Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nio 5r, och får derföre föreslå, alt, 1 stället, för de motsvarande orden i Utskottets Förslag, må införas: '”sedan Taxerings- och Pröfnings-Coiniteernes förrättningar blifvit fulländade;J> hvaremot Utskott et, i afseende på tiden för Debet-sedlarnes. utfärdande och sättet för deras utdelning, icke ansett, någon ytterligare förändring nödig, Pag, 63, ro3 §.
I afseende på det i denna åberopade Formutaire till Debetsedlar, är inom Preste-Ståndet anmärkt, att detta Formulaire innehåller en overkställbar föreskrift, i så måtta, att ordinarie räntan äfven å samma Debetsedel skulle uppföras; hvilken föreskrift ansetts lämpligast kunna från Forniulairet uteslutas, hvarjemte blifvit yrkadt, att allt som hörer till a-:dra Art, borde på Debetsedeln noga afski 1 jas; men då Utskottet har sig bekant, att uti åtskillige mindre Fögderier af flere Län, der KSta uppbördsstämma» icke beböfver utsättas- och vanligen icke heller företages förr än emot medlet af December månad, då markegången för året blifvit fastställd, och uträkningen öfver ordinarie räntan följaktligen kunnat medhinnas; så bär Utskottet ansett nyttigt, att den anmärkta föreskriften å Formulairet bibehålles, till rättelse, i de fall: der denna föreskrift möjligen kan tillämpas; hvaremot Utskottet, som funnit den ifrågasatta förändringen, medelst afskiljande å Debetsedlar af de till aldra Artikeln hörande afgifter, i flera afseende», tjenlig, får med iakttagande af en sådan uppställning, till antagande föreslå, det. förnyade Formulaire- till Debetsedel,som barbos bifogas Påg, 64. rozf §.
Emot den af Utskottet föreslagna förändring har blifvit anmärkt: inom Ridderskapet och Adeln, af Herr af Billbergh> sorn, med åberopande af Herr Grrapengieksers: reservation, föreslagit,alt i stället för meningen:
"Enahanda förhållande ege rum, etc/’, borde antagas följande redaction:
"Kan den Gesäll eller Arbetare,, sorn efter Mantalsskrifningen söker tjenst eller arbe - Beviiluitigs-TJtsJiottets Utlåtande N:o 51. te, icke styrka, att han för kommande året är behörigen mantalsskrifven, åligge det den, sorn antager en sådan Gesäll eller Arbetare i sin tjenst, alt derom göra anmälan till vederbörande Mantalsskrifvare och att af arbetsfört jernsten innehålla årets Krono-utskylder.
Försummar
Husbonde sådan anmälan, vare han pligtig, att sjelf utskylderna betala för den Gesäll eller Arbetare, sorn sålunda blifvit i tjenst antagen, utan att hafva styrkt sig vara behörigen mantalsskrifven;" inom Preste-Ståndet: alt orden; "under skatte-året,” borde utbytas emot orden:
"under det sisla fjerdedelsåret;" att i stället för ordet; "sedan” borde sältas: "efter mantalsskrifningen, " samt att
Gesäll borde förklaras skyldig alt vid anfordran förete bevis, att ban någorstädes blifvit skaltski ifven, vid äfventyr alt eljest såsom lösdrifvare varda ansedd; sami inom Borgare-Ståndet: der hufvudsakligen blifvit anfördt, att Ulskotlet velat vinna ändamålet alt förekomma missbruk, på bekostnad af fattiga liandtverks-mästare, så länge Närings-Förfaltningarne icke stadga skyldighet för Gesäll att en viss tid qvarstanna i arbete hos Mästaren; att, i saknad af sådant stadgande, den nu ifrågasatta föreskriften blifver betungande; alt det synts vara lid nog att tänka på densamma, då ny Närings-Författning kommit till stånd och visat dess verkningar; att det äfven förefallit besynnerligt, att ansvarigheten utsträckes till Gesäller-s hustrurs och barns utskylder; att Mästare ej rätteligen borde ansvara för Gesällens Kronoutskylder längre, än till dess lian flyttar, helst denne måhända den återstående tiden före mantalsskrifning sysselsätter sig med arbete för egen räkning, hvilken tid tilläfventyrs kan vara flere månader;att del således borde stadgas, att, om ansvaret skall drabba Mästaren, från hvilken Gesäll före mantalsskrifning flyttar, borde denna flyttning ej ske längre, än I å 2 veckor förut, till förekommande af det missbruk, alt en Gesäll afskedas t. ex. alta dagar före mantals-skrifning, med uppsåt af Mästaren , att undvika Gesällens Kronoutskylder; men att, så vidsträckt som förslaget innehåller, stadga bestämd belalnings-skyldighet, då Gesäll före mantals-skrifning från Mästare afflyttar, och ej sedermera låter sig skaltskrifvas för den Mästare, hos hvilken Gesällen senast under skatteåret arbetat, anses vara en bestämd orättvisa, helst det ofta är svårt för Mästaren, att hos en sådan Gesäll utbekomma egen fordran.
Efter noggrannt öfvervägande af hvad sålunda och i öfrigt anfördt blifvit, har Utskottet ansett sig å anmärkningarne böra fästa det afseende, att Utskottet härmed velat föreslå den förändring, att i stället för orden: ”Arbetare, som före 13 Bevillning!-Ut skottets Utlåtande Nio 51. mantalsskrifning från Mästare afflyltat,” måtte införas: ”Arbetare, som 3:ne veckor före mantalsskrifning från Mästare affyttat äfvensom att i stället för meningen: ”Arbetare, som sedan afflytta!’, ” borde begagnas följande uttryck: ”Arbetare, som efter mantals skrifning af flyttat” Pag. 64. io5 §.
Inom PrestéStåndet har vid denna §. blifvit yrkadt följande tillägg: “dock med rättighet alt af Torpares och andre Arbetares, sorn icke till bans eget hushåll höra, framtida arbete njuta ersättning för de förskjutne Krono-utskylderne;“ men då Husbonde eger en i Lag grundad rättighet till ersättning i nämnde afseende; har Utskottet för sin del icke funnit nödigt, att något serskildt stadgande härom i denna §. intages, Pag. 65, n,o §.
Förändringen i denna §. är bifallen af Borgare-Ståndet, men deremot har blifvit anmärkt inom Ridderskapet och Adeln: dels att ordet: ”förrättningen’^ borde utbytas enrot ordet: ”besluten,” och dels att, i stället för orden: “ej heller ege den, som till Ordförande serskildt kan utses,” borde införas följande: ”ej heller den, som serskildt varder till Ordförande utsedd;” samt inom Preste-Ståndet: att i stället för ordet : ”förrättningen” borde intagas ”omröstningen,” eller ock att ifrågavarande punkt kunde( helt och hållet uteslutas.
Under medgifvande, att ett förtydligande här finnes nödigt, får Utskottet vördsamt föreslå, att meningen: ”ej heller ege den, som lill Ordförande serskildt kan utses,” må utbytas emot en så lydande: ”ej heller den, sorn serskildt varder till Ordförande utsedd.
A Pag. j2 & jf i'34 § •
Det af Utskottet i afseende härpå afgifna Utlåtande är bifallet af Bevillning s-XJt skot tets Utlåtande N:o 5r.
B or ga re-Ståndet, men inom Bonde-Ståndet har Anders Danielsson från Elfsborgs Län ansett Herr Santessons förslag, att åtminstone någon viss tiel af Pröfnings-Comiteernes Ledamöter bibehålles ifrån det ena året till det andra, förtjena afseende.
Som till stöd för den framställde anmärkningen någre grundade skäl icke blifvit anförde, anser Utskottet sig böra vidblifva hvad härvid redan är vordet yttradt.
Tåg. 73. 136 §.
Inom Preste - Ståtidet har blifvit föreslaget, att det i denna §. bestämda rådrum för Taxerings-bandlingarnes insändande till Konungens Befallningshafvande borde förlängas, med afseende på de underordnade Tjenstemännens öfverhopande göromål; men då något giltigt skäl till vidtagande af ändring härutinnan icke förekommit, tillstyrker Utskottet, att ifrågavarande §. må bibehållas oförändrad, enligt nu gällande Bevillnings-Förordning. Pag. 73. •37 $•].
Den af Utskottet i denna §. föreslagna obetydliga förändring är bifallen af Borgare-Ståndet, men inom Preste - Ståndet har Herr Prosten ödman hemställt, om det icke kunde tillåtas Allmogen att, vid PröfningsComiteerne, meddela muntliga upplysningar på det sätt,, att den, sorn det ville, finge dagen förut anmäla sig hos Ordföranden, och sedermera efter upprop infinna sig för Pröfnings-Comiteen.
Då Utskottet, som anser det icke skäligen kunna förvägras en skattskyldig, att hos Pröfniugs-Comilé erhålla företräde, om han i något serskildt fall skulle anse något sådant för sig nödigt, men likväl lunnit destomindre behöfligt eller lämpligt, att härom föreslå något stadgande , sorn skattskyldig dessutom egt tillfälle att, efter befogenhet, hos Taxerings-Comiteen aflemna muntliga upplysningar, så hemställer Utskottet, alt berörde anmärkning lemnäs; ulan afseende, •4 Btvillningi-Utskottets Utlåtande N:o 5i.
Pag. 74. i38 §. 2 moia.
Af Borgare-Ståndet är den föreslagna förändringen bifallen, men inom Ridders\apet sch Adeln har Herr Stuart föreslagit en sådan förändring, alt i stället för orden: ”En Riksdaler för hvarje resedag, hvartill de &c.” må införas: ”En
R:dr för hvarje rese- och förrättnings-dag, räknadt ifrån Comitéens sammanträde &c.;” samt inom Preste - Ståndet, af Herr Domprosten Holmström, som ansett orden: ”hvartill de, enligt gällande Rese-reglemente, kunna anses vara berättigade” böra utgå, såsom möjligen föranledande till den misstydning, att dag-tractamentet, ehuru nyss förut bestämdt till En Riksdaler, skulle beräknas efter berörde Reglemente.
Då Utskottet icke kunnat finna, att redactionen i tydlighet skulla något vinna genom de i anmärkningarne föreslagne förändringar, så anser Utskottet sig böra vidhålla hvad Utskottet, i afseende på lydelsen i detta moment, redan yttrat.
Pag. 75. i4o §.
Utskottets tillstyrkande, att Götheborgs stad skulle erhålla serskild Pröfnings-Comite, är afsiaget af Borgare-Ståndet; och inom Bonde-Ståndet hafva någre Ledamöter icke insett lämpligheten af detta förslag , hvarigenom, om det bi fa lies, Bonde-Ståndet skulle uteslutas från beskattnings-rätten öfver en stad, hvilkens Borgare likväl kunna kallas till utöfvande af denna rätt öfver Länet i allmänhet, och således äfven af Allmogens fastigheter; men som Utskottet icke funnit några skäl anförde, sonx kunna föranleda till ändring uti berörde förslag, anser Utskottet sig böra detsamma vidblifva.
Pag. 75.
Mi §•
Den härvid af Utskottet föreslagna förändring har blifvit af Borgare* Ståndet afslagen.
Bevillnings-U. skottets Utlåtande N',<f 5r, s5 Pyg. 7 5, Borgare-Ståndet liar a (slagit den af Utskottet harvid tillstyrkta förändring; och inom Ridderskapet och B deln har Herr
Stuart ansett den föreslagna kostnads - ersättningen för Taxeringen obestämd, och hemställt, om det icke vore lämpligast, alt här, såsom för Länen, bestämdes en procent af stadens Bevillning, samt inom Bonde-Ståndet, af Bndcrs Mårtefisson från Jemtlands Län, att, på sätt för Norr- och Vesterbotten redan eger ram, af inflytande Bevillnings-medel serskildt må användas 200 B:dr lör Jemtlands Län, till Häradsskrifvare, Kronofogdar, och öfrige Tjenstemän, hvilka vid Mantalsskrifningen och Taxeringen genom flit och noggrannhet deraf gjort sig förtjente, , Vid öfvervägande häraf, har Utskottet för sin del funnit skäligt att, i afseende på omkosliiaderne vid Taxeringarne i Götheborg, föreslå den förändring, att efter orden: "lämplig del,” tillägges': ”högst hälften',” äfvensom Utskottet tillstyrker, att till Taxerings-omkost na der inom Jemtlands Län må, jemte dea förut anslagne en procent af hela Länets Bevillnings-surania, af inflytande Bevillnings-medel serskildt användas 200 l»:dr, i likhet med hvad för Vesterbotten redan eger rum, Pag. 76. lU §•
Då Utskottet funnit det vara af vigt, alt den i denna §.■ föreskrifna edgång iaktlages så väl i Berednings- och Taxerings- som Pröfnings-Comiteerne, sä föranlåtes Utskottet hemställa, att den af Herr Prosten Ödman de rom gjorda framställning, att, när ed en gång blifvit aflagd, borde edgång icke vidare behofvas, mätte lemnäs utan afseende, Pag. 7£f, *49 §•
I afseende på det af Utskottet härvid föreslagna tillägg, är inom Preste-Ståndet yrkad t, att meningen deraf må i en förändrad redaction tydligare uttryckas, samt inom Borgare-Ståndet, att, i likhet med hvad som 142 §, Bevillning!-Utskottets Utlåtande N:o 5l. finnes stadgadt, rörande Pröfnings-Comite', Taxerings-Comite' ej heller må besväras med förklarings afgifvande i Taxerings-frågor.
Med anledning af hvad sålunda blifvit anmärkt, har Utskottet funnit skäligt härmed föreslå, att näst efter ordet: ”handläggning,” må tilläggas orden: "eller förklaring .” Pag. 79. i5o §•
Borgare-Ståndet har godkänt den af Utskottet föreslagna förändring; men inom Ridderskapet och Adeln har Herr Stuart anmärkt, att ordet ”vederbörande’ här blifvit insatt i stället för ”den klagande."
Vid närmare pröfning häraf, har Utskottet funnit den nu yrkade förändringen lämplig, och får derföre vördsamt föreslå, att ordet: ”vederbörande’ må utbytas emot: ”ien Å7«- gande Pag. 79. 1Ö2 §.
Af Borgare-Ståndet är Utskottets förslag bifallet; men inom Ridderskapet och Adeln har Herr af Billbergh yrkat, att orden: "enär Uppbörds - mannens qvittence, enligt Uppbörds-Författningarne, den förutan ej är gällande” måtte utgå, såsom innefattande e-n tolkning af hvad UppbördsFörfattningarne härom stadga, helst Rikets Ständer icke ega alt meddela någre serskilda stadganden i uppbördsväg, såsom stridande emot 89 §.
Regerings-Formen; uti hvilken mening sig förenat Herr Stuart, som derjemte föreslagit, att ordet: ”meddela" matte förflyttas efter ordet: ”Debetsedel;” samt inom Bonde-Ståndet har blifvit yrkadt, att Utskottet mätte meddela bestämd föreskrift, huru förhållas bör med qvitteneer å betalning efter restlängd, samt.att de skattskyldige må behörigen kungöras, det Uppbördsraannens qvittence icke är gällande utan Häradsskrifvarens annotation ; äfvensom att en kort underrättelse derom borde intagas å sjelfva Debetsedeln.
Då I BevHhmp-Vts
Set tets Vt1 ätande Nio St. 17 Då Utskottet icke, på sätt Herr af Billbergh förment, gifvit någon tolkning af Uppbörds - Förfa tillingarne, utan blott lemnat hänvisning till hvad de i förevarande ämne stadga, men Utskottet icke anser säg tillkomma, alt, jemlikt anmärkningarne i Bonde-Ståndet, föreslå några nja eller serskilda stadganden i afseende på Uppbörds-Yerket, så kan Utskottet icke heller frånträda den härvid föreslagna redaction, hvilken, i Utskottets tanka, icke skulle vinna någon större tydlighet genom den förändrade ordställning, som af Herr Stuart blifvit ansedd nödig.
Pag. 84* i:sta mom. 163 §.
Förändringen i detta moment är afslagen af Borgare-Ståndet; oell inom Ridderskapet och Adeln hafva Herr af Billbergh och Herr Stuart, på anförde skäl, yrkat, alt minimum hädanefter må blifva det samma som hittills, eller att den minsta löne-inkomst hvarföre Bevillning skall utgöras bör öfverstiga 200 R:dr; äfvensom Herr af Billbergh tillstyrkt, att Bevillning, på sätt vid förra Riksdagen beslutades, borde utgöras af Begrafningshjelp; samt Herr Stuart, att innehafvare af pensioner och Studerande med
Informators lön å mindre belopp än 200 R:dr mätte blifva ifrån Bevillning fritagne; hvarjemte Herr von Hartmansdorff yttrat, att både i afseende på Pensioner och Seholor, hvilka anses såsom fromma stiftelser, borde undantag ega rum, äfven om den stora strängheten, som han icke gillade , för öfrigt skulle blifva gällande; inom Preste-Ständet har Herr Dom-Prosten Holmström yrkat, att minimi-beloppet för Bevillning af lön må återföras till en summa öfver 200 R:dr, samt Utskottet åligga att derefter rätta så väl 3 2 Art. som aila öfrige ställen i Bevillnings-Förordningen , der denna löne-bestämning förekommer, deruti hela Ståndet instämt; samt inom Bonde-Ståndet: att, i öfverensstämmelse med den af Utskottet antagna princip, syntes billigt, att alla sådane mindre förmögenheter och jordundantag, som icke gifva xoo R:drs inkomst, blifva befriade från Bevillning efter a;dra Art.
Beträffande först frågan om befrielse från Bevillning å BegraPnings - Bih&ng till R, St, Vrot, iS34 ocft j835.
5 Sami, 1 Afd, a Bandet, fale Häftet. 3 i8 Bevillnings-Utskmets TJflätande N:o 5r» hjelp, så, enär man ansett billigt, att
Tjenstemannen under den lid lönen till sådant ändamål bespares, icke vidkännes någon Bevillning derföre, skulle det i Utskottets tanka deremot synas både principlöst oell obilligt, att Sterbhuset dermed belastades, hvilket äfven i tillämpningen skulle medföra föga båtnad för Slaten, då tillgång till Bevillningen oftast k om me att saknas, och controlen öfver indrifningen deraf dessutom blefve invecklad och svår att verkställa; hvadan Utskottet finner skäligt vidblifva sitt härom gifna yttrande.
Hvad åter angår den yrkade förändringen i afseende på minimi-beloppet af löner, för Bevillning» utgörande; så har Utskottet, vid närmare Öfvervägande häraf,, med afseende så väl på den inom Riks-Stånden härom yttrade opinion, som på billigheten att Bevillning icke erlägges af så iinga och för innehafvarne otillräcklige löne-belopp, som icke öfverstiga 200 R:dr , funnit sig böra, med frånträdande af sitt redan gjorda tillstyrkande, vördsamt föreslå, att den i detta moment omnämnde befrielse från afgift efter aldra Art. må tillgodonjutas för alla de löne-förmoner och pensioner, som icke uppgå till, eller öfverstiga 200 R:dr; hvaremot Utskottet, sorn ännu icke kommit i tillfälle att afgifva Betänkande öfver aldra Art. i Bevillnings-Stadgan, af sådan anledning, ej för närvarande kan lemna något hufvudsakligt utlåtande öfver den inom Bonde-Ståndet väckta fråga, angående sådane mindre förmögenheter och jord-undantag, som icke gifva 100 Riksdalers inkomst.
Pag. 84- aldra morn.
Detta moment är bifallet af Borgare-Ståndet t men inom PresteStåndet har Herr Prosten Ödman anmärkt, att på landet finnas Ståndspersoner, hvilkas söner icke göra annat än drängar, och i det fallet borde åtnjuta samma befrielse som Allmogens söner.
Då Utskottet icke ansett lämpligt, att den ifrågasatta befrielsen hädanefter utstyäckes till andre, än dem för hvilka den hittills varit med gifve en, så finner Utskottet, för sin del, berörde anmärkning icke föranleda till någon åtgärd. RsyUlmngs-TStskottets Utlåtande JV:o 5r. 19 Pag. 85. 6 mom.
Borgare - Ståndet liar afslagit förändringen; oell inom Bl cider skap el och Adeln liar Herr af Billbergh, i öfverensstämmelse med dess yrkande vid i:sta morn:, föreslagit, att löne-beloppet 100 R:dr jemväl bär må förändras lill' 200
R:dr, samt inom Preste-Ständet: Herr Prosten Ödman, att vid de uti 1111 ifrågavarande §. upptagne befrielser borde äfven intagas Scholmäslare-löner, hvilka utgöras af redan fullt taxerade fastigheter; hvarförutan Ståndet ansett den af Herr Domprosten Holmström vid i:sta mom. gjorda anmärkning äfven här böra iakttagas.
På de här ofvan vid r:sta morn. anförde skäl, får Utskottet jemväl tillstyrka, ali de i 6:te mom. omnämnde Tjenstemän må befrias från Löne-Bevilluing, då lönen icke uppgår till eller öfverstiger noo R:dr. Pag. 86. i65 §.
B or gare-Ståndet har bifallit förändringen i denna §. emot hvilken anmärkningar blifvit gjorda, nemligen: inom Ridderskapet och Adeln af Herr Stuart, som förment, att tillägget härvid borde erhålla följande lydelse: *’så , väl som enkor efter förenämnde personer sami Kronans manskap/” emedan ordet gemenskap vöre mindre bestämdt, samt det icke syntes behöfiigt, att hustrur här serskildt nämnas, då de icke utgöra Bevillningen sjelfve, utan deras män äro derföre ansvarige; inom Preste-Ständet: att här jemväl borde upptagas Fiskare på landet och Stat-drängar; att afkortning för Soldaters hustrur vore mindre behöflig; att fyra skillingar för hvarje barn syntes nog litet; att någon control borde bestämmas i. afseende på afskrifning för 4 vaccinerade barn, emedan det ofta skall hända, att sådan å nyo begäres för samma barn; att denna lindring måtte utsträckas äfven till andre, såsom Gerningsmän, Arbetsfolk, m. fl.; hvarförutan den mening sökt göra sig gällande, att en sådan uppmuntran nu mera är alldeles obehöflig, och borde upphöra; samt inom Bonde-Ståndet: att lindringen borde få tillgodonjutas med 8 sk. för hvarje barn, samt äfven tillkomma personer, som ej ega eller bruka mer än r/4 hemman eller derunder, hvilket ej öfverstiger 1000 R:drs yärde, jemte Torpare och Gerningsmän m. fl. 29 Bevillnin^s-Vtskottets
U tidt andt N:o 5f, l>å Utskottet, vid noggrannt öfvervägande häraf, icke funnit några srida ne skäl i hufvudsaken anförde, som kunna föranleda till ändring i Utskottets. förslag, och, hvad angår den nödige controlén i afseende på afkortningen för 4 vaccinerade harn, någon origtighet dervid icke är att befara,, om tillbörlig uppmärksamhet iakttages af Presterskapet, på hvars meddelande bevis afkortningen grundas, så lära anmärkningarne lemnäs utan afseende.
Likväl, och då således, enligt Utskottets förslag, den stadgade afkorta ningen för 4 vaccinerade barn skulle komma att fortfara, finner Utskottet,, för sin del, olämpligt, alt slutmeningen i n momentet, såsom nu mera ej; behöflig, bibehålles uli blifvande lievillnings-Förordningen, och tillstyrker derföre vördsamt, att orden: ”motsvarande hvad de i 4 års tid enligt förra Författningen åtnjutit f må uteslutas, Pag. 86 & 87, 166 §.- Det af Utskottet afgifiie Utlåtande, i anledning af Eric Erssons från* Gefleborgs Län motion, om lindring i Bevillningen för invånarne i Ytter•- hogdahis Socken af nämnde Län, är bifallet af Borgare-Ståndetj mea hvaremot blifvit anmärkt, nemligen, inom Preste-Ståndet: att billigheten fordrade, det Ytterhogdahl invånare jemväl kommo i åtnjutande af någon lindring i Bevillningen; samt inom Bonde-Ståndet: att om Utskottet äfven föreslagit lindring för inbyggarne i Fjell-socknarne ifrån Wermlands Finnmark till de båda nordligaste Länen, Staten derpå icke serdeles förlorat, enär deras invånare icke skola hafva annat att contribuera för, än svält och lidande; hvarjemte Motionairem, bemälde Erie Ersson, uli serskildt tili Utskottet remilteradt anförande, uppgifvit, att Ytterhogdahlen, som gränsar intill Herjeådalen,, är fullt ut så vanlottad sorn detta landskap, både till climat och jordmon, hvadan den ock under de senast förflutne åren skall fått vidkännas enahanda lidanden af missväxt, som berörde Province, jemte de flere af samma svaga natur, för hvilkas inbyggare Utskottet föreslagit lindring i Bevillningen, hvilket förhållande velat bevisas deraf, att Ytterhogdahlen funnits yara i behof af, och fått emottaga undsättning, samt att, hvad som der för utan haft det menligaste inflytande på invånarnes ställning och ökat förlägenheten, är den omständighet, att, intill dess afvittring af den så kallade öfverlopps-jorden inom Socknen hinner verkställas,, allt skogs - ‘EeviUmngs-XJtshöt reis Utlåtande NW 5i* Si bygge till afsalu blifvit förbudet, hvarigenom jordegarne äro betagne deit enda utväg, de under missväxtår förut egt, att nemligen, genom försäljning af timmer, förskaffa sig penningar, till inköp af span mål oell godtgörande af Krono-utskylder, och att, då motionen icke åsyftat, att bereda den ifrågavarande lindringen för längre tid, än till nästa Riksdag, eller under andra vilkor, än att befrielsen skulle pu Taxerings-männens pröfning ankomma,
Motionairen förmodat, alt den, från ovissheten om hans mening i detta afseende, hemtade betänklighet hos Utskottet, att villfara hans begäran, genom denna förklaring vore undanröjd.
Vid betraktande af de ytterligare skäl och upplysningar, som i afseende på ifrågavarande motion sålunda förekommit, liar Utskottet funnit sig föranlåtet vördsamt tillstyrka, att de af Allmogen i Ytterhogdabls Socken, sorn, efter pröfning af Taxerings-roännnen, anses deraf vara i behof, måtte intill nästa Riksdag få åtnjuta befrielse från hälften af Bevillningen efter irsta Artikeln, O Pag. 86 & 87.
Borgare-Ståndet har bifallit den af Utskottet tillstyrkta lindring i Bevillningen för Allmogen i Norrbottens, Westerbottens och Jemtlands Län; hvaremot inom P reste-Ståndet Herr Doctor Moren erinrat, alt den lindring, som blifvit tillstyrkt för flere orter, syntes nog mycket nedsätta den allmänna Bevillningen, hvilket Utskottet borde besinna och söka att fylla bristen; samt inom Bonde-Ståndet af Nils Strindlund: att den föreslagna lindringen må utsträckas till nybyggare och andie invånare längs hela fjellen, hvilka deraf kunna vara i behof; deremot Nils Månsson icke kunnat inse, hvarföre fjellsträckningen skulle utgöra gränsen för lindrings tillgodonjuta!!- de, emedan, om behöfvande finnas ända ned till Ystad, böra de med enahanda skäl kunna göra anspråk på eftergift.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet icke funnit sådane skäl anförde, som föranleda till ändring i Utskottets förslag, hvilket Utskottet alltså föranlåtes vidhålla, Pag. 86 & 87.
Den af Utskottet föreslagna lindring i Bevillningen för Vmeåj Piteå, Luleå oell Östersunds städer är bifallen af Borgare-Ståndet, men inom 23 BevfflmngsAJtskoltets Utlåtande N:o 51.