Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt de villkor, som äro fasta vid de statsunderstöd, som nu af flickskolorna åtnjutas, kommer kostnadsfri undervisning endast 3 procent af samtliga elever vid privata flickskolor till del (1893 i allt 280 elever).
Förmånen af nedsatt afgift eller kostnadsfri undervisning tillkomma inemot 9 ' 12 procent af samtliga flickskoleelever (i allt 846 elever år l 8 9 3).
, För visso måstes, fortsätter petitionen, » för många af de öf- rigas m&amp;lsinan, af hvilka ntan tvif ve1 ett icke ringa antal utgöres af faniiljeförsörjare med ganska begränsade tillgåiigar, dessa skolafgifter kannas synnerligt betungande.
Och dessa malsniän efterstrafva dock för sina myndlingar ingenting mera an hvad soiii i vårt land beskares gossar nara nog kostnadsfritt, en allmänbildning iitöfver det kunskaps- mått, folkskolan afser att bibringa.
Den alltför ojämna fördelningeii af bildningens förmåner måste också för den kvinliga iingdomen och dess målsman vara kaniibarare i samma mån som, icke minst genoin åtgärder från statens sida, områden öppnats for kviiilig verksamhet och kvinnor erliållit tillE %lleii till försörjning, hvilka förut rarit för- beliållna nian.
Hvilkeii ställning man an intager till frågan om en mer vidsträckt anv#iidning af kvinnor p i alla dessa omriden, torde man dock böra medgifva, a t t det allmänna i nkgon in %n bör latta deras strafvan, som söka begagna ' sig af rättigheter, hvilka szmhället redan erbjuder dem ', Petitionen fortsätter med följande talande argument: a staten understödjer för närvarande de enskilda flickskolorna, med 100,000 kr.
krligen, och dess utgifter för Högre lärarinneseminariet och den därmed förenade ofningsskolaii uppgingo 1894 till 54,250 kronor.
Således belöpte sig statens utgifter för den kvinliga nndes-.
visningen nlimnda år till, 254,250, kr.
Jainför man denna summa med de årliga utgifterila för den manliga skol~ingdoinens undervisning, hvilka uppgå till närmare tre nzillioner kronor årligen, måste man medgifva, att den stora oliklieten emellan nämnda belopp icke står i öfverensstämnielse med det kvinliga släktets berattigade kraf på högre bildning och icke heller med den betydelse, som en högre kvinnobild- ning äger för Iiafdandet af nationens plats bland kulturfolken.^ Den jämförelse, som vidare anställes mellan de högre flicksko- lornas stallning exempelvis i vårt grannland Finland, låter ofvanberörda missförli %llanden framstå ännu bjärtare.
Under det att det högsta belopp, soin utdelats åt en privat flickskola i Sverige 1893-94 utgjorde 2,000 kr.
utgick i Finland för samma ändamål det högsta anslaget anda till.
10,000 mark.
För aderton skolor understeg statsbidraget ej 5,000 mark.
Med en folkmängd af icke fullt 2 ' / s million personer offrar Finland hrligen i statsanslag åt sina flickskolor 545,134 niark, under det vårt / land med en folkmängd af narinare 5 millioner för samma ändamål utbetalar 154,250 kr., således det förra landet i förhållande till folk- ma~igden, mer an fem gånger så mycket som vårt land.
Och dock lämnar finska statsverket dessutom understöd åt samskolor till ett belopp] af 74,000 mark.
I Sverige åtnjuter blott en, samskola stats- understöd med 8,000 kr.
Detta i korthet den märkliga petitionens innehåll, ocli det ar på grund af de anförda motiveringarne de petitionerande anhålla, att regeringen inhtte af ntistlcomnzande riksdag söka en fö ?-lhöjning å afislaget till de högre skolorna fös.
kvinlig mgdom med åtmifistorce 200,000 kr., hvarigenonz namnda årliga anslag i sin.
helhet konzme att uppgå till 300,000 Iw.
I sanning Iiögst måttliga anspråk!
Våga vi tro att svenska folkets representanter vid 1896 års riksdag skola inse detta och ej slå döförat till för de liar anförda talande argumenten med dess lika talande siffror?
Att i en anslagsfråga stalla en kommande riksdags horoskop är en alltför vansklig uppgift för att man skulle drista iii- låta.
sig därpå, men om någonsin fraingången af en sak bör sta i något förhållande till sakens berättigande är det här, livadan den svenska flickskolans vänner torde kunna hysa den förhoppningen, &amp; t deras vädjan till riksdagens generositet ocli rättvisa ej varit för- .gäf ves.
Vi skola allt framgent med vaket intresse följa utvecklingen och gången af detta viktiga ärende.
I En arbeterskefest.
Sedan ininga å r tillbaka liar föreningen Handarbetets väniier hligeii till iiHgoii af sina mest ' förtjänta arbeterskor såsom en belö- ning ocli uppiniiiitran utdelat ett penningbelopp, vanligen utgående med 50 kr.
.Detta s. k. arbetersirepris stiftades redan 1882, då Handarbetets vaiiner annii ntöfvade sin verksamhet iiniler mera be.
griiiisade föilihllanden.
Samhörigheten och växelverkan emellan alla.
dem, som inom ' denna förening arbeta med hiifvudet eller med handen har dock alltid varit lifligt kand och erkänd, och därför blef utdel- ning af detta pris en välkommen anledning för a t t samlas till en.
liten fest.
F r i n att från början liafva varit en enkel kaffebjudning, vid hvilken några få tiotal voro närvarande, liar arbeterske- .. festen sm&amp;ningoin under årens lopp antagit allt större dimensioner.
Då den 18: de sistlidne oktober en sådan prisutdelning %ter agde rum, samlades omkring 120 i Handarbetets vänners rikt upplysta och festligt smyckade lokaler.
Det traditionella kaffebordet var .nu diikadt i » långa banors, och förfriskningar af flera slag ser- verades under aftonens lopp.
Men icke blott för den inateriella.
väl- fagiladen v; .r det rikligen sörjdt.
Föredrag, utmärkt sång och äfven förströelser af annan art voro anordnade, tal och skålar omväxlade, och ' stainningen var hela kvällen den basta: Det var tydligen en tillfredsställelse såväl för styrelsen som för alla dess medarbetare a t t f å sanilas till ett ge !iieiisanit nppfriskande sainkvarn.
Den allvarliga.
delen a f festen utgjordes af prisutdeliiiiigen,.
hvilken alltid försiggår med en viss högtidlighet.
Styrelsens ordfö- rande öfverliimnade priset för innevarande å r till gobelinsvafverskan Haiiria Person från Skåne, bvarvid särskildt betonades, lziiru i denna Sveriges sydligaste ' provins, inom de välburgna beinmen pS lands- bygden, den vackra gobeliiisväf ' nadskonsten sedan iildre tider fort.
lefvat från generation till generation.
Ordf. erinrade afven om denna o textila konstarts nuvarande iippblornstring iiiem vårt land och om- niimnde några af de arbeten, nieda hvilka Hanna Person varit syssel- satt under de a r hon arbetat inom föreningen; såsom t. ex. vafiiader till biinkadynor afsedda för rikssalen p&amp; Gripsholms slott, bänkadrätter, sanda som ghfvor till Baden in.
Det hjärtliga talet afslöts med iiågra ord af uppmuntran till pristagerskali och lyckönskan till fort- satta beinödanden och nya framsteg, hvilka skulle blifva en heder för henne sjalf och för Handarbetetv vanner. '
01nedel.bart liarefter framfördes ' af en af styrelsens ledamöter, nedanstående, af heiine.
' sj&amp;lf föeattade, med lifligt; bifall emottagna verser: S i tyst i skogem dzrnkla g ö n m a Den klara källans j ö d e g&amp;, Men f+iska hickar g i f i ~ i l d t ö v m n S i rika krafter i dess s j i l; Att vattltet stiger, joden vaxer Oct vidgar sig allt mer och mer, Tills stolt och fi?
dess bölja glider Och yppig grönska stranden ger.
Och kli ' llan lik, en tanke spirnr Ur sjiflenr +t@; km#$!
nnnd, reJ ?z Med h a n d h g sitt forlztnd han Jil-ar Och fra71~ i @ set l&amp;rs idhz.
Och nya k r a f e r s kbl&amp;r&amp;z,o foras I tnrrkem f i r a till ett heltJ Som sinat ?lt och snart förrtrndt ' Om u t i skilda $ölen delt.
S i har hon v u x i t den föreniag, Som fest i aftan j r a r ha7; Och 7.iitt .hon tydt des ctjz@a rneni ?zg, Naturens tysta språk oss lär: .El ' kallan ensam ger åt floden Dess makt att hän mot Aafvet gå, Om e j med handling fast forbundtvz ' A i ~ t tanken aldrig n~dlet m. ?.
\ * I v å r f o ~ e n i n g harskar anden Af solSdarisk skyldighet.
Finns erzigk.etens t d d i banden De brista icke, som man vet.
Att en beror zrta f de andra, Det hela u t a f en och hvar, Yi k.äiz7za !etta,?)
h a.
viS ' rz7zer; Och d&amp;i städs v å r styrka var. '
, ~ o samma i i n i l v i a / ln sträfva: B e t sköna ci ' r v i r t ideal.
0111 g a m v i vaga, sy och %afva, Om rita eller räkna tal; Oni v i i styrelsen fått s a k, Om vied paketerna vi g;, H v a d mer!
Vi äro alla delar A f ett gemensamt helt aa&amp;. '
Mi Handarbetets v i h e r Zcfva Och verka, so?
?z forztf de gjort, Och ' nar en gång vi s e g h rcfva M 2 andra strayva i ?mzerfuz ' t Att frärttja fos terlatcdska syften, Att fillo i&amp;eh kraf; Och att de rika skatter öka, Som tankens kala åt oss gaf.
Meddelanden frhn Fredrika-B~emer- Förbundet, S tipen~ef~nBergna.
På grund af testamentariskt förordnande af framlidna fru Sopliie Adlersparre, född Leijonhufvud, liar till Fös- bundet öfverlarnnats ett kapital af kr.
5,000 under benämning Leijoiz- hufvud- Adlerspa~rska stipendiefo ?zden.
Af kastningen Af niiinnda fond skall inom vissa af testator bestämda släktled utg.8 som yrkes- eller studiestipendier %t kvinliga medlemmar af släkterna Leijonhufvud och Adlersparre.
Allmannor Stbendiefonden.
I likhet med föregående ar har sti- pendielroiniténs sekreterare iifven i llöst inför inbjudna kretsar lämnat redogörelser för Fredrika-Rremer-Förbundets verksamhet och syfte, hvarefter lokalkomité för stipendiefonden bildats i Testmanland under ordförandeskap af landsliöfdingskan E. Hederstierna.
In£ör Notariiis Publicus i Kristianstad liar dragning iigt rum i det lotteri, soin af lokalkomitén därstädes anordnats till förniån för länets insats i-Allinanna Stipendiefonden.
Tack vare det utmärkta satt hvnrpai detta lotteri anordnats och de ledande personernas och allmänhetens stora off ervillighet uppghr den behållning, som tillfaller lansfonden till kr.
3,703: 79.
Donationsfonderna.
I s: Fröken Matliilda Abenius i Vesterks och fröken Charlotte von Essen i Orebro, hafva godlietsfiillt emottagit kallelse a t t vara Fredrika- Bremer-Förbundets ombud.
Borg f. Den 23 sistl. okt.
afled i Helsingborg efter endast nkgra timmars sjukdom, redaktören för Ö~esundsposten, förre riksdagsinannen Fredrik Teodor Borg, vid 71 års ålder.
Dagspressen har tecknat Borgs lifsgärning, och redogjort för hvad han verkat s&amp;soin publicist, riksdagsman och kou~munalinan.
Det liar dar framhkllits, hur lian ständigt Iiade en öppen blick för alla nya rörelser inom sainhällslifvet, Bur lian alltid stod i främsta ledet, då det gällde strid för sanning och ratt.
Icke underligt dä~före att kvinno- fragan alltid i Borg kunde påräkna en varmt intresserad förkämpe.
Under de å r lian tillhörde riksdagen torde väl heller knappast ha förekommit någon debatt rörande denna fråga, Iivarvid icke Borg med varin öfvertygelse förde kvinnornas talan.
Men Ilan nöjde sig icke med a t t endast i debatten imderstödja andras motioner.
Af de refor- mer inou kvinnohgstif tningen, som tinder de senaste 10, 15 aren antagits af riksdagen, har flertalet utgått från Bwg.
Så var.
det han som vid 1887 års riksdag väckte förslag om ratt för kvinnan a t t inväljas i skolrid, fattigv %rdsnämnd och fattig- vårdsstyrelse, ett förslag, som sedan blef lag 1889.
Likaledes var det Borg, som vid 1889 i r s riksdag väckte motion om höjande af kvinnans äktenskapsålder, Iivilken motion, ehuru i mycket reducerad form, ledde till ändring af den bestående lagen.
Riksdagen 1892 beslöt naniligen a t t aktenskapshldern för kvinnan skulle höjas frkn 15 till 1 7 år, niedan Borg i sin motion föreslagit, a t t äktenskapsåldern för kvinnan liksom för mannen skulle sainmanfnlla med myndighets- åldern, således infalla först vid 21 år.
A t t Borg icke var rädd a t t draga de yttersta konsekvenserna af reformstrafvandena för kvinnans frigörelse,.
visade han, då lian vid 1884 års riksdag väckte motion om a t t s&amp; val valriitt soin valbarhet till andra kaminareri skulle tillerkännas kvinnor, iivilka för öfrigt innehade erforderliga kvalifikationer.
BIotionen ledde, sisom lätt s a r a t t förutse, icke till några praktiska resultat, meii Borg gladde sig öfver a t t genom den hafva gifvit forni %f ' en fraintidstanke och öfver a t t Iiafva varit den förste, som på den svenska riksdagen begärt full nied- borgerlig likställighet inellan man och kvinnor. '
' Första häftet af Fredrika Brerne ' r, biografisk studie, det verk, som kan sagas utgöra S. L-d Adlersparres litterära testamente till eftervärlden, har nu utkoininit i bokhandelii.
Utoni S. L-d Adler- sparres namn bar arbetet afven hennes medarbetares, Sigrid Leijon- hufvud, hvilken afslutat och redigerat den omfångsrika biogratien.
Vi återkomma till ett utförligare omnämnande af arbetet.
Kvinnan och de exakta vetenskaperna.
Tidskriften ~Ribliotheca niatematicas, offentliggör i ett af sina senaste häften en tysk i~ppsats
med ofvanstående titel, innehkllande en förteckning p % de kvinnor, sival nu lefvande som döda, Iivilka iitniarkt sig inom de exakta ve- tenskaperna, matematik, astrononii och fysik, silsoin sjalfständiga skrift- stallariniior, öfverriittarinnor och utgif rarimor eller sbsom aktiva nied- arbeterskor at veteiiskapsinan.
Förteckningen, soin naturligen ej kan göra ansprik p % fullständigh&amp;, har dock a t t frainriss ett ganska aktningsvardt antal kvinliga vetenskapsidkare.
Bland dassa till ett 80-tal uppgående namn återfinner man vid sidan af en Hyyatias, en Sopliie Germains (f- 1831) ni.
storheter från flydda tider, många, som för v %rt land och för vår tid aga större betydelse, däri- bland i främsta rummet Sophie ~ o v a l &amp; s k ~ hrars, kerk ensamt för sig upptaga en sida i förteckningen.
Af nordiska kvinnor markas för öfrigt namnen: Nanny Lagerborg-Cedercreutz, Jenny Ilossander- Tscliudi och Anna Rönström * Kwinliga studenter vid Upsala unive~sitef äro höstterminen 1895 till antalet 29, flere an under iiilgot föregående år.
Bland dessa äro en filosofie och juris kandidat, en medicine kandidat och e. o. amanuens vid patologiska institutionen sanit 6 filosofie kandidater.
Tvenne kvinliga studenter tjänstgöra sksom referenter i Naturvetenskapliga studentsallskapet och tre stå s ' isom seniorer i sina respektive nations- föreningar.
14 tillhöra Stockholms nation och 4 Västmanlarids-Dala.
Upsala kwinlh~a studenfförening hade den 27 september sitt första sammanträde för terminen, hvarvid omvaldes till ordförande fil.
kand. Lydia Walilström, till v. ordf. fil.
Sigrid Björkliind och till sekreterare fil.
kand. Ellen Lindhult.
Föredrag hölls af fröken Maj Lagerheini öf ver; Ett stycke medelstidsmysti k ~ en, studie öf ver Visby- priorn Petrus de Dacia med ledning af professor Scliucks arbeten och Acta sanctorurn.
* * En gast från Finland.
Fröken Alma Hjelt frhn Helsingfors, en af de ledande krafterna iuom Finsk kviniioföreuing och under en del år dess sekreterare, liar under höstruåiiadesna gastat Stocklioliii för a t t studera itskilliga institutioner och förhållanden.
Fröken Hjelt, som genomgatt Gyninastislra Centralinstitutet för a t t i sin fädernestad verka som gymnast, har mycket vistats i Sverige, dar - hon tack vare sin vinnande och älskvärda personligliet ocli sin fraiiistaende begifiiitig förvarfvat många vänner.
Pli de saiiikriim, soin af dessa vid ett par tillfallen för den finska gästen anordnats, liar fröken Hjelt liiiniiat intressanta redogörelser om Pinsk kriniioförenings verksamhet och kvinnorörelsen i Finland.
Fröken Hjelt ar en af stiftarne af den första finska sainskolan i Helsingfors och a r denna ansedds skolas kassaförvaltare.
a, Samfundet för befrämjande a f ett na furen / h t lefnadssäff 8 är namnet p % ett i november förlidet %r stiftadt siillslrnp nied det lof- värda ändamklet att ve11ka för ett siiiidare och enklare lif inom vårt samhälle.
Visserligen är sainfiindets hufvudnppgift att p&amp; ett verk- samt och inera omfattande satt sprida knnslrapeii on1 och bevisa för- delarne ' af det vegetariska lefnadssattet, men äfven för dem scim ej hylla den absoliita vegetarismen innehålla in&amp;nga a f.
de af sällskapet liyllade idderna mycket som ar beaktarisvärdt och för livar och el1 tillämpligt.
Bland de många sinåslrrifter, soin redan utgifvits, för- tjänar särskilclt den » On1 yåra inhemska trädgårdsprodukters värde som närings- och liälsoinedeb att uppinarksainmas såsoin ägande stort praktiskt intresse.
* Husmoderns almanacka Iiör till de nyheter inom 1896 års bok- marknad, som så väl för sin originella och tilltalande form som för sina praktiska egenskaper efter.
all s~nnolilrliet koininer, att Iiälsa med Belåtenhet inom de svenska hemmen.
Det är Norstedt c&amp; Söners som fallit p&amp; den goda id6n att bereda vira hiisinödrar denna- ange- iiaina öfverraskning till nyåret.
Nigon större sakkunskap i fråga om bedömandet af ett litteriirt alster af denna art tilltro vi oss ej äga, vi måste därför inskränka oss till att endast larnna en flyk- tig beskrifning öfver det vackra arbetet.
Man tanke sig en kalender ' af de större väggalmanackornas format, präktigt utstyrd nied alle- goriska barnfigurer, utförda af Julius Cronberg och symboliserande i denna koiistnars vtilkanda inon6r kokkonstens olika grenar samt ut- görande 1iiisli~ll.salmanackans infattning.
Utom en aliilanackas van- liga Indainhl att vara ' datuinvisare, fullgör denna den lika viktiga uppgiften att för hva.r dag som ghr lilmna ' ett nytt blad i kokkonstens historia, d. v. s. hvart kalenderblad slrankei?
den bekyinrade 1111s- modern förslag till morgondagens middag - tvenue al ter nativa förslag för familjer ' af olika inkorilstgrad - och ej nog darined, p % bladets bak- sida finner man recept på de olika inaträtterna - 2 gånger 365 mat- sedlar på, 2, 3 $ 4 rätter!
- med pris, inått, mål, vikt och beredningssätt på det noggrannaste angifna.
Hiismoderns alinanacka, jamte den liancl- ledning vid dess begagnande, soiri åtföljer deiisainma, iir utarbetad af friikeii T~otten J~agerstedt, den för sina föresiende förtraflliga arbeten i liuslig ekonoini kända författarinr, .. in.
Labmanns underkläder ar en rubrik, som sedan ett par år dag- ligen står att lasa i tidiiingarnas annonsafdelning.
F % af nyare tiders uppfinningar inom den inänskliga klädedräkten förtjänar ocks8 en s&amp; liög grad af iippmärksainhet soin dessa på en girig .latta och varina boinullsväfnader, hvilka äga flauellens bästa egenskaper utan att dela dess fel, hvarför deras förträffligliet ej nog ofta kan påpekas.
FRE JA-MAGASINET 29 Drottninggatan 29.
Hös t- och Uinterunderklader, Doktor Lahmanns Re f orm-Bomulls-Underkläder för herrar, damer och barn.
hafva under de senare &amp; ren vunnit stor efter- fragan och rekommenderas af Herrar Lakare.
Priskuranter och qvalitéprofuer san- das på begäran.
S. Berendt J: OP &amp; C: O, 24 Drottninggatan 24 .. Per soner, som ligga under lakar evar d, eiiiottngris i iilackordoring iiiod erforderlig sjukvird. '
Pris f r d n 4 Kr.
y r dag.
Referenser: U r F. Netzler, 3 Sturegstan; D: r A.
Kull, 26 Nybrohainiien, D: r F. Klefberg, 11 b Nybrogetan; D: r G.
Hellström, 22 Hamngatan.
W A L B O R G .ULRICH, Utes.
Sjukskötersh.
Kommendörsgatan, 1 fr., Stockholm.
Bell telefon 404 i förbindelse med Riks- och Allin.
Förfr5gningar Besvaras med orngbende.
a &amp;.
I. '
Jurist.
lämnar åt kvinnor råd och upplysningar i.
juridiska och ekonomiska angelägenheter, Träffas å förbundets byrå.
S4 Drottninggatan, i tr.
Onsdagar och J5ö.rdaga.r kl. 1.0-11 f. rn.
Lektioner i malning.
i Anna Bergman, född Hallgren,.
gifver ånyo lek tioner i porslins-, olj e- .och akvarellmålning.
Stmegatan.
2B, 1 tr. upp.
, INTYG: Undcrteoknsde som anvä.ndt Herr Axel a it ströms.
Collodin mot liktornar och kylknölar hu funnit medlet fullt motsvara ' aitt i6nda- Tillförtit; liga&amp;r mA1, och h n n a det derfore hos enhvw till det baista rekommen- dera.
Åm&amp;l deli 3 iJ 1886.
O C ~ af I.
B. Geiier.
&amp; mgberg, RIldmm- personer Undertecknad som vmit be- Zlepriifuudt tue- svlrad ef en m h g d v?
.w t or h a r del) mot liktornar.
genoin anviindendet af n~oii8dina vartor, hudharhad friin Aaotekaren Herr Axel Lit- ström i Falun, blifvit frhn dom och nageltring.
helt och h g l a t befriad; hvarföre Obs.
alltid dema in- Jag omnlimnda medel hos enhvlir ragistrerade.etikett som till det biista rekommenderar.
, garanti for varana akt- Motala L Nykyrlre d.
: 18 %.
Augu~t dxdn, Handlahde.
tals.
Tuseil- Säljes hos Parfym- och ~ o k h G d l a r e i flaskor h 60 Gre och 1 Iwona .. Franko mot 1 kr.
?o öre.
AXB7Z L IT8 T R OM, FaZzcn.
af Bomull, Linne (.Almedahls) och Ylle, största, sorterade lager, till de lag- sta priser i.
AXEL HINDERSONS Glrrrnbod: Hötqrget 13.
- .Filial: Glötgafan: i ' EX.
Priskurant siindes pii begiiran.
Nya böcker till Julen 1895.
O Stycken ur Davids Psalmer, melodier för De kristnas lehande hopp, eller trons en eller flera röster mod accompagne- blickar in i det tillkommande lifvet .. ment af pianoforte eller orgelharmo- Till tröst och upprniintran fiir med- nium af Joel Blumqdst.
Första hlf- vandrare till henimet d5r ofvan af I.
L. tet 76 öra.
Hela arbetet utkommer, UiiUei .. Ofrersatt f r h O: (!
tyska upp- i 10 hiiften.
IIiifL.
55 öre, inb.
Bibliotek för de iings.
6 nya hiiften: / aftonens frid.
Andliga sanger af A. S-g.
Mmik med text.
Andra sam- K: r 70.
10 öre 7 1.
Herdegossen,sotu I~lef liiknre.
23 ö. lingen.
Esters Julafton af Ottilie \ Wde,- l a g r a tilldragelser u r Baron Hans Henr.
9ntdlt .. 15 bre.
von Essens lefnad.
Bleddelade af ho- 73.
Befrielsen.
Beriittelse f r b drott- noni sjelf.
4: e och sista hiiftet l kr.
ning Johannas af S a m r r a da- Hela arbetet inbundet i fint o c h ~ a c - gar.
kert band 0 kronor.
Lösa permar 74.
Sen lycka.
till arbetet finnas hos alla Bokhaud- 76.
Fader vår af 31 Roos.
lare B 75 öre.
Lilla Barnbiblioteket.
Berättelser f ör barn Frideborg.
Folkkalender för 1896 af P. mnilade af E.
Sex hlften med Wadatröm, ined 7 portlr&amp;tt och 32 teck- illustratiouer i vackert omslag B 10 ningar samt bidrag af flere författare.
öre hrardera.
klothb.
Beriittelser för hemmet och Iarde Ijus!
Illustrerad missionskalen- söndagsskolan, sanilade af L.
.h- der för 1896 af Docenten Ad.
Kolmo- dra serien, innehiillande 8 sin5 1) öc- din med bidrag af flere förfat.tare.
ker i fina fiirgtrgcksoiiislag.
Hela Hiift.
75 öre, kart.
Den föreglende serien blef förra Allt eller intet.
Svenskt original af h e t med stor förtjusning mottagen Runa.
I: 25.
Detta arbete, af de smA.
Vi Bro förvissade, a t t hvermed en ny signatur första gin- iifven denna serie skall omfattas med gen framträder, utmlrker sig genom samma intresse för siviil dess gods in- en djupt kristlig ands och en vaken nehall som dess utsökt fina utstyrsel.
blick ph det verkliga lifvet.
Hjiilt- innan iir eii sjuksköterska.
Berattel- Barnens Bilderbok, 3: dje och 4: de boken, med utsökt fina illustrationer och sen hhller intressdt si3iLndt f r h bör- ett tör de sm.Z afpassadt, godt och jan till slutct.
Berättelser af H. Schmidt.
1 kr., kart.
1: 20.
Beriittelserna äro af framstående viide, stilen &amp; r yp-, perlig.
: focufcs och n n d m hiiftena, hvarpl nu Ur svenska folklifvet.
Berättelser af H.
I följa tredje och Auide.
Beriittelserna K.
Tredje häftet 60 öre.
- Dessa iiro hiimtade ur verkliga lifvet och 14- berlitteher iiro naturtrogna bilder or ja,pa saninia @ ng de i ord och bild be-.
lifvet, intressanta och framförallt 1 %- reda barnen en roande sysselsii.ttning, rorika.
iifven inskärpa - nhaon - nyttig - - liirdoui.
I å i a högt ider af Emil Froinmel.
Riif t. l: 50,: BildarMcker f6r barii: klotb.
2: 00- - r~31an mötes st.iincligt.
under liisuinnen af denna bok af fina Vårblommor, med veiser af L.
d: o iaikt&amp;gelser,aaf nya ansliiende SJU-: Ur barnaväilden punkter, som kasta ett öfrerraskande Berättelser %r barnkammaren med rer- ser af L.
ljus öfver de heliga tilldragelserna.
Vi uppmana alla stilla andar a t t göra.
Sommarlif på Blomgård med perser af L.
73 öre.
bekantskap med detta sköna arbete.^ Trosvittnen i Gamla Testamentet.
Skil- i Sommardagar i skogen med verser af dringar och betraktelser af kontr.- 1 L.
S. l: 28. prosten Fr. Sandberg.
V. aker.
Första ' Barnens Tidning och Barnens V4n för 1896, haft.
Arbetet utkommer kompl.
i inbundna i vackra band U 2 kr.
i 5 hiiften med band före julen i ir.
; Barnens Tidnings julnummer för 18 %.
15 ii.
1 ' 1,
och Beställningar.
oeh.
reparationer.
s emottagas.
19 Norrlandsgatan 19 STOCKHOLM.
Till Fredrika-Bremer-mrbundet insända böcker, Willi.
Billes bokforlagsaktiehiag: J.
G. Laurell, Hvilker: ställning skola vi intaga till de s. k. likgiltiga eller fria tiagen &amp; s- skildb spritdryckerna?
Adolf Bonnier: E. Nmholm, Kvinnor.