Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta bokslut måste således verkställas af Kammarskrifvaren, som, under den Wennermark beviljade tjenstledighet, förrättade hans tjenst, men som, efter uppgift, ej lärer hvarken af Wennermark eller i hans handlingar hafva erhållit någon upplysning om ifrågavarande balans-summas afförande, hvarföre han, utan vidare un 44 - — 346 — dersökning, fortfarit att upptaga den såsom förut skett.
Redogöraren har nu blifvit erinrad alt i 1845 års bokslut rätta detta formfel. §. 3.
Hvad Revisorerne i denna §. omförmäla, eller att någon ytterligare afbetalning å Handlanden Rösners skuld till fonden, än den i förra Revisions-berättelsen omnämnda, under åren 1842 oell 1843 icke ägt rum, lärer icke, såsom med sanna förhållandet enligt, erfordra något tillägg eller förklaring å Konvoj-Kommissariatets sida. §. 4.
Revisorerne anmärka, att i 1843 års bidrag från Svenska Handels- och Sjöfarts-fonden till Sveriges och Norriges gemensamma fond en olikhet förefinnes, i det alt samma bidrag å förra stället afföres med 165,765 R:dr 33 sk. 4 rst. och å det sednare med 169,147 R:dr 28 sk. 9 rst., hvarigenom en skillnad af 3,381 R:dr 43 sk. 5 rst. uppkommer, som äfven visar sig vid båda fondernas utgående balanser.
Orsaken till denna olikhet har Kamreraren förklarat från ett af ovana, under de i 2:dra §. här ofvan omförmälda omständigheter, af honom begånget misstag att orätt upptaga en uti kassaräkningen balanserad behållning af en vexel på Altona i utgifts- i stället för i wl-orort-summan; hvilket misstag han likväl behörigen rättat i hufvudboken för det följande året.
Remisshandlingen återställes härjemte underdånigst; och Konvoj-Kommissariatet framhärdar med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Aller nådigs te Konung!
Eders Kongl. Maj:ts nnderdånigste, tropligtigste undersåter och tjenare, C. D SliOhiMW J.
Arfvedson.
Joh. Schön.
Stockholm den 3 Mars 1846. M. F. Aberg. — 347 — Kongl Krigs-Kollegii underd.
Utlåtande, i anledning af 1845 års Revisorers Berättelse, angående granskningen af Kongl. Kollegii räkenskaper för åren 1842 och 1843.
Genom nådig Remiss den 19 sistlidne December, har Eders Kongl. Maj:t behagat lemna Dess och Rikets Krigs-Kollegium del af Rikets Ständers Revisorers, efter förrättad granskning af Kollegii räkenskaper för åren 1842 och 1843, framställda anmärkningar eller deraf föranledda anmälanden och hemställanden, med nådig befallning för Kollegium att med Utlåtande deröfver till Eders Kongl. Majit i underdånighet inkomma.
Af dessa anmärkningar äro en del af beskaffenhet att specielt angå räkenskaperna för någon viss af Krigs-Kollegii Afdelningar, men en annan del deremot af allmännare egenskap, såsom vidrörande förvaltningsåtgärderna inom flera af dessa Afdelningar; hvarföre Kollegium, som härjemte i underdånighet aflemnar dess Artilleri-, Fortifikations-, Utrednings-, Underhålls-, Krigsmanshus- samt Indelnings- och BoställsAfdelningars underdåniga yttranden i hvad som hvar och en af dem särskilt rörer, här nedan torde tillåtas att till bemötande få upptaga hvad Rikets Ständers Revisorer i de allmänna frågorna yttrat och hemställt.
Revisorerne hafva förklarat sig icke ”böra förbigå den, under granskningen af Krigs-Kollegii räkenskaper, befunna omständigheten, att Artilleri-, Fortifikations- och Utrednings-Afdelningarne, vid hvarje års slut, innehaft behållningar till mer och mindre betydliga belopp, hvilka, så vidt räkenskaperna föranleda, Kollegium synes ej hafva uppgifvit i statsförslagen för ett påföljande år, hvarigenom också inträffat, att Kongl. Majit, vid desammas pröfning, endast påräknat och tagit i betraktande årsanslaget, men icke de reserverade beliållningarne från det föregående året.” Revisorernes tanke i anledning häraf är, "att dessa behållningar bordt, jemte anslags-summan, tagas i beräkning vid fastställandet af de årliga staterna, synnerligen som dy - -348 — medelst utgifter synas hafva kunnat betackas, för hvilka nu måst anskaffas särskilda medel.”
Vid framställandet af denna anmärkning, hafva Revisorerne påtagligen fästat sin uppmärksamhet mera vid ziffran, än vid beskaffenheten af de balanserade behållningarne, som utgöras: a) af sådana, under redogörelse-årets lopp, för bestämda behof utgifna förskotter, hvilka, då redovisning derför icke inom årets slut inkommit, efter föreskrifven räkenskapsform, i behållningen eller balansen finnas upptagna, men, så snart redogörelse ingått och granskad blifvit, i följande årets hufvudbok afföras och försvinna; b) af reserverade medel, afsedda att användas till betalande af kontraherade leveranser och beställningar, hvilka icke före redogörelseårets utgång hunnit fullgöras, eller, med iakttagande af hvad Kongl. Maj:t, uti nådigt Bref af den 5 Mars 1836, behagat i anseende till tiden och ordningen för statsanslagets utbetalande från Stats-Kontoret föreskrifva, bordt af Kollegium till verkställighet före redovisningsårets slut kontraheras; c) af medel, från det ena året till det andra afsatla för sådana behof eller arbetsföretag, hvartill den erforderliga summan, uppå flera års stater, delvis eiler småningom anvisas, och hvilka företag icke alltid sättas i verket förr, än tillräckliga medel för utförandet uppå sådant sätt blifvit sammanbragta; d) af tillflutna försäljningsmedel, hvilka, efter redovisningsårets utgång, böra antingen till Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Kontor aflevereras, elier för redan i nåder gillade ändamål begagnas; é) af balanser hos uppbördsman eller enskilte, som befinnas under utredning, indrifning eller till afskrifning beredda; samt f) af återstående andelar af löpande årets statsanslag, hvilka icke, innan årets utgång, från Eders Kongl. Maj;ts och Rikets Stats-Kontor utfallit, men hvilka, så snart de kommit Krigs-Kollegium tillhanda, för afsedda ändamål böra användas; hvaraf allt följer, att Revisorerne betraktat en blott skenbar, eller för bestämda behof redan disponerad, penningetillgång såsom 'verklig besparing, i sistnämnde fall af beskaffenhet att kunna tili ett följande års utgifter anvisas.
Den sparsamhet, hvarmed anslagen för Krigs-Kollegii militära Alduin ingar äro bestämda, den inskränkning, som vid dessa anslags fördelande emellan de mångfaldiga behofven äger rum, samt den noggranna efterföljd af fastställda årliga stater, hvarmed anskaffningarne af Kollegium besörjas, lemna sällan rum för besparingars uppstående.
Du likväl någon gång, såsom följd af vid auktioner erhållna billigare 349 — priser, än i statsförslagen påräknade varit, besparing å någon titel uppkommit och icke, med begagnande af den rättighet, som, genom Kongl. Brefvet af den 24 Augusti 1824, blifvit Krigs-Kollegium i nåder medgifven, bordt användas till fyllande af brister, som å andra titlar inträffat, bar, vid upprättandet af ett följande års stats-reqvisitionsförslag, sådan besparing blifvit i beräkning tagen, det vare sig antingen för något, tili sin nytta och behöflighet redan pröfvadt, arbete, som, i brist af tillräckliga medel, dittills icke kunnat utföras, eller ock till förstärkande af den krigsmateriel, tili hvars ordnande och kompletterande det för Krigs-Kollegii-Departementer bestämda statsanslag är afsedt; och enär hvad Revisorerne påyrkat, alltså redan blifvit af Krigs-Kollegium iakttaget, så 0'fta anledning dertill förefunnits, samt än vidare kommer vid slika tillfällen att iakttagas, täckes Eders Kongl. Maj:t nådigst finna, att Revisorernes ifrågavarande erinran icke påkallar något nytt eller förändradt stadgande i denna del. Af Revisorerne har blifvit anmärkt, att, såsom bidrag till en år 1839 verkställd betydligare reparation af Krigs-Kollegii embetshus, hvartill kostnaden i förslag uppskattades till 8,573 R:dr 32 sk., men vid utförandet inskränktes tili 7,437 R:dr — 8 rst.
Banko, utgått från:
Gamla Mötes-passevolans-fonden R:dr 500: •
Krigsmanshus-Kassan 1,437: — 8.
Militie-Boställs-Kassan 500: — — Tillsammans R:dr 2,437: — 8. hvaremot återstående kostnaden, 5,000 R:dr, blifvit genom Öfver-Intendents-Embetel bestridd af anslaget för underhållandet af Kronans hus och byggnader i hufvudstaden; varande, enligt Revisorernes åsigt, denna utgift främmande för Kassornas ändamål, och hade bordt af sistnämnda anslag allena utgå.
Såsom skäl till denna fördelning af kostnaden allmänna byggnaclsanslaget och Krigs-Kollegium underlydande Kassor emellan, upplyses af Kongl. Brefvet den 11 Januari 1842, att ”enär ett betydligt antal rum inom Krigs-Kollegii hus äro hyresfritt upplåtna i och för förvaltningen af åtskilliga Kassor, hvilka kunna anses mer eller mindre främmande för Kollegium, såsom ett Statens Verk betraktad t, samt då, vid tillförene verkställda reparationer å Kollegii hus, dessa Kassor i kostnaden derför deltagit, Kongl. Maj:t, med hänsigt derjemte till otillräckligheten af de anslag för vidmakthållandet af Kronans inom hufvudstaden ägande talrika byggnader, som för det närvarande äro — 350 — ställda till Öfver-Intendents-Embetets förvaltning,” funnit godt i nåder förordna, att en del af nu ifrågakomma kostnad borde af Gamla Mötespassevolans-, Krigsmanshus- och Militie-Boställs-Kassorna betalas; och då det ålegat Krigs-Kollegium att ställa sig till underdånig efterrättelse hvad Kongl.
Majrt sålunda i nåder förordnat, lärer någon ytterligare förklaring i denna omständighet icke anses erforderlig.
Revisorernes uppmärksamhet har härefter blifvit fästad dervid, att de, ”uppå indelta Arméens Nya Mötes-fond, Militie-Boställs-Kassan och Wadstena Krigsmanshus-Kassa anvisade löner, arfvoden och pensioner uppgått till ganska betydliga belopp”; och då, enligt Revisorernes öfvertygelse, ”tillses måste, att de ändamål, hvarför dessa Kassor och fonder inrättats eller tillkommit, varda uppfyllda, och att garanti för framtiden lemnäs det de må kunna sina åligganden behörigen fullgöra, ” hafva Revisorerne, under förmälan, att årligen omkring 35,000 R:dr Banko utgått till löner, lönefyllnader och arfvoden åt Krigs-Kollegii embets- och tjenstemän, hemställt: ”att Rikets Ständer, vid nästblifvande Riksmöte, måtte taga i betraktande, huruvida icke de för oftanämnde Kassors förvaltande behöfliga embets- och tjenstemän borde, likasom de flesta andra för stats-bestyret tillsatta personer, aflönas direkte från Siats-Verket, och Kassorna så medelst till de afsedda ändamålen oförryckta bibehållas.” Krigs-Kollegii Krigsmanshus- samt Indelnings- och Boställs-Afdelgar hafva, uti, hvar för sig, nu afgifna Utlåtanden, i underdånighet upplyst och utredt, att en betydlig del af hvad Revisorerne till förvaltnings-kostnad hänfört, utgöres af löner och arfvoden på indragningsstat, afsedda att besparas vid nuvarande innehafvares afgång eller förflyttning till motsvarande förmåner på Rikets stat, af begrafningshjelp och andra tillfälliga utgifter m. m,, samt att den egentliga och ständiga aflöningen, efter Krigs-Kollegii sednaste i nåder fastställda stat, icke är större eller utgår till flera personer, än som för Kassornas förvaltning och vård oumbärligen erfordras.
Enligt den grundsats för administrationen, som hittills varit följd, har hvarje räntebärande fond, i förhållande till sina ägande tillgångar, bordt bära kostnaden för desammas förvaltande, och som denna kostnad vanligen af ränteyinsten blifvit bestridd, har densamma ock i allmänhet kunnat utgå, utan att förringa fondens förmåga att uppfylla sitt afsedda hufvudsakliga ändamål.
Sålunda har Krigsjnansfiiis-Kassan, efter att hafva bestridt så väl pensioneringen till afskedadt manskap som förvaltningskostnaden, under alla år upplagt mer eller mindre öfverskott till kapitalfondens förökande; hvadan Krigs-Kollegium, för sin del, icke anser behöfligt alt — 351 — betunga Stals-Verket med särskildt anslag till denna Kassas förvaltning; och får Kollegium, beträffande den under Kollegii Underhålls-Afdelnings förvaltning ställda indelta Armeens Nya Mötesfond, i underdånighet åberopa det Utlåtande som af nämnde Afdelning i underdånighet är vordet afgifvet.
Hvad åter beträffar Militie-Boställs-Kassan, emellan hvars årliga inkomster och utgifter ett missförhållande under de sednast förflutna Tretton åren uppkommit, vågar Krigs-Kollegium i underdånighet begära Eders Kongl.
Majrts nådiga uppmärksamhet förden särskilda utredning och derå grundade hemställan, som i Kollegii Indelnings- och Boställs-Afdelnings underdåniga Utlåtande i anledning af Revisorernes anmärkningar innefattas.
Slutligen hafva Revisorerne, ”vid granskning al räkenskaper och säkerhetshandlingar hos en del Embetsverk och Stiltelser, som förvalta fonder,” saknat ”en bok eller liggare, innefattande register olver säkerhetshandiingarne, namnen på låntagarne, den pantsatta egendomen, reversens datum, inteckningsdagen m. m.”; men då Revisorerne, i sammanhang härmed, icke tillkännagifva, i hvad mån denna anmärkning gäller Krigs-Kollegium och vården om dess tillydande Kassor, får Kollegium i underdånighet upplysa, att så beskaffade ”böcker eller liggare, som Revisorerne ansett behöfliga och af nytta, redan funnits sedan den lid, då utlåningen tog sin början för Krigsmanshus- och Militie-Boställs-Kassorna, En per Mille-fonden, samt de under Kollegii Underhålls-Afdelnings vård ställda räntebärande fonder, och att dessa böcker eller liggare vid hvarje inventering varit att tillgå.
Den nådiga remissen följer härjemte; och Krigs-Kollegium
Ira uthärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligligste tjenare och undersåter, J.
P. LEFRÉN C.
Meijer. G. Söderberg. C. J. Salomon. J. L.
Bäck. Carl D. Forsberg. O. E. Wåhlberg.
Slockholm den 27 Februari 1846.
Öfverström. 352 — Kongl Krigs-Kollegii Artilleri-Afdelning^ underd.
Utlåtande, i anledning afr 1845 års Revisorers Berättelse, angående granskningen af nämnde /.ifdelnings räkenskaper.
Stormäkiigste Allernådigste Konung!
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga Remiss den 19 förlidne December å Rikets Ständers sednast församlade Revisorers anmälanden och anmärkningar vid Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-Kollegii Artilleri-Afdelnings afgifna räkenskaper för åren 1842 och 1843, får samma Afdelning deröfver afgifva följande underdåniga Utlåtande.
Sålunda först hvad beträffar:
Redogörelsenia för ordinarie
Statsanslaget:
Uti Irsta §. hafva Ständernas Revisorer anmält, huruledes, efter Rikets Ständers beslut, den skuld, hvarför Mariebergs till Artilleriläroverk upplåtna kronoegendom häftat, nu mera upphört, medelst afskrifning af 14,000 R:dr, hvilken summa varit från Rikets Ständers Riksgälds-Kontor förskjuten, samt genom inbetalning från samma Kontor af det belopp, stort 33,893 R:dr 39 sk. 7 rst., som återstått af det lån, Militie-Boställs-Kassan försträckt till köpeskilling för samma egendom, så att den nu vore från gäld befriad.
Härom får Kollegium i underdånighet upplysa, att, sedan Eders Kongl. Maj:t, uti nådig skrifvelse den 30 April föriidet år, lorordnat om verkställighet af Rikets Ständers omförmälda beslut, berörde liqvidation blifvit fullgjord och redovisad uti 1845 års Stats-medels hufvudbok för denna Kollegii Afdelning.
Rikets Ständers Revisorer förmäla uti 2:dra §., att, utöfver den årliga staten för ofvannämnde Läroverk, till följd af nådiga Brefvet den 4 Mars 1817, en kapitenslön från livartdera af de trenne ArtilleriRegementerna utgått till informations-kapitens-löner vid detta Läroverk med tillsammans 2,740 R:dr under livartdera af revisionsåren; och då anslaget sålunda torde vara otillräckligt, sjmes det Revisorerne, som borde förhöjning deruti heldre till vägabringas, än att, genom anvisningar å löner, sorn för andra ändamål blifvit af Rikets Ständer be - 353 — stämda, bereda tillgångar för undervisningens bestridande vid Läroverket.
Denna framställning påfordrar ej någon förklaring frun Kollegium, emedan på Eders Kongl. Maj:ts nådiga ompröfning ankommer, om de från Artilieri-Regementerna till Läroverket anvisade Tre Informationskapitenslöner skola dit återgå, samt, i deras ställe, aflönings-anslaget för detta Verk ökas; men bar likväl Kollegium trott sig böra i underdånighet anmäla, att, vid Läroverkets organisation år 1817, Informations-kapitens-lönerna blefvo dit anvisade, emedan Artilleri-olficerares undervisning då öfverflyttades från Regementerna till bemälte Läroverk.
Efter upptagande uti 3 §. af de krigskrut-bebållningar, hvilka, enligt räkenskaperna, finnas för Arméen och Flottan upplagda uti förråderna, anmärka Revisorerne, det någon räkenskap icke finnes, som bestämdt visar hvad krut-tillverkningen under året kostat och om den utfallit till fördel eller förlust för Staten, hvilket vore desto mer nödvändigt, som Rikets Ständer påräknat uti Riksstaten, såsom en årlig inkomst af krutförsäljningen, 90,000 R:dr.
Derefter finnes uti Berättelsen införd, uti Artilleri-Kammar-Kontoret upprättad, uträkning öfver kostnaden af handgevärs-, stycke- och bergskrut för ett år, enligt till 1843 års utgång gällande
Krut-tillverknings-kontrakter samt då gällande lösningspris för rå salpeter.
Med anledning häraf, får Kollegium underdånigst upplysa: att, i öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse den 26 November 1831, krutförsäljningspriserna städse blifvit, efter förslag af Kollegium, i nåder fastställda i jemnt förhållande till den kostnad, Kronan fått vidkännas för inhandlad salpeter och krutets tillverkning; att den del af det äldre krut, som årligen förbrukas för Eders Kongl. Maj :ts och Kronans behof, ersättes genom årstillverkningen, och upplägges en öfverskjutande del deraf för tillökning uti reserv-förråderna till krigsbehof; att åberopade uträkning innefattar så väl uppgift å krutpriser som uträkning öfver hela krut-tillverkningens penningevärde, samt att denna för 5,205 Centner af de trenne slagen uppgått till en summa, stor 179,821 R:dr 39 sk. 5 r:st., som i medeltal belöper för Centnern lill 34 R:dr 26 sk. 3^ rst; vidare, att de granskade årsräkenskaperna, så väl som Kollegii, med dess hufvudböcker Revisorerne tillhandakomna, Berättelse af den 9 Augusti nästlidet år utvisa, det krutförsäljningsmedlen uppgått för år 1842 till 133,026 R:dr 23 sk. 11 rst. och för år 1843 till 125,880 R:dr 16 sk. 11 rst., samt alltså lem nät vida större tillgång för Stats-Verket, än hvad Rikets Ständer uti 45 — 354 - Riks-staten med 90,000 R:dr påräknat.
Krutmedlen ingå till Statsverket, dels från Krigs-Kollegium, dels från Landt-Ränterierna direkte.
Derefter uppgifva Revisorerne uti 4 §., att, under åren 1842 och 1843, hade, enligt räkenskaperna, influtit tillsammans '7,446
R:dr 2 sk. 5 rst. för försålda gevärs- samt kasserade andra slags persedlar, och anföra Revisorerne, som orden lyda: ”att, då Rikets Ständer för hvarje ”hehof anvisat särskilda anslag, Revisorerne finna, det dylika försälj”ningsmedel rätteligen böra, såsom en hesparad tillgång för Statsverket, ställas till Rikets Ständers disposition, för att tagas uti beräkning vid en blifvande statsreglering, helst tillfällen kunna gifvas, då ”försäljning- äger rum af kasserade persedlar, hvilka i värde kunna ”uppgå till ansenliga belopp.”
Härvid förekommer, det Rikets Ständer väl, för anvisade medel till extra ordinarie statsutgifter, bestämt de titlar, under hvilka för uppgifna behof, utgifterna utgå skola, men deremot att, för det summariska statsanslaget till Arméens materiel å Riks-statens Fjerde hufvudtitel, ”särskilda anslag för hvarje hehof” icke äro af Rikets Ständer bestämda, utan ankommer fördelningen deraf till gagn för Rikets försvars-materiel å Eders Kongl. Majrts nådiga förordnande.
Då försäljning af persedlar ägt rum, i följd af deras i behörig ordning pröfvade oanvändbarhet för Arméen, har från äldre tider varit iakttaget och godkändt, att de försäljningsmedel, hvilka för sådana influtit, blifvit använda till ersättning af de förslitna, eller till uppköp af fullgoda persedlar, merendels af de slag, som försålda blifvit.
Och har influten betalning för afyttrade gevärspersedlar till RusthållsRegementer, General-Tull-Styrelsen m. fl. blifvit afsatt och af Eders Kongl. Maj:t anvisad till anskaffning af nya gevär.
Detta förfarande har alltid ansetts ligga i sakens natur, emedan för Arméens materiel utaf Rikets Ständer anvisade anslag varit mindre, än hvad för dennas fullständiga fyllande ansetts erfordras, och följaktligen nu ifrågaställda tillfälliga tillgångar, administrationsriktigt, bordt användas för angelägna anskaffningar eller utgifter, hvartill å stat anvisade medel ej varit tillräckliga.
Kollegium har jemväl bordt upplysa, det för åren 1842 och 1843 inbetalta, ofvan uppgifna, 7,446 R:dr 2 sk. 5 rst. utgöras af 3,583 R:dr 17 sk. 3 rst. för kasserade effekter samt 3,862 R:dr 33 sk. 2 rst för försålda gevärspersedlar.
Uti 5:te §. hafva Revisorerne omförmält Eders Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse den 11 Juni 1842, hvarigenom försäljning i nåder blifvit anbefalld af fästningsbestyckningen tillhörande gamla skjutpjeser, hvilka för deras ändamål, vid anställda noggranna undersökningar, — 355 — funnits i flera afseenden oanvändbara, med stadgande derhos, att bombkanoner skulle för försäljningsmedlen anskaffas.
Derjemte uti Berättelsen upptages, det Eders Kongl.
Maj:t förordnat om undantag från försäljningen af 2:ne stycken 24:pundiga och 1 stycke 18:pundig kanon samt 1 stycke 40:pundig mörsare, ”hvilka borde bibehållas såsom ett minne och för att om modellen lemna upplysning;” varande dessa 4 pjesers vigt uppgifven till 133 Skeppund.
Vidare omförmälas resultaterna af de försökta försäljningarne, och upptages, att, för jernets befordrande tili utförsel utom Riket, tullen för gammalt kanonjern blifvit nedsatt till 24 sk. för Skeppundet; hvarvid Revisorerne, lika litet som vid öfriga detta ärende rörande åtgärder, framställt någon anmärkning, utan endast fästat kommande Revisorers eller Ständers uppmärksamhet derå, i afseende å den fortgående försäljningen samt å användandet af derför inflytande medel.
Öfver denna §. erfordras sålunda icke någon förklaring.
Kollegium får endast i underdånighet upplysa, att, vid anställda försäljningsförsök, få anbud funnits antagliga, hvarföre Eders Kongl. Maj:t, uti nådigt Bref den 5 December 1844, förordnat, att med försäljningéh af de kasserade artilleri-pjeserna borde uppskjutas till dess förändrade jernpriser lemnade skälig anledning, det försäljningen kunde ske på för Eders Kongl. Maj:t och Kronan förmånligt sätt; och då Kollegium förmodat, att, med den stadgade låga utförsels-tullafgiften för jernet, högre priser detta år kunna erhållas, gör Kollegium i vår förnyade försök med förauktionering af meranämnde kanoner.
Hvad angår uppgiften om modellpjeserna, så får Kollegium i underdånighet anmäla, det förordnande är gifvet om deras samlande härstädes, samt att modellpjeserna, till antalet åtta stycken, nemligen: 3 st. 24:Hdiga kanoner af olika konstruktioner, 2 st. 18:Sicliga dito, 2 st. 12:få!diga dito och 1 st. 40:Sfdig mörsare, väga tillsammans 127 Skeppund 19 U. lätt vigt.
Emedan uti 6 §., som upptager hufvudsakliga innehållet af Eders Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelser den 28 Maj 1842 och 8 April 1843, angående slopning af förslitna tygförråds- och gevärs-persedlar, deraf de alldeles oanvändbara delar äro till försäljning i nåder anbefallda, Revisorerne, endast till upplysning för näst inträffande Rikets Ständers Revisorer, velat sådant anmäla; linner Kollegium icke, det något yttrande öfver denna §. erfordras. Rikets Ständers Reyisorer anföra uti 7 §., som orden lyda: ”1 anseende till den invecklade beskaffenhet, hvaruti de af Ar tiller i-Tygför”råds-redogörarne afgifna räkenskaper sig befinna, anse Revisorerne be - — 356 — ”malte redogörare böra allvarligen tillhållas att vid räkenskapernas, uppförande, tili lättnad för deras granskning, noggrant] följa de för så”dant ändamål stadfästade formulärer”.
Kollegium anser sig böra öfver berörde anmärkning meddela det yttrande, att, om räkenskaperna från Artilleri-Tygförråds-Förvaltarne funnits af omförmäld, invecklad, beskaffenhet, sålunda afvikande från derför stadgad form, eller ock att till persedelräkningarne icke blifvit begagnade de tryckta blankettei’, som dertill från Kollegium redogöraren tilldelas, sådant icke bade undgått anmärkning vid granskningarne af räkenskapen först hos Kollegium och sedermera bos Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Rätt, men, då sådant icke försports och Ständernas Revisorer icke omnämnt något förråd, för hvilket