Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, samt tillika yttrat, det fyllnaden å den för ändamålet erforderliga kostnadssumma borde sökas, genom iemnadt tillfälle till ny teckning för delagtighet uti det i och för verkställigheten af berörde företag re. dan stiftade Bolag, E. K. M., under den 22 December 1818, i Nåder förklarat, att, ehuru endast én obetydlig tillökning uti Actie-anteckningen blifvit vunnen och således brist i det för arbetet påräknade kostnadsbelopp uppstått, likväl Sluss - 784 T^nderdåtilga Skrifvelserl Verkets ombyggnad, som ej tålde uppskof, sku!-' le med redan för handen varande tillgångar företagas; att, 1 följd häraf, arbetet blifvit ar 18*9 börjadt, och sedermera, efter en för hvarje lii faststäld plan, fortsatt, med den framgång, att egentliga Canal-arbeten, utöfver hvad arbetsplan rerne upptagit, men med mindre kostnad, än i samma planer varit utförd , kunnat under denna tid verkställas; att deremot emellan det spöciela kostnads-förslag öfver återstående arbeten vid Canal-byggnadenj hvilket Bolagets Direction låtit, efter noggranna undersökningar, upprätta, och det år 1816 uppgjorda, som legat till grhnd för de förra besluten om företagets verkställighet, en ganska betydlig skiljaktighet visat sig* i så måtto, att till fullbordande af meranämnde Canal-byggnad, enligt förstnämnde förslag, skulle erfordras en ytterligare kostnad af 634,267 R:dr| att, enär, på sätt Directioneh uppgifvit, endast 106,000 R:dr funnos för behofvet att tillgå, bristen, hvartill all tillgång saknas, således utgjorde 51 6,267 R:dr; samt att
Direclionen, med anmälan, att af förrberörde 106,000 R:dr blott 60,000 R:dr vöre genast disponible, men att innevarande års arbetskostnad uppginge till ett belopp af 100,000 R:dr, så väl anhållit om ett tillskott af 4o,ooo> R;dr för detta år, som äfven anfört, att någon anledning ej företedde sig dertill, att ytterligare tillskott, genom Actie^teckningar, kunde beredas; att följaktligen Statens biträde vöre ovilkorligen nödvändigt, om det påbörjade arbetet skulle nå sin fullbordan, men att Directionen för detta biträde ej kunde erbjuda någon säkerhet, eller, å Bolagets vägnar,^förbinda sig till återbetalnings-- Underdåniga Skrifvelser. skyldighet af de summor, hvarmed byggnaden kunde blifva understödd, eller ens att betala ränta dera; Och har E. K. M., på anförde grunder, t
Nåder föreslagit, att Riksens Ständer måtte bevilja de summor, sorn, efter granskning af berak n ingar ne öfver återstående arbetskostnader, i och för Hjelmare Canal- och Sluss-Verks full* bordan, kunde anses nödiga för byggnadens skynd samma och ändamålsenliga utförande.
Sa väl af de utaf
E» K. M. till Riksens Stqnders Stats- och Banco-Utskott i Nåder öfverlernnade handlingar, Kostnads-förslag och A-rbets-planer, sorn af andra äldre och nyare handlingar, innehållande nödiga upplysningar uti ämnet, hafva Riksens Ständer inheoitat, att de tillgångar, som till ombyggnad af Hjelmare Canal- oqh Sluss-Verk hittills varit att påräkna, bestått af: det vid sistljdne Riksdag beviljade låriebiträde från Banquen R:dr Soo.aoo. -— år 1816 subsgriberade medel 49,90».
•— 1818 Dito 8,goo. — samt de åren i8r5 och 1816 från Stats Werket å g:de Hafvudtiteln anviste, men till garni* Werkets iståndsättande och upprätthållande under byggnads-tiden egentligen bestämde 50,000.
R:dr 308.800. förutan 11,300 R:dr, $om det Sidre Sluss-Werks* Bolaget, innan d«t nya korn i verksamhet, användt till sådane kostnader för det gamla Sluss"VVerkets underhåll och förberedande af ombyggnaden-, hvilka dejf nya Bolaget borde ersätta, mea 785 Up.derdaniga Skrifvelser. hvarföre delegarne i förstnämnde Bolag förklarat sig vilja, såsom Xnleressenter i det senare, ingå; att af berörde tillgångar, under 4 arbetsår, från och roed 1S 5 g till och med 182 2, blifyit aps yände: till egentliga arbetskostna - der R:dr 307,774: 26, inköp af byggna» der och fartyg, äfvensom, gf inyentarier, materialier ochinstrumentalier 63,017; 44, Köpeskillingen för fasta egendomen Wallby i mantal rusthåll, pch Oppeby a mantal Skatte-Augment, hyilken egendom till uppgifne ändamål blifvit af Bolaget inköpt 35,000:
- Samt till åtskilliga å sjelfva Canal-området nedlagde kostnader, som ännu icke äro ersatte 606: 24, hvartill komma:
Bolagets contanta behållning vid §istl. ars slut B:dr 10,011: 19, lfii 9- „ _ , —295,698: 47» 9?
Underdåniga Skrif vilser.
78 7 utestående fordringar, med afdrag af skulder 3 4» 2 3 * - M? för förra åren utestående Actieinhetal rungar, sorn likväl ickelillfulla beloppet förmodas kunna ingå 5,430; samt Actie-inbetalningen för inne varande år, hvilken, vid årets slut, skall hafva »nflutit. 10,000: 59 99 3: 53'; iö Summa 355,692: 23, 7. att skillnaden emellan detta sammanräknade be? lopp och ofvan omförrnälde tillgång blifvit betäckt, genom de Werket under tiden tillflutne tillfälliga inkomster af räntor å utlånte medel, inköpte fastigheters afkastning, afgifter vid gamla SlussWerket m. m., samt att dylika inkomster äfven för de påföljande åren beräknats, att ingå uti den kostnads-surama för Werkets fullbordan, hvartill, då någon annan tillgång ej kunnat påfinnas, understöd af allmänna medel blifvit sökt för tillsammans 530,000 R:dr, som, efter förslagsvis uppgjord beräkning för innevarande och följande 5 år, skulle utgå; varande för öfrigt af Directionen uppgifver, att, då den egentliga hristeq uti ifrågavarande kostnadsbelopp ej bilf - U/ulenlilnigq Skrifveler.
Vit calculerad til! mera, än 5116,637 iVdr och det begärda Stats-hidragef således öfverstege hvad, <sfter sträng beräkning; til! u t gihernas bestridande minst erfordrades.
Di reel innen deremot ansäg, ätt, om, emot förmodan, någon ytterligare kost^ nadsbrist uppkomme, densamma med säkerhet skulle, utan vidare allmänt biträde kunna fyllas af de behållningar ieffecter och byggnader, m. m., sorn, efter Canalens fullbordan, böra vara att påräkna.
Vid öfvervägande af hvad uti lietta ånme sålunda förekommit, hafva Riksens Ständer, å enä sidan, ansett sig icke böra medgifva upphö-, pandet af en från längre tider bestående Cana!-, färt, till förening emellan betydliga afsättningsorter och flere de vigtigaste af Rikets inre delar, der bergshandtéringen och andra näringar egent-. ligen genom dén lättade afsättningen och derpå grundade beräkningar, gjort betydliga framsteg, samt å den andra funnit det företedde Kostnads-? förslaget vara grund-adt på en fullständig un» dersökning af lucalen och det tinder sjelfva arbetat utrönta tjeuligaste sätt för dess bedrifvande, äfvensom för Canalens sträckning och byggnadens beskaffenhet, samt dessutom uppgjordt ef-, ter en riktig beräkning, enligt grunderhvilka en på stället vunnen erfarenhet vitsordat.
Ständer hafva alltså uti omförnjäldre afseende redan före detta, såsom bidrag till verkställande af de till detta års arbets-plan hörande delar af Hjelmare Canal- och Sluss-Werks ombyggnad, låtit till Canal-Bolagets
Direetion från Hanquen utbetala den härtill äskade summa af 4b,Q po R:dr, samt nu hssJutit, på saft, sam föijer: 1;q Det Hjelmare Canal- och Sluss^Werks Bolags enligt Riksens Ständers beslut år 1 b 18, med-» linder danina SA rifve! ser'.
789 »lellie lane biträde, 900,000 R:dr, kommer, med Inställelse »f den derå hittills från Stats-Werket årligen godtgjorde räntebetalning, likväl allt framgent, att anses såsom en Bolagets skuld till Banquen, för hvilken skuld, så länge Canal- och Sluss-Werks-rbyggnaden fortfar, någon ränta eljer Capital-afhetajning icke utgöres, men hvarför, efter byggnadens slut, ränta bör af Bolagets Inkomster etläggas och Capital-afbetalmngen uppå .Riksens Ständers vidare förordnande hero. a:o Såsom årliga byggnads-biträden till Hjelmare Canglr och Sluss-Werks ombyggnad, varda af de medel Riksens Ständer bestämma för dylika ändamål anslagne: för ar 1824 . , .
R:dr 120,000 1825 , , , , 120,000 1826.
. , . . 90,000 ” 1827, , . . , 90,000 Och för år 1828 • . , , . 70,000 Dock hafva Riksens
Ständer velat fästa det vilkor vid utbetalningen af dessa anslag , att
Bolagets rut utlånte medel först skola indrifvas och användas, samt att behörig revision varder, enligt Reglementets föreskrift och på sätt, sorn hittills skett, med deltagande af publikt ombud, årligen föryättad, och att års-anslagen ej få utbetalas, innan genom revisions-förrätfningen blifvit intygadt, att det föregående årets arbete blifvit, i öfverensstämmelse med vederbörliga föreskrifter, verkstäldt, samt Reglementets innehåll jemväl i öfrigt efterföljdt och iakttaget; hörande Staten för evärdelig* tider fritagas från alla vidare anspråk j och för denna Canal-byggnad, äfvensom till dest| underhållande eller framtida iståndsättande. sgo Underdåniga Skrifvelseri 3:o
Till beredande s£ ersättning åt Staten för hvad sorn sålunda kommer att utgifvas, skal! anmälning till deltagande uti Hjelmare Canal- och Sluss Werks llolag med alla uti de för Bolaget, den 31 Julii 18 t b, utfärdade Pri vi legiér och Bolags-Reglorne den 24 Augusti 1820 medgifne rättigheter, ytterligare under närmast härefter följande 5 år förblifva öppen på det sätt, att den, sorn åstundar en sådan delaktighet, bör hos det Rikets Penninge-Werk, hvilket med utgifvande af anslagen till allmänna arbeten får befattning, tillkännagifva för huru stort belopp han önskar blifva Actie-egare, hvarefter honom åligger, att till samma Werk af det tecknade beloppet inbetala | del för hvarje år, räknadt från och med nästkommande år till och med år 1828, så att ■vid Actis-teckningen erlägges hvad som, efter denna grund, för de förflutne åren tillika med det, hvarå teckningen sker, belöper, och sedermera § del hvarje påföljande år; dock utan att de sålunda tillkomne nya Actie-egare må berättigas, att af Staten erhålla ränta under byggnads-åren.
Skulle efter 1828 års slut befinnas, det en dylik anmälan till ökad delaktighet uti Hjelmare Canal- och Sluss-Werks Bolag, samt ofvan föreskrifne inbetalning uti sådant ändamål, icke egt rum för sammanräknade 100,000 Jbdrs Capital, förbehålla sig Riksens Ständer ersättning för de nu beviljade anslagen, på det sätt, att dertill ovagerligen bör användas allt hvad af Canal- och Sluss-Werkets behållna inkomst kan blifva öfrigt, sedan ränta till 5 Procent å det från Banquen förut meddelade Lane-bifräde först blifvit erlagd, samt Actie-egarne derefter åtnju-* Underdåniga Skrifvelser. 791 tit 5 Procents ränte-utdelning å deras insatte Capital.
Hvilket beslut Riksens Ständer, till svar % E. K.
Mus högstberörde Nådiga Proposition, få härmed i underdånighet anmäla; och Riksén^ Ständer framhärda etc. N:o 273.
Pppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 31 öcf? 1823.
Preste-Ståndet d. 3 Nov. — Borgare-Ståndet d. 3 — — Bonde-Ståndet d. 6 — —- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss i fråga om utgörande af Statens ordinarie räntor uti Skåne, Blekinge samt Götheborgs- och Bohus Län. S. A. K.
Sedan, vid sistlidne Riksdag, Riksens Ständer^ uppå erhållen Nådig Remiss af Chefens för då benämnde Skånska Carabinier-, nu mera Skånska Dragon-Regementet, Öfversten och Riddaren af E. K. M:tS SvärdsOrden rri. m. Friherre D.
Stjernfronns underdåniga ansökning, att de till Befälets vid samma Regemente aflöning anslagne Eördels- och Häst-hemmans-räntor uti Skåne måtte få. efter förvandling uppbäras, eller ock 792 Underdfinlga Skrif'vtlser. särskilde medel varda. beviljade til! en nödig förbättring i detta Befäls löner^ uti underd.
Skrifvelse af den i fr Maji iémH, anhållit, att, då frågan icke funnits vara så utredd, att något Be~ slut deri kunde fattas, helst E.
Mas oth Rikets Krigs- och Kammar-Collegiers i ämnet afgifna underd, Utlåtanden voro rakt stridande emot hvarandra, E- K.
M. alltså täcktes, i afseende på de skiljaktiga rneningarrie, sorn synte» bade kunna och böra af Räkenskaper och Handlingar fullständigt utredas, i Nåder anbefalla en undersökning, af hvars resultat Riksens Ständer vid nästa Riksdag skulle undfå del, på det Riksens Stander då matte sättas L tillfälle, att öfver förrberörde fråga besluta; så och efter det, med anledning af Karnmar-Collegii förslag, att Kronans alla indelde och helrå 11 ne ordinarie räntor uti Skåne, Blekinge och Bohus
Län måtte utgå i persedlar eller efter Markegångspris, E. K, M-ls vederbörande Befallningshafvande» underd, yttranden i Nåder infordrade blifvit, samt Krigsoch Kannnar-Ccdlegierne ytterligare i underdånighet sig utlåtit, har E. K. M., genom Nådig Remiss af den 11 Februarii innevarande år, alla handlingarne t målet till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemnat.
Stats Utskottet, sota med utlåtande i detta ämne till Riksens Ständer inkommit, har derutinnan anfört: att, efter hvad, genom de verkstälde utredningarne, vöre upplyst, Krono och Sfcatte-hemmansräntorne uti Skåne, Blekinge och Bohus Län, likasom i öfrige delar af Riket, utaf ålder varit bestämde uti vissa persedlar och jemyäl i sådana utgått, sedan nämnde provinser å - tjruterdåniga Skrifvelserl 795 térkörcuno under Sveriges, krona; att den secfertnera vidtagne författning, att dessa räntor skulle utgöras i penningar, egentligen grundade sig derå, att da Varande myrttvätde ej blott motsvarade, utan till och med öfversteg perSedlärhés eller k ro no-värdet; att följaktligen de hemmansegare, hvilka fa i penningar erlägga persedlarnes krono-värde, icke så/medelst erhållit någon eftergift af den jorden från äldre tider åtföljande Skattskyldighet, utan endast; genom en tilläfventyrs icke förutsedd myntförsämring, kommit i åtnjutande af en sidan lindring i skatten; att, då denna förmån icke sträcker sig till alla hemman, men de åter, sorn i och för den dem åsätta räntan mäste fullgöra rustnings eller roteringsiprasstationer, äro deraf destömera betungade, som de till deras
Understöd från andra hemman anslagne räutöf endast i det försämrade myntet få uppbäras, Stäts-Utskottet ansåg ett så Skiljaktigt förhållande med grundskatternes afbördaHde inom Samma provinsér jemväl bevisa, att räntornes erläggande i penningar icke kommit i beräkning vid IndelningS-Werkens Upprättande, såsom en framtida ovilkorlig rättighet, samt att ifrågavarande räntor alltså syntes böra, lika med hvad, som både
Uti metanämnde provinser
Och å ändra orter eger turn, föt framtiden utgå efter defas värde irt natura; men atc likväl afseende borde fästas derå, att räotepersedlarnes utgörande i Skåne; Blekinge och Bohus Län; på sätt nu skef, iillköinmit i behörig ordning; och äf vordet fastst lil dt vid de nya refningar och skattläggningar, Sorn ( sedan dessa orter blifvit åtefvunne till Sverige; föregingo de derstädes upprättade Indel; 794 Un d erda n ig a Sk rifve! ser'. ningsverken; på li vilk a grunder och då hos StatåUtskottet förekommit, dels att de hemmansegare, hvilka nu i penningar utgöra räntorne, äro berättigade, att blifva hörde, i afseende på en förändring af så stort inflytande på deras beskattnings-skyldighet, dels ock att för öfrigt undersökas borde, i hvad mån den ständiga rotering* som i senare tid blifvit verkställd i Skåne, medförde ett särskildt åliggande för denna provins,* utöfver hvad andfa orter ai deri allmänt åtagne Extra Boteringens utgörande under krigstid vidkännas, samt huruvida räntornes erläggande iri natura borde föranleda till lindring i detta ro— teringSbesvär, Stats-Utskottet hemställt, att Riksens Ständer ville till E. K.
M. framföra en underdånig finskan, att omförmälde förberedande åtgärder, till ärendets ytterligare utredning i hela sin vidd, måtte vidtagas, sämt att E. Jf.M. täcktes, i anledning deraf och med afseende å frågans öfriga beskaffenhet, Riksens Ständer, vid nästa Riksdag, Dess Nådiga Proposition med^ dela.
Efter pröfning af detta ärende, hafva Riksens Ständer stannat uti skiljaktiga meningar* i så måtto, att Stats-Ufskottets ofvanupptagne y ttrande är vordet af Ridderskapet och Adeln samt af Bonde-Ståndet förkastadt, men af Preste- och Borgare-Stånden gi.liadt; vid hvilket förhållande och i öfverensstämmelse med j5 §. af Riksdagsordningen målet förfallit.
Detta få Riksens Ständer, till svar å Et K.
Mits Nådiga Remiss, i underdånighet anma-; la; oell Riksens Ständer framhärda etc. »• - te-* , ....
- Underdåniga Skrifvelsef. 795 N:o 274.
Uppl, o. godk. hos Ridd. o.
Ad. di 31 Ocf. 1823.
Preste-Ståndet d. 3 Nov. — Borgare-Ståndet d, 3 — Bonde-Ståndet d. 6 — -—- Riksens Stcinclers underdåniga Skrifvelse , rörande undersökning i af seende pd Mårums Kron o-Laxfiske.
I anledning af förekommen fråga om det intrång, som åtskiiligé Strandboer och Fiskare i Listers och Bräkne Härader af Blekinge Län skall tillskyndas, genom de tid efter annan, till förm åa för Mörums Krono-Laxfiske, utfärdade Prohtbitiva Författningar, hafva Riksens Ständer inhemta!: att, sedan åtskillige Hemmansegare, Strandboer och Friskare i Listers Härad af förenämnde Län till E. K.
M. ingifvit underdånig ansökning om bestämmande af en mera lämplig gräns för Kronans rättighet till fiske efter Lax utanför
Mörums ströms utlopp i hafvet, öfver hvilken ansökning E. K.
M:ts och Rikets Kam mar-Coll egli. samt E. K. Mits Befallningshafvandes i Blekinge underdåniga Utlåtanden infordrade blifvit; så har, till följd häraf, dels E, K.
M:ts be mälda Befallningshafvande i underdånighet tillkännagifvit, att, ehuru några handlingar, rörande beskaffenheten af Mörums Krono-Laxfiske och de rättigheter detsamma tillkomma, af uppgifna or - Undet'däriiga Skri fv el ser. saker, icke varit att tillgå, förmoda de likväl E» K. M:ts Befallningshafvande, att de till förmåti för K ono-Laxfisket utfärdade Erohibitiva Författningar grundat sig på ågångtte laga kraft vunne Dornar och åtgärder; att, beträffande särskildt E. K. Mats Befailpingshafvandes K ungörelse äf den iö
April i 82othvarigenom ett vite af 35 R:dt 16 sk- blifvit stadgadt för hvem det vara måtte, söm* utan skattlagd rättighet, ifrån den 5 Martii till deri 5 October årligen, i Mörums ström vid Ekeholm samt i skärgården och fjöfden, inom linien ftinellan Sternö-iidde oell Listers-hufvud, utsatte och begagnade hvad slags redskap sorn helst, hvarigenom Lax kunde fångas, samt Kronärts fiskerättigheter i någon måtto förnärmades, ett sådant förbud vore grundadt på flere uti Kungörelsen åberopade aldre beslut, med förändring endast af vites-beloppet, samt att för öfrigt frågan angick icke blott Mörumä Krono-Laxfiske, utan Också egarrie af enskilde Laxfisken helå Mörutns å uppföre; dels Ock Kammar-CoIlegiUm anmält, det erforderlige handlingar i ämnet ej eller kunnat 1 Collegii Arcbiv påfinnas; hvarefter E. K. M.> i Nådig Skrifvelse till bemäldtö Collegium af den 25 October sisth år, förklarat, det E. K. M., enär frågan syntes röra enskilde ftskegares rätt, ansåg
Sig icke böra med densaWina taga omedelbar befattning.
Vid öfvervägande äf detta ärende hafva val iUkséhs Ständer funnit detsamma vara af sådatl beskaffenhet, att någon speciel pröfning derlf.ehuru inskränkning blifvit sökt uti förmånernö för en af Kronans odisponeradé lägenheter, om hvil - Unden] ti niga Skrif v elser.
801 hvilkas förvaltning Riksens Ständer i 77 §, Re-' geringsformen förbehållit sig alt förordna, icke bör ega rum; men då den frihet, som genom 1, 6 och 10 §§. i 2 Cap. af Kongl. Maj:ts Allmänna Stadga och Ordning för Rikets Hafs- SkärStröm- och Insjö-fiske, afdenJ4 November 1766, blifvit medgifven, att fritt utöfvas af hvar och en i öppna hafvet, samt af straridegare t Skärgårdar, synes vara förnärmad, genom det, till förmån för M örums Krono-iLaxfiske, gällande förhud emot fiskande efter Fax i Skärgården och öppna sjön pä flere mils sträckning från Mörums ströms utlopp i hafvet; alltså och enär, på sätt ofvanberördt är, det icke kunnat uppgifvas, om och genom hvad laglig åtgärd Kronans ifrågagavarande fiskerättighet, till hinder för enskilde, blifvit
I så betydlig mån utsträckt, hafva Riksens Ständer ansett sig böra, med åberopande derjemte af deras, dea 13 sisth September, afiåtne underdåniga Skrifvelse, om närmare bestämmande af Strandegares rätt till fiske, hos E, K. M. i underdånighet 3 nhålla, det E, K. M. täcktes, lill utrönande, huruvida Mörums Krono-jLaxfiske lagligen må ega rätt, att utestänga ortens innevånare från idkande af fiske inom linien emellan Sternö-udde och Listers-Hufvud, förordna behörig undersökning, att, i vederbörande KronoFulhnägtigs samt deras närvaro, hvilka kunna komma i fråga, att en slik fiskerätt begagna, vid Härads-Rätten i orten, på de sistnämndes bekostnad, företagas, dervid, i händelse frågan skulle befinnas äfven röra öfrige egare af skattlaggde Bihang till Riks-St.Prbt> jo '.de Sunil, 1825) Underdåniga Skrif reiser.
I.axfisken i Mörums å, tillfälle torde elem beredas, att, i laglig ordning hörde blifva.
Riksens Ständer framhärda etc. N:o 275.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 3 Nov. 1823.
Preste-Ståndet d. 3 —- — Borgare-Ståndet d. 3 —■ — Bonde-Ständet d. 6 — — Riksens St cinders underdåniga Skrifvelse, i anledning af åtskilliga anmärkningar, rörande Allmänna IMagazius.Inrullningens förvaltning. S. A. K. Sedan Riksens Ständers, till Stats- Banco- och Riksgälds-Werkens öfverseende, förordnade Revisorer till Riksens Ständer inkommit med Berättelser Öfver den, åren 1820 och 1822, af Revisorerna verkställde granskning utaf Allmänna Magazins--Inrättningens förvaltning och Räkenskaper; så har Riksens
Ständers uppmärksamhet derigenom blifvit fästad å följande omständigheter: 1:0
I afseende derå, att, enligt Ordförandens i Allmänna Magazins-Directionen, Presidenten Friherre Fucks, under den n No vem ber '1818, Under tirri! ga Skrif Veteer.
803 enskildt gifne befallning, loo T:r Korn blifvit finn Krono-Magasinet i Westerås utlemnade till Riksens Ständers da varande Justitie Ombudsman» Friherre Mannerheim, hafva Riksens St; tider funnit, att, genom denna Spannemåls-försäljning Magasins -Inrättningens åliggande, som innefattas uti Kongl. Brefvet af den 7 November 18 ii, att nemligen endast bispringa nödlidande jordbrukare, är vorden utsträckt utöfver de för verkliga undsättningsbehof meddelade föreskrifter; och anse Riksens Ständer dessutom, att, sédäri en slik försäljning blifvit medgifvén och ej kunde återkallas»
Directionen bordt låta sig angeläget vara, att antingen infordra Contant betalning, genast efter sädens afhemtning, eller ock beräkna Allmänna Magazins-Inrättningen till godo laglig ränta å beloppet ifrån den dag, då sädén bief fråii Westerås Magazin Utlemnad, till den 10 Martil 1810, då betalningen först till Directionen6 Cassa erlades. 2:0 Rörande den af Presidenten Friherre Fock, åren 1816 och 1817, från Allmänna Ma« gazins-Directionens Cassa» till Spannemåls-upphandling för Upsala Läns behof, uppburne summa af 30*000 R:dr Banco, för hvilken, först under den 21 Junii 1820, redogörelse blifvit till Directionen inleinnad, har hos Riksens Ständer förekommit, dels att då Friherre Fock, i egenskap af Landshöfding öfver Upsala Län, för oraföimäldte ändamål, i Allmänna Magazins-Directionens Cassä lyftat, den 12 December 1816, 15,000 R:dr, och den 3 Martii följande året, en lika summa, men icke förr, än år 1817 upphandlat ett Spannernålspartie, soln i påfördt värde Öf - 8o4 Underdåniga Skrifve!ser. versteg det först uppburne förskottet endast med 2,162 R:dr 14 sk. 6 rst., sami, under loppet af arén 1818 och 1819, verkställt den återstående Spannemåls-upphandlingen och Spannemålen till Upsala öfversändt, ville det alltså synas som stone delen af det senare förskottet ej var af nöden, då detsamma uttogs; hvadan, uti Riksens Ständers tanka, Friherren borde tillförbindas, att ej allenast årligen redovisa för de uppburne medlen, utan äfven erlägga ränta för den summa, som under mellantiden, utan att till sitt bestämda ändamål användas, varit af honom begagnad; dels att, ehuru Riksens Ständer öfver prisbexäkningen för ifrågavarande Spannemål, icke kunde bestämdt utlåta sig, emedan Allmänna Magazins-Inrättningens Räkenskaper för år 1819, bland hvilka Presidenten Friherre Focks ofvanberorde redovisning äfven blifvit intagen, ännu icke uti E. K.