1844 med 20: 19.
— I sammanhang härmed och på det den omgång, som genom dylika ansökningars hänskjutande till Rikets Ständers pröfning förorsakas, måtte för framtiden undvikas, samt vederbörande brännerr-egare derjemte, utan afbidan af tiden för nästpåföljande Riksdag, genast komma i åtnjutande af den restitution eller afkortning af bränvins-brännings bevillning, hvartill de i berörde hänseende kunna anses berättigade, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M. i Råder pröfva och afgöra de, med anledning af Expeditions-Ulskotlels Förslag till und.
Skrifvelse; N;o lia.
Circulaii e-Brefvet den 4 September 1841, hädanefter i behörig ordning inkommande ansökningar om restitution eller afkortning af erlagde eller endast debiterade bränvins-brännings-afgifter, samt dervid i Nåder bevilja den lindring, i afseende på dessa afgifters belopp, som, i förhållande till tiden, hvarunder bränvinsbränningen varit inställd, må anses vederbörande tillkomma.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ig Febr. 1845.
Preste-Ståndet den ig — — Borgare-Ståndet den aa — — Bonde-Ståndet den aa — —•
Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande afskrifning af ätskillige i förra Allmänna Magazins fondens räkenskaper balancerande summor.
(Stats-Utsk Uti., N:o 143). S. A. K.
Uti allåten Nådig Proposition under den 6 Augusti sistlidet år, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår, har E. K. M., bland annat, täckts gifva Rikets Ständer tillkänna, att, enligt den öfver förra alimänna Magazins-Fonden sednast afslutade Hufvud-Bok för år 1842, nämnde Fonds vid årets slut utbalancerade behållningar och fordringar utgjorde ett sammanräknadt belopp af 276,538 R:dr 25 sk. 3 r;st, hvaremot Fondens skulder uppgingo till 930,128 R:dr 34 sk. 3 r:st, deribland 925,000 R:dr till Rikets Ständers Bank, utgörande Bankens återstående fordran å de till Allmänna Magazins-Inrättningen åren 1815 och 1818 af Rikets Ständer anslagna creditiv.
Då nu, på sätt i den Nådiga Propositionen vidare forma - o.5> Expeditions-Utskoltets Färstag lill und.
Skrifvelsej N:o ili> les, största delen af Magazins-foudens fordringar vore af den beskaffenhet, att för dem någon godtgörelse sannolikt icke kunde komma alt inflyta, eller att, i afseende derå, annan åtgärd icke blefve att vidtaga, än att, efter föregången utredning och pröfning, afskrifva beloppen; men en sådan utredning, författningsenligt verkställd, medförde kostnader, hvilka troligen icke ersattes af hvad Staten derigenom möjligen kunde påräkna, hvadan den utväg syntes böra föredragas att, utan vidare undersökning eller omgång, genast till afskrifning befordra alla sådane poster, för hvilka någon ersättning påtsgligeu icke vore att förvänta, har E. K. M., af sådan anledning, till Rikets Ständers Siats-Utskott i Nåder öfverlemnat en i förenämnde hänseende författad balance-utredning, hvarvid E. K.
M. ansett nedannämnde summor lämpligen kunna utur berörde Fonds handlingar afskrifvas, nemligen : l:o 12,057 R:dr 13 sk. 6 r:st., utgörande värdet af Mariae f. d. Bränneri och Magazin, hvilka byggnader, jemte åtskilliga inventarier, blifvit, enligt Kongl. Brefven den 26 April 1826 och den 27 Juli 1840, öfverlåtae till Sällskapet för vexelundervisningen befrämjande; 2:o 13,269 R:dr 16 sk. 5 r:st., utgörande värdet af Catharinas f. d.
Bränneri och Magazin, öfverlåtne till Committerade för sjukvården i hufvundstaderi, jemlikt Kongl. Brefven den 21 November 1827 och den 26 Mars 1828; samt 3:o 23,588 R:dr 4 sk. 11 rist, eller värdet af åtskilliga fastigheter i Carlskrona, hvilka, enligt Kongl. Brefvet den 23 Januari 1830, blifvit öfverlåtne lill begagnande för Kongl. Flottans behof.
Denna E. K. M:s Nådiga framställning hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; och enär Rikets Ständer, uti underdåniga skrifvelser dels af den 19 Juni 1840, bifallit, att Marias f. d. Bränneri- och Magazins-byggnader finge af ofvanbemälde
Sällskap fortfarande användas till local för en Normal-Skola för växel-undervisnings-metoden, med skyldighet likväl för sällskapet, att, när denna skola icke vidare funnes vara behöflig såsom
Seminarium för bildande af lärare vid folkskolorne, ifrågavarande byggnader till Staten återlemna, och dels af den 11 December 1829, förklarat sig gilla de af Kongl. Majit vidtagne dispositioner, hvarigenom Catharinas f. d. Bränneri och Magazin samt ofvanberörde i Carlskrona befintliga, magazinsfonden tillhöriga, byggnader blifvit upplåtna, de förra för inrättande af ett sjukhus och de sednare till begagnande för Kongl. Flottans behof, hvarvid Rikets Ständer dock fästat det förbehåll, alt nämnde byggnader och lägenheter, då de för de uppgifne ändamålen ej vidare behöfdes, skulle till Staten återfalla, hafva, ExpediLions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 112, o53 ■vid sådant förhållande och då värdet af åtskilliga andra magazins-fondens fastigheter, hvilka till allmänna behof öfverlåtits, långt för detta blifvit utur fondens räkenskaper uteslutet, Rikets Ständer bifallit, att värdet af Mariae och Catharin® f. d. bränneri-byggnader samt ofvannämnde fastigheter i Carlskrona, utgörande ett sammanräknadt belopp af 48,913 R:dr 34 sk. 10 rrsfc.
Banco, må varda i behörig ordning afskrifvet; dock under vilkor, att dessa byggnader, då desamma icke vidare finnas erforderlige för de ändamål, hvartill de, jemlikt Rikets Ständers förrberörde underdåniga skrifvelse!- af den 11 December 1829 och den 19 Juni 1840, blifvit upplåtne, skola till Stats-Verket återställas.
Hvad deremot angår de öfriga uti magazins-fondens hufvudbok för år 1842 utbalancerade fordringar, utgörande, efter afdrag af fastighets- och inventarie-värden, tillsammans 219,298 R:dr 21 sk. 6 r:st., bland hvilka ingea serskild post blifvit af E. K.
M. till afskrifning uttryckligen föreslagen, så enär af den till Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemnade balance-berättelse sig visar, att en del af dessa fordringar, i hänseende till sin giltighet, bero på domstols pröfning, hvadan, under nuvarande omständigheter, afskrifning utaf desamma icke synes kunna ifrågakomma, och, hvad åter de öfriga beträffar, Rikets Ständer af berörde balauce-berättelse samt andre tillgänglige handlingar icke kunnat hemta den fullständiga kännedom af förhållandena, som erfordras, för alt tillförlitligen bedöma, huruvida, i saknad af all utväg till liqvids erhållande, någon eller några af ifrågavarande balance-summor må utur fondens räkenskaper afioras; torde det alltså, enligt Rikets Ständers tanka, lämpligast böra på vederbörande Embets-myndigheter fortfarande ankomma att Magazins-fondens återstående fordringar, för så vidt indrifning deraf icke kari till vägabi ingas, i öfverensstämmelse med stad-, gandena i Kongl. Fordringen den 11 December 1830, till afskrifning befordra; och då en skyndsam verkställighet af nämnde indrifnings- eller afskrifnings-åtgärder desto heldre synes vara af oojständigheterne påkallad, som derigenom dels nedsättning skulle beredas uti de för omförmälde magazins-ärendens utredning nu erforderlige aflöningskostnader, dels ock Rikets Ständer såmedelst komma i tillfälle att till pröfning företaga frågan rörande liqvid eller afskrifning af den skuld, hvaruti, på sätt ofvanberördt är, magazins-fonden hos Rikets Ständers Bank häftar, få hos E. K. M. Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att ej mindre Stats-Contoret, till hvilket, jemlikt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 20 Mars 1841 och Kongl. Brefvet den 22 December samma år, befattningen med förra Allmänna Mait gazins-fondens ärenden blifvit vid 1843 års slut frän Kammar-Rätten öfver - ?54 Expeditions-Utsköttets Förslag till und.
Skrifvelse-t N.o it3. flyttad, än ock öfrige vederbörande Euibets-myndigheter måtte undfå Nådig föreskrift att, så vidt omständigheterne medgifva, påskynda utredningen af ruagazins-fondens återstående baiance- och fordringsposter, på det att medlen, der så ske kan, må varda indrifue eller, om sådant bör ega rum, till afskrifning i författningsenlig ordning befordrade; och hafva Rikets Ständer, i sammanhang härmed, velat i underdånighet begära, det täcktes E. K. M., vid nästinstundande Riksdag, till Rikets Ständer i Nåder öfverlemna berättelse angående de resultat, hvilka genom ofvannämnde utredningsåtgärder åstadkommits. Hvilket, med anledning E. K.
M:s i ämnet aflåtna Nådiga Proposition, Rikets Ständer härmed få i underdånighet meddela.
Preste-Ståndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåninga Skrifvelse, angående befrielse från ordinarie rote ringsskyldighet för Östra Wingåkers församlings Kyrkoherde-boställe. (Stats-Utsk;s Uti., N:o 144). S. A. K. Enär Kyrkoherde-bostället uti Östra Wigåkers Församling af Strengnäs Stift, Qvarngölet beriämndt, hvilket utgör ett af de till inkomsterne svagare i Riket, med endast 4tunnlands årlig såningsjord och dessutom betungadt iped 8 R:drs grundränta och J. tunna kronotionde, sådant oaktadt allt sedan år 1754, då Östra Wingåker, dittills en till Westra Wingåker hörande Expeditions-Vtskottets Förslag tilt und.
Skrifvelset N.-o ItX st55 Ca pell-försa mlin", derifrån skiljdes och förvandlades till ett eget gäll, äfven såsom Pastors-bostäfle bibehållit den ordinarie rotering, detsamma förut lått vidkännas, och icke heller blifvit af de under sednare åren tillförordnade Rotejeraknings-CommUeer föreslaget till erhållande af befrielse från denna tunga; så, och i likhet med hvad, enligt Rikets Ständer underdåniga skrifvelse den 27 October 1840, med åberopande af det förhållande, dels alt Kongl. "Majli, uti Nådigt Bref den 2 November 1833, angående af utsedde Cominitlerade förrättade jemnkningar i 1811 års extra rotering samt förslagsvis uppgjord ny indelning i ständigt soldat och båtsmanshåll af oroterade skatt-, krono- och frälsehemman, rn. ro., gillat och fastställt den a£ Committerade vidtagne tillämpning af författningarne, hvarmedelst de, med befrielse för Kyrkoherde-boställen från ständigt knektehåll, ålagt dem extra rotering, och dels att sådane boställens indelning till ordinarie rotering vore emot Presterskapets Privilegier stridande, blifvit för Pastorsbostället uti Torps Socken på Dalsland medgifvet, få, uppå dessa till ifrågavarande ämne, enligt Rikets Siänders tanka, fullt tillämpliga grunder, och i anledning af derom hos Rikets Ständer gjord framställning, Rikets
Siänder nu hos Ek K. M. i underdånighet anhålla, det måtte Kyrkoherde-bostället i Östra Wingåkers Socken varda befriadt från den ordinarie rotering, som af delsamma nu utgöres, samt, i likhet med öfrige dylika boställen, endast till extra rotering förbindas, äfvensom att, derest E. K. M., i anseende till den rubbning af indelningsverket, sorn härigenom komroe att uppstå, skulle finna Sig förhindrad att härtill lemna Nådigt bifall, E. K.
M. måtte täckas i Nåder tillåta, det berörde boställe, i likhet med hvad för capellans-boställeu egt rum, må befrias från rotering genom densammas förflyttning på andra närbelägna och oroterade men icke privilegierade hemman och lagenheter, eller ock att, i händelse bostället, i brist på tillgängliga hemman för flyttningen, Buåste i roteringen qvarstå, detsamma måtte få sig tilldeladt motsvarande vederlag af rotefrihets- eller vaeance-afgifterna.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Februari 1845. 3 56 Expeditions-Utskottets Forslag till und.
Skrifvelse, E;0 114.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Febr. |845.
Preste-Ståndet den 19 — — Borgare-Ståndet den aa — — Bonde-Ståndet den 22 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphörande af Invalid-inrättningen å Ulriksdal.
(Stats-Utsk:s Uti., N:iis 45 och J51). S. A. K. Sedan Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref af den 31 December 1840, förklarat
Sig icke finna skäl att bifalla den af Rikets Ständer uti underdånig Skrifvelse af den 18 förutgångne November framställda anhållan, att Invalid-Inrättningen å Ulriksdal måtte upplösas och Ulriksdals Slott återgå till sin ursprungliga bestämmelse, hafva Rikets Ständer vid innevarande Riksdag frågan härom under ytterligare öfvervägande förehaft, hvarvid upplyst blifvit, bland annat, hurusom kostnaderne i och för
Invalid-inrättningen under de sednare åren uppgått till omkring 17,000 R:dr årligen, äfvensom att invalid-personalen 1841 utgjorts af 14 Officerare, 10 Under-Officerare och 58 man, tillsammans 82 personer, eller det högsta antal, som på en gång får vid Inrättningen intagas, hvadan, med antagen fördelning af nämnda utgiftsumma emellan dessa 82 Invalider, på hvarje individ komme att belöpa sig en underhållskostnad af omkring 207 R:dr B:co för året.
Det torde icke vara tvifvel underkastadt, att denna kostnad, så vidt fråga är om Corporaler och Soldater, uppgår till ett alltför högt belopp, och att en icke obetydlig nedsättning deri skulle kunna åstadkommas, derest Invaliderne, försedde med lämpliga, af InvaJidhus-fondens medel utgående, pensioner, tillätes att till vistelse-ort välja den del af Riket, der de funné sin utkomst lättast kunna vinnas, en förändring, hvarigenom jemväl Invaliderne sannolikt komme i tillfälle att bereda sig ett mera verksamt och derigenom trefligare lefnadssätt.
Om i sådant fall pensionerne blefve bestämda t. ex. för Officer till 200 R:dr, Under-Officer till 133 R:dr 16 sk., och för Corporal eller Soldat till 80 R:dr B:co om året, skulle för underhåll af 14 Officerare, 10 Under-Officerare och 58 man, eller för en personal, till antalet lika med den, som år 1841 vid Inrättningen varit intagen» - Expedilions-Utskotles Förslag till tind.
Skrifvelse, N.o tlS. gen, åtgå allenast 8,773 R:dr 16 sk., eller omkring hälften af den kostnad, hvilken nyssnämnde är for detta ändamål utgått.
Med afseende härå och då Rikets Ständer ansett derjemte i betraktande ,böra tagas, att Ulrjk?da(ls för merberörda anstalt upplåtna och i hufvudstadens granskap belägna slott torde för den Kongl. Familjens behof blifva erforderligt, få Rikets Ständer bos E. K.
M. i underdånighet anhålla, dels att Invalid-inrättningen å Ulriksdal må upplösas och dervarande slott återgå till dess egentliga bestämmelse eller blifva ledigt för annat ändamål, dels ock all E. K. M. täcktes till Rikets Ständer aflåta Nådig Propositon, rörande luvalidhus-fondens tillgångars användande på ett sätt, hvarigenom det med dessa medel afsedda ändamål må kunna befrämjas; hvarjemte och för den händelse att ifrågavarande underdåniga hemställan skulle af E. K. M. i Nåder bifallas Rikets Ständer få till E. K. M. i underdånighet öfverlemna att, intilldes nämnda Nådiga Proposition kan varda afgifven och Rikets Ständers beslut i ämnet meddeladt,■ disponera ej mindre Invalidhus-fondens reserverade behållning och derå upplöpande räntor, än ock inflytande inkomster, för att användas till det ändamål, som med Inrättningens stiftelse varit afsedt.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln dea ig Febr. i845.
Preste-Ståridet den ly — — Borgare-Ståndet den ii — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående användandet af de under Stats-Contorets förvaltning ställda äldre Depositionsmedel. ^Stals-Utsk:s Uti.
Nrrts 5U och 152.) S. A. K.
Uti den vid innevarande Riksdag aflåtna Nådiga Proposition, angående Bilt. till R.
Prot. 184S. 10 Sami., t AJd. 33 ExpcUlions-TJtskoitets Förslag lill lind.
Skrifvelse, N-o 115.
Stals-Verkets tillstånd och behof, har E. K.
M. behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att sedan, enligt Kongl. Brefvet af den 8 October 1828, blifvit förordnadt, att sådana uti Landt-Ränterien gjorda depositioner, hvilka redan uti minst tio år derstädes innestått eller dädande efter blefvo tio år gamla, skulle uppsägas till återlyftning hos E. K.
M:s Befalluinghafvande inom natt och år efter i ämnet utfärdad kungörelse, samt att de af berörda depositioner, till hvilkas utbekommande vederbörlig anmälan inom nämnde tid icke egt rum, borde till Stats-Contoret insändas; så bade i följd häraf ifrån och med år 1829 till närvarande tid af dylika depositionsmedel till Stats-Contoret inlevererats från Landt-Ränterien i samtlige Länen samt, i följd af Kongl. Brefvet den 22 Nov. 1841, jemväl från Öfver-StåthållareEmbetets Canzli, tillsammans 55,662 R:dr 46 sk. 4 r:st., hvarutaf blifvit återlyftade 2,365: 24. 3., efter afdrag hvaraf återstode behållning 53,297: 22.1.; — och hade, såsom räntor å ifråga varande, dels genom serskilde corniterades, dels sedermera genom Stats-Contorets försorg utlånta medel, dessutom influtit 10,084: 39., deraf år 1842 utgått ett arfvode för medlens förvaltning och redovisande, stort 666: 32., så att disponibla återstoden utgjorde 62,715 R:dr 29 sk. 1 rist., hvaraf största delen vore förräntad; öfverlemnande E. M. M. till Rikets Ständer att om användandet af ifrågavarande depositionsmedel efter eget bepröfvaade förordna»
Då, på sätt ofvanberördt är, omformälda depositionsmedel före deras insändande till Stats-Contoret under minst elfva års tid uti vederbörande Ränteri innestått, torde någon återlyftning af samma depositioner sannolikt numera icke ifrågakomma; men då anspråk på medlens utbekommande, så framt eganderätten dertill med behöriga handlingar styrkes, icke lära kunna bestridas, hafva Rikets Ständer ansett någon mindre del af depositiosmedlen lämpligen böra i och för sådana möjligen inträffande fall hållas disponibel, hvadan Rikets Ständer beslutat, att af den uti E. K. M:s Nådiga Proposition uppgifna omförmälda summa ett belopp af 60,1000 Rrdr må till Rikets Ständers Riksgälds-Contor inlevereras, samt återstoden 2,715: 29. 1., för StatsContorets räkning i Rikets Ständers Bank insättas, för att användas till godtgörande af de fordringsanspråk, hvilka i förevarande hänseende framdeles kunna i behörig ordning anmälas och styrkas; dock att, i händelse de reslitutioner af ifrågavarande beskaffenhet, hvilka framdeles kunna finnas höra ega rum, skulle tiil beloppet öfverstiga det sålunda dertill afsalia anslag, återstoden bör af Riksgäldskontoret i vederbörlig ordning Stats-Contoret tillhandahållas»
Exp clitions-Utsk,Itets Förslag lill uncl.
Skrifvelse} N:0ll6. 25g Hvilket, lill svar i ämnet, Rikets Sländer få hos E« Iv.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och>Adeln den 19 Febr. i845.
Pieste-Ståndet den ig — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse^ i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition rörande användandet af en på Post-Verkets räkning i Rikets Ständers Bank innestående summa.
(Stats-Utsk:s Ut!.
N:o 51 samt Mern.
N:o 154}. S. A. K.
Jemte tillkännagifvande, att en summa, stor 3,154 R;dr 10 sk. 4 rist funnes på Post-Verkets räkning i Rikets Ständers
Bank innestående såsom behållning af penningar och effecter, hvilka varit inneslutne uti på Post-Contoren ölverblifne, efter viss föreskrifven tid öppnade, bref, och hvartill, efter införd Kungörelse i Tidningarne, någon egare sig icke anmält, har E. K. M., uti Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, till Rikets Ständer öfverlemnat alt angående dispositionen af berörde summa, besluta; och då någon praescriptionstid i afseende å vederbörande egares rätt att utbekomma ofvanberörde penningar och effecter icke finnes föreskrifven, hvadan de anspråk, som i dessa hänseenden skulle väckas och behörigen styrkas, ieke lära kunna underkännas; men, vid det förhållande, att de penningar och effecter, hvilkas belopp nu blifvit till Rikets Ständers disposition i Nåder ©fverlemnadt, sedan längre tid å Post-Contoren qvarlega», utan att, oaktadt i ämnet utfärdad Kungörelse, anmälan 0111 penningarnes och effeclernes ut - 26a Expeditions-Ut skottets Förslag till und.