Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sig rättigheten att, för nyss uppgifna behof och i öfrigt för ordnande af försvarsverket i Jemtland, . fritt oell obehindradt disponera de å nuvarande fältjägare-regementets och hästjägare-korpsens stater anvisade aflönusgs-tillgångar,. för så vidt de genom indragningar och afgång samt under iakttagande af vederbörande löntagares rätt, kunde blifva disponibla,, intilldess, efter det den nya roteringen och deraf följande reorganisationer af hast- och lältjagare-korpserne hunnit utföras, förslag till nya aflöningsstater för dessa korpser kunde Rikets Ständer till pröfning föreläggas:
Derjemte har Kongl. Majit meddelat Rikets Ständer Sitt nådiga beslut att,, enligt hvad föreslaget blifvit, till den direktion, som komme att besörja förvaltningen af den Jemtlands roterings-kassa, som komme att bildas, låta vid den tid, då provinsens nya rotering vidtoge, till fond för nämnde kassa öfverlemna den då i Jemtlands reservmedel-kassa befintliga kapitalbehållning; och har Kongl. Majit till Utskotten låtit öfverlemna ej mindre de upprättade roteringslängderna för länet och de till roteringsverket hörande handlingar, än äfven det under den 28 September 1847 af provinsen Jemtlands befullmäktigade ombud antagna och undertecknade knekte-kontrakt för Jemtland., Derförutan har från hedervärda Bonde-ståndet till Sats-utskottet blifvit remitterade tvänne af riksdagsfullmäktige från Jemtlands län Änders Olsson och Nils Larsson väckta motioner, deruti anföres,. att ehuru Jemtland,, i anseende till hardt klimat, föga bördig jordmån,, gles befolkning, dyra arbetslöner samt brist på afnämare och närbelägna afsattningsplatser för ortens produkter,, mera än någon annan af Sveriges provinser saknade utvägar att utgöra alltför tryckande prestationer, så hade likväl genom den roteringsförrättning, som Kongl. Majit i högstberörde
Dess nådiga proposition till Rikets Ständer för fastställelse öfverlemna!, Jemtland, der värdet af ett mantal i medeltal skulle uppgå till endast 1,547 ridr, genom nämnde roteringsförrättning fått sig ålagdt att hålla soldat för 5i tunnlands skatt eller fidels; mantal, under det att i rikets öfriga och i afseende på läget bättre lottade län, en soldat-rote innehölle i medeltal något mer än 1| mantal, hvaraf värdet skulle utgö— 18 Stais- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 22.
3,807 r:dr; men att, då idéen af indelningsverket vore den, att samma inrättning skulle grundas på jordens värde, samt Rikets Ständer redan förklarat, att roteringen och rustningen i Jemtland skulle jernnäs till likhet med densamma i det öfriga Sverige, motionärerne, med åberopande jemväl af andra omständigheter, påyrkade, att Rikets Ständer måtte vägra sitt bifall till Kongl.
Maj:ts omförmälde nådiga proposition, samt i noggrannaste öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer vid föregående riksdagar beslutat, ytterligare förklara, att “jordens värde och förmåga att draga reterings- och rustnings-bördan ensamt borde tjena till måttstock för det antal indelt manskap, som skulle äfven i Jemtland underhållas44, samt att enahanda grunder och bcräkuingssätt måtte iakttagas vid roterandet af Jemtlands jord, som de, hvilka blifvit följda i rikets öfriga provinser; äfvensom och enär Rikets Ständer vid 1844 års riksdag anvisat ett anslag af 12,000 r:dr b:ko, att från Riksgälds-kontoret utgå med högst 4000 r:dr om året, till lindring uti rustnings- och roterings-besväret uti Jemtland, men roteringen derstädes ännu icke kommit till stånd, motionärerne föreslagit, att Rikets
Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af 4000 r:dr, att beräknas och utgå från 1848 års början intill dess det nya roteringsverket i Jemtland hunne komma till verkställighet.
Detta allt med hvad vid den Kongl, propositionens remitterande blifvit hos Ridderskapet och Adeln anfördt, hafva Utskotten tagit i öfvervägande; och finna, vid afgifvandet af sitt yttrande i målet, sig först böra i korthet redogöra för uppkomsten af rustnings- och roterings-verket i Jemtland.
Innan provinserna Jemtland och Herjeådalen, genom freden i Brömsebro år 1645 samt fredstraktaten i Roeskild år 1658, kommo under Sveriges krona, var derstädes inrättadt både ryttare-, dragon- och knekte-håll, som för landet var serdeles betungande.
Efter flera förändringar i afseende härå och emedan bönderna uti Jemtland, genom affall ifrån Sveriges krona, ansågos hafva förverkat den skatterättighet, sota de flesta af dem påstodo sig ega till de hemman, hvilka de innehade, förordnades - Sidh- nrh 'Ehon.-Vtisknifenx Tte' änknnåe, A':o 22. 17 nades alt (le ryttare, som blefvo värfde skalle sättas i besittning och brak af hemmanen, till en gärd på hvar häst, så framt bönderna icke ville ånyo städja dessa hemman och derom med ryttarne sig förena, hvarjemte för utrönande af den skatt, hvart oell ett hemman borde draga, en allmän skattläggning anbefalldes.
Af de hemman, som på sätt nämnd t blifvit, blefvo ryttarne inrymde, skulle hvar och en af dem åtnjuta den utgående räntan på sätt som annorstädes i riket var brukligt, men erlade deremot till kronan de extra ordinarie utskyldema, hvilka anslogos till officerarnes lön och fördel.
Emedlertid hade genom instruktion för indelningskommissarierne i Jemtland den 11 Juli 1685 det derstädes förut inrättade ryttarekompani blifvit ökadt till 100 man, på det sätt, att tväune rökar, svarande tillsammans till 30 dalers silf— vermynts ränta, sammanslogos till utgörande af ett rusthåll sålunda, att der tvänne sådana rökar icke svarade till 30 dalers ränta, bestodes fyllnaden af räntan å andra lägenheter, och att, derest tvänne rökar så gode voro, att de något mera än 30 daler räntade, rusthållarne fingo öfverskotta orubbadt åtnjuta; hvarjemte och sedan allmogen i Jemtland låtit förmärka benägenhet att, under vissa vilkor, som egentligen åsyftade, att vid påkommande krig få blifva qvar i landet till dess försvar, och att åtnjuta hvad ryttarne i staten blifvit påför dt, det ständiga dragonehållet sig åtaga^ Kongl. Maj:t genom nådig resolution den 12 Augusti 1686 denna deras åstundan bifallit, och tillika medgifvit dem ständig besittningsrätt till de hemman, de åbodde, då de satte sina söner eller mågar till dragontjenst; och har härefter ett kontrakt med samtliga allmogen i Jemtland angående det vissa dragonehållet blifvit den 7 September' 1688 npprättadt och den 15 November påföljande året af Kongl. Maj:t konfirmeradt, uti hvilket kontrakt allmogen åtog sig att dragonehållet, till ett antal af 1.018 man korporalen- och gemena, uppsätta emot åtnjutande för hvarje dragon af 20 daler silfvermynts ränta, derpå hvar och en först hade att innehålla räntan af sitt eget hemman ecb undfå fyllnaden utaf regementsskrifvaren af andra räntor-, hvaremot allmogen ullofvadcs att regementet efter en sådan inrättning skulle bibehållas inom landet till dess försvar i krigstid, äfvensom att Kongl. Maj:t så ofta sådant nödigt funnes, ville sjelf gifva så mycket kläde som behöfdes till dragonernas beklädning; Och har först år 1770 detta inrättade dragonregemente, som var skyldigt att tjena både till häst och fots, blifv it förändrailt till lätt infanteri; hvarjemte till följe af K:gl Bth. lill ft.
Prot. 1850 f 1851.
A Sami., 2 Afl-, S Hatt. 3 fS'
Stats- och Ekon-.r
Vt shott ens Betänkande, N: o- 22: brefvet den 21 November 1827 roteringen provisoriskt är vorden nedsatt från 1,000 till 800 man, på sätt ofvan blifvit förmäldt.
Derjemte torde Utskotten böra upplysa, att enligt Kongl. Maj:ts den 11 September 1770 fastställda skattiäggningsmethod för Westernorrlands län (som då bestod af Medelpad, Ångermanland och Jemtland) till ett gärdemantal erfordras dels 12 tunnlands god åker, af hvilken ej mera skattlägges, än hälften, som supponeras årligen vara besådd, dels för Jemtland 42 parmar eller giliningar godt hö, hvarje sådan räkuad till 45 kubikalnars innehåll eller 50 VM vigt, hvarvid iakttages, att om åkerjorden är svagare eller hösorlerne sämre, deraf så mycket mera anslås, att det emot fullgodt svarande är, dels nödig skog till timmer, gärdsel, vedbrand, näfver och barktägt, nödtorftigt muhlbete och fiske, så vida tillgång dertill finnes; att ett sådant gärdemantal, hvilket anses böra framföda 3 ä 4 hästar, 24, 20 eller miust 16 kor, utom ungboskap, får och getter, erlägger i skatt.
Skjutsfärdspenningar ... 6 dal.
Probstelull ....... — „ 1 öre. 12 p:gr.
Landskild _ . .. ..
. . . 6 „ 24 „ — „ Silfverskåp ......
. 12 „ — „ — „ 24 dal. 25 öre. 12 p:gr. och att denna ränta, jemte den så kallade skinnskatten, som erlägges såsom en extraordinarie gärd, af hvarje gammalt mantal, med ett belopp af från 12 öre till 2 dal. 16 öre af hemmantalet, utgår i kontante penningar, utan någon förvandling.
Hvad nu först angår de grunder, enligt hvilka den nya roteringen i Jemtland blifvit verkställd, samt de af ofvanbemälde riksdägsfullmägtige från Jemtlands län deremot gjorda erinringar; så hafva Rikets Ständer vid deras till Kongl.
Majit serskilda gånger framförda önskningar, att roteringen i Jemtland måtte jernnäs till likhet med roteringen i det öfriga Sverige, städse fästat det förbehåll alt liemmanens godhet, grundränta och öfriga utskylder borde emellan länen behörigen jemnföras och tagas i beräkning.
Utskotten anse sig således böra tillse huruvida,, vid betraktande af samtlige desse förhållanden, något kan vara att emot den verkställda roteringsförrättningen påminna; och enär härvid förekommer: att då ursprungligen i provinsen Jemtland varit indelade 100 man kavalleri och 1,048 dragoner eller infanteri, men,.
'Stats- och Ekon-.-UIskottens BetänkanJe, N:o 22.
19 enligt den föreslagna nya roteringen, skulle, oaktadt i densamma intagits nära 1,140 tunnland skatt, eller omkring 190 mantal förut oroterad jord, endast uppstå 925 rotar, deraf dock en betydlig del icke kan på längre tid påräknas till utgörande af effektiv rotering; att, enligt den äldre roteringen på hvarje rote beräknats endast 2-J skatte-tunnland, eller mantal; men nu dertill blifvit anslagne nära 5-J skattetunniaud, eller f mantal, oell således mera, än hvad Krigs- och Kammar-kollegierne uti deras år 1845 afgifua utlåtande uppgifvit, under antagande af lika skatteförhållanden, som i Jemtland, skola i det öfriga Sverige på en rote belöpa; att grundräntorna i Jemtland nu utgå i kontanta penningar, utan förvandling, med ett medelbelopp, af ej fullt 10 r:dr banko på mantalet, under det desamma vid den gamla roteringens upprättande under konung Carl XI:s tid motsvarade ungeför 12 riksdaler i silfver, hvarföre på nämnda lid kunde köpas lika många tunnor korn, och Jemtland således till följd af myntets småningom inträffade försämring kommit i åtnjutande af en ganska betydlig lindring i afseende å berörde utskylders utgörande i förhållande till dessa skattebidrag i öfriga provinser, der grundräntan utgör i medeltal per rote 122 r:dr 11 sk. 4 r:st.; att enligt Instruktionen för afvittringsverket i Jemtland, den 12 December 1780, hvarje helt mantal i Jemtland borde undfå från 700 till 1400 tunnland, derunder skog samt ut- och inegor begripne, men efter afdrag af odugligmark, och enligt Kongl. Stadgan om afvittringsverket i provinsen den 8
December 1820, hvarje helt mantal i Jemtland borde, när utrymmet det tilläte, tilldelas från 500 till 3000 tunnland uti inegor samt skog och utmark; att, enligt hvad Konungens befallningshafvande i dess sednast afgifna femårsberättelse uppgifvit, högst betydligaödlingslägenheter inom hemmanens vidsträckta områden förefinnas, hvarigenom desammas värde framdeles kan ansenligt förökas; att, fastän Bevillnings-taxeriugsvärdet å kronoskattehemmanen i Jemtland i medeltal utgör för hvarje helt mantal omkring 2000 r:dr, desamma dock vid försäljning, enligt hvad uppbudsförteckningarna från häradsrätterne utvisa, betalats med flerdubbelt denna summa, så hafva Utskotten ej annat kunnat finna, än att provinsen Jemtlands roteringsskyldige invånare haft fullt skäl till deras genom Konnngens befallningshafvande i underdånighet framförda tacksamma erkännande af den lindring uti roteringsbesväret, sorn genom de för nya roteringen stadgade och följda grunder, provinsen tillskyndats, och hvarigenom densamma blifvit så ordnad, att Jemtland icke kan antagas skola derigenom 20 Stats- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 22. blifva i någon måtto mera betungad, än det öfriga landet, utan snarare ett motsatt förhållande komma att inträffa.
Utskotten, som icke för öfrigt ansett något vara att anmärka vid det upprättade roteringsverket, få således, i betraktande jemväl deraf,, att, om Rikets Ständer bifalla de anslag, som Kongl. Maj:t, på sätt ofvan är nämndt, af Rikets Ständer äskat, för roteringens verkställande, rotehållarne inom provinsen vinna en ytterligare lindring uti utgörandet af roteringsböfdan, vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer för sin del må fastställa ej mindre de grunder, enligt hvilka roferingen af Jemtland blifvit verkstäld, än äfven det, enligt samma guinder, upprättade, till Rikets Ständer öfverlemuade, roteringsverket.
Äfvensom Utskotten i sammanhang härmed hemställa att den af riksdagsfullmäktige från Jemtlands län gjorde framställning om roteringens verkställande efter annan grund måtte få förfalla.
Beträffande derefter följande af Kongl.
Majit i nåder äskade årliga anslag nemligen: för nummerhästarnes underhållande och sjukvård å mötes- och mönstringsplatsen,. förslagsanslag
R:dr 1,940: — — för underhållet af bevärings-, remtygs-och utrednings-persed-. larne för manskapet vid hästjägare-korpsen, samt bestridandet af halfva underhållet af manskapets beklädnad och hä starnes sadelmundering . 2,439: 20.
2,. för de inom Jemtland utgående, till roteringens uppehållande derstädes päräknade, hemmansräntor, hvilka, enligt Kgl. Maj:ts nådiga proposition, skulle ingå till statsverket . . ... . . „ 7,900: — — samt för ersättande af de AVadstena krigsmanshus-kassa nu tillkommande rusthålls-afgifter „.
160: — —. så få Utskotten, med afseende å de förhållanden, som Kongl. Maj.t i nåder framlagt, och då beviljandet af de förstnämnde tre anslagssummorne utgör ett vilkor för möjligheten af den föreslagna roteringens bringande till verkställighet, vöulsarnt hemställa, att Rikets Ständer måtte omförmälde anslag bevilja, dock hvad ersättningen för rusthålls-afgifterne lill Wadstena krigsmanshuskassa angår, Stals- och Ekon.-Ulskollens Betänkande, N:o 22. 21 likväl endast i den händelse, att det af Kongl. Majit i Dess nådiga proposition af den 15 sistlidne November föreslagna och af Stats-utskottet i dess betänkanden N:ris 51 litt.
A och 219 tillstyrka vederlag för samma kassas hela nu egande inkomst af rusthålls-afgifterna, icke skulle af Rikets Ständer medgifvas; samt beträffande vederlaget för de inom Jemtland utgående, till roteringens uppehållande derstädes påräknade hemmansräntor, under förbehåll, att dessa räntor till statsverket indragas.
För medgifvandet af indragning till statsverket af de från Medelpad nu dels till rusthålissqvadronen af hästjägare-korpsen och dels till reservmedels-kassan anslagna augment- och hemmans-räntor, utgörande omkring 1,SC0 r:dr banko, liar Kongl. Majit fästat det vilkor, att vederlaget för dessa räntor årligen skulle bestämmas på grund af markegångsprisen under en viss föregången tidrymd, på sätt uti Kongl. Majits under den 15 sistlidne November aflåtna nådiga proposition blifvit föreslaget rörande åtskilliga till allmänna verk och inrättningar auslagne hemmansräntor.
Då Stats-utskottet uti dess serskilda betänkanden N;ris 51 litt a. och 219 hufvudsakligen tillstyrkt bifall till hvad Kongl. Majit i afseende på sist omförmälda hemmansräntor föreslagit, få Utskotten, med biträdande af Stals-utskottets åsigt om ändamålsenligheten deraf, att sådane serskilda dispositioner af kronans räntor i möjligaste måtto upphöra, vördsamt hemställa; att enahanda vilkor och grunder som kunna blifva af Rikets Ständer fastställda för utbyte af de uti Kongl.
Majits nådiga proposition af den 15 sistlidne November omnämnda, till allmänna verk och inrättningar anslagna, hemmansräntor emot visst statsanslag, äfven må förklaras vara gällande i afseende på indragning till statsverket af de från Medelpad dels till rusthålissqvadronen af hästjägarekorpsen och dels till Jemtlands reserv-medels-kassa nu utgående augments- och hemmansräntor samt dessa räntors ersättande medelst statsanslag, samt att Rikets Ständer, jemte det de i underdånig skrifvelse för Kongl. Majit anmäla, detta deras beslut, tillika, i stället för det belopp, hvartill ifråga— Sä Slaii- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 22. varande räntor nu äro å 4:de hufvudtiteln upptagna, derstädes uppföra ett förslagsanslag af 1,900 ndr banko.
Vidkommande härefter det anslag af 4,438 r:dr 5 sk. 2 rst banko, som Kongl. Maj:t äskat för att dermed af intressenterne uti Gustafs och Carlbergs kopparverk inköpa den rättighet till dagsverken från åtskilliga hemman i Undersåkers, Åhre och Kalls socknar, som blifvit nämnda kopparverk Iemnad, så få Utskotten jemväl, på de af Kongl. Maj,t i nåder uppgifna skäl, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte samma belopp bevilja, att från Riksgäldskontoret utgå för att för omförmälda ändamål användas.
Derjemte anse Utskotten sig böra hemställa, att Rikets Ständer medgifva det af Kongl. Maj:t gjorda förbehåll, att Kongl. Maj:t må för aflönande af fourirer, gevärshandtverkare och spel i nummer, samt för ordnande i öfrigt af försvarsverket i Jemtland fritt och obehindradt disponera de nuvarande fältjägare-regementets oell hästjägare-korpsens stater anvisade aflöningstillgångar, för så vidt de genom indragningar och afgång kunna blifva disponibla, intilldess, efter det den nya roteringen och deraf följande reorganisationer af häst- och fältjägare-korpserne hunnit utföras, förslag till nya aflöningsstater för dessa korpser kunna Rikets Ständer till pröfning föreläggas.
Slutligen och beträffande den af riksdagsfullmägtige från Jemtland framställda begäran om ett årligt anslag af 4,000 r:dr banko att beräknas och utgå från 1848 års början intilldess det nya roteringsverket hunne komma till verkställighet, så få Utskotten anmäla, att af de vid 1844 års riksdag af Rikets Ständer beviljade 12,000 r:dr banko, som skulle från Riksgälds-kontoret utgå med högst 4,000 r:dr om året till lindring uti råst- och roteringsbesväret för rust- och rotehållare i Jemtland, efter den fördelning Kongl. Maj:t i nåder pröfvade skäligt, den hos Riksgäldskontoret vid sistlidue riksdags början innestående återstod 4,000 ndr banko blifvit under den 1 Oktober 1848 på vederbörandes reqvisition utbetald 5 och som Rikets Ständer, efter att vid 1840—1841 årens riksdag hafva beviljat de rust- och rotesingsskyldige i Jemtland ett årligt understöd af 4,000 r:dr att utgå under trenne år sedermera vid 1844 års riksdag ansett rust- och rotehållarne i Jemtland äga grundens anspråk på fortfarande understöd till rust- och roteringsskyldighetens utgörande Siats- och Ekon.-Uls-lcottens Betänkande, iVro 22. enär någon ny och lindrigare fördelning af rustnings- och roteringsbesväret då icke blifvit tillvägabragt, samt derföre anvisat nyssberörde understöd 12,000 r:dr; alltså och då det uppgjorda roteringsverket ännu icke blifvit för provinsen tillämpad*,.samt de rust- och roteringsskyldige måste anses äfven efter år 1848, under loppet hvaraf sista delen af det beviljade anslaget uttagits, hafva varit fortfarande i behof af understöd; men med afseende derå, att, enligt Utskotten meddelade upplysningar, vid 1848 års utgång varit vakante vid Jemtlands Hästjägare-korps 32 karl-och 48 hästnummer, samt vid Fältjägareregementet 125 karlnummer, och att vakanserne derefter betydligen ökats, samt vid Usta qvartalets slut innevarande år utgjort vid Hästjägare-korpsen 44 karl- och 86 hästnummer samt vid fältjägare-regementet 143 karlnummer, sedan, enligt Kongl, brefven den 19 Januari 1847 och den 17 Mars 1848, det blifvit rust- och rotehållare i Jemtland beviljadt att för då redan yppade eller blifvande vakanta nummer erlägga stadgad vakansafgit, intilldess definitivt beslut om reorganisation af Jemtlands fältjägare-regemente och Ilästjägare-korps blifvit fatladt, det måste antagas, att ett så stort understöd, som förut utgått, icke under den sednare tiden varit af behofvet påkalladt,. få Utskotten tillstyrka,. att Kikets Ständer måtte bevilja ett anslag af 9000 r:dr, att för tiden ifrån och med år 1848 och till innevarande års slut kunna, efter den fördelning,
som Kongl. Majit kan i nåder pröfva skäligt och i den män behofvet det påkallar, u!gå till lindring uti det rustnings- och roteringsbesvär, som under nämnde tid ålegat rust- och rotehållare inom Jemtland. . Stockholm den 17 Juli 1851..
[ Siats- och Ekon.-Utskottens 'Betänkande.\:o 22.
Reservation af riksdagsfullmäkiigen Nils Larsson från Jemtlands län. “Då Rikets Ständer vid 1830, 1835 och 1840 årens riksdagar enstämmigt beslutat, att rustnings- och roterings-bördan i Jemtland skulle, i enlighet med det af Kongl. Maj:t redan den 2 Oktober 1806 fattade beslut, jernnäs till likhet med medium af roteringen i det öfriga Sverige, och de, enligt äldre indelningsverket i nämnda provins, för rustningens och roteringens utgörande anslagna räntor, liil statsverket indragas, så kan jag icke finna något giltigt skäl hvarföre Utskotten nu velat dessa beslut frånträda.
På grund af infordrade uppgifter från alla de rikets län, der rustning och soldatrotering finnes, är, af Kongl. Krigs- och Kammar-kollegierna, efter hvad såväl i Kongl.
Maj:ts nådiga instruktion för indeinings-kommissionen, som ock i Kongl.
Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående provinsen Jemtlands rotering, af den 22 April innevarande år, (jrag.
37} omförmäies, vederbörlignn utredtatt, enligt ofvannämnde grunder, en soldatrote i Jemtland borde bestå af 1 | mantal eller JO tunnland skatt; och om indelningen i enlighet dermed verkställdes, så, ehuru jag väl vet att en sådan rote i Jemtland icke eger hälften af det värde och följaktligen icke eller hälften af den förmåga att bära onera som en soldat-rote, per medium räknadt, i det öfriga riket, tror jag dock att så väl statens rätt som rust- och rotehåliarnes billiga anspråk, blefve så nära som möjligt iakttagne.
Staten behöfde då ej uppoffra de räntor, som, enligt det uppgjorda roterings-förslaget, 6ro anvisade, och rust- och rotehållarne behöfde ej tvingas ätt, emot en på förhand bestämd, otillräcklig ersättning, utgöra en prestation utöfver hvad som åligger deras jord, hvilket deremot blifver fallet om det nu framlagda roteriugsverket vinner Rikets Ständers bifall.
För 11 mantal eller 10 tunnland skatt skulle, enligt den rätta roteringsgrunden, såsom här ofvan är nämndt, hållas en soldat utan något bidrag från statens sida, men enligt förslaget skall för samma hemmantal hållas 1 man, således - Stais- och Ehon.-Utskottens Betänkande, N;o 22. 25 Sedes de sju åttondedelarne utöfver hvad hemmanet åligger, eller för den kontanta ersättningen, som, då de årliga tillgångarne 11,000 riksdaler fördelas på det till ordinarie rotering indelade hemmantalet 822 mantal, eller 4,933 tunnland, befinnes utgöra 22 r:dr 14 sk,, och då kostnaden för en soldat, enligt knektekonlraktet lågt beräknadt, gör 53 r;dr 21 sk. eller |:delar deraf, 46r:dr37sk., så fsnnes att rotehållaren icke erhåller ersättning för hälften af den kostnad, som honom utöfver hemmanets skyldighet ålägges.
Kostnaden för en ryttarehästs hållande gör enligt knekte-kontraktet: 360 l:pd hårdvallshö ä 10 sk. 8 r:st. (efter medel-markegång) b:ko r:dr 80:
— Ärlig ränta å köpesumman för hästen 200 r:dr ...... „ „ 12: —•- Dito amortissemerrt, under antagande att hästen är tjenstbar i 12 år „ * 16: 32; S:ma b:ko r:dr 108: 32. således blifver missförhållandet vid rusthåll ännu större (n. b. kassans ersättningar för hästhållningen blifva per medium för år räknadt, lika som för soldaten eller ryttaren, ehuru de icke skola, såsom för dessa, utgå årligen, utan endast då häst eller sadelmundering skall anskaffas).
Serskildt för rusthållaren förekommer dessutom den omständighet, att, då enligt de föreslagna kassa-reglementets 3 §, punkten b) vid nya roteringens inträdande, fullt antal godkända häåtar skall vara uppsatt, uså att kassans förbindelser endast i afseende å derefter inträffande vakanser tiger rum,* han, så länge den första hasten räcker, för hvilken han ensamt måste vid uppköpet erlägga betalning så val för statens andel, som för hans egen, icke erhåller den ringaste ersättning från kassan.