Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och detta liqvidations sätt har Stats-Utskottettrott sig böra tillstyrka, heldst dess antagande icke kan leda till annan påföljd, än att Riksgälds-Contoiret får något sednare disponera de ifrågavarande räntemedel, men hvilkas belopp åter synes icke kunna blifva särdeles betydligt, då i betraktande tages, dels, att ränta icke skulle i något fall kunna komma att erläggas, förr än år 1825 och troligen endast för mindre poster, och dels, att inom 2 å 3 år härefter, flere byggnader torde blifva färdige och Brandförsäkrade, hvilket fall liqvid om all upplupen ränta kommer att verkställas.
Då vederbörande Magistrater skola besörja Uppbörden af Räntor och Capital afbetalningar å de, i föreskrifven ordning, till Riksgälds-Contoiret inkomne Låntagares förbindelser, har Stats-Utskottet ansett det vara af ganska stor vigt och angelägenhet, att för alla sådane Stats-Utskottets Betänkande/!. 35 betalningar en och samma förfallotid inom hvarje ar regleras och bestämmas; och i hvilket afseende Stats-Utskottet föreslagit, att räntan å Låntagares förbindelser, när de samma till Riksgälds-Contoiret inkomma, alltid bör vara godtgjord till den i Januarii nästpåföljande året.
Emot detta förslag skulle väl kunna anmärkas, att någre eller flere måraaders ränta möjligen komme att förskottsvis erläggas; men Stats-Utskottet har ansett någon grundad anledning till missnöje häröfver så mycket mindre böra kunna ega rum, som, enligt Stats-Utskottets förslag; Låntagaren är beredd en vida större förmån, då han får tillgodonjuta anstånd med erläggandet af räntorne å partial-summorne, intill dess hela Lånet är uttaget.
Lån Biträde till Hjelmare Canal- och Slussverk.
Enligt det bifallne Betänkandet, skulle någon utbetalning, i afräkning å Anslaget, icke få ega rum, innan Bolagets utlåtne medel blifvit indrifne och använde.
Vid öfvervägande af de svårigheter, som skulle möta verkställigheten 3G Stats- Utskottets 13 et änkan den. häraf, enär de ifrågavarande medlen kunna vara utlånte med sådane vilkor, att indrifningen icke skulle möjligen kunna ske förr än långt fram på nästkommande år, samt controllen på deras användande till Canal- och Slussverks arbeten dessutom icke skulle annorlunda, än genom särskildt afslutade Räkenskaper, kunna befrämjas; så har Stats-Utskottet föreslagit, att intill dess utaf Räkenskaperne är utröndt, att Bolagets utlånte medel blifvit till det afsedde föremålet använde, skall utaf års anslaget innehållas ett lika belopp, som desse medel utgöra.
Vidare innehåller Betänkandet, att på års anslaget någon utbetalning icke får ske, innan, genom revisionen är intygadt, att arbetet under det föregående året blifvit, enligt gifne föreskrifter, verkstäldt.
Men då hvarken uti Privilegiet för Hjelmare Canal- och Slussverks
Bo - finnes vara gjordt derom, att något allmänt Ombud får deltaga uti de årliga Revisionerne af Directionens förvaltning och Räkenskaperne, så har Stats-Utskottet föreslagit, att ett af Fullmägtige utsett Ombud skall hädanefter berörde Revisions Förrättningar öfvervara. lag eller Reglorne förbehåll Stats-Utskottets Betänkanden. 37
Län biträdet lill Bibliothehs Byggnaden vid Upsala Akademi.
Enår detta Lån-bitråde får, efter behof till det belopp, som kan blifva behöfligt, reqvireras och uttagas; samt följaktligen icke år bestämdt, hvarken Summan, som Lånet kan komma att utgöra eller tiden, ifrån hvilken afbetalningarne på Capitalet skola beråknas och taga sin början, så har Stast-Utskottet föreslagit, att allt hvad som utaf Lån-bitrådet vill begagnas, bör vara uttaget sednast inom 1825 års slut, och att ett år ifrån den dag, sista partial Summan blifvit uttagen, två proCent beråknade på hela Lane beloppet skola årligen afbetalas.
Upplåningen emot Riksgälds-Contoirets Obligationer med j proCent ärlig Ranta.
Uti 4 §. år föreslaget, att någon upplåning icke skall ske innan hela den Summa af anslagen, som för året kommer att utgå, blifvit oryggligen bestämd samt att Creditivet i Banken skall emedlertid begagnas till reqvisitionernes fullgörande; och skålen hårtill åro uti det föreslagne stadgandet redan anförde. 38 Stats-Utskottets Betäjikanden.
Det bor vål icke garna kunna förmodas, att någon skulle yrka, det reqvisitionerne på anslagen skola fullgöras med 3 proCents Obligationer, enar
Lane biträdena och anslagen år bestämde till utgifter, hvilka med contante medel skola bestridas.
Utom andra olågenheter, i anseende till Råkenskaperne och redovisningen för Räntan å Obligationerne, skulle detta liqvidation sått möjligen kunna föranleda dertill, att Reqvisitionerne inkommo både fortare och på större Summor, ån behofven påkallade; i hvilken händelse anslagen i sjelfva verket kommo att tillökas med Räntan å sådane Obligationer, hvilka blifvit uttagne i förtid och långt förr ån, till utgifters bestridande, penningar kunnat erfordras.
Hårförutan och om Anslags-Summorne få reqvireras uti 3 proCents Obligationer, skulle Riksgålds-Contoiret betagas tillfälle, att uti 3 proCents
Lånet insticka sina enskilde tillgångar, i annan mån, ån Obligationer infriades; och Contoiret såmedelst, i afseende på sina insättningar, ställas under beroende af vederbörande, som reqvirera anslagen och dem som sedermera tillverkat sig Obligationerne.
Stats-Utskottets Betänkandem 3g Emot Creditivets begagnande för hela beloppet af års anslagen, skulle vål kunna framställas den anmärkning, att om Riksgålds-Contoiret egde enskilde tillgångar, desse borde anvåndas i forsta rummet och Creditivet såmedelst behöfva anlitas blott för bristen.
Härvid torde likväl bora tagas i betraktande, att ehvad Contoirets behållning användes, eller ock
Creditivet begagnas får en mot denna behållning svarande Summa, sådant icke i ringaste måtto verkar till förändring uti förhållandet med den utlöpande penninge sedelstocken; men det dermot bidrager till mera ordning och redighet, att högsta Summan, som för hvarje år skall upplånas, varder bestämd, innan någon början göres med utgifvandet af alldeles nya Obligationer.
Anledningen, hvarföre uti 8 $•
StatsUtskottet föreslagit, att den till upplåning år ifrån år bestämda Summan skulle kunna få öfverskridas med 20,000 R:dr; har Stats - Utskottet trott sig böra närmare upplysa.
Enär en viss Summa kungöres till upplåning, år den händelse alltid möjlig, att första dagarne efter Lånets öppnande, Banco Insättnings Attester på en och samma gång kunna komma att företes till ett, 4o Stats-Utskottets Betiinkimden. den bestämda Låne-Summan , överstigande belopp; och år det, med afseende håra, som Stats-Utskottet funnit låmpligt föreslå, att 20,000 R:dr i obligationer utöfver den beståmda Summan måga kunna utgifvas, så att någon ibland dein, hvilka på en och samma tid uti Contoiret sig infunnit, icke måtte behöfva att afvisas, så långe det överskjutande beloppet af Obligationerna icke blir större, ån de foreslagne 20,000 R:dr.
Slutligen och då uti den nu foreslagne Instructionen alla Låne-bitråden och anslag bora vara upptagne, så har Stats» Utskottet, under förutsättning, att de af förenade Stats- Banco och EkonomiUtskotten tillstyrkte Anslags-Summor till Strömrensningar m. m. varda af Rikets Hoglofl.
Stander bifallne, åfven på sitt behöriga stalie uti Insructionen föreslagit hvad, i afseende på detta anslag, i sådan händelse, bor iakttagas.
För öfrigt har Stats-Utskottet ansett sig bora fåsta Rikets Hoglofl.
Stånders uppmärksamhet på angelågenheten deraf, att de, i afseende på Lån-bitrådena åt Ståderne Norrköping och Borås, föreslagne reglementeriska stadganden i händelse de Stats-Utskottets Betänkanden. 41 af Rikets Hoglofl.
Stander gillas, varda intagne uti de underdåniga Skrifvelser, hvilka till svar å Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner komma att afgå, på det dessa reglementariska stadganden måga kunna vederbörande till underdånig efterrättelse meddelas.
Stockholm den 13 November 1823* Förslag till Instruction för Fullmägtige i Riksgäls-Contoiret i afseende på de Lånbiträden och Anslag, hvilka från nämnde Contoir skola utgå, och, till större eller mindre belopp, anskaffas genom upplåning , mot Contoirets Obligationer med 3 proCents årlig ränta.
S*om Rikets Ständer, vid innevarande Riksdag, till Canal- och andre byggnader beviljat nedanuppråknade Lånbitråden och anslag; och hvartill, utom audre anvisade tillgångar, medelskola upplånas mot Riksgålds-Contoirets Obligationer med 3 proCents ränta; så hafva Rikets Ständer, i afseende på denna åt Riksgålds-Contoiret 42 Stats-Utskottets Betänkandeti. uppdragne befattning, härigenom till efterrättelse och iakttagande stadgat och föreskrifva följande:
Första Hufvtid-Afdelningen.
Gotha Canal Bolag.
Till Canal-verkets fortsättande och åndtliga fullbordan hafva Rikets Ständer, vid innevarande Riksdag, beviljat Bolaget ett ytterligare Lån-biträde af En Million Sjuhundrade Femtio Tusende Riksdaler, hvaraf, uppå Canal-Directionens reqvisitioner eller Fulimagter, ifrån Riksgålds-Contoiret kommer att utgå En Million Sexhundrade Tusende (1,600,000) Riksdaler, nemligen: för år 1824 Tre hundrade FemtioTusende 3 50,000 R:dr •—i 1825 Fyra hundrade 1826
Tre hundrade FemtioTusende 350,000 •—■ 1827
Tre hundrade Tusende 400,000 Tusende 1828 Två hundrade Tusende 200.000 300,000 Tillhopa 1,600,000 Slals-Utskottets Betänkanden. /\Z 2 §.
Uppå 182.5 ärs och nåstpåföljande årens anslag skall Bolaget ega, att, under loppet af ett föregående år, förskottsvis uttaga Femtio Tusende Riksdaler, i afräkning på nästföljande års anslag; äfvensom i början af Januarii månad hvarje år en Summa af Etthundrade Tusende (100,000) Riksdaler skall, i afräkning å samma års anslag, Bolaget tillhandahållas; hvaremot återstoden af års-anslaget icke får utbetalas förr, ån Banco-Fullmågtige, hvarje år efter förrättad inspection af arbets förvaltningen och revision af Råkenskaperne för det föregångne året, meddelt Fullmågtige underrättelse om förhållandet, och att för utbetalningen något hinder icke uppstår.
Hjelmare Canal- och Slussverk.
Till utförande af Hjelmare Canal och Slussverks ombyggnad, hafva Rikets Ständer, under de vilkor och förbehåll, hvilka längre fram omförmälas, beviljat Bolaget ett Lånbitråde af Femhundrade Trettio Tusende (530,000) Riksdaler Banco, hvaraf, uppå den af Bolaget utsedde Directions reqvisitioner eller Fullmagter, 44 Stcits-Utskottets BeUinkanden. ifrån Riksgälds Contoiret komma att utbetalas Fyrahundrade Nittio Tusende (490,000) Riksdaler Banco , nemligen: för år 1824 Etthundrade Tjuge Tusende 120,000 R:dr —. 1825 Etthundrade Tjuge Tusende 120,000 *— — 1826 Nittio Tusende 90,000 .— 1827 Nittio Tusende 90,000 — — 1828 Sjuttio Tusende 70,000 — Tillhopa 490,000 — I. §.
Innan någon utbetalning får ega rum, iakttages: 1 Mom.
Bor till Riksgålds-Contoiret vara aflemnad Directionens, i Bolagets namn och å dess vagnar, utfärdade, till Riksgålds-Contoiret stållde förbindelse för hela det, vid innevarande Riksdag, beviljade Lånbitråde af Femhundrade Trettio Tusende (530,000) Riksdaler Banco, samt för öfrigt inråttad, i öfverensstämmelse med de, i afseende på återbetalningen, stadgade vilkor. 2 Mom.
Likaledes och, till beredande al ersättning för Lånbitrådet, bör, genom Bolagets försorg, vara kungjord ny Stats-Utskottets Betänkanden. 45 Subscription till delaktighet uti Canal- och Slussverket, med de vilkor, sorn uti 4 §. finnas foreskrifne. 2 §.
Uppå 1824 och följande årens anslag får icke något utbetalas, innan genom den Inspection af arbets-forvaltningen och revision af råkenskaperne, som för hvarje år skall forråttas, och hvaruti Riksgålds-Contoiret, genom ett utsedt Ombud, kommer att deltaga, år utrondt, att samma års arbete blifvit, efter möjligheten, verkståldt, i enlighet med gifne föreskrifter; de utagne medlen till deras föremål använde och Reglementet för öfrigt noga efterfoljdt och iakttagit. 3 §•
Intill dess genom Råkenskaperne år tillförlitligen utröndt, att Bolagets utlånte medel blifvit indrifne och, i och för Canal- och Slussverks arbetet, anvånde, skall på års anslaget innehållas ett emot desse utlånte medel svarande belopp , hvarå uppgift, medelst behörigen bestyrkt utdrag af Bolagets, för innevarande-år i823i afslutade Räkenskaper, Fullmågtige skall meddelas. 46 Stats-Utskottets Betänkan der,. 4 $•
I afseende på den uti r §. omformålde ytterligare Subscription till delaktighet uti Canal- och Slussverket, år stadgadt följande, som kommer att tjena till ofelbar efterrättelse. 1 Morn.
Subscriptionerne eller teckningen till Actiers erhållande sker uti Riksgålds-Contoiret, och kommer att hållas oppen under Fem år, eller ifrån och med IB24 till och med 1828.
De nya Actie-egarne blifva delaktige af alla de rättigheter och förmåner, sorn det under den 31 Julii 1818 för Hjelmare Canal- och Slussverks Bolag utfärdade privilegium samt, under den 24 April 1820, faststålde Bolags-reglor innehålla; dock få de nya Actie-egarne icke någen rättighet till ränta utaf Stats-medlen under byggnadsåren; så att denna förmån kommer endast nu varande Bolags Interessenter till godo. j Mom.
På mindre Summa, ån vid förra teckningen, varit bestämd, meddelas icke något Actie-Bref; äfvensom alla Actie Bref utgifvas på jemna Tusende eller hundrade Riksdaler tal. Stats-Utskottets Betänkanden. 47 4 Mom.
Inbetalningen af Actie-suminan fordelas på
Fem år eller ifrån och med 1824 till och med 1828, och till ett alldeles lika belopp, eller En Femtedel för hvardera året, sålunda: att, vid teckning till Actier år 1824, erlägges En Femtedel af den tecknade Summan och sedermera En Femtedel hvartdera af de nästpåfoljande åren; men, vid teckningar, hvilka ske efter år 1824, erlägges på en gång, jemte Femtedelen får antecknings-året en Femtedel får hvartdera af de ifrån och med 1824 forHutne åren, så att t. ex. vid teckning till Actier, år 1827, inbetalas tillhopa Fyra Femtedelar o. s. v. y Mom.
Innan någon teckning anses gällande, bor beloppet, som skall erläggas, vara insatt å Riksgålds-Contoirets särskilda räkning i Vexel-Banken får anslagen till Canal- och andra Byggnader m. m. och Attesten till Riksgålds-Contoiret aflemnad. 6 Morn.
Skulle, efter 1828 års slut, hela det tecknade och inbetaide Actie-beloppet icke uppgå till Etthundrade Tusende Riksdaler, bår Lånbitrådet ersättas och godtgåras på det sått, att, sedan utaf Canal- och Slussverkets behållna års inkomst Banken aldrafårst erhållit 3 proCents ränta 48 Sta Is- Ut skottets Betänkan den. å dess, i följd af Rikets Stånders Beslut vid förra Riksdagen, Bolaget meddelta försträckning, och Actie-egare derefter åtnjutit 5 proCents utdelning å deras insatte Capital, kommer återstoden att till Riksgålds-Contioret inbetalas, i afräkning å det senast beviljade Lån-biträde; hvilket uti Directionens till afgifvande Förbindelse kommer att, såsom vilkor för Lån-biträdet införas.
Trollhätte Canal- och Slussverk.
Rikets Ständer hafva beviljat Trollhätte Canal- och Slussverks Bolag ett Lån af Etthundrade Tjuge Tusende (120,000) Riksdaler med 3 proCents årlig ränta, att, efter behof, uttagas uppå dess Directions reqvisitioner eller Fullmagter; och öfrigt med följande vilkor: 1 Mom.
För allt hvad som å Lånet uttages, beräknas ränta efter Tre för Hundrade om året; hvilken ränta erlägges inom hvarje års slut. z
Intill år 18 2Q göres icke någon afbetalning påCapitalet, men vid samma Stats-Utskottets Betänkanden. 49 ;trs slut afbetalas 5 proCent af Capitalet och lika mycket de Fyra nåstpåföljande åren.
Men derefter och ifrån och med 1834 års början afbetalas 10 proCent vid hvarje års slut.
Alla afbetalningar beräknas på den Summa, som inom 182.8 års slut år uttagen; så att hela Lånet år till fullo godtgjordt år 1841.
Och anmårkes, att hvad sorn efter 1828 års slut tilläfventyrs år på den beviljade Summan outtaget, får icke från Riksgålds-Contoiret utgifvas. j Mom.
Innan något i afräkning på Lånet får utbetalas, bor till Riksgålds-Contoiret vara aflemnad Directionens, i Bolagets namn och å dess vägnar, utfärdade och till Riksgälds - Contoiret stålde förbindelse å Etthundrade Tjuge Tusende Riksdaler med 3 proCents årlig ränta, tillika innefattande öfrige stadgade betalningsvilkor, hvilken förbindelse, genom Bolagets försorg och på dess bekostnad, äfven bor vara betryggad genom forsta Inteckningen uti Canal- och Slussverket med alla dertill hörande Hemman, Verk och Inrättningar; och aflemnas dessutom Directionens sårskida förbindelse, hvarigenom åt RiksgåldsContoiret upplåtes rättighet, att, i händelse 4 5o Stats-Utskottets Betänkandeti. de stadgade Capital- och råntcbetalningarne icke varda behörigen fullgjorde, genast erhålla laga införsel uti Bolagets alla inkomster, af hvad namn de vara må, till Skuldens gäldande. / IV.
Art. hembiträde till fullbordande af nya Bibliothelis Byggnaden vid Upsala Akademi:
Härtill hafva Rikets
Ständer beviljat ett Lån af högst Femtio Tusende (50,000) Riksdaler med 3 proCents årlig ränta, hvilket Lån, i mån af behofvet, får, uppå Consistorii Academici reqvisitioner eller fullmagter, lyftas, åren 1824 eller 1825, samt härvid för öfrigt stadgat följande vilkor: 1 Mom.
Innan någre penningar få utbetalas, bor till Riksgålds-Contoiret vara aflemnad en af Consistorii Academici Ledamöter undertecknad, till Riksgålds-Contoiret ståld förbindelse , å Femtio Tusende Riksdaler Banco, hvarmedelst Consistorii Akademici Ledamöter utfästa sig, En för alla och alla för En, att för återbetalningen af Capitalet och godtgörande af 3 proCents årlig ränta ansvara, sålunda; att Stats-Utskottets Betänkanden. 5i Ett år ifrån den dag, sista Summan, i afräkning å Lånet, blifvit uttagen, afbetalas på Capitalet, sådant det samma, genom sista uttaget blifvit bestämdt, 2 proCent hvarje år, tillika med den upplupne räntan, intill dess Lånet till fullo blifvit godtgjordt. z Mom.
Denna förbindelse bor, innan den aflemnas, vara, på Akademiens bekostnad, vederbörligen intecknad uti så många bland de Akademien tillhörige Hemman, att två tredjedelar af det, vid 1823 års Bevillnings taxering, desse intecknade Hemman åsatte värde uppgår till mindst Femtio Tusende Riksdaler Banco. 3 Mom.
Hvad som utaf
Lån-biträdet icke år lyftadt inom 1825 års slut, får icke derefter från Riksgålds-Contoiret utgifvas.
Län till Staden Ystad.
Till fullbordande af en hamnbyggnad vid nämnde stad, hafva Rikets Ständer beviljat Staden ett Lån af Tjuge Tusende Riksdaler emot 3 proCents årlig ränta och dervid stadgade vilkor, att för Låne-Summan, hvilken ovilkorligen skall 52 Stats-Utskottets Betänkanden. lyftas, under åren 1824 eller 1825, afgifves en af Stadens Äldste, i Stadens nartin och å dess vägnar, undertecknad förbindelse, att en för alla och alla för en ansvara för återbetalningen af Capitalet och 3 proCents årlig ränta sålunda; att ett år ifrån den dag sista partial-summan blifvit uttagen, afbetalas årligen på Capitalet 2 proCent, beräknade på hela Lånet, intill dess detsamma år tillfullo godtgjordt.
Anslag till Södertelje Canal Bolag, ulan återbetalning eller räntas godtgörande.
Rikets Ständer hafva beviljat Bolaget ett årligt anslag af Femton Tusende (15,000) R:dr, från och med år 1824 till och med år 1828» atL på Bolagets Directions reqvisioner eller Fullmagter, utbetalas, emot skyldighet å Bolagets sida, att till denna tiden hafva bragt Canalen i fullkomligen färdigt skick. VII.
Anslag för en Vattenledning till Carlskrona Stad> Härtill hafva Rikets Ständer anvisat Sexton Tusende Sexhundrade Sextio Sex Stats-Utskottets Betänkanden. 53 (16,666) Riksdaler Trettio Två (32) skillingar årligen under Fern år, ifrån och med år 1824 och till och med år 1828, hvilka medel komma att utbetalas till Förvaltningen af Sjö-Årenderne, sedan till Riksgåids-Contoiret blifvit aflemnad en af Magistraten i Carlskrona och nämnde Stads Äldste, i Stadens namn och å dess vägnar, undertecknad Förbindelse, att till Vattenledningens vidmagthållande i everdeliga tider bidraga med en årlig Summa af Ett Tusende Femhundrade Riksdaler Banco. VIII.
Anslag för Stråmrensningen m. m.
Härtill hafva Rikets Ständer anvisat Etthundrade Tusende (100,000) Riksdaler årligen, att utgå ifrån och med år 1824 och intill nästa Riksdag, och hvilka komma att utbetalas till de Committerade, sorn af Kongl. Maj.t i Nåder varda utsedde.
För att låtta och befrämja återuppbyggandet af de delar af Städerne Norrköping och Borås, hvilka, genom de dessa Ståder sednast ofvergångne Eldsvådor; blifvit förstörde och uppbrände, hafva 54 Stats-Utskottets Betänkanden.
Rikets Ständer beviljat Staden Norrköping ett Lån, stort Tvåhundrade Tusende Riksdaler Banco och Staden Borås likaledes Etthundrade Tusende Riksdaler samma mynt, att succesive få utgå under loppet af åren 1824, eller 1825, samt härvid stadgat följande nemligen:
Länet lill Norrköpings Stad. i }.
Utaf hela Lån-Summan Tvåhundrade Tusende (200,000) Riksdaler, äro Trettio Tusende (3o,ooo) Riksdaler anslagne till återuppförande af Stadens afbrände allmänna Byggnader, och hvilka böra vara fullbordade sednast år 1828.
Sistnämnde Låne-Summa ställes under förvaltning af Stadens Äldste, på hvilkas reqvisitioner eller Fullmagter penningarne alltså komma att från Riksgälds-Contoiret utgifvas. — Reqvisitioner eller Fullmagter böra vara underskrifne af mindst Tretton (t3) bland Stadens Äldste, så framt de, såsom gällande, skola kunna antagas.
Hvad som utaf Låne-biträdet icke är lyftadt inom 1826 års slut, Stats-Utskottets JBetänkanden.
55 får derefter icke från Riksgälds-Contoiret utgifvas.
Innan någre penningar från Riksgälds-Contoiret utbetalas, bör till Contoiret vara aflemnad en af Stadens Äldste undertecknad förskrifning å LåneSumman, hvarigenom de, i Stadens namn och å dess vägnar, förbinda sig, en för alla och alla för en, att ansvara för Lånets återbetalning, jemte 3 proCents löpande årlig ränta, på sätt nästföljande Moment närmare innehåller.
4 Mom* Å hvarje särskild post, som, i afräkning, uttages, beräknas räntan ifrån den dag, under hvilken penningarne utassigneras i Riksgälds-Contoiret; och kommer all sålunda upplupen ränta, att på en gång liqvideras ett år efter den dag, då hela Låne-Summan blifvit lyftad.
De derefter förfallande räntor betalas inom hvarje års slut, och kommer på enahanda sätt, som nyss nämnd t är, att förhållas med Capital afbetalningar, när tiden för deras erläggande inträffar. j- Morn.
Tio åren, att räkna ifrån och med år 1824, göres icke någon afbetalning på Capitalet, men inom i833 års slut, och allt sedermera 56 Stats-Utskottets Betänkanden. a samma tid de påföljande åren, inbetalas 6 proCent, hvilka alltid beräknas på hela Låne-Summan; och sedan utaf nämnde 6 proCent först blifvit afräknad 3 proCents ränta på dåvarande Lånebeloppet, afskrifvas öfverskottet på Capitalet.
Allt hvad som betalas bör, må insändas omedelbarligen från Stadens Äldste till Connnissarierne i RiksgäldsContoiret. a j.
De utaf hela den beviljade LånSumman återstående Etthundrade Sjuttio Tusende (170,000) Riksdaler utlånas åt enskide personer emot 3 proCents ränta och sådane vilkor, som längre fram omförmälas.
Lån utaf den anslagna Summan, böra ovilkorligen å de afbrände Tomterne uppföra sådane Byggnader, som uti Kongl. Majus, för Staden i Nåder, faststälda plan och Byggnads Ordning äro föreskrifne. z Mom.
Vid Låne-medlens fördelning, böra de Tomtegare företrädesvis Stats-Utskottets Betänkanden. understödjas, hvilka i synnerhet kunna vara i behof af Linnebiträde utaf Allmänna medel. z Morn.
Landshöfdingen i Länet tillförordnar en särskild Committée, som, under hans Ordförande, emmottaaer Lå * O nc-medlen, besörjer deras utdelning m. m.
Till Medlemmar af denna Committée utses:
En af Stadens tjenstgörande Borgmästare, Tvänne Rådmän, T vänne Adelsmän, Tvänne Ofrälse Ståndspersoner och Fyra bland Stadens Äldste.
Och får någon annan än den, som är bosatt i Staden, icke utses till Medlem af Committéen.
Committerade pröfva och bestämma storleken af den Lån-Summa, en hvar Lånsökande må tilldelas samt beloppet, som, i afräkning derå, hvarje gång får lyftas.
På Committerades reqvisitioner eller Fullmagter, hvilka alltid måste vara underskrifne af minst
Sju ibland dem, utlemnas penningarne från Riksgälds-Contoiret; Och, i följd hvaraf Committerade komma att för alla sålunda lyftade Summor ansvara samt redovisa, i den ordning närmare finnes stadgadt och föreskrifvet. 58 Stats- Utskottets Betänkandetu 4 Morn.