Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ville därför den danska balettkåren ha Stock- h o l m i åtanke v i d ett annat tillfälle, m e n då så sent på sommaren s o m möjligt, skulle den helt visst få revanche för sitt n u lidna ekonomiska nederlag.
T \ J U R G Å R D STE A TERN öppnar i dag lördag sina U portar för säsongen m e d uppförandet af ett nytt svenskt folklustspel i tre akter, betitladt » När nämn- demansmoras I d a skulle gifta sig.&gt; Vi återkomma i ett följande n u m m e r till ett närmare o m n ä m n a n d e af stycket.
B e g ä r p r o f v e r på våra nyheter i svart, hvitt eller kulört från 55 ö r e till 15 kr.
Specialitet: bal- Nyaste sidentyger för sällskaps-, o c h p r o m e n a d t o a l e t t e r samt till blusar o c h foder.
De utvalda sidentygerna sändas till Sverige endast d i - rekt till privatpersoner tull- och fraktfritt är det bästa!
L i e d b e c k s institut f ö r Drottning&amp;atan 6 8, Stockholm.
TANDLÄKARE G, G:son Hård af Segerstad, Alma Hård af Segerstad, B i r g e r J a r l s g a t a n 1 3, 1 tr. Rikstel.
Tandläkare W i b o m, Östermalmstorg 1.
(S.T.A.60178) Tandläkare G.W.Widfond Drottnlngg.
antagas fortfarande elever, damer och her- rar i skilda kurser.
I Sjukgymnastik och Massage Kurs DoktorThoraWigardh Marstrand.
praktiserar från den 20 juni i Göteborg och Liktornslösningsmedel.
I i e k t y r!
Mot insän- dande af nedannämnda belopp till Expedi- tionen af ldun, Stockholm, erhålles inom Sverige p o r t o f i r i t t: ldun 1893 (n:r 1 felas) 2: 25 ldun 1894 (komplett) 2: 25 ldun 1895 (julnumret oberäknadt) 2: 50 ldun 1896 (d:o d:o) 2: 50 ldun 1897 (d:o d:o) 3: — ldun 1898 (med juln.)
3: 50 Iduns julnummer 1894 0: 20 Iduns julnummer 1898 0: 55 Barngarderoben 1898 (12 n:r) 1: — Kamraten 1894 (n:r 19 felas) 1: 50 Kamraten 1895 (n:r 7 felas) 1: 50 Kamraten 1897 (n:r 18 felas) 2: — Kamraten 1898 2: — Turisten (19 n:r) — 1: — Vid rekvisitionen, som skall åtföljas af li- kvid, torde noga uppgifvas, hvilken af ofvan- nämnda årgångar som önskas.
Detta utmärkta medel, hvarigenom de svå- raste liktornar inom trenne dagar upplösas och borttagas, försäljes å 1 kr.
pr sats i Stockholm endast hos C. F. Dufva, Drott- ninggatan 4 1.
Se utförlig annons jämte läkareintyg i ldun för den 20 maj.
Nybildadt privat hem i vacker och hälso- sam trakt öppnas den 1 juni af underteck- nad för allmänt klena personer, som äro i behof af sanatorievård.
— Referenser: D:r Olof Håkanson, Birger Jarlsgatan 19, Stock- holm, D:r Magn.
Mateli, Göteborg, samt extra provincialläkaren på platsen.
ELLEN MELLÄNDER (f. d. Sophiasyster).
Bankaktiebolaget Biblioteksgatan 11.
Unman, Stockholm, i Sjukgymnastik och Massage från 15 Okt.
Upplysningar och prospekt erhållas genom D o k (Nord.
t o r A.
W 8120) ide, Stockholm.
Stockholm — Öfre Norrland, Drottninggatan 1: 75 0: 75 0: 50 0: 75 (C) Lagermans Kraft-Skur-Pulver förordas af läkare såsom ett i hygienis och sanitärt hänseende f r a m s t å e n d e re: gTÖringrsmedel.
Användes å Stockholr epidemisjukhus, å de flesta hotell och mei rier inom riket, i badinrättningar, skolc lasarett och andra allmänna ' ' inrättning samt på flere järnvägar och ångbåtar o i hvarje kök där renlighet uppskattas.
Inc verkstäder och fabriker har det blifvit mi ket omtyckt såsom varande särdeles förträ ligt till handtvättning.
Till salu hos a Diversehandlare i riket.
Ende tillverkai Kraft- T v å l - F a b r i k e n, Jönköping.
Asshmahonimg, gammalt, välkändt medel mot asthma.
burkar om Vs liter.
3,&lt; Sändes mot postförskott eller efterkraf.
MEDDELANDE TILL ALLMÄNHETEN A~G. ' P.SDF.
REFORMDRÄGTEN.
Pris: 25 öre.
Meddelande till allmänheten angående Reformdrägten.
r IMen med reformdrägten är hufvudsakligen att söka tillfredsställa ett länge och ganska allmänt kändt behof af en klä&lt;1edrägt, som skulle frigöra oss från pariser.
modets tvångsla.gar genom att gifva förslaf (till en drägt, hvilken, utotn att vara osköu, skulle fylla behofvet af iind " ", älsenlighel, sundhet och span " " " tel. Refonndrägten kan, allt efter den ntstyrsel man vill Rif ' va densamma, användas till fest- och H,rbetsdrägt, sål1- skops.
och hemdrägt samt res· och sommanlrägt.
Såsom hvor&lt;1ags· och arbetsdrägt fyller refol ' m&lt;1rägten behofvet af ändamålsenlighet genom att ej fordra några draperier, rosetter eller annat onödigt bjäfs, hdlket allt iiI " till hinder vid ett verkligt arbete.
Derigenom, att reformdrägtens sniU aldrig vexlar till sin grundform, eger man alltid en klädning &gt;man kan gå h, som damerna bruka säga.
För dem, som anlägga reformd rägt, finnes intet befallande mod: den kan göras med mänga variationer, och de kvinnor, som förstå dess ide, hafva antagligen högre intressen än toilettens, än jägtandet efter omvexling och grannlåt.
Reformdrägten är lämpad efter nutidens behof, eftel ' allt godt och skönt, som nutidens industri i den vägen erbjuder, En annan praktisk sida eger reformdrägten deri, att den är lätt att inpacka i reskoffertaJ ', kall läggas slät och
3 Rei ' ormdrägten fyller äfven behofvot af sparswllhet, om man utgår från den synpunkten, att det varaktigaste tyget, om än dyrare, dock i längden blir billigast.
'] ' ill denna drtigt väljos helst ett goelt, v " raktigt tyg, som har don fönlelen att både i sol och regn tämligen väl bi· bebålla sin farg och sitt ursprungliga utseende.
(Se vidare boken .Roformdrägten., sid.
135.)
tager liten plats, fördelar, som dra.perade och med yfviga garnenngal ' .försedda kläder icke hafva.
Genom att uppdraga bakvåden öfver axh.rne, fyller togan bebofvet af mantilj, schal eller lätt öfverplagg och tager sig särdeles bra ut.
Det på denna del anbragta garnityret., som bör tagas smalare än på fra.mväden, dels för stilens karakter, dels för billigbetens skuld, bör sys särdeles omsorgsfullt, så at.t afvigsidan kan med all heder visas.
Detta gäller dock mest Olll sidorna, ty garnityret på den upplyftade bak våden vikes uMt, så att det likt ett uppslag pryder det sålunda bildade öfverplagget.
Reformdrägten fyller bebofvet af sundhet, enär den gör det för helsan sit skadliga snörlifvet obehöftigt: lif " et på drägtens underklädning är nämligen alldeles åtsittande och fyller sltledos det berättigade behofvet af stadga kring lifvet.
Det är dessutom nedsvängdt öl \ - er böft.erna, mer framåt, mindre bakltt, dels för att icke genom den dervid fastrynkade kjortelns tyngd belasta de mellan bröstkorgen och höftkammen belägna, ömtåliga, inre delarne, såsom lefver, magsäck och mjälte, dels ock för att ej åstadkomma för stor fyllighet vid t.ogans och lifbitltets påsättande.
Den släta, lagom vida kjort.eln är medelst djupa rynkor på afvigsidan fast.sydd vid Iifvet; rynkorna dragas glesare framåt., tätare bakät, bvarigenoll1 vinnes tillräcklig fyllig.
he.!
på den plats, der tournyren vanligen herrskal '.
Kjol " telns öppning är framtill, der, irven lifvet knäppes till midt.en af bröstet; hvarifrån det högra framstycket går öfver ät den venstra sidan och knäppes del ' med hakar och hyskor, eller hellre lUed knappar, enär hakar ofta fastna och göra ' obehag vid påklädningen.
Fodret der· under knäppes ända upp i halsen för att ej underkläd· ningens knappar skola bli synliga i togans bröstöppning samt för att bereda bröstclelen mer värme.
För att ej bindra armmusklernas fria rörelser böra ärmarne vara tillräckligt vida samt skäras högt npp öf " er skuldran på yttre sidan.
Under11ttes detta, råkar togan vid armens uppåtsträckning äfven lätt i oordning.
Ärmarne böra för värmens skuld fodras med Ylle eller vadderas från axel rynkningen nedåt armen. "
• • Tog!
" ', drägtens öfverklädnin.!!;.
utgör p en gång dess prydnacl samt bidrager till dess bekvämlighet.
Togan är drägtens prydnad, emedan på deusamma kan anbringas det garnityr af broderier, band eUer sammet m. m., som i förening med sjelfva tygets beskaffenhet.
gör drägten till res·, hem· eller säUskapsdrägt.
Togan är bygienisk och bokväm, emedan underklädningen vid påkommande trött· bet eller illamående kan uppknäppas framtill i skydd af togan och elet tillbållande bältet, som efter behag kan vidgas.
För mycket magra personer bör togan rynkas eller veckas från bnlsen och nedåt samt äfven bakåt, så vida detta klädel '! ' ignren.
Den kan också rynkas på axlarne och förenas medelst nxellappar eller sammanföras i några veck och ibopfästas med hakesmycken, eller fästas vid bosparil1gs1illningul ', som vanligt är på bInsel '; likaledes kunna rynkoma eller vecken fastsys vid en smalare lin· ning.
De bilda stycken " förenas då medelst spänDen eller smycken, eller sammansnöras belt enkelt med några Inaljor, hvilket senare sätt dock är obekvämt, om lllan ej kan hjelpa sig sjeH vid påklädningen.
Gör man togan öppen öfver axlarne, behöfves ej bröstöppning, enär plagget då IUed lättbet kan påtagas.
Togan kan äfven ' förses med en fyrkantig eller något " frundad urringning.
I nnderklädningen kan insättas en urringningen motsvarande s. k.• modesti •• eller någon.
ting liknande orsakullornas .halsklä., eller ett broderadt bröst tycke i i ' örening med halskrage.
För mycket korta eller feta personer kan togan ryn· kas i halsen, men då låter man ej bältet t.illbålla de kring J
4 lifvet bildade vecken, utan för det genom några på sidorna anbragta hål och knäpper det under togan; sedan kan en tnng, kedjeaktig gördel, (se festdrägtens plansch, boken Reformdrägten) fasthakas från höger till ven stel '.
Togan kan äfven göras öppen till lif, ' et, och garnityret, om det består af band eller broderier, sättas längs figuren från halsen ned till togans nedra kant; den togan omgifvande kanten besättes både nedtill och i sidorna med smala sned· remsor, SODl i färg öfverensstämma med främre bården.
För kortare, mer Korpulenta fignrer kan äfven randigt tyg (på längden) med fördel användas till toga, liksom slät toga kan bäras till randig underklädning.
För magra personer är tyg med måttligt stora oma· ment, t. ex. de goda persiska motiven, mycket fördelaktigt, då togan gameras med fransband eller fransar (assyrisk, persisk stil), hvilka dock ej få påminna om möbelgarnityr.
När dylika begagnas, vore särdeles vackert att drapera togans framvåd, som i detta fall skäres vidare och fästes i den ena sidan medelst en hake vid bältet; den andra sidan hopsys.
' Pill sorg {t, ' ägt garnerlIs togan med husHor.
På det bestämdaste afrådes från att till denna (Ii ' ägt använda storrntigt eller storblommigt tyg.
:,: * Som {", vets- eller hemdrägt sammansättes reformdl ' iigten belst af tvänno färger.
V " chast är underkläc1ningen röd, öfverklädningcn mörkblå.
Eger man tviinne driigtel ', en blå ocb en röd, kan toga och underkliidning vexla, och sålnnda erhåller man fyra olika ombyten.
Sammansiittes drägten på ofvannämnda sätt, behöfves egentligen iniet annat garnityr än togans kantning; den röda färgen verkar i båda sammanSättningarna så pl ' ydligt och ädelt, SalU önskligt iir, dock beror mycket på beskaffenhoten och fär- gerna af de tyger} som sammansättas; vigtigt är aLt det blå ej Väljes alltför mörkt.
De röda f ' argel ' lla äro iil \ ' en hvarandra mycket olika; konsten är att välja den för byars och ens ntseende bäst passande färgen.
Den röda fiirgens förtriifflighet till bemdrägt bör påaktas, derför att den är den skönaste, den mest praktiska samt i viss mån den helsosammaste.
Dess skönhet kan väl icke behöfva motiveras.
Mälande konstnärer säga: .Det tinnes blott en färg och den är röd.&gt; Den är praktisk, emedan den alltid ser ren ut samt ej är så mottaglig för Häckar, och hYMI slutligen beträffar dess hygieniska värde, yerkar den upp- lifvande genom den känsla af glädje och bemtrefnad den inger.
Häruppe i den gråa, kalla norden, borde vi mer än annorstädes ifra för begagnandet af färger} icke råa och stickande, utan Yärmande och glädjande, vid h " ars åSl ' n målaren län&lt;Ttar att måla, skalden och tonkonstnären • b att dikta: med ett ord " i borde försöka om icke largens trollmakt sknlle kunna " erka lifsglädje Mven häruppe under de långa månader solen ~er snedt på oss.
Den, som hal ' sitt arbete hufyudsakligast utom hemmet t. ex. ä bank, kontor eller i handelo.
s. v. gör dock klokast i att.
bära mörka, mindre i ögonen fallande färger, men böl ' deremot be&lt;Ta&lt;Tna färgrika garnityr till krage och uppslag &lt;- &lt;- på ärmarne, endera slät sammet eller broderier af varaktig beskaffenhet.
1 fes / d " ligten är moti, - et, d ' toga och uuderkliidning äfven begagnad t, men här baf ",.
draperierna kommit till sin fulla rMt ocb på sin rätta plats, ty från den stund festdrägten påklädes, afsäger man sig arbetet, då skall nU,n njuta af en annan slags lifsglädje, och då får man bjuda lill att se så bra och ståtlig ut SOm möjligt.
Hvar- dagslifyets rastlösa strä!
' vandeaJ, de på arbetsu ppgifter rik- tade, allval ' liga tankarne böl ' ma,n belst lemna henuna och medt.aga blott de glada, och här äI ' derför tid att fram- träda i stilfullt draperade kläder, lwilkH, som vi redan nämnt, äro opraktiska till arbets- och hvardagsdrägt (se festdrägtens plansch,, Heformdrägten.).
Festdrägten bör sys af stoffer af bästa beskaffenhet.
t,.
ex. mjukt ylle såsom kacbemir, samt siden, atlas och äfven sammct.
Skönhets- krafyet yttrar sig äfven här i broderier, ll \ - ilka lätt kunna i praktiken utbytas mot.
enklare anordningar såsom Yäfda bärder, spetsar, släta kantningar o. s.
Denna (lrägt är " ald i sa ren och ädel stil att den nndel ' modets mest bizarra skiftningar bör kunna framstå ' smakfull utan att.
sticka af.
7 G Bäl / skapsdtägten skiljer sig från hemdrägten enchlst deri att den tillverkas af dyrbarare tyger, kachemjr eller sjden, då jemväl vissa delar såsom bård på kjortel och toga kunna bestå af broderier, sammet eller plysch.
Äfven kan till drägten begagnas ett b;; lte af sammet med snibb bak och fram i samma f;; rg som garnityret, hvilket b;; lte kan prydas med snörmaljor &gt;Of silfver eller annan metall; det snöres löst samman med en silfverkedja eller snodd.
Detta dyrbara garnityr kan med fördel ersättas af de snör- maljor i medeltidsstil, som förfärdigas i Leksand i Dalarne.
Detta bälte ger åt hela drägten en viss elegans och höjer dess utseende.
De, som föredraga ett mer tillsittande klädningslif och en draperad kjortel, knnna göra s;; lI- skapsdrägten i samma stil som festdrägten, ehuru utan släp och med långa ärmar.
Bomma·tdl·ägten kan göras af perkal, bomullstyg, linne eller Hitt, tunt ylle samt prydas med broderier och spetsar.
l; ' å sommardrägten sneddas icke togan i sidorna så mycket som på den i Handarbetets Vänners lokal ntstälda modell- drägten, utan är häst att, dels med afseende på tvättningen, dels på den karaktär, som de derå anbragta broderiel ' lla utvisa, göra sidorna så raka son1 möjligt, bvarigenom en större veckrikedol11 ernås, något som det tunnare tyget väl behöfver.
SOllllllardrägten kan äfven göras med foderlif och en med jifvets sidor hopsydd toga med eller utan ärmar.
Finnas dylika, böra de vara lagom vida, slutande p,i, halfva underarmen med ett smakfullt broderi och en spets; samma utstyrsel anbringas på krage och togans nedre kant, samt smalare broderier i sidoöppningarne och på bakvåden, hvilka äfven kunna kantas i öfverensstäm- mel e med broderiernas färger.
Reformdrägten lämpar sig särdeles väl till sommardrägt på grnnd af sin enkelhet i snitt, hvarigenom den är lätt att tvätta och stryka.
* * Den som tinner det för varmt i de dubbla plaggen, underklädning och toga, eller vill knnna löstaga kjorteln fråp lifvet, eller trifves bäst i trikålif som t. ex. gymnaster m. fl.
kan göra kjorteln kort med en s. k. besparingslin- / ning, fastknäpt vid ett lågt foderlif, uppburet af h,tngslen.
Bröstöppningen göres då så lång som behöfves för att drägten lätt må kunna påtagas.
Garnityret kan ordnas efter hvars och ens uppfattning af hvad som är billigt, praktiskt eller skönt.
' ryget bör helst tagas af lätt och varaktigt yIle och i färger efter hw,rs och ens smak och omdöme.
Till en dylik drägt rekommenderas som under- kläder den moderna engelska modellen, ett plagg, utgö- rande på samma gång benkläder och kjortel.
Reformdrägter knnna äfven förfärdigas af äldre klä,l- ningar samt af olika färger och nyanser.
Reformdrägten lämpar sig bättre än de flesta.
andra klädningsmodeller till samlllansättningar, emedan dessa senare just utgöra en väsentlig karaktär i denna stil, som består af öfver- och underklädning.
Dess " sammansättni,ngar måste dock göras med urskiljning och sl11fik.
* För att till en början icke stöta den al1männa smaken anordnades del!
första tefonnd·tägtel!, den i Hfindarbetets Vänners lokal utstälda modellen, enfärgad och mörk.
Som kläde är för tungt att tjena drägtens ändamål förfärdigades modellen af Oheviot, det på en gång lättaste och fastaste af filla klädningstyger.
De på denna modell anbragta broderierna äro hållna i rom,msk stil.
De äro gjorda af sammet, samt ej broderade på tyget, utan applicerade på kläde föl ' att kunna vid behof bortt,] gas eller flyttas.
De äro fastsydda med täta öfverkast, alla konturer äro prydda med snodder af helsilkekordonnet; dessa snodder Mo äfven med största omsorg fastsatta.
Det inre; tf ornamentet bar en spetslik botte " af svart grenadin, som Mven !can utelelllllas (se Yidare bilagan).
Bältet å den utstälda modelldrägten består af ett under- lag af skinn, öfverklädt med sammet ocb prydt med spänne och beslag, samt en vidhängande " äska, allt i gamnlal stil.
Bältet bör ej göras bredt, emedan lifvet derigenom ser kortare och tjockare ut, något som ju bör undvikas om drägten skall vara på en gång bekväm och ej miss- klädande.
Som nu ett bredt bälte icke i någon mån - åtminstone icke på en normal kropp - ökar drägtens
9 ~ sundhet, är ej Skäl att bära ett sådant.
Bälten af skinn och tyg kunna lika " äl användas som dylika af sammet, dock afrådes från att rundt omkring lifyet besätta bältet med metallsirater, hYilket " isserligen tillhör en gammal stil, men biarager till att göra midjan tjockare.
l afseen&lt;Je på smycl; en torde följande beskrifn,jng ' vara af intTesse för dem, hvilkia ej varit i tillfitlle att se ' de fö, ' · .gylda silfv&amp;rprydnader, som finnas å mod&amp;llen anbr " gta.
Halssmycket består af tvänne stoTa, runda fitn \ loT, försedda.
med h akall:, sammanhållna af en tjock, vriden silf \ ' erkedja, för att efter behag kunna " idga eller samman· lhaga balsöppningen.
Bältets spänne består af en fibula, liknande den i hals· öppningen; bältets ena ända är försedtmed beslag och fast- hållen medelst en på bältet sittande flyttbar hylsa.
Yäskan fastsättes på bältet i en äfwmledes på det " samma.
anbl ' agd: löpande bylsu.
försedd med en ring, i rrvilken väskan är fästad medelst dubbla vridna silfver· kedjor, sinsemellan förenade med ett klöfverblac1formigt smycke, Dessa kedjor äro fästade i l \ &lt;änne å väskan fast· sydda, prydligt arbetad. "
ciselerade ringar.
Ett knäppe i form af er, skö ' ld, prydd med upphöjda orm,ment, är au- bragdt å väskan.
Sex stycken förgyld " silfverknappaF i fiLigrHmsarbete pryda ärmarnes uppslag.
Det snibbiga bältet är försedt med 14 st. maljoT af silfver i form a.! '
små sköldar, prydda med förgylda kung- liga: " kronor; tältet sammanhålles medelst en 2 alnar lång, väl arbetad kedja af fint silf. " er.
IIela detta, garnityr är san1U1unsatt af gmula allmoge- sll1yckeJiJ.
smut hållet i medeltidsstil.
Till reformdrägt,en kunna föröfriRt begagnas smyckel~ i alla stilar och iVf alla slag, blott de äro smakfulla o (; h sinsemellan öfverensstämm.ande, hvilketi jrl hvarje !&lt;, " innal med omdöme alltiel är angelägen om.
Beträffande ytterplagg, hatt·ar 0,,11 kappt&gt;r, ställas på d61ll samma fordringar som på den ch-ägt, vi bära inOln~ hus: ändamålsenlighet och smakfnllhet.
" yi~l refol ' mcirägtens t ' illklippning böl ' ia.kttagas, att togans axel· k - an t lutaller der ärl1lsömmen öfvcr skuldran börjar.
Togans axelsön1mal ' böra smyga sig vackert upp emot under~ klädningens hage, så att axellinien blir hel och välformad.
Kragen göres efter smak, hög eller låg, allt efter som den be- finnes klädsaill, samt öppen fram, så att struphnfvudet är fritt.
Kläd- ningen skäres högre ellor lägre i halsel), allt eftel ' sma.k och vanft.
Togans sneddade sidal ' bÖl ' 1.L, för ntt undvika deJl på lösare tyg lätt uppkommande hängsnibbell, på afvigsidall skos med en rak, 3 tum bred remsa af tyget.
Genom att ringas ärver höften.
faller togan bättre efter figuren.
Sammetsbärden på kjorteln sättes ej alldeles i kanten, hvilket ju vore mjndl ' e praJdiskt.
Till refwmd1 ' c " iglen (' / .tptw: Af tyg.
som är 3 fot 6 dec.-tum bl ' eclt, om måtten äro följande: Kjortelns längd.
vidd Togans längd .. " vidd baktill .. - lO framti Il, rynkad i ha,lsen slitt ...
Drägtons lif ocb ärmar .. alltså ätgå alnar tyg .. ', iiO alnen, 7 / 4 bredt, blir priset ...... 3 fot &lt;3 tum 28 linier.
10 '; 4 l 4 4 7 • 4 12; af tyg, som kostar .................... kr.
18,00.
Of1 ' iga omkostnade1 ': Till skoning) 1 fots höjd, M.gå, 5 fot.
0,75. kantband 5 alnar.
0, (; 0. ylle: Lrmar oeh H1l ' oder ~ 4 å 1,25 0,00.
(jm ' n ' ityr af ylleflii.tgll,JlSer och yllegallshroderier, &lt; " tgratl ' el ' med knappar ' Jch snören ar silke samt sllörmaljor från Da.larne, omkl ' ing 8, 00.)
ImMs !cä1 " p aj ' sammet åtgår ~ / {a.ln fl, 5,00 .. 7 ii.
» l sömmerskelön ~ ': ': ":.: ' - c-
Summa Ju.
42,ao.
v, .j En cle,qant liiill8kaps {l1 ' ägt kan göras till ett pris af 58,H.
Tyg till klädningen a 3 1u ' 01l0r aJncn, duhbel br€ ' dd, 10 alnar, kr.
SO,oo.
Garnityr: bård nedtill, krage, uppslag, sni bbälte, 5 alnar il.
20,00., ~~ ' behöl ' ' 2,7v.
Sömmerskclön .. 1i.0ll.
Summit kr.
58,; 05.: 1
11 Priset å flen i Handarbetets Yänners lokal utstlll&lt;ht modellen till l ' efornH.
!rHgt, apterad till säUskapsdrägt, visat ' sig enligt nu inkomna I ' ilknillgar v~U ' a: Sömmel ' skeräknillg, inbegripet tygel ': sammet och cheviot .. kl ', Broderier.
99,li:! '
7l}, 8~.
l ' undt omkring oC ' h i halsen, n1odeller).
~~~ SUlUm. \ kr.
176,50.
Båledes år denna drägt alltigenom af material nf biista beskaffen· het, blir derigenom \ ' 1.11 ' aktig och, då häns; yn tages till dessa förhålla.n- den, HI \ ' cn i lilng&lt; !en en billig klädning.
Härtill komma smycken enligt särskild gjord ritning och under konstnärligt öfvorinseendc förfärdigade af silfvcrarbctal ' cn ' förner kl '.
70,00.
' alllmansttllles ofvanst:. \ ellde siffror och meddelanden, framgår del ' af, att kostnaden för model,len t.ill refol ' mdrägten.
sällan den fullt rärdig, med broderier och smycken, i Hanclnrbetets Vitnners lokal finnes föl ' allmänheten tillgänglig, utgör kr.
236,30.
Summa kr, 23G,30.
Föt, de många, som hysa verkligt intressc för dcnnl~ sak, må, hill ' · jcmte tillfogas följande fullt tillförlit.liga.
uppgifter: .Denna dt ' ägt kan kopieras i billigare k vu.lit6el ', inberäknudt SöUl~ merskelön, 3 dagar a 2 kr.
per d~lg, melZ bl ' oilc?
' - ic ' l ', till ett pris af .. kr.
100,00, 60,00. ldnn bl ' oile,-ic1 ".
med slät sammets bård, lIfven på.
t.ogan.
35,7 ';, En klädning af tyg å 2 kr.
aln, äf \ ' en pr) ' dcl med san1lnet,.
; .W,7ii.
garnerad med breda, genombrutna ylleband 27,00.
En klädning af tyg föl ' 1,iiO per aln lUed enkelt gansbl ' odel ' i En d: o .- l 0 (; 0 garnerad med ylle band eller patentsammet 15,: ?0.
' .rill reformdrii .. gten kun älven användas garnityr af plysch å.
alnen.
Till bård på kjorteln, l fots höjd, åtg.ir, tyget taget på raka leden, 2 1 ' Il .dn; till hård på togan, Iik " !- bredd frum och bak.
samt kantning aln, - tillsamman~ Om en tum hög sammet tages.
åtgå 14 tum plysch Uppslag och krage af fin sammet .. Bumm.
~a: ... ck:: r.:.
..: 1.: '.: 6 ". ' ", 0.
Som närmare upplysningar må härmcu meddelas, att dräglen iiI ' förfärdigad af fröken A. Lumlin af tyg till .. 1,2 ';; alnen " kl '.
42.åO, af sammet, 4 1 / 6 aln, ~ 0,00 37,1: !.
arbete jemte sybehör beräknadt till.
20,0 (1. att till broderiet Ur användt ~.r ' I: I aln samm.et af saullna qvalile 23, 63, samt sIlOlIdar af iikta hclsilke cordollnet ..... 13,: !5.
Till brodösen, fröken A. Schröder ... 30,00.
Tofsar till väska, sybehör.
mönster, uppritning, utklippning (obs.
: häri inräknas " äska och bälten enligt t, ' änllC 21 / ~ • •;) alnar il 3 kr., kr.
15,00.
3,00.
2, (; 0.
• Några ord om hvad som menas med en billig klädning.
Om man till en reformdriigt köper tyg.
Sömmerskeiön.
Garnityr af patentsammet, l aln a 1,GO ... S~ ' behöl ' och foder 12 alnar l ' l 50 öre alnen, fordras kr.
6.00.
C,OO.
l: GO.
1, jO.
15.20.
Denna kHldning Jiicke) ', d. v. s. kan hAll as snygg, se ordentlig ut, högst tre månader af året, om den dagligen begngnas nudel ' verkligt ul ' hete.