Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förslaget jnera tjenligt och behöfligt i fråga om Lysnings-Chartor, eller Hyres- och ArrendeContract, då, 1 förra fallet, uppbörden nn mera sker utan olägenhet och med tillräcklig controll, samt Utskottet, genom serskilda förut föreslagna åtgärder, sökt förekomma några härvid mötande svårigheter, samt, i det senare, det vore utan egentligt ändamål och föga verkställbart, enär ingen controll funnes för säkerheten af Chartevingen eller uppbörden.
Emot direct uppbörd afen motsvarande afgift, i stället för chartering, förekommer dessutom i allmänhet, att syftningen med föreskriften om det stämplade Papperet, den nemligen, att såsom ett vilkor för legitimerandet af de flesta civila afhandlingar, Staten erhåller en inkomst, hvilken, till följd af nämnde dess egenskap, utgår genast och utan serdeles svårighet, skulle genom ett annat uppbördssätt i det närmaste blifva förfeladt, och att, i Utskottets mening, denna afgift, med den ytterligare controll, som nu föreslås, utgöres lika säkert och vida enklare, än efter det föreslagna uppbördssätt, hvilket slutligen Bevilhings-Utskottets Utlåtande N:0 2g. 7 icke lämpligen kunde föreskrifvas i Författningen om stämplad t Papper, Den af Herr Grefve Posse ifrågasatte contioll , att Fastebref borde ovilkorligen skrifvas å den Charta, som derföre vore bestämd, låter, på sätt äfven inom Höglofl, Ridderskapet och Adeln upplystes, alldeles icke verkställa sig, emedan Chartor nu icke utgifvas eller kunna utfärdas å alla de olika valeurer, hvarmed Fastor skola förses, och Biläggnings-Chartor således till fyllnad måste användas.
Deremot bar Herr Grefve Posse äfven omnämnt ett annat correctiv mot origtig Chartering för Bouppteckning och dylika Handlingar, nemligen, att om de finnas sakna Charta, när helst de officielt företes, skola de, utan afseende på derå befintlig påskrift om Chartering, genast förses med det stämplade papper, som felar; och då Utskottet anser det vara hvar och ens skyldighet, att så vårda de handlingar han bar om hand, att Chartan, om den verkligen funnits bilagd, icke borrtkommer, samt tager för gifvet, att, när ett sådant stadgande finnes och handhafves, hvar och en skall tillse, både att den Charta som vederbör verkligen bilägges, samt sedermera taga den till vara, får Utskottet, på sådana 8 Bevillnings-Utskotlcts Utlåtande N;0 2g; skäl, och i den förmodan , att de fleste i dessa hänseenden öfverklagade missbruk härigenom förebyggas, vördsamt föreslå följande tillägg vid 3 §.
5 Mom. efter ordet ”hemvist:” dessutom skall hvarje förut uppvisad Original-handling eller Skriftj som är utgifven efter det denna Författning börjat tillämpas, då den vid Domstol eller annan Embets-myndighet företes , vara förse dd med vederbörligt stärnpladt papper; och påskrift å Handlingen, angående verkställd Chartering utan Charta 3 vid intet tillfälle gälla, utom då lagligen styrkas kan_, attj behörigen annulleradt> stämpladt papper varit bi lagdt > men förkommit.
Och har Utskottet ansett detta stadgande dels icke böra verka retroactivt, och dels att det icke kan skäligen åläggas den, sorn en gång bilagt stämpladt papper, hvars förstöring lagligen kan visas, att å nyo vidkännas denna afgift. 3 ,§\ 8 Mom.
Herr Hjerta här önskat, att det Stadgande härvid skulle i Författningen intagas: ”det i och för Contract erlagd Chartse-afgift endast gäller för lika lid, som samma Contract;” men Utskottet får härom endast åberopa den i Författ - Bevillnings-Utskottets Utlåtande JY.o 2g. 9 nings-förslaget intagna nya redaction, hvilken synes Utskottet tillräckligt bestämd, och äfven emot det af Herr Hjerta sökta ändamål svarande. 3. <$*. g
Den inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gjorda anmärkning om onödigheten af den i detta Mom. intagna förklaring, kan Utskottet icke godkänna, då erfarenheten visat, att åtal, i afseende härpå, verkligen egt rum; — ett missbruk, hvilket skäligen bör förebyggas genom denna i sig sjelf alldeles oskadliga förklaring.
Ridderskapet och Adeln har för öfrigt, med åberopad anledning utaf Herr af Rolens Reservation, yrkat, att Chartor å hela ark icke borde fä nyttjas till beläggning; men då tillgång på behöfliga Beläggnings-chartor icke alltid finnes i Landsorterna, och stadgandet om Chartering, vid ansvar, är ovilkorligt, bar
Utskottet icke trott det med ett billigt afseende på dessa omständigheter förenligt, att, i författningen härom, intaga någon bestämd föreskrift, helst de omtalde missbruken högst sällan torde förekomma. 10 Bevillnings-Vtskottets Utlåtande N.o 2g. 4• §• 1 Morn.
Utskottet får härmed först anmäla, att, på förekommen anledning, det Tull-District-Chefs-Embetet är en myndighet, hvarest Charlering kommer i fråga, Utskottet funnit detta Embete böra införas bland dem, som uppräknas i 4;de Afdelningen, Ader.
Af Herr Lindqvist har hos Väiiofl.
Borgare-Ståndet blifvit yttrad den önskan, att, vid Chartering af Revisionsacter, sådana Handlingar, som förut vid Under- och Hof-Rälter blifvit behörigen charterade, icke måtte vid ingifvandet å nyo beläggas med stämplad t papper till fullt belopp, utan afseende på den förut skedda Charteringen.
Utskottets Förslag, att bibehålla Chartering af Revisions-acter med 5 sk. arket, grundar sig på den nu erhållna upplysning om det i Hof-Rälterna iakttagna heräkningssätt, att smärre bilagor sammanslås till så stort antal, som ungefärligen motsvara ett ark, hvarefter stämplade pappersafgiiten utgår, och då Charteringen sålunda ungefärligen blir svarande emot skillnaden emellan denna afgift i Hof-Rätterna och hos.
Kongl, Majit, hår Utskottet ansett någon förändring i denna del nu så mycket mindre lämplig, som Motion vid den - Bevillnings-Utskottets Utlåtande N.o 2g- ji lia Riksdag blifvit väckt om upphörande af Lösen för Revisions-acter, och det utaf möjligt bifall till detta Förslag torde blifva en följd, att Revisions-acter alldeles befrias från Chartering, Betyg.
Inom Yällofl.
Borgare-Ståndet bär blifvit äskadt, ej mindre att det borde j Författningen bestämdt utsättas, att Vederhäflighets-bevis på Reversal, som till Banco-Disconten och till Pro vince-Låne-contoiren ingifvas, böra vara från stämpladt papper fria, helst Embetsman, i anledning deraf, blifvit besvärade med påminnelser och rättegångar, än att enahanda befrielse må ega rum för Vederhäftighets-bevis till Handtverkare vid Entreprenade-Auctioner i det fall, att den med beviset försedda personens anbud icke antages; äfvensom att i allmänhet bestämmas måtte, hvilka Vederhäftighets-bevis skola vara från förseende med stämpladt papper fria, Till följd af den allmänna princip, att Skuldsedlar icke charteras förr än de intecknas eller utsökas, har i allmänhet varit antaget, att Vederhäftighets-betyg å Discont- och andra Lånhandlingar icke med Charta beläggas; och ehuru något Stadgande om deras förseende med stämpladt papper icke är i Författningen intaget, an - 12 Uevillniags-Utskottets Utlåtande N.-o 2g. ser Utskottet och föreslår härmed, att bland undantagen i 6 §. pag. 35 må införas: "Uederhäftighets-betyg, sam skrifvas på Luiihandlingarmen för öfrigt tror Utskottet Författningens
Stadganden i dessa fall vara tydliga ooh tillräckliga.
Borgare-Bref.
Då Utskottets Förslag om Chartering å Borgare-bref för Grosshandlare i Stockholm grundar sig på ett rättvist afseende å olika förhållanden emellan handels-förmoner i Hufvudstaden och andra Rikets Städer, finner Utskottet den häremot, inom Vällofl.
Borgare-Ståndet, gjorda anmärkningen icke förtjena afseende.
Certificat.
Det synes icke eller behöfligt, att, jemlikt Herr Stdhles tanka, •Färjemans-Bolaget i Helsingborg befrias från stämpladt papper å sina båtpass vid postföring öfver Sundet, enär afgiften endast är 4 s^., och densamma, på sätt Utskottets Betänkande innehåller, torde bidraga till en måhända icke öfverflödig Controll.
Deductioner.
Utskottet anser för gifvet, att då Deductioner, som till Kongl. Maj:t i underdånighet inlemnas, enligt Utskottets Förslag böra för a:dra och följande arken beläggas med stämpladt papper Bevillnings-Vtskotlets Utlåtande N.o 2g. i3 till icke mindre än 1 R:dr 24 ingen annan vidlyftighet torde komma att ega rum, än dea sakens beskaffenhet oundgängligt fordrar; och finner, enär samma skäl, som föranledt höjning af den betydligt lägre Chartan å 3:dje arket vid andra Domstolar, icke härvid egentligen är tillämpligt, således Herr Crons anmärkning i detta ämne om högre Charta å 3:dje arket icke bör verka någon förändring.
Stämningar.
Några Ledamöter af Hedervärda Bonde-Ståndet hafva yrkat, att Stämningar ovilkorligen höra vara med Charta belagda, då de communiceras med Svaranden, och en annan åter har föreslagit, att de alldeles kunde befrias, samt den högre Chartan läggas på i:sta arket af Utslaget eller Domen; och är serdeles första Förslaget af flere Ledamöter bestridt.
Utskottet kan icke eller biträda något af dessa Förslag, då Parter på Landet, i brist af Chartor, ofta kunde blifva förlustiga sina Bältegångs-förmoner, samt svarande Parten, ehuru han kunnat uttaga stämning å Vittnen m. fl., icke är förbunden att lösa någon expedition; förmodandes Utskottet för öfrigt, att Domarens och närvarande
Kronoåklagares tillsyn icke torde mer saknas i detta, än i andra dylika fall. j4 Bevillnings-Ut.skottets Utlåtande N.-o ig.
Testimonia.
Erkännande billigheleil af den inom Högvördige Preste-Ståndet i detta afseende gjorda anmärkning, föreslår Utskottet, att Testimonia Scolastica äfven böra befrias från stämpladt papper, och denna befrielse å vederbörligt ställe i Författningen införas.
Ägtenshaps-Förord.
En Ledamot af "Vallofl.
Borgare-Ståndet bar ansett Utskottets bestämmande af viss lika Charta till 2 R:dr, å Agteuskaps-förord, mindre billigt, och föreslagit, att | procent borde utgå af Fastighet, men, i fråga om Lösören, en sådan beräkning iakttagas, sorn för Contract, med en viss till 6 sk. proponerad förhöjning för hvarje högresumma, eller ock, att vissa classer måtte bestämmas, antingen efter Domarens pröfning eller Mätismanna ordom.
Anledningen till Utskottets Förslag om en viss fixerad summa har varit den, att det, i de flesta fall, är omöjligt bestämma hvad belopp ett sådant förord afser, helst egendomen, som är i fråga, ofta tillträdes under sjelfva Ägteoskapet, och icke sällan torde vara mer eller mindre förvandlad, då det kommer i fråga att göra förordet gällande.
I Utskottets mening är ett bestämdt och genast tillämpligt Stadgande härvid vida bättre, än ett, som sällan kan Bevillnirigs-Utskottets Utlåtande N.-o ig. i5 verkställas, och hvaraf följden blefve, att dessa förord oftast antingen undgingé eller måste få lika Chartering med Bilagor; och Utskottet saknar, vid sådant förhållande, anledning att frångå sitt förra beslut i denna del. 4 §•
Ar fskif ten..
Då den af Utskottet föreslagna Redaction tydligen Utmärker, att Arfskiften icke böra charteras, utom då de vid Embetsverk företes, förfaller af sig sjelf den hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gjorda anmärkning om olämpligheten af deras ovilkorliga Chartering; och till besvarande af de inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta påståenden, att Arfskiften borde charteras uti ett, i moa af behållningen, för hvarje fulla 100 R:dr beständigt stigande förhållande, torde blott behöfva upprepas, att den egentliga stämplade pappers-afgiften erlägges för Bouppteckningens behållning, samt att Arfskiftes-chartering, som ofvannämndt är, endast kommer i fråga, när det vid Domstol företes , och således är nära nog jemförlig med en annan Bilaga; hvarföre ock Utskottet anser sitt förra yttrande härom på goda skäl grundadt. i6 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N.o 2f> Morgon',åfvo-bref.
Som dessa afhandlingar onekligen medföra en ofta betydlig fördel för den som deraf kommer i åtnjutande , kan Utskottet ick ' understödja den i Hedervärda Bonde-Ståndet gjorda framställning, att den derföre, med bibehållandet af förra stadgandet, föreslagna Chartasafgift borde alldeles upphöra.
En Talare bos Höglofl. Ridderskapet och Adeln har förmenat, att Utskottet förfarit mindre consequent, då Utskottet skall tillstyrkt lindring i stämplade Pappers-afgiften å Testamenten för långvarig och trogen tjenst.
Inom Högvördige Preste-Slåndet har Herr DomProsten Fellenius yrkat, att, i enlighet med gjord anmärkning emot Bevillningsgrunderna, Testamenten under 3oo
R:dr desto hellre borde vara chartcefrie, som dessa dispostioner vanligen tillfalla de fattigare classerna; och har en Ledamot i Vällofl. Borgare-Ståndet yttrat enahanda tänkesätt; en annan ansett, att endast
Testamenten för trogen tjenst under 3oo
R:dr borde i förevarande fall fritagas, hvaremot Herr Alodin yttrat, det Staten, genom stadgandet, att Testamenten vid bevakningen endast skola beläggas med 6 sk.
Charta, och först, då de vinna laga kraft, behörigen - Bevillnings-Utskottets Utlåtande IV.-o 39. 17 rigen chartera», ofta går miste om sin inkomst, emedan många år kunna förflyta under Rättegången; och har lian, på sådan grund, trott lämpligast vara, att Testamenten inför Domstolen förses med slämpladt papper till fullt belopp, med rättighet för Testaments-tagare att, dä Testamentets upphäfvande styrkes med laga kraftvunnet Utslag, återfå afgiften för Charlan, i den ordning Bevillnings-Utskottet lätt kunde utfinna» Sådant vore» efter Herr Modins tankaj icke orättvist, emedan Testamentstagare merendels är Laglig Innehafvare af den åt honom testamenterade Fgendom; och för öfrigt saknade den invändningen grund, att värdet åLösegendom icke skulle kunna utrönas, då Bouppteckningen bör vara afslutad 3 månader, men Testamente bevakadt först inom 6 månader efter dödsfallet» Af Utskottets i Betänkandet afgifna yttrande om Testamenten, iemfördt med den föreslagna förändringen i Författningens Redaction, inhemtas tydligen, att Utskottet tillämpat samma grundsatts för Chartering, som för Bevillning af Testamenten; och då Utskottet, vid besvarandet af de i det - Bih. till R.
S S. 1 Afd. 2 B. 3:dje Käft. a i8 Bcvillnings~UtskoUetf Utlåtande N.o 2g. ta hänseende emot Bevillnings-afgiften gjorda anmärkningar, trott sig böra bibehålla den grund, att, utan alla undantag, endast de testamentariska dispositioner, som icke i värde uppgå till 5o R.-dr, skola fritagas från Bevillning, finnér Utskottet icke skälig anledning, att i och föi Charteringen vidtaga någon förändring.
Det inom Vällofl. Borgare-Ståndet gjorda Förslag, att Testamenten, vid bevakandet, genast skola fullt charteras, skulle onekligen, om det blefve antaget, medföra den fördel, att vederbörande befriades från all omsorg att efteråt indrifva ifrågavarande afgift; men emedan detta Förslag, å ena sidan, icke är billigtj enär det ganska ofta inträffar, att den, som, i grund af Testamente, gör anspråk på lös och fast Egendom, icke deraf är Innehafvare och stundom aldrig hlifver det, samt, å den andra, icke är verkställbar, dels derföre, alt många Bouppteckningar icke kunna afslutas förr än efter bevaknings-tiden, och dels af den anledning, att Gåfvans belopp ofta är beroende af en utredning, som kan räcka flere år; så bör Utskottet icke tillstyrka hvad sålunda blifvit föreslaget. ■ Pevillnings-Ulskotlets Ettil tände IV,-R 29, 1 p 5. §■ Fullmagter.
I fråga om fle af Utskottet föreslagna Grunder och Stadgande!) för Chartering af Fullmagter, hafva flerfaldig» anmärkningar och yrkandea förekommit inom alla Riks-Stånden.
E/hot nedsätiningen för Fullmagter ti verklig tjenst, frän 6 till 5 procent, har Herr Dom-Prosten Fellenius anfört, att Charlan borde blifva nedsatt till \ proc. på samma grunder, som Herr Dom-Prosten i sin Reservation framställt; men 2.*ne Ledemöter af Vallöf].
Borgare-Ståndet hafva, under åberopande, den ene af Herr Crons, och Herr .PeierMott af sin egen Reservation, yrkat, det Fullmagter å verklig tjenst borde, såsom förut, beläggas med stämpladt papper till 6 procent af lönen; och äro inom Heder v.
Bonde-Ståndet anföranden framställda af enahanda syftning, deruti nedsättningen förklarats olämplig, dels på de grunder, att den, sorn blir befordrad till Biskopp, Prost eller annan Tjensteman med hög lön, borde, med tillfredsställelse, betala 6 procent ttf sin blifvande inkomst, samt att hvad Herr Dom-Prosten Fellenius i sin Reservation anfört icke skall vara gällande, och dels, emedan minskningen vore alltför obetydlig, samt man icke utan skäl borde vidtaga en förändring, som, utan att serdeles gagna de ifrågavarande Tjenstemännen, so Bevillning.;-Utskottets Utlåtande N.-o iff. endast åstadkommer en ojemnhet i dessas vilkor emot deras, som förut vunnit befordran*
För den föreslagna nedsättningen frårt 6 till 5 procent, tror sig Utskottet hafva anfört grundade och, i dess tanka, icke vederlagda skäl$ och Utskottet vili blott, med anledning af hvad i ämnet blifvit yltradt i Hedervärda Bonde-Ståndet, anmärka, att en allman princip bör lika gälla och tillämpas för alla Embets- och Tjenstemän, utan afseende på Stånd eller Grad, samt att, då billighet och behof tala för nedsättning, den ifrågasatta ojemnheten emellan dem som blifva befordrade, då Chartan beräknas efter en lägre procent, och deni, sora förut erlagt en större, desto mindre förtjenar afseende, som denna invändning med samma skäl kunde förebringas emot all förbättring i Löntagares vilkor* Herr Hjertås anmärkning, att Utskottets Förslag möjligen skulle kunna så förstås, att Fullmagter i Arméen skulle förses med dubbelt högre Charta än andra, har deremot föranledt Utskottet att, ehuru en sådan tillämpning endast kan uppkomma genom ett missförstånd, till förekommande häraf, förtydliga hithörande Moment genom Redaetions - Bevillnings-Utskottets Utlåtande N;o 29. »t tillägget: "hvarunder förstås Tjenstebref* der i Arméen!’
I afseende pä beräknings-grunden för Fullmagters C/iartering liar hos Högl.
Ridderskapet och Adela Herr Carl Printzensköld ansett dennas utgörande, efter Företrädarens lön, innebära en af erfarenheten besannad orättvisa, då spannmål och sportlar så ofta ingå i lönen samt åstadkomma stor olikhet det ena året emot det andra, och i stället föreslagit, att hvarje Tjensteman borde erlägga denna afgift efter den lön, som hail åtnjuter det år, då lian presenterar sin fullmagt till påteckning, att den är utlöst, och, om sportlar skola beräknas, — en fråga, hvilken Talaren ansåg Utskottet närmare böra öfverväga, — så vöre ingen annan utväg, än att, i afseende på dem, taga företrädarens uppgift till grund.
Utgående från samma åsigter om olämpligheten att beräkna företrädarens inkomst för sista tjenste-året, har Herr Dom-Prosten Heurlinij sorn förut afgifvit en af Utskottet besvarad Motion j frågan, föreslagit, att CharljE-beloppet mätte beräknas efter medium af de 5 sista årens, tjernsten åtföljande och till Taxering uppgifna , Löne-förmojier.
Derigenom skulle ingen förlust [träffa 33 Eevillnings-Utskottets Utlåtande N.o ig.
Stats-Verket, oeh icke något serdeles större besvär uppkomma för Häradsskrifvare» sorn förut böra meddela uppgifter för ett år; anseende Herr Dom-Prosten denna fråga t synnerhet vara af största vigt för Eeclesiastique- och Läro-Staterna, hvilkas löner, till liufvudsakligaste delen, utgå i Spannmål, hvarå priset är så vexlande.
Vid Herr Prcntzenskölds Förslag får Utskottet anmärka: att det icke innebär någon säker grund, då Lönen ofta tillträdes ti till 3 år efter Fullmagtens utfärdande, äfvensom tjenst och lön ieke sällan emoftagas sedan större eller mindre deL af ett år förflutit, hvarigenom således villrådighet vid beräkningen skulle uppkomma, ofta åtföljd af samma orättvisa, i anseende till ombytliga spannmåls-pris , som nu> vill undvikas; att Fullmagter icke alltid behöfva företes i och för Lönens uppbärande, samt att den enkla controllen, att Cbartan erlägges genast vid tjenstens tillträde, skulle upphöra; och då härtill kommer, att företrädarens extra inkomster ändå måste afses, anser Utskottet det vara uppenbart, att Herr Printzenskölds Förslag skulle medföra långt mera omgångar och osäkerhet än det beräknings-sätt, som nu iakttages, utan att innebära några egentliga fördelar. flevillnings-Utskotteti Utlåtande N.o 25. *3 Då dernäst Herr Dom-Prosten Heurlins Project, ehuru det visserligen är grundadt på en billig princip, skulle erfordra vidlyftiga och för vederbörande, förut träget sysselsatte, Tjenstemän besvärliga uträkningar från olika håll öfver indeldt
Lön och extra Inkomster, samt således göra mera omgång, med måhända mindre säkerhet; kan Utskottet icke eller understödja detsamma, utan vidhåller för sin del hvad i detta hänseende förut varit gällande.
Utom den inom Yällofl. BorgareStåndet gjorda anmärkning, att CaractérsFullmagter, när de åtföljas af tour och befordrings-rätt, hvilka vore en verklig belöning för skicklighet, endast borde charteras lika med Fullmagter å verklig tjenst, hafva så väl inom nyssnämnde Riks-Stånd som Högvördige Preste-Ståndet vidlyftiga Anföranden blifvit gjorda, för att ådagalägga det mindre lämpliga i den af Utskottet föreslagna höga chartering å så kallade Caractérs-Fullmagter; men Utskottet finner destomindre skäl till undantag för Fullmagter med tour och be for dr i ngs-rätt, som de, hvilka dermed hugnas, erhålla en fördel utöfver den, Titeln kan anses medföra, och skicklighet eller förtjenst alltid bör förutsättas såsom anledning till Caractérs - a4 Bevil/nings-Utskottets Utlåtande N.o ap.
Fullmagters utfärdande, samt åberopar föp Öfrigt de skäl Betänkandet innehåller.
Afsked.
I enlighet med Herrar aj Role'ns och Crons i frågan afgifne Reserr yationer , har inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet blifvit yrkadt, att afsked endast borde charteras såsom Protocolls-Utdrag eller Utslag från den autoritet sora detsamma beviljar, Då det synes kunna antagas, att ingen Embets- eller Tjensteman begär afsked utan syftemål att derigenom erhålla någon fördel, samt dels -afgiften för Chartan är nedsatt lill en tiondedel emot den, hvarmed Fullmagteii förses, och dels det föreslagna charlerings-sättet med förde den mindre lämpliga följd, att Embets- och Tjenstemän, 'utan afseende på skillnaden i deras förhållanden, måste erlägga lika Chartasbévillning för afskedet, så torde bibehållandet af Utskottets Förslag, i denna del, icke innefatta någon obillighet. 6. §.
Herr Ståhle har inom Yällofl, Borgare-Ståndet begärt, att tydligen mätte ftadgas, huruvida Allmogen må vara berat® Bevillnin^-IJtskottcts Utlåtande N.o 2,9. *5 tigad att från Kongl. Maj:ts Stats-Expeditioner erhålla Handlingar, på ostämpladt papper utskrifne, af den grund, att, ehuru det är förordnadt, det Allmogen för alla Besvärs-skrifter, Ansökningar och Förklaringar, som hos Kongl, Maj:t jngjfvas, vore från Charta-Sigillata fri, deraf icke bestämdt följer, alt afskrifler af dessa Handlingar, sorn från Kong!.
Majlis CancellieExpeditioner, eller Kongl.
Resolutioner, sorn Öfver skrifterna meddelas, från chartering för Allmogen undantagas, Oaktadt det är en allmänt antagen och tillämpad princip, alt i sådana ärenden, hvarvid frihet från slämpladt papper på Ansökningar och Handlingar får tillgodonjutas, de deröfver meddelade Domar, Utslag och Resolutioner icke eller böra charteras, har Utskottet ansett ett tillägg derom i det af Herr Ståhle uppgifna fall icke vara olämpligt, och föreslår, att å behörigt ställe (pag. 29 i förra Författningen) må tillsättas orden: ”jemte de Resolutioner j Utslag och Domarj som med anledning deraf utfärdasmen i fråga pin Afskriften innebär Författningen, iUtskpU fets tanka, tillräcklig tydlighet. 26 B ev i lin ings-Utskot tets Utlåtande N.-o 29. 7 ,$*. Contracter s Kape- och BjtesBref.
Inom Högvördige Preste-Ståndet har Herr Prosten Hallström anmärkt, att dea för chartering af Contracter, äfvensom Köpe-, Bytes- och Gåfvo-bref, så val i förra Författningen som nya Förslaget antagna princip, det en relativt högre chartering erfordrades, när summan, som vore i fråga, understege i5o R:dr, än när hon ginge deröfver, icke skall hafva någon skälig anledning och än mindre någon rättsgrund, helst detta stadgande vore gynnande för den bemedlade, men med sin tyngd träffade den mindre bemedlade; och inom Yällofl. Borgare-Ståndet är af Herr Cron., under åberopande af sin Reservation, klandrad den afUtskottet i denna §. föreslagna progressiva chartering, såsom verkande nedsättning i afgiften.