Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t täcktes i Nåder förordna, alt inkomsten af de så kallade prost-tunnorna under extra nådår må, der sådan uppbäres, hädanefter odelad tillfalla den, som prost-sysslan under tiden förestår.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 April 1854.
Preste-Ståndet den 8 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 8 — — Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, i fråga om rättighet för allmogen i de norra länen att afhemta tjäruved å Kronans skogar.
(Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts Bet:de, N:o 69.) S. A. K.
Med föranledande af hos Rikets Ständer gjord - framställning, hurusom med syftningen af den sedan år 1830 krono- och skatte-hemmans-åboer inom Gefleborgs, WesterNorrlands, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottenslän medgifna, samt genom E. K. M:ts Nådiga Bref den 26 Juni 1844 till invånarne, utan undantag, i berörda län utsträckta rättighet, att, under iakttagande af vissa kontroller och emot lämplig afgift, från Kronans derstädes befintliga skogar afhemta till tjärubränning tjenlig» stubbar, rötter och vindfällen, föga öfverensslämde, att, såsom i uppgifvet och styrkt fall inträffat, jordegare, utan att så beskaffad och i vidsträckt, mån erhållen rättighet sjelf begagna, denna tilljallmoge, emot en, ofvannämnda ringa afgift öfverstigande, ersättning, upplåtit, hafva Rikets Ständer ingått i granskning af i ämnet gällande författning, hvarvid Rikets Ständer trott sig finna, att densamma icke utestänger möjligheten af missbruk, på det sätt, att en med betydligare kapital försedd person möjligen skulle kunna förskaffa sig uteslutande till - Expeditions-Vtskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 4 -I.
59 stånd till tjäru-ämnens afhemtuing å större sträckor, hvarigenom den för allmogen ursprungligen afsedda förmån komme att i väsendtlig mån förringas; och få, till förekommande af detta missbruk, Rikets Ständer nu hos E. K.
M:t i underdånighet anhålla om sådan ändring, eller sådant tillägg i gällande föreskrifter, i afseende på alhemtning af ämnen till tjärubränning i de norra orterna, att allmogen derstädes icke må blifva från ifrågavarande näringsgren utestängd.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 April 18S4.
Preste-Ståndet den 8 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 8 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående inkomsten af stomhemman vid Pastorater i Calmar Stift, under extra nådår.
(Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ls Bel:de, N:o 73.) S. A. K.
Rikets Ständer hafva till öfvervägande förehaft gjord framställning om upphörande af den för enkor och arfvingar efter Pastorer inom Calmar Stift fastställda skyldighet, att, ehvad vederlags-spanmål vid pastoratet funnes anslagen eller icke, under extra nådår af inkomsterna utaf stom-hemman afstå 6 tunnor spanmål vid första, 4 tunnor vid andra och 2 tunnor vid tredje klassens pastorat, hvilka afdrag, jemlikt äldre föreskrifter, tillförene tillfallit svagt lönade skol-lärare, men, enligt K. M:ts Nådiga Bref af den 22 April 1819 samt den 14 Maj och den 3 Augusti 1838, numera utginge till åtskilliga under Dom-Kapitlets vård ställda kassor; under behandlingen af hvilket ärende Rikets Ständer inhemtat, bland annat, huruledes, och i följd af nådiga stadganden, presterskapet i somliga orter åtnjuter stom-hemman i stället för vederlag, samt att emellan det presterskapet tillagda gamla och nya vederlaget förefunnes den åtskillnad, att det förra finge oafkortadl bibehållas, hvaremot det sednare skulle, för visst fall, till Kronan återkallas; men, ehuru, enligt hvad jemväl förekommit, förhållandet i Calmar stift synes vara så till vida olika med det i andra stift, som, jemlikt K. M:ts Nådiga Bref af den 31 Oktober 1810, ett bestämdt qvantum spanmål, utan afseende på vederlag eller stom-hemman, bör, elter de 60 Expeditions-Vtskollels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 42. särskilda pastoraternas godhet, af den, som tillgodonjuter nådår, utgifvas, hafva likväl, vid saknad upplysning, huruvida stom-hemmanen i Calmar Stift äro sådana, sorn i stället för vederlag blifvit gifna, eller ej, i hvilket förstnämnda fall förberörda spanmåls-afgift, så vidt den svarar emot vederlagen i andra stift, lärer fortfarande böra utgå, samt enär utredning härutinnan icke utan svårighet och tidsutdrägt skulle kunnat af Rikets Ständer åvägabringas, Rikets Ständer icke kommit i tillfälle att förevarande fråga tillförlitligt bedömma, hvadan Rikets Ständer anhålla i underdånighet, att E. K.
M:t i Nåder täcktes låta undersöka förhållandet med ofvanomförmälda af pastorater inom Calmar Stift under extra nådår utgående afgift samt, om dervid skulle finnas, att genom densamma presterskapets enkor och barn inom detta stift skulle vara mera betungade, än inom de andra stiften, i nåder förordna om den rättelse och jemkning för framtiden, som omständigheterna må kunna föranleda.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den Preste-Ståndet den Borgare-Ståndet den Bonde-Ståndet den Rikets Sländers underdåniga tacksägelse-adress lill K.
M;t, i anledning af den d de Förenade Rikenas vägnar ajlälne Neutralitets-För klar ing samt de från främmande makter derå afgifne svar. S. A. K. Sedan den af E. K. M:t å de Förenade Rikenas vägnar, i samråd med H. M. Konungen af Danmark, afgifne neutralitets-förklaring blifvit af de Europeiska makterna äfvensom af de Förenade Staterna i Nord-Amerika godkänd, har E. K. M.t behagat lemna Rikets Ständer kännedom om uppnåendet af detta, för ett ostördt fortsättande af våra fredliga yrken, samt för vår handels och sjöfarts oafbrutna gång så tillfredsställande mål. E. K.
M:t har dervid jemväl täckts uttrycka Sitt Nådiga välbehag öfver den fosterlandskänsla och det till E. K.
M:ts landsfaderliga afsigter hysta förtroende, hvilka Rikets Ständer vid ifrågavarande tillfälle enhälligt ådagalagt.
8 April 1854. 8 — — 8 — — 8 — Expeditions-Vtskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 63.
Gi Svenska Folkets Ombud, bevarande i erkänsam hågkomst dessa uttryck af E. K.
M:ts höga tillfredsställelse, utbedja sig att bos E. K. M:t få i underdånighet betyga den djupa och varma tacksamhet, fosterlandet är skyldigt E. K.
Mits oafbrutna och osparda omsorger för betryggande af de Förenade
Rikenas vänskapliga förhållande till utländska Makter under de stridigheter, i hvilka en stor del af Europa för närvarande är invecklad.
Rikets Ständer egna en uppriktig hyllning åt den beslutsamhet och det visa förutseende, hvarmed E. K.
M:t i dessa brydsamma förhållanden vårdat de Förenade Rikenas fördelar, sjelfständighet och ära.
Genom ett fast förtroende mellan Konung och folk, genom bådas samverkan för befrämjandet af det älskade fosterlandets sanna väl, skall ock detta, under den Högstes beskydd, framgent hägnas.
Det lugn, vi åtnjuta, är oss dyrbart, jemväl derföre, att det är ett vedermäle af den huldhet, hvarmed landets vigligaste interessen af E. K. M:t omfattas.
Färdigt att sin ädle Konung i alla skiften trofast följa, nedkallar det Svenska folket Försynens välsignelser öfver den vaksamma faderskärlek, hvars oaflålliga omsorger för folkets väl ega i dess återkärlek sin belöning.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 April 1854.
Presle-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ett, Markaryds församling, för Kyrkobyggnad, beviljadt lån. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 76.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit anmäldt, huruledes, sedan kyrkan i Markaryds församling af Kronobergs län genom åskeld, i Maj månad 1851, till grunden nedbrunnit, denna församling, hvars folkmängd öfverstege 3,000 personer, i anseende till åtskilliga uppgifna omständigheter och med en ringa kyrko-kassa af omkring 1,700 R:dr, saknade förmåga att bekosta den nya kyrkobyggnad, som derstädes måste företagas och, enligt uppgjordt förslag, komme att medföra en konfaut utgift af 15,343 R:dr 30 sk. 8 rst., till bestridande hvaraf i öfrigt vore att påräkna de genom nådigst beviljad insamling 62 Expeditions-Utskoltels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 44. medelst kollekt och stambok inflytande bidrag med ett förviintadt belopp af 1,600 å 1,800 R:dr; hvadan den anhållan tillika är vorden framställd, att ett låne-understöd af allmänna medel måtte, i och för berörda byggnadsföretag, Markaryds församling förunnas.
Vid öfvervägande häraf, och med afseende å ej mindre den olyckshändelse, hvarigenom Markaryds kyrka blifvit förstörd, än svårigheten att inom en aflägsen och i allmänhet fattig landsbygd kunna anskaffa den för kyrkobyggnaden erforderliga kontanta tillgång, samt vigten och angelägenheten för denna folkrika församling att snart vara försedd med ny kyrka för den allmänna gudstjenslens förrättande, hafva Rikets Ständer funnit skäligt, att, i öfverensstämmelse med det vid sednaste riksdag meddelade beslut om ett låne-understöd för kyrkobyggnaden inom Knäreds församling, för samma ändamål jemväl bevilja Markaryds församling och till utgående från Rikets Ständers Riksgälds-kontor anvisa ett lån å Sex Tusen Sex Hundrasextiosex Riksdaler 32 sk. banko, emot vilkor att, sedan detta lån under fem års tid fått utan ränta innehafvas, sex procent å detsammas ursprungliga belopp skola, före slutet af hvarje år, till Riksgälds-kontoret inbetalas, af hvilka sex procent beräknas fyra procent årlig ränta för det återstående låne-kapitalet, hvarefter det öfverskjutande beloppet kommer att såsom kapital-afbetalniug å lånesumman afgå, intilldess denna blifvit till fullo godtgjord.
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående försäljning aj det Kronan -tillhöriga materialhuset i Calmar. (Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 82.) S. A. K. Sedan, i sammanhang med underdånig anmälan om behofvet af åtskilliga reparationer och förändringar å Landshöfdinge-residenshuset i Calmar, E. K.
M:ts Ofver-lntendents-embete hos E. K. M:t i underdånighet väckt fråga om afyttrande af det Kronan tillhöriga så kallade material-huset N:o 274 i nämnde stads vestra qvarter, samt använ - Expeditions-Vlslcoltets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 43.
63 dande af den för samma byggnad erhällande köpeskillingen, hvilken ansetts kunna beräknas till omkring 3,000 R:dr, såsom bidrag till kostnaden för berörda reparationer och förändringar, oell då numera, efter det en af E. K.
M:t i Nåder anbefalld tillbyggnad af Landtstats-embetshuset i Calmar blifvit fullbordad, erforderligt utrymme derstädes erhållits lör Läns-arkivel och Provins-Landtmäteri-kontoret, hvilka förut varit inrymda uti det så kallade material-huset, harE. K. M:t behagat, uti atlåten Nådig Proposition, föreslå Rikets Ständer, att sistnämnda byggnad, såsom icke vidare för Kronan behöflig, mätte få lill den mestbjudande försäljas och den derför inflytande köpeskillingen till anslaget för underhåll af Kronans hus och byggnader i landsorten ingå; och hafva, på grund af hvad i den Nådiga Propositionen blifvit anfördt, Rikets Stäuder funnit skäligt lemna bifall till hvad E. K.
AI:t sålunda i Nåder föreslagit.
Hvilket.
M:t i underdånighet anmäla.'
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående förmedling
Jör lägenheter å förra Kronoparken Strandskogen pä Öland.
(Stats-Utskottets Utlåtande, N:ris 20 och 83.) S. A. K. E. K.
M:t har behagat till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition, åsyftande förmedling för lägenheter å förra Kronoparken Strandskogen på Öland, och dervid i Nåder meddela hufvudsakligen följande: Jemlikt E. K.
M:ts den 8 Maj 1821 gifna Nådiga tillstånd hade nyssnämnda krono-park inom Glömminge och Algutsrums socknar af Ölands södra Mot i Calmar län, med en sammanräknad area af 832 tunnland 25 kappland, samt fördelad i tolf lotter, till rymden omväxlande emellan 38 tunnland och 85 tunnland 28 kappland, blifvit på offentlig auktion försåld med skattemanna-rätt och under de af Rikets Ständer stadgade allmänna vilkor, hvarigenom, bland annat, räntan vöre bestämd till minst 6 sk. för hvarje tunnland skog eller jord och borde i spanmål beräknas, vid hvilken försäljning inträffat att anbuden å de skogrika, men, i hvad anginge jordens beskaffenhet, med de öfriga likarta - 64 Expeditions-Vtskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o AS. de lotterne jemförelsevis ganska högt uppdrifvits, dock ulan att denna högre ränta blef af betydenhet för de första egarne, hvilka genom skogens nedhuggande och försäljning tillskyndades en vinst, hvaraf de första årens utskvlder utgjort en ringa del, samt efter skogens förödande hastade att stycka och afyttra sina lotter, hvilket åter hade till påföljd, att för närvarande bland dessa lotter en vore sönderstyckad emellan 16, en annan emellan 14 delegare o., s. v. En så beskaffad ytterligare styckning vore väl genom E. K.
M:ts och Rikets Kammar-kollegii Circulär den 5 Maj 1843, grundadl. på E. K. M:ts Nådiga Bref den 8 förutgångne April, numera förbjuden, hvaremedlerlid största delen af de styckade lotterna dock blifvit upplåten åt inhyses-hjon och arbetsfolk, sorn derå uppfört en mängd backstugor, till mycket bekymmer för ortens fattigvård; och ehuru alla lotterna, nära nog beröfvade sin skog, voro odlade, befunnes dock, i anseende till jordens svaghet, årliga afkastningen i medeltal icke kunna skattas till högre än 40 å 50 tunnor för hel lott, hvarå, utan tillgång på äng, endast 5 å 10 kreatur underhölles.
Med åberopande af dessa förhållanden hade nuvarande egarne af lotterne N:ris 5, 6 och 12 hos E. K. M:ts Befallningshafvande i Calmar län begärt, att, som lotternas årliga räntor, hvilka enligt Kongl. Kammar-kollegii skattebref af den 15 Febr. 1822 uppgingo, för lotten N:o 5, om 65 tunnland, till 8 tunnor 2 kappar, för N:o 6, om 60 tunnland 26 kappland, till 6 tunnor 5 kappar och för N:o 12, om 85 tunnland 28 kappland, tili 8 tunnor 9 kappar, hälften råg och hälften korn, numera, sedan desi å lotterna befintliga skog, som utgjort deras egentliga värde, blifvit nästan helt och hållet afverkad, vore alltför höga och icke utan sökandernes fullkomliga obestånd kunde utgöras, dessa räntor alltså måtte nedsättas till likhet med lotten N:o 1, hvaraf erlades 1 kappe på tunnlandet, men hvilken ansökning E. K.
M:ts Befallningshafvande, uti derå den 28 September 1849 meddelad och sedermera af så väl Kongl. Kammar-kollegium som E. K.
M:t fastställd resolution, förklarat sig icke kunna bifalla, enär ofvanberörda räntor icke tillkommit i så beskaffad ordning och på det siilt, att förmedling deri kunde ega rum.
Då emedlertid, vid nämnde resolutions överklagande hos E. K. M:t, besväranderne tillika i underdånighet anhållit, att Nådig
Proposition rörande förmedling af räntan för ofvanberörda skogslotter mätte till Rikets Ständer aflåtas, har E. K. M:t i den Nådiga Propositionen täckts förklara, det E. K. M:t, vid öfvervägande af sistnämnda fråga, icke kunnat lemna utan uppmärksamhet, att vederbörande Kronfogde och Häradsskrifvare, på grund af anställd syneförrättning, bestyrkt de uppgifter, å hvilka förbemälde lott-egare stödt sina i ämnet anförda besvär, samt att E. K. M:ts Befallningshafvande i Calmar län jemväl intygat, att de af meranämnda lägenheter utgående räntor vore vida högre, än som efter skattläggnings-methoden för orten kunde på lägenheterna belöpa; och enär således sannolikt vore, att deras nuvarande innehafvare, sorn, lockade af de låga försäljningspris, hvarför, efter skogens förstöring, lägenheterna kunnat til! dem upplåtas, desamma öfvertagit, icke skulle framgent förmå att den i allmänhet dryga räntan utgöra; och fördenskull anledning förefunnes, bade att Kronan komme att tillskyndas förluster och att lägenheternas talrika befolkning skulle råka i obestånd och falla ortens fattigvård till last, har, vid sådana omständigheter, E. K.
M:t behagat föreslå, att skattläggning efter ortens method måtte på Stats-verkets bekostnad ega rum ej mindre å den af ifrågavarande lägenheter, hvilkas innehafvare i underdånighet klagat öfver den lägenheterna åsätta dryga ränta, än äfven å öfriga på förra strandskogen befintliga lägenheter, hvilkas egare inom tre månader efter derom utfärdad läns-kungörelse hos E. K.
M:ts bemälde Befallningshafvande anförde enahanda klagan; att denna skattläggning derefter skulle i vanlig ordning, enligt i allmänhet gällande författningar, pröfvas, och att, sedan skattläggningarue blifvit behörigen stadfästade, den derigenom bestämda nya räntan skulle, i stället lör • den Expeditions-Ulskoitets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i6. 65 den nuvarande, utgöras- af hvar och en lägenhet, hvars innehafvare, inom tre månader efter erhållen del af beslutet om den nya räntans belopp, derom hos E. K. Mits Befallningshafvande gjorde anmälan.
Hvad sålunda förekommit hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit och dervid funnit skäligt till det i den Nådiga Propositionen framställda förslag lemna bifall.
M:t i underdånighet tillkännagifva; framhärdande Rikets Ständer etc.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 April ISSI.
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Slåndet den 22 — — Rikeis Sländers underdåniga Skrifvelse, angående utbyte af indragna Pukslagure-boslället Hvetlanda Thomas- och Kulla-gårdarne emot Häradshöfdinge-bostället Repperda Drakegården i Jönköpings län.
(Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 85.) S. A. K. Sedan Häradshöfdingen i Östra härad, Friherre Malte von Liewen, under åberopande, hurusom det på hans lön anslagna bostället Repperda Drakegården, ett oförmedladt mantal, vore beläget på ett afstånd af mil ifrån Hvetlanda, hvarest den endast af ett härad bestående domsagan har sin tingstad, men Kronan numera egde dispositionsrätt öfver indragna pukslagare-boslället Hvetlanda Thomas- och Kulla-gårdarne, förmedlade från ett mantal hvardera, det förra till fdels och det senare till |-dels mantal, hos E. K. M:l i underdånighet anhållit, att Repperda Drakegården finge utbytas emot nämnda gårdar i Hvetlanda, till flerfaldig fördel för domhafvanden, hvilken uti häradets tingshus egde tillräcklig bostad, derefter, vid den till följd af Nådig föreskrift verkställda värdering å ifrågavarande hemman, blifvit utrönt,' att Repperda Drakegården, som enligt skatlläggnings-methoden samt ortens undervisning vore laxeradt till 17 R:dr 30 sk. 3 rst., innehade 31 tunnland 26 kappland åker, 71 tunnland 12,8 kappland äng samt 318 tunnland 25 kappland hagmark och med åbyggnad, värderad till 1,040 R:dr, lemnade, efter Bih. till R.
Prot. 48S3 & 18S4. 40 Sami. 1 Afd. 9 66 Expeditions-Utskottels Förslag till anderd.
Skrifvelse, No i6. afdrag för utgifter oell onera, en behållen inkomst af 390 R:dr 47 sk., samt att Hvetlanda Thomas- och Kulla-gårdarne, skattlagda till 17 R:dr 22 sk. 6 rst. oell egande 28 tunnland 23,4 kappland åker, 44 tunnland 23 kappland äng och 369 tunnland 15 kappland hagmark, med åbyggnad, värderad till 1,024 R:dr 32 sk., gåfve, efter enahanda afdrag för onera och öfriga utgifter, en behållning af 418 R:dr 22 sk. 8 rst.; hvarförutan rörande detta ärende för öfrigt förekomme, dels alt
Hvetlanda för det närvarande vore utarrenderadt till midfaslan 1871, under förbehåll likväl att arrendet, efter laga uppsägning, upphörde, i fall det ifrågaställda bytet medgåfves, dels ock att egaren af det hemman, som gemensamt med Repperda bildade en rote, bestridt roleringsskyldigbetens öfverflyltande från Repperda till Hvetlanda eller annat i sådant hänseende föreslaget hemman; så har, efter det E. K.
M:ts och Rikets Kammar-kollegium blifvit i ämnet hördt och sig underdånigst yttrat, E. K. M:t, uti en till Rikets Ständer den 17 Januari innevarande år allåten Proposition, med Nådigt tillkännagifvandc af detta allt, och enär ofvanberörda till utbyte mot hvarandra föreslagna hemman, å ena sidan, Repperda Drakegården och, å den andra, Hvetlanda Thomasgården och Kulla-gården, funnes i afseende på åbyggnad i det närmaste jemngoda samt, enligt hvad de å samma hemman i vederbörlig ordning verkställda värderingar, efter rättelse af en förelupen mindre missräkning, utvisade, den behållna afkastning, som Hvetlanda hemmanen kunde anses gifva, endast med 27 R:dr 24 sk. 2 rst. öfverstege hvad Repperda vore beräknadt att lemna, och denna föga betydliga skillnad i hemmanens afkastning derjemte förminskades, om i beräkning tages de vid värderingen förbigångna omständigheter, att Hvetlanda-hemmanen dels vore underkastade extra ordinarie rotering och dels, såsom, innan förmedling derå medgafs, utgörande två mantal, hårdare drabbades af de utskvlder, som efter oförmedlade hemmantalet utginge, men de ifrågavarande hemmanen i Hvetlanda genom sin belägenhet egde särskildt värde för domhafvanden i Ostra härad, behagat i Nåder föreslå Rikets Ständer, att det för närvarande till boställe för bemälde domhafvande anslagna hemmanet Repperda
Drakegården måtte, på sätt sökanden begärt, få emot det till Stats-verket indragna pukslagare-bostället, Hvetlanda utbytas, med bibehållande dervid af deras förut bestämda onera och under vilkor i öfrigt, att hemmanen å ömse sidor aftriiddes efter skeende laga af- och tillträdes-svn, med åbyggnader och stängsel i laga skick samt behörigen verksläldt trädesbruk och höstutsäde, hvarefter Repperda Drakegården borde genom E. K.
M:ts och Rikets Kammar-kollegii försorg i vanlig ordning för Kronans räkning utarrenderas.
Vid öfvervägande af detta ärende hafva Rikets Ständer, på de sålunda af E. K. M:t Nådigst anförda skäl, bifallit hvad E. K. M:t uti Dess ifrågavarande Nådiga Proposition behagat föreslå.
Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Stockholm deu 22 April 1854. Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 47. 67 N:o 47.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 April issi.
Preste-Sllndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående utbyte af ett, Häradshöfdingen i Öfre Fry ådals m. fl. tingslagers domsaga på lön anslaget, qvarnställe.
(Stals-Utskottels Utlåtande, N:o 86.) S. A. K. Genom Nådig Proposition har E. JK. M. behagat meddela Rikets Ständer, att, sedan domhaiVanden i Öfre Fryksdals samt Öfre och Nedre Elfdals tingslager, Häradshöfdingen A. J. Pihlgren, sorn till boställe innehade Arnäs, ett mantal, i Borgviks socken och Grums härad af Wermlands län, till hvilket boställe hörde rättigheten att å en bergholme i Borgviks ström anlägga och begagna en tullmjöl-qvarn med tre par stenar, hos E. K. M:t i underdånighet anhållit, att, då sökanden vid sitt tillträde till embetet, enligt laga kraltvunnet beslut, fått emottaga qvarnlägenheten utan åbyggnad, så att fördelen deraf inskränkte sig endast till byggnadsstället och tullmälds-rättigheten, men räntan å de medel, som för uppförande af qvarnhus åtginge, jemte kostnaderne för aflöning åt mjölnare samt underhåll af qvarnen, skulle, efter uppgjord beräkning, med icke mindre än 450 R:dr R:gs öfverstiga den inkomst, som genom mäld-rättighetens begagnande kunde inflyta, det måtte varda honom tillåtet att till Kungsborgs bruksbolag, hvilket uti samma ström eger tullinälds-rätt för 21 pär stenar, få utbyta boställets qvarnställe emot vederlag, dels af ^dels mantal kronoskatte Gullsjö i Grums socken, dels ock af fri förmälning af elt visst belopp spanmål å de bolaget tillhöriga qvarnar i Borgviks ström; så hade vid en af Kronofogden och Häradsskrifvaren i orten förrättad undersökning, i ändamål att närmare bestämma vilkoren för det föreslagna bytet, ej allenast riktigheten utaf förenämnda beräkning öfver den förlust, som skulle boställshafvaren genom qvarnens uppbyggande och begagnande tillskyndas, blifvit vitsordad, utan ock den upplysning vunnits, att lör berörda ^gdels mantal, hvilket Kungsborgs bolag för 166
R:dr 32 sk. b:ko inköpt, vid laga skifte erhållit sina egor, 2 tunnland 26,8 kappland åker och 16 tunnland 7,6 kappland skogsmark, i ett sammanhang lagda invid Ärnäs hemmans rågång, så att desamma, för hvilka i arrende nu utgjordes 75 dagsverken, skattade till 25 R:dr B:ko, jemte alla hemmansdelen tillhörande onera och besvär, kunde med fördel begagnas såsom torp till förenämnda boställe; och vore af Kungsborgs bolag, såsom vederlag för ifrågavarande qvarnställe, bo - 68 Expedilions-Utskoltets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 47. ställshafvaren erbjuden, jemte berörda hemmansdel, fri mäld för femton tunnor råg och tjugu tunnor hafra årligen.