Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Collegium bör i sammanhang härmed i underdånighet upplysa, alt ofvanberörde vid i836 års slut balancerade summa numera blifvit genom dels influtna ersättningar, dels verkställd afskrifning, minskad till ett belopp af 1,699 R‘dr 3 sk. 3 r:st.
B:co samt att alla på Collegium beroende åtgärder för indrifvande af den åter stående balancen blifvit behörigen vid tagne.
Slutligen och i anledning af Revisorernes anmärkning, att ett af Fabriksidkaren J. C. Ahrens utgifvet reversal å 1,000 R:dr, hvilket den 27 November 1829 af numera aflidne
Ombudsmannen blifvit i och för lagsöknings anställande uttaget, icke förefunnits, ehuru liqvid för samma reversal ej ägt rum, får Collegium i underdånighet anmäla, att sedan, efter Ombudsmannens, Commeroe-Rådet Wennbergs den 26 Augusti sistlidet år limade död, inventering verkställts af de fonderne tillhörande skuldsedlar och handlingar, hvilka för bevakning eller lagsökning blifvit af Ombudsmannen mot qvitto ult3gne, vid hvilken inventering förenämnde, af Fabriksidkaren Ahrens för upptaget lån uti ManufacturDiscontfonden ulhändigade reversal saknats, har Collegium förständigat Fondens t. f. Ombudsman, att från aflidne Commerce-Rådet Wennbergs sterbhus infordra berörde reversal samt, i händelse detsamma icke återställdes, uti sterbhuset bevaka Fondens derunder beroende rätt.
Den i Nåder hit remitterade Revisions-berättelsen tillika med ett ProtocolIs-Utdrag, innefattande den särskilda mening, som i ett ämne blifvit af en bland Collegii Ledamöter yttrad., bifogas i underdånighet, och Collegium framhärdar med djupaste vördnad, Stormägtigste, Allernådigste Konung!
Eder Kongl, Majlis underdånigste, troplrgtigstc undersåker och tjenare C I).
SKOGMAN. J. N.
Stockholm den ar Februari 1833. (£. S!J P. Brändström. 52 Transsumt af Protocollet, hållet i Kongl. Majrts och Rikets Commerce-Collegium elen 8 Juni 1836.
Närvarande: Herr t. f. Presidenten och Commendören Skogman, Herr Vice Presidenten och Pnddaren Quiding, Herrar Commerce-Rculen m. m.
Leyonmauck, och Bergius. S. D. Från Kongl. Collegii beslut i fråga om rättighet för Herr KammarRådet Jacob Adolph Brandel, hvilken, efler vunnen befordran till nämnde embete, den 27 sistlidne April upphört alt bestrida sin uti Manufactur-Discont-Contoret innehafda Kammarskrifvare-beställning, alt under den tid, han komme att å sin Kamraar-Rådslön aftjena begrafningshjelp, fortfarande uppbära Kammarskr'ifvare-lön i Manufactur-Discont-Contoret, var Herr Commerce-Rådet m. m.
Leyonmarck skiljaktig och förklarade, att, då Herr Kammar-Rådet Brandel den 27 sistlidne April frivilligt sin tjenstebefattning i Manufactur-Discont-Contoret sig afsagt, hvilket Herr Commerce-Rådet icke kunde anse annorlunda än som ett afskedstagande från samma tjenst, och då Herr Kammar-Rådets utnämning till berörde embete icke heller var en befordran från Kammarskrifvare-beställningen i Manufactur-Discont-Contoret, utan från Kamererare-tjensten i Kongl.
Kammar-Collegium, för hvilken tjenst han särskild lön på samma Kongl. Collegii stat innehaft, Herr CommerceRådet för sin del ansåg Herr Kammar-Rådet Brandels i ManufacturDiscont-Contoret innehafde Kammarskrifvare-lön böra med April månad detta år upphöra.
Ex Protocollo. yl. Brändström. rcam&vuiiiboi TILL # 0 0 C & t än ber, ANGÅENDE Banco-Verket ftf fttfuts
Stäittrets ©mat suufmet Ar 1831. STOCKHOLM, 1838.
NORDSTRÖMSKA BOKTRYCKERIET. Berättelse till Rikets Höglofl.
Ständer; angående deri af Rikets Ständers Revisorer, i fortsättning från i835 års Revision, förrättade granskning och öfversigt af Bankens afslutade Räkenskaper för åren 1834 och i835; Tumba Bruks Räkenskaper för åren 1835 oell i836, äfvensom Styrelsen och Förvaltningen vid dessa Verk; samt Banco-Verkets befunna tillstånd j Gifven i Stockholm den 5 December 1837. it l_Jnclerlecknade, för hvartdera Riks-Ståndet, i sladgad ordning, valde Revisorer, lill deltagande i i83^ års Revisions-förrättning öfver Stats-, Bancooch Riksgälds-Verken samt de Fonder och Räkenskaper, som, i sammanhang dermed, granskas, hafva, enligt Grundlagarnes stadganden och af Kongl. Mai:t, den 20 sistlidne Junii, utfärdad Nådig Kungörelse, sammanträdt i Banken den ]5 September innevarande år.
Härvid äro till en början företedde och granskade de Fullmagter och Authorisationer, som en hvar, lill bestyrkande af sin behörighet, såsom Revisor, ägt att uppvisa, samt genom Utdrag af Höglofl.Riddarhus-Direclionens Protocoll den i5 sistlidne Julii, ådagalagdt, alt, i stället för en af de Ledamöter, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln , vid sistlidne Riksdag, till deltagande i denna Revision valt, .Herr Brukspatronen och Riddaren af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Orden, Wilhelm Hisinger, hvilken, i anseende till försvagad helsa, denna befattning sig afsagt, är vorden utsedd Herr ÖfversteLieutenanten och Riddaren af Kongl.
Maj:ts Svärds-Orden J. M. Rosenmuller.
Revisorerne hafva derefter, och sedan den uti 1 §. af Instructionen för Rikets Ständers Revisorer öfver Banco-Verket föreskrifne
Ed, efter derstädes intagne formulaire, blifvit af Revisorerne lifligen aflagd och med deras namn undertecknad, emottagit Berättelser: - 4 a) af Banco-Fullmägtige, om Bankens tillstånd, rörelse och förvaltning, i sin helhet, samt de hos Banco-Fullmägtige från den 14 September 1835 förekomne hufvudsaklige ärenden. af Directionerne för Discont-Verket i Stockholm samt Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö, angående desse Discont-Inrätlningars rörelse.
O Bankens Understyrelse, angående den af bemälde Styrelse, äfvensom Departemental-Styrelserne besörjde förvaltning ifrån den 29 Augusti i835. 11) af Chefen för Controll- och Revisions-Afdelningen, angående Bankens Revisions-arbeten ifrån den 1 September i835. c) af Chefen för Hufvud-Afslutnings-Contoiret och Ekonomien, angående Bankens Ekonomiska ärender. f } af Bankens Fiscals-Embete, angående de af samma Embete handlagde mål och ärender, efter den 3i Augusti i835, — samt g~) och A) angående Förvaltning af Bankens Pappersbruk Tumba, afgifne, dels af Banco-Fullmägtige samfäldt, dels af den bland Banco-Fullmäglige serskildt, som äger speciella inseendet Öfver Tumba Bruk.
Revisions-arbetet är sedermera af Revisorerne företagit och besörjdt, på sätt här nedan omnämnes: Banco-Ä erkets Hufvudböcker för åren i834 och 1835 hafva blifvit med sorgfällighet genomgångne och emot tillhörande verificationer jémförde.
Jemte det Revisorerne genomläst och under öfvervägande tagit alla ofvanupptagne Berättelser samt tagit kännedom af Protocoller och Berättelser, angående de genom serskilde utsedde Rikets Ständers Ombud årligen verkställde granskningar af de Irenne Discont-Verkens Räkenskaper och Förvaltning, hafva Revisorerne genomgått Banco-Fullrnägtiges Allmänna Prolocoll från den 14 September i8o5, till och med den r4 September innevarande år; de bos Banco-Fullmägtige under samma tid, enligt stadgandet uti 5 §. af Banco-Reglementet, den 26 Maj 1835, förde serskilde Protocoll, i frågor, rörande den reella fondens vidmagthåilande; samt Commissariatets Protocoll öfver de Allmänna Ärenderne och Cancellie-Commissariernes Protocoll öfver de med Fastighets- och Odlings-Lån gemenskap ägande beslut och åtgärder, fran den 3o Junii 1835 lill nästlidne Junii månads utgång, hvarvid de deruti åberopade handlingar blifvit rådfrågade i ämnen, som funnits påkalla någon vidare uppmärksamhet.
Efter sålunda verkställd granskning och sedan Revisorerne jemväl inventerat Bankens Cassör och förvaringsrummen för Ädla Metaller, färdigskrifne Sedlar, Lane- och Säkerhets-handlingar, inlemnade Deposila m. m., genomsett Mynt- och Medaille-Cabinettet, besökt de egentlige ExpeditionsContoiren och i ögnasigte tagit Bankens Brand-anstalter, få Revisorerne härmed framställa följande befunna förhållanden. — 5 — §■ 1; Bankens Ställning.
Till följd af 5 §. uti Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars i83o, hafva öfversigter af Bankens hela ställning vid 1834 och 1835 årens slut blifvit efter hvartdera årets Bokslut uppgjorde och med allmänna Tidningarne utdelade, hvilka öfversigter innehålla detaillerade upplysningar, i afseende på ej mindre skulder och tillgångar, än inkomster och utgifter samt användandet af hvartdera årets öfverskott. — Rörelsens Hufvudresultat för hvarje af dessa år ådagalägges genom de härhos bifogade sammandrag, upptagande, under: N:o 1.
De till Banken contant influtne Ränte-inkomster, de deraf beslridde Ränte-utgifter och Förvaltnings-kostnader m. m. samt det i Räntorne årligen uppkomne Öfverskott.
N:o 2. Capilal-Räkningens Vinster och Tillvexter, jemförde lill de derå inträffade Förluster och nedsättningar, såsom grund för Capitalets tillvext på det hela. N:o 3.
Bankens samtelige Tillgångar, jemförde till dess samtelige Skulder, utvisande det, enligt Räkenskapen, befintlige Total-öfverskott, eller Capitalet, sådant det vid hvartdera årets utgång sig bestämmer. §. 2.
Bankens nya Organisation.
Det genom Banco-Reglementets §. 3a Banco-Fullmägtige gifne serskildte uppdrag alt låta utarbeta och lill Rikets nästsammanträdande Ständers pröfning och fastställande öfverlemna fullständigt Förslag lill en ny organisation af Banco-Verket, jemlikt af Rikets Ständer antagne och bestämde hufvudgrunder; med rättighet tillika, i stöd af §. 33, alt, i mohn, som förslagen blifvit af Fullmägtige godkände, sälta desamma provisoriskt i verkställighet, har under den, efter sista Revisionen, förflutna tid blifvit fullgjordt sålunda: att för Bankens Cassa-Afdelning, Sedel-Contoir och Depositions-Afdelning, tillika med Controll- och Revisions-Afdelningen, i dess förhållande af hvartdera af de trenne förstnämnde Ordningssladgar, i afseende på redovisning, tjenstgöring och personal blifvit af Banco-Fullmägtige fastställde och desse Afdelningar derefter, enligt sålunda bestämd ny organisation provisoriskt trädt i verksamhet med April månads ingång år i836; alt Bankens Låne-Afdelning, Controll- och Revisions-Afdelningen, i förhållande till denne och lill generelle controllen och afslutningen för Verket i sin helhet samt Hufvud-Afslutnings-Contoiret, hvarmed Ekonomien blif - vit förenad, efter likaledes af Fullmägtige fastställde Ordnings-stadgar, provisoriskt blifvit i verksamhet satte, från och med innevarande 1837 års ingång; att slutligen, för Bankens Understyrelse eller Commissariat, dess sammankomster och dess Expedition, Ordnings-stadga blifvit provisoriskt fastställd af Banco-Fullmägtige, som äfven bestämt tills vidare de allmänna hufvudgrunderne, i fråga om vidden och omfånget af den ansvarighet, som skall Chefs- och Commissarie- samt öfrige Embets- och Tjenstemanna-befattningar åtfölja; hvarefter den nya Understyrelsen, sålunda organiserad, trädt i verksamhet från och med den 1 Julii innevarande år.
Hvarförutan Förslag äro utarbetade 1:0
Till allmän Löne-Reglering för Bankens-samtlige Afdelningar och Contoir, efter Departementer och Tjenstegrader, på grund af de förhållanden, den nya organisationen ansetts komma att med sig föra, sedan alla surnumerairer antingen i verklig tjenst blifvit använde, eller på annat sätt från innehafvande löne-anslag afgått; och 2:0 Till Ordnings-Stadga för Låne-Cancelliet, i afseende på redovisning, tjenstgöring och personal, hvilka 2:ne sednare Förslag ännu äro på Banco-Fullmägtiges pröfning beroende.
Af det sålunda uppgjorda och till sine väsentligaste delar i verkställighet bragte Organisations-förslaget, hafva Revisorerne tagit noga kännedom, och ehuru erfarenheten först kan visa, om, uti en eller annan af Förslagets många särskilde detailler, någon rättelse eller jemkning bör äga rum, hafva Revisorerne dock ansett sig kunna och böra för Rikets Ständer anmäla, det Revisorerne funnit förslaget vara ej allenast i fullkomlig öfverensstämmelse roed de af Rikets Ständer fastställde hufvudgrunder utarbetaclt, utan äfven i öfrigt väl beräknadt.
Ilos Revisorerne hafva Banco-Fullmägtige, i sammanhang med yppad fråga om förhöjning i de Bankens Casseurer beviljade missräkningspenningar, framställt huruledes, vid tillämpning af föreskriften i 33 §. af nu gällande Banco-Reglemente, der det vilkorligen vore Banco-Fullmägtige öppet lemnadt, ”att, intilldess förslaget, angående de nya organisations-förändrängarne, kan ”blifva af Rikets Ständer stadfäsladt, under litlen, för nya eller förändrade ”tjenstebefatlningar, anordna de lönevilkor, Banco-Fullmägtige finna af rättvisa och nödvändighet påkallade;” men sådant ”under det förbehåll, att 'Totalsumman af Bankens nu varande ajlöningsstat ej, i något fall, öfver"skrides, ” tvekan hos Banco-Fullmägtige uppstått, huruvida detta förbehåll bör så förstås att, i den omnämnde allöningsstat, bör inbegripas ej allenast de till verkligt tjenstgörande Embets- och Tjenstemän samt Betjente utgående löner och årlige arfvoden, äfvensom de i och för tjenstgöringens bestridande nödige ansedde tillfällige Extra Arfvoden, utan äfven de lönemedel, som utgå till åtskillige, i följd af den, i visse delar, till verkställig - het redan befordrade, organisation af Banco-Verket, på Pcnsions-Stat förflyttade Embets- och Tjenstemän; eller om, med ordet "Aflönings-Stat
J’ endast bör förstås hvad till den i eflfecliv tjenstgöring, efter nya organisationen, begagnade personalen, samt Expectanter vid Banco-Verket, vore i Löner och Arfvoden bestämdt; vid hvilket förhållande, och då, enligt hvad Banco-Fullmägtige tillkännagifvit, betydliga svårigheter, genom hittills följd tillämpning af berörde stadgande i dess inskränktare bemärkelse, mott för den nya organisationens befordrande till full verkställighet, Banco-Fullmäglige, i desse afseenden, begärt Revisorernes råd och yttrande, innan BancoFullmägtige meddelade slutligt utlåtande öfver ofvanberörde, af Bankens Casseurer ingifne, ansökning.
Revisorerne hafva tagit denna Banco-Fullmägtiges framställning under noggrannt ompröfvande, och beträdande frågan, huruvida de medel, hvilka utgå till åtskillige, i följd af den nya organisationen af Banco-Verket, på Pensions-Stat förflyttade Embets- och Tjenstemän böra inbegripas, under den i Banco-Reglementels 33 §. omnämnde Aflönings-Stat, hafva Revisorerne funnit, att ej mindre i äldre Banco-Reglementer, än uti det, vid sista Riksdag, under den 26 Maji i835, utfärdade Reglemente för BancoVerkets styrelse och förvaltning, de löner och arfvoden, hvilka böra å Aflönings-Slaten utgå till de i Verket tjenstgörande Embets- och Tjenstemän samt Betjente, äro bestämdt åtskiljde från de belopp, hvilka, under utstakade vilkor, få såsom pensioner tilldelas de personer af Banco-Staten, hvilka antingen sjelfve om afsked sig anmält, eller, utan föregången anmälan derom, kunna detsamma af Banco-Fullmägtige erhålla, med åtnjutande af sin lön, såsom pension: att sistnämnde Banco-Reglemente upplager dels i Art. 3.
Afd. 1. §§.39, 4o, 4i och 43> under benämningen: ’ Banco-Stalens indelning och Löneförmåner J3 antalet af de personer, hvilka tillhöra Bankens nuvarande fyra Ordinarie Tjenstegrader, jemte hvad en hvar af desse personer, i och för sin tjenstebefattning, äger atti lön och arfvode åtnjuta, de löneinkomster, hvilka blifvit anslagne till Bankens Cassa-Skrifvare samt visse af Verkets Extra Ordinarier, åtskillige belopp, uppförde å Bankens Aflönings-Stat, för visse serskilde uppgifne befalLningar, samt antalet af Bankens Ordinarie Vaktbetjening, jemte den lön och det arfvode, hvar och en af Vaktbetjeningen äger att åtnjuta, dels ock uti Art. 7, §§. 242 och 243, under benämning, Anordningar å Bankens Omkostnads-Bäkning, först årlige Anslag till visse personer inom Banco-Verket, utöfver deras på Stat åtnjutande löneförmåner samt åtskillige, under serskilde Litteris uppgifne årlige Arfvoden, hvilka, i stället för eljest erforderlige tjensler med Lön på Stat komma att, tills vidare, af Bankens Omkostnads-Räkning utgå, med de derjemte uti §§.
43 och 244 intagne stadganden; i den förra, att totalbeloppet af de Löne-anslag, som uti §§.39, 4°> 4l oc^ 42 voro upptagne, icke få af Fullmägtige i något fall öfverskridas, samt nli den sednare likaledes, att sammanräknade beloppet af de uti §§. 242 och 243 upptagne anslag och arfvoden icke i något fall finge öfverskrida den summa, hvilken i dessa §§. vore för sådant ändamål anvisad; men alt deremot, uti Art. 3, Afd. 3 af samma Banco-Reglemente, under benämningen:
Grunder för Pensions-beräkningerij upptages i §§. 60, 61, 62 och 64 de förmåner, hvilka Bankens Tjenstemän och Vaktbeljente, då de sig om afsked anmäla, äga att på Bankens Pensions-Slat åtnjuta, med det stadgande slutligen i §. 63, alt: ”den Banco-Fullmäglige förut medgifne rättighet, att, i händelse af ohjelpligt sjukdoms-tillstånd och afgjord oförmögenhet att vidare gagna Verket, kunna förflytta en Tjensteman på Pensions-Stat, oaktadt han om afsked sig ej anmält, samt i sådane fall anordna hela lönen såsom pension, fastän föreskrifne lefnads- och tjenste-år ej äro uppnådde, må fortfarande intill nästa Riksdag begagnas, då sådant, för göromålens säkra och skyndsamma gång eller verkställigheten för Bankens nya organisation, finnes oundgängeligen nödigt.”
Efter öfvervägande af de föreskrifter Rikets Ständer sålunda meddelat och deras jemförande sinsemellan, hafva Revisorerne för deras del funnit att, under den i §.
33 af nu gällande Banco-Reglemente, omnämnde Aflönings-Stat icke kunna eller böra anses inbegripne de medel, hvilka utgå till de, i följd af den i vissa delar till verkställighet redan befordrade Organisation af Banco-Verket, med stöd af 63 ,§\ i samma Reglementej på Pensions-Slat förflyttade Embets- och Tjenstemän.
Och hafva Revisorerne derjemte gifvit Banco-Fullmäglige tillkänna, alt, ehuru de så kallade missräknings-penningarne lill Bankens Casseurer, emot bestämda föreskriften i ofvanberörde 242 §. af Banco-Reglementet, icke kunna förhöjas under andra vilkor, än de i samma §. intagne, Revisorerne likväl ansett, Banco-Fullmäglige, jemlikt åberopade 33 §. af Banco-Reglementet, vara obetaget alt, under tiden, intill nästa Riksdag, tilldela bemälde Tjenstemän de tillökningar för öfrigt i deras löneförmåner, hvilka BancoFullmägtige kunna finna vara af rättvisa och nödvändighet påkallade, under iakttagande att total-beloppet af Bankens Aflönings-Stat, derunder inbegripne allenast de, enligt §§. 39, /\o, 41 > 42> 242 oc'h 243, af Banco-Reglementet, utgående löner och arfvoden, icke i något fall öfverskrides. §. 3.
Bankens Vexlings- och Cassa-rörelse.
Bankens Vexlings- och Cassa-rörelse, till sin inverkan på metalliska tillgångarne samt Sedel- och Depositions-Skulderne, genom de förras ökning eller — 9 eller minskning, och de sednares, i samma mohn, skeende nedsättning eller förhöjning^ äfvensom på det belopp i reel valuta, som för hvarje tillfälle varit att tillgå, utöfver förhållandet af 2 till 5, emellan Bankens egen Guld- och Silfver-tillgång, å ena, samt dess Sedel- och Deposilionsskuld, å andra sidan, har blifvit af Banco-Fullmäglige följd med den oafbrutna uppmärksamhet, sakens vigt påkallat.
A. Bankens
Ut- och Invexling af Silfver och Guld, dess Metalliska Casset och utvägar till Realisationens viclmagthcillande.
Förändringarne med Silfver-tillgången äro, uti Revisions-Berättelsen af år 1835 (pag. 16), upptagna till och med den 28 November samma år.
Silfver-Cassan utgjorde nämnde dag, Silfver Specie 6,312,191: 4r- 5* Under tiden från Silfvervexlingens början hade då blifvit till Allmänheten, genom Special-Cassorne, utvexlade, Silfver Specie R;dr 312,498: 21. — Cassans totala förminskning, under samma lid, inskränkte sig lill ett belopp af Silfver Specie Riksdaler 272,456: 3o. 7.
Under den sedermera förflutna tiden har förhållandet härmed varit följande: Special-Cassorne hafva utgifvit till Allmänheten Silfverin ynt: Bankens Metalliska Cassa i Silfver, myntadt och omyntadt, har effectivt: Minskats Ökats 1835: Nov. 3o — Dec. 3i 13,771 24 5,750 33 5 — — — i836: till och med Mars 3i 25,454 i.' 16,963 42 6 416 10 5 „ ,.
„ Junii 3o 28,013 24 21,924 8 — — — — „ „ „ Sept. 3o 28,366 16,324 9 — 233,653 9 4 ,, ,, ,, Dec. 31 31,393 — 22,116 % 7 98,704 9 2 1837: till och med Mars 3i 19,046 5,526 « 2,735 43 8 „ ,-, „ Junii 3o 26,470 20,535 3o 2,001 l9 8 ,, ,, ,, Sept. 3o 204,350 202,010 27 3 — — „ „ „ Nov. 3o 82,400 79,590 — —•
— — Summa 459,264 | 390,741 45 9 337,501 44 3 Förändringarne med Guld-tillgångarne äro likaledes uti förra Revi sions-BeräHelsen (pag.
17) upptagne till och med den 28 November. 10 Cassan i Guld innehöll sistnämnde dag
Ducater 128,271:
Guld-tillgängen har under den sedermera förflutna tiden uudergält följande förändringar:
Utvexladt Utassig neva cl t Ingånget Minskning Ökning 1835.
Mov, 28. — Dec. 3i Ducat.
Ducat.
Ducater
Ducater Duc. 11 skill. skill. skil 1. 11 skill. skill. tS36. till och med Mars 31 38 53 91 „ „
Junii 3o 2,735 — 3,191 7Qf 73,793 — — — 67,866 ,, „ Sept. 3o 2,832 — 173 93,915 — — — 90,910 ,, „ Dec. 3i 2,097 — 166 — — — 2,263 — — 1837. till och med Mars 31 2,720 70 _ 2,790 ,, ,, Junii 3o 6,604 119 — 195 — 6,528 — „ „ Sept. 3o 4,496 104 — — •— 4,600 — „ ,, Nov. 3o 7,280 — 30 — — — 7,310 — — — Summa j 28,813 92ä; 3,906 ] 79/5 167,903 — 23,593 97Ä 158,777 60 2Jxöö Ifrån den tid Banco-Fullmägtige beslutat de uti i835 års.
RevisionsBerättelse (pag.
18) omförmälde jemnkningar uti de Banco-Reglementet åtföljande 3:ne Tariffer för in- och utvexling af visse utländske Silfvermyntsorter, har någon tillämpning af omförmälde, sålunda rättade, Tariffer icke kommit i fråga, emedan sedermera hvarken inköp eller utvexling af de i samma Tariffer upptagne myntsorter ägt rum.
Efter hos Banco-Fullmägtige yppad fråga om den afgäld, hvilken å underhaltigt guld hofde Leverantör, i ett för allt, lill last beräknas, såsom ersättning för så väl myntskatt, som skedarelön; och sedan Fullmägtige, uti Skrifvelse den 3 November 1806, hos Kongl. Maj:ts och Rikets Bergs-Collegium anhållit örn någre med nämnde fråga gemenskap ägande upplysningar, har Bergs-Collegium, uti derå aflåtit Svar, förklarat, bland annat, att, till följd of Kongl. Brefvet den 25 Julii 1808, borde för allt Guld, som lill Myntet inlernnas, Skedarelön med 5 R:dr B:co per BL erläggas, om Guldets linhet icke uppgår till Bucathalt, och att samma afgift äfven måste ifrågakomma för sådant Guld, sorn kunde äga Ducathalt, men vore osmidigt och endast genom skedning kunde göras till myntning användbart.
Banco-Fullmägtige hafva funnit Bergs-Collegii berörde förklarande innefatta en utsträckning af det i 10 §. af Kongl. Maj:ls Nådiga Förordning om Myntfoten, den 9 Maji i835, intagne Stadgande, att, ”jemte den lill ”jipdels procent bestämda myntskatten, bör Skedarelön, enligt gällande ”föreskrift, erläggas för Guld af lägre halt än den för Ducater bestämda I anseende härtill, och då den utsträckning, Bergs-Collegium sålunda sökt gifva åt sist åberopade stadgande, kunde leda till den följd, att Banken icke allenast underkastades förlust, genom
Skedarelöns beräkning för större eller mindre del af dess redan ägande, till oafkortadt belopp ersatte, GuldfÖrråder af finare halt, än Ducaterne, i händelse något deribland, vid skeende förmyntning, befunnes osmidigt, utan äfven nödsakades att, för framtiden, ålägga vederbörande Leverantörer anskaffandet af myntbevis, angående smidigheten, jemväl för sådant Guld, hvars finhet uppnådde eller öfverstege Ducathalten, samt, i fall erforderlig smidighet saknades, äfven å det finaste Guld afdraga Skedare-ersättning, genom hvilken åtgärd transactionerne i denna väg komme alt hammas och försvåras, hafva Banco-Fullmägtige, i underdånig Skrifvelse af den 19 Januarii innevarande år, anhållit, det måtte Kongl. Maj:t täckas taga under serskild
Nådig pröfning, huruvida den salts, att Skedarelön bör vid Myntverket ifrågakomma, att godsets ägare affordras, jemväl för sådant Guld, hvars finhet icke understiger
Ducatens halt, kan anses med syftemålet af ofvanåberopade Nådiga Förordning om Myntfoten, förenlig samt derefter, antingen i Nåder förständiga Bergs-Collegium, det någon Skedare-ersättning, i slikt fall, icke äger rum, eller ock, om, emot förmodan, bemälde Collegii antydde åsigt godkändes, meddela, till vederbörlig efterrättelse, en så beskaffad
Nådig förklaring i ämnet, hvarigenom, allmänheten blefve i tillfälle, på förhand, känna och beräkna beloppet af de afgälder, som kunde komma alt åtfölja Guids införskrifning och aflemnande till Banken eller Myntverket; men hvad åtgärd Kongl. Maj:t, i anledning häraf, behagat vidtaga, är ännu ej kändt.