Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De utmärktasle konstnärerne föredraga också gerna vistelsen å utrikes ort, hvarest de lättare vinna både rykte och inkomster, framför fosterbygden, der utsigterna i detta hänseende merändels äro mindre gynnande; och fäderneslandet går derigenom i mistning icke allenast af deras arbeten, utan äfven af den betydande och kraftiga inverkan på den allmänna konstbildningen, sorn af konstnärernas personlighet, talanger och erfarenhet eljest kunnat påräknas.
Såvida det derföre skall blifva möjligt för våra yngre konstidkare att göra framsteg på konstens bana, och om våra bästa och förnämligaste konstnärer icke skola tvingas all i främmande länder söka sin utkomst, måste Slaten kraftigare, än hittills, uppmuntra och understödja dem.
Detta kan visserligen ske på Dera sätt: men om Staten, på samma gång den genom inköp af konstnärens arbete bereder honom medel lill den för honom nödvändiga utveckling och gör utsigterna för hans lifs bergning mindre mörka, 48 Expeditions-UIskottets Förslag' till under d. Skri frelse, N:0 222. äfven sjelf derigenom förskaffar en värdefull tillökning i sina samlingar, synas i sjelfva verket tvenne goda ändamål dermed kunna ernås, dervid Statens fördel ofta icke torde blifva den minsta.
Rikets Ständer, som således ansett sig ega full anledning medgifva, att det till inköp af Svenska konstnärers arbeten hittills beviljade anslag ökas, hafva likväl föreställt sig, att ändamålet med berörde statsbidrag bäst skulle kunna främjas, om i förbindelse härmed någon åtgärd, ledande (ill täflan mellan konstens idkare vidloges.
Utan ali i detta afseende vilja uppgifva något bestämdt förslag, har det dock synts Rikets Ständer som skulle sådant lämpligen kunna beredas dels derigenom, att de arbeten, hvilka befinnas ega högsta konstvärde och af sådan anledning för Statens räkning inköpas, såsom bevis på största utmärkelse och belöning, uppställas i en derför särskildt bestämd afdelning i National-museum, dels på det sätt, att sådana konstalster, hvilka, utan att ega detta höga värde, likväl anses förljente att för Statens medel anskaffas, blifva använda lill prydnader i kyrkor, embetsrum, skolor och andra offentliga samlingsrum.
Om derjemte förordnades, att hvarje, sådant uppköp för Statens räkning skulle ombesörjas af dertill utsedde kommitterade, bestående af Ledamöter från fria konsternas Akademi, konstnärer och konstälskare, torde dylika anordningar i icke obetydlig mån komma att bidraga till konstens uppmuntran och utveckling.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, och då Rikets Ständer ansett de medel, som för sagde ändamål nu beviljas, böra å ordinarie stat upplagas, har, i stället för del å extra stat hittills beviljade årliga anslag 3,000 R:dr, nu å ordinarie Riksstaten blifvit uppfördt ett belopp af 6,000 R:dr R:mt årligen alt, stäldt till Eders Kongl. Majrts disposition, användas till inköp af Svenske konstnärers arbeten. 42:o
I afseende å den uti anslaget för nämnda Akademi ingående förslagsvis beräknade summa af 2,000 R:dr Hamburger banko, efter 128 sk. kurs, anvisad till stipendier åt konstnärer, för företagande af utrikes resor, hafva Rikets Ständers år 1855 församlade Revisorer yttrat, att då, vid den stadga, myntvärdet vunnit, kursdifferensen icke kunde blifva af någon betydenhet, det syntes Revisorerne lämpligare, om i blifvande Riksstat nämnde summas lörslagsegenskap borlloges och hela anslaget för Akademien i Svenskt mynt utfördes.
Och då förslags-anslag, när sådant utan olägenhet kan ske, böra undvikas, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Revisorernes framställning, beslutat, alt ifrågavarande förslagssumma må med ett bestämdt belopp af 8,000 R:dr R:mt i staten såsom reservations-anslug uppföras.
Musikaliska Akademien. 43:o Ilos Rikets Ständer har blifvit anfördt, alt sedan Rikets sednast församlade Ständer med 3,000
R:dr ökat anslaget för Musikaliska Akademien, så att detsamma nu ulgjorde 6,000 R:dr b:ko, förslag till nya statuter jemte instruktion för Akademiens styrelse, embetsmål) och lärare, äfvensom nytt reglemente för detta undervisningsverk blifvit uppgjorde.
Enligt berörde förslag skulle Akademiens angelägenheter handhalvas af en Direktion, beslående af 12 inrikes Ledamöter jemte en Inspektor, och indelas i 2:ne afdelningar.
I den lägre afdelningen skulle undervisning meddelas i harmoni, kantorssång samt orgel- och piano-spelning, hvaremot den högre afdelningen komme alt innefatta, utom förenämnde läroämnen, äfven läroklasser för chör- och solo-sång, violin- och vioioncell-spelning, för blåsinstrumenters behandling, partiturläsning, komposition, instrumenta - Expeditions-Utskottcts Förslag till underd.
49 menlalinn samt musikens historia och eslhelik.
I häda afdelningarnc, der elever af båda könen mottagas, borde sedermera dessa bildas för Kyrkans eller Skolans tjenst, för theatern, militärmusiken, lill musiklärare och högre konstnärer.
Med de ökade lillgängarne hade visserligen Akademiens verksamhet till någon del redan kunnat utvidgas, enär genom beviljade löneförhöjningar ål nuvarande 6 lärare med sammanlagdt 1,400 Il:dr det blifvit möjligt öka lektionstimniarnes antal från 34 till 84 i veckan, hvarjemte en klass i violoncell-spelniug inrättats.
Men myeket återstod ännu innan denna läroanstalt kunde bringas i det skick, som åsyftades med nämnde förslag, hvilket afsåg att utsträcka undervisningen lill 135 timmar i hvarje vecka.
Härtill fordrades i främsta rummet anställande af 4 nya lärare, en i figural- och solosång, en för meddelande af undervisning i behandlingen af blåsiustrumcnter, en i komposition, instrumentering och partitur-läsning, samt en lör musikens historia och eslhelik, för hvilkas afiönande beräknats en ytterligare årlig utgift af 3,200 R:dr.
Då derjemte tages i betraktande, att Akademien, sorn hittills hvreslritt fått begagna lokal i hertigliga palatset vid Gustaf Adolfs torg, derifrån nödgats afflytta och för liv lokal i årlig hyra utbetala 1,000 It:dr, samt till inköp och underhåll af instrumenler, böcker och musikalier, till prisbelöningar, nödiga löneförbättringar åt sina tjenstemän och betjeningen saint för ved och lyshållning mäste använda en icke obetydlig del af sina tillgångar, visade det sig, alt ytterligare understöd för denna läroanstalt vore af behofvet påkallad!; och har, på grund häraf och med bifogande äfen för Akademien upprättad ny löningsstat, upplagande lärarnes antal till 10 och slutande på en summa af 12,000 R:dr b:ko eller 18,000 R:dr Runt, blifvit yrkadi, alt Rikets Ständer mätte bevilja den i Akademiens anslag erforderliga tillökning 9,000 R:dr, hvarigenom detsamma komme att utgöra 18,000 R:dr R:mt ärligen.
Delande den vid flera föregående tillfällen uttalade åsigt, alt åtgärder böra vidtagas, hvarigenom denna institution, hvilken har sig ombetrodda vården, utvecklingen och spridandet af tonkonsten inom fäderneslandet, må lyftas till den ståndpunkt, att den, bättre än hittills, kan uppfylla sin bestämmelse, hafva Rikets Ständer, då en fullständig och, som det vill synas, ändamålsenlig plan för Akademiens verksamhet numera blifvit uppgjord, hvarigenom det kan blifva möjligt för der antagne elever att inhemta grundliga insigter i tonkonstens så theoretiska som praktiska delar, beviljat den lör befrämjande af undervisningen vid Musikaliska Akademien begärda tillökning, 9,000 R:dr R:mt årligen, i Akademiens nuvarande anslagssumma.
Na turh i sto ris k a Rik sm useum. 44:o De till Naturhistoriska Riksmuseum för närvarande utgående årliga anslag till materielen, lill inköp af sällsynta föremål samt till vetenskapligt biträde vid de naturhistoriska samlingarnes ordnande, utgörande för de tre Zoologiska afdeluingarne 2,250 R:dr, för Botaniska afdelningen 450 R:dr och för den Mineralogiska (500 R:dr årligen eller tillsammans 3,300 R:dr R:uil, hafva af Vetenskaps-Akademien ansetts vara otillräckliga, derest denna vigliga inrättning skulle kunna rätt uppfylla sin bestämmelse, helst en del af dessa anslag icke komme samlingarne till godo, utan mäste användas till be stridande af expenser för breflösen, ved och ljus m. m., hvarföre nämnde Akademi, under hvars vård detta museum är stäldt, hos Eders Kongl.
Maj:t gjort underdånig framställning om följande förhöjda anslag, nemligen:
Sl. Prot. 4856—1858. 40 Sami. 4 yJfd. 2 Band.
Svppl. 7 50 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Tor Musei Zoologiska af delning: lill materiel och inköp R:dr 3,000: — till biträde „ 1,500: — 4 500- för den Botaniska afdelningen: till materiel och inköp R:dr 1,000: — till biträde „ 500: — j pjqq. och lör den Mineralogiska afdelningen: till materiel och inköp till biträde . . .
I den punkt af den nådiga Propositionen, sorn rörer Vetensknps-Akademien, har Eders Kongl.
Maj:t med anledning häraf föreslagit, alt för dessa ändamål och till den fördelning mellan Akademiens zoologiska, botaniska och mineralogiska afdelningar, sorn uppå vederbörandes förslag af Eders Kongl. Majit bestämmes, måtle anvisas utöfver de å stat redan uppförda belopp, en summa af 6,000
R:dr nämnde mynt; och hafva, i öfverensstämmelse med Vetenskaps-Akademiens framställning, Rikets Ständer medgifvit att till mäteri elien, till inköp af sällsynta föremål samt till vetenskapligt biträde vid samlingarnes ordnande inom rikets naturhistoriska museum, beviljat utöfver redan anvisade belopp, en summa af 9,000 R:dr R:ml. årligen under nu ingångna statsreglerings-period, till den fördelning, som af Eders Kongl. Majit i nåder bestämmes. 45:o
Då de vid naturhistoriska Riksmuseum anställde 5 Intendenter, nemligen 3 för den zoologiska, 1 för den botaniska och 1 för den mineralogiska afdelningen, hvilka åtnjuta i lön, den äldste zoologiska Intendenten 1,600 R:dr och de lyra öfriga Inlendenterne 1,000 R:dr b:ko hvardera, hade sig anförtrodd vården om Statens naturhistoriska samlingar och, i löljd af dessa samlingars numera vunna betydliga tillvext, innehade särdeles trägna befallningar, samt då desse tjenstemän derjemte måste ega hög vetenskaplig bildning och det hufvudsakligen vore genom dem, som samlingarne kunde och borde göras för vetenskapen fruktbärande, hafva de för nämnde tjenstemän bestämda aflöningsbelopp ansetts icke stå i rättvist förhållande till de fordringar, som å dem gjordes ; hvarföre Eders Kongl. Majit i den nådiga Propositionen äskat, alt lönerne för de 2 äldste Ihtendenlerne vid berörde museum måtte bestämmas till 3,000 R:dr och för de tre öfriga till 2,500 R:dr Rimt hvardera.
Då i betraktande lages, att desse tjenstemän kunna jemföras med dem som äro anställda vid museer af fornlemningar och historiska minnesmärken, samt arkiver m. m.; att de, likasom desse, hafva alt vårda och ordna en dyrbar Statens egendom, som oupphörligt och högst betydligt tillvexer; alt man af män i deras ställning har anspråk på författare-verksamhet; och att någon befordran lill indrägtigare platser för dem endast undantagsvis kan ega rum; samt att också desse tjenstemän, i den mån dé längre egnäl sina krafter åt vetenskapen och det allmänna, böra kunna påräkna en förhöjd inkomst, hafva Rikets Ständer funnit sig böra för dem bevilja a fl ö n i n gs- för h öj ning äfven utöfver de af Eders Kongl. Majit föreslagna belopp, hvadan allo ningen för naturhistoriska Riks - . . .
R:dr 2,400i — ... „ 600i — 3 qoo. eller tillsammans R:dr R:ml 9,000: — Expeditions- U/skntinis Färsing till underd.
Skrifvelse, N:o 222. 51 musei Intendenter blifvit bestämd för hvardera al de 2 äldre lill 4,000 R:dr och för hvarje af de tre yngste till 3,500 R:dr R:mt, på sätt tabellen N:o 9 närmare utvisar. 40:o För Konservatorn vid Naturhistoriska Riksmuseum, hvars nuvarande lön 500 R:dr b:ko ansetts vara alltför låg, är aflöningen i den Kongl.
Propositionen föreslagen lill 1,200 R:dr Runi, men då 1,500 R:dr blifvit beviljade för Konservatorn vid Ulli: versitelsmuséet i Upsala, med hvilken Konservatorn vid Riksmuseum har alldeles enahanda tjenstebefattning, och derjemte vida mer omfattande samlingar alt tillse och behandla, än denne, har aflöningen för Konservatorn vid Naturhistoriska Riksmuseum blifvit ökad lill 1,500 R:dr R:mt. 47:o
Enär det för biträden eller s. k.
Elever å Musei stal uppförda anslag af 300 R:dr b:ko jemväl visat sig vara otillräckligt, har Eders Kongl. Majit äskat, att be rörde anslag mätte höjas till 800 R:dr R:mt; hvilket Rikets Ständer bifallit. 48:o
Då emellertid, till bestridande af de hittills utgående aflöningarne, användts inkomsten af försålda inträdesbiljetter till Musei samlingar, hafva Rikets Ständer, som anse, att ifrågavarande, Slaten tillhöriga Museum med dess rika och bildande skatter bör, för alt blifva för alla tillgängligt, vissa tider hållas öppet utan någon afgift af hvad beskaffenhet sorn helst, trott sig böra lästa det vilkor för åtnjutandet af de nu beviljade löneförhöjningarne, all Museum hvarje vecka å vissa timmar hålles öppet emot erläggande af en låg inträdesafgift, men å andra åter får fullkomligt kostnadsfritt beses, under iakttagande af de ordningsstadgar, som i sådant afseende anses böra bestämmas.
Institutet för Blinda och Döfstumma. 49:o Då Rikets Ständer inhemta!, att, enligt 1856 års afslutade räkenskaper, utgifterna för detta Institut under samma år uppgått, till 31,973 R:dr 10 sk. 2 rst. b:ko, samt att. inflytande räntan å inrättningens kapital-tillgångar jemte kolleklrnedlen ungefärligen motsvara egendomarnes underhållskostnad och de från vissa till Institutet gjorda donationer utgående s. k. lifräntor, anse Rikets Ständer, vid sådant förhållande, af vigt att. årsanslaget ökas, så all stiftelsen må kunna upprätthållas och uppfylla det med densamma afsedde gagneliga och välgörande ändamål; hvadan årsanslaget för ifrågavarande Institut blifvit med 11,500
R:dr förhöjdt till 45,000 R:dr R:mt. 50:o Enär Rikets Ständer af de år 1855 församlade Revisorers Berättelse angående Statsverket erfarit, att under revisionsåren Frielevs-platser vid nämnde Institut stålt längre eller kortare lid lediga, hvilket Revisorerne ansett böra, såvidl möjligt vore, för framtiden undvikas, hafva Rikets Ständer tagit del af Institutets Direktions i anledning af Revisions-Berältelsen algifna underdåniga Utlåtande, af hvilket Rikets Ständer i afseende å förevarande ämne inhemta!, att det anmärkta förhållandet visserligen särdeles vid Institutets afdelning för blinda, stundom egt rum; men att, då det, enligt 17 § i Eders Kongl. Maj:Is för Institutet den 19 Juni 1846 utfärdade förnyade Reglemente, vore åt vederbörande Konsistoriel’ uteslutande öfverlemnadl att, hvar för sill Stift, utse, antaga och låta inställa de gralister, sorn på Statsverkets bekostnad skola vid Institutet vårdas och underhållas, sedan behöriga intyg i afseende ä deras ålder, kropps- och själsförmögenheter m. m. blifvit, afgifna, och Direktionen endast ålåge, alt om den inträffade ledigheten på förhand meddela vederbörande Konsistorium underrättelse, hvilket icke heller blifvit af Direktionen uraktlåtet, Direktionen vanligen förfarit sålunda, att, om ledigheten en längre tid fortfarit, Direktionen ansett sig, lill befrämjande al ändamålet med de gifna statsanslagen och under reservation af vederbörande Slifts rättighet att alltid få begagna 52 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 222. det lediga rummel, då sådant äskats, vara oförhindrad alt inlerimsvis upplåla plals för eli eller annat värdigt föremål bland de (lere Irån orterne särskildt Iros
Direktionen anmälda fullt qvalificerade sökande, dock så, alt dessa elever sedermera, när Konsistorium fordrade plats å Institutet för något af samina myndighet anmäldt barn, kunde öfverflyttas på Institutets egen fond.
Med anledning af hvad sålunda lörekommit, få Rikets Ständer hos E. K. M:l i underdånighet anhålla, att, ulan upphäfvande af den Konsistorierna hittills medgifna rätt alt, hvar för sitt stift, till intagande å Institutet anmäla frielever, E. K.
M:t läcktes i nåder bestämma, alt, derest, oaktadt erhållen underrättelse om inträflad ledighet af frielevs-plals, en dylik anmälan ej inom någon viss kortare termin sker, den lediga platsen må af Institutets
Direktion åt någon från annat stift till intagande å Institutet anmäld person upplåtas.
Fattigvården i allmänhet. 51:o.
Då det understöd, hvilket, i anledning af Rikets Ständers vid de två sed naste Riksdagarne gjorda underdåniga framställningar, E. K.
M:t under de 6 år, sorn då beslutade slatsregleringar omfattat, behagat anvisa lill utfattiga Lappars försörjning, anmälts vara fortfarande behöfligt och sannolikt äfven för framtiden komma att erfordras, få Rikets Ständer i Underdånighet anhålla, det E. K.
M:l behagade af förslagsanslaget till fattigvården i allmänhet tilldela utfattiga Lappar det understöd, som under nu ingångna statsregleriugs-period kan i nåder pröfvas lämpligt.
Serafimer-Ordens-Lasarettet i Stochholm. 52:o.
Af E. K. M:t är äskadt, alt, då det anslag af 4,500 R:dr B:ko eller 0,750 R:dr R:mt, Serafimer-Ordens-Lasareltet i stället för förloradt bidrag af Finska tolagsmedlen, under de tre sednast förflutna Riksdagarne fått sig för liden af då uppgjorda slatsregleringar tillagdt, fortfarande är för detsamma behöfligt och anledning icke förekommer, alt omständigheterna i della afseende förändras, berörda anslag må på ordinarie stal uppföras med 6,750 R:dr R:mt årligen; hvilket Rikets Ständer bifallit, äfvensom, enär af räkenskapen är ådagalagdt, att de inkomster, Lasarettet haft all påräkna, varit otillräckliga för bestridande af nödiga utgifter vid denna sjukvårds-anstalt, hvilken mer och mer anlitas, Rikets
Ständer funnit en tillökning i statsanslaget lika mycket af behof som billighet påkallad, hvadan ett ytterligare årligt understöd af 9,000 R:dr blifvit SerafimerOrdens-vLasarettct beviljadt, att sammanföras med Lasarettets nuvarande anslag 15,000 R:dr, så att hela summan 24,000 R:dr Runt under rubrik: ”lill Seralimer-Ordens-Lasarettels underhåll" bland ordinarie anslagen å 8 Hulvudtiteln uppföres.
Kyrkors underhåll. 53:o.
Då till de flesta församlingar i riket ett visst årligt anslag af kronotionde utgår under namn af vin- och byggnadssäd, har E. K. M:t, i anledning af derom gjord Expeditions-Utskottets Förs/ag till underd.
53 underdånig ansökning, föreslagit, ali Hotagens från Fölinge församling i Jemtland nyligen afsöndrade kapell-lörsamling, hvilken vore i saknad af dylikt anslag, måtte af kronans behållna tionde i Fölinge socken få sig för berörde ändamål anvisade 5 tunnor att utgå in natura eller, om tillgång härtill koinme ali saknas, i penningar efter läuets inedelinarkegångs-pris; hvilket Rikets Ständer bifallit. 54:o.
Uti en till Rikets
Ständer särskildt allålen nådig proposition är af E. K. M:t den framställning gjord, att Trosa stadsförsamling mätte för sin kyrka, såsom vinoch byggnadssäd, deraf församlingen hittills varit i saknad, erhålla ett årligt anslag, motsvarande 3 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, att utgå i penningar efter länets årlige medelmarkegångspris; hvilket jemväl blifvit af Rikets Ständer bifallet. 55:o.
Hos Rikets Ständer bar blifvit anlördt, hurusom genom Kongl. Rrefvet den 5 Mars 1648 ett anslag af 70 tunnor korn blifvit beviljad! till, såsom orden lyda, "Hernösands kyrkas förfärdigande och vidmakthållande, äfvensom ett särdeles lius’ upprättande i Hernösand, hvarest presterskapet sina synoder och andra publika sammankomster hafva och hålla kunna”, hvilket anslag, numera, efter 34 kappar på tunnan, utgörande 66 tunnor 3g kappar, blifvit lika fördeladt mellan kyrkan och synodalhuset.
Med hänseende till kyrkans större behof af delta anslag, och då något gällande förordnande lill stöd för en sådan, för kyrkan menlig, delningsgrund ej funnes, hade Hernösands stads- och landsförsamlingar i Januari 1852 lill E. K.
M:t inkommit med underdånig ansökning, att hela tionde-anslaget dädanefter måtte få för kyrkans räkning indrifvas och redovisas, emot förbindelse för kyrkokassan att bekosta svnodal-lokalens underhåll.
Efter det vederbörande häröfver blifvit hörde, dervid Konsistorium förordat den lika fördelningen mellan kyrkan och synodalhuset samt derjemte yrkat, alt kyrkan, derest den, i sin egenskap af domkyrka, ansåges berättigad lill hela anslaget, borde, jemlikt stadgandet i 3 § al Kongl.
Förordningen om rättegång i Domkapitlen den 11 Febr. 1684, vara skyldig att bekosta, utom synodal-huset, äfven nybyggnad och underhåll af Konsislorii sessionsrum med hvad dertill hörde, hade E. K. M:l, genom nådigt Bref den 2 Mars 1854, meddelat det beslut, alt tionde-anslaget skulle användas lill förmån så väl för kyrkan, som för synodal-husel, allt efter sorn hvardera deraf kunde vara i behof; att. hela anslaget skulle särskildt redovisas samt af E. K. M:ts Befallningshafvande och Stiftets Biskop lill de dermed afsedda ändamål disponeras i mån af lillgångarne ; alt det skulle åligga kyrkan genom dess Syssloman och Konsistorium för synodal-husel all redovisa hvad till hvardera disponerades; ali under namn af synodal-huset skulle räknas de lill skolhusets öfra våning med undantag af bibliolheks-saien belägna rum, såsom vid Presterskapets allmänna sammankomster behöHiga, samt att Konsislorii anspråk på underhåll från tionde-anslaget äfven för Konsislorii sessionsrum iemnades utan afseende.
Men efter det, i fråga om tionde-anslagets fördelning för år 1854, Konsistorium gjort, anspråk på ett belopp af 229 R:dr B:ko lör Konsislorii Expedition, hvarför beräknats 9 lämnar björkved, Vaklmäslare-lön, kalender, tidningar, ljus m. in., samt E. K. M:ts Befallningshafvande och Biskops-embelel, genom utslag den 29 Sept. samma år, angående tionde-anslagets fördelning sig utlåtit, hade nyssnämnde cmbetsmyndigheter kort derefter till E. K.
M:l ingått med underdånig anhållan, bland annat, derom, att de uppgifna utgifterna för Konsislorii expedition, hvartill andra tillgångar saknades, mätte få utgå al tionde-anslaget, och i anledning af denna ansökning hade E. K. M:t, genom nådigt Bref af den 17 påföljde Oktober, förordnat, alt
Konsislorii expenser tiil eli belopp af högst 200 R:dr B:ko årligen skulle af tionde-anslaget ersättas.
Då värdet af hela delta anslag, efter ett medelpris af 11 R,:dr R:tnt tunnan, utgjorde 666
R:dr och derifrån aldrages dels nyssnämnde 300 R:dr lill Konsislorii expedition, dels i medeltal 100
R:dr lill underhåll af synodal-huset och dels Doinkvrko-Sysslomannens arfvode 100 R:dr, eller tillhopa 500 R:dr, återstode såsom kyrkans behållning 54 Expeditinns-Utskottats Förslag till väderil.
Skrifvelse, N:o 222. endast 166 Rulr R:mt, hvilken lillåäng, molsvarande värdet af omkring 15j tunnor korn elter ofvan upptagna pris, vore så ringa i förhållande lil! behofvet, att den knappt märkbart bidroge till lindring i församlingens utgifter för kyrkan, hvilken, nvbygd i början af 1840-talet och fullbordad år 1846, sedermera undergått, en kostsam reparation, i följd hvaraf dess skuld för närvarande utgjorde omkring 60,000 R:dr R:ml, lili ränta och afbetalning hvarå, äfvensom till kyrkans framlida underhåll den numera hade nästan inga andra inkomster, än de bidrag, som tungt hvilade på församlingens medlemmar, deraf flertalet befunne sig i knappa omständigheter.
Detta förhållande, då del jemfördes med de betydliga inkomster, de öfriga Domkyrkorna i riket, äfven de yngre, af allmänna medel åtnjöte, ådagalade billigheten af en erforderlig tillökning i anslaget till ifrågavarande Domkyrka.
Då Rikets Ständer af hvad sålunda förekommit funnit behofvet af en tillökning i det till Hernösands
Domkyrka utgående tionde-anslag vara till fullo ådagalagdt, hafva Rikets Ständer medgifvit, att ett anslag af 40 tunnor eller 252 kubikfot oindelt spanmål från och med innevarande år anvisas såsom tillökning i del till ineranämnde domkyrka utgående tionde-anslag, i följd hvaraf 8:de
Hulvud-tilelns anslag lill kyrkors underhåll blifvit med sagde belopp lörhöjdt.
Rcsc-stipendier samt läroböckers och lärda verks ut gifven de. 56:o.
Med anledning af en vid innevarande riksdag väckt fråga om detta anslags förändring till reservalions-anslag, hvarom äfven Rikets Ständers år 1855 församlade Revisorer hemställt, hafva Rikets Ständer låtit nuvarande anslag till resestipendier samt läroböckers oell lärda verks lifgifvande såsom reservationsanslag i Riksslaien upplöras. 57:o. I följd af E. IL M:ts, i sammanhang med frågan om löneförbättringar för rikets embels- och tjenstemän, gjorda framställning, ali de hittills lill dem utgående Ljuspenningar skola försvinna, har E. K. M:t föreslagit, att 8:de