Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid sistnämnde obligationers uppköpande har likväl det förbehåll fästats, alt säljaren skulle aflemna särskild, af Fullmäktige godkänd, förbindelse för godtgörande af den kapitalförlust, som, i händelse obligationerna före deras utlottande varda af Riksgälds-kontoret föryttrade, kan för detta verk uppkomma genom deras försäljning under det pris, hvartill de af detsamma blifvit inköpta ; varande den, som till Riksgälds-kontoret försålt dylika obligationer, skyldig att, tre månader efter skedd uppsägning, återköpa de outlottade obligationerna emot desammas försäljningspris samt att, i händelse sådant underlätes, ersätta Riksgälds-kontoret både förlusten genom prisskillnaden och koslnaderne vid den inom viss bestämd tid dtrefler å offentlig auktion verkställda försäljftih, till II.
Prat. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. i Haft, 6 Riksgälds -kontor ets Berättelse I8^f>. ning af samma obligationer.
Medelst den sålunda under nästlidne Augusti å nyo företagna samt på vanligt sätt kungjorda upphandlingen och belåningen af räntebä rande papper, blef inom några veckors tid hela den, enligt Kongl. Maj:ls Nådiga föreskrift, från Kongl. Stats-kontoret för sådant ändamål till Riksgälds-kontorel aflemnade öfverskottssummu i allmänna rörelsen utgifven samt Riksgälds-kontorets, medelst uppköpta eller belånade obligationer, förräntade kapital ökadt till dess nuvarande belopp, 5,220,607 B:dr 16 sk., hvaraf 60,000 R:dr, som utgått i egenskap af lån, äro räntebärande efter 5 procent och heia det öfriga tili obligationers inköpande använda kapitalet efter 41 procent.
Genom de för Riksgälds-kontorets räkning dels nu nyligen och dels tillförene verkställda uppköp af räntebärande papper, är detta verk för närvarande innehafvare af följande Hypotheksförenings-obligationer, nemligen: 1,039 st. af Skånska Hypotheks-föreningen utfärdade med 41 procent ränta å ett kapitalbelopp af .
R:dr 966,300: — — 778 st. af Smålands o. Hallands tn. fl. provinsers Hypotheks-förening d:o d:o 657,250: — häraf tillhöra dock 9 st. å ett sammanräknadt belopp af 4,500 R:dr amortissements-fonden för de genom Riksgälds-kontorel Ulgifna fonderade stals-obligationer. 133 st. af Wermlands Hypotheks - förening, d;o d:o ....
100,300: — —- tills:s 1,950 st.
41 procent-obligationer å ett sammanräknadt kapital äf R:dr 1,723,050: -— —~ 128 st. af sistnämnde Hypotheks förening utfärdade d:o, med 4 procent ränta å ett kapital af ......
R:dr 223,200: — — 259 st. af Smålands m. fl. provinsers Hypotheks-förening d:o . 192,200: — — 740 st. af Mälare-provinsernas d:o d:o 562,666: 32. — 347 st. af Elfsborgs samt Göthe borgs och Bohus läns Hypotheks-förening d:o d:o . . 591,666: 52. — T:pt 3,424.
R:dr 1,569,733: 16.— 1,723,050:
Riksgälds-kontorels Berättelse 1850. 43 T:pt 3,424.
Transport R:dr 4,369,733: 16. — 1,723,030: 10 st. af Östgötha Hypoteksförening d:o d:o .... 10,000:
— Vid inköpet af alla dessa 4 procent-obligationer, lydande tillsammans å R:dr 1,379,733: 16. — hafva 9 procent utaf deras kapitalbelopp raballerats med R:dr 142,176: hvadan af Riksgälds-kontoret för samma obligationer, utom godlgörelse för derå upplupna, men icke förfallna räntor, utbetalts 1,437,537: 16. —.
S:ma 3,434 st. obligationer, motsvarande, efter ofvannämnde rabatt å 4 procent-obligationerna, ett belopp af R:dr 3,160,607: 16. — ben inkomst
Riksgälds-kontoret under sednast förflutne trenne år åtnjutit genom upplupna och betalda räntor för de af delta verk inköpta eller belånta obligationer har utgjort: under år 1833, efter afdrag af de vid obligations-uppköpen upplupna och godtgjorda samt derefter förfallna och liqviderade räntor, R:dr 136,426: 30 2.
» » 1854 . 142,014: 4. — » » 1855 . 93,084: 27.
7. eller tillsammans under dessa 3:ne år R:dr 371,525: 13. 9.
Under innevarande års förra hälft har enahanda ränte- inkomst uppgått till R:dr 28,120: 24.
— Sammanräknade bel öppet af Riksgälds-kontorets alla in- kometer utgjorde: under år 1853 .
R:dr 5,147,591: 34 9. » » 1854 . . 6,587,987: 25. 2.
» » 1853 . 5,627,332: 43. 10. och under förra hälften af innevarande år ... » 3,624,231: 26. 9 S:ma R:dr 20,787,143: 34. 6. hvilken summa med 233,710: 46 3, understiger detta verks under sagde tidrymd bestridda utgifgifter, utgörande: u Riksgäläs-kontorets Berättelse 185G. under år 1853 ....
R:dr 5,476,880: 26. 10. » » 1854 ... . » 4,823,425: 20. 7. » » 1855 ....
» 7,264,388: 13. 10. samt under detta års förra halft » 3,456,160: 19. 8. och således ett sammanräknadt belopp af 21,020,854: 32. 11.
Genom nyss uppgifna skillnad mellan Riksgälds-kontorets inkomster och utgifter, hade den å Kontorets räkning M 1 i Rikets Ständers Bank innestående behållning, sorn den 1 Januari 1853 utgjorde . . .
R:dr 751,234: 15. — vid ingången af Juli månad innevarande år minskats till » 517,523: 16.
7. eller med ett samma skillnad motsvarande belopp af .
R:dr 233,710: 46. 5.
Det, för Riksgålds-kontoret ålagda utbetalningars bestridande, enligt Reglementets 198 §, å Rikets Ständers Bank anvisade kreditiv af 1,000,000 R:dr, har under sistlidet års höst samt under vissa tider innevarande år blifvit til! större eller mindre del för dermed afsedt ändamål begagnadt.
Den för beviljade Statsbidrag lill Jernvägs-anläggntngar erforderliga upplåning emot fonderade stats-obligationer.
(Reglementets 200—209 §§).
Efter erhållen underrättelse, att de af Rikets Ständer, angående denna upplåning, under sistförllutna Riksdag fattade och till vinnande af.
Nådig fastställelse Kongl.
Maj:t underställda beslut blifvit, genom derom under den 3 Februari nästlidet år utfärdad kungörelse, i nåder gillade och fastställda, gingo Fullmäktige genast i författning om de flera förberedande åtgärder, hvilka erfordrades för ifrågavarande uya upplånings verkställighet på det sätt Rikets Ständer, uti de till Fullmäktiges iakttagande härvid sammanfattade reglementariska stadganden, föreskrifvit: hvarjemte tidpunkten för upplåningens påbörjande bestämdes till den 1 Juli sagde år; och blefvo af Fullmäktige åtskilliga beslut fattade och närmare föreskrifter meddelade i afseende på de fonderade stals-obligationernas äfvensom dertill hörande ränte-kuponers lydelse, serie-indelning, utgifningssätt och bokföring samt de för dessa obligationer inflytande medels redovisning m. rn.; varande de hufvudsaklignste bland Fullmäktiges i sagde hänseenden, till en början, vidtagna åtgärder anförda i sednast församlade Revisorers berättelse och sålunda redan för Rikets Ständer anmälda; hvadan Fullmäktige anse sig här icke behöfva upprepa hvad Fullmäktige under den tid, Revisorernes granskning omfattat, tillgjort med hänsigt till meranämnde upplånings verkställande samt de fonderade stats-obligationernas utlemnande och å dem upplöparide räntors liqviderande, utan få Fullmäktige hänvisa till hvad åberopade Revisions-berättelse, sid. 68—71, härom innehåller, äfvensom till de särskilda upplysningar rörande någre af Revisorerne omförmälda beslut och tillgöranden, sorn förekomma uti det utlåtande Fullmäktige, i anledning af samma Riksgälds-kontorets Berättelse 1856. 48 berättelse, till Rikets Ständer afgifvit.
Bland de, efter Revisorernes sammanvaro, med afseende å ifrågavarande obligationer och -den deremot skeende upplåning, al Fullmäktige vidtagna ytterligare åtgärder och meddelade stadgande!), torde, såsom tillägg till hvad i dessa handlingar finnes uppgifvet, följande här böra omförmälas.
I anseende till den inverkan pä de i landsorterne förefallande penuingetransaktioner, som de räntebärande stats-obligationernas utspridning och tillgänglighet samt gångbarhet derstädes komme att utöfva, och då dervarande Privat- och Filial-banker syntes ega ett med Riksgälds-kontoret gemensamt intresse, att hos allmänheten bereda kännedom om Noch vana vid dessa obligationers begagnande, hafva Fullmäktige, i början af innevarande år, låtit meddela
Direktionerne för nämnde kredit-anstalter närmare upplysningar om såväl de för samma obligationer föreskrifna ränte- och betalnings-vilkor, som den, enligt Kongl.
Brefvet den 19 Okiober sistlidet år, medgifna tillåtelse til! förfallna räntekuporiers allemnande och emottagning i allmänna uppbörden, samt derjemte erbjudit bemälde
Direktioner att, i utbyte emot derför belöpande valuta, kostnadsfritt erhålla till- sig öfversända sådana önskade och reqvirerade stats-obligationer, som från Riksgälds-kontoret kunde utbekommas, och att, såsom godtgörelse för besvär och postporto m. m., få till godo beräkna sig enahanda ersättning, eller '/»-dels procent af de insända medlen, som under namn af remisslage, i Författningarne är Landträntmästarne tillerkänd för de genom dem till Riksgälds-kontoret expedierade pcnningeremisser.
Sedan, genom de stats-obligationernn tillhörande förfallna räntekuponers emottagande vid den inom landsorterne skeende uppbörd af Stats- och Riksgälds-medel, tillfälle blifvit beredt för derstädes vistande obligations-innehafvare att, utan vidare omgång och besvär eller särskild kostnad, erhålla full liqvid för den å sagde obligationer upplupna och förfallna ränta, och då oftanämnde obligationer således borde kunna blifva afsättliga och gångbara ej allenast inom utan äfven utom hufvudstaden, samt någon åtgärd alltså syntes böra vidtagas, hvarigenom, så vidt lämpligen ske kunde och med det allmännas säkerhet emot förskingring eller underslef vore förenligt, dessa obligationer i andra städer, lika vä! som här i hulvudstaden, skulle af hugade långifvare eller köpare kunna erhållas, utan alt desse för sådant ändamål behöfde anlita enskildt ombuds biträde eller vidkännas någon särk ild kostnad, hafva Fullmäktige, under åberopande af det förfaiingssätt. som vid de för åtskilliga allmänna verks räkning i landsorterna skeende ut- och inbetalningar vanligen iakitages, ingått till Kongl.
Maj:t med underdånig hemställan, huruvida det icke kunde medgifvas dem, sorn önskade erhålla sådana obligationer, att få till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Läns-residenserne utom hufvudstaden , inbetala det lör de önskade slats-obligalionerna enligt fastställda uppläningsvilkor belöpande kapital, hvarefter och sedan det inbetalda kapital - 40 Riksgälds-kontorets Berättelse 1836. beloppet, genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande» försorg, blifvit till Riksgäldskontoret öfverremitteradt, dessa obligationer, så vidt tillgång derå funnes och den bestämda upplånings-summan härigenom icke öfverskredes, borde från Riksgäldskontoret till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande afsändas för att, emot erläggande af den å obligationerna vid penninge-remissens hitkomst upplupna, fastän icke förfallna, ränta, kostnadsfritt tillställas den person, af hvilken inbetalningen blifvit verkställd.
Men, med afseende å de olägenheter, som, enligt hvad Kongl.
Stats kontoret i häröfver infordradt underdånigt utlåtande anfört och upplyst, skulle blifva förenade med det af Fullmäktige föreslagna sätt att befordra de fonderade stats-obligationernas utlemnande och utspridning i landsorterna, har Kongl. Maj:t, medelst den 7 sistlidne Mars aflåtet svar å Fullmäktiges i sagde hänseende gjorda framställning, förklarat sig icke finna skäl att till densamma lemna sitt nådiga bifall.
Beträffande bokförings- och redovisnings-sättet för ej mindre de emot fonderade stats-obligationer upplånta medel, än beslutade och verkställde utbetalningar till företagna och med stats-bidrag understödda jernvägs-anläggningar, hafva Fullmäktige, under April månad innevarande är, medeiat följande, sedermera vid af» slutandet af sistlidet års hufvudbok iakttagna, föreskrifter: 4:o.
Ofver alla de medel, som för jernvägs-anläggningar blifvit eller varda af Riksgälds-kontoret emot fonderade stats-obligationer upplånle, äfvensom öfver de för samma ändamål utaf Riksgälds-kontorets allmänna kassa utanordnade förskott upplägges en särskild, från Riksgälds-kontorets öfriga räkenskaper afskild, bok, deruti icke allenast
Riksgälds-kontoret för sina försträckningar eller eljest tillskjutna medel får ett särskildt konto, utan ock de medel, sorn af Rikets Ständer tili räntor och amortissemerit för fonderade stöts-obligationerna blifvit anvisade, uti särskildt konto behörigen redovisas; skolande denna bok jemväl omfatta oell redovisa räntor och kapital-albetalningar å de stats-bidrag, som i egenskap af lån med bestämd återbetalnings-skyldighet, blifvit utaf Rikets Ständer til! jernvägars anläggande enligt Riksgälds-kontorets reglemente, enskilda bolag beviljade och från det fonderade statslånet utgifvits. 2:o.
Allt hvad som, till följd af sladgandena i nu gällande Reglementes 4 50—453 §§, blifvit utaf Riksgälds-kontorets fonder under sistlidet år utassigneradt till anläggning af jernvägar och hvarför Riksgälds-kontoret icke under samma år erhållit godtgörelse genom de emot oftanämnde obligationer upplånta medel, bör uti Riksgälds-kontorets hufvudbok för sagde år upptagas och utbalanseras såsom en detta verks fordran; och 3:o.
Alla enligt ofvan åberopade Reglements-§<§ beviljade utbetalningar utaf de för jernvägs-anläggningar anvisade stats-bidrag skola framgent verkställas från Riksgälds-kontorets räkning JV2 2 i Rikets Ständers Bank; hvarföre ock vid de lall då tijlräckliga medel för de till jernvägar anvisade lån elier anslag ro. m. icke Riksgälds kontorets Berättelse 1850. finnas 8 sistnämnde banko-räkning innestäende, s8 mycket som för tillfället kan härtill disponeras, bör dit öfverflyttas från Banko-räkningen JV2 1, till hvilken sednare räkning hvad sålunda derifrån utassignerats bör i runda summor återgäldas, så snart tillräckliga medel dertill å räkningen JV2 2 influtit.
På sätt Rikets Ständers Revisorer i sin berättelse uppgifvit, blef, med afseende å förestående utbetalningar utaf de under sednaste
Riksdag för järnvägsanläggningar beviljade statsbidrag, löre upplåningens början, beloppet af det .första lån, som emot fonderade stats-obligationer skulle upptagas, bestämdt till 2,000,000 R:dr B:ko eller 5,000,000 R:dr R:mt; och fastställdes ränte-vilkorcn för samma lån tili dels 4 proc. utan kapital-rabatt, dels 5% proc. med sådan rabatt, hvarvid densamma utsattes till 12'/3 proc., så att, för erhållande af de med sistnämnde räntefot löpande obligationerna, skulle erläggas 87‘/2 proc. utaf det deruti för skrifna kapital; varande, i öfverensstämmelse med de af Kongl. Majit och Rikets Ständer härom fattade beslut och meddelade föreskrifter, alla vid denna upplåning utgifna obligationer ouppsägbara å innehafvarens sida; dock som ett årligt anslag, svarande mot 5 proc. å det belopp, hvilket skall upplånas, blifvit till ränteliqvider och kapitalets amortering anvisadt, så bör minst '/2 proc. å deu förskrifna lånesumman årligen kunna användas till lånets återbetalning.
Utaf ofvannämnde upplåningssumma, hvars bestämmande grundade sig på de för Fullmäktige då kända förhållanden, har väl endast en mindre del emot nu uppgifna lånevilkor kunnat erhållas. Sådant oaktadt, har Riksgälds-kontoret likväl allt hittills varit i tillfälle att genast efter erhållna reqvisitioner och i öfverensstämmelse med härom meddelade föreskrifter fullgöra alla utbetalningar, som för jernvägsarbetens utfö rande under sistförflutna Riksdag beviljades och detta verk ålades samt derefter bordt verkställas. Således har Riksgälds-kontoret befunnit sig i den fördelaktiga ställning, att kontorets förmåga att utbetala de till utgående derifrån såsom anslag eller lån för omförmälda företag anvisade statsbidrag icke varit beroende af deu för dertill erforderliga medels erhållande medgifna och företagna upplånings större eiler mindre framgång.
Enligt ordalydelsen af Kongl.
Maj:ts och Rikets Ständers angående denna upplåning fattade beslut samt de härom i Riksgäldskontorets reglemente införda stadgandet), skola endast de medel, som för sagde statsbidrags utbetalande, erfordras utöfver befintliga och disponibla tillgångar, i låneväg anskaffas.
Med fästadt afseende å ifrågavarande upplånings sålunda uttryckligen angifua både föremål och omfattning och enär Riksgälds-kontoret efter sednaste
Riksdag kommit i åtnjutande af då hvarken kända eller påräknade högst betydliga öfverskott å statsinkomsterna, hvilken odisponerade tillgång följaktligen kunnat användas till förfallna utbetalningar för jernvägs-anläggningarne, hafva Fullmäktige ansett sig hittills icke behöfva i ill vederbörande låugifvares förmån och till åstadkommande af större benägenhet hos dem att emot fonderade ouppsägbara statsobligationer få sina innehafvande kapitaler förräntade, förändra och förbättra de 48 Riks gälds-koni or et t Berättelse 1886. frän början bestämda lånevilkoren, hvilkas förändring i sådan syftning naturligtvis skulle för låntagaren eller det allmänna föranleda en ökad eller långvarigare årlig betainings-skyldighet.
Fullmäktige hafva alltså under den efter nyssnämnde upplåningssätts beslutande förflutna tid icke varit underkastade nödvändigheten att medgifva de lånevilkor, som erfordrats för den händelse att erhållandet af hela det belopp, hvartill upplfiningssuroman blifvit bestämd, skulle med full säkerhet varit att påräkna.
Deremot hafva i afseende på det lån, hvarom nu är fråga, vid upplåningens företagande kunnat fastställas och vid dess fortsättande allt hit tills bibehållas så beskaffade vilkor, att en emot dem skeende upplåning måste för låntagaren elier staten anses särdeles förmånlig.
För öfrigt hafva Fullmäktige, vid verkställigheten af sitt under sednaste
Riksdag erhållna uppdrag- att genom upp låning emot fonderade stats-obligationer anskaffa de för jernvägs-anläggningar »utöfver härtill disponibla tillgångar» erforderlige medel, trott sig ingalunda böta förbise den af Rikets Ständer genom föreskrifterna angående lörräntningcn af Riksgälds-kontorets kontanta behållning, under flera Riksdagar uttalade och tillämpade åsigt, att allmänna rörelsen icke bör undanhållas de till detta veik influtna kapitaier, som ej behöfvas för bestridande af detsammas förestående utgifter, utan att dessa skola åter i rörelsen utgifvas och göras för statsverket fruktbärande.
— Til! efterkommande af härom i nu gällande reglemente jemväl meddelade föreskrifter, hafva följaktligen de summor, sorn i låneväg skulle till Riksgälds-konloret influtit, men icke erfordrats för det ändamål, hvartill de blifvit upplånla, mäst genom belåning eller uppköp af vissa, i reglementet uppräknade inrättningars obligationer tills vidare förräntas och allmänna rörelsen tillhandahållas.
En sådan förräntning emot uppsägbara obligationer med högre ränta, än 4 proc., skulle likväl under loppet af sistlidet år samt innevarande års första månader svårligen kunnat på föreskri fvet sätt verkställas.
Följaktligen skulle under denna tid de för i fråga— komna utbetalningar icke erforderliga medel, som genom upplåning emot fonderade stats-obligationer, för hvilka, i anseende till medgifna kapital-rabatter, räntan i sjelfva verket öfverstege 4 proc., antingen förbi i fvit oförräntade och i sådant fall undanhållits allmänna rörelsen eller ock måst utlemnas emot enskilda inrättningars obligationer, löpande med en lägre ränta, än den staten, enligt sina för samma mede! utgifna obligationer, fick vidkännas.
Eh uruväl penninge-tillgångarne inom landet under större delen af den efter sednaste
Riksdag förflutna tid visserligen varit större och för rörelsens behof mera tillräckliga än vanligt, torde dock, med erfarenhet om de flesta näringsgrenars under samma tid vunna märkbara förkofran och utveckling samt den lilliga och verksamma företagsamhet, hvilken derunder uppenbarat sig i Svenska industriens alla riktningar, kunna antagas, att det betydligen ökade rörelse-kapitalet i allmänhet blifvit användt på ett för både närvarande och kommande tider mera gagnande sätt, än om en icke obetydlig del deraf genom Riksgälds-kuntorels Berättelse 1856.
49 genom en öfver behofvet utsträckt upplåning indragits i statskassan, för att till framtida utgifter der finnas att tillgå.
Under sednare månaderne af detta år har åter den allmänt rådande penningeställningen icke medgifvit företagandet af någon ansenligare upplåning för statens räkning, utan att dervid bestämma sådana vilkor, som ofelbart skulle kommit att utöfva en menlig inverkan på landets nuvarande industriela och financiela förhållanden.
Enligt den särskilda redogörelse, som, på föreskrifvet sätt, blifvit upprättad för de under sistlidet år till jernvägs-anläggningar upplånta och utgifna medel, har emot utfärdade fonderade stats-obligationer under sagde år influtit ett kapitalbelopp af 235,850 R:dr R:mt eller 157,233 R:dr 16 sk.
B:ko, samt under innevarande år 24,666 R:dr 32 sk., och således tillsammans 181,900 R:dr B:ko, för hvilken summa utlemnats 4-procent-obligationer å ett sammanlagdt kapital af 223,500 R:dr och 3procent-obligationer å d:o af 56,400 R:dr R:mt, nem ligen 219 st.
4-procent-obligationer af serien A å 1,000 R:dr, 15 st. d:o af serien B å 300 R:dr samt 2 st. 3'/2-procent-obligationer af serien C
å 1,200 R:dr och 135 st. af serien D å 400 R:dr hvardera.
I öfverensstämmelse med stadgandet uti reglementets 218 g, hafva för hvarje år liqvider emellan Stats- och Riksgälds-verken blifvit uti härvarande Bokslutskontor upprättade och, efter deras godkännande af Fullmäktige, till Kongl.
Statskontoret öfverlemnade, emot hvilka liqvider, vid deras i Kongl. Stats-kontoret verkställda granskning, någon anmärkning icke förekommit, hvadan desamma jemväl af sistbemälde embetsverk blifvit godkände; och finnes ett med påskrift härom försedt exemplar af dessa liqvider, på stadgadt sätt, Riksgälds-kontorets hufvudbok för samma år bifogadt.
. Styrelsen öfver Riksgälds-kontoret.
(Regi. 220—248 §§.) Eland de Fullmäktige, hvilka sedan sistlidne Riksdag, enligt gällande Grundlagsstadganden, haft sig Styrelsen öfver Riksgälds-kontoret anförtrodd, har under denna tid någon ledighet eller förändring icke inträffat.
I anseende till sjukdomsförfall eller andra förhinder för en och annan bland Fullmäktige, hafva, under iakttagande af Riksståndens härom meddelade beslut och i enlighet med Reglementets föreskrift, nedannämnde suppleanter tidtals eller vid särskilda tillfällen varit till tjenstgöring inkallade, nemligen:
För Ridderskapet och Adelns fullmäktige: Majoren, Grefve A. E. Wirsén, Lagmannen och Riddaren F. Edelstam, Kammarherren och Riddaren A. A. Reenstjerna.
4 Sami. 1 Afd. 1 Haft. 7 SO Riksgälds-kontorets Berättelse i8S6.
För Presteståndets fullmäktige:
Komminister» F. W. Öfverström,' Kyrkoherden och Ordensledamoten P.
Lindsten.
För Borgareståndets fullmäktige:
Rådmannen och Riddaren C. G. Gustafsson, och för Bondeståndets fullmäktige:
Riksdags-fullmäktigen Johan Ersson från Upsala, Johan Guslaf Wasmuth från Stockholms och sedermera med döden afgångne Riksdags-fullmäktigen Carl Olsson från Nyköpings län.
Sedan de vid anställde besigtningar å Gaslgsnings-inrättningen inom Riketst Ständers hus och under densammas begagnande vid sednaste Riksdag anmärkta bristfällighet!- blifvit afhjelpta samt flera då yrkade förändringar och förbättringar iakttagna, har denna inrättning under sistlidet års höst afsynats utaf dertill utsedde gode män, hvilka, i öfverensstämmelse med det om gaslysnings anbringande inom nämnde hus afslutade kontrakt, slutligen pröfvat och afgjort alla frågor, som i afseende på verkställigheten häraf och dermed gemenskap egande arbeten förekommit; hvarefter ifrågavarande inrättning, med allt hvad dertill hörer, å Riksgälds-kontorets vägnar emotlagits samt Gaslysnings—bolagets
Direktion erhållit liqvid för de kostnader, som varit förenade med samma inrättnings, jemte deruti föreskrifna förbättringars, tillvägabringande och enligt åberopade kontrakt samt gode männens beslut måst af Riksgälds-kontoret godtgöras.
Med iakttagande af härtill uppgjordt och inför Stats-utskoltet under sednaste Riksdag företedt förslag jemte tillhörande ritningar, har, efter derom afslutadt entreprenad-kontrakt, den större utvändiga reparation å Riksgälds-kontorets hus, till hvars företagande Rikets då församlade
Ständer lemnade sitt bifall, under åren i 8S4 och 1853 blifvit verkställd; i sammanhang hvarmed några nödiga befunna inre reparations-arbelen inom samma hus jemväl företagils och utförts.
Likaledes har, pi sätt Rikets Ständer beslöto, ett lägre jernstaket blifvit uppfördt på östra och södra sidorna af meranämnde hus, emot Riddarholmstorget och den nya gatan vid Riddar— holms-kanalen.