Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men i händelse delta regemente blir förvandladt till infanteri, eller genom förändringar erhåller annan motsvarande lindring, då skall till Statsverket återbäras det erhållna kapitalet.” Rättelser Slats—Utskottets Memorial N:o 250. Sid." 24 rad. t nedifr. står: skola årligen granskas — läs: skola hvartannat år granskas „ 25 „ 1 uppifr. står: skola Fullmägtige hvarje år — läs: skola Fullmägtige före hvarje revision STOCKHOLM, tryckt hos N. Marcus, 1863.
Stats-Utskottets Memorial N:o 238. 1 Xn> Ank. till Exp.-Utsk. den 2 5 Nov. 18 63, kl. 1 e. ni.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Memorial N:o 234, angående den upprättade Riks-staten.
Vid föredragning af Stats-Utskottets Memorial Nio 234, deruti, jemte anmälan att Riks-stat blifvit upprättad att gälla för är 1864 och följande år, intilldess nästa statsreglering vidtager, Utskottet hemställt, att nämnda Riks-stat, försedd med Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns underskrifter, måtte till Kongl.
Majit i underdånighet öfverlemnas, hatva, enligt Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag, Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet lagt nämnda Memorial till handlingarne, med bemyndigande för Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän att underskrifva samma Riks-stat, för att sedermera till Kongl. Majit aflemnas, hvarjemte, och sedan upplyst blifvit, att Utskottet i den nya Riks-staten på 8:de
Hufvudtitelns ordinarie stat uppfött det till löneförbättring åt Komministrar och Kapellpredikanter m. fl. af Rikets Ständer beviljade reservationsanslag af 30,000 Ridr, bemälda båda Riks-Stånd godkänt denna Utskottets åtgärd.
Af Borgare- och Bonde-Stånden är deremot berörda Memorial återremitteradt, dervid inom förstnämnda Riks-Stånd hufvudsakligen erinrats, att Utskottet origtigt förfarit, då Utskottet, långt innan Rikets Ständer fastställt utgifterna å 8:de Iiufvudtiteln, företagit sig att upprätta Riks-staten.
Grenom denna åtgärd hade Utskottet gått Rikets Ständer i förväg och betagit dem deras rätt att i sista hand justera sina beslut, hvilket sker då Rikets Ständer pröfva de af Expeditions-Utskottet uppsatta förslag till underdåniga skrifvelse»-.
Yid föregående riksdagar hade icke heller Utskottet så tillvågagått, ty, enligt hvad riksdagshandlingarne visa, hade anmälan om ny Riks-stat först inkommit till Riks-Stånden sedan, såsom af då afgifna Memorial jemväl inhemtades, ej mindre de till ordinarie statsregleringen hörande inkomsternas beräkning, än ock utgifterna å Riks-statens Hufvudtitlar blifvit af Rikets Ständer slutligen fastställda.
Också hade det nu inkomna Memorialet en ordalydelse, som vore väsendtligen afvikande från den, hvilken vid föregående riksdagar blifvit använd.
Af dessa skäl och då Ståndet erfarit att olika BiL till R, St.
Prot. 1862 $ 1863. 4 Sami. 1 A/d. 4 Band. 34 Raft. 2 Stats-Utskottets Memorial A:o 238. meningar finnas i afseende å de summor, som böra uppföras på, 8:de Hufvudtiteln, samt Utskottet grundat sitt förslag till Riks-stat på en annan beräkning, än den, som möjligen i nämnda hänseende kan blifva Rikets Ständers slutliga, har återremiss blifvit yrkad, ehuru Memorialet icke lemnade någon redogörelse för de slutsummor, som i Riks-st.aten ingått.
Hos Bonde-Ståndet är återremiss af Memorialet beslutad af den anledning att i den upprättade nya Riks-staten influtit något som icke vore öfverensstämmande med Rikets Ständers beslut, enär Utskottet låtit å 8:de Hufvudtiteln uppföra 90,000 R:dr såsom reservationsanslag under kommande statsregleringsperiod till understöd åt svagt aflönade komministrar, kapellpredikanter m. fl., hvilket, enligt de ledamöters åsigt, som yrkat återremiss, icke bort ske, utan hade berörda anslag i stället skolat af Utskottet upptagas bland Riksgäldskontorets utgifter i ett för allt med ett belopp af 30,000 R:dr, hvilket ock varit öfverensstämmande med innehållet af det förslag till underdånig skrifvelse i ämnet, som Expeditions-Utskottet aflåtit.
Då emellertid den af Utskottet i ofvanomförmälda hänseende vidtagna åtgärd blifvit af 2:ne Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adelil samt PresteStåndet, godkänd samt Utskottet af återremisserna icke funnit sig ega anledning frånträda sitt i berörda Memorial afgifna yttrande, får Utskottet hemställa, att Borgare- och Bonde-Stånden måtte i denna fråga fatta beslut.
Stats- Utskottets Utlåtande N:o 239. 1 N:o 239.
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Nov. 1863, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anvisande af ett särskildt kreditiv till betäckande af kostnaderna för ett fullständigare ordnande af försvarsverket. (R. A.) Uti nådig Proposition af den 25 innevarande månad (intagen under N:o (20 uti lista Sami. af Bill. till Riks-Ståndens Prot.) liar Kongl. Majit gifvit Rikets Stän der tillkänna alt, ehuru Kongl. Majit, hvars oallåtliga bemödande varit och städse skulle blifva att från de Förenade Rikena afhålla krigets vådor och olyckor, fortfarande hyste förhoppning att de tvistefrågor, sorn för närvarande uppröra Europa, skola finna en fredlig lösning, samt de förpligtelse!' till bistånd åt ett med oss nära förbundet grannfolk, som hittills varit i fråga för vissa lörutsalta fall, icke egde större omfattning, än att de kunnat uppfyllas med de medel, Rikets Ständer redan ställt till Kongl. Majlis förfogande, vore likväl den politiska ställningen i allmänhet för ögonblicket sådan, att omtankan för fäderneslandet kräfde förberedande åtgärder till våra försvarsmedels försättande i ett skick, som, i händelse af behof, medgåfve deras kraftiga användande för sitt ändamål, utan alltför stor tidsutdrägt; och hade Kongl.
Majit, som önskat att, derest icke alla anledningar till oro för våra yttre förhållanden skulle före Rikets Ständers åtskiljande hafva upphört, göra Rikets
Ständer meddelanden i afseende å den ställning de Förenade Rikena hade att inlaga, men af fortgående underhandlingar och hastigt vexlande händelser nu vore derifrån förhindrad, funnit sig af omständigheterna föranlåten att af Rikets
Ständer äska ett särskildt kreditiv å Tre millioner Riksdaler, att af Kongl. Majit, i mån af behof, användas till ett fullständigare ordnande af försvarsverket. l)å Stats—Utskottet, till hvars handläggning berörda nådiga Proposition blifvit från samtliga Riks-Stånden remitterad, är öfvertygadt, att Rikets Ständer med tillfredsställelse inhemtat Kongl. Majlis sålunda uttalade åsigter samt hysa full tillförsigt till Kongl Majlis visa förutseende vid bedömande af de åtgärder, som, för vinBih. till B.
Prot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 35 Haft. 2 Stats- Utskottets Memorial N:o 240. namie af de uti samma nådiga Proposition afsedtla ändamål, må linnas af omständigheterna påkallade, har Utskottet ansett sig höra tillstyrka Pikets Ständer att, på sätt Kongl. Majit äskat, till Dess nådiga disposition å Riks— gälds-kontoret anvisa ett särskildt kreditiv af Tre millioner Riksdaler Riksmynt, att, i mån af behof, användas tili lörsvarsverkels fullständigare ordnande.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Nov. 1863, kl. 10 f. m.
Memorial, angående beredande af tillgångar för det till försvarsverkets fullständigare ordnande af Kongl. Maj:t äskade särskilda kreditiv.
(R. A.) Då Stats-Utskottet, uti denna dag afgifvet Utlåtande, tillstyrkt Rikets Ständer alt till Kongl. Majlis nådiga disposition å Riksgälds-kontoret anvisa ett särskildt kreditiv å Tre millioner Riksdaler alt, i mån af behof, användas till försvarsverkets fullständigare ordnande, har Utskottet ansett sig jemväl nu böra för Rikets Ständer särskildt föreslå det sätt, på hvilket de härtill erforderliga medel må erhållas.
Härvid torde
Utskottet först böra erinra, huruledes såväl det vid sistförflulna riksdag för Riksgälds-kontoret utfärdade reglemente, som det, hvilket Rikets Ständer vid innevarande riksdag antagit, innehålla följande stadganden: ”För bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de genom nästföregående två §§ å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv (de s. k. stora och lilla kreditiven) höra detta verks härtill disponibla tillgångar begagnas och, ifall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-kontoret upplånas mot Kontorets obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; egande Fullmägtige att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma räntevilkoren samt fastställa Stats-Utskottets Memorial N:o 240. betalningsterminerna för dessa obligationer; dock (år obligationernas förfallotid icke utsättas sednare än Feni år efter deras ulgifningsdag, och någon obligation icke utfärdas å mindre summa än 400 Riksdaler.” (§ 198 i 1800 års och § 178 uti det vid innevarande riksdag antagna reglemente.) ”1 händelse sådant för verkställigheten af Riksgälds-konlorets förestående utbetalningar (innes oundgängligen nödvändigt, ega Fullmägtige att, under de i § 198 (178) stadgade vilkor och förbehåll, upplåna dertill erforderliga medel emot detta verks obligationer, ställda till inlösen antingen elter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning.” (§ 225 i 1860 års och § 209 i det nya reglementet.)
Ehuru nu tiden icke medgifvit att från Riksgälds-kontoret infordra nödiga upplysningar för alt utröna om och i hvad mån Riksgälds-kontoret må kunna, utan att begagna den sålunda medgifna upplåningsrätten, under den närmaste tiden bestrida de utgifter, som blifva en följd af det särskilda kreditivets anvisande, är Utskottet fullt öfvertvgadt att Fullmägtige, derest sådant erfordras, skola kunna, med begagnande af denna rätt, ulan alltför härda vilkor, genom inhemsk upplåning på kortare tid, anskaffa de bärtil! behöfiiga medlen.
Men då Utskottet hyser denna öfvertygelse, är Utskottet jemväl af den lanke, att nödiga tillgångar lill bestridande af den för en sådan upplåning erforderliga ränta oell kapitalal betalning böra af Rikets nu församlade Ständer anvisas.
Utskottet delar i detta afseende den af Rikets Ständer vid föregående riksdagar uttryckligen uttalade åsigt, alt återbetalningen al medel, afsedda för ändamål af nu ifrågavarande beskaffenhet, ingalunda bör under en längre tid utsträckas, utan böra tillgångar till likviderande af en för sådana ändamål åsamkad skuld anskaffas genom ökad beskattning, lagd på den närmaste framtiden.
Med tillämpning af denna åsigt liar Utskottet trott sig böra tillstyrka Rikets Ständer att, för betäckande af de utgifter Riksgälds-kontoret i följd af ifrågavarande kreditiv får vidkännas, åtaga sig en särskild årlig beskattning af 1,000,000
R:dr, intilldess beloppet blir til! fullo betald!, och hvarigenom följaktligen för åren 1864, 1865 och 1866 skulle erhållas en inkomst af tillhopa 5,000,000 R:dr, motsvarande hvad som erfordras för sjelfva kapitalsummans godtgörande.
I öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit anfördi, får Utskottet föreslå: 4:o, alt Fullmägtige i Riksgälds-kontoret må, genom upplåning, under de vilkor, som stadgas uti § 198 af det för nämnda Kontor nu gällande, eller § 178 af det vid innevarande riksdag antagna reglemente, anskaffa de medel, hvilka för det af Kongl. Majit äskade särskilda kreditiv å Tre millioner
Riksdaler till försvarsverkets fullständigare ordnande erfordras; 2:o, att, för godtgörande af de medel, som för detta ändamål varda upplånta eller af Kontorets tillgångar förskjutna, samt lili iiqviderande af de i följd af upplåningen erforderliga räntor, Rikets Ständer må anslå ett årligt belopp af En million Riks - 4 Stats-Utskottets Memorial N:o 240. daler Riksmynt, att utgå för år 18G4 och hvartdera af de följande åren, intilldess samma medel varda till fullo återbetalda; 3:o, alt Fullmägtige må få åt sig öfverlemnadt att, med afseende å de lider, då den till ränta och amortissemeut för nu ifrågavarande lån anvisade årliga tillgång är att för Riksgälds-kontoret påräkna, fastställa betalningsterminerna för såväl obligationernas kapital, som de upplöpande räntorna; samt 4:o, att Bevillnings-Utskottet må erhålla uppdrag att lill Rikets Ständer inkomma med förslag, angående della årliga belopps utgörande för tiden intill 4 8G6 års utgång.
Under förutsättning att Rikets Ständer bifalla hvad sålunda blifvit föreslaget, får Utskottet slutligen hemställa, att i reglementet för Riksgälds-kontoret ina, näst efter § 178 inflyta en så lydande § Jemte det Rikets Ständer till Kongl. Maj:ls nådiga disposition å Riksgälds-kontoret anvisat ett särskildt kreditiv af Tre millioner Riksdaler att, i mån af behof, användas till försvarsverkets fullständigare ordnande, hafva Rikets Ständer uppdragit åt Fullmägtige att, genom upplåning, under de vilkor, som stadgas uti nästföregående §, anskaffa de medel, hvilka för ifrågavarande kreditiv erfordras; dervid Rikets Ständer åt Fullmägtige öfverlemna! att, med afseende å de tider, då den till ränta och amortissemeut för nu ifrågavarande lån anvisade årliga tillgång samt de för öfrigt härtill disponibla mede! kunna för Riksgäldskontoret påräknas, fastställa betalningsterminerna, för såväl obligationernas kapital, som de upplöpande räntorna.
Och torde Utskottet derjemte få sig uppdraget att, genom särskild skrifvelse, lemna Fullmägtige i Riksgäldskontoret underrättelse om de beslut, Rikets Ständer i detta ämne komma alt fatta.
Stockholm den 25 November 1863. STOCKHOLM, tryckt hos N. Marcus, 1863. Stats-Utshottcts Utlåtande M 24t. 1 N:o 241.
Ank. till Exp.-Utsk. deli 27 Nov. 1863, kl. 12 mield.
Utlåtande, i anledning af väckta motioner angående särskilda anslag för ordnande af Rikets landt- och sjöförsvar. (U. A.).
Till Stats-Ulskottets behandling hafva från Ridderskapet och Adeln blifvit remitterade nedannämnda inom bemälda Riks-Stånd, med åberopadt stöd af 56 § Riksdagsordningen, väckta motioner, nemligen: a) 275, af Grefve Liljencrants, G. F., hvilken, under förmälan, hurusom, genom Konungens af Danmark nyligen timade frånfälle, Hertigens af Augustenburg uppträdande såsom pretendent till Holstein och Schleswig, samt vidare genom det sätt hvarpå Tyska Förbundet hotade att uppträda mot Danmark, sådana omständigheter inträdt, som syntes motionären påkalla kraftiga åtgärders vidtagande för att försätta landets stridskrafter till lands och sjös uti det skick, att man kunde ega grundade förhoppningar att med framgång kunna möta och afvärja följderna af de mägtiga förstörelsemedel, hvilka sednaste tidens uppfinningar framkallat såväl med afseende å krigsmaterielen i allmänhet, som särskildt hvad anginge de till krigsbruk bestämda fartyg, hemställt att Stats-Utskotlet måtte uppmanas att bereda sig upplysning om den summa, som för här förut uppgifna ändamåls ernående kunde anses fullt tillfredsställande och att derefter för Rikets Ständer framlägga förslag rörande beloppet af det anslag, Ulskottet ansåge böra öfverlemnas till Kongl. Majrts disposition för att, i mån af behof och omständigheter, för det angifna ändamålet användas; b) M 274, deruti Herr Cederschöld, Rudolf på grund af den utaf Rikets Ständers sist församlade Revisorer framställda anmärkning i afseende å anordningen af Waxholms fästning och dess bestyckning, och under erinran hurusom det för bevarandet af Rikets sjelfständighet vore af största vigt, att hufvudstadens säkerhet vore Bih. till R.
4 Sami 1 Afd. 4 Band. 36 Häft. 2 Stats-Utskottets Utlåtande M 241. fullt tryggad, föreslagit, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, att Kongl.
Majit täcktes låta genom sakkunnige och med hastig och säker blick, uti hvad situationen kräfver, utiustade män ofördröjligen undersöka hvad som erfordrades för att skyndsamt försätta Waxholms fästning i fullt behof]igt skick, att med säkerhet förmå tillbakavisa försök att intränga till hufvudstaden med sjöbatterier af sednare tidens uppfinning, samt att Rikets nu församlade Ständer derefter måtte få förvänta nådig framställning i detta mag!påliggande ärende, för att blifva i tillfälle att skyndsamt bevilja de millioner, som för ändamålet kunde erfordras; c) JVs 276, af Herr Cederschiöld.
Hobert Theofron, hvilken, enär en fiendtlig skärgårdsflotta kunde, utan att passera Waxholm, på tvänne särskilda vägar intränga till hufvudstaden och då uppförandet af stora och dyrbara fästningar till dessa farleders skydd skulle erfordra flera decennier, föreslagit att fäderneslandet måtte tillgodogöra sig en af Herr Nobel gjord uppfinning af undervattensminor.
För fullständigt försvar af såväl Stockholms och öregrunds skärgårdar, som inloppet till Södertelje, ansåg motionären erfordras tillsammans 3,270 sådana minor med en kostnad af 245,250 R:dr Runt, hvarförutan Herr Nobel för uppfinningens afstående till Kronan fordrat en lifstidspension af 8,000 R:dr årligen för sig och halfva årliga beloppet för hustrun, ifall hon honom öfverlefde.
Och har med hänseende härtill motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte dels på nyssnämnda vilkor förskaffa sig eganderätt till Herr Nobels ifrågavarande uppfinning, dels ock anslå nödiga medel för anskaffande, utan dröjsmål, såväl af det för hufvudstadens, Mälarens och skärgårdens försvar nödiga antal undervattensminor, som äfven af det antal kanonjollar och kanonslupar, som för ändamålet erfordrades; d) JK 277, innefattande en af Herr von Francken, August, gjord hemställan, att, sorn det ej syntes osannolikt att riket inom kort kunde blifva indraget i krig, samt, enligt hvad motionären trodde sig veta, de af Rikets Ständer vid innevarande riksdag anslagna medel till sjökrigsmateriel redan voro disponerade för byggande inom landet af tornfarlyg eller s. k. Monitorer, hvilka först år 1865 elier 1866 kunde blifva färdiga, Rikets Ständer måtte, för den händelse Kongl. Majit skulle finna nödigt att, hastigare än hvad genom byggnad inom landet kunde åstadkommas, genom inköp från utlandet anskaffa bepansrade fartyg, för nämnda ändamål bevilja en summa af En million R:dr, att af Riksgälds-kontoret utgå, med rättighet derjemte för Kongl. Majit att, af redan anvisade medel för krigsfartygs anskaffning, använda hvad deraf kunde ytterligare finnas för nyssnämnda ändamål erforderligt.
Utskottet har dessa motioner till pröfning förehaft; och då Kongl. Majit, som otvifvelaktigt bäst är i tillfälle alt bedöma ej mindre angi-läsenheten af de särskilda behof, som inom såväl landt- sorn sjöförsvaret kunna förefinnas, än äfven beloppet af de anslag, som för fyllande af dessa behof må vara nödiga, redan, uti en den 23 i denna månad aflåten nådig Proposition, af Rikets Ständer äskat ett särskildt kreditiv Siats-Utskottets Utlåtande M 241. 3 å Tre millioner R:dr, att af Kongl. Maj:t, i mån af behof, användas till ett fullständigare ordnande af försvarsverket, till hvilken nådiga framställning Utskottet, uti den 25 dennes afgifvet Utlåtande, tillstyrkt Rikets Ständers bifall, får Utskottet, under förutsättning att berörda utlåtande vinner Rikets Ständers godkännande, hemställa, att ofvannämnda motioner måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Slockholm den 27 November 1863.
Reserva tion: af Herr von Francken, G. W., emot Utskottets hemställan i afseende å den under litt. d) här ofvan omförmälda motion. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1863.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 242.
1 Hisö 242.
Ank. till Exp.-Utsk. den 28 Nov. 1863, kl. 11 f. ni.
Utlåtande, i anledning af erhållna återr emis ser å Memorialet N:o 255, angående den under innevarande riksdag verkställda statsreglering samt den för Riksgålds-kontorets utgifter erforderliga allmänna bevillning.
(R.-A.) Enligt Stats-Utskottet tillhandakomma protokollsutdrag har ofvanberörda Memorial blifvit gilladt af Ridd ersk apet, och Adeln samt Preste-Ståndet, hvaremot detsamma blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden till Utskottet, återremitterad t, förnämligast på den grund att. vid Riks-statens uppgörande, det af Rikets Ständer beviljade reservationsanslag af 30,000 R:dr till förbättring af de svagast aflönade Komministrars, Kapell predikanters, Pastorats- och Socken-adjunkters lönevilkor blifvit under 8:de Hufvudtiteln uppfördt, i följd hvaraf summan utaf de ordinarie utgifterna under denna Hufvudtitel i sagda Memorial upptagits till 4,062,000 R:dr.
Då nu sistnämnda båda Riks-Stånd gillat Expeditions-Utskottets under N:o 169 afgifna förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under nämnda Hufvudtitel, enligt hvilket berörda reservationsanslag ieke blifvit uppfördt å den vid skrifvelsen fogade tabellen litt.
C, som upptager de ordinarie utgifterna under 8:de Hufvudtiteln, utan i stället införts å tabellen litt, D, hvilken omfattar de i sammanhang med samma Hufvudtitel anvisade extra statsanslag, som från Riksgälds-kontoret skola utgå, skulle deraf följa, att de i Memorialet uppställda beräkningar borde bringas i öfverensstämmelse med det beslut, som i detta ämne komme att af Rikets Ständer fattas.
Sedan Ridderskapet och Adeln numera förenat sig med Borgare- och BondeStånden om godkännande i sin helhet af Expeditions-Utskottets berörda skrifvelseförslag och tabeller samt sålunda tre Riks-Stånd måste anses hafva beslutat, att ofvannämnda reservationsanslag icke skall i Riks-staten upptagas, finner ock Utskottet, för sin del, att slutsumman af de på Åttonde Hufvudtiteln uppförda ordinarie anslag bör minskas med dessa 30,000 R:dr och följaktligen utgöra R:mt 4,032,000 R:dr, likasom att summan af samtliga i Riks-staten uppförda anslag, som af Stats. Bih. till B.
St. fröt. 1862 fy 1863. 4 Sami. 1 A/d. 4 Band. 37 Haft. 2 Stats-Utskottets Utlåtande .\:o 242.
Utskottet uti Memorialet N:o 235 upptagits till 31,280,000 R:dr, bör nedsättas till 31,250,000 R:dr.
Om nu från summan af de för ordinarie statsregleringen beräknade inkomster R:dr 32,909,950: — afdrages utgiftsbeloppet „ 31,250,000: — skulle alltså för hvart och ett af åren 1864, 1865 och 1866 uppstå ett öfverskott af R:dr 1,659,950: — hvilket belopp Utskottet hemställer måtte få införas uti den af Utskottet uti Memorialet N:o 230 föreslagna och af Rikets Ständer i öfrigt godkända § 198 af det reglemente för Riksgälds-kontoret, som vid denna riksdag kommer att utfärdas.
Då, på sätt ofvan blifvit anfördt, Rikets Ständer numera beslutat, att det,, enligt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 207 (3:dje voteringen) beviljade reservationsanslaget till löneförbättring åt Komministrar, Kapellpredikanter och Adjunkter, skall såsom extra anslag från Riksgälds-kontoret utgå, hemställer Utskottet vidare, att uti det blifvande reglementet för Riksgälds-kontoret må, näst efter § 159, införas en så lydande §•
Till följd af gjord framställning hafva Rikets Ständer beslutat att ställa till Kongl. Maj:ts disposition ett belopp af Tretio tusen Riksdaler, såsom reservationsanslag, att användas till förbättring af de svagast aflönade Komministrars, Kapellpredikanters samt Pastorats- och Socken-adjunkters lönevilkor, tilldess de genom den pågående allmänna löneregleringen blifva uppbringade till det belopp, som erfordras till anständig bergning, hvarvid likväl iakttages, att någon löneförbättring icke må komma dem till godo, hvilkas tjcnster vederbörande nämnd, deröfver hörd, anser böra vid innchafvarens afgång indragas; Och torde Rikets Ständer derjemte medgifva, att detta anslags belopp på behöriga ställen införes i den bilaga till Riksgäld s-kon lorets blifvande reglemente, som upptager de under innevarande riksdag på Kontoret anvisade statsutgifter, hvilka äro hänförliga under Åttonde Hufvudtiteln, hvars slutsumma derigenom kommer att uppgå till 2,496,942 R:dr 15 öre. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 242.
3 Under förutsättning af bifall till hvad sålunda blifvit föreslaget, skulle alltså summan af de vid innevarande riksdag på Riksgälds-kontoret anvisade extra utgifter, uppgå till följande belopp, nemligen: a) Anslag R:dr 14,670,185: 58. h) Lån „ 1,777,500. — 16,447^,685: 58. hvarförutan, på sätt i Memorialet N:o 235 blifvit uppgifvet, från Riksgälds-kontoret böra utgå dels de under föregående riksdagar på Kontoret anvisade ännu icke lyftade anslags- och lånesummor, till ett belopp af 2,937,353: 36. dels de i samma Memorial omförmälda utgifter för räntor och kapital-afbetalningar, förvaltnings- med flera kostnader intill 1866 års slut . „ 16,319,597: 82. hvarigenom summan af de extra ordinarie utgifterna alltså skulle blifva •
R:dr 35,704,636: 76.
Då, i afseende på de uti Utskottets ofvanberörda Memorial för' extra statsregleringen beräkuade inkomster bör iakttagas den förändring, att det för sistnämnda reglering afsedda bidraget af Statsverkets inkomster åren 1864 — 1866, skall, såsom ofvan är nämndt, förhöjas från 1,629,950