Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru under loppet af åren 18x3 och 18x4 endast 24 nya Saltpeterlador blifvit, i denna Eandsort byggde, ett antal, hvilket torde vara det ringaste, som ifrån något Eän nu blifvit uppgifvet, gör jag mig likväl hopp, att i en framtid den frivilliga Baltpettertillverkningen i ‘detta .Län skall upphinna'och kan hända öfverstiga flera andras.
Detta hopp grundar s^ig förnämligast pä kännedomen af -de personers oeconomiskä omtanka och drift, sorn nu gjort dé första försöken, hvilka efter ali sannolikhet skola gifva ‘en till flera sådana uppmuntrande vinst.
Ibland ‘dessa personer räk* jag med desto större tillf re cl ss täl 1 s 1 se Herr Öf~ verste-Lieutenanten von Ehrenheim , sorn det efterdöme, denne aktningsvärde Bruksägare härutinnan lemnap, skall i betydlig nion undanrödja de farhågor, sorn några mindre upplyste Bruksförvaltare torde hysa, att en allmännare Snhpettertillverkning i Bergslagsorterne kunde blifva menlig för Bruksrörelsen» om just icke genom någon 'synnerlig minskning af skogstillgångarne, likväl genom den förändrade rigtning, sorn en ny näring skulle gifva åt den Bruken betjenande Allmogens idoghet.
För Sahpefertillyerkningehs fortkomst i dé öfre Dal Socknar ne mota hinder af en verklig oeconomisk betydlighet.
Jordmonen består der i allmänhet af sand eller mo, som, för att blifva fruktbar, måste ofta och ymnigt gödas.
Den vidsträckta hemmansklyfningen hindrar ängskötselns ut - 3 55 Dm i’9 April» utvidgande, som jordmonens beskaffenhet afven försvarar.
Boskapsantalet är i följd häraf och af dea fran hemmahsklyfrungen härfJytaade fattigdom, för ringa i förhållandet till Åkerjordens vidd, och behof af gödsel.
Bränn vin abran n ingeri drifves i berörde del äf Länet endast till ett ganska, inskräkt husbehof och öppriäf så mycket jnir.dre någon utväg till Ladugårdarnes förökande, sorn d rån ken genom särskildta beredningssätt användes Vanligen och icke blott i nödens tid till folkets föda.
Detta ytterst tarflig a och tillika omtänksamt idoga folk har Vid sådana.förhållanden. ali moda och omsorg osparde att genom artificiella medel föröka de för dess jordbruk nödiga gödseltillgångar.
Dör' detta ändamål brukar
Dal all mogen att i si na fårhus införa till gödselblandning tjenliga ämnen af myr- och kärrjord, skogs rote, ris m. rm, och sålunda begagnar den boskapsuvinen för sitt åkerbruk, hvarigenom den endast kan behörigen sköta detta med behof af Bo till 100 Lass gödsel (lasset räknat till omkring 3 Cubik alnar) på tunnlandet hvart tredje eller" fjerde år.
Euru nyttig och för Rikets försvär angeiägen saltpeter tillverkningen är, har jag ansett mig icke böra söka befordra den på åkerbrukets bekostnad.
Jag. här derföre, efter en under flera resor inhämtad noggrahn kännedom af berörde oeconomiska förhållanden i öfre DalSocknarne, snarare afrådt än tillstyrkt Allmogen derstädes, att till anfuktnirtg af Saltpeterjord nytja Boskapsurinen, då den vanligen användes till gödsejberedning.
Emedlertid torde det äfven der hail'.
Den ig April. 353 hända, att en eller annan förhldgnare jordägare gör forsok att anlägga Saltpeter plantlador, och det ankommer vidare på beräkningen af deras utslag, huruvida en sådan binäring må i vissa fall kunna nyttigt förenas med jordbrukets bea höriga skötsel.
I de nedra Dal-Socknarna af Länet och jern* , Väi en eller annan af de öfra bör deremot eti allmännare Saltpetértillverkning kunna vara att förvänta.
Jordmonen derstädes är fruktbarare än i den egentliga Dalörten, hémmansdelarne större
Och boskapsahtälét betydligare.
När eri ordentlig husbehofsbränning kan påräknas, idkas deri der thed förnämligaste afseende på Lädugårdarnes utvidgning och den nyttigd verkan deraf på åkerbruket.
En i sednare tider der införd hushållning, att inom stängda platser med drank Underhålla ett större anta! svin, Som till gödsel bereda tjenliga samlingar af jord och vegetabiliska ämhen, gör att Boskapsuriiien icke dertill lika alta diant soiö i de öfriga DaiSocknariie användes.
Meri denna hushållning, hvarpå möjligheten af éri becoriomisk Saltpetertillverkning beror'* förutsätter icke allenast en stadgad BränpvihsbfänhingStättighet, Utan äfven en så anordnad, att icke genom Stora fabriksmässigt anlagda Srännerier sjelfva tillverkningen af Brännvin, då den drifveS mindre fabriksmässigt och endast för Ladugårdsbéhofvet, må bereda förluster åt de ringare jord-* ägare, som sakna de förlag och vidsträcktare af .
Sättma B.
&:o 45, 46. '354 T)ert ig April* sättnings-utvägar, hvilka dea egentliga Fabrikan* ten kan begagna till omedelbar vinst a? sin Bränn* vinsfabrication.
Efter min öfvertygelse skall <let således i mänga hushällsafseenden och synnerligen till befordrande af Saltpelertillverkningen, vara nyttigt, att Brännvinsbränningen åden ena sidan inskränkes till en på jordbrukets gagn hufvudsakligen beräknad handtering, som endast med den för ett sådant ändamål nödiga högsta pann rymd finge utöfva*, men också å andra sidan, att denna handtering, hvarpå en hel landthushållning sig grundar, icke rubbades af mindre tillfälliga om* ständigheter, utan endast då kunde afbrytas, när,' såsom år 1813, en allmännare Spannmålsbrist det oundgängligen fordrade.
Om i det förra afseendet sjelfva Brähnvinstillverlcningen blefve mindre gifvande, än vid en fabriksmässig anordning deraf,' ersättes denna förlust rikligen genom den spridda nyttan för jordbruket af en sådan, dermed i omedelbar gemenskap bragt, handtering, 1 det sédr.are afseendet må jag anmärka, att, (utom det att brännvinsförbud, när deicke grunda sig på en allmän känsla af nöd, omöjligen kunna göras fullständigt verksammor, att de mera än det deraf merändels oberoende öfverflödiga bruket af brännvin, förderfva folkets seder genom frestelserna till riktande öfverträdelse?
af författningar och Regeringens bud och genom mångfalldiga derifrån härrörande brott, samt att de mera än allt annat förorsaka menighetens ovillja emot den verkställande magiens tjenstemän, oell sålunda försvåra de rena Policeanstalterna till Den. ag ApfiU lil! förekommande af fylleri och oloflig Bränn-* vinsförsäljning) de äfven ganska ofta förstöra nyt* tiga Laridthushållnings-fötetag, som grunda sig på en beräknad drank-tillgång för Ladugården, och afskräcka ifrån andra sådana — ett förhållande, sotn isynnerhet inträffar i Landsorten härom-’ krings hvars betydliga circulationsbiuk icke utan ymniga gödseltillgångär fean underhållits, der halfbrunnen gödsel, när den kati har i Staden köpas, betalas med 40 sk.
ROS. för hvarje enbettslass, som vidare måste ofta af jordägaren föra* pa 1 a t mils afstånd, der man anser deri artificiella gödseln som beredes i Svingårdafne för hvar-» je sådant kreatur svarande emot den efter stna kor, nellder alltså, när för brist på drank, Svin* skötseln mäste inskränkas, hela ordningen af den derpå räknade
Landthushållningen äfven abrytes» t)å saltpeter-! ill verkningen förutsätter Boskaps* skötseln, och denria åter i en betydlig del af detta
Län beror af en mer eller mindre inskränkt, meri säkert bestämd brännvinstillverkning, har jag*' med anledning af Ed.
Exc. och Herrar Committerades Circulaire bref den 17 sistlidne Decém* ber, ansett mig böra i en viss det ail meddela föregående underrättelser röände sistberörde, med hufvud föremålet för detta betänkande nära sam* manhang ägande ämnei Herr fiirecfeur Gahn har i sin embetsbé* rättelse anmält behofvet af tillräckligen öfvade
Saltpetersjudare och föreslagit att emot redovisning - 356
Den 19 April. få använda en Summa af 1 50 till 200 R:d till uppmuntran åt personer, sorn han kunde antaga till undervisning i Sjudevikonsteri viden nästa sommar skeende sjudning af beredd Saltpeterjod.
Hå Saltpetersjuderi-Staten inom detta Län icke är belastad med några årliga arfvoden till Sjudare, och den anstalt Directeuren Gahn nu föreslagit, skulle göra sådana för framtiden öfverflödiga, anser jag mig böra i ödmjukhet tillstyrka berörde anstalt, såsom nyttig och nödvändig; samt tillika mindre kostsam-, än ett årligt underhåll af särskildta Saltpetersjudare.
Slutligen bör jag vittsorda så val Herr Di_ recteuren Gabns fortfarande oförtrutna nit och sorgfälliga bemödanden, att uppmuntra till Sa11- petertillverkning och örn åtgärderna dervid meddela nogrann och tydlig undervisning, som ock de personers förtjenst i detta afseende, hvilka äro nämnde i hans Embetsberättelse.
,Om något vedermäle af Kongl. Majas
Nåd lemnades de tvänne föreståndarne af Vesterby och Brunna byars i Hedemora Socken Saltpeterlador, skulle det utan tvifvel göra ett för näringens fortkomst nyttigt uppseende bland den angränsande Allmogen.
Ealun af Eauds-Contoiret den a 6.
Januari 1815.
Hans Järta. D. Westlinger.
Vidimera* jB.
Berndtson> JJen 19 April, 357 Afskrift Förteckning på anskaffade eller be ställda Saltpeter-Sjudnings~Pannor af Koppan Anskaffade åren 1813 och 18*4- t dr Kronobergs IJin - *3* — Calmare - »'S** — Jönköpings - - - 17. — Vesterbottns. - . 9* Vester-Nori dands . 7- — Gefleborgs - «■ . »’ 3>. — Stora Kopparbergs - 10.
— Elfsborgs -- - - 10. — Skaraborgs - - - 6. — Linköpings - - - 16. -— Blekinge - 2.
— Gottlands . . m 7* — Stockholms - - . 4* — Upsala - - - 10.
Vesterås - w . 6.
Tillsammans 145»
Bedan beställda innevarande år.
Iför Stockholms Län. - - 1. —- Upsala « ... i - 8- Ve - 35^ Den 19 April ■— Vesterås r; , " 3.' “t- Linkopings ^ 12, — Gefleborgs - - - 6. — Vester Norrlands - - 6. -— Vesterbottens, - - 3. — Carlstads - - - i„
Tillhopa 40.
Vidimeras
Br Berndtson^ Vpplast hos TToglojTI.
Ridd. och, Ad. A 19, April'1- — — Hogvdrd.
Prest-Ståndet d. 19 —>. — —.
Vällofl. Borgare-Ståndet d. 24 —* — ^ Hederv,. Bonde-,Ståndet d, 2 9, , -ri Vördsamt Memorial.
Ridderskapet och Adeln ingifvet Memorial, sorn derifrån blifvit till Tåg-?
Utskottets utlåtande remitteradt, har Herr Stallmästaren Friherre Anders Cederström väckt fråga: 1:0
Angående förändring af det i Lagen stadgade sätt till förvandling af Böter i kroppsstraff af Spö och Ris, eder fängelse vid vatten och bröd, (Bihang till Riks-Ståndens Protocoll I,8i5. 2:a Del. sid. 356).
Förteckning pä anlagde och tillämnade Saltpeter -Plantlador.
Anlagde.
Tillämnade eller lindel arbete.
Jordfyllda eller icke.
Norrbotlns
Län 108 stycken efter
Ö- s t er b otta iska nretho- don De flesta jordfyllda och dervid förelupne fel- akfigheter rättade.
Vesterbottns
Län 3'/i efter Österbottni- ska metboden g5 stycken. 371 försedda med tjen- lig jordblandning och skötas med omsorg.
Vester-Norrlands Län 182 st., hvaraf 135 ef- ter Cajiit.
Edmans och Major Totties anvisning, oell 47 ef- ter Österbottniska methoden 114 försedda med jord- blandning och 68 utan.
Jemtlands Län Inga. 2:ne stycken.
Län 62 st., hvaraf blott 2:ne stricte efter Öster- bottniska metboden 33 stycken.
43 med bättre och säm- re jordblandning, ig utan.
Stora Kopparbergs Län. 24 st. hvaraf de flesta efter.
Österbottniska metboden. 7 stycken.
Största; delen af de an- lagda ladprna äro för- sedda med jordbland- ning. örebro Län 2.5 st. efter Österbott- niska methoden, 35 | efter den gamla. 21 stycken.
19 stycken jordfyllda, 3l utan jordblandning.
Län 69 st., hvaraf 21 st. efter Österbottniska metboden, 47 efter den gamla, samt 1 efter särskildt me- thod. 34 st3’cken. 1 i3 jordfyllda.
Län 3o efter Österbottniska metboden. 2t stycken. 2.5 jordfyllda.
Götheborgs och .0 Bohus Län Inga.
Beslut härom ej ännu fattade Elfsborgs Län 16 till 18 st. fast ej alla efter Österbottniska methoden, 4 stycken. 5 a 6 jordfyllda.
Län 6 st. efter Österbott- niska methoden. 9 stycken. 6 st. försedda med jord.
Län 3o st. efter Österbott- niska methoden.
76 stycken. 3o jordfyllda.
Län 21 st. efter Österbott- niska methoden, liera elter den gamla. 21 med jordblandning.
Län 7 st. efter Österbott- niska methoden, fle- ra utan golf, efter den gamla. ' r * Di'7 Österbottniska äro försedda med jord: de utan golf äga äfven ifyllda jordmassor.
Län 17 st. efter Österbott- niska methoden. 4 stycken. 17 jordfyllda.
Hallands Län 6 st. efter Österbott- niska methoden.
48 stycken. 6 äro med jord för- sedda.
Län 3:ne efter Österbottni- ska sättet i Göinge Härader, Dessutom åtskilliga i Länet ef- ter gamla methoden. 1 1 De 3:ne Österbottniska jordfyllda.
Län 3:ne sorn ej lara vara på Österbottniska sät- tet inrättade. i Blekinge Län i4 st. efter Österbott- niska methoden. 5 stycken. 10 jordfyllda.
’ Gottlands Län i;ne efter Österbottni- s ska methoden. line under anläggning,i flera tillämnade.
j 2:ne med jord försedda.
Upsala Län st. färdiga år 1813, af de då beslutna 63 äro flera redan full- bordade. 1, Återstoden af de be- i beslutna 63, st. försedda mej jord, dessutom alla de fär- diga af de beslutna 63.
Vesterås
Län 08 efter Österbottni- ska methoden. 20 g stycken.
108 jordfyllda.
Län i3 stycken. 3o stycken. i 3 med jord försedda.
J Anlagile Plantlador stiga således till ett antal af 1,196, som ökas genom färdiga af dem i Upsala Län år 1813 beslutna; Till ämnade Plantlador åter uppbyggda till ett antal af 661, som minskas genom de fullbordade af de 63, hvarom år 1813 i nämnde Län beslut fattades.
Berndtson.
Den i g A piil. 559 bröd, vid de tillfällen, då dea sak fa licie sale nar tillgång till Ruternas gäldande; 2:0, Om efr närmare bestämmande af de i 5 Capitl. 5 §.
StraffBalken rneddelfe stadgande af de händelser, då böters förvandling lill valten och bröd, i stället för spö - oell ris - straff,, bör antagas ; 5:0
Att, på lika sätt, som för rättigheten till kraf af ägande skuldfordringar, en viss prasscripiionstid må utståkas, inom hvilken ägotvister böra i laglig ordning göras anhängige; 4:0 Att Nämndemän icke må af Härads - Rätterna antagas, utan afjordägarne inom Häraderna „genom anställande val nises; 5:0 Att
Nämndemännens befattning 1113 ininskränkas inom de göromål, sorn egentligen dem tillhöra, och icke sträckas till sådana förrättningar, hvilka åligga Ortens Krono-Betjente j och 6:0
Att adorn de Saköresmedel icke må fördelas emellan Häradet, Domaren och Nämnden, utan tillfalla Socknens fattiga.
Utskottet, som väl anmärkt, att Herr Friherre Cederström i så måtto icke ställt sig till efterföljd hvad 51 §. i Riksdags - Ordningen föreskrifver, som Herr Friherren uti berörde Memorial sammanfört flera särskildta ämnen, hvilka med hvarandra icke äga oskiljaktigt sammanhang, har dock, enär samma Memorial i hela dess vidd blifvit till Utskottet remitteradt, funnit sig böra i den ordning nämnde ämnen blifvit framställda, dem tili pröfning företaga och yttrande deröfver meddela-.
Hvad således först angar de tvfinne första ofvanförrnälta frågar; så, ehuru ^de uti vår nu gällande
Hag, så- väl'* å mindre sntn gröfre brott, bestämda straff af Spo oell Bis, eller fängelse vid vatten och brod, ära alternativt stadgade, ej mindre vid flera af de tillfallen, da brotten atis ses, vara urbota, utan äfven vid åtskilliga af de händelsen-, dä Lagen tillåter att
Brottet må med penninge - böter föysonas; men den sakfällda ej mägtar dem gälda, likasom någon närmare, bestämd föreskrift i afseende å f o 1 v a n d 1 i n g s~sätt et af böter både i nyssberörde pcb manga andra, fall, icke ben meddelar, fin.nfr dock Utskottet, att för urskiljandet och bedömmaudet vid hvilka särskilda ta om ständigbeter ettdera af berörde •s.rraffsätt skall användas, behörig ledning icke bör för Do, maren saknas, enär han dertill äger en i det närmaste tillförlitlig grund* dels af deri brottsli-a. ges visade mer eller mindre, böjelse, för vanar-, ter, dels af hans, kropps - beskaffenhet och deraf härrörande, mer eller mindre möjlighet att utan, fara för helsa och lif kunna uthärda, ett svårare straff, dels ock af åsigten, huruvida det föröfva,-, de brpttet, antingen, i och för sig sjelft betrak-;. fädt, eller i sammanhang med de derå utom Böterna eljer krpppsstrajfet stadgade följder, sås,om förlust af äran , Kyrkopligf eller i’ästnings-arbete, föranledde derhän, att, om än Böter äga rum och kunna af Uefinqventea erläggas, samt, ehvad kroppsstraff han undergår, det förtroende han i det allmänna ägt, blifvit förloradt.
Det lärer dock - Den 19 April. dock icke Jeunna nekas, att de i Dagen antagna straffsätt torde för närvarande upplystare tidehvarf, i afseende å flera brott, vara mindre lämpliga; men då en förändring deruti oundvikligen skulle medföra en total rubbning och omarbetning af nu gällande Criminal-Lag, hvilket arbete, i anseende till dess grannlagenhet och vidlyftighet, är vida öfver gränsen för deri befattning
Utskottet anser sig nu kunna taga, och jemväl redan är anförtrodt åt den Comité, sorn, i anledning af Riksens Ständers derom gjorda underdåniga, anhållan, af Kongl. Maj: t blifvit dertill förordnad, anser Utskottet, vid ert sådant förhållande, sig icke kunna taga någon åtgärd, vid förrbestrgde af Herr Friherre Cederström framställda ämnen, 'Vidkommande åter det tredje af Herr Friherren gjorda förslag; så är skillnaden emellan skuldfordringsniål och jordaty ister- så betydlig, att dessa ämnen icke kunna till någon enbet i behandlingssättet hänföras.
Fordringsägaren känner alltid sina rättigheter och dess -Gäldenärs förbindelser, hvilka sistnämnde vanligen äro noga bestämde.
Om således den förre, genom någon försummelse, vid bevakningen af sin rätt, ådrager sig någon ^lägenhet eller förlust, blifver det alttid hans eget fel, helst han sådant kunnat förekomma, och Lagstiftaren har således icke utan skäf, tillförek örn mande af de missbruk och oredor, som möjligen uppstå genom lång tids fördröjda fordrings - anspråk, fastställt lämplig viss tid Den 19 April. tiel, inom hvilken kraf af skuld skall ske, om lätt till betalning deraf vill njutas; hvaremot ett annat förhållande sig visar med Rågång och ägotvister.
Ofta hr en egendoms - ägare icke i tillfälle att utan längre tids omgång anskaffa de Chartor och Handlingar, hvarigenom han kan styrka, att till samma egendom af ålder hörande ägor blifvit af angränsande inkräktade; och om loire ägaren af samma egendom försummat att talan derom anställa och utföra, kan sådant dock icke feda till rubbning af hvad författning garne om skattskyldig jords förmindskning stadga.
För klander af åtkomst till fast egendom, liar val genom Kongl. Förklaringen den 14 Maj 1805, i ändamål att bevara helgden af en pä god tro förvärfvad egendomsrätt, viss tid blifvit bestämd; men detta stadgande anser Utskottet både olämpligt och äfven vådligt för frågor om Rågångar, Samfälligheter, Beles - rättigheter, Afgärda Bys ratt, Skogfång, med mera dylikt, som Iean hänföras under namn af ägotvister; på hvilka skäl Utskottet alltså finner sig icke kunna ifrågavarande förslag tillstyrka.
Vid öfvervägande af de ämnen, sorn uti 4:de och 5:te Momenten af ofvannämnde Memorial förekomma, rörande Nämndemäns tillsättande och deräs befattning, har Utskottet funnit, att, då vid antagande af Nämndemän, den ordning vanligen iakttages och troligen ingenstädes lärer öfverskridas, att ifrån, hvarje af de flera Socknar* hvaraf Häraderna mestadels - lim 19 April% 3.63 «3els bestå, dertill utses en eller tvenne besutne bönder fran hvardera Socknen, i nion af deras storlek, på det att upfysningar om förhållanden i afseende på local oyli derinom boende perso-, ner må vara för .Domstolen att tillgå, det icke synes hvarken lämpligt att föreslå en, emot hvad brukligt är, förändrad organisation af Härads-.
Nämnden, elier erforderligt att meddela någon tydning af hvad 1 Cap. x §.
Rättegångs - Balken härom stadgar; äfvensom Utskottet anser, att frågan , inom hvilken gräns Nämndeinannernes befattning b,ör stadna, innefattar förslag till ett så beskaffadt reg.Iernentariskt förordnande, att Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga befattning.
Slutligen och hvad; beträffar det, som.
Herr friherre Cederström uti 6: te momentet af Memorialet föreslagit, att Saköresmedlen borde tillfalla Socknarnes fattiga, har Utskottet ansett sig böra förmoda, att Herr Friherren dervid icke haft afseende å annat, an den andel, sorn af de Rater, hvilka, enligt Hagens stadgande, böra till Treskiftes emellan Kronan, Mälsägander, och Häradet ellhr Staden fördelas, tillkommer desse; sistnämnde», helst ej mindre nyssotnförrnäfte öfrige två tredjedelar, ari äfven alle andre dels i Hagen, dels i särskildta författningar stadgade böter, sorn äro Konungens och målsägandens Ensak, eller tillfalla Kyrkor och fattiga, icke utan en mera vidsträckt Hagförändring kunna fråntagas dern, åt hvilka de äro arrslagne.
Kerol - 364 X>en 19 April, xörde Häradet tillkomman,de Tredjedel, sora åter, likmätigt 3 §. i 32 Cap. Rättegångs - Balken och 1779 års Kongl. Förordning, delas i lika lotter emellan Häradet, Häradshöfdingen och Nämnden", utgör mestadels ett ganska ringa bejopjä, och behöfves, hvad Häradets andel angar, till bestridande af kostnaden vid anskaffande af fängsel! vid' delinqveriters afstraflande och andra sådana utgifter; hvad åter rörer Häradshöfdin— garnes och Nämndens andelar, till en urtderhjelp i, desses aflöning; hvarföre ock, intill dess andra rnedel till berörde behof varda anslagna, Utskottet icke finner anledning tillstyrka någon ändring
Uti hvad om denna fördelning nu finnes stadgadU Hetta allt varder dock Riksens Höglofl.
Ständers vidare granskning och ompröfvande vördsamt understäldt.
Stochholm den li Apr. 1815!
Rid. och På Högv.
Prest - Stån - Adelns vägnar A- Leijonhufvud', dets vägnar C. M.
Livin. på Va Hofi. BorgareStåndets vägnar Jean Noreus.
På Bonde Ståndets vägnar Per Jernström.
A J- Wahls jerna*, Ut Den 20 AprW - Utdrag af Hedervärda Bonde-Stan* dets Protocoll, vid Urtima Rifa* dagen i Stockholni, den zö April 1815. S. D.
Remitterades Till Lag - Utskottet'- 1:0 ett Memorial af Anders Åberg fråäi Vesterholm, angående Expeditions - Taxas upprättande å Domar och Utslag, sorn ifrån Kongl» Majus Cantzli - Expeditioner och dess Hogsta Domstol utfärdas. 2:o Ett Dito af Riksdagsmannen för Färentuna Härad af Stockholms Län Carl Johansson, angående yrkande att äfkomstet af egendom i Sterbhus måtte bestämmas till minderåriga barns underhåll och uppfostran.
Till BeCiltnings-Utskotteté Ett Memorial af Jonas Jönsson från Öster-* göthland, om lindring i Re villningen för deri fattigare allmogen.
Ex Protocolio .€ Olof Werlin» Ut - 366
Utdrag af Proiocollet, hållet i Högloft.
Ridderskapets och Adelns Ple•* num, den 24 April 18is* V S. B. iA-emitterades Till Consihuiions - tJiskoilek. tett B i c! arnon af Hett Spaldencreutz j Ar-* viri, angående ett tillägg i Justitise - Ombudsmannens Instrucdoni J3 evil! nings-Ut skot let.
Ett Dictamen af Herr Hammarsköld, Lorenzo, rörande förändring i stadgandet om Bevillning för Dagblads utgifvande. litt Dictamen af Grefve Gyllenborg* Johan Henning, innefattande hemslällningar rörande Bevillningen.
Banco - samt Allmänna Besvärs ■ och Oeconomie* Utskotten.
Ett Dictamen af Herr Cedersköld, Behr Gustaf, rörande några medel, till mindskande af penningebrlsten.
Lag'- Den 24 April Lag - Utskottet. 369 E(t Memorial af Herr Cederschöld, Pehr Gustaf, angående några Medicinal *•
Lagfarenheten rörande siadgandeu.
Lag- samt Allmänna Besvärs-' och Öeconönäe-UtUtskotten.
Ett Dictamen af Herr Zanzen,Carl Ludvig» angående hjelpmedel emot stockning i penningerörelsen.
Allmänna Besvärs- och OeConomie-tJtskotteL Ett anförande af Friherre Cederström, Ja-, cob, angående en allmän arbetsfrihet.
Ett Dictamen af Herr Anckarloo, Ölöf, an-? gående delning af skog vid Enskiften.
Ett Memorial af Kerr af Sillén, Carl Gustaf, rörande de hinder och börder, som äro mest tryckande för jordbruket, samt om medlen till deras undanrödjande* Ett Dictamen af Herr Printzensköld, Pehr Adolph, angående medel till Fabriqvernes upphjelpande.
Ett Dictamen af Herr König, Pehr, angående inrättande .af ett Landtbruks-Contoir* Ett 3^9 Tirri i'g April.
Ett Memorial af Herr Berghman, Ambrosius Magnus, angående Eärgstofter, lin- och hanipgäde-, samt Tobaks-plantering å elen till Staderna dontrade jord» Ett Memorial af Herr Berghrnäri) ärtgående befrielse för Rotehållare, att åt sina soldater bestå Lifmundenngar.
Ett Memorial af Herr Berghman, angående Båtsrhähs-fördubblihgen, tillika med anföranden i anledning delaf, den 19 April af Herrar Zelow, Christer, oell Palman) Otto Ereuic, samt dennä dag ytterligare af Herr Zelow, Samt af Friherre Boye} Ludvig) och Grefve Waehtrnei* sterj Claes; Ut Supra; Ex Protocollo A. G» Silverstolpéi S. T).
V id förnyad föredragning af allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskottets, den iö April afgifna och den 17 derpå följande pä bordet lagda Betänkande) rörande Städernas rätt till Gerningsören af Soeknehandtverkäré, lieslöt Höglofl.