Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr öfverstiga beloppet af samma inkomster under motsvarande tid af 1864, och då, enligt uppgift från Bränvins-kontrollbyrån, bränvinstillverknings-afgifterna för detta år antagligen blifva ungefär lika med föregående års — kunde beräknas till åtminstone 1,500,000: — b) Bidrag från Riksbanken jemväl för detta år med oförändradt belopp 1,666,666: 66. c) Statsverkets bidrag för samma år, utgörande enligt nu uppgjorda statsreglering 3,245,635: — 10 108,301: 66.
Säger 14,6 4 8,301: 66.
Om härifrån afdragas:
, de utgifter, som af Fullmäktige blifvit beräknade för samma tid 5,564,000: — Transport R:dr 5,564,000: — 14,648,301: 66. 44 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Transport R:dr 5,564,000: — 14,648,301: 66. äfvensom annuitet för ny fonderad upplåning, beräknad efter 5-nj procent för ett kapital af 26,000,000 R:dr 1,456,000: — 7,020,000: — så blefve summan af Riksgäldskontorets disponibla tillgångar för år 1867, i rundt tal beräknad 7,628,000:
De af Kongl. Maj:t nu äskade extra anslag på de olika hufvudtitlarne utgöra tillsammans 7,204,8 7 4 : 38.
De på förskottstitel af Statskontoret utgifna medel, som böra ersättas 263,543: 64.
7 468 418- 2
I följd hvaraf alltså återstår en ännu odisponerad tillgång af omkring 160,000:
Efter inhemtande häraf behagade Hans Maj:t Konungen på tillstyrkande af Statsrådets samtlige ledamöter i nåder uppdraga åt Chefen för Finans-departementet att, när protokollsutdrag dit inkommit angående hvad på de öfrige Departementernas föredragning blifvit i fråga om statsregleringen i nåder beslutadt, uppsätta och till justering inför Kongl.
Mnj:t i Statsrådet anmäla förslag till nådig proposition om statsverkets tillstånd och behof, grundad på Kongl. Maj:ts nu i ämnet fattade beslut.
Ex protoeollo
Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. 45 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Kådet å Stockholms Slott den 27 Oktober 1865.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geek, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes ärendena, Grefve Manderström, samt Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet, Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i följd af Kongl. Maj:ts nådiga befallning, uppsatt förslag till den nådiga proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, som, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts uti dithörande frågor fattade beslut, borde till Rikets Ständers Statsutskott aflåtas.
Maj:t behagade, enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, och befallde, att, i enlighet dermed, omförmälda nådiga proposition skulle till Rikets Ständers Statsutskott expedieras.
\ V • V- '■ '"v - 1 >' >' v ' :-:fffil * ■ Mi!
?M;! " >1 ?0>]ok>*rI '\ ~ inrMMil . ■. ' *'!'■; i : i ‘ I ..Viin'- .r:"
;{fi ! - :T ifn'. : :• !<i • f' nrfei!) y, : >!>tiu:ey.iimM lf'i n • »kinifiuii :r<- >n i.:;l .amili >;?
.T,‘ ■ ,y • tv aov f ■ n) .«ånw(! /.
Iä • i» -'iTtrail
:■ i v ih'3 i i ‘ ’• >1! . ■ - ;' >U'T i i ■ , • : •: r.y/|•
• ■ ,pi.0f' Mys !•■'>« Ii. »f!?1 jii: i •; -■ >’< «?i* kil ,-a v !(»;•>•. • ■ Itii ft-*i!ii;fnrtfj«n. isjiUii .'»l» itjjiM. Jsno/l ‘-.•ill ■ i . •lilli ' k! .i’"; d lii, ml)fin I .•»! ..v(-iv -i!r*y ••• l3/i: . ö(: m i j kj.: i-‘lif i . i t 'i;.:: n'jo >i> !•! ' ■ - — Bil.
N:o 7 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1 om Statsverket 1865.
1 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet på Stockholms Slott den 27 Maj 1864, N ärvaraude: Hans Excellens Justitie-Stats-Ministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Män DERSTRÖM, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson.
Efter verkställd justering af Protokollet för den 20 innevarande månad föredrog Departements Chefen Stats-Rådet Carlson i underdånighet: l:o. 40:o. Föredragande Departements-Chefen yttrade:
Med anledning af Rikets senast församlade Ständers medgifvande, “att de lärare som, innan de blefvo till Lektorer utnämnde, haft full Lektorsundervisningsskyldighet, få beräkna denna sin tjenstgöring, med undantag af fem år, vid löneförhöjning inom Lektorsgraden, i likhet med hvad andra extra lärare, duplikanter och vikarier inom Adjunklsoch Kollegagraden fått sig tillerkändt«, har Eders Kongl. Majit behagat från vederbörande
Domkapitel äfvensom Direktionerna för Stockholms stads undervisningsverk samt nya elementarskolan i nåder infordra uppgifter å samtlige de lärare, som på grund af sagde medgifvande skulle vara berättigade att under innevarande statsregleringsperiod i högre lönegrad uppflyttas.
Dessa uppgifter, som numera fullständigt inkommit, gifva vid handen, att ej mindre än 22 lärare anmält sig till erhållande af ifrågavarande förmån, och att de flesta äfven Bih. till R.
Fröt. 1865. l:a Sami. l:a Afd. 1 2 * Bil.
Prop. N:o 1 om Statsverket 1865. blifvit dertill af vederbörande skolstyrelser förordade.
Vid granskning af de skäl, som till bestyrkande af dessa lärares rätt blifvit anförda, visar det sig att, om Rikets Ständers ofvannämnda medgifvande skulle utsträckas till alla dem, på hvilka detsamma enligt ordalydelsen borde ega tillämpning, de derutaf betingade löneförhöjningarne skulle för innevarande statsregleringsperiod uppgå till mera än 25,000 Riksdaler.
Då likväl Rikets Ständer för berörda ändamål endast anvisat 2,000 Riksdaler årligen, eller för åren 1864—1866 tillsammans 6,000 Riksdaler, ligger det antagande nära till hands, att Rikets Ständer förutsatt, det antalet af de lärare, som befunne sig i den här afsedda kategorien, inskränkte sig till inalles fyra.
Detta antagande vinner ytterligare stöd af diskussionerna inom Preste- och Rorgarestånden, af hvilka stånd i första rummet det beslut fattades, som sedermera, genom förstärkta Stats-utskottets omröstning, i detta ämne blef Rikets Ständers.
Inom det senare ståndet angåfvos äfven namnen på dessa fyra lärare.
Med hänseende till otillräckligheten af den utaf Rikets Ständer för ändamålet anvisade summa, får jag underdånigst hemställa, det Eders Kongl. Maj:t täcktes förklara
Sig vara förhindrad att nu vidtaga den åtgärd i afseende å ifrågavarande lärares upptlyttning i högre lönegrad, hvilken af tillämpningen utaf ofvanomförmälda grundsats skulle blifvit en följd; men att Eders Kongl. Maj:t tillika täcktes besluta, att till Rikets härnäst sammanträdande
Ständer aflåta nådig framställning om anvisande af nödiga medel, på det att de lärare, i afseende å hvilka meranämnde grundsats är tillämplig, må ej mindre från och med nästinstundande statsregleringsperiod komma i åtnjutande af den för dem afsedda löneförhöjning, än ock erhålla ersättning för den lönetillöknihg tie skulle under nu löpande statsregleringsperiod fått uppbära, om anslaget dertill lemnat tillgång; Stats-Rådets öfrige ledamöter .biträdde hvad föredraganden uti detta mål hemställt; Hvad Stats-Rådet uti ofvanstående 40 mål föreslagit och tillstyrkt behagade Hans Maj:t Konungen i Nåder gilla och bifalla.
Ex protocollo Carl Fr. Liljewalch.
N:o 7 till Kongl. May.ts Nåd.
Prop. N:o 1 om Statsverket 1865. % Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 8 Juli 1864.
Hans Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Grefve MANDERSTRÖM, Stats-Råden: Lagerstråle, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson.
Efter föregången justering af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden den 1 innevarande månad föredrog i underdånighet Departements-Chefen Statsrådet Carlson: 13.
Äng. fyllnad Statskontorets skrifvelse den 27 Oktober nästlidet år, hvaruti Statskontoret i under- * vederlagsdånighet förmält, hurusom, sedan Kyrkoherden i Botkyrka och Salems församlingar N. 2yStérden*i G. Wennerström hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Stockholms län den 12 April Botkyrka och. 1860 anhållit, att då den åt innehafvaren af nämnda pastorat på lön anslagna vederlags- Salemsförspanmål, enligt Reduktionskommissionens beslut den 26 Mars 1700, rätteligen utgjorde 24 samlingar. tunnor, men sökanden i vederlag årligen erhållit endast 21 tunnor 6 kappar, anordning å det bristande beloppet, efter afdrag af halfva rågan, måtte icke allenast för framtiden, utan ock för de tre näst förutgångna uppbördsåren meddelas; och Landshöfdinge-Embetet i nämnda län genom utslag den 12 September 1860, då utredt och styrkt blifvit, ej mindre att omförmälda vederlag ursprungligen utgjort 24 tunnor spanmål, utan äfven att samma vederlag för närvarande åtnjötes med endast 21 tunnor 6{$ kappar i stället för, efter afdrag af halfva rågan, 22 tunnor 16 kappar, förklarat Pastor i Botkyrka och Salems församlingar berättigad att så väl för år 1860 som allt framgent i vederlagsspanmål oafkortadt för hvarje år åtnjuta nyssberörda belopp, 22 tunnor 16 kappar, äfvensom att af Kronan undfå ersättning för hvad han under de tre näst föregångna uppbördsåren för litet bekommit; samt Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collggium medelst utslag den 18 November 1862 detta beslut på det sätt rättat, att vederlagsspanmålen 24 tunnor skulle, efter afdrag af halfva rågan, med 22 tunnor 21£ kappar fast mål Kyrkoherden i Botkyrka och Salem årligen tilldelas, samt, hvad anginge tiden hvarifrån fyllnaden i dettä belopp 4 Bil.
Prop. N:o l\om Statsverket 1865. finge åtnjutas, att Kyrkoherden Wennerström, på grund af Nådiga Kungörelsen den 8 September 1824, endast egde att från och med 1859 års början sådan fyllnad tillgodonjuta: så hade Landshöfdinge-embetet, uppå ansökning af bemälde Kyrkoherde, hos Statskontoret begärt anordning å 84 Riksdaler 29 öre, sorn enligt at vederbörande verkstäld uträkning, utgjorde den ersättning, hvilken, jemlikt Kammar-Collegii förenämnda, lagakraltvunna utslag, borde Wennerström tillkomma för 1 tunna L4j$ kappar eller 9 kubikfot 1,85 kanna vederlagsspanmål, hälften råg och hälften korn, hvaraf han under åren 1859 till och med 1862 varit i mistning; — hemställande Statskontoret, med anledning af hvad sålunda förekommit och då några medel för denna godtgörelse icke vore till Statskontorets disposition anvisade, huruvida icke för åren 1859 1862 ofvanberörda 84 Riksdaler 29 öre, mot hvilket belopp vid hos Statskontoret skedd granskning någon anmärkning ej förekommit, kunde få anordnas af besparingarne å Åttonde Hufvudtiteln, samt att lika beskaffade utgift för åren 1863—1866 må, efter granskning af inkommande reqvisitioner och uträkningar, bestridas af samma tillgång.
Uti häröfver infordradt och den 30 nästlidne
Maj afgifvet ^utlåtande hade Kongl. Maj:ts och Rikets Kamrnar-Collegium förklarat sig i underdånighet instämma uti hvad Statskontoret sålunda yttrat och föreslagit.
Statsrådet tillstyrkte i underdånighet, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder medgifva, att för åren 1859—1862 ett belopp af Attatiofyra Riksdaler 29 öre må til!
Kyrkoherden Wennerström utbetalas af allmänna besparingarne å Åttonde Hufvudtiteln samt att för år 1863 och följande år intill innevarande statsregleringsperiods slut ersättning för den bristande vederlagsspanmålen må, efter reqvisition, med vederbörligt belopp af enahanda medel utgå; hvarjemte Statsrådet hemstälde, att Kongl. Maj:t måtte hos Rikets näst sammanträdande Ständer göra
Nådig framställning om uppförande på kleresi-staten af ett anslag af Nio kubikfot 1,85 kanna oindelt spanmål, hälften råg och hälften korn, att från och med nästa statsregleringsperiod årligen efter tioårigt medelmarkegångspris för länet till Kyrkoherden i ofvannämnda församlingar utbetalas.
Hvad Statsrådet beträffande de under förestående 31 punkter upptagna mål i underdånighet yttrat och tillstyrkt behagade Kongl. Maj:t i Nåder gilla och bifalla.
Bil. N:o 7 till Kongl. Maj:ts Nåd.
5 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Skits-Rådet å Stockholms Slott den 12 Maj 3865.
Hans Excellens Justitie-Stats-Ministern, Herr Friherre De Geee, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Man DEKSTBÖM, Stats-Råden: Grefve von Platen, Lageestbåle, Malmsten, Beedbeeg, Thulstbup, Reutebskiöld.
Cablson.
Efter föregången justering af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden den 28 nästlidne månad föredrog i Underdånighet Departements-Chefen, Stats-Rådet Carlson: 38.
Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 21 November 1863, angående under- Ang-.de undervisningen i elementar-läroverken och dermed sammanhängande ämnen, tillika med deröfver af Domkapitlen i riket och Direktionen öfver Stockholms stads undervisningsverk, äfvensom af samtliga Lärare-kollegierna afgifna underdåniga yttranden. dermed sam-, —. — — — ...... — — — — — — — — — — — —. — — — — — — — —< — manhängande ämnen.
Föredragande Departements-Chefen, Stats-Rådet Carlson, anförde vidare: «I den nu föredragna underdåniga skrifvelsen af deri 21 November 1863 hafva Rikets Ständer äfven hemställt, att Eders Kongl. Maj:t täcktes taga i öfvervägande lämpligaste sättet att för elementarläroverken åstadkomma en gemensam tillsyn och vård, samt i detta ämne till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådigt förslag.
Rikets Ständer hafva dervid tillika yttrat sig icke kunna angifva lämpligaste sättet att till enig samverkan och stigande utveckling leda elementarundervisningen.
De hafva allenast omförmält de olika utvägar, som för vinnande af detta ändamål kunna väljas, nemligen : inrättande af ett nytt Stats-Departement med egen Chef, som skulle föredraga undervisningsärenden inför Konungen i Stats-Rådet: utvidgande af nuvarande Ecklesiastik - 6 Bil.
Departementet genom anställandet af en särskild
Byrå-chef med underlydande tjenstemän, som skulle sysselsätta sig ensamt med beredandet af ifrågavarande mål: inrättande af ett Kollegium, hvilket skulle hafva dels förvaltningen af samtliga elementarläroverken sig anförtrodd, dels domsrätt i andra instansen i alla dithörande mål: och slutligen tillsättande af en Öfver-Inspektör med vidsträckt myndighet och skyldighet att personligen egna en ständig tillsyn åt meranämnda läroverk.
Otvifvelaktigt är, att förvaltningen af skolans angelägenheter allt mera kräfver en sorgfällig omvårdnad.
Att, vid så invecklade förhållanden, med uppmärksamhet iakttaga företeelserna i den yttre organisationen; att sammanhålla det vidt utgrenade hela till en enhet; att följa och befrämja de förbättringar, som föregå i förfaringssättet vid undervisningen; att vidmakthålla grundsatserna för den vidlyftiga ekonomiska förvaltningen och afgöra dervid uppkommande tvistefrågor, måste, jemte mycket annat, tillhöra skolverkets Öfverstyrelse.
Att vidare denna gemensamma omvårdnad, om den skall kunna vara rätt verksam, bör vara förenad med en gemensam tillsyn, är en sanning, som Rikets Ständer i sin underdåniga skrifvelse jemväl uttalat och hvars tillämpning är nödvändig för det helas väl.
Utan en på stället inhemtad personlig kännedom af förhållandena är en förvaltning i fråga om ärenden af en så lefvande, på den personliga inflytelsen beroende beskaffenhet beröfvad sin bästa kraft.
Inrättandet af ett särskildt Stats-Departement för samtliga undervisningsärenden, hvilket icke utan grundlagsförändring kan ske, synes emellertid icke vara oundgängligt för fyllandet af detta behof.
Chefen för detta
Departement blefve i alla fall en politisk person, såsom sådan underkastad de förändringar, politiska förhållanden medföra, och utan att man egde skäl hos honom förutsätta större sakkännedom, än som nu kan sökas hos en Chef för Ecklesiastik-Departementet.
Personer med särskild sakkunskap blefve, utom honom, i allt fall behöfliga inom Departementet.
Förvaltningen af undervisningsärendena utgör ock för närvarande den drygaste delen af det arbete sorn åligger Ecklesiastik-Departementet, så att med skäl kunde sättas i fråga, huruvida, sedan dessa blifvit frånskiljda det återstående borde utgöra ett Departement för sig.
Kostnaden för hela den uppsättning af embetsman, som tillhör ett Stats-Departement, blefve ock ganska betydlig, utan att man vore förvissad om en fördel för undervisningen, så stor, att den ej kunde på annan väg vinnas.
Inrättandet af ett nytt Kollegium lärer väl, då indragning eller förändring af de gamla dels är verkställd, dels från flere sidor föreslagen, näppeligen böra ifrågakomma.
En mellan-instans vore derigenom tillskapad, hvilken skulle medföra icke obetydlig tidsutdrägt vid de rent administrativa ärendenas behandling.
Den domsrätt åter, som blifvit ifrågasatt att åt detta Kollegium uppdragas, kunde icke blifva af stor omfattning.
De ekonomiska ärenden af denna beskaffenhet, såsom frågor om löneförmåners belopp, bättre rätt till indelningar och dylikt, som förekomma, handläggas redan nu, i likhet med frågor af enahanda natur tillhörande andra Stats-Departement, innan de till slutligt afgörande förekomma, af en andra instans, nemligen antingen Kammar-Kollegium eller Stats-kontoret, och öfriga besvärsmål, hufvudsakligen klagomål öfver utnämningar, förekomma till så ringa antal, att en särskild instans för deras behandling icke lärer vara erforderlig.
Den af Rikets Ständer i sista rummet nämnda utvägen eller tillsättandet af en särskild Öfver-Inspektör skulle, jemte flera fördelar, hafva den väsendtliga olägenheten, att den skiljde mellan tillsynen och vården om skolans angelägenheter.
Departementet skulle derigenom komma att sakna den personliga kännedom af undervisningens tillstånd, på hvilken vården om densamma och dess ändamålsenliga utveckling väsendtligen bör stödja sig.
Öfver-Inspektören skulle äfven under en stor del af året icke vara sysselsatt, emedan inspektion icke kan ega rum under ferierna.
Denna inspektion är äfven för öfrigt, om den skall rätt verkställas, ett göromål af den tröttande beskaffenhet, att den svårligen kan oafbru - Bil.
Nio 7 till Kongl. Majits Nåd.
Prop. N:o 1 om Statsverket 1865. 7 tet fortgå.
Vill man åter hos Öfver-Inspektören förena de särskilda åligganden, som tillhöra hela förvaltningen af elementar-läroverkens angelägenheter, så uppkomma äfven vid denna anordning de olägenheter, som äro fästade vid en mellan-instans, utan att den å andra sidan erbjuder den säkerhet, som med skäl anses ligga i den kollegiala behandlingen.
En Ofver-Inspektör, hvilkens hufvudsakliga bestämmelse skulle vara att nästan oupphörligt befinna sig på resor, skulle icke heller utan flerfaldiga svårigheter kunna stå i spetsen för en central-förvaltning.
Dertill kommer den betydliga olägenhet, som uppkomme deraf, att meddelelsen emellan Departementet och Öfver-lnspektören blefve allt igenom skriftlig, samt med vida större omgång förenad och för Departementet qvarstode icke desto mindre behofvet af en speciel sakkännedom för dessa ärendens behandling.
Deremot kan det väsendtliga af de med detta förslag förenade fördelar tillika vinnas genom anlitande af den andra bland de utvägar, Rikets Ständer omförmält, nemligen utvidgandet af den inom Ecklesiastik-Departementet redan befintliga
Byrå för handläggandet af ärenden, som angå undervisningen.
Fördelen af denna plan är först den, att man fortgår på en redan banad väg.
Det torde i sjelfva verket icke vara skäl att söka efter nya utvägar att fylla ifrågavarande behof, då man redan har en sådan utväg, hvilken visat sig vara ändamålsenlig.
Så yttra sig ock en stor del af Lärarekollegierna och Domkapitlen, hvilka i ämnet varit hörda.
Omisskännlig är äfven den inverkan, som undervisningen redan erfarit af denna inrättning.
Första steget till den behöfliga ytterligare utbildningen af densamma är redan taget genom den åtgärd, Rikets Ständer vid sistlidne riksdag beslöto, att bevilja nödiga medel för upprättande af en särskild byrå för Folkundervisningen, i följd hvaraf den här ifrågavarande Afdelningen af
Departementet mera uteslutande fått egna sin verksamhet åt elementar-Iäroverken.
Det andra steget återstår att taga.
Det är utbildandet af det element i Byrå-Chefens verksamhet, som afser Inspektionen öfver läroverken.
Denna Inspektion har redan sedan ett år begynnt, men bör fortsättas och vidare utvidgas.
En vidsträckt tillsyn kan derigenom komma läroverken till godo, och Departementet tillika förblifva i en oaflåtlig nära personlig beröring med dem, samt på detta sätt erhålla en städse utvidgad kännedom af så väl deras tillstånd som deras behof.
Föreningen af denna tillsyn med den vård om läroverkens utveckling, som numera åligger
Departementet, är ett väsendtligt vilkor för möjligheten att befrämja nödiga förbättringar.
Det nära förhållande, hvari Öfver-Inspektören står till Chefen för
Departementet, kan icke heller annat än i alla riktningar välgörande inverka.
På läroverken åter måste denne tillsyn af en man, som med sin embetsställning förenar öfverlägsen insigt och erfarenhet, och hvilken bör erhålla en utvidgad rättighet att af egen myndighet anmärka de brister, som fästa hans uppmärksamhet, inverka lifvande och uppmuntrande.
Denna plan har slutligen äfven den fördelen, att kostnaderna för dess genomförande äro jemförelsevis ringa.
För den betydliga möda, en genomförd inspektion förorsakar utöfver de göromål, som med Byrå-Chefens befattning i öfrigt äro förenade, fordrar billigheten, att i hans lön ingår ett arfvode på stat, hvars belopp jag föreslår till 1,500 Riksdaler.
Och på det ärendena inom Byrån måtte, under Inspektörens frånvaro på sina resor, kunna under Departements-Chefens tillsyn vederbörligen uppehållas, fordras för embetsbiträde på Byrån ett något förökadt anslag.
På grund häraf får jag i underdånighet hemställa, att Eders Kongl.
Maj-.t täcktes af Rikets Ständer äska en förhöjning i anslaget för den inom Ecklesiastik-Departementet upprättade
Byrå för den Högre undervisningen med 1500 Riksdaler såsom lönetillägg för Byrå-Chefen i egenskap af Öfver-Inspektör och 1000
Riksdaler såsom tillökning af det för embetsbiträde på denna Byrå redan beviljade anslag.«
Uti denna föredragande Departements-Chefens underdåniga hemställan instämde Stats-Rådets öfrige ledamöter. 8 Bil.
N:o 1 om Statsverket 1865- Hvad Stats Rådet beträffande de under förestående 39 punkter upptagna mål underdånigst yttrat och tillstyrkt behagade Kongl. Maj:!, i Nåder gilla och bifalla.
Fx jjrotocollo A. J.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet på Stockholms Slott den 19 Maj 1865.
Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Stats-Råden: Lagerstråle, Malmsten, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson.
Efter verkstäld justering af protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden för den 12 innevarande månad, föredrog Departements-Chefen, Statsrådet Carlson, i underdånighet: 17.
Om anslag till Vetenskaps-Akademiens underdåniga skrifvelse den 12 nästlidne April, med anhål ordnande af Ian att, då för ordnande och uppställning af Naturhistoriska Riksmusei samlingar i AkaNaturhiston- demiens dels nybyggda, dels ändrade och reparerade lokal erfordrades, enligt uppgjord såmUnqar^och L°stnadsberäknir>g, ett belopp af 15,(00 Riksdaler Riksmynt, men årsanslagen till samtill anskaffa»- högarnes underhåll, vård och förökning ej lemnade tillgång till denna utgift, Kongl. Maj:f de af original- täcktes anvisa beloppet af disponibla medel eller ock hos Rikets Ständer göra nådig frammålningar ut- ställning om detsammas beviljande; hvarjemte Akademien underdånigst hemställt, att, Svertfs rflora som ans'ag 1,200 Riksdaler till originalmålningar af växter ur Sveriges flora samt ' °'a hll utgifvande af zoologiska planscher, hvilket vid sistförflutna riksdag blef på Nionde Hufvudtitein uppfördt, för att till
Akademien utgå under nu löpande statsregleringsperiod, Bil.
N:o 7 till Kongl. Ma,j:ts Nåd.
Prop. om N:o 1 Statsverket 1865. 9 vöre fortfarande af behofvet påkalladt, Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska. att detta anslag finge äfven under nästföljande statsregleringsperiod utgå.
Statsrådet tillstyrkte, att Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets näst sammanträdande Ständer dels göra särskild framställning om beviljande af det anslag, Femtontusen Riksdaler, som, enligt den af Akademien åberopade kostnadsberäkning, är för ordnandet och uppställningen af Naturhistorika Riksmusei samlingar erforderligt, dels i den nådiga Propositionen angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Nionde Hufvudtitel föreslå, att det årliga belopp af Ett Tusen Tvåhundra Riksdaler, som