Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Protokollsutdraget innehåller icke. att särskilda utskottet hemställde hos konstitutionsutskottet om vissa upplysningar, utan uppdraget upplyser, att de av särskilda utskottets ledamöter, som tillika vöre medlemmar av konstitutionsutskottet, av det förra anmodats att begära och till särskilda utskottet meddela de upplysningar om förhållandet med brännvinsinförseln, som kunde inhämtas av statsrådsprotokollen.
Protokollsutdraget är trvckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 1054.
2 I marginalen: 2 et 3.
Staél von Holsteins meorial är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 1073; Anders Nilssons memorial kan ej återfinnas i protokollsbandet men ett referat därav finnes i ett utdrag av utskottets protokoll 21 juni 1815. tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 1063.
3 Stycket fr. o. m. orden Ofvan berörde Protocolls Utdrag t. o. m. orden äskade upplysningar återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 1054.
4 I marginalen: N:o 4.
Utdraget är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 1053. 580 Den 19 Maj 1815 Herr Munck af Rosenschöld yttrade:1 Jämte det jag afstår från votering, anhåller jag få i Protocollet min särskildta mening anmärkt : »Om Constitutions Utskottet finner sig ej hafva tid oell icke vara förbundit att lemna de uplysningar ur Stats Rådets Protocoll sorn Särskildta Utskottet begärt, så anser jag dock ej nödigt, utan tvärtom ländande till ett möjligen skadligt praijudieat för framtiden att Constitutions Utskottet förklarar sig oberättigadt att meddela dessa uplysningar.
Den emot denna min mening åberopade 42. §. af Riksdags Ordningen föreskrifver väl, att om Utskott finner sig behöfva af någon Konungens Embetsman eller af något publikt werk inhämta muntliga eller skriftliga uplysningar, må det begära genom sin Ordförande hos Hof-Canzleren Konungens
Nådiga befallning till vederbörande om de äskade uplysningars meddelande.
Men detta stadgande angår det fall då Utskott finner sig behöfva uplysningar af någon Konungens Embetsman eller af något publikt Werk, och det angår icke det fall, som nu är i fråga då Utskott finner sig behöfva uplysningar af ett annat Utskott.
Jag vill ej bestrida Constitutions Utskottets rättighet, att äfven i detta fall hänvisa ett annat Utskott till Hof-Canzleren, men jag önskade, att Constitutions Utskottet icke hade, då Grundlagarne det ej stadgar, förklarat sig oberättigadt att sjelf meddela dessa uplysningar, emedan det i en framtid kunde hända, att sådane af ett Utskott önskade högst nödige uplysningar vägrades meddelande genom Konungens Befallning, och jag hört Constitutions Utskottets meningar vara delade, huruvida Konungen har rättighet förneka meddelandet af de äskade uplysningar.» Följande å 1 :sta Afdelningen granskade Protocoll haline i Stats Rådet och Rikets Allmänna ärenders Beredning öfver Kammar Ärender uplästes nemi: Beredningens Protocoll af d. 1.
Dec. 1812. 1 morn: rörande de Besvär Stora Kopparbergs Bergslag anfört öfver Kammar Rättens Utslag, i afseende på beräknandet af den för Bergs lagens Koppar tillverkning vid Avesta utgående så kallade Sjö-Tulls eller Slagskatt för åren 1807, 1808, 1809 och en del af år 1810, samt Stats Rådets Protocoll af d: 21 Jan: 1813, 16 morn: ang:de samma ämne.
Stats Råds Protocollet d. 12.
Julii 1814. 8. morn: ang:de Landshöfdingen [s] i Malmöhus
Län underdåniga hemställan om sättet att i Staden Lund hädanefter välja Borgmästare, Rådmän och Riksdagsmän.
Stats Råds Protocollet för d: 19.
Julii 1814. 3 morn: rörande underd: besvär i anledning af berörde fråga.
Stats Rådets Protocoll af d: 20 September 1814. 6. mom: i samma ämne.
1 Munck af Rosenschölds yttrande ingår i den löpande protokollstexten och är där skrivet med sekreterarens handstil.
Den 19 Maj 1815 581 Stats Rådets Protocoll för d: 14.
Februarii 8. morn: rörande samma ämne.
Stats Rådets Protocoll af d: 8 Oet. 1812.
5. mom: rörande anbefalld undersökning angående Lindö Hemman i Södermanland.
Stats Rådets Protocoll af cl: 8 April 1813. 12. mom: angående Gratifieation för Landshöfdingen af Klinteberg.
Stats Rådets Protocoll af d: 24 April 1813.
1. morn: angående Pension för Landshöfdingen af Wibell.
Berednings
Protocollet för cl. 18.
Maji 1813.
9. morn: angående Casseuren Edv.
Lyons underd: besvär.
Stats Råds Protocollet af d: 28.
Maji 1813. 14. morn: ang:de samma ämne.
Stats Råds Protocollet för cl: 17. Maji 1814. 3. mom. angående Handels Agenten Sederholms underd. anhållan om understöd till upletande af en förlorad Malmgång.
Hvilka lades på bordet.
Uplästes ett af Herr Friherre Stael von Hollstein C: L: ytterligare ingifvit
Memorial1 med öfverlemnande af ett exemplar af Rättegångs Handlingarne angående en emot Friherre Stael von Hollstein för missbrukad tryckfrihet anstäld fiskalisk Action.
Utskottet beslöt att nu börja granskningen af Stats Rådets Protocoll öfver Justitia^ Ärender och afträclde i sådant ändamål på Afdelningar.
In fidem Carl Ant.
Kock. 1 I marginalen: N:o 5.
Se C. V. M. 1810—1815, sid. 1075.
582 Den 24 Maj 1815 93.
Den 24 Maj 1815.
Justerat Budolf Cederström.
Den 24 Maji 1815.
Plenum då alla Utskottets Ledamöter voro närvarande.
Uplästes följande Protocolls Utdrag:
I från Bonde Ståndet af den 11 Maji rörande Konungens Nådiga prop. om de hvilande Grundlags frågorna. (bilägges)1 I från Borgare Ståndet af den 16 Maji om bifall til Constitutions Utskottets redaction af Rikets Ständers stadganden til bestämmande af de genom föreningen mellan Sverige oell Norrige upkomne constitutionella förhållanden. (bilägges)2 I från Bonde Ståndet af den 16
Maj, om samma ämne. (bilägges)3 I från Ridd. och Adeln, af den 22 Maji, med infordrande af Utskottets yttrande om grunderna hvarefter den i skilj agtigt skick stånden emellan befintliga preliminairfrågan, om Grundlags-förslagens hvilande eller uptagande, må anses och behandlas. (bilägges)4 1
Vid denna protokollsanteckning — likasom vid de följande — förekommer i marginalen hänvisning till motsvarande bilaga.
— Protokollsutdraget upplyser, att Bondeståndet »enhälligt» beslutat, »att, under åberopande af hvad Bondeståndet vid förra Riksdagarne anmärkt i afseende på 114. §: uti Regeringsformen, och med kraftigaste förbehåll, at så väl desse som öfriga vid Grundlagarne gjorde anmärkningar, hvilka icke under närvarande Riksdag blifvit och blifva pröfvade, ovillkorligen böra företagas och afgöras vid nästa riksdag, derintill, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, upskjuta de hvilande grundlagsfrågor, utom hvad angår de af Constitutions Utskottet beredde Förslag till ändring i 20: 70: 74 och 110: §:§: af RegeringsFormen, samt 34, 38 och 56. §:§: i Riksdagsordningen, hvilka förslag Bondeståndet böra under påstående Riksdag till pröfning och afgörande förekomma».
2 Ståndets beslut avsåg Utskottets memorial av den 12 maj.
3 Bondeståndet godkände likaledes den i meni. av 12 maj föreslagna redaktionen av stadganden till bestämmande av de konstitutionella förhållandena mellan Sverige och Norge »och såsom grunder för den till upprättande Riks acten».
Då detta protokollsutdrag innesluter en klargörande sammanfattning av läget i denna fråga, och dä det tillika med några formella variationer är likalydande med de tre övriga ståndens beslut i ämnet, avtrvckes det såsom bilaga till detta protokoll.
Den 24 Maj 1815 583 I från PresteStåndet af den 22 Maji af samma innehåll. (bilägges) D :o D :o ifrån Borgare Ståndet. (bilägges) D :o D :o ifrån Bonde Ståndet. (bilägges).1 Dessa sista Protocolls Utdrag lades på bordet.
Uplästes et Protocolls Utdrag ifrån R. och Ad. af den 22 Maji, om red(action af) updragande til Utskottet at redigera förslaget til Riks acten.2 LTtskottet afträdde på afdelningar.3 1 Präste-, Borgare- och Bondestånden fattade i sak samma beslut som R. o. A. 2 Ursprungligen har stått: om redaction af Riks acten: därpå ha stavelserna action av strukits och ovan raden införts orden fr. o. m. updragandet t. o. m. til; härvid har stavelsen red blivit kvar. R. o. A. uppdrager här åt utskottet att redigera förslag till riksakt samt utbjuder medstånden att instämma i detta beslut. 3 Underskrift saknas.
B 84 Bilaga till protokollet 24 Maj 1815 Protokollsutdrag från Ridderskapet och Adeln av 22 Maj 1815.
N :o 4 den 24 Maji Utdrag af Protocollet hållet i Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Plenum den 22 Maji 1815.
S: D: Då, i afseende på den frågan, huruvida de sedan förra Riksdagar beredda förslag till ändringar och tilläggningar i Grundlagarna vid innevarande Riksdag [skola] till afgörande upptagas eller förblifva hvilande till den nästa, den skiljaktighet i meningar hos Riksens Ständer inträffat, at Högvördige Preste Ståndet ansett det alla dessa, förslag borde hvila, Hedervärda Bonde-Ståndet, att blott de Sju af Constitutions Utskottet utmärkta, Yällofl.
Borgare-Ståndet att berörde
Sju och Fern dertill, samt Ridderskapet och Adeln att samtelige förslagen borde upptagas; då något helt Riksens ständers yttrande öfver Kongl. Maij :ts Nådiga Proposition om Grundlagsfrågornes hvilande alltså hittils icke finnes; och då Ridderskapet och Adeln för sin del önskade, att i ett mål af så vigtig beskaffenhet, ett fogande till enstämmighet Riks Stånden emellan måtte äga rum; så beslöt Ridderskapet och Adeln, i likhet med de öfrige Respective Stånden, att till befrämjande af ett sådant fogande, anmoda bemälte Utskott, att, så skyndsamt sig göra låter, upplysnings vis till Riksens Ständer aflemna sine tankar om grunderna hvarefter den sålunda i skiljaktigt skick
Stånden emellan befintliga preliminaire fråga om Grundlags-förslagens hvilande eller uptagande, må, i brist på ett bestämdt stadgande särskilt för det nu inträffade fall, likväl i full enlighet med Constitutionens hufvudsakliga föreskrifter anses och behandlas.
A: G:
Den 26 Maj 1815 585 94.
Den 26 Mai 1815.
Justerat Rudolf Cederström.
Den 26 Maji 1815.
Plenum, då alla Utskottets Ledamöter voro närvarande.
Uplästes 1 et af Riksdagsmannen Anders Åberg til Utskottet ingifvet memorial, (bilägges) lades på bordet til dess det dermed i sammanhang stående memorial af Riksdagsmannen Anders Nilsson, til afgörande företages.
2 Uplästes et Protocolls Utdrag ifrån Bonde Ståndet af den 22 Maji, om upsättandet af Riks Aeten. (bilägges)3 Uplästes et Prot.
Utdrag ifrån R. och A. af den 25 Maji innehållande remiss til Utskottet af Konungens Nådiga Proposition om et i 81. §.
Reg. formen nödigt tillägg, jämte sjelfva Propositionen. (bilägges)4 Företogs 5 öfverläggningen om den ifrån samtelige Riks Stånden til Utskottet ankomne och i sista pleno anmäldte remiss om sättet at anse och behandla den preliminair fråga som hos Riks stånden upkommit om Grundlags förslagens hvilande eller uptagande.
Herr Silverstolpe, A. G., yttrade skriftel. (bilägges) 6 Erfarenheten om sinnesstämningen ibland Riksens Ständer i afseende på de beredda Grundlagsfrågornas uptagande eller icke uptagande vid denna Riksdag, har, under de dagar som förflutit 1 Stycket fr. o. m. orden Upläste et t. o. m. orden til afgörande företages är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 1066.
Åbergs mern. avtryckes nedan sid.
591 ff. som bilaga till detta protokoll. 2 Se betr.
Anders Nilsson protokollet för den 19 maj (ovan sid. 579).
3 Bondeståndet instämde i R. o.
A:s beslut 22 maj om uppdrag till utskottet att redigera förslag till riksakt.
4 Propositionen är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 853.
5 Stycket fr. o. nr. orden Företogs öfverläggningen t. o. m. ordet uptagande återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 823.
* Vid såväl detta som föregående memorial eller protokollsutdrag förekomma i marginalen hänvisningar till motsvarande bilagor. — A. G. Silverstolpes yttrande som är undertecknat av honom, är trvckt i C. U. >/. 1810—1815, sid. 808.
Den 26 Maj 1815 sedan den, då Stånden öfver denna préliminärfråga stannade uti fyra olika meningar, bevittnat, att skälet till denna skiljaktighet icke hos något Riks
Stånd legat i en bestämd föresats i afseende på uptagandet eller hvilan, utan endast i saknaden af tidig upmarksamhet på sakernas möjliga skick, i händelse af en skiljagtighet, hvilken genom ett lätt tillvägabragdt samråd kunnat förekommas.
Jag finner mig således i den förmånliga belägenhet, att mötas, icke af förut upgjorda viljor, utan af böjelsen till öfvertygelse, då jag nu, i anledning af Riksens Ständers gemensamma anmodan till detta Utskott, går att yttra mig öfver grunderna, hvarefter berörde i skiljagtigt skick, Stånden imellan, befintliga fråga synes böra, i full enlighet med Constitutionens hufvudsakliga föreskrifter, anses och behandlas.
Bestämda meningen med de Respective Ståndens anmodan till
Utskottet synes mig vara att uplysningsvis inhemta, huruvida Utskottet anser några constitutionella principer finnas, nog bindande, för att med samma öfverhets myndighet, som den af ett bokstafligt
Lag-bud särskilt för det nu intreffade fall, förmå samtlige Respective Riks stånden, oagtadt sina skiljagtige meningar, att sammanjämka sig till de beredda Grundlags förslagens antingen upskjutande eller uptagande.
Till utredande härutaf må det, till en början, tillåtas mig erindra, att i de mål, som kunna förefalla mellan Konungen och Riksens Ständer, måste en af 2 :ne röstberäkningar äga rum.
Den ena röstberäkningen är elen, då Konungens röst utgör En, och fyra eller tre Riks Stånds enstämmige äfven En: sammanräknadt T vänne Röster; Den andra, då Konungens och hvarje Riks Stånds utgöra hvar för sig En röst: sammanräknadt Fern Röster.
Den sednare röstberäkningen är uttryckligen stadgad att användas för Constitutions- och Privilegii-frågor; den förra för alla andra Lagstiftningsfrågor.
Den frågan, hvaröfver Riks Stånden nu stadnat i skiljagtiga meningar, nämnligen om de beredda Grundlagsförslag en skola ytterligare hvila, kan icke hänföras under någotdera af de 3 -.ne slagen, Constitutions-, Privilegii- eller andra Lagstiftningsfrågor; den åsyftar icke något stadgande af princip eller bud till varagtig efterlefnad: den rörer allenast
Tiden när ett slutberedt förslag till en sådan princip eller bud bör till afgörande uptagas.
Denna fråga är således endast preliminär: och hvad här hufvudsakligen torde böra sökas är hvilkendera af ofvannämnde bägge röstberäkningar är på denna fråga, efter sann och ärlig slutledning, användbar?
Ingenting synes i början mera påtagligt, än att 75 :e och 73 :e §.§.
Ordningen här vöre tillämplige; at Tre Stånds enstämmiga röst, och Konungens, borde kunna afgöra fråsan; att der enstämmighet mellan Tre Stånd icke kunde utfinnas, borde Riksens Ständers röst erhållas genom jämkning, eller, i fall af behof, genom Den 26 Maj 1815 587 Nämds beslut.
Men om denna så skenbart naturliga tillämpning af föreskrifterne i dessa §§. på närvarande fråga skulle, vid närmare granskning, finnas medföra omkullstörtande af hvarje Riks Stånds och Konungens constitutionella rätt och stå i strid med ännu heligare i Constitutionen nedlagda grundsatser; då lärer det ej behöfva bevisas att berörde §§ :s kraft, i närvarande fall, bör vika för deras, det vill säga, formalitetsfrågans rätt vika för de väsendtliga föreskrifters, utan hvilka en sådan fråga icke kunnat upkomma.
En sådan väsentlig grundsats anser jag vara den, att hvarje lagligen slutberedt
Riksdagsmål måste till afgörande uptagas.
Den 49 :e § :ii Riksdags Ordningen stadgar denna grundsats uttryckligen, då den bjuder att, sedan ett mål från Utskott återkommit, och blifvit efter första upläsningen på Bordet lagdt, samt vid nästa föredragning åter kunnat förklaras hvilande, skall, då det tredje gången förekommer, detsamma till afgörande företagas.
Den 56 :e § :n Regerings Formen visar sedan huru det skall slutligen behandlas, att det kail bifallas, eller afslås, eller få förändringar oell tillägg, och, om det är Grundlagsmål, blott bifallas eller afslås: kårt sagdt, tillåter alt annat, men icke hvila, emedan hvila vore motsatsen af till afgörande företagas.
Terminen åter särskildt för Grundlagsmål är, enligt 81 :a § :n RegeringsFormen, icke, såsom för vanliga Lagstiftningsmål, utsatt under samma Riksdag, utan till den nästa; ej förr, men då, har Lagen berättigat till deras uptagande.
Dessa lagbud äro de fundamentala.
Uptagandet är således det som ej kan förnekas, vare sig ett enda Stånd eller Konungen: det är förutsatt: det kan, i fall det i fråga ställes, men det behöfver ej annars, särskildt äskas, ty hvilkendera af de Fem Concurrenterne till derpå möjligen följande beslut, som äskar detta uptagande, gör det med stöd af den lag, som är öfver dem alla.
Emot enderas yrkande af detta uptagande för sin del, kan altså en mening yttras, men ej något beslut fattas, ingen omröstning äga rum, således ingen röstberäkning: der åter ingen röstberäkning får gälla, der kunna 75 :e och 73 :e §§:e Riksdagsordningen icke användas: och det vore ett af de för Staten mest vådlige förmenanden, att något slags röstande kunde gälla emot någon enda i Grundlagen vare sig påbuden pligt eller medgifven rättighet.
Dessas helgd måste vara det gifna: och kunde någonsin äfven fyra enstämmige af de
Fem röstande Myndigheterne deruti göra rubbning, så vore det sedan lätteligen förbi med alla den Femtes rättigheter.
Om dessa slutledningar äro, som jag vågar förmoda, rigtiga, så uphörer närvarande fråga att vara så mörk, som den i början kunnat synas.
Vanliga legislativa ärender skola bestämdt afgöras vid samma 588 Den 26
Maj 1815 Riksmöte då de blifvit väckta; constanti onell a icke så.
För de förras slutliga upptagande, är Tiden en annan Plenidag; för de sednare en annan Riksdag.
Jag vågar, hvad de förra betreffar, tro. att. det, emot Grundlagens bestämda föreskrift, icke ens står i de Tvänne
Rösternes magt att öfverenskomma om deras fullkomliga bvilande till annan Riksdag.1 Hvad åter de sednare angår, liar förhållandet, ur ett för dem särskildt skäl, ansetts kunna vara olika.
Då för alla öfriga slutberedda Riksdagsmål, tiden för uptagningen till afgörande är bestämdt utsatt, nämnligen till tredje föredragnings-dagen, befinnes deremot stadgandet i 81 :a § :n Regerings Formen för Grundlagsfrågor väckta af Riksdagsmän, att öfver dem ej vid den Riksdag, då de beredas, utan först vid nästföljande må beslutas: således icke fullt bestämdt.
Jag skulle för min del tro att ordet först här egentligen är nyttjadt relatift till den Riksdag då målet beredes, och således varit mendt att innefatta blott en fördubblad föreskrift att målet icke då får till afgörande uptagas.
Men det måste medgifvas att detta ord äfven kan få en uttydning derutöfver, åsyftande att sådane mål må kunna än vidare hvila: och när en dubbel tydning hvarken är orimlig eller synes vara skadlig, så lärer man ej lättigen kunna inskränka den till en enda.
På sådan grund anser jag för gifvet att ett ytterligare hvilande af Constitutionsfrågor, väckta af Riksdagsmän, kan utan Lagens kränkning beslutas.
Beträffande åter Grundlagsförslag ifrån Konungen, stadgar 81 :a § :n bestämdt, att Riksens Ständer skola vid nästföljande Riksdag sina beslut derom fatta.
Likväl, om ett hvilande af de förre antages för låfligt, torde det ock böra efter princip medgifvas, att detta stadgande egentligast åsyftar, det Riksens Ständer blott icke skulle kunna, emot Konungens åstundan, vägra att till afgörande uptaga Dess förslag, och att sålunda äfven dessa skulle kunna, med Konungens medgifvande, hvila.
Mig svnes således afgjordt såsom allmän princip, att hvarje slutberedt Riksdagsmål innebär i och med blotta idéen af dess slutberedning och dess öfverlemnande till Riksens Ständer, den, att det är till afgörande framstäldt, och måste således uptagas: och vidare, hvad tiden angår, att hvarje annat slutberedt och inkommet Riksdagsmål måste vid samma Riksdag till afgörande företagas, men Grundlagsförslag nödvändigt hvila till den nästa, dä anses af sig 1
Ett enda mål af denna beskaffenhet har af samtlige Riks Stånden blifvit förklarad! hvilande till annan Riksdag, nämnligen frågan om företeendet af Justitia Ombudsmannens Diarier (1812).
Jag har altid trott att detta förklarande (dessutom oformligt derigenom att det saknade Konungens sanction) var en följd af brådskan, som förbisåg Lagens föreskrift, och af ett så eftertänklig! exempel, att det aldrig mera böra äga rum (anm. av Silverstolpe).
Maj 1815 589 sjelfva böra uptagas, men ock kunna genom särskildt beslut upskjutas till en annan.
Till uptagandet å den tid, nämnligen nästa Riksdag, som Grundlagen särskildt för Constitutions mål bestämmer, erfordras på sådan grund icke något beslut, utan på sin höjd, och endast i fall fråga derom upstår, ett förklarande att ej vilja afstå från den af Grundlagen meddelta af görande-rätt.
Till hvilandet åter måste erfordras ett beslut, efter det skall innefatta ett af stående från berörde rättighets utöfning:
Och då nu i sin naturliga ordning upkommer den frågan, huru många röster erfordras till detta beslutf synes mig af den ovägerliga rättigheten till uptagandet och afgörandet fcilja: 1 :o Att den eller de af de Fem constitutionella Myndigheterne, Konungen och de fyra Riks Stånden, som ej vilja från denna rättighet afstå, kunna dertill ej af någre eller någon bland de öfrige tvingas; 2 :o Att, då med termen afgöra förslagen Grundlagen omöjligen kan mena en, två, tre eller fyra femtedelars, utan alla femtedelarnes beslut öfver desamma, är ock, i följe af Lagen, uptagandet allas pligt, så snart Konungen eller ett Riks Stånd, hvilket som heldst, ej från föreskriftens utöfning afstår; och 3 :o Att, då ingendera Myndigheten kan förmenas att förslagen uptaga oell afgöra, måste ock icke mindre än allas enstämmighet fordras för deras upskjutande till annan tid: det är:
Röstberäkningen af sammanstämmige
Fem, icke den af sammanstämmige
Två, vara på närvarande fråga användbar.
Om jag ansåge, det jag ej gör, att praxis någonsin borde gälla såsom grundregel, så skulle jag, till stöd för hvad jag nu haft den äran anföra, åberopa, att det är genom Femstämmiga beslut, som Grundlagsförslagen redan vid de bägge sidstförflutne
Riksdagarne blifvit förklarade hvilande.
Således, då jag anför detta factum, är det ej derför att jag tillägger detsamma någon egen bevisningskraft, utan för att dervid påkalla bevittnandet af de Riksdagsmän som bivistade berörde Riksdagar, att inom de kretsar der man öfvervägade sättet att göra Constitutionsfrågorne lagligen hvilande, var det altid, i synnerhet 1810, då fråga första gången härom upstod, de här framstälda grundsatser, som åberopades och motiverade besluten, ehuru de, såsom då icke bestridde, icke lära hafva i något Anförande eller Betänkande behöft formligen utredas.
För öfrigt måste det medgifvas, att, ehuru sanna jag tror ofvangjorde framställningar vara, är det en, i afseende på en så vigtig oell djup fråga som denna, beklaglig ofullkomlighet i en Lag, om den saknar en särskildt bokstaflig föreskrift deröfver, som gör ett vidlyftigt slutledande nödvändigt: och att förhållandet här verkligen är sådant, lärer ingen kunna bestrida.
Det är således under fullt erkännande af den utaf Kongl. Maj :t, i Dess Riksens Ständer i går meddelta Nådiga Proposition, och redan förut af Riksens Ständer gjorda enahanda anmärkning, som jag äfven för min en - 590 Den 26
Maj 1815 skildta del understöder Kongl. Maj :ts förslag, att en tilläggning härom i Grundlagarne måtte af Constitutions Utskottet vid denna Riksdag beredas, för att vid den nästkommande kunna af dem och Konungen godkännas: och jag slutar detta mitt, för Högloft.
Utskottet måhända tröttande, yttrande med den vigtiga erindran, att, om ej en Myndighets röst skulle medföra alla slutberedda Grundlagsfrågors uptagande, eller ej alla fem Myndigheternas fordras till deras upskjutande, så skulle, efter min uprigtiga öfvertygelse, Konungens, likasom hvarje Riks Stånds, förmåga att tilvägabringa nyttiga och afslå obetänkta eller öfverflödiga Grundlagsbud, vid hvart enda Riksmöte kunna förlamas: och detta synes mig aldra minst den Konungamakt förtjena, som utöfvas på det sätt sorn den Svenska, hvilken, såsom slutmeningen af Kongl. Maj :ts Nådiga Proposition bevittnar, vördar
Lagens föreskrifter äfven utöfver sin egen framstälda önskan, och likasom söker i Norden införa det hittils föga Europeiska efterdöme, att i ett öppet erkännande af Lagens fria utöfning, blott derföre att den är Lag, sätta sin sanna kraft och sin ära. A. G. Silverstolpe.
Herr 1 Biskoppen D :r Rosenstein, Herr Munck af Rosenschöld, och flere begärde detta ämne ånyo på bordet, och på därom gjord proposition beslöt
Utskottet at detsamma första lediga dag skulle til afgörande företagas..