Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Commerce-Gollegii Kungörelse den i Mars I827> bestämda ämnen, måtte förlängas, än ock att den hittills brukliga Skeppare-examen kunde få anses nöj-' aktig i de af Motionairen anförda fall; så, och enär den af Motionairen äskade eftergift i dessa delar dels skulle verka till rubbning i den af Kongl. Majit
Nådigst fastställda plan för denna gren af allmänna undervisningen, dels ock försvaga den angelägna controllen å Skeppares theoretiska underbyggnad, kunna Utskotten till hvad sålunda föreslaget blifvit icke tillstyrka Rikets Högloflige Ständers bifall.
Flera Ledamöters skiljaktiga meningar i ämnet varda härhos bifogade.
Stockholm den 12 December 1829. 6 Bil. lill Statt- t. Oec.-Vttli.
Brl. N:o 11 r.
Af Herr Friherre Cederström, jfcitob: Emot Utskottens beslut att tillstyrka Rikets Ständer alsia det af Hans Maj:t Konungen begärda anslag till Navigations-Scholor* inrättande, eller att, genom Läste-afgift pä utrikes seglande Fartyg, bevilja den dertill erforderliga summan, får jag anmäla min reservation.
Det tilhör Staten att bekosta alla slags Undervisningsverk, sorn pröfvas nödvändiga, för att bereda den uppväxande ungdomen tillfälle att förvärfva de kunskaper, sorn fordras för att, säsotn Medborgare och Embetsman, kiruna i hvarje olika väg gagna Fäderneslandet.
Pä alla de kustorter, der Gymnasier finnas förlagde, böra derföre, efter urin öfvertygelse, jernväi Navigations-Scholor finnas.
De Stats-Medel, sorn derföre erfordras, äro mer än obetydliga, i jemförelse till den allmänna nytta, som deraf med säkerhet kan päräkuas.
Jag tillstyrker alitsa, det Rikets Ständer ville, med ogillande af Utskottens förslag, till Hans Majit Konungens disposition, uppå Riksgälds-Contoiret anvisa de för Inrättningen nödiga medel.
Af Herr Friherre Sprengtporten, M.:
Dä jag hyser den öfvertygelsen , att inga Statsutgifter återskänka det allmänna en rikare ersätning, än de, hvilka hafva bildningen till föremål, kan jag, för min del, ej gilla den sparsamhst, som föranledt de förenade Utskotten att af - Bil. till Stats- 1.
Oec.-ZJtsh.
N:o ut. 7 styrka det af Kongl. Maj:t äskade, jemförelsevis obetydliga anslag till det i csconorniskt och militairiskt afseende lika vigtig» ändamålet af Navigations-Scholors inrättande.
Härmed förenade sig Herr Prosten Hvasser.
Af Herr Professor Gravander: Min Re servation emot Högloflige Utskottens Betänkande vill jag uppfatta under 2.'ne HufvudMoment, och i dem tillika förklara mina tänkesätt öfver ifrågavarande vigtiga ämne. 1 :o Hvilka Navigations-Stholor nu b5ra inratlas , och hvarest de jorst skola anldggas, är redan genom Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition afgjordt, der det heter:
'Att åtminstone till "en början 5 Allmänna Navigations-Scholor må "inrättas."
Minimi - antalet är härigenom bestämdt, och dristar jag icke ingå på Betänkandet att inskränka dessä Scholor till 3.
Härtill kommer, att Kongl. Majit vidare föreslår, att "Handlande och Skepps-Redare borde höras öf"ver inrättandet och beskostandet af dylika Scho* lor i andra Stapelstäder.’*
Detta förslag är i sitt syfte och sin omfattning ett nytt uttryck af Kongl.
Maj:ts aldrig hvilanda omtanka för Fäderneslandets väl, ganska betydligt beroende af förbättrad Sjöfart och vidgad Handel.
Vissa Arrondissementer med en viss mängd af Skepp och Sjömän borde hafva hvar sin Navigationsskola.
Norrland, med en kuststräcka af öfver S Bil. till Stats- s. Oee.-Utsh Bet. $T:o i i ii go mil norr om Gefle, anser jag, för Landets exporter och handel, behöfva en dylik.
Nyttan oth behofvet af dessa Scholor äro ingen tvifvel underkastade.
Denna finnes serskildt uttryckt uti 1823 ars Ständers underdåniga Önskan, enligt hvilken Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition nu är gjord, och alla förberedande reglementariska åtgärder vidtagna, samt bestämdt, att blifvande Skeppare, och i vissa fall Styrmän, ifrån början afår 183 r, skola undergå examen.
De böra då hafva tillgång till föregående undervisning.
Piil någon Upplysning öfver detta ämne, vill jag vördsammast framlägga en uppsatts, mig meddelad ifrån Kongl.
Commerce-Collegiitm.
”År 1828 utfärdade Kongl. Collegium Pass för Svenska Fartyg, 702 Helfrihets-Bref, och 396 Algieriska Pass, hvilka erfordras för de Fartyg, sona passera Cap Finisterre.
Samma år utgjorde antalet af befintlige Fartyg .... 1,2 1 8.
Lästetalet i dem ....... 65,724.
Härå begagnade Skeppare , . . . 1,299. samt Sjömän ....... 7,788* Häraf hafva till Utrikes sjöfart varit begagnade:
Fartyg 759 om 50,085 Läster.
Skeppare .......... 653. och Sjömän .... ...... 5,015.
I den mön man sörjer för ifrågavarande Undervisning, synes man mig bättre vårda Sjömäns - 1 Bil. till Stats- s. Oec.-Utsh.
N:o im g mans lif, RedareS fartyg, Handlandes egendom och Statens af liflig handt 1 uppkommande fdrmotier.
Man har sedan århundraden sörjt för ali annan undervisning; men denna har i allmänhet blifvit leornad åt sitt öde; utom hvad Krigsflottan angår, och hvad enskilde påkostat densamma.
Under Arnericanskä kriget förtjenade Sverige mycket genom Frakthandel, men Officerare ifrån Örlogsflotta!) förde då till en del Svenska Handelsfartyg, till hvilka Befälhafvare, såsom vetenskapligt underbyggde, hystes största förtroende, sorn dfe lättvisade.
För krigstid bör Staten hafva att påräkna biträde af Handelsfartygens Skeppare och Besättningar! en ny anledning för fordrad bättre bildning* Den enskilda vinst, Sorn genom fraktfer fei hålles, blifver till en dfel Statens.
Samlar Borga* ren, han må vara Skeppsredare eller Handlande, förmögenhet genom Sjöfart och Handel, så gifver han Staten större bidrag till lättaride af dess bördor; blifver han fattig genom förlorade Skepp, då Sjöfolket varit okunnigt, ellet1 snarare mechaniskt än Vetenskapligt inlärdt, så förlorar Samhället dervid ansenligt.
Må mig förlåtas en afvikelse: för undervisning i hvad som hörer till FabriqUer och Handtverkcrier är o till Techhologiska Institutet anslagne i2,ooö Rdr.
PrisVärdt är detta, och äfven här en god föresyn.
Billi till Ii.-St.
Brot. 1828 och 1829, 4 Sarnli S sif A* 2 Bandi 15:de liäjt. k lo Bil, liU Stats- s. Oee.-Utsh. Bet.
Medel till dessa Navigations Scholors bekostande och underhåll föreslår jag böra directe tagas af Statsverket, och utgå af loide Hufvud-Titeln.
Summan är obetydlig emot
Statens både skyldighet till och vinst genom dessa Inrättningar.
Härvid är det serdeles anmärkningsvärdt, att denna omkostnad är att anse för ett förskott, som snart och rakt återgäldas in 'natura till Staten, genom större skatter af större inkomster, derigenom att Sjöfarten främjas och utvidgas.
Skulle detta . förslag till medel möta oöfvervinneliga hinder, så finnes ett annat för ändamålets vinnande, och hvilket jag ödmjukast dristar nämna; detta, att det af Kongl. Majit för Navigations-Scholor uppgifna behofvet må tagas utaf de till Läroverken vid denna Riksdag beviljade medel intill nästa Riksdag, då förmodad ökad Handelsvinst genom vidgad Sjöfart kan möjligen medgifva, att NavigationsScholors underhåll kan besörjas directe af Statsmedlen; och den nu föreslagna lilla afbränningen utaf den till Läroverken anslagna Summan borttagas, och sistnämnde Summa utgå till sitt nu bestämda hela belopp. 2:0 Hvad Herr Donner t Motion angår, synas mig böra tagas i betraktande Gottlands Lage och Producter, samt Inbyggarnes Näringsfång.
Hela detta Land är att anse såsom en classisk jord för Sjömän, så väl för Rikets Flottor, som för Handelns idkande.
Rikets interesse i bäg - Bil. till Stats- s. Oec.-Utsh.
Nro 11 i. ii ge dessa afseenden synes mig påkalla inrättningen af den möjligen yppersta Marin- och Navigations-Schola derstädes; och detta sa, att, om Gottländningarne sjelfve i denna punkt vore motsträfvige, Nationens egen omtanka borde genomdrifva och varda verkställigheten deraf, såsom af en National-angelägenhet.
Folkmängden på Gottland närrnar sig till 40,000.
Hvar enda Svensk man borde, för det allmänna, i i denna fråga vara Motionair.
Landets Exporter af i synnerhet Trädvaror, Kalk oell Marmor, äro ej obetydliga.
Statens Tull-Intrader af Gottland uppgå årligen till emellan 30 ä 40,000 Rdr Banco.
Fyra å 5 månader afåret är O11 af ora|jifvande is ofta beröfvad all communication med f#sta landet.
Denria tid synes mig den lämpligaste för hemmavarande Sjömäns vetenskapliga bildning till högre skicklighet och med detsamma till störrebåtnad för Riket.
Då man i det hela vill befordra industrien och skaffa anseende åt Rikets Sjöfarande, och så emotse uppkommande större iStatsvinst genom ökad Handel, samt flera och förmonligare frakter, tror jag, att man bör begagna alla upptänkliga ldfliga medel, som inverka på och befordra ändamålet.
Oboer äro födde till Sjömän, mer än andre.
Den upplysning har blifvit mig säkert meddelad, att orsaken, hvarföre Svenska Skeppare i främmande hamnar ofta sakna frakter, finnes dels understundom uti Fartygens beskaffenhet, dels uti Skeppare* och Styrmäns min - 12 Bil. till Stats- s.
Oec.-U tsft.
N:o nr, dre theoretiska insigt.
Dä nu tillstyrkes, att annorstädes i Riket afhjelpa den sistnämnde, och med detsamma i denna punkt upphöja Rikets anseende och bereda det ökade förmoner, hat, i min öfvertygelse, Gottland en lika, om icke större rätt, än flere andre platser, tili Rikets Höglotlige Ständers hugkomst.
Fnligt ifrån Högloflige Kongl.
ComrnerceCollegiuin mig lemnad uppsatts, får jag vördsamt anföra, att för år 1827 funnos följande Fartyg och Sjömän i följande Städer: Antal af Fartyg Lästetal Skeppare Sjöfolk Calmar , , 78 . . 2,488 • • 83 • • • 397 Malmö , . 37 . . 1,197’^ , . 9 ... 209 Wisby . . 69 . , 3,115.!- . . 71 . , . 424
Af denna jemförelse synes äfven billigheten af gn Schqlas inrättande i Wisby, För närvarande segla 5 å 6 Gottländska Fartyg årligen med Turkiska Pass.
Gm förr eller senare frågan rörande Porto-Franco i Wisby afgöres till den senares, Sorn äfven bhfver Statens, fördel, så förekommer deruti ett nytt skäl för tillstyrkandet af Motionen.
Om dylik inrättning kan på intet annat ställe med större skäl inom vårt land fråga uppstå.
Att för undervisning uti Na vigations-SchoJa försända Gottlands unge Sjömän till Calmar, är dels för afståndet af öfver 20 mil högst »vått, arn icke omöjligt, dels till tiden högst o - Bil. till Stats- s. Oec.-Vtsk.
N:o lii. i3 lämpligt, emedan dessa alldratjenligast böra under vintermånaderna, då de icke kunna hafva någon iner passande och nyttig sysselsättning, theoreticera, och under sommarmånaderna practicera uti Sjömanskonsten.
Det vigtiga ämnet och meddelade, på facta stödda uppgifter hafva föranledt en något vidlyftig Reservation; men jag har ock deruti fullt uttalat min öfvertygelse, viss, att ämnet fordrar den visaste granskning, såsom emotsvarande Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition och Rikets Högloflige Ständers egen ömma omtanka för Fäderneslandets väl Häruti instämde Herr Prosten Dedekind.
Af Herr Comrnerce-Rådet Cronius:
Delande den af minoriteten inom Utskotten yttrade öfvertygelse, att, sedan Styrelsen, genom allrnängjord Författning, ökat sina fordringar uppå kunskaper och en högre vetenskaplig bildning af de personer, hvilka hädanefter söka burskap såsom Coopvaerdie-Skeppare, anstalter ock böra, genom det Allmännas försorg, vidtagas, för att bereda unga Sjöfarande tillfälle till vinnande af ett högre kunskapsmått, reserverar jag mig emot det fattade beslutet och anser mig i stället böra vördsamt tillstyrka, att den af Kongl.
Maj:t begärda summa, för Navigations-Scholors inrättande, måtte varda ställd till Dess Nådiga disposition, likväl med fästadt förbehåll, att, med användande af dessa medel, en dylik
Undervisnings-anstalt företrädesvis måtte varda tillvägabringad i Wisby, 4 Stats- samt Oec,~Utsk.
N:o 1n. helst Gottlands betydliga sjöfart på aflägsnaie haf, dess invånares håg och användbarhet för Sjömansyrket saint Ons från fasta landet afskiljda läge, otvifvelaktig! berättiga denna Ö till erhållande af en egen Navigations-Schola.
Det ringa tillskott Stats-verket för ett så vigtigt ändamål lemnar, skall inom kort tid blifva återgäldadt genom ökadt lif i Sveriges Sjöfart och Handel, som förenade utgöra en den vigtigaste inoderkälla för Statens trefnad och välmåga.
Med Herr Commerce-Rådet Cronius förenade sig Herr Leffler.
Ankom till Exp. Utsk, d, 28 Dec. 1829, Utlåtande, i anledning af gjorda erinringar vid Utskottens Betänkande, N:o 71, angående sättet för Militite-Bostäilens utarrenderande samt MiiititeBoslälls-Cassans förvaltning.
\ älloflige Borgare - Ståndet har, vid pröfning af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens, den I 8 sistförflutne September, under N.‘o 71 afgifna Betänkande, i anledning af Herr Friherre Wredes, Carl, motion om upphörande af Krigs-Collegii befattning med Militiee-Boställens utarrenderande samt MilitiseBostälis-Cassans framgena förvaltning, behagat Stais* samt Oec,~Utsh.
N:o 112. i5 detsamma bifalla; hvaremot berörde ^Betänkande, — på grund af deremot framställda anmärkningar : inom Högloflige Ridderskapet och Adeln: af Herr Munck af Rosenskjöld, E., Herr Tham, IV., Herr Rosenblad,B., Herrar Friherrarne af Nordin och af Tibell, Hess v. Hartmansdorff, VI., Herr Ribbing, A., och Herr af Sillén, G. A. ; inom Högvördige Preste-Ståndet: af Herr Prosten Forslind, Herr ContractsProsten Sifvertson, Herr Dom-Prosten Henrlin, Herr Prosten Astrand, Herr Professoren Geijer, Herr Biskopen in. m. Hedrén samt 'Herr Professoren Gravander ; inom Hedervärda Bonde-Ståndet: af Riksdags-Fu 11 miigtige Nils Mansson från Malmöhus Län, Carl Bergman från Gefleborgs Län, Nils Strindlund från Vesfer-Norrlands Län och Pehr fjfonsson från Christianstads Län, med hvilka tvänne förstnämnde flere af det Hedervärda Ståndets Ledamöter sig förenat, — blifvit, till ytterligare handläggning af de förenade Utskotten, återremitterndt.
De erinringar, hvilka af bern alde Representanter blifvit gjorda emot Utskottens hemställan uti ifrågavarande ämne, hafva Utskotten ansett sig, till vinnande af den möjligaste korthet och enkelhet i uppställningen, böra sammanföra och besvara, under följande moment, nemligen: l6 Stats- samt Oec.-Utsh, ZJtl.
N:o 112. 1:0 Huruvida dt till Amiens Befäl tipplitine Boställen bora utarrenderas eller icke?
Herr Prosten Forslind, deruti understödd af Herr Contracts - Prosten Sifvertson, Herrar Professorerne Gravander och Geijer jemte flere Ledamöter af det Högvördige Preste-Ständet, har yttrat den öfvertygelse, att Befälet borde bibehållas vid brukandet af deras Boställen, serdeles i Subaltern- och Under-Officersgraderne, emedan Staten, derförutan, icke för närvarande kan så aflöna dessa tjenstemän, att de af tjensten kunna ega sin bergning; men då, jemlikt Kongl. Brefven af den 20 Februarii 1805 och den 4 Octobc-r 1806, blifvitförordnadt, att, vid Indelta Cavalleri-Regementena, endast de Boställen, hvilka de trenne Regements-Officerarne, Öfversten, Ofverste-Lieutenanten och PremierMajoren, Utom deras Stabs-säten, innehafva i egenskap af Compagni-Chéfer , samt så beskaffade spridda, meri till en enda Indelningshafvare anslagne hemmansdelar, hvilka icke kunna af Indelningshafvaren under sambruk tagas, böra , till vinst för allmänna hushållningen och landtculturen, uppå längre tid under arrende Upplåtas, samt vid Indelta Infanteri-Regementena en lika anstalt är föreskrifven i afseende å Subaltern-Officerärnes, Auditeurernes, Regements- ooh Bataillons-Presternes, RegementsFältskärers och Barberares Boställen, hvaremot Regements - Offlcerarnes, Capitainernes, Stabs Capitainernes - Ståts- samt Ö* c.-Zink. till.
N:o i is. if Capitainetnes, Régements-Qvartermästarens, Adjutanternes, samtlige Under-Oflicerarnes, Regements-Skrifvarens oell tjenstgörandeMönster-Skrifvarne* Boställen, hvarken böra eller fä på längre tid bortarrenderas, samt någon förändring i dessa Författningar icke blifvit af Motionaireil yrkad, hafva Utskotten* då fråga derom icke eller af någon annan Ledamot blifvit i Grundlagsenlig ordning väckt, ansett den, sådant oaktadt, inom HögVördige Preste-Ståndet uppstådda öfverläggning om nyttan eller skadligheten af MilitiaS-Boställens utarrenderande ligga utom gränsen för behandlingen af Herr Friherre IVredes motion, och således ej eller kunna till besvarande af Utskotten upptagas. 2:0
Om befattningen med Militice-Bostallens
Utarrenderande bor åt en serskild Comité inom hvarje Regemente uppdragas, eller, såsom hittills, hos Kongl. Krigs- och Kammar-Collegierne förblifva ?
I anledning af Utskotténs, i Betänkandet N:o 7 i, gjorda hemställan, att, med bifall till Herr Friherre Wredes förslag, ifrågavarande befattning måtte till Local-Autoriteter inom hvarje Regementes Stånd upplåtas, har afHeir af Sillen, G, ji., efter meddelade Underrättelserom den ordning, sorn vid tillfällen af Militias-Boställens upp Jiih tillR.
Fröt. i8?.8 och 182g, 4 Sami, 2 A/d. s Band. r5:do Haft. 3 Stats- samt Oe.c.-Utsk.
N:o lia. låtande under arrende hittills iakttagits, hemställde blifvit, att, till förekommande af den långsamhet med ärrendefrågors behandling, som föranledt förslaget om Regements-Comitéers inrättande, befattningen med dessa ärenden måtte antingen åt Krigs-Collegium allena eller ock åt Kammar Collegiuin ensamt upplåtas, samt att Auctionen, i stället att, såsom nu är brukligt, uppå samma dag anställas så väi inför de Kongl.
Collegierna, som å Lands-Cancelliet i orten, måtte framgent endast inför Konungens Befallningshafvande få förrättas, då Regem en ts-Chefen, i sådant fall, bltfve i tillfälle att med omgående post meddela Kongl. Collegium sitt yttrande öfver antagligheten af det vid auctionen gjorda högsta anbud; hvarjemte af Herr af Sillén er-' inradt blifvit, att vid Regementen^ som inom flere
Län äro förlagde, mer än én Comité blefve af nöden samt att Regements-Skrifvaren, såsom följd deraf, skulle i och för den honom ålagda befattning vid Comiténs sammankomster, nödsakas att understundom på en gång infinna sig Vid serskilde Lands-Contoir.
De förenade Utskotten hafva tagit dessa erinringar i öfvervägande; men d£ Herr aj Sillén sjelf föreslagit, att Arrende-Auctionen hädanefter endast må förrättas i den Province, inom hvilken det till utarrenderande bestämda Boställe ar beläget, vid hvilket förhållande Kongl.
Krigseller Kammar-Collegii befattning skulle komma att inskränkas till Arrende-Contractets utfärdan - Stats- samt Oec.-Utsk. Uti.
19 de, en åtgärd, hviken af Regeinents-Comitén sannolikt med enahanda ordning och noggrannhet kan besörjas, med iakttagande af de allmänna föreskrifter, till bevarande af Statens, Jndelningshafvarens och Arrendatorns ömsesidiga rättigheter och fördelar, sorn af Kongl. Maj:t kunna i Nåder varda meddelade, anse Utskotten sig icke böra frånträda deras i förut afgifvet Betänkande och uppå anförda skäl yttrade öfvertygelse om nyttan och företrädet deraf, att Militire-Boställen hädanefter varda, genom försorg af en dertill inom hvarje Regementes stånd organiserad Comité, utarrenderade; dock hafva Utskotten, till förtydligande af deras i detta afseende framlagda förslag, samt för att undanrödja de hinder för samma förslags verkställbarhet i vissa detailer, som af Herr af Sillén blifvit anmärkte, vördsamt skolat hemställa: att blott en Comité inom hvarje Regemente må inrättas; att Landshöfdingen öfver det Län, inqm hvilket största delen af Regementet är förlagdt, må vara Comiténs ständiga Ordförande; samt att berörde Comité alltid hör å samma Läns Lands-Contoir hålla sina sammankomster. 3:0
Oni tiden för Militice-Bostalléns utarrenderande hvarje gång bör till 30 år hest timmas?
I afseende å denna fråga hafva de mest olika förslag inom de resptctive Riks-Stånden bill - 3* Stats- samt Oee.-Utsh. Uti.
N':o na vit yttrade.
Herr Friherre af Nordin har, med fästadt afseende, dels £ det betydliga Capital, sorn af en jordbrukare mäste användas för upphjelpande af en i vanhäfd rakad egendom, dels ock deri, att en far för flera barn icke nedlägger det Capital han kan ega på en arrenderad jord, derest han ej vet, att äfven barnen få njuta till godo den högre afkastning han beredt, förklarat den af Utskotten projecterade arrendetid af 30 år för korrt, och i stället föreslagit densammas utsträckning till 50 år; Herr Von Hartmansdorff har deremot, i likhet med hvad af Herr Friherre Palmstjerna i dess reservation blifvit yttradt, ansett ett maximum af 30 och et minimum af 15 år böra i detta afseende bestämmas; Herr Ribbing har trott, att Local-Autoriteterna böra lämpa arrendetidens längd inom fastställda maximi- och minimi-terrniner, efter de olika Speculanternes önskningar; och Riksdags-Fullmägtigen Nils Mänsson har förklarat, att, örn Städjan, på sätt Utskotten föreslagit, skall på en gång för alla åren utgöras, han icke kan medgifva längre arrendetid än fem år.
Utskotten, hvilka redan i deras förut afgifna Betänkande fullständigt uppgifvit de skäl, uppå hvilka Utskotten trott sig finna, att den Hittills föreskrifna arrendetid af 30 år är den med så väl Indelningshafvares som Arrendatorer! härunder beroende fördel närmast förenliga, och som, i de inom Riks-Ståtiden gjorda anmärkningar, icke funnit skäl att frångå en så - Smil- tami Ote.-TJlih. Ull, N:o na, *i dan Öfvertygelse, hafva likväl, rned fästad uppmärksamhet vid de skiljaktiga förhållanden, sorn, vid Militise-Boställciis upplåtande åt enskilde under arrende, i serskilda Pravincer af Riket, kunna sig förete, vördsamt skolat, såsom tillägg till Utskottens redan i detta afseende gjorda hemställan, tillstyrka, att den längsta tid för ett sådant Boställes utarrenderande väl må till 30 år bestämmas, men att it Regements- eller Local-Comitéernes pröfning mä öfverlemnas att, då en ökad fördel ej mindre för Indelningshafvaren än för Boställets häfd deraf kan förväntas, före auctionen nedsätta och kungöra arrendetiden till och med 15 år, derunder ett Boställe icke, i något fall, må till enskild man under bruk upplåtas, 4:0
Om den städja i penningar, sorn vid auctionen erbjudet, antingen bor på en gång för alla arrende-åren, eller till viss andel årligen, erläggcis ?
Emot Utskottens hemställan på angifna skäl, att denna Städja måtte på en gång af Arrendatorn till Regements-Comitén inbetalas, för att derefter, genom Comiténs försorg, till In-, delningshafvarens förmon och säkerhet för arrendets uppfyllande förräntas, har blifvit anmärkt: - aa Stats-samt Oec.-Utsk. Uti.
N:o no. af Herr Munck af Rosensköld: att ett sådant vilkor skulle afhålla den ordentlige och duglige, ehuru mindre bemedlade Speculanten och i stället inbjuda vinglare; att städjans erläggande uppå en gång nödsakade Speculanten att skuldsätta sig för Inventariers anskaffning; att den, sorn eger ett Capital, hellre använder detsamma till inköp af jord på executiv auction, än han nedlägger penningarne i ett arrende; att inerberörde arrende vil kors fastställande skulte hafva till påföljd en nedsättning i det årliga Spannmålsarrendet; samt att, uppå alla dessa skäl, Talaren ansåge sannolikt, att städjans affordrande uppå en gång måste verka till förlust både för Arrendatorn, Indelningshafvaren och Staten; af Herr af Sillén, G. A., sorn, jemte det han förklarat sig instämma i den af RikdagsFullmägtigen Nils Munsson vid Utskottens Betänkande fogade reservation emot städjans erläggande i en summa, erinrat ej mindre om det olämpliga deri, att åt Regements-Comittéerrie uppdraga medlens förräntande, än jemväl om den möjliga händelse att, vid saknadt tillfälle för penningarnes utlåning emot föreskrifven säkerhet, desamma komma att ligga ofiugthara och Indelningshafvaren att, såsom följd deraf, gå miste om en påräknad inkomst.
Varandes af Herr of Sillén i stället föreslaget, att med arrendets bestämmande och utgörande måtte tillgå såsom hitintills, med den enda förändring, Stats- samt Oec.-Utsk. UtL N:o i 11. ^3 ätt penninge - arrendet, i stället för vid Midfastan, ej må erläggas förr än i October manad; af Herr Prosten Forslind, som , lika med Riksdags - Fullmägtige af Bonde-Ståndet Carl Bergman, Nils Strindlund rn. fl,, hufvudsaklige n Uppå de af Nils Månsson 1 dess ofvanomförmälda reservation innefattade skäl, ansett olämpligt, att Städjar.s erläggande uppå ert gång, weli icke, såsom hittills skett* årligen* skulle föreskrifvas.