Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Comiteens Protocoll, dä dertill mäste hänwisas i afseende pä gjorda förändringar i Berednings > Comiteens förslag, eller i anledning af anmärkningar emot ComiteenS består af Krono. Fogde eller andre Weder, börande. wid Debiteringen iakltages: 1:0 Hwarje Skattskyldig inom Socknen pä' 'öreS alla Bewillnings.afgifter pä ett enda ställe i Tarerings-längden, nernst wid det Hemman eller den egendom, der han är Mantals ssrts - Den 11 October. §9 ffrifwen, bwilket öfwerensstämmer med föreskris, ten i 5.
Art 5. 6. Mom. af Förordningen, och är högst angelag t i afseende, pä afgifternas progreHrva ökante i förställande till inkomsten. 2:0 Alla Hemman och lägenheter anteknas i den ordning ^de efter Mantals längden före. komma.
Ar Ägare eller Arrendator af Egen. dom, Werk och Inrättningar boende inom Taxe. rings-Districts, men pä annan ort, än der Egendomen är belägen, nämnes stan endast sä. som Ägare eller Arrendator, med hänwisning lill det ställe i Längden, der han för all sin Egendom är anteknad.
Bestar Egendomen af jord, utsättes dest wärde och ClaH i bäda Läng. derna.
District, uttöres i Berednings-längden icke alle. nast jordens ClaH och wärde, utan äftven Skydds-afgiften för densamma och öfriga Lä. genheter, jemte den af Berednings.
Comiteen ansedde behällna inkomsten af allt tillhopädäk. nadt.
Taxerings.
Comiteen utsätter, äftven i detta fall, endast jordens ClaH och wärde i Taxerings, längden, men uti en serskild Längd, som bör föras öfwer Egendomar och Lägenheter, tillhörande personer utom Taxerings.
Districtet boende, inskrifwes icke allenast jordens ClaH och wärde,- utan ock den af Taxerings.
Comiteen bestämda Skydds-afgiften samt behällna inkomsten, och bör efter Förordningens föreskrift
Ut. drag af denne serskillta
Längd sedermera medds-, las Taxerings.
Comiteen r det främmande Districtet. . Z-.o H. 60, Den 11 Octo ber. Z o Egendomar och Lägenheter, som nägon äger eller arrenderar utom
Districtet och hwarä serskild specifik Förtrrnina bör aflcmnas, upp» räknas icke i Längden.
Den serskcklla Förtek. ningen ä dem, finn Ägaren afgifwit, ähervpas endast, och utföres Skydds, afgiften för Egen» domarne i en Summa, hwarefter sedermera dermed förhälles enligt Förordningens föreskrift i z. Art. Z. 8- Mom. g:o Dä. den, sorn inom samma Taxerings» District äaer fl, re Hemmansdelar, hörande till samma Clas, är berättigad att dem tillhoparakna och erlägga afgiften derföre efter det sam» manlagda Hemmantalet, sä uppsummeras de uti Hemmans.
Columnerne införde Hemman och Hemmansdelar af samma Clas, och utföres Skyddsafgiften för dem i en summa. 5.0
Dc i Förordningen bestämda afgifter för den Skattssylldiges Hustru, Varn och Tjenstefson, utsättas icke i Berednings.
Längden , men deremot bör Berednings.
Skydds-afgiften och utsätta den ansedda behäll. na inkomsten för deras enssillta Egendomar, Werk och Inrättningar.
För dem af Husfolk och Tjenstehjon, för hwilka flere grader i Ta. rissen Niv 2. äro utsatte, säsom Informatorer, Handelsbokhällare, med flere, förefläs deremot alltid afgifterne. 6.0
I anseende till BränwinsbränningS, afgiften har Berednings.
Comiteen ingen widare befattning, än att för Utjordar, hwarS Ägare ästunda bränna, föreflä Hemmantal, i jern - Den i i October. 61 jemförelse med jord af lika godhet, som är i Hemmantal uppförd, hwilket anteknas i 5:te Colunlnen. 7:0 Afgiften för Hustru och hemmawaran. de Varn, beräknas och utföres alltid af Taxerings.
Eomiteerne efter Mannens och Fadrens bade Skydds- och Inkomst, afgift, sä ofta den senare öf,verstiger den förra.
Har den Skattskylldige pä en gäng afgift bade för Embete och Tjenst samt för behällen Inkomst af enskild egendom, beräknas Hustruns och Barnens afgift jemwäl efter sammanräknade summan af den Skattssylldiges Bewillning för Tjenst och behällen Inkomst af enskild egendom.
Det skulle synas, som Bewillningen för Hustru och Barn alltid omillkorligen borde utföras endast i Coli. tmnen för Skydds-afgift, men om benne Be. willning, dä den beräknas efter Mannens eller Fadrens Maximi, afgift, infördes i nämde Columa, skulle derigenom förloras en af de upplysningar, som genom inrättningen af TaxeringsLängderna äsyftas, neml. den, att fä upplyst, huru mycket Bewillningen för hela Riket hade utgjort, om den endast efter Skydds-afgift utgätt, hwilket genom General-Sammandraget as Taxerings Längderne kommer att utwisas.
Längden för Städerne är sä ralig med den för Landet, att nägon serskild förklarmg deröfwer icke tarfwas.
Den hufwudsakligaste skillnaden är blott den, att i Columnen för Hemmans-Cficher äro Stadsjolbms gra - 62 Den 11 October. grader utsatte, och en ny Colunn för afgift af Billarder är tillagd.
Förest, ikterne i i, 2, Z och 7:de punkterne böra, sä rvrdt de röra Laverings-Comi. teerna pä Landet, äfwen af Coiniteerna i Städerna iakttagas.
I töljd häraf äligger det äfwen desin Comlte^r att köra serskild Längd öfwer Egendomar, Werk och Inrättningar, tillbörande personer, boende l annat Taxerings.
Stadsjordens wärde och tunnetal mä endast pä ett ställe i Länaden utföras, likasom om Hemman och deras wärdén förut blifwit sagdt.
Ar jorden bortarrenderad, sä alt dest wärde twenne gänger kemmer att anföras, utsättes, dä jord. egendomen senast nämncs, wärdet och graden inom Linierne pä sätt Formulairet Nw 10.
Ntwissr.
Columnerne för jordens Clasier, grader och wärdén, äfwensom de öfrige Summa-Columnerne, böra alltid bäve i Berednings, och Taxerings.
Längderne uppsummeras. endast med undantag af 7.de Columnen i Berednings Längden.
I afseende pä inrättningen af Berednings, och Taxerings.
Längderne mä för öfrigt nämnas, att man derigenom äwftat, bäve den största ordning och kontroll w d Debiteringen, och äfwen minnandet af upvlysningar, lvm för tillkommande Riksens Ständer bluma af högsta wigt och nödwändigb-t i afseende pä det nya Bcwillnings-Systemets fullkomnande.
Säledes kommer genom General-Sammandraget af alla Taxerings-Längder öfwer hela Riket att utredas: 1.0 Hem - Den 11 October. 6z iw Hemmans och Stads-jordens uppskattade wärdén ester sina Clasier och grader öfwer hela Riker. 2:0 Hwad Summa Bewillningen hade utgjort, om den blifwit uttaxerad endast efter Skydds-afgift, eller om den twertom endast ester Tariffen N.o 1. utgätt. Z:o Huru högt den behällna inkomsten af cnstild Egendom samt af Embete och Tjenst hwar för sig blifwit ansedd. 4:0 Beloppet af den till betalning fastställda Bewillningen efter Tarifferne N:ris 1. och 2. samt af Embete och Tjenst hwar för sig; hwarförutan General-Sammandraget jcmwäl utwisar de efter 2.
Art. erlagde älstillige Bcwillnings. afgifter, tillika med summan af Allmänna Bewillningen efter hwarje Art. serstildt, och efter begge tillhoparäknadt.
UxxUii iior ^Lislei, iiikr - 8rAlrli-» äsa iz l-!v« Wördsamt Memorial. 8!bälloff.
Borgare-Ständet har under d«n 29 nästledne September till Bcwillnings.
Utffottet remitterat ett anförande af Herr Stads-Majo, ren, vice Talmannen Westin, om utsättande af 6§ Den 11 October. af en prisfräga, att wid nästa Riksdag beswaras, angående en förenklad method till Bewill. ningens utgörande.
Ehuru de nu antagne grunder för Bewill. ningens erläggande icke allenast äro till sm billighet och rättwisa godkände, utan ock, etter hwad Utffottet tror, pä ett deremot swarande sätt kunna werkställas, sä snart Förordningen behörigen handhafwes, twiffar beck Utffottet icke att ett fädant Bewillnings.Systeme ffulle kunna uppfinnas, hwarigenom ej mindre de ser. stikta Titlar, under hwilka Bewillningen nu ut» göres, kunde förswinna, än äfwen en förenklad method winnås till erhäuande af den summa som för Statens behof i Dewillning erfordras.
För att, sä undt sig göra läter, ernä detta ändamäl, och dä derigenom icke allenast mycken tid och kostnad ffulle besparas för komman. de Ständer, utan ock för de personer ät hwil, ka handhafwandet af Bew 'mings Förordningen är anförtrodt, har Utffottet ansett sig böra wordsamliqen hemställa, om icke d^l kunde i allmän, na Tidningarne kungöras, dels att en belöning af Tretusende Riksdaler Ba co komme att till. delas den, som till nästa Riksdag utarbetat och dä ingifwer ett sä fullständigt Förslag till Bewillniugens utgörande, att det af Riksens Hög. loff.
Ständer, etter deras Bewill,ungs.Utskotts börande, i berörde afseende gillas och antages; samt dels att twenne andra belöningar af Eit Tusende Twä Hundrade och Åttahundrade Rtks. daler ffulle utdelas ät dem, hwilkas Förslag kun - Den ri October. 6g kunde finnas leda till wäsentelig nytta och upp. lysning i ämnet, men som likwäl ej ägde den fullständighet som förstnämde Project; hwilket allt ffulle ankomma pä Riksens Ständers wid nästa Riksdag, pröfning och bestämmande; Och borde, efter Utskottets tanka, omnämde. belo, ningar utgä af BewillningS. medlen.
Kl. 8tevb»mm»r. kl U«<terv!r>c» Laii<te-5kla6. » l.cä»märer» v!xo»r )od. Werllvg. ?.
U»Ueodvrx.
Uppllk 8»mk«l. killi-§r1ack«a ck. i) Ork»^. »Si», Wördsamt Memorial. 2ill Allmänna BeswärS- och Oeconomie-Utffottet har det Hederwärda Bonde-Ständet remitterat Riksdagsmannen Tufve Larssons ifrän Christianstads Län Memorial, angäenoe Förstärknings Manskapets utgörande,samt Hans Hanssons^ ifrän Dalarne, i anledning veras Bihang, ill. S. N:o 9, 10. till den 11 October isio. kl UAxlok.
Kiäd-r0c»perk »ck Oronllslit. i-eilsmLierr vLgn.r Welli 0. 66
Den 11 October. till Donde.
Ständets Protocoll afgifne Anfö. rande.
Tufwe Larssons Memorial innchäller, att af anförde skäl Förstärknings
Manskapet ej borde utgä till större antal än 25,000 Man; alt den wid förre Riksdagen beslutne Rotering af oroterad jord, ofördröjligen skulle sättas i werkställigbct, hwarom förbehäll i Riksdags Beslutet nu borde införas, samt att Riksens Ständer skulle bos Kongl. Maj:t i underdänjq. het anbälla, att Kongl. Majit täktes wid denna Riksdag gifwa Ständerne del af de anstal. ter, som Kongl, Maj t redan i Räder torde hafwa widtagit i afseende pä sistnämnde ange. lägna omständighet.
Hans Hansson yrkar jemwäl, att förberörde nya Rotering snart mä anställas, och anser rättwist, att det erfördeliae antalet af Förstärknings Manskap skulle, likasom kosina, den för desi unde-häll, utgöras efter hwarje Stads eller Sockens Bewillningssumma, proportionaliter jemförd med den ifrän bela Riket utgäende Bewillningeu. samt att derwid ej skul. le haswas afseende pä den lindring i Bewill. ningen, som blifwit wisie Landsorter bewiljad.
Utskottet, som wid öfwerwäqande af detta ämne i allmänhet funnit sig icke kunna tillstyr, ka nägon förändring uti de hufwudgrunder, i afseende pä Förstärknings, manskapets utgöran. de, som rnnehällas i Oeconomie Utskottets, wid förra Riksdag, härom afgifne Betänkande, bwil. ket sayrtelige Riks. Ständen dä till Kongl. Maj:ts
Den ri October. 67 Nädiga bifall och »verkställighet öfwerlemnade, med de af bwarje Ständ nödige ansedde modi. ficationer, fär, i anledning af de uti ofwan upp. tagne Memorial och anförande wäckta frägor, »vördsammeligen afgifwa följande yttranden: 1:0 Hwad angar fr äg an om förmin»kning af Fööstärknings manskapets antal, sa är Ut. slottet öfwcrtyaadt, art Kongl. Majit med Nä. digt afseende ä de härutinnan förut i underdä. nighet yttrade önskan:,-ar, ej lärer »vid instun. dande krig uppfordra starre antal af de 50,000 man, hwartill Förstärknings, manskapet högst »vore berakradt, än sou, onrständigheterne oundgängeligen kräfwer och möjligen kan underhällaS. 2.0 Beträffande den yrkade snara werkstäl. ligheten af den Rotering af hittills oroterad jord, hwilken, säsom ett nödwändigt willkor, borde föregä Förstärknings-manskapets utgörande, sarnt den tillika foresiagne underdäniga anhällan, att Kongl
Maj t nu i Räder täcktes meddela Riksens Ständer underrättelse om desi i detta ämne redan »vidtagne beslut, sä anser Utskottet icke lämpeligt, att Kongl. Majit med en sädan underdänig anbällan skulle beswäras, dä blott en kort tid »"edan sista Riksdag fram. flutit, och Utskottet desiutcm har sig bekant, att Kongl. Majit i Räder anbefallt en skyndsam reglering af de för »verkställigheten af ifräga»varande Rotering nödige förberedelse-anstallter. Z:o Att Utskottet icke kan annat än afstyr, ka Hans Hanssons Förslag, att Förstärk. nin-S. manskapets antal skulle ä hwarje ort be. stäm - 68 Den ir October. stämmas, icke efter folkmängden, utan efter Be. willnings. Summan, hwilket Förslag är rakt stridande emot den i Oeconomie.Utskottets förra Betänkande stadgade allmänna grundsatlö, att skyldigheten till Fäderneslandets förswar är o, willkorlig för hwar och en Medborgare, som har krafter att dertill bidraga, likasom skyldig, heten att deltaga i underhälls, kostnaden, för desie Fäderneslandets Förswarare är owillkorlig för dem, som äga förmögenhet. 4:0 Att
Utskottet finner billigheten deraf, att de orter, som enligt Bewillnings.
Förord, ningen, antingen äro helt och hället befriade »frän Bewillnings erläggande eller ock deruti njuta större eller mindre eftergift, men för hwil. ka skyldigheten, att efter fin folkmängd utgöra Förstärknings, manskap, likwäl är gifwev, äf. wen böra bidraga till nämde Manskaps underhäll, utan afseende pä berörde, dem bewilljade befrielse eller lindring; samt att Utskottet af sädau grund tillstyrker, att deras bidrag till denna underhälls kostnad, skulle utrönas genom provlfionela Taxermgar, efter de i Bewillnings» Förordningen stadgade grunder.
I anledning af derom nu inom Utskottet wäckt fräga, har Utskottet funnit det, till und»vikande af olika tillämpning, böra förklara-, pä hwad sätt bidragen till Förstärknings»man. skåpets underhäll, skola beräknas och erläg. gas af dem, som hafwa egendomar i siere Sock. nar, för hwilka de, enligt Bewillnings.Förord» ningen, pä det ställe der de äro boende, taxera - Den r» October. 69 efter den sammanlagde inkomst, som detze egen» doniar lemna.
Utskottet anser det wara rätt» wist, att hela den progrefiiva Bewillnings.
Sum» ma, som sävane Egendoms.
Innehafware erläg» ga, ställe, wid bestämmandet af berörde bidrag, trll beräkning fördelas pä hwarje egendom, i förhållande till den behällne inkomst, som hwar och en »vid Taxeringen funnits lemna; men som de härtill nödige uppgifter och uträkningar icke alltid genast kunde erhällas, och nödwändigheten ofta fordrade, att ifrägawarande bidrag »ned all skyndsamhet utginge, sä tillstyrker Utskottet wördsammast, att de i sädane fall stolle beräk» nas efter den behällne inkomst, hwartill hwar och en egendom serskildt blifwit ansedd; men att sedermera den progrefiiva förhöjningen skulle efter förenämde grund fördelas och »vederbörande till godo komma.
Ledamötcrne af det Hederwärda Bonde» Ständer hafwa »varit stiljaktige ifrän hwad Utskottets pluralite i z:dje Punkten wördsainme» ligen yttrat, och instämt uti de serstillde anfö» randen, som Riksdagsmännen Hans Nilsson och Olof Pehrsson afgifwit, och hwilka härjemte, uppä derom uttryckeligen gjord begäran »vördsammast bifogas, örebro d. r» Octob »8io. pä Allmänna Beswärs- och GeconomieUtfkottets wägnar Orri kr.
Oroosteät.
Lr. korssen.
H. I^ckwaa.
Olok kebrrson.
O«rl O. 8Loxm,o.
U,!>- 70 Den ii October. tior ^Lmrlr^e k^i!c5-8t§sriivn äen rz OÄoder Wördsamt Memorial. 3^iksens Högloft.
Ständers Allmänna BeswärS. och Oeconomie-Utskott har till granstning före. haft följande, till dest yttrande remitterade, hand. lingar, angående, dels Allmänna Magazins.
Inrättningens Styrelse och förwaltning, dels utwägar till afhjelpande af Spannemälens nu. warande wanpris, neml. 1:0
Ett af Herr Lagmannen Montgomerie, hoS Högloft.
Ständet remitteradt Memorial. 2:0 Serskillde Memorial och Anföranden af Riksdagsmännen Pehr Oxelberg Pehrsson, Anders Joachimsson, Jan Persson, Jo. naS Andersson och Eric Ohman, uppläste HoS det Hederwärda Bonde.
Ständet den zo Augusti och z September, samt Zw Ett af Herr Prosten Lindeström den A sistledne September till sitt Ständ ingifwit Memorial.
Hwad uti nägre af förenämde Memorial är anfördt i afseende pä Allmänna Magazins.
Inrättningen, har Utskottet funnit wara beswa. rädt genom Stats- och Oeconomie-Utskottens, den Z innewarande mänad, gemensamt afgifne Betänkande i anledning af Kongl. Maj:tS Nädiga Proposition om nämde Inrättning: i följd hwaraf för Utskottet endast äterstär, att wörd. sam - Den n October. 71 sammeligen sig yttra öfwer de i öfrigt wäckta frägor. 1:0
Om underdänig anhällan hos Kongl. Maj:t, att antingen införsel af Utländsk Span. nemäl mä förbjudas, eller ock en lämpelig förhöjning :
Tull afgifterne derä stadgas, samt de strängaste matt och steg widtagaS, till förekom.
,nando af deste afgifters försnillning; och 2:0
Om rättighet för de Skattlkyldige, att efter ett w stt fastständt pris, medelst insättning i närmaste Krono-Magazin liqvidera sine ut. lagor.
Ehuru Utskottet funnit att Spannemälens jemna pris, i förhällande till andra waror, i längden säkert kan winnås endast derigenom, att aigäng,n ökas i mon af productionen, att com. municationen emellan Rikets af naturen olika gynnade Provtncer befrämjas, samt att Landt, mannen sattes i belägenhet, att icke genast ester inträffad störd behöfwa föryttra sin Spänne, mäl. anser Utskottet likwäl det, wid nuwarande ymnige förräd af twenne ärs godo stördar, bäve för Rikets hushällning i allmänhet och LkerbruketS bibehällande wid den höjd, hwar. tur det de senare ären hunnit, nu wara af högsta wigt, att kraftige utwägar skyndsammeligen widtagas till afhjelpande af det wanpris hwari Spannemälen fallit.
I sädant afseende, och dä Magazins-Inrättningens inskränkta Fond icke ensam kan wara tillräcklig för detta ändamäl, tror Utskottet sig äga anledning, att hemställa, om icke Riksens Högloft.
Ständer skulle fin - 72 Den 11 October. finna för godt hoS Kongs. Maj:t i underdänig, het anhälla, att Kongl. Maj:t, efter som för Riket ansägS förmonligast, täcktes i Räder genast, antingen tills widare förbjuda införsel af Utländsk Spannemäl af alla stag, eller ock derä stadga en förhöjd Tull, att den icke till förfång för Swensta SpannemälenS afsättning kan införas, samt i senare händelsen tillika i Räder anbefalla wederbörande att noga tillse, det nä. gon försnillning af Tullen ä Utländsk Spännemäl ej blifwer föröfwad; hwilket syneS wara sä mycket angelägnare, som en högre afgift alltid wäcker ett ifrigare bemödande att undwika dest erläggande.
I likhet med hwad förut warit manligt torde de Norr om Gesie belägne Orter böra undantagas ifrän det allmänna förbud emot införsel af Utländsk Spannemäl- eller den förhöjning i Tullen derä, som i anledning af den nu föreflagne underdäniga anhällan kan i Räder stadgas.
Utskottet anser de största swärigheter möta det förslag, att äfwen de Krono. Utskyllder, som hittills med penningar blifwit betalde, stolle fä med Spannemäl in natura afbörda-.
Kronan skulle derigenom aldrig med säkerhet kunna beräkna sine inkomster, blottställas för ständige förluster vch nödgas anwända en betydlig del af sine anslag till underhäll af Magasins, hus och betjening.
Utskottet kan derföre ej annat än afstyrka ett förslag som, utan att lemna de Skattstyldi. ge nägon serdeles wigtig förmon, stolle helt och Den 11 October. 75 och häklet rubba be fastställde Stats- och FinanceRegleringarne.
Hwilket till Riksens Högloft.
StänderS upplysta pröfning »vördsammeligen öfwerlenmaö. »örebro den ii October i8»o pä Allmänna Beswärs- ock) GecsnsmieUtskottets wägner krrl kr.
Oronllsckr. kr. korisöo.
Olot kekrrlon.
(H l).
Lkogmra.
Upxinr ko; »ll» 5t1n4«!> ck«a ll Oclsk. l>»«. Wörvsamt Memorial. ^ anseende till författandet af den sista §. i Riksdags-Beslutet, hwilken enligt
Grundlagarnes föreskrift bör innehälla kallelse för Riksens Ständer till deras nästa sammankomst, fär Expeditions-Utskottet wördsamt anhälla, det »nätte Riksens Högloft.
Ständer bestämma dagen som i denna Riksdags-Kallelse bör införas, samt af deras sälunda fattade beslut lemna Utskottet del. wrebro den 9 October 1810. pä Expeditions, Utskottets wägnar bl. k.
Strömlelt. kackvitz körner, k. tt»1lqvist.
Kris dlilttoa. Vp?. 74 Den 11 October.
Uxjgm «ck livi sN» 5lZn6»n 6en n Octsd. rxro.
Stormäkttgste Allernädigstc Konung. ^Oid sistledne Riksdag bade Riksens Ständer bcflutit, att »ned afscclide pä nödlvändigbetcn och rättwisan af nägon förbättring i Rikets fl?, ste penninge löntagande Embets- och Tjenste, mäns knappare willtor, en ärlig Löne-förhöjning af 5ä>dels procent skulle bewiljas för säoanc Löntagare wid ätffillige Werk och Stater, äfwenstm för Tjenstemän wid de Wärfwade Regeinenterne och Flottorne, jemte de Elnbcts- och Tjenstemän hwilka äro ständigt tjenstgörande, men nu åtnjuta Extra Löner pä Allmänna I",dragnings Slaten, till dest Ordinarie Lön pä Stat kan dem Ml. falla, allt i enliahet med de lill Kongl.
Maj t öfwer detze Werk och Stater i underdäuighct ingifna förtekningar; men i afseende pä tiden när denna Löne-tillökning borde taga fln början, hade Riksens Ständer till Eber Majit i underdämghet öfwerlcmnat, att i Räder ande. falla »verkställigheten deraf sä snart en emot behofwct swal ande tillgäng inträffade, genom Pommerska Regementernes öfwerflpttande pä Pommersk Stat, samt bwad ä de uti StatsRegleringen ansiagne hufwudtittlar i öfrigt kan besparas.
Derjemte hade Riksens Ständer ät
Eder Maj t i underdämghet uppdragit, att, i mon af tillgängarne och efter omständigheterne utsträcka denna Löne. förhöjning till öfrige Tjenste - Den 11 October. 75 stemän, med underdänig anhällan, det täcktes Eder Maj t wid förefallande ledigketer hugna de under sista kriget antagne Exl-ra Officerare med en efter hwars och ens förtjenst lämpelig befordran.
De af Riksens Ständer äberopade förtckningar osunr de Werk och Starer som af den beflutna
Löne förhöjningen skulle komma i ät. njutande, utsätta Summan deraf till 61,563 Ridr. 9. sk. 4. rst.
Ständer ej lunna annat än pä det ömmaste behjerta pen. runge.
Löntagares swära belägenhet under ett ständigt »växande warupris och ett fallande pen. runge, wärde, hafwa Riksens Ständer äfwen i betraktande af wigtigheten deraf, att Statens Embets och Tjenstemän ej mätte befinna sig i allt för knappa willkor, beflutit alt päskynda tiden, dä de af denna Löne-förhöjning kunna komma i ätnjulande och utsatt densamma till z-.dje qwar, talet af innewarande är; men dä sädant bufwudsakligt beror pä Pommerska Regementernes öfwerflpttnmg ifrån allmänna Jndragnings-Sta. ten pä Pommersk Stat, sä Riksens Ständer nu till Eder Maj t i underdänighet hemställa det täcktes Eder Maj.t i Räder käla »verkställa denna öfwerflpttning och »ned z.dje qwartalet innewarande är, läta berörde Embets- och Tjenstelnän en sädan Löne-förhöjning till god-) njuta.
Riksens Ständer framhärda m. m. 76 Den t t October.
VppIUi ock x»älr!i»l k«i »Ilr 8r»n6en <Ien n Ocrsk. izi».
Stormägttgste Allernädigste Konung. §)ä under granffningen af Riksgälds.
Werkets förwaltning en del af f. d. Konungens enskillda förmögenhet befunnits bestä uti Riksgälds-Conloirets till Scdelhafwaren ställda Obligationer med fem procents Ränta, har Stats'Utskottet, säsom lämpeligare i afseende pä dctza medels förwaltning, fLreflagit, att alla f. d. Konungen tillbörige Riksgälds-ContoiretS Obligatio. ner, mätte emot samma Contoirs serssillde för. bindelse pä hela Capital, beloppet med fem procentS ärlig ränta utbytas, samt att det ä be gamla Obligationerne upplupne Jntsretze mätte uträknas och godtgöras, till den dag under hwil. ken den serskillda förbindelsen utfärdas.
Tia Lenna förändring i Dispositions, sättet, haswa Riksens Ständer qifwit sitt bifall, och fä härmed detta deras beslut till Eders Maj:ts gil» lande i underdänighet öfwerlemna, jemte lika underdänig anhällan det täcktes Eder Mast »verkställigheten deraf i Räder anbefalla.
Vppllk ock xcxtlclne kor rN» §«»a6ca H Octod. >->»- Stormägttgste Allernädigste Konung.
Riksens Ständer till Eder MastS Efterträdare pä den Swensta Thronen walt Hans Den ri October. 77 Hans Kongl. Höghet Johan Baptist Julius, har det ej kunnat undfalla dem, att denna Furste, säsom förmäld och ägande en elfwa-ärig
Son, ej kunnat bestrida nödiga utgifter med den summa som till Högtalig Hans Kongl. Höghet Kronprinsen Carl Augusts Stat förut warit anslagen.