Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S a m m a förlopp återkommer tusenfaldiga g å n g e r i lifvet.
B a r n e t ser ett b o r d i r u m - met.
B o r d o c h g o l f ä r o f ö r d e t ett, h ö r a efter d e s s f ö r e s t ä l l n i n g t i l l s a m m a n s, t y d e t har blott varseblifvit d e m j ä m t e hvarandra.
S å b ä r n å g o n b o r t b o r d e t, m e n g o l f v e t för- b l i f v e r, s o m d e t är.
N u f ö r s t blir b e g r e p p e t b o r d s k i l d t från o m g i f n i n g e n.
På samma s ä t t är d e t m e d f ö t t e r n a o c h s k i f v a n: så l ä n g e d e n s e n a r e i c k e b l i f v i t aflyftad, är d e n i b a r n e t s själ o s k i l j a k t i g t f ö r b u n d e n m e d b o r d e t.
Iduns Af d e t a n f ö r d a ser m a n lätt, h v i l k e t o f a n t l i g t v i k t i g t l ä r o m e d e l » b e r ä t t a n d e t » är, m e n o c k s å h u r u s o r g f ä l l i g t d e t m å s t e utöf- vas.
M a n b ö r d ä r f ö r själf t a g a d e t o m h a n d o c h i c k e ö f v e r l ä m n a d e t åt t j ä n a r e, s o m o f t a i c k e f ö r s t å a n n a t ä n att g e n o m h v a r j e h a n d a s k r ä c k b i l d e r u p p s k r ä m m a bar- n e n s fantasi.
N a t u r l i g t är d ä r f ö r o c k s å, att alla f ö r e s t ä l l n i n g a r o m saker, s o m ä r o u t a n v ä s e n t l i g n y t t a f ö r l i f v e t eller b l o t t e x i s t e r a s o m fördärfliga hjärnspöken, m å s t e u n d v i k a s.
M a n e r n å r d ä r m e d i n g e n t i n g a n n a t ä n ett lättskrämdt temperament hos de små och förslöar b e t y d l i g t deras naturliga skönhets- sinne.
* J " klädpenning / rågan ".
Ordspråket säger, att man får taga seden dit man k o m m e r.
Visserligen har jag ofta tyckt det vara litet si o c h så m e d ett dylikt tillvägagående o c h därigenom mången gång fått lära hvad slit- ning kan stå en dyrt — men s o m det nu är till ett så hyggligt ställe s o m till Iduns spalter det bär, så rättar jag mig gärna efter bruket — det kunde ju också rent af löna sig!
Märk således att jag inte är alldeles omöjlig på denna vår Världs stora maskerad, utan bjuder till att styra ut mig litet, jag också, efter smaken för dagen.
H v a d jag nu vill k o m m a till är att flertalet ärade ins.
hufvudsakligen ordat o m, hur man själf i det o c h det stycket handlat o c h vandlat samt därtill gärna gifvit någon af de andra litet på pälsen.
Jag får följaktligen göra så m e d, men först o c h främst är nödvändigt att tänka efter, hvarför klädpenningfrågan blifvit fram- ställd.
Säkerligen ej för deras skull, s o m hafva g o d råd att kläda sig alldeles som de finna för godt.
Att en fru använder en lika obetydlig summa till sin toalett, då mannens årsinkomst uppgår till 8,000 kr.
s o m då den endast utgjorde 1,500, kan visst kallas förtjänstfullt — - o m det annars är så efterföljansvärdt, kunde väl blifva tu tal o m.
Man önskar nästan veta, hvar- för h o n är så sparsam.
Meningsyttringarna i vårt ämne äro nog ej heller för dem, s o m i de allra enklaste h e m ej alls behöfva genera sig för hur de taga sig ut, bara idet går i h o p ».
Närmast af vikt är naturligtvis frågans rätta lösning för kvinnan m e d måttliga, begränsade tillgångar o c h s o m, därtill kanske ensamstående, måste vara väl klädd för att kunna bibehålla sin plats eller sitt arbete.
Grundligt har jag själf måst pröfva på hvad detta allt likasom hvad » lärpengar » vill säga o c h sympatiserar därför varmt m e d henne, som behöfver samt vill o c h kan mottaga råd o c h ledning.
För den skull är det jag här k o m m e r m e d en liten revy öfver bvad jag vet vara bäst för att med minsta omkostnad anskaffa o c h vidmakthålla en snygg o c h treflig klädsel.
De sist förflutna 5 åren ha mina klädpennin- gar gått till respektive 142, 180, 150, 128 o c h 130 kronor.
Innevarande år blir det antagligen 120.
I detta är ej inräknadt tvätt, ej heller så- dana slags omkostnader som bad, tvål, hårklipp- ning o. d., ännu mindre medicin, nöjen, presen- ter e t c, hvilket jag skrifver upp under rubrik: hälsovård, förströelser o. s. v. Att dagligen or- dentligt anteckna sina utgifter är af stor vikt äfven därför att man vid k ö p af liknande slag en annan gång då m e d lätthet kan påminna sig o m och jämföra prisen.
Allting b ö r betalas kon- tant o c h vid beställning ackorderas p å förhand om.
betalningen.
Att man gärna ånyo anlitar en affär eller arbetare, s o m befunnits vara bra, är naturligt, men i alla fall är det tillrådligt att ändå emellanåt höra sig för på annat håll.
Bättre är att ge ut några kronor mer än att riskera att få illasittande eller slarfvigt förfär- digade plagg.
Realisationer äro ej att förakta, ej heller s. k.
» stufbitsköp », men man får lof att förvissa sig o m, att varan är g o d o c h felfri samt fullt användbar till det afsedda ändamålet.
Af det billiga priset må man ej låta locka sig att köpa mer eller annat än det som verkligen behöfs för närmaste tiden, Godtköpstill fallen erbjuda sig i våra dagar ofta nog, och isynnerhet klädningstyg blifva snart omoderna.
V i d köp af dessa sistnämnda får man allt beräkna något drygt, enär det är mycket svårt att få lika.)
då man längre fram vill ändra eller laga upp siri klädning.
Aflagda klädningar kunna med fördel användas till skoningar, foder etc.
Fjädrar, knap- par o. d. tillvaratagas för att vid tillfälle åter få göra tjänst, åtminstone m e d ny öfverklädnad.
Tvättbara armlappar skall den, som besväras af armsvett, aldrig uraktlåta att begagna.
Nyttja alltid förkläde h e m m a samt ute på landet o c h hvarför ej äfven holkar af tyg vid sysslor, då de kunna behöfvas, eller o c k s. k. skyddare af vaxduk t. ex. vid skrifning.
Byt klädning vid hemkomsten, o c h att äldre eller enklare kläder begagnas i hvardagslag säger sig själft.
Fläckar, äfven de minsta, skola bortta- gas genast.
G e n o m att hålla ett varmt järn på läskpapper, som lägges öfver fettfläcken, bort- tages den lätt.
Alla klädesplagg borde dagligen borstas eller afskakas i friska luften efter be- gagnandet samt sedan ordentligt hängas eller läggas på sin plats.
Före borstningen måste det som blifvit vått af regn eller gatsmuts o. s. v, riktigt få torka, m e n ej i stark värme, ty däraf bli kläder o c h skodon sköra.
Mycket fördelak- tigt är att hafva dubletter af allting o c h att så långt ske kan slita på äldre persedlar i ruskigt väder eller då det passar sig.
Skodon, strumpor o c h handskar b ö r man skaffa sig af bästa slag, det blir billigast i längden.
Sämskskinnshand- skar äro lämpligast i fuktig väderlek.
D e tvät- tas i ljumt vatten m e d vispad tvål o c h sköl- jas i likadant m e d litet mindre tvål, få torka och dragas tills de blifva mjuka.
Glacéhandskar tvättas (ej vid eldsljus) med benzin o c h en ylle- lapp, hvarefter de gnidas m e d talk för att återfå glansen.
Strumpor, likasom allt annat, lagas vid minsta brista.
Tår, hälar o c h hela fötter istic- kas eller inväfvas, då ej stoppning längre är nog.
Numera finnas lösa fötter att köpa.
Dessa kastas fast vid äldre strumpben, som vanligen hålla länge.
B y k o c h tvätta flitigt alla underplagg, isynner- het strumpor, på det de ej må nötas för m y c k e t på samma ställe.
Det är ingen idé m e d att spara o c h dröja m e d tvätt och rengöring, ty j u solkigare kläderna äro, dess hårdare o c h mera sli- tande behandling måste de underkastas för att bli rena.
Att iakttaga största möjliga renlighet och ordning är högst gagneligt både för hälsan, trefnaden o c h kassan.
Har man godt o m utrymme, kan det ju ej skada att hafva rätt m y c k e t linne, eller s o m vanligast är bomullsunderkläder, hvilka ordnas så att man » går igenom » det hela Kvartetter, annars blir det ojämnt slitet.
Bra är dock att genom flitigt begagnande riktigt slita ut äldre lager så man ej får samlingar af bara halfslitet.
Trefligt är att hafva t. e x.
Va dussin af hvardera sort litet finare o c h mer garneradt för att be- gagna vid b e s ö k borta.
Äldre lintyg kunna m e d fördel nötas ut sommartiden i st. f. nattskjortor, som äro dyra både att tillverka o c h tvätta.
Natt- tröjor falla sig naturligtvis vida billigare.
H v a d ytterkläder beträffar vill jag framhålla som särdeles praktiskt att ej hafva tyngre eller tjockare vinterkappa, än att den utan olägenhet är brukbar äfven på vår- o c h höstsidan samt möjligen går för sig ruskiga sommaraftnar på landet.
Kallaste tiden har man en god ylleväst m e d ärmar eller en vadderad kofta inunder samt ytterligare vid behof en pälskofta eller krage.
För den som ej äger mer än en bättre vinter- kappa är det ej skäl att hafva fastsittande be- sättning af pälsverk.
Höst- o c h vårkappa är bäst att hafva m e d lös krage, hvilken enligt nu rådande m o d e godt ersätter en särskild sommar- kappa.
På vintern är pälsmössa varaktigast, o m man skaffar sig en af g o d beskaffenhet o c h ej glömmer, att då den blifvit våt, afskaka den in- nan den får torka.
H ö s t o c h vår är en filthatt trefligast.
Sommarhattar kunna m y c k e t väl ble- kas, pressas o c h äfven sys o m, ifall det är goda flätor i dem.
Att själf färga o c h fernissa om dem är ingen konst.
Paraply af bra gloria blir mycket varaktigt.
G e n o m att låta sy en söm längs midten af våderna, där tyget först plär brista, kan man vidmakthålla ett äldre pa- raply till begagnande under mörka vinterefter- middagar, då också en sämre kappa eller annat äldre i klädväg mycket väl kan duga.
Tjocka ylledamasker göra på resor på sitt sätt mer nytta än en filt, de äro åtminstone både billigare att skaffa sig o c h bekvämare att föra m e d än en dylik.
Till sist vill jag visa, hur j a g tycker att ett or- dentligt fruntimmers garderoblista b ö r se ut.
Förteckning på min garderob 189G.
1 vinterkappa, 35 kr., köpt 1895.
1 dito äldre, 48 kr., köpt 1892.
M o d e t i d n i n g och B a r n g a r d e r o b e n
1 höst- o c h vårkappa, 35, köpt i år.
1 dito äldre, 35, köpt 93.
1 sommarkofta, 25, köpt 94.
I pälskofta, 36, köpt 96.
1 dito gammal.
1 ylleväst m e d ärmar.
1 dito utan.
1 aftonkappa äldre.
1 gummikappa.
2 paraplyn.
1 svart sidenparasoll.
1 ljust tvättbart dito.
1 tjock ylleschai.
1 tunnare dito.
Axelschalar o. d.
1 nattrock af ylle.
1 svart klädning, köpt 96.
1 äldre dito.
1 kulört ylleklädning.
1 dito något ljusare dito.
1 melerad klädningskjol.
1 musslinsbluslif.
1 ä 2 tvättbara dito.
1 å 2 bomullsklädningar.
2 långa ylleunderkjolar.
1 dito af siden eller finare tyg.
2 korta ylleunderkjolar.
2 tjocka stickade bomullskjolar.
6 å 12 hvita underkjolar.
6 hvita underlif eller 3 s. k. lifskyddare.
2 tjockare lifstycken.
2 tunnare tvättbara dito.
2 par strumphållare.
6 par tjockare ullstrumpor.
6 par tunnare dito.
Dito af bomull?
1 par ylledamasker.
6 tröjor af halfylle.
6 enklare nattskjortor.
6 finare dito.
6 nattröjor.
12 st. lintyg.
6 st. finare dito.
12 par kyprade kalsonger.
6 par finare dito.
3 par af mjukt ylletyg.
2 dussin näsdukar.
1 dussin hvita kragar.
Förkläden, kamkoftor.
1 par tjocka o c h 1 par tunna galoscher.
1 par höga kängor.
2 par vanliga dito.
2 par knäppskor.
2 par lösa sulor.
Tjockare vintervantar.
Sämsk- o c h glacéhandskar.
Muff o c h pälsmössa.
1 bättre o c h 1 enklare filthatt.
1 mörk halmhatt.
1 bättre o c h 1 enklare hvit dito.
Badmössa o. s. v.
Så där ungefär ser m i n egen rustning lands andligt begåfvade kvinnor, hvilka just v ä n t a d e a t t till sin k r e t s i d e t stora, u n d e r - l i g a f ä d e r n e s l a n d e t se å t e r b ö r d a d s i n t i d s ädlaste representant för en äkta rysk kvinn- l i g s j ä l s d a n i n g af h ö g art, h a r i d e s s a d a - g a r fått e t t u t t r y c k i e t t m o n u m e n t, s ä n d t öfver hafvet m e d t v å ryskor, dottern, d e n nu adertonåriga fröken Sonja Kovalevsky och dennas g u d m o r, doktor Lermontoff, m o - derns studiekamrat o c h väninna.
I n n a n v i ö f v e r g å till e n b e s k r i f n i n g af detta m o n u m e n t s invigning, torde det ej vara ur v ä g e n att i fråga o m Sonja K o v a - levskys m i n n e lämna några notiser o m d e n unga kvinna, s o m djupt känner ansvaret af a t t b ä r a s i n m o r s v i d t b e r ö m d a n a m n.
T A d e n vackra platsen, L i n d h a g e n s kulle, d i t s k o g e n ä n n u s t i g e r f r a m m e d furor, s o m susa öfver d e hänsofnas vårdar, i hvars närhet Solna kyrkas torn så svenskt idylliskt sticker fram ur sin löfdunge, o c h v i d hvars fot lysande gräsmattor m e d b l o m m o r o c h b u s k a g e r p a r k l i k t s t r ä c k a s i g m e l l a n graf- v a r n a, s t r a x till v ä n s t e r o m t r a p p a n, s o m l e d e r d i t u p p, finner m a n g r ä n s m ä r k e t f ö r Sonja K o v a l e v s k y s korta o c h innehållsrika, jordiska lefnad.
Öfver graf kullen reser sig i svart, glän- sande granit ett St. Georgskors, hvars tunga dimensioner o c h säkert äfven dess utmäjslade ornat äro specifikt ryska.
Ä sockeln kan den intresserade äfven m e d obekantskap o m r y s k a bokstäfver t y d a inskriften till: » Professorn i matematik, Sonja Kovalevsky, f ö d d 1 8 5 0, d ö d 1 8 9 1.
» E n k l a o r d, tillräck- ligt uttrycksfulla för sin djupt v e m o d s f u l l a i n n e b ö r d: en ande i förtid stäckt i sin örn- flykt m o t v e t e n s k a p e n s o c h l i t e r a t u r e n s h ö g - sta h ö j d e r, e t t h j ä r t a, a l d r i g k y l d t af stu- d i e r o c h ä r e b e t y g e l s e r, o v ä n t a d t s l u t e t af d ö d e n u n d e r d e n r i k a s t e p e r i o d e n a f sitt känslolif.
F r ö k e n Sonja Kovalevsky.
Lärjunge i fröken A.
Whitlocks skola i S t o c k h o l m h a d e f r ö k e n K.
u n d e r t r e år efter sin m o r s d ö d sitt h e m h o s astr.
p r o f.
G y l - d é n, h v a r s fint b i l d a d e f r u, f. v o n K n a e b e l, delvis förut under m o d e r n s resor haft henne u n d e r s i n u p p s i k t, e t t värf, s o m e n t i d ä f v e n v a r a n f ö r t r o d t åt p r o f.
K o v a l e v s k y s för- ut.
trogna väninna, fröken Ellen K e y, så att Tilläggas b ö r dock att j a g från tidigare i ekono- det barn, hvilket vetenskapen o c h döden miskt hänseende bättre tider haft o c h ännu äger till s t o r d e l g j o r t m o d e r l ö s t, d o c k a n f ö r t r o t t s kvar ett o c h annat i klädväg » att bottna » m e d äfvensom nipper o. d.
Reparationer af enklare i d e n b ä s t a v å r d.
Efter i S t o c k h o l m g e n o m - sådana samt anskaffande af någon liten obetyd- g å n g e n s k o l k u r s r e s t e f r ö k e n K.
ö f v e r till ligare piyrlnadsartikel har j a g ej hittills behöft totalt neka mig.
Presenter i klädväg k o m m a ej P e t e r s b u r g, d ä r h e n n e s f a r b r o d e r, p r o f.
i i fråga.
Sybehör o c h dylikt plägar j a g köpa i b a k t e r e o l o g i v i d v e t e n s k a p s a k a d e m i e n där- små partier, hvilket g ö r priset billigare, o c h så s t ä d e s A l e x a n d e r K o v a l e v s k y, f ö r h e n n e tar j a g väl vara på allting — behöfver ej vara ö p p n a t sitt h e m, o c h d ä r h o n f u n n i t k v i n - snål för det.
liga studiekamrater i sina kusiner.
Efter Mycket m e r skulle vara att nämna, m e n m e d genomgången studentexamen i vår ämnar detta vare n o g sagdt.
Anna i E. fröken K.
bedrifva medicinska studier v i d ... * ett f ö r e j l ä n g e s e d a n i P e t e r s b u r g ö p p n a d t universitet, specielt afsedt för att bereda r y s k o r tillfälle a t t s t u d e r a i h e m l a n d e t i Diskussionen i » klädpenningfrågan- » af slu- stället f ö r v i d u t l ä n d s k a u n i v e r s i t e t.
Då tas nu oåterkalleligen i nästa nummer af den medicinska skolan ej mottager elever Idun, hvarefter omröstning angående premie- u n d e r 2 1 år, u p p s t å r f ö r f r ö k e n K.
e n m e l - fördelning anställes.
l a n t i d, h v a r u n d e r h o n e m e l l e r t i d ej ä m n a r slå s i g l ö s, u t a n, f o r t s ä t t a n d e s i n a s t u d i e r, d ä r u n d e r g ö r a s i g fullt r e d a f ö r, h u r u v i d a h o n p å d e n n ä m n d a m e d i c i n s k a b a n a n eller s o m l ä r a r i n n a skall g å u t b l a n d d e t r y s k a S o n j a K o v a l e v s k y s minne.
folket i ljusets tjänst.
Därvid följer fröken K.
e j b l o t t sitt e g e t fria v a l o c h e t t a f ör f e m år s e d a n h a d e d e t f r ä m m a n d e modern för henne framkastadt lifsschema, lilla l a n d e t d e n o v ä n t a d e s o r g e n a t t r e d a utan en mäktig andlig strömning s o m nu e n g r a f f ö r d e n snillrika r y s k a k v i n n a, å t genomgår de bildade kvinnornas led i Ryss- h v i l k e n d e t e j l å n g t f ö r u t till s i n o f ö r g ä t l i g a land, att sprida upplysning bland folket.
heder upplåtit en professorsstol.
S t a t e n u p p r ä t t a r v i s s e r l i g e n allt flere folk- D e n smärta detta dödsfall beredde Ryss- * skolor, o c h äfven godsägarne g ö r a det, m e n ' b e t a l n i n g s v i l l k o r e n ä r o s å s m å, a t t d e t är allt f ö r v ä l k o m m e t, d å l a n d e t s r i k a d ö t t r a r s o m lärarinnor i dessa skolor så g o d t s o m underhålla sig själfva.
L nder somrarne vistas fröken K.
å sin g u d m o d e r s g o d s nära M o s k v a, d ä r h o n h a r tillfälle a t t lära k ä n n a den ryska landtbefolkningen o c h dessutom under sin g u d m o d e r s ledning studera kemi.
För matematiska studier ligger däremot ej alls h e n n e s h å g.
S i s t l i d n e f r e d a g, k l.
1, s a m l a d e s e n an- senlig skara åskådare kring d e n n a minnes- vård.
U t o m ryska popen m e d biträdande kyrkotjänare o c h ryska generalkonsuln syn- t e s n ä r m a s t g r a f v e n f r ö k e n S.
K o v a l e v s k y, fröken Lermontoff, professorskan Gyldén, fröken E.
K e y, d e framstående represen- tanterna för Weierstrass ' matematiska skola, h v a r i b l a n d f r ä m s t p r o f e s s o r M i t t a g Leffler, s a m t dessutom, så långt u t r y m m e t medgaf, d e m a n l i g a o c h k v i n n l i g a m e d l e m m a r n e af S t o c k - h o l m s högskolas studentkår, företrädda af sitt s t å t l i g a b a n e r.
Efter n e d l ä g g a n d e t af kransar, hvaribland m ä r k t e s e n h ä l s n i n g från p r o f e s s o r W e i e r - strass, f r a m t r ä d d e p o p e n i full o r n a t m e d h ö g violett sammetshatt o c h svart sammets- kåpa, p r y d d m e d gyllene kedja o c h kors, och höll p å ryska ett tal för d e n hädan- gångnas minne, hvarefter rysk mässa vid- tog.
P o p e n s v ä l s i g n e l s e o r d, å t f ö l j d a af e n del ceremonier s å s o m korstecken, rökelse- karets svängande, tändandet o c h släckandet af e t t v a x l j u s, v å r d e n s b e s t ä n k a n d e m e d vigvatten, a c k o m p a g n e r a d e s af e n blid, p å höga toner hvilande, enformigt vaggande sång, hvilken d o c k verkade h ö g s t musika- liskt.
D e t var ej på grafven m a n tänkte under denna äkta ryska scen, utan p å d e n lilla T ä n j a R a j e v s k i s eller S o n j a s b a r n d o m.
E f t e r m ä s s a n s s l u t s t ä l l d e p o p e n n å g r a af- s k e d s o r d d i r e k t till f r ö k e n K o v a l e v s k y.
Därefter framträngde ur t r ä d d u n g e n bak- o m grafven Sveriges hyllning i form af e n körsång.
Efter d e s k ö n a tonerna ur Josephs- sons requiem följde m e d gripande verkan » I n t e g e r vitse » o c h s l u t l i g e n e n s e r e n a d, hvars strof » S l u m r a i ro i s k o g e n s f a m n » föll m e d v e k a t o n f a l l ö f v e r g r a f v e n.
R e g n e t h a d e u n d e r t i d e n fallit i allt stri- dare s t r ö m m a r öfver församlingen o c h nej- dens höstfärgade trädkronor samt öfver
g r a f v e n, h v a r s p a l m e r m e d ett s u s a n d e l j u d s a t t s i r ö r e l s e af v i n d e n.
N u s k i n g r a d e s m ä n n i s k o m a s s a n o c h graf- ven stod ensam.
M o t aftonen sönderslet v i n d e n himlens m o l n s l ö j a o c h m å n e n fram- t r ä d d e i sitt m a j e s t ä t m e l l a n f u r o r n a s k r o - n o r s a m t b r ö t s i n a strålar i d e n s v a r t a ste- nen.
Ö f v e r g r a f v e n s p ä n d e s i g d e n strå- lande stjärnhimlen, dit den hädangångnas t a n k a r djärft s p ö r j a n d e o c h s v a r a n d e h ö j t sig, o c h u n d e r hvars nattliga t y s t n a d helt visst S o n j a K o v a l e v s k y p l a n l a g t sitt s t o r a, t y v ä r r o u t f ö r d a a r b e t e: » N ä r d ö d ej skall finnas mera ».
• K v a r t a l s p r e n u m e r a n t e r uppmanas att nu ofördrqjligen verkställa pre- numerationen för sista kvartalet, på det intet af brott i tidningens expedition må behöfva upp- stå.
Som bekant medföljer under detta kvartal till alla prenumeranter: Iduns ytterst intressanta och värdefulla hvilket i år helt visst, med afseende på såväl textbidrag som illustrativ utstyrsel, till och med kommer att öfverträffa föregående årgångars.
Särskildt erinra vi om det intressanta galleriet af barnporträtt: " Eet yngsta Sverige " i Iduns julnummer, hvilket, utvaldt bland tusentals fotografier från Ystad till Haparanda, kommer att gifva en representativ och sällsynt intagande bild af vår uppväxande generation.
Bäst därför, i god tid förnya som sagdt, att nu genast kvartalsprenumerationen!
* —: P ä rundresa.
Några korta bref från fröken Sva.
I g å r a f s k e d s f r u k o s t i P a r i s — e n vår- hvardagsfrukost m e d sparris o c h j o r d g u b - b a r.
D ä r e f t e r i h a s t e n k o p p kaffe u t a n f ö r » Cardinal » o c h e n af s k e d s b l i c k utöfver boulevardlifvet.
D ä r r o p a s d e n y a s t e t i d n i n g a r n a ut o c h d e n nyaste s m u t s b r o s c h y r e n » L a verité sur l a v i e d e F e l i x F a u r e » — d e t är e g e n t l i g e n titeln s o m är s k a n d a l ö s i d e s s a p a r i s i s k a d a g s l ä n d o r, d e r a s innehåll plägar vara af n o l l o c h i n g e n b e t y d e l s e, e l j e s t a g e r poli- sen h a n d o m d e m — - d ä r infinner sig fågel- försäljaren m e d sina fågelstackare på en p i n n e, d ä r är g u b b e n, s o m säljer g a m l a rostiga nycklar, hvilka låta förvandla sig till s o l f j ä d r a r, o c h g e n t l e m a n n e n, s o m säl- j e r planschverk öfver salongen — först då j a g h ä r o m d a g e n låtit l u r a m i g att k ö p a e t t och handelsmannen r e d a n v a r ur sikte, u p p t ä c k t e j a g att d e t b e h a n d l a d e s a l o n g e n från i fjor!
D ä r är ej d e t v i m m e l, d e t l e f v e r n e o c h d e n b e r u s n i n g i l u f t e n s o m un- der t i m m e n närmast före dinern — tim- m a n m e l l a n 6 o c h 7, » a b s i n t h t i m m e n » k a l l a d efter d e t g r ö n a g i f t, s o m d å l y s e r i g l a s e t p å flertalet k a f é b o r d u t e f t e r flertalet gator staden rundt.
N u är h ä r trefligt o c h stillsamt.
Luften är frisk, d e t d o f t a r af t r ä d e n, n y v a t t n a d e s o m d e äro.
V i d b o r d e t n ä r m a s t oss sitta tre u n g a arbetare diskutera politik o c h d r i c k a v e r m o u t g i g n o l e t.
V i d b o r d e t till v ä n s t e r ett u n g t l e f n a d s g l a d t par, s o m s p e - lar d o m i n o, m e d a n han k o n s u m e r a r en k i r s c h o c h hon får i n g e n t i n g.
D e t är f ö r r e s t e n h a n s o m v i n n e r, o c h h o n finner s i g i hans seger m e d en leende undergifven- h e t, s o m A d a m finner f ö r t j u s a n d e.
Efter e n s t u n d tar h o n h a n s a r m o c h d e t v å försvinna bland de promenerande.
Och i e t t v i n d s f ö n s t e r f r a m f ö r o s s står e n k v i n n a i p e i g n o i r o c h k a m m a r sitt r i k a s v a r t a hår — h o n s t å r där, s t a r k o c h v a c k e r, s o m e n tafla m e d r u m m e t s m ö r k e r s o m b a k g r u n d och fönstrets k a r m s o m ram.
H o n tittar ibland ner öfver boulevarden o c h småler k ä c k t.
H o n b l i r f ö r m i g t y p e n la parisienne.
E n k v a r t s t i m m e s e n a r e l e d s a g a s v i till v å r v a g n af h o t e l l p e r s o n a l e n, b u g a n d e, ni- g a n d e: » Au plaisir de vous révoir, madame et monsieur! » V i rulla e n sista g å n g u p p - f ö r A v e n u e d e T O p e r a, ett s t y c k e utefter b o u l e v a r d e r n a o c h v i d a r e g a t o r n a f r a m till bangården.
O c h f r å n v a g g o n e n b l i c k a r j a g så till- b a k a till P a r i s, d å v i aflägsna o s s allt m e r o c h m e r därifrån.
Montmartrehöjden m e d kyrkan Sacre-Coeurs väldiga massa s o m s i l h u e t t m o t h i m l e n är d e n s i s t a hälsnin- gen.
Farväl, Paris!
A u plaisir d e v o u s révoir!