Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidare är hos Rikets Ständer anmäldt, det föreskriften att konvoluten skola bestå af så kalladt lamelleradt eller tredubbelt hamp-papper > med vattenmärken af samma beskaffenhet, sorn å de nu brukliga bankosedlarne, befunnits mindre lämplig, alldenstund detta papper, såsom varande alltför starkt, vid konvolutets öppnande icke lätteligen ginge sönder, så att angeläget vore, att annan än hittills begagnad papperssort för tillverkningen af så väl kortkonvoluten, som hallstämpel-remsan användes; hvarjemte Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad dels derå att, så framt stämpel skall anbringas genom hål å kortkonvoluten, den nu brukliga gravyren å dessa konvolut bör i öfverensstämmelse dermed förändras, dels ock å lämpligheten deraf att, i anseende till Hall-Rätternes skedda indragning, ordet »Korthallstämpel», som förekommer i trycket å det så kallade hallstämpels-papperet, emot annat ord utbytes.
Efter öfvervägande af detta allt, och då någon ej alltför betydlig förhöjning i kortstämpel-afgiften synes skäligen kunna ega rum, utan att föranleda frestelser lill underslef och insmuggling af utrikes tillverkade kort, hafva Rikets Ständer funnit skäligt besluta: att kortstämpel-afgiften skall förhöjas med fyra skillingar och således utgöra tolf skillingar banko för hvarje kortlek; att, utom hvad af denna afgift förut tillfallit Allmänna Barnhuset i Stockholm, den nu bestämda förhöjningen bör komma nämnde
Barnhus ensamt till godo; att den hittills stadgade bevillnings-stämplingen å Hjerter äss icke vidare skall ega rum; alt kortkonvoluten, hvilka genom
Riksgälds-kontoret böra kortfabrikanterne mot den stadgade afgiften tillhandahållas, skola förfärdigas af tunnt, utan hampa beredt papper med vattenmärken, samt vara försedda med ett cirkelrundt hål, inom hvars omkrets manufakturstämpel, motsvarande den fordna hallstämpeln, bör, efter det korten blifvit i konvoluten genom fabrikantens försorg inlagde, å manufaktur-kontoret anbringas; att gravyren å dessa konvolut bör i öfverensstämmelse med den beslutade förändringen i stämplingssättet anordnas, hvarom Rikets Ständers Fullmäktige i Riksgäldskontoret ega närmare bestämma; samt att det så kallade hallstämpel-papperet, hvilket, likasom kortkonvoluten, bör förfärdigas af tunnt, utan hampa beredt papper och genom manufaktur-kontorets betjening å korlkonvoluten påklistras, skall i trycket innehålla, i stället för ordet »Korthallstämpel», ordet »Manufakturstämpel».
Och få Rikets Ständer, med underdånig anmälan härom, till E. K.
M:ts Nådiga bepröfvande öfverlemna att bestämma den tid för den blifvande författningens inträdande i verksamhet och hvarinom redan stämplade kort böra omstämplas, som E. K.
M:t kan finna vara erforderlig.
Fröt. 1853 & 1854. 10 Sami. 1 Afd. 21 162 Expeditions-Utskoltets Förslag till underd.
Preste-Ståndet den 29 — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Ståndet den i Aug. — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förhöjd vagnslega m. m. vid skjutsningar.
Besv. och Ekon.-Utsk:s Bet:de N:o 89 och Mern.
Då Rikets Ständer funnit den ersättning, som är fastställd för begagnande af den skjutsandes åkdon, vara alltför låg och detta missförhållande alltså skäligen böra rättas, äfvensom en lämplig afgift böra bestämmas för nyttjandet af den skjutsandes seltyg, när resande färdas med eget åkdon, få Rikets Ständer hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, det stadgas måtte, att, för begagnande af den skjutsandes hjulåkdon, så vida dessa äro med fjädersäten försedda, skall i lega erläggas 4 skillingar för tvåbets- och 2 skillingar för enbels-åkdon, samt alt för sele, som ulan åkdon nyttjas, erlägges 1 skilling, allt Banko, milen; men för släde, äfvensom för bjulåkdon, hvarå icke fjädersäle finnes, bibehålles hitintills vanlig lega.
Skrifvelse, N:o 93. 163 N:o 93.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 5 Aug. 1884.
Preste-Ståndet den 8 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inqvartering s-skyldigheten i Stockholm.
(Ståls-Utskottets Utlåtande, N:o 178.) ' S. A. K. Då E. K. M:t Läckts under den 7 nästlidne Mars till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition, rörande inqvarterings-skyldigheten i Stockholms stad, hvarefter åtskilliga handlingar, såsom upplysande i samma ämne, varit för Rikets Ständers Slals-Utskott tillgängliga, hafva Rikets Sliinder derigenom kommit i tillfälle alt inhemta, huruledes, sedan, med anledning af Rikets Ständers underdåniga framställningar om ordnande af städernas inqvarlerings-bcsvär enligt den allmänna grundsats, alt kostnaden för garnisonstruppers inqvartering borde drabba Statsverket och endast förbindelsen alt förse befäl och manskap med så kallad service, eller sängar, sängkläder, ved och ljus m. m. tills vidare fortfarande åligga städerna, E. R.
M:t i Nåder låtit utarbeta förslag lill ny inqvarterings-ordning för Stockholms stad, hvarest lokala förhållanden gjorde särskilda föreskrifter nödiga, denna fråga 'vid de fyra sistförflutna Riksdagarnc förevarit hos Rikets Ständer, som, efter att, jemte hufvudsakligt gillande af ett till Rikets Ständers pröfning i Nåder öfverlemnadt förslag till ny inqvarterings-ordning för städerna utom Stockholm samt anvisande af ett statsanslag utaf 24,000 R:dr årligen till inqvarlerings-koslnader i landsorterne, år 1841 hafva beviljat ett årligt anslag af 12,000 R:dr för Stockholms stads befriande från inqvarterings- eller hvres-ersältning till Lif-Beviirings-Regementet, Landtförsvars-Dcpartementels Kommando-Expedition, Topografiska Korpsen, IngeniörKorpsen och Artilleri-Staben, likväl af flera anledningar funnit sig förhindrade alt ärendet i vidsträcktare mån pröfva och afgöra, samt i sådant afseende slutligen genom underdånig skrifvelse den 13 Aug. 1851, enär lill understöd för inqvarteringen blifvit
Stockholms stad beviljade betydliga förmåner, men verkliga värdet deraf ej varit fullstänr digt ulredt, samt ovisst vore, om staden ville medgifva minskning i dessa förmåner, äfven om ytterligare lindring uti det redan genom Kongl. Brefvet den 15 Februari 1841 minskade inqvarteriiigs-besväret beviljades, anhållit, det E. K.
M:t täcktes låta utreda beskaffenheten och vidden af dessa förmåner samt infordra vederbörandes yttrande, huru - 164 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 93. vida staden ville desamma afstå, om statsanslag för inqvarterings-koslnaden, utom servicert, beviljades, äfvensom, derest staden sådant begärde, till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta Nådig Proposition i ämnet.
Bland de genom E. K.
M:ts och Rikets Krigs-kollegium, efter Nådig befallning, infordrade och, jemte dess eget Betänkande, af Kollegium öfverlemnade uppgifter, lill utredande af berörda omständigheter i förevarande ärende, hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet hufvudsakligen derå: alt Stockholms stads inkomster i och för inqvarterings-verket bestode af dels den så kallade Inqvarterings-tolageu, sorn för åren 1846—1850, efter afdrag af uppbördskostnader och reslitutioner, i medeltal årligen utgjort . . B:ko R:dr 36,810: — — dels de af Borgerskapet ej tillhörande personer, som från utrikes ort införde varor, utgående dubbla våg- och mätare-penningarne, hvilka årligen förminskades och med nyssnämnda afdrag uppginge till blott 497: — — eller tillsammans Tl:ko R:dr 37,307: — — men att ulgifterne deremot utgjordes, i främsta rummet, af inqvarlcrings-penningarne till de i staden garnisoneraude trupper, hvartill åren 1846—1850 i medeltal årligen erfordrats B:ko R:dr 50,304: — — så att, utöfver inkomsten, stadens inqvarterings-gifvare mäst för detta ändamål tillskjuta 12,997
R:dr att härtill komme underhålls-kostnad för stadens 2:ne kaserner, oberäk nadt ränta å inköps- och inrednings-utgiflerne, årligen 2,845: — — kostnader för tillfälliga inqvarteringar 3,121: — — hyres-afgift för Öfver-ståthållare-huset 533: 16. — och inqvarterings-penningar till stadens militär-korps . 3,007: — — 9,506: 16. — eller tillhopa B:ko R:dr 59,810: 16. — hvadan inqvarterings-gifvarnes årliga tillskott utöfver inkoinsterne utgjorde omkring 22,400 R:dr, förvaltnings-kostnaden oberäknad; att, enligt nu ifrågavarande förslag, in qvarterings-ersättningen till garnisons-regernenlena uppginge till 64,376
R.dr 36 sk., der af på kostnaden för servicen skulle belöpa 24,964 R:dr 25 sk., hvilken summa icke Ölverstege hvad för det dermed afsedda behof erfordrades; samt att, så vidt iuqvarteringsverkets ofvanuppgifna inkomster 37,307 R:dr skulle alldeles frångå staden och denna ändock komma alt i service-kostnad utgifva 24,964 R:dr, de inqvarterings-skvldige sålunda skulle, i stället att åtnjuta lindring, ytterligare betungas med omkring 12,000 R:dr, motsvarande skillnaden emellan nyssberörda 24,964 R:dr och de 12,997 R:dr, som för inqvarteringen nu tillskötos; och hade fördenskull inqvarterings-gifvarne blott medgifvit, att i samma mån stadens utgifter för inqvarteringen minskades, men ej till högre belopp, dess inkomster för inqvarterings-verket linge nedsättas; varande slutligen af vederbörande, å stadens vägnar, uuderdånigst hemstäldt, att E. K. M:t täcktes, med detta förbehåll, lill Rikets, Ständer ånyo aflåta Nådig framställning.
I sakens så beskaffade skick bar E. K. M:t nu i Nåder meddelat Rikets Ständer, det E. K. M:t funnit, att den lindring i inqvarterings-skyldigheten, som Rikets Ständer tillförene utlofvat och äfven låtit städerna utom Stockholm redan tillgodokomma, afsåge blott kostnaderne för inqvarteringen, med undantag af servicen, för de i stad ständigt eller i garnison förlagda trupper, samt alt således en af Krigs-kollegium väckt fråga om lindringens utsträckande jemväl för mindre, tillfälligtvis inqvarterad.e trupp-aldelningar komme att förfalla, likasom ett Kollegii förslag om inqvarterings-bestyrets öfverflyttande på någon Statens embetsmyndighet. Expeditions-Ulskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 93. 165 Beträffande åter kostnaderne för garnisons-truppernes inqvartering, hvilka redan för mer än 20 år sedan ansetts böra utgå efter den af särskilda kommitterade utarbetade samt af Krigs-kollegium och Stals-kontoret år 1847 i underdånighet tillstyrkta förhöjda taxa, hvarvid stadens nuvarande inqvarterings-gifvflre ej eller halt något alt erinra; så och då ulredt vore, att de
Stockholms stad från äldre tider för inqvarteringen tilldelade inkomster af tolag samt dubbla våg- och mätare-penningar kunde i medeltal beräknas till 37,307 R:dr B:ko årligen, hvarmed den till ungefärligen 39,700
R:dr uppgående egentliga inqvarterings-kostnaden skulle i det närmaste betäckas; men härvid äfven föreisom me, att inqvarterings-gifvarne, under åberopande af Rikets Ständers vid flera Riksdagar uttalade åsigter om billigheten af lindring i de staden redan åliggande inqvarterings-besvär, förklarat sig endast kunna medgifva, att i samma mån stadens utgifter för inqvarteringen genom statsanslag förminskades, men ej till högre belopp, nedsättning finge ega rum i de inkomster staden nu till understöd för inqvarteringen åtnjöte, har E. K. M:t, som ansett förslaget till förnyad taxa å inqvarterings-ersättningen för garnisons-regementena i hufvudstaden upprältadt. med tillbörligt afseende å derstädes varande förhållanden, funnit inqvarterings-gifvarne icke böra genom detta förslags fastställande tillskyndas ökad tunga, hvadan och då, enligt samma förslag, inqvarterings-kostnaderne komme alt uppgå, för de 3:ne Lifgardes-reg:tena och Svea Artiileri-reg:te till .
B:ko R:dr 64,376: 36. — samt för återstående personalen af f. d. Lildrabant-korpsen lill » » 227: 9. — eller tillhopa till B:ko R:dr 64,603: 45.
—. men lill betäckande häraf funnes att påräkna endast: inqvarterings-gifvarnes kontanta tillskott 12,997: — •—• samt behållna inkomsten af inqvarterings-tolagen jemte de dubbla våg- och mätare-penningarne . . . 37,307: — — 50 304; .
. hvarutöfver således skulle erfordras ett årligt statsbidrag af .... 14,299: 45. — som dock genom afgång af ännu qvarlefvande utaf f. d. Lifdrabant-korpsen efter hand förminskades, E. R.
M:t behagat i Nåder föreslå, att, till ordnande af inqvarteringen i Slockholm, hvarmed inqvarlerings-kommissionen fortfarande borde hafva befallning, Rikets Ständer måtte bevilja ett reservatious-anslag af 14,300 R:dr B:ko, att å Riks-Sta tens 4:de Hufvudtitel uppföras, under dervid fästadt förbehåll, att stadens inqvarteriugs gifvare, jemte erläggande hvaije år af det belopp, hvartill deras kontanta tillskott, på sätt omförnläldt är, i medeltal uppgått, allt framgent såsom hittills, ensamme vidkändes de utgifter, som föranleddes genom inqvartering i staden af ej mindre alla tillfälliga trupp-koinmenderingar, vare sig större eller mindre, än ock stadens egna militäriskt uppsatta korpser, äfvensom hvres-afgiften till staden för Ofver-ståthållare-huset och underhåll af de staden tillhörande kaserner.
Rikets Ständer, som funnit den i ämnet numera verkställda utredning tillfyllestgörande för frågans slutliga pröfning och, i likhet med Rikets Ständers vid flere tillfällen vtlrade åsigt, inse billigheten deraf, alt någon lindring i de dryga inqvarterings-kostnaderne omsider varder Stockholms stad, likasom tillförene öfriga städer, tillerkänd, hafva, uppå dessa, jemte öfriga i E. K. M:ts Nådiga Proposition anförda skäl, samt med bifall till E. K.
M:ts i förevarande ämne Nådigst framställda förslag, låtit å Riks-Statens 4:de Hufvudtitel uppföra det äskade reservations-anslaget Fjorton Tusen Tre Hundra Riksdaler; och få Rikets Ständer sådant hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Stockholm den 9 Augusti 1854. 166 Expeditions-Ulskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, AVo 94.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 Aug. 1854.
Preste-Slåndct den 8 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upplåtelse af mark från Eskilstuna Kungsladugård lill skolliusbyggnad inom Klosters församling af Nyköpings län.
(Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 190.) S. A. K. Sedan Skol-stvrelsen i Klosters församling af Eskilstuna pastorat inom Södermanlands län hos E. K. -M:t i underdånighet anhållit, att, enär församlingen, som inom den genom Kongl.
Stadgan angående folk-undcrvisningen i Riket den 8 Juni 1842 föreskrifna tid inrättat fast folkskola, hittills ej kunnat erhålla någon lämplig plats för egen skolhusbvggnad, utan måst för skolan hyra en lägenhet, hvars fortfarande tillgänglighet för detta behof vöre osäker, E. K.
M:t mätte härtill i Nåder upplåta en på Eskilstuna Kungsladugårds mark, i närheten af Eskilstuna stad, befintlig stenig och ofruktbar backe, Kapellbacken kallad, af 2 tunnlands 11 kapplands vidd, jemte ett tunnland derinvid belägen åker till byggnadsplats för skolhuset och lill planteringsland för skol-iäraren, att af Klosters församling tillträdas, när den tid, för hvilken Eskilstuna Kungsladugård nu vore utarrenderad, tilländaginge, eller den 14 Mars 1862; så har, efter det vederbörande fått häröfver i underdånighet sig yttra, E. K. M:t, uti cu till Rikets Ständer den 18 nästlidne April a flå ten Nådig Proposition, täckts förklara, att E. K. M:t väl för Sin del funnit den af Klosters församling sålunda framställda'begäran förtjena ett billigt afseende, helst, enligt hvad E. K. M:ts Befallningshafvande i länet upplyst, otvifvelaktig1, vore, att inom församlingen, som förr eller sednare skulle komma i behof af egen skolhusbvggnad, icke någon lämpligare plats än den föreslagna härtill funnes och upplåtelsen af den ifrågavarande jordrvmden, hvaraf blott ett tunnland utgjorde fruktbar jord, blefve för Staten af ringa betydenhet, i jemförelse med den stora fördel, som derigenom åt Klosters församling skulle beredas; men att, då Eskilstuna Kungsladugård, på hvars egor berörda mark vore belägen, tillhörde de Kronan omedelbart förbehållna egendomar, hvilka, jemlikt Regerings-formens 77 §., ej kunde utan Rikets Ständers samtycke Kronan alhändas, samt skulle efter de genom Rikets Ständer föreskrifna grunder förvaltas, E. K. M:t ville delta ärende i Nåder till Rikets Ständers pröfning öfverlemna och dervid föreslå, att ofvannämnda under Eskilstuna Kungsladugård hörande jordrymd af tillsammans tre tunn - Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 9S.
167 land elfva kappland måtte frfin midfastan 1862, då det nu gällande arrende-kontraktet tilländagingc, blifva emot årlig afgäld till Kronan, enligt grunderna i Kongl. Förordningen den 19 December 1827, åt Klosters församling för ofvanberörda ändamål upplåten.
Rikets Ständer, som tagit delta ärende i öfvervägande, hafva, på de af E. K. M:t Nådigst anförda skäl, bifallit hvad E. K.
M:t uti högslberörda Nådiga Proposition behagat föreslå.
Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer få hos E. K.
Slockholm den 9 Augusti 1854.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Aug. issi.
Preste-Ståndet den 12 — — Borgare-Ståndet den 12 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående nytt formulär för Rikshuf vud-boken m. m.
(Stats-Utsk:ts Utlåtande, N:o 177.) S. A. K.
Sedan E,. K. M:t, med bifall lill Rikets Ständers, uti underdånig skrifvelse den 8 September 1848 gjorda hemställan, den 13 derpåföljde Oktober i Nåder uppdragit åt dåvarande t. f. Slats-kommissarien, numera ÖlVer-kommissarien vid Civil-slatens Pensions-inrättning N. A. Fredin, att såsom formulär uppgöra dels en Rikshufvudbok efter ny method, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de derför af Rikets Ständer utvecklade grunder, dels hufvudbok med tillhörande special-redogörelser öfvér E. K.
M:ts och Rikets Stats-kontors enskilda rörelse, och E. K. M:t, genom Nådig Remiss af den 10 Oktober 1851, till Rikets Ständers då församlade Revisorer öfverlemna! af Fredin upprättade förslag till så väl ny Rikshufvudbok, som hufvudbok för Stals-kontoret, hafva beraälde Revisorer, elter granskning deraf, uti deras angående Slats-verkets och andra allmänna fonders tillstånd och förvaltning afgifna berättelse meddelat yttrande rörande dessa förslag, äfvensom och sedan erforderligt utlåtande från vederbörande embetsverk inhemtats i afseende på förslaget till hufvudbok för Stals-kontoret, och detsamma blifvit Rikets Ständers år 1853 församlade Revisorer af E. K.
M:t i Nåder delgifvet, sistnämnde Revisorer, uti derps enahanda berättelse,, rörande detta sednare förslag sig utlåtit. 168 Expeditions-Utskottetx Förslag till underd.
De af Rikets Ständer, enligt ofvan åberopade underdåniga skrifvelse, antagna grunder för Rikshufvudbokens upprättande afsågo hufvudsakligen en sådan förändring i kontouppställningen, dels att särskilda konti skulle bildas för de der förekommande fonder, oell icke, såsom hittills iakttagits, efter vissa med allmänna krono-uppbörden sammanhang egande kathegorier, såsom uppbörd, afkortning m. m., hvilka sednare, i stället borde åskådliggöras uti särskilda, Rikshufvudboken åtföljande, sammandrag eller tabeller, dels, i afseende på sättet för berörda fonders inbördes begränsning, att Statsmedels-uppbörden, icke endast med den till Riks-statens utgifter behållna delen deraf, utan med allt det debiterade, äfvensom beloppen af föregående årens restantier, anmärkta poster och propriebalancer samt de så kallade återdebiterade lån och förskotter, borde ordinarie Statsreglerings-fonden tillföras, dels ock att, vid Stats-medlens fördelning på särskilda fonder och upptagande i Rikshufvudboken, denna hufvudboks kapital-räkning borde ål grundfonden inrymmas.
Den föreslagna Rikshufvudboken, fördelad i två torner, innehåller i den första generel redovisning för hvarje allmän fond, jemte räkningar med Rikets Ständers Bank och Riksgälds-kontoret, äfvensom konti för de förvaltande verken och myndigheterna, samt i den andra speciel redogörelse för alla de tillgångar och anslag, som Stats-regleringen omfattar, hvarförutan denna tom är ämnad alt upptaga specifikationer af hvarje annan fond, som i framtiden kan finnas böra fördelas på enahanda sätt, som med Statsreglerings-fonderna eger rum.
Uti Irsta tomen ega Stats-verkets grundfond, Statsreglerings-fonderna, så väl den ordinarie som den extra, samt hvarje annan af allmänna medel bestående fond sitt särskilda konto.
Deremot hafva de uti nuvarande Rikshufvudbok ingående medel, som endast tillhöra något visst län, enskilda kommuner eller korporationer, såsom Riddarhusmedel, Kurhus-medel m. fl., icke erhållit egna konti; dock inbegripas de uti de förvaltande verkens räkningar, hvarest medlens tillvaro kan skönjas i balancernas högre tillgångar och skulder.
I afseende på ämnets behandling å dessa konti för de allmänna fonderna utvisar förslaget följande förändringar, nemligen: att afkortningar, så väl ordinarie som extra-ordinarie, hvilka uti nu gällande
Rikshufvudbok upptagas på icke miudre än 42 konti, motsvarande antalet af de titlar, hvarunder afkortning förekommer, i förslagshufvudbokeu sammanförts under ett enda belopp, utan specifikation af dessa titlar; att hvad i nuvarande Rikshufvudbok upptages såsom anordning utom stat å Stals-medlen, innehållande det som af bötesmedlen icke tillhör Stats-verket, utan ingår till städer, fromma stiftelser och målsegande, är, såsom af lika betydelse med afkortning, i förslagshufvudboken inlagdt under afkortningar; samt att krono-uppbörden, som i gällande Rikshufvudbok fördelas i a) afkortad, b) anordnad tilom slat, c) hvad Stats-medlen angår, behållen lill Riks-stalen, och, beträffande de öfriga medlen, levererad inom räkenskapsåret, samt d) resterande vid räkenskaps-årets slut, — i förslags-hufvudboken återupptagas såsom l:o) afkortad, 2:o) till disposilion behållen och 3:o) resterande vid räkenskaps-årets slut.
Efter fondernas konti intagas räkningarne med Rikets Ständers Bank och Riksgälds-kontoret, hvilka räkningars innehåll, endast omfattande de under boksluts-året emellan dessa verk och de uti Rikshufvudboken ingående förvaltningar befintliga räkenskaps-förhållanden, i nuvarande Rikshufvudbok dels intager en mindre framstående plats, dels saknas.
Vidare förekomma konti med samtliga i 1846 års Rikshufvudbok intagna medels förvaltare, hvarvid den grundsats blifvit följd, att för hvarje förvaltande myndighet i en enda räkning, hvilken erhållit benämning efter myndigheten, redovisas allt hvad den om händer haft, då deremot, enligt nuvarande Rikshufvudbok, redovisningen för nästan hvarje myndighets förvaltning är spridd på flera konti.
Vid denna tom Expedilions-Ulskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 95.
169 tom finnes älven fogadt ett af sjelfva beslutet oberoende, men på detsamma grundadt tabellverk, innehållande dels generelt sammandrag öfver samtlige i den allmänna förvaltningen ingående medel, så väl dem, hvilka erhållit egna konti i Rikshufvudboken, som äfven sådana, hvilka, såsom kommuner eller korporationer m. m. tillkommande, ansetts icke fordra lika utförlig behandling, dels ock special-sammandrag, som blifvit upprättade särskildt för hvarje slag af omförmälda medel.
Uti 2:dra törnen behandlas Statsinkomsl-titlarne sålunda, ali å hvarje konto upptages, utom de i nuvarande Rikshufvudbok debiterade inkomst-beloppen för året, med specifikation af hvad deraf afkortats eller blifvit till disposition behållet, eller ock vid uppbörds-årets slut befunnits resterande, äfven det i Riks-staten påräknade beloppet samt det, vid jemförelse dermed, framträdande öfverskotta- eller brist-beloppet, och å utgiftsanslagens konti, hvilka i nu gällande Rikshufvudbok endast tjena till att sammandraga de anordnade summorna, införas så väl reserverade behållningar från föregående år, som anslag för året, de tillfälliga inkomster något anslag kan ega, samt, elter anordningens jemförande dermed, jemväl resultatet af brist eller besparing; hvarförutan, i stället att nu gällande