Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
UtskottetS närmare eftersinnande om den af mig, i denna del önssade större utförlighet, icke wore nyttigt att iakttaga. 2:0 Den 9 Julik. 1431 2:0 Wid den andra frägans beswarande, om Swerige VZr betala sin Utländska Gäld, förekommer 2:ne omständigheter, nemligen, om Utskottet bör föresiä Riksens Ständer, att äfwen.i den händelse, medel och utwägar dertill funnvs, tills widare endera lota anstä med betalningen af all Utländsk Gäls eller med någon del af densamma, eller ock alt pa de anledningar som finnas, pä sätt föreslagit ar, för alltid döda §:delar af all Rikets gäld i Holland, Brabant och Genua.
Jag har i detta ämne wägat äga en olika kanka och jag hofer den ännu.
Uti Rikets för det närwarande ännu omwecklade politiska förhällanden, har jag trott och tror ännu, att genom ett fördröjdt besiut, i detta wigtiga ämne, intet äfwentyras, men lätteligen gansta möckel, om det tages i otjenlig tid.
Pä defie grunder är unn öfwertygelse bygd, art försigtighetens råd böra öfwerwäga, äfwen de mäst läckande ögonblickets fördelar.
Milt tankesätt i detta ämne, fnkallar mig frän allt yttrande, vin den föreflagne Bokförningen af den ärerstäende Adelon af Gälden, vin äter-upplifwandet af nägon del af densamma, och vin de händelser, som derifrån kunna leda sin upprinnelse.
I ämnen af denna beskaffenhet och af denne wigt, tror jag att öfwersigten bör sträckas längre än till en närwarande rid och kill alla möjeliga fall, äfwen de aflägsnaste.
Nedan uti Utskottets förslag rörande Awerhoffs fordran, wrsar sig, som mig fyres, fördelarne af mitt förslag.
Genom ett fördröjt beslut, undwlkes det obehagliga, att emot sin önskan endast kunna göra half rättwisa emot ett Hus, som,, en längd af är, tjent Swerige pä ett sä utmärkt sätt.
De serstildke stal och consideralioner, fom dlifwit lagte lill - rgzr
Den 9 Julik. till grund för det gjorde undantaget, och hv arigenom Awerhosfs ?lisw!ngar, efterkvmiuandes esterkemmande, sofwaS betalning för Capitalet, önstar jag således närmare bestämde/ till lättnad för Riksens Ständers omdöme, huruwida förslaget är billigt eller icke.
Med rättwisans kraf finner ock jag det gansta öswerensstämmandc, att de, som gifwir vsi, »genom sitt lidande/ wapen i händer, att endera ftquestrera eller annullera Rikets Utländska Gäld. blifwa derföre jhägkomne.
När defte, de Swensse Fordringscgarne i Frankrike, ester 20 ars fåfäng mantan, ivid undfåendet as de 18 eroCent som Hans Kongl.
Höghet Kron, Prinsen, Nadigst lat till dem, i afräkning betala, i sine dera afgifnc Qwittencer förklarade sig nöjde, afstä ^-del af sine fordringars belopp till Rikets förman, sedan de erhållit 66^-:del§ PxoCent: gjorde de der afseende a den förman, som en förändrad Wäxel-CourS dem erböd.
Emot egne Landsman ar det således, en besynnerligt beskaffad rattlvisa, nar uti det vfwannämnde färsiaget provoneras en beräkning efter ungefär den tidens CourS da fordringarne af den Republikanske Rättwisan i Frankrike, erkändes/ nu blifwa med förskrifningar va Tio ar betaldte för Adelar af beloppet.
Men icke neg härmed, de stola äfwen förlora den förman i CourS som wid betalningen af de erhallne 18 proCent genom Hans Kongl. Höghet
Kron - Prinsens wördnadswärda ömhet för sitt nya Fädernesland, dem tillföll.
Jag hemställer om detta öfwerenssiammer ined Högloft.
Utstottets begrepp om rättvisa.
Sluteligen anhäller fag att det öfwersiag pä RikSgäldS-Cvlttoisets utgifter, hwarpä Högloft.
Ut ffot - Den 9 Julli."
14ZZ ffottet stall grunda sitt anförande om R-dr zoo/oos — ärligt ölwerstott, ma blifwa Utstotret nwtdeladt.
Innan desi ar det mig omöjligt att yttra en sadan förmodan.
Äswensa önskar jag närmare bestämdt/ naturen och beskaffenheten af de omnämnde högst trängande behof, som stola päkalla Län- Om, som fag förmodar, ett Krigs,tillstånd dermed Zsyftas, får fag endast åberopa 6z och 76 §. §. af RegeringsFormcn, seni föreselt hwad i dylika fall erfordras.
Om detta mitt ödmjuka yttrande saknar den utförlighet och ordning som Högloft.
Utskottet har rätt att fordra och fag önskar att iakttaga, wädjar fag till Högloft.
UtffottelS öswerscende med ett hastwerk/ som pä den inskränkta tid, Högloft.
Utskottet lemnat, af mig icke kunnat ästadkommas fullkomligare.
Orebro den 9 Julii 18-2. ch öVeAelin.
Sedan Asdclnmgens Betänkande, pä Proposition af Herr Grcfwen och Ordföranden/ bliswit antagit och godkäntt, att säsom Utskottets utlåtande afsandas till Riksens Högloft.
Ständer, begärde Herrar Commerce,Ruderne Krull och Wegelin, att deras serstildte meningar mätte genom Protocolls-Utdrag bifogas Betänkandet.
Är och dag som förr fkrifwit star kx xrotocoilo, L. lunell us. Upp, >454 Den 9 Julii.
Upplyst hos Ridd. och Adeln don 9 Julli. - - Prest-Ständet den 9 - « -- - Borgare-Ständet den 9 - , - - Bonde-Ständet den 9 - - wördsamt Memorial! Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomie - Utstött har under öfwerläggning sörehaft Herr Radmannen Ekegrens till Wälioft.
BorgareScandet ingifne, och till Utskottet den 22:dra siftl.
Junii öfwerlemnade Memorial, deruti Herr Radmannen, ledd af den öfwertygelst han tror sig äga, att Enköpings Stad, såsom belägen a en ort, der flere större wagar genomlöpa, och äfwen andre lika belägne Städer, mer än Landsbygden fa widkännas tyngden af Jnqwartering och Truppers förseende med kost och wälplägning, emot ringa betalning, under påkommande Krig, serdeles under rastedagar, hwilka efter Herr Radmannens tanka, gemenligen fördrifwas i Städerne, yrkar, att en tillbörlig och jemnare fördelning af sadane skyldigheter Städerne och Landel emellan borde beredas pa det sätt, alt ester Jvrdetalet, i afseende pa local och andre oinständigheter i öfrigt, någon bestämd gärd utgöres ärligen, LänSwiS, as de Jnwanare i Städer och pa Landet, hwilka antingen undstuppit Jnqwartering, eller ock i lindrig matto dermed besiväratS, til! understöd för de Skader och Orter, som oundwikeligen och i större grad mäste sädant widkännas.
Det har icke kunnat undfalla Utskottet, att nu mera, och sedan stadgadt blifwit, det Trupper stola taga och blott i nödfall Durch-Marcher anbefallas.
Rastedagar och Nattherberge!» icke kunna sa ofta som förut bestammas uti Skader, enär tagandet gemen - Den 9 Julli. menligen icke öfwerstigcr 2 L 24 mil om dagen, uti 2:ne pa hwarandra följande dagar, med den z:djes begagnande til! rastedag; sa art Znqwarterings-tyngbcn emellan Städerne och Landsbygden derigenom liksom af sig sjelf någorlunda jcmnt fördelas.
Af sadan grund finner Utstoltet ingen anledning tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att meddela något bifall till denna af Herr Radman Ekegren salunda wäckre staga; Hwilket Ulstotlet dock får til!
Ständers widare bepröfwande »vördsammeligen öfwerlemna.
Orebro den -r:de Julii 1812.
Ridd- och Adelns Led. wägnar, " ^ ok. lst.
OyllenkorZ.
Pä Wallofl. Borgare-Ständets Led. wägnar, Olok L^östeät.
Prest-StändctS Ledamöters wägnar, O. V.
Kosenstsin.
Bonde-Stäir» dets Led. wägnar, Olok Lrukn.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 9 Juli,'. - - - , Prest-Ständet den 9 - - - - » - Borgare-Ständet d. 9 - - - - - - Bonde-Ständer den 9 » - Alsrösamt Memorial! 9err Grotzhandlaren F. Aberg
Andrson bar utk till Wällöf!. Borgare,Ståndet ingifwit och till Rik. sens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- och Ekonomie-Utstött den sachra sistl.
Junii remitteradk Me - !4Z6
Den 9 Julik Memoria!/ under anförande, att Landshösdlngarne uti Götheborgs och BohuS
Lön, i anseende kill de manga/ högst wigliga och angelägna göromål i Götheborgs Stad, arv sa sysselsatte, att de med bästa wilja icke medhinna/ att inhämta tillräckelig kännedom af Bohus Läns Norra del, eller taga den befattning dermed, som bristande Cultur, och saknaden af uppmuntran och eftersyn sa nödwändigt fordra, mkar, att Bohus
Län mätte blifwa ett frän Götheborg oafhängit Län, och att Landshöfding
Residencet borde i följe deraf förflyttas till något ställe inom denna Prowins, som bade l Militairiskt och Ekonomiskt hänseende more mera passande.
Uti detta anförande har afwen Herr Commerce, Rådet Santesson instämt/ med det förling, till berörde Läns delning, att Götheborgs
Stad jemte den deromkring belägne Prowins af samma namn, bestående af Säfwedahls, Askims/ samt Ostra och Westra Histngs Härader, serdeles som Säfwedals Harad dessutom/ i anseende till
Domarebefattningen åtföljer, enligt förläning at Götheborgs Stad, Justitie Borgmästare-Syssian derstädes, skulle utgöra ett serskildt Län; Och hafwa Herrar Grosshandlaren Mal m och Juveleraren Holmer afwen derutinnan instämt.
Detta Mål har Utskottet under öfverläggning förehast; Och som den sörestagne Läns,delningen owedersägeligen förutsätter en ny Landt-Stats aflöning för Bohus Län, hwartill Utskottet förmodar, att nödige tillgångar för det närwarande icke lära wara otc tillgå; sa har Utskottet af detta skäl icke trott sig böra tillstyrka berömde Läns,delning; Hwil, ket Utskottet dock fär till Riksens Högloft.
Den 9 Julii. 1457 widare ompröfwande »vördsammeligen öfwerlemna.
Orebro den 8:de Julli iZea.
Ridd. och Adelns Pa Högw. Prest-Ständets Ledam. magnar, LedtM. magnar, ^ok. 14. (Zellen doL. v. tiosenstei n.
Pä Wallofl. Boraare-Sian- Pä Hederw. Bonde-Ständels Lcdam- magnar, det§ Lcdam. magnar, Olok Lgosteclt.
O lo k k» rulin.
I,-i§erZr6n.
Uppläst hos Ridd. och Adeln Leil y Julli. - - - Prest - Ständct den y - - - - - Borgare-Ständet d. y - - - - - Bonde-Ständet den 9 - - WZrdsamt Memorial! ^Ili Memorial, som den 22-.dra sistl.
Junii af Hög, loft.
Ridderjkapet och Adeln blifwit till Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Beswärö- och EkonomieUtffotts utlakande remitterat har Herr Grefwe Jac.
DeLa Gardie sörestagit, att, till förekommande af den nöd, för hwilken inträffad misswaxt blottställer hela Prowinser och i synnerhet de mindre bemedlade Jordbrukare, hwilka, as hwarjehanda behof twungne, att om hösten afyttra sina produccer, nödgas om wären till dubbelt högre pris återköpa dem af Speculanter, som gäcka den allmänna nöden, borde bwarje helt Hemman i Riket, samt Städer, ne i man af deras Jordrymd, ärligen lill den r:fle Maji mot Contant betalning efter allmänna i Orterne gängse pris halla Kongl. Mast och Kronan tillhanda en half tunna Rag, en half cunna Korn, en tunna Hafra, tio Iissp:d Hö och tjugu lisspund Halm, r4s8 Den 9 Julik.
Halm, dem
Regeringen skulle fä disponera till förmän för den eller de Prowinser, som af mitzwäxt lidit, dock skulle Jordbrukare som sjelf lidit af initz, wäxt wara fran sadan prestation befriad, och i allmänhet wara Jordbrukare tillätit, att med Landöhöfdingens bifall med annan man öfwercnskomma om prestationens utgörande.
Utskottet tror för stn del att ehuru någon gäng förhållanden kunna inträffa, som göra undantag nödwändige, blir det en grund, princip, för allmänna hushållningen, att
Staten icke bör inlåta sig i Handels-fpeculationer, eller uppträda såsom Medlare emellan Köpare och Säljare.
— Sä snart Staten gör upplag af allmänt behöfliga waror, kunna Priwara inga upplag göra, dä deras Fonder aldrig kunna wara jemnförliga med dem, som Staten har att disponera, och hwad som winnes genom upplag och besparingar ä ena sidan, förloras ofelbart a den andra.
Derjemte skall högst sannolikt förlitandet uppä hjelp af Kongl.
Maj-t och Kronan förringa den omtanka, som förmär undanrödja tillfälligt olägenheter, och hwilken om den skulle saknas, aldrig kan genom yttre biträden ersättas.
Utskottet tror att frihet i Handel och Näringar, hwars följd ar att den enas spekulation mot, wäger syftningen af den andras, och hushällarens hänwisning till egit förstånd och omtanka äro enda päräkneliga medlen mot de olägenheter, som härflyta af den wisa naturlag, att det ena äret waxtligheten ar större an det andra.
I goda är ar Spekulanten eller Upphandlaren onekandes en »välgerningsman mot den, som är i behof att sälja; att i lider af nöd Speculanten blir ett föremal för den lidandes owilja bör tillgodohällaö af den, fom wal Den 9 Julli. 14)9 äger konstan af sin nöd, men ej förskär att egen bri, stande omtanka, om ej warit första upphofwec dertill, dock befordrat den, och alt nöden skulle dliswit än större, om cj winningölystna Speculanter funnits.
Utskottet anser sig för sin del icke kunna tillstyrka bifall till det uppgifna färsiaget; Hwilket dock Riksens Höglofl.
Ständers eget ompröfwande »vördsammeligen underställes.
O:ebro d. 4 Juni 1812.
Pä Höglo?. Ridö. och Adelns Pä Hvgwkrd.
Prcst-StänLcdam. magnar, dets Lcdam. »vägnar kl. 6)'Il endor § (?. v. K osen stein.
Pä Walofl. Borgai-c-Stän- Pä Hederm. Bonde-Stän»cts Ledam. magnar, dets Ledam. magnar, Olok Ljösteclt.
Olok Lrudn. I?"
Uppläst hos Ridd. och Adeln den - Julii. - - - - Prest-Ständct den 9 - - - - - - Borgare-Skandetd- 9 - - » - - , Bondc-Ständet d. 9 - - Wördsamt Memorial! ^)ederwarda Bonde-Ståndet har den i z:de Junii till Lag - samt Allmänna Beswärs - och EkonomieUrskotlens gemensamma beredning och utlåtande remitterat ett af Riksdagsmännen Carl Nilss^rr krän Södermanland och Johan Roswall fran Gottland ingifwit Memorial, deruti de af anförde skäl begärt, att förmedlade Hemman mätte fä njusa deras förmedling till godo, da staga uppkommer om i44^ Den 9 Julli. skyldigheten att deltaga uti byggnad och underhallande af Kyrkor och Preste-Boställen med deras tillhörigheter, samt att efter samma Hemmantal äfwen borde röstas wid Prestewal; och härtill hafwa Carl Nilsson och Roswall trott sig sa mycket snarare böra winna bifall, som Högwördige
Presterskapets rättigheter icke utgå efter Hemmantalet utan efter 1631 ars Förordning efter Hemmanens gröda och de Kreatur derpå kunna uppfödas, samt hwad penrunge, inkvmsterne serskildt anga, efter Ähörarnes antal.
Af hwad sälunda blifwit anfördt hafwa Utstotten funnit, art Carl Nilssons och Roswalls yrkande egenteligen har för afsigt att förmedlade Hemman böra deltaga uti Kyrko - och PrestegardS-byggnader, endast efter förmedlade Hemmantalet, och att såsom en följd af en sadan nedsatt skyldighet, dermed afwen kunde förenas en motswarande mindre rösträttighet wid Prestewal för Ägare af sa beskaffade Hemman.
Enar ^Högwördige Preste - Ståndets Lönkngs, förmaner Författningarne likmätigt, utgå till större delen, dels efter Hemmanens allmänna afkastning, och dels efter Personalen, utan någon gemenskap med förmedlade eller oförmedlade Hemmantalen, anse Utskotten något hinder wid detta ärendes behandling derigenom icke ligga i wägen; och emedan a ena sidan, efter den esprit Lagstiftaren alltid lagt till grund för skiliaktigheter uti rättigheter och skyldigheter af förmedlade och oförmedlade Hemman, de olika förmåner sädanc Hemman i hwarje tillämpelig
Den 9 Julik. r44l händelse innchafwa och i förewarande fraga om byggnads - skyldighet den fördel förmedlade Hemman af alder hast och annu äro tillerkände, att uti skog och utmark erhålla lika andel efter oförmedlade Hemmantalet, med Hemman stin ingen förmedling njutit, sä mycket stängare warit lagd till grund för en sadan större skyldighet, som den större tyngd, hwilken manligen i fraga om byggnads-skyldigheter träffar Hemmans-Ägaren genom byggnads, matcrialiers anskaffande och framförande, wäsenteligen beror pä Skogs-tillgäng och större utrymme, samt i allmänhet öfwerensstämma mera ined möjeligheten för de Hemmans-Ägare som hafwa -vidsträcktare rätt t steg och utmark, och ä den andra sidan rösträttigheten wid Prestewal blifwit lika rättwist lämpad efter den pligt förmedlade Hemmans - Ägare i allmänhet äro älagde att bygga och underhalla wissa Hus ä Preste - Boställen; ty och som de serstilta händelser der förmedlade Hemman af naturliga eller locala orsaker icke hafwa något widstracktare skogsutrvmme, än a sadane Hemman i allmänhet är att förwänta, icke kunna föranleda till rubbning uti allmänna och pä goda grunder stadgade beslut; Altsa och dä ändring uti dessa skyldigheter skulle dessutom s werka till flerfaldiga stadeliga rubbningar utt stadgandet om Hemmans skyldigheter i allmänhet, finna Utskotten ej anledning tillstyrka någon ändring uti hwad Kongl. Brefwen den 4 Maji 1759 och den 2l October r?z6, rörande förmedlade Hemmans deltagande uti Kyrko- och Presiegärds- byggnad, samt Prestewal i allmänhet stadga och förmå; Dock warder detta till Riksens Hö-lost.
Ständers Bihang.
N:o Ar. wi - 1442 Den sIJulil. widare ompröfwande »vördsammeligen öfwerlemnadt.
Orebro den i Julii r 812. pä Lag - samt Allmänna Beswärs, och Ekonomie, Utskottens rvägnar:
Ridderff. och Adelns Ledam. wägnar II. k. Ltrörnkelt. ^ok. ll. O^llenborg.
Pä Högwörd. Prcst-Standets Ledam. wägnar ^ob. ^ac. lleciren.
L. vonlio8en8tein.
Pä Wällvfl. Borgarc-Ständcts Ledam. wägnar Ivt. llön^vi8t.
Olok 8^Ö8teät.
Pä Hederwärda Bonde-Ständels Ledam. wägnar ^.näers Lricsson» Kils ^kLlisson. W. lullAI M.
Uppläst hoS Ridd. och Adeln den 9 Julli. - - Prest-Ständct den 9 , - - - Borgare-Ständet d. 9 - , - Bonde-Ständet den 9 - - Mrdsamt Memorial! -9err Prosten Thyselius har uki ett till Högwördige Prest-Ståndet ingifwit och till Riksens Högloft. StänderS Allmänna Beswärs- och Ekonomie-Utffott den 22 sistl.
Junii remitteradt Memorial, yrkat, att den inställelse af Författningarne, rörande Enskiften, som pa Skaraborgs Läns Allmoges underdåniga ansökning tillkommit, matte upphö, ra och att berörde Författningar om Enskiftes werkställande inom samma
Län matte ater upplifwaö, serdeles, som Författaren uppgifwet, det flere af detta Läns Allmoge, som insedt skadligheten af berörde in - Den 9 Julli. >44Z inställelse, redan gjort flere ansökningar om Enskiftens erhållande hos Konungens Befaliningshafwan, de derstädes, hwilka i följd af samma inställelse hwila oafgjorde.
Wid pröfningen af detta mål har Utskottets Ordförande Herr Lagmannen Hägwäldorne Grefwe I.
Gyllenborg efter inhämtade underrättelser fran Hof-Canzleren, tillkännagifwit, hwad äfwen Herr Bistoppen och Commendeuren Doctor Weideman, wid detta Memorials föredragning uti Högwördige Prest-Standet, enligt Prvtocolls - Utdraget, da anfört att, sedan den af Kongl. Majit i Nader tillförordnade Committee till öfwerscende af Enskiftes - Författningarne, nu mera flum des uppdragne Befattning, Kongl. Majus Nådiga Beslut i detta ämne uti dehe dagar blifwer utfärdadt; hwadan ock Utskottet trvdt sig ej böra lägga widare hand wid Herr Prosten Thoselli ofwanberörde Memorial; Hwilket dock till Riksens Högloft.
Ständers widare ompröswande
Utskottet får »vördsammeligen öfwerlemna.
Orebro den 8 Julli 1812.
Prest-StänLedam. wägnar, detsLcdam. wägnar, ^sob. H. O) Ilenbo rZ. 0 v. klo sensrein.
Bonde»Stän« dets Lcdam. wägnar/ dets Ledam. wägnar, Olok Ljösteät. O. K.
LcbLrs.
Hfter. i,L§or§r^o« * * 1444 Den 9 Julii.'
Uppläst hoS Ridderff. och Adeln d. 9 Zuln. - - - - Prcst-Ttändct den 9 - - - Borgare-StAndct d. 9 - - - - - - Bonde-Ständet den 9 - - WZr-samt Memorial!
I^li twanne till Wällofl.
Borgare - Ständet den 2o:de ststl.
Junii ingifne, och samma dag till Riksens Haglöf!. Ständers Allmänna Bcswärs - och Ekonomie-Utstött remitterade Memorialer, hafwa Herr Borgmästaren Ornberg och H:rGrosshandl.
Segerdahl vrkat Fyrbäks-Inrättningar, den förre pä Nordvestra ändan af den fa kallade Holmön ivid Qwarken, och den senare ä Östergarns Holme utan för Gottlands Ostra redd, begge af det stal att berörde Fanvakten stola wara i högsta matto farlige för Sjöfarande, serdeles under de mörka och gemenligen dä äfrven stormiga ärsliderne, hwilket
Författarne anse fullkomligen styrkt genom de derstädes »sta inträffande Sjöstador, som förorsaka oberäkneliga förluster bäde pä Folk, Fartygs och Gods: och tror dessutom Herr Borgmästaren Ärnberg, att, genom anwändande af ärlige besparingarne utaf Bäk, och Lots, asgifterne, som Författaren uppgifwer stola för är 1808 uppgätt till ett belopp af 28,245 R:dr 4 ss. Banko, tillräckelige medel för Fyrbäks« Inrättningen wid Qwarken icke stall saknas, under förmodan tillika, att om berörde besparingar stola lill andre ändamäl blifwit anwände och ätgätc till Stats-Wcrkels behofwer, en sävan Inrättning bör pä Slats-Werkcts bekostnad besörjaS, och sedermera af Bäk- och Lots-Merkel underhällas.
Det Den 9 Julii. 1445 Det har wäl icke kunnat undfalla UtstottetS uppmarkjamhet, att Memorialernes Författare äsyfta för Rikets Handel och Sjöfart nyltige Inrättningar, icke heller att de isrägawarande Farwattea wid Qwarken och omkring Gottland äro af en wänlig cgenstap, serdeles under de mörka och stormige arstiderne; men dä Utskottets egen kännedom icke äp tivräckelig, att kunna bedomina, om de a> Försattarne uppgifne ställen aro de tjenligustc till ä-:damälets winnande, och Författarnc icke heller genom meddelande af nägon undersökning derom utaf sakkunnige gätt Riksens Höglofl.
Ständer till mötes, trop Utskottet sig böra tillstyrka, det Riksens Högl.
Ständer inför Kongl. Mant nedlägga ten underdäniga önskan, att Kongl. Maj:t, med Nädigt afseende pä Sjöfartens betryggande äswen i ofwannämnde Farwatten, i Näder lackes infordra wederbörandeö underdäniga utlätande, huruwida ifrägawarande päyrkade 2:ne
Fyrbäks-anläggningar kunna blifwa swarande emot det äsyflade goda ändamälet, och om de dertill uppgifne ställen äro fullkomligt tsenlige, eller vm andre dertill böra utses, samt i sädant fall derom Nädigst förordna; Da Riksens Höglofl.
Ständer tvaga hoppas, att Kongl- Majit, wid pröfning om medels erhällande dertill, fäster Nädigt afseende pä den underdäniga önskan, Riksens Höglofl.
Ständer wid 1809 och i8ro ärs Riksdag, enligt 24 H. uti Riksdags - Beflutet underdänigst framställt, rörande Lots- och Bäk-Fondens anwändande till bestämde föremäl, och uppdragandet af Inrättningens Styrelse ät en Direktion under Ordförande af Chefen för Sjömätnings-Corpsen; Hwilket allt Utskottet får lill Riksens Höglofl. StanderS widare om - 1446
Den 9 Julik. pröfwande »vördsammeligen öfwerlemna.
Orebro d. 4:de Julii 1312.
Prcst-Ständets Ledam. magnar, Ledam. magnar, ^oli. kl.
O^llenlrorZ. L. v. Rosenstein.
Bonde-Ständels Ledam. wägnar, dets Ledam. magnar, Olok Lzösteclt.
Olok Lrukn. ^lex. l^aZerZrLn, Uppläst hos Ridd, och Adeln den y Julli. - - Prcst-Ständet , d. y - - - Borgarc-Städet d. y - - - Bonde-Ständet d, - wördsamt Memorial! 8ran Hederwärda Bonde - Ståndet hafwa under den s8:de Maji och ryide Junii innewarande är fyra serskilda Memorialer blifwit till Riksens Högl.
Ständers Allmänna Besvärs - och Ekonomie - Utskott remitterade: de 2:ne förstnämnde af RiksdagsFullmägtige Hakan Persson fran Jönköpings och Bengt Swensson fran östergöthlands
Län, derutinnan deste yrka, att med upphäfwande af alla Domstolars och Embets-Ställcns hittills sisne Beslut, rörande ersättning af sa kallade Hjelp - Rotar till Stam-Notarne för Torpstället, en sadan ersättning bör stadgaS efter tidens skick, och tillika närmare, än hwad Knekte- och Båtsmans-Contracten innehalla, bestämmas, huru med Byggnads - Wirke och Gärdsle, samt Sommarbete för detta Manskaps Kreatur, der gemensamt Muhlbete ej finnes, bör förhallas; och de »:ne senare af Riksdags-Fullmag» Den 9 Julik. 1447 tige Anders Andersson fran östergöthlands och Anders Larsson fran Elfsbergs Län, angående ett med tidernes stick mera lampeligt stadgande, rörande förhöjning i plan-penningarne eller sa kallade Hjelp- och Strö-Notars styldighet att deltaga med Stam-Rotarne uti Soldate-Torp, Muhlbete, Wybrand och Gärdstcfang efter Soldatens behof.
Utskottet har wid pröfningen af detta mål inhamtadt, hwad äfwcn Memvrialernes Författare anfördt, att förhållandet med ifragawarande ersättning ar stilaktig pä olika orter, allt efter Knekte - och BatömanShalls, Contractens ffiljaktiga beskaffenhet och deras stadgande om en stik ersättnings-styldighet; äfwen som wista Contracker derom alldeles icke nägot bestämma.
Af deste stal har ock
Utskottet trodt något allmänt stadgande uti deste omständigheter icke lampeligen kan eller bör meddelas; men som det har synts Utskottet öswerensstämma med rättwisan, art sa kallade Hjelp-Rotar böra med deras Stam-Rotar widkännas ett mot Hemmantalen svarande deltagande utk alla de förmaner, Jndelre Manskapet äger rätt att af Rekarne fordra, deribland Utskottet äfwen räknar Jordlega för Torpen, Muhlbete, Vedbrand och Gärdstefang, har Utskottet ansett stg böra tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att, med undantag af sadane Rotar, der tilläfwentyrs Stam-Roten med Indelnings - Werkets tydliga innehåll kan wisa, att Stam-Roten blifwit alagd ringare Rotering mot skyldighet, att, utan ersättning af dest Hjelp - Rote, bestå Soldaten nyst uppräknade Löne-förmaner, såsom lämpeligast för alla Orter, H06 Kongl. Maj:t underdanigst anhalla, att Kongl. Mafit i Nader täckes uppdraga Dest Befallningshafwande, att hwar 1448 Den 9 Julli. uti dess^ Nadigst anförtrodde