Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utrikes handeln består i export af hufvudsakligen jern från omkringliggande bruk, samt trävaror, hvilka hitflottas från Medelpad och Jemtland genom Indals- och Ljunga-elf, hvarförutan bräder och plankor sjöledes fraktas hit från sågverk utefter Ångerman-elfven och från andra nordligt belägna orter.
Utrikes sjöfarten har årligen tilltagit, så att direkt från utrikes orter till staden ankommit: - år 1851.
. . . 171 fartyg om 23,581 läster, deraf 13 med last » 1852 ....
213 » )) 28,385 » b 17 8 B » 1853 ....
250 » » 37,231 b b 12 B B » 1854.
. . . 307 » 0 38,273 b » 36 » 1855 ....
331 » 0 38,900 b » 73 0 0 Summa 1,272 » 0 166,370 b » 153 0 0 Medeltal 254 » 0 33,274 b b 31 0 0
År 1850 ankommo 159 fartyg om 20,627 läster, hvaremot ifrån Sundsvall till utrikes orter utgått följande antal fartyg: Antal.
Läster. år 1851 . . . 28,539.
» 1852 • • . 33,673. » 1853 . . . 41,212.
» 1854 . . . 42,123.
» 1855 . . . 48,364 Summa 1,493. 193,711.
Medeltal för året 299. 38,742, med hvilka fartyg exporterats dels de här ofvan under § 3 nämnde 37,343 Skäf stångjern, dels följande skogsprodukter: 1851. 1852. 1853. 1854. 1855.
Beck, tunnor . . 20. 12. 13. 13 4.
Tjära, d:o . . 415. 753. 284. 1,374. 3,539.
Pottaska, L U 2,838. _ —— Bandstakar, styc- ken ..... 4,705. 4,650. 2,783. 2,486. 2,496.
Bjelkar och spar- rar, stycken 81,614. 100,960. 130,000. 130,367. 149,282.
Summa. 62. 6,365 2,838.
17,120- 71 1851. - 1852. 1853, 1854, 1855.
Summa. 42,770. 35,856. 50,476. 56,622. 54,124. 239,848.
. 2,225. 3,065. 6,189. 8,232. 5.913- 25,624. 35,296. 33,082. 41,704. 15,560. 43,434- 169,075. . 2,951. 3,065. 2,896- 1,997- 2,733. 13,642. 37- 44. 26- 32. 11. 150.
Bräder och plankor, hela, tolfter d:o och d:o, halfva, tolfter.
Brädstump, d:o Spiror, div., st. .
Spakämnen, duss.
De flesta fartyg, som varit använda till denna export, hafva varit Norska.
Några Engelska, Tyska, Franska, Danska, Ryska och Finska fartyg hafva äfven varit begagnade.
Staden och landet deromkring äger för närvarande 51 fartyg om 6,538 svåra lästers drägtighet, oaktadt 12 fartyg blifvit försålde och 6 förolyckats.
De artiklar, som från utrikes orter blifvit hitförde, hafva bestått förnämligast i salt, deraf importerats: år 1851 v 7,574.
» 1852 8,737.
» 1853 • 2,920- » 1854 15,791.
» 1855 , 16,015- Tillsammans 51,035- Eller i medeltal, tunnor 10,207.
Dessutom hafva importerats vin och specerier samt medicinalier och manufakturvaror, äfvensom hampa, och under sistlidet år 3,569 tunnor råg, 2,464 Lgf rågmjöl, 3,765 tunnor tjära och 2,596
Ltt smör från Finland.
Äfven i denna stad saknas kredit-upplag, hvars beviljande otvifvelaktigt skulle betydligt uppdrifva handeln.
Tulluppbörden under qvinqvenniet har varit:
Utförseltull Summa. år 1851 17,440: 45- — 3,383: 17. — 20,824: 14- — » 1852 16,668: 28. — 3,114: 46- — 19,783: 26. — » 1853 11,304: 44- — 3,808: 2. — 15,112: 46. — » 1854 28,343: 15- — 2,851: 16. — 31,174: 31. — » 1855 22,586: 24. — 2,855: 4. — 25,421: 28- — Summa 96,344: 12. — 15,972: 37- — 112,517: 1. — Medium: 1851 —1855 19,268: 40. 10. 3,194: 26- 7. 22,463: 19. 5. d:o 1846 —1850 16,629: 20. 7. 2,010: 27. 5. 18,640: 9 — 72 hvarvid anmärkes att, utom tullafgifterna, under qvinqvenniet influtit 62,239 R:dr 4 sk. i lastpenningar, 179 R:dr 31 sk. i rekognition, 87,661 R:dr 19 sk. i fyroch båk-afgift samt 9,728 R:dr 4 sk. i afgift till handels- och sjöfartsfonden, eller tillsammans med tullafgifterne ett belopp af 242,128 R:dr 19 sk., hvaraf medium per år gör 48,428 R:dr 4 sk.
Inrikes handeln, som egentligen sysselsätter sig med hitförskalfande från inhemska orter och föryttrande i staden af spanmål, bränvin och andra för ortens behof erforderliga handelsvaror, har ock under den tiderymd, denna berättelse omfattar, fortgått i årligt tillväxande.
För att närmare upplysa handelns och sjöfartens tillväxt under qvinqvenniet må här bifogas följande uppgifter: l:o Antalet af handlande med deras betjening samt för handeln erlagd bevillning: - '* Handlande.
O O Bevillning. S S" g <_ 5" s 3 3 3 y P år 1851 60 8 27 _ 977 »1852 60 8 36 — 1,206 — — »1853 70 8 46 — 1,384 16 »1854 72 9 35 — 1,366 32 • ’ » 1855 71 11 49 — 994 16 Summa 333 44 193 — 5,928 16 Medeltal 1851—1855 67 9 39 1,185 32 _» d:o 1846—1850 48 4 31 — 870 40 — 2:o Fartyg 2:o
Fartyg begagnade till in- och utrikes sjöfart: 75 Till inrikes fart.
Summa. 3 r cd: > 3 ' t-1 a: > 3 n CD oT C3 a CD oT p år 1851 10 285 35 4,133 45 4,418 » 1852 9 276 34 4,460 43 4,736 »1853 5 151 37 4,239 42 4,390 »1854 5 133 42 5,220 47 5,353 » 1855 7 128 32 4,144 39 4,271 Summa 36 973 180 22,196 216 23,168 Medium 1851—1855 7 195 36 4,439 43 4,634 » 1846—1850 9 334 19 2,397 28 2,731 3:o
Till inrikes sjöfart begagnade fartyg, hvilka ankommit till staden eller afgätt derifrån:
Från inrikes orter Till inrikes orter ankomna. i afgängna. år 1851 »1852 » 1853 »1854 » 1855 Lastade.
| Lastade, j i Olastade. | 1 Lästetal. 1 | Lastade.
104 104 100 69 80 1 1 3,516 4,055 3,305 2,573 3,210 44 66 27 31 30 — 1,543 2,017 897 920 1,039 148 170 127 100 110 i i 5,059 , 6,072 4,202 3.493 4,249 Summa 457 2 16,659 198 6,416 655 2 23,075 Medium: 1851—1855 91 1 3,332 40 1.283 131 t 4.615 1846—1850 94 '2 3,580 50 19 • 2.095 144 21 5.675 utom förpassningsfria fartyg och båtar om fern läster och deröfver.
Berättelse öfver Wester-JSorrlands
10 74 Stadens skeppsvarf har af stadens handlande och skeppsredare varit med fortfarande synnerlig verksamhet begagnadt.
Under de sednast förflutna fem åren äro här byggda 24 fartyg med ett sammanlagdt lästetal af 5,664; varande af dessa fartyg 11 om 962 läster försålda till rederier i andra rikets städer, samt 4 fartyg om 555 läster till utrikes orter.
Handtverkerierna, som uppfylla stadens och kringliggande landsbygdens behof, hafva under de sednaste fem åren icke vunnit någon särdeles förkofran.
Nedanstående uppgift visar förhållandet med personalen och dess bevillning under qvinqvenniet:
Bevillning. era 1851 1852 1853 1854 1855 44 487 513 641 520 422 108 Summa Medium: 1851—1855 1846—1850 435 221 404 2,583 44 516 447
Att utöfva handtverk såsom försörjningsmedel har följande antal haft tillstånd; Män.
Summa. år 1851 — 50- 11. 41 » 1852 54. 17. 51 » 1855 54. 17. 51 » 1854 42. 20. 62 » 1855 50. 22. 72 Summa 190. 87. 277 Medeltal 58. 17. 55 75 Strömmingsfiske, hvilket uti de' i stadens skärgård belägna fiskehamnar idkas af en del af stadens borgerskap, och hvilken del under sednaste året uppgått till 86 personer, har under qvinqvenniet varit medelmåttigt gifvande.
Stadens jord, utgörande 4TVs mantal, användes hufvudsakligen till frambringande af foderväxter.
De på stadens område belägna tvänne manufakturverk, det ena för målning af färgträd och krita, samt det andra för beredning af bultstänger och spik af så kallad gul metall för skeppsbyggnaden, hafva fortgått med oafbruten verksamhet och drifvas med vatten uti den genom stadens område löpande Sidsjöån, hvarest dessutom finnas ett tegelbruk och tre skattlagda mjölqvarnar, tillhörige särskilda bolag inom staden.
Om helsovården är förut nämndt i sammanhang med underrättelserna om Länets allmänna sjukvårds-anstalter.
Ett badhus för kallvattenkur är under qvinqvenniet anlagdt.
Fattigförsörjningen bestrides genom medels uttaxerande.
Å fattighuset intagas till vård och uppehälle medellösa personer, som af ålder eller sjuklighet äro urståndsatte att bereda sig sjelfva nödig utkomst.
I öfrigt njuta stadens fattiga understöd i mån af behof, samt torftiga, föräldravård saknande barn underhåll och uppfostran. § 7- Koping.
Köpingen Örnsköldsvik, om hvars anläggning redogjordes i förra underdåniga femårs-berättelsen *), har under det sist förflutna qvinqvenniet visat märkbar förkofran.
Invånarnes antal, som vid 1845 års slut var 52 och vid utgången af 1850 utgjorde lil, är nu 162, visserligen en ringa folkstock, men dock under de sista tio åren betydligen tillökad, såsom det af nedanstående tabell närmare synes: *) Sid. 102. 76 år 1851 » 1852 » 1853 » 1854 » 1855 Skattskrifne.
Tillsammans. Mankön.
Qvinkön. 26 27 26 21 52 48 100 35 35 22 19 57 54 lil 37 38 28 23 65 61 126 43 40 25 16 68 56 124 58 49 31 24 89 73 162 28 29 31 23 59 52 lil 30 20 — 1 30 21 51 1850 Tillökning
I afseende på handel och näringar må följande jemförelser här få rum: l:o Handlande, som i Öppna bodar försälja in- och utländska varor:
Bevillning. år 1851 4. 6, 71: 32.
» 1852 5. 5. 74: — » 1853 - 5. 8. 70: — » 1854 ...... — 6. 8. 102: — » 1855 6. 8. 147: — År 1850 var förhållandet 4. 3. 60: — således tillökning 2. 5. 87: — 2:o
Handtverkerier samt fabriks- och manufaktur-inrättningar:
1 verkstad. år 1851 5 — 5 »1852 7 7 9 — » 1853 8 1 20 »1854 9 4 21 » 1855 10 5 30 — år 1850 var förhållandet 9 1 8 ■ ■ - således tillökning 1 4 22 — Vidare 77
Vidare må anmärkas att i köpingen finnas 2 färgerier, 1 garfveri och 1 urfabrik: att köpingen har fem fartyg af tillsammans 14ST7^ läster: att de två marknader, sorn i köpingen årligen hållas, påstå ätta dagar hvardera; att postkontor, läkare och apothek numera ifrån Nätra socken hitfiyttats: att utvidgade förmåner för varors tullbehandling blifvit under qvinqvenniet köpingen medgifna: att tullhus är under byggnad och ny landriingsbrygga anlagd.
Då jag nu slutar den mig åliggande berättelse öfver Länet i statistiskt och ekonomiskt hänseende under det utgångna qvinqvenniet, bör jag icke underlåta att meddela ett omdöme öfver Länets allmänna ställning i dessa afseenden.
Att invånarne i Länets begge provinser genom flera näringsgrenars utvidgande och lyckliga tillfälligheters begagnande, under de sist tillryggalägga fem åren, mera än under något föregående qvinqvennium, betydligen förkofrats i välmåga, lider lika litet tvifvel som att detta Län, om arbetsflit och nödiga uppmuntringar icke komma att saknas, i en framtid kan blifva ett af de mest produktiva.
Länet är, ty värr! ännu alltför litet kändt af de södra provinsernas invånare, men skulle till sin och fäderneslandets allmänna nytta snart blifva det, om, såsom jag förut haft nåden anföra, kommunikations-anstalterne hugnades med rikligare anslag än hvad som hittillt kunnat vara fallet.
Hernösand i Landskansliet den 31 Juli 1836. W. GYNTHER.
Jag. Wilh. Langelius. C. W. Rydvall.
Iferällelse öfver Weslcr-Norrlands
Län för åren 1851—1855 11 Frälse-Säterier Frälse-Hemman Frälse-Skattehemman Krono-hemman Krono-Skattehemman Krono-Nybyggen med frihetsår Ecklesiastika Boställen Skattlagde bebyggde lägenheter, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne, Krono I):o obebyggde d:o, Krono Oskattlagde bebyggde d:o, Båtsmanstorp Backstugor Bebyggda lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig äganderätt D:o, d:o på viss tid eller lifstid (utsäde, afkastning och underhållne kreatur upptagne under de hemman, hvartill lägenheten hörer) Skattlagda Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne, Skatte » » Krono Tullmjölqvarnar, deraf 4 med 4 par stenar, 11 med 3 par stenar.
16 med 2 par stenar, 2 med 1 par stenar Tullsågqvarnar, grofbladiga d:o finbladiga d:o med rätt till köptimmer från Kronans skogar Husbehofs-mjölqvarnar, utan särskild ränta Husbehofs-sågqvarnar Stampar _ Stångjernsverk med dervid införlifvade och ej beskattade ämneshärdar Masugnar Jern-manufakturverk af särskilda slag .
Glasbruk Pappersbruk Tegelbruk Garfverier och Fabriker Kalkugnar Skeppsvarf Hästmanglar Kronoskogar, upplåtne mot afgift . . .
Diverse personer, som ej höra till viss näring . . Sterbhus, Gåfvor, Testamenten och Fideikommisser särskildt värderade eller Hemmantal. *1 o: 5 O £- 09 Q - o o: B O cn O CD ET 5-S ° 'S S? 3 s.® CfQ Q ^ < CD 3 pr Utsäde af Mantal.
K 43 2tss SsTff 00340480204 1 1480228380 Summa Mantal. £43 ) 5 4 7 *'753' >45 7 >5Tff OO540480294 I 2 5 4 6 R 3 0 1,00/ TTT535HF 45Mk W 090 OQ St. 68 39 440 1,802 4,727 75 34| 33 224 6 571 143 8 17 5 4 2 1 4 8 7 4 10 50 T:r 2a i H 8,282] T:r 3 5> 1 *i 16 2,297g 14| 56Å 24 B3 EU EU W EU 3 O. ED su: o. T:r 40 481 131' 149 23,792 162 457£ 774 T:r 3 2tb 53 21 !,005 21 701 472 T:r *1% 60 28 4,003 5 611 448 T:r 1 2tb *\
12 1,1281 n 30 *d O 3| 2,43lil 25,554 3,629^14,6061111,194A 23,021|| 30 20,783^"
T:r 6 3llj 99 138 21,063* 128 312 1,244 Tabell för landet Inom W e s Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. ter-M orrian ds Län. 53 EU* CfQ >1 O 53 3 Cu T:r 18j 5?
T:r 40 47g 90 105 19,680 107 499 215 T:r T:r 300 24 305i 12g 665 252 855 86 148,604 13,020 952 13^ 2,769 3401 3,096 1,416 T:r 5* 180 113 17,2781 23 2701 1,344 >■ 53 o 48 T:r T:r 5 46 182 26 596 72 905 6,4791 128,649 37* 806 174i 1,966 4,976 157,5461 15,1641 19,214tV J 6,8525 138,127 Underhållna Kreatur. CJ Uppskattadt Hästar Oxar. W o ", a (JQ Cr o CD E>r su» p Svin.
Getter värde.
EU •p St.
St. 1 St.
R:dr 14 2 25 8 25 4 4 16,050 25 5 79 21 103 18 18 16,030 48 16 128 34 220 39 73 44,500 137 18 392 78 569 53 542 94,980 11,372 1,977 41,345 12,871 48,874 7,035 12,466 5,903,115 141 38 440 89 773 47 538 175 38 609 162 827 127 162 127,475 275 48 1,982 820 3,100 50 2,095 770,283 — — — — — — — 58,300 — — — — — — — 91,600 — — — — — — — 335,765 — — — — —- — — 25,000 — — — — — — —— —■ — — __ — — — — — — — 925,105 — - . 800 — — — 80,000 — — — 11,220 — — ' — 1,000 ■ — — 5,300 — — — — 22,000 — — — —— 12,187 2,142] 45,000 14,0831 54,491 7,3731 15,898! 8,428,523 Bevillning efter Bevillnings-Förordningen.
Stat B i d a g - Efter 2:a Art.
Efter l:a Art. 2 t. 6 o. m. §§• 19 t. o. m. 35 samt 145 §§. 36 t. 38 0. §§ m. mter 3:e Art.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk.
R:dr sk. r. 9 36 . 32 4 10 41 40 10 13 30 37 21 11 — — — — — 51 3 11 34 36 - . 29 44 10 — — — — — 64 32 10 146 42 188 29 9 — — — — — 335 23 9 5,896 30 612 28 4 12,466 43 1 1,643 27 5 — 16 20,620 — 10 37 12 — — — — — 37 12 — 82 18 1,300 17 11 ' " 4 16 9 12 1,395 15 11 2,455 12 — — — 2,040 1 3 — — — — — 4,495 13 3 — — — — — 102 46 — — — - — — 102 46 — 15 10 - - 185 — 1 16 24 — — — 216 34 1 83 6 — — 871 34 8 573 12 — — — 1,528 4 8 4 — 48 — 5 — — — — — 52 — 5 — — — — 213 20 — — — - — —■ 213 20 — 627 36 — — — 1,912 11 — 443 — — — — 2,982 47 — 1 1 2 - 1 1 2 19 6 - — 160 — — 64 16 — — — 243 22 — 6 36 — 18 31 8 — — — — — 25 19 8 1 23 14 5 — — — — — 24 14 5 6 12 — 35 11 6 — — — — — 41 23 6 — — _ ___ — — — — — — — — — — 47 24 116 18 — — — — — — 163 42 — 26 6 — — — — — — 26 6 28 12 - . 123 30 — — — — — — 151 42 90 6 1,750 46 7 337 — — — — — — — 2,178 4 7 — — — — — — — — — —— — — ' — 9,605 28 3,663 44 10 18,969 34 7 2,744 47 5 9 28 34,993 38 10 Bränvins brännings afgift.
R:dr 1,138 1,138 sk. 37 37 11 11 Jordeboksoch Hemmantals-Ränta.
R:dr 2 8 1,225 62,515 494 108 305 420 2,312 67,391 sk. 13 Sidn diga Räntor.
Kostnad för Rustning och Rote- ring.
Krono- bonde.
Mantals- pennin- gar.
Tionde och Räntor af Bruk, Berg- verk samt andra verk o. Inrättn:r.
Kapella ners.
R:dr sk. r. 13 36 . 13 36 — — — 26 32 — 4 — 4 — 34 32 — 59 34 4 17 40 — 79 38 10 — — 64 4 97 16 — 17 — 15 18 129 34 — 188 31 „ 24 8 — 221 5 8 — — 165 32 217 32 — 63 — 46 32 327 16 — 576 46 10 49 135 32 — 1,987 4 10 — — 430 14 1,010 8 — 220 38 77 16 1,308 14 — 33,293 13 6 6.646 29 7 5,832 2 — 108,287 9 — — 29,293 19 41,986 34 — 11,552 19 7,437 32 60,976 37 - - 33 40 — 33 40 — — — — 13 29 4 — — — — 13 29 4 — — — 160 43 2 lil 12 766 14 11 1,142 19 92 1,234 19 — — — 137 —- — 2,334 — — 2,471 108 — — — — — — — 3,801 12 3,801 12 — — — — — — — — — — — 305 12 7 12,890 b 10 845 14 845 14 — 306 10 10 16 4 — 742 18 5 — — 1,809 13 7 100 36 j 417 4 4,222 26 2 — — — — — 877 — — 22 — — — 899 — — _ — 330 10 10 5 24 j 752 38 10 J — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — ■ _ — — — — — — 676 12 403 31 1,079 - i 43 — — — — — 1,538 32 — 360 42 81 — 1,980 26 — 23 36 ____ 23 36 . _ — — — — — — — — — — — — — — — — —.
— 15 — — — — — — 15 — - t — — 7 36 — — 7 36 — — —. — — — — — — — — •— — - — — 1 12 — — 1 12 — — — —. — — — — — — — — — — — — 7 8 — — 7 8 — — — — — — — — — — — — -— — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — - , — — 50 — — — 50 — — — •— — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — —• — — — __ 299 26 7 26 16 — — 325 42 7 — -— —■ — — — — — — — — — — — 124 16 — — 124 16 — — — — — 272 44 — — — — — 272 44 — — — — — — — — — — — — — — — —- — — — —- —— — — 34,118 29 8 | 9,738138 719,541134 1 820 35] 121,611 6 10 2,890 8 10 29,953 21 50,702 13 4 13,382 22 7,754 12 71,838137 4 Fattigfc sörjnin r- cr Ö* Skjuts.
Väg- håll- ning.
Diverse af- gifter, oue- ra och all- männa be- svär.
R:dr sk. r. 35 18 ___ ___ . 55 35 18 216 — 10 27 28 71 10 6 45 16 35 12 504 3 3 101 270 32 — 359 — 154 — 1.663 22 6 166 26 287 41 — 370 — 312 39 5,198 18 7 18,872 14 33,054 32 6 40,264 36 26,201 44 338,709 38 3 — - 14 34 99 19 4 467 46 77 16 ■ 1,025 4 262 43 5,230 14 10 415 1,511 40 12,694 17 3 4,251 33 — — — — —■ — — 182 6 8,595 32 7 - —. — — — — — — — — _ 213 20 1,411 42 — — — 266 32 450 21 8,172 19 — _ 24 37 2 33 16 — — 26 32 318 22 — 15 — .. — 16 32 64 39 8 — — 25 26 5 — — — 1 42 50 25 6 — — — — 45 — 45 — — — — — — 73 16 287 9 K 10 c — 477 36 7 — ' — — —* 114 19 2,689 35 7 21,545146 33,761136 — 42,385 i 401 29,395| 111389,514 43 1 9 Hernösand i Landskontoret den 34 Juli 1856.
JAC. WILH.
LANGELIUS. Till Berättelsen öfver Westernorrlands
Tabell för Städerna uti Wester-Norrlands Län.
Hernösands Stad.
Hus och Tomter Jord . . . . Summa Sundsvalls Stad.
Hus och Tomter Jord . . Tullmjölqvarnar med 6 par stenar Sidsjö Såg » Tegelbruk Bresiljeqvarn och Kritförmalningsverk Manufakturverk as e St. 256; Jord.
T:ld 58 256.j 379 Summa Örnsköldsviks Köping.
Hus och Tomter, upplåtne 47, oupplåtne 64 Jord, Kronohemman 387 lil 58 117 X T:1d o era CD 3 T;Id 531 1,100 531 1,100 680 748 117 680 C/2 C 3 3 T:Id as CD 3 3 Utsäde af Oso CfQ O “i a 1,689 2tV* 1,689 2{W 1,545 T:r 748 1,545 T:r 62 62 200 T:r 30 200 X tD *5 T:r T:r 30 30 30 T:r 45 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. 53 d*. era T:r 45 8 400 400 o SJ ~ 3 T:r 496 496 75 75 1,200 T:r 48 T:r 48 140 150 1,200 140 >■ cT G O T:r 18 150 18 T:r 405 405 Underhållna Kreatur.
St. 34 2,400 2,400 34 100 l00 St.
St. 18 45 18 45 45 250 45 250 Uppskattadt värde.
Bruk, Manufakturier, Qvarnar, Fabriker m. rn.
R:dr 290,440 290,440 519,988 519,988 | 26, 225 44 16 16
R:dr 98,500 sk. 98,500 — 120,200 120,200 R:dr sk.
R:dr 290,440 98,500 — 388,940 519,988 — 120,200 4,000 — 4,000 3,000 — 3,000 2,000 — 2,000 3,000 — 3.000 4,400 — 4,400 16,400 656,588 — 26,225 44 16 S ta t s - Bidrag. 16 -I Bevillning elter Bevillnings-Förordningen.
Bränvins bränning afgift. s- Ständig e Räntor.
Klerecistatens unde rhåll.
Fattig- försörj- ning.
Summa Statsbidrag Efter Usta Art.
Efter 2:dra
Art söner, örande viss ring.
Pasto- rers.
Kom- mini- strars.
Kyrko- betje- nings.
Efter 2:a §.
Jord, Hus, Tomter, Verk och Inrättn:r.
Per ej h till nä R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. Rd sk. r. R:dr sk. r.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. R:dr R:dr sk.
R:dr sk. r. R:dr sk. R:dr R:dr sk.
R:dr sk. 286 16 9 1,353 43 8 665 8 4 2,571 43 7 456 8 4 — — — 5,333 24 8 189 39 7 17 37 2 416 28 9 434 17 11 170 39 5 2,700 — 850 533 16 366 32 1,750 — 2,874 40 10 197 — 180 2,900 — 16,730 18 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — ‘ 1 ~~ — —— — 286 16 9 1,353 43 8 665 8 4 2,571 43 7 456 8 4 — — — 5,333 24 8 189 39 7 17 37 2 416 28 9 434 17 11 170 39 5 2,700 — 850 533 16 366 32 1,750 2,874 40 10 197 “ . 180 2,900 — 16,730 18 378 18 141 17 11 519 47 5 2,878 10 377 32 7 35 6 4,303 16 10 3,348 44 34 13 4 529 12 563 25 4 263 13 6 5,633 16 1,000 ___ 366 32 1,366 32 2,716 44 200 360 2,450 21,205 47 120 9 6 — — — — — — — — — 120 9 6 — — — — — — — — — — — — — — — — — — " — — — — — — — — — — 120 9 — — — — — — 4 ' 4 4 4 19 3 4 19 3 — — — 4 19 378 18 — 141 17 11 656 28 o 2,878 10 — 377 32 — 7 35 6 4,439 45 7 3,348 44 — 34 13 4 529 12 — 563 25 4 263 13 6 5,633 16 1,000 —■ 366 32 1,366 32 2,716 44 — 200 360 2,450 — 21,342 28 14 12 — 9 — — 224 10 3 — — — — — — — — — 247 22 3 29 — — 198 14 6 19 24 — 217 38 6 3 30 — — — 75 1 — 1 — 77 — 90 — — — 32 68 307 34 1,041 12 r. 5 Hernösand i Landskontoret den 31 Juli 1856.
JAC. WILH. LANGELIUS. Tilt Berättelsen öfver Wester-lSorrlands
KONGL. MAJ:TS BEFALLNINGSIIAFVANDES UTI WESTEKBOTTENS LÄN TILL i Kiitleytltit»ig/»et eafg&fnn FEMÅRSBERÄTTELSE för årcu IS5I, 1852, 1853, 1854 och 1855.
Fnid erila nig Berättelse obi tiilständet i statistiskt ock ekonomiskt hänseende inom Westerbottens
Län, för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855.
JjfineSs estfmänna beskaffenhet.
Modre, eller sä kallade bebodda, delen af länet gränsar i söder till YVestcr-Norrlands län, i öster till Bottniska viken, som ä smalaste stället kallas Qvarken, i vester och nordvest till den under länet hörande Lappmark och i norr lill Norrbottens län.
Bredden vid södra gränsen af länet emellan hafskusten och Lappmarksrfiet utgör omkring 7mil och vid norra gränsen 9* mil, samt längden efter allmänna landsvägen 28 ' mil, men i rät linie ungefärligen 19 mil, hvadan, när medelbredden beräknas lill 9} mil, länets areala vidd, utom Lappmarken, kan antagas till 177 (jvadralmil.
Lappmarken, gränsande i söder till Jemtland och Ångermanland, i vester lill Norrige, i norr till Piteå Lappmarker och i öster till öfriga delen af Westerbottens län, anses innefatta en arealvidd af 343 qvadralmil.
Landet, närmare hafskusten i allmänhet mera jemnt, än det å södra sidan tillstötande Wester-Norrlands län, är genomskuret af elfvar och mindre vattendrag och består lill slör del af sandhedar, mossar, myrar och insjöar.
Den rådande jordmånen är gröfre och finare sand och sandmylla, enär mull eller välartad lerjord är mera sällsynt; fordrande jorden årlig begödsling om någon förmånlig afkastning skall kunna påräknas.
Å den förra af dessa jordarter växer och mognar säden skyndsammare under regnaktiga somrar, än på den sednare, och undgår derigenom ibland ortens allmänna missöde af nattfroster, så vidt de icke inträffa alltför tidigt, eller äro dess strängare.
I torra år åter förtorkas grödan på sandjorden och blifver ganska obetydlig.
I sednare lider har väl myrars utdikning och odling betydligt tilltagit, dels lill förekommande af kyla å åkrarne från de med vatten uppfyllda kärren, och dels i anseende till den förmånligare höbergning, som genom 4 myr-utdikning erhålles; men ännu återstår mycket att i ilen vägen uträtta.
Längre upp från hafskusten blifver landet mera bergigt.
Den betydligaste bergsträckan är Seveåsen, som sträcker sig i söder fran Riksgränsröset N:o 204 vid Jadnemskiump i Jemtland norrut lill gränsen af Arjeplougs socken i Piteå Lappmark vid 224:de Riksgränsröset, Rönnäs kalladt, nära intill Nasaljclls ödelagda silfververk.
Ifrån denna bergsrygg, som bcfinnes oduglig lill odling, utlöpa fyra större elfvar, nemligen: l:o Ängermanelfveu, som löper igenom Åsele Lappmark, af hvilken eif t vän ne stora grenar stöta tillsammans vid Wilhelmina kyrka, faller, efter att hafva genomgått en del af Åsele socken, inom Wesler-Norrlands län; Löjdeån, Gideån och Lajksjöån äro mindre vattendrag i nämnde Lappmark; 2:o Uman i Lycksele Lappmark, till hvilken stöter det betydliga vattendraget Jugtån; 3:o Windelelfven, hvarmed Laiselfveu förenar sig en mil norrom Sorsele kyrka, och hvilken eif sammanstöter med Uman två mil ofvanför Umeå stad; Ohrån och Gargån äro mindre vattendrag i Lycksele Lappmark, och 4:o Skellefteå eif, som först löper igenom Piteå Lappmark och sedermera igenom Skellefteå socken, inom hvilken den utfaller i Bottniska viken.
Med tillförlitlighet kan ej bestämmas huruvida klimatet förändrats, eller i någon mån haft inflytande på kulturförhållandena, enär landels bättre eller sämre skördar hufvudsakligen bero af väderleken och olika jordmån.
Hvad särskildt Lappmarken beträffar, synes klimatet derstädes, under en lång följd af år, hafva mildrats, hvilket i synnerhet förmärkes å Stöttingsfjellet, som fordom varit beväxt med nästan odugliga granskogar, de dero under de tvänne sednaste decennierne till större delen förstörts af skogseldar.
A denna Ijelitrakt, der hemmansåboernc förut hemsöktes af nästan ständiga missväxt-år, har kornulsädet sedermera haft nära nog lika god framgång, som i den öfriga delen af Lappmarken; och under torra somrar, såsom de tvänne sist förflutna, hafva dessa fjellboer erhållit herrliga skördar.
Skogarna förminskades väl, men jorden upptorkades och blef sannolikt mera lämplig för odling, så att Stöttingsfjellet numera hyser en mängd välmående åboer, i stället för att der tillförene endast fanns en utfattig befolkning.