Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemlikt de beslut, Rikets Ständer dels under sednast förflutna och dels under,, innevarande Riksdag fattat i afseende på den erhallna och till kostnader för Myntverkets nuvarande lokal begagnade köpeskillingen för den af Kronan försålda, vid Regeringsgatan här i hufvudstaden belägna, sä kallade Jlofbageriegendomen, — bör, sedan Myntverkets ställning framdeles så förbättrats, att samma köpeskillings belopp, Sextontusen sexhundra sextiosex R:dr 32 sk. kan af nämnde 12 Stats-Vtskotteu Memorial, N:o 377. verk, utan olägenhet eller mehn för dess obehindrade verksamhet, återbetalas, detta belopp, i den mån det varder disponibelt, genom Kongl. Stats-kontoret, till Riksgäldskontoret öfverlemnas. § 184.
1 öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, i fråga om begagnandet af de för undsättningar vid missväxter eller felslagna skördar afsedda medel, intilldess desamma behöfva för sagde ändamål användas, skola samma medel, till den del de icke äro för anvisade utbetalningar erforderliga, under det förbehåll, som i § 17 omförmäles, öfverlemnas till Riksgäldskontoret; varande, på sätt nyssberörde § innehåller, utaf de förut till Riksgäldskontoret aflemnade och nu destädes innestående undsättningsmedlen, ett belopp af Sjuhundratusen R:dr disponeradt för bestridande af de stats-utgifter, som under denna Riksdag blifvit beviljade och till utgående från Riksgäldskontoret anvisade. § 185.
I fall den påbörjade vattenledningen till Carlskrona skulle komma att öfvergifvas och de härtill redan uppköpta jernrören icke kunna till allmänna byggnader användas, bör den tillgång, som, genom försäljningen af dessa jernrör äfvensom andra för samma företag upphandlade materialier, uppkommer, till Riksgäldskontoret aflemnas, för att framdeles kunna tagas i beräkning för anläggandet af en vatten-cistern vid nämnde stad. § 186.
Till följd af Rikets Ständers under denna Riksdag fattade beslut och den i Banko-reglementet derom meddelade föreskrift, skall utaf Rikets Ständers Banks vid 1853 års slut upplupna, disponibla vinst, ett belopp af Niohundratusen R:dr årligen, för Statens allmänna behof, aflemnas från Banken till Riksgäldskontoret vid slutet af åren 1854, 1855 och 1856, eller tillsammans
Två millioner sjuhundratusen R:dr. § 187.
De för Riksgäldskontorets utgifter anvisade inkomster och kontanta tillgångar skola, intilldess desamma behöfva användas för detta verk åliggande utbetalningar. så vidt med det allmännas säkerhet och fördel öfverensstäminer, göras för Riksgäldskontoret fruktbärande och hållas allmänna rörelsen tillhanda, me - SlaCs-Utskoltcls Memorial, A:o 377.
13 deist uppköp, för Riksgälds-kontorets räkning, af räntabärande obligationer, utgifna af Arméens accords-amor terings fond, Trollhätte mja kanalbolag, Bniksegares Hypotheks-kassa, Skånska och Östgötha Hypotheks-föreningar, Örebro läns särskilda Hypotheks-förening, äfvensom Hypotheks-föreningarne mellan jordegare i Småland och Halland m. fl. provinser, i IVermlaml och i Elfsborgs län med Dalsland samt Götheborgs och Bohus län, i Upsala, Stockholms, IVestman lands, Södermanlands och Örebro län samt inom Gottlands län, eller af andra sådana Svenska Hypotheks-inrättningar, som, på likartade grunder med de nyssnämnde, kunna blifva bildade samt af Kongl. Maj:t i Nåder stadfästade, och hvilkas obligationer Fullmäktige anse innefatta full säkerhet. § 188.
De obligationer, som* i öfverensstämmelse med stadgandet i nästföregående §, redan äro eller hädanefter varda för Riksgälds-kontorets räkning uppköpta, skola, i den man sådant för verkställigheten af Riksgälds-kontoret åliggande utgifter erfordras eller af verkets fördel påkallas, antingen till inlösen uppsägas eller, på det sätt
Fullmäktige pröfva mest lämpligt och ändamålsenligt, försäljas. § 189.
För samma ändamål och under de förhållanden, som i ofvanstående § 187 äro uppgifna, må derstädes uppräknade räntebärande papper, jemte Stockho lins stads Drätsel-kommissions obligationer, af Riksgäids-kontoret belånas; dock få de lån, som emot hypothek af sådana papper meddelas, icke öfverstiga Nittio procent af de hypoticerade obligationernas kapitalbelopp, då dessa löpa med minst fyra procent ränta, eller sjuttiofem procent utaf kapitalbeloppet af de obligationer, hvaruti lägre ränta, än fyra procent, är förskrifven.
För ifrågavarande lån skall, utan afseende å de belånade obligationernas räntefot, till Riksgälds-kontoret erläggas fem procent årlig ränta.
För öfrigt ankommer på Fullmäktige att, med hänsigt till förevarande förhållanden, bestämma ej mindre långtiderna än lånebeloppen. § 190.
För bestridandet af Riksgälds-kontoret åliggande utbetalningar, eger detta verk att, från den Irsta September det ena året till den sista Juni det nästföljande, begagna ett räntefritt kreditiv å Rikets Ständers Bank, till ett belopp 14 Stats-Vtskotlels Memorial, N:o 377.] af högst
En million R:dr; börande alltid de å detta kreditiv lyftade medel ovilkorligen sistnämnde dag vara Banken godtgjorda.
Då Bankens ställning det fordrar, må berörde kreditiv af Banko-Fullmäktige uppsägas, dock ej förr än i sista rummet och sedan andra utvägar blifvit begagnade.
Sådan uppsägning leder till den påföljd, att kreditivet månadtligen, intill den sista derpå följande Juni, indrages till så stor andel, sorn motsvarar antalet af de för kreditiv-rättighetens begagnande, intill samma dag, återstående fulla månader. § 191.
I händelse sådant, för verkställigheten af Riksgälds-kontoret förestående utbetalningar, finnes oundgängligen nödvändigt, ega Fullmäktige att, under de i § 168 stadgade vilkor och förbehåll, upplåna härtill erforderliga medel emot detta verks obligationer, ställda till inlösen, antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning.
Angående den för jernvägsanläggningars bekostande eller understödjande beslutade upplåning emot fonderade Stats-obligationer § 192.
Rikets Ständer, — som, lika med Kongl.
Majrt, ansett de, för jernvägars anläggning på allmän bekostnad eller genom statens medverkan, utöfver härtill disponibla tillgångar erforderliga medel böra beredas medelst upplåning emot fonderade statsobligationer,— hafva i sådant hänseende meddelat de i nedanstående §§ 193 med 201 intagna beslut, å hvilka Rikets Ständer i underdånighet anhållit om Kongl.
Maj:ts nådiga fastställelse; kommande alltså dessa beslut och stadganden att iakttagas och tillämpas vid verkställigheten af den, för sagde ändamål, ifrågakommande upplåning, hvarigenom, till en början och i mån af behof, medel böra anskaffas för de, enligt §§:na 143, 144, 145 och 146 af detta reglemente, till deruti omlörmälda jernvägsanläggningar, under innevarande Riksdag, beviljade statsbidrag.
Stats-UlskoUels Memorial, N:o 377. 15 § 193.
Genom upplåning för Statens räkning, enligt det här nedan angifna inhemska fondsystem, anskaffas de model, sorn, utöfver befintliga disponibla tillgångar, erfordras för bekostande eller understödjande af de jernvägsanläggningar, som af Rikets Ständer blifvit eller blifva beslutade, äfvensom de medel, hvilka för inlösen af dylika anläggningar, om sådan pröfvas böra ske, äro erforderliga. § 194.
Denna upplåning sker genom fonderade, inom Riket utgifna, räntebärande obligationer, lydande å Svenskt mynt och utfärdade, på Rikets Ständers vägnar, af deras Riksgälds-kontor. § 195.
Obligationerna ställas på innehafvar en, men äro å dennes sida icke uppsägbara.
Deremot eger Riksgäldskontoret att dem uppsäga till inlösen efter Sex månaders förlopp.
Sådan uppsägning sker medelst derom i Rikets officiela tidning införd kungörelse.
För de obligationer, derför Riksgäldskontoret einottagit hela det förskrifna kapitalbeloppet, må Fullmäktige, under en tid af högst tio år, afstå från uppsägningsrättens begagnande. § 196.
Räntan för den i obligationerna förskrifna lånesumma utgår med högst
Fyra för hundra, efter år räknadt, och tillhandahålles ovilkorligen obligationsinneliafvaren hvarje halft år, emot återställandet af den å samma ränta utfärdade kupan: börande hvar och en obligation, vid dess utfärdande, vara försedd med dylika kuponer å halfårsräntorna för en tidrymd af tio år, och skall samma obligation sedermera, intilldess den varder inlöst, hvart tionde år förses med nya räntekuponer för enahanda tid.
Vid upplåningens företagande, äfvensom under dess fortgång, ega Fullmäktige i Riksgäldskontoret att, med afseende å dåvarande penningeställning samt de förhållanden, som härvid för öfrigt böra komma i betraktande, pröfva och bestämma om och i hvilken mån rabatt å det kapitalbelopp, derå obligationerna äro utfärdade, må, inom de gränser nedanstående moment, i fråga om lånets amortering föreskrifver, varda af Riksgäldskontoret medgifven. 16 Stals-V Iskollels Memorial, N:o 377. § 197.
Obligationernas valörer, hvilka skola utsättas i både Riksdaler Riksmynt och Riksdaler Silfver-specie, bestämmas af Fullmäktige; dock får någon obligation icke utfärdas å lägre belopp, än Tvåhundra Riksdaler Riksmynt eller Femtio Riksdaler Silfver-specie. § 198.
Till ränte-liqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering anvisas samt uppföres å den stat, som af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag varder för Riksgälds-kontoret utfärdad, ett, i öfverensstämmelse med Regeringsformens 66 § utgående, årligt anslag, svarande emot Fem procent å det belopp, som, enligt Rikets Ständers beslut, skall upplånas, så att minst en half procent å den förskrifna lånesumman årligen må kunna användas till lånets återbetalning; kommande detta anslag att fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå, ända till dess hela lånet blifvit i stadgad ordning betaldt.
De i denna, likasom de i föregående 196 och 197 §§, meddelade bestämmelser, angående dels räntans belopp, dels obligationernas valörer och dels förhållandet mellan stats-anslaget och lånesumman, komma endast att tillämpas i afseende på det eller de lån, som erfordras för de, under innevarande Riksdag, till jern vägs-anläggningar utaf Rikets Ständer beviljade stats-bidrag. § 199.
Det årliga ränte- och amorterings-anslaget bör ingå till en särskildt redovisad liqvidations- eller amortissements-fond, hvars behållning skall för det med dessa medel afsedda ändamål allt framgent oförryckt tillhandahållas och användas, så att ränte-liqviderna, vid derför bestämda terminer, varda ovilkorligen fullgjorda samt lånets återbetalning i föreskrifven ordning verkställd.
De till nämnde fond influtna medel böra, så vidt ske kan och sagde liqvider medgifva, städse på säkert och ändamålsenligt sätt göras räntebärande. § 200.
Lånets amortering bör alltid ske genom uppköp af för detsamma utgifna obligationer, då dessas allmänt gångbara värde understiger det i dem förskrifna kapital-belopp (eller al pari); men i annat fall och derest tillfälle sig icke erbjuder - Slals-Ulskotlels memorial, N:o 377.
17 bjuder att under hand infria obligationerna, bör amorteringen verkställas genom obligationernas uppsägning samt inlösande efter uppsägningstidens förlopp.
Vid sålunda skeende uppsägning oell inlösen af obligationer, bör en viss serie- och nummerföljd iakttagas. § 201.
Amortissements-fondens, äfvensom all den leir öfrigt vid nu ifrågavarande statsskuld förekommande förvaltning, besörjes af Rikets Ständers Fullmäktige i Riksgälds-kontoret.
Angående upphörden oell redovisningen af de till Riksgälds-kontoret ingående bevillnings- m. 11. medel. § 202.
Allmänna bevillningen uppbäres och redovisas på sätt i gällande Bevillningsförordning är stadgadt; och åtnjuta de tjenstemän samt öfrige vederbörande, som med uttaxeringen och uppbörden af bevillningen ega befattning, de uti samma förordning dem tillerkända arfvoden och traktamenten.
Likaså ega Kronofogdarne och Landskontoren att för uppbörden och redovisningen af arfs- och testaments-bevillumgen tillgodonjuta de särskilda arfvoden, som uti Kongl, kungörelsen den 11 December 1811 blifvit bpstämda. § 203.
I afseende på uppbörden, levereringen och redovisningen af de stumpelafgifter, som för tidningar och spelkort skola erläggas,, komma härom gällande författningar att tjena till efterrättelse; börande kostnaden för den i Riksgäldskontoret skeende tidnings-stämpling af detta verks medel bestridas; och må vedergällningen för sagde stämplings verkställande och kontrollerande hädanefter utgå med enahanda belopp eller efter samma beräkningsgrund, som hittills.
Likaledes böra de stampar, som vid den i orterna förefallande tidnings-stämpling måste begagnas, på Riksgälds-kontorets bekostnad anskaffas.
Men för öfrigt skall Ulli. lill R.
Prot. 1833 8/ 1834.
4 Sami. 1 Afd. 3 Rand. 34 Häfl. 5 IS Stats-Utskottets Memorial.
N:o 377. kostnaden för denna stämpling, med det i författningarne bestämda belopp, utaf de influtna stämpelmedlen godtgöras.
g 204.
Ofver hvarje års uppbörd af allmänna bevillningen samt Riksgälds-kontorets öfriga inkomster, hvilka uti landsorterna levereras, författas vid Landskontoren summariska räkningar, som afslutas och insändas till Riksgälds-kontoret inom den tid, författningarne stadga; skolande uti dessa räkningar restantier och balanser från de förra åren jemväl till redovisning upptagas.
Sådana summariska räkningar aflemnas äfven från Stockholms stad inom den tid, som särskildt är bestämd. § 205.
I början af hvarje månad insändas från Landtränterierna till Riksgäldskontoret förslag öfver de, under nästföregångne månad, för nämnde Kontors räkning, influtna medel; hvilka förslag ovilkorligen böra vara af Landskontoren till riktigheten bestyrkta. § 206.
De till Riksgälds-kontorets disposition uti Landtränterjerna influtna uppbörds- och anmärknings- m. //. medel öfversändas och levereras derifrån omedelbarligen till Riksgälds-kontoret; egande Landträntmästarne att, under de vilkor och förbehåll, författningarne stadga, sig till godo beräkna och i räkenskaperna afföra dem tillkommande remisslage för de penninge-remisser, som från Ränterierna till Riksgälds-kontoret expedieras. § 207.
Öfver-revisionsdepartements anmärkningar eller vederbörande Advokatfiskals-embetens åtgärder, för Riksgälds-kontorets räkning inflyta, godtgör Riksgälds-kontoret, efter behöriga reqvisitioner, de i författningarne stadgade observations- och indrifnings-arfvoden. § 208.
Med iakttagande af hvad Rikets Ständer under 1847 och 1848 års riksdag beslutat och förordnat, i afseende på räkenskapsforingen vid Riksgälds - Slals-Utskoltels Memorial, N:o 377.
19 kontoret, samt hvad härom för öfrigt är stadgadt, uppgöres och afslutas för hvarje år en särskild hufvudbok öfver nämnde verks samtliga tillgångar och skulder; hvilken hufvudbok inom den 1 Juli året efter det, för hvilken den är uppgjord, bör vara afslutad och renskrifven, samt före den 1 derpåföljande Oktober behörigen granskad.
Riksgälds-kontorets hufvudböcker böra vid lämpliga tider hållas Kongl.
Stats-kontoret tillhanda, på det att den Riksgälds-kontoret tillkommande förvaltning af allmänna medel jemväl må kunna i rikshufvudboken intagas. § 209.
Under loppet af Juli månad hvarje år böra, till upplysning för allmänheten örn Riksgälds-kontorets ställning, särskilda, efter det härmed afsedda ändamål lämpade, utdrag af detta verks räkenskaper för det nästföregångna året genom trycket offentliggöras och jemte allmänna tidningarne utdelas. § 210.
Af denna liqvid meddelas Kongl. Stats-kontoret tvänne exemplar, hvaraf det ena, derå Fullmäktige tecknat sitt godkännande, bör derstädes qvarstanna, samt det andra, sedan det blifvit försedt med anteckning om liqvidens godkännande af Kongl. Stats-kontoret, bör till Riksgälds-kontoret återställas, för att såsom verifikation dess hufvudbok biläggas.
, § 211.
Då Riksgälds-kontorets hufvudbok inom den i § 208 stadgade tid blifvit vederbörligen afslutad och i fulländad! skick till Kommissariatet aflemnad, utbetalas det för hufvudbokens upprättande och afslutande, från längre tid tillbaka, bestämda särskilda arfvode af Tvåhundra riksdaler. ✓ STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri. 1854. Stals-Ulshnltcls Memorial, JM 578. 1 M 378.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 28 Nov. 1834. kl. 10 f. m.
Memorial, med förslag till de sista afdelningarne af Riksgäldskontor ets nya reglemente.
Enligt den, sedan 1844 och 1845 års riksdag, bibehållna uppställningen af reglementet för Riksgälds-kontoret, utgöra de reglementariska stadgandena, angående styrelsen öfver detta verk samt den vid detsamma anställda tjenstemanna-personal och vaktbeljening, de sista afdelningarne utaf ifrågavarande reglemente.
Sedan StatsUtskottet, genom sina Memorialer N:ris 317, 347, 537 och 377, underställt Rikets
Ständer förslag till samma reglementes föregående afdelningar, får Utskottet härmed aflemna sitt förslag till de återstående delarne deraf, eller stadgandena rörande Riksgälds- kontorets styrelse och betjening; hvarvid Utskottet anser sig böra fortsätta samma nummerföljd, som i nyssnämnde afdelningar iakttagits, ehuru, till följd af några Rikets Ständers nyligen fattade beslut, som föranleda nya reglementariska föreskrifter, hvarje §:s nummerordning måste förändras vid reglementets utfärdande.
Följande, uti bilagde förslag upptagna, §§ nemligen: ‘212 §, angående antalet af de Fullmäktige, åt hvilka styrelsen öfver Riksgäldskontoret är uppdragen; 213 §, angående ersättandet af uppkomna ledigheter bland Fullmäktige; 214 §, angående suppleanters inkallande; 215 §, angående den ed Fullmäktige skola aflägga; 216 §, angående upphörandet af Fullmäktiges befattning; 217 §, angående Fullmäktiges allmänna åligganden; 218 §, angående
Fullmäktiges lydnads-pligt samt redovisnings- och ansvarsskyldighet; 219 §, angående inhemtandet af Revisorernes råd och yttranden; 220 §, angående Fullmäktiges honoraria och resekostnads-ersältning; 221 §, angående målens föredragning och afgörande; 222 §, an gående den ort, der Fullmäktiges sammankomster böra hållas; 223 §, angående tiden för sammankomsterna och förandet af protokoll dervid; Hill. lill R.
Prof. 2855 & 1854. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 55 Bd/t. t 2 Slals-Uls/iollels Memorial, J\s 378. 224 §, angående Fullmäktiges särskilda sammanträden; 225 §, angående tjenstledighet lör Fullmäktige; 226 §, angående anmälandet af inträffadt förfall; 227 §, angående det antal Fullmäktige, som vid besluts fattande bör vara till städes, och 228 §, angående rösternas afgifvande och beräknande vid skiljaktiga meningar, äro lika lydande med 180, 181, 182, 185, 184, 185, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 194, 195 och 196 §§ af 1851 års reglemente.
229 §, angående infordrandet af Kommissariatets yttranden m. m., motsvarar detta reglementes 197 §, och innehåller hufvudsakligen samma stadganden; dock har Utskottet ansett, att den nuvarande föreskriften, enligt hvilken det beror af en enda bland Fullmäktige, att få afgörande! af hvilket inkommet ärende som helst uppskjutet genom äskandet, att
Kommissariatets utlåtande deröfver skall inhemtas, hvilket då mäste ske, bör förändras, så alt i delta hänseende för Fullmäktige i Riksgälds-kontoret enahanda stadganden varda gällande, som Banko-Reglementet innehåller, i fråga om inbemtandet af yttranden utaf Bankens Under-styrelse, eller att sådant beror af Fullmäktiges pröfning; 230 §, angående föreskrifters meddelande; 231 §, angående sättet för öfverklagandet af Fullmäktiges beslut; 232 §, angående granskning af Kommissariatets anteckningsböcker och Ombudsmannens diarier, samt inventering af de utaf Kommissariatet förvarad» låne- och säkerhets-bandlingar, och 233 §, angående årliga besigtningar å Rikets Ständers, samt Riksgälds-kontorets hus, ega samma lydelse, som nuvarande reglementes 198, 199, 200 och 201 §§. 234 §, angående hyresfritt upplåtande af rum inom Rikets Ständers hus mellan riksdagarne, är redan af Rikets Ständer godkänd genom bifallandet af Statsutskottets Utlåtande JV2 234. 235 j§, angående berättelsers afgifvande till Rikets Ständer och deras Revisorer; 236 §, angående tryckning och utdelning af Rikets Ständers Revisorers berättelser ; 237 §, angående upphandling af papper och skrifmaterialier till begagnande under nästa riksdag; 258 §, angående Fullmäktiges i Banken och Riksgälds-kontoret gemensamma åligganden; 239 §, angående granskning af fullmakterna för Riksdagsmän af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, samt 240 §, angående val af Direktörer eller deras Suppleanter vid Låne-kontoren, Stals-Ulskoltels Memorial, JYs 578. 3 svara emot och äro lika lydande med 202, 203, 204, 206, 207 och 208 §§ af hittills gällande reglemente.
Genom samma reglementes 203 §, fingo Fullmiiklige vid scdnaste riksdag sig ålagdt att, med behörigt iakttagande af hvad angående Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning vore i grundlagarne stadgadt, låta utarbeta och sedermera, sådant det af Fullmäktige gillades, underställa Rikets nu församlade Ständers pröfning och fastställelse ett fullständigt förslag till ny eller förändrad organisation af Riksgälds-kontoret samt reglering af förvaltnings-beslyren och tjenslegöromålen inom samma verk jemte afiöningsstat för dervarande tjenstemanna-personal; vid hvilket förslags uppgörande borde afses, att, så vidt, utan åsidosättande af nödiga kontroller, sig göra lät, den största möjliga enkelhet och skyndsamhet vid ärendenas behandling samt minskning i tjenstemännens antal måtte åstadkommas, och att alla sådana särskilda uppdrag och bestyr, hvilka, till följd af Rikets Ständers under sednare tider vidtagna förfoganden, böra af tjenslemännen vid Riksgäids-kontoret förrättas och för hvilka särskilda arfvoden hittills utgått, inbegripas under vederbörandes bestämda tjcnsteåligganden; hvadan vedergällningen derför borde inberiiknas i det aflöningsbelopp, staten för hvarje tjenst upptoge.
För verkställigheten af hvad Rikets Ständer sålunda förordnat, uppdrogo Fullmäktige, någon tid efter riksdagens slut, åt 3:ne af Fullmäktige bland Riksgälds-kontorets tjenstemän utsedde kommitterade, nemligen:
Fullmäktiges Sekreterare, en af Kommissarierne och Kainereraren i Boksluts-kontoret att, med iakttagande af de härom utaf Rikets Ständer meddelade föreskrifter, utarbeta och till Fullmäktige afgifva förslag till Riksgälds-kontorets förändrade organisation samt ny afiöningsstat.
Delta uppdrag fullgjordes af bemälde kommitterade under år 1832, före hvars slut de allemnade sitt betänkande i ämnet jemte ett, med tillämpning af deruti utvecklade åsigter, uppsatt förslag till en annan organisation af meranämnde verk samt reglering af förvaltnings-bestyren och Ijenstegöroinålen inom detsamma, äfvensom till förändrad löne-stat, enligt hvilka förslag antalet af de å Riksgälds-kontorets nuvarande ordinarie aflönings-stat uppförda tjenstemän skulle minskas från 14 till 11 samt något mer an 1,000 R:dr besparas å verkets aflöning, med tillägg af arfvoden och ljuspenningar, oaktadt lönerna, utan beräkning af särskilda arfvoden, i allmänhet voro föreslagna till samma belopp, hvartill aflöningen, tjenstgörings-penningarne häruti inberäknade, finnes upptagen uti de af Rikets Ständer för Banko-verket nu fastställda löne- och supplementar-stater.
En af kommitterade, som icke delade de öfriges åsigter, angående grunderne för en förändrad organisation af Riksgäids-kontoret, hade uppgjort 2:no särskilda alternativa förslag till verkställigheten häraf, det ena upptagande likaledes 11 tjenster, utom Vaktmästare- samt Kammar- och Husdrängs-sysslorna, äfvensom en sammanlagd aflonings-summa af närmare 19,000 R:dr, och det andra, som utgick från den för - •4 Slals-UlskoUcls Memorial, JVs 578. utsättningen, att Riksgälds-kontorets befattning med en del af allmänna uppbörden framdeles skulle upphöra, endast 5 tjenster; varande äfven i dessa begge förslag, med lå undantag, lönerna upptagna lill enahanda belopp, hvartill desamma utaf de öfrige kommitterade föreslagits.
Fullmäktige hafva likväl icke funnit någotdera utaf omförmälda 3:ne förslag antagligt, utan ansett Riksgälds-kontorets nuvarande organisation böra bibehållas oförändrad.
Dock borde, enligt Fullmäktiges åsigt, några jemkningar och öfverflyttningar från en till annan tjenst ske med hänsigt till vissa befattningar och dem, enligt hittills gällande instruktion, tillhörande åligganden.