Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr IS or de na rit ar: ”Ehuru delande den åsigt, att Manufactui-Disconlem lånefond bör erhålla en tillökning af 500,000 Rtdr, måste jag likväl i Ölne afseenden reservera mig emot sammansatta Utskottets nu fattade beslut. ilo Det tillkommer Banco-Utskotlet ensamt att reglera Bankens lånerörelse ech förvaltningen af de medel,, sorn tillhöra Banken, och Siats-Utskottet bör ieke Stals- vell Banco-Ut&kulteris Utlåtande, N-o 3 taga befallning med någon annan del deraf, ån den vinst, hvilken anses kunna från Banken aflrådas, för att lill Stals-regleringen eller några andra serskildt beståmda ändamål disponeras.
Ifrågavarande 5oo,ooo R:dr komma fortfarande alt blifva Bankeus tillhö] ighet; de utgöra endast en tillökning i dess lånerörelse, hvarom stadgandet skall i Banco-Reglementet inlagas, och det är således Banco- men icke Siats-Utskottet, som bordt laga befattning nied Kongl. Majds Nådiga Proposition i åmuet, Oformligheten af den behandling, den Nådiga Propositionen nu fått röna, faller ån mera i ögonen, sedan sammansatta Utskottet, utan någon ifrån Riks-Ständen gifven anledning, funnit för godt alt låta beslutet omfatta äfven det äldre Manufaclur-credilivet, som från Banken algått-; 2:0 Utskottets beslut, alt hela Manufactur-Disconl-rorelsen skulle från Cornmerce-Collegium till Banco-Disconlen ofve] fly tias, måste jag ogilla, såsom i min tanka ledande till meia osäkerhet för Banken, -okadt besvär för Discont-Directionen samt omvägar för Manufaclur-.Discontens låntagare.
— Om Manufactur-utlåningen egde en så enkel form, alt pröfningen endast afsåg namnsåkerheten, kunde den lått förenas med den allmänna Disconten; men då, efter gällande Reglementen, låne-lillgångarne hvarje år måste på hvarje fabriksgren fördelas efter vissa procent af liHverknings-beloppen af det hela, och hvarje fabrikants andel deri mäste serskildt bestämmas, så inses lålt, alt befallningen dermed lämpligast bör vara öfverlemnad åt det Embetsverk, som bäst bor kånna de enskilde fabrikanternes ställning, och som, enligt planen för sin verksamhet och genom underlydande PJall-Råtterne, ensamt år i tillfälle att deröfver utöfva controll och bedämma de olika nåringarnes behof af understöd.
— Låne-bestyrels ofverflytlning till ett annat Werk medför äfven sina svårigheter, ty då Commerce-Collegium nu år med sina öfriga tillgångar
Bankeu ansvarig för det lemnade credilivet, och intet skål finnes, hvarföie denna garantie för nu utestående lån skulle eftergifras, så måste alla delån, der säkerheten finnes, af Banco-fullmågtige vara okänd, ställas på utredning, och en brytning i dessa credit-förhålländeu framkallas.
Jag finner denna öfverflyttning så mycket mindre af behofvet påkallad, som, utom det att någon förlust på det lemnade creditivet aldrig för Banken uppstad, äfven Commerce-Collegii åtgärder granskas af Rikets Ständers Revisorer och desse fördelagtigt yttrat sig om låne-medlens förvaltning; och 3:o Jag reserverar mig äfven deremot, alt medlen blifvit anvisade på Bankens ledan besparda vinst; men då Rikets Ständer icke uti Utskotts-Bctånkandet finna den allmänna öfversigt af Bankens ställning och tillgångar, hvarförutan denna del af frågan icke kan bedömmas, anser jag mig bär böra lemna en så - 4 Stats- och Banco Utskottens Utlåtande, N:o 4. dan utveckling och redogöra för min åsigt om del inflytande, sorn vinstmedlens olika disposition kan utöfva på allmänna rörelsen.
Sedan förra Riksdagen har Banken mottagit capilal-afbetalningar af StatsContoret, Riksgålds-Conloret och de s. k. silfver-lånen . . 690,498: 34,— Dess råntevinster (hvarigenom Grund-fonden nu blifvit okad lill 8,511,216: 4i. 5.) hafva utgjort till 1839 årsslut 3,3i 1,216: 4i. 5.
Summa 4,002,715: 27. 5.
Af desse indragne medel hafva blifvit afsalte till Handels-Discon ten 2,7 10,000, men deraf hafva icke kunnat utlånas mera ån 2,410,720: 1 5. 4.
Af de till Skånska Hypotheks-Föreningen afsalte 100,000 R;dr, hafva obetydliga summor tidtals ulgått, och vid årets slut återstod intet.
Bruksegares Hypollieks-Cassa erhöll likaledes ett crediliv på 5oo,ooo R:dr, hvaraf vid årets slut utestod 16,000: — — Af de till publika pappers-belåuingens förstärkning afsalte 200,000, har icke någonting kunnat användas, och Banken har således varit nödsakad att, af vinstmedlen lemna oförråutade 1,576,995: 12. r. Summa 4,002,616: 27. 5.
Det år denna vinst-medlens indragning, i bredd med silf'er-utvexling och depositionerneS ökning, som förorsakat, att Bankens utelöpande sedelstock blifvit Sedan förra Riksdagen minskad med circa 3,000,000 R:dr.
Under nästföljande 3 år indrager Banken ytterligare capital-afbetal ningar 6^0,000: — — samt råntevinst ofver 3,000,000: — — Summa 5,84o,ooo: — — hvilka, i min tanke icke kunna förmonligen användas i nya lånevägar, och således skulle undandragas circulationen , till skada för allmänna rörelsen.
Jag torde ej behöfva tillägga, att, om Rikets Ständer besluta, att någon större del af RiksgåldsContorets skuld till Banken skall dessutom betalas, så blifver sedel-indragningen så mycket större.
Under dessa förhållanden finner jag intet skål att fortfarande undanhålla Statsverket eller de skattdragande allt understöd af Banco-vinsten, endast för att i Banken accumulera rånbdosa capital, som blifvit fråntagna allmänna rörel sen, och delta i en tid, då man yrkar skatternas nedsättning, då extra Statsbehofven taga tillgångarne i anspråk, och då understöd lill lättade eommunicatio - Stats- och Banco- Utskottens Utlåtande, JV'.o 4. 5 ner och andra allmänna arbeten erkännas, såsom ett \ ill kor för fosterlandets framsteg i ekonomiskt välstånd, och för en sådan industriens utveckling l
Inredd med främmande nationers, som utgör realisationens enda säkra grundval.
Mili tanke år deifore, att de redan förvårlvade 5,3oo,ooo R:dr bora från Banken lill Riksgålds-Contoiret, eller till directa S<ats-behof och nu bestämda allmänna ai beten utgå, i lika delning på fem år, i den nion, ny vinst inflyter, så att Banken i alla fall bibehålies vid sitt nu egande öfverskott capital 8,3oo,ooo, och dess nu egande tillgångar för utlåningen, (deraf i 5 mill. år oanvänd} Skås med ytterligare 54o,ooo.
För allmänna rSi elsen skulle jag anse fordelagligt, om en delaf Handels
Discontens utlåning grundades på u plåning emot lag ränta, hvarigenom 1111 hvi lande cap tal skulle återbringas uti omlopp.
I fall dessa mina anmäi kningar skulle vinna afseende och ålerremiss ega rum, tolde således frågan bora ofverlemnas endast till Banco-Utskollet, för att behandlas i sammanhang med regleringen af Bankens utlåning i allmänhet, och Banco-Ulskoltel lärer då finna, att Banken eger tillräckliga tillgångar alt bestrida äfven denna tillökade låne-roi else. utan alt behöfva dertill anvisa de äldre Vinst-medel, som jag anser böra till bela sitt belopp i direct anslagsvåg disponet as.” Herr Helsingius: ”Emot Höglofl.
Stats- och Banco-Utskottens beslut, att tillstyrka upphörande af Manufactur-Discontens nuvarande creditiv, och deremot öka Bankens
Discont-rorelse serskildt för de näringar, som ega Discont-rått hos Commeice-Collegium, med i,öoo,ooo R:dr, får jag åran anmäla min reservation; den Kongl Propositionen gifver ingen anledning till denna öfve)flyttnings
Banken förlorar den säkerhet för bidraget, som den nu innehar, såsom följd af Manufactur-Discontens egen soliditet, och får deremot en mängd låntagare att göra med, hvilka, just i följd af närvarande förhållande, till större delen åro för Banco-Styrelsen okände, och hvilkas lane—rätt år och bör förblifva grundad på uppgifter och beräkningar af tillverkningsbelopp, svåra för den nya långifvare)! att controllera; öfverflyllningen kommer att medföra många svårigheter och förluster för båda Verken, och förmodligen flera ensk hies ruin eller åtminstone för nåringarne menliga omgångar och olägenheter; hjelpens ändamål, biträde och lättnad, blir sålunda förfeladt.
Jag tillstyrker deremot vördsamt, enligt Afdelningens förslag, att af nuvarande Banco-vinsl afsåltes 5oo,ooo R:dr Banco, såsom tillökning i bibehållet creditiv för Manufaclur-Disconlen på Banken, mot samma säkerhet och villkor, som förut, samt att den så kallade f örlagsfonden derigenom får okas efter behof med 6 Stais- och Banco-Utskottens Utlåtande, Nio 4. högst 000,000 R:dr Banco, och alt delta beslut genast, så fort sig göra lalér, får gå i verkställighet.
Serskildt anmäler jag reservation emot StaLs-Utskottets deltagande i beslut om så beskaffade förändringar inom Banken och emot det obestämda i uttrycket:
Bankens tillgångar.” Doctor Hvasser: ”Jag får mig reservera emot det beslut, som !Iög'ofI.
Utskottens majoritet vid sista sammanträdet fattade, rörande öfveiflyttning till Banken af det crediliv, sorn Kongl. Commerce-Colleginin lii (tills till närings-och fabriks-idkares nytta, med noggrann omsorg och efter rättvisa och billiga grunder, förvaltat.
Frågan om en sådan öfverflyIlning tror jag ej hafva bordt kunna förekomma, utan att någon serskild motion derom blifvit väckt; ännu mindre kan jag anse det vara formenligt, ali en så vigtig sak blifvit afgjord innan någon egentlig öfverläggning härom egt rum inom den beredande Afdelningen.
Åtgörandet deraf måtte dessutom vara Banco-Utkoltets enskilda angelägenhet.
Detta vare sagdt angående sältet, hvarpå Högloft.
Utskotten kommit lill det resultat, närvarande Betänkande innehåller.
Beträffande sjelfva hufvudsaken, godkänner jag Afdelningen* förslag, och conformerar mig i allo med de åsigter, Herr Major Nordenankar, så väl under discussionen, som i dess reservation fullständigt och sakrikt yttrat, åfv. usora med Herr Helsingius.” Herr C. G Stuart: ”Då jag icke kunnat inse eller fatta den tvingande angelägenheten att, innan sältet och villkoren för den behållna Bancovinstens disponerande blifvit pröfvade och bestämda, serskildt behandla och afgöra frågan, angående användandet af en del deraf tilt Manufactur-Discont-fondens förökning, får jag häremot anmäla min reservation.
Då jag än mindre förmått att uppfatta de egentliga skålen till i fråga varande ullåningsrörelses öfverfly ilande till Banken, så långe Kongl.
Commerce-Collegium qvarstår såsom en collegial öfverstyrelse öfver fabrikerne och nåriugarne, och så länge låne-beloppen för hvarje år bestämmas och utgå efter hitintills fastställda grunder, får jag likaledes reservera mig emot dea tillstyrkta sammanslagningen af Bankens och Manufaclur-Disconteus lånerörelser.
Enligt min åsigt, borde Rikets Ständers Bank, i stället för att belastas med ytterligare låne-bestyr, befrias från bt fattningen med åtskilliga densamma hitintills uppdragna speciella låne-operationer och deremot endast tillhandahålla vederbörande cassa-förvaltningar, de till deras lånerörelsers bedrifvande anvisade fonder.
Vid hvarje så beskaffad utlåning, sorn den nu ifrågavarande, måste oundvikliga capital-förluster uppkomma.
Dessa, i förening med förvaltnings-kostnaden, skulle således ofelbart medtaga en icke obetydlig del af skillnaden emellan den förut stadgade creditiv-räntan, och den ränta, som af låntagar - Stais- och Banco- XJIskoi tens Utlåtande, N:o 4. 7 ne erlägges.
Någon egentlig capital-tillvåxt torde följaglligen härigenom icke komma alt Banken tillskyndas; hvaremot eapital-förluster af icke iinga betydenliet ej åro o lån k ha ra, serdeles i början, innan Fabriks- och Induslri-egarnes credit-förhållanden och det egentligen tillförlitliga vårdet. af deras tillverkningar varda med full säkerhet kånda af låne-fo-ndens nya styrelse.
Sådane capital-förlnsler har Banken åter icke att befara under nuvarande förhållanden, enär alla Manufactur-Discontens tillgångar och således hela dess öfverskott, uppgående till al dess skuld till Banken, år för återbetalningen af denna skuld ansvarig.
Slutligen anser jag mig böra i sammanhang härmed fästa Rikets Slånders uppmärksamhet på nödvändigheten af en omarbetning af det för Manufaetur-Discont-fondens förvaltning år 1817 utfärdade Reglemente och en sammanfattning af de mångfaldiga sedermera meddelade föreskrifter, angående dess låne-tillgångars användande. ” Herr Unser: ”Emot Stats- och Banco-Ulskottens förevarande
Belåukande får jag nedlägga följande reservation:
Då till Utskottet blifvit remitterad en Kongl. Majds Nådiga Proposition om anvisande af nytt creditiv på 1 million R:dr, till förstärkning af den under Kongl. Commeree-Collegii förvaltning stående Manufactur-Disconten, och endast denna Nådiga Proposition utgjort föremål för öfverläggning och beslut i frågan, hafva Utskotten, Grundlagsenligen, icke bordt och icke haft rätt att yttra sig öfver andra frågor, ån huruvida det vore nyttigt och lämpligt bevilja större eller mindre del af del ifiågaslållde credilivet, samt huruvida medel vore för ändamålet att tillgå.
I stället hafva Utskotten ej mindre utlåtit sig härom, fastän högst knapphändigt, ulan jemväl väckt en alldeles ny fråga, nemligen om öfveiflyttande af Manufactur-Discontens hela låne-rörelse, så vidt den grundas på creditiv fl an Banken, ifrån Kongl. Commeree-Collegii till Hrr Banco-fullmägtiges förvaltning.
Men en sådan fråga hafva Utskotten ej egt rätt att väcka; ty § Riksdags-Ordningen tillstadjer endast Conslilutions- och Banco-Ulskoiten all väcka frågor lill afgörande i Rikets Ständers plena, samt Stats-Utskoltet i ett visst uppgifvet fall, och Gruudlagarne skola efter deras ordalydelse i hvarje serskildt fall tillämpas, enligt 85 § Regerings-För men.
Den af Utskotten föreslagne reformen år vidare onådig och olämplig.
Vid första inrättningen af Manufactur-Disconten år 1706, ställdes förvaltningen under Rikets Ständers
M ann fact ui-Co n t oi r.
Det dröjde likväl icke längre ån till år 1766-, förr ån Slånderne sjelfve insågo olåmp igheten deraf, all en så beskaffad fond skulle af deras Fullmågtige disponeras, och följden blef alt 'fonden sistnämnde år öfverlemnades till förvaltning af Kongl.
Commerce-Collegium, som 8 Stais- och Batico-Utskottens Utlåtande, JY:o 4. allt. sedermera, d. v. s. i 7 4 år haft den om händer.
Det förljenar uppmärksamhet, ali denna öfveiflyttning fiån ett Rikets Ständers Verk till Riks-Collegium för nåringarne, skedde under frihets- eller parti-liderne, af Ständer, som benämnde sig ”'allena magl-ågaude”, och sedan det befunnits, att förvaltningen af denna fond icke vidare kunde anförtros åt män, som om nåringarne i Riket och deras idkare icke kunde ega den kännedom, s m oundgängligen erfordrades.
Om nu Rikets Ständer skulle bifalla förevarande Betänkande, år del mer ån sannolikt, all de skadliga foljderne af detta beslut så snart skulle låta sig förspörja, att alet gång till de gamla forhållandena inom mindre tid ån 10 år blefve nödvändig.
Hvad blefve vål då vinsten af reformen?
Och dessutom skall det vål uppgifvas några skål, och högst vigtiga skål för en så genomgripande, till sina följder oberäknelig, reform.
Hade det visat sig, att fonden al Kongl. CommerceCollegium förvaltats på ett sått, som gifvit. anledning till grundade anmärkningar, då hade tillstyrkandet af Utskottens pluralitet haft något skål för sig.
Men ett sådant förhållande har icke ens blifvit föregifvet.
Tvertom innehålla de Berättelser, rörande granskning af fondens räkenskaper och förvaltning, som blifvit afgifne af serskilde, af Kongl. Maj:t utsedde Revisorer, af Rikets Stånders Revi orer samt af deras Stats-Utskott, att fonden slådse blifvit förvaltad ganska omsorgsfullt samt all föilusterne varit, relativt tili utlåningen af betydliga summor på endast reverser eller mot borgen, serdeles obetydlige.
Hvad år då skälet till den föreslagne föi ändringen ?
Jo, Utskottens pluralitet har ansett utlåningen af Bankens medel bora, så vidt ske kan, ombesörjas af Rikets Stånders egna Ombud och har trott, att hela denna Disconl-röi else bör och kan af Banco-Styrelsen öfvertagas.
Utskottens pluralitet strider sålunda för en idée oell kastar verk igheten bakom sig.
Men vill man endast hålla sig inom theoriens rymder, så bör man och vara conseqvent.
Ar det olämpligt, att ett creditiv på Banken för fabriks-nåringarnes understöd disponeras hädanefter, som hittills, af Kongl.
Commerce-Collegium, så bör ock creditivet på Banken till Jern-Contoret fråntagas Fullmåglige derstädes samt äfvenledes förvaltas af Banco-fullmågtige, creditivet på Riksgålds-Contoret till nya Ull-Discont-fonden likaledes förflyttas från Kongl. Commerce-Colleginm lill Fullmågtiges i Riksgålds-Contoret disposition, hvilket dock Stats-Utskotlet redan afstyrkt i Utlåtandet Nto i4g; andra exempel att förtiga.
Om det icke kan bestridas, att Fullmåglige i Jern-Contoret kånna Bruksrörelsen i Riket, dess idkare och deras industriella ställning båttre ån de af Riks-Stånden valde Fullmågtige i Banken; att den auetoritet, som genom Kongl. Majtts Beskickningar och Consuler får kännedom om Ullhandelns ställning i liela - Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande, N'.o 4. 9 la Europa och hvarunder Ull-CouLurel- och alla i och för Får-afvelu och Ull— culturén anställde tjenstemän sortera, skall bäst kunna bedömma alla de förhållanden, sora rora denna industrie, så år ock lika ovedersägligt, att samma auctoritet, som har till åliggande att kånna och befordra fabriks-nåringarnes fortkomst, under hvilken Magislraterne, Hall-Råtterue och Stämpel-Verken i Riket sortera, som således kan och mäste egna en oafbruten uppmärksamhet åt dessa näringar och deras idkare, bör bäst kunna förvalta Manufactur-Disconten; och i högsta giad olämpligt vore då att förflytta denna förvaltning från en auctoritet, som år elen enda rälta, till en annan, som icke kan kånna förhållandena, hvarken i det hela, eller i detail, och som icke kan infordra en enda upplysning eller utöfva någon slags controll öfver tillförlitligheten af de uppgifter, som i enskild väg meddelas.
Den föreslagne reformen skulle vidare blifva i hög grad skadlig, så val för det allmänna, sorn för fabriksidkaren.
Manufactur-Disconten, som på Svenska fabrikernes utveckling utöfva! ett så välgörande inflytande, har nemligen till ändamål aLt understödja allmänt nyttiga näringar i lånevåg.
Förvaltaren skall sålunda tillse, alt säkerhet för lånets återbetalning lemnäs, men ock att, om en ofördelagtig conjwnctur eller andra missgynnande förhållanden inträffa, fabricalionen icke må gå under, samtidigt med dess idkare.
År icke ögat ståndigt fästad t på dessa bägge föremål, förfelas ändamålet med hela inrättningen.
Nu kan ett förvaltande
Verk, då detsamma icke eger rättighet sjelf fatta beslut i en fråga, underställa åmnet Kongl. Majtts
Nådiga pröfning och beslut, samt ögonblickligen derom erhålla kännedom.
Af detta förhållande har blifvit en följd, att, då Manufactur-Disconten ofta hotats med förluster till högst betydliga belopp, reglering kunnat ske på ett sått, alt fonden ingenting förlorat och fabrikanlerne blifvit räddade.
Flere hundra lusen Riksdaler hafva sålunda blifvit för fonden besparade, manga familjer räddats, allmän och enskild båtnad vunnits; men en så vidsträckt fullmagt att i allo göra och låta efter omståndigheterne, hvarken kunna eller böra Rikets Ständer öfverlemna till sina Fullmåglige, och innan principalerne flere år efter catastrophen till Riksmötet återkomma, år räddningen för sen.
Följderne i della hänseende af Utskottens til'styrkan låta icke beräkna sig, men att de kunna blifva i högsta måtto olycksbringande, det år oemotsägligt.
Ytterligare år den föreslagne reformen overkställbar.
Jag kan åtminstone icke finna flere ån 2tne sått alt komma till det mål, Utskottens pluralitet sökt, nemligen antingen, att Kongl. Commerce-Collegium skulle lillförbindas inom kort tid indrifva och till Banco-fullmågtige öfverlemna En million Riksdaler af MaBih. till 11.
Fröt. 1840. 4 Sami. 2 Afd. 2 Häftet. 2 30 Stats- och Banco- Utskottens Utlåtande, N:o 4. nufactur-Discontens såsom såkra ansedde fordringar, vid sistlidet års slut beråknade att utgöra Banco R:dr 1,621,790: 56. 1., eller ock alt, af fondens säkerhetshandlingar skulle uttagas och till Banco-fullmågtige lemnäs documenter, motsvarande beloppet af 1 million R:dr.
Men då Reglementet för fondens förvaltning tillförsäkrar fabrikanterue bestämd ratt tili lån af fonden, så långe fabrikerne dr i Ivas, i mon af tillverkningens storlek och fondens tillgångar, samt mot ställande säkerhet, sorn karr godkännas, vore det icke allenast i högsta grad orättvist att indrifva fordringar, under sådane förhållanden tillkomne, och till bibehållande hvaraf bestämd rått förefinnes, utan afven omöjligt indrifva dem på kortare tid, utan fabriks-nåringarnes oell deras idkares undergång. —*
Ar detta meningen, och att således pluraliteten af Rikets fabrikanter i Stockholm, Norrköping, Götheborg, Eskilstuna med flere ställen, skola inom kort tid nödgas bankruttera, då vinnes afsigten otvifvelagtigt genom detta alternatif, men huruvida Ranken ian under dylika förhållanden återfå siu million Rrdr, står derhän.
Att åter öfverflytta reverser för 1 million R:dr från en fond med inalles 1,800,000 R:dr såkra och osäkra tillgångar, till annan auctoritet, år fullkomligen overkställbar!j ty antingen skall options-råtlen i afseende på valet af slkerbetshandlingar tilläggas det afträdande eller tillträdande Verket, elter ock lottning ske.
Får endera auctorileten optionsrätt, blir den andra lidande; men begge äro för åtgärden ansvarige.
Sker åter lottning, blifva de lidande begge, ansvarigheten och räfsten efteråt oundvikliga.
Dessutom år härvid att besinna, dels aft, af ManufacturDiscontens tillgångar
R:dr 200,000 åro afsatte för förlagslån, de der icke kunna återfordras före förfallotiderne, dels att ett eller annat 100,000 R:dr finnas belånte mot skuldsedlar, ställde på manga års amortering, och sålunda icke eller når som helst rea lisa bia.
Ytterligare år den föreslag ne reformen bestämdt förlustgifvande 3 enär embets- och tjenstcmanna-peisonalen, som hittills utan allt arfvode förvaltat och handlagt de ärenden, sorn röra Ull-Disconten, skulle berättigas komma på indragningsstat, hvarigenom Slals-verket skulle få vidkännas en ny, fullkomligt onödig utgift af 12 å 15,000 R:dr om året, samt anslå serskilde löner eller arfvoden för Ull-Discontens förvaltning.
Det lärer nemligen icke kunna ifrågasättas, att de embets- och tjenstemän i Kongl. Comroerce-Collegiura, som antingen innehafva Kongl. Majit» eller Kongl.
Collega fullmagter på sine embeten och tjänster i och för Discont-förvallningen, ej kunna, mot deras vilja, förflyttas till ett Rikets Ständers verk, utan måste, om de på förändringen ej vilja ingå, få sine lagligen tillkommande inkomster på Indraguings-slat.
Stals- och Banco-Utskoltens Utlåtande, N'o 4.
Slult gen bor ock besinnas, att, om nya Ull-Disconten fortfarande skall administreras af Kongl. Commeree-Collegium, men samma fond hittills omöjligen kunnat och, efter Stals-Utskottets förslag i Belånkancfet
Nio 14, äfven hädanefter ogoriigen kan samla den ringaste fond alt betåcka de förluster, sorn på en Discont-rorelse åro oundviklige, enär Riksgålds-Contoiret beräknat och för framtiden skall beräkna lika hög ränta på Creditivet, som Commeree-Collegium, enligt Reglementet, får belasta Låntagarne; så blir det för Collegium alldeles overkställbar! alt förvalta Ull-Disconten, då Mauufactur-Disconten, som hittills lått vidkännas förlusterne vid UIl-Discontens förvaltning, upphört att sortera under Kongl. Commeree-Collegium.
Min mening år alltså, på alla dessa skål, alt ej mindre det hittills på Banken anvisade Creditiv af i millian R:dr till Manufaclur-Disconten, utan äfven det ytterligare Creditiv, hvarmed Rikets Ständer kunna finna för godt förstärka denna för fabriks-tiåiängarne högst nyttiga fond, må utgå till och förvaltas af Kongl. Commeree-Collegium, mot de garantier, Kongl. Majlts Nådiga Proposition i ämnet angifvet/’
Af H err Grefve Horn, sorn ansåg, att Marmfaclur-Discontens nuvarande Creditiv bordt okas med de beviljade 5oo,ooo R:dr, i stället att lånerörelsen öfverflyttades å Banken.
Af Herr Prosten Ostberg, som häruti instämde.
Af Herr Prosten Berlin, som förenade sig uti Herr Nord ennrik ars reservation, med undantag af den 5:dje puncten.
Af Herr Kongl. Hof-Predikanten Tunelius, som instämde uti i och 2 puncterne af denna reservation.
Af Herr Prosten Astrand, sorn förenade sig med Grefve Idorn, äfvensom uti 2:dra och o :dje puncferne af Herr Nordenankars reservation , utom i hvad angick anmärkningen, alt ämnet bordt af Banco-Utskottet enskildt behandlas, så vidt nemligen Kongl. Majris Proposition afsedt anvisandet af ett ytterligare Creditiv för Manufactur-Discontens utlåningar.
Häruti instämde Doctor Bjorkman.