Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Utskottet icke varit i tillfälle att granska och undersöka förhållandet härmed, torde ett sådant bedömande vara allt för tidigt.
Jag för min del anser all varsamhet uti uttryck böra iakttagas, särdeles uti Betänkanden, hvilka röra Götha Canal, enär man erfarit, hurusom vederbörande förstått, att begagna sig af hvarje yttrande, som på något sätt kunnat tydas till deras fördel.
Så har man t. ex. ibland annat åberopat att 1817 års Revisorer af Stats- Banco- och Riksgälds-Verken, skolat uti sin Berättelse till Rikets Ständer, högtidligen gillat
Discontens förvaltning, fastän desse Revisorer, hvilka hvarken granskat eller möjligen kunnat granska
Discont-förvaltningen, endast anfört hvad Bolagets egna Revisorer uti Berättelsen till Bolaget härom yttrat.
Om det nu efteråt skulle befinnas, att den af Kongl.
Majit för hvarje 432 Stats-Utskottets Betänkanden. år i Nåder gillade arbetsplan icke skulle hafva blifvit vederbörligen verkstäld, så kan man vara förvissad, att till svar på en sådan anmärkning åberopas, att Bolagets åtgärd redan blifvit af Rikets Ständer godkänd, i händelse det föreslagne Betänkandet, sådant det nu är författadt, skulle af Rikets Ständer gillas.”
Och skulle detta Herr Linströms yttrande, såsom dess enskilda mening, åtfölja det utlåtande till Rikets Ständer, som derefter af Utskottets pluralitet gillades.
Ex Protocollo J. M. Spens. N:0 80.
Ankom ilen 7 April 1823.
Utlåtande, öfver gjorde Anmärkningar vid Utskottets yttrande omDagtractamente för Magistrats-Personer och Handtverkare vid Publike Syner, Värderingar och Inventeringar. X anledning af gjorde anmärkningar vid Stats-Utskottets Utlåtande af den i3 förlid— ne Martii, öfver Riksdags-Fullmägtigens från Carls - Stats* Vt sko t tets Betänkanderik 433 Carlskrona Stad Herr Zach.
Danielssons Motion, om Dagtractatnenle för MagistratsPersoner och Handtverkare vid publike Syner, Värderingar och Inventeringar, har Vällofl. Borgare-Ståndet till Utskottet återremitterat denna fråga.
Men utom det Utskottet icke funnit anmärkningarlie innefatta någre sådana skäl, som kulina föranleda till ändring i Utskottes berörde yttrande, förekommer, att de Öfrige 3:ne Stånden nemi.
Högh Ridderskapet och Adelli, Högv.
Preste-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet, den 25 i nasti.
Månad detsamma bifallit, hvadan Utskottet, emot 6g §. i Regeringsformen, detta ärende till vidare handläggning icke kan upptaga.
Stockholm den 3 April 1023.
N:0 8l Ankom den 7 April 1823.
Utlåtande ofver gjorde Anmärkningar vid Utskottets yttrande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående fortfarande af det understöd utaf Stats - Medlen Carlskrona Stads Fattigvårdsinrättning hittills åtnjutit. ttfdt Sami, 434 Slats-UtskoLtets Betänkanden.
Sedan Stats-Utskottet uti yttrande af den 6 nästlidne Martil, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss tillstyrkt, att det för Fattigvårds-Inrättningen i Carlskrona beviljade anslag af 3ooo R:dr årligen, matte än vidare intill nästa Riksdag få, i sådant ändamål utgå, men ansett sig ej kunna föreslå bifall till Carlskrona Stads Riksdags-Fullmägtiges tillika gjorde begäran, att detta anslag måtte ökas med ytterligare 2000 R:dr, liar Vällofl.
Borgare-Ståndet genom Protocolls-Utdrag af den 19 nästlidne Martii återremitterat detta ärende till Stats-Utskottels ytterligare åtgärd.
Men som de Resp.
Stånden, nemi.
Ridderskapet och Adeln den 21, Högv.
Preste-Ståndet den 19 och Hederv. Bonde-Ståndet den 25 förlidne Martii bifallit Utskottets yttrande, samt frågan alltså likmätigt 69 §. i Regeringsformen är afgjord, så kan Utskottet deröfver ej vidare Utlåtande meddela, utan endast, med vördsam anmälan deraf, tillkännagifva, att det uti anmärkningarne gjorde förslag, att Amiralitets-Krigsmans-Cassan i Carlskrona borde bidraga till dervarande Fattigvårds - Inrättnings - kostnaders bestridande, icke kan blifva föremål för Stats-Utskottets åtgärd.
Stockholm den 3 April 1823. Stats-Utskottets Betänkanden. 4^5 N:0 82.
Ankom den 7 April 1823.
Utlåtande, i anledning af gjorda Anmärkningar vid Utskottets Betänkande, uti den, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, till Utskottet öfverlemnade fråga, om inrättande af ett nytt Fögderi i Vermlands Lån.
Vid Stats-Utskottets, den i3 sistl.
Februarii, afgifne yttrande, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, om inrättande af ett nytt Fögderi i Vermland, hafva anmärkningar blifvit gjorde hos Högloft Ridderskapet och Adeln, som i anledning deraf återremitterat frågan till Utskottets åtgärd; men då berörde yttrande är bifallet af Högv. Preste-Ståndet och Vällofl.
Borgare-Ståndet den 17 samt af Hederv.
Bonde-Ståndet den 18 förlidne Februarii, kan Utskottet, emot 69 §. i Regeringsformen, denna fråga till vidare åtgärd icke upptaga.
Likväl tror Utskottet sig icke böra obemäldt lemna, att dess Utlåtande och Förslag, om sättet att afhjelpa den uppgifna olägenheten af det så kallade Mellan-Syslets Fögderis oformlighet, grundar sig på en noga åskådning af Chartaa öfver Verm - 436 Ståts-Utskottets Betänkanden. land, sora jemväl utvisar, att detta Fögderi endast vid ena ändan är begränsadt af Norrige och Stora Kopparbergs
Län och öfvertygas om Förslagets verkställbarhet samt vederlägger anmärkningen; hvilket Utskottet får vördsamligen anmäla.
Stockholm den 3 April i823.
N:0 83- Ankom d. 7 April 1823.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om indragning af den så kallade Proste-Tunnan.
.Riksdags -Fullmägtigen Pehr Andersson t från Calmare Län, har uti till Hederv.
Bonde-Ståndet ingifvet och derifrån till Stats» Utskottet remitteradt Memorial, anfört, att då hvarje medlem af Samhället borde vara betänkt på utvägar att lindra Statens bördor, ansåg han sig skyldig föreslå, att den så kallade Proste-Tunnan, som tilldelas Contracts.Prostarne med en Tunna Spannmål för hvarje Socken inom Contractet, måtte till Staten indragas och Contracts-Prostarnes befattning, i ambulatorisk ordning, årsvis tillhöra Pastorerne i Contractet; uti hvilket förslag åtskillige bland Bonde-Ståndets Ledamöter instämt. Stats-Utskottets Betånkanden, 437 I anledning häraf får Stats-Utskottet upplysa, att Proste-Tunnorne härleda sig från äldre tider och voro inbegripne under Kloster-Tionden, samt hafva blifvit tillagde Contracts-Prostarne med 1 Tunna
Säd af hvarje Kyrkoherhärge eller Församling uti Prosteriet, tili ersättning för deras besvär med resor och Brefvexling och för deras åliggande att hålla undersökningar med Kyrkoherdarne i Contractet, eller så kallade Proste-Ting.
Enär denna befattning, hvarvid göroinåien blifvit de sednare åren mycket ökade, leder till befrämjande af ordning inom Församlingarne, hvilket med lika säkerhet ej torde kunna vinnas om den skulle vexelvis fördelas emellan Pastorerne i Contractet, samt då Riksens Ständer jemväl sjelfve, likmätigt 24 §. i Kongl.
Resolutionen på Presterskapets besvär af den 10 Marth 17 19, jemförd med Presterskapets Privilegier, funnit Prostarne, i anseende till de Ämbetet vidhängande hvarjehanda besvär, correspondance och sysslor, böra oförryckt bibehållas vid den deni bestådde Spannmåls-Tunnan af hvarje tillydande Församlings Kyrkoherhärge, anser Stats-Utskottet sig icke hafva anledning att tillstyrka någon indragning deraf; och bör Utskottet anmäla, att vid 1809 och 1810 årens Riksdag, fråga jemväl väcktes om den så kallade Proste-Tunnans indragning, men att Riksens Ständer icke funno skäl att dertill bifalla.
Stockholm den 3 April 1823. 438 Stats-Utskottets Betänkanden.
N:Ov 84- Ankom d. 7 April i8a3.
Utlåtande, i anledning af Riksdags-Fullmågtigen Pehr Ericssons, från Kronobergs
Län, Motion om förhöjning i Rotehjelpen för svaga Rotar inom Kronobergs Lån JJederv.
Bonde-Ståndet har uti Protocolls-TJtdrag af den 28 sisth Febr. till StatsUtskottet remitterat ett af Riksdags-Fullmägtigen Pehr Ericssoiij från Kronobergs
Län, gjordt anförande huruledes, genom Kongl. Brefvet den 14 Maji i6g3, så kallad Rotehjelp, blifvit beviljad de då ansedde svaga Rotar och bland dem äfven roterade hemman inom Kronobergs
Län, hvilken hittills utgått med endast 16 sk.
B:co årligen; men som det vore utan all fråga, att detta bidrag i närvarande tider, då ensamt Soldat-beklädnaden och Passevolanceafgiften uppgingo till omkring 64 R:dr 7 sk. om året, är allt för ringa, lieldst flere Hemman, ehuru endast utgörande tre fjerdedels likväl erhållit Rotering för helt Mantal; har Riksdags-Fullmägtigen hemställt, om icke billigheten fordrar, att någon förhöjning af ifrågavarande Rotehjelp borde beviljas, samt medel dertill vid Stats-Regleringen anslås.
Stats-Uts/iottets Betänkanden. 4^9
Vid efterseende huru denna Rotehjelp tillkommit, har Stats-Utskottet funnit, att sedan åtskillige Bytes-hemman inom Kronobergs
Län, efter föregången Refning och Skattläggning, blifvit taxerade till mindre Mantal än de vid första Kneckte-indelningen varit i Rote uppförde, samt andre Krono- och Skatte-hemman, till säkerhet nödvändigt behöft någon penningelijelp, så vida de icke skulle råka i ödesmål, så har Kongl. Maj:t, medelst Nådiga Bref af den i4 Maji i6g3 och den i3 Fehr. 1696, i Nåder beviljat contant bidrag härtill af 372 D:r 2i| öre S:mt, som af Länets Mantalspenningar borde utgöras och, enligt hvad Riksdags-Fullmägtige uppgifvit, nu mera lärer utgå med 16 sk.
B:co, till hvarje af de för svage ansedde Rotar i Länet, sorn till Soldat-Rotering äro indeldte, dels vid Kronobergs och dels vid Calmare Regemente.
Att detta bidrag nu mera föga uppfyller det ändamål, för hvilket detsamma ifrån början blifvit anslaget, synes väl utan tvifvel, och Utskottet har jemväl inhemtat, att Roterings-besväret inom Kronobergs
Län är tryckande och dessutom ojemnt fördeldt, men då sådant inträffar i flere orter, hvarföre ock fråga om jemnkning i så väl desse sorn öfrige Hemmanen åtföljande onera vid denna Riksdag blifvit väckt, anser StatsUtskottet den af Riksdags-Fullmägtigen Pehr Ericsson gjorde Motion icke föranleda till 4.jo Stats- Utskottets Betänkatiden. särskild åtgärd, utan vara af en sådan jemkning beroende, eller ock ärendet böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, som, efter anbefalld undersökning om förhållandet, lärer till Riksens Ständer i Nåder Proponera den vidare åtgärd, hvilken derefter kan finnas erforderlig och af Riksens Ständer hero.
Hvilket till Riksens Högh Ständers bepröfvande vördsamligen öfverlemnas.
Stockholm d. 3 April i8a3, N:0 85* Ankom den 7 April 1823.
Utlåtande, i anledning af Riksdags-Fullmågtigen Eric Svenssons Memorial, om belöning till f. d. Riksdags-Fullmågtigen Petter Andersson i Domvalla för dess Cur-methode i veneriska och andre sjukdomar.
JVIed framställning af den nytta, sorn det allmänna tillskyndas genom f. d. Riksdagsmannen Petter Anderssons j i Domvalla af Södermanlands
Län, sinnrika och approberade uppfinning, att medelst rökning hota Saltflussar af alla grader äfvensom de i andre former veneriskt smittade, har Riks - Stats-Utskottets Betänkanden.
441 da gs-F ull magli gen Eric Svensson från Bohus Lån, uti Memorial, som Hederv.
Bonde-Stundet, i Protocolls Utdrag af den 6 i denna månad, till Stats-Utskottet remitterat, föreslagit, att, utom något lämpligt tecken af hela Nationens tacksamhet, en årlig belöning under Petter Anderssons lifstid, måtte honom af Curhus-Fonden tilldelas, desto heldre, som den uppgifna Methoden, för berörde fond, medförde en årlig vinst medelst minskning i Patienternes antal, och har Motionen blifvit understödd af Ståndets samtlige Ledamöter.
Af allmänna Tidningarne har Stats-Utskottet inhämtat, att förre Riksdagsmannen Petter Andersson., i Domvalla, uppfunnit en Röknings-methode för behandling af SaltHussar och i andre former svårt besvärade veneriske sjuke, hvarom undersökning varit anställd på Stockholms Stads Curhus och med framgång blifvit använd på åtskillige personer, hvarföre och enär Petter Andersson genom rökning till hälsa återställt flere Personer, som i svårare grad varit af venerisk sjukdom angripne och deremot förut förgäfves nyttjat andre Mereurial-medel och Dietcur, samt öfvertygelse vunnits om denna Curmethods verksamhet, nyttan deraf och den besparing, som i oeconomiskt afseende jemväl möjligen kunde erhållas, Direclionen öfver nämnde Curhus beslutit erbjuda Petter Andersson^ såsom ersätt - 44a Stats-Utskottets Betänkanden. ning för hans härvid hafde moda och tidsspillan, en Summa stor 333 R:dr 16 sk.
B:co, som af honom skulle få lyftas så snart, under hans närvaro, utom de den 2 Julii 1822, då detta beslut vidtogs, redan botade, ännu ytterligare 6 sjuke blifvit rökte med de medel Assessoren Osbeck, enligt Petter Anderssons uppgift, skulle låta hemta från Apotheket, och de befunnits ega samma beskaffenhet och verksamhet med dem Petter Andersson under förra rökningen sjelf nyttjat; hvarförutan Directionen försäkrat Petter Anderson derom: att, i händelse efter 2:ne års förlopp de sjuke, som genom hans röknings-method blifvit eller blifva botade, icke mera återfått sjukdomen, eller, enär med säkerhet blifvit utrönt, att
Veneriske sjuke derigenom med bestånd kunna botas, Petter Andersson då skulle ytterligare af Direction få uppbära en lika Summa eller 333 R:dr 16 sk.
Då häraf synes, att behörig uppmärksamhet blifvit lemnad åt den af Pehr Andersson uppgifne Cur-method och belöning derföre honom redan tilldelad, samt han erhållit försäkran om ytterligare vedergällning i den händelse methoden medförde en sådan fördelaktig verkan, som början af dess användande syntes lofva, samt de goda verkningarne funnos varaktige, tror Utskottet motionen icke föranleda till någon Stcits-Utskottets Betänkanden. 44^ åtgärd af Riksens Höglofl.
Ständer, hvarken tili anslående af någon Contant belöning, eller till en sådan underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t, hvarom RiksdagsFullmägtigen Eric Svensson egentligen anmodat Hederv. Bonde-Ståndet, att Kongl. Maj:t må i Nåder täckas tilldela Pehr Andersson någon belöning, lämpad efter den sanna förtjenst, hvartill han genom sin välgörande uppfinning gjort sig värdig, hälst Utskottet hyser den säkra öfvertygelse, att, om Methoden finnes af verklig nytta Kongl. Maj:t icke lemnar uppfinnaren utan uppmuntran.
Ständers pröfning vördsamligen understalldt.
N:0 86.
Ankom den 7 April 1823, Utlåtande, i anledning af Herr Casper Ehrenborgs Motion, om anslag å Stat till
Ved för Lands - Cancellierne och Landt - Rånterierne.
Sedan Stats-Utskottet, uppå förekommen fråga om förbättring i Lands-Kamererarnes Löne vilkor, med afstyrkande af bifall till deras ansökning derom, likväl föreslagit, att 444 Stats- Utskottets Betänkanden.
Ved till Lands-Contoiren måtte af Kronan bestås, har Herr Casper Ehrenborg uti Memorial, som Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterat, med anförande, att anslag af Ved för Lands-Cancellien och Landt-Ränterierne vore likabehöfligt, som för Lands-Contoiren, föreslagit, att Riksens Högloft.
Ständer ville godkänna vederbörande Ämbetsmäns rättighet,att lä desse sine Ämbetsrum under vintermånaderna med Ved försedde, utan någon sin enskilda kostnad, antingen genom anslag af Kronans ränteved, der sådan finnes, genom utsyning af Kronans Parker och Allmänningar, der sådane äro närbelägne, i hvilket fall likväl
Vedens upphuggning och transport borde få af Kronans medel bekostas, eller i brist af allt detta, genom uppköp af det erforderliga Vedbeloppet å allmän Entreprenadauction, sedan samma belopp förut blifvit i vederbörlig ordning bestämdt till vissa famnar för hvarje Ämbetsrum.
Uti Stats-Utskottets åberopade Utlåtande af den i3 sisth Februarii, och hvilket blifvit af samtlige Respective Riks-Stånden bifallet, är yttradt, att uti någre Län, Ved till eldning i Ämbetsrummen icke skall från Kronans Parker och Allmänningar erhållas utan måste af Lands-Kamereraren anskaffas
. men billigheten syntes påfordra, att de med någon utgift härtill icke betungas, ansåg Utskottet sig böra föreslå Riksens Stan - Stats-Utskottets Betänkanden.
44^ eler, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa om de åtgärders vidtagande, hvar* igenom Lands-Kamererarne, som möjligen kunde hafva hittills måst för egne medel besörja eldningen i Ämbetsrummen måga från en dylik utgift varda befriade.
Af enahanda skäl anser ock Stats-Utskottet sig höra, i anledning af den gjorde Motionen, vördsamt tillstyrka Riksens Högh Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla den önskan, att med bibehållande af alla fordna förhållanden, så att der Ved för Ämbetsrummen hittills erhållits från Kronans Parker och Allmänningar, eller ock af någon dertill anslagen Ränteved, sådant jemväl hädanefter måtte fortfara, endast på de öfrige ställen, hvarest tillgång till
Ämbets-rummens förseende på detta sätt med nödig
Ved saknas och styrkas kan, att
Tjenstemännen dertill hafva någon contant utgift, Kongl. Maj:t, sedan Landshöfdingarne blifvit hörde och uppgifvit det oundgängliga behofvet, må täckas i Nåder bestämma det qvantum
Ved, sona för Läns-Cancellie- och Landt-Ränteri Ämbets-rummen skall bestås, samt föreskrifva sättet för anskaffning deraf, och då utgiften här till är beroende af föregående undersökning och pröfning, anser Stats-Utskottet sig icke böra föreslå något särskildt Statsanslag för detta ändamål, utan förmodar att den mindre betydliga Summa, sorn detta 446 Stats- Utskottets Betänkanden.
Lehöf kan påkalla, varder af Kongl. Maj:t allvist å redan varande anslag, hvartill denna utgift kan hänföras, intill dessvid blifvande Riksdag, den reglering, sorn i detta hänseende må linnas nödig, kan varda på rigtiga grunder företagen.
Detta hemställes till Riksens Höglofl.
Stockholm den 3 April i8a3.
N:0 87* Ankom den j April 1823.
Utlåtande, i anledning afRiksdags-Fullmägtigen J. J.
Rutbergs Memorial, om Allmogens ersättning för anskaffade kläder till Vargerings - Manskapet.
Tm Stats - Utskottets åtgärd har Hederv.
Donde-Ståndet, uti Protocolls-Utdrag af d. 7 nästl.
Martii, remitterat ett Memorial af Riksdags-Fullmägtigen J. J. Ruther g, från Norrbottens Län, hvaruti, med anmälan attNeder-Torneå och Carl Gustafs Socknemän, under sista kriget med Ryssland, nödgats bekosta beklädnad åt ortens Vargerings-Manskap emot lofvad ersättning, yrkadt blifvit: att sådan ersättning, hvaraf Länets öfrige Socknars Innevånare skola kommit i Stats- Utskottets Betänkanden.
447 åtnjutande, äfven måtte tilldelas de förstnämnde, som deraf ännu voro i saknad; och hafva de fleste af Ståndets Ledamöter yrkat att Rotehållarne i allmänhet måtte en slik ersättning tillgodo komma.
Huruvida det sålunda anmäldte anspråket stödjer sig på någon erkänd rättighet har Stats-Utskottet icke kunnat med tillförlitlighet utröna.
Frågan derom lärer finnas vara af beskaffenhet, att böra i administratif väg behandlas; och om, efter tillgörande underdånig ansökning, Kongl. Maj:t, sedan Kongl. Kammar-Rätten i ämnet blifvit hörd, skulle i Nåder pröfva fordringsanspråket grundadt, synes den ersättning, som derefter kan blifva bestämd, bora liqvideras i sammanhang med öfrige skulderne för sista kriget och af de återstående Krigsfonds-medlen; hvilket vördsamligen liemställes till Riksens Höglofl.
N:o 88- Ankom ilen 7 April 1823. Utlåtande,! anledning af Herr Bernh. Rosenblads
Motion, om dkadt anslag å Stat för Kongl. Bibliotheket.
Stats-Utskottets åtgärd har Högloft Ridderskapet och Adeln remitterat ett af 448 Stats-Vtskottets Betänkan elern Herr Bern/u Rosenb/ad afgifvet anförande» om nyttan och nödvändigheten af tillökning uti härvarande Kongl. Bibliothekets samlin» gar, särdeles i Stats-Hushållningen, hvarföre han föreslagit, att, utom de iooo R:dr, som för Kongl. Bibliotheket redan äro på Stat anviste, ytterligare måtte anslås 3ooo R:dr årligen till inköp och iooo R:dr till Utgifvande af allmänt nyttiga Böcker, livar» vid, till en början, en kritisk Upplaga af de gamla Landskaps-Lagarne syntes böra komma i fråga.
Ehuru Stats-Utskottet erkänner det nit, som Motionären häruti ådagalagt för Vetenskapernas framsteg och befordran, ser Utskottet sig likväl icke i tillfälle att, med säkerhet, bedöma det i fråga varande hänseende uppgifne behofvet, och då Kongl.
Maj:t, som pröfningen häraf synes egentligen tillkomma och hvars omvårdnad erfarenheten visat, äfven till denna angelägenhet sträckas, utan tvifvel härtill i Nåder utser Medel, af de tillgångar Kongl.
Majit eger disponera, derest sådant pröfvas nödigt, anser Utskottet, på grund häraf samt x anseende till nödvändigheten att med Statens medel iakttaga all möjlig besparing, sig ej böra härtill något särskildt anslag tillstyrka} hvilket vördsamt öfverlemnas till Riksens Höglofl.
Stockholm den 3 April 182 3.
N:o Siats-Utskottets Betunkunden. 449 N:o 8g Ankom den 7 April i8a3.
Utlåtande, i anledning af Herr Grefve P.
Cronhjelms Memorial, om en Militair-Lårares, anställande vid Upsala Akademi.
Med framställande af nyttan och angelägenheten deraf, att tillfälle leftmades den Studerande Ungdomen, att vid Rikets Universiteter inhemta det theoretiska lör en militairisk hildning, har Herr Grefve P.
Cronhjelm, uti Memorial, som blifvit till Stats-Utskottets åtgärd remitte rädt, föreslagit, att Riksens Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit ville, för Upsala Akademi, lika sorn redan för omkring ett år sedan skett med Universitetet i Lund, utse en skicklig Lärare för den Militaire Elementar-Undervisningen, till hvars aflöliande nödige medel borde på Stat anslås.
Utan att ingå i närmare undersökning om den nytta, sorn den Studerande Ungdomen kunde draga af en Lärare uti Theoretiska Krigs-Vetenskapen, bör likväl StatsUtskottet yttra den tanka, att, i betrag - 4:de Sami. 45 o
Stats- Utskottets Bctiinkanden. tande af det mindre afståndet emellan Upsala Akademi och Krigs-Akademien, behofvet af särskild Lärare för den Elementaire Militair-Undervisningen icke synes vara lika stort för Akademien i Upsala, som vid Akademien i Lund, der, enligt Motionärens egen uppgift, detta behof redan är afhjelpt, Och skulle Kongl, Majit i Nåder finna, att en sådan Lärares anställande vid Upsala Universitet medförde den nytta och fördelagtiga inflytelse, som Herr Grefve Cronhjelm förmodat, är Utskottet förvissadt, att Kongl, Maj:t täckes vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom ändamålet vinnes, utan att något särskildt Stats-anslag dertill erfordras, heldst Universitetens Lärare-Stater aflönas af de betydliga donationer, som från äldre tider blifvit gjorde, utan att något särskildt bidrag af Stats-Verket allt hittills för sådant ändamål erfordrats.
Detta öfverlemnas vördsamligen till Riksens Ständers bepröfvande.
N:0 go. Ankom deu y April i8a3.
Utlåtande och Förslag, i frågan om Aflöningen för Riks-Ståndens och deras Utskotts-Secreterare, Cancellier och VaktBetjening.
Stals-Utskottets Betänka/iden. l\r^\
Uti Protocolls-Utdrag, af d. 5 och n nasti.
Martii, hafva Högv.
Preste-Ståndet och Viillofl.
Borgare-Ståndet anmodat StatsUtskottet, att inkomma med Utlåtande öfver Herr Landt-Marskalkens och Herrar Talemäns samt Utskottens Herrar Ordförandes Förslag, lill aflöning vid denna Riksdag för Riks-Ståndens och deras Utskotts Secreterare, Cancellier samt Vakl-Betjening, hvarefter under åberopande af 24 §• i Riksdags-Ordningen, ett sådant förslag blifvit till Utskottet öfverlepinadt, hvarom, efter öfvervägande af de grunder, som vid sistförflutne Riksdag blifvit följde vid bestämmandet af Arfvoden och Tractamenten för de då tjenstgörande, Herr LandtMarskalken och Herrar Talmän jemte Utskottens Ordförande öfverenskomma och funnits vara af följande innehåll: rDå Riksdagen nu hålles å den egentliga Riksdagsorten Stockholm, hvarest behof ej möjligen synes inträffa, att från aflägsen ort inkalla någon Tjensteman, till tjenstgöring vid Riksdagen, lärer fråga ej heller kunna uppstå, hvarken om resepenningar eller inqvartering.
Hvad Bonde-Ståndets Secreterare särskildt beträffar, och då dess tillsättande beror af Kongl. Majrts Nådiga val, lärer ej Kongl. Maj:t underlåta, att, om så nödigt pröfvas, honom för desse kostnader ersättning tilldela. 452 Stats-Utskottets Betänkanden.
Hittills hafva Tjenstemännens aflöning utgått under 2:ne Rubriker:
Arfvoden och Tractamenten.