Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En sådan föregående granskning är högst nödig, för att icke vid sjelfva sessionerne förspilla tiden med uppletande och anmärkning af ständigt förer kommande skriffel, misstag och origtigheter, som i ett eller annat afseende tarfva rättelse, D iscont-Directionens nuvarande sammansättning har, enligt hvad erfarenheten visat, fullkomligen motsvarat ändamålet, i afseende på göromålens behöriga drift och obehindrade gång; och hvad principerne för Uåne-ansökningars granskning och Eåns beviljande beträffar, är det så mycket mindre att befara, det grundsatser och handlingssätt inom
Directionen skulle på det hela och under någon längre tid kun - Banco-Utskottets
Bet atil and en.
101 ha afvika frän de äsigter, hvilka hos Banco.
Fullrnägtiges pluralité äro rådande, sorn det, enligt Reglementet, finnes Fullmägtige förbehållet, att ombyta och endtlediga de i Directionen deltagande Banquens Cornmissarier och Tjenstemän, enär som lieldst Fullmägtige pröfva sådant för Verket och dess tjenst nyttigt ; och hvad Fullmägtiges egne Deputerade angar, så är det i samma Reglemente stadgadt, att en Ledamot i bestämd ordning skall vid hvarje års slut afgå, hvilken då får, enligt Banco Styrelsens godtfinnande, antingen å nyo inväljas eller med någon annan ersättas.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, får Banco-Utskottet vördsamt tillstyrka Rikets Ständer, att Discont-Directionens sammansättning mätte på det hela förblifva oförändrad; men Utskottet har emedlertid ansett 6ig böra föreslå, såsom en utväg, hvarigenom dels enytterligare controll på Directionen står att vinna, och dels mången eljest saknad upplysning om de Lånsökandes ställning kan densamma bibringas, det en och hvar af Banco Fullmägtige må ega sig öppet, att, när sorn heldst, till upplysningars meddelande, öfvervara
Directionens sammankomster och öfverläggningar; men utan rättighet att i beslut och voteringar deltaga; och under tillika bifogadt förbehåll, att,’ då något
Lån, hvarom mer eller mindre fråga uppstått, blifver bifallet med föranledande af sådane lemnade upplysningar utaf en, Directiönen ej tillhörande Banco-Fullmägtig, göres yid ett sådant
Lån i PrQtocojl^t cfejj £orta an; io* BancoUtsbottets Betänkanden, teckning , det^Directionen , uppå de af närvarande Banco - Fullmägtigen N. N. gifne upp. lysningar och med stöd af dess lemnade förord, laner beviljat. 3:0 Flere Motionairer, särdeles af Hedervärda Bonde-Ståndet, hafva klagat öfver en förment obillig stränghet hos Discont-Directionen vid pröfning af Fåne ansökningar; och har Banco Utskottet, jemte Pruiocolls- Utdrag från Hedervärda Ståndet, af den 25 förlidne April, erhållit cornmunication af 4 särskilde Dane.
Beversalbr, mot hvilka, ehuru försedde med fullständige vederhäftighets-betyg, de begärde
Dånen förmälas hafva blifvit af Directionen vägrade.
Såsom correctiv i detta afseende , hafva åtskillige
Dedamöter yrkat, att vid Directionens sammanträden sådane Protocoller eller Diarier måtte föras, hvilka i korthet upptoge skä'en, hvarföre
Dån blifva afslagne, eller omsättning af äldre
Dån vägras, samt den missnöjde vara berättigad, att af desse anteck, ningar undfå del, för att hos Banco-Fullmägtige e ler Bevisarerne söka ändring i Directionens beslut.
De från Hedervärda Bonde-Ståndet cornrounicerade
Dåne-documenter hafva, innan äm. net hos Utskottet undergått slutlig behandling, blifvit återbegärde; hvadan Utskottet ej finner sig i tillfälle att något speciel! yttrande. deröfver lemna.
Utskottet får endast åberopa de till Bevisions - förrättningen utsedde
Deputerades gifne förklarande, att ingen anledning förekommit, det personer af Bonde - BancoUtskottets Betänkanden, Ståndet blifvit mera an andra folkclasser från Lå ne-biträde uteslutne, sam t för öfrigt ej lernna obernäldt, att, då vid förre Riksdagar och Revisioner
Directionens åtgärder, hvilka varit aldeles enahanda med dem, som nu öfverklagas, blifvit godkände och utan anmärkning lemnade, Directionen deraf egt fullkomlig anledning iakttaga ett lika handlingssätt, hvartill
Directiorien äfven i någon man varit uppmanad af den uti Banco Reglementet, under den 14 Junii 1818 gifrie föreskrift: att noggrann uppmärksamhet borde fästas ej blott pä den säkerhet, som visar sig för Discont-Verket i värdet af Lånsökandes egendom, utan jemväl å den sannolika anledning, som företer sig, att de vid förfallotiden må kunna genom deraä näring eller egendoms afkastning fullgöra sine förbindelser.
Då BancoUtskottet, enligt dess afgifrie Memorial, i anledning af Revisionen öfver Banco-Discont-Verkets förvaltning och räkenskaper, funnit rättvisa och billighet fordra, att från de regiementariska föreskrifterne utesiutes all slags autorisation för
Discont-styreisen, att sträcka dess bedömande längre, än huruvida Länsökanden är ordentlig och vederhäftig samt de af honom er bjudne säkerheter mä anses för Verket göra tillfyllest; då genom det i nästföregående atdra punct föreslagne stadgande, så väl en närmare cont roll på Directionen, sorn en utväg tifl meddelande af tjenlige upplysningar blifvit gifven; och då för öfrigt, medelst da af Riksens Ständer beslutna utgretiingar af Di - io-t Banco-Vttköttets Betänkanden. scont rörelsen till landsorterne, öfverklagade ola» genheter af en hos IJancoDiseontens Direction bristande! kunskap om aflägse boende lånesökandes ställning och vederhäftighet i märklig mån afhjelpes, finner Utskottet deremot högst vådligt att detta allmänna Låneverks administratörer skulle försättas i en ställning , sorn visserligen inga enskiidta Långifvare i afseende på sina Capitaler iorde vilia underkasta sig , nemligen att endera nödgas bifalla hvarje Lån, som sökes, eller ocfc, enär så fordras , vara beredde att i laglig väg redovisa och motivera skälen oell anledningarna för deras afslag.
Följden deraf skulle ofelbart hl ifva, alt i de händelser , då Direcfionens omdöme grundar sig blott på egen kännedom och in» herntade enskilde upplysningar om en del lånsölande, men ej stödjer sig på lagligen bestyrkte facta , Verkets säkerhet ofta nog inåste åsidosättas , för att undvika obehagliga tvister eller till och med rättegångar; men att under andra omständigheter åter , mången välkänd och tilläfventyrs på det hela vederhäftig persons enskilda Credit blifva rubbad eller helt och hållet förstörd .genom uppdagande af tillfälliga'förhållanden, sorn Jdand allmänheten varit obekanta, men inom Di» äscont-styrelsen äro kändt?, och bevisliga.
På desse grunder kan Utskottet ej undgå, att aldeles afstyrka den föreslagna anstalten , att Discont»
Directionen skulle åläggas i Proteeoll eller på Amnälningssedlar uppgifva de skäl, hvarpå dess beslut till afslag å sökte lån sig stödja, samt deraf lemna klaganden del ; utan finner Utskottet den jrättighet, sojna alltid tillförene varit tili dyr - Bnnco-UtskoTicis
Betänltand&rim 105 lika administrationer öfverlemnad , att efter inhemtande af alla tillgängelige, så val officiella, som enskilda upplysningar pä egen kännedom , öfvertygelse och opinion grunda deras beslut, bor äfven hädanefter vid Banco-Discontens styrelse bibehållas.
I Directionens sammansättning dels af Ribets Ständers egne fullmägtige, dels af personer, som desse på förtroende utse, tror Utskottet full säkerhet innefattas, att ej,andra än rena motiver kunna verka på dess handlingssätt; och det menliga inflytande, som af individuella grundsatser möjligen kan befaras , synes ega en tillräcklig motvigt i redan gifna 6tadganden i afseende på personernas ombytlighet. 4:0 Uti Hedervärda Bonde-Ståndets ofvanberörde ProtocoIIs-Utdrag, af den 25 sistlidne April, innefattas ett förslag af Riksdagsfullmägtigen Longberg : att från Banco-Discont-Directionen måtte infordras samt till BiksStånden öfverlem. nas bestämd uppgift öfver det lånebelopp , som till medlemmar af BondeStåndet utgått och hvad andra medborgare erhållit; hvad Disconten på de förre och på de sednare förlorat, samt huru många bedrägerier med falska Lånehandlingar hos hvardera folkclassen blifvit upptäckte.
Banco-Utskottet inser visserligen att en”$ådan uppgift, som Riksdagsfullmägtigen Longberg åstundat, isynnerhet om den tillika visade antalet af lån, som för hvarje folkclass måste genom lagsökningar indrifvas , kunde blifva i någon mån upplysande ; men då , utom den svårighet , som vid uppgörande af ett sådant Extract ofta skulle förete sig, att rätt bestämma, till hvilken clases hvarje Låntagare fättast bb? hänföra, arbetet i lo6 BancoUtskottrtt Betänftanden> alla fall skulle blifva af den vidlyftighet och fordra den längre tid för att uppgöras, att det ej bilIigtvis kunde, utan särskildt arfvode, åläggas någon af Discont-Verkets Tjenstemän, samt nyttan deraf synes vara mindre väsendtlig och icke komma att motsvara den derföre nödiga kostnad i så anser Banco-Utskottet, pa desse grunder, den begärde uppgiften utu"
Discont-Verkets räkenskaper icke böra på Banquens bekostnad föranstaltas och meddelas. 5:0 Såsom nödige ansedde tillägg och förändringar i Discont-Reglementet har sluteligen af någre motionairer blifvit yrkadt, att, då en lånsökande hos Dtsconten företett behöriga betyg öfver sin och Löftesmäns vederhäftighet, Directionen borde vara pligtig, att lån bevilja; att dervid ej mätte få komma i betraktande , huruvida Lånsökanden vore Bofast eller allenast Bosatt■ en distinction, sorn förrnäies vara i allmänna Lagen okänd ; att Presprskaps och Krono Länsmäns betyg , Socknestämmo Protocoller eller Utdrag af Pröfnings.Committéernes Taxerings-Längder måtte antagas såsom bevis öfver vederhäftigheten , i stället för de betyg , Directionen hittills plägat fordra från Konungens Befallningshafvander och Do mare i orterne; att Utsökningskostnader alltid borde utgå till lika Summa , ehvad
Lånet vöre större eller mindre , att ersättning för Charta Sigillata vid slika ansökningar börtie upphöra; och att en eller flere af Discontens Ämbetsmän bor. de förordnas att mot lindrigt arfvode besörja Discont - Comrnissioner : samt för denna befattning ställa borgen.
Banco -U tskuttets Betänkanden. loj Om Discont-Directionen skulle åläggas att Utan rättighet till vidare granskning bifalla XÄn, der den Sökande företedde betyg om sin egen och Cautionisters vederhäftighet, antingen frän vederbörande Ämbetsmän eller andre personer, så vore Directionen , med ett sådant band på sin befattning , egentligen endast verkställare af desses iner eller mindre välvilja mot Låriéökanderne , och med nu gällande Lagar , hvilka ej i någon måtto förbinda dem , som meddela vedejrhäftigliets-betyg , till ansvar för Lånesumman vid Låntagares och Cautionisters inträffade obestånd , egde L> iscont-Verket ej någon utsigt till ersättning för de förluster , som af detta utlåningssätt sannolikt skulle följa , och hvaraf de från Banquen utgående Odlingslån, vid hvilkas meddelande BancoStyrelsen ej fått sig tillaggd någon pröfiaingsrätt , så snart föreskrifqe formaliteter äro iakttagne, lemna, ehuru i en vida mindre scala och omfattning, nog varnande exempel.
För öfrigt och då af Discont Styrelsen ej kan fordras kännedom om alla de personers vederhäftighet , sorn från Rikets Provirtcer ingifva ansökningar orm Lane. biträden, och denna styrelse på sådan grund är föranlåten begära upplysningar och betyg angående dem , som för densamma äro obekante , synes väl allt skal vara att anse dessa betyg mest trovärdiga , då de meddelas af Konungens Befallningshafvande i det Ijärt eller Domaren i den ort , der personerne äro boende , eller af Cheferne för de Regementen , hvarunder Lånsökanda JdiUtairer lyda; emedan Kongl. Maj:ts Befallnings, hafvander aro i tillfälle känna dem, som, i arn ]io8 Banco-Utskottets Betänkatiden. seende till oordning i enskilde affairer blottställas för Lagsökningar.
Domare, huruvida och till hvad belopp Lönsökandes fasta Egendomar äro graverade med intecknad Gäld , — och Pegements-Chefer vanligen ej kunna förmodas vara okunniga om sine underhafvandes belägenhet»
Om äfven desse försigtighetsmått: icke alltid visat sig tillräcklige , enär understundom på kort tid stora förändringar kunna inträffa uti enskilde personers vilkor , bör det dock med allt skäl betviflas , att någon större säkerhet vore vunnen derigenom , att Kyrkoherdens eller Länsmäns betyg eller Sockenstämmo Protocoller eller Utdrag af Pröfnings-Committéernes Taxerings-Längder antogos såsom surrogat för ofvan omförrnäldte Arnbetsbevis, och så framt
Disconten ej skall betraktas som en sådan allmän undsättnings-anstalt, der säkerheten om betalning bör helt och hållet öfverlemnas åt slumpen och enda syftemålet vara att hvarje behöfvande med minsta omgång och största beqvämlighet der skall ega att påfordra hjelp i sin förlägenhet, är det efter Utskottets tanka bäst att bibehålla den af Directionen , i afseende på säkerhets-betygen, vidtagne och stadgade ordning.
Dock anser Utskottet , till lättnad för Lånsökande , ertan våda för Verket kunna antagas, att låntagares och löftesmäns egenhätsdiga namnteckning, som enligt de nu gällande föreskrifter böra bestyrkas af samma autoriteter, hvilka utfärda vederhäftighetsbetygen , i dess stal. le får bevittnas af Församlingarnes Presterskap eller af j:ne andre kända och trovärdiga män, lieldst ?{
Jyfaj:ts JJgfsJijiingshafvan - Banco-Utskottets Fetiinkanden.
109 cles eller Domares vittnesbetyg både för låntagare och löftesmän medför hinder och tidspillan , och särdeles för de sistnämnde , äfven kost* nador i afseende på färdandet till och ifrån LanclsliöfdingeResidencet eller
Domarens vistelseort i den mån de äro aflägsne boende.
Att Discont Verket lika som andra enskilde parter bör efter räkning ersättas för de kostnader, som vid utsökningar eller Rättegångar blifvit använde och således äfven för utgift till Charta Sigillata , när Verket derifrån icke ar befriadt, beror , äfvensom en ådan ersättnings belopp , icke på DiscontStyrelsens, utan på vederbörande Executorers pröfning; men DiscontVerkets rätt dertill synes vara lika ostridig, som det förefaller •BancoUtskottet betänkligt, att genom förordnande af visse bland Verkets tjenstemän, hvilka efter stäld borgen mot bestämdt arfvode skulle besörja DiscontCommissioner, betaga de Lånsökande deras rätt att sjelfve sköta sine
Discont-affairer och dertill emot eller utan arfvode begagna andre personer, till hvilka de kunna ega förtroende.
Detta allt, jemte någre Ledamöters reservation , underställes vördsamt Rikets Ständers närmare upplysta bepröfvande.
Stockholm den 25 October 1823/ no Banco-Utskottets Betänkanden.
Utdrag af ProtoCöllet,, hållet hos Rikets Häglof. Ständers BancoUtskott den 25 October 18*3* S. D. V, justering af Högloft.
Be» tänkande öfver åtskilige fran fäiksStånden remitterande motioner, i afseende på BancoDiscontSty» relsens sammansättning och det regleinentariska för samma UiscontsVerks förvaltning , åberopade nedannämnde
Ledamöter deras vid öfverläggning i ämnet yttrade Särskilda meningar.
R ihsdagsFullmägtigen Petter Andersson ifrån Hallands
Man har hela Riksdagen, i sanning icke titan grtind , talat om förlägenhet i allmänna rörelsen , en förlägenhet, sorn isynnerhet skadligt Verkar på jordbruk och näringar, men man har likväl icke velat vidtaga något steg till deras unrierhjelpahde, utan tvertorn föreslagit, att inga nya Odlingslån böra ifrån och med nästa år ut* gifvas.
Till denna indragning af Odlingslånetl inser jag icke att fiikets Ständer vid innevarande Bilsdag hafva större skäl än år 1818- Atskillige andra näringar hafva Utvägar för sig öppnade till billigt understöd så Uti JernContoiret, som Manufactui Disconten , Jordbruket ensamt, sorn dock är hufvudnäringen , beröfvär man all hjelp ! ty på det sätt
Discont-utlåningen nu verkställeS, medför den ingen nytta för jordbrukaren , hvar3 skörd icke är mer än en om året, och afsättnirigen deraf dessutom svår, följakteligen blifva de föreskrifne inbetaIniftgarne 2:tie gånger om året med en jitedel af primitiva Capitalet , allt för dryga och Banco Utskottets Betänkan den. m kännbara att fullgöra.
Jag tillstyrker derföre, för tillvägabringandet af någon lindring för Jordbruket i att i likhet med hvad någre Ledamöter inom RiksStånden föreslagit , de af Jordbrukare upptagne UriS;, som icke öfverstiga 2000 R:dr, må få inbetalas på 5 år med en 5:tedel om året eller en io:dedel hvarje halfår.
Uti denna reservation instämde Herr Prosten Hasselroth och Riksdagsmännen Gustaf garsson från Stockholms Län, samt Johan Andersson från Skaraborgs Län, Herr Nilsson ”Vid det Betänkande, som Hög loll.
Utskottet meddelat öfver åtski IIige motioner rörande Discont Reglementets förändring och tillämpning, utbeder jag mig få anföra mina Särskilda tankar, som jag anhåller måtte få åtfölja detsamma till Hö'glofl.
RiksStånden. 1:0
Med förutsättande deraf, att
Discontfondens vid tärnans nedsättande blifver upptagen, så att Lånesökande , fastan försedde med till ra ckelig säkerhet, kunna gå fc-lt om lån eller fa vänta, har jag trott det borde i Reglementet 1 intagas, att Lån-ansökningar böra bifallas eller afslås i samma ordning som de blifvit anrnäldej och att -tourén ej försvinner genom anmärkningar mot Lånedocumentets rigtighet, i fall det fullständigt åter inkommer. 2:o Enär Lån afslås, anser jag att i Protocollet bör antecknas det eller de skäl, som föranledt afslaget, samt Låriesökanden , men endast han, vara berättigad deraf erhålla del genom anteckning i Anmälningssedelu såsom Höglofl.
Re« visions afdelningen föreslagit. list BancoUtskottets
Betänk anden* Det har blifvit invändt häremot, att
DiscontDirection är och måste vara en OpinionsDotnstol, samt att Protocoll9föring skulle medföra rättighet till extrahering'’ och tryckning.
Det förra kari icke betaga
Dånsökandens anspråk att dömas efter rättsgrunder och ej efter godtycket eller ett ensidigt rykte; och hvad protocolls-föring beträffar, så är härom förut stadgadt, uti 1816 års Keglemente, som i 3 §. innehåller ’’oc/x skall vid alid dest sammankomster ordentligt protocoll .förås,” samt uti 4 §. att ”till
Läns beviljande fordras pluralité af närvarande Ledamöter.
Inträffar pariä vota , /år Länet i sädant fall ej utgå,” således lärer härigenom redan vara stadgadt, att afslag af lån böra i Protocollet antecknas, ty annars kunde det ej kallas ordentligt.
Att någon skyldighet efter Tryckfrihetslagen deraf icke följer, att lemna utdrag af detta Protocoll, enär det är ibland de Banquens Handlingar, som derifrån äro un* dantagne , lärer vara öfverflödigt att anmärka. 3 :o Dånsökande, som fått afslag , borde efter min tanka vara obetaget, att i Banco-Fullmägtiges Plenum anmäla sin ansökning om beviljande af Dånet.
Hen
Dånbehöfvande får ej på annat sätt sin rätt bevarad , än derigenom att han har rättighet underställa den erbjudna säkerheten Herrar Fullmägtiges granskning och bedömande.
BancoDiscontStyrelsen, som endast utgöres af en Dedamot af hvarje
Stånd , kan ej hafva lika kännedom om personer och förhållanden i landsorterne, som BancoFullmägtige, såsom 3:ne af hvarje Stånd.
Man Banco-Utskoltets Betänkande. u.i\
Man invänder att Herrar BancoFulImäg» lige ej skulle vilja åtaga sig det vidsträckt» ansvar och den tillökning i förvaltnings - be* svaret , som blifvit oskiljaktigt från den före* slagna pröfningen af vissa DiscontLåneDocumeriter: att
DiscontHirectionen skulle vara blottstäld för obehagliga anfall och tvister af Lånsökande som fått afslag, och att sjelfva de lånsökande voro utsatta för vådanatt deras Credit kunde genom 1’rotocollernas införande i Tidningar skadas, om skälen till afslag skulle meddelas, men jag tror icke att någondera af desse olägenheter kunna inträffa.
Jag är öfvertygad att Herrar BancoFullmägtige icke skulle yilja undandraga sig en profning af de säkerheter , sorn DiscontDirectionen ej tilltrott sig antaga, men hvarpå den vigtiga rättighet ytterst livilade, som Rikets Höglofl.
Ständer för hvarje individue utstakat, att af det allmänna
Discontbiträdet komma i åtnjutande och hvilken pröfning jag tror högst sällan påkallades ; emedan den som icke vet sig ega fullgod säkerhet, och den som varit försumlig i uppfyllande af sina förbindelser , påtagligen åt» terhålles af detta medvetande och de som befinnas i ett motsatt förhållande, behöfva troligen icke besvära sig, att icke DiscontHirectionen mera än någon annan autorité skulle kunna anfallas för sina beslut , som grundade sig på DiscontReglemente och öfvertygelse.
Att det ej vore möjligt eller i något fall annat än skadligt för en Låntagare, att annoncera det, ■Bihang till Riks. St, Prat, 1&33. 6.U Sami, tt Hl4 BancvVttftotieti Betänhandtn. han fått äfslag på en Discont ansökning.
Meri om 2fyen dessa olägenheter kunde förutsättas, nemligen att en lånsökande, af förtrytelse eller Ovilja, införde skälen till afslag i en Tidning *amt klandrade åtgärden , så vet jag icke hurti Directionen häraf kunde vara blottstäld.
Domstolar och hvarje offentlig person kart på samina sätt vara utstäld för klander; men La» gen och den klandrandes eget äfventyr motverka missbruk häraf: att annonce i en Tidning , som tilläfventyrs hade för afsigt att skada en annans Credit, då den innehölle ett
Discontafslag , hvarken interesserade allmänheten eller kunde rubba den misshandlades välfärd, tyckes Vara klart; men skulle den individuella Crediten samt menniskors namn och rykten med dylik sorgfällighet vårdas i detta afseende; så kunde man falla på den tankan , att
Lagsökningar och utmätningar med flere executiva åtgärder, som äro offentliga, borde hållas hemliga , för att ej störa GäldenärenS Credit.
De hufvudsaktiga hindrCn för beviljande af Diskontlån och svar till dem som fått afslag, i fall de begära det, har jag förestält lmig vara följande: i:ö Hvarken Låntagare eller Cautiönister &ro kände, och vederhäftighets-bevis kan ej ensamt Uppfylla den säkerhet sorn fordras. 2:0
Låntagaren har ej med den noggrannhet uppfyllt sina förbindelser hos Direktionen, att Lån nu kan honom meddelas. 3:0
Då hvarken Låntagare eiler Caution!'; ISanco-Utsiottett
Bettini anden* n| (efter vederhäftighets-beviset ega fastighet teller förmögenhet, Iean ej så betydligt Låt» Botn blifvit sökt (teller hagot lån) beviljas. 4:0 Lånsökanden Och Cautionister äro förUt högt tecknade och ej nog kände för att f* Vidare Lån. 5.0
Direction har ej kunnat hemta visshet att Låntagare eller Cautionister ega dea säkerhet och vederhäftighet, Stern äftstes nödig.
Manga flera skäl till afslag lärer finnas och äfven användas i mteh jag kan icke föreställa mig något och ej eller att desse kunna fcomprornettera hvarken Lirection eller Lånsökande.
Jag föreställer mig deremot att dylika Svar, offentliga i stället för det hemlighetsfulla nekandet, skulle både mera tillfredsställa den Lånsökande , som deraf hemtade vägledning till ändamålsenliga åtgärders vidtagande och befria ÖireCtion Från misstankar
För arbitrage, söm efter närvarande tidsanda sällan U« teblifva , då handlingarne ej äro offentliga.
Likväl och örn de Herrar och Män , hvilkanu utgöra öpinionsÖomstolen i BancoÖisconten , intill nästa Riksdag vöre desamma som nu, och om Ledamöter med lika nit komma att blifva anstälde 1 de
DiscontContoir , hvilka blifva inrättade i Götheborg och Malmö, så skulle tej ett otd af mig yttras ellet skrifvas, för att yrka någon vidare publicité af deras åtgärder; men dl ombyten genom hvarjehanda händelser hastigt kunna inträffa och jag betänker hvad jag så mångå gånger hört enständigt påstås^af utmärkt kunnige och ak - %%G Barico-TJtskotteit Bettinkanderi. tade män, nemligen att utlåningarne skada bl« de det Verk, som bestrider dem , och. läntagare sjelfve, äfvensom den ho3 många rådande tanka, att skuldsättningen i allmänhet är me* ra en följd af ett lättsinnigt begär, att komma
St penningar, än af någon klok beräkning för användandet och återbetalningen samt det ringa afseende som göres på den i landsorterne öfverklagade penningebristen , hvars verklighet jag så mycket mer intygar , som, ehuru från en ort , der förlägenheten icke kan vara så tryckande sorn i många andra delar af Riket, likväl der är så ringa tillgång på Capitaler, att mot hvad säkerhet som heldst, penningelån hvarken till mindre eller större summa stå att erhålla; när jag vidare besinnar, huru jag hört det många af RiksStåndens
Respective ledamöter gilla det sätt, som förut varit vanligt i Disconten , att genom ett oförmärkt verkstäldt veck på anmälningssedeln bereda afslag på lån; så måste jag heldre välja det obehag, att dessa mina åsigter af Höglofl.