Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r beviljas för fullbordandet af en påbegynd Vatten AfloppsTrumma ifrån Stora Cassernen vid gamla Torget och under Östra Gatan i Landscrona Stad; Anmälande Herr Peterson tillika, att, ehuru den återstående kostnaden för samma Aflopps-Trumma, eller 2000 R:dr Banco blifvit årligen upptagen uti vederbörlige StatsRecjuisitions-Förslager, bade dock allt hittills Medlen icke blifvit af K.
KrigsCollegium anordnade; hvarigenom ock arbetet dermed till stor olägenhet för Staden afs lan nät.
M.‘t medelst Resolution af d. 24 Februarii 1824, deraf Utskottet erhållit del, i nåder förordnat, att af de till utförande på StatsVerkets bekostnad utaf Fullmäktigen för Landscrona Stad vid sista Riksdag yrkade arbeten i nämnde Stad, ifrågavarande Aflopps-Trumma, såsom väsendtligt befordrande sundheten på stället, borde påskyndas medelst Murningsarbetets fortsättande, och fördenskull förständigat K.
KrigsCollegium, att derom draga försorg, så fort och i den mohn Medeltillgången sådant medgåfve; anser Utskottet att, då merberörde Aflopps-Trummas Betänkande!!. 67 fullbordande således redan blifvit till verkställighet anbefalld, Herr Petersons i detta ämne gjorde hemställan icke bör af R.
H. St:r till vidare pröfning upptagas.
Den 16 Jan. 1829.
Utlåtande, angående ett Tionde-Anslag, som år 1718 skall blifvit Lunds Kongl. Academie frånkändt.
PresteStåndet har till Utskottet remitterat ett Memorial af Herr Professoren Bolnmer, hvaruti andrages, huruledes Lunds Academie, vid dess första stiftelse rikt doterad, tid efter annan, genom inrättandet af nya Professioner uti de flesta practiska vetenskaper samt anskaffandet af derföre nödiga apparater och samlingar jemte de öfrige vetenskapernes sönderdelande och flere nya LäroStolars inrättande, måst vidkännas ökade utgifter.
Oagtadt följden deraf blifvit, att Acaderaiens Stat, bestående år 1682 af endast 8 Professioner, för närvarande upptager 20, utom ett nästan lika antal Adjuncturer, af hvilka de flesta vid Academiens första inrättning voro okända, hade likväl Acaderaiens financiella ställning ännu ytterligare kunnat medgifva all den utvidgning, som vetenskapernes oafbrutna framskridande äfven i sednare tider gjort nödvändig, om hon fått behålla hvad Staten en gång till benne ändamålsenligt anslagit, och icke deri efter 68 Stats-TJtskottets hand mast vidkännas flere uppräknade förluster och minskningar.
Häribland uppgifves mistningen till en del af den Academien, genom K.
Brefvet d. ig Dec. 1666, jemfördt med Konung Fredric II:s DonationsBref af d. 11 Julii i56i , tillagde rättighet till all den Tionde som ursprungligen blifvit donerad till Lunds DomSchola eller Gymnasium, hvilken mistning, enligt bilagd från Malmöhus Läns LandsContoir utfärdad Förtekning af d. 22 October 1739, skall härrört deraf, att berörde Tiondedel år 1718 till andra ändamål och i synnerhet vid Rusthålls-förbättringen blifvit använd, dock, som det af samma Document skulle synas, under vilkor, att på annat sätt återgäldas.
Den Academien sålunda tillkommande fordran, med inberäknande deri af några mindre under åren 1718 och 1719 till Kronans Magaziner gjorde lefveranser, uppgingo, jemlikt äfven bilagdt Utdrag af Academiens HufvudBok för år 1807, till och med år i8o6? till ett belopp af 7618 R:dr 33 sk. 11 r:st., hvilket sedermera alltjemt, utan tillägg för de derefter förflutne åren, uti Academiens Räkenskaper funnes balanceradt.
I afseende på erhållandet af Academiens sålunda uppstådde fordran, hade, efter föregången hos K.
M:t gjord underdånig Ansökning af Consistorium Academicum, K. Kammar-Collegium uti Bref d. 17 Julii 1764 anmodat K:s Befh:de i Malmöhns
Län, att i orten anställa behörig undersökning om förhållandet, hvilken undersökning ock enligt K:s Befh:des Skrifvelse till bemälte K.
Gollegium, för sig gått; på grund hvaraf Betänkande n. 69 samt med anledning af Consistorii Academici inkomne Deduction i Målet samt afgifne PretentionsRäkning, K
KammarCollegium hade dock, med fästadt afseende vid det af AcademiRäntmästaren genom missförstånd gjorde yi-kande om ersättning för den förlorade Tionden ända ifrån år 1682, ansett målet vara i samma mörker och oreda som tillförene, och derföre funnit för godt att hänvisa det till ny undersökning, hvartill väl på ^780 talet åtskilliga förberedelser blifvit gjorda, utan att sedermera undersökningen blifvit fulländad.
Som föga troligt vore, att efter 4o års förlopp, någon ytterligare upplysning kunde vinnas och hvilken äfven syntes öfverflödig, enär, om än Academiens RäkenskapsBöcker icke kunde tjena till vittnesbörd i Academiens egen sak, LandsGontoirets förberörde Förtekning, resultatet af den första undersökningen samt KronoFogdarnes i afskrift jemväl bilagde Räkenskaper, deri denna fordran till Academiens förmån upptages, likväl fullkomligen vitsordade ersättningsanspråkets giltighet; hemställer Hr Professoren, att Academien, hvars närvarande behof icke tillåter den afstå från inkomster, som ej blifvit densamma fråndömde, måtte ej allenast af StatsMedlen erhålla ersättning för merberörde år 1718 förlorade och allt sedan saknade Tionde efter den beräkning, som kan pröfvas billig, utan ock allt framgent denna Tionde genom något surrogat komma Academien till godo. 70 Stats-U t skottets
Vid öfvervägande af hvad sålunda anmäldt blifvit, har Utskottet funnit Lunds Academies förenämnde ersättningsanspråk vara en rättsfråga, hvilken, ej tillhörande Rikets Ständer att afgöra, må i behörig ordning och efter sig dervid företeende omständigheter kunna utföras; Utskottet anser således ämnet böla ankomma på vederbörande Verks och Auctoriteters handläggning och yttrande, innan detsamma kan blifva föremål för någon Rikets Ständers åtgärd.
Utlåtande, angående af Herr Öfversten Carl Silfverskjöld ytterligare sökt ersättning för Accord m. m. H os K.
M:t har, uti ansökning, som den i5 nästlidne December blifvit till Utskottet remitterad, Öfversten Carl Silfverskjöld i underdthet anhållit, att som han endast undfått 4,5oo R:dr Banco såsom Accords-ersättning för dess vid v.
Engelbrechtenske
Regementet innehafde, men vid Pomerns afträdande lemnade Compagnie, för hvilket han uti Accord utgifvit 7000 R:dr Pomm. Courtt samt uti förskjuten Beklädnadskostnad 2000 R:d. nämnde mynt, Öfversten, med fästadt afseende å det lidande och öfrige förluster som honom drabbat samt den skuld han för Statens räkning iråkat, medelst erläggande af högre AccordsSumma än den han erhållit, måtte i Nåder tilldelas den ytterli - Betänkande n.
71 gare ersättning sora honom, i grund af det sålunda uppgifna förhållandet, kunde tillkomma.
Utskottet har derjemte emottagit bemälde Hr Öfverstes till H. R, o Ad. ingifne Memorial, deruti, med bifogande af MeritFörteckning, han förment sig, medelst den honom tillagde Accords-ersättning, ej hafva erhållit hvad honom bordt tillkomma för dess förluster, upptagne för 9 års förlorade inkomster af Compagniet, detsammas Beklädnad åren 1810, 1811 och 1812 samt ännu obetalde /joo R:dr på ersättningen för den Adjutants-lön, hvilken såsom Pension skall blifvit honom lofvad år 1806, till en sammanräknad summa af 20,400 R:dr Pomm. Cour.; anmälande Hr Öfversten tillika, att han dessutom förlorat en icke obetydlig Mobilier, som i Aug. månad 1807 fallit i fiendens händer; att han, som i 34 år, eller 1782 med 1816, bidragit till Armeens PensionsCassa, nu likväl, såsom ej varande på Stat, icke har anspråk på Pension, i fall af afskedstagande; att hans innehafvande Lö‘ne-inkomst och Expectance Arfvode, utgörande, efter afdrag af utskylder, endast ungefärligen 860 R:dr Banco, och otillräcklig för honom sjelf, ej lemnade honom tillfälle att bestrida något för dess Son; af hvilket allt följden oundvikligen skulle blifva, att han måste sakna det oumbärligaste och se sig dömd till de obehagligaste förlägenheter, i hänseende till iråkade skulder samt att således efter 46 års tjenstetid och sina pligters nitiska uppfyllande, beröfvas en tillräcklig inkomst endast derför, att känslan för Fäderneslandet hos honom talat högre än afseendct på alla yttre rji Stats-Utskottets förmåner, då lian vore den ende af v. Engelbrechtenske Regementet, sorn i Svensk tjenst qvarstannat.
Utskottet har af detta hos R.
St:r jemväl vid sist— Jörflutne Riksdagar anmäldte ämne tagit noga kännedom; och som härvid förekommit, att R.
St:r vid 1823 års Riksdag bifallit att Öfversten Silfverskjöld, af Pommerske
Löseskillingen ägde erhålla samt han på grund deraf äfven undfått Accords-ersättning till enahanda belopp, som hans fordna Kamrater åtnjutit, eller /jåoa Pitdr Svenskt Banco, utan att sådant skulle medföra någon skyldighet för honom, att frånträda dess inneliafvande ExpectanceArfvode, anser Utskottet bemälte
Öfverste hafva erhållit ali den ersättning som honom af Staten meddelas bör och hvaribland så mycket mindre kan beräknas den förlorade inkomsten af dess beställning i Pommern jemte öfrige förluster, som dylik ersättning derför ej blifvit hans i lika förhållande komne vederlikar tillagd samt
Öfversten i stället för sin sålunda saknade inkomst emedlertid varit i åtnjutande af ofvan- , nämnde Löningsförmåner härstädes.
Den 16 Jan. 1829, N:o 30.
Utlåtande, i anledning af Herr Lagmannen A. P. Ståhles Motion om uppförande af ett Kongl. Slott vid Helsingborg. (U. A) Ilitt till Vallöf!.
BorgareStåndet ingifvet samt lill Utskottet remitteradt Memorial af Herr Lagmannen A.
Betänkande n. 7$ P.
Stahle innehåller det förslag, att, i likhet med förfäders sed, medelst uppresande af Minnesvårdar åt Store, af Fäderneslandet förtjente
Män och till förevigande af timade märkvärdiga händelser, ett Kongl. Slott för Statens räkning mätte uppföras vid Helsingborgs
Stad på en uppgifven tjenlig plats nära det ställe, der H. M. Konungen, H. M. Drottningen och U.K. H.
KronPrinsen först beträdde den Svenska Jorden; hvilket Slott, medförande den nytta, att Kongl. Personer erhöllo hvad nu saknas, en Dem värdig och passande Boning vid Deras höga Besök i Skåne under Öfnings-Läger, för hälsans vårdande och andra orsaker, vid hvilka tillfällen de ofta få emottaga besök af utländske Konglige och Furstelige Personer sam-t uppvaktas af Ministrar från främmande Hof, äfven framdeles kunde öfverlåtas till H. K. H. Hertigen af Skåne, såsom Hertigs-Säte.
Som StatsVerkets tillgångar äro påräknade för bestridandet af många och angelägna Utgifter och således icke medgifva något Anslag deraf till det af Herr Lagmannen Ståhle åsyftade ändamål, anser Utskottet sig ej eller till R.
Stms bifall kunna understödja bemälte Herr Lagmans förberörde Förslag.
Betänkande, i anledning af Herr August von Hartmansdorffs och Herr Friherre Fredric Ridderstolpes motioner, den förre om ut - 74 Stats-Utskottets delning till II. R. o.
Ad:s Medlemmar af R. o. Ad:s tryckta Protocoll vid 1817 och i8r8 årens samt 1828 års Riksdagar, och den senare, angående öfverlemnande till hvarje
LandshöfdingeEmbete af ett exemplar af så väl nyssnämnde Protocoll, sorn af de 3:ne öfrige RiksStåndens Protocoll vid ofvanberörde 2:ne Riksdagar jemte Bihangen till desse Protocoll. (Rgs-A.) H ds H. R. o. Ad. har Hr August von Hartmansdorff föreslagit, att, som R. o. Ad:s tryckta Protocoll vid 1817 och 1818 årens och vid sisth eller i8a3 års Riksdag äro till RiksgäldsContoret aflemnade, nämnde Protocoll måtte genast bland R. o Ad:s Medlemmar utdelas; äfvensom i sammanhang härmed Hr Friherre Fredrik Ridderstolpe hemställt, att, till hvarje
LandshöfdingeEmbete måtte öfverlemnas ett exemplar af icke allenast alla fyra RiksStåndens Protocoll vid ofvanberörde 2:ne Riksmö'ten, utan ock af Bihangen tillsamma Protocoll; hvilka motioner blifvit, jemte de af åtskilliga värda Ledamöter afgifna yttranden i dessa ämnen, till Utskottet remitterade.
Utaf den uppgift, som, med anledning häraf, Utskottet från vederbörande infordrat och erhållit, befinnes, att i RiksgäldsContoret ännu förvaras följande completta exemplar, nemligen: Utaf R. o. Ad:s Protocoll vid 1817 och 1818 årens Riksdagar 187 ex.
Betänkande n. y5 BorgareStåndets 200 ex.
Utaf R. o. Ad:s Protocoll vid 1823 års Lagtima Riksdag 131 ex.
PresteStåndets D:o 97 D:o BorgareStåndets D:o 86 D:o BondeStåndets D:o 10 D:o Utaf Bihanget til RiksStåndens Protocoll vid 1817 oell 1818 årens Riksdagar 3io ex.
Dito vid i8a3 års Lagtima Riksdag . . 6 D:o Utskottet får, med anledning af ofvanintagne motioner tillstyrka: att 160 ex. utaf R. o. Ad:s Protocoll vid 1817 och 1818 årens Riksdag samt 100 ex. af nyssbcmäldte RiksStånds Protocoll vid 1823 års Lagtima Riksdag utiemnas, för att bland H. R. o. Ad:s Medlemmar utdelas, på sätt R. o. Ad. finner godt härom särskildt förordna; äfvensom, att 20 ex. af RåksStåndens Protocoll , så väl vid 1817 och 1818 årens Urtima Riksdag, som vid 1823 års Lagtima Riksdag, af hvilka ett sådant antal af 25 exemplar är att tillgå, afsättas; och att 1 ex. af hvardera slaget, efter reqvisitioner, hållas hvarje Landsh:f:geEmbete tillhanda.
Utlåtande, i anledning af BancoUtskottets framställning, att aflöningen för Utskottets Secreterare, Notarier och Canzlister, jemte VaktBetjeningen, måtte ifrån nuvarande Riksdag y6 Stats-Utskottets anordnas utaf cle för Riksdagskostnaderna anslagne Allmänna Medel. (Rgs-A.)
BancoUtskottet uti Memorial af den 27 sist!.
November, gjort framställning, dels om tillstånd att för hvardera af dess Beredningar antaga en Notarie eller Protocollsförande, och i händelse ännu en Afdelning skulle befinnas nödvändig, då, utan vidare anmälan, tillsätta en Tredje Notarie, och dels, att aflöning för Utskottets Secreterare, Notarier och Canzlister, jemte VaktBetjeningen måtte ifrån nu varande Riksdag få blifva anordnad af de för Riksdagskostnaderna anslagna Allmänna medel; så har Högv.
PresteStåndet, genom ProtocollsUtdrag af den 28 sisth November, till StatsUtskottet remitterat senare momentet, rörande aflöningen.
Äfvensom, enligt från Hederv.
BondeStåndet ankommet ProtocollsUtdrag af d. 1 sisth December, Anders Danielsson från Elfsborgs
Län anfört: att då Banken är ett R.
St:rs Verk, så synes det visst efter princip riktigt, att omkostnaderne under Riksdagarna vid BancoUtskottet af StatsVerket liqvideras; men då dels dessa utgifter äro obetydliga för Banken, dels Banken sjelf aflönar sin öfriga Betjening samt hittills med StatsVerket delat kostnaderna, i och för Revisorernes Sammanträden, och Riksdagskostnaderne dessutom blifva nog dryga för StatsVerket att vidkännas, hade Anders Danielsson hemställt, om icke Banken hädanefter,-såsom hitintills bör aflöna BancoUtskottets Betjening; hvarefter Elederv.
BondeStåndet till StatsUtskottet remitterat senare delen Betänkan den. 77 af BancoUtskottets Memorial tillika med Anders Danielssons ofvanberörde yttrande.
Enligt erhällen officiel uppgift, har en Summa af 10,370
R:dr 45 sk. 4 r:sh blifvit från R.
St:rs Bank anordnad till de personer, hvilka vid 1823 års Riksdag varit tjenstgörande hos BancoUtskottet.
Beträffande nyssnämnde Utskotts remitterade framställning, i afseende på aflöningen åt tjenstgörande derstädes vid innevarande Riksdag, så har härvid förekommit, huruledes, genom privilegier för Banken, åt R.
St:r är vorden förbehållen den rättighet, alt till allmänna behof och utgifter disponera Bankens årliga, så kallade salderade gevinst; och hvadan på det hela enahanda resultat synes uppkomma, antingen dea nu ifrågavarande utgiften bestrides utaf Bankens eller utaf allmänna medel, enär hvad som utaf den ena tillgången användes, bespares för den andra.
— Men då utgifterne för BancoUtskottet utgöra en del af Riksdagskostuaderne, så har Utskottet, på det desse utgifters samfälldta belopp må kunna till redovisning upptagas uti Räkcnskaperne vid det verk, på hvilket alla utgifter, i och för Riksdagar äro anvisade, funnit lämpligt tillstyrka: att arfvoden till tjenstgörande vid BancoUtskottet under innevarande Riksdag må, på lika sätt, som Arfvoden till tjenstgörande vid alla öfriga Utskott, utgå utaf de till
Riksdagsutgifternes bestridande anvisade allmänna medel.
För öfrigt har Utskottet trott sig böra tillkännagifva, att BancoUtskottets framställning blifvit, under 78 Stats-Utskottets den 1 sistl.
December gillad af Höglofl. R. och Ad.
Hvaremot Vällofl.
BorgareStåndet under sistnämnde dag beslutat, att A'flöningen till BancoUtskottets Betjening skall hädanefter, såsom hitintills, utgå utaf Bankens medel.
Den lö Jan. 1829.
Betänkande, ang:de Herr Santessons hos Yällofl. BorgareStåndet framställdte förslag, att hvarje Utskott måtte undfå några tryckta exemplar af de till dess handläggning remitterade motioner.
(Rgs-A.) Genom ProtocöllsUtdrag af d. 19 sistl.
December, har Vällofl.
BorgareStåndet till Utskottet remitterat ett anförande af Herr Santesson, deri föreslås, att utaf de, vid tryckningen af Ståndets protocoll, serskildt tryckte, så kallade Bilagor till samma protocoll, hvilka innehålla alla inom
Ståndet förekomne motioner, några exemplar måtte aflemnas till hvarje Utskott af de till dess handläggning remitterade motioner, så att Utskottet till begagnande i dess pleni Sammankomster undfår 1 och för hvarje dess Afdelning eller Beredning 1 exemplar; och hvarmed afses den nytta, att Utskotten, utom tillökadt Canzlibiträde må kunna beredas tillgång till flera och tryckta exemplar af de motioner, hvilka af Utskottet skola handläggas.
— Och när efter motionairens beräkning till den föreslagne utdelningen icke kan erfordras mera än 20 å 3o exemplar; Betänkande n. 79 och detta antal kan fråntagas hvad som skolat aflemnas till Boklåderne, der i alla fall ganska litet säljes, så kan genom den föreslagne åtgärden någon egentlig, ny kostnad Staten icke tillskyndas.
Det har icke bordt undfalla Utskottet, huruledes, vid remitteringen af motioner af någon vigt, discussioner merendels altid förefalla.
— Och då det för Utskotten är ganska angeläget, att erhålla del af dessa discussioner, hvilka ofta innefatta vigtiga och för ämnenas utredande nyttiga upplysningar, så har Utskottet, i betraktande häraf, och enär, genom den föreslagne åtgärden, någon synnerlig nytta således icke synes kunna vinnas, ansett sig sakna anledning att motionen understödja och tillstyrka; helst härtill kommer, att, efter erhållen upplysning, motionerne hos Högv.
PresteStåndet samt hos Hederv.
BondeStåndet icke tryckas serskildt eller afskiljde från sjelfva Protocollen, deri de äro intagne.
Lärande i öfrigt hvarje särskildt RiksStånd, enär det så lämpligt linner, icke underlåta att förordna om utdelning af tryckta exemplar af dess motioner till hvarje Utskott.
N:o 34- Utlåtande, ang:de Sörfors KronoLaxFiske Arrendatorer ansökning om eftergift i Taxan, för 3 år m. m. (I-A.)
K- M:t liar, genom Nådig Remiss [den 17 December sistlidet år, till Utskottet öfverlemnat handlingarne i 80 Stats-Utskottets målet, ang:de Arrendatorernes af |4‘delar utaf Sörfors KronoLaxFiske i Umeå Elf, hos K.
M:t i underd:het gjorda, ansökning, att, då af inträffad ovanlig stark våhr-flod och isgång samma år Stenarmen och så kallade Brottfallet till den hufvudsakeliga FiskeByggnaden
Djuptinan derstädes blifvit alldeles förstörde, och Arrendatorerne derigenom icke allenast kommit i saknad af all fångst af berörde Fiske, utan äfven voro i ovisshet närén sådan kunde påräknas, ehuru skyldigheten för dem, att vid slutet af de 3 återstående arrende-åren aflemna Fisket fullkomligen åter uppbygdt, vore bestämd; K.
M:t täcktes i Nåder bevilja den eftergift åtminstone af halfva Taxan under 3:ne års tid, med rättighet, att emot den fastställda arrende-afgiften 21 T:r, 1 LS salt Lax få innehafva Fisket under ytterligare 6 eller så många år, efter arrendetidens slut som K.
M:t i Nåder godt funne, på det de, i händelse af en fördelaktig fångst, kunde för omförmäldte skada och Byggnadskostnaden vinna ersättning.
Till stöd för berörde underd. anhållan, hafva Sö~ kanderne åberopat ej mindre ett af Länsman med 2:ne Nämndemän den 16 sistlidne Maji afgifvit Synebetyg, hufvudsakligen af innehåll, att Intresenternes förlust genom Fiskebyggnadernes förstöring vore ganska känbar, än ock ett af 2tne personer, under edelig förpligtelse meddelt intygande om svårigheten i anseende till den starka forssen att desamma åter uppbygga förr än stark vinter infölle, tillika med en den 14 Junii 1774utfärdad - Betänkande n. 81 dad K.
Resolution, hvarigenom, i ett dylikt fall som detta, 3 års frihet från LaxTaxans utgörande blifvit då varande innehafvare af Fisket förunnad. K. M:ts Bef:hde i Westerbottens
Län, som anbefallts att öfver ofvanberörde underd. ansökning afgifva underd. utlåtande, har, lill vinnande af säker kännedom om beskaffenheten af den uppgifile skadan, låtit besigtning derå af Kronofogden i orten anställa.
Enligt dess derefter afgifne Berättelse, har den så kallade Djuptinan, den betydligaste af alla Sörforss Fiskebyggnader, likasom den i alla tider till Laxfångsten varit den mäst gifvande, genom de omnämnde Byggnadernes borrtförande af floden, i det aldranännaste blifvit onyttig, så att förlusten på fångsten år 1828 blifvit betydlig, och kostnaden för återbyggnaden af hvad vid isgången försvunnit äfven kunde komma att mångdubblas, då verkställigheten deraf vore aldeles omöjlig intill dess så sträng vinter inträffade att säker is för folk och dragare lade sig, hvilket i senare tider skall ibland knappt inträffat hvart io:deår; hvarjemte, utom ofvannämnde till Djuptinan hörande Byggnader , befunnits af floden borrtförde Brottfallet vid den så kallade Bcrgstinan samt vid Öfverfållans nätbyggning, bestående af 4 st- timrade och stenfyllda kistor, ett Brottfall, hvarmedelst äfven desse Lägenheter för sommaren blifvit obrukbare.
Och som den fattigare delen bland Arrendatorerne ovilkorligen råkade i den yttersta förlägenhet och obestånd, om icke den beviljades lindring i Taxan; sa 6 8a Stats-Utskottets har K. M:ts Bef:h:de tillstyrkt nådigt bifall till Sökandernes nnderd. begäran om eftergift af halfva Taxan för 3 år, hälst osäkert vore, huruvida den mycket kostsamma reparationen vid Djuptinan, hvars afkastning utgjort åtminstone hälften af hela Laxfångsten vid SörforssFisket, kunde inom io år och ännu mera inom de 3 åren verkställas; och beträffande den sökta förlängningen af arrendet, lunne K. M:ts Bef:h:de så mycket mindre betänkligt att äfven dertill Nådigt bifall tillstyrka, som sådant ofelbart skulle bidraga till Kronans fördel, emedan, sedan den nu timade skadan å byggnaderne, som ett annat, ja äfven nästföljande år möjligen kunde å nyo inträffa, ådagalaggt det med arrendet förenade äfventyr, Sörforss Laxfiske vid en ny ArrendeAuction icke kunde uppgå till det nuvarande Arrende-beloppet, som, utan beräkning af möjligen inträffande förluster å Byggnaderne, hvilka i flere år derförut icke till någon betydlig del ägt ruin, uppdrifvits till 21 T:r t L& salt Lax.
Yarandes af K.
KammarCollegium i underd. anmäldt, att, vid det af K. M:ts Bef:h:de upplyste förhållande med ifrågavarande fiske, som den 24 Maji 1825 blifvit till Sökanderne upplåtit till i83i årsslut, Collegium ansåge sig äga anledning tillstyrka den begärde eftergiften i Taxan: hvaremot Collegium icke kunde, såsom emot författningarne stridande, understödja ansökningen, så vidt den innefattade begäran om förlängning i Arrendetiden.
Utskottet, som, i likhet med K.
KammarCollegium, inser angelägenheten, att gällande författningar, Betänkande n. 83 ilian undantag till någon enskild persons förmon, i deras helgd bevaras, har, för sin del, funnit afslag böra lemnäs å Sökandernes underd, anhållan, att, efter arrendetidens utgång, få ytterligare, under flere år, på nu stadgade vilkor, ariendet bibehålla; hvaremot Utskottet, med afseende å ej mindre vitsordade betydligheten utaf den å Fiskebyggnaderne timade skada än ock det af K.