Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet, med underdånig begäran, det täcktes Kongl. Maj:t, på sätt i Nåder pröfvas lämpligt, låta i hänseende till nu va - 20 Stals-Ulskattets~_ Utlåtande, N:o 54. rande formulär för Rikshufvudboken vidtaga de förändringar, hvilka kunna anses ledande till en fullständigare och lättare öfversigt af Stats-medlens förvaltning.
Charla-Sigillata- Verket. § 27.
(A841 års Rev. Rer. pag. 29.
Förkl. 218}.
Af Charta-Sigillata* Verkets räkenskaper hafva Revisorerne inhemtat, att, sedan längre tid tillbaka, de genom f. d. Krigs-Expeditionen utfärdade General-Löjtnants-, General-Majors- och General-Adjutants-fullmagter belagts med stämpladt papper till lägre belopp, än som för Ofverste-fullmagter'utgått; varande detta missförhållande föranledt deraf, att, då numera ingen lön linnes å stat uppförd för förstnämnde 3:ne högre militär-grader, vederbörande redogörare, vid beräkningen af Charta-Sigillata och Canzligebuhr, ansett böra tagas till grund den för Generalitetet förut gällande aflönings-stat, upptagande för Fältmarskalk och General 666 R:dr 32 sk., General-Löjtnant 600 R:dr och General-Major 533 R:dr 16 sk.
Revisorerne hafva härvid erinrat, att, då fullmagter å berörde militär-grader numera endast kunde anses lika med så kallade car anters fullmagter, borde, med tillämpning af 5 $ uti 1835 års Charta-Sigillata-Förordning, den för dessa fullmagter belöpande egentliga chartasigillata nu förhöjas till dubbla värdet utaf den chana-sigillata, hvarmed fullmagterne, derest de varit utfärdade å beställningar i verklig tjenst, skolat beläggas.
Utskottet får i anledning häraf upplysa, att, sedan den af Ofver-Revisions-Departementets Civil-Räkenskaps-Contor gjorde anmärkning vid den uti f. d. Krigs-Expeditionen vid charterandet af ifrågavarande fullmagter följde beräkningsgrund blifvit af Kongl.
Kammar-Rätten afslagen, men Kongl.
Kammar-Rätten likväl funnit sig böra underställa frågan Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, så har Kongl. Maj:t, under 18 December 1843, i Nåder förordnat, att tills vidare och intill dess nya löneregleringar eller andra omständigheter kunna föranleda ett förändradt stadgande, så väl den egentliga Charta-Sigillataafgiften, sorn det stämplade papper, hvilket motsvarar Canzligebuhr och sigill - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 54. 21 penningar borde från och med 1844 års början beräknas för Fältmarskalks, General-Löjtnants och General-Majors fullmagter efter den för FördelningsGeneraler nu i Stat anslagne lön eller 3,000 R:dr och för General-Adjutantsfullmagter efter Chefs-lönen vid Kronprinsens Husar-Regemente.
Då det i ofvanberörde afseende anmärkte missförhållande sålunda blifvit afhjelpt, anser Utskottet
Revisorernes förevarande framställning icke påkalla vidare åtgärd.
S 28. (jl 841 års Rev. Ber. pag. 30.
Förkl. 218. 1843 års Rev. Ber. pag. 85.
Förkl. 16.)
Med afseende å det betydliga antal fullmagter och resolutioner, hvilka, enligt räkenskaperne, befunnits outlöste, såsom exempel hvarpå åberopats, att vid 1839 års slut i f. d.
Krigs-Expeditioneu qvarlegat 135 st. före den 31 December 1838 och till en del redan år 1835, utfärdade fullmagter och resolutioner, hafva Revisorerne, enär det vore af vigt, att Stats-verket erhölle dess påräknade inkomster, hemställt, att strängare åtgärder måtte användas till charta-sigillata-medlens indrifvande.
Enligt Utskottet meddelad upplysning, hafva, med undantag allenast af en fullmagt och en resolution, samtlige ofvanberörde uti f. d. Krigs-Expeditionen qvarliggande fullmagter och resolutioner numera blifvit utlöste, eller ock det för desamma belöpande stämplade papper, i anseende till vederbörandes dödsfall eller behörigen styrkte fattigdom, afskrifvits.
Då för öfrigt 11 §. 2 mom. af 1841 års nu gällande Kongl. Förordning, angående stämplade pappers-afgiften, uttryckligen stadgar, att icke någon må i tjenst insättas eller tillgodonjuta honom tillagde löneförmoner och rättigheter, innan han fullmagten eller förordnandet på behörigt stämpladt papper uppvisat, hvilket stadgande , efter Utskottets tanka, innefattar all erforderlig controll derå, att sådane fullmagter och förordnanden, hvilka afse verklig beställning å Stat eller eljest berättiga till uppbärande af lön och arfvode, varda i vederbörlig ordning utlöste, hvartill kommer, att den redogörarne för charta-sigillata-uppbörden inom Kongl. Maj:ts Canzli tillkommande rättighet att sig tillgodoberäkna provision för utlemnadt stämpladt papper tillika utgör en ytterligare anledning för desse tjenstemän att i möjligaste måtto påskynda indrifningen af lösen för utfärdade expeditioner, anser Utskottet något serskildt förslag, i afseende på Revisorernes ofvannämnde framställning, från Utskottets sida icke erfordras. 22 Stat s-U t slott et» Utlåtande, N:o 54.
Mynt-Verket. § 29.
(1841fårs Rev.
Ber. pag. 34.
Förkl. 223. 1843 års
Ber. pag. 90.
Förkl. 42}.
Revisorerne kafva fästat uppmärksamhet dervid, att Ofver-Direktören för Mynt- och Controll-Verken N. IV.
Almroth, jemte åtnjutande af den för nämnde tjenst anslagne lön och öfrige förmoner, fått under revisionsåren fortfarande uppbära det arfvode, stort 1000 K:dr, med derunder inbegripne 95 tunnor spanmål, hvilket, enligt Kongl. Brefvet den 9 Maj 1835, blifvit honom tillagdt såsom ersättning för dess tillsyn vid de för Kongl.
Mynt verkets iståndsättande erforderliga byggnads-, reparations- och machineri-arbeten; i afseende hvarpå Revisorerne yttrat den mening, att, då vilkoren för detta arfvodes bibehållande numera upphört, sedan Mynt-verket blifvit bragt i det skick, att derstädes icke förekomma andra reparationer och machin-tillverkningar, än sådana, som vid en inrättning af denna beskaffenhet i all framtid årligen måste ega ruin, ifrågavarande serskilda arfvode icke eiler bordt Ofver-Direktören för berörde tid tillgodokomma.
Utskottet har för dess del visserligen funnit, det Revisorerne icke saknat giltigt skäl för deras i detta ämne gjorda framställning; men då, jemlikt Kongl.
Brefvet af den 23 Februari 1842, Öfver-Direktören Almroth fått sig i Nåder tillerkänd rättighet att det honom , genom Kongl. Brefven den 2 Nov. 1833 och 9 Maj 1835 tillagde omförmälde arfvode framgent åtnjuta, så länge, han fortfar med den serskilda tillsynen å de till Mynt-verket hörande byggnader och machinerier, jemte ledningen af den å Myntet befintliga mechaniska verkstad, anser Utskottet någon åtgärd uti förenämnde fråga icke vara att å Rikets Ständers sida vidtaga. % 30. (1841 års Rev. Ber. pag. 35.
Förkl. 224. 1843 års Rev. Ber. pag. 91.
Förkl. 48}.
Enär så väl 1841 som 1843 års
Revisorer förnyat de vid föregående revisioner framställde anmärkningar, rörande ofullständigheten uti Mynt-verkets Stats-Ulkoltets Utlåtande, N:o 54. 23 räkenskaper, Sä oell ehuruväl, på sätt Öfver-Direktörens vid Mynt-verket utlåtande upplyser, Kongl. Maj:t, enligt Nådigt Bref af den 28 Aug. 1841, förklarat
Sig icke tinna skäl att bifalla de af Rikets sednast församlade Ständer uti underdånig skrifvelse den 20 Mars samma år i nämnde hänseende äskade förändringar, får Utskottet, i öfverensstämmelse med Revisorernes förslag, hemställa, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl.
Maj:t i Nåder förständiga Styrelsen öfver Myntverket, att för framtiden låta uti Myntverkets
Hufvudböcker inrätta dels serskilde conti, utvisande så väl myntningen al guld, silfver och koppar hvar för sig. som hvarje myntsort serskildt, äfvensom till hvad belopp nya eller utvidgade machiner uppgått, dels ock fullständigt inventarii-conto, samt ett Vinst- och Förlust-conto öfver rnyntningen af de serskilde metallerne och deras olika myntsorter. § 31. (1841 års Rev. Ber. pag. 35.
Förkl. 220. 1843 års Rev. Ber. pag. 89.)
Revisorerne hafva anmält, att sedan, i anledning af Rikets Ständers ....
• mT/' begäran uti underdånig skrifvelae af den 20 Mars 1841, Kongl. Maj:t i Nåder anbefallt Kongl. Stats-Contoret att afgifva utlåtande, huruvida 1836 års Kongl. Reglemente för
Myntverket kunde i ett eller annat afseende tarfva jemkning, förtydligande eller rättelse, så har Kongl. Stats-Contoret den 30 Juni sistlidne år till Kongl. Maj:t afgifvit underdånigt förslag till nytt Reglemente för Myntverket, jemte redogörelse för motiven dertill.
Ehuru frågan således nu är beroende på Kongl.
Majits Nådiga pröfning, har Utskottet emedlertid, med hänsigt till vigten deraf, att denna för det allmänna magtpåliggande fråga skyndsamligen varder på ändamålsenligt sätt reglerad, samt i betraktande jemväl af Revisorernes erinran om behofvet af inskränkning uti den OfverDirektören vid Myntverket, genom Kongl. Brefvet den 10 Aug. 1838, medgifna vidsträckta dispositionsrätt rörande Verkets angelägenheter, trott sig böra föreslå Rikets Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet begära, dels att frågan om utfärdande af det nya Reglementet för Mynt-Verket måtte, så snart sig göra låter, varda till afgörande företagen, dels att, jemte fastställandet af öfriga för myntningens behöriga verkställande och förlusters undvikande erforderliga controller, den föreskrift måtte 24 Ståts-Utskottets Utlåtande, 2\!:o 54' uti Reglementet i Nåder meddelas, att, vid in- och ut-probering af silfver och andra metaller, en och samma method alltid skall begagnas.
Spcinmåls Creditit-fonden. § 32. (1843 års Rev. Ber. pag. 99.
Förld. 18}.
Revisorerne hafva anmält, att, sedan Kongl.
Majit, i öfverensstämmelse med de uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 20 Januari 1841 bestämde grunder, genom Circulär-Bref den 19 Januari nästpåföljde år, anbefalld1, Bess Befallningshafvande i de Län, hvilkas invånare häftade för skulder, i följd af erhållen undsättnings-spanmål, att anställa behörig undersökning till beredande af skuldernas indrifning eller afskrifning, så hade underrättelser, angående de i sådant afseende vidtagne åtgärder, numera ingått från samtlige ifrågavarande
Län, med undantag af Vesterbottens, derifrån, oaktadt aflåtne påminnelser, någon redovisning i förevarande ämne ännu icke blifvit afgifven.
I afseende på verkställigheten af de utaf Rikets Ständer, såsom villkor för den år 1834 beviljade l/3:dels afskrifning af spanmåls-undsättnings-skulder inom Norrbottens och Westerbottens
Län meddeldte föreskrifter om Bistrictinagaziners inrättande uti berörde 2:ne Län, hafva Revisorerne derjemte upplyst, att till Districts-magazinerne uti Norrbottens
Län endast 1,304 t:r 10i/4 kappar spanmål levererats, samt att inom Westerbottens
Län icke ens någon början härtill blifvit gjord.
Med afseende å sålunda förekomne omständigheter, har Utskottet funnit sig ega skäl tillstyrka , att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Majit ej mindre vidtaga den åtgärd, som af förhållandet kan påkallas, för att tillförbinda Bess Befallningshafvande i Westerbottens
Län att ofördröjligen låta anställa den, i alseende på Länets undsättnings-skulder, anbefallde undersökning och om förloppet inkomma med fullständig redogörelse, än ock i Nåder tillse, att de af Kongl. Majit och Rikets Ständer, i afseende på ifrågavarande skulders Stah-Utskottels Utlåtande, N:o 54. 25 skulders indrifning eller afskrifning nieddeldte föreskrifter, och deribland den angående
Districts-magasiners inrättande inom Westerbottens och Norrbottens Län, må, så snart sig göra låter, bringas till verkställighet.
Revisorernes framställning, rörande sättet för meddelandet af de spanmåls-undsättnings-lån, hvilka framdeles kunna ifrågakomma, får Utskottet hänvisa till dess, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anstalter till behöfvandes undsättning i missväxtår, uti detta ämne afgifue serskilda utlåtande.
S/iogsplanterings-Cassan. § 33. (1841 års Rev.
Ber. pag. 42. 1843 års Rev. Ber. pag. 103).
Enligt hvad 1843 års Revisions-Berättelse utvisar, uppgick Skogspianierings-Cassans contanta behållning vid 1841 års slut till 72,692 R:dr 11 sk. 1 rst; och då Utskottet delar den af Revisorerne yttrade tanka om lämpligheten deraf, att Cassans disponibla andel må göras räntebärande, får Utskottet i löljd häraf tillstyrka, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det vederbörande måtte få sig i Nåder anbefaldt att om nämnde medels förräntande emot fullgod säkerhet gå i författning.
Styrelsen öfver Ekeplantering arne. § 34.
(1843 års Rev.
Ber. pag. 107).
Med föranledande af Revisorernes gjorde framställning, får Utskottet tillstyrka, det Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Bik till R.
Prat. 18**.
4 Sami. i Afd. 18 Haft. 4 2§ Slats-Utskoltels Utlåtande, N.o 54-.
Nådig befallning till Styrelsen öfver Ekeplanteringarne i Riket att, till ledning och upplysning vid framtida Stats-revisioner, afgifva berättelse rörande Ekeplanteringarnes fortgång och de hinder, hvilka derför kunna möta.
Kongl. Post-Verket. § 35. (1841 års Rev. Ber. pag. 49.
Förkl. 237. 1843 års Rev. Ber. pag. 114.
Förkl. 52).
Rörande Svenska Post-verkets hos Norrska Stats-Verket egande fordran, stor 16,485 R:dr 34 sk. 2 rst., hvilken, på grund af Kongl. Brefvet den 11 Juni 1836, i räkenskaperne fortfarande balanceras, har Utskottet af Revisionshandlingarne inhemtat, att Kongl. Norrska Regeringens Finance-, Handels- och Tull-Departement blifvit under den 28 Augusti 1841 genom Öfver-Post-Direktörs-Embetet påmindt om betalning af ofvanberörde fordran, samt att, enligt af Departementet lemnad upplysning, afgörandet af denna liqvidationsfråga hvilade, i afvaktan på resultatet af Departementets under den 17 Februari 1824 till dåvarande Stats-Ministern för Utrikes Ärendena gjorde framställning i ämnet.
Vid detta förhållande hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte, med förnyande af deras, uti underdånig skrifvelse af den 20 Mars 1841, N:o 269, gjorde begäran, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att sådane föreskrifter varda i Nåder meddeldte, hvarigenom godtgörelse för Post-Verkets ifrågavarande, redan under åren 1815, 1816 och 1817 tillkomna, fordran må kunna erhållas. § 36. (1841 års Rev. Ber. pag. 49.
Förkl. 238).
Revisorernes erinran, att bland verificationerne för PostVerkets Hufvudböcker saknats så kallade Post-protoeoll eller breflistor från Stockholms Post-Contor, får Utskottet anmäla, att Kongl. Maj:t, uppå OfverPcst-Direktörs-Embetets underdåniga hemställan, jemlikt Nådigt Bref af den 6 Stats-Utskottels Utlåtande, IV:o 54-. 27 April 1842, förordnat, att nämnde Bref-protocoll, äfvensom Controll-journalerne hädanefter borde, jemte Post-Verkets hufvudböcker, till Kongl.
KammarRätten insändas, i följd hvaraf någon vidare åtgärd i detta hänseende icke erfordras. § 37. (1841 års Rev. Ber. pag. 50).
Den af Revisorerne omförmälde, till Riks-Rätts pröfning hänskjutna. fråga, angående åtskillige Kongl. Maj:ts Beskickningar vid utländska
Hof tillagd ersättning af postmedlen för utbetald porto har, efter hvad Riks-Rättens handlingar utvisa, blifvit på det sätt afgjord, att Konungens Rådgifvare från det i nämnde afseende väckte åtal befriats; hvarföre Revisorernes anmälan i denna del från Utskottets sida icke påkallar något vidare yttrande. § 38. (1843 års Rev. Ber. pag. 113.
Förkl. 50).
Revisorerne hafva anmärkt, hurusom, i följd af de under åren 184® och 1841 utom Post-Verkets stat bestridde omkostnader, hufvudsakligen härrörande af nybyggnad och reparation utaf åtskillige ångfartyg, hvilka, åtminstone till någon del, icke kunde anses för postgångars underhållande behöflige, en brist uti Verkets inkomster i förhållande till utgifterne under berörde år uppstått, hvilken måst af föregående årens behållningar fvllas; hvadan desse sednare, som vid 1839 års slut utgjort 282,314 R:dr 22 sk., vid 1841 års utgång minskats till 72,936 R:dr 41 sk. 1 rst.
Då, på sätt Revisorerne jemväl erinrat, företag, hvarigenom Post-verket betungas med kostsamma och öfverflödiga ångfartyg, måste i sin fortsättning ej allenast betaga nämnde Verk tillfälle för utförande af nödiga förbättringar i postväsendet och nedsättning i porto-afgiften, utan ock förorsaka svårighet att utgöra det påräknade bidraget till Stats-Verket, liar Utskottet af Revisorernes ofvanberörde framställning hemtat anledning att föreslå, det Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet begära, att användandet af Postverkets öfverskottsmedel till byggnad och ut - 28 Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 54 rastning af ångfartyg måtte för framtiden endast i de fall ifrågakomma, då sådane fartyg för postgångars befordrande finnas oundgängligen behöllige.
Veterinär-Inrättningen i Skara. § 39. fl841 års Rev. Ber. pag. 54.)
De för denna Inrättning aflemnade räkenskaper kafva , enligt livad Revisorerne anmält, befunnits sakna ali uppgift angående Inrättningens beskaffenhet och de resultat, deraf följt, samt allenast innefatta redovisning för influtne interesse- och arrende-medel, äfvensom för contanta utgifter till löner m. m.; hvarförutan förteckning å säkerhets-handlingarne för de utlånte medlen icke eller varit samma räkenskaper bifogad.
Någon förklaring i anledning af Revisorernes förrberörde anmärkningar har icke kommit Utskottet tillhanda, hvadan Utskottet jemväl ser sig uturståndsatt att närmare bedöma de förhållanden, som röra denna Veterinär-inrättning.
I följd häraf och då anledning emedlertid icke saknas att befara , det meranämnde anstalt i dess nuvarande skick icke bereder orten de fördelar, som med dess bildande varit åsyftade, finner Utskottet sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t ej mindre förordna om verkställande af fullständig undersökning, rörande Veterinär-inrättningens i Skara närvarande tillstånd och det sätt, hvarpå densamma förvaltas, än ock i Nåder anbefalla vederbörande att för framtiden hålla noggrann tillsyn derå, att de med Inrättningen afsedde ändamål i möjligaste måtto befrämjas; och torde Rikets Ständer i sammanhang härmed i underdånighet begära, dels att en berättelse om resultaten af den ifrågaställde undersökningen må varda till Rikets Ständers nästsammanträdande Revisorer öfverlemnad, dels att föreskrift måtte i Nåder varda meddelad, det räkenskaperne hädanefter böra åtföljas af en förteckning öfver säkerhetshandlingarse för de af Inrättningens medel utgifne lån. I Slats-Ut&lioltels Utlåtande, N:o 54 29 Kongl. Tull-Verket. § 40.
Ber. pag. 57.
Förkl. 239, 1843 års Rev.
Ber. pag. 123.
Förkl. 56-3 Revisorerne, sorn funnit, att under åren 1838—1841 licencer till större antal blifvit enskilde personer beviljade , hafva icke kunnat undertrycka den önskan, det sådane licencer hädanefter måtte så sparsamt som möjligt meddelas.
Då ifrågavarande, till enskildes fördel medgifne, undantag från Tulltaxans allmänna bestämmelser dels icke synas med rättvisa fullt förenlige, dels ock vid större utsträckning kunna medföra en icke oväsendtlig rubbning af de från Tull-uppbörden påräknade Stats-inkomster, hemställer Utskottet, det ville Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t- i underdånighet begära, att befrielse från eller nedsättning uti de enligt gällande Tull-taxa belöpande afgifter endast i sådane fall må varda beviljade , då serdeles bevekande omständigheter dertill föranleda. § 41. (1841 års Rev. Ber. pag. 57.
Förkl. 241.)
Med föranledande af den vid åtskilliga tillfällen i Nåder medgifne tullfria införsel af öfverskotts-proviant å kronofartyg efter slutade expeditioner, hafva Revisorerne yttrat den åsigt, att stadgandet i Tull-taxan, angående skeppares rättigheter i allmänhet i afseende på tullfri skepps-provision, kunde för kronans fartyg tillämpas, på sätt Kongl. Majrt i Nåder funné godt bestämma.
Utskottet instämmer för sin del i Revisorernes framställde mening om behofvet af en bestämd föreskrift, rörande de qvantiteter skeppsprovision, hvilka med kronan tillhöriga fartyg må tullfritt till Riket införas, hvarigenom ock, på sätt Revisorerne antydt, serskild underdånig ansökning för hvarje förekommande dylik fråga hädanefter skulle undvikas; och hemställer Utskottet derföre, att Rikets Ständer i underdånighet begära, det täcktes Kongl. Majrt, med tillämpning, så vidt omständigheterne föranleda , af de uti 22 §. af umlerrättelserne till 1841 års Tull-taxa intagne bestämmelser, till behörig underdånig efterrättelse utfärda ett allmänt stadgande uti ifrågavarande ämne. 30 Stals-Utskottefs Utlåtande, N:o 54. § 42. £1841 års Rev. Ror. pag. 57.
Förkl. 241. 1843 års Rev. Ber. pag. 122.) Af 1843 års Revisions-berättelse inhemtas, att Tull-verkets fordran, stor 4.832 R:dr 42"sk. 2 rst., uti J- & O Halls concurs för uppköpta och till Kongl. Räntekammaren levererade växlar, jemte transportkostnader, vid 1841 års slut fortfarande funnits balancerad.
Då gäldenärerne genom den uti deras concursmål meddeldte dom blifvit ålagdt, att med hvad de framdeles kunde ärfva eller förvärfva gälda ifrågavarande skuldebelopp, samt efter de underrättelser.
Utskottet sig förskaffat, anledning är att förmoda, det ene gäldenärens, O. Halls, vilkor numera kommit i ett skick, som tillåter honom att, åtminstone till någon del, fullgöra sitt ofvan, berörde åliggande, anser sig Utskottet böra föreslå, det Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, att vederbörande må undfå
Nådig föreskrift om vidtagande al erforderlig^ åtgärder, för att, i den nion omständigheterne medgifva, bereda Tull-verket godtgörelse för dess ifrågavarande fordran.
/ Kongl. Öfver-Infendents-Embetet. § 43. £1841 års Rev. Ber. pag. 61.)
Beträffande Revisorernes anmälan, rörande de till bestridande af reparations-kostnader vid Lif-Gardets till häst casernbyggnader verkställde anordningar å anslaget för Kronans publika byggnaders i hufvudstaden underhåll, så enär Riks-Rätten, vid pröfning af berörde till densamma hänskjutna fråga, ansett Konungens Rådgifvare icke kunna i och förderas tillstyrkande af ofvauomförmälde anordningar till ansvar fällas, anser Utskottet någon vidare åtgärd i detta ämne icke vara att å Rikets Ständers sida vidtaga. § 44. £1843 års
Rev. Ber. pag. 127.
Förkl. 57.)
Jemte förmälan, hurusom bland behållningar fortfarande balaneeras dea - Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 54-. 31 summa af 4,085 R:dr 41 sk. 4 rst., hvilken genom inbrott den 18 April 1840 blifvit ur Verkets cassakista bortstulen, hafva Revisorerne yttrat, att, enligt deras tanka, de publika Verk, sorn ega rättighet att assignera på Rikets Ständers Rank, icke borde innehafva större cassa, än behofvet oundgängligen erfordrar.
I enlighet nied denna Revisorernes åsigt, anser sig Utskottet böra hemställa, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Ofver-Intendents-Embetet att för framtiden i allmänhet medelst assignation er å Verkets hos Rikets Ständers Bank innestående tillgångar verkställa belöpande utbetalningar, äfvensom att tillse, det contanta behållningen i cassan må inskränkas till hvad, som erfordras för bestridande af smärre, snart förestående, utgifter.
Convoy-C ommiss ariatet. § 45.
(1841 års Rev. Ber. pag. G5. 1843 års Rev. Ber. pag. 138.}
Hvad angår Revisorernes anmälan, rörande de under revisions-åren verkställde årliga utbetalningar af 00,000 R:dr utål Handels- och Sjöfarts-fondens medel till Nya Trollhätte Canal-Bolag samt Convoy-Commissariatets genom Kongl. Brefvet den 2 Febr. 1838 erhållne bemyndigande att meddela accepter till betalning af nämnde Bolags anvisningar å Handels- och Sjölarts-fonden, så enär Riks-Rätten, vid pröfning af det, i och för ofvannämnde bemyndigande, emot Konungens Rådgifvare väckte åtal, funnit skäligt bemälde Rådgifvare från åtalet befria, anser Utskottet något yttrande uti förevarande ämne från Utskottets sida icke erfordras. § 46.
(1841 års Rev. Ber. pag. 66.
Förkl. 250.
1843 års Rev. Ber. pag. 140.
Förkl. 59).
Angående de af Revisorerne anförde förhållanden, rörande ett af Handels- och »Sjöfarts-fondens medel till Hirectionen öfver segelfarten mellan We - 32 Slats-Utskotlels Utlåtande, N:o 54-. nera och ^Vesterhafvet utbetaidt och sedermera till afskrifning befordradt lån å 30,000 Kalr Banco, har Utskottet funnit frågan härom vara af beskaffenhet, att böra till Constitutions-Utskottets handläggning öfverlemnas. § 47. (1843 årsJRev.
Ber. pag. 137 och följande.)
Uti underdånig Skrifvelse af den 23 Februari 1835, N:o 297, hafva Rikets Ständer medgifvit, att det å Svenska handelns bidrag till Handels- och Sjöfarts-fonden uppkommande öfverskott finge af Kongl. Maj:t, efter Kongl.
Comnierce-Collegii och Handels-Societeternes i Rikets större sjö- och handelsstäder hörande, användas till Svenska handelns och sjöfartens befrämjande och utvidgande.