Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att för öfrigt, efter de a 5 åren Bergslaget vid Possessionen af Silfver - verket må fclifva bibehållet för sig och efterkommande en - Stats-Ulshottets Betänlfanden. 1387 ligt a 6R 2 och 1741 ars Transporter, så länge cle grufvan och Silfver-Verket efter rätt Bergs, yi* drifva och vidmagthålla, och derunder hafva att hålla sig vid hvad lista, 2.'dra, 6:te, 7ide, loide, i2:te, 15:de och i7ide §. §. af Transporten den g September 1741 förmå, såsom dess skyldigheter och rättigheter, och vidare vid den enligt gidje morn, af detta Project blifvande fastställelse, 6:0 Att, då Grufvan hädanefter blifver vidlyftigare, dess utmål blifver i proportion utvidgadt så att, likmätigt 2 §. af r 741 års Transport, gränsorne af den tract, hvarinom den malm brytes och tillgodogöres, hvarutaf Silfverafgift skall erläggas, tillbörligen blifva faststälde. 7»o Att Bergslaget, så länge dét innehafver Silfyer-Verket, orubbadt bibehålies vid sin fatt till de dammar, Canaier och Vartudrag, sorn för verkets drift äro inrättade och från äldre fider varit det, jemte obehindrad Ffottningsrätt på dem; samt g:o Att Nora och Enångers allmänningar hädanefter framgent måge bibehåilas vid Silfver-Verket, Men då Cpllegium för sin del icke kunnat egilia de grunder, på hvilka Sala Bergslag ansett sin rättä, att bibehållas vid de, af Högst Salie Konung CARL XI. och sedermera genom 1741 årg Transport och 4743 års Contract, Bergs'aget upplåtne och Silfver - Verket åtföljande Föreningar och Donationer, helig o«h orubbelig, så mycket mera sorn Bergslaget § sin sida icke undandragit sig, att ställa sig ut färdade författningar och föreskrifter tiil efter?? 138S Stats-Vtskottets jBefdnkanden', .rättelse’ samt Collegium ansett betänkligt, att tillstyrka någon itibbning uti Contracters helgd, så har Collegium icke vågat föreslå elen nu ifrågavarande regleringens fastställande , innan bergslaget deröfver blifvit hörd t, och hvadan Collegium i underdånighet hemstält, om icke i den händelse Kongl. Maj:t i Nåder skulle finna Collega projecterade reglering antaglig, bergslaget måttte få tillfälle, att deröfver sig yttra, innan Kongl. Majri Dess Nådiga beslut i ämnet vidtager.
Stats-Utskottet instämmer uti hvad Bergscollegium hemstält om Bergslagets hörande innan något hufvudsakligt beslut i detta mål vidtages, såsom i Stats-Utskottets tanka, varande Bergslagets rätt; och torde Riksens HöglofL Ständer i anledning häraf, böra hos Kongl. Maje t i underdånighet härom anhålla , samt att Kongl. Majtt sedermera måtte låta vidtaga de åtgärder, sotn med Kronans fördel och utan förnärmande af bergslagets rätt kunna förenas och derefter vid nästa Riksdag i Nåder låta meddela Riksens Ständer Resultatet häraf, så att ett afgörande Beslut i denna fråga, då måtte kunna tagas.
Genom hvad Stats - Utskottet sålunda till Riksens Högloft, ‘-tänder hemstält, anser Utskottet sig hafva besvarat deri af Herr Borgmästaren Alin hos Vällofl.
Borgare - Ståndet väckt© och till Stats-Utskottet remitterade motion, rörande detta ämne.
Egen pröfning underställes detta vordsamligen.
Stockholm den Maji igxg.
StåtS'Vtskottens Betilnianden. 1389 Na- 243.
Riksens Hoglaft.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande i afseende pä de under Commerce - Collegit förvaltning stående Fonder och Medel.
C ‘-'tats-Utskottet, sora erhållit del ej mindre a£ den Berättelse, .Riksens Ständers Herrar Revisorer afgifvit vid den sistledit år 1817, af deni förrättade Revision öfver de under Kgl. Corn» inerce-Collegii disposition stående Fonder och Medel samt deras förvaltning, än af Kongl.' Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, om
Fabrikernes behof of ytterligare understöd och fastställande af en viss bestämd Procent af tillverkningarnes värde såsom Fåne-andel, tiPika med Riksdagsmannens från Norrköping^ Bruks-Patron Ekelunds till Vällofl. Borgare-Ståndet ingifne Memorial i samma ämne, har, i anledning häraf, i Kongl. Commerce - Collegiura företagit den granskning och öfverläggning i dessa ämnen, som Utskottet tillhört; Hvarvid Utskottet af Herrar Revisorernes omförmäUe Berättelse inhämtat, hurusom, jemte det till Riksens Högloft- Ständer anmälan blifvit gjord om hvad Kongl. Majd, i anledning af Riksens Ständers vid 1815 års Riksdag gjorde underdåniga hemställan om upphörande af åtskilliga från desse Fonder utgående och för ändamålet roed desamma främmande utgifter, uti Nådig Skrifvelse till Kongl.
Commerce - Collegiurn a£ den 6 Mars 1816 förordnat och beslutit, Herrar Revisorer i öfrigt sig utlåtit, att då de å 139° Stats- Utskotu ts Fet 'tiniänden. eria sidan funnit den Författning, söm, bestämde Manufactur-Discohtens ändamål och förvaltning, nemligen Reglementet derföre af den ai April 1779 Stadgar, att de Lån, som Fabriksidkare ägde att der tillgodonjuta borde beräknas och bestätnmas efter det föregående årets tillverkningsvärdé, samt Förtdens vid årets början behållne belopp, imellan samtlige de Fånberättigade, eftér en lika grund fördelas, äfvensom att desse Län skulle på högst
Nio mana* ders tid erhållas; men å den andra sidan samt vid jemförelse, huruvida Fonden, i öfverensstämmelse med desse föreskrifter blifvit förvaltad, inhämtat, att ät skil 11 ge personer genom serskildte Kongl. Resolutioner under loppet af åren 1815 och 1816 äro vordne tillagde stående Lön af Fonden, och andre åter Lån utöfver det belopp, hvartill de efter den allmänna beräkningen varit berättigade, hade Herrar ReVisorerne, hvilka salunda inSetf, att vid ^Discont Inrättningens Styrelse-Reglementets föreskrifter icke blifvit i allo iakltagne, funnit sig i följd af 6 §.
i Ra nco-Reglementét defl 8 Augusti 1815, sorn stadgade, att det ytterligare Fånebiträde af Ranken till Manofafitur-DisConten, stor 200,000 Ridt finge fortfara så länge ReVisorerne
Vid granskningen af Discont - Inrättningen funno, att Lånet blifvit enligt
Författningarne till dess behöriga ändamål an vändt, föranlåtne anmärka ett sådant förhållande till den vidare åtgärd Herrar ReVisorerne vid utfärdande af deras Instruction för Riksens Ständers Fulltnägtige i Ranken, 1 detta fall ansågö
Sig pligtige att Vidtaga; men enär Herrar Re - Stats-ZJtskottetS Metänkandert.
1391 visorerne salunda uppfyllde deras förmente åliggande härutinnan, insågo de tillika de olägenheter och betänkeliga följder för FabriksNäringen, sorn genom indragningen af detta Fånebiträde, måste inträffa, samt önskade der. före, att Riksens Ständer medgåfvo ManufacturDisconten ytterligare biträde till det med samma inrättning åsyftade ändamål, och att Riksens Ständer dervid meddelte den Instructionj hvarefter sådane medel borde förvaltas; Hvarförutan Herrar
Revisorerrie framställt den befunne betydeliga förändring, sorn ägt ruin i afseende på Fabrikernes Fånerätt, i det att densamma för år 1815 uppgått till 32 Procent, men för 1816 endast till 19 | Procent af föregående årets tillverkningsvärde, att en sådan minskning härledt sig, enär biträdet till UllÖiscont - Fonden undantoges, till största delen från de tid efter annan tillkomne stående Fart och Fån utöfver Repartitionens belopp, samt anmält, att de vid Manufactur* och Ull - Disconternes granskade Räkenskaper för åren 1815 och 1816, icke funnit något att påminna eller anmärka; att de icke medhunnit genomläsa de förenämnde år, rörande desse Fonder, hös Kgl. Collegium förde Prötocoll, samt att Herrar Revisorerne jemväl granskat Räkenskaperne öfver de äfven under Kongl.
Commeree-Collegii förvaltning stående Manufactur - och Eskilstuna Fristads-medel, allmänna Arbetshus- och Spinnhus-Fonderne för åren 1814, 1815 och 1816, vid hvilka Herrar Revisorerne ej eller haft .något att erindra, och å hvilka Fonder under berörde 3:ne år, någre nya anslag icke skett el - 13 g 3 Stats■ Utskottets Betankcindertl ler någon annan förändring sig tilldragit, Sti att åtskillige äldre och i Räkningarne balance* rade fordringar blifvit i anledning af Riksens Ständers vid 1815 års Riksdag gjorde hemsta!-* lan afskrifne, men Räkenskaperne öfver de för Utländske Fartygs naturalisation inllutne, och till Svenskt Sjöfolks hemförskaffande anslagne medel, hvilka Herrar Revisorerne äfven ansett sig böra revidera, har Kongl.
Comrnerce-CoIIegium, under åberopande af Kongl. Majrts på Collegii underdåniga hemställan den 10 November 1813, meddeldte Nådiga svar, till Herrar
Revisorerne icke aflemna!.
Efter öfvervägande af hvad vid denna Revisions-förrattning sålunda förekommit och Rerättelsen innehåller, får Utskottet i afseende derpå, dess vördsamma yttrande nu meddela.
Af den uti Herrar Revisorernes Berättelse först framställde anmälan om hvad Kongl. Majst, i grund af Riksens Ständers, vid 1813 Ers Riksdag, rörande nämnde Fonder, gjord© hemställan, förordnat, finnér Utskottet ej anledning till annan åtgärd, än att för Riksens Ständer upplysa, det samma hemställan i hvad ders xörde begäran, att den Lönförhöjning af 23 Procent, som Kongl.
Commerce - Ool legii Ledamöter och Betjening af Manufactur - UiscontFonden åtnjutit, samt den Assessoren, Lagmannen Wahlstjerna af Fonden tlllagde extra Assessors-Lön, måtte derifrån skiljas, nu mera blifvit uppfylld, sedan en allmän Lönförhöjning vid nämnde Riksdag blifvit anslagen samt Lagman Wahlstjefna undfått
Lön pä Rikets ordinarie Stat.
Och då Biskoppen, Doctor Wingardt Stats-Utskottets Betänk anden? 13 9 i Wilken af allmänna Arbetshus - Fonden, i flere Sr tipp bur it såsom husby rémedél eti ärlig sumjma af 700 Bult deri Riksens Ständer vid sistnämnde
Riksdag äfven hemställt matte upphöja, nu mera genom (löden afgått, förmodar tJc— isköttet något tvifvel icke kunna uppstå, att ju. denna Summa till Fonden nu återgår, för att till det dermed åsyftade ändamål, hädanefter användas.
Hvad ' åter angar deri af nerfar Revisojerne på öfvanomförmälte grund gjorde anmärkning och fattade beslut, i afseende på det iiiantlfactUr-Discont-Foriden af Banken lemnade ytterligare liåriebiträde af aoö,oöö Ridt, hvilket beslut, enligt hvad Banéö-Utskottet tillkänhsgifvit, 1 föranledt dertill, att Herrar Reviso-, ferne gifvit Herrar Bariko-Fullmägtige tillkännä, det rättigheten för Mänufactur - Biscönten * ätt vidare begagna detta Lånbitfäde vöre förverkad; så anser väl Utskottet Riksens Ständef litom ali fråga Vara berättigade, att bestämnia de grunder, hvarefter Bankens till härihgarnes Understöd anslagne medel böra förvaltas, äfven-; Söm deräs Revisorer ägä, då dé linna desse för-: valtningsgrundér icke vära fö jde, att förordna örn sådane medeis iödragnihg, men Utskottet tror tillika; ätt dl * såSom nu Riksens Ständer sjelfve ärö samlade, bör vid pröfning, örn desse medel skola indrägaS éllör icke, hös deni hufvudsakligen afses och tagaå i betraktande * huruvida Näringarries ställning ännu yttérligaié påkallar samma Understöd och hvad Verkar! indrapniiigén deraf skulle för dein medföra t
Éihang till Riks-St, Frat, igi§, 4\it Sami, N:r t?;, ijt. 13 94 Stats-VtsÄottets Betänkanden.
Och som Utskottet, genom hvad vid denna (Uträttning inhämtats, kommit i den öfvertygelse, att Fabrikerne och Manufacturerne fdr det närvarande verkligen äro i behof af detta anslag, och Utskottet sålunda äfven delar den af ReVisörerne yttrade farhåga, att en nu skeende hastig indragning af samma Lånesumma, skulle för desse Näringar medföra svåra olägenheter och betänkeliga följder, samt Utskottet, i an» ledning af Banko-Utskottets förfrågan, i afseende på säkerheten af detta I-ån, uti serskildt utlåtande, ansett Banken derföre vata fullkomligen tryggad; Alltså och då Kongl. Majit, på sätt här ofvan nämndt är, jemväl föreställt Riksens Ständer Näringarnes behof af ökade understöd, hemställer Utskottet, att ifrågavarande af Banken lemnade Uånebidrag af 900,000 R:dr måtte fortfara och Manufactur^Disconten hädanefter såsom hittills tillhandahållas.
Då Riksens Ständers Herrar Revisorer granskat Räkenskaperne öfver Manufactur - Discont- och Ull-Discont-Fondérne för åren 1815 och 1816» och öfver de öfrige Fönderne för åren 1814, 1815 och 1816, dervid de ej haft något att anmärka, har Utskottet, enär anmält blifvit, att samma Fonders Räkenskaper för ås 1817 icke voro afslutade, funnit någon granskning af Böcker och Räkenskaper för sig icke återstå; men Utskottet har dock fästat uppmärksamhet vid den betydeliga Summa af 67,108 R:dr 10 sk. 2 r:st., som uti Manufactur - Discontens Räkenskaper för 1816 finnes balancerade såsom uti Concoarser anhängige; i afseende hvarpå Utskottet inhämtat; att de betydeli» Stats-Utskottets Belänkandm'.
139$ gaste af desse Ra'ancer tillkommit i äldre tider celi någre härledt sig ända ifrån 1763, 1766 och 1767, samt att de i början icke utgjort ett så högt Cäpital-helopp, utan småningom ökats genom de af Disconten tillika beräkna>le öfveti-äntor; ätt sedan Kongl. Commerce - Coilegium ■Vid 1816 ars slut, till Kongl. Maj:t afgifvit lierat telse öm dé under ConcoUrs varande för» di ingar, hvilken Berättelse blifvit till JustitiaeCantzlers - Etnbetets granskning öfvefiémnäd, har Kongl. Majit, genom den i October 1817 i Nåder förördiiät, att äf de före den 6 Junii 1809 Under Concours komne fördrirtgar Ridr 2 d sk. 3 rist., en Summa af tillsammans 50,114 Ridr 12 sk. 6 rist. skulle afskfifvas, hvilken afskrifning ägt rum endast för sådane Gälderiärer , hvilka, efter iråkadt obestånd, uti fattigdom aflidit; ått sedan Regements - förändringen år 180g tillkommit fordringar i Contourser till ett belopp af 21,089 Ridt 37 sk. 3 1 r.st., hvaraf, efter 1816 ars slut* ti i 1 Fonden ingått 8,463 R dr 2 slc. 2 rist. samt att, af de emellan åren 1809 och 1816 tillkomne Concours- balander, sålunda nu återstod en Summa af 18,626 Ridr 3^ sk. g nst.
Ödh ehuru
Utskottet vid ett sådant förhållande icke finnér anledning, att i afseende härå göra någon anmärkning, har Utskottet likväl skolat hos Rik» sens Ständer upplysningsvis anmäla hvad här» Utirtnan förekommit och utredt blifvit.
I afseende på Riksens Ständers Revisorers tillkännagifvande, att de ej till reviderande erhållit
Räkenskaperne öfver de för utländske
Fartygs naturalisation influtne medelt hvilka Stats- Utskottets Betdnk anden?
Revisoverne trott äfven tillhöra deras granskning så förmodar Utskottet, att da, i likhet med hvad Kongl.
Majtt, uti Dess af Kor.gh Commerce - Collegiurn ofvanåberopade Nådiga Bref förklarat, några Statsmedel i denna Summa icke ingå, granskning af Räkenskaperne’ och för-valtningen öfver desse Naturalisation - medel» som efter Kongl. Maj:ts Eget Nådiga Förordnande, vid serskildta politiske förhållanden samt i ändamål, att dermed bestrida omkostningarne för Svenskt Sjöfo ks hemförskaffande från utrikes orter tillkommit, och hvilken Naturalisa» tions-rättighet och dermed förenade afgifter endast någon tid ägt rum samt nu mera upphört, sålunda icke heller lämpeligen lärer kunna Riksens Ständer eller deras Revisorer tillhöra titan endast Kongl. Maj:t Sjelf, som äfven i Nåder förordnat, att samma Räkenskaper böra i kesagde ändamål hvarje år i underdånighet in, sändas.
Utskottet har jemväl enomsett de rörande Manufactur - Disconten hos Kongl.
Co legium förde Protocoll f r åren 1815 och 1816, dem Herrar Revisorer förk arat sig ej hafva medhunnit att granska; äfvensom Utskottet förehaft Inventering af samtlige ofvanberörde Fonders innehafvande Reverser och Hypothek.
Och sorn Utskottet hvarken i desse ellec andre delar funnit det ringaste vid Kgl. Cl ömme; ce Collega förvaltning af ifrågavarande Fonder att påminna eller anmärka, utan deremot allt vittnat om den ordning och noggranhet, sorn vid Styrelsen och Administrationen af des» Stat3-Utsiottets
Betänk and en* '*39 7 se vigtige Penninge-Verk iakttages; sä fär Ut» skottet med tillfredsställelse ett sådant förhållande hos Biksens Höglofl.
Ständer härigenom anmäla.
Sedan Utskottet sålunda tagit kännedom om beskaffenheten och förvaltningen af de medel, som redan äro ans!agne och användas till Fabrikernes och Marmfacturernes understöd och 1 afseende derpå sig utlåtit, har ICongi.
Maj:tä Högstberördé Nådiga Proposition, så vidt den rörde fråga om fastställande af en viss Procent af tillverkningsvärdet såsom Båne-medel, i förhållande till hvarje Fabriks-grens olika behof af Förlags biträde samt huruvida icke Bån-rättigheten , hvilken hittills varit inskränkt, egen» teigen till stämpelbara varor, äfvenledes matte till andra lika gagneliga Fabriks - handteringar och deribland G’astillverkningen kunna utsträckas, blifvit föremålet för Utskottets öfverläggningar; äfvensom Utskottet i sammanhang dermed förehaft Herr Ekelunds cmförmälte Memorial, hvaruti med framställning af den allmänna förlägenhet, déri Fabriks Inrättningarna och Vä fverierne sig befinna, och sorn hufvudsakligen skulle härröra från don föränderlighet och minskning i deras
Båne - andel, som de senare åren ägt rum, Herr Bielund föreslår, att till hjelp emot denna olägenhet, det för Fabriketnes understöd redan anslaghe
Bånebidrag inåt*- te ökas med åtminstone 400,boo B;dr, samt ntt till förekommande deraf, at: för framtiden icko måtte inträffa hvad som nu sker, det Bane andelen minskas i den mån tillverkningen stiger,1 *a viss Procent för hvarje gren af Fabriks-uU» 139* Stats-ZJtsiottets Betiinianden.
•verkningarne stadgades, hvarigenom Låntagare* agde en säker beräkning af der understöd, lian för året genp,m beläning för sjn Fabrik bade, 3tt påräkna.
.Då Utskottet, som noga öfvervägat hvad härutinnan förekommit, val å ena sidan icke såsom allmänt gällande kunnat antaga den grund-* satts, att Näringarne böra af Fanken njuta för* lag eller Lån-understöd till ett belopp, som al* tid Hka motsvarar och åtföljer till verkningarnes, värde, emedan derigenom, efter Utskottets tan» ke, skulle aflägsnas det mål sorn hufvudsakligen lärer böra sökas, nemligen, att småningom återföra Näringarne till deras naturliga och endast tinder sådan synpunkt verkligen nyttiga och gagnande ställning, att umbära Låne-bjträdea och hj slpa sig sjelfve , har Utskottet åter å an* dra sidan insett, att en hastig minskning och nedsättning af Näringarnes redan ephållne Förlags* och Låne-biträden, som icke är föranledd af en i samma förhållande ökad tillverkning måste för dem medföra särdeles olägenhet och sluteligen leda till deras förfall om de vid sådane händelser icke underlättades. ——
Ett så* dant förhållande är>nu inträffadt i afseende på Fabrikerne och Manufacturerne.
Det är upplyst att desses Låne-andel i Manufactur-Discon* ten år 1816 och följande året minskats ifrån 32 procent till 19 a sq procent af föregångne årens tillverknings-Siunmor, utan att Pabrikstillverkninga>nes, belopp för desse år tilltagit i serdeles högre proportion, än de föregående å* ren, då Lån-procenten högst obetydligt varierat.
Förändringen har såieds haft sin grund 1 &n*> Stats-TJtskottets
Betänk anderi. *390 dre af tillverkningarne oberoende omstandighe* ter, hvilka befunnits vara, dels att Stockholms Fabriks-Idkare, hvilka förut till ett ganska lågt värde upptagit sine tillverkningar, år 1815 och följande åren i likhet med hvad Rikets öfrige Fabriks-Idkare alltid iakttagit och Utskottet an^er vara det rätta uppgifvit tillverkningarne efter det gångbara värdet, hvarigenom den totala värdes-Summan, nämnde ar mer än vanligen ökats, dels och förnemligast, att åtskillige Personer blifvit tillaggde så kallade stående lån af Fonden och andra åter Uan utöfver det helopp, hvartill de, efter den allmänna repartitionen af Fonden varit berättigade, och hvilket naturligtvis haft den följd, att fördelningssumman i samma mohn minskats, sorn. sådan® nye anslag tillkommit.
Genom den sålunda anmärkte för Fabriksrörelsen skadliga föränderlighet i dess lånerätt i förening med den genom de öfrige
Disconternes obestånd intraffade allmänna förlägenhet och deraf för Fabrikerne äfven uppkomna svårighet, att genom erhållande [af förlag hos enskildte, till någon del flytta hvad de af det allmänna Förlags-biträdet hastigt oell utan deras förvållande måst sakna,, finner Utskottet Fabrikerne och Manufacturerne hafva kommit i den belägenhet, att de fordra ett sådant ytterligare understöd och sådane åtgärder, sorn kunna återställa dem i deras förra naturliga ställ» ning och tillika befrämja det ändamål, att d® icke behöfva frukta annan minskning eller nedsättning af deras Låne-andelar och hvartill, p& sätt ofvanberördt är, en verkeligea ökad pro* ||400 StatS'XJtskot(ets Betlinlandenl duction småningom bur föranleda; men sot* desse syftemål icke kunna uppnås så länge Ma-. nufactur-Discontens fördeinings-belopp i anse»! ende till serskiidte o,begränsade, anslag af ofvan anförde beskaffenhet hvarje år måst vara förändring underkastadt och sålunda på något sätt ian calcrileras; så har Utskottet till afhjelpan<de af desse hinder först trott sig äga anledning föreslå:
Att, i afseende på de så kallade stående lånen, deln Utskottet enär de användas till deras rätta ändamål att understödja och bidraga till anläggningar af nya, här i Biket förut okända uppfinningar oph Inrättningar i Fabrikspch Slöjde-väg och sålunda ledde till befordran-, de af desse vigtiga Näringars fortkomst och fullkomlighet anser vara af serdeles nytta och höra bibehållas, en viss fixerad Summa af hfa-. nufactur-BiscontdFonden dertill afsattes; Och då Utskottet inhemtat, att ds nu varande sådana, hvilka blifvit lemnade de's på visse år och dels på obestämd tid, utgöra en sammanräknad Summa af 183,497 B:dr 8 sk. 7 r:st torde beloppet för låp af ofvan anförd beskaffenhet hvilka Utskottet, i afseende på deras bestämmelse anser utgöra peli böra benämnas med förlagslån i en jemn summa bestämmas till 200,ooq Riksdaler.
Att Riksens Höglofh Ständer hos Kongl, Majit i underdånighet anhålla, att denne sålunda till förlags-iån bestämde Summa icke matte Sfverskridas samt att de medel, sam af berörde 200,000 B:dx Öfverstego det redan utevarande lånebeloppet och de Summor, som vid förfallotiderne af de nuvarande lånen återbeta-; Stats-TJlslottets Betänkandenl *1401 Jas, blefvp på sätt ofvanqämndt är, endast an-» ■vände till Låqe-understöd vid anläggningar af sådane nya Fabriks- oell Slöjde-Inrättningar, jorn Kongl.
Majit ansåg medfara den allmänna nytta, att de af sådan förmån borde komma i åtnjutande, äfvensom Kongl. Majit för begagpande af sådane
Lån täcktes föreskrifva följande vilkor : 1:0
Att sorn. dylike
Lån icke kunna annor» lunda betraktas, än såsom understöd och bidrag för sjelfva byggnaden och anläggningen af Fa-\ briks- och Slöjde-Inrättningar och det sålunda yore emot Principen för sådane bidrag att lemna dem hos anläggaren på obestämd eller längre tid, än till? ändamålet för bidraget kunde anses vara uppfyldt eller sjelfva anläggningen bordt vara fullbordad; så skulle sådane förlagslån erhållas på bestämd tid af Tre »år, ipoip hvilken tids förlopp en anläggning af hvad beskaffenhet sorn helst i denne väg bör anses kullra vara fullbordad; och -:q
Att till förekommande af den olägenhet och skada, som ett hastigt indragande af hela Lån-belpppet derefter på en gång möjligen skulle förorsaka, i afseende pä den nya anläggpingeo, hvilken ej kan anses i början medföra den jnytta och gifva den afkastning, sorn en aldre mera för sig kommen inrättning, ytterligare tre år skulle bestämmas till inbetalning af hela fänet, hvaraf således -|;del hvart år efter förfajlotiden skulle återgäldas, hvarje Låntagare dock förbehållit, så väl att om han så åstunda? efter de 3:ne första .arens förlopp, hela LåneSumman genast eller före den utsatte tiden a£ j/}02 Stats-Utskottets Betiinkanden.
Tre Er återbetala, som att, i fall han på kor» tare tid än de forsta 3tne åren medhinner anläggningens fullbordande, lika med öfrige Förlags- Låntagare, berörde utsatte tid af Tre år Lånet utan afbetalning begagna och sedermera under påföljande 3;ne år inbetala, samt att, da ändamålet med dylike
Lån fordrar, det de på sätt berördt är skola vara rörlige, den tid af tre år till hela lånets begagnande och ytterligare tre år till dess successiva inbetalning, sorn nu i allmänhet är uppgifven, äfven bör tillämpas på de förlags-lån, sorn blifvit meddeldte til! återbetalning på obestämd tid och samma Lans innehafvare, hvilka vid sådant förhållande ej eber kunna anses berättigade att lånen längre begagnas, sålunda också vara förpliktade af de samma inom sammanräknade Sex års förlopp återbetala; hvaremot någon förändring icke skäligen lärer kunna föreskrifvas fördem, hvilka redan undfått sådane lån på bestämd tid, oaktadt den samma för visse
Lån öfverstiger den tid, sorn för Förlags-Låns begagnande är i allmänhet här föreskrifven.