Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit har i följd häraf föreslagit att, i likhet med hvad som vid nästförflutna riksdag för anläggning af jernväg från Borås till vestra stambanan vid Herrljunga beslutades, Rikets Ständer, för utförande af särskilda, till begagnande med ångkraft afsedda jernvägar från Eslöfs station vid södra stambanan, eller den punkt som af Kongl. Majit i nåder bestämmes, dels till Ystad dels till Helsingborg och Landskrona, måtte bevilja särskilda lån, motsvarande två tredjedelar af den verkliga anläggningskostnaden, men hvilka låns belopp dock ej borde öfverstiga för banan till Ystad 2,450,000 Riksdaler och för banan lill Helsingborg och Landskrona 2,300,000 Riksdaler, att utgå på hufvudsakligen enahanda vilkor med dem, hvilka i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 26 Oktober 1860, angående lånet till Boråsbanan, finnas upptagne; dock att, med afseende å förevarande jernvägars mera allmänna vigt och betydelse, lånevilkoren i så måtto borde blifva lindrigare, att, med bibehållande af lika kapitalafbetalning, eller en procent, och befrielse ifrån densammas erläggande under den för arbetenas utförande afsedda tid, årliga räntan borde nedsättas till endast f/-«)procent, hvarjemte Kongl. Majit ansett sig till Rikets Ständers bepröfvande böra öfverlemna, huruvida det till Statsverkets betryggande må anses erforderligt att, såsom vid förenämnda lån blifvit föreskrifvet, äfven nu stadga, det teck - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 88. 7 ningssumman skall uppgå icke blott lill den tredjedel af hela beloppet, soia af aktie— egarne inbetalas, utan ock till enahanda belopp derutöfver.
I fråga om anläggningen af ofvanberörda bibanor hafva uti särskilda inom Riks-Stånden väckta motioner följande yrkanden blifvit framställda, nemligen: hos Ridder skåpet och Adeln: af Herr von Troil. S. G., (motion N:o 47), att Rikets Ständer, för anläggningen af en, till begagnande med ångkrall afsedd, jernväg från Helsingborg öfver Eslöf till Ystad med sidobana till Landskrona, måtte bevilja en summa, uppgående till två tredjedelar af den derför beräknade kostnad, i enlighet med Majoren Adelskölds för Helsingborg-Landskrona-Eslöf-banorna och Kapitenen Fryckholms för Ystad-Eslöfbanan uppgjorda förslager, eller ock enligt andra grunder, som Rikets Ständer kunna finna lämpligt att för byggnaden fastställa, samt alt denna summa, derest den icke kunde utan återbetatningsskyldighet erhållas, hvarom motionären i första rummet anhållit, måtte, på sätt för Fahlu-Gefle-jernvägen bestämdes, få innehafvas utan ränta och kapital—afbetaluing under den för arbetets utförande afsedda tid, efter hvars förlopp skulle å hela den erhållna summan inom slutet af hvarje år inbetalas tre procent, hvaraf, för hvad af länet dessförinnan icke godtgjorts, borde beräknas två procent årlig ränta, och återstoden utgöra kapital—afbetalning; börande särskildt bestämmas huru mycket af den sålunda beviljade summan lillkomme HelsingborgLandskrona-Eslöf-banorna, och särskildt huru myckel belöpte sig på Ystad-Eslöf— banan; inom Borgar e-Sldndel: af Herr S.
Trägårdh (motion N:o 101), alt Rikets Ständer, för anläggning af en, till begagnande med ångkraft afsedd, jernväg från Eslöf lill Ystad, måtte såsom anslag bevilja en summa, uppgående tili två tredjedelar af den derför beräknade kostnad, i enlighet med Kapitenen Fryckholms uppgjorda förslag, eller ock enligt de andra grunder, Rikets Ständer kunna finna lämpligt att för byggnaden fastställa; af Herr F. Rooth (motion N:o 128), att Rikets
Ständer behagade anslå två tredjedelar af hela anläggningskostnaden till en för ångkraft afsedd jernväg från Helsingborg och Landskrona lill Eslöf, emot vilkor, att bolagen i Helsingborg nch Landskrona åtaga sig en tredjedel i hela arbetets utförande; af Herr J.
Ödmansson (motion N:o 154), alt Rikets Ständer, för anläggning af en jernbana från södra stambanan vid Eslöf till Landskrona och vidare från någon punkt å denna bana till Helsingborg, ville meddela statsbidrag till två tredjedelar af anläggningskostnaden, antingen såsom anslag utan återbetalningsskyldigbet eller, om delta icke kunde beviljas, såsom lån mot den ränta och de vilkor i öfrigt, Rikets Ständer funne skäligt bestämma; 8 Stots-Utskottets Utlåtande N:o 88. inom Bonde-Ståndet: af Riksdagsfullmägtigen Per Nilsson från Malmöhus län (motion N:o 198), att Rikets Ständer, för anläggning af en till begagnande med ångkraft afsedd jernväg från Eslöf till Ystad, måtte såsom anslag bevilja en summa, uppgående till två tredjedelar af den verkliga anläggningskostnaden, enligt de grunder, Rikets Ständer kunna linna lämpligt att för byggnaden fastställa; af Riksdagsfullmägtigen Jöns Andersson från samma län (motion N:o 208), att Rikets Ständer läcktes, till bidrag för en jernbana från Ystad till södra stambanan vid Eslöfs station, anslå en summa af 2,450,000 R:dr, motsvarande j af den koslnadssumma, hvartill anläggningen uti Kapitenen Fryckhoims förslag beräknats, med vilkor att det bolag, som för ändamålet bildats, ansvarar för anskaffande af den återstående tredjedelen; af Riksdagsfullmägtigen Nils Olsson från samma län (motion N:o 415), att Rikets Ständer behagade för anläggande af en jernbana från södra stambanan vid Eslöf till släderne Landskrona och Helsingborg anvisa två tredjedelar af anläggningskostnaden, antingen såsom anslag utan återbetalningsskyldighet eller, om detta icke kan beviljas, såsom lån, mot den ränta Kongl. Maj:t i sin nådiga Proposition före slagit; samt af Riksdagsfullmägtigen Ola Jönsson från samma län (motion N;o 417), alt Rikets Ständer täcktes, med afseende på Helsingborgs-banans betydelse för hela Skandinavien ur politisk, kommerciel, social och strategisk synpunkt, besluta denna banas anläggande såsom stambana, eller ock, i den händelse delta ej beviljas, och banan således kommer att af enskildt bolag anläggas, lånebidrag, motsvarande två tredjedelar af anläggningskostnaden, såväl för banan från Helsingborg, som bibanan från Landskrona må under billiga vilkor beviljas.
Beträffande härvid de af åtskillige motionärer gjorda framställningar, dels att de summor, som för ifrågavarande jernvägsanläggningar kunna komma att af Rikets Ständer anvisas, mätte utgå utan återbetalningsskyldighet, dels att Rikets Ständer måtte besluta Helsingborgs-banans anläggande såsom stambana; så, och enär af de inkomna handlingarna inhemtas, alt de redan bildade bolagen äro beredvilliga åtaga sig att för egen räkning anlägga dessa hanor, såvida de på antagliga vilkor erhålla lån lill två tredjedelar af den beräknade koslnadssumman, anser Utskottet, som, lika med Kongl.
Majit, icke finner lämpligt att Staten för sitt bidrag skulle såsom delegare ingå i företag af ifrågavarande beskaffenhet, sig böra hemställa: 1 ;o. all Slaten icke annorlunda än genom meddelande af lån, på de vilkor, som af Rikets Ständer kunna varda bestämda, bör medverka till utförandet af de bland ifrågavarande jernvågs-anläggningar, hvilka anses böra af Staten understödjas.
Hvad Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 88.
9 Hvad na först angar Ystad—Eslöf-banan, för hvars byggande redan blifvit tecknade 11,356 aktier, hvardera å 100 R:dr, å hvilka inbetalts 100,470 R:dr, så torde icke kunna förnekas, att anläggningen af denna jernväg i flera afseenden måste blifva af stor vigt oell medföra betydliga fördelar icke blott för
Skåne utan äfven för landet i allmänhet.
I sistnämnda hänseende har blifvit erinradt, att förbindelserna med utlandet genom denna anläggning blefve i högst väsendtlig mån underlättade.
Postförbindelsen öfver Ystad, som af ålder varit den allmännast begagnade, skulle, på sätt Kongl. Maj t i den nådiga Propositionen omförmäit, blifva i betydlig man underlättad, om, när södra stambanan binner fullbordas, jernväg funnes jemväl till Ystad, så att ständig, snabb postgång deröfver till Stralsund kunde ordnas.
Vid frågans bedömande torde icke eller böra förbises, alt denna bana komme att genom • löpa en tätt befolkad ort, som, dels till följd af sitt behof att stå i beröring med länets residensstad, Malmö, dels i följd af åtskilliga andra förhållanden, säkerligen skulle tillföra stambanan en betydlig personaltrafik.
Folkmängden inom två mil på ömse sidor af ifrågavarande bana uppgifves nemligen, med inberäkniag af staden Ystads 5,000 innevånare, utgöra mer än 100,000 personer, oberäknadt den de! af Allbo härad inom Christianstads lån, som på nämnde afstånd gränsar till banstråckningen.
Den betydliga spanmålshandel, som eger rum på staden Ystad, hvarifrån i medeltal under åren 1059—1861 utskeppats 1,081,819 kubikfot spanmål, skulle ock genom denna jernvägsaniäggning vinna en betydlig utsträckning; likasom staden Ystads handel i allmänhet, som redan nu är af den betydenhet, att stadens tulluppbörd i medeltal uppgår till omkring 225,000 ll:dr, derigenom skulle ännu ytterligare komma att utvidgas.
På alla dessa skäl har Utskottet — under antagande att det för ifrågavarande jernvägsaniäggning redan bildade bolag åtager sig att anskaffa för rörelsen erforderlig materiel, samt att för arbetets fullbordande kommer alt åtgå tre år, i följd hvaraf det torde vara billigt att en deremot svarande ränlefrihet beviljas —• funnit sig böra föreslå: 2:o. att Rikets Ständer, för byggandet af en till begagnande med ångkraft afsedd bibana från trakten af Eslöfs station på södra stambanan till Ystad, måtte, under förbehåll att denna bibana erhåller samma spårvidd som stambanan, till Kongl. Maj:ts disposition på Riksgälds-konloret anvisa ett mot två tredjedelar af den härför, enligt Kongl. Majits nådiga Proposition, till 5,682,000 R:dr beräknade kostnaden ungefärligen svarande belopp af Två Millioner Fyrahundrafemtio Tusen (2,450,000) Riksdaler, att såsom lån utgå till det för detta arbetes utförande redan bildade bolag; samt att, i afseende på lånemedlens utbekommande och användande, följande vilkor och bestämmelser varda meddelade: Bih. till B.
4 Sami 1 Afd. 2 Band.
4 Haft 3 Stais- Utskottets Utlåtande N:o 88. 3:o. l:o Det lör jernvägsanläggningen bildade bolag åligger att, emot erhållande af det dertill beviljade lånebidrag, på egen bekostnad ej allenast, i öfverensstämmelse med fastställd arbetsplan och under iakttagande af de för arbetets utförande för öfrigt meddelade föreskrifter, utföra oell fullborda, utan ock derefter för allmänna trafiken öppna och underhålla der. jernväg för hvars byggande lånebidraget blifvit beviljadt. 2:o Bolagsmännens aktieteckning medförer förbindelse för dem alt utaf egna medel tillskjuta hvad utöfver det af Slaten erhållna lånet erfordras för att, i enlighet med den plan, som af Kongl. Maj:t varder fastställd, fullborda jernvägen och dertill hörande anläggningar samt anskaffa den transportmateriel, som, enligt samma plan, anses erforderlig; och skall aktieteckningen uppgå till minst lika stort belopp, som hela den beviljade lånesumman.
Sorn likväl hälften af det sålunda tecknade beloppet är alsedd alt utgöra säkerhet derför, dels att arbetet skall varda behörigen fullbordadt, dels att Statsverket, i motsatt fall, skall återbekomma de lyftade lånemedlen; så behöfva aklie-egarne, derest jernvägen genom bolagets försorg varder på föreskrifvet sätt och inom stadgad tid fullbordad, icke erlägga denna hälft af teckningssumman; kommande följaktligen aktie-egarnes ansvarighet för densamma att försvinna så snart jernvägen blifvit, i enlighet med planen, behörigen fullbordad; hvarefter jernvägen, med allt hvad dertill hörer, ensam utgör säkerhet för lånesummans återbetalning.
— De handlingar, som innefatta aktie-egarnes förbindelser alt fullgöra den, på grund af aktieteckningen, dem åliggande inbetalningsskyldighet å deras aktier, böra deponeras hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande inom det län, der bolaget har sitt forum. 3:o Arbetet å jernvägen bör vara påbörjadt före den \
Maj 1864; skolande de vid jernvägsaniäggningen erforderliga arbeten sedermera oafbrutet fortgå, så alt jernvägen varder fullbordad och för allmänna trafiken upplåten inom förloppet af den tid, Kongl. Maj:t eger alt bestämma; och må Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader genom sakkunnige män, som på Styrelsens förslag af Kongl.
Maj:t lörordnas, utöfva tillsyn derå, att arbetena varda i öfverensstämmelse med vederbörligen fastställda planer utförda, samt ali vid verkställigheten godkända arbetsmethoder följas, och fullgoda materialier användas. 4:o
Lånet får innehafvas räntefritt under tre år från den dag, hvar och en särskild del deraf blifvit lyflad; hvarefter å lånebeloppet, i den mån lyftning egt rum, skall inom hvarje kalenderårs slut inbetalas fem procent efter år räknadt, hvaraf för hvad af lånet dessförinnan icke godtgjorts beräknas fyra procents årlig ränta, och återstoden utgör kapilal-af - Siats-Utskottets Utlåtande N:o 88. 11 betalning.
Skulle del förfallna inbetalningsbeloppet icke varda i föreskraf— ven ordning erlagdt, bör derför af bolaget utgöras sex procent årlig ränta, intilldess samma belopp vederbörligen inbetalas. 5:o
Innan större eller mindre del af lånet får lyftas, bör bolaget genom sin direktion hafva till Riksgälds-kontoret aflemnat eller der företett: a) för hela länesumman, jemte derå upplöpande ränta, å bolagets vägnar utfärdad skuldförbindelse, som af fullmägtige i nyssnämnde verk godkännes; b) utaf bolaget genom direktionen ingånget samt af Kongl. Maj:t i nåder antaget kontrakt om jernvägsarbetets utförande och dertill hörande anläggningars fullbordande samt erforderlig Iransportmateriels anskaffande, allt i den ordning och inom den tid, arbetsplanen bestämmer; c) bevis, att aktieteckning äfvensom den i ofvanstående 2:dra punkt stadgade deposition af deruti om förmälda handlingar skett för ett belopp, som åtminstone motsvarar hälften af den föreskrifna teckningssumman; d) bevis att minst tio procent blifvit inbetaide å alla enligt punkten lit. c tecknade aktier; é) vederbörligt intyg, alt arbetet inom föreskrifven tid blifvit påbörjadt och sedermera i öfverensstämmelse med arbetsplanen fortsatt; samt f) särskild, å bolagets vägnar af dess direktion, utfärdad förbindelse, innefattande åtagande att under all framtid och utan något ytterligare bidrag af allmänna medel, vidmagthålla hela jernvägen, med allt hvad dertill hörer, i sådant skick, alt den kan för allmänna trafiken begagnas. 6:o Lånesummans utbetalning från Riksgälds-kontoret sker på vissa terminer, hvilka lämpas efter arbets-årens antal, så att, efter hvarje arbetsårs ingång, motsvarande andel af länesumman får lyftas; dock bör, förr än något utöfver lånets halfva belopp utbetalas, på förut stadgadt sätt vara styrkt, alt hela aktiesumman år tecknad, samt att bolagsmännens förbindelser i afseende på denna summas utgörande blifvit vederbörligen deponerade; skolande bolagsmännens inbetalningar ske i förhållande till de andelar af länesumman, som lyftas, och före lyftningen deraf. 7:o
För den händelse, att den för jernvägsanläggningen fastställda arbetsplan icke skulle följas, och derifrån, utan sökt och erhållen nådig tillåtelse, skedd afvikelse icke varder på föreskrifvet sätt rättad, eller i fall jernvägsarbete icke skulle i stadgad ordning fortsättas samt inom den derför bestämda tid ■ fullbordas, eger Kongl. Maj:t låta inställa all vidare utbetalning af det beviljade låneunderstödet samt återfordra hvad deraf utbekommits, alt på engång eller successivt till Riksgälds-kontoret inbetalas inom den tid, Kongl.
Majit finnér lör godt i nåder bestämma.
Skulle åter jernvägsanläggningen under arbetstiden öfvergifvas, eller jern - Stats- Utskottets Utlåtande N:o 88. vägen, efter dess fullbordande, icke så underhållas, att den framgent kan begagnas, eller om betalningsskyldigheten för det erhållna lånet icke skulle kunna af bolaget fullgöras, kommer jernvägen att hemfalla till Staten, utan rättighet för aklie-egarne att, till större eller mindre del, utaf det allmänna erhålla ersättning för de tillskott till detta företag, som dessförinnan blifvit af dem utgjorda. 8:0
Bolagets direktion skall hafva skyldighet alt under byggnads-åren, inom den tid och till den embetsmyndighet, Kongl. Maj:t behagar i nåder föreskrifva, årligen afgifva berättelse om väganläggningsarbetets fortgång under det näst föregångna året, samt alt, sedan jernvägen blifvit för trafiken upplåten, enligt af Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader uppgjorda formulär, afgifva berättelser angående trafiken och hvad dermed eger gemenskap; börande ej mindre förvaltningen af bolagets angelägenheter, än de afslutade räkenskaperna, vid årligen skeende revisioner granskas; uti hvilka revisioner Staten må genom ombud, som Kongl.
Majit utser, deltaga, intilldess det af allmänna medel erhållna låneunderstödet blifvit ålerbetaldt. 9:o
I den mån jernvägen varder fullbordad och till allmänt begagnande upplåten, skall bolaget vara skyldigt alt, mot den ersättning som Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, pröfvar skäligt bestämma, på densamma fortskaffa trupper och allmänna posten samt ombesörja alla andra för Kronans eller det allmännas räkning ifrågakommande personal- och varutransporter.
Derjemte skall det åligga bolaget alt utan ersättning med gifva anbringande längs efter jernvägen af elektriska telegraflinjer, med hvad dertill hörer. 10:o Afgifterna för passagerare- och varu-trafiken skola utgå enligt den taxa, som Kongl. Majit, efter dertill utaf bolaget afgifvet förslag samt Kongl. Majits vederbörande Befallningshafvandes hörande, i nåder fastställt, och hvilken taxa i allmänhet hvart femte år lämpas efter sig då företeende förhållanden.
H:o Skulle behållna inkomsten af jernvägen, efter afdrag af den årliga inbetalningen å det af Staten erhållna lånet, öfverstiga sex procent å det belopp aktie-egarne tillskjulit, ankommer på Kongl. Majit att, utom begagnande af den i näst ofvanstående punkt Kongl. Majit förbehållna rätt alt pröfva och bestämma de enligt taxor utgående afgifterna, före skrifva, huru stor del af detta öfverskott skall afsättas lill underbållsocb ombyggnads-fond eller ock användas till ökande af den för lånet stadgade amortering. 12:o Bolaget är berältigadt: a) att, efter gällande lag och författningar, lill sig lösa och med e Stats- Utskottets Utlåtande N:o 88.
13 derätl besitta enskilde personer och korporationer tillhörig jord, sorn för jernvägsanläggningen erfordras; hvilken jord dock ej får för bolagets skuld intecknas; b) att, utan kostnad eller årlig ersättning, undfå upplåtelse af sådan för jernvägsanläggningen erforderlig, Kronan tillhörig jord, som står under dess omedelbara disposition; dock bör, när fråga är om hoslälisjord eller annan åt enskild person med åborätt eiler annorledes upplåten kronojord, ersättning derför af bolaget lemnäs i enlighet med hvad om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof är stadgadt i Kongl. Förordningen den 20 November 1845; skolande denna Förordnings 27 § jemväl lända till efterrättelse \ afseende på de ulskylder till Kongl. Maji och Kronan, som förut kunna åligga den jord, hvilken bolaget kommer att till sig lösa; c) att för jernvägsanläggningen kostnadsfritt begagna sådana, å Kronans egor belägna, kalk- och stenbrott, som kunna vara disponibla; i) alt, uppå skeende underdåniga ansökningar, åtföljda af bestämda uppgifter å behofvet, få, under kontroller, som då komma att i nåder föreskrifvas, till riket tullfritt införa de maskinerier, vagnar och verktyg m. m., hvilka vid jernvägsarbetet erfordras, jemte lör jernvägen behöfliga räler. lokomotiver, stående maskiner och vändpianer; e) att för jernvägens anläggning erhålla arbetsbiträde af Kronoarbetskorpsen, i mån af tillgång och uppå de vilkor, Sorn vid sådant arbetsbiträdes användande vanligen bestämmas; f) alt för enahanda ändamål jemväl få begagna manskap af Arméen, så vidt aftal med vederbörande om frivilligt arbetsbiträde kan träffas, och manskapet icke är af militärtjenstgöring eller arbete för Kronans räkning upplaget. 15:o Bolaget skall i alla rättsförhållanden, sorn kunna uppstå mellan detsamma och Svenska Kronan eller enskilde medborgare, lyda under Svensk domstol och vara underkastad!
Svensk lag; börande i bolagsreglorna finnas utsatt, hvar bolaget har sitt laga forum. 14:o
I fråga om begagnande och underhållande af jernvägen, med jhvad dertill hörer, komma slutligen de föreskrifter och stadganden, som Kongl.
Maj t kan finna för godt meddela, att tjena till ovilkorlig efterrättelse; varande bolaget och dess biträden derjemte i allmänhet skyldige all iakttaga och fullgöra hvad, med hänsigt lill den Staten tillkommande vård öfver jernbanan och tillsyn öfver trafiken derpå, kan varda i vederbörlig ordning föreskrifvet.
Vidkommande sedermera Landskrona—Eslöf-banan, så torde den af såväl Kongl. Majit, som motionärerne framställda omständigheten, att Landskrona eger en djup, 14 Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 88. säker och rymlig hamn, hvilken är den enda påjkusten^mellan Göteborg och Carlskrona, i hvilken större krigsskepp kunna inlöpa och tillägga vid sjelfva lastkajen, utgöra giltig anledning alt understödja denna jernvägsanläggning.
Såsom ytterligare skäl härför kan jemväl anföras, att staden Landskrona, med en folkmängd af 5,500 personer, drifver en belydande utrikes handel, hvilken under de 3 åren 1859—1861 i medeltal lemnat en tulluppbörd af omkring 550,000 Ridr, samt alt den derifrån under samma tid utskeppade spanmål uppgått i medeltal till 784,221 kubikfot.
Då härtill kommer alt för arbetets utlörandegredan bildats ett bolag, uti hvilket halfva aktieantalet eiler 3,000 aktier, hvardera ä 100 Ridr,^blifvit’leeknadt af enskilde personer och andra hälften, eller likaledes 3,000 aktier, af Landskrona stad, samt att af de enskilde aklie-egarne redan inbetalts 40 procent för 2,596 aktier och 10 procent för 292 aktier, hvadan med visshet torde kunna antagas, alt denna jernvägsanläggning, om densamma af Rikets Ständer på lämpligt sätt understödjes, skall komma till utförande, ligger äfven deruti ett skäl att hufvudsakligen bifalla hvad Kongl. Maj:t härutinnan föreslagit.
Beträffande derefter frågan om anläggande af en jernväg mellan Helsingborg och Eslöf, så har Kongl. Maj:t, på sätt ofvan blifvit anförd*, ansett, att särskilda banor till Helsingborg och till Landskrona, hvar för sig ledande direkte till Eslöf, med afseende på dessa städers läge icke rimligtvis borde komma till utförande, utan att banornas förening vid lämplig punkt borde utgöra ett vilkor för deras understödjande med allmänna medel.
Majit har ock, med ledning af ingifna kostnadsförslag, antagit, att en jernväg af lika spårvidd med stambanan, om än med något mindre kostsamt byggnadssätt, än det derå använda, i sådant fall kunde i lämplig sträckning utföras med omkring 3,450,000 R:dr.
Utskottet, som, lika med Kongl. Majit, anser af allmän vigt, att södra stambanan genom en jernväg sättes i direkt förbindelse med Helsingborg, hvilken stad, med en folkmängd af 5,708 personer, likaledes drifver en icke obetydlig utrikes handel, som i medeltal lemnar en tullinkomst af 230,000 Ridr, samt från hvilken den årliga spanmålsskeppningen kan uppskattas till mer än 1,200,000 kubikfot, har icke eller förbisett, att Helsingborg, på sätt Herr von Troil uti sin motion erinrat, onekligen under stränga vintrar, då Köpenhamns och Malmö hamnar tillfrysa, är det naturligaste öfvergångsslället till Danmark; samt att, om Helsingborg blefve genom en bibana förenad med södra stambanan, likasom Helsingör sannolikt inom ett eller annat år blir förenad med det Danska jernvägsnätet, så skulle Helsingborg vintertiden blifva den punkt, öfver hvilken såväl post-, som personal- och godstrafiken emellan Sverige och kontinenten, så vidt den går öfver Danmark, komme att ega rum.
Utskottet har derföre desto heldre funnit sig böra förös da, alt anläggningen af den föreslagna vägen melian Helsingborg och lämplig punkt på Landskrona— Eslöflinien med lån af statsmedel må understödjas, som för ifrågavarande jernvägsanlägg - Stats-Utshottets Utlåtande N:o 88.
15 ning redan blifvit tecknade tillhopa 8,163 aktier hvardera å 50 R:dr, eller tillhopa 408,150 R.dr.