Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rege ringsformen vara i tydliga ordalag uppställd, får jag förklara, det jag anser mig icke kunna tyda den annorlunda, än Herr Borgmästaren Helledaij, och att jag derföre förenar mig i den af honom gjorda reservation.” Herr Biskopen Lundblad: ”Då de förenade Stals- och Banco-Utskotten vid sistlidne Riksdag, under, såsom mig synes, tillbörligt afseende på Regeringsformens 79 §., enligt hvilken rättigheten att låta slå mynt är Konungen förbehållen, vid besvarandet af Herr General Lefréns då, i enahanda syftning, som nu, gjorda motion, ansett frågan om stadgandet för framtiden af så väl första enheten, som underafdelningarne af det metalliska myntet i silfver, utgöra ett önskningsmål, och ej allenast Rikets Ständer i sammanhang härmed till Kongl. Maj:t den a 9 Januarii i83o med underdånig hemställan ingått, utan ock Kongl. Maj;t, genom Nådig Skrifvelse den 25 Junii i83o, bestämdt förklarat, alt silfvermyntet bör utgöras af hela, halfva, fjerdedels, åttondedels och tolftedels Specie-riksdalrar; synes mig ali Ständernes vidare åtgärd i denna fråga Bih. till R.
Prot. i83/f. 6 Sami. 1 Afd. 4 5:te Häftet. 26 Banco-Ut skottets Betänkande N.o J. vara ej allenast öfverflödig, utan ock till och med mindre behörig.
Den Statsmagt, hvilken det tillhörer att afgöra frågan, har ej allenast lemnat sin höga decision, utan ock, i öfverensstämmelse dermed, låtit slå en ansenlig mängd Speciemynt, nemligen, ifrån Augusti i83o till och med December månad 1833, hela Specie-riksdalrar 97,596, halfva dito 579,123, fjerdedels dito 3,877,487, åttondedels 5,643,695 och tolftedels 1,830,229, eller tillsammans I2,028,i3o stycken, utgörande 2,2i4>5io R;dr Specie.
Under sådant förhållande kan jag ej dela Högloft.
Utskottets åsigter, och det så mycket mindre, som, i händelse hvad utmyntadt är skulle, såsom yttrad t blifvit, utgå i rörelsen att gälla för 4> 2» °* s- v- kronor, detsamma onekligen kom me alt bära origtig stämpel af en hel, en half, o. s. v. Riksdaler.
Ville man åter, till undvikande af denna oformlighet, ommynta alla dessa millioner, för alt af dem stämpla 4> 2> 0> s* v> kronor, skulle
Banken derigenom inledas i en betydlig kostnad, hvilken ingalunda blefve ersatt derigenom, att liela, halfva, o. s. v.
Riksdalern vöre utbytt emot dessa, hos oss hittills okända, nymodiga kronorna.
Hvad dernäst angår Herr General Lefréns motion, så vidt den afser decimal-räkningens införande, i stället för den hittills brukliga, sä är ingalunda min mening att bestrida vigheten af densamma.
Men jag döljer dock ej, att jag befarar, det man ännu ej är nog förberedd på denna methods antagande, helst tillräckligt antal i detta afseende ändamålsenligt organiserade folkscholor ännu saknas, i hvilka den uppväxande generationen må varda i den nya methoden initierad.
Och, förut införd, skall den vid räkenskapers uppgörande medföra hvarjehanda olägenheter.
Detta är för mig tillräckligt skäl att, för närvarande, afstyrka äfven detta, af intet behof påkallade, experiment.
Af experimenter i denna väg hafva Sveriges Rikes Ständer nog.
Hufvudfrågan är myntets ordnande; och delta vinnes säkrast derigenom, att man, orubbad af alla små considerationer, fortgår på den redan antydda bättre ordningens väg.” Herr Prosten Ödman: ”Emot pfuralitetens inom Höglofl.
Ut skottet beslut i frågan om mynt-enhetens underfördelningar får jag mig vördsamt reservera, hufvudsakligast på de grunder, att 1:0 genom fördelning i decimaler skall ovilkorligen mycken oreda vid enskilda liqvider inom landet uppkomma; 2:0 för det närvarande den icke står i harmonie med fördelningarna af mått, mål och vigt, hvarigenom mycken svårighet, synnerligen för allmogens mindre handelstransactioner, är oundviklig; Banco-ZJtskottcts Betänkande N:o 7. 27 3:o den nu gällande mynt-fördelningen innefattar långt flere aliquoter, än den föreslagne i decimaler, i hvilken blott tvänne ingrediera, hvaraf äfven i practiskt afseende svårigheten, vid liqviders och mindre köpsluts uppgörande, tydligen skönjes; 4:o decimal-fördelningen, åtminstone i vissa landsorter, icke precist inpassar på de i flera år antagne pris för vissa arbeten, för hvilka en flerårig praxis etablerat ett slags taxa hvarigenom eu, om ock för hvarje enskild händelse obetydlig, dock vid sammanslående af flere sådane tillfälligheter icke så ringa förlust skulle uppkomma, antingen för deri arbetande, eller för den, som betingat sig arbetet; 5:o då mynt-förändringen ifrån daler, mark m. m. till Rrdr, sk, r:st., ehuru i många fall så nära öfverensstämmande, i afseende på aliquoterne, ännu icke i flere provincer vunnit insteg i dagliga rörelsen, så att till och med trakter ännu finnas i södra Sverige, der auctions-utrop ske i daler och styfver, skall en för allmänheten så främmande indelning, som i decimaler, behöfva ganska lång tid, innan den vinner burskap inom alla samhälls-classer, ja möjligen all— drig vinna den.
Af sådane anledningar har jag ansett den föreslagna mynt-fördelningen icke blott förtidig, utan äfven, under nuvarande förhållanden, ledande till oreda, ulan att någon nytta ens i perspectiv kan uppletas.” Riksdagsfullmägtigen Petter Persson från Jönköpings Län: ”Med Högloft.
Banco-Utskottets pluralitet kan jag ej förena mig i den tillstyrkan, att det nya myntet, namnen och mynt-enheten skall i hvarjehanda räknesätt förändras emot vårt nuvarande räknesätt Riksdaler, skillingar och runstycken.
Utskottet föreslagna mynt-enheten och räknesättet kan nog vara bra för dem, som äro något hemma i sådane saker, och jag t vi fia r icke, alt det då till och med kan gå vigare än det vanliga, men för allmogen, som i långliga tider är van att räkna R:dr, sk. och r.st., blir saken svår att taga reda på, och en villervalla, att ingen vet rigtigt hvar han är hemma, när han skall emottaga ett sådant mynt, sora icke låter dela sig, hvarken med jemna skillingar eller med jemna runstycken.
Jag önskar derföre på egna, men ännu mera pä hemmavarandes vägnar, att mynten måtte få förblifva sådane, som de af vår Nådige Konung äro fastställde, helst flere millioner äro redan derefter utmyntade, och då vet man, alt en R:dr Silfver är som fyra R:dr RGS och såvida - 28 Banco-Utskottets Betänkande IV.-o 7. re får man räkna derefter sitt vanliga räknesätt
Jag inser icke hvarken behofvet eller nyttan af den ifrågasatta förändringen; och ganska säkert är, att den skulle föranleda till oreda, osäkerbet i liquider, samt kanske till och med till svek och bedrägeri i synnerhet ibland allmogen, som visst på långliga tider och åtminstone så länge de nuvarande myntsorterne blifva gångbara, icke skulle kunna lära sig att rätt förstå hvarje ny myntsorts egentliga och rätta värde, relativt till den nu gällande.” Riksdagsfullmägtigen Eric Svanberg ifrån Wester-Norrlands
"Uti de af Riksdagsfullmägtige Petter Persson och Brisman afgifne reservationer får jag förena mig.” Banco-Utskottets Betänkande N.o 7. ag N:o 1.
Tariff för förvandling af Riksdaler, Skillingar och Runstycken Riksgälds, till Kronor och Slantar.
Riksgrs. * C/J ös tn 22 w Vt pr* O 3 O a ös O □ CJ S Sä K- r * *5 — — 3 4 5 bestämdt utgörande as — 4 3 2 r 3 6 I2f — obetydligt öfverstigande _ X 2 2 — 99 99 99 99 99 99 99 99 3 m 3 4. — — 6 99 99 T —^
I 24 99 99 — 1 — — 7 99 99 1x43 närmast utgörande I l — — 8 99 99
I Tå O obetydligt öfverstigande X 1 — — 9 £ 0
I I 99 99 99 99 >9 99 I 16 , S 3 I ?2 . X 3 I * I 4 Ä 99 99 99 99 99 99 — 11 1 1 11 — I — 99 99 3 72 99 9* — 2-— — 2 99 99 4 i 99 99 _ 4— — 3 99 99 — 6 l 99 99 —- 6— — 4 99 99 8 i alldeles lika med —- 8 \ — 5 99 99 10 T% obetydligt öfverstigande .oi — 6 9> 99 12 f alldeles lika med 13 | — 7 99 99 >4 -k obetydligt öfverstigande *4 i — 8 — 99 99 16 | alldeles lika med ‘6 f 18 | — 9 — 99 99 18 | 99 99 99 — 10 99 99 20 | närmast utgörande 21 — — 11 99 99 22 99 99 23 — — 12 99 99 25 — alldeles lika med — 2 5— — 24 99 99 5o — 99 »9 99 5o— — 36 — 99 99 75 — 99 99 99 75— I —•
99 99
I 00 «— 99 99 99 1 00— Bih. lill R.
Sl. Prot. tS3/f, 6 Sami. 1 Afd. 5 5;te Häftet. 3» Banco-Ulskcttels Betänkande JV.o 7. Tariff för förvandling af Kronor och Slantar till Riksdalerj Skillingar och Runstycken Riksgälds. * 22 Riksgälds Riksgrs 0 03 3 - 9» 03 w T to M ^ V ° • -j v> x 2 , — bestämdt utgörande 2. 8 8 närmast utgörande 3 — l 99 99 ~ 5^ 76 — 6 — 2 — — » 99 n, r i 9 — 3 . 99 99 1 5, 28 obetydligt öfverstigande — 1 5 — 4 — —1 •9 99 1 11, 0 4 99 99- 1 11 — 5 99 f9 2 4. 8 0 närmast utgörande 3 5 — 6 — — . 99 99 2 to, 5 6 2 r t — 7 99 99 3 4. 3 i obetydligt öfverstigande — O 4 — 8 99 99 3 10, 08 99 99 3 10 — 9 — — 99 99 — 4 3, 8 4 närmast utgörande 4 4 — 10 — 1 Penning 99 99 4 9> 6 0 99 99 4 10 - 2° — 2 Penningar „ 99 9 7> 2 0 obetydligt öfverstigande 9 7 - 25 — 99 99 — 1 2 alldeles lika med l 2 1- 3o — 3 99 99 — 14 4. 8 0 närmast utgörande — 14 5 — 40 — 4 » 99 99 — '9 2, 4 6 99 99 ■ 9 2 — 5o 5 99 99 — 24 — — alldeles lika med . 24 — — 60 — 6 99 99 28 9- 60 närmast utgörande 28 10 — 70 7 99 99 33 7’ 2 6 obetydligt öfverstigande ‘V‘ 33 7 75 7a >9 99 36 — alldeles lika med 36 80 12 8 99 99 38 4» 8 0 närmast utgörande — 38 5 9° — 9 99 99 43 2, 4 0 obetydligt öfverstigamh _ 43 2 ,1 joo
Banco-Ut skottets Betänkande 2V:0 8• i N:o 8.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 16 April, kl. 6 c. m.
Betänkande , i anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflåtne och af samtlige Riks-Stånden till B anco-U t skottet öfverlemnade Nådiga Skrifvelse af den 8 Februarii i834j angående Bankens öppnande till utvexling af silfver.
Ifrån samtlige Riks-Stånden är, genom Protocolls-Utdrag af den io och 12 sistlidne Februarii, till Banko-Utskottet öfverlemnad Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, af den 8 i nyssnämnde månad, angående Bankens öppnande till utvexling af silfver, ordagrannt lydande, som följer: Genom Nådig Skrifvelse af denna dag har Kongl. Maj:t inbjudit Rikets Ständer, att skyndsamt företaga den, sedan sista Riksdag, hvilande Redactions-förändringen af Regerings-Formens y2:dra §; och Kongl.
Maj:t afbidar endast denna frågas afgörande, för att till Rikets Ständer öfverlemna Förslag till Lag för Banken.
Emedlertid har Kongl.
Sig ej böra uppskjuta att fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å den väsendtliga omständigheten: att de för Bankens räkning, under de senare åren, verkställda silfverköp haft menligt inflytande på sedelmyntets värde; alt de sålunda motverkat det med Myntbestämnings-Lagen af den i:sta Mars i83o åsyftade ändamål, samt att, under närvarande förhållanden, ytterligare uppköp af silfver för Bankens räkning icke kunde aflöpa utan förlust för det allmänna och för enskilde personer.
Då tillika i betraktande tages: att, enligt hvad andra Länders erfarenhet ådagalagt, Bankens redan egande tillgång i metallisk valuta är, under en klok förvaltning, tillräcklig att bestrida invexling af dess sedlar med silfver efter myntbestämnings^grunden; att, om de till silfveruppköp ytterligare bestämde Bancosedlar af mera än två millioner Riksdaler icke utgifvas, endast omkring 160,000 R:dr Specie erfordras för det vid sista Riksdag af Rikets Ständer antagna förhållande emellan metalliska fonden och utelöpande sedelstocken; att sistnämnde summa sannolikt är till fullo motsvarad af de Banco- och Riksgäldssedlar, som under mera än 5o års förlopp genom tillfälliga händelser gått förlorade; samt att Bankens löpande inkomster derutöfver verka till sedelstockens för♦minskning; så vill Kongl. Maj:t härmed gifva Rikets Ständer Sin åsigt tillkänna: att ytterligare silfverköp icke äro af nöden, för att sätta i verkställighet Myntbestämnings-Lagen af den 1 Mars i83o, samt att således intet Bihang; till R.
Fröt. 1834, 6 Sami. 1 Afd. 1 6:te Häftet.
3 Banco-Utskoltets Betänkande N;o 8. hinder förekommer för uppfyllandet af den förbindelse, Kongl. Maj:t och Rikets Ständer genom samma Lag
Sig högtidligen åtagit och för Bankens öppnande till utvexling af silfver, senast den i nästkommande Julii, efter det Lag för Banken fastställd blifvit.
Maj:t förbliver R.
St. med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ul supra. CARL JOHAN. C. D. Skogman.
Ridderskapet och Adeln, Wällöf].
Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet äro derjemte till Utskottet remitterade ej mindre åtskillige inom desse 3:ne Riks-Stånd afgifne yttranden, i anledning af Kongl. Maj:ts omförmälde Nådiga Skrifvelse, än äfven flera inom samma Riks-Stånd väckte motioner, stående i sammanhang med berörde Nådiga Skrifvelse; hvilka yttranden och motioner å serskilde dagar under loppet af sisllidne Mars månad Utskottet tillhandakommit.
Vid genomgående af desse handlingar, har Utskottet funnit, alt, emot silfverutvexlingens vidtagande, blifvit af någre ledamöter bland Höglofl.
Borgare-Ståndet framställde följande allmänna inkast, nemligen: att allmänna opinionens misstroende till ansvarslöse Ständers Bankförvaltning och Landets tro på silfrets vandring öfver gränsen gåfve anledning att frukta för vexlingens bestånd; att i83o års Bankreglering ovilkorligen måste medföra skatternes förökning och indraga Nationen i stryp-system eller Stats-skuld, då deremot håda delarne syntes hafva kunnat undvikas, om man ifrån början af den nya organisationen hade erkänt ett annat system; att Englands öfverproduction af jern och den strid, som uppstått emellan Förenta Staternes Bank och Unionens President verkade på Sveriges jernexport samt hotade med vexelbrist och cursens stegring under instundande sommar; att en icke obetydlig sedelmassa funnes uti Finland och Norra Tyskland, som snart torde utbytas emot silfver; och att visserligen många associationer och enskilde cassör skola söka silfver för Danco-Uiskottets Betänkande N.o 8. 3 sin säkerhet samt någre redan börjat att bereda sina Capital till detta ändamål, (af Herr Nordenankar) att så länge Rikets import årligen öfverstiger exporten, samt cursen i följd deraf snarare stege än folie, ej vore troligt, att det utlemnade silfret skulle qvarstanna i landet, (af Herrar Langenberg och Laké) att den villervalla i enskilde förhållanden, som genom uppsägning .af lån, m. ni. skulle blifva en följd af realisationen, gåfve anledning betvifla, huruvida de af densamma väntade fördelar skulle motväga de deraf uppkommande rubbningar och många olägenheter, (af Herrar Langenberg och Lake) att Capitalisterne genast skulle uppsäga sina capital, sedan utvexlingsliden blifvit definitivt utsatt, för att, medan Banken ännu egde någon valuta, infinna sig och uttaga silfver; att då sålunda näringarne blifvit utan rörelse-capital, kunde de åtminstone till större delen icke fortsättas, och idkarne nödgades afskeda sine arbetare, sedan sjelfva drifkraften för all näring, rörelse-capitalet, blifvit dem afhänd. (af Herr Grapengiesser) Utom dessa allmänna inkast emot Bankens öppnande till silfver-utvexling, har i afseende på Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse i detta ämne blifvit inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet anfördt: af Herr Nordenankar: att vexling efter den curs, som vid densammas början noteras, vore den enda rätta, emedan hvarje rubbning uti dagens pris och skuldernes nuvarande belopp vore obillig, emedan anledning ej funnes, hvarföre uppoffringen för realisationen skulle ske endast af de skattdragande, som äfven måste bära all dess risque och slutligen, emedan, vid en sådan höjd beräkningsgrund, Bankens silfverbehof vore nu redan fylldt, öfver a millioner gifne Banken till betryggande aflåne-rörelsen, och opinionen samt en årlig förlust af 5oo,ooo R:dr banco besparad Bruks-bandteringen: att i83o års Myntbestämnings-Lag ej mer vore bindande, men att, om någonting deri borde hållas uti helgd, så vore det proportionen af 5 till 8.; att Herr Nordenankar önskade upplysning om orsaken till den skilnad, som funnes emellan den uti Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse förekommande uppgift, alt endast 160,000 R:dr specie skulle erfordras för det vid sista Riksdag af Rikets Ständer antagna förhållande emellan metalliska fonden och utelöpande sedelstocken samt den af Bancofullmägtige under den 20 sistlidne Januarii upprättade calcul, hvilken upplyste om ett behof af 35i,02Ö
R:dr i silfver, och att för hvarje iooo:de R:dr uti sedlar, som utgåfves för att fylla denna brist, uppstode ett ökadt silfver-behof af 234 R*dr; 4 Banco-Utskottets Betänkande kV.-o 8. att, vid granskning af sistnämnde calcul, Herr Nordenankar redan inom Banco-Utskottet framställt någre anmärkningar, som antydde ett ytterligare silfverbehof af 200,000
R:dr; att, till fyllande af hela denna brist, genom ny sedel-emission, skulle, enligt sträng och rigtig tillämpning af i83o års stadganden, i,442>245 R:dr 4i sk. 6 i’:st silfver, värde, a 140 sk., R:dr 4>2°6,55o uti sedlar, erfordras för att bringa proportionen upp till 5 mot 8; Herr von Heine: att billigheten af en myntbestämning efter det värde, hvartill ett oinlöst credit-mynt en gång nedfallit var en allmän, på giltiga och statskloka skäl grundad opinion, när 128 sk. bestämdes såsom vexlingsgrund; alt då nu credit-myntet under tiden betydligt ändrat sitt värde, funne Herr von Heine samma princip eller opinion, consequent tillämpad, fordra en vexlingsgrund rättad efter dessa förändrade förhållanden; att en förminskning af rörelse-capitalet måste blifva en nödvändig följd af realisationen till lägre än de nästföregående årens gångbara curs; att vänner af stack* ga i myntväsendet ansåge Herr von Heyne alltså dem vara, som nu yrkade bestämning och vexling under Ständernes egne ögon och icke den, som fäste sig vid det gamla beslutet, samt att Herr von Heyne derföre ansåge det vara bättre att stadga nya grunder och verkställa genast, än besluta upp skof, som han fruktade blifva en följd af den motsatta principens ihärdiga försvar, och hvarigenom realisationen än längre finge stå på tillväxt af en ytterligare myntförsämring; Herr Wedberg: att, i stället för den i Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse yttrade förmodan, att blott 160,000 R:dr specie ännu erfordrades för att bringa Bankens reela fond till sedelstocken, såsom 5 till 8, förekom, att verkligen circa 1,200,000 R:dr silfver ännu saknas i denna proportion; att om man ville genast börja realisationen med närvarande silfverfond, gällde det att ändra Myntbestämnings-Lagens 2 §, att frångå den af Ständerne redan stadgade proportion af 5 till 8, och att afvika från hvad Kongl.
Maj:ts Nådiga sanction af denna Lag samt dess Nådiga Skrifvelse till Baneofullmägtige den 3o Julii 1831 innehölle.
Herr Langenberg: att han ej kunde iuse möjligheten, att med icke fullt |delar silfver mot den utelöpande sedelmassan börja utvexling utan stagnation, till skada och orättvis förlust för dem, hvilkas egendom ej vore så disponibel, att den kunde utbytas mot silfver, då tillgång derå ännu vore för handen; att bäst och säkrast vore, att Banken, enligt Rikets Ständers beslut 18 a3, finge fortfarande behålla en del af dess vinst, för att derigenom småningom consolidera sig, men för den händelse silfver-utvexling skulle beslu - Banco-Utshottets Betänkande N.-o 8. 5 tas af Rikets nu församlade Ständer, har Herr Langenberg ansett densamma ej kunna börjas med nuvarande silfver-fond till den i nästkommande Julii, utan åtskillige ytterligare garantier; Herr Lake: att Banken ännu ej befunne sig i det af Rikets sist församlade Ständer beslutade tillstånd, eller såsom 5 till 8, men komme uti denna ställning genom sin egen förmåga, om den, såsom den nu är, finge fortskrida, under en af behofvet påkallad Banco-lag; att man ingenting förlorat genom ett uppskof af denna fråga till nästa Riksdag, men kunde genom ett förhastande åstadkomma hela landets olycka; alt, om ett förbruknings- och njutnings-förbud af en hop öfverflöd vöre möjligt, samt öfver detta förbud alfvarlig och kraftig uppsigt ställdes, trodde Herr Lake på möjligheten af att en varaktigt åsyftad realisation kunde ega bestånd; Herr Grapengiesser: att realisationens verkställande på intet sätt påkallades af näringarnes aftynande, utan att desse tvärtom högeligen fordrade dess inställande, åtminstone för närvarande; att han finge yrka realisationens uppskjutande, tills säkre garantier för dess bestånd blifvit yppade och fastställde, samt att efter hans öfvertygelse Bankens skiljande från Stats-magterne och ställande under Lagen vore den enda säkra grund, hvarpå realisations-företaget kunde baseras; Herr Ekerman: att han icke ansåge någon minsta fara att ännu uppskjuta Lagens verkställighet, intill proportionen af 5 till 8 vore vunnen, — hvilket skulle ske icke genom silfverköp, som tvärtom borde Banco-styrelsen förbjudas, så vida icke desamma kunde erhållas till 128 sk., utan, genom sparande af Bankens behållne ränte-revenuer, hvilka af Banken odelade skulle få behållas, samt med tillägg af ränte- och capital-afbelalning å RiksgäldsContorets skuld till Banken från och med detta års början,— men,
långt ifrån att yrka detta uppskof, hvilket Herr Ekerman förklarat sig icke vilja bereda, har det synts honom, att silfver-utvexlingen, dock under visse uppgifne garantier, skulle kunna taga sin början den 2 nästkommande Januarii, dervid Herr Grosshandlaren underställt, om icke den af Kongl. Maj:t i Nåder utsatte termin af den 1 Julii både för import och export skulle medföra olägenheter, såsom sannolikt åstadkommande rubbning uti “handelns gång, sedan sjöfarten då uti 3:ne månader varit börjad; Herr Winberg: att, då han ansåge för en helig pligt att medverka till verkställighet af Myntbestämnings-Lagen i en omständighet, ansåge han det vara lika heligt bibehålla dess stadganden i öfrige delar.
Rikets Ständer hade för silfver-utvexlingens början, vid sistlidne Riksdag, fastställt en pro - 6 Banco-Utskottets Betänkande N.-o 8. portion af 5 till 8 emellan metalliska fonden och sedelstocken, och det vore nödvändigt att detta förhållande jemnades.
Man kände nogsamt, oaktadt de olika uppgifter som blifvit gjorde, att ungefärligen 36o,ooo
R:dr silfver ännu bruste innan proportionen vore vunnen.
Denna återstod kunde vinnas på 2:ne vägar, antingen genom anskaffande af silfver eller Vexel-Banco-sedelstockens minskning.
Herr Winberg hade ingenting att anmärka emot den första utvägen, endast med det förbehåll, att det skedde utan lån, hvilket han på det högsta afstyrkte, men den andra utvägen syntes honom lämpligare och han hänvisade i detla afseende till den af honom gjorda motion, enligt hvilken Vexel-Banco-sedlarne skulle indragas och Låne-Banco-sedlar med 2 procents årlig ränta i deras ställe komma att utgifvas.
Herr Santesson: att han ansåge mindre för behofvet än för opinionen det vara nödvändigt att bereda utväg till silfver-fondens fyllande att motsvara öfver och ej under | af Yexel-Banco-sedelstocken, dock att detta måtte ske genom antingen låns upptagande till det för ändamålet erforderliga måttliga belopp, eller ock helst, till undvikande äfven af detta, medelst anskaffande af ett Creditiv för detsamma å utländskt godt hus, alt begagnas vid behof.
Herr Grefve Cronhjelm: att han ej ansåg proportionen af någon vigt för saken, men att, då endast 35o,ooo R:dr silfver fordrades och Banken hade en tillgång af 2,i5p,ooo till silfverköp, önskade Grefven, att Banco-Utskottet ville af dessa tillgångar använda hvad som erfordrades till anskaffande af den felande silfver qvantiteten, för att derigenom fråntaga realisationens fiender deras enda vapen, och att han trodde silfret kunna anskaffas mot depositioner af Bankens obligationer, ställda alt betalas å viss tid efter silfver-utvexlingens början och utan rätt att sätta panten i omlopp.
Herr Hegardt: att han önskade och hoppades, att Banco-Utskotlet, då det ginge att yttra sig öfver ifrågavarande ämne och att föreslå dagen då Silfver-utvexlingen borde ovilkorligen taga sin början, fästade uppmärksamhet ej mindre på de bemödanden, som blifvit använde alt motarbeta realisationens verkställighet, eller åtminstone utverka, att den uppskjutes till den tid, då man uti verklige fich betydligt förändrade förhållanden kunde finna en kanske välkommen tvingande anledning att förändra sjelfva myntbestämningsgrunden, än äfven å de oundvikligt förderflige följderne, om desse bemödanden lyckades; att Herr Hegardt hoppades, det Utskottet icke skulle fästa sig vid den lappris omständighet, att, efter det hittills följda berak ni ngssätt, en summa B anco-Ut skottets Betänkande IV:o 8. 7 af 35o,ooo R:dr Silfver ännu fattades uti den af sistförsamlade