Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet är således öfverlygadt, att förbuden för denna artikel, utan fara för inhemska jerntillverkningen, kunna upphäfvas, och äfven desto heldre böra borttagas, samt Skottskt och Engelskt tackjern utgör en nödvändig råvara för liera inom landet anlagda machin- och gjuteri-verkstäder, till hvilkas förmån den föga önskvärda undantagsutvägen hittills måst anlitas, äfvensom utförsel af vissa slag Svenskt tackjern undantagsvis medgifvits mot en tull af icke mera än 4 sk. banco för skeppundet.
Hvad Bevillnings-Utskottels Betänkande, M 5. 33 Hvad angår tullsatserna, som böra sätlas i förbudens ställe, så har Herr Murén både för in- och utförseln, samt Herr Rosenblad för införseln, hvarom hans förslag endast handlar, tillstyrkt antagande af Bevillnings—Utskottets vid sista riksdagen afgifna förslag, af 2 R:dr 12 sk. vid in- och 3 R:dr 16 sk. vid utförseln, allt per skeppund tackjernsvigt; hvaremot Herr Schwan uti sin ofvan omförmälda motion föreslagit, att utförselstullen skulle bestämmas till 3 R;dr 16 sk. per skeppund st. vigt och successivt nedsättas med 8 sk. om året under loppet af 8 år samt sålunda nedgå lill 2 R:dr.
. Icke derföre att
Utskottet anser så höga lullsatser för framtiden behölliga eller en sådan successiv nedsättning deri, som Herr Schwan för utförseln tillstyrkt, äfventyrlig, men på det all farhåga för förbudens borttagande må undanrödjas och största försigtighet vid detta steg iakttagas, hemställer Utskottet, att- med upphäfvande af stadgade in- och utförselsförbud å »tack och barlastjern», tullen derå må bestämmas för införseln till 2 R:dr 24 sk. och för utförseln till 3 R:dr 16 sk. per skeppund tack jernsvigt om 26 lispund bergsvigt, utan att successiv nedsättning i dessa tullsatser för närvarande beslutas.
1 sammanhang härmed och då de med tackjern likartade, nu till utförsel forbudna artiklarne »ostämplade och oborrade kanoner, stycken, nickhakar och mörsare» och »hällar öfver 1% tums tjocklek samt lod och lödjor öfver 1 skeppunds vigt stycket» ega ett obetydligt högre värde än tackjernet, får Utskottet tillstyrka, att förbuden mot utförsel af dessa artiklar måtte uppbäfvas och ut förselstullen bestämmas till 3 R:dr 24 sk. skeppundet stapelstadsvigt.
Jemte det Utskottet, i enlighet med Herr Rosenblads motion, vid rubriken »grytor, kittlar m. m.» uti införselstariffen tillagt artikeln pannor, har Utskottet, för att i möjligaste mån inskränka värdeförtullningen af de mångfaldiga slag gjutgods, son> äro att hänföra till rubriken »allt annat gjutet arbete, ej specificerad‘t» och följaktligen nu draga tull af 23 procent å värdet, ansett sig böra antaga den specifi kation af gjutgods, Herr Rosenblad föreslagit, äfvensom hufvudsakligen de af honom derå upptagna tullsatser; och hemställer Utskottet, att hvad bilagde taxeförslag i detta hänseende innehåller måtte godkännas.
Till Svenska skeppsbyggeriets och sjöfartens underlättande har Herr Waern uti omförmälda motion föreslagit, att ankare, som nu draga 3 R:dr införselstull per skeppund stäp. vigt, måtte beläggas med endast 3 R:dr 16 sk. tull, och att tullen Bih. till R.
Prot. 1850 & 1851. 5 Sami., 1 Afd., 5 Haft. 5 34 BevUlnings-Ulskottels Betänkande, M 3. å kettingar med länkjernets diameter öfver 5/s tum, hvilka nu aro åsatte dels 5 R:dr dels 1 R:dr 24 sk. införselsafgift, malte, ntan åtskilnad för gröfre eller finare slag, bestämmas till sistnämnde belopp; äfvensom Herrar Rosenblad och Murén tillstyrkt, att tullsatsen å kettingar med länkjernets diameter öfver % till och med 1% tum, måtte nedsättas från 3 R:dr till 2 R:dr 24 sk. skeppundet.
Vid öfvervägande af dessa förslag har Utskottet, oaktadt sin benägenhet att uppmuntra de vigliga industrigrenar, hvilkas fördel motionärerna afsett, likväl funnit betänkligt alt ytterligare nedsätta nu gällande i förhållande till varuvärdet ej höga tullsatser å ankare och kettingar; och hemställer derföre, att dessa tullsatser må oförändrade bibehållas.
Å stångjern, nu till införsel förbjudet, hafva Herrar Rosenblad och Murén föreslagit införselstullens bestämmande till 4 R:dr skeppundet stapelstads-vigt.
Herr Schwan har tillstyrkt en tullsats af 3 R:dr 16 sk. med successiv nedsättning af 8 sk. om året under 8 år till 2 Ridr skeppundet.
Hjertås omförmälda motion är yrkad en vida väsendtligare nedsättning, så att tullen skulle blifva högst 1 R:dr.
Till stöd för detta förslag har Herr Hjerta anfört, hurusom det vore bekant, att Svenska jernet, i anseende till sin godhet för vissa ändamål, utgjorde en nödvändighetsvara på den utländska marknaden och betaltes vida högre, stundom mer än dubbelt mot det Engelska, hvilket likväl för flera ändamål vore lika användbart.
Alt, såsom nu sker, lill dessa ändamål använda det dyrbarare Svenska jernet, i stället för att utbyta detsamma mot del vida billigare Engelska, vittnade, efter Herr Hjertås åsigt, om dålig hushållning; ty man uppoffrade på detta sätt onyttigt den prisskilnad, som vid varubytet kunde besparas.
Erinrande Herr Hjerta vidare, att jernet, erhållit för billigt pris, skulle i vida betydligare mån förbrukas och genom bearbetningen inom landet för denna utvidgade förbrukning lemna en ökad arbetsförtjenst, äfvensom att, derest man skulle lyckas få de i Frankrike mot införsel af Svenskt jern lagda hinder undanröjda, afsällningen kunde komma att så tilltaga, att priset härstädes, under restrictionerna mot införsel af utländskt jern, ytterligare stegrades elier ock tillverkningen blefve, utöfver säkerheten för skogarnes bestånd, uppdrifven.
Och har Herr Hjerta slutligen, för den händelse att hans förslag kunde väcka oro för Svenska bruksintressets bestånd, alternativt tillstyrkt, att försök dermed på ett år måtte anställas och Rikets Ständer till Kongl. Majit öfverlemna att, efter den tidens förlopp, med hänseende till sig företeende omständigheter vidare besluta huru intill nästa riksdag borde med tullen å denna artikel förfaras.
Utan att vilja bestrida riktigheten i allmänhet af de grundsatser för varubyte, hvarpå Herr Hjerta byggt sitt nyss anförda förslag, anser Utskottet likväl tillämpningen af samma grundsatser på ett af landets aldra vigligaste industrialster påkalla en Bevillmngs-Utskollcls Betänkande, Jf? 5, 35 varsamhet, som icke får låta sig nöja med sannolikheter eller på vågsamma försök äfventyra allmänt och enskildt väl.
Med säkerhet kan man icke förutse, att allt eller ens någon betydlig del af det Svenska jern, sorn nu går till inhemsk förbrukning, men i väsendtlig mån blefve, med antagande af Herr Hjertås förslag, från inhemska marknaden undanträngdt af det vida billigare Engelska, skulle finna motsvarig afsättning i utlandet, der konsumtionen af det dyrbara Svenska jernet alltid måste inskränka sig inom de trånga gränserna af dess oumbärlighet; och ett enda års misslyckade försök kunde likväl för lång tid nedsätta den Svenska jernproduktionens krafter.
Utskottet tror således, att äfven denna handtering, vid förbudsskyddels borttagande, måste tillförsäkras en skyddstull, som med säkerhet förekommer våldsamma brytnin gar; och i sådant hänseende tillstyrker Utskottet, att införselstullen å stångjern må, i likhet med hvad Kongl. Maj:ts förslag vid sistlidne riksdag innehöll samt Herrar Rosenblad och Murén nu föreslagit, bestämmas lill 4 R:dr skeppundet, utan successiv nedsättning deri intill nästa Riksdag.
På sätt Herrar Rosenblad och Murén, i enlighet med nyssberörda nådiga förslag, vidare yrkat, tillstyrkes, att band- och plattjern med de flera under samma rubrik nu upp tagna artiklar må, vid förbudets upphäfvande, åsättas införselstull till 5
R:dr skeppundet; och att hittills till införsel förbjudna oförtenta plåtar må åsättas 8 R:dr 24 sk. lull per skeppund, samt rubriken plåtar följaktligen få den förenklade lydelse, som taxeförslaget utvisar.
Gällande taxa upptager under en rubrik spik af mindre än 2 tums längd samt allt annat manufaktur- och handtverkssrnide, ej specificeradt, med 36 sk. införselstull per skålpund.
Herr Winges vid artikeln filar här ofvan omförmälda motiou innehåller yrkande om tullsatsens bibehållande; hvaremot Herrar Rosenblad och Murén föreslagit ifrågavarande rubrikens indelning i opoleradt med 12 sk. och poleradt smide med 18 sk. införselstull per skålpund.
Herr Hjerta har likaledes tillstyrkt rubrikens fördelning, dock sålunda, att pjeser af 1 till 2 skålpund kunde vid gällande tullsats bibehållas, från 2 till 10 skålpund få någon lindrigare afgift o. s. v. eller ock artiklarne skiljas efter olika art och beskaffenhet.
Det är utom allt tvifvel, att nu gällande tullsats är alltför hög och nästan tillintetgjort all loflig införsel af den mångfald artiklar, som under denna rubrik hän föras.
Såsom Herr Rosenblad i sitt taxeförslag upplyst, införtullades år 1847 endast 11 skeppund, under det smugglingen i betydlig mån bedrefs.
Utskottet anser, 36 Bevillnings-Ulskollets Betänkande, Jt? S.
Kardor och kar dläder.
Kimrök, Kläder. i följd häraf, väsendtlig nedsättning i tullafgiften vara nödvändig, men tvekar dock att på en gång gå så långt, som Herrar Rosenblad och Murén äskat.
Med antagande af den utaf dem föreslagna klassifikation, tillstyrker Utskottet således, att rubriken »all annan spik samt allt annat manufaktur- och handtverkssmide, ej specificeradt», må indelas i opoleradt, med 18 sk. och poleradt eller lackeradt, med 24 sk. införselslull per skålpund.
Då kardor och kardlader utgöra redskap för så väl fabriker sorn husslöjden, samt införseln deraf, för fabrikernas behof, med Kommers-kollegii tillstånd eger rum för den låga afgiften af 5 procent utaf värdet, men denna undantagsförmån icke kan komma husslöjden till godo, synes det vara angeläget och billigt, att äfven husslöjden beredes någon motsvarande lindring genom nedsättning af den i taxan stadgade tull; och tillstyrker Utskottet derföre, i öfverensstämmelse med hvad Herrar Rosenblad och Murén föreslagit, att införselstullen å kardor och kardläder må nedsättas från 6 till 4 sk. skålpundet.
Kimrök, nu åsatt 4
R:dr tull per 100 skålpund, torde, med afseende å olämpligheten af en sådan qvantitet för tullberäkningen, och utan någon egentlig rubbning af tullafgiften, böra, på sätt Herr Rosenblad tillstyrkt, åsättas 2 sk. införselstull per skålpund.
Gång-, linne- och sängkläder, ej specificerade, äro, med undantag af nya fruntimmerskläder af till införsel lofgifna tyger, hvilka förtullas efter värde med SrU/^dels procent, till införsel förbjudna.
Att detta förbud hittills varit föga verksamt är allmänt bekant.
Den rättighet förteckningen öfver vid införsel tullfria varor medgifver sjöfarande och resande att tullfritt införa dem tillhöriga kläder, när de äro synbart brukade eller, af egarne sjelfve medförda, pröfvas icke öfverstiga deras personliga behof — hvilken rättighet icke torde kunna inskränkas — lemnar ett ganska vidsträckt fält för förbudets kringgående; ty pröfningen af en resandas behof utaf medförda kläder kan icke, utan att göra lulltjenstemännens befattning både för dem sjelfva och för de resande förhatlig, handhafvas med sådan stränghet, alt icke förbudsstadgandet ofta öfverträdes.
Då dessutom alla tyger, efter Utskottets tanka, hädanefter böra lill införsel lillatas, är det med gällande taxas syftning öfverensstämmande, alt jemväl tillåta införsel af färdiggjorda kläder, genom hvilken tillåtelse, förenad med lämpliga tullaU gifter, inhemska handtverkerierna så mycket mindre kunna befara menligt inflytande, som tillverkningen åtminstone af gångkläder i allmänhet betingar personlig beröring emellan handtverkaren och konsumenten. Bevillnings-Utskoltets Betänkande, M g. 37
I fråga om tullsatserna, som böra sättas i förbudets ställe, innehåller Herr Muréns förslag för gång-, linne- och sängkläder, ej specificerade, tull af 25 procent å värdet, med serskild tullbehandling för spetsar och blonder; hvaremot Herr Rosenblad föreslagit att artikeln kläder måtte särskiljas i gång- och sängkläder samt tullsatsen bestämmas: för de förra i allmänhet till 50 procent utöfver den för tyget, hvaraf persedeln hufvudsakligen består, stadgade tull och till 100 procent utöfver samma tull för persedlar, försedda med broderier eller galoner af guld eller silfver, med den anmärkning tillika, att, der svårighet uppstode alt bestämma hvilket tyg, som utgjorde bufvudbeståndsdelen, till grund för tuliberäkningen borde tagas det material, sorn drager högsta tullafgiften; samt för de sednare, eller sängkläder, till samma tull, sorn för öfvertyget är stadgad, utan någon förhöjning deri, helst öfverlyget alltid vore belagdt med vida högre afgift, än stoppningen eller ifyllningen; och har Herr Rosenblad derjemte för klädespersedlar med pelsverk till öfvertyg, såsom skinnpelsar, muffar m. m. under rubriken hudar och skinn föreslagit hänvisning till artikeln gångkläder.
På grund af hvad här förut emot värdeförlullningen i allmänhet blifvit anfördt, anser Utskottet denna förtuliningsgrund icke eller för kläder vara lämplig; likasom Utskottet befarar att den af Herr Murén från gällande taxa hämtade föreskrift om serskild förtullning af spetsar och blonder, hvarmed färdiggjorda kläder äro försedda, icke låter väl förena sig med nödig enkelhet vid tullbehandlingen eller kan verkställas utan skada å persedeln, som bör förtullas.
Från Herr Rosenblads förslag åter bar Utskottet icke funnit skäl till annan afvikelse, än att dels sådane kläder, som äro försedda med spetsar, blonder samt broderier, de sednare äfven af andra ämnen, än guld och silfver, höra draga den högre tullsatsen, dels ock, i stället för den vid beklädnadspersedlar med pelsverk till öfvertyg lemnade hänvisning till kläder, Utskottet, till undanrödjande af allt missförstånd i tillämpningen, vid den förra artikeln utfört sjelfva tullbestämmelsen; och hemställer Utskottet, i enlighet härmed, att, jemte upphäfvande af gällande införselsförbud för artikeln kläder, hvad bilagde taxeförslag för denna artikel under rubrikerna »hudar och skinn, pelsverk, beredda», »kläder, gång-» samt »sängkläder» innehåller, måtte varda godkändt.
Såsom Herrar Rosenblad och Murén anmärkt, har nu gällande alltför höga Knappar. tullsats å »knappar af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen» gifvit införseln deraf en oloflig riktning; hvadan ock Utskottet hemställer, att införselstullen å knappar må nedsättas från 32 sk. till 24 sk. skålpundet. 38 Bevillnings-Utskottcts Betänkande, Jtä 5.
Koppar: smidd, Bleck och Spik.
Kopparstick, Estamper samt Lilhograpska arbeten.
I enlighet med hvad Herr Murén samt alternativt äfven Herr Rosenblad föreslagit, angående rak- och pennknifvar, som nu förtullas efter stycke, de förra med 16 sk. och de sednare med 8 sk, hemställer Utskottet, att »rak- och pennknifvar, med eller utan fodral», må under denna rubrik åsättas 1 R:dr 12 sk. införselstull per skålpund.
Hvarjemte Utskottet, i stället för rubriken »andra slag (knifvar) samt gafflar, ej specificerade», hvarå tullen nu är 1 R:dr skålpundet, antagit den af Herr Rosenblad föreslagna specification, med någon förändring af redaktionen och förhöjning å dyrbarare slagen af denna artikel i de af honom tillika föreslagna tullsatser; och tillstyrker, i enlighet härmed, att för tälj-, sjömans- eller gröfre arbetsknifvar, under serskild rubrik, må bestämmas 12 sk. införselstull per skålpund; och att »bordsknifvar och gafflar, jemte andra slag, ej specificerade», må indelas i 2 rubriker: med träd- eller hornskaft 1 skålp. 24 sk.; med skaft af annat ämne 1 skålp.
1 R:dr införselstull per skålpund.
Kopparbleck och spik till fartygs förhydning äro nu åsatte 8 R:dr 16 sk. in förselstull per skeppund.
Med afseende å angelägenheten, alt i möjligaste mån främja svenska skeppsbyggerierna och lätta utvägarne till fartygs fullständiga utrustning, har Herr Rosenblad föreslagit nedsättning i nämnde tullbestämmelse till 1 R:dr 32 sk. skeppundet.
1 samma ändamål är af Herr Wcern föreslaget tullsatsens bestämmande lill 5 R:dr per skeppund; och såsom billig jemkning i nu gällande af gift, föreslår Utskottet, i enlighet med sistnämnde motion, införselstullen å kopparbleck och spik till 3 R:dr skeppundet.
Uti nu gällande tullfrihet för kopparstick, estamper och lithografiska arbeten, har Herr C. G. Gustafsson inom vällofliga Borgareståndet föreslagit den inskränkning, alt endast plancher och artistiska arbeten, men icke vexelblanketter, vignetter och flera dylika till kommerciella behof afsedda lithografier deraf kunde komma i åtnjutande, och att lämplig tullafgift mätte dessa sednare arbeten åsättas, helst inhemska sten- och kopparstickstryckare väl fmgo för alla sina rudimaterier, såsom papper, färger m. m. erlägga tullafgifter, men deremot för sin handtering saknade allt skydd af tull-lagarne.
Utskottet kan icke annat än erkänna billigheten af hvad i motionen blifvit yrkadt; och sorn de kopparstick och lithografiska arbeten, hvilka såsom konstsaker äro att anse, ega ett så ojemförligt högre värde, att någon ringa, i förhållande till papperstullen bestämd, efter vigt utgående tullafgift för dylika arbeten blefve utan betydenhet, men svårighet deremot skulle möta att vid tullbehandlingen urskilja, Bevillnings-Vtskoltels Betänkande, J\s 3.
39 hvilka arbeten borde till konstalster hänföras eller icke, har Utskottet funnit sig höra föreslå, att kopparstick, estamper och lithografiska arbeten må åsättas införselstull af 5 sk. per skålpund; och att härifrån må undantagas endast sådane plancher tn. m„ sorn tillhöra tryckta och, såsom sådane, vid införsel tullfria arbeten.
I stället för nu varande rubrikerna »korgar af sammansatta, eller, såsom ar- Korgar. betade, ej specificerade ämnen» samt »korgmakarearbeteo, ej specificerade», och den för begge dessa rubriker stadgade förtullning efter värde med 33 V3 procent, tillstyrker Utskottet, i enlighet med Herr Rosenblads motion, antagande af de rubriker och tullsatser bilagde taxeförslag för dessa artiklar innehåller.
Yid utbyte af nu stadgade, för inhemska tillverkningen obeböfliga förbud för Kort> sPe'~- införsel af spelkort mot tull, torde, på sätt Kongl.
Moj:ts vid sistlidne Riksdag afgifna taxeförslag samt Herrar Rosenblads och Muréns nu väckta motioner innehålla, införselstullen å spelkort böra bestämmas till 12 R:dr 24 sk. grossen; och tillika meddelas den föreskrift om kortens förseende med bevillningsstämpling, som bilagde taxeförslag upptager.
Då vid införsel af lefvande kreatur den sjöväga transporten vore så dyr, att Kreatur. inhemska boskapsskötseln deri hade tillräckligt skydd, om sådant behöfdes, men importen af lefvande kreatur just för boskapsskötselns och hästafvelns egen skull syntes böra genom tullfrihet uppmuntras, har Herr Hjerta, efter Englands mönster, föreslagit medgifvandet af en sådan tullfrihet.
Genom den i taxan redan medgifna allmänna tullfrihet för Hingstar, Tjurar och andra afvelsdjur samt det tillika åt Kommers-kollegium lemnade bemyndigande att tillåta införsel af alla slag kreatur till rasers förbättrande emot fjerdedelen af den i taxan stadgade tull, anser Utskottet tillbörligt afseende å boskapsskötselns förbättrande redan vara i tull-lagstiftningen iakttaget; hvarföre Utskottet ock hemställer, alt vid nu gällande bestämmelser härutinnan må förblifva.
Majrts och Bevillnings—Utskottets vid sistlidne riksdag afgifna taxeför- Krut. slag upptogo, i stället för införselsförbudet för krut, en tullsats af 8 R:dr per cent ner.
Detta förslag är nu upptaget af Herr Murén; och Herr Rosenblad har, för vinnande af lämpligare tullberäkningsqvantitet, endast i så matto afvikit från samma förslag, att han tillstyrkt tullens bestämmande till 4 sk. skålpundet, motsvarande 8 R:dr 16 sk. centnern.
Utskottet instämmer i Herr Rosenblads förslag, 40 Bevillning s-Utskottets Betänkande, JW 5.
Käpptoffsar och snodder.
Lin. att, med införselsförbudets uppbäfvande, tullen å krut må bestämmas lill 4 sk. skålpundet; hvarjemte och då för rättigheten att hafva upplag och idka försäljning af krut i städerna, nu gällande serskilda föreskrifter icke blifva fullt tillämpliga i afseende ä utländskt krut, som kan komma att införas, Utskottet föreslår, att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse till Kongl.
Maj:t hemställa, det nödiga försigtighetsmått i förevarande hänseende måtte varda i nåder föreskrifna.
Käpptoffsar och snodder, som nu, lika med slöjdevaror, ej specificerade, för tullas efter värde, har Utskottet, enligt Herr Rosenblads förslag, hänvisat till lika tullbehandling med snörmakarearbeten.
Herr Schwan har för saltadt kött föreslagit tullfri införsel och Herr Hjerta har yrkat att införselstullen å kött, alla slag, måtte nedsättas till hälften; hvaremot Herrar Rosenblad och Marén bibehållit nu gällande tullsatser å denna artikel.
Yid sistlidne riksdag blefvo nu gällande afgifter, med väsendtlig nedsättning i 1845 års taxebestämmelser, stadgade; och då någon egentlig erfarenhet af denna förändring ännu icke kunnat vinnas, hemställer Utskottet, att tullsatserna å kött må bibehållas oförändrade.
I stället för rubriken »lampor af sammansatta, eller såsom arbetade, ej specificerade ämnen» och dess förtullning efter värde med 33 '/3 procent, får Utskottet, 1 enlighet med Herr Rosenblads motion, tillstyrka den förändrade rubrik och förtullning taxeförslaget upptager.
Nu varande tullafgifter å lin äro för ohäckladt 1 R:dr 8 sk. och för häckladt 2 R:dr lispundet.
Herr Rosenblad har yrkat tullfrihet för det förra och 24 sk. tull å det sednare.
Af Herr Hjerta är äfven tullfrihet yrkad å ohäcklade linet, eller tullens bestämmande till högst 16 sk., hvilken tullsats Herr Murén ock föreslagit, jemte det han å häckladt lin upptagit 40 sk. tull, allt per lispund.
Genom Kongl, kungörelsen den 18 Juli 1850, är vordet för inhemska fabriker, som tillverka linnesegelduk, medgifvet att, efter Kommers-kollegii pröfning, få införa ohäckladt lin mot 12 sk. och häckladt mot 24 sk. tull lispundet.
Jemte det sistnämnde undantagsstadgande torde böra i blifvande ny tulltaxa intagas, anser Utskottet, lika med hvad af sistlidne riksdags Revillnings-Utskott föreslogs, och på de skäl samma Utskotts betänkande ISs 13 pag.
18 innehåller, lullsatserna å lin i allmänhet böra nedsättas, för det ohäcklade till 40 sk. och för det häcklade till 1 R:dr 32 sk. lispundet.
På Bevillnings-Utskottets Betänkande, M 5. 41 På salt Herrar Rosenblad och Murén föreslagit, tillstyrker Utskottet, Ljus. att införselstullen å stearin- och margarinljus må nedsättas från 9 till 7 sk. skålpundet; och att rubrikerna »vaxljus, gula», som nu hafva 16 sk. införselstull, »hvita och spermaceti» med 20 sk., samt »alla andra slag», äfven med 20 sk. införselstull per skålpund, må sammanföras under en rubrik alla andra slag, och åsättas 12 sk. tull skålpundet.
Då ljuskronor nu äro åsatte tull till 33 Va procent af värdet, men delar af Ljuskronor. ljuskronor förtullas efter det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå, samt sistnämnde för tullningsgrund synes lämpligen böra, på sätt Herr Rosenblad föreslagit, för hela denna artikel antagas, föreslår Utskottet det i enlighet härmed förändrade stadgande, bilagde taxeförslag utvisar.
Till undvikande af nu stadgad värdeförtullning å mattor af strå eller rötter, Mattor af föreslås, i enlighet med Herr Rosenblads motion, strå att införselstullen å denna artikel må bestämmas till 6 sk. skål pundet.
Å marin-metall, som nu drager tull af 3 procent å värdet, har Herr Waern Metaller, löreslagit 5 R:dr och Herr Rosenblad 1 R:dr 16 sk. införselsiull per skeppund.
Sa^attaH
Med afseende å skiljaktigheten i värdet melian kopparbleck och spik samt marin-metall, får Utskottet, som å den förra dyrbarare artikeln föreslagit 5 R:dr tull per skeppund, för marin-metall tillstyrka, att införselsafgiflen må bestämmas till 3 R:dr 16 sk. skeppundet.
Då arbetad messing har ganska skiljaktiga värden, allt efter som den är förgyld, försilfrad och pläterad eller utan beläggning af annan metall, men taxan, utan åtskillnad för dessa olika slag, stadgar gemensam tull af 16 sk. skålpundet, får Utskottet, i nära öfverensstämmelse med Herrar Rosenblads och Muréns motioner, föreslå, att arbetad messing må indelas och beskattas sålunda: utan beläggning med annan metall. . 1 skålp.
16 sk. förgyld 1 » 36 sk. andra slag 1 » 24 sk.; med den anmärkning tillika, att »gördeimakarearbeten, deri tenn eller zink ingå, förtullas såsom messing, arbetad.»
Af enahanda skäl föreslås ock, i enlighet med nämnde motioner, att rubriken metaller, sammansatta: alla andra slag, arbetade, må, Bih. till ft.
Prot. 1850 & 1851. 5 Sami., 1 Afd., 5 Häft. 6 42 Bevillnings-Ulskotlets Betänkande, JK 5.
Nattsäckar.