Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammarrätten, genom utslag den 2 Maj 1853, sorn blifvit den 18 September 1854 af Kongl. Maj:t i nåder faststäldt, dömt de embets- och tjenstemän, hvilka kontrollen å Langlet ålegat, att, efter afdrag af de medel, som kunde inflyta af Langlets tillgångar, i viss bestämd ordning och med uppgifna belopp förlusten ersätta, men att dessa kontrollanter, med undantag afen, som under rättegången aflidit, hos Kongl. Majit sökt af gunst och nåd varda från ersättnings-skyldigheten befriade, hvilken fråga för närvarande lärer på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning bero; och är af Kammar-rättens Advokat-fiskals till Justitie-kanslers-embetet sednast afgifna, den 10 April innevarande år daterade, embets-berättelse, deraf Revisorerrie förskaffat sig del, tillika upplyst, att efter den aflidne kontrollanten, Landskamreraren Holmgren, hvilken, jemte förre tillförordnade Landskamreraren, Kronofogden Pettersson, förpligtats, att i främsta rummet ersätta hvad under hvarderas tjenstetid Langlet af kronans medel bedrägligen sig tillegnat, konkurs yppats, uti hvilken Advokat-fiskals-embetet bevakat det Holmgren ådömda beloppet, samt att förr än i detta, af vederbörande domstol ännu ej afgjorda, mål dom fallit och genom konkursmassans utredning sig visat, om och till hvilket belopp tillgång från massan erhölles för ersättnings-summans betäckande, någon åtgärd icke kunde vidtagas för att till verkställighet befordra Kongl. Majds nådiga utslag emot de embets- och tjenstemän, som näst efter Holmgren fått sig betalnings-skyldigheten,åiagd; emot hvilken verkställighet, enligt hvad Advokat-fiskals-embetet vidare anmält, hinder jemväl mötte genom ofvan omförmälda, på Kongl.
Majts nådiga pröfning beroende, ansöknings-fråga; varande, i afseende å verkställigheten af det nådiga utslaget, i hvad det rörer Kronofogden Pettersson, icke något anfördt i den afgifna embets-berättelsen.
Eacpenå-medels-räkningarne för nedan upptagna verk äro granskade, dervid utgifterna befunnits hafva uppgålt till följande belopp:
Justitie-revisions-expeditionen 4,856: 5. 8. 5,915: 3. 8.
Justitie-kanslers- dito 693: 25. 4. 704: 45.
— Utrikes departementets Expedition 3,102: 47. 11. 2,879: 41.
— Civil- dito dito 2,295: 43. — 2,822: 45.
— Finans- dito dito Ecclesiastik- dito dito, med Riks-arkivet och Kongl. 2,119: 40. — 2,034: 10. — Bibliotheket, 4,096: 37. 6. 4,206: 9. 6.
Svea Hofrätt 6,721: 3. — 6,412: 21. 6.
Götha dito 4,329: 19. ■-— 5,006: 27. 4.
Hofrätten öfver Skåne och Blekinge 1,776: 18. 6. 3,809: 45. 6.
Krigs-hofrätten 1,007: 21. 8. 1,180: 22. — Ivammar-kollegium 5,265: 33. 8. 3,636: 43. 2.
Stats-kontoret 4,283: 30. 8. 3,995: 33. 4.
Bergs-kollegium 1,230: 10. 2. 1,347: 38. 5.
Kommerse-kollegium i . . 6,578: 22. 4. 6,702: 47. 4.
Kammar-rätten 3,689: 1. 4. 4,314: 32. 8.
Sundhets-kollegium 2,245: 23. 2. 3,925: 32. 4.
— 232 — Öfverståthållare-embetet 4,888: 23. 7. 2,479: 28. 4.
Öfverintendents-embetet 1,244: 14. 8. 1,385: 32.
— General-landtmäteri-kontöret 1,673: 26. 10. 1,608: 28. 8.
Fångvårds-styrelsen 2,755: 47. 8. 2,636: 10, 11.
Kontroll-verket 1,660: 16. 6. 1,336: 11. 11.
Tabell-kommissionen . 1,059: 31. — 695: 16.
— Vid granskningen af Kongl. Götha Hofrätts expens-medels-räkningar hafva Revisorerne icke kunnat underlåta att, i likhet med hvad jemväl vid sednaste stats-revision ägde rum, anmärka den betydliga åtgången af silke inom bemälte Hofrätt.
Utgiften för inköp af denna artikel har nemligen utgjort icke mindre än 400 R:dr 8 sk. det förra och 187 det sednare året, eller tillsammans för begge åren 587 R:dr 8 sk.
Att genom iakttagande af större sparsamhet nedsättning i dylika utgifter kan tillvägabringas, synes vid jemförelse med expensmedels-räkningarne för Kongl. Svea Hofrätt, hvilka visa, att utgiften för silke der uppgått år 1852 till 48 R:dr och år 1853 till 36 R:dr, eller tillhopa för båda åren till 84 R:dr.
Likaledes synes antalet af de för förstnämnde Hofrätt inköpta stats-kalendrar, utgörande 35 st. hvartdera året, vara större än behofvet påkallat.
Sistberörde anmärkning gäller äfven Kongl. Krigs-hofrätten, enligt hvars expens-medelsräkningar, 10 st. dylika kalendrar hvartdera revisions-åfret blifvit uppköpta, eller nära samma antal, som Hofrätteus hela embets- och tjenstemanna-personal, hvilken består af 12 personer.
1 afseende å denna Hofrätt förekommer derjemte, att uti dess expens-medels-räkning för det sednare året utgifterna tili prenumeration å tidningar och till inköp af stats-kalendrar icke linnas verificerade.
Uti Kongl. Bergs-koll eg ii expens-medels-räkningar äro icke heller utgifterna till prenumeration å Post- och inrikes-tidningar, hvarken det ena eller andra året, verificerade, utan hänvisas i detta afseende endast till tvänne, räkningarne bifogade, protokoller, innefattande Kollegii beslut om inköp, bland annat, af ett antal exemplar utaf nämnde tidningar.
Åtgången inom Kongl.
Sundhets-kollegium af vissa skrifmaterialier under de båda revisions-åren har, vid jemförelse med andra vidsträcktare embetsverks uttag af enahanda materialier, synts Eevisorerne så betydligt, att de funnit sig höra detta, om en mindre god hushållning med expens-medlen vittnande, förhållande anmäla.
På grund af särskilt uppgjorda utdelnings-stater äro nemligen, utom andra skrifmaterialier, uttagna:
Postpapper.
Ord, skrifpapper.
Karduspapper.
Constitutions-Utskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. 21 Justitiae-Canzleren och Justitiae-Ombudsmannen må ej i Utskott eller val till Utskott deltaga; ej heller någon, af hvilken Riksens Ständer ega att fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna ernbetsåtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iagttagas, att Riksdagsman i mål, som honom personligen rörer, väl må deltaga i öfverläggningen, men ej i beslutet. §•
57- Ordförande och Vice-Ordförande i Utskotten väljas, bland hvartderas ledamöter, samfäldt af Tio valmän från Äldre Karaaren, af hvilka hvart
Stånds dervarande medlemmar, inom sig, utsett tvänne. §. 58.
Alla Riksens Ständers Utskott, med undantag af Hemliga Utskottet, hvars göromål och arbetstid af Konungen bestämmas, skola inom fyra dagar ifrån den, då de utsedde blifvit, sammanträda och sätta sig i verksamhet; börande Utskotten, i den mån ärendena hinna utarbetas, så fort sig göra låter, med sina yttranden till Riksens Ständer inkomma. §. 5g.
Intet Utskott, Constitutions- och Banco-Utskotten allena undantagne, må ega att väcka nya frågor till afgörande i Kamrarne, eller att upptaga andra, än de från dem remitterade ämnen, och hvad dermed står i omedelbart sammanhang. §. 60.
Ej må Riksens Ständer i Konungens öfvervaro öfver något ämne rådpläga eller besluta; och andra Riksens Ständers Utskott, än det Hemliga, kunna icke inför Konungen några öfver'läggningar hålla.
Stats-Rådets ledamöter må, i de fall då dem enligt Regeringsformen uppdraget är att med Konungslig magt §• 4i. §. 39. §. 37. mom. 1 §. 37. mom. 2 §. 27. mom. 1. §.4i. Jfr. R.F §. 55.
Constitutions-Utskoltets Förslag till ny Riksdags-Ordning. och rätt styra, icke bivista Riksens Ständers rådplägningar och beslut. §• 6r 38.
Alla omröstningar i Utskotten skola ske per capita mellan Utskottets samtlige ledamöter.
Då votering med slutna sedlar anställes, bör allLid en sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall att rösterna, vid uppsummerandet, skulle befinnas lika delade.
Är pluralitet redan vunnen, bör den allagda sedeln genast förstöras. §. 62. 4o.
Talmännen, eller de, som deras ställen företräda, njuta oförvägradt tillträde i Utskotten; dock utan att i öfverläggningar eller beslut deltaga.
I Hemliga och Banco-Utskotten, der tysthetsed fordras, aflägga äfven de en sådan. §. 63. 42.
Verk, inhemta muntliga eller skriftliga upplysningar, må Utskottet, genom sin Ordförande, hos den Stals-Rådets ledamot, Konungen å hvarje Riksdag dertill förordnar, begära Konungens Nådiga befallning till vederbörande om de äskade underrättelsernas meddelande.
Detta stadgande gäller likväl ej i afseende på Stats-Contoret, hvilket, lika som Banco- och Riksgäldsverken, bör, i frågor om redovisning af medel, alla äskade upplysningar omedelbarligen meddela.
Utskott eger ock att, om ärenden,' som äro under dess beredning, inhemta upplysning af enskilde medborgare. §■ 64. 43.
Skulle Utskott anse nödigt att, till öfverläggning om något ärende af serdeles vigt, med annat eller andra Utskott sammanträda, må det ske genom deputerade, på sätt Utskotten öfverenskomma.
Constitutions-Utskottets
För slag till ny Riksdags Ordning. 23 Finner Banco-Utskottel de ämnen, hvilka utgöra föremålen för dess sammanträde med annat eller andra Utskott, vara af sådan Beskaffenhet, att de fordna tysthetsed, aflägga sammanträdande ledamöter af andra Utskott densamma.
Imellan Hemliga Utskottet och annat Utskott må sammanträde ej ega rum. §. 65.
Blifva göromålen inom något Utskott så ökade, att §. 36. mom.
4- de ej med det vanliga antalet af ledamöter kunna bestridas, må det stå Utskottet fritt att anhålla om förstärkning.
Dock ankommer beviljandet deraf på håda Kamrarnes sammanstämmande beslut. §. 66.
Hvardera Kamaren är ohetaget att, utan Med-Ka- § 44- morn.i, 3. marens hörande, till vederbörligt Utskott förvisa ett i Plenum framstäldt förslag; dock hör underrättelse härom den andra Kamaren alltid meddelas.
Yill Utskott återlemna något från den ena eller andra Kamaren remitteradt mål, såsom till Utskottets befattning ej hörande, åligger detsamma att, sist1 inom åtta dagar, afgifva sitt utlåtande, med deruti anförda skäl, till Riksens Ständer, hvilka derefter böra skyndsamt yttra sig, under hvilket Utskott de anse målet höra.
Äro Kamrarne härom ej ense, afgör Constitutions-Ulskottet, hvarthän frågan bör förvisas. §. 67. Talmännen tillhörer att, hvar för sin' Kamare, ut- §. 45. färda kallelse till plena, att deltaga i beredningen till målens föredragning, att dem i Kamrarne föredraga, att upptaga, framställa och reda de yttrade meningarna, att göra propositioner och vidmaglhålla ordning vid sammankomsterna, — alltsammans efter de föreskrifter, som här nedanföre stadgas; — men ega ej sjelfve, i besluten, någon röst, och kunna ej något annat föreslå, än hvad som fordras till verk - Constitutions-Vtskottcts Förslag lill ny Riksdags-Ordning. ställighet af det Grundlagarne, Kamrarnes beslut, eller Ståndens Ordningar, föreskrifva. §. 68. 46.
Plena böra, då de angå allmänna riksdagsmål, så ofta sig göra låter, bos båda Kamrarne på samma tid hållas.
Skulle en Kamare tarfva flere plena än den andra, må det vara den förra obetaget att, innan slutet af ett plenum, utsätta dag till det nästföljande; börande den K amarens Talman den andras derom i tid underrätta, samt med honom om timman öfverenskomma, hvilken så bestämmas bör, att Ulskottens vanliga sammanträden icke derigenom hindras.
Utskotten må ej sammanträda på samma tid då Plenum hålles i någondera Kamaren eller i begge.
Ej skall till Plenum för påföljande dag senare anslås, än klockan 6 e. m., eller till Utskott senare, än klockan 8 e. m. den föregående dagen.
Talman bäfver ej magt att, utan Karnarens samtycke, åtskilja ett Plenum. §■ 69- 47* Uti Plena föredragas ärendena i den ordning de in kommit, så framt ej Kamrarne derom annorlunda förordna; börande Talmännen, sedan de förut inhemtat, huruvida någon Konungens Proposition till öfverläggning kan förekomma, i närvaro utaf tvänne af hvardera Kamaren, utsedde Ledamöter, helst sådane, som förut varit Riksdagsmän, samt med biträde af Kamrarnes Secreterare, dagen före Plenum sins emellan öfverenskomma 0111 följande dagens föredragningsämncn. §• 1°- 48.
Föredragningsämnen äro dessa och inga andra: 1:0 Konungens Propositioner; 2:0
Mål, som genom Protocollsutdrag från Med-Kamaren communicerats: 3:o Utskottens Betänkanden och Förslag; 4*° Motioner, gjorde i Plena af någon då närvarande Riksdagsman. §• 71* Gorlstitutions-TJ(sköttels Forslag till ny Riksdags-Ordning. §.71. _ §. 49.
Hvar och en allmän fråga, som i Ramare första gången förekommer, skall, så vida ej Kamaren enhälligt genast densamma till vederbörligt Utskott förvisar, ligga på bordet lill nästa plenum, då remiss bör ske; dock må hvarje Ledamot stå öppet att öfver samma mål sig yttra, hvilket hans yttrande äfven skall till Utskottet remitteras.
Om en genom muntligt anförande gjord framställning lägges på bordet, bör anförandet till Protocollet dicteras, och afskrift deraf senast i nästa Plenum till bordet aflemnas.
Uppstår fråga, om eller hvart remitteras bör, kan denna fråga blott för den Pleni-dagen läggas på bordet; men i nästa Plenum skall beslut ovägerligen fattas.
Då saken från Utskott återkommit, skall den efter första föredragningen blifva liggande på bordet.
Den kan vid nästa föredragning, ehvad öfverläggning egt ruin eller ej, på liera Ledamöters förenade begäran, åter hvila; men då saken tredje gången förekommer, skall den till afgörande företagas.
Hvar och en fråga af annan än allmän beskaffenhet, äfvensom preliminära hemställanden och förfrågningar ifrån Utskotten, må genast kunna afgöras, så vida den eller de af någon Kamarens Ledamot ej begäras på bordet.
Uti Kamrarnas Canzlier bör alltid linnas en öppen förteckning öfver alla på bordet lagda mål med dertill hörande handlingar. §• 72* Alla Utskotts-betänkanden föredragas först i Yngre Kamaren, der de vid första pröfningen blott kunna, utan ändringar eller tillsattser, godkännas, eller, med anmärkningar, öfverlemnas till Äldre Kamaren.
Om Äldre Kamaren gillar ett betänkande, som den Yngre förut godkännt, utgör det Riksens Ständers beslut.
Derest Äldre Kamaren, i mål, som kan förefalla, af- §. 4y. morn.
3. slår ett betänkande, som den Yngre antingen godkännt, eller med anmärkningar öfverlemnat, har frågan förfallit.
Fröt. l8j5. 3 Sand. 14 Haft. 4 Constitutions-UIskotlets Förslag till ny Riksdags-Ordning.
Om Äldre Kamaren, utan att afslå betänkandet, ej gillar de anmärkningar vid detsamma, hvilka den Yngre Kamaren redan gjort, eller ock några sådana tillägger, skall det till vederbörligt Utskott återförvisas, så vida Äldre Kamaren icke anser målet kunna derförutan afgöras, i hvilket fali detsamma, sedan denna Kamare deröfver fattat definitivt beslut, varder, för ny handläggning, öfverlemnadt till Yngre Kamaren, som då eger att betänkandet afslå eller med förändringar antaga. §• 73* Om Kamrarne, sedan ett mål från Utskott återkommit, stanna i skiljaktiga beslut, som ej, uppå Utskottets förslag, varda sammanjemkade, och frågan, såsom rörande något af de i Regerings-Formens 66, ög, 70, 71 och 72 §§. upptagna ärenden, är af beskaffenhet att icke kunna förfalla, ökas led arno ts-personalen i det Utskott, der målet varit hufvudsakligen behandladt, till ett antal af Seoctio, hvarefter det sålunda förstärkta Utskottet genom sluten omröstning, med ja eller nej saken afgör.
Nämnde Ulskotts-förstärkning väljes, så snart behof deraf sig yppat, genom de serskildta Stånden inom Kamrarna, i likhet med hvad uti ofvanstående 56 angående Utskotts-val, är stadgadt. §-74- Innan tre dagar förflutit, sedan ett mål förevarit i någondera Kamaren, må det ej företagas till pröfning i den andra, ej heller sättas under omröstning i förstärkt Utskott, förr än efter lika långt mellanskof. §• 75- Beslut må icke i någondera Kamaren fattas, om ej minst Sextiotre ledamöter äro tillstädes. §. 76. 5o. Hvarje ledamot af en Riksförsamlingens Kamare eger Constilulions-Utskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. rätt. att i plenum, stående och från sin plats, till Protocollet fritt tala och utlåta sig i alla frågor, som under öfverläggning komma, och om lagligheten af allt, som inom Kainaren sig tilldrager.
Hvar och en yttrar sig öfver ett ämne, i den ordning, lian dertill sig anmält och uppropad blifvit; och må ej någon vara berättigad att tala utom Protocollet.
Ingen må tillåta sig personligen förolämpande uttryck; sker det, eger Kamaren pröfva, huruvida den ledamot, som sålunda sig förgått, må af Talmannen erhålla tjenlig föreställning och varning, eller om saken bör behandlas enligt 108 §, eller ock alldeles förfalla. §• 77* I en skrift böra ej liera mål af olika beskaffenhet §. sammandragas.
Icke eller må ett memorial, som flere än en ledamot underskrifvit, emottagas, med mindre det är tecknadt af Kamarens ledamöter från något Län, Stift eller Stad, och sådan orts angelägenheter beträffar. §. 78.
När ett ämne slutligen skall afgöras, böra alla der- §. till hörande handlingar uppläsas, så framt någon Kamarens ledamot sådant åstundan
Ej må något mål till slutligt afgörande företagas, förr än Talmannen inhemta t, huruvida Kamaren anser öfverläggningen fulländad, hvarefter propositionen justerad framställes.
Besvaras proposition med Ja, blandadt med några nej, eller tvertom, och de, som öfverröstade äro, ej begära votering, låte de, om dem så godt synes, sin serskilda mening i Protocollet anteckna; kunnande sådant dem ej i något fall förvägras.
Begäres af en eller Hera votering, och han eller de ej vilja derifrån afstå, då skall voterings-proposition, jemte tydlig contra-proposition, genast författas, justeras och anslås, samt voteringen straxt derefter för sig gå; och må Cons ti lut iöns-Utskottets Förslag till ny Riksdags Ordning. §. 54. §. 55. §. 75.
F. §§ 56 och 81. proposition ej göras, om voteras skall, ej eller votering derom tilla tas.
Vid omröstningarna, som alltid skola med tryckta och omärkta, enkla, slutna och hoprullade sedlar verkställas, beräknar hvarje ledamot en röst.
Till undvikande af lika röstantal, skall, i mål, der blott enkel pluralitet erfordras, Ordföranden vid hvarje omröstning, förr än sed larne uppräknas, en bland dem uttaga och genast förseglad aflägga.
Befinnas, vid uppsummerandet af de öfriga, rösterna lika delade, må denna sedel öppnas och bestämma afgörandet.
Är pluralitet redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbruten genast förstöras. §• 79- Då proposition, till fattande af definitivt beslut öfver en fråga, är med ja och nej besvarad, och anmärkningar i saken under öfverläggningen gjorda, bör propositionen inrättas i enlighet med dem; och skulle målet, under öfverläggningen, skiljas uti flera delar, hvaröfver serskilda anmärkningar göras, då skall, enär sådant äskas, proposition öfver hvardera delen serskilt anställas.
På lika sätt förhålles, 0111 första propositionen på något mål, som flera delar innefattar, blifvit med ja och nej besvarad. §. 80.
Talman ma ej kunna vägra proposition, utom i det fall, då han finner en väckt fråga bokstafligen strida mot grundlags lydelse; hörandes han då anföra skälen till sitt vägrande.
Skulle Kamaren ej med honom i begreppet härom instämma, utan ändock yrka proposition, eger han att förklara öfverläggningen hvilande; och förvisas målet till Constitutions-Utskottet, hvilket åligger att ofördröjligen inkomma med motiveradt och bestämdt utlåtande öfver frågans stridighet eller enlighet med Grundlagen.
Hvad Utskottet förklarar icke vara deremot stridigt, derå må proposition sedan icke vägras. §. 81.
Till Grundlags stiftande, upphäfvande, förändring el - Constitutions-TJtskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning.
29 ler förklaring, fordras båda Kamrarnas sammanstämmande beslut och Konungens samtycke.
Då något från en till annan Riksdag hvilande Grundlagsförslag skall å den senare Riksdagen slutligen afgöras, kunna Riksens
Ständer deröfver endast med ja eller nej besluta.
För godkännande af förslaget erfordras vid detta tillfälle, att i hvardera Iiamaren minst två tredjedelar af de röstande derom sig förena.
Beträffande serskilt sådana frågor, som hafva afseende på något Riks-Stånds i Grundlag stadgade representation, eger dessutom hvarje Stånd, i hvad dess rätt angår, veto mot Med-Stånden.
Intet förslag i sådan syftning må alltså i Kamrarne lill öfverläggning och afgörande förekomma, utan att det dessförinnan blifvit vederbörande Riks-Stånds pröfning understäldt och af detsamma godkändt, hvartill jemväl en pluralitet af två tredjedelar bland de röstandes antal erfordras; — kunnande följaktligen grundlagsstadgandet i detta moment icke heller upphäfvas eller ändras utan samtlige Ståndens sålunda gifna samtycke.
Ständer ega, i hvad ämne som helst, rätt §. 8g. att besluta och lill Konungen öfverlemna framställningar och önskningar, å hvilka Konungen, under iagttagande af gällande Grundlagar, gör det afseende, Han för Riket nyttigt linner.
De beslut, som en Kamare fattar, varda Med-Ka- §. 5^. maren genom Utdrag af Protocollet meddelade, hvarjemte, när målet något Utskott angår, detsamma om heslutet, genom serskilt Protocolls-utdrag, underrättas.
Vill ledamot, som ej i Kamarens beslut instämt, sin serskilda tanke hos Med-Ka maren anmäla, må det stå honom fritt genom serskilt memorial eller dietamen till protocollet, hvilket MedKamaren tillställes.
Lag samma vare, då någon remiss går från Kamare till Utskott, eller utlåtande från Utskott §. 60.
Jfr. R. F. §. 83. Constitulions-Utskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. till Ramare; kunnande dock ej i något fall utlåtande eller beslut genom enskild Ledamots, eller minoritetens, protest eller reservation uppehållas. §• 34- 24.
Inom hvardera Kamaren ansvarar Secreteraren för protocollets förande, äfvensom för vården af ingifna handlingar.
Uti Protocollet skall allt, hvad i hänseende till Riksdagsärendena förefaller och beslutes, ordentligen och noggrant upptecknas.
Protocollen justeras inför Kamaren, och varda, äfvensom de utgående protocolls-utdragen, af Secreteraren underskrifne. §. 85. 58.
Yid justering af Protocoll eller Protocolls-utdrag kan ett beslut icke ändras, men väl sådana tillägg göras, hvarigenom ingen ändring i heslutet uppkommer.
Utur ett Protocoll må vid justeringen, med Kamarens bifall och den talandes begifvande, uteslutas dennes egna uttryck, och äfven öfverläggningar, som deraf följt; dock kunna ej sådana uttryck uteslutas, på hvilka heslutet tydligen sig grundar. §. 86. 20.
Den Riksdagsman, som till Riksdagen och dervid fö rtfallande rådslag sig i rätt tid ej inställt, eger ingen magt att tala å de förut närvarandes beslut.
Ingen må likväl förvägras att vid Protocolls-justeringen få anmärkt, att han varit frånvarande och i beslutet ej deltagit. § S7. 59.
Alla hos Kamrarna hållna Protocoll skola, så tidigt ske kan, genom trycket utgifvas till deras fullständiga innehåll, med undantag blott af sådant, som Kamarens enskilda angelägenheter beträffar.
Handlingar, hvilka till Kamaren inlemnas, eller från dem utgå, skola icke i Protocollen intagas, utan endast med numer eller korrt rubrik antydas.
Af dessa handlingar hö - Constitutions-Utskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. ra, såsom bihang till Riksdags-protocollen, Konungens Propositioner, Utskottens betänkanden, samt de Protocolls-utdrag, som innehålla Kamrarnes deröfver fattade beslut, äfvensom Riksens Ständers Skrifvelser till Konungen, och Riksdagsbeslutet serskilt från trycket, under Expeditions Utskottets, eller, sedan Riksdag slutad är, Tryckfrihets-Corniteens uppsigt, utgifvas, dock att hvad förut är på allmän bekostnad tryckt, och till Riksens Ständer utdeladt, icke må i Bihanget å nyo tryckas. 88.
Ingen expedition öfver något Riksens Ständers beslut §. 72. må utgå förr, än densamma först blifvit uppsatt af Expeditions-Utskottet och derefter uti Kamrarna behörigen justerad och underskrifven.
De från Riksens Ständer utgående handlingar undertecknas af Talmännen allena, undantagande Riksdagsbeslutet, hvilket äfven af Kamrarnes samtlige ledamöter uuderskrifves och beseglas.
Expeditioner från Utskotten underskrifvas af Ordföranden. §•
89- De allmänna stadgar och förordnanden, hvarom Ko- §. 74. nungen och Riksens Ständer under Riksdag gemensamt beslutit, skola dock endast i Konungens namn och med Dess underskrift utfärdas. §• 9°- Då val till Konnng eller Thronloljare skall förrättas, §. 61. utses en Nämnd, bestående af Sextio personer, utaf hvilka hvart Stånd inom hvardera Kamaren genom sluten omröstning bland sina ledamöter väljer Sex, med uppdrag att, vid förefallande skiljaktigheter mellan Kamrarna, bestämma valet.
Dagen efter, sedan Nämnden är vald, skrida Kamrarne till val af Konung eller Thronföljare.
Förena sig Kamrarne om en och samma person, är han som utkorad att anse.
I annat fall afgör Nämnden; dock må ej hos densamma komma under omröstning andre än de tvänne, sorn.
i Kamrarna erhållit flesta rösterna; egande ingendera Ka - 3a Consilia t iöns- Utskottets Förslag till ny Rihsdags-Ordning. maren att flere än en Candidat framställa.