Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
T/ppläst och godkandt hos Ridd. och Adeln den 3o Jan. 18-4r Preste-Ståndet den 3o — — Borgare-Ståndet den 3 Febr. — Bonde-Ståndet den 6 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om förändring af Kongl. Förordningen den 22 Jpril 182g, angående passhandlingar för fartyg, hvilka segla till utrikes ort.
N:ris 84 och 115.) S. A. K.
Då, efter det Commerce-Collegium blifvit bordt öfver den af Rikets Ständer vid sistförflutne Riksdag hos E. K. M. i underdånighet gjorda anhållan, att Fribrefs förnyande icke måtte anses nödigt, eller påbjudas, så länge samma egare eller intressenter innehafva fartyg, och annan skeppare ej antages, E. K. M., uti Nådig Skrifvelse till bemäldte Collegium af den 13 Aug. 1835, förklarat, det E. K.
M. icke funnit anledning vidtaga den förändring af föreskriften, beträffande fribref, hvarom Rikets Ständer i omförmäldte måtto väckt fråga, så har hos Rikets nu församlade Ständer fram - 5q4 Expedilions-Ulskottets Forslag till und.
Skrifvelsej N.o 221. ställning blifvit gjord derom, att, sedan Commerce-Collegium i föreskrifven ordning utfärdat fribref för fartyg, desamma icke måtte behöfva årligen ombytas, utan gälla, så länge samma egare eller intressenter ännu hafva fartyget, utan afseende derpå, om ombyte af skeppare inträffade, samt alt omförmälde bref borde, för att ega varagtigbet, utfärdas på pergameut, genom hvilket allt både enskild och allmän fördel förments skola vinnas, emedan det ej allenast tryggade skeppsredericn vid att erhålla ett document, sorn uti alla utrikes hamnar i mer an 100 år varit kändt och respecteradt, utan ock sparade dem all den omtanka, tidspillan och kostnad, sorn med årliga uttagandet af fribref är förenad.
Rikets Ständer hafva delta ärende i öfvervägande tagit; och emedan åliggandet för skeppsredare att anskaffa nytt helfrihetsbref så ofta, som genom nu gällande Författningar är föreskrifvet, onekligen är förenadt med besvär och kostnad och mången gång kan verka ett ganska menligt hinder för sjöfarten, utan att en sådan iagttagelse synes vara af behof vet påkallad vid andra tillfällen, än då egande-rätlen til! fartyg öfvergår från en till annan person, få Rikets Ständer härigenom ånyo hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att Kongl. Förordningen den 22 April 1829 måtte sålunda förändras, att, sedan Commerce-Collegium i föreskrifven ordning utfärdat helfrihetsbref för fartyg, dessa helfrihetsbref icke behöfva årligen ombytas, utan må gälla, så länge samma egare eller intressenter innehafva fartyget, ulan afseende derpå, ora annan skeppare för fartyget antages eller icke; äfvensom att helfrihetsbref ven, såsom oftast blottställda för fukt och väta, må, för att icke förstöras under den längre tid, hvarunder de, vid sådant förhållande, torde komma att blifva gällande, hädanefter skrifvas på pergament.
Skrifvelse, N.o 332,' 5°5 N:o 222.
Uppläst oeb godkändt hos Ridd. och Adeln dén 3 Febr. j84t.
Preste-Ståndet den 6 — — Borgare-Ståndet den io — — Bonde-Ståndet den i3 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse,, angående aflöning får den j som utses till bestridande af Rikets Ständers JustitiesOmbudsmans förut innehafvande tjenst.
N:ris 246 et 349.) S. A. K.
Uti underdånig skrifvelse af den 8 Maj sistlidet år, liar E. K. M:s och Rikets Svea Hof-Rätt anmält: att ehuru af det förhållande, att Rikets Ständer vid sistlidna Riksdag förordnat, alt Hof-Rätts-Rådet och Riddaren af E. K.
M:s Nordstjerne-Orden Carl Ludvig Landin, under den tid, han förvaltade Justitiae-Ombudsmans-Embetet, skulle fortfarande få tillgodonjuta sin förut innehafde Hof-Rätts-Råds lön och att , såsom arfvode åt den person, hvilken efter honom adjungerades till ledamot uti Hof-Rätten, måtte anvisas 400 R:dr årligen, att utgå från Riksgälds-Contoiret, så länge HofRätts-Rådet fortfor att vara Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman, det syntes följa, att, sedan bemälde Hot-Rätts-Råd blifvit af Rikets nu församlade Ständer ånyo vald till deras Justitiae-Ombudsman, arfvodet för den i hans ställe tjenstgörande adjungerade ledamoten i Hof-Rätten bör fortfarande utgå, Hof-Rätten dock ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det ytterligare anordning å arfvode till nämnde adjungerade ledamot måtte ske, att utbetalas jemväl hädanefter hvilket arfvode, med afseende derå, att denne ledamots tid och arbets-förmåga uteslutande tages i anspråk för fullgörande af de till ifrågavarande befattning hörande trägna och ansvarsfulla göromål, Hof-Rätten underdånigst hemställt måtte förhöjas till ett belopp, som motsvarar hälften af en Hof-Rätts-Assessors lön: och har E. K. M., som, på sätt äfven vid sista Riksdag i Nådig remiss lill Rikets Sländers Stats-Utskott blifvit yltradt, ansett af vigt, att, då hvarken i Grundlagen eller någon annan Författning finnes stadgadt, huruvida den embets- eller tjensteman, som till Rikets Ständers Justitiae Ombudsman förordnas, är skyldig eller icke att Bih, till R.
Prot. i8fn 10 Sami. i Afd. 64 5oö Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 222. till den, som under tiden bestrider dess förut innehafvande tjenst, afstå någon del af de dertill hörande löneförmoner, det icke allenast för närvarande, ulan jemväl för framtiden, bJifver bestämdt, huru i delta afseende bör förhållas, behagat, af sådan anledning, i berörde ändamål, till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemna Hof-Rättens ofvannämnde skrifvelse.
Vid öfvervägande af hvad Hof-Rätten sålunda hemställt, i afseende på arfvode för den person, som, under den tid llof-Rälts-Rådet Landin förvaltar Justitias-Ombudsmans-Embetet, kommer att bestrida dess förut innehafvande tjenst, hafva Rikets Ständer, hvilka i följd af hvad Rikets senast församlade Ständer beslutat och uti underdånig skrifvelse den 9 Februari 1835 hos E. K. M. anmält, anse fråga icke vidare kunna uppstå om förändring uti nuvarande Justilias-Ombudsmannens då fastställde aflöning, deremot funnit billigheten påkalla, att arfvodet för den person, som efter honom blifvit till ledamot uti Hof-Rätten adjungerad, bestämmes, i enlighet med hvad allmänneligen eger rum, då vicarier till tjensters förrättande förordnas, eller till hälften af den lön, som tjensten åtföljer; hvarföre Rikets Ständer beslutat, att, såsom arfvode för den efter Hol-Rätts-Rådet Landin adjungerade ledamot uti E. K. M:s och Rikets Svea Hof-Rätt, må af Riksgälds-Contoiret utbetalas och från och med månaden efter den, då Justitiae-Ombudsmanna-valet försiggick intill dess den nja Statsregleringen tagit sin början, utgå med 600 R; Ir, efter år räknadt, samt sedermera, och så länge bemälde Hof-RättsRåd fortfar att vara Rikets Ständers Justitiae Ombudsman, med 750
R;dr årligen, motsvarande hälften af den vid innevarande Riksdag för Hof-RättsAssessorerne bestämda lön, 1,500 R:dr.
B träffande åter E. K. M:s Nådiga framställning derom, att för framtiden måtte bestämmas, huru förhållas bör med Justitiae-Ombudsmannens aflöning och anvisande af arfvode till den, som förordnas att dess förut innehafvande tjenst under tiden förrätta, hafva Rikets Ständer, då, enligt 63 §. 3 mom. Riksdags-Ordningen, Justitias-Ombudsinannen anses i alla afseenden lika med E. K. Mis Juslitiae-Canzler, bestämt lönen för Rikets Ständers hädanefter blifvande Justitiae-Ombudsmän till ett lika belopp med hvad Justitiae-Canzleren uti ordinarie löne-inkomst, enligt nu gällande Stal, ålnjuter, hvarvid likväl iagtlages: alt, om den person, som till Jusiitiaa Ombudsman utses, förut innehar tjenst på Rikets Stat, han eger att bibehålla dermed förenad aflöning och derutöfver endast uppbära så stort belopp, som möjligen må erfordras till fyllnad uti den här förut för Juslitias-Ombudsmannen fastställda lön, samt att deremot till den person, som utses att Justitiae-Ombudsmannens förut innehafvande tjenst förrätta, kommer att från Riksgälds-Con - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelsej N.o 2a3.
5oj loiret utbetalas ett arfvode, hvilket, för den händelfe Justitiae-Ombudsmannen är ledamot uti ett Collegialt Embets-verk med flere aflöningsgrader för ledamöterne, motsvarar hälften af den lägsta ledamots-lönen, men eljest halfva beloppet af den tjensten åtföljande ordinarie lön; hvilket Rikets Ständer, till svar å E. K. iYhs Nådiga remiss, få i underdånighet meddela.
Slockholm den 13 Februari 1841.
Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den 3 Febr. ii• Preste-Ståndet den 6 — — Borgare-Ståndet den io — — Bonde-Ståndet den i3 — i— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om åtskilliga kronolägenheters försäljning.
(Stals-lJtsk.
N:o 137.) S. A. K.
Uti Nådig Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott den 27 April sisth år har E. K. M. behagat tillkännagifva att, sedan, uti underdånig skrifvelse af den 30 Oclober 1834, Rikets Ständer, under förmenande, att, derest förhållandet med någon kungsgård, kungsladugård eller annan till boställe icke anslagen kronolägenhet skulle finnas sådant, att verklig fördel för Slaten uppkomme genom egendomens försäljning till skatte, i stället för densammas utarrenderande efter bestämda grunder, sådan försäljning då borde kunna ega rumj, anhållit, att E. K.
M. läcktes låta vederbörligen utreda förhållandet i berörde afseende och förslag i ämnet derefter till Rikets Ständer öfverlemna; så hafva E. K.
M:s samtlige Befallningshafvande genom Kammar-Collegium blifvit anbefallde att noga utreda och till Collegium uppgifva, hvilka kronolägenheter borde, efter den af Rikets Ständers omförmälde grund, komma i 5o8 Expeditions-Vtskottets Förslag till und.
Skrifvelse , N.-o 223. fråga att under skaltemanna-rätt försäljas, samt tillika föreslå, livad grundränta sedermera borde för hvarje sådan kronolägenhet utgå; och sedan E. K. M:s Befallningshafvande tid efter annan deras yttranden oeh förslag i ämnet afgifvit, har Kammar-Collegium med handlingarne derom och eget utlåtande till E. K. M. inkommit; och har Collegium vid hetragtande deraf, att nyssomförmälde Rikets Ständers skrifvelse endast afser föryttrandet af sådane mindre kronolägenheter hvilkas försäljning skulle för Staten medföra verklig fördel, ansett detta endast med följande lägenheter ega rum, nemligen: Södermanlands Län.
Åkers Härad, Härads Socken.
Härja utjord, hvilken, bestående af spridda åkertegar om tillsammans 2 tunne- 23 kappland, inom ett skattlagdt hemmans odalegor, år 1833 blifvit skattlagd, men icke kunnat utarrenderas, oagtadt 5 serskilde auctiouer i sådant ändamål blifvit hållue.
Skaraborgs Län. Wadsbo Fögderi, Undernäs Socken.
Fiskeslägenheten Mälbön eller Wälbön, för hvilken årliga arrende-afgiften blott utgör 1 R:dr 24r sk. utan någon deiå åsatt grundränta.
Härad, Annerstads Socken.
Skens ålfiske, för hvilket en grundränta är i äldre Jordeböcker upplagen till 8, och i senare till 7i st. oxar, men hvilken ränta dock icke utgått, utan endast ett årligt arrende, sorn vid hvarje förnyad arrende-period blifvit förminskadt, senast från 35 Rsdr 32 sk. till 33 R:dr 16 sk., af skäl, dels att fisket blifvit mindre fördelaktigt, dels att lägenheten omgifves af skatlejord, hvilken omständighet afhåller andra än dess egare från fiskets arrenderande, emedan de icke kunna åtkomma någon boningsplats derstädes, Stockholms Län.
Frösåkers
Härad, Börstills Socken.
Fiskeskären Norrsten och Wässarön, utarrenderade hvardera för 2 fjer - Expeditions-Utskoltets Förslåg till und.
Skrifvelse j N.-o 223. »lingar strömming, utgörande för det förra mindre och för det senare mera, än derå varande grundränta.
Frötuna Skeppslag, Frötuna Socken.
Fiskeskären Dyngskär, Inre och Yttre Fredlarne samt Källskär, alla ritan grundi äntå, men utarrenderade, det förstnämnde för 2 R:dr 24 sk.; Fredlarne för 5 R:dr 8 sk. och Källskär för 10 R:dr; samt fiskeskären Gillöga och Skarf, utarrenderade, det förra för 2 tunnor, 3 fjerd ingar och det senare för 3 fjerd ingar strömming, hvilka arrenden utgöra mindre än den lägenheterna åsalte grundränta.
I Orousts och Tjörns fögderi: Holmarne Stubbersholmen och Ly k torsholmen i Morlanda socken, upplåtne under arrende för 10 sk.
Banco årligen; samt i Norrvikens fögderi:
Holmarne Olskär, Nödet, Svartskär, Makrilskär, oell Kläholmarne ,utarrenderade för 3 R:dr 4 sk. årligen, holmarne Skarpudden, Wattenholmen och Wedholmen, upplåtne under arrende för 37 sk. årligen, holmarne Ölhören eller Öbbören, stora och lilla Brattholmen, Kållen, Måskär, Häskär, Wester Srnåskär samt stora och lilla Klöfskär i Tanums socken, å hvilka vid utlysta auctioner under flera år något arrende-anbud icke blifvit gjordt, samt oskattlagde och till enskild besittningsrätt ej upplåtne holmarne
Bra mskär, stora och lilla Borgen, Dyngelåsen, Djupeskär, Eckran, Ericken, Fiskeskär, Norra Grötskär, Södra Grötskär, Hummerholmen, Hornpanna, Hästholmen, Häktklunken, Hummerskär, Kista, Klötten, Kafringen, Klyftan,Långebolten, Långeskär, Loran, Låfven, Långesjöholmen, Makrilskär, Morön, Meet och Makrilskär, Sadlen, Sköltebön, 2 Kannorna, Svarten, Höge Svahn, Flatesvabn, Rimmesvahn, Ramskär, Stretan, 3 Svenmmgarne, Skjutsholmen, stora och lilla Skörholmen, Tistholmen, Tångeskär , Tveklyfta och Wellingskär, i Tanumssocken; Aneskär, Brattön, Engländarne, Ericsskär, 2 Flatskären, Fjelleholmen, Fallskär, Gråskär, Geljeberget med skär, Guleholmen, Gullskär, Gapskär, Gråskär, Gremler, Hummerskär, Stora Håskär, Hellesön, Kållen, Klöfveskär, Klättene, Kålön, Långeskär, lilla och stora Ljungön, Ljungholmarne, Lyngön, Morholmen, 2 Mågholmarne, Munkholmen, 2 Svarteskären, Svartskär, 3 Saltskären, Svarteskär, Skärfö, Stigholmen, Trinnässlan, Testholmen, Tasken, Ösekollen, och 2 Oruholmarne i Qville socken; samt Dimholraen, Namnlös och Andersholmen i Svenneby socken; hvilka alla holmar uppgifvits vara för Lotsverket urnbärlige. 5io Expeditions-Utskottets Förslag till und.
SkrifvelsCj N.c 223.
På grund af de utaf Kammar-Collegium anförde skäl har E. K. M. i Nåder föreslagit Rikets Ständer, att ofvan uppräknade kronolägenheter, de icke utarrenderade genast, och de öfrige, så snart nuvarande arrenden derå tilländagå, må genom öppna auctioner till mestbjudande under skattemanna-rält försäljas, med skyldighet för köpare af de lägenheter, hvarå grundränta blifvit åsatt, att samma ränta utgöra, så vida ej Kronan deraf hittills endast åtnjutit ett lägre arrende-belopp, i hvilket fall, äfvensom för de icke skattlagde, men utarrenderade lägenheterne, beloppet af arrendet borde såsom grundränta åsättas och framgent erläggas ; hvaremot, då öfrige oskattlagde lägenheter, som hittills ej äro utarrenderade, syntes vara af allt för ringa värde, för att kunna hära annan än högst obetydlig, om ens någon, grundränta, hvars åsättande genom behörig skattläggning således ej skulle löna mödan och kostnaden, desse lägenheter borde antingen genom uppgörelse derom vid auctionerua, grundränta åsättas, eller ock, så framt detta ej kunde ske, från sådan ränta alldeles befrias.
Efter att hafva detta ärende i behörigt öfvervägande tagit, få Rikets Stäuder underdånigst anmäla, att, beträffande de bland ofvanom förmälda lägenheter förekommande fisken, Rikets Ständer i underdånighet åberopa hvad deras den 20 sisth Januari allåtne underdåniga skrifvelse, angående försäljning till skatte af Kronans en del fisken, i afseende härå innehåller, samt hvad åter vidkommer öfrige ofvanuppräknade lägenheter, så, enär
Staten för närvarande deraf njuter ingen eller föga betydlig inkomst, men deras utarrenderiug, der sådan eger rum, medför besvär och olägenheter, hafva Rikets Ständer bifallit hvad uti den Nådiga Propositionen i afseende å ifrågavarande lägenheters försäljande till skatte och vilkoren dervid är vordet föreslaget, med det tillägg, att E. K.
M. må för skatteköpe-skillingarnes erläggande stadga lämplige betalningstider, emot det att säkerhet för betalningens fullgörande varder ställd.
Stockholm den 13 Februari 1841. Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N;o 224. 5n N:o 224.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Fehr. 184!•
Preste-Ståndet den 6 — — Borgare-Ståndet den 1 Mars — Bonde-Ståndet den 18 Febr. — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse_, i anledning af Kongl, Maj.ts Nådiga Proposition om ökade tillgångar för Manufactur-Discontens utlåningar.
Niris 4 och 69.) S. A. K. Uti Nådig Proposition af den 2 Mars sistlidet år, har E. K.
M. öfver1 em lia t till Rikets Ständer att, för verkställande a f en föreslagen reglering med manufactur-Disconlens utlåningar, i sammanhang med ordnandet af Bankens lånerörelse för den kommande liden, anvisa ett nytt Creditiv af 1,000,000 R:dr, under enahanda vilkor, son» gälla för det redan beviljade å lika belopp, och emot säkerhet, i så väl Manufaclur-Disconl-fondens alla fordringar, som uti dess egna behållna tillgångar.
Vid jemförelse af del uti Högstberörde Nådiga Proposition utredda behof af ökad lånerörelse för Manufaclur-Disconten , samt de tillgångar, som af Bancovinsten dertill kunna vara att disponera, hafva Rikets Ständer, dels ej kunnat finna, att den utvidgning af Manufactur-Discontens lånerörelse, sorn blifvit ifrågasatt, oundgängligen fordras till su stort belopp, som det E. K. M. äskat, eller en mot hela det nuvarande Gredilivet svarande summa, dels icke ansett lämpligt att till detta enda föremål anslå en så betydlig del af Bankens behållningar, hvilka jemväl för andra allmänt nyttiga föremål böra tagas i beräkning, hvarföre och då Manufaclur-Disconten, enligt hvad E. K. M:s Nådiga Proposition utvisar, för närvarande, utom det af Rikets Ständer beviljade Creditiv å Banken, stort 1,000,000 R:dr har till sin disposition en behållen fond af 800,000 R:dr, medelsL hvilken E. K. M:s och Rikets Commerce-Collegium blir i tillfälle att fortfara med, och efter behofvet äfven öka den af Collegiuin förut bestridda förlags-lånerörelse, Rikets Ständer för Manufactur-Discont-rörelsen endast anslagit ytterligare 500,000 R:dr af Bankens nu egande behållna tillgångar, nemligen de till Banken ingångne ca - Expedilions-TJtskottets Förslag till und.
Skrifvelse> N.-o zi5. pital-afbetalningar, som ej åter derifrån utgått, samt den behållna ränte-vinsten; och hafva Rikets
Ständer ansett förvaltningen af berörde 500,000 R:dr. på lika sätt, sorn det hittills för samma behof anvisade Creditiv af 1,000,000 R:dr, böra af Commerce-Collegium besörjas; hvarjemte Rikets Ständer få, i anledning af derom gjord framställning, hos E. Ii.
M. i underdånighet anhålla, att elter granskning af nu gällande reglemente för Manufactur-Disconten de förändringar deruti må blifva vid tagne, som finnas af behofvet påkallade; öfverlemnande slutligen Rikets Ständer till E. K.
M. att förordna, huru stor del af Manufactur-Discont-fondens egua behållna tillgångar, hvilka likaledes fortfarande komma att, under Commerce-Collegii förvaltning tili låne-rörelse för näringarnes uppmuntran användas, bör till förlags-lån hädanefter anvisas.
Hvilket Rikets Ständer, till svar å E. K. M:s Högstberörde Kådiga Proposition, få i underdånighet meddela, framhärdande &c. Stockholm den 1 Mars 184E N:o 225.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Febr. 1841* Preste-Ståndet den 6 — — Borgare-Ståndet den 10 — — Bonde-Ståndet den i3 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående bildande af Undervisnings-anstalter för Skeppsbyggeri.
N:o 9 o. Uti.
N:o 85.) S. A. K. Mos Rikets Ständer har till betragtande förekommit, att, ehuru största delen af de till Skeppsbyggeriet erforderlige materialier finnas i öfverflöd inom landet, skeppsbyggnadskonsten i Sverige, åtminstone så vidt den rörer handelsflottan, likväl icke uppnått samma höjd, som i andra länder eller gätt Expeditions~Utskotteti Förslag till und.
Skrifvelse, IV.-o 225.
513 gått i bredd med tidens stigande odling i öfriga näringsgrenar, hvilket förhållande förnämligast synes härröra från bristen på undervisuings-anstalter i skeppsbyggerikonsten, hvarigenom förorsakats, alt skicklige skeppsbyggmästare ej finnas inom landet att tillgå, helst den för längre lid sedan inrättade Constructions-skola i Carlscrona endast afser krigsskepps byggande och är mindre lämplig, i fråga om inhemtandet af konsten att bygga handelsfartyg, dels i anseende till den skiijagtiga constructionen af dessa olika slags fartyg, dels, och i synnerhet, emedan till ett enda krigsskepps fulländande vanligen åtgår en tid, som, använd vid ett coopvaerdi-skeppsvai f, vore tillräcklig att bibringa en elev de kunskaper, sorn erfordras för byggandet af flere serskilde slag af handelsfartyg.
Då emedlertid sjöfarten, en af landets vigligaste näringar, till så stor del beror på skeppsbyggeriet, är det en vigtig angelägenhet för Slaten att tillse, det undervisning-anstalter i skeppsbyggeri-konsten, äfven så vidt elen afser handelsflottan, icke saknas; men ehuru nyttan af flere sådane undervisnings-anstalter icke kan bestridas, serdeles vid betraglande af den fördel, ett utvidgadt skeppsbyggeri skulle medföra, hafva Rikets Ständer dock trott, det endast 2:ne dylika anstalter böra inrättas, en i norra och en i södra delen af Riket, dels emedan det nödvändigaste behofvet dermed blefve afhulpet och dels i anseende till den större kostnad, som, af fleres bildande skulle blifva en följd.
Vid noggrann öfverläggning om sättet för inrättandet af en Skeppsbyggeri-skola ändamålsenligt och med minsta kostnad, hafva Rikets Ständer funnit, att, då för inhemtandet af skeppsbyggeri-konsten erfordras, icke allenast theoretiska kunskaper, utan äfven, och i synnerhet, tillfälle för eleverne att använda dessa kunskaper och sjelfve lägga hand vid flere serskilde slags fartygs byggande, det också blifver oundgängligen nödigt, att ifrågavarande Skola förlägges till elt sådant ställe, der utvägar gifvas för den praktiska utöfningen af skeppsbyggeriet, såsom vid de flere större, enskilde personer tillhörige, skeppsvarfven inom Riket; och få, af sådan anledning, Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M., efter förut inheintade erforderlige upplysningar och vederbörandes hörande, med egarne till något af de större skeppsvarfven inom dels norra dels södra delarne af Riket söka tillvägabringa inrättande af ett praktiskt Skeppsbyggeri-institut å hvartdera stället; dervid, för vinnande af det åsyftade ändamålet, lärer böra anställas en skicklig lärare i mathematik och öfrige nödige elementar-kunskaper saint Bsh. till R.
Prot, 18 4>- to Sami. 1 Afd, 65 514 Expeditions-Utskottets Forslas, till und.
Skri/ veise, N-o 22 5. en skeppsbygg-mästare, med utmärkt skicklighet i sitt yrke för att undervisa i skeppsbyggeri och hvad dertill hörer.
Då dessa Institut böra vara så stora, att ett tillräckligt och emot behofvet svarande antal elever der kunna åtnjuta undervisning, hafva Rikets Ständer ansett, alt den, som åtager sig imältandet af ett sådant
Institut bör åligga att emottaga och underhålla elever till ett antal till och med 25, hvilka före deras inträde uti Institutet ovilkorligen skola kunna skrifva och läsa samt ega säker kunskap i arithrnetik; börande dock de elever företrädesvis ern otta gas, som visa sig ega fallenhet och anlag för yrket.
Vid bestämmandet af den ersättning, varfsegarne skulle åtnjuta för inrättandet af ifrågavarande Institut, har icke blifvit förbisedt, alt ehuru Eleverne, synnerligen mot slutet af deras lärotid, höra kunna tillskynda varfsegarne någon nytta, men å den andra sidan bör äfven tagas i betragtande, att deras ar! ete de första åren icke torde vara desse egare till serdeles fördel, utan misslyckade försök komma att medföra ma leria liers förderfvande; och hafva Rikets Ständer alltså trott det med billigheten mest öfverensstämmande, alt, jemte det Kronan förbehåller sig någon lämplig uppsägelsetid, i fall contractet af varfsegarne skulle brytas, nämnde varfsegare årligen må erhålla till aflöning åt Läraren i Mathematiken m. m. 1,000 R:dr och till Läraren i skeppsbyggeriet 666