Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
;-Ul skol tets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i 41. 373 af tle för krig bildade förråden, det till vapenöfning årligen sanmiandragne beväringsmanskap städse blefve väl beklädt.
Rikets Ständer hafva funnit det vara obestridligt, att ett af arméens nödvändigaste behof är en god och ändamålsenlig beklädnad, hvaraf truppens helsa och tjenstbarhet i hög grad bero, och varnande exempel förekomma äfven i Sveriges krigshistoria på vådan, att med likgiltighet omfatta denna vigliga angelägenhet.
Då denna beklädnad mäste under fredens lugn beredas och icke kan i lärans stund med erforderlig skyndsamhet anskaffas, hvarförutan en sådan anskaffning då otvifvelaktig! skulle medium större kostnad och uppoffring, än om densamma i tid påtänktes och verkställdes, fordrar alltså klok omtanke, att åtgärder, så fort som möjligt, vidtagas för bristens afhjelpande.
Och då den framställda planen för bevärings-manskapets beklädnad synes Rikets Ständer vara den ändamålsenligaste, så väl i afseende å sättet för behofvets fyllande, som med hänsigt till anordnandet af bestvret med persedlarnes omsättning och värd, hafva Rikets Ständer, som redan, enligt hvad i underdånig skrifvelse den 21 sistledne Januari är anmäldt, till beklädnads- och utrednings-persedlars anskaffande för bevärings-manskapet beviljat ett belopp af 238,668 R:dr 32 sk., eller .j:del af den äskade summan 716,000
R:dr, nu för ifrågavarande ändamål, utöfver det förut beviljade beloppet af 238,666 R:dr 32 sk., ytterligare anvisat en summa af 477,333 R:dr 16 sk., att från Riksgälds-konloret utgå, med hälften under hvarldera af åren 1855 och 1856.
Hvarjemte och då, i fråga om det anslag af 54,000
R:dr, som, i händelse af den föreslagna planens verkställande, skulle för bevärings-munderingarnes underhållande erfordras utöfver den derför å anslaget till försvarsverket i allmänhet förut befintliga tillgäng af 30,000 R:dr, behofvet häraf äfven blifvit fullständigt utredt och ådagalagdt, hafva Rikets Ständer, som, vid regleringen af ulgiflerne under Riks-Statens 4:de Hufvudtitel, redan beslutat öfverflyttning lill ordinarie stat af det vid näsllidne riksdag till kompletterande af beväringens reserv-förråd beviljade extra anslngs-belopp af 26,666 R:dr 32 sk., nu anvisat återstoden, 27,333 R:dr 16 sk., att för det afsedda ändamålet under hvarldera af nästkommande 3 år från Riksgälds-konloret utgå. 4:o för Topografiska korpsens arbeten:
Till detta föremål har slutligen E. K.
M:t äskat för åren 1854 med 1857 en summa af 12,000 R:dr årligen, eller tillsammans 48,000 R:dr.
Med afseende å dessa arbetens gagn för det allmänna och då enahanda skäl gälla för detta anslags utsträckning jemväl till år 1857, som i fråga om en del andra anslag förekommit, hafva Rikets Ständer, som för ifrågavarande ändamål redan anvisat för innevarande år 12,000 R:dt, dertill ytterligare anslagit enahanda summa för hvarldera af nästkommande tre år, med tillsammans 36,000 R:dr, alt från Riksgäldskontoret utgå.
I sammanhang rned förenämnde anslagsfrågor har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad å angelägenheten att förbättra den ställning, hvaruti truppen vid den värfvade arméen, i afseende å dess underhåll, sig befunne.
Manskapet hade nemli - 374 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i ii. gen, utom brödportion in natura, endast G å 8 sk. kontant om dagen i gage, omvexlande för olika regementen, så väl inom, som utom samma garnisons-orter.
Då dyrheten å lifsmedel vore störst å dessa orter, insåges ock lätt, alt detta gage icke på långt när kunde förslå lill soldatens underhåll.
Vid de för ifrågavarande regementen bildade mat-inrättningar sökte man väl genom en klok hushållning bereda truppen den största möjliga matportion, som för dess gage kunde erhållas, men det oaktadt och ehuru dessa inrättningar dessutom fått bidrag från andra anslags-tillgångar, hade dock den föda, som soldalen sålunda tilldelades, visat sig vara för hans lifsuppehälle otillräcklig.
Det har derföre blifvit hos Rikets Ständer föreslaget, att sådane åtgärder måtte vidtagas, alt den värfvade krigaren finge en, efter dagliga lefnadsbehofvet afpassad, matportion in natura.
Vid pröfning af denna fråga hafva Rikets Ständer vidare erfarit, att de för vidmakthållande af Garnisons-regementenas mat-inrättningar afsedda tillgångar, bestående af det från regementenas stater utgående gage och brödkorn m. m., jemte de bidrag, som, enligt särskilda Nådiga bref, å 4:de Hufvudliteli\s extra utgifts-anslag anvisats, * äfvensom, i den mån delta anslag härtill ej lemnar tillgång, befintliga reservationer ä samma hufvudlitels anslag till durch-marche-kostnader, äro så inskränkta, att matportionen, sådan den, enligt fastställde spis-ordningar för de särskilda regementenas matinrättningar, soldaten för närvarande tillbandahålles, ingalunda kan anses motsvara hans billiga anspråk på en nödtorftig bergning.
Vid sådant förhållande och med afseende å de ständigt vexlande priserne å lifslornödenheter, hafva Rikets Ständer funnit bäst och rättast vara, att, såsom för soldaten vid den indelta arméen och för bevärings-ynglingen redan eger rum, underhålls-portionen för garnisons-manskapet, hvilken nu utgår olika inom de särskilda regementena, bestämmes att med oförändradt och för alla regementen lika belopp utgöras, oberoende af lägre eller högre varuvärden, helst truppens behof alltid är lika, ehvad dyrheten å iifsmedlen blifver större eller mindre.
Och då nödvändigt är, att denna underhälls-portion varder för soldatens behof fullt tillräcklig, så att han icke må lida brist, men E. K.
M:t bäst är i tillfälle att bedöma behofvet af den tillökning i tillgångar, som för ändamålets vinnande kan erfordras, hafva Rikets Ständer för åren 1855, 1856 och 1857, till E. K.
M:ts disposition, å Riksgälds-kontoret anvisat en summa af 10,000 R:dr årligen, att efter behof och i den mån härtill förut afsedda medel icke lemna tillgång, användas såsom bidrag för underhållet af sådane i garnison förlagde trupper, som äro med mat-inrättningar försedde.
Hvilket allt Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande etc.
Stockholm den 7 Oktober 1854.
Expedilions-Vtskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o lii. 375 N:o 142.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 29 Sept. 1854, Preste-Slåndet den 30 — — Borgare-Slåndet den 30 — — Bonde-Ståndet den 4 Okt.
— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående extra Slats-anslag till föremål, tillhörande Sjöförsvar s-departementets handläggning.
(Stats-Utsk:s Ulhde N:o 152.) S. A. K.
I sammanhang med afgifvet förslag till reglering af ulgifterne under Riks-Statens 5:le Hufvudtilel har E. K.
M.-t uti Dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, under åberopande af de i bifogadt Slatsräds-protokoll öfver Sjöförsvarsärenden al den 8 November nästlidel år utvecklade skäl och med hänvisning till de upplysningar, samma protokoll innehölle, behagat föreslå, ätt följande, lill ständige behoi ej hänförlige, anslag, hvilka för Sjöförsvarets fullständiga ordnande ansetts erforderlige, nu mätte al Rikets Ständer anvisas, nemligen: för iståndsällande, till återstående delen, af så väl flottan tillhörande fartyg, som etablissementerne, äfvensom till förrådens kompletterande, 1,000,000 R:dr, att under fyra år, med -j:del eller 250,000 R:dr årligen, utgå, samt för anskaffandet af 11,000 munderingar för sjöbevärings-manskapets räkning till krigsbehof, 240,000 R:dr, alt utgå under 3 år meil j alel ärligen.
Vid pröfningen af dessa frågor hafva Rikets Ständer, hvad först angår det af E. K.
M:t lör islåndsättande af Flottans materiel äskade anslag af 1,000,000 R:dr, af ofvan omförmälda Statsräds-protokoll samt dervid fogade förteckningar och uppgifter, inhemta!, ali under loppet af åren 1852, 1853 och 1854 en betydlig del af Flottan blifvit och Olifver i fullt tjenstbart stånd försatt, samt att, genom beviljande af nu äskade anslag, kompletteringen af återstående delen utaf do Flottan tillhörande fartyg kan lillvägabringas så snart, att den befintliga materielen vid 1857 års utgång varder fullständigt iståndsatt.
Detta ändamål, eller Flottans skyndsamma försättande i det skick, att den vid ett utbrytande krig kan ulan dröjsmål användas till fäderneslandets lörsvar, är af så maktpåliggande beskaffenhet, att, för dess ernående, äfven de största uppoffringar böra göras; Och som ostridigt är, att en dylik malerielens komplettering icke later verkställa sig i behofvets stund, samt alt ju fortare densamma kan ske, desto mindre blifva de dermed förenade kostnader, hafva Rikets Ständer, som redan anvisat dels till komplettering af linieskeppen Guslaf den Store och Dristigheten med 376 Expedilions-Vtskoitets Förslag till anderd.
Skrifvelse, ,V.-o 443. inventarier m. m. 124,148 R:dr, dels ock till kostnader för extra arbetsbiträde vid dessa linieskepps kompletterande 12,000 R:dr, eller tillsammans 136,148 Hulr, nu för ofvanberörde ändamål, utöfver dessa 136,148 R:dr, beviljat, för innevarande år, ytterligare 113,852 R:dr och för hvartdera af nästkommande 3 år 250,000 R:dr årligen, att från Riksgälds-kontoret utbetalas.
Reträffande derefter E. K. Mits Nådiga framställning om anslag till sjöbeväringsmanskapets beklädnad, gifver Slatsråds-prolokollet vid handen, att, i händelse al krig, skulle, utom de vapnet tillhörande stamtrupper, omkring 2,000 af bevärings-manskapet komma att tjenstgöra å den seglande (lollans fartyg, samt ungefär 6,000 ä Skärgårdsflottan, hvarjemte för etablissementerne och sjöfästningarne omkring 3,000 af samma manskap erfordrades, eller tillsammans 41,000 bevärings-skyldige; och borde alitsa ett lika antal beklädnader för desse anskaffas, hvartill, under iakttagande af ali möjlig, med ändamålet förenlig, inskränkning i persedlarnes anta! och med afräkning af ett, efter behållningar från de sednasle krigsåren bjldadt, för bevärings-manskapets behof afsedl och sedermera städse underhållet beklädnads-förråd af tillsammans 2,000 munderingar utaf äldre modell, det äskade anslaget al 240,000 Ridr ansåges behöfligl.
Då något, behofvet motsvarande, reserv-förråd för sjöbevärings-manskapets beklädnad icke förefinnes, men angeläget är, att, lör (lottans skyndsamma bemanning samt etablissementernes försvar i händelse af krigsutbrott, åtgärder i tid vidtagas för tillvägabringande af beklädnad i beredskap för den del af bevärings-manskapet, sorn dervid mäste i tjenstgöring ingå, hafva Rikets Ständer, som till omlörmälda ändamål redan anvisat ett belopp af 80,000 Ridr, nu dertill ytterligare anslagit en summa af 160,000 Ridr, ali från Riksgälds-kontoret utgå med ^idel under hvartdera af nästkommande 3 år.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande etc. Stockholm den 4 Oktober 1854.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 4 Okt. 4834.
, Preste-Ståndet den 4 — — Borgare-Ståndet den 4 — — Bonde-Ståndet den 41 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående extra Stats-anslag lill föremål, tillhörande Civ il-departementets handläggning.
(Stats-Utskis Ulbden m. m.
Niris 158, 239 och 256.) S. A. K.
I sammanhang med afgifvet förslag lill reglering af utgifterna under Riks-Statens 6:te Hufvudtitel, har E. K.
Mit, uti Dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och Expedilions-Utskoltels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 143. 377 och behof, med anledning af särskilda hos E. K. M:t i underdånighet anmälde frågor om anslag dels för yissa år eller tills vidare, dels för en gång, till föremål som tillhöra Civii-departementets handläggning, och under åberopande, hvad allmänna arbeten särskildt anginge, af Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader under den 25 Oktober nästlidne år afgifna underdåniga förslag, hos Rikets Ständer gjort framställning rörande de anslag, hvilka E. K. M:t i berörde hänseende ansett böra beviljas; hvarförutan inom Riks-Stånden flere förslag blifvit väckta, rörande anvisande af Statsbidrag till likartade föremål; Och få Rikets Ständer, i anledning af hvad sålunda förekommit, följande beslut i underdånighet anmäla:
Beträffande kanaler, slussar, jernvägar, hamnar, samt far- och flotl-leder: l:o.
Återstoden af den summa, hvarmed Staten, enligt Kongl. Brefvet den 14 April 1837, bör bidraga till amortering af ett utaf Linköpings stad för dess hamnbyggnad och Stångåns upprensning upptaget lån, har E. K. M.t föreslagit, att för 2:ne år anvisas med tillsammans 2,160 R:dr; och som Rikets Ständer inhemtat, att E. K. M:t, genom högstberörda Nådiga bref, tillförsäkrat Linköpings stad att, såsom amorteringsbidrag för ett, till den då under utförande varande hamnanläggningen upptaget, större lån, under 19 år, räknade från och med det nyssnämnda, erhålla ett årligt anslag af 1,080 R:dr, och detta belopp sedermera under derpåföljande år fortfarande utgått, hafva Rikets Ständer nu anvisat sista återstoden af berörde anslagssumma med tillsammans 2,160 R:dr, alt med 1,080 R:dr från Riksgälds-kontoret utgå under hvartdera af åren 1854 och 1855. 2:0.
För hamnbyggnaden vid Borgholm på Öland, hvartill, enligt ett af Chefen för östra kanal-dislriklet, Majoren m. m.
De Geer uppgjordt och af Styrelsen för Vägoch Vattenbyggnader granskadt förslag, kostnaden beräknats utgöra 32,433 R:dr 16 sk.
Banko, har É. K.
M:t begärt étt anslag, motsvarande J:delar af utgiften, eller 21,600 R.-dr.
Efter tagen kännedom af de till delta ärende hörande handlingar och kostnadsförslag, och då genom vederbörande auktoriteter utredt blifvit, att islåndsättandet af hamnen vid Borgholm, den enda på Öland, hvarifrån en icke obetydlig spanmålsexport eger rum, skulle blifva i flere hänseenden nyttigt, och uppförandet af en vågbrytare derstädes vore af synnerligt gagn för sjöfarten i allmänhet, men stadens invånare icke utan Statens biträde kunna anskaffa härtill erforderliga medel, utgörande, enligt uppgjordt kostnadsförslag, 32,433 R:dr 16 sk., hafva Rikets Ständer beviljat den af E. K.
M:t för en hamnbyggnad vid Borgholm äskade summa, motsvarande J.-delar af kostnaden, att med 21,600 R:dr från Riksgälds-kontoret utbetalas. 3:o. Vidare har E. K.
M:t föreslagit att, såsom bidrag till en brobyggnad öfver Helge å vid Christianstad, af Rikets Ständer måtte beviljas en summa af 100,000 R:dr, deraf 33,333 R:dr 16 sk. såsom anslag och 66,666 R:dr 32 sk, såsom lån.
Sedan, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, Styrelsen för Väg- och Vattenbyggnader upplyst, alt den gamla, öfver Helge å anlaggda, så kallade Långebro, upplord af trä på stolpar, är alldeles förfallen och måste ombyggas; att detaljerad plan jemte kostnadsförslag för en ändamålsenlig och varaktig broanläggning af valsadt jern, med stenmurade landfästen och pelare, blifvit på de brobvggnads-skyldiges bekostnad upprättade och E. K. M:ts Nådiga pröfning underställde; samt att kostnaden för detta företag, som, i följd äf lokala svårigheter och en mycket djup dybotten, uti det breda vattendraget, erfordrade kostsam och ytterst noggrann grundläggning, beräknats till 133,567 R:dr Banko; så och ehuru, enligt gällande författningar, skyldighet att broar hilt. till II.
Prat. 18S3 & 18S4. 10 Samt. 1 Afd. 48 ' 378 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 443. bygga och underhålla i allmänhet åligger alla som å landet hemman ega eller bruka, hafva Rikets Ständer likväl, då kostnaden för ifrågavarande brobyggnad, som ostridigt är af väsendtligt gagn så väl för Christianstad, der Staten eger en militär-depöt, som för kringliggande orter, uppgår till så betydligt belopp, att de brobyggnads-skyldige icke utan högst kännbara uppoffringar kunna detsamma utgifva, funnit Statens mellankomst härför böra kunna påräknas, och alltså, i enlighet med den Nådiga Propositionen, för det afsedda ändamålet anvisat 100,000 R:dr att från Riksgälds-kontoret utgå, |:del utan återbetalnings-skyldighet och |:delar såsom lån, under iakttagande för ölrigt af de allmänna vilkor och föreskrifter i afseende på låns erhållande, som vid denna Riksdag äro af Rikets Ständer meddelade. 4:o.
För utdikning af den s. k. Store Mossen, jemte sänkning af Kåfsjö, Harsjö och Svansjö m. fl. sjöar i Östbo och Westbo härader af Jönköpings län, har E. , K. Mit, sedan Styrelsen för Väg- och Vattenbyggnader låtit undersöka och upprätta plan till detta betydliga arbete, hvarigenom 19,575 tunnland för närvarande obegagnelig mark skulle kunna, genom ändamålsenlig afdikning, göras dels odlingsbar dels tjenlig för skogsväxt, emot en beräknad kostnad af 62,330 R:dr, föreslagit, att ett belopp af 45,000 R:dr mätte af Rikets Ständer anvisas, och att af berörde summa 20,000 R:dr skulle beviljas såsom anslag och 25,000
R:dr såsom lån.
Med afseende ä de betydliga fördelar, som genom detta företag böra kunna beredas den i allmänhet fattiga allmogen i omförmälda härader, hvilken dessutom i högst ringa mån lärer förmå deltaga i kostnaden för verkställigheten, hafva Rikets Ständer funnit skäligt bevilja den af É. K.
M:t för sagde ändamål äskade summa 45,000 R:dr, att på vanliga vilkor från Riksgälds-kontoret utgå, på sätt och i den ordning E. K. M:t begärt. 5:o.
Under omförmälan, att som staden Ystad för sin hamnbyggnad utgifvit högst betydliga belopp och numera saknade medel lör fortsättande af de arbeten, hvilka ytterligare erfordras för denna hamns försättande i fullt ändamålsenligt skick, hvartill hörde densammas fördjupning medelst muddring, och stadens hamnkassa, skuldsatt och dessutom skyldig att af hamnarbetet underhålla den del, som redan vore lullbordad, icke heller förmådde bestrida den härför erforderliga kostnad, uppgående, enligt ett af Chefen för södra Väg- och Vattenbyggnads-distriktet upprättadt förslag, till 60,000 R:dr, deri inberäknade 30,000
R:dr för inköp äf ett nytt ångmudderverk med tillbehör, hvilket vore behölligt, så vida del såsom nödvändigt ansedda djup af 18 fot skulle kunna erhållas, har hos Rikets Ständer blifvit hegardt, att'för uppmuddring af ifrågavarande hamn, hvartill, enligt hvad Distrikt-chefen upplyst, skulle åtgå en tid af 5 år, måtte beviljas nämnda summa, 60,000 R:dr, deraf 40,000
R:dr såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet och 20,000 R:dr såsom låneunderstöd.
Och då Ystads hamn onekligen är, i anseende till dess läge, af ett större och allmännare gagn för sjöfarten, samt det således är af vigt att äfven mera djupgående fartyg derstädes kunna inlöpa och söka skydd, hafva Rikets Ständer, i betraktande jemväl deraf all stadens invånare, utan bidrag af allmänna medel, utfört den med högst betydliga uppoffringar förenade hamnanläggningen, funnit sig böra på det sätt bifalla den gjorda framställningen, att Rikets Ständer för uppmuddring af Ystads hamn beviljat den derför beräknade kostnadssumman, 60,000
R:dr, deraf likväl högst 20,000 R:dr böra utgå såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet, och 40,000 R:dr såsom lån; emot förbindelse för staden, alt ansvara för arbetets fullbordan inom fem år, samt under iakttagande af de allmänna vilkor och föreskrifter, som vid meddelande af Statsbidrag för dylika förelag äro af Rikets nu församlade Ständer bestämda. 6:o.
Likaledes har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att som en nödig befunnen rätning af segelleden genom Stångån från Nyqvarns hamn vid Linköping lill Expeditions-Utskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i43. 379 sjön Roxen vore af största vigt icke allenast för nämnde stad, utan i ännu högre grad för den stora del af Östergöthland, sora derstädes hade sin naturliga afsättnings-ort, men detta arbete icke utan understöd af allmänna medel kunde utföras, enär staden, som för den nyanlaggda solida och vackra hamnbyggnaden måst skuldsätta sig för ett icke obetydligt belopp och dessutom förbundit sig att med fidei bidraga till nu ifrågaställda arbete samt ersätta vederbörande strandegare för all den jord, som för Stångåns rätning behöfde genomgräfvas, icke vore mäktig af vidare uppoffringar, Rikets Ständer mätte, i enlighet med E. K.
M:ts vid tvenne föregående riksdagar gjorda nådiga framställning, härtill bevilja ett anslag af 16,666 R:dr 32 sk.
Ranko, med vilkor att arbete,t verkställdes i öfverensstämmelse med den af Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader uppgjorda plan och kostnadsförslag, enligt hvilket den såsom erforderlig beräknade kostnaden uppginge till 25,000 R:dr; Och då E. K.
M:t vid 2:ne föregående riksdagar funnit förbättring af segelleden å Stångån vara af vigt och om anslag derför aflälit nådiga propositioner, samt Styrelsen för Väg- och Vattenbyggnader, uti sitt den 25 Oktober näsllidne år afgifna utlåtande, förklarat, att Styrelsen, med afseende å de upplysningar E. K. Mits Refallningshafvande i länet sedan sista Riksdagen meddelat, rörande ifrågavarande arbetsföretag, ansåge detsamma företrädesvis förtjent af bidrag från Statens sida, hvadan ock detsamma hänförts till lista klassens arbeten, hafva Rikets Ständer, med hänsigt lill den betydliga nytta, som genom ifrågaställa upprensning och rötning af Slångän komme att så väl det allmänna som provinsen beredas, funnit sig böra anvisa för nämnde företag ett anslag af 16,666 Ridr 32 sk., att från Riksgälds-kontoret utgå på det sätt och i den ordning, sorn i allmänhet för dylika anslag äro bestämda. 7:o.
Rikets Ständer hafva jemväl förehaft till pröfning ett framställdt förslag om beviljande af anslag, utan återbetalnings-skyldighet, till uppmuddring af Arboga å ifrån Arboga stad intill åns utlopp i Mälaren, i anledning hvaraf Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad på den vigt och betydelse Arboga ä egde för de orter, som begagnade denna farled för underhållande af kommunikationen med hufvudstaden.
På densamma utfraktades nemligen till Mälaren samt vidare till Stockholm och andra orter, endast frän Arboga, omkring 60,000 skeppund diverse jern- och metall-effekter, utom andra varor, hvaribland betydliga qvantiteter åkerbruks- och ladugårds-produkter.
På samma väg, eller sjöledes till Arboga, hämtade jemväl den ofvanliggande Rergslagen eller norra delen af Orebro län sina mesta förnödenheter af spanmål, saltvaror, specerier m. m.
Med denna trafik, som på sednare åren betydligt tilltagit, samt personförbindelser mellan Arboga-trakten och hufvudstaden, sysselsatte Arboga ett icke ringa antal fartyg, och med en del af dessa underhölls, genom Södertelge-, Götha- och Trollhätte-kanaler, förbindelsen emellan Arboga, Norrköping, Götheborg jemte andra vid kanal-linierne samt de stora insjöarne belägna platser.
Vid stranden af Arboga-ån, som på mer än 1 mils längd passerades af de fartyg, hvilka genom Hjelmare-kanal underhöllo kommunikationen mellan Mälaren och Örebro samt andra vid Hjelmaren varande hamnar, funnes lastageplatsen vid Svarthäll, Reutersberg och Grafudden, från hvilka ganska stora qvantiteter tegel och skogseffekter afskeppades till hufvudstaden.
Rörelsen å detta vattendrag vore således högst betydlig och det var med stort bekymmer man emotsåg denna farleds snart inträffande förfall, derest åtgärder till dess upprensning och fördjupning icke vidtoges, ty genom fällning ur vattnet af de jordpartiklar, som af höst- och vår-flödena, men ännu mer af ångfartygen, sattes i rörelse, hade segelrännan år ifrån år blifvit alltmer igengrundad, särdeles vid åns utlopp nedanför Kungsöhr, så att den lid skulle med temlig visshet kunna beräknas, då, i fall nämnde förhållande finge fortfara, all sjöfart på Arboga å och följaktligen äfven på Hjelmare - 380 Expeditions-Utskottuls Förslag till underd.
Skrifvelse, A':o 443. kanal blefve hämmad.
Att söka förekomma detta, vore alltså oundgängligen nödvändigt, och Arboga stad hade, på sin bekostnad, genom Chefen för medlersta Väg- och Vattenbyggnads-distriktet, låtit anställa pliktning utefter hela årännan samt upprätta kostnadsförslag till densammas uppmuddring till behööigt djup.
Enligt berörda förslag vore kostnaden beräknad att utgöra, för muddring af ån inuti hamnen intill Hjelmarekanals utlopp vid Grafudden, 20,700 R:dr, och för årännans upprensning från nämnda utlopp till Mälaren, 35,200
R:dr samt segeldjupet ämnadt alt blifva 8 fot öfver Hjelmare-kanals nedersta slusströskel.
Då emellertid staden svårligen kunde ega förbindelse, åtminstone icke att ensam bekosta denna muddring, enär farleden vore gemensam för flere orter, och de stora utgifter, som voro förenade med en sådan åtgärd, dessutom svårligen kunde bestridas af detta mindre samhälle, har blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte anvisa de medel, som erfordrades för verkställande af Arbögaåns uppmuddring och försättande i segelbart skick, enligt det derföre uppgjorda förslag.