Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet kan således ej annat än för sin del yttra den underdåniga önskan, att hvad således redan för nära 4 förflutna år tillbaka vunnit Kongl. Majus Höga och Nådiga bifall måtte, i anledning af sednare tiders lyckligen förändrade omständigheher, till Sveriges och Norriges gemensamma fördelar, med ett ökadt interesse och en ökad kraft varda verkstäldt.
Men emedan arbetets fortskyn dan - 3190 Den 23 Juli. dande hufvudsakligen beror af en använd kraftansträngning, så ehuru inga betänkligheter hindra Utskottet att dertill våga önska ett, utöfvar hvad redan i Nåder ärbeviljadt, utsträckt biträde af Staten, likväl då alla dylika företag , ensamt beroende af Allmänna bidrag, efter hvad erfarenheten intygat, sällan med behörig drift till fullbordan blifvit ledde; har Utskottet, för att ännu mera gifva vigt åt gin redan yttrade önskan för framgången af ett gagneligt företag, trott sig böra i underdånighet föreslå, att vederbörande Herrar Landshöfdingar i Skaraborgs, Elfsborgs och Carlstads Höfdingedömen', hvilka 3:ne
Eän i synnerhet skola af denna projecterade Communication draga en märklig fördel, måtte i Nåder auctoriseras, att, sedan behörigt kostnads-förslag och arbetsplan blifvit upprättade, ett gemensamt Bolag organisera, hvilket, under påräknande af Kongl. Maj:ts redan 1811 i penningar och manskap anordnade Nådiga understöd, samt i händelse af vidsträcktare behof med utvidgade försträckningar af Stals-medlen af g:de Hufvud artiklen , till arbetets kraftigare bedrifvande , säkerligen och med beredvillighet lärer enskifta tillskotter meddela, i den mån örtens innevånare sjelfva med öfvertygelse böra finna, att nytta och vinst för Sverige och Norrige med detta företag på det närmaste äro förenade.
Srats-Utskottet, hvars Utlåtande öfver detta mål bör inskränkas till frågan om allmänna medels anslående för befrämjande af den projeeterade farledens öppnande, har åter, för sin del, ansett, att på vederbörande Herrar Landshöfdin gar* - Den a X Juli' aigi gars underdåniga anmälan och Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning helt och hållet bör ankomma, om och hvad understöd af den under Kongl. Maj:ts Disposition varande g:de Hufvud-titelns Fond må i Nåder finnas böra anslås till detta företag, i följd hvaraf Utskottet icke kan, i an* ledning af det nu gjorda förslaget, tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer att någon underdånig anmälan hos Kongl. Majrt om medel härtill göra.
Hvilket allt Riksens Ständers närmare ompröfvande vördsamligen underställes.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Carl von Rosenstein. J. Ek.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson, Ni/s Mänsson. M. M. Rosbeck.
Uppläst hos Htfglofl. Ridd. och Ad. den 22 Juli#
Prest-Ståndet den 21 Vällofl. Borgare-Sr§nde. den 21 Hederv.
Bonde-Ståndet den 21 Vördsamt Memorial!
Sedan , uti det Project till Bevillnings-stadga, som Riksens Höglofl.
Ständers Bevillnings Ut - 2192 Den 2 2 Juli.
Utskott vid denna Urtima Riksdag uppgjort, föreskrifva! är i 2 Art. 6 §. i Mom.
”Att sorn läntagare endast förskottsvis erlägga den Bevillning, hvilken för utlänte medel belöper, hans ovilkorliga rätt är , att detta förskott af Långifvaren återfå , på det sä t, att fem procent afdrages å deri för lånet utfästa Renta; att Låntagare bör åtnjuta detta afdrag vid hvarje Bente betalning , och derå gifva qvitto; samt att, om fordran i Concours utsökes, Borgenär åligger under den i öfrigt stadgade Edgång, jemväl inbegripa att de qvitterade Bevillnings afdragen fått af Gäldenär fulleligen åtnjutas;” Så, och i den förmodan, att hvad sålunda blifvit föreslaget, vinner Riksens Högloft.
Ständers bifall , anhåller Utskottet, att Riksens Högloft Ständer behagade anmoda dess Lag - Utskott inkomma med Project till den förändring i Borgenärs-Eden vid Concourser, hvartill förberörde Project till Bevillnjngs-Stadgans 2 Art. 6 '§. 1 Mom. föranleder.
Bonde - På Högl.
Ledamöters vägnar Carl Uggla.
På Högv. Prest-Ståhdets Ledamöters vägnar Olof Bjurbäck.
Ståndets Ledamöters vägnar Nils Limnelius.
Ståndets Ledamöters vägnar Nils Håkansson.
Christ. Zaar, Deri Juli.
Genom Protocolls Utdrag under den 20 sistlidne Juni är af Högv.
Prest-Ståndét och a£ Vällofl. Borgare Ståndet Banco-Utskottets skyndsamma
Utlåtande infordradt öfver jlöglofl.
Stats* Utskottets Betänkande af den 17 i samma månad, rörande den Summa, sorn genom allmän Bevillning för Stats- och Riksgälds-Verkens behof erfordras, i de delar af berörde ämne, som BaiiÄn röra.
‘ Till följe af så beskaffad Remiss, får Bartco-Utskottet vördsamt anmäla, att då Högloft, Stats-Utskottet, sedan 2:ne års återstående Amortisseménts Fond är uti förra Bevillningen inbeJäknad, nU mera såsom inbetalning till Banken af Siats-Verket intill nästa Riksdag föreslagit 750,000
R:dr årligen; linnet Banco-Utskottet
Samma förslag till alla delar svarande emot det af RiksensStänder, öm Bankens ersättning för gjorda förskott, före detta rneddeldta stadgande.
Stockholm den 1 Juli 1815.
Rå Högv.
Prest Ståndets och Ad.
Ledamöters vägnar vägnar Joli. Henri.
Gyllenborg. JE. A. Almqvist, På Vällofl.
Borgare- På Hedeiv.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Gust. D. Wilcke.
5,fe Bandet. 2 75- 276- Vörd* Den Juli.
Hedervärda Bonde-Ståndet har till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskott återremitterat
Utskottets den i sisth Juni afgifna Betänkande, i anledning af ,väckt fråga om återupplifvande af Kongl. Brefvet den 23 September 1747, angående Prestanda till Bruken af Aboerna å de utaf Bruks-IdJcare till Skatte köpta Krono-hemman, hvarvid Riksdags - Fullmägtigen från Sundbo Härad i Orebro jLän, Olof Larsson i Tycke, uti ett till Utskottet jemväl remitteradt Memorial, dervid 3tne Bilagor Voro bifogade, väl icke egenteligeu gjort någon anmärkning, utan endast sökt visa, att Högstberörde Kongl.
Bref, hvarigenom Aboerne å ifrågavarande Hemman blifvit försäkrade, att så länge de fullgjorde sina skyldigheter, vaxa odrifne från Hemmanen, samt för Kolning, Körslor och Dagsverken njuta lika betalning som Skatte-Bönder, icke skall blifva efterlefvadt; livard före ock Olof Larsson ansett en underdånig anhållan hos Kongl.
Majit om återupplifvande af nyssnämnde Kongl. Bref vara af nöden.
Utskottet har tagit i öfvervägande hvad sålunda blifvit anfördt; och ehuruväl Utskottet icke vill bestrida^, att ju en eller annan Bruks-Idkare kan med Aboerna, å de utaf dem till Skatte köpta Krono-hemman, hafva vidtagit sådana åtgärder, hvilka icke instämma med föreskrifterna uti Kongl.
Brefvet af den 23 September 1747; likväl och då det beror på hvar och en, som tror sig hafva i berörde afseende skett något förnär, ■Dill Julit. här, att sådant icke med stillatigande fördragaj utan deruti i laga ordning söka rättelse, har Utskottet ansett sig icke böra frånträda dess förra Utlåtande i ämnet, hvilket dessutom redan af 3:116 Riks-Stånd ät gilladt.
Bidderski På Högv.
Ledamöters Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen; Bryn.
Fredin-, Hils Mänsson.
M. M. Rosbeck*.
Brota collet, hållet uti Högloft.
Lag- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie- Utskotten vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 4 Juli 1815.
Föredrogs ett från Hederv.'
Bonde-Ståndet ankommet Protocolls-Utdrag för den 22 nästlidneJuni, innehållande de anmärkningar, som blifvit af flera bland Ståndets Ledamöter gjorde vid del af Utskotten den 18 föregångne
Maj gemensamt afgifna Betänkande, angående frågan om rät* tigheten till Sandtägt och till Timmer-huggandes till väglagning, ■Vict Den Juli.
Vid företagen granskning af berörde an» xrfärkningar funno Utskotten desamma i synnerhet innefatta påstående , att sorn å åtskilliga orter tillgång af Sandtägt för de väghållnings skyldiga icke skulle på en sträckning af flera mil finnas annorstädes än inom inägor, rättigheten att på dessa ägor hämta der för väglagningen nödiga grus borde vara obehindrad, emot t’et jordägaren erhölle ersättning för den skada, sorn derigenom å åker och äng honom tillskyndades, äfvensom, att då hagar jemväl ibland inägor beräknades, men jordägaren af sandhämtning derstädes icke skulle kunna tillskyndas någon synnerlig förlust, desamma såsom utmark borde anses; hvarförutan det blifvit föreslaget, 'att Konungens Befallningshafvande borde i dessa fall, likasom vid frågor om grushämtning på utmark, förordna och utse ställen, hvarest sadan hämtning hnge ske; men som , enär Utskotten uti ofvanomförmälfe
Betänkande tillstyrkt bibehållande af det i dessa ämnen, genom Kongl, Brefvet den 25 November 1802 och Kongl. Kammar-Collegii derpå grundade Circulaire den 5 April 1803 , meddeldta stadgande, och derigenom förordnas, att då vägbyggare vilja hämta sand å andra hemmans inägor, åkergärden, ängar och hagar, jordägaren bör deröfver förut ofelbart höras
Och, i händelse af motsägelse, dermed på enahanda sätt som med åverkans mål -efter
Lag förfaras, Samt alla stridigheter om väglagnings ämnens tagande å dessa ägor tillhöra
Domarens i orten pröfning, huruvida de förebragte skäl kunna deremot verka något lagligt och gällande hinder; och Den Juli. **97 •» f »eli Utskotten ansågo någon annan åtgärd 1 dessa händelser vara för äganderättens helgd vådlig; alltså och enär rättigheten till sandtagning å inägor icke vore vägbyggarne betagen i de fall, att de skäl , hvilka jordägaren till bestridande deraf kunde åberopa, af Domaren anses icke vara gällande, samt härtill i öfrigt komme , att, enligt erhållna Protocolls-Utdrag, de öfriga trenne Eiks-Stånden bifallit det af Utskotten afgifne Betänkande, funno
Utskotten anledning icke vara till ändring af hvad berörde Utlåtande innehåller; hvarom Hederv.
Bonde-Ståndet således skulle genom Utdrag af detta Protocoll underrättas. Ut supra.
Ex Protocollo A. J. TVahlstierna.
Lag- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskotten vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 4 Juli 1815.
Sedan hos Hedervärda Bonde-Ståndet , vid förehafvande af Utskottens den 18 näst lid ne Maj aflemnade Betänkande öfver den af RiksdagsFullmagtiga Peter Christoffersson från Jönköpings
Län och iNils Pehrsson från Christianstads
Län väckta fråga om obehindrad rättighet för Hemmansägare, att uppföra och begagna HusbehofsMjölqvarnar, anmärkningar deremot blifvit anförda, i anledning hvaraf berörde Betänkande är vordet Dm Juli. vordet till Utskotten återremitteradt; så föredrogs nu det till Utskotten ankomne Utdrag af Hedervärda Ståndets Protocoll för den 22 sistvekne Juni, detta amne rörande, hvaraf inhämtades, att Hiksdagsfullmägtigen Anders Danielsson, uti ingifvet Memorial, hvarmed flere af Ståndets Ledamöter sig förenat, yrkat, att sorn den grund, hvilken ägare af skattlaggda
Qvarnar deraf hära* ta för bestridande utaf anläggningar af Husbehofs qvarnar, att desamma skulle förrnindska den. ankomst af Tull-qvarnen , hvaraf den årliga skatt, hvilken vore densamma ålagd, borde Utgå, derigenom förfölle, om Husbehofs-qvarnägaren i läinpelig män deltog uti skatten för den Qvarn, under hvars mäldlag han hort, så borde ock rättigheten att uppföra Väderqvarn till husbehof vara alldeles fri från föregående undersökning och ali inskräkning samt Vattu-Mjölqvarnar till husbehof få anläggas utan allt hinder af andra Qvarnägare och annan befattning af Undersöknings-Itätten, än att förekomma sådana anläggningar, sorn kunde medföra skada af vattu-uppdämning å annan jord än Qvarnägarcns egen.
Detta togo Utskotten i öfvervägande; och emedan för den rättighet, att med målning emot Tull betjena kringliggande orts innevånare, ägaren af en skattlagd
Qvarn icke allenast måst vidkännas betydligaie kostnader vid densammas uppförande, utan ock blifvit ålagd en särskild årlig skatt, hvilken utgör en påräknad inkomst för Staten och jemväl ofta uti Indelningsverket ångått, hvaraf således blifver en följd, att derika
Qvarnägare bör boxas, då fråga vä ekes om. W Den Juli. 3199 upprättande af nya Husbehofs- qvarnar i dess granskap, samt att vederbörlig pröfning är nödig, huruvida med den skattlagda Ovarnens bestånd och möjligheten för ägaren att utgöra den årliga skatten-deraf, Husbehofs-qvarnens anläggning kan tillåtas, ty och då, enligt ankomne Protocolls» Utdrag, de öfriga Respectiva Riks-Stånden bifallit Utskottens afgifna Betänkande , ansågo Utskotten , hvad i förrberörde måtto blifvit anfördt, ej föranleda till ändring af hvad Utskotten förut i frågan sig yttrat, hvarom Hedervärda BondeStåndet alltså korn me att genom Utdrag af detta Protocoll meddelas underrättelse.
Ex Protocollo A. J. W ahlslierna.
Ständers Allmänna Besvärs - och Oeconomic - Utskotts Utlåtande i anledning af de anmärkningar , som inom Högvårdiga Frest-Ständet blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande, i anledning af väckt fråga om tillåtelse för Allmogen i Skåne, att antingen leverera den Stockholms Barnhus tillhöriga Tionde-Spannmäl uti närmaste Krono-Magazin, eller ock, att alltid få lösa den efter Markegång.
Anmärkningen vid Utskottets ofvanberörde af r.ne Riks-Stånd bifallna Betänkande innefattas uti 8 3 0© Den Juli, Uti det yttrande Herr Doctor Wallin afgifvit till Ilögvördiga Prest-Ståndets Protokoll för den 22 i förliden manad, af innehåll: att, enär Kongl, Maj:t åt Ofver-Ståthållaren i Stockholm, såsom Högsta Styresman öfver Stora Barnhuset, i Nåder öfverlemnat att bestämma sättet för BarnhusTiondens upptagande, har detta skett med afseende på både Inrättningens och Skattdragarnes bästa: att Ölver-Ståthållare-Embetet, sorn jem te Pirectionen val funnit
Utskottets föreslagne sätt i dar flesta fall vara det lämpeligaste, har derföre genom anställda Aucdoner, 10 Tunnor i hvarje utrop, försålt denna Spannmål, redan innan förordningen af den 21 sisth Mars utfärdades; men att, då erfarenheten, detta oaktadt, visat, det Allmogen möjligen kan blifva lidande derigenom, att Krono-Betjente och andra Speculanter, som inropa Spannmålen, nödsaka Rentegifvaren , att densamma forsla till spridda och aflägsna ställen, eller lösa den mot öfverdrifna priser, utan att någon förmån såmedelst tillskyndas Barnhuset, så lärer det hittills hafva statt (jfver-Ståthållaren och Pirectionen fritt, att vid förefallande klagomål, eller af andra skäl, låta Allmogen genom Landshöfdingen i Orten öfverenskomma med Pirectionen om en sådan Tionde-lösen efter Markegång, med en efter Ortens gångbara pris lämpad förhöjning, i de fall då eommunicationerna verkställas på sätt och i deri tid Kongl. Förordningen af den 23 Juli 1803 föreskrifver: att genom denna Öfver-StåthållareEmbetets rätt att efter egen pröfning inrätta sitt förhållande härmed , vore icke allenast Barnhusets - Den Juli. 8201 sets inkomst försäkras, utan ock Skattdragaren fredad mot prejeri och öfverflödig tunga, som svårligen, efter Herr Doctorns tanka, torde kunna förebyggas; och har, i följd af detta allt,, samt med åberopande af den Ofver-Ståthållare* Ernbetet af ålder tillerkända frihet , att härutinnan förfara efter nyttans och rättvisans ömsesidiga fordringar, Herr
Doctorn tillstyrkt, att saken må förblifva i sitt gamla skick, samt om återremiss anhållit; hvarutinnan Herr Biskoppen Doctor Murray instämt.
Utskottet, som i öfvervägande tagit de an» märkningar, hvilka sålunda blifvit till dess skärskådande öfverlemnade, har icke ansett skäl hafva blifvit anförde, som borde föranleda till ändring af hvad Utskottet föreslagit; och får således, med åberopande af sitt förra Betänkande, hvilket blifvit af trenne Riks-Stånd bifallet, detta svar till Högvördiga Prest-Ståndet afgifva, Stockholm den 6 Juli 1815.
Eedamöters Eedamöters A. Lantingshausen, På Vällofl. BorgareStåndets
Eedamöters vagnar vägnar Bryn, Hesselgren. vägnar And.
Fredin, På Hederv.
BondeStåndets Eedamöters vägnar Nils Mänsson. M. M. Rosbeck Riksens 2202 jD<n Ju/i.
Ständers Allmänna Besvärs- or/; Qeconomie - Utskotts Utlåtande öfver de anmärkningar> j’ 07// inom Hedervärda B onde-Ståndet blifvit afgifne, -u/rf Utskottets Betänkande öfver den inom bemälte Riks-Stånd väckta fråga, att Rent an af Såg- och Mjöl-Qvarnar måtte jemkas, samt att tillstånd kunde lemnäs ät hvarje Hemmans-ägare, att, så vida tillfället mc dg åfve, få på sitt Hemmans ägor anlägga husbehof s Mjölqvarn, för sin enskildtct nödtorft.
Uti åtskilliga Memorialer och anföranden, hafva flera af Hedervärda .Bonde-Ståndets Ledamöter till Protocollet för den 19 April och d. 1
Maj gjort följande anmärkningar uti detta mål: 1:0 Riksdagsmannen Nils Håkansson, från Christianstads Län, att han, under åberopande af de skäl han uti sitt förra, detta ämne rörande, Memorial uppgifvit, anholle, att de samma måtte å nyo af Utskottet öfvervägas, med det härvid gjorda tillägg, att, efter Riksdagsmannens öfvertygelse, den af honom föreslagne afgiften för Såg-tillverkningen vore destomera billig och lämplig, sorn, i händelse den skulle anses för liten, Den Juli. liten, Taxerings-Comitéerna i hvarje ort ar obetaget, att, efter sig företeende omständigheter, belägga kvarnägaren med en ännu högre Bevillning; och dä, föröfrigt, det ansåges stridande både emot Kronans och enskiitas fördel, att endast till ett inskränkt antal få såga blader, så trodde Riksdagsmannen , af dessa med flera anförda orsaker, att det ej skäligen borde förvägras en Qvarn-ägare, att göra sitt
Qvarnverk så förmånligt som möjligt vöre.
Hvad åter beträffade frågan om husbehofs Mjölqvarnars anläggning, linge
Riksdagsmannen likaledes i denna fråga åberopa sitt förut afgifna yttrande , med tillkännagifvande af sin önskan , att Skatteman , lika ined Frälse-ägaré, måtte å sin egendom, der läget sådant medgifver eller andras ägor icke skadas, utan föregången syn, uppbygga husbehofs Mjölqvarn. 2:0 Nils Pehrsson och Pehr Jönsson från Christianstads
Idan hafva högeligen yttrat missnöje mot Utskottets Betänkande, i frågan om full frihet till Husbenofs-qvarnars anläggande, samt sökt ådagalägga nödvändigheten och billigheten af sadan frihet, förnämligast på de skäl, att i Skåne, der, genom de fortfarande Enskiften , jorden till största delen är och blir odlad till åker, höväxten, till följe deraf, förmindskas och kreaturen, förmedelst gödsels samlande till jordbrukets nytta, nästan hela året måste hållas på stall och framfödas med halm och hackelse, skulle i följd häraf inträffa, att ett stort qvantum af deri sämre
Sädén till foder nödvändigt mäste användas, hvarföre lätteligen herde kunna inses hvilka SS 04 Den Juli. hvilka svårigheter, som skulle möta deraf, att en flitig Jordbrukare, i den angelägna Vårtiden, måste besöka ofta flera Qvarnar, och der nödsakas uppehålla sig i flera dagar, innan det erforderliga ■.
Spannmåls - behofvet hunnit förrnalas; hvarjemte Riksdagsmännen sluteligen förklara , huru både billigt och rättvist det för dem syntes, att åtmindstone den Jordbrukare, som nu eller framdeles kan visa sig, genom flit och möda, hafva förbättrat sitt Jordbruk till 2 eller 3 dubbelt större odlad jordrymd, än samma Hemman eller lägenhet ägde, då Qvarnarne reglerades , måtte tillåtas, att på egen Qvarn få förmala den Säd , som åtgingé till hans eget hushåll, Dragare och underliggande Torpare. 3:0 Jjars Jacobsson och Jacob Jacobsson Kinner, Riksdags-Fullmägtige från Gottland , som med uppgift, att å nämnde O skall finnas endast en Väder tullqvarn, vid Wisby belägen, egentligen för Stadens behof, samt endast några få vatten-qvarnar, och dessa af den beskaffenhet, att dp oftast icke kunna besörja egen husbehofs mäld, tillika öfverklaga de svårigheter , som skola mota vid anläggandet af Husbehofs-Mjölqvarnar, samt omförmäla de tid efter annan å dessa
Qvarnar anbefallta och verkstälda Skattläggningar, hvarjemte Riksdagsmännen , jemte förklarande deraf, art Husbehofs-qvarnarna i alla tider varit befriade både för Spannemåls renta och Bevillning, sluteligen hemställt, om icke
Ståndet hos Kgl, Maj:t i underdånighet ville understödja deras önskan: att förnämligast de Husbehofs-Mjölqvarnar , som drifvas antingen af väder eller vatten, måtte 3 Gott - Den Juli. 5305 Gottland få byggas utan någon syn, eller erläggande Syne-kostnad, samt att någon stående Spannemåis-renta, eller annan Skatt, icke matte, under hvad sken som heldst, dylika Qvarnar i framtiden åläggas.
Alla dessa anmärkningar har Utskottet behörigen öfvervägat, men icke funnit dem innefatta några sådana omständigheter, som synas kunna föranleda till ändring uti Utskottets i detta ämne afgifna och af Jtne Riks-Stånd dessutom bifallna Betänkande.
Hvilket Utskottet får, såsom svar, till Hedervärda Bonde-Ståndet afgifva.
Stockholm den 6 Juli 181 5* Rå Högl.
Rå Hogv. Rrest-Stån« och Ad.
Nils Mänsson. M, M. Rosbeck.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Håglöf.
Lag - Utskottet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 6 Juli ISI5.
Till pröfning företog TJtskottet de anmärkningar, hvilka, enligt Utskottet tillsändt Proto colis - 2 206 Den Juli colls-Utdrag för den 2 2 sistl.
Maj, blifvit lies Vallöf].
Borgare-Ståndet gjorde vid det af Utskottet den 2 i samma manad afgifna och förstnämnde dag till Utskottet återremitterade Betänkande, i anledning af väckt fråga om billigheten deraf, att i Sterbhus efter aflidna personer, som efterlemnat omyndiga barn, hvaraf ett eller flera icke uppnått 15 års ålder■, samt således icke fatt till godo njuta den uppfostran , sorn blifvit de äldre barnen påkostad, någon del af boets tillgångar må få användas till uppfostringshjelp för de minderåriga barnen], äfvensom angående försäljning och inteckning af omyndiges fasta gods.
Omförmälta anmärkningar faön Utskottet bestå, dels uti hemställan, att förrberörde fråga lämpligast kunde öfverlemnas till Kongl. BagComitéen , för att, i sammanhang med de flera ämnen , sorn dervid borde komma i öfvervägande, behandlas, dels ock uti erinran, att då Utskottet uti det föreslagna stadgandet endast till skiftemäns godtfinnande och Domarens pröfning hänskjutit bestämmandet af uppföstringshjelpens belopp, utan att derföre utstaka några allmänna grunder till efterföljd, antagandet deraf skulle föranleda till mångfaldiga tvister imellan Sterbhus-delägare och arfvingar; men söm , hvad beträffade den förstberörde omständigheten , Utskottet ansåg, att det af Dag Comitéen under händer hafvande arbete, af en allmän förbättring och förändring utaf Bikets Civil- och Criminal-Bag , icke borde blifva hinderlig!, att, intill dess Comitéens dertill uppgörande förslag hunne granskas - Den luli. 2 2 OJ skås och anlagas 5 vidtaga sådana förändringar uti nu gällande Lags föreskrifter, som syntes vara nödvändiga; och hvad åter rörer den sednare påminnelsen , Utskottet trodde sig finna det någon bestämd grund för Lagstiftningen, i afseende å livad uti ett Sterbhus, borde till minderåriga a O barns uppfostran afsättas , så mycket mindre skulle kunna uppgöras, som beloppet deraf vid hvarje särskildt tillfälle vore underkastadt förändring, i mån af tillgångarna i den ailidnes bo och behofvet af en mer eller mindre kostsam uppfostran för de minderåriga barnen, hvilket allt hvarje gång fordrade ett olika bedömmande; alltså, och enär härtill äfven kom , att de öfriga Riks» Stånden, jemlikt hvad de derifrån Utskottet meddeldta Protocolls-Utdrag innehålla, bifallit Utskottets aflemnade Utlåtande, ansåg Utskottet sig icke kunna , på grund af ifrågavarande anmärkningar, deruti göra någon ändring; hvarom Vallöf!.
Borgare-Ståndet alltså skulle , genom Utdrag af detta Protocoll, vördsamligert underrättas.
Lag- samt Allmänna Besvärs' och Oeconomie-Ut skotten vid Urtima Riksdagen i Stockholm den g Juli I8l5* Emot det af Utskotten den n nasti.
Juni aflemnade Betänkande öfver Biksdags-Eullmägti gen - 2 2o8 JDen Juli. gen Wessings väckta Motion om afskaffande af Luderplatser och allmänna Skallgångar, hafva vid skedd förediagning deraf hos Höglofl, Ridd. och Adeln de anmärkningar, enligt Utskotten meddeldt Protocolls Utdrag förden 28 i samma måna ’, blifvit gjorda, att odjurens utödande icke skulle annorledes säkert vinnas än genom det bepröfvade sätt af anställande Skall vintertiden: att en sådan åtgärd icke kunde genom de af Utskotten föreslagna öfverenskommelse!- Härads eller Socknevis vinnas : att Jägeri-Betjeningens närvaro vid Skallgångarna oumgängeligen erfordrades, och att Skall icke borde, utan Konungens Befallningshafvahdes i Länet tillstånd få verkställas. X anledning hvaraf berörde Betänkande blifvit till Utskotten återremittefädt.