Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Röstlängderne för omedelbara val på landet skall Konungens Befallningshafvande allmänligen i länet kungöra, och derjemte tillkännagifva, att dessa längder under fjorton dagars tid före valet skola för ytterligare granskning finnas alt tillgå hos 38 Konslitutions-Utsliollels Memorial, JM 7. den Domhafvande, till hvilken, enligt 43 <§, Konungens Befallningshafvande bör dem öfverlemna. § 45- Elektorsval, der det föreskiifvet är, skall hållas minst Åtta dagar före riksdagsmannaval.
Kungörelse om elektorsvalet skall Kyrkoherde på landet eller Magistrat i stad utfärda och låta i pastoratets eller stadens kyrkor uppläsas minst fjorton dagar förut, om lagtima riksdag, och minst Åtta dagar förut om urtima riksdag förestår.
Skulle i någon socken offentlig
Gudstjenst ej förrättas å söndag, då kungö relsen uppläsas bör, skull vederbörande kronobetjent, på presterskapets anmodan, kungörelsen skyndsamt från gård lill gård kringsända.
Vill någon göra anmärkning vid den röstlängd till elektorsval, som i 44 § omtalas, varde anmärkningen framstäld innan valet börjas och pröfvad af de röstegande, hvilka anmärkningen ej rörer.
Gillas den, rättas röstlängden derefter.
Efter elektorsval skall ordföranden utskrifva och med sitt namn styrka utdrag af valprotokollet, hvilket såsom fullmakt för riksdagsmannaval^ meddelas den eller dem, som fått sig elektorsbefattuingen uppdragen. § 46.
Val till riksdagsmän i Andra kammaren skall, för lagtima riksdag, hållas i förra hälften af Augusti månad det år, då riksdagen begynner.
Har Konungen för urtima riksdag anbefallt nya val, skola de hållas så snart ske kan.
Valen skola i landsdistrikt minst Trettio och i stadsdistrikt minst Fjorton dagar förut, om lagtima riksdag förestår, samt för urtima riksdag minst Fjorton dagar förut på landet och minst Åtta dagar förut i stad kungöras.
Kungörelsen skall valförrättaren utfärda och låta uppläsa på samma dag i alla valdistriktets kyrkor.
Är inom distriktet kyrka, der Gudstjenst ej förrättas den dag kungörelsen uppläsas bör, förbålles såsom i näslförestående § om kungörelses kringsändande är stadgadt. § 47.
Vid riksdagsmannaval till Andra kammaren, vare sig på landet eller i stad, skall valförrättaren biträdas af fyra före valets början utsedda personer, hvilka det åligger att deltaga i rösternas sammanräkning, i pröfningen angående de afsägelser af riksdagsmanna-uppdrag, som möjligen vid sjelfva valtillfället anmälas, samt i afgörandet af andra frågor, som i och för valet kunna förekomma.
De hafva, vid besluts fattande, hvardera lika röst med valförrättaren.
Till befattningen må de af valförrättaren bland närvarande valmän utses, så framt icke någon af valmännen Konslitutions-UtskoUels Memorial, M 7. 39 påyrkar deras tillsättning genom val, i hvilket fall sådant verkställes af tillstädesvarande valmän medelst omröstning, hvarvid alla ega lika röst.
Yill någon vid val, deri omedelbara valmän deltaga, göra anmärkning vid den röstlängd för de omedelbara valmännen, som i 44 § omtalas, varde anmärkningen framställd innan valet börjas och pröfvad på sätt nu är sagdt om frågor i allmänhet, som vid val förekomma.
Gillas anmärkningen, rättas röstlängden derefter. § 48.
Valet till den Nämnd, som för Stockholm bör tillsätta ledamöter i Första kammaren, verkställes å serskild dag i sednare hälften af Augusti månad det år, då lagtima riksdag inträffar. § '<9
Val till riksdagsmän i Första kammaren förrättas i September månad det år, då lagtima riksdag inträffar. § 50.
De Nämnder, som välja riksdagsmän till Första kammaren, ega jemväl meddela beslut uppå afsägelser af dylik befattning, när sådane anmälas, vare sig innan tiden för den valde är inne att i befattningen inträda eller mellan riksdagarne, under den tid, för hvilken han blifvit vald. § 51.
Ofver hvarje valförrättning skall protokoll föras: vid riksdagsmannaval till Första kammaren, af den tjensteman, Konungens Befallningshafvande dertill förordnar, samt, vid val till Andra kammaren, af valförrättaren.
Protokollet justeras vid förrättningens slut och påtecknas, till bevis derom, af minst två bland valmännen.
Protokoll och handlingar, som till valförrättningen höra, skola förvaras, lör val till Första kammaren, af Konungens Befallningshafvande och, för val till Andra kammaren, af valförrättande Domhafvande:! eller Magistraten. § 52.
Är frånvarande vald till elektor, eller till ledamot i valnämnd, eller till riksdagsman, eller till suppleant för någon af dessa; skall ordföranden eller valförrättaren honom derom utan dröjsmål underrätta. § 53.
Biksdagsman, som vald blifvit, må ej godtyckligen kunna sig från befattningen undandraga. 40 Konstitulions-Ulskotlets Memori £. M 7.
Såsom giltiga skäl för afsägelse af riksdagsmanna-uppdrag skola anses: l:o de hinder allmänna Lagen upptager såsom laga förfall; 2:o ålder öfver Sextio år; 5:o att den valde tillförene såsom riksdagsman bevistat
Tre riksdagar. § 54.
Är någon mod åtgärd vid valförrättning missnöjd, må han hos Konungens Befallningshafvande i valorten anföra besvär.
Ilan skall för sådant ändamål af ordföranden eller valförrättaren äska behörigt protokollsutdrag, hvilket, genast eller inom högst två dagar derefter, bör till klaganden utlemnas.
Klaganden må sedermera, inom Åtta dagar efter det beslutet fattades, ingifva sina besvär till Konungens Befallningshafvande, som genast infordrar vederbörandes förklaring inom den för hvarje ort brukliga kortaste tid och, efter förklaringens inhändigande, sist inom nästa dags utgång sitt utslag i målet meddelar.
Den med Konungens Befallningshafvandes utslag missnöjde eger att, inom Åtta dagar efter deraf erhållen del, till Konungens Befallningshafvande inlemna sina besvär, ställda till Konungen.
Åliggande Konungens Befallningshafvande att dessa besvär, jemte egen och vederbörandes förklaringar, till Konungen ofördröjligen insända, för att i Dess Högsta Domstol skyndsamt upplagas och afgöras. § 55.
Derest någon vid samma tid varder vald till ledamot i endera kammaren för liera distrikter, eller ledamot i Andra kammaren varder till ledamot i den Första utsedd, må på den valde ankomma att bestämma, hvilketdera valet han antager.
Dock åligger honom att hos Konungens Befallningshafvande i distriktet, der han blifvit vald men uppdraget ej mottagit, härom göra skyndsam anmälan. § 56.
Uti riksdagsmannaval må icke någon embets- eller tjensteman obehörigen inverka.
Den det gör, miste sysslan.
Beträdes någon annan att genom löften eller hotelser hafva stört valfriheten, straffas han på sätt allmän Lag bjuder. § 57.
Vid val må ej andra vara tillstädes, än de, som i valet deltaga, och den eller de embets- och tjenstemän, som med förrättningen hafva befattning. § 58.
Konslitutinns-Utskotlets Memorial, JM 7. 41 § *8- Riksdagsmanna-fullmaklerna underskrifvas och utfärdas ofördröjligen, för ledamot i Första kammaren af ordföranden och minst
Fyra medlemmar i den Nämnd, som verkställt valet, och för ledamot i Andra kammaren af valförrättaren och de honom till biträde vid valet utsedde valmän.
Fullmakterna böra hafva följande lydelse: Till Första kammaren.
»I kraft af föregånget riksdagsmannaval inom N. N. Län (eller Stockholms stad) varder N. N. härmed befullmäktigad att i Sex ar, räknade från nästinstundande riksdags början (eller — vid serskildt inträffad ledighet — intill den år — inträffande lagtima riksdag) vara ledamot i Riksförsamlingens Första kammare.»
(Ort och tid).
Till Andra kammaren.
»Vid denna dag anstäldt val i N.
N. Län f(i N. N. stad) (för N. N. städer)] har N. N. [(af elektorerne) (af elektorerne och de omedelbara valmännen gemensamt)] blifvit tili ledamot i Riksförsamlingens
Andra kammare utsedd för den lagtima riksdag, som ar utsatt att hålfas i N. N. och alt den — — — taga sin början; äfvensom för den eller de urtima riksdagar, som innan nästföljande lagtima riksdag kunna komma att hållas, så framt ej Konungen till sådan urtima riksdag anbefaller i bela riket nya val: och varder till bevis och fullmakt delta meddeladt.»
(Ort och tid). § 89.
Suppleant, som i ordinarie ledamots ställe inträder i riksdagsmannabefattniugen, skall dertill styrka sin behörighet genom utdrag af valprotokollet.
Förfall för ordinarie riksdagsman eller för företrädesrätt-egande suppleant profves af kammaren, enligt 9 § R. O. § 60.
De tjensteman, på hvilka röstlängders upprättande ankommer, så ock valförrättare, som det tillhörer att hålla elektorsval eller val till riksdagsmän i Andra kammaren, skola, äfvensom Konungens Refallningshafvande, vid underlåtenhet af hvad dem, enligt denna grundlag, åligger, ansvara såsom för tjenstefel. ttih. till R.
Prol. 18.H0 & 1#S1. 5 Sami., 7 77a/t. 6 42 Konstitutions-Utskottets Memorial, M 7. § 61- Riksdagsman, som icke i rätt tid sig inställer, skall vara sitt riksdagsmannaarvode för den tid han uteblifver, förlustig och, så vida ej laga förfall visas kan, till Statsverket böta ett lika belopp. § 62.
Under riksdags lopp må riksdagsman ej kunna från sin befattning afgå utan styrkt laga hinder och bifall af den kammare, hvartill han hörer.
F örslag till Riks <lags-Or Aning*.
Allmänna bestämmelser.
% 1 Svenska folkets representationsrätt utöfvas af Riksförsamlingen, hvilken, i kraft af rikets Regeringsform, till lagtima riksdag sammankommer hvartannat år, den 13 November, eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter. § 2.
Till urtima riksdag kallas Riksförsamlingen då Konungen så nödigt finner, äfvensom vid de utomordentliga fall, hvarom i Regeringsformens 50:de, 51:sta, S2:dra och 53:dje §§ förmäles; dock må vid urtima riksdag förekomma endast det eller de allmänna ärenden, som föranledt riksdagen, eller af Konungen eljest för Riksförsamlingen framläggas, samt hvad med dessa ärenden slår i oskiljaktigt sammanhang.
Inträffar lagtima riksdag innan urtima riksdag slutad är, varder urtima riksdag upplöst. § 3- Riksförsamlingen sammanträder på tvänne kamrar, den första och den andra. § 4- Ledamöterne af Riksförsamlingen benämnas riksdagman.
Deras antal äro i första kammaren etthundratjugu och i andra kammaren etthundrafemtio.
Konslitutions-Utskollets Memorial, M 7. 43 § 5.
Förslå kammarens ledamöter väljas för trenne lagtima och deremellan inträffande urtima riksdagar.
De skola till en tredjedel för hvarje lagtima riksdag afgå och med nya val ersättas. § 6.
Andra kammarens ledamöter väljas för hvarje lagtima riksdag.
Dessa val gälla äfven för urtima riksdag, som innan nästföljande lagtima kan inträffa; Konungen likväl obetaget att till urtima riksdag anbefalla nya val.
Landsbygden, hvartill äfven räknas köpingar och städer, som icke hafva egen jurisdiktion, väljer etthundratjugu, och de städer, som hafva egen jurisdiktion, öfrige trettio ledamöter i denna kammare. § 7.
Riksförsamlingens ledamöter väljas efter de grunder och på det sätt, som i serskild Vallag äro föresluifna.
Riksdags början. § 8.
Riksdagarne skola hållas i rikets hufvudstad, utom i de fall, då fiendens framträngande, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder göra det omöjligt eller för Riksförsamlingens frihet och säkerhet vådligt.
Konungen tillkommer då, på sätt Regeringsformen i § 49 stadgar, att annan riksdagsort utsätta och kungöra. § 9.
Riksdagsmännen skola dagen efter den, hvartill riksdagen utsatt är, inför Justitie-statsministern, eller den Konungen i hans ställe förordnar, sina fullmakter lill granskning uppvisa, hvarvid tre bland Riksförsamlingens ledamöter i rikets bank och tre af fullmäktige i riksgäldskontoret böra vara tillstädes.
Fullmakternas granskning, hvars föremål är att undersöka, huruvida de blifvit i föreskrifven form utfärdade, skall sist inom fyra dagar vara fulländad.
Hvardera kammaren tillkommer sedan att pröfva behörigheten till riksdagsmannakallets utöfvande, ej mindre för sådana dess medlemmar, hvilkas fullmakter ej blifvit godkända, än ock för dem, emot hvilka eljest, till följd af denna grund - u Konslitulions-Utsholtels Memorial, M 7. lag, anmärkning feger rum.
I sednare fallet bör frågan, så framt den är ostridig, afgöras af kammaren, men, då nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvisas. § 10.
Så snart riksdagsmanna-fullmakterne undergått den i 1 mom. af nästförutstående § föreskrifna granskning, bör derom hos Konungen anmälan göras af Justitie-statsministern eller den i hans ställe förordnad är.
Konungen utnämner då, bland hvardera kammarens ledamöter, dess talman och vice talman.
Talmännen och vice talmännen aflägga inför Konungen följande ed: »Jag N. N., utnämnd och förordnad, att vid detta riksmöte vara talman (vice talman) i Riksförsamlingens första (andra) kammare, lofvar och svär, vid Gud och Hans heliga evangelium, att jag vill och skall med all min förmåga upprätthålla och försvara Konungamakten och Riksförsamlingens rättigheter, i öfverensstämmelse med rikets Regeringsform.
Jag skall ock ställa mig till ovilkorlig efterlefnad rikets öfriga grundlagar.
Detta allt lofvar jag troget bålla, så sannt mig Gud hjelpe tili lif och själ.»
Då, vid något af de fall, 50:de, 52:dra och 53:dje §§ Regeringsformen omförmäla, Riksförsamlingen, endast på de i samma grundlags S4:de § nämnde vederhörandes kallelse, till riksdag sammanträder, eger hvardera kammaren att bland sina ledamöter välja talman och vice talman, hvilka inför kammaren aflägga den föreskrifne eden. § 11 Hvardera kammaren eger utse och förordna sin sekreterare.
Den betjening, som hvardera kammaren i öfrigt för sig under riksdagen anser nödig, skall af talmannen och två af kammaren dertill utsedde ledamöter, efter samråd med sekreteraren, tillsättas. § 12- Konungen låter, genom en härold, utlysa tiden, dä riksdagen öppnas skall, sist till åttonde dagen efter den, som ar till riksdagens början bestämd.
Riksförsamlingens ledamöter skola då, sedan gudstjenst för dem hållen är, sammankomma på rikssalen.
Der förer Konungen sjelf, eller, då Han så för godt finnér, någon af Stals-ministrarue ordet och meddelar Riksförsamlingen berättelse om hvad i rikets styrelse sedan nästföregående riksdag sig tilldragit.
Första kammarens talman träder derefter inför Konungen och framför Riksförsamlingens underdåniga vördnad.
Konslitulions-Utskottels Memorial, M 7. 45 Tillsättning af Utskott. § 13 Å hvarje lagtima riksdag skola, inom åtta dagar efter riksdagens öppnande, tillsättas: Ett Gransknings-utskott; Ett Lag-utskott; Ett Stats- och Bevilluings—utskott; och ett Banko-utskott.
Gransknings-utskottet skall bestå af tjugu, Lag-utskottet af sexton, Stats- och Bevillnings-utskottet af tjugufyra och Banko-utskottet af aderton ledamöter.
Då fråga i Riksförsamlingen af Konungen, eller i endera kammaren af riksdagsman väckes att stifta, andra eller upphäfva grundlag, skall, för sådan frågas behandling, äfven tillsättas ett Konstitutions-utskott, bestående af tolf ledamöter.
Alla dessa utskott väljes lill halfva antalet från hvardera kammaren. § 14.
Derest i någondera kammaren väckes fråga, som icke tillhörer ofvan uppräknade utskotts behandling, men är af beskaffenhet, att utskotts yttrande deröfver erfordras, skall, för frågans beredande, ett serskildt tillfälligt utskott, bestående af fem ledamöter, inom kammaren tillsättas; kammaren dock obelaget att, under det ett eller (lera sålunda utsedda serskilda utskott äro i verksamhet, till något af dem hänskjuta, med föremålet för dess tillsättning likartade frågor, som sedermera inom kammaren blifvit väckta. § 13- Å urtima riksdag skola flera utskott ej bildas, än som erfordras för beredning af det eller de ärenden, hvilka då förekomma. ' § 16- Ledamöterne i utskotten skola tillsättas genom elektorer, hvilka, vid början af hvarje riksdag, medelst val utses till ett antal af tjugufem i hvardera kammaren; tillkommande hvardera kammarens elektorer, ej allenast att vid utskottens första bildande, invälja i dem det antal ledamöter, som på kammaren belöper, utan äfven att, under riksdagen, genom nya val fylla de ledigheter, som i utskotten kunna bland kammarens ledamöter inträffa.
Hvardera kammarens elektorer välja inom sig ordförande. 46 Konslitulions-Utskottets Memorial, JYs 7. § 17 Utskotts-elektorerne skola, vid fullgörande af dem åliggande förrättningar, vara fulltalige.
Fördenskull böra suppleanter, till det antal kamrarne ega att bestämma, utses för att, när förfall för elektorer inträffa, i deras befattning inträda. § 18- Stats-råds ledamot må icke deltaga i val af utskotts-elektorer, ocb kan ej heller till ledamot i utskott väljas.
Justitieråd må icke väljas till ledamot i utskott.
Den, af hvilken Riksförsamlingen kan omedelbart fordra redo och ansvar, må ej deltaga i val till utskotts-elektorer eller till elektor utses, men är dock valbar till ledamot i utskott, der redovisning för haus egna embetsåtgärder icke kan förekomma. § 18.
Ledamöterne i utskotten utse genom val inom sig ordförande och vice ordförande.
Intilldess sådant val försiggått, skall förpligtelse» att sammankalla utskott, bildadi genom val från begge kamrarne, äfvensom ordförandet i sådant utskott, tillkomma den ledamot, som första kammarens elektorer på sin vallista gifvit främsta rummet.
I utskott, sammansatt af ledamöter blott från endera kammaren, skall detta åliggande tillhöra den ledamot, hvilken denua kammares elektorer på deras vallista först uppfört. § 20.
1 de tillfälliga utskotten skola ledamöterne inom sig, för hvarje serskildt mål, utse en föredragande, hvilken det derjemte åligger att skriftligen uppsätta utskottets yttrande i ämnet. § 21- I de ständiga utskotten tillsättes sekreterare af ordföranden, gemensamt med vice ordföranden och en tredje ledamot, som af utskotlet dertill blifvit utsedd.
På lika sätt, men efter samråd med sekreteraren, antages dessa utskotts öfriga betjening.
Om göromålen i Konstitulions-utskoltet påkalla biträde af betjening, hvarom utskottet sjelf eger att besluta, skall tillsättningen ske på ofvannämnde sätt. § 22.
Derest göromålen inom något utskott så ökas, alt de anses ej kunna med det vanliga antalet af ledamöter bestridas, må det stå utskottet fritt att anhålla om för - Knnstäulions-Utskottets Memorial, M 7. 47 stärkning; ankommande dock beviljandet deraf pä kamrarnes sammanstämmande beslut, derest utskottet, som förstärkningen begär, består af ledamöter från dem hegge, men i annat fall på den kammare, af hvilket utskottet blifvit tillsalt. § 25.
Nar utskottsledamot, genom förfall hindras att sin befattning utöfva, skall af vederbörande elektorer en suppleant utses att ledamotsbefattningcn i utskottet under tiden fullgöra. § 24.
Då ledamot af utskott två gånger å rad från utskottets sammanträden, utan laga förfall, sig afhållit, bör ordföranden sådant bos vederbörande kammare anmäla, på det annan ledamot i utskottet må, i föreskrifven ordning, inväljas. 2 Arendernas beredning. § 25.
Alla utskott skola inom fyra dagar från den, då de tillsatta blifvit, sammanträda och sätta sig i verksamhet.
De böra, så fort sig göra låter, afgifva de yttranden, som på dem ankomma. % 26.
Gransknings-utskottet åligger att äska de i Konungens Stats-råd förda protokoll, mod undantag af dem, som angå ministeriela ärenden och kommandomål, hvilka endast i hvad som rörer kända och af utskottet uppgifna händelser kunna fordras.
Efter tagen kännedom af dessa protokoll, skall utskottet afgifva utlåtande ej mindre öfver anmärkningar, som inom någondera af Riksförsamlingens kamrar tilläfventyrs blifvit emot ledamöter af Stals—rådet, i och för utöfningen af deras rådgifvarekali, väckta, än ock öfver de anmärkningar, som
Riksförsamlingens revisorer af statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning, kunna i deras berättelse hafva emot Konungens rådgifvare framställt.
Finner utskottet härvid, att någon Statsråds-ledamot, eller någon för tillfället förordnad föredragande, eller den embetsman, som i kommandomål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot rikets grundlag eller allmän lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelse^ eller dem vållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den föredragande underlåtit att, i de fall, som 38 § af Rege - 48 Kanst ilut iöns-Utskottets Memorial, M 7. ringsformen förutsätter, sin kontrasignation å ett Konungens beslut vägra, skall utskottet, enligt 86 § Regeringsformen, ställa den, emot hvilken sådan anmärkning förekommit, under tilltal inför riksrätt och målet för detta ändamål till Justitieombudsmannen öfverlemna.
Derest Gransknings-utskottet skulle anmärka, att Stats—rådets ledamöter samfäldt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit rikets sannskyldiga nytta, eller att någon föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende-embete utöfvat, eger utskottet att hos Riksförsamlingen göra sådan anmälan, som i 87 § Regeringsformen omförmäles.
Skulle Gransknings-utskottet finna anledning att emot någon för statsutgifterne redovisande tjensteman yrka laga ansvar, må frågan af Riksförsamlingen kunna hos Konungen anmälas; men ej må sådan tjensteman personligen inför utskottet eller Riksförsamlingen till ansvar ställas, ej heller utskottet i klander af Konungens anordningar ingå. § 27.
Lag-utskottet har att afgifva yttranden öfver de från kamrarne dit hänvisade förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af allmän civil-, kriminaloch kyrkolag, äfvensom till förklaring af grundlag; börande under civil- och kriminallag äfven inbegripas de delar af krigslagar och författningar rörande krigsväsendet, som ega tillämpning till medborgare utom krigsstaten.
Det tillhörer ock J.ag-utskottet att granska Justitie-ombudsmannens till hvarje lagtima riksdag afgifna allmänna redogörelse och årsberättelser, äfvensom hans embetsdiarier och registratur, samt att med utlåtande deröfver till Riksförsamlingen inkomma. § 28.
Stats- och Bevillnings-utskottet åligger att, efter delfående af Konungens i afseende på statsreglering och bevillning afgifna förslag, utreda och föreslå så väl Statsverkets inkomster och utgifter, som den till de sednares bestridande nödiga bevillnings belopp och fördelning; att yttra sig öfver de inom kamrarne väckta frågor, som med statsregleringen eller bevillningen ega gemenskap; samt att behandla frågor rörande Riksgäldskontorets förvaltning, inkomster och utgifter. § 29.
Banko-utskottet tillhörer att undersöka riksbankens styrelse och tillstånd, samt att hos kamrarne föreslå och i mai, för hvilka utskottet fått, sig sådan makt af Riksförsamlingen uppdragen, sjelf gifva föreskrifter om bankens förvaltning. § 30.
Konstilalions-Utskoltcts Memorial, JYI 7. 49 § 30.
Då vackt fråga om stiftande, ändring eller upphäfvande af grundlag föranledt tillsättning af Konslitutions-utskott, skall delta utskott med utlåtande öfver frågan lill kamrarne inkotpma. § 31- Gransknings- och Banko-utskotten, sahil, i frågor rörande Riksgäldskontorets förvaltning, jemväl Slats- och Bevillnings—uIskotlet, må jemväl omedelbart väcka frågor till afgörande i kamrarne. § 32.
När utskott finner sig behöfva af någon Konungens embetsman, eller af embetsverk, inhemta muntliga eller skriftliga upplysningar, eger utskottet att, genom sin ordförande, hos den Statsrådets ledamot, som Konungen dertill vid hvarje riksdag förordnar, begära Konungens befallning till vederbörande om de äskade underrättelsernas meddelande.
Detta förfarande erfordras dock ej i afseende på Statskontoret samt Banko- och Riksgäldsverken, hvilka, i frågor om redovisning af medel, böra alla äskade upplysningar omedelbarligen afgifva.
Utskott må jemväl om ärenden, som äro under dess behandling, inhemta upplysning af enskilde medborgare. § 33.
Derest utskottet anser nödigt att, till öfverläggning om något ärende, med annat utskott sammanträda, skall sådant ske genom deputerade, på sätt utskotten derom öfverenskomma. § 34.
Utskott må ej hålla öfverläggningar inför Konungen, ej eller inför Statsrådets ledamöter i de fall, då dem, enligt regeringsformen, uppdraget är att med konungslig makt och rätt stvra.
S 35.
Talmännen eller de, som deras ställen företräda, skola ega tillträde i utskotten, dock utan att i öfverläggningar eller beslut deltaga.
I utskott, der tysthetsed fordras, böra de sådan ed aflägga. § 36.
Utskott må icke fatta beslut, derest ej minst tre fjerdedelar af ledamöternes antal äro tillstädes.
Prot. 1830 & 1831. 5 Sami., 7 Haft. 7 KonslUutions-Ulshollets Memorial, JU T. § 37.