Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Konungamaktens enskildta förordnande upplåtne och förarrenderade i5 2||ulels mantal, blott gåfvo 451 Tunnor 2 ’ kappar Spannmål, och en behållen penningeafkastning af R:d Ban - Ridd. och Adelns Protokoll i December p, Iooo, 1 o3ä, 1o57? 1089, Stats- och Banko-TJtskottenS Betänhanden. 541 leo 2,190: 23- ii- Förde af Arrendatorerne erliållne 3237^ ökedagsverken och 11,186. drän gedagsverken gåfvos blott R:d 60g. 4 r., men hvilken oberäknelig förlust ledo icke de beklagansvärda, ofta aflägset boende Henderne, som ofta voro, midt under den brådaste tiden, ryckte ifrån sina hem.
Deremot har ett vida mindre hemmantal, eller 45- mantal, som genoin Kongl.
Kammar.Collegii försorg efter de den 17
December 1799 utstakade grunder blifvit utarrenderade, gifvit 816 Tunnor 61 kappe Spannmål, eller, då denna ränta, jemte alle andre Artiklar, beräknades efter 1808 års Markegång,en samfäld Summa af R:d Banko 16,194. g. 10; hvilket belopp, ehuru ännu ringa, vida ofverstiger de af Konungarne enskildt benådade upplåtelser, och derpå grundade Contracters afkomst.
Jag vill ock till jetnnförelse vid detta tillfälle anföra den nyligen af Kongl. Majas celi Rikets Stats-Contoir för år 1816 uppgifna inkomst utaf alla Kongsgårdar och Kronolägenheter, som med Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd, uppå Rikets Ständers underdånigste tillstyrkan, utarrenderade blifvit, utgörande i penningar R:d Banko - 38,679. 13- 9- I Spannmål 5.5.23 Tunnor 91 kap. pe beräknade i penningar ä 4- B:d 24,854. 39. 5. eller tillsammans 63,534. $sk.
Det vill säga i årligt arrende af Kronans lggjf^tdels mantal, inberäknade de upplåtne iiofStallängar med Säteri-rättighet, per mantal circa R:d Bco 320: 40 sk., en afkomst i sanning vida större, än förut af dessa Krono-Egendomar 542 Stats- och Banho-Utshottens Betänkandenl någonsin varit skördad; men luiru mycket skulle icke en sådan årlig Krono-Ränta, utom en betydlig köpeskilling, förökas kunna, om dessa Rikets förträffeliga gods, oftast öfverjemförlige emot annan i mantal 'beräknad Frälse- eller Skatt-Egendom, till ett Hemman, eller, efter förevarande omständigheter, till några mantal i sönder, emot 6 års på Auction erbjuden Skatt , finge till Everldelig Ego lösas; hvilken Skatt eller KronoRänta dock helst borde till fullo beräknas och erläggas i Spanmål.
Arén 1809 och 1 8 1 o, afgaf då varande Statsutskott till Rikets församlade Ständer, om dispositionen af Kongsgårdar och Kongs-Ladugårdar , många mödosamma och högst upplysande Re. tänkanden *), Det Hedervärda Bonde Ståndet hade genom Protokolls-Utdrag af den 3 Augusti och den 28 December 1809, allerförst til! de öfriga respectiva Riks-Stånden meddelt förslag örn Kongsgårdars och öfriga Krono Lägenheters samt Recognitions-Skogars försäljning till Skatte: Förmodande Rikets Ständer dertill vara berättigade, då Regerings-Formens 77 §. innehåller, ”Kongs”gårdar och Kongs-Ladugårdar, med dertill lydande Hemman och lägenheter, Krono-Skogar, ”Parker och Djurgårdar, Krono och Stallängar ”samt Laxfisken och andre Kronans Fisken samt ”Kronans öfriga Lägenheter, må Konungen icke *) Se Ridd, och Adelns Protokoll för år 1809.
Dec, p, J002, H09, L773, I635, 5r 18I0.
Januari p. 77, 103, 127, Febr. p. 986, 1384, I729, Martii p. 778, 1087, 1784, April p. 207, Ö29; 665, 690,697,737, 767, 79c, 799, 840, 849, 881, 896.
Stais- och Banko-Utskottens .Betänkanden 543 ”utan Riksens Ständers samtycke, genom försälj. *’niog, förpantning eller gåfva eller på något ”annat sätt, Kronan afhända.
De skola förvaltas efter de grunder, Riksens Ständer derom ”föreskrifva,- dock att de personer och menig”heter, som, efter hittills gällande Författningar, 5,6adane Kronans tillhörigheter nu innehafva och ”nyttja, må njuta laglig rätt derå tillgodo, samt *’att Odlingar eller Odlingsbar mark å Kronrt-Sko”garne, må i vanlig ordning, efter nu varande ”eller framdeles blifvande Författningar, kunna ”till Skatte försäljas.” Höglofl.
Ridderskapet och Adeln lät genom Protokolls-Utdrag af den 96 Februarii 1810 *) meddela sina respectiva Med-Ständer sitt beslut, att de ledige Varande eller framdeles så blifvande Kongsgåidar eller Kongs - Ladugårdar skulle styckas och genom Auction till Skatte försäljas,samt köpeskillingen derför i Banken eller RiksgaldsContoiret insättas, för att till afbetalningen af Rikets gäld användas:
Skolandes försäljningspriset efter Sex års ränta beräknas.
— De bägge i synnerhet Jordägande Stånden öfverensstämde således vid detta måls bedömande ; men pluraliteten i Högvördige Preste - Ståndet och Val loll. Borgare-Ståndet blef af skiljaktige tankar; ämnet måste derföre hänskjutas till ett förstärkt Stats-Utskotts eller den så kallade Nämndens afgörande , och beslöts der af 70 jakande röster emot 49 nekande, att de ledige varande eller blifvande Kongsgårdar och Kronolägenheter skulle till Skatte försäljas, och att de till dem an - *) Ridd. och Adclus Protokoll Februari p, i53i, 5:te Moruenlet, 544 Stais och Banto-Utstioitens B et'änl<an deni slagne
Dagsverken indragas skulle, samt de samme efter Markegång*-pris fä lusas *).
1 underdånigt Bref af den 24 April 1810 föreställde Rikets Ständer Kongl. Majit den stora förlust, Ståts-Verlcet fått vidkännas, i mångfalldiga år, af misshushållning med Kronogodsen , oell underställde i underdånighet, om icke Kongs,. gårdarne jemte Ladugådarne borde till den mästbjudande på offentlig Auction till Skatte försäljas, och uti sådane större eller mindre hemmantal , som efter hvarje Egendoms serskildta beskaffenhet och Locala omständigheter funnes mäst passande: anhållande ur.derdänigst om utfärdande af Nådig befallning till Kongl.
KarnmatCollegium, att, efter vederbörande Landshofdingars hörande, om behörig refning, uppskattning och Rotering rn. m. j Detta Rikets Höglofl.
Ständers godtfinnande intogs i Riksdags-Beslutet af den 2 Maji 1810 §. 13 sålunda: ”Då oss tillkommit, att, jemlikt ”Regerings
Formens 77 föreskrifva de grun”der, hvarefter Kongs- oell Kongs Ladugårdar ”jemte öfrige Kronans Lägenheter skola förval”tas , och Kongl.
Majd tillika emot vårt erbju”daride af en bestämd årlig
Summa till Dess ”Hufs- och HofStall-Staters underhåll , åt oss ”till användande öfver,lemnat den Statens Egen’’dom, som tillförene statt under Kongl. Maj:ts ”och Dess Höga företrädaresenskildta disposition, ”håfve Vi, efter en inhämtad närmare kännedom ”otn Krono Lägenheterne i allmänhet, ansett dem *) Ridd. och Adelns Protokoll den I3 Martii p. 85 och den 24 Martii p, 1087. **) Se Ridd. och Adelns Protokoll den Apr, p. 1025:
Stats■ och Banio-Utsiottens Bethtiianden.
545 ”på följande san böra användas.
Vid bestäm”rnande af grunderne, sorn böra följas för använ. ”dandet elier förvaltningen af de ledige , eller ”framdeles ledige blifvande Kongs- och Kongs”.
Ladugårdar, håfve Vi stadnat i det beslut, ntt ”desse Krono-gods böra till den mestbjudande , ”pä offentlig Auction , till
Skatte försäljas uti ”sådane större eller mindre Hemmantal och de”lar, sdm, efter hvarje Egendoms serskilda beskaffenhet och locala omständigheter, finnas ”bäst passande; kommandes jemväl, vid Krono”godsens försäljning, de till dem anslagne Kro”no-Dagsverken att till Kongl. Maj:t och Kronan ”indragas, och efter Markegångs-pris lösas; hvil”ket allt Vi till Kongl. Majus
Nådiga pröfning ”och stadfästelse i underdånighet anmält;” älven anföras dervid undantagen för Drottningholm, Haga, Svartsjö, Ulricsdahl, Strömsholms Stuteri, Kongsöhr m. m.
Samma år 1810, hade Rikets Höglofl.
Ständer, uppå Nådig kallelse, åter inställt sig i Orebro den 23 Julii, rnen lycktade detta Riksmöte i Stockholm, hvarest ock Riksdags-Beslutet, .under den 12 November 18 to, utfärdades.
— I detta Besluts 7 §. läses: ”Sedan Kongl.
Majit i Nå”der täckts förklara Dess vägran till Riksens ”Ständers, vid förledit Riksmöte, fattade Beslut ”om Krono-godsens försäljning, hafva Vi öfverenskomma om följande grunder för de Kongs”och Kongs-Iäadugårdars förvaltning, hvilka förut ”till försäljning voro bestämde, nemligen: att des’’se Kongs- och Kongs-Ladugårdar komma, enär ”nu gällande Contract tillandalupit, på allmän.
.”Auction tiU arrende utbjudas, i enlighet med 546 Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden. ’’de grunder, som i Kong!.
Förordningen af den 7 December 1799 finnas utstakade.’’ o. s. v. Som betydliga förändringar uti . Eiks-Oeconomien förfallit, sedan detta Höga KonungaBeslut bief Rikets Ständer meddelt , vägar jag Herr Barons oell Ordförandens samt Höglufl.
Stats- och Banko-Utskotts-Afdelningens ornpröfning underställa, om icke åter till Kongl.
Maj;t en underdånig underställning göras kunde, om nyttan och angelägenheten af Krono - godsens, efter förut uppgifna underdåniga grunder, successiva försäljning.
Kongsgårdarne , (de Kongl, Dust-Slotten undantagne,) jemte Kongs Ladugårdarne lära utgöra 36 stycken, bestående af Hemmantal, med 3039 Rd 45 sk 11 rst. grundränta.
Arrende-tid<?n lärer förledit år hafva upphört för Ultuna Kongs-Ladugård , bestående af x a g Mantal med R d 166: 15 sk. 3 r. i grundräta *).
De på lifstid upplåtne arrenden kunna, efter ödet, förr eller sednare blifva ledige ; de, som ock contraherat på längre arrendetid, torde finnas nog benägne att höja årsräntan och att erlägga en köpeskilling efter Sex års Skatt , *) Ultuna Kongs-Ladugård med 33 Jord-Torp oell 3ooo Krono Dagsverken Ilar sedan år 17gS varit utarrenderad för R:d B:co 1666x32 sk. årligen ; men inropades förledit år på auction för ett årligt arrende af 600 Tunnor Säd, hälften Råg och Korn, svarande å 8 ll:d Bxo emot R:d d:o 4,800 , och det förutan Krono-Dagsverken, hvilka äro serskildt efter Markegångspris aflåtne.
Sorn Husen funnits liedrötta och Torpen förstörda samt ingen Huse-, syn hållen, så begär arrendatorn nu 3:ne frihetsår, eller ock att undslippa arrendet.
Stats- och Banko-Utskottens 'Betankanden.
547 för att blifva orubblige sjelfegare afKrono-godset; äfven kunde till täflan andre personer, emot visssa vilkor, någon tid före förfallolerminen, ingå i sådarte köp.
Den betydliga skillnaden uti Besluten om Penninge-Verket består deruti, art, sedan Rikets Ständer för det sista Finska kriqet m. m. nödgades mycket tillita Banken, så ville De genom en dtyg ränn betalning och Capitahkulds förminskning snart sätta Sedelstocken i sitt förutvarande skick, i förmodan, att således all oreda skulle afbjelpas eller sorn orden lyda i Riksdags-Beslutets 18 §» ”att från och med innevarande års ’ början (1810) Banken erhåller en årlig summa ”af SjuHundradeTjugo Tusend Riksdaler eller ”qvartaliter 180,000 R:d till gäldande af
Två ”procents Ränta och Fem procents Capital-afbe”talning, på dess* verkliga förskott.” -— Som förskottet, inberäknad Creditiv-Skulden, korn att stiga litet högre, sa blef den årliga inbetalningen, de följande åren, R:d Banko 750,000, och, om denne afbetalning ifrån 1810
Ers början fortfarit, så hade Sedelstocken, om allt annat förhållande varit lika, blifvit med Sex Millioner Riksdaler förminskad; hvartill Kongsgårdarnes försäljning näppeligen stigit, och således upplåtelsen af dem, vid den utsigten, kunnat anses for mindre nödig.
Vexel Banko-Skullden eller Transport-Sedelstocken var vid 1 805 års slut R:d 7,°75,594- och således nära likasom vid Realisations-äret (1777) R:d 7,815 524; hvarefter den åt ligen några Hundra Riksdaler minskades, i mohn, att Silfverrnynt kom\i gång.
Utvexlingen af Banko Transport
Sedlar emot Riksgälds-Sed - 548 Stats- och Banio-UtsRottens Belänlandcnl lar, hvilka ifrån 1789 till 1802 uppstigit till et? belopp af R:d 18,942,827, hade så medtagit Bankens Sedelstock, att densamma redan år 1799 blott uppgafs till R.cl i,§13,234 och förmodligen ickp öfverstigit En Million, dl derifrån drages den betydliga, men till Ziffran okände Summan af händelsevis sedan 1730-talet förkomna Banko* Transport-Sedlar.
Da Banken ålades, att vid sin, just genom Riksgälds-Sedlärne nära uttömda redbara Fond, af dem realisera 15 Millioner; så ökades efter den erhållna så kallade Förmögenhets-Afgiften Banko-Sedelstocken efter hand de följande detta Seculiar, så att densamma, år 1808, som var f. d. Konung Gustaf Adolphs sista Regeringsår, , redan var uppstigen till R:d Banko 17,526,igo, eller nära 8 Millioner utöfver föregående året, och Banken torde då haft skäl upphöra med Silfvermyntets utbetalning, ehuru tillfälle det året yppades, att emot Transport-Sedlar lösa Engelska Subsidier.
— Vid början af år 1813, hade Banko-Sedelstocken upphunnit till den stora höjden af Riksdaler 23,901,947: och lärer sedan allt varit
En till Två Millioner mindre ända till nästledit år 1817, då ilen uppstigit till sitt aldrastöista belopp eller utöfver 1813 års uppgift.
Ett jämmerfullt skrik uppsteg år 1815 om penningebrist, att nemligen all rörelse skulle qväfvas, att Egendoms-innehafvare skulle blifva Husvilla, samt att flere Millioner af Sedelstocken utgått till Finland och andre granskap, förutan att återkomma. _ Vid 1815 års Riksdag vidfogs derföre ett alldeles förändradt FinanceSysteme, som intygas af Riksdags Beslutets 13 §, Stats-och Banko-Utskottens Betänkanden.
54g så lydande: ”Dels för att förekomma en allt för ”hastig indragning af den i omlopp varande Se”delstpcken, hvarigenom Näringarne genom pen”ningébrist knöde råka i lägervalI, dels ock, för ”att på något verksamt sätt befordra Moder-Nä”ringens, Jordbrukets tillväxt, håfve Vi heslutit, ”att Banken åter skall öppnas till Fastighets
Lån, ' samt Lån till Odiingsföretag.
Och bafve ge”nom serskild väre Fullmäktige i Eanken med”delad Iustruction faststält, så väl tift hvad belopp så beskaffade
Lån årligen bör utlemnas, ”sorn villkoren för deras erhållande, samt hvad, ”i afseende på Ränta och Capital afbetalningen, ”m.
xrt., bl ifver att iakttaga.”
Vi håfve således Contribuerat, de senare åren, den förutnämnde Summan af R:d Banko 750,000, för att dermed betjena Lån-sökande Fastighetsägare.
Dessutom beslöts dä, enligt Riksdags-Bpslutets 15 ”att ”Riksgälds-Contoirets
Diskonträttiglret i Eanken ”må utsträckas ända till Två Millioner Riksdaler, ”och äfven, i fall af oförväntad! behof, derutöfver, efter föregången öfverläggning emellan ”Vare Fullrnägtige i Banken och Riksgälds-Con-' ”toiret.
I sammanhang dermed hafva
Vi fastställt, att den utelöpande Riksgälds-Sedelstocken ”ej skall öfverstiga det belopp, hvartill den ha”de uppgått den 1 Januari 1815, hvarjemte Vi ”stadgat, att i den mohn, Credit-Sedlarne till Riks”gälds-Contoiret genom Uppbörden, eller på an. ”nät sätt inflyta, de må till ofvan bestämda be-' ”lopp, intill nästa Riksdag åter få utgifvas.” Riksgälds.
Sedlarnes belopp var vid 1815 års ingång R:d Riksgälds 8,607,507: 36. 3. eller Banko R:d 5,738,338: 34 sk. 3 r:st; och, då dertill lägges 550 Stcfs- nch Jlcnko-VtshoHetis Betan/tanden.
Sedelstockens förmodade belopp den 1 Januari 1815 - '20,981.879: lo.'1., sa utgjorde 1 8 15 års Stånders authoriserade och fixerade RörelseCapital R:d Banko 26,726,217. 34. 3.
Nog blef Landet då försedt med en betydlig mängd af Penninge-Representanter, men huruvida inhemska varumängden blifvit derigenom ökad, och huruvida de varit nog kraftige vid vexelköp for införskrifning af Säd och andra Utrikes varor, blir en annan fråga.
Visst är, att de fleste inhemske varor och Arbetspris sedan stigit utöfver Cours eller Silfvervärde; och hvartill Filial.
Di* skontpapperen ytterligare, bidragit.
Vid 1777 ars kloka Finance-ställning skiljdes Rikets Skattkammare, eller Stats-Contoiret ifrån ali gemenskap med Banken, men år 1811 befanns Stats-Contoiret åter skuldsatt i Banken för R:d Specie 9,754.632: 12. 3., och, om denne Gäld, genom vår dryga Bevillning, blifvit något minskad, så återstod dock ännu, inberäk. nåd resten af det lilla Creditivet, vid 1817 års ingång, R:d 8,361,629. 19. 5.
Månne det icke en gång må vara tid, att göra Riket Skuldfritt, och att bereda en nödpenning, eller ett öfverskott till oförutsedda händelser, samt att lindra tyngden af våra tryckande Bevillningar, och med detsamma att gifva den ideala penningestocken Ctt fullt redbart värde?
Jo visserligen, dertill finnas ännu flera kraftiga medel, utom den föreslagna försäljningen af kongsgårdarne, hvilka, jemte Löseskillingen, redan betydligen skulle öJta Ars-Skatten, Folknutnmern och Födoämnen.
Vid 1810 års Riksmöte stadgades om deså kallade Recognitions-Skogarne i Riksdags Besl» Stats• och Banfin-Utskottcns Betänkanden. 5^,5x fets 7 §. sålunda: ”Likaledes och till fastställande af grunderne, hvarefter de till Bergverken ”och Bruken upplåtne Kronan tillhörige Recog”nitions Skogar, lämpligast skulle kunna användas och indelas, håfve Vi ansett nödigt, att ”härom vidtaga deri nya Författning, hvars verkställighet Vi till Kongl. Majus nådiga omsorg ”öfverlemnat, och hvarigenom förnämligast korn”mer att stadgas, det efter föregångne undersök”ningar, Bergverken bör tillerkännas så inycken ”Skog, som för deras drift och underhållande tarf”vas, och denne Skogsdel, efter Hemmantal skatr”laggd, af Ilruks-egaren, emot Sex års ränta få ”köpas till Skatte, då recognitions-afgiften ock upp”hör, samt att den öfverflödige skogen, med der”till hörande ouppodlad riiark, må i vissa lotter ”fördelas, och på Auction till den mestbjudande ”försäljas.” Kongl.
Majit har ock genom en Nådig Kungörelse af den 4 Februari 1811, och dess 7 §., låtit vetterligt göra, att inom Sex års tid, emot erlaggd Sex års uppskattad hemmantals-ränta, Bruksegare skulle få till Skatte köpa behöfliga Skogsdelar, dä Ständer sedan vidtaga sädane Författningar, de. nyttiga finna; och är den föreskrifne Terminen med den 4 Julii 1817 till ända lupen.
Bruksegare hafval sig af denna upplåtelse begagnat.
De på Recognitions-Skogar emot vanlig afgift funderade Bruk, för hvilka inom förelaggd tid vederbörlig ansökning till Skatteköp skett, synas ännu böra åtnjuta den vid 1810 års
Riksmöte dem tillerkände lösningsrätt, ehuru, utan Bruksegares förvållande, icke på behörig ort för dem hunnit Resolution utfärdas.
Mycken Krono-Skog åter - 5 52 Stats- och Banko-XJtslotteris Betcinltanden står ändock till försäljning.
En upplyst
Leda* mot af Eidderskapet och Adeln, Kongl.
Stallmästaren Herr Al. von Törne har ock i ett tilL Höglofl.
Stats-Utskottet remittecadt Memorial tillstyrkt, att Recognitions-Skogar, Krono-Allmän— ningar, Skogs- och Jagt-parker skulle i Tracter af 15 till 25 Tunneland i sänder, åt den mästbjudande säljas till Skatte.
Skogen blefve sedan af sjelfegare med mera omtanka vårdad, och den Odlingsbara maiken efter hand förvandlades till Skattla.ggde Ny-Hemmän.
Då förutan allt handelstvång med främmande skepp alla slags Trädvaror emot lika utgående Tull-afgift, som för inhemska Fartyg, få utföras, så skola för den ex-' porten stora Summor inflyta.
Samma Herr von Törne tillstyrker ock Boställens försäljning till Skatte.
Jag gjorde uti 1810 års Stats-Utskott en dylik motion för alla Offiffers-Boställen; men, ehuru kanske det allervigtigpste Hushållnings-Förslag, uppskjöts dermed intill dess Rikets Ständer underställt målet om Kongsgårdarnas försäljning, Kongl. Maj:ts Höga godtfinnande.
Jag vågar nu underställa Herr Barons och Ordförandens samt Höglofl.
StatsUtskotts
Afdelningens upplysta skärskådande af ett mål, som rörer en förmonligare skötsel af en Bandets högst betydliga jordlott.
Enligt Authentiqve utdrag uppstiger antalet uppå alla Officers-Eoställen, i diverse Län, för det indelta Cavalleriet och Infanteriet, till 592 stycken, hvilka åter, efter Hemmantalsräkning, utgöra i Mantal 73of, tillkommer ännu för 6 Båtsmans Corn.] paguie Chefs indeldte Hemman 7-g- Mantal eller till - Stais- och Banko-Utskottens Betänkanden.
553 tillsammans
För hela indelta Arméen och Orlogs-Flottan 738g Mantal *), Icke utgör Jord* bruket Officerares yrke, de komma till innehafvandet af Boställen, uti unga är, förutan kunskap och erfarenhet i ämnet, samt utan Förlag, utan Boskap och Redskap.
De nödgas lemna sirie hem vid förefallande Commenderingar oell Fäiitog, samt alldeles
Hytta derifrån vid skeende befordringar ifrån deri ena graden till den. andra.
Deras förpacktare hafva hittills vid alla avancerrients, varit ganska osäkre om besinningstiden.
Denna omständighet synes hafva blifvit förbättrad genom Subaiterns-Boställens utarrandering, enligt senaste Författningar, på 00 års tid; men mången, förutan ali förfarenhet, egen förmögenhet eller annan förlags-tillgång och utati mnnsstyrka, skall i fåvitsko inlupit uti ett så Gfverdrifvit arrende, att han till sin enskilda, till Officerens och sjelfva Hemmanets skada, snart nödgats öfvergifva detsamma.
Högst få af dessa senare upplåtelser skola till ömsesidig förmon hafva blifvit afslutade.
Mycken vexation och förlust äro de indelta Officerarne underkastade genom Husesyner och ålaggde Husrötor; och dock är sällan något Boställe uti ett habitabelt tillstånd, utan nödgas de fleste Officerare skaffa sig boning annorstädes; andre gångor har Regeringen blifvit förbunden, att göra betydliga uppoffBihang till Rihs-St.
Prat. 1S17—1818 6\tc Sami.
N:r 71, 72. *)
Detta anförda Hemmantal stödjer sig uppå Kammarförvaudtens i Militie-Indelniugs-Contoiret A. ,T.
Ilanells afgifne skrifteliga Utdrag; efter andra sakkunniga mans uppgift skall dock Boställs- antalet stiel högre. 554 Stats- och Banko-Utskottens Betänkandeti'. ringar till Boställs-Reparationer och Nybyggnader.
Om långvarige arrenden för enskilde, så väl sorn för det allmänna, äro vida förmonligare, an derinom kortare upplåtelse eller på obestämd tid; så kunna de likväl ej i fördelar jemnföras med en everldelig besittning, ehvad frågan vore om Kongsgårdar eller Officers-Boställen.
Vid en ombytlig förpacktning kunna icke, såsom vid en orubblig egande rätt, som i arftägt gå kan, lika stora enfrepriser företagas med vattenledningar, sprängningar, stora mechaniska inrättningar, samt med en, egare endast tillåtelig, upplöjning och odling af nästan all Hage ellec Betesmark, till befordran nemligen af en oafbruten Stall- och Ladugårds-utfodring och stillning, sorn dock utgör höjden af all Randhushållning.
Väre vidsträckte Hedar och Betesmarker, uppå hvilka kreaturen vid första vårdag utsläppas, och där knappt lifnäras, intill dess ängarne efter skedd Slotter upplåtas, samt sedan till mycken skada utgnagas, och hvarest öfver allt gödseln utan nytta kringsprides, skulle alle likasom de Catholske Nederlänningars ardenne Skog, hvilken utgjorde deras fordna Betesmark, kunna förvandlas till fruktbärande åkrar och ängar, med en tillika förbättrad all slags kreaturs Afvel och Radugårds-afkastning.
Vid förpackningar förödas vanligen den allt mer och mer dyrbar blifvande skogen; och emot slutet af Arrendeåren plär all åker utsugas genom tvesäden, och ingen upplöjning igenläggas med gödning.
Ponulationen, som utgör hufvudgrunden till ett Rikes styrka och förkofran, befordras säkrast genom sjelfegande Hjonelag, som nitfullt biträdas Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden 555' af egna Barn, och hvilka ofta genom en laglig hemmansklyfning blifva besuttne sjelfegare inom samma Mantal.
De fleste, som hos Oss in. nehafva Arrenden, äro antingen oförmögne Herremän, eller för detta varande Gårds-Fogdar eller ock andre medellöse personer, sorn sköta den legda jorden med ett inskränkt antal af ogifte Tjenstehjon; men i England utgöra de sa. kallade Farmers merendels en flock af förmögne slägter, som ofta magta åt jordegaren gifva en stor lega — eller Fästepenning, för att vinna ett förrnonligt och mångårigt, ja till 99 års arrende, och hvartill de vanligen äro försedde med ett rikligt eget förlag, samt drifva sedan, arbetet dels med tillydande bofaste Tenants eller Aboer, dels genom flera slags tillgänglige fria Narings-Idkare, Handtverkare och idoge Hjonelag, sorn gemenligen vid större gods i Byar sammanbo och som låna sine armar under den angelägnaste och bråda årstiden emot ortens vanliga lega, utan att Förpacktaren så mycket nödgas för året belasta sig med eget Tjenstfolk. E-' gendoms-Herrea betjenas ock vid sin hemvaro merendels genom sådane Byalag med diverse Matvaror, Slagt , Brygd , Brödbakning , Tvätt, Handtverksarbeten m. m., allt utgörande sådane omständigheter, som underlätta förpackningar i England, men för det närvarande ej kunna påräknas i Sverige.
Om perpetula Arrenden eller Skatteköp af Militaire Boställen, efter 6 års blifvande ränta, uppå Rikets Höglofl.