Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att under alla dessa deliberationer, man öfvervägat, så väl Kronans, sorn alla enskildtas äganderätt, är ganska begripligt, ty annars hade det intet varit att deliberera om , äganderätten var lika helig på alla sidor; men den, som efter 100 år blifvit ålagd en skuld, som han aldrig gjort, ansågs mera lidande, än den sorn ifrån samma tid ägt en fordran, aldrig uppgjord och aldrig påräknad.
Detta Ständernas beslut har äfven varit synbart af tigt, då 4 ä 5 år beliöfts innan BytesGontoiret kunnat utverka JuStitiseRådernas motsatta Betänkande.
För att få ett slags medhåll, hade man vélat öfvertala vissa Bytes-fodringsägare, att nu skulle deras ersättningar utbekommas, sedan Kronans mesta liqvider vore gjorda; fastän man på en gång ville tala till Kronans fördel.
Inka interesse bör visserligen sökas Kronan och Undersåtare emellan, men de privata fordringarne, ännu ou-tläknade, hafva aldrig kunnat upptagas till någon summa i något arfskifte: hafva aldrig er laggt någon Bevillning, äro dessutom förlorade •sedan de vid förmögenhets-beskattningar aldrig blifvit uppgifne; de äro, och böra förblifva i alla tider för fordringsägarne en lika osäker Egendom sorn Slott i luften; men utan känningar* - Den 3 Juli, 215 gar; då deremot en Bytes-betalare får betala en skuld, som lian aldrig gjort, blifva kräfd efter 100 år i stället för ao eller 10 år, efter gammal eller sednare Dag : söka en hemulsman , som ofta intet fins: binda hela rättegången vid sitt ben; derföre att intet Kronans Embetsman gjort i rättan tid sina anmärkningar och sitt kraf; detta kallar jag en mycket heligare äganderätt, än förlusten af en Bytes-brist, sorn aldrig var känd eller uträknad.
Hittills är omtalt Bytestvisternas mer och mindre rättvisa; nu får jag något omnämna BytesContoirets melodie.
Vid 1810 års Riksdag hade jag en Bänkkamrat som blef krafd för Bytes-brist af unge. fär 73 Daler Silfvermynt, hvars summa hade kanske utgjort circa 35,000 R:dr Banko; till all lycka återfans, ibland egendomens gamla papper, vederbörligt qvitto, hvarigenom saken förföll, men utan ansvar för anmärkningen.
Detta förefaller mig som om nycklarna sitta i en dörr och jag går in, så får jag taga hvad jag behagar; men sitter ingen nyckel uti, eller får jag igen vederbörligt qvittance, då först kan jag vara säker.
Vid den sista Branden i Riddarholms-hvalfven, torde förmodeligen alla dylika qvittancer blifvit uppbrända; en afslutad liqvid, som öfver 100 år gatt i verkställighet, borde i alla fall ännu vara ett qvitto.
Men ännu intet nog!
Jag och mine företrä* dare hafva öfver ioo:de år betalt Bevillning samt förmögenhets-afgift för denna uppdrifna Bytes-brist ifrån dess början, hvar får man ersättning - stiG Dera a Julii I sättning för denna utgift? för en Egendom ma*, icke ägt, eller som förloras, beräknad med interesse pä interesse ifrån samma tid?
Borde icke detta äfven vara en helig äganderätt? rt Dessa betänkeligheter med de uppgifter, som en värd Ledamot redan gjort, torde ofelbart göra Utskottets Betänkande värdt återremiss:
Att 1810 års Riksdags Handlingar granskas jemte Riksdagsmannens af det Hedervärda Bonde-Ståndets Memorial.
En Riksdagsmans öfvergång till mildare omdöme, ifrån att vara åklagare vid 89 års Riksdag, torde nu mera i gunst för B vtesContoiret vara af en obetydlig vigt.
Frågan är likväl mindre om sjelfva Bytesbristerne för Kronan ; än om deras uträkningsmetode, sorn ännu tyckes vara oafgjord. P. Tham, Riksens Ständers StatsTTtskott har i sitt Betänkande^ i anledning af ett från BondeStåndet inkommit Memorial, om afskrifning af Kronans Bytes-fordringar hos enskildta, yttrat sig dermed i anledning af anförde skäl icke kunna taga någon befattning.
Jag tycker Utskottet gått något fort från saken, och anser, att intet missbruk finnes så gammalt, att det förtjenar urminnes häfd, ingen orättvisa så skyddad af urgamla formler och täckelser, att icke den bör rättas, och hvarje Medborgares skyldighet att dertill bidraga.
Ett Den 3 Juli.
Ett mer än 100-årigt skrik ofver BytesContoirets på orättvisa grundade skick oell fortgång , otaliga famillers klagan öfver förstörd förmögenhet, genom Bytes brister, långa processer och svåra efterräkningar, allt för skulder, dem hvarken de eller deras förfäder gjort, icke känt och icke förr kunnat betala, en härigenom uppkommande osäkerhet, om äganderätten, som, enligt Kongl. Kammar-Collegii yttrande år 1810, oaktadt gravations-bevis kan vara utsatt för Bytes brister; allt detta har icke kunnat förmå StatsUtskottet, att lägga hand vid anålet, som det så väl förtjent.
Ifrån början till närvarande tid , har i ett sammanhang orättvisa och tilltagsenhet, utmärkt Bytes-Contoirets varelse. 1688 års Bytes-metod, grundvalen för detta olyckliga Contoiret , gillade ransakningar, endast Kronan fatt fullt till fullo m. m.
Genom Beductions - Commissionens Kungörelse af den 15 Januari 1734 rättades en osed, som icke bestod i mindre, än att då graveradt vederlag uppgafs till Byte, Kronan behöll både gods och vederlag.
Författningen af den 4 Juni 1738 stadgar, att om någon häftade för Bytes-brist till Kronan , fick han ej ersätta den med fordringar hos Kronan för rentor eller ersättnings - pretensioner.
Detta befans likväl sedermera såvida orättvist, att Debitorn fick qvitta sina egna fordringar.
Ingen utbetalning af Kronans skulder fick ske innan så mycket influtit, att alla kunde blifva.
SI 8 Den s Juli. blifva fornöjda, enligt Kongl.
Brefvet af den 24 Januari 1749.
Kronans innestående efterräkningar utsökas nu mera ej längre tillbaka än ifrän år 175g, oaktadt orsalcen till dröjsmålet endast härröra från Bytes-Contoirets Embetsman , hvilka, i trotts af Riksens Ständers Beslut åren 1748 och 1756, att Bytesmålsn borde skyndsamt afgöras, i 60 år sedermera stört allmänna säkerheten.
Vid Bytesmåls granskning i Bytes-Contoiret, tillskapas ofta nya skattläggningar, ej på stället, der gods eller vederlag är o belägne, ej i Parternes närvaro, utan i samråd med Landttnäteri-Contoiret; oaktadt, enligt Kongl. Förordningen af den 26 Juni 1731, ny skattläggning ej äger rum, sedan Kronan i 10 år rigtigt uppburit sin renta af det tillbytta Hemmanet.
HofStallmästaren Baron Rålamb, ÖfversteKammarherren Baron Hamilton och Herr Baron Jacob Cederström , kunna af egen erfarenhet intyga, att Bytes-Contoiret utkraft
Bytesbrister, hvarföre förut antingen decharge varit lernnad eller gravations-bevis utfärdadt på Hemmanet.
Sådana oblyga försök äro alltid svåra att emotstå, då inom mer än 100 år Familier bortdödt, förmögenheten blifvit skingrad och handlingarne förstörda , eller kommit i orätta händer.
De som haft några Bytes-fordringar, hafva näppeligen kunnat utbekomma dem , efter lång. väntan, på annat sätt, än att för en stickstyfver sälja dem till vederbörande.
Kan ett sådant förfarande anses rättvist, så är det den mest scandalösa rättvisa, som finnas t Europa.
Sedan Den st Juli.
Maj:t af ömhet för fordringsagarnes egendomsrätt afslagit den gjorde hemställan om Bytes-Cöntoirets upphäfvande, återstår för Riksens Ständer, att af lika ömhet för de oskyldiga, som häfta för urgamla Bytes brister, eftergifva Kronans fordringar hos dem, hvilr ket äf Riksens Ständers ensak.
Billighet och en öfver 130 års väld skriande rättvisa påkallar detta offer, sorn ej blir betydligt enligt Kongl. Kammar -Collega Yttrande är 18to.
Jag styrks häruti så mycket mer, som jag icke i någon af de på Rikets inkomster tryckte utkomne förteckningar blifvit varse några medel, för Kronans räkning insatte af Bytes-Contoiret.
Af dessa skäl samt med åberopande af hvad i memorialet anfördt är, anhåller jag att StatsUtskoltets Betänkande återremitteras till ytterligare handläggning. P. König.
Äganderätten hos de familier, som hafva fordringar hos Staten, kan icke vara till intet gjord derföre, att Kammar-Collegium ännu icke haft tid att utreda och afgöra Bytesmålen; och ehuru fordringar, hvilka ännu icke hunnit blifva utredda, naturligtvis ej eller kunnat ingå i beräkning, hvarken vid Bouppteckningar, arfskiften, förmögenhets-afgift eller bevillning; sä kan sådant icke anses förändra äganderättens egenskap och kraft. L, Boye.
Ändamålet af Eytes - Contoirets inrättning är allaredan till storsta delen vunnit:
Hvar och en som vill veta sin Krono-skuld kan derom genast undfå upplysning; de fleste Kronans gäldenärer hafva betalt sin skuld; de fleste fordrings-ägarne hafva njutit sin ersättning, och detta allt är skedt, utan tunga för Staten; ty betjeningens lön, af circa 400 R:dr, är så ringa att den ej kan sättas ifråga, jemte värdet af ilera millioner R:dr.
Än återstår till äfventyrs värdet af en half million, som icke är indrifven; om denna Krono-skuld efterskänkes, så uppstår en Statsbrist af samma belopp; Kongl. Maj:t har i Nådig Kungörelse den 16 November 1813 förklarat det icke instämma med Dag eller kunna förenas med den helgd och säkerhet, uti hvilken hvarje enskildts äganderätt bör vara skyddad, att så beskaffade fordringar skulle försvinna, då någon tid för deras bevakande ej blifvit försummad.
Dessa fordringar måste således betalas , och billigt är, att någon ny Fond dertill utses, inan den gamla göres till intet.
Denna Fond kan ej åstadkommas på annat sätt, än genom en tillökad Bevillning.
Att med nya tyngder belasta sina medborgare, blifver således följden af deras klagan, som vilja omstörta Bytes-Verket, om något afseende derå skulle göras.
Och som så stora uppoffringar för nämnde personer ej billigtvis bera begäras, så lärer ock Bytes-Verket få förblifva - Den 2 Juli. blifva vid högstberörde Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse och den deri stadgade 10-åriga Prer scriptionstid.
Stockholm den 8 Juni 1815. J. E. v. Olloff.
Utdrag af Frotocollety hållet hos Hedervårda Bonde-Ståndet vid Urti?na Riksdagen i Stochkolm den 3 Juni 1815. 9.
D. Vid ytterligare föredragning af Statsutskottets på bordet hvilande Betänkande, af den 26 sisth Maj, angående Riksdagsmannen Olof Bagges Memorial, rörande Bytes-Verket, aflemnade han följande dervid gjorde skrifteliga anmärkningar, som upplästes: Riksens Ständers Stats-Utskott lärer icke rätt fattat syftemålet af mitt Memorial.
Sedan Kongl. Maj:t endast af ömhet för deras äganderätt, sorn hafva några Bytes-fordringar hos Kronan, afslagit Riksens Ständers hemställan om BytesContoirets upphäfvande, är det min tanka att Riksens Ständer af lika ömhet för deras äganderätt, som häfta för Bytes-brister, böra upphäfva och afskrifva alla dylika Kronans fordringar, och det med så mycket mera skäl, som annars straffet för fädernas missgerning drabbar skylde och oskylde i 6 och 7 led.
Billighet och en öfver 100 år våldförd rättvisa kräfver detta offer, som efter Kongl.
Kammar-Collegii Betänkande år 1810 icke kan blifva betydligt.
I alla tryckta förteckningar elfver Den a Julli öfver Kronans inkomster, har jag också icke blifvit varse, att några medel influtit från Bytes-Contoiret.
Huru dermed nia vara båtar det icke det allmänna, att genom förtryck och osäkerhet utprässa inkomster.
Med åberopande af de skäl, mitt Memorial innehåller, anhåller jag, att Stats-Utskottets
Betänkande blifver återremitteradt, och Utskottet anmodadt, att dervid lägga den hand, som ett urgammalt barbaris anskaffande kan fordra.
Stockholm den 3 Juni 1815. O. G.son Bagge.
Riksdagsman för Oroust och Tjörn?
Härader i Bohus Län.
I anledning häraf blef detta ärende, meri förestående anmärkningar, till Stats-Utskottets vidare handläggning och utlåtande återremitteradt.
Ex Protocollo Olof Werlin. i Uppläst hos Högtofl. Ridd. och Ad. den . 2 Juli.
Högvörd. 1-rest-Stånder den 2 Vällofl.
Borgare-Ståndet den 3 __ , Hederv.
Bonde-Ståndet den 2 __ Riksens Höglofl.
Ständers Stats-Utskotts utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Dess Betänkande öfver Kongl. Majits Nådiga Proposition örn Statsverket, uti hvad som Den a Juli. sorn rover Riks-Statens Första Hufvud- Tit nl. Till Stafs-Utskottets ytterligare handläggning hafva Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Hogvördige Prest-Ståndet och Vällofl.
BorgareStåndet, i anledning af gjorde anmärkningar, återförvist den, i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, af Utskottet genom Betänkande den 56 sistl.
Maj hemstälde fråga, rörande Pensions - Staten för Högstsalig Hennes Maj:t Enke-Drottningens Sophia Magdalenas Hof- och Stall-Siat samt Betjening.
Utskottet hade, med tillämpning af Riksens Höglofl.
Ständers underdåniga skrifvelse den 16 October 1810, angående grunderna för Toners och Pensioners åtnjutande på Indragnings-Stat, föreslagit, att den af Kongl. Maj:t i Nåder reglerade och till sanction öfverlemna» de Staten måtte undergå den jämnkning : att endast den under tjenstgöringen uppburne lön, men ej andre förmoner af kostpenningar, utfo' dring, ved och hushyra beräknas och i Pension uppföres, och att den, som för innehafvande Embete eller Tjenst njuter ordinarie eller extra lön, på hvad Stat som heldst, Hof-Staten allena undantagen, derjemte icke finge åtnjuta Pension å Allmänna Indragnings - Staten, så framt ej hvad han å sistnämnde Stat ägde uppbära, öfversteg den innehafde lönen, som till Pension berättigade, då öfverskotta skulle honom till godt» - 314 Den 4 Juli. do beräknas; på hvilka grunder och för att upplysa hvad med iakttagande deraf skulle utaf den reglerade Statens summa, 17,875 R:dr 34 sk. 8 rst., böra frän Första Hufvud-Tituln öfverflyttas och uppföras å Indragnings-Staten, Utskottet hade upprättat och bifogat ett särskildt Förslag, enligt hvilket summan komme att rnindskas till 13,866 R:d. 30 sk. eller med 4009 R:d 4 sk. 8 rst., hvaruti dock vore inberäknade de belopp, som för några afledne pensionärer komme att afdragas.
Och hemstälde Utskottet, att detta ärende måtte af Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet anmälas hos Kongl. Maj:t till den åtgärd, som kunde finnas instämma med Deras ofvanåberopade underdåniga skrifvelse, enligt hvilken på Kongl. Maj:t äfven ankomme, att med nådigt afseende å de bevekande skäl af Krigsförtjenster, förluster eller andre Konung och Fosterland gjorde synnerliga Tjenster, sorn kunna sig förete, på skeende underdånig ansökning pröfva hvad större eller mindre del utaf de i fråga satte Pensions-beloppen kunde få bibehållas.
Vid denna Utskottets åtgärd hafva hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit gjorde åtskilliga anmärkningar, som hufvudsakligen innehålla, att HofStaters pensionerande hittills icke berott af de allmänna Författningarne om Pensioner för Rikets Tjenstemän, ej eller särskild Författning varit derom gifven, och att således väl en viss analogie med författningar, men hufvudsakligen en pröfning efter billighet synes vara det, 6oj» i afseende på HofStaternä hittills
Den 2 Juli. 325 hittills med skaf legat och kunnat ligga till grund för pensions - tilldelningen, i anseende hvartill StatsUtskottet, hvars åtgärd icke ogillades, dåden vöre stödd på rättvisa och en sorgfällighet att följa grunder, dem
Utskottet icke saknat anledning att anse för rätta, likväl borde anmodas och autho* riseras, att pröfva denna pensions-tilldelning efter nyssnämnde omständigheter, och för framtiden föreslå en Författning, rörande Pensioner åt I-fofStaten, efter framledne Kongl.
Personer, enligt de billighets-grunder, sorn särskildt för dem torde finnas tiflämpelige: och i öfrigt att för beståndet utål den af Kongl. Majit i nåder gjorda Pensions- Reglering för Högstsalig Hennes Majit Enke-Drottningens Hof-Stat, förekomma åtskillige skäl, nemligen, dels att af Hennes Majus Hofhåilnings Summa 66,666 Rid. 32 sk. allenast ungefär 17,000 R:d. blifvit använde till Pensioner, samt att Stats Verket således uti besparingen af inemot .50,000 Rid. gjort en vida betydeligare vinst genom Hennes Majits frånfälle, dels ock, att den föreslagne nedsättning från 17,000 Rid till 13,000
Rich skulle medföra den obetydeliga mixulskri ing af 4000 R:d., hvilkas mistning deremot kunde göra de flesta af de individuer, som dervid förlorade, olyckliga, och att deribland funnos personer , för hvilka högst gällande skäl förekomma dertill, att de redan gifne pensioner mätte fä bibehållas.
Vidare att någon Reglering af en framleden Kongl. Persons Hof-Stat allt sedan 1809 icke ägt ruin, och att de föreskrifter, StatsUtskottet anfört, hade tillkommit i afseende på Indragnings- s^mt 5,-fe Bandit-, 29. 30.
Bent - Den 3 Juli.
Benificie- och Benådnings-5taterna, samt en Beglering af förut gifna pensioner, men icke angingo ett tillfälle, då igenom en Kongl. Persons frånfälle, Staten gjorde en oväntad besparing, men flere enskildte med detsamma blefvo i saknad af ej obetydliga fördelar: att omförmäldte föreskrifter ock lemnade Konungen en viss latitud att göra undantag i afseende på särskildta förtjenster och andra förhållanden af torftighet och behof: att i följd deraf och då det varit vanligt, att visse personer utom lönerna på Stat blifvit tillagde, vid särskildta tillfällen, större pensioner i förhållande till deras behof och förtjenster, den princip här blifvit följd, att lönerna i allmänhet fått såsom pension bibehållas, och allenast Hans Excellence Wachtmeister jemte några Hof - Fruntimmer , af hvilka de flesta äro medellösa, fått sig för andra förlorade fördelar tillagd någon ersättning genom ett utöfver deras löner tillökt pensions-belopp: att den regel vid be stämmande af pensioner för personer, sorn varit i tjenst vid Kongl, och Fursteliga Hofven, att endast den åtnjutna lönen borde beräknas som pension, icke vore med full rättvisa tillämpelig på Hof-Emheten och Sysslor, enär deras innehafvare gemenligen åtnjuta ringare lön förm onör, än deras vederlikar i Statens tjenst, förnämligast af det skäl, att det bristande i lönen ersättes genom andra tjenstgöringen åtföljande fördelar , såsom husrum och kost m. m., och att, Om dessa förmoner, då de upphöra, icke vid Pensionens bestämmande komma i någon slags Den a Juli. alags beräkning, så skulle innehafvare af HofStats-sysslor blifva jemförelse-vis niera lidarid.e, än andre i Rikets tjenst varande personer, sorn åtnjutit högre löner, emedan för dem ej några särskildta och tillfälliga extra förinoner äro att påräkna , samt att dessa grunder måtte iakttagas i afseende på de nu ifrågavarande personer af Högstsalig Hennes Maj:t Enke - Drottningens Hof-Stat, för hvilka, såsom förberördt är , särdeles talande skäl förefinnas till deras bibehållande vid de dem tillagde Pensions-belopp; hvaremot åter en Redamot erinrat, att då Hennes Majit Enke-Drottningen efterlemnat en betydlig qvarlåtenskap, det icke vore olämpeligt, att så s^ort capital afsattes, att rentan deraf svarade mot Pensionerna, samt att ett Reglemente af StatsUtskottet borde föreslås, huru vidt en Konunga och Kongl. Persons rättighet, att meddela Pensioner, sorn sedan öfverilyttas på Staten,
måsträcka sig, heldst i annat fall Ständernas beskattningsrätt skulle lida stort intrång.
De hos Högvördiga Prest Ståndet gjorde anmärkningar instämma uti ofvan anförda hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln skedda erinringar emot den af Utskottet föreslagna nedsättning af Pensionerna; derjemte, dels ansetts lämpeligt^ att Riksens Högloft.
Ständer matte, utan att särskildt nämna några vissa personer, åt Kongl. Majit i underdånighet uppdraga, att när utmärkte förijenster eller särdeles ömmande omständigheter och behof så pröfvas fordra, äfven utöfver de af Riksens Ständer faststälda grunder, öka ifrågavarande pensionairers anslag, dels Den a Juli. dels ock att personer, vid framledne Hennes Maj:t Enke-Drottningens Hof-Stat, som aro i torftiga vilkor och antingen icke fdrstätt, att rätt beräkna sina lön-förmoner, eller af annan orsak kunna uturaktlåtit att anmäla sin ridd och sin i anledning deraf välgrundade förhoppning om framgent underhäll på den Stat som de tillhört, måge ännu äga tillfälle, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet sig anmäla och efter företeende omständigheter blifva förhulpne till det Pensions-belopp, sorn för deras anständiga bergning anses behöfligt, och som hvarken kan medtaga någon stor summa eller sannolikt räcka lång tid, med mera.
Och har hos Vallöf!. Borgare-Ståndet likaledes anmärkning blifvit gjord vid den af Utskottet föreslagna mindskning af dessa Pensioner samt derjemte anfördt, att de grunder, som dertill föranledt, icke betaga Riksens' Ständer, att hänföras af den bevekelsegrund , hvilken särskildt uppkommer ge* norn åtankan på belöning till dem, som dagligen uppvaktat Hennes Maj:t Enke - Drottningen på Dess ålderdom samt under denna tjenstgöring , sjelfve blifvit föråldrade.
Det vöre för dem tungt att utan egna tillgångar efter 15 u 20 års bemödanden, att förtjena innehafvande löne-vilkor, frånkännas dem eller någon del deraf, särdeles sedan de fästat sig vid hoppet om deras bibehållande, och den öfvertygelsen, att genom redligt uppfylda pligter äfven vara dertill väl fört jente; och skulle Högstsalig Hennes
Majtts frånfälle gifva dessa Personer en dubbel anledning till saknad, heldst de vid emottagandet af sina tjenste! - Den 2 Juli.
Ster oell dermed åtföljande
Pensions-bref ej kunnat föreställa sig en annan förklaring möjlig än ordalydelsen derutinnan tillåter, samt de i alla fall förlorat hushyror, ved och ljus m. m., hvaremot åter andre Ledamöter af Ståndet ansett Stats - Utskottets åtgärd såsom grundad på Piksens Ständers föreskrift böra vinna bifall, äfvensom den erinran skedt, att den för ifrågavarande Pensions-bref erlagde Lösen och Chartae-Sigillatse - afgift borde vederbörande återställaS) i förhållande till hvad de igenom Pensionernas nedsättning kunde förlora.
Stats-Utskottet får i anledning häraf förklara, att Piksens Höglofl.
Ständers skrifvelse af den 16 October 1810, om grunderna för Pensioners åtnjutande å Indragnings Stat, efter Utskottets tanka har afseende på och bör lämpas till Pensionairer i allmänhet, antingen de varit i tjenst vid Hof-S(ater eller å Pikets Stat innehaft lön, heldst deruti bland sådana under tjenstgöringen åtnjutne förmoner, sorn ej måga komma i beräkning under Pension, omförmälas' kostpenningar, som ej af andra personer än de som tillhöra Hof-Staten uppbäras; och Utskottet ansgr äfven dessa grunder vara de enda och rätta, som vid Peglering af Pensions-Stater efter afledna Kongl. Personer böra följas , samt att således någon annan och särskild författning härom för framtiden ej är lämpelig eller kan vara nödig, enär åberopade Skrifvelse innehåller, att på Kongl. Maj:t i Nåder ankommer, att göra undantag for de personer, som kunna förete bevekande skäl af Krigs-förtjenster eller förluster, andra 5 3® JDen 2 Juli - andra Konung och Fosterland gjorde synnerliga tjenster, torftighet eller knappa omständigheter.
I anseende till ifrågavarande Pensions Stat , medgifver Utskottet att för flera Pensionairer visserligen företer sig skäl till undantag från ofvanberörde allmänna grunder; men då, enligt livad Riksens Stander i deras skrifvelse sig utlåtit och Utskottet ej kan frångå, det icke med Riksens Ständers egenskap, att endast vara Lagstiftare, kan förenas att ingå uti det ömtåliga och ytterst granlaga individuella bedömandet vid tillämpning af samma grunder, anser Utskottet, på sätt dess förra Betänkande äfven innehåller, att till Kongl Majit i underdånighet bör öfver» lemnäs, att, såsom Riksens Ständer sig yttrat, uppå skeende underdåniga ansökningar och förekommande skäl, pröfva och bestämma hvad i Pension må behållas utöfver den inrtehafde Hofstats-lönen eller, i fall lön tillika njutes på ordinarie stat eller ock annan pension på Indragnings-stat, derjemte på denne Stat uppbäres.
Angående åter den hos Vällofl.
BorgareStåndet gjorda erinran, att lösen och CharttaSigillatas afgiften för Pensionsbrefven borde Pensionererna återställas i förhållande till hvad, de genom Pensionernas nedsättning kunde förlora, finner Utskottet, att som den förmindskning af Pensions-beloppen, hvilken kan blifva en följd af Riksens Höglofl.
Ständers nu vidtagande åtgärd, icke förr än med nästa år kommer att gå i verkställighet, så blifva Pensionaireme ersatte för berörde utgift igenom ett fortsatt uppbärande till årets slut af pensionerna, sådane de nu finnas bestämde.
Hos Den 2 Juli. 231 Hos Hedervärda Bonde - Ståndet liar åter anmärkning blifvit gjord vid Utskottets ofver 3:cJje punkten i Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, rörande Första Hufvud-Tituln afgifna yttrande och hemställan, att till förekommande af den förlust Stats-Verket fått vidkännas derigenom, att Kronans behållne Rente-hÖ och halm i Södermanlands och Westmanlands
Uäri nu in natura upptages för Kongl.
Hof-Stallets behof och genom Kongl.