Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Råd ma 11 Lundgren begärde vidare att till Rikets Ständer måtte anmälas deras skiljaktiga mening från Utskottens vidtagne beslut, att nu till Rikets Ständer gora bestämd hemställan, om antagande af det uti Utskottens förra Betänkande förekommande a:dra Alternativ för beloppet af anslagssummorne till Götha Canals fullbordan, Anseendes bemälde Ledamöter för deras del, att antagandet af irsta Alternativet snarare hade bordt blifva föremål för en dylik bestämd framställning. ”Herr Öfver - Hof-Predikanten Doctor Hedrén åberopade sitt, förliden gårdag, afgifna yttrande till protocollet; Hvilket nu begärdes måtte till Rikets Höglofl.
Ständer Betänkandet åtfölja; och var af följande lydelse.
Afdelningen har trott sig finna den af mig väckta och ifrån PresteStåndet remitterade Motion, åsyftande snarare Canalbyggnadens förhindrande, än dess bringande till godt och lyckligt slut.
En sådan afsigt kan jag icke erkänna. *12 Stat s-TJ tskotlets Betan kan den.
Ej heller finnes dertill någon anledning i det af mig i delta hänseende afgifna Memorial, der ändamålet af motionen tvärtom helt Öppet och oförstäldt förklaras vara, att, för framtiden förebygga alla obehöriga anspråk, allt missförstånd och alia klagomål i detta ärende, hvilka, om de ock ej kunna sägas egenteligen hindra Canalbyggnaden, dock likväl, enligt en redan tillräckligt Constalerad obehaglig erfarenhet, upptaga Riksens Ständers, för vigtigare och värdigare ändamål behöfliga och påräknade lid, med vidlöftiga tvister sorn hvarken upplysa eller gagna.
Att Motionen icke varit ändamålslös, har af flera värda Ledamöter nogsamt blifvit utveckladt.
Att den icke skall sakna nyttig verkan, om den antages, lärer en framtida erfarenhet säkrast bevittna.
Om ett sådant meddelande med Götha Canal Bolag, som det här föreslagna, hade vid sistlidne Riksdag egt rum, så skulle mångå obehagligheter och mycken tid varit besparda.
Den inliemtade erfarenheten hör begagna till nytta för det tillkommande.
Man tror, att ett sådant meddelande, som det jag föreslagit, skulle hafva menliga värkningar för sjelfva Canalbyggnaden.
Jag Stats-Utsko ttets Betiixi kunden. nS Jag kan (let icke inse.
Med de Patriotiska tänkesätt, hvaraf Bolaget icke kan undgå att vara medvetande, och hvaraf så många tydliga Levis förenäs i de ifrån detsamma utgångna handlingar, måste hvarje dess medlem med största tacksamhet anse och emottaga de ädelmodiga uppoffringar, dem Riksens Ständer nu förmod o 7 ligen Besluta till Canal verkets fortsättande och närmande till sitt slut.
Detta hör icke betvifla.1,, utan att göra Actieegarne en tillvitelse för otacksamhet.
Skall det då icke blifva för Bolaget en tillfredsställelse och en ära, att få tillfälle tiil ett officiélt förklarande af dessa tänkesätt?
Och skola icke, genom ett sådant förklarande alia fordna missnöjen, alla förmenta anspråk, alla skiljaktiga meningar bortsmälta i en enda, eikänsamhetens?
Det behölVer väl icke bevisas, hvad detta äfven skulle verka medelbarligen på sjelfva företaget; då ingen ar okunnig om, hvad enighet och samdrägt uträttar i alla samhälls-värf, Visserligen liar man å andra sidan förutsatt möjligheten, att Bolaget skulle vägra att emottaga, icke de bidrag som nu blifva beslutna, men de dervid fästade vilkor.
.Tåg sätter ingen tro lill denna möjlighet.
Men då jag väl hort den antagas, äfven af 4:de Sami. 5 Band. Y 8 t t4
Sta ts*Utskt> ttets Bet ä n k a n d en. dem som förklarat sig icke finna någon enda sannolik anledning dertill, så bor jag icke helt och hullet förneka den.
Likväl måste jag, af denna förutsatta möjlighet långt ifrån att afstyrkas från den gjorda Motionens bifallande, tvärtemot finna mig dertill ännu kraftigate föranlåten.
Ty är det möjligt, att Bolaget, enligt Riksens Ständers beslut tillfrågadt och bordt, ändock kunde göra invändningar emot de af Rikets Ständer faststälde" vilkor} huru mycket säkrare skola icke dessa invändningar ega rum, då Bolaget icke behöfver tittrycka dem eller deraf befara den minsta påföljd.
Visserligen skall ändock, jag är derom öfvertygad, de anslagna bidragen i sin ordning lyftas; men lika säkert är det icke, alt sedan alla dessa bidrag aro nedgräfda, äfven alla klagomål, alla anspråk skola nedstigit i grafven.
Jag har förklarat och förklarar det ännu, att jag icke tror, nationen behöfva frukta någon framgång af sådana anspråk, sedan Konung och Ständer fattat sitt beslut; Men bäst och värdigast vore, alt på en gång förebygga dem: och dertill har jag gifvit ett förslag, som, i händelse icke något bättre kan påfinnas, torde kunna antagas.
Att Bolagets bifall redan är uttaladt i den till Konungen underdånigst fram - Stats-Utskottets Betänkande», n5 stälda skrifvelse, hvilken ligger till grund för den Nädiga Propositionen, kan jag ingalunda medgifva; så vida man icke vill antaga att Ständerna ovilkorligen skola hösluta hvad Bolaget begärt.
Så ordagrant tror jag icke Ständerna anse sig lorpligtade, att följa de dem meddeldta propositioner.
Troligen har man att vänta många afvikelser i denna del, och det är, i min tanka, nödigt och nyttigt, att Bolaget får höra dem och förklara sig öfver dem.
Man tror i denna sak vara nog, att Riksens Ständer besluta; ty deras beslut måste gå i verkställighet.
Della eger sin rigtighet, då fråga är om allmänna ärenden men icke om enskildas rätt.
JFörra Riksdagens beslut verkstäldes äfven: men icke utan många, och på ett ovanligt sätt förklarade, missnöjen.
Jag anser sådana händelser, ett väl ordnat samhälle ovärdiga, då deras möjlighet är gifven, böra de förekommas: och får, på dessa anledningar, föreslå antagandet af den Motion, som af mig blifvit framstäld”.
Uti detta yttrande instämde Herr Professo ren Fröberg och Herr Lagman Ullberg.
Herr Bruks-Patron Bjuhr åberopade, förutan de reservationer, som åt - iiÖ Stats-Utskottets Batihilan Jcu. följt Utskottens förra Betänkande, äfvenledes de skiljaktige meningar BruksPatrojien yttrat inom den Afdelning, sorn afgifvit förslaget till det ifrågavarande Utlåtande, och hvilka, jemte detta förslag, blifvit tili Utskotten öfverlemuade; så lydande.
“Då jag med afdelningen af Högloft.
Stats- och Banco-Utskotten uti deras nu afgifne yttrande, vid de anmärkningar, som mot Utskottens förra Betänkande blifvit gjorde, ej kunnat mig dermed förena, anhåller jag att deremot få afgifva min Keservalion, och att denna må till Högloflige Utskottens Plenum få blifva Betänkandet följaktig. j:o
I anseende till en inskränktare Arbetsplan och deraf följande mindre ansia g.
Jag har förra gången då ärendet behandlades, vågat påstå, (på de uppgifna skäl, och har ännu ej funnit någon den minsta grundade anledning att frångå min fattade tanke) uti den af Canal Bolaget uppgifne förlust af i ao,ooo R:dr Banco årligen i fall Canalarbetet ej uti den utsträckta Plan fortsättes, som af Bolaget är föreslaget, är och förhlifver endast ett på gissningar och andre beräkningar, sorn tåla det aldrastör - Stats-TJtskottets Betänkande 11. 117 sta afdrag, grundade bedömande af Herr G.
Lagerheim, för att uppskrämma sinnena oell förmå lill de stora uppoffringar man önskar, det Staten skall för detta ändamål på en gång göra.
För min del tror jag det Arbetsplanen skulle minst till hälften kunna förminskas, utan att någon synnerlig förlust dermed ian vara förenad; du man afräknar, utom annat, den ränta som Staten för Lån te Capitaler får vidkännas, och att Canalen, efter dess fullbordande, kommer att blifva, äfven då för dess upprätthållande, en hörda för Slaten; ty annat är att fullborda ett arbete, som vid dess slut ger afkastning och börjar med att gifva utdelning, och annat förhållande visar sig med motsatsen.
Öslgötba-Linien må anses för ett fullbordad t-Storverk, för en del afdon Landsorten äfven blifva fördelaktig; men O t/ är denne heder, och denne de! af Landsortens fördel på något sätt motsvarande emot de stora uppoffringar, som man önskar det Staten nu så brådstörtande skall göra?
Jag svarar dertill med öfvertygelse Nej. 2:0 Beträffande Acti e-Egar 11 cs hörande om de finna sig uti alt emoltaga det biträde, som Staten »u ytterligare lema ar, emot de n8 Stats-Utskottets Betänkanden. dervid fästade vilkor.
Månne det ej år billigt att Rikets Ständer, då fråga nu är att lemna mera till denna Canals fullbordande, än att kvad Actie-egare uti Contant förskjutit, äfven böra ega rättighet att dermed fästa de vilkor, hvarmed denne ytterligare patriotiske gärd till Canalens fullbordande lemnäs, och böra ej Actie-egarne höras, om de finna sig uti att på de uppgifne vilkoren emottaga penningar, elier om de heldre vilja frångå alla anspråk på Canalens inkomst till högre belopp, än det af dem insatte Contante belopp, kan belöpa, då de af Statens nu ock framdeles tillskjutande förskotter kunde, i mohn af Summornes storlek, få, då Canalen en gång blifver färdig, med Actie-egarne beräkna dividend af den utdelning, om någon blifver, som Canalen kan lemna. 3:o I anledning af den gjorde anmärkningen, att Actie-egarne beräknat daglig ränta och ränta på ränta.
Med Anmärkaren delar jag lika tänkesätt, af det skäl att Actie-egarne, enligt det utfärdade Kongl. Privilegium, endast skulle ega att uppbära ränta på egne insatte Capitaler, och hvilken förmån de !?lats»tTtskottets Betänkanden. ng äfven, efter min tanke, med rättvisa begagnat tili och med för är i 818, igenom den afkomst, som Disconten tillskyndat Bolaget, medelst ränta, hvilken såsom Contant är beräknad uti Actie-Capital af R:dr 455,6o8. 24* 8 Banco, meli sedermera, och då deras insatte Capitaler blifvit uti Canalen nedgräfile, utan att gifva utdelning, och dä sedau Canalarbetet blifvit med Statens förskotter fortsatt, så kail ju lival-ken med rattvisa eller billighet sagas, det Aclie-egarnes insatte Capital gifvit någon ränta, det är således endast circa 60 procent af det tecknade Actie-Capitalet soln Actie-egarne insatt uti Contant, med 1,804,ta5 R:dr 14 sk.
Banco hvarföre de kunna anses vara delegare uti Canalen; Och som nu Actie-egare vilja anse sig till ock med 1822 hafva insatt 90 procent af det tecknade Capitalet, så följer juderafatt de beräknat icke allenast olaglig ränta,utan och ränta på ränta och att om Canalen skulle i framtiden eu gång blifva färdig, och skulle kunna lemna en behållen inkomst af ränta efter 5 procent uppå 3 millioner R:dr, så skola Actie-egarne erhålla på sine insatte Capitaler en ränle-utdelning af 8 och en half procent, i stället för 5 procent, och i den händelse af ytterligare ökande utaf ActieCapitalet, endast igenom räntor under i ao Stats-TJtskottets Betänkandeti, Byggnads-åren, i o procent i stället för 5 procent.” 1T e r r Öfverste-Lieutenanten Hierta åberopade äfven clt till berörde afdelnings-protocoll afgifvet yttrande, såsorn innefattande dess ski!jäktige mening från A fdel ningens sedermera af Utskotten gillade förslag; lydande sorn följer, ”Jag anser min skyldighet rara, att ytterligare reservera mig emot beslutet, att Actie-egare icke må tillåtas genom räntans tilläggande, under åren i8a5 lill i8a8> böja sitt Actie-bclopp lill 120 procent, samt att Actie-egare bora njuta utdelning å Actierne sf Vestgötha Canaleus netto inkomst.
Jag kail ej dölja för mig, att beslutet för att vala nyttigt, billigt och användbar!, bör grunda sig på raka motsatsen deraf.
Då uppstår ej fråga om räntebetalningen; ty efter By g gä ads-år e n är all ränta af i8cS års Ständer als lagen.
Då låter äfven Controll länka sig på den färdige delens användande till arbetet, hvilket är svårt, om den I stället skall gå till utdelning, efter ett sådant afdrag, sorn Stats-Utskottets Betänkande n; lai Betänkandet innehåller; och ökade medel finnas då till arhetet.
Jag tillstyrker alltså, att ränta a 5 procent må få tilläggas Aclie-Capitalet, under ofvannämnde år, samt att ali inkomst af färdige Canalen må gå till arbetets bedrifvande.
Härmed instämde Herr Kammarjunk ar en Morath och Herr Prosten Doctor Palm: Herr Lagman Noraeus yttrade, enligt sedermera aflemnadt skriftligt anförande:
Jag anser flere gällande skäl förekomma till bifall för den af Götha Canal Bo-* lag föreslagne och af Kongl, Maj:t i dess Nådiga Proposition omförmälde quittning af en ytterligare insättning ifrån år i8a5 till år 1828, emot beräknad 5 procents ränta å Actie-beloppet under samma år> och jag föranlåtes derföre reservera mig emot det beslut hvarigenom de förenad* Utskotten afslagit denna framställning, Genom en sådan quittning, hvilken i sig sjelf innefattar en ytterligare insättning af 21 procent, godtgjord genom ca 4:d* Sami. 5 Bands \ 122 Stats-TJtskottets B e t ä n k a n d e n. sådan beräkning och endast beredande ett högre Räknebelopp af Actierne, har Bolaget åtnjutit ränta under hela byggnadstiden, och kan således icke i denna del hafva något mera att förvänta, och denna hilliga förmån åtföljes icke af någon utsigt af Allmänna medel.
Tvertohi ingår, om bifall deråt lemnäs, Contant uti ByggnadsCassan den af Utskotten i stället för ränta åt Actie-egarne anslagen afkastning under samma år, eller ifrån år i8a5 lill år 1828 af den redan färdigbyggde VestgÖtha-Linien af Canalen, och hvilken Contanta inkomst, alt bedomina efter innevarande års erfarenhet, då under 3 Månaders begagnande af Callaléil, omkring 8000 R:dr influtit, utan att Canal-afgiften för Bolagets eflecler deruti äro inbegripne, minst torde hädanefter årligen nppgå till i 5 a 20,000 R:dr, och således till 60 a 80/000
R:dr för de ifrågavarande 4 åren.
Den enda verkan uppå Statens fördel och rätt, som detta bifall skulle kumla medföra, är den, att, om en gång uti en efter de flestes öfvertygelse långt aflägsen framtid, Canalens behållna afkastning skulle lemna tillgång till 5 procents årlig utdelning af deras å Actierne tecknade insättningar, då först, enligt Ständernas beslut vid föregående Riksdagar, fråga om Ränta och Capital afbetalningar å Bankens Bygg - Stats-Utskottets
Be tänk anden. 123 nads Lånebiträde kommer i fråga, skulle dessa 5 procent, pä hvad af Actie-egarne ansågs tillskjutit, eller 121 procent, blifva i-5:del mera än å de 100 procent, till hvilka de nu anses tecknade, och således för Banken medföra samma verkan, som att tiden att fordra afbetalning för dess fordran först vidtoge när afkastningen uppgått till 6 procent å det sistnämnde Capitalet, Fem procent å Actie-egarnes redan bestämde insättning af ioö procent å deras tecknade Actie-Capital 3,141,200 R:dr uppgår tili 157,060 R:d- hvaraf följer att förr än Canalen ger en behållen afkastning till utdelning bland Actie-egarne af en sådan summa, delta heräkniugssätt icke kan hafva någon verkan på Bankens fordringsrält.
De fleste anse icke detta förhållande någonsin kunna inträffa, men om det och skulle vara att förvänta, så har denna Canal-inrättning då visat sig af den Allmänna nytta, att Staten, utan att göra denna hårda beräkning med redan nog lidande Actie-egare, borde finna en rik, ehuru icke omedelbar ersättning genom den förkofran uti landets näringar och rörelse, hvarifrån en sådan inkomst endast kunde härflyta, och Actie-egarne skulle ändock icke finna annat än en ringa och icke iz,\
Sta ts-Utskotte ts Betä n kail den. afvundsvärd ersättning för sine uppoffringar.
Frågan synes således endast innefatta:
Böra nuvarande Rikets Ständer för denna sistnämnde endast möjliga, knappast för någon troliga, och af de alldrajfleste aldrig möjlig ansedda, omständighet, för sin del vägra Bolaget att låta å sine Actier påteckna 21 procent såsom insatt Actie-Capital, och såmedelst blifva godtgjorde för de återstående 4 årens, (ifrån 182b till och med 1828) räntor, då denna.
Bolagets begäran ej medför någon utgift för Staten, men väl genom Canal-afkastningens användande lill
Byggnaden under de nämnde 4 åren bereder en ytterligare säkerhet för denna Byggnads fullbordan inom föreskrifven tid, och således derjemte för altid synes aflägsna Actie-egarne ifrån allt hopp att uti en eller annan del af Banken ytterligare blifva biträdd, hvilket Utskotten uti deras Betänkande afsett.
Nilsson förklarade sig instämma så väl uti det af Herr Öfverete-Lieutenanten Hjertås som uti det af Herr Lagman Noraeus afgifne yttrande. s Herr Commerce-Rådet Santesson yttrade, på sätt som sedermera skriftligen blifvit utfördt, Stats-Utskottets Betänkande!}. iu5 Uli Herr Lagman Noran reservation, äro de skäl fullständigt utredde, som efT ter min tanke bordt å alla sidor tala för Högloflige Utskottens tillstyrkande bos Riksens Högloflige Ständer, i allo gilla den af Götha Canal Bolag föreslagne qvittning af Actie-egarne, under de sista 4 Byggnads-åren från 1824 till och med 1828 tillkommande Räntor a 5 procent för år, mot en ytterligare insättning, utöfver deras teckning, af 20 eller 21 procent, det sednare tal uppkommande af de tvenne sista åren belastande ränta å med 1826 års slut inalles insatte, och på Actir erne afskrifne 110 procent.
Jag vill, med instämmande uti Herr Norrei reservation, och under åberopande af mitt förra vid IIufvud-Betänkandet fogade fullständigare anförande, derföre endast tillägga, att Canal-Directionen, med den gjorda framställning, förutan hvilken den, tryggt hvil ande vid Konungens Boklaget gifna Privilegium, hade ansett sig fullkomligen berättigad, att, efter endast öfverenskommande med Bolaget om denna qvittnings godkännande i stället för Contant Räntebetalning, derom gå i förrfattning, icke egenteligen afsett något anr nät än alt åt Bolaget, emot ett sådant begifvande, bereda det af Högloll.
Utskotten 126 Stats-Utskottets Betänkande n> redan tillstyrkta nppskof med inbetalning af’ sista tecknade io procent till nästa år; och att Directionen, vid denna framställnings underdåniga aflemnande till Kongl. Maj:t, för att, på sätt som skett, med Dess Nådiga förord beledsagad, i Nådig Proposition Rikets Högloflige Ständer meddelas, likasom ock Bolaget, enär detsamma vid behörigen kallad, och under denna Riksdag hällen, sammankomst godkände
Directionens underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit, visserligen ingendera kunde föreställa sig, att detta skulle leda till den af Utskotten hos Riksens Höglofl, Ständer i stället tillstyrkta minskning utaf Bolagets uti dess Privilegium grundade, och sedermera hittills aldrig ifrågasatte, tvärtom vid alla sednare Riksdagar, uti uppgjorde Finance-Regleringen för Canalbyggnads-behofven intill påföljande Riksdag tillämpade Rätt, alt under Byggnads-åren njuta Ränta a 5 procent; och jag nödgas derföre äfven på denna grund reservera min från Utskottens pluralitet skiljaktiga tanka.
Dernäst hafva Utskotten uti förklarandet, att de anse Bolaget berättigadt, i stället för de förenämnde \ årens Räntor, uppbära och till utdelning använda afkastningen under densamma tid af färdi - Sta t s-Utskottets B e t a n k a 11 d e n. »27 ga Vestgötha Canal-Linien, i min tanka trädt billigheten alli för nära, när Utskotten hafva uteslutit frän Bolagets användande den afkastning, som faller af Seglationen på Östgötha-Linien, hvilken utan allt tvifvel blir segelbar till Norsholm.
Någon slags grund för denna åtskillnads görande kan jag ej upptäcka.
Ben invändning jag hört, att derförutan svårligen skall kunna hållas reda och räkning, på hvad som hör till den vestra eller Östra Linien, förfaller deslohäldre, soln vid Götha Canal deli ordning är vidtagen vid Uppbärande af Canal-afgifteii, att den på forsta Station uppbäres för hela
Destinationeir i både den samma och den andra Provinsen.
Förändring deruti skulle leda till både misshushållning och försämrad Controll.
Men med detta sätt måste det ock finnas, att det skall blifva högst svårt göra fördelning af Canal-inkomsten, hvad som skall tillhöra Bolaget till utdelning å Actierna, eller Ganalbyggnaden; Om således Canal afkastniilgen ej kommer att helt användas lill den senare, på sätt min ofvanstående Reservation afser, när deremot Actie-egare njuta de 4 sista Byggnadsårens afkomst oafkortad genom qvittning mot insättning på dennas Adier af ao a 21 procent öfver första teckningen, så vågar jag hop - f 28 Stat s-XJ tsköttéts Betänkande ii. pas, och såsom den största billighet yrka; att
Actie-egarne må få under de ifrågavarande 4 åren till utdelning begagna af~ kastningen å hela Ca 11 als trä ekan, allt sorn den blir färdig:, Och anhåller jag att detta mitt särskildta Votum får åtfölja till Respeclive Riks-Stånden:
Herr E. M. Leffler förenade sig uti denna af Herr Commerce-Rådet Santesson yttrade mening* Herr Öfverste Kammarjunk areri m. m.
Friherre Adelsvärd Reserverade sig emot den del af Utskottens Utlåtande, hvarigenom blifvit förklarat att afseende icke kunde hafvas å den anmärkning, att ej allenast inkomsten genom segelfarten å Vestgölha-Linien af Götha Canal, ulan ock den Sorn kunde hämtas genom begagnande af de öfriga delar af samma arbete, som framdeles kunde dertill blifva upplåtne, borde för åtnjutande af utdelning tillkomma Canal-Bolaget; enär Herr Friherren och Öfverste Kammarjunkaren för sin del ansåg fullkomligt samma anledningar, hvaruppå rättigheten för Canal-Bolaget att till utdelning få uppbära inkomsten af den färdiga delen i Vc st«r - Stats-Utskottets Betänkanden.
139 stergölhland grundade sig, äfven vara lämpelige till den inkomst, som hvarje annan lör ett lika begagnande upplåten del af Canalfarten lemnade.
Herr Capitai nen von Hohenhausen instämde ock uti enahanda reservation, som den sist anförda, och tilläde för sin del att Herr Capitainen icke insåg på hvilken laglig grund skilnad kunde göras emellan Actie-egarnes rättighet att njuta utdelning af den vinst, som uppburne afgifter för en allmänt begagnad segelfart å Canalen i Vestergöthland eller Östergöthland lemnade.
Herr Öfverste Hjärne instämde äfven uti den reservation Herr Öfverste Kammarjunkaren Friherre Adelsvärd samt Herr Capitainen von Hohenhausen afgifvit.
Och skulle alla desse sålunda yttrade skiljaktige meningar, efter hvad nu äfvenledes begärdes, blifva intagne uti det Protocolls-Utdrag, som borde åtfölja Betänkandet till Rikets Ständer.
Ex Protocollo. J. M. SPENS.. £:de Sami. 5 Band. »3c Stats-Utsköttets Bctänkandlext K:o 514- Ankom dea 97 Oct. 1^23.
Rikets Högloflige Ständers Statsoch Banco-Utskotts Utlåtande Öfver de inom Vällofiige Borgäre-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i anledning af förekommen fråga om Lånerätt uti Rikets Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkrings-- Verket.
Rå salt Utskotten meddelade ProtocollsUtdrag från Välloflige Borgare-Ståndet af den 3o och från Hedervärda Bonde-Slåndet af den a5 Augusti närmare omförmäla, hafva bemäldle Stånd till Utskotten återremitterat det af Utskotten under den id i samma månad afgifne Betänkande i Stats-Utskottets Betäukanden. i3l>. anledning af förekommen fråga om Lånerätt uti Rikets Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkrings-Verket, hvaremot inom hägge Stunden enahanda anmärkningar blifvit gjorde, syftande uppå att ådagalägga nödvändigheten af beviljandet åt nämnde verk utaf den sökta Creditiv Lånerätten i Banken, om icke tili det falla belopp, som blifvit sökt, likväl till 200,000 R:dr Banco, såsom högsta Lånesumma; att under ytterligare upprepande af de skäl och anledningar dertill, hvilka Pluraliteten af Verkets Direction, anfört uti den till Kongl. Maj:t stälde underdåniga skrifvelse som till Utskotten blifvit i Nåder öfverlemnad, och uti Utskottens förra Betänkande finnas vidlyftigt upptagne; Varandes dessutom inom Hedervärda BondeStåndet särskildt yrkat, att då den ifrågasatte Låijerätlpn icke annorlunda än vid högst sällsynta tillfällen kunde komma i fråga att begagnas, och i alla fall hvad som i följd af densamma från Banken utginge, ofelbart inom ett års förlopp Liefve åter inbetaldt, detta Creditiv icke heller borde blifva beräkna
It vid fastställandet af B i noo- och Riksgälds-Sedelstockens Maximum till 3o Millioner, Vid förnyad öfverläggning i ämnet bafva likväl
Utskotten icke funnit auled - iJa Stats-Utskottels
Betänkandeiv ning frångå det yttrande Utskotten förra gången ämnet förevar ansågo sig ej böra genom det nu ifrågavarande Betankandet tili Rikets Ständer afgifva, och enligt hvilket
Utskotten funnit mera afseende höra fästas å de skäl emot den sökte CreditivLånerätten i Banken hvilka blifvit af någre Ledamöter uti Directionen af Allmänna Brandförsäkrings-Verket anförde, än uppå de skäl för samma Creditiv, hvilka den underdåniga hemställan innehåller, och hvartill, då någre andre skäl lör tillstyrkandet än de förut uppgifne, ej ibland anmärkningarne förekomma, Utskotten icke heller anse någre ytterligare till vederläggning af dessa Anmärkningar kunna behöfvas.