Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa Handlingar tryckas särskilt, såsom ett Bihang till §• t;o Alla hos RiksStånden förda Protocoll skola, så tidigt ske kan , genom trycket utgifvas, med undantag blott af sådana ämnen, som hvarje Stånds enskildta economie beträffa.
De Stånd, hvilkas sammanträden hållas offentligen, må kunna låta Protocollen tryckas i sammandrag; men de ö f r i g a s böra in extenso tryckas. 2:0
S å d a n a Handlingar, hvilka till samtliga RiksStån d en i n 1 em n a s eller från dem utgå, skola icke i Protocollen intagas, utan endast till sina rubriquer anföras.
De böra , såsom ett Bil. lill Conslimtions TJtsk.
75 samtliga Riks-Stån- Bihang till samtdens Protocoll och liga Riks-Stån utgifvas under Expe- dens Protocoll, ditions - Utskottets särskilt och på uppsigt.
Statens bekost nad från trycket utgifvas, Konun-’ gens Propositioner, Riksens Ständers underdåniga skrifvelser samt Riks dag sBeslutet till hela deras vidd, men de öfriga Handlingarna, allt efter Riksens Ständers f ö r o r d 11 a 11 d e antingen in ex te lisö, eller ock i sa mm an dra g.
Se Bihanget, 3 Samlingen , sid. 3(6. Ridd. och Adelns Protocoll d, 29 November e. m. p. 672, samt d. 8 Dec. e. ra. p. 464 och 47^- Preste-Ståndets D:o 8 B. p. 5o2—5o3. Borgare-Ståndets D:o 7 B. p. 236—237, 277 — 278.
Bonde-Ståndets P:o 6 B. p. 35p 76 Bil. till Constitutioiis Utsh.
Bet linh. N:o 3» 63 §.
. (Tillägg vid slutet).
— — I händel se Justitiae-Ombudsmannen, vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer iEmbetet genast insätta den man, s o m de till hans efterträdare utsett.
Skulle Justitias-Ombudsmannens utsedde Efterträdare under påstående Riksdag afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Justitiaa - O mbudsmans-Embetet i 11- sä t tas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en a11 «• Bil. tili Cons titti tious Utsk.
N:o 3. 77 nan behörig raan i hans ställe.
(Ytterligare tillägg).
Inträffar något af dessa fall e - mellan Riksdagarna, skall Riksens Ständers rätt härli tinn a 11 gen 0 ra Deras Fullmägtige i Banquen ochRiksgälds-Contoiret utöfvas.
Se Bihanget, 3 Samlingen, sid. 258, 3o6.
Ridd. och Adelns Pro. tocoll d. 17 Oct. e. in. 2 Afd. p. io3; d. 23 Oct. f. 111. p. 183; d. 19 Nov. c. rn. 2 Afd. p. 322; d. 6 Dec. f. 111. p. 362 och 4i3.
Ståndets D:o 7 B. p. 232; 8 B. p. 366.
Borgare-Ståndets D:o 7 B. p. 90—91, 187, 281, 3oo. Bonde-Ståndets D:o 5 B, p- 632; 6 B. p. 244.
Jemför i öfrigt Förslagen vid 98 §, Regering sFoniicn. 78 Bil. till Constiltuions Ut,sk, Betänk.
N:o 3. 68 §. 2 punkten.
Desse Re- — Desse Revisorer, som skola Va- visorer, som skola vara sex af hvarje Riks- ra Sex af hvarje Riksstånd , böra emellan Stånd, böra emellan Riksdagarna samman- Riksdagarne hvarje träda så ofta att hvar- år sammanträda, för je Revision må kunna att granska de sist omfatta tvenne års af- afslutade års-räslutade räkenskaper, kenskaperna, och och tage derföre all- tage alltid Revisionstid Revisions-förrätt- förrättningen sin hörningen sin början den jan den i5 Septemia September; sko- ber; skolande — — lande — —• —■
Se Bihanget, 3 Samlin gen, sid. 73. Ridd. och Adelns Protocoll d. 5 Maji e. rn. p. 72; d, 7 Maji e. m- p. i3g; d. 12 Maji f, m. p. 165.
Preste-Ståndets D:o 3 B. p. 94- Borgare-Ståndets D:o 2 B. p. 861, 894—8g5. Bonde-Ståndets D:o 3 B. p. 36o. 75 §•
2. punkten.
— — — För he- — —-—För beslut Bil. till Constithtions slut i alla öfriga ären cler — — hvarom i Regerings - Formens 66, 69, 70, 71 och 72 särskilt förordnadt 79 Ingen af Ridderskapet och Adeln — — ^— icke heller någon lagligen vald Riksdagsman för annat Stånd, må kunna, af hvad anledning som helst, Utsi.
79 i alla öfriga ärender — — — hvarom i R egcrings-Form ens 56, 66, 69, 70, 71 och 72 §§. särskilt förordnadt Se Bihanget, 3 Samlingen, sid. i5o. Ridd. och Adelns Protocoll d. 28 Junii e. m. p. 726, d. 12 Julii f. m. p. 637, d. 14 Julii f. m. p. 681.
Preste-Standets D;o 4 B. p. io4- Borgare-Ståndets D:o 2 B. p. 154* —1545, 3 B. p. i683—i684.
Bonde-Ståndets D:o 3 B. P. 84a.
Jemför i öfrigt Förslaget vid 56 och 81 §5.
Ingen af Ridderskapet och Adeln — — — icke heller någon lagligen kallad eller vald Riksdagsman för annat Stånd, må kunna, af hvad anled - 8o Bil. till Constitutions Utsh.
N:o 3. förmenas att Riksda- ning som helst, förmegen bivista — —. nas att Riksdagen bi vista; — •—. — Se Bihanget, 3 Samlingen, sid, 81.
Bidd. och Adelns Protocoll den 12 Maji e, m. p. 260, samt d. t5 Maji f. m. p. 270 och 387.
Preste.Ståndets D:o 3 B. p. i55. Borgare-Ståndets D:o 2 B, p. 914, ioi3. Bonde-Ståndets D:o 3 B. p. 406.
Tryckfrihets-Förordningen, Wiefterskrifne Svea Wi efterskrifne Svea Rikes Ständer ■— •— Rikes Ständer — —» Ingressen.
Svea M\ — Rike -—• förmedelst det stad- *—förmedelst det stadgande iberörde Grund- gande i berörde Grundlags 86 §., att med lags 86 §., att med Tryckfrihet bör för- Tryckfrihet bör förstås stås hvarje Svensk mans hvarje
Svensk mans rättighet att utan nå- rättighet att, utan någre af den offentliga gre af den Offentliga Magten i förväg lagda, Magten i förväg lagda, af Tryckfrihets-Lagen (af Tryckfrihetsej föreskrifne hinder, Lagen ej fö res r i fvi!gifva skrifter; att se- na) hinder, utgifva Bil. till Constitutions Utsk.
N:o 3. 81 skrifter, att sedermera endast inför laglig
Domstol kunna tilltalas för deras innehåll Se Bihandel., 3 Samlingen, sid. 149» Ridd* och Adelns Protocol! d. 28 Junii e. tn. p. 725; d. >2 Julii f. rn. p. 637, samt d. l4 Julii f. sn. p. 680 och 681.
Preste-Ståndets D:o B. 4- p- 104.
Borgare-Ståndets D.‘o 2 B* p. 1542; 3 B. p. i683 —16 84- Bonde-Ståndets
Dto 3 B. p. 842, 1 §• 4- fflom.
(Tillägg vid slutet).
Öfver delina anni ä 1 a n ni å S ö k a 11 - <ien genast ochkostnadsfritt undfå ett tj t cl r a g a f II 0 f-C a 11- Bih, till R. S. Pr. 1828, 182g, 3'.eije Saini, ii 2 alra Haft. dermera inför laglig
Domstol kunna tilltalas för deras innehåll 82 Bil. till Constitutions Vttk.
N:o 3. oeller s-E xpeditionens Diarium; Börand. es, tillstånds-bevis eller motiveradt afsiag icke varder utfå rdadt för utgifvare i Hufvudstaden inom Fjorton och i Orterna inom Trettio dagar från anmälningsdagen , Sökanden uti HofCanc eli ers - Expeditionen förete Diar ii-Utdraget, och 0 v ä g e r 1 i g e 11, ä f v e n 1 e d e s ko st n ad s - fritt, erhålla p åskrift deromrH varefter en sådan ant e c k n i n g å n ä m n - da u t dr a g skal I gälla, i bevisets ställe, till full kraft och verkan.
Om * tillstånds-be viset, eller, i annat fall, Diarii-Utdraget icke begagnas inom Sevra å n a d e r, hv a r Bil. tili Constitutions Utsk.
N:o 3. 83 je till Trettio dagar r äknad, f r å n d e t förras utfärda n d e eller det se dna res påtecknande, må utgifnin gsrät ti g lie te n anS6s hafva för den gång en u p p li ö r t.
Se Bihanget, 3 Samlingen, sid. y4- Ridd. och Adelns Protocoll d. 12 Maji e. m. p. 259.
Preste-Ståndets D:o 3 B. p. 155.
Borgare-Ståndets D;o 2 B, 914. 1012—ioi3, 1023—1024.
Bonde-Ståndets D:o 3 B. p. 4o5. 6 mom. 2 punkten. ,—.— 1— Ehvad han 1— Ehvad han okänd vara vill — okänd vara vill .— — Sedeln sakna- —Sedeln saknades, des eller ock förlåt- Röjer — —, <— laren utan laga för- Se Bihanget, 3 Samlinfall, ifrån svaromå- gen, sid. 88. let utehlefve.
Röjer R>dd. och Adelns P10- _ __ _ tocoll d. 29 Julii g. m. p. io36, samt d. 1 Aug. f. m, p. 17 och e. ra. p. iox. 84 Bil. till Constitutions TJtsk.
Betänk, N:o 3.
Preste-Ståndets D:o 4 B. p. 55j. Borgare-Ståndets D:o 3 B, p. 'il 16—2119, 22l4l Bonde-Ståndets D:o '{
B. p. 335. 7 mom. sednare punkten, ■ i—Utgifvare Utgifvare af Dagblad eller Pe- af Dagblad och Periliodiska Skrifter va- odiska Skrifter vare allie alltid, i afseende tid, i afseende på anpå ansvaret, ansedde svaret, utom hvad såsom Författare *— de i 4 moni. 2§. om*— förmälda Allmän na Embets-handlingar beträffar, ansedde såsom författare —• — 2 4 mom, I grund af hvad I grund af hvad —.
1— —- —- Embets- —- — Embets- oeh och Tjenstemäns Re- Tjenste-mäns Relatiolationer, Memorialer ner, Memoria i och Emoch Embetsbref; ä lid t— bets-bref snmtKunligeu <—- —» görelser; äudtligen Bil. till Constitutions Utsi, Bet lini.
N:o 3. 85 lingen, sid. 237.
Ridd. och Adelns Protocoll d. 25 Sept, e. in. p. 338; d. 27 Sept. f. m. 2 Afd. p. 351, 402.
Preste-Stundets D;o 6 B. p. 55t — 55a. Borgare-Ståndets D;o 5 B. p, 568-509, 612. Bonde-Ståndets D:o 5 B. p. 4'6- Samma moment, punkten näst före den sisla.
Att sådant —- icke må uti dem vid vite af Trettiotre Riksdaler sexton skillingar, genom trycket kungöras — •— — af sjelfva hufvudS'i"
- Att sådant icke må uti dem genom trycket jikungöras liufvudsaken.
Den häremot bryter, böle Trettiotre Riksdaler sexton sjkillingar.
Se Bibanget, 3 Samlingen, sid. 247.
Ridd. och Adelns P10- tocoll d. 3 Oct. e. m. p. 110; d. 7 Oct. 1'. m. p. i3r. Preste-Slåndets D:o 7 B. p. 32. Borgare-Ståndets D:o 6 B. p. 46 -5t , 62. Bonde-Ståndets D:o 5 B. p. 433. 86 Bil. till Coustittitions Vtsli.
N;o 3. 4 §■ 8 mom.
Anser Hof-Cancel- (Enligt Constituleren ett Dagblad el- tions-Utskottets föijer — — — fram- slag skulle detta Morn» delcs kunna utgifva. alldeles upphäfvas och uteslutas, i följd hvaraf numereringen af de följande Momenten i denna §. korame att rättas.)
Se Bihanget, 3 Samlingen, sid. 76.
Ridd. och Adelns Protocoll d. 12 Maji e. m. p. 35g; d. i5 Maji f. m. p. 272; d. 21 Maji f. m. p. 369, och e. m. p. 4^3; d. 5 Julli e. rn. p. 204 saint d. 5 Aug. e. m. p. i5g och 202.
Preste-Ståndets D:o 3 B. p. i5i—155; 4 B. p. 104.
Borgare-Ståndets D:o 6 B. p. gi4, ioi2—1013, 1024—io?6. Bonde-Ståndets D:o 3 B. p. 4o5.
Bil. till Constitutions Utsh, Betänk.
N:o 3, 87 5 §. morn.
Sedan Nämndens; Utlåtande således blifvit inhemtadt, pröfve oell afgöre
Domaren saken oell underställe sitt Utslag HofRättens pröfning, på sätt 25 Cap. 5 §.
Rättegångs - Balken Ljuder; roen i alla fall skola handlingarna uti Tryckfrihetsmål underställningsvis af Under-Rätten insändas.
Sedan Nämndens Utlåtande således blifvit inhemtadt, pröfve och afgöre
Domaren saken, oell underställe sitt Utslag Hof-Rättens pröfning på sätt 2 5 Cap. 5 §.
Rättegångs - Balken b j u d e r. morn.
Vid Under - Rätt pröfve och afgöre
Domaren saken men underställe sitt Utslag Hof-Rättens pröfning, på sätt 25 Cap. 5 §.
Rättegångs - Balken bjuder, men i alla fall skola handlingarne uti Tryckfrihcls - (Skulle, enligt Constitutions-Utskottets förslag, uteslutas, hvarefter momentnumerföljden komme att lättås).
Se Bihanget, 3 Samlingen, sid. 100.
Ridd. ocli Adelns Prolocoll d. i5 Maji e. tu. 88 Bil. till Conslitutians ZJtsk.
Betänk, N:o 3. mål underställningsvis af Under-Rätt lill Hof-Rälten insändas. p. 334, samt d. 21 Maji e. m. p. 4a3 och 4s4- Preste-Ståndets D:o 3 B. p. 282. Borgare-Ståndets D:o 2 B. p. 987, 1026—1027. Bonde-Ståndets D:a 3 B. p. 4>6.
STOCKHOLM, C. M. Cakuo».
Memorial lill Rikets Stander, angående åter lemnande t af remitterad motion 0111 tids-bestämmelse för Riksdagsmahnavalen.
Inohi llögvördiga Prefiie-Ståndét kar Herr Professorfen och Contracls-Prosteh m. m.
Bexell, med anmälan att, bland de i RiksdagsOrdningens 2 §. omnämnda nödiga föreskrifter, angående Rik sdagsm a 1111 a-va len, sjelfva lids-bestämmelsen synts honom stå i främsta rummet, gjort den, på flera i öfrigt anförda skäl grundade motion, att uti blifvande
Riksdagsbeslut må uttryckligen bestämmas dagen, då Riksdagsmannavalen öfver hela Riket skola hållas, samt att, emellan valdagen och riksdagens början, en litl af minst tre månader må utsättas; hvilken motion Ifögvördiga Preste-Ståndet behagat, medelst Protocolls-Utdrag af den 17 nästlidne December, till Constitutions-Utskottet remittera.
Vid öfverläggning om besvarandet af denna, den 3o i nyssberördä månad, ankomna Remiss, har Utskottet trott sig först böra noggrannt undersöka ocb bedonia* httBih. till Ii. S.
Prot. 1828, 1829. 3:dja Sami., 3.
N:o 4< furida frågan vöre, antingen af cons t i tu lionel, eiler ock af reglementarisk egenskap.
Likmätigt 2 §.
Riksdags-Ordningen, skola Rikets Ständer i hvarje Riksdags-beslut intaga uttrycklig kallelse till lagtima Riksdag, med nödiga föreskrifter i afseende på Riksdagsmanna-yalen; och, enligt 11 §. af samma Grundlag, förstås med sådana föreskrifter bestämmandet af skyldigheten för vederbörande Corporationer eller Embetsman att, utan vidare påminnelse och, vid lagtima Riksdag, utan annan anledning, än sista Riksdags-beslutet, föranstalta om valens förrättande i laglig ordning och med ali skyndsamhet.
Ku som Rikets Ständer val ega meddela föreskrifter om Riksdagsmanna-valen, men, bland dessa, genom det senare stadgandet, inskränkta föreskrifter, ingen är bokstafligen gifven angående tiden för samma val, och ett tillstyrkande, vare sig af bifall, eller afslag å motionen, följaktligen skulle innefatta förklaring öfver 2 och 11 §§•
Riksdags-Ordningen; så enär, jemnlikt 81 Regerings-Formen, frågor om Grundlags-ändring, hvarunder, enligt 83 §., äfven inbegripas de om Grundlags-förklaring, icke må i Riks-Slåndens Plena väckas, utan böra hos Bil. till Coust.
N:o 4. 3 Constitutions-Utskottet omedelbarligen anmälas, laar Utskottets, genom votering med slutna sedlar, utrönta pluralitet ansett Herr Professor Bexells motion om viss tids utsättande för Riksdagsmannavalen, såsom af constitutionel beskaffenhet och ej i laglig foran inkommen, för det närvarande icke tillhöra Constitutions-Utskottets belftqidliiag, hvadan Utskottet funnit sig nödsakhdt att, jemväl under tillämpning och iakttagande af 3 Mom. i 44 §•
Riksdags-Ordningen, målet vördsamligen återlemna.
Utdrag af Protocollet, hållet inför R. H. S. Constitutions-Utskott deia 3.
Januarii 1829.
S. D. örekoan Preste-Ståndets ProtocollsUtdrag af den 17 December, tillstäldt Utskottet den 3o i saanma måiaad, med Remiss på Professor Bexells motion, rörande allmän tidsbestämmelse för Riksdagsmannaval, hvarvid, på anförda skäl, motionairen hufvudsakligen föreslagit, att i blifvande 4 Bil. till Coust. XJtsk. Betänk. iV:o 4- Riksdagsbeslut må uttryckligen bestämmas dagen då Riksdagsmans valen öfver hela Riket skola hållas, och att, emellan sjelfva valdagen och Riksdagens början en lid af minst Tre månader må utsättas; Under öfverläggningen härom, yttrade sig nedannainnde Ledamöter sålunda; Herr Cederschiöld:
För att bättre utreda detta vigtiga ämne, vill jag indela detsamma i tre frågor, dem jag skallsöka, hvarför sig, besvara.
Första frågan; ”Kunna Rikets Ständer, utan ändring i Grundlagen, bestämma liden för Riksdagsmannaval ?” — De icke allenast kunna det, utan äro dertill förbundne.
Jemlikt Riksdags-Ordningens 2 §., skall i hvarje Riksdags-beslut intagas uttrycklig
Riksdagskallelse med nödige föreskrifter i afseende på valen, och 11 §. af samma Grundlag innehåller, att med dessa föreskrifter förstås bestämmandet af skyldigheten för vederbörande att, u tan vidare påminnelse och utan annan anledning än, vid Lagtima Riksdag, sista RiksdagsBeslutet, föranstalta, det valen må lagligen Bil. till Const. Utsi:.
Be Lunk.
N:o 4. 5 och skyndsamt förrättas.
Någon serskild erinran från Regeringen behöfver således ej äfvaktas, ty Autoriteternas skyldigheter bestämmas genom Rikets Ständers föreskrifter, Mand hvilka den om valtiden synes mig lika lämplig som nödvändig; och borde för öfrigt valförrättningarna öfverallt utsättas på en och samma lid, både för ordningens skull och till möjliga intrigers förebyggande.
Andra Frågan: ”Böra Rikets Ständer begagna denna deras rätt?” —•
I de goda dagarna bör man bereda sig på de onda; under en välviljande och constitutionelt sinnad Regering mäste man klokt befästa, icke liknöjdt försvaga de garantier, som framdeles ej torde erbjudas mer.
1 längden underläte t. ex. Regeringen att utfärda den serskilda kallelse eller erinran, hvilken nu vanligen föregår Ständernas Lagtima sammanträden.
Inga val skulle då måhända ske, inga Ständer då mötas.
Organiserades ock omsider Riksdagen, så drabbade, j’ör dröjsmålet, intet ansvar Konungens Rådgifvare, emedan ingen pligt finnes dem ålagd att tillstyrka en sådan, i Grundlagen ej anbefalld, kallelse till Lagtima Riksdag.
Det gifves dessutom flera omständigheter, än lidens bestämmande för Riksdagsmannaval ens förrättande, som Rikets Ständer 6 Bil. till C o rist.
Utsli, Betänk, N:o Ij. hittills försummat att i Riksdagskallelsen utsätta, t. ex. stadgandet i 1II§.
RegeringsFormen, angående .skydd och säkerhet för Riksdagsmän, hvilket stadgande skall, enligt Riksdags-Ordningens 7.7 §., i Riksdagskallelsen intagas.
Valtidens utsättande till Tre månader före Riksdagen anser jag högst tjenlig!, emedan denna längre tidrymd ganska väl erfordras, dels med hänsigt till den genom klagomål uppkommande tids-utdrägt, dels för besörjandet af Riksdagsmannens oeconomiska eller Embets-angelägenheter, deis i synnerhet för hans beredning, genom studerandet af Grundlagarna och föregående
Rik sdags-för handlingar, lill det ansvarsfulla och magtpåliggande varfvet att vara Folks-Representant, Tredje Frågan: ”Af hvilket, eller hvilka Utskott bör förevarande motion rätteligen behandlas?” •—■
Mig förefaller det naturligt och grundlagsenlig!, att ConstitutionsU Iskottet må yttra sig i sjelfva hufvudämnet, visa och utveckla billigheten, nödvändigheten, fördelarne af förslagets antagande i principen, men att, i afseende på form och uppställning, målet sedermera må till Expeditions-Utskottets åtgärd öfverlemnas.
Visit. Bettini;.
N:o f\.
7 Herr Cederschiöld', Till besvarande af åtskilliga gjorda inkast, får jag ytterligare påminna, att afsigten med motionen icke varit Grundlags-ändring, emedan, i sådant fall, Remiss derå ej kunnat beviljas; att tvärtom, denna fråga, Iivari jag ej linner hvarken görligt eller lämpligt att skilja form från sak, uteslutande angår nästa Riksdagskallelse, med föreskrift deri om valtiden; att orden: ”med ali skyndsamhet” blott utmärka en iakttagelse, sedan valen börjats, men icke lägga något hinder för bestämmandet af tiden, inom hvilken de skola börjas, samt att, då, enligt Riksdags-Ordningens 9 §., viss tid är fastställd för Urtima Riksdags begynnelse, efter kallelsens utfärdande, Ständerna ofelbart måste vara berättigade att i Riksdågs-béslutet införa en föreskrift om valens anställande så tidigt, att Lagtima Riksdagen må kunna öppnas å utsatt dag, i alla de valda Representanternas närvaro.
Ändtligen frågar jag:
Gifvas väl några ord, enklare, eller tydligare än dessa: ”utan vidare påminnelse och utan annan anledning an sista Riksdags-beslutet”?
Just den omständighet, att de hänvisa till Riksdags-beslutet, ådagalägger att deri böra väntas alla nödiga föreskrifter om valen och således jemväl om tiden för dem.
Misskänna Rikets Ständer denna i Grundlagen förvarade rättighet, så löpa de fara att förlora ännu flera.
Förslaget, i Grund - S Bil. till Coust.
N:o 4. lags viig behandladt., fordrar, för antagandet, fyra Stånds beslut och Konungens Sanetion, en sammanstämmelse, ej alltid att påräkna.
Men nej, jag påstår det med hela öfvertygelsens värma:
Dessa tydliga ord, innefattande en reglementarisk föreskrift, kräfva ej, medgifva ej någon förklaring.
Ef~ tertänkom icke våra Constitu tionella förmoner, — och vaktorn oss för den breda vägen, som drager — icke till lifvet.
Herr Cederschiöld, anmälte sin Reservation mot beslutet, under vädjande till Historiens dom, och med förbehållen ratt att låta sin serskilda mening åtfölja, genom Protocolls-Utdrag, det till Rikets Ständer afgående betänkandet.
Ut supra „ Ex Prolocollo ■J.
D, Valerius» STOCKHOLM, C. JV1. Cari-son, iSzg, K: o 5.
Memorial till Högloft, Ridderskapet och Adelil, med utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar mot en af Kongl. Majit föreslagen redactions-äiidring i 2&
Riksdagsordningen, Sedan, vid återföredragning af Constitutions-Utskottets under den 18 nästlidne
December aflåtne Memorial N:o 2, med yttrande öfver Kongl. Majrts
Nådiga förslag till ändrad redaclion af en peiiod i 24 §•
Riksdags Ordningen, Högloft.
Ridderskapet och Adelil godlfunnit förklara de af Grefve David Frölich, Friherre Carl Henrie Anckarsvärd, Herr Gustaf Hjerta och Herr Magnus Jacob Crusenstolpe mot berörda lörsiag framställda anmärkningar utgöra Ståndets gemensamma tankar, har Ridderskapet och Adeln, genom Protocolls Utdrag af den q dennes, behagat, jemlikt 56 §.
Regeringsformen, till Utskottet hänvisa dessa anmärkningar, hvilka egentligen innefatta att den föreslagna bestämmelsen skall vara, dels onödig, emedan §:s stadgande, jern förd t med det i 5 a §.
Regeringsformen, redan förut är tydligt oell klart, dels onyttig och i tillämpningen vådlig, Bi/i, till B, S.
Fr, i8a8j 182g, 3:dje Sami. t 4:de Haft. s Ccrutituiioru TZuk.
Bet&nh, t!:» 5* såsom möjligen ledande till ingrepp i alla Riks-Ståndens rätt, alt sjelfva, hvart för sig, tillsätta deras Cancellie-betjening; äfvensom i öfrigt erinrats, att Ulskottet med för liten noggranhet behandlat sitt ämne, och dervid alldeles förbigått innehållet af Rikets sist församladfe Ständers underdåniga skrifvelse den 12 Maji 1823, hvaruti uttrycktes deras önskan, att Bonde-Slåndet måtte, för blifvande Riksdagar, komma i åtnjutande af dess genom Grundlagen medgifna rättighet att sina Notarier utnämna.
Utskottet, som den 24 dennes inhändigat återr em issen, får härmedelst vördsamligen besvara densamma.
Regeringsformens 81 §, jemväl åberopad i 29 §.
Riksdags-Oianingen, bjuder att, om Constitutions Utskottet tillstyrker någon af Konungen föreslagen grundlagsändring, frågan skall hvila intill nästa Riksdag, men att, om Utskottet afstyrker Konungens Proposition, denna må kunna genast afslås; och i 56 §.
Regeringsformen föreskrifves, att sådana i Riks Ståndens Plena mot Constitutions Utskottets yttrande förekomna anmärkningar, dem hvarje Riksstånd serskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, skola till Utsko- el hänvisas» €-cntlilttHont litt k.
B*i&nk. N:o f. J 0
Utan förbiseende af i8a3 års Ständers ofvannämnda underdåniga anhållan, ooh utan alt motsäga de skäl, hvarpå den för tillfället grundades, liar Constitutions-Utskotlet nu enhälligt tillstyrkt Konungens förslag, blott med den skiljaktighet i afseende på sjelfva yttre formen, att, då Elfva Ledamöter, under tyst antagande af de i Konungens Nådiga Skrifvelse uppgifna motivers fullgiltighet, enkelt tillstyrkt förslaget, Tio Ledamöter deremot yrkat tillstyrkandets motiverande på förslagets öfverenslämmelse nied 24 §-'s mening.
Utskottets pluralitet leddes härvid af de i betänkandet, inskränkt till voterings-resultatets framställning, icke nog utredda åsigter, att, sedan Kongl.
Majrt vägrat
Sitt omedelbara, för framtiden gällande samtycke till Riksens Ständers underdåniga önskan, samt endast för denna och nästa Riksdag, beviljat undantag från äldre praxis, det erbjudna afståendet, i conslitutionel väg, af å e11a sidan häfd vunna anspråk billigtvis ej kunde förnärma otillfredsställda constitutionella anspråk å andra sidan, -—att, tvärtom, bifallet lill ett förslag, hvarigenom utnämningsrättigheten grundlagsmätigt frånträddes af den, som henne allt dittills och länge opåtaldt utöfvat, skulle lemna eraottagaren en tryggare och högre garantie för bennes svärdliga besittning.
Serskildt as>- 4 Constitution» Utsk, Betänk.
N:o 5. sägo ock flere Ledamöter 24 §:s redaction vara ofullständig, och det stöd för opinionen om dess tydlighet, som man tilläfventyrs ville hemta från 5a §.
Regerings-förmen, försvinna vid betraktande deraf alt, bland de i samma §. uppräknade personer, saknas Landt-Marskalks och Talmäns Vicarier, om hvilkas constiluerande först blifvit stadgadt i Riksdags-Ordningen, en senare tillkommen och mera reglementarisk Grundlag, Förslaget är, i allt fall, Konungens, •—< ej Constitutions-Utskottets.
Konungens Propositioner i grundlagsämnen måste af Utskottet bestämdt tillstyrkas eller afstyrkas; Utskottet eger icke rätt att tillstyrka dem modifierade, ej eller att afstyrka deras upptagande till grundlagsenlig beredning.
RiksStånden åter är förbehållet att göra anmärkningar, dock ej mot Konungens Propositioner, utan vid Utskottets yttranden.
Dea lika billiga som nödiga reciprociteten emellan Lagstiftande
Magtens bägge delar skulle utan tvifvel förloras, om Konungen blott kunde antaga eller förkasta Ständernas Grundlags-förslag, men Ständerna både godkänna eller afslå, och med förändringar antaga Konungens.
Nu emedan Constitutiohs-Utskottet till - Canstitutiont Utsk.
N:o ?. 5 styrkt det af Kongl. Maj:t föreslagna tillägg i 24 §.