Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom hela representationens ordnande till en Riks-nämnd, söker förslaget åstadkomma så väl tillfälle för gemensamma öfverläggningar emellan samtlige riksdagsmän, som en enklare och för utrönande af den verkliga pluralitetens mening lämpligare ordning för allmänna frågors afgörande; hvarjemte såväl derigenom som genom de bibehållna Ståndens för vissa fäll afgörande skiljodom behofvet af förstärkta Utskott likaså skulle försvinna.
Hvad i öfrigt angar aibets-ordningen, hänvisar förslaget densamma till rcglemcntering genom serskild lag, uti hvilken nödiga ändringar, till följd af hvad erfarenheten kunde komma att gifva vid handen, lättare kunde lilfvägabringas, än i den ordning, stiftande af grundlag erfordrade.
Vidkommande de för riksdagsmanna-valens förrättande erforderliga föreskrifter, hänvisas de tili serskilda, af hvarje Stånd för sig antagna och af Konungen fastställda, ordningar.
Detta system är, hvad de tre första Stånden beträffar, af nu gällande grundlagar allaredan erkändt, och skulle nu utsträckas äfven till det fjerde.
De ändringar, grundlagarne i öfrigt genom ifrågavarande förslag undörgått, äro hufvudsakligen sådane, som af do anförda hufvudpunkternas antagande skulle blifva en följd; och är följaktligen dessa grundlagars gamla ordalydelse oförändradt bibehållen i alla de delar, på hvilka förslagets nya punkter icke utöfvat någon direkt inverkan.
Med afseende å allt detta, får Konstilulions-utskottet alitsa till Rikets Häglof!.
Ständer för grundlagsenlig behandling vördsamt öfverlemna bilagde förslag till vissa ändringar i grundlagarne.
Ko nstilutions-Vtskottets Memorial, Ar o 7. 5 Riksdags-Ordningen. §§ 1—10 i nu gällande R.
O. blifva oförändrade. § 11 $ V K- O.) l:o.
Med ffc i 2 § omförmälda förskrifter fö#Sfffs*bestammandet af skyldighet en för vederbörande korporationer eller enrljetsmän att, utan vidare påminnelse och utan annan anledning, än, vid lagtima riksdag, sista riksdagsbeslutet, och, vid urtima riksdag, sjelfva kallelsen, besörja, det valen till riksdagsmän i laglig ordning och vid ansvar med all skyndsamhet verkställas; tillhörande det vederbörande valförrättare att om sådana valförrättningar, å cmbetets vägnar, föranstalta, med serskild föreskrift från Landshöfdingarne, att samma dag, då i kyrkorne riksdagskallelsen kungöres, skall soeknestämma till nästföljande söndag, för elektorsval af allmogen, utlysas.
Skaile uti en elier — — — för Bonde-ståndet. 2:o.
Om tiden för — — — eller ock, enligt l&Vgeringsformens 87 §, de i densamma — •— — underrätta. % % 12 (§ 12 R. 0.) + i:o.
Riksdagsmän för de å Riddarhuset introducerade ätter väljas af dem, sorn enligt Riddarhus-ordningen dertill berättigade liro. 2:o.
De egare och fideikommiss-innehafvare af i mantal satt jord, hvilka till ofrälse stand höra och på grund af konglig fullmagt innehafva eller förut innehaft tjenst å Rikets slät, tälje inom sig, distriktsvis, riksdagsmän. 3: o.
De, enligt l:a och 2:a momenterna af denna fy, valde riksdagsmän utgöra vid riksdag, Ridderskapet och Adeln, och skola till antal vara sjutiofem, bland hvilka sextio väljas af dem, som enligt l:a momentet,, och femton af deni, som enligt 2:a momentet valberättigade åro. 4:o.
Valen förrättas i enlighet med den Riddar hus-ordning, som af Ridde» skapel och Adeln antagen och af Konungen giUad och faststäld är.
6 Konstilutions-Utskottels Memorial, A’:o 7. § 13 (§ 13 R. 0.) l:o.
Pi ■ester, som i kyrkans tjenst ordinarie beställning innehafva, tälje inom sig, distriktsvis, riksdagsmän. 2:o.
De vid de offentliga läroverken anstälde lärare och tjenstemän, som för sina befattningar presterlig befordringsrätt åtnjuta, lärare vid Universiteterne och de 3:o.
De riksdagsmän, som, enligt l:a och 2:a momenterne af denna J", valde iiro, utgöra, vid riksdag, Preste-ståndet, och skola till antal vara sjutiofem, bland hvilka sextio vädjas af deni, som enligt ira momentet, och femton af dem, som enligt 2;a momentet valrätt ega. 4:o.
Valen förrättas i enlighet med den Ordning, som af Ståndet antagen osli af Konungen gillad och faststäld är. l;o.
Idkare af borgerlig näring, handel, fabrik, handtverk, eller annat till borgerliga näringar räknadt yrke, egare och fideikommiss-innehafvare af hus eller foin/r^rd* eller köping, egare och fideikommiss-innehafvare af bergsbruk, samt magistratsper söner i städer ne, vmje inom sig, distriktsvis, de riksdagsmän, som, vid riksdag, Borgare-slåndet utgöra.
Desse riksdagsmän skola lill antal vara sjutiofem. 2:o.
Valen förrättas inför vederbörande Magistrater i enlighet med den Ordning, som af Ståndet antagen och af Konungen gillad och faststäld är.
Den, som enligt § § 12 och 13 valrätt eger, vare ej berättigad att uti val enligt denna § l:o.
Till riksdagsmän af Bonde-ståndet välje allmogen inom sig hemmansegare, hvilka inom något af de uti valet deltagande Härader boende och besulne äro ledamöter af Svenska, Vetenskaps- samt Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademier na, hvilka icke *plit_gmia?t grund v vis, riksdagsmän. * * j § 14 (§ 14 R. O.) deltaga. % 15 (§ 15 R. 0.) och ej till annat Riksstånd höra.
Samma rätt som hemmansegare ege ock fideikom - Konstitutions-Utskottets Memorial, JV:o 7. 7 miss-innehafvare och den kronohemmans-åbo, som med stadgad åborätt hemmanet innehafver. 2:o. Riksdagsmän af Bonde-ståndet skola till antal vara sjutio fem, och väljas inför vederbörande Härads-rätter, i enlighet med den Ordning, som af Ståndet' antagen och af Konungen gillad och faststäld är. § 16 (§ 16 R. 0.) Underlåter Valfördelning att riksdagsman ställa, vare förfallen till det vite, Ståndet pröfvar skäligt utsätta; skolande ett sådant — — — — Ståndets kassa. § 17 (§ 17 R. 0.) l:o.
Uti riksdagsmannaval — — — — — protokollet. 2:o. ^ id alla — — — dem emellan.
Dör den valde, eller bevisar han laga förfall, eller blifver han till Landtmarskalk eller Talman utsedd, anställes nytt val.
Riksdagsman, som vald blifvit, må ej utan lagliga hinder kunna sig derifrån undandraga, och njute han af statsmedlen underhåll och resekostnad.
Beloppet häraf bestämmes genom serskild lag, hvilken i samma ordning, sorn allmän lag, antages och fastställes.
, . - § 18 i nu gällande R. 0. blifver oförändrad. § 19 (§ 19 R. 0.) Förmenar någon — — — utelemnas.
Klaganden ingifve, inom åtta dagar derefter, i Stockholm till Ofver-ståthällare-embetet, och i landsorterne till Konungens befallningshafvande i det län, der valet förrältadt blifvit, sina besvär, stälda till Konungen, för att i Dess Högsta
Domstol skyndsamt upptagas och afgöras; och åligge Ofver-stålhållaren samt Konungens befallningshafvande att dessa besvär, jemte tillhörande handlingar och rederbörandes af honom, inom den för hvarje ort brukliga och möjligen kortaste tid, infordrade förklaring, derefter skyndsamt dit öfversända. 8 Konslilutions-UtsJcotlets Memorial, A’:o 7. §§ 20, 21 i nu gällando R. 0. blifva oförändrado. § 22 (§ 22 R.
0 ) Fullmagterne börä; för att vara gällando, lyda sålunda:
„Till den lagtima (urtima) riksdag, som i . . .
. skall hållas och tager sin början den .... befullmägtigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Ridderskapel och Adeln); (för Preste -slän det) ,•
Qför Borgareståndet); {för Bondeståndet) att deltaga i rådslagen och besluten — — — gällande grundlagar.*
Fullmagterne un derskrifvas af vederbörande valförrättare; börande tillika för Bondeståndet-, valprotokollet, af elektorerne undertecknad!, medfölja, samt, efter fulländad granskning af fullmagterna, till den valde återställas; och vare valförrättaren skyldig att valprotokollet, före sin afresa från valförrättnings-stället, utlemna. § 23 (ny paragraf).
De trehundrade män, som till riksdagsmän valde är o, utgöra Riksens Ständer, och skola till öfverläggning och beslut sammanträda, dels gemensamt såsom Riksnämnd, dels serskildt såsom Riksstånd, hvarje Stånd för sig. § 24 (§ 23 R. 0.) l:o. Sedan hvarje Stånd, vid riksdagens böljan, på behörigt sätt blifvit konstitueradt, och derom hos Konungen anmälan gjord, utnämne Konungen Landtmarskalk för Ridderskapel och Adeln, samt Talmän för Preste-, Borgare- och Bondestånden.
När Landtmarskalk eller
Talmän under riksdagen af sjukdom eller andra anmälda laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen af vice Talmän, hvilka likaledes vid riksdagens början af Konungen utnämnas.
Under det Stånden samlas/och innan deras Talmän förorduade äro, föres tillsvidare ordet af den äldste närvarande ledamoten.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Stats-rådet, de i 10.de nämna Landtmarskalk, samt Preste-, Borgare- och Bonde-stånden, hvart för signina Talmän, Sammaledes utnämnas i berörde fall vice Talmännen. 2.0.
Konstitutions-Utskottett Memorial, AV o 7. 9 2:o. Dä Landtmarskalk och Talmän för Riks-stånden af Konungen nämnd blifvit, forordne han ock Talman och vice Talman för Riks-nämnden.
I de fall, dä Stånden sjelfva, enligt l:a momentet af denna §, sina Talmän och vice Talmän nämna, tillkomma samma rätt Riks-nämnden. 3:o.
Landtmarskalk och Talmän aflägge — — — — — Bondeståndet, Riks-nämnden — — — lif och själ. 4.0.
De i — — — — företräda. § 25 (§ 24 R. O.) Hvarje Riksstånd, såsom ock Riks-nämnden, eger utse och förordna sin sekreterare, hvilken för protokollets förande ansvara bör.
Uti protokollet skall nogg vannt antecknas hvad, med hänsyn till riksdagsärendena, inom Ståndet eller Riksnämnden förefaller och beslutes.
Protokollet skall inför
Ståndet eller Riks-nämnden justeras, och af sekreteraren underskrifvas.
Utgående protokolls-utdrag skola ock af sekreteraren underskrifne vara.
Dea betjening, hvarje Riksstånd äfvensom Riks-nämnden i öfrigt unser för sig under riksdag behöflig, må Landtmarskalk och Talmän, hvar inom sin afdelning, jemte fyra af Ståndet eller Nämnden dertill utsedde ledamöter, efter samråd med sekreteraren, tillsätta.
Den betjening, Gransknings-nämnden för sig under riksdagen finner nödig, liUsättes af Nämnden.
De sålunda anställde tjenstemän och betjente njute under riksdag samma säkerhet och skydd, som riksdagsmän, och erhålle från statsmedlen en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning, den Riksens Ständer i sammanhang med den öfriga statsregleringen ega bestämma. %% 26, 27. till innehållet lika lydande med §§ 25, 28 R. 0. § 28 (§ 27 R. 0.) l:o.
Konungen läte, inom åtta dagar efter det riksdagen, enligt förestående 27:de §, öppnad blifvit, afgifva och uti Riks-nämndens plenum genom en ledamot af Bih. till R.
Prot. 1850 $ 1851. 3 Samt, 6 Baft. 2 10 Konstitulicms-UtskoUets Memorial, A: o l. Stats-rådet tillställa, Riksens Ständer proposition örn Stats-verkets tillstånd och behof, jemte förslag rörande sättet att genom Bevillning ar. fylla hvad staten utö/ver de ordinarie inkomsterna erfordrar.
Riksdagens början räknas alltid från den dag, då berörde proposition uti Riks-nämnden emottagen blifvit. 2:o.
Propositioner rörande
Grundlagars eller öfrige lagars och ekonomiska författningars stiftande eller förändring, jemte andra mål, dem Konungen under riksdagens lopp vill Ständerna meddela, tillställas likaledes, genom en ledamot af Statsrådet, Riks-nämnden i dess plenum.
Jemte alla propositioner från Konungen till Riksens Ständer, böra Stats-rådets och, i lagfrågor, äfven Högsta Domstolens, deröfver lemnade yttranden tillika meddelas; kunnande likväl Riksens Ständer, då Statsrådets yttranden angå hemliga mål, endast förvänta del af dess till- elier afstyrkande. § 29 (§ 28 R. O.) Huruledes de Utskott utses skola, hvilka med anledning antingen a f Konungens ;propositioner-, eller af de genom riksdagsmän väckta motioner, eller af andra sköl, må af Riks-nämnden för ordnas till att frågorna utreda eller förslag tilt lag eller förordning uppgöra-, derom, samt om del, som vid val af ordförande och. kansli-betjening i sådana Utskott iakttagas bör, stadgas uti riksdagens Arlels-ordning, om hvars antagande, ändring eller upphäfvande gälle hvad om stiftande af allmän lag föresknfvet är. § 30 (§. 29 R. O.) l:o.
Inom åtta dagar efter det riksdagen öppnad blifvit, tillsättes en Gransknings-nämnd, hvilken skall utgöras af tjugufyra ledamöter, sex af hvarje Stånd, utsedda, på sätt Ståndet tjenligast finner. 2:o.
Granskning s-nämnden åiigge, att äska de uti Stats-rådet förda protokoll, utom dem, som angå ministeriela ärenden och kommando-mål, hvilka endast i hvad som rörer allmänt kända och af Nämnden uppgifna händelser må kunna fördras.
Finner Nämnden ■— — då skall Gransknings-nämnden ställa •— inför Riks-rätten.
Nämnden anmärka förtroende-embete utöfvat, ege Nämnden då att sådant för Ståndens plena (tillkännagifva, hvilka blifvit gjord.
Frågor i detta ämne kunna i Ståndens plena KonstUutions-Vtsköllets Memorial, N:o 7. 11 väckas, men icke af Riksens Ständer afgöras förr, än Gransknings-nämnden deröfver blifvit hörd.
När frågor uti Ståndens plena väckas — — — — begäres till Gransknings-nämnden, inför hvilken — — — verkställas.
Under Riksens Stän ders ötverläggningar om sådana frågor, äfvensom i Gransknings-nämndens yttranden — — — underställas.
Befinnes, att Riksens Ständers Revisorer emot Konungens rådgifvare framställt anmärkningar; då skola dessa anmärkningar upptagas till handläggning af Gransknings-nämnden i sammanhang med granskningen af Stats-rådspro fokollen. 3.0.
Då olika meningar emellan Riks-stånden uppstå rörande Grundlagens rätta tillämpning uti de delar, som angå den formela behandlingen af någon vid riksdagen förevarande fråga, och Stånden icke genom bestämd pluralitet kunna skiljaktigheleme afgöra; ege då Gransknings-nämnden att, med Riksens Ständers rätt, uti forinfrågan besluta. §§ 30, 31, 32, 33, 34 uti nu gällande R. 0. skulle utgå. § 31 (§ 35 R. O.) Åskar Konungen af Riksens Ständer, alt serskild Nämnd utses må till att med Honom öfverlägga om ärenden, hvilka Han pröfvar böra hemliga hållas; då skola Riksens Ständer, på sätt om Gransknings-nämnden i 30 § sågs, utse en hemlig Nämnd, som utgöres af Irenne ledamöter från hvarje Ståndj dock håfve denna Nämnd ej magt att fatta något beslut, utan endast att till Konungen afgifva yttranden öfver de mål, Konungen densamma meddelar.
Betjening i denna Nämnd förordnas af Konungen. § 32 (§ 36 mom. 2 R. 0.) t ' ifo&s-ståndcn kunna, der dem O nyttigt synes, nedsätta, hvart för sig,* sitt Utskott till upptagande af deras enskilda besvär och angelägenheter. § 37 uti nu gällande R. 0. skulle utgå. 12 Konslilvtions-Utskottets Memorial, 1Y:o 7. [§ 33 (§ 38 R. 0.)
Alla omröstningar i Nämnd eller Utskott skola ske per capita mellan samtliga ledamöterna, utan afseende på Stånd.
Då votering med — — — genast förstöras. t» § 34 (§ 39 R. 0.) I alla Riksens Ständers Nämnder, med undanlag af Riks-nämnden, före den bland Riddersliapets och Adelns närvarande fullmäktige ordet, som, enligt Riddarhusordningen, dertill berättigad är. § 40 uti nu gällande R. 0. skulle utgå. § 35 (§ 41 R. O.) Stats-rådets och Högsta domstolens ledamöter kunna ej säte och stämma i sina Stånds eller Riks-nämndens plena förnekas, när de, enligt hvad hvarje Stånds serskilda Ordningar stadga, dertill berättigade äro.
Ledamot af Slafs-rådel, hvilken icke år till riksdagsman vald, ege likaledes tillträde i Riks-nämnden, och vare berättigad att uti öfverläggningarne, men icke uti besluten, del tagaj dock må ej Stats-rådets ledamöter, då dem enligt Regerings-formen uppdraget är, att med Konungslig makt och rätt styra, ej eller omyndig Konungs förmyndare, öfvervara Riksens Ständers öfverläggningar eller beslut.
Till de nämnder, hvilka utses af Riksstånden medelst val, såsom ock till Riks-nämndens Utskott, vare ledamot af Slats-rädet eller Justitie-räd hvarken valbar eller valberättigad; ej eller vare den, af hvilken Riksens Ständer omedelbart kunna redo och ansvar fordra, valbar eller berättigad till val af Utskott, der redovisning för hans egna embets-åtgärder förekomma kan.
Ber sä händer, att nugot mål förekommer, som någon riksdagsman personligen röret; då må han väl, der han ledamot är, under öfverläggningarna ordet erhålla, men ege ej rätt atti beslutet del taga. § 36 (§ 42 R. 0.) Finner Gransknings-nämnden eller Utskott — — — omedelbarligen meddela.
Konstitutious-Ulskotlets Memorial, H:o T. 13 § -13 uti nu gällande R. 0. skulle utgå. § 3? (§ 44 R. 0.) Allmänna frågor, med hvilka sådana förstås, som kunna eller böra komma under samtliga Riks-ståndens öfverläggning och pröfning efter Stånd, må ej till afgörande i Riks-nämnden företagas, innan Utskott deröfver betänkande afgifvit; dock må en af riksdagsman väckt fråga kunna, titan föregående hänvisning lill Utskott, af Riks-nämnden nedläggas, derest den, som frågan vackt, det önskar, eller tvåtredjedelar af Nämndens närvarande ledamöter det besluta. % 38 (§ 45 R. O.) Landtmarskalk och Talmän, hvar för sitt Stånd, så ock Talmannen i Riksnämnden, vare berättigade att utfärda kallelse till plena; deltaga uti målens beredande till föredragning; föredraga ärendena uti Ståndet eller Riks-nämnden-, upptaga, framställa och reda de yttrade meningar«e; göra propositioner och vidmagthålla ordning vid sammankomsterna, allt efter de föreskrifter, som här nedanföre stadgas; men ej skola de någon röst uti öfverläggningen eller vid votering ega, eller kunna något annat föreslå än hvad, som fordras till verkställighet af redan fattade beslut, eller af det, Grundlagarne, eller andra för riksdagsärendenas behandling gällande Ordningar föreskrifva. § 39 (§ 46 R. 0.)
Ståndens plena böra — — — hvilken så bestämmas bör, att Nämndernas och Utskottens vanliga sammanträden icke derigenom hindras.
Ej må plenum i Stånd hållas samma tid, som för sammanträde i Riks-nämnden utsatt är-, ej eller må annan Nämnd eller något Utskott liktidigt med plenum i Ständ eller i Riks-nämnden sammanträda.
Till plenum i Stånd eller i Riks-nämnden för påföljande dag, må anslag sednare ej ske, än kl. 6 e. m.; och till sammankomst i utman Nämnd eller Utskott ej sednare, än kl. 8 e. m. den föregående dagen.
Landtmarskalk eller Talman håfve ej magt att utan Ståndets eller Riks-nämndens samtycke åtskilja ett plenum. 14 Konstitutions-Vt&iwttel* Memorial, N:o 7. § 40 (§ 47 R. O.)
Uti plena föredragas ärendena i den ordning, de inkommit\ så framt ej Stån - det eller Riks-nämnden derom annorlunda förordna; börande
Landtmarskalken och — — — i närvaro utaf en af hvarje Stånd och fyra af Riks-nämnden utsedde ledamöter, helst sådane, som vid någon föregående riksdag riksdagsmän varit, samt med biträde af Ståndens och Riks-nämndens sekreterare, dagen förut i serskildt runi å Riddarhuset sins emellan öfverenskomma om följande dagens föredragningsämnen, hvilka, då de skola uti Stånden behandlas, böra, så vidt möjligt är, hos dem alla samtidigt handläggas. § 41 <§ 48 R. O.)
Föredragningsämnen äro dessa och inga andra: / Mvks-nämnden: 1) Konungens propositioner och skrifvelser; 2) Riksdagsmäns inom Nämnden väckta motioner och förslag; 3) Utskotts-betänkanden och förslag; 4) Ärenden, som genom protokollsutdrag från Stånden blifvit Riks-nämnden meddelade.
I Stånden: 1) Nämndernas eller Ståndets enskilda Utskotts-betänkanden och förslag •, 2) Riksdagsmans inom Ståndet väckta motioner och förslag angående Ståndets enskilda angelägenheter. § 42 (§ 49 R. O.) l:o.
Hvar och en allmän fråga, som i Riks-nämnden första gången förekommer, skall, så vida ej Nämnden enhälligt densamma genast till Utskott förvisar, ligga på bordet till nästa sammanträde, då sådan remiss bör ske, derest ej frågans nedläggande beslutesj dock stånde hvarje ledamot öppet att öfver samma mål sig yttra.
Uppstår fråga om, eller hvart, remitteras bör; må denna fråga blott för den plenidagen kunna på bordet läggas, men j nästa plenum skall beslut ovägerligen fattas.
Då betänkande från Utskott till Riks-nämnden mkommit, blifve det efter första uppläsandet liggande på bordet.
Vid nästa föredragning må detsamma, på flere ledamöters förenade begäran, ehvad öfverläggning egt rum eller ej, åter kunna bordläggas; men då saken tredje gången förekommer, skall den till afgörande företagas.
Lag samma vare om handläggning i Stånden af Nämndernas meddelanden, förslag och betänkanden.
Konstitutions-Utskottets Memorial, K:o T. 15 Hvar och en fråga af annan än allmän beskaffenhet, äfvensom preliminära hcmställanden och förfrågningar må genast kunna afgöras, så villa den eller de ej af någon Ståndets eller Riks-nämndena ledamot begäras på bordet Uti Ståndens och Riks-nämndens kanslier böta alltid finnas en öppen förteckning öfver alla på bordet lagde mål, med dertill hörande akter och handlingar, 3:o.
Vid pröfningen i Riks-nämndens plena af Utskotts afgifna förslag, skall detsamma först framställas till antagande eller förkastande utan förändring.
Göres dervid anmärkning till förändring, och finner Nämnden ärendet tillfyllest utred t : må Nämnden, sedan bestämdt förslag till sådan ändring blifvit uppgjordt, om dess antagande eller förkastande besluta.
Är anmärkningen af den beskaffenhet, att närmare utredning anses behöflig, då skall Utskottet af samma anmärkning erhålla del, för att förslaget derefter ytterligare granska och jemka.
När ett sålunda bereth, förslag Ull Rike-nämnden återkommer, varde det behandladt på samma sätt, sorn här ofvan om Utskotts första förslag stadgas, dock att ytterligare återremiss ej må ega rum. 4:o.
Vid pröfningen i Slån dens plena af Nämnds afgifna förslag, skall detsamma framställas till antagande eller förkastande utan förändring. § 43 (§ 50 R. 0.) Hvarje Stånds eller Rik s-nämndens ledamot ege rätt — — — allt, som sriom Ståndet eliel' Nämnden sig tilldrager.
Hvar och en — — — pröfve
Stån det eller Nämnden, huruvida den ledamot, som sig sålunda förgått, må af Land t marskalken eiler Talmannen —• — enligt 69 § — förfalla. § 44 (§ 51 R O.)
I en skrift — — — beträffar. § 52 uti nu gällande R 0.' skulle utgå. § 45 (§ 53 R. 0.)
När ett ämne slutligen skall afgöras, böra alla dertill hörande handlingan 16 Konslitulions-Utskottels Memorial, N:o 7. uppläsas, så framt någon ledamot sådant åstundar.
Ej må något — — — huruvida Ståndet eller Riks-nämnden anser — — — genast förstöras. § 46 (§ 54 R. O.)
Då uti Riks-nämnden proposition till fattande af ett definitivt beslut öfver en Konungens framställning, eller ett betänkande, eller en annorledes väckt fråga är — — — blifvit med Ja och Nej besvarad.
Har lagförslag•, som flera afdelningar eller paragrafer innehåller, blifvit efter afdelning eller paragraf under öfverläggning taget, och beslut först Öfver hvarje paragraf för sig fattadt; då skall förslaget derefter till antagande eller förkastande i sin helhet framställas.
Hvad i denna § här ofvan stadgadt är, galle i tillämplige delar äfven för Stånden. % 47 (§ 55 R. O.) Landtmarskalk eller Talman må ej kunna vägra proposition, utom i det fall, att han finner en väckt fråga bokstafligen strida mot Grundlagarnes lydelse; börande han förut hafva skälen till sitt vägrande anfört.
Skulle ej Ståndet eller Riksnämnden med honom instämma i begreppet härom, utan ändock yrka proposition; ege han förklara öfverläggningen hvilande, och förvises målet till Granskningsnämnden, hvilken åligge — — — — enlighet med Grundlagen.
Hvad Granskning s-nämnden — — — — så godt synes, till Gransknings-nämnden, som bör honom sitt yttrande deröfver meddela, och vare han berättigad detsamma, jemte motionen, genom tryck allmänt göra, i hvilken händelse han för den sistnämndas innehåll sjelf, i egenskap af författare, må lagligen ansvara. § 48 (§ 56 R. O.) Riksdagsman ege rätt att uti Riks-nämnden framställa motioner och förslag.
Sedan fjorton dagar från riksdagens början, enligt 28 §., tilländalupit, må likväl nya frågor af riksdagsman icke väckas kunna, utan så vida de af redan fattade beslut, eller Konstitutions Utskottets Memorial, A:o 7. 17 eller redan upptagna ärenden, eller under riksdagen inträffade händelser omedelbarligen föranledas.
I Stånden må ej väckas motioner eller förslag angående allmänna frågor, titan endast sådune, som
Ståndets enskilda besvär och angelägenheter röra.
Intet ärende må nedläggas utan Ståndets eller Riks-Nämndens uttryckliga beslut, § 49 (§ 57 R. O.)
Det beslut öfver en allmän fråga, som Riks-Nämnden fattat, skall genom protokollsutdrag meddelas Stånden.
Beslut, hvaruti Stånden stadnat, skola på enahanda sätt meddelas så väl de öfriga Stånden, sorn Riks-Nämnden.