Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskotten, hvilka alltså hos sig stadgat den öfvertygelse, att en förnyad granskning af den här uppstådda fråga kan och bör blifva föremål för Rikets Ständers upplysta pröfning, skulle icke desto ■ mindre anse betänkligt att, i förevarande fall, tillstyrka Rikets Ständer begagnandet af en sådan, till ändring i äldre beslut, ledande pröfningsrätt, såvida Utskotten kunde dela den af Riksdagsfullmägtigen Erik Pehrsson yttrade farhåga, att, genom bifall till hvad af Kongl. Majit är i Nåder föreslaget, Beväringsskyldigheten på något sätt blefve för Beväringsmanskapet mera betungande; men då Beväringsmanskapets inkallande til I vapen-' tjenst icke kan ske Bataillonsvis, eller genom partiel» commenderingar, utan allenast, jemlikt 11 §. af Kongl.
Kungörelsen den 27 October 1812, genuin uppbådandet af en hel dass i sender, i förhållande till inträffande behof, samt deraf ovedersägligen följer, att sättet och ordningen för Beväringsmanskapets införlifvande med den indelta Arméen alltid måste blifva oberoende deraf, huruvida den af något öfver 3000 man bestående Stdts- samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsk.
Uti, N:o 36. 15 extra Roteringen dessförinnan blifvit eller icke blifvit i manskap uttagen, har den af bemälte Erik Pehrsson befarade olägenhet icke kunnat af Utskotten inses eller medgifvas.
Med den öfvertygelse, att Rikets Höglofl.
Ständer, utan att träda rättvisan för nära, således kunna den Nådiga Propositionen bifalla, återstår för Utskotten att sig yttra, huruvida det jemväl för Staten visar sig förmonligt att ett sådant bifall meddela; och då Utskotten härvid måste erkänna, hvad som icke eller lärer kunna af någon motsägas, att ett tillräckligt antal Artillerie- och Trosshästar är för Arméens tjenstbarhet af den högsta oumbärlighet, samt att, derest en del extra Rotehållare sig frivilligt åtaga att mönstergi 1 Ide hästar, vid inbrytande krig, aflemna, detta angelägna behof kan fyllas på en gång lika säkert som hastigt och derjemte uppå ett för .Stats-Verket minst betungande sätt, anse Utskotten sig, under åberopande i öfrigt af de skäl, som i den Kongl, Propositionen innehållas, egd de mest välgrun~ dadé anledningar att till hvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit vördsamt tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständers bifall; sorn följd hvaraf tillfälle lemna* de extra Roteringsskyldige att, efter frivilliga och för hvarje Rote serskildt upprättade Contract, i6 Stats■ samt Allm. Besv.o• Oec.-Utsk.Utl-No 36^ med Kongl. Maj:t och Kronan öfverenskomma om prestationens utgörande, antingen genom inanskaps eller hästars uppsättande vid inträffande krig.
Hvad slutligen vidkommer de af Herr von Heyne yrkade förbehåll, i händelse a£ denna förändrade anstalts vidtagande, anse Utskotten, att den, genom gällande författnin* gar, extra Roiehållare försäkrade befrielse fran all vidare recrutering, sedan en mönstergilld och välbeklädd Soldat blifvit, vid krigets början, till Statens försvar aflemnad, jemväl kommer att af dem tillgodonjutas, i händelse af hästars posterande i stället för manskap, så att, derest den aflemnade håsten under fälttåget störtar eller casseras, någon remonteringsskyldighet den extra Rotehållaren icke åligger; och, beträffande åter den ordning, hvari extra Rotehållares yttrande öfver dan föreslagna prasstationen inhemtas bör, så, och enär i det föregående är hemställd t, att Contract om aflemnandet af häst i stället för karl bör med hvarje Rote serskildt upprättas, hvaraf följer, att Rotehållarens åtagande, i denna del, icke, utan det mest otvungna begifvande å hans sida, kan uppkomma, finna Utskotten, för sin del, några ytterligare stadganden i afseende å dessa båda omständigheter icke vara af behofvet påkallade.
Några Bil.i.Stats s.Allm.Besv.o.Oec.-Utsk.Utl N:o 36. 17 Några Bedamöters serskilda yttranden Varda härhos öfverlemnade.
Stockholm den 5 Junti 1829.
Reservationer: af Nils Mänsson frän Malmöhus
Ständer, vid Beväringsskyldighetens åtagande år 1812, gjort till ett uttryckligt vilkor derföre, att extra Roteringsmanskapet borde, vid inbrytande krig, först utgå till Arméens förstärkande, innan Beväringsmanskapet uttages, samt då detta vilkor än närmare blifvit befästadt genom Rikets Höglofl.
Ständers underdåniga skrif, velser till Kongl. Majit den 8 Augusti 1815 och den 17 December 1823, deruti uttryck-' ligen förklaras, att extra Roteringsskyldig. heten endast i manskap skall utgöras, nödsakas jag reservera mig mot Utskottens beslut, sorn tillstyrker, att de extra Roteringsskyldige må få aflemna hästar i stället för sol Bih, till Riks. St.
Brot. 1828 och 182g. 4 Sani. 2 A/d. 8:e H:t. 2 a8 Biht,Stats s.Allm.Besv.o.Oec.-Utsk.
Utl.N:o2& dater, helst derigenom måste inträffa, att Beväringsynglingarne, förr än påräknadt varit, varda i tjenstgöring inkallade.
Jag önskar och hoppas, att Riket ännu må vara lyckligt att få åtnjuta en mångårig fred, men en gång inträffar dock kriget, och om de bland landets Söner, som då, i följd af den föreslagna nya anstalten, i förtid komma att offra sitt blod i striden, ägde tillfälle att i denna församling sig yttra, skulle de visst icke med Utskottens pluralitet instämma.
Mannen gifver allt för sitt lif, och onatur* lig vore den Far, sorn ej mera älskade sin Son än sin häst, och ej gerna utlemnade den senare för att få behålla den förre.
Jag anhåller, att dessa mina serskilda tankar måtte få åtfölja Utskottets Betänkande.
I denna Reservation instämde följande det Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter, nemligen?
Jöhan Andersson från Upsala Län, Anders Andersson från Östergöthlands Län, Erik Andersson från Vestmanlands Län, Carl Bergman och Hans Jansson från Nyköpings Län, Anders Nilsson från Malmöhus Län, Petter Pehrsson från Calmare Län, Anders Andersson från Nyköpings Län, Anders Hakansson från Elfsborgs Län, Lars Larsson från Skaraborgs Län, Jon Larsson från Vester-Norrlands
Län samt Anders Eriksson och Lars Olsson från Jemtlands Län. Bil,t-SmS's,Allm>Besv.o,Oec.zVisk.V^.NjQ^&. ig: Af RiksdagsFullmägtigen N. Strindlund från Vester-Norrlands
Emot Utskottens beslut att tillstyrka, det hästar må af extra Boteringsskyldige få utgöras i stället för karlar, reserverar jag mig på den grund, att detta medgifvande innefattar en väsendtlig rubbning i de grunder, sorn af Rikets Ständer blifvit stadgade såsom oeftergifliga vilkor för allmänna Beväringsskyldighetens åtagande och såsom rakt stridande emot Rikets Stän» ders, i detta ämne, vid senaste Riksdag fattade och hos Kongl. Maj:t anmälda beslut.
De, som nu gynna den föresiagnä förändringen, skola framdeles, men för sent hnna, att
Beväringsmanskapets tillitande t ökad moni är deraf en följd. stockholm, tryckt i Mar quar dska Boktryckeriet, 1829* åtäts-Samt Allm.
Besv,o.Oec.Vtsk.Vil.
N:o Sj, l
Ankom till Bxped, Uukottet den 30 Junii 1889, N:o 37.
Utlåtande, med anledning af gjord anhållan, att en del Socknar inom Åkerbo Härad skulle få underhålla Grenadierer i stället för Hussarer under Lif-Regements-Brigaden.
Riksdags-Fullmägtigen Göran Andersson fran Westerås Län har, uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derifrån till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten remitteradt Memorial, anhållit , att Rikets Höglofl.
Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet utverka Nådigt bifall dertill , att de inom Arboga och.
Medåkers Socknar, samt Fellingsbro
Fjerding uti Åkerbo Härad, boende Rusthållare, hvilka ännu rusta med hästar till Arboga och Fellingsbro Sqvadroner af Kongl. Lif-Regementets Hussar-Corps, måtte , i likhet med hvad på l7go-taIet skall i Nåder blifvit tillåtet icke blott flera Härader i Westerås Län, utan jemväl större delen af Medåkers Socken , få till Kongl. Lif-Regementets Grenadier-Corps Sih. tilt Riki^St.
Fröt, 1828 och »829, 4 Sorni, i Afd. I.
Oj.de t Stats• samt Allm.
Bisv.o.Otc, Utsi.
TJil.
N:o i anslås j emot erläggande af vanlig hästvacance-afgift ; och har, såsom skäl för en så« lunda ansökt förändring i sättet för rustnings* skyldighetens utgörande, blifvit anfördt, att hemmanen ega svaga höbohl och derjemte, i anseende till deras belägenhet vid tvänne de större landsvägarne till Stockholm, äro beavärade med trägen skjutsning, hvartill skall fordras flere hästar än som, jemte Hussar» hästarne, kunna, utan olägenhet för jordbruket, underhållas.
Vid öfvervägande äf detta ärende har förekommit , att Stats- samt Allmänna Be» svärs- och Oeconomie-Utskotten ; vid i8a3 års Riksdag, och i anledning af då väckt fråga om Lif-Regementets Hussar-Corps’a förvandling till Infanteri, förklarat: det Ut-' skotten ansågo hvarken sig eller Rikets Hög» lofl.
Ständer vara i tillfälle att kunna pröfva och föreslå hvilka förändringar, i afseende på Arméens eller serskilda Regementens reducering, kunde vara nödige, utan att så-' dant, roed fullkomlig tillförsigt, borde öfverlemnas till Kongl, Majus bepröfvade erfarenhet och vishet, hvarföre ock, då Kongl.'
Maj:t egde sig uppdraget högsta Befälet öfver Arméen, samt den ifrågaställa reduceringen af nämnde Corps således vore ett ämne , som, då det icke innefattade någon rubbning af Rustningsskyldighetens hufvud» Stats■ samt Ålim,1 Besv.o.Oec.Utsk.
Uti.Nro 5 grunder, berodde på öfverenskommelse emellan Kongl. Maj.’t och Kronan samt de Rustande , Utskotten icke kunde tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer att i detta afseende göra någon underdånig hemställan ; och enär samma skäl emot en sådan åtgärd å Rikets Höglofl.
Ständers sida äfven nu sig fratnr ställa , hafva Utskotten vördsamt siolat afstyrka Rikets Höglofl.
Ständers bifall till hvad af Riksdags.Fullmägtigen Göran Anders» son hemställdt blifvit.
Stockholm den 2 5 Junii 1829.
Utskottat den 30 Juni» 1S1J.
N:o 38* Utlåtande, i anledning af gjord anhållan om anslag af Allmänna Medel till en Canals och flera nya communications-vägars anläggande inom Stora Kopparbergs Län.
Hedervärda BondeStåndet har till Stats* •arnt Allmänna Besvärar och Oeeonomie-Ut - 4 Stats-samt Allm, Besv.o.Otc.Utsk, f^/.N n 38. skottens gemensamma Tillåtande öfverlemnat elt Memorial af RiksdagsFulImägtigen från Stora Kopparbergs
Lån C. G. Fahlander, deruti, efier framställning örn invånarnes i delta
Län idoghet och hittills, oaktadt locala hinder samt deras åt Bergshandteringen hufvudsakligen egnade tid och ar* bete, af framgång lönade bemödanden att odla en del af den vidsträckta jord, som mel.' lan bergssträckningarne ännu ligger obegagnad, Motionairen söker bevisa den nytta , som genom nya communications-medels öppnande skulle denna province tillskyndas, och som följd deraf föreslår, att ett tillräckligt anslag af Statens medel måtte beviljas till anläggande: 1:0 af en biväg ifrån Grangärde kyrka.' väster om Sjön Wäsman, genom Gränges Finnmarker och en del af nya Kopparbergs Socken till Philipstad, hvilken väg skulle blifva endast en åttondedel så lång sorn den för närvarande begagnadej 2:0 af en landsväg ifrån Grange till Stora Tuna ; 5:o af en biväg från Söderberke förbi Larsbo, Nårn och Thurebo till Hedemora , derigenom den nu varande våglängden skulle blifva till hälften förkortad; Stats* samt Allm.
Besv. o.Oec. Ut sk. Ut!.
N.o 385 4:o af en landsväg till Stora Tuna för en närmare communication emellan Bergslagen och slättlandet, utgörande en längd af fyra mil, då den nu varande landsvägen deremot är sju och en half mil; och 5:0 till öppnande af en Canal emellan Sjöarne Barken och Väsman, hvarigenom , och sedan förstnämnde
Sjö redan är genom Strömsholms Canal med Mälaren förenad, ej allenast segelfart blefve möjlig ända från Grangärde Socken till Hufvudsfaden, Utan ock, oberäknadt andra allmänna fördelar, tillfälle skulle för flere Bergverk inom och utom Kopparbergs
Län beredas att kunna erhålla Gränges-bergets ymniga Malrnlillgång framskaffad till derifrån aflägse masugnar, samt communication öppnas emellan Bergslagen och andra orter af Riket; varandes kostnaden för sistnämnde Canal-anläggning uppgifven att, enligt upprättadl förslag, utgöra Femhundrade Tjugu Sju Tusende Riksdaler Banco.
I anledning af denna Motion, har Riksdags-FuIlmägtigen från Elfsborgs Län An. ders Danielsson, uti ett till det Hedervärda Ståndets Protocoll aflemnat yttrande, förklarat, att, då nyttan af ifrågavarande väg-anläggningar och Canal-arbeten icke vore bevisad; då vintern, serdeles i Dalarne, är gan^ 6 Stats- samt Allm, Eesv. o. Oee.
Vtl. N.-o 38; ska lång, och Allmogen under denna årstid har behof att genom forslingar tillvinna sig arbetsförtjenst; då alla varu-transporter uppå ■vinterföre ske lättare än på Canaler; då alla så beskaffade nya företag, i Anders
Danielssons öfvertygelse, äro förtidige, der de ej påkallas af en redan tillvarande förmåga att dem verkställa inom de landsorter, hvarifrån de begäras; då fördelen af den föreslagna Ca. nal-an läggningen sannolikt skulle tillfalla nå-' gon enskild egare af Bruk eller Masugn % hvaremot Bonden inom orten ej skulle mycket tacka för inrättningen, samt då, hvad de jiya väg-anläggningarne vidkommer, det vill synas sorn skulle desamma biifva lönande för ortens invånare att sjelfve företaga, Anders Danielsson, uppå alla dessa skäl, ansåge sig böra afstyrka bifall till Motionairens anhållan om bidrag af Allmänna Medel till de uppgifna föremålen.
Utskotten hafva hvad sålunda hegardt och erinradt blifvit i öfvervägande tagit 5 och då, jemlikt Allmänna Lagens stadgande i 25 Cap. j. och 8 §§.
Byggninga-Balken , det åligger alla, sorn å landet Hemman ega eller bruka att vägar rödja, Konungens gårdar och Ladugårdar derifrån ej undantagne, samt häraf följer att, der fråga ej är om stora Landsvägar och hutvud-communicationer, af hvilka bela Riket drager nytta och för-s Stors- samt Allm.
Besv.o.Oec. Disk. lill.
N o 38. 7 del, öfrige nya väganläggningar, der de för ortens enskilda gagn och beqvämlighet påfordras, böra af Ortens invånare allena bekostas, anse Utskotten sig så mycket hellre förbundna att afstyrka Rikets Häglof.
Ständers bifall till det af Motionairen begärda anslag till nya vägars inrättande inom Dalarne , som Rikets Höglofl, Ständer, uppå ofvan uppgifne skäl, redan behagat afslå flere under denna Riksdag gjorda enahanda anhållanden.
Motionairens anhållan om understöd af Allmänna Medel för sammanbindande af Sjöarne Wäsman och Barken genom en Canal; så hafva Utskotten, utan att, äfven i frågans för närvarandeoutredda skick, bestrida de fördelar, sorn genom en sålunda lättad Vatten-coramunication skulle för flere, inom Provincen belägne, Bruk och Masugnar kunna beredas, likväl ansett egarne till sådana lägenheter företrädesvis åligga att, genom enskilda bidrag till Canalens utförande, de deraf påräknade förmoner sig tillvinna, utan att härföre med någon utgift belasta Stats-Verket, hvars inskränkta tillgångar icke medgifva anslag till andra företag, än de mest oundvikliga, och med hvilka en allmännare nytta för Samhället är förenad ; hvadan ock Utskotten äfven i 9 Stöts sami Allm.
Bese. o. Oec. Utsk\Vtl. N:o 3g, denna del ej kunno för Fahlandtrs begäran tillstyrka Rikets Höglofl, Ständers bifall, Slockholm den 25 Junii i8ag.
Ankom lili Exped.
Utskottet den 30 Junii 1839» 59* Utlåtande, med anledning af framlagdt Förslag om en'
Jern-railvägs anläggande emellan Sjöarne Vettern och Hjelmaren.
T i 11 Statsi samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Uiskoitens Utlåtande har Höglofl.
Rid* derskapet och Adeln behagat öfverlemna en Motion af Herr af Uhr, Carl David, deruti, efter en framställning om den nytta jernvägars anläggning inom England åstadkommit, Motionairen föreslår, för att åt industrien och den inhemska trafiquen bereda möjlighet till nåton ersättning för de stora fördelar, sorn gått förlorade derigenom, att Götha-Canal blifvit dragen genom Östergöthland till Söderkoping, i stället för att sammanbinda Yestgotha och Hjelmare Canalerne, att Ri - Stats- samtAllm.
Besv o.Oec.Utsk.Utl, ii'.o 3g. 9 kets Ständer, antingen förstnämnde Canal blir fulländad eller icke, ville anmoda sina Full— mägtige i Banken eller i Riksgälds-Contoilet att, genom en sak-kunnig person, som säkrast torde från England erhållas, låta undersöka localen emellan Sjöarne Vettern och Hjelmaren, i afseende på en Jernrailvägs anläggning ; hvarefter resultatet af denna undersökning borde genom trycket allmängöras , för att blifva iötemål för den enskilda omtankan.
Uti ett senare till Höglofl, Rodderskapets och Adelns Protocoll aflemnadt samt merf Utskotten likaledes communicerad t yttrande, har Herr af Uhr i så måtto förändrat ofvanberörde dess Motion, att FuHmägtiges i Banken eller Riksgälds-Contoiret åtgärd må derhän inskränkas, att, i den händelse private personer anmäla, det de äro betänkte på att besörja undersökningen , det de försäkrat sig derom att intet binder dervid inöter från jordegarnes sida, samt att de äro förvissade om biträde af en skicklig och tillförlitlig person, Fullmägtige då må ega att hålla de private personerne skadeslöse för de omkostnader, som med en sådan undersökning kunna vara förenade.
I anledning af denna hemställan, har infot Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Pro - lo Stati-samtAllm.Besv o.Oec.Utsk. Utl.N:6 39' tocoll blifvit yttradt af Herr Anckarsvärd, August, att, då vägen emellan Vettern och, Hjelmaren är 6 mil lång, samt, lill undvikande af höjderne, en jernväg af 7 mila längd således troligen lomme att behöfvas, det torde blifva föga möjligt att akta en sådan anläggning för åverkan och förstörelse > då man tydligt miste inse, att de kringboende icke lära uraktlåta tillfället att der hemta sitt jernbehof; och har Herr Anckarsvärd i öfrigt förklarat sin öfvertygelse vara , att, om, i tidernas längd, en communication emellan ofvanberörde tvänne Sjöar kommer i fråga, en Canal alltid blifver att föredraga framför en jernväg, den naturen ändå rikligen ersätter landet, då marken är frusen och snöbetäckt.
Utskotten, som icke anse sig uppfordrade att ingå i någon undersökning om företrädet af en jernvägs framför en Canals anläggande emellan Sjöarne Vettern och Hjelmaren, hafva således blott, i afseende på det begärda ansia*; get af allmänna medel till kostnadernas bestridande vid en undersökning om terrainens beskaffenhet för anbringandet af förstnämnde eommunicationsmedel, vördsamt skolat yttra: att då Utskotten, lika med Herr af Uhr, anse en jernvägs anläggande emellan oftanämnde tvänne Sjöar böra blifva föremål för den enskilda omtankan, Utskotten ock för - Stats- samt Allm.
Besv.o.Oec.Utsk.Utl. N.0’39.11 moda, att, om den större kostnaden för sjelfva vägens planerande och anläggning kan af private personer åstadkommas, äfven den mindre utgiften för locala undersökningar dessförinnan bör af enskilde kunna bestridas, utan att Stats-Verket med ett, till sitt belopp, obestämdt bidrag härföre betungas; och anse Utskotten sig, ur sådana skäl, vördsamt höra afstyrka Rikets Häglof.
Ständers bifall till hvad, aft Herr Uhr hegardt blifvit.
Stockholm den a5 Junii lg2g< Ankom till Exped.
Utsk. dan 30 Junii 1319.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om indragning af Strömsholms Stuteri.
Uti ett från Hedervärda Bonde-Ståndet till Stats* samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens gemensamma Utlåtande öfver, lemnadt Memorial, har RiksdagsrFulImägtU 12 Slats samt Allm.
Besv.o.Oec.Utsk. Uti.
N.o 40. gen fran Westerås Län Eric Norberg föreslagit , att, då till Strömholms Stuteri årligen åtgår en betydlig Summa, som, enligt Motionairens förmodan, icke i ringaste mon skall motsvaras af deraf påräknade fördelar, och derföre hellre borde lill Stats-Cassan inflyta, berörde Stuteri antingen måtte alldeles till Staten indragas och ett anslag af 10,000 R:dr årligen i stället anvisas till uppköp af hästar för Kongl.
Hof-Stallets behof, eller ock Stuteriet uppå entreprenad upplåtas, med åliggande för Entrepreneuren att ej allenast leverera de för Kongl. Hof-Stallet årligen erforderliga hästar, utan ock underhålla det, i Motionairens tanka, ringa antal Hingstar, som för ortens behof och Stuteriets vidmagthållande vöre behöfligt.
Om deremot intetdera af dessa båda förslag skulle vinna bifall, hemställer Eric Norberg, huruvida icke, för att åtminstone till någon del, genom besparing af förberörde Utgifter , vinna någon inkomst för Staten , liästanlalet kunde nedsättas till hälften af det nuvarande, samt Stuteriets Styrelse uppdragas åt i orten boende dertill skicklige män tinder Landshöfdingens i Westerås ordförandeskap.
Utskotten, hvilka för sin del ingalunda kunna instämma i de af Molionairen yttra - Stats- samtAUm.Besv.o-Of.c.Utsk.Uil.
N.o 4o. i3 de åsigter, äro deremot af den öfvertygelse, att de anslag till Stuteriernas upprätthållande och hästafvelns förbättrande inom Riket, som redan äro anvisade, långt ifrån att vara ändamålslöst eller utöfver behofvet bestådda, i Riksgagneligt hänseende äro bland de bäst och nyttigast använde ; så länge hästafveln ännu icke upphunnit den höjd, att landets behof, serdeles för Cavalleri-Regementenas remontering, utan införskrifning af Utländska hästar, kan bestridas.
Det är ock ur sådane skäl Stats Utskottet i dess UH låtande, N:o i4y, i sammanhang med förslaget till 8 Hufvud-Titelns reglering, tillstyrkt en tillökning af 8,000 R:dr , deraf 1000 R:dr till de nödvändigaste löneförbättringar åt de vid Stuterierne anställde Tjenstemän, och Betjente, samt återstoden att till hästafvelns förbättrande användas, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder finner lämpligast och ändamålsenligast ; och enär, i stället att kunna tillstyrka någon minskning i det antal hingstar, ston och uppfödingar, som för närvarande vid Strömsholms Stuteri underhållas, Utskotten fast hellre skulle önska, att StatsVerkets tillgångar medgåfve utvägar till detta antals förökande, samt, hvad serskildt beträffar Stuteriernes Ofver-Styrelse genom den af Kongl- Maj:t dertill i Nåder förordnade och derföre icke serskildt aflonade Embetsman, något skäl till anmärkning emot det j4 Stais-samtAllm.Bes.o. Oec. Utsi.
N.o 4o. kak-kunniga och till enhet ledande admlni~ strations-satt, hvaruppå denne
Embetsman sin i Nåder uppdragna befattning hittills utöfvat, icke Utskotten veterligt förekommer» hafva Utskotten vördsamt skolat af« styrka Rikets Höglojl.
Ständers bifall för hvad af Riksdags-Fullmäg• tigen Eric borberg så i ena som andra a/seendet hemställdt blifvitr, Stockholm elen 35 Juni! 1839, STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri, i8ag.
Stats-samt Allm.Besv.o.Oec.-Utsft.
Uti. Nio^i, t N:o 4l.
Ankom till Exp,-Utsk. <1. 7 Julii tgjg Utlåtande, i anledning af ånyo fram' ställd begäran om Herjeådalens återförläggande under Gefleborgs Län.
Tin Stats- samt Allmänna Besvärs och Oeconomie- Utskottens gemensamma handläggning liar Hedervärda Bonde Ståndet remitterat ett Memorial, af Riksdags-Fullmägtigen Eric Andersson Bäng, hvaruti den önskan yttras, att då, Motionairen veterligt, någon åtgärd ännu icke blifvit vidtagen, i anledning af Rikets Ständers vid 1823 års Riksmöte hos Kongl, Maj:t i underdånighet gjorda hemställan om Herjeådalens åierläggande under Gefleborgs
Län, en förnyad underdånig anhållan derom nu måtte beslutas, k .
' Vid detta ärendes företagande till pröfning, hafva de förenade Utskotten inhemtat, att, sedan Rikets år 1823 församlade Ständer, med anledning af Riksdags-Fullmägtigen Eric Andersson Bångs då likaledes väckta Bilt, till Riki-St.
Prot. 1828 och 1829. 4 Sami. 2 A/J, lo^de H:t. 1 2 Stats• samt Allm.Eesv.o, Oec.-Utsk.
Uti, Nio 41* Motion om Herjeådalens återförenande med Gefleborgs Höfdingedöme, i Skrifvelse den ao December samma år, hos Kongl. Maj:t underdånigst anhållit, det täcktes Kongl Majit, sedan ej mindre Herjeådalens Invånare, än äfven Dans - Styrelserne i Ostersund och Gefle, öfver förslaget hörde blifvit, i Nåder vidtaga det beslut, som kunde pröfvas bäst och nyttigast, har Kongl, Majt, under den 20 Januari 1824, behagat i Nåder förklara! att, som det allmänna Afvittrings-Verket uti Herjeådalen oförtöfvadt kommer att sättai i gång, i sammanhang med det i Jemtland, och för en ändamålsenlig och skyndsam framgång af denna vigiiga förrättning, likasom ful* besparing i kostnaden, angeläget är, att densamma fortgår under enahanda åsigter af en och samma Däns-Styrelse, som är i tillfälle att på nära håll följa detta arbete och besör. ja de anstalter, som, i förening dermed, böra för landets odling och befolkning vidtagas, en befattning, som af den längre aflägsna Däns-Sty reisen i Gefle icke lämpligen kan på vederbörligt sätt uppfyllas; alltså och då hvarken de för Herjeådalens återläggande till Gefleborgs Dan af Rikets Ständer anförda skäl syntes gällande, eller i öfrigt någon anledning vote, att Herjeådalens