Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord , finner Utskottet någon åtgärd i anledning häraf å dess sida icke kunna vidtagas; hvilket, enär sådant blifvit förbisedt, då Utskottets Utlåtande N:o 345, i anledning af de öfver Memorialet N:o 3oi fattade beslut, afgafs, Utskottet härmed får anmäla.
Slockholm den 24 November 1840.
Utsk. den a5 Nov. kl. 3 e. ra.'
Memorial med förslag till sam man/enik ning och Votering, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga heslut öfver Utlåtandena Altris 170 och 326. (I. A.) Sedan, vid slutlig pröfning af Slats-Utskoltels Utlåtanden N:ris 170 och 326, angående frågor om förändringar uti gi undskatterne och sattet för deras godtgörande, indeldle räntornes och tionde-spanmålens indragning till Statsverket m. m., Riks-Stånden stannat uti skiljaktiga beslut, har Bill. till R.
Brot. 1840. 4 Sami. 1 /l/cl. 2 Band. 34 Haft, 1 2 Stats-Utskottets Memorial, JV:o jt/>.
Utskottet härmed skolat göra de frarnsIä 1 Iningar om sammanjemkning eller votering, i de delar, der sådan bör ega rum, hvartill berörde beslut finnas föranleda. 1:0 Hvad Utskottet uti aldra punkten hemställt, angående indeldta räntbi nes indragning lill Statsverket, emot anvisning af motsvarande conlanla Siats-anslag, har blifvit afslaget af Ridderskapet och Adeln samt PresU-Ståndet, hvilket sistnämnde Riks-Slånd derjemte förklarat, all förslaget, så vidt del gier' inbegripna Stater' och Inrättningar, enligt xr4 §■ Regérings-Formen, icke karr, -ulan alla Riks-Slåndens öfverenskommelse och Kon ungens bifall, blifva gällande.
Deremot har Utskottets uti N:o 170 framställde förslag med de uti Utlåtandet JN’:o 326 tillstyrkte rättelser blifvit bifallet af Eorgareoeb Bonde-Stånden, endast med de af förstnämnde Rrks-Stånd beslutade för ändringar , att, uti litt. c., de å första raden förekommande uttryck, ”enligt Fullmagler eller ConstitutoriaI,” utbytas emot ”i följd af Fullmagler eller'
Constitutorialsamt att vid slutet af framställningen, angående Riksgälds-Conlorcls förskott lill Statsverket för löneliqvidernes besörjande, tillägges: ”äfvensom i öfrigt företaga, hvad lill verkställighet af Rikets Ständers beslut erfordras.”
Härvid förekommer först, huruvida frågan om utbyte af de uti 4 §. af Presterskapets
Privilegier omnämnde indeidte räntor och tionde emot conlanla Stats-anslag skall kunna hänföras tili sadane frågor om rubbning i Ståndens Privilegier, sorn enligt 1 r4 Regerings-Formen erfordra samtlige Riks-Slåndens godkännande och Konungens bifall, i anledning hvaraf Utskottet, sorn, med åberopande af hvad uti detta hänseende blifvit anfördi uti Utlåtandet N:o 826, underställer de öfriga Riks-Slåndens bedömande, huruvida de godkänna denna frågans behandling, i hvilken händelse denna del af förslaget förfallit, hemställer, alt, i motsatt händelse, vid ärendets slutliga handläggning, denna fråga må få afgöras, oberoende af förslaget, angående indragning af öfrige indehlta räntor, samt Utskottet, efter emottagande af Ståndens beslut i förslberörde hänseende, då afgifva den ytterligare framställning derom, som omständigheterna tilläfventyrs må finnas påkalla.
Stats-Utskottels Memorial, N:o 3y5.
3 Beträffande förslaget, i hvad det rörer öfiige räntors oell tiondes indragning; så har Utskottet, i anledning af livad vid frågans behandling hos RiksSlånden förekommit, ansett sig höra meddela den förklaring’ att, då detsamma rörer en väsendtlig rubbning uti Indelningsverket, Utskottet ansett deraf följa, ali, utan serskild framställning å dess sida, Kongl. Majlis
Nådiga sanclion borde begäras å det beslut, som Rikets Ständer uti ämnet kunde komma alt fatta, äfvensom Utskottet, till undvikande af det missförstånd i detta afseende, sorn synes hafva uppkommit, hemställer, att Borgare- och Bonde-Stånden, hvilka hufvudsakligen gillat Utskottets förslag, mätte fork lara, all, om det samma slutligen varder godkändt, Kongl. Majlis
Nådiga sanclion derå bör i underdånighet begäras.
Äfvenså har Utskottet skolat hemställa, huruvida icke Rid (1 erska pel och Adeln samt Preste-Slandet, med nämnde förklaring, och vid ytterligare öfvervägande deraf, att det 1111 väckte förslaget lill sina hufvhdgrunder instämmer med de åsigter, som båda Slatsmagtérne vid aine föregående Riksdagar yttrat, skulle finna godt antaga Utskottets inbjudning alt med de öfriga Riks-Slånden i hufvudsaken förena sig örn godkännande af berörde förslag.
Serskildt får Utskottet inbjuda Borgare-Sl lindel, alt frånträda den förändring och tillägg uti loreskriflerne angående förslagets verkställighet, som, på sätt här förbemäldt är, af nämnde Riks-Stånd blifvit beslutadt.
Då, i händelse nämnde inbjudningar icke antagas, förevarande förslag, hvilket, såsom innefattande frågan derom, på hvad sätt åtskilliga lönings- och andra anslag skola utgå, rörer Statens reglerande, bör genom votering i Förstärkt Slals-Utskott afgöras, hemställer Utskottet, att hufvudsaken i första rummet må afgöras, enligt följande proposition :
Den, som bifaller, att alla indeldta räntor och kronotionde, hvilka äro till Staters och Corpsers aflöning eller serskilde Verk och Inrättningar med flere behof anordnade, med undantag likväl af dem, sorn tillböra de under 4 * Presterskapets
Privilegier inbegripne Stater och In rättningar skola emot anvisande cöntanta Statsanslag indragas, under iagltagande af hvad Slals-Ulskottet uti Utlåtandena Nu is 170 och 326, anira punkten, föreslagit, likväl med förbehåll, att, i händelse af bifall härtill, lydelsen af berörde stadgande!! i vissa delar genom serskilde voteringar afgöres, voterar Ja; 4 Stats-Utskottets Memorialj iV.o 3y5. den, det ej vill, Nej; vinner nej, kommer frågan härom att förfalla.
Om denna votering utfaller med öfvervägande ja, företagas sedermera följande voteringar; a) Den, som bifaller, hvad Stals-Utskotlet, i afseende å verkställigheten af anordnade indeldta ränlornes indragning till Statsverket, uti Utlåtandet N:o 170, a:dra punkten litt. c., föreslagit, med den uti Utlåtandet N:o 326 gjorda rättelse, voterar Ja; den, det ej vill, Nej; vinner nej, bifalles Stats-Utskollets uti ja-propositionen omförmälde hemställan, med den förändring, alt uti mom. litt. c. orden ”enligt Fullmagler eller Constilutorialutbytas emot ”1 följd af Fullmagter eller Constitulorial.” b) Den, som bifaller, alt, på sätt och med de vilkor, Slals-Ulskottet uti Utlåtandet N:o 170 pag. i5 föreslagit, Riksgälds-Conloret hör årligen lemna Statsverket de förskott, som, intilldess årets skaller hinna inflyta, erfordras lill liqviderande af de contanla löne-ersältningar, hvilka, i följd af indeldta räntornas indragning, böra utbetalas, voterar Ja; den, del ej vill, Nej; vinner nej, bifalles Utskottets, i berörde hänseende framställde, förslag, med följande tillägg vid slutet deraf, ”äfvensom i öfrigt företaga, hvad till verkställighet af Rikets Ständers beslut erfordras.” 2:0
Hvad uti 3:dje punkten blifvit hemstäldt, i afseende å grunderne för indeldta ränlornes och Kronotiondens levererande eller lösande med penningar, hafva Ridderskapet och Adeln samt Presle-Slåndet förklarat förfalla, i följd af dessa Riks-Slånds beslut, angående förslaget om indeldta ränlornes indragning till Statsverket; h varemot Borgare- och Bonde-Stånden förstberörde hemställanden bifallit, med de förändringar, som uti Utlåtandet N:o 326 blifvit föreslagna.
I följd häraf och då Utskottet uti sistnämnde Utlåtande frånträdt dess uti 2:dra momentet af Stats-Utskottets Memorial_, N:o 3y5. 5 förevarande punkt gjorde tillstyrkan, att augmentsräntorne borde liqvideras efter enahanda grunder, som blifvit föreslagne för räntor och tionde, hvarför lösen skulle lill Statsverket erläggas, har denna fråga förfallil; men i afseende å, huru förhållas skall med sistnämnde räntors och tiondes godtgörande, hafva två Stånd slädnät mot två.
Härvid anser Utskottet sig höra fästa Ridderskapels och Adelns samt Preste-Ståndets uppmärksamhet derå, alt, fastän Utskottet i ett sammanhang framställt förslag lill alla de förändringar, i afseende å grundräntorna och sältet för deras utgörande, m. nu, som Utskottet funnit böra vidtagas, är likväl förslaget om de till Statsverket ingående räntors och tionde-spanmåls lösande med contant, efter medelpris, icke ovilkorligen beroende af frågan derom, huruvida flere räntor och tionde-ansla n> än som nu äro Kronan behållne, böra till Stalsveiket indragas.
Vid sådant förhållande och då följaktligen, äfven 0111 de anordnade indeldla räntornes och lionde-spanmålens indragning till Statsverket för närvarande icke skulle komma att ega rum, intel hinder möler alt vidtaga de förändringar uti sältet för utgörandet af Kronans hittills behållne räntor och tionde-spanmål, som kunna finnas lämplige och af behof påkallade, har Utskottet trott sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln samt Pi esle-Ståndet, lili beredande af den vid flere Riksdagar ifiågaslällde lättnad för de skallskyldige att, medelst lösen efter medelpris, undvika de tryckande svårigheter, hvilka genom pris-stegring vid missväxtår uppkommit, samt med afseende jemväl å den lättnad och förenkling i Krono-räkenskaperne, som derigenom bereddes, skulle finna skäligt ali uti ifrågavarande fall instämma uti Borgare- och Bonde-Ståndens beslut.
Om denna inbjudning icke anlages, så, och då frågan, såsom angående sättet för vissa i Riks-Staten beräknade utskylders utgörande, rörer Statens reglerande, samt således bör medelst votering i Förstärkt Stals-Ulskolt afgöras, får Utskottet föreslå en så lydande proposi tion:
Den, som bifaller, att, jemlikt Stats-Utskottets tillstyrkan, tionde och afrads-spanmål samt de af hemman och lägenheter i öfrigt utgående räntor, som lill Stalsveiket skola utgöras, böra lösas i contant efter medelpris, med iagtlagande af bvad uti Utskottets Utlåtande N:0 170, 3:dje punkten, irsta och 3:dje momenten är hemsläildt, med den uti Utlåtandet N:o 326 i sistnämnde moment föreslagne förändring, voterar 6 Stats-Utskottets Memorial} N:o 3y5. den, det ej vill, Nej; vinner nej, kommer frågan härom att förfalla.
För den händelse, att indeldta räntornes och tionde spanmålens indragning lill Statsverket icke kommer alt ega runi, lärer stadgandet lili 3:dje punktens ty.
!e moment höra anses förfallet; men, om motsatsen inträffar, ! lemställer Utskottet., att uti förestående volerings-pi oposilion jemväl 3:dje punktens 4;de moment får åberopas.
Utskottets uti här förut omförmälde
Utlåtanden i öfi igt gjot de framställningar äro på det sätt afgjorde: att i:sla punkten, angående undanrödjande af de olikheter i beskattningen, som serskilda jordnaturer m. m. medföra, blifvit bifallen af samtlige Riks-Slåuden ; att aulia punkten, i hvad den angår tillstyrkt hemställan till Kongl. Majit om förslag till nya löne-stater för de Corpser, sorn nu inneha! va indeldta löner, blifvit afslagen af Ridderskapet och Adelil samt Pj este Ståndet , men gillad af Borgare- och Bonde Stånden , vid hvilket förhållande den lärer böra anses förfallen; dock hemställer Utskottet, alt Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet måtte medgifva, att, i fall indeldta räntornes och lionde-spanmålens indragning skulle komma att ega rum, berörde underdåniga hemställan då får afgå; att hvad Utskottet uti 3:dje punkten yttrat, angående uppskof med den föi ut beslutade rednclioiien af hemrnansränlorne till färre persedlar, blifvit af samtlige Riks-Stånden godkäudl; att Utlåtandet uti /|:<le punkten af N:o 320, angående markegångssällningen, jemväl blifvit giliadt af samtlige Riks-Stånden, etidasl med den skiljaktighet, att Ridderskapet och Adeln icke godkänt den tills ty ikle underdåniga hemställan till Kongl. Majit om Nådigt förslags afgifvande vid nästa Riksdag, i afseende å framflytlning af liden till markegångssättning, hvilken tillstyrkan likväl, såsom af 3:ne Stånd gillad,, enligt j5 §.
Riksdags-Ordningen, utgör Rikets Ständers beslut; alt Borgare Ståndet derjemte bifallit, hvad Utskottet uti Utlåtandet N:o 170 uti 4;de punkten föreslagit, men genom Utlåtandet N:o 826 frånlrädt, angående förändrade stadgande», i afseende å indeldta räntors uppsägning och leverering, i händelse markegångssättningen blifvit till en senare lid framflyttad, hvilket beslut likväl, såsom icke af något utaf de öfrige Riks-Stånden bilrädl, föi faller; att samtlige Riks-Stånden, med afslag af hvad Utskottet uti 5:le Stats-Utskottets Memorial^ N:o •3j5. 7 punkten af Utlåtandet
Nio 32G, i fi Aga om uppbördslerminen yttrat, gillat, livad Utlåtandet N:o 170 i denna del innehåller, hvadan någon förändiing i berörde afseende icke ifrågakommer; all (i:le punkten orri förändrade stadgande!), i afseende å conlrollen öfver uppbördens redovisande, endast af Bonde-Ståndet blifvit gillad, men af de öfrige Stånden afslagen, hvadan den förfaller; alt yxle punkten, i hvad den angår utsättande i allmänhet af en senare 1 edovisiiingstei min , an den nuvarande, blifvit af alla Riks Stånden gillad ; att livad Ulskollet i samma punkt föreslagit, i afseende å underdånig hemställan till Kongl.
Majit om framflyttning af redovisningsI ei minen för Gottland till den 1 Juli, blifvit gilladt af Ridderskapet oell Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden; hvaremot Borgare-Siandet, för dess del, beslutal, alt en dylik framllyllning skall ega rinn, hvilket beslut likväl, då Utskottets förslag är af Sine Stånd gilladt, förfaller; samt att den af Utskottet t i 11 s t v 1 k t e underdåniga hemställan lill Kongl.
Majit, angående åtskillige förand ringar, i afseende å Landsboks-Räkenskapei nes upprättande och afgifvande, blifvit gillad af Borgare- och Bonde-Stånden, tnen afslagen af Ridderskapet och Ådeln samt Presle-Slåndet, i följd hvaraf, då aine
Stånd således stannat emot två, denna fråga förfallit.
Stockholm den 21\
November 18/jo.
Res ervatio ner:.
Af Herr Prosten Astrand, sorn reserverade sig emot Utskottets åtgärd att, i en fråga, af i sin böljan ekonomisk natur, som , då två Stånd stannat emot två, boide förfalla, hafva föreslagit voleiing i Förstärkt Stats Utskott.
Ilai uti instämde Herr Biskopen Doctor Hedrén} Hcir Conti aclsProsten Öslberg samt Herr Helsingius.
Af Herr Prosten Stenhammar.
”Jemte instämmande i Herr Prosten Åstrands reservation, får jag tillägga följande.
Då Stals-Utskotlel , vid närvarande Riksdags böljan, emoltog denna fråga tili behandling, valden icke af Stalsi eg Irrings natur.
Den rörer melhödeii för en del af grundskatternas utgörande,', genom hvilken method man icke lärer kunna neka, att sjelfva grundskatternas belopp, vid förvandling till penningeskatt, kati ganska väsendtligt förändras: — den rörer således Skalte-allmogens ekonomiska, välstånd, ja dess fortfarande sjelfbestånd i många or - 8 Stats-Utskottets Memorial_, N:o 3j5- tei: — den rörer mängen lagligen förvärfvad egande-rätt: — den rörer indelningsverket, som icke utan Ständernas beslut och Konungens bifall, endast på ett i grundlagen föreskrifvet sätt, kan rubbas.
Jag förmodar icke, alt någon skall kunna förneka, all frågan, sådan den väsendtligen är, oell sådan den var, innan den af närvarande Riksdags Stats Utskott företogs, i hufvudsakligaste nion bar ekonomisk nalur.
Så hafva ock förra Ständer betraktat densamma, ända intill sistlidne Riksdag.
Ständerna vid Riksdagen 1828—i83o läto frågan orri ränlepersedlarnes förenkling och reduetion behandlas af Stals-Utskottet (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 323, Bih. till Riks-Slåndens Protocoll, 4 Sami. 5 Band.), men afskiljde derifrån frågorne orri förändring i sättet för grundräntornes utgörande _, som behandlades af Stats-, Be villnings- och EkonomiUtskotten gemensamt.
(Dessa Utskotts Betänkanden JV:ris go och 128, 4 Saini. 2 Afd. 2 Band.).
Del var först 1834 &rs Riksdags Stals-Utskolt, sorn, oaktadt deremot afgifne protester, lyckades draga äfven den senare frågan under sin ensamma behandling, derigenom att det ställde densamma i förbindelse med den förra frågan, och öfver dem båda afgaf gemensamt betänkande.
Men sin egentliga natur får ingen fråga förändra, derigenom att den behandlas af det ena eller andra Utskottet.
Grundlagen innehåller detta stadgande uttryckligen.
Om närvarande Stals-Ulskolt bade funnit, all de i denna fråga väckte motioner icke kunnat bifallas, — hvilket 2 Riks-Stånd och en ganska betydlig minoritet inom de båda öfriga Riks-Stånden ansett hafva bordt ske,— då hade ingeri kunnat ens tänka, alt den vore en Stats-Reglerings fråga.
Men nu bar Utskottet behagat så behandla frågan, att — om Utskottets förslag vöre bifallet — skulle det hafva inflytande på Statens inkomster eller utgifter; och emedan Utskottet behagat handlägga frågan på ett sådant sätt, påstår Utskottets pluralitet, att hon derigenom förvandlat sin natur och blifvit rent Stats-Reglerings fråga.
Jag protesterar på det högsta mot en sådan omvändning af förhållandet, emedan jag tror mig inse, att det är mot grundlagen uppenbart stridande, att Ständernes beslut och Kongl. Majlis bifall lill Utskottets förslag måste föregå, innan frågan blifver hörande till Stats-Reg leringen —- oell atti vidrigt fall ingen gräns är satt för Utskottens godtycke att genom det sätt, hvarpå de kunna behaga behandla fiågorne, gifva dem hvilken nalur, den rådande pluraliteten inom Utskottet kan finna önskiigast < fter dess åsigler och theoder.
Jag Stats-Utskottets Memorial, N:o 3j6. g
Jag finner denna protest så myckel nödvändigare, som Utskottet behagat underställa innehållet af 4 Preste-Slåndets Privilegier, i hvad som rörer de under denna inbegripne Stater och Inrättningar, de öfrige Riks-Ståndens pröfning och tolkning, hvaraf således Utskottet lärer anse beroende, huruvida det undantag för dessa stater och inrättningar, sorni första voteringspropositionen förespeglas, skall komma att erhålla någon verklig betydelse.
Ty jag har icke glömt, huru Utskottets pluralitet i Betänkandet N:o 326 förklarat sin mening, alt den rätt, som är dessa Stater och Inrättningar tillförsäkrad, skulle vara Idolt personlig för nu varande tjenslernes innehafvare och dö ut med dem, ehuru den är i sjelfva verket en rätt, sorn tillhörer sjelfva inrätlningarne och barmherlighetsverken, på det dessa icke må kunna rubbas till deras bestånd, men ingalunda är fästad vid deras förvaltare och målsmän, hvilkas personer ombytas.
Jag har ej eller glömt, alt Utskottet föreslagit, i stället för nu fastställde, i r i4 $■ Regeringsformen tryggade indelningar, penninge-anslag ”efter behof” Hvilken tolkning Utskottet i sinom tid, loide beliaga gifva det i första propositionen föreslagna undantaget, kan häraf anas; men tidslynnet är icke sådant, att en sådan tolkning får medgifvas af dem, som äro pliglige att, så långt förmågan sträcker sig, förebygga, alt Statens vigligaste institutioner för deri allmänna bildningen och de förnämsta barmherlighetsvei k blifva beroende af tillfälliga pluralileters godtycke.
Då jag förutser, att Utskottets förfarande, i dessa alla afseenden , måste leda till förnyade invecklingar och obehagliga söndringar i Riksdagsärender^, har jag måst betrakta det såsom en visserligen tung, men oeftergiflig, pligt alt mig deremot på det uttryckligaste reservera. ” N:o 376.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående inhemsk ulls belåning.
(Rgds-Afd.) Genom Höglofl.
Ridderskapets och Adelns, Högvördiga Preste-Ståndets samt Vällofl.
Borgare-Ståndets sammanstämmande beslut, är Slats-Utskottets. angående åtgärder till ulleulturens befrämjande, afgifna UtlåBih. till R.
Fröt. 1840. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 34 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial N:o 3y6. tande N:o i4.9> af Rikets Ständer bifailet, med undantag af den deruti gjorda framställning, i afseende på beloppet af de lån, som hädanefter böra af Ull-disconten meddelas; rörande hvilken fråga Riks-Stånden fattat följande sinsemellan skiljaktiga beslut, nemligen Borgare- och Bonde-Stånden, att, i öfverensstämmelse med Utskottets förslag, ”lån icke må af Ull-discontfonden beviljas lill högre belopp än 5o procent af det värde, hvartill ullen blifvit, på föreskrifvet sätt, uppskattad;” Ridderskåpet och Adeln, alt ”lånen må beviljas till högst 661 procent af ullens värde,” samt Preste-Slåndet, att ”lån hädanefter, som hitintills, må beviljas till y5 procent af ullens värde.”
Således hafva 3:ne Stånd förklarat, att det belopp, eiler j5 procent, hvarmed ull för närvarande får af Ull-discontfonden belånas, bör för framtiden nedsättas, hvilket förklarande följaktligen utgör ett af Rikets Ständer, jemlikt j5 §.
Riksdagsordningen, fattadt beslut.
Vid nu omförmälde förhållande och enär alltså det af Preste-Slåndet ensamt i motsats härmed, meddelade stadgande, att det förut fastställda lånebeloppet äfven framdeles borde fortfara, förfallit, har Utskottet ansett sig böra inbjuda, ej mindre sistnämnde Riks-Slånd, än Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att instämma i Borgare- och Bonde-Ståndens ofvan anförde beslut.
Skulle åter denna inbjudning icke varda af någoldera utaf förslbernälde 2me Riks-Stånd antagen, måste, för frågans afgörande, omröstning ske i förstärkt Statsutskott; och får, för sådan händelse, Utskottet föreslå följande voterings-proposilion:
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-Stånden, anser, att lån hädanefter icke må af Ull-discontfonden beviljas lill högre belopp, än femtio procent af det värde, hvartill ullen blifvit, på föreskrifvet sätt, uppskattad, röstar Ja; den, det ej vill, Nej; vinner nej, må, i öfverensstämmelse med Ridderskapels och Adelns beslut, ifrågavarande lån hädanefter beviljas till högst sextiosex och tvåtredjedels procent af ullens värde.
Stats-Utskottets MemorialN:o 3jj.
]\T:o 377.
Memorial, angående några, i sammanhang med frågan om hemmantals ränt ans upphörande, väckte motioner.
Rgs-Afd.) Vallöf].
Borga re-Slåndet har till Siats-Utskottet remitterat nedannämnde 3:iie inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln afi Herr Grefve C. H.
Anckarsvärd framställda och, efter härå vägrad remiss, hos förstbemälde Riks-Slånd af Herr T.
Foenanderj såsom dess motioner, upptagna förslag , nemligen: 1:0 att Rikets Ständers förväntade beslut om nedsätt ning af bevillningen för Städernes Borgerskap måtte inställas, i fall det föreslagna upphäfvandet af hemmantalsräntan icke komme att ega rum, till följd af vederbörandes uragllålenhet att till verkställighet befordra Rikets Ständers härom meddelande beslut; 2:0 alt ett förordnande måtte i Bevillningsstadgan intagas, angående inställandet, för vissa uppgifna fall, af uppbörden utaf allmänna bevillningen efter 1 Art. samt efter 18, 21, 22, 23, 28, 29, 33 och 35 $$. i 2:dra Art.; och 3:o att i Reglementet för Riksgälds-Conloret måtte införas en serskild föreskrift för den händelse, att Kongl. Maj:t skulle vägra verkställighet åt Rikets Ständers beslut, angående hemmantalsräntan.
Likaledes har Hedervärda Bonde-Ståndet lill Stals- och Bevilinings-Utskotten öfverlemnat nu uppgifna af Herr Grefve Anckarsvärd väckta motioner.
Till besvarande af dessa remisser, har Stals-Ulskottet ansett sig endast böra anmäla, att, enär Rikets Ständer numera ogillat förslaget, i afseende på hemmantalsräntans upphörande, frågan om ofvanberörde med detta förslag oskiljaktigt samband egande motioners vidare behandling, naturligtvis måste, såsom följd af Rikets Ständers sålunda meddelade beslut, hafva förfallit.
Stockholm den 24 November i84o. Stats-Utskottets Memorial, N:o 3y8.
Memorial, angående afskrifning af de summor, som blifvit lyflade ä det pä Riksgälds-Contoiret vid 1828—i83o arens Riksdag, anvisade mindre Creditiv.
(Rgs-Afd.) Uii Riksgälds-Contoirets Räkenskaper balanceras ännu, såsom fordran af Kongl.
Stats-Contoiret, deri för andra angelägna ändamål, än Rikets försvar, anslagna oell under åren 1831 —— iS34 till hela sitt belopp eller 5oo,ooo Rdr lyftade andel af det, jemlikt 63 $.
Regeringsformen, i förstbemälde
Verk vid 1828, 1829 och i83o arens Riksdag anvisade Creditiv.
Enligt hvad Utskottet inhemtat, hafva de å delta Creditiv verkställda utbetalningar grundat sig på Kongl. Maj:ts, under nedannämnde dagar, lill Fullmägtige a flät n a Nådiga Bref, nemligen under den 20 Augusti i83r, angående berörde Creditivs lyftning till ett belopp af Rdr 200,000: — — den 17 Mars i83a, angående dito dito - „ 100,000: — — den 16 Mars i833, angående dito dito - „ 5o,ooo: — — den 7 Sept. samma år, ang. dito dito - ,, 5o,ooo: — — denpOclober 1834> angående dito oito - ,, 100,000: — — tillsammans
Rdr 5oo,ooo: — — Varande alla dessa sålunda lyftade summor af Kongl.