Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har, med den grannlagenhet som »varit detsamma möjlig, sökt förekomma all sammanblandning af denne Embetsmans göromål med Konungens Justitico-Cantzlers.
Dertvid haftva sa mycket mindre mött någre betydlige smärigheter, som föremålen för Justitico-Ombudsmanncns Embetsbefattning, utan att skilja honom ifrån laglig åtgärd »vid enskildes klagomal, egentligen synas wara den allmännare tillsynen öfwer Lagars, Författningars och Instruktioners efterlefnad af Domare, högre och lägre Embetsman, samt anmärkandet och beifrandet af /adane deras begängna fel, hwilka antingen synas härröra fran egennytta, wrängwisa, »väld och grof försumlighet, eller bereda en allmän osäkerhet för Medborgares rättigheter.
Justitice-Ombudsmannens egenskap af Ordförande bland de till Tryckfrihetens »värd af Riksens Ständer till »väljande Sex Committerade är alldeles enlig med Rcgerings-Formens 108 Z, och werk - Memorial N:o 4.
163 ningarne af de wigtiga och angelägna befattningar, Jnstructionen i öfrigt honom älägger, synas till en betydlig del bero af egenskaperna hos den person, hwilken winner Riksens Höglofl.
Det ankommer pä Riksens Höglofl.
Ständers bepröfwandc, huruwida Utskottet träffat Riksens Ständers tanka, dä det i 62 § af Riksdags-Ordningen föreslagit, att denne Embetsman, under sin tjenstetid, borde i alla afseende» anses lika med Konungens Justitico-Cantzlcr, samt uti samma § tillagt honom den personliga helgd, om hvilken lil H af Regeriugs-Formeu Riksdagsmän försäkrar.
Utskottet har för sin del trott sadant förenligt med Embetets wigt och personens nödiga anseende.
Wid bestämmandet af den tid, ifrän hwilken Justitice-Ombudsmannens befattning borde taga sin början, har Utskottet as flera skäl funnit den alldeles ej kunna sträckas längre tillbaka än till tiden för antagandet af Negerings-Formen, hwaruti perjonens och Embetets tillwarelse stadgas.
Men dä, af kända orsaker, innan dcnsammas kungörande en ej obetydlig tid förlopp, och betänkligheter sällan äro skiljde frän retroactif werkan, anser Utskottet sig äga skäl att hemställa det Justitice-Ombudsinannens Embetsbesattning ej mätte sträcka sig till Utslag, Domar och Handlingar af äldre datum än hans utnämnande.
Ständers Stats-Utskott lärer tillhöra, att sä wäl för Justitice-Ombudsmannen, som de personer, hwilka komma att utgöra hans Expedition och torde böra bestä af en Secreterare och 2:ne Cancellister, föreslä löner, jemte öfriga wilkor i och för Embetet, såsom: resepenningar, medel för aflöning af sädane Ombud, till hwilkas 164 Expeditioner till Riks-Ständen. nyttjande 5 § af denna Instruktion Justitico-Ombudsmannen berättigar, medel till skrifmaterialier.
Expeditionsrum eller i stället passande hyresmedel, fritt postporto för Handlingar och Embetsbrefwäxling, m. m.
Stockholm den 5 Augusti 1809. B. Nunnorlioim. 0.
Lilvsrstolpo. 8. v. 8toolr6nström.
Earl O. l^oräin.
Eunisl Bdorstoin.
Earl Eust.
Broms. Näts Bolirsson. ck. Mkvorspurro. E. Norner. 0. v. Bosonstoin. 8ven N^ljleman 0:son. ck. E. Eulin, ^.näors ck:son llvelrert. ckon ckonsson. ^ D. Ea/errus.
Förslag till Instruktion. 8 i.
Riksens Ständers Justitico-Ombudsman skall L allmänhet tillse, huru Domare samt högre och lägre Embets- och Tjenstemän i utöfningen af deras Embeten och Tjeuster iakttaga Lagar, Författningar och Jnstructioner, samt, om de nägon synnerlig olaglighet begå eller med synbart uppsåt underläta att sina Embetspligter fullgöra, dem wid Bilaga till Mem.
N:o 4. 165 wederbörliga
Domstolar i laglig ordning derföre tilltala eller tilltala lata.
Konungens JustiticeCantzlers göromål och förhållande ma JustiticeOmbudsmannen dock icke i något fall ätala.
Likasom ock Justitice-Ombudsmannens göromål och förhållande ej äro af egenskap att kunna af JustiticeCantzleren ätalas. 8 2.
Justitice-Ombudsmannen bör förnämligast anmärka och beifra sadane af Domare, Embets- och Tjeristemän begangna fel, som antingen synas härröra ifrän egennytta, wrängwisa, mäld och grof försumlighet, eller bereda en allmän osäkerhet för medborgares rättigheter. 8 3- Förmärker Justitice-Ombudsmannen, att någon Domare, Embets- eller Tjensteman, utan wrang afsigt, endast af owarsamhet felat, ma han sädant Konungens Justitice-Cantzler wid handen gifwa, utan att dock sitt tillkännagifwande med något pästäende beledsaga. 8 4.
Skulle den oförmodade händelse inträffa, att antingen hela Konungens Högsta Domstol eller af detz Ledamöter en eller flere funnes hafwa af egennytta, wrängwisa och försumlighet sä orätt dömt, att derigenom någon, emot tydlig
Lag och sakens utredde och behörigen styrkte förhällande, mistat eller kunnat mista lif, personlig frihet, ära eller egendom, ware Riksens Ständers Justitioe-Ombudsman pligtig, att wid Riks-Rätt den eller de fel - 166 Expeditioner till Ri!s-SkLnden. aktige under tilltal ställa samt till answar efter
Lag befordra, och söre alltid dä Justitice-Ombudsmannen sjelf talan. 8 5.
Justitice-Dmbudsmanncn äger i andra sall, än det i föregående § omnämnde, att antingen sjelf eller genom sädane af honom behörigen befullmägtigade Ombud, som äro berättigade att för andra wid Domstolar tala, föra de Actioner emot Domare, Einbets- och Tjenstemän, hwartill han finner sig föranläten.
Justiticr-Oulbudsmannen äge dock, innan Rättegång anställes, och der han sa nödigt pröfwar, att lemna den eller dem, hwilka äro i fraga att tilltalas, tillfälle att inom kort af honom föreskrifwen tid inkomma med de upplysningar, till hwilka de kunna anse sig befogade.
Af Konungens Embetsmäu i allmänhet mä han fordra den lagliga handräckning, som de, ester 99 Z i RegeringsFormcn, äro skyldige att honom lemna, samt af alla Fisealcr äska och erhålla biträde, att anställa och utföra Actiouer samt Rättegängsformer bewaka, efter bestämda föreskrifter, hwilka han dem bör meddela. 8 6- Skulle, emot förmodan, Justitice-Ombudsmannen någon Domare, Embets- och Tjensteman utan skäl tilltala eller tilltala läta, eller genom obehörige tillmålen och olaglige pästäenden förolämpa, ware han till answar och pligt derföre lika med Actorer i allmänhet efter Lag och Författningar skyldig.
För ätal och pästäenden som wederbörande Fiscaler, enligt med och säledes icke utöfwer Justitice-Ombudsinannens föreskrifter, anföra, ware han allena anfwarig.
Bilaga till Meni. Nw 4. 167 8 7.
Justitico-Ombudsmannen ma, när han det nödigt anser, öfwerwara Högsta Domstolens, Rikets Allmänna Ärenders Berednings, Nedre JustitieoRevisionens, Hof-Nätternes, de Kongl. Collcgiernes och alla lägre
Domstolars öswerläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening dcrwid yttra, samt äga tillgäng till alla Domstolars, Collcgiers och Embets-Werks Protokoll och Handlingar. 8 8.
Klagar någon hos Justitice-Ombudsmannen öfwer Domares, Embets-och Tjenftemäns åtgärder, och sin klagan med fullständiga handlingar och bewis söker styrka, ma Justitice-Onibudsmannen, om han efter de i I och 2 bestämda grunder finner sakens beskaffenhet och wigt det fordra, atala eller atala lata sädane Åtgärder, eller i annat fall anwisa den klagande, att Konungens JustiticoCantzler om laga rättelse ansöka. 8 9.
Har Konungens Justitico-Cantzler lemnat utan afseende nägon hos honom omedelbarligen eller efter Justitice-Ombudsmanncns hänwisning af enskild man anmäld klagan, hwilken Justitice-Ombudsmannen anser wara pä fulla skäl gruudad, äligge det da honom, att efter den tids förlopp han nödig pröfwar, ehwad mälct är af allmän wigt eller icke, gifwa den klagande det lagliga biträde, som han finner vmständigheterne fordra. 8 io.
Anser Justitice-Ombudsmannen nödigt, att nä - 168 Expeditioner till Riks-Ständen. gon Domstols, något Collegii eller något EmbetsWerks Åtgärder i allmänhet mä granskas, gore han derom underdånig anmälan hos Kongl. Mastt, hwilken allena det tillkommer att om en sadan granskning förordna.
Warder den af Kongl. Mastt anbefalld, äge Justitice-Ombndsmannen rättighet att dcrwid tillstädes wara, utan att i förrättningen deltaga. 8 n.
Justitice-Ombudsmannen mä, enär han sadant nödigt finner, genom resor i Landsorterne förskaffa sig upplysningar om Lagskkpningens tillständ.
Dock sa resekostnaderne derwid ej öfwerstiga den summa penningar Riksens Ständer dertill ansta, och för hwilkens rätta anwändande Justitice-Ombudsmannen är skyldig att för hwarje är redo och räkning göra. 8 12.
Justitice-Ombudsmantten aligge, att wid hwarje Riksdag till Riksens Ständer aflemna en allmän redogörelse för sin förwaltning af det honom förtrodde Embetet samt deruti utreda Lagskipningens tillstäud i Riket, anmärka bristerne uti Lagar, Författningar och Allmänna Hushällningen, samt uppgifwa Förslag till deras förbättring.
Ware han ock skyldig att emellan Niksdagarne ärligen ett utlätande öfwer desa ämnen genom trycket kungöra. 8 13- Finner Justltice-Ombndsmannen, att antingen nägon Lags otydlighet, eller Domares skiljaktige begrepp om desi ändamäl föranleda till olika eller Bilaga till Mern.
N:° 4. 16S oriktiga tillämpningar deraf, bör han i sin berättelse till Riksens Ständer yrka en till enhet och sammanhang i Lagskipning»:»» »verkande förklaring as en sadan Lag. 8 14.
Skulle Justiticv-Ombudsmannen erfara något emot
Lag stridande rättegångsbruk »vara tvid Domstolarne gällande, mä han oriktigheten deraf i sina Berättelser anmärka.
Wore ater något sädant bruk i brist af Lag antaget, äligge det honom att för Riksens Ständer framställa angelägenheten af en fullständigare Lagstiftning, sa att all dom mä pä klar Lag grundas. 8 15.
De förklaringar östver Lagar, som Högsta Domstolen, uppä inkomne förfrägningar af Domare och Embetsmän, giftver, skall Justiticr-Ombudsmanncn samla, för att dem hos Riksens Ständer anmäla, htvarwid han bör tillkännagiftva om han finner nägon sädan förklaring wara oriktig, eller under namn deraf nägon ny lag stiftad. § 16.
Skulle i ärender rörande Allmänna Hushällningen eller eljest af allmän beskaffenhet
JustiticeOmbudsmannen förmärka nägon anstalt nödig till befrämjande af Konungens och Rikets bästa och »vältrefnad, mä hos Kongl. Majrt han ock underdänig anmälan dero»» göra, till den uppmärksamhet Kongl. Maj:t i »läder finner sädant förtjena. 170 Expeditioner till Riks-StLnden. 8 17.
Anmärker Justitice-Ombudsmannen, att nägon Författning icke efterlefwes, utan fallit i glömska, och finner tillika det wara utan nytta, att den skulle i kraft och werkfamhet äterställas, mä han, om det beror af Kongl. Majrt att en sädan Författning upphäfwa, göra derom underdånig hemställan, eller i annat fall förhällandet för Riksens Ständer anmäla.
Pä enahanda sätt förfar Justitice-Ombudsmannen med sädane Lagar och Författningar, hwilka han finner ej stä i förening med nu antagne Negerings-Lagar. 8 18.
Skulle de af Riksens Ständer i allmänhet eller af Ständen hwarr för sig uuderdänigst andragne beswär innan Riksdagens slut icke hinna att af Kongl.
Majrt afhjelpas, äligge JustiticeOmbudsmannen att i Kongl.
Cancelliet emottaga deröfwer utfallande Kongl. Resolutioner och läta dem Ständcns Cancellier tillställas.
I detta afseende bör en förteckning pä ofwanberörde beswär wid Riksdagens slut till Justitice-Ombudsmannen aflemnas. 8 19.
Justitice-Ombudsmannen, som förer ordet ibland de till Tryckfrihetens wärd af Riksens Ständer walde Committerade, bör med synnerlig uppmärksamhet och nit iakttaga hwad Riksens Ständer till skyddande af Tryckfriheten stadgat. 8 20.
Öfwer alla mäl, som hos Justitice-Ombuds - Bilaga lill Mein. N-o 4.
171 mannen anmälas, och alla åtgärder, han widtager, skall han täta söra fullständiga anteckningar. 8 21.
Justitice-Ombudsmannen mä sig till biträde antaga sä mänge skicklige och för redlighet kände personer, som han anses till ärendernes skyndsamma och noggranna behandlande behöfwa.
Och som des;a personer, utgörande Justitice-Ombudsmannens Expedition, icke för denna befattning innehaswa någon beständig tjenst pa Stat, och kunna af honom ester' behag ombytas, komma de att, i stället för Lön, förses med ett efter deras tjenstetid lämpadt arfwode eller traktamente. 8 22.
Skulle Justitice-Ombudsmannen finna sig af sivär sjukdom eller annat laga förfall hindrad att sitt Embete förcstä, äge han rätt att till tjenstens förrättande under laga förfallotiden päkalla den man, Riksens Ständer likmätigt RegeringsFormens 98 § utsett att honom efterträda, i fall han innan näst infallande Riksdag med döden afginge. 8 23.
Dör Justitice-Ombudsman, sammanträde genast Fullmägtige öfwer Banco- och RiksgäldsWerken och insätte genom Protocolls-Utdrag i Embetet den person Riksens Ständer till hans efterträdare utsett.
Nedlägger Justitice-Ombudsmannen af högst wigtiga och gällande skäl sin befattning, ware Lag samma. Blifwer Suppleant till »verkelig Justitice-Ombudsman upphöjd, wälje genast be - 172 Expeditioner till Riks-StLnden. malde Fnllmägtige samfält och per capita en annan.
Lag samma ware, örn Suppleant genom döden afgår eller Erpectancen sig afsäger.
N:c> 5. Z anledning af gjordt yrkande, att Konungens med Hemliga Utskottet commnnicerade Propositioner mätte till Ständen ätföljas af Utskottöledamöternes särflilda yttranden.
Genom remis af den 21 siftlidne Julii har Högloft.
Nidderskapet och Adeln till EonstitutionsUtskottets handläggning öfwerlemnat Herr Capitainen Anders Nordenstolpes samma dag upplästa Memorial, hwaruti yrkas, att hädanefter Konungens med Hemliga Utskottet commnnicerade propositioner, som hos Ständen föredragas, mätte ätföljas af Utskotts-Ledamöternes särskilda, fast i allmänna termer meddelade yttranden af tillstyrkan eller asradande, hwilka yttranden derjemte borde upplysa, i händelse fragan genom votering blifwit afgjord, till hwilket antal jakande och nekande inom Utskottet befunnits, samt alltid wara sörsedde med samtlige Ledamöternes egna underskrifter.
Utskottet, som ingenting högre önskar än att Memorial N:o 5. 173 ljus och liberalite, herrskande, sä widt möjligt är, i politiquens maximer, ma »vägleda opinionen och stärka sörtrocndet till Styrelsen, har tillika, redan dä förslaget till Ncgcrings-Formen författades, insett att Cabinetts-operationer och i allmänhet sädane anstalter, genom hwilka nya förhallanden till Utrikes Magter uppkomma, ej utan wada kunna framdragas ur den hemlighet, som mäste omgiswa deni, sä wida ej planerne skola störas och ändamälen förfelas.
Att Riksens Ständer likwäl ej mätte sättas i ett fullkomligt beroende as auctoriten, att Åtminstone nägra bland deras medlemmar, as dem sjelfwa utsedde, mätte äga en närmare kännedom af sadane hemliga ärender, stadgades tillsättandet af ett Utskott för att derom med Konungen, uppå Hans inbjudande, ösivcrlägga.
Men detta Utskott, hwars tillwarelse helt och hältet beror af Konungens godtfinnande, blcs ej nägon afgörande-rätt tillagd.
Det äger endast att till Konungen afgifwa sina utlätanden; och det blefwe twifwelsutan lika stridande mot sjelfwa sakens natur, som mot en gifwen och antagen Grundlag, att bryta den tystnad, som gjordes till wilkor för underrättelsens emottagande, eller att meddela sitt sivar ät nägon annan än den som fordrat detsamma.
Ständers säkerhet synes i alla händelser tillräckligt förwarad, da Stats-Rädets yttrande af tillstyrkan eller afflag mäste, enligt hivad Utskottet i Riksdags-Ordningens 27 ^ föreslagit, ätfölja Konungens propositioner öfwer hemliga mäl; dä alla frän Konungen utgäende expeditioner böra, enligt 38 tz i RegeringsFormen, contrasigncras af Föredraganden, som answarar att de instämma med fördt Protocoll; och dä slutligen det ankommer pä Niks-Standen att till Hemliga Utskottet wäija sädane Ledamöter, hwilka de anse förtjena detta förtroende.
174 Expeditioner till Niks-Ständen.
Uppå desie grunder har Utskottet ansett sig ej kunna antagandet af Herr Nordenstolpes förslag tillstyrka.
Stockholm den 9 Augusti 1809. B.
Nunnorlmim.
Oarl C. ^orllin. 1. O. Oalin.
Anders ck:80n Ilvolcort. 6l. Kilvsrstolpo. 8von ^ij Irman 0:son.
Oart Cust.
Broms.
Näts Bolrrsson.
D. Ua^rr<«.
Rörande ändring af 28 § Regcrings-Formen.
Uti Memorial, af Conftitutions-Utskottet den 19 sistlidne Julii emottagct, har Herr General-Adjutanten, Ofwersten och Commendeuren Grefwe Nils Cronstedt, med afseende pa hwad Regeriugs-Formens 28 § stadgar om Konungens rättighet att till Militaire Embeten nyttja utländske män, anfört, att dä Krigsmagtens inflytelse, som stundom warit ett stöd för Nationens sjelfständighet, ofta med eu lika kraft werkat till Grundlagarnes och Regeringens upplösning, torde allt böra undanrödjas, som kan gifwa Krigsmagtens werksamhet en rigtning, beroende af ett oswenskt tänkesätt.
Till följe deraf, och som en Stats-hwälfnings utförande förnämligast ankommer pä beredwilligheten hos en eller flere Chefer, ledde af medborgerlighet eller af Memorial N:o 6. 175 lättsinnighet och enskilda afsigter, har Herr Grefwe» ansett betänkligt, att ofwannämnde stadgande sörhliswer gällande, särdeles wid den tidpunkt, dä en utländsk Furste skall till Thronföljare utwäljas; hwadan ock Herr Greswen, utan att yrka rättelsen under nuwarande Konungs Styrelse, föreslagit, att sedermera innehället af 28 § i den anmärkte delen mä hwila intill defi en i Swerige infödd Konung uppträder pä Sweriges Thron.
Hwad salunda blifwit andraget, har Utskottet funnit i sjelfwa principen sä mycket billigare, som det fullkomligen öfwerensstämmer med afsigtcn och espriten af hwad Regerings-Formen härom föreskriswcr.
Utskottet anser säledes anmärkningen ej ställd mot sjelfwa detta rum i Grundlagen, utan blott emot redaktionen deraf.
Säkert hade det ej warit rädligt att frän Militaira beställningar utesluta hwarenda utländsk man, att lemna oanwända för Swerige förtjenster dem en främmande jord sett utbildas; men det war äfwen lika nödwändigt, att Regeringen sparsamt och ined största urwal begagnade sig af Utlänningar, dä den ägde Swenskar att tillgä.
Utskottet trodde sig hafwa fullständigt uttryckt hwad stadgandet borde äsyfta, genom det föreskrifna wilkoret för utländske mäns antagande till Militaira Embeten: en sällsynt skicklighet.
Endast sä äga densamma; och bland defia skola ännu färre, kanske knappt nägon enda, erbjuda sin werkningsförmäga ät ett främmande land, sä länge deras eget Lehöfwer och wärderar stora talanger.
Emedlertid och dä detta uttryck i wifit hänseende torde finnas obestämdt, särdeles som den fordrade egenskapen af owanlig skicklighet icke alltid med säkerhet kan utrönas och bedömas, sär Utskottet, till meningens förtydligande, wördsamt föreslä och tillstyrka sädan förändring i den anmärkta delen af 176 Expeditioner till Riks-Ständen.
28 för att af Konungen och Riksens Ständer tvid nästa Riksdag pröfwas och, der sa godt synes, bekräftas, att i stället för orden: Ware likwäl Konungen obetaget att uti Militaira Embeten nyttja utländske
Män af sällsynt skicklighet, men icke till Commendanter i Fästningarne, matte införas följande: Ware liktväl Konungen obetagct att efter Stats-Radets hörande uti Militaira Embeten nyttja en eller annan utländsk
Man af sällsynt skicklighet; dock icke till Commendanter i Fästningarne.
Stockholm den 9 Augusti 1809.
Nannorlioirn.
Ol. Litvorstol^o.
Nörnor.
Earl von Hosonstsin.
Earl Ol. Xorckin. 8von ^ijlrinnn Oison.
Dnniol blborstoin. ck. O. Olalln.
Oarl Olust.
Lroins. ^näors Rson H^okort.
Näts kolirsson. N:o 7. Angående tryckningen af Constitutions-Utfkottets Betänkanden och Förslag. Wördsamt Memorial.
Dä till äfwentyrs, under Riksdagens lopp, Riksens Högloft.
Ständer, i likhet med htvad redan Memorial N:o 7. 177 förut skett, torde besluta tryckningen af flera Återstående betänkanden och förslag, dem ConstitutionsUtskottet äger att afgifwa, får hos Nikseus Högloft.
Ständer Utskottet »vördsammast hemställa, om icke Lesörjandet as en sädan tryckning, antingen den af ett, flere eller alle Niks-Standen äskas, kunde anförtros at Constitutions-Utskottets Cancellie.
Utskottet gör sig sa mycket heldre förwissadt om Riksens Högloft.
Ständers bifall härtill, som genom detta stadgande ej allenast en af särskilda tryckniugsanstalter möjligttvis uppkommande collison skulle undwikas, utan äfwen de personer, som med arbetet haft befattning, komma i ätnjutande af någon billig och mättlig winst, hwartill de synas framför alla andra berättigade, sä länge handlingarne, som skola till trycket befordras, äro blotta förslag, as Niks-Ständen ännu ej till pröfning upptagne, och de provisionelt tryckta Exemplaren således endast torde kunna anses som multiplicerade afskrifter.
Stockholm den 23 Augusti 1809. D. ^i..
Nannerlielin. ck. silversparre.
D. 8llversto1p6. O. Norner.
Earl von UossnZtoin.
Earl O. idloräln.
Lvon 'VVljlcinan 6:son.
Daniel Dbersteln. ck. D.
Dalin. ^näers ck:son D^olrert.
Näts Delirsson. is 178 Expeditioner till Riks-StLnden.
N:o 8. Z anledning af wäckt fräga om Extra Stats-Rädö constituerande. Wördsamt Memorial.
Till Constitutions-Utskottct har Auditcurcn Herr Per König under den 17 i denna mänad inlenmat ett skriftligt Memorial med hemställan, huruwida det ej wore enligt med Negerings-Formcnä anda, att Konungen, enär han nödsakades i wkgtiga förrättningar bortsända någon af Stats-Räden, matte i den fränwarandes ställe Extra Stats-Räd constituera, helst ärcnderncs oafbrutna gang eljest hämmades, isynnerhet om under Krigstid twänne af de Militaire Stats-Näden blifwit commenderadc, hwaraf följde, att alta med Krigs-Staten gemenskap ägande nial, som i Högsta Domstolen förekomma, och wid hwilkas afgörande twänne Militaire StatsNäd böra adjungeras, hos Justitice-Nädet pa en obestämd tid skulle blifwa hwilaudc.
Regerings- och Domare-magternes olika beskaffenhet dela denna fräga om personers tillförordnande att i något Stats-Nads fränwaro bestrida dep göromål i twänne, nemligen: 1:o
Om ett sädant tillförordnande mä äga rum inom Högsta Domstolen, enär derstädes, enligt 20 Z Regerings-Formen, under Fredstider företagas och afgöras mäl, hwilka ifrän Krigs-Domstolarne dragas under Konungens pröfning, i hwilka fall twänne Militaire Ledamöter af Stats-Rädet böra sädane mäl öswerwara och deröfwer rösta.
Memorial N:o 8. 179 2: o Om mom sjelfwa Stats-Nadct i allmänhet ett sädant förordnande mä äga rum.
Wid öfwerläggning om den förra frägan, uppkommen af bcfaradt uppehåll uti sädane ärenders afgörande, om hwilka 20 § Negcrings-Formcn förmäler, har Utskottet med Herr König lätteligen insett följderna af de Militaire Stats-NädcnS inskränkta antal, i den händelse flere än en wore af sjnkdoms-förfall eller franwaro i wigtiga förrättningar hindrade att oafbrutet enligt deras bestämmelse gä Konungen i underdånighet nied råd tillhanda.
De uti Stats-Rädet förekommande egentliga Negerings-Ärenders skiljaktiga beskaffenhet frän sädanes, hwilka höra till
Domarc-magtens befattning, undanrödjer ock i Utskottets tanka alla betänkligheter emot förändrandet af 20 Z Regcrings-Formen, med iakttagande af den tid dertill, fom 81 § föreskrifwer, i sä mätto att högre Militaire personer utom Stats-Nädct äfwcn skulle kunna af Konungen förordnaö att med
Domare-jäf och answar taga säte och rösta wid afgörandet af de frän Krigs-Domstolarne under Konungens pröfning dragna mäl.
Den sednare frägan, rörande personers constitucrande att under werkliga Ledamöters af StatsRadet fränwaro deras göromäl bestrida, har i anseende till ämnets wigt hos Utskottet wäckt den mest grannlaga uppmärksamhet.
Det har till en början och under ett noga rädfrägande af sä wäl NcgeringS-Formcns ordalydelse, som äfwcn dest andemening, ej annat kunnat finna, än att samma fräga innefattade en sadan förklaring af Grundlagen, som enligt dest 81 § borde under tillkommande Riksens Ständers afgörande hänskjntas.
Sedermera och wid stadgandet af det yttrande, som i sädant hänseende kommer att blifwa föremälet 180 Expeditioner till Riks-Ständen. för tillkommande Riksens Ständers pröfning, har Utskottet fattat den öfwertygelse, att Stats-Nädets nio Ledamöter äro Konungens beständige rädgifware, försedde med werkliga Embeten, uppförde pä Rikets Stat och uppsatte i ett efter wigten af deras kall lämpadt anseende: att kännedom af Regerings-Ärenderne och enhet i principer tvid deras behandlande äro frugter af erfarenheten och en längre tids handläggning: att förwärfwandet af det allmännas förtroende, sä nödigt för sambandets bibehållande emellan Konungen och Nationen, icke är ögonblickets werk.