Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter Ridderskapets och Adelns tanka, skulle denna §. erhålla följande redaction: ”Finnér Utskottet af dessa Protocoll, att någon Stats-Rådets Ledamot eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, sorn. i Commandomål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot Rikets Grundlag eller allmän Lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådane Öfverträdelser, eller dem vållat och befrämjat genom uppsulligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den Föredragande underlåtit att, i de fall, gom 38 $ af denna Re gerings-Form förutsätter, sin contrasignation ä ett Konungens beslut vägra, då skall Conslitutions-Ulskottet —. •— —. fastställd varder.”
Jemväl anser Borgare-Ståndet ordet ”ege” böra utbytas enrot: skall’’
Som dessa ändringar och tillägg slå i hufvudsaklig likstämmighet med 29 § Riksdags-Ordningen och 8 § Ansvarighets-Lagen, tvekar ej Constitutions-Utskottet att dem till samfäldt bifall vördsamligen Öfverlemna, med bifogande dock, för möjligen qvarstående skiljaktigheters slutli* ga jemkning, af sådan voterings-proposition: W. ”Den, som godkänner de af Ridderskopet och Adeln och, Lill en del, af Borgare-Ståndet uppgifne ändringar och tillägg vid 106 §.
Regerings* Formen, för att äfven i 2 mom. af 2c) §.
Riksdags-Ordningen iakttagas, röste Ja.” "Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses Utskottets förra ändringsförslag godkändt.” ' l }. Riksdags-Ordningen. 4* §•
Med hänsigt till Ridderskapets'och Adelns anmärkning, åsyftande införandet af ”Chefen för Åklagar e-magten3” i stället för ”Juslitia>Can - Conslitutions-Uésliottets Memorial. W’0 ceHeren,” Åberopar vördsamligen Constitutions-Utskottet dess yttrande vid 35 §.
Tryckfrihets-Förordningen. 2 §. 4 morn.
Häruti är rättelse yrkad, instämmande med gjorda anmärkningar, af Ridderskapet och Adeln, vid i o och qq, af vid 24, samt Preste-Ståndet Borgare-Ståndet vid 6, io och 24 §§• Regerings-Formen.
I^’händelse jemkningsförslaget vid RegeringsFormens $0.4 § godkännes, liärflyter deraf utbytandet, likaledes i 4 morn. 2 § Trvckfriliets-Förord-t llingen, af ”Justitiai-Departements Expedition,” emot ”Justitiae-Revisionen/' men de äskade ändringarne vid 10 §.
Regerings-Formen bero på utslaget af omröstningen öfver Propositiooen Litt. M. Slutligen har, i sammanhang med ytlrandot om Allmänna Beredningens indragning, Bonde-Ståndet yrkat uteslutandet ifrån undantagen i 2 §. 4 morn.
Tryckfrihets-Förordningen af ”Stats-Rådets Protocoll och Handlingar.
Enär likväl detta anmärkningsvis framställda yrkande innefattar ett alldeles serskildt grundlags-ändringsförslag, kan Constitutions-Utskottet destomindre öfverlemna detsamma till Riks-Ståndens behandling, som de mål, hvilka, genom Allmänna Beredningens upphörande, skulle förlora offentlighet, egentligen inskränka sig till oeconomiska rättsfrågor, hvaremot den i vederlag begärda publiciteten af Stats-Rådets Protocoll komme att utsträckas till nästan alla Regerings-Ärenden. _______ Sedan Riks-Stånden, genom meningarnes sammanjemkning eller efter anställda omröstningar, hunnit stadga och meddela deras Utlåtande öfver dessa både granlaga och mångfalldiga ämnen, skall Constitutions-Utskottet ofördröjligen upprätta och aflemna fullständiga redactionsförslag.
Stockholm den 4 November 1834* j6 Conslitnlions.Utskottets Memorial p[to 49- N:o 49.
Atik. till Exp. Utsi. den il Nov, Memorial med uppgift d serskilda Grundlagsförändringar, som föranledas af Stånden; gemensamma tankar, rörande Idof Cancellerens Stats Departement.
Uli Memorial N:o /\S, under denna dag, angående äterremisserna på förslaget, i Memorial N:o 34, lill en ändamålsenligare organisation af StatsRådet, har Constitutions-Utskottet redan anmjält, hurusom från samtlige Riks-Ståndens anmärkningsvis gjorda yrkande, att Idof-Cancellerens Departement må ur Stats-Rådets sammansättning uteslutas, åtskilliga andra, förut icke väckta eller beredda grundlagsändringar komma att härflyta.
Dac är ock lill följd af detta Rikets Ständers Utlåtande, som Utskottet nu får serskildt, för grundlagsenlig behandling, vördsamligen uppgifva och föreslå ifrågavarande ändringar, nemligen: Regerings-Formen. lii § måste redactionen af de 3:ne första perioderna sålunda jemhas. ”De Ministérieia målen, — anmäla, i närvaro af någon annan Stats-Rådets Ledamot.
Är föred råge den Stats-Rådets Ledamot, som Konungen äfven i detta fall tillkalle.
Sedan — besluten; Åliggande det den dertill serskildt förordnade, att Protocollet föra.” 1 12 §, vid slutet, bör ordet: ”Hof-Cancelleren” utbytas mot dessa: "någon annan 111 k all ad Stats-Rådets Ledamot.
I 3a §. förändras slutorden till: ”och någon annan tillkallad StatsRäds Ledamots närvaro.” Riksdags-Ordningen. 27 §:ns 2:dra moment erhåller, i första perioden, följande lydelse: ”propositionen meddela, tillställes, genom en Stats-Rådets Ledamot, hvarje Stånd m. m.” • I 36 §:ns i:sta moment böra, i stället för orden: ”Hof-Cancelleren eller den Caiistiduions-Utskottets Memorial N;o /\<). 17• rlen bans Ernber företräder,” införas dessa: 1 den Stats-Rddets Ledamot Konungen dertill förordnar. m. m ” L (\r>. utbytes ordet: ”Hof-Cancelleren” mot orden: "den Stats-Rddets Ledamot Konungen vid hvarje Riksdag dertill förordnar m, mi’ T ryck frihets-Förordningen.
Der borttages, öfver allt, ordet: ”Hof-Cancelleren.” och i dess ställe insattes, antingen ” Just it iae-Stats-Ministern’' eller, så framt denna Emhetets benämning upphör: ”Justitiae-Departements-Chefen’, hvilken SiatsRådets Ledamot Constitutions-Utskottet ansett princip-enligt och företrädesvis kunna uppdragas närmaste befattningen med Tryckpress-Policen. eller de så kallade Ordningsmål, och högsta inseendet öfver Åklagaremagtens rätta utöfning vid beifrandet af Tryckfrihetens missbruk.
° -Stockholm den t\ November i83.j. Bi/i. till Ji.
St. Trot, 3 Sitm!. i Q:de Häftet. 3 STOCKHOLM, bös Ludv. Westerberg \c'å\. Conititutiom-Utskottett Mtmori*lN;o 50. i N:o 5q.
.Ankom till Exp. Utsk. den 11 Nov.
Memorial i anledning af Tre Stånds äterremisser på Memorialet N.o med Betänkande om National-Representationen. Con?titutions-Utskollets, i Memorial N:o 35 afgifne, Betänkande om National-Representationen, hvilket lionde-Ståndet, under den 6 sistlidue October, antagit att hvila till Grundlagsenlig behandling vid ■£ästa Riksdag, har ifrån de öfrige Riks-Stånden blifvit, genom Protocolls-Utdrag af den 7, 9 och \6 i samma månad, återförvisadt, med åtskilliga anmärkningar, dem hvarje Stånd serskildt förklarat utgöra dess gemensamma tankar, nemligen: Af Ridderskapet och Adeln: 1:0 Vid 3 morn, i 13 §.
Riksdagsordningen, att Domare och Civila Embetsman ej böra hafva representalions-rätt i och för denna deras egenskap; lill följd hvaraf äfven, ur sista perioden af 19 , orden: ”Civila Embets-Verken”, samt ur förra perioden af 22 §., orden: ”Stad eller Län” oell ur den senare orden: ”.samt för Civila Embets-Verken af vederbölande IIofRättsPresident eller Ordförande” skulle utgå. 2:0 Vid 6 mom. i 14 §•
Riksdagsordningen, att orden: ”i nion af deras krono-ulskylder” böra förändras till: ”i moa af deras Bevillning för egendom och rörelse.” Af Preste-Ståndet: 1:0
Att det funnit tillägget i 2 mom. i3 §■ Riksdagsordningen ”Ordinarie, lill annat RiksStånd ej hörande Lärare vid Elemenlar-Lä ro verken m, m." höra uteslutas, samt att Ståndet ogillat det 3:dje momentet, enligt hvilket visse Domare och Civile Embetsman skulle i Presle-Ståndet inträda: 1 sammanhang hvarmed jemväl de, af förslaget till ändringar i i3 §. föranledda tillägg vid 19 och 2a §§. lomme att försvinna, 2-0 Ätt
Ståndet ansett orden i 6 mom. 14 §. ”i mon af deras KrO Bih. lill R.
St. fröt, 183S 3 Sami. 17'de Häftet, 3 Conslitutions-Utskottets Memorial N.o 50. noutskylder,” böra förändras lill: ”i nion af deras Bevillning för egendom och rörelse.’’ Af Borgare-SlåndeE: i.‘o Att Constitntiorts-Utskottet förbigått förbältringen i Ridderskapets och Adelns organisation, med afseende å deri grund lagsbrist, att dess Ledamöter kunna, genom ansvarsfritt uteblifvande från Riksdag, den samma omintetgöra, 2:0
Alt, såsom hufvudgrunder för en ny National-representntion, må bestämmas likhet i Riks-Ståndens personal, deras sammanträde nå ett rum; med röstning per capita, val af fjerdedclen till en pröfyande Nämnd: alla motioner,s väckande inom Riksförsamlingen; upptagna motioners behandling af ett fåtaligt Utskott; beskattningsfrågors afgörande såsom .bittiIs, inen beslutens hänsk jutande i öfrigt under Nämnden — samt att, i enlig» het med dessa hufvudgrunder, reglementariska föreskrifter .böra upprättas.
Beträffande härvid först Borgare-Ståndets gemensamma tankar, nödgas Conslitulions-Utskottet vördsamligen erinra, att hvarje återremiss på ett af Ulskoltet framlagdt grundlagsändringsförslag mäste föranledas af anmärkning emot något inom förslagets område befintligt stadgande.
Då likväl Borgare-Ståndets anmärkningar åsyfta dels förbättring af Ridderskapets och Adelns representation, hvarför 12 §.
Ordningen ej uppställer något hinder, utan tvärtom antyder suttet, dels beredandet af nya grundlagsändringar, hvilka ej må, emot Sr §.
Regerings-Formen, i Ståndens plena motioneras, kan, äfven med afseende derå, att de öfriga återremitterande Riks-Stånden inskränkt deras yttranden till de pröfningsföremäl, Utskottets Betänkande egentligen innefattar, Utskottet icke till behandling upptaga ofvannämnde af Borgare-Ståndet genom återremissen väckta frågor.
Enär sålunda Borgare-Slåndet icke utlåtit sig öfver Constrtutions-UtskoLtets förslag, bör Utskottet häraf sluta, att Borgare-Ståndet icke bestämdt hvarken godkännt eller förkastat detsamma, hvadan ock Utskottet, vid sam man jemk ningen, enligt 56 §. Regerings-Formen, af Riks-Ståndens tankar, eller vid uppställningen af propositionen till omröstning öfver oförenliga skiljakligheter, ej kan taga i betraktande andra Riks-Stånds meningar, än deras, som, genom bifall eller anmärkning, i sjelfva ämnet sig yttrat. livad sadan Riks-Ståndens härutinnan olika tankar vidkommer, hej»- Contlilutiom-Ul sköttel s Memorial N:& 50. 3 ställer vördsamligen Constitutions-TJtskottet, att, ifråga om Elementar-Lnroverkens representations-rält, Preste- och Borgare-Stånden malle lämpa sig efter de Tvänne Stånd, som gillat förslaget; att, hvad angår Domares och Civila Embetsmäns inträde i Preste-Stålidet, detta Stånd, äfvensom Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet ville instämma med Bonde-Ståndet, och att, med hänsigt till förändringen af 6 morn. i -14 §* Riks— dags-Ordningen, Borgare- och Bonde-Stånden täcktes eftej.’ Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet sig foga.
Emedlertid får, till meningarnes slutliga jemkning, Constitutions-Utskottet vördsamligen uppgifva följande voteringspropositioner: 1. ”Den, som gillar det af Constitutions-Utskottet föreslagna tillägg vid n mom. i3 §.
Riksdags-Ordningen, jemte deraf härflytande bestämmelser i 1.9 och 22 §§., röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses dessa nya föreskrifter böra ur förslaget utgå.” 2.
"Den, som gillar det af Constitutions-TJtskottet föreslagna nya eller 3:dje momentet i i3 §.
Riksdags-Ordningen, jemte deraf härflytand» bestämmelser i iq och 22 röste Ja;” ”Den det ej vill, rosie Nej.” ”Vinner Nej, anses dessa nya föreskrifter böra från förslaget uteslutas.” 3. ”Den, som gillar, oförändradt, det af Constitutions-TJtskottet föreslagna nya eller 6:te momentet i i j §.
Riksdags-Ordningen, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, komma, i delta moment, orden: ”Kronoutskylder, jern förda', att förändras till:
"Bevillning för egendom och rörelse3 jernjord m m, ” Stockholm den 4 November i83/j. 4 ConJtitutiont-Utskottets Memorial iYio 51.
Antoni till Exp. Uts'-. den 11 NoV.
Memorial till Ridder skåpet och Adeln samt Borgare-och Bonde-Stdnden, i anledning af åter remiss erne gä Memorialet iK:o 36, angående Landtdagar.
Enligt ankomne Protocolls-Uddrag för den 6, 7 och 16 näsllidne Oclober har Conslitulions-Utskoltets Memorial N:o 36, med Betänkande och föislag, angående Landtdagar, blifvit ifrån Ridderskapet och Adeln samt .Borgare- och Bonde-Stånden åter rem itteradt, på grund af anmärkningar, dem hvarje
Stånd serskildt förklarat utgöra dess gemensamma tankar, nemligen af Ridderskapet och Adeln, att någon föreskrift om Landtdagar ej i Grundlagen behöfver intagas; af Borgare-Siåndet, .att Utskottets Betänkande och förslag ogillats; samt af Bonde-Ståndet, att de af Utskottet föreslagna Landtdagar ansetts icke vara påkallade af behofvet eller uppfylla de för en ändamålsenlig N a ti o 11 a 1-re p r osenia ti 0 n .erforderliga vilkor. f det återremitterade Memorialet hade Constitulions-Ulskottet yttrat, alt
Utskottet <lå endast framlade kufvaddragen eller grundlinierna till en Landtdagsordning, saint att .ämnets vigt och framför allt ovissheten orri Rikets Ständers åsigter .föranläto Utskottet.att begränsa dess åtgärd inom en sådan förberedning -och uppställning af sjelfva grunderna.
Enär nu mera Preste-Slåndet, under den 9 i förra månaden, omedelbarligen afslagit Utskottets Betänkande, och de öfriga Riks-Ståuden återförvisat detsamma med sådane anmärkningar, hvilka dels innefatta bestämdt ogillande af förslaget, dels uttrycka det omdöme, att Landtdagar hvarken liro nödiga eller .skulle motsvara syftemålet, återstår blott för Gonstitutions-Utskottet alt, till fullgörande af den genom .3 .mom. 49 §•
Riksdags-Ordningen, Utskotten i allmänhet föreskri (na pligt, vördsam ligen anmäla, att Utskottet linner den i dess Betänkande framställda fråga deslohellr.e höra och kunna förfalla, som någon folklig .eller , lit föreslagen, Slockholm den 4 No.vember .i834, S T O C KJl.OiL.M , shos Ludv.
Westerberg i834« i Constilutions- Visko (tets Memorial tf: o $ a. N:o 52.
Ankom till Exp. Utsk. den 11 Nor.p Memoria7, angående Borgare-Ståndets dterremiss pd Memorialet
N;o 3n, med förslag till ändring af 22 RegenngsFormen.
] Borgare-Ståndet har, under den 7 näsllidne October, till Constitutions-Ulskottet återremitterat dess i Memorial N:o 3^ afgifna förslag till ändring af 22 §.
Régerings-Formen, med den, ibland andra, såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att, i nämnde §., skillnad emellan ringare och vigtigare mål ej må ega rum, utan der uttryckas, att i alla mål, som hos Högsta Domstolen förekomma, minst sex Ledamöter böra tillstädesvara och i afgöra lule t deltaga.
Di, enligt ankomna Protooolls-Utdrag af den 2, 9 och 16 i förra månaden, Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden godkänt ifrågavarande förslag Lill Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, hemställer vördsamligen Constitulions-Utskottet, om icke, med frångående af. anmärkningen, Borgare-Ståndet behagade efter Med-Stånden sig foga, men får emedlertid, för den tilläfventyrs oförenliga skiljaktighetens slutliga jemkning genom förstärkt Constitulions-Utskott, föreslå följande voterings-proposition: ”Deri, som gillar Constitutions-Utskottels ändringsförslag vid 22 §.
Regerings-Formen, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, kommer berörde 22 §., att erhålla en så lydande redaction: ”Uti alla mål, som hos Högsta Domstolen förekomma, höra minst Sex Ledamöter tillstädesvara och i af görandet deltaga, u Stockholm den 8 November 1834.
Bilt, till Jl.
Prot, 3 Sami, 18:de Häftet. rfConslilutions-UltJwttels Memorial 2F;o 53* N:o 53L Änliora till| Exp. Utsi. dén n Nori Memorial till B or gare* Ståndet} angående 2 ne dess serskilda anmärkningar vid förslaget i Memorial N;o 3^, till än« äring af 22 Regerings-Formen Utom den, i Borgare-Ståndets
Sier rem iss på Constitutions-Utskottets förslag lill ändring af 22 §.
Regerings-Formen framställda, och i Memorial N:o 53, under denna dag, besvarade anmärkning, har Borgare-Ståndet ytterligare, såsom dess gemensamma tankar, förklarat 2:ne andra anmärkningar, nemligen: alt Utskottet icke gjort afseende å den väckta mo« lionen om målens handläggning hos Högsta Domstolen på Två Divisioner, samt att börds- och slåndsskillnaden i Högsta Domstolens inrättning må upphörn
Med anledning häraf får Conslitutions-Utskottet vördsamligen erinra om innehållet dels af 81 §. Regerings-Formen, enligt hvilken Constitutions-Utskottet eger rätt att hos Rikets Ständer föreslå de grundlagsändringar, som det anser nödiga, nyttiga och verkställbara, dels af följande 84 §., i öfverensstämmelse hvarmed Utskottet, då det icke funnit skäl att gilla och till Rikets Sländers, pröfning öfverlemna en motion om grundlagsändring, endast är skyldigt, att, sä framt författaren det yrkar, meddela honom sitt yttrande deröfver-
I betraktande häraf, och enär Constitutions-Utskoitet redan, på sätt äfven dess återremitterade Memorial antyder, afslagit de nu anmärkningsvis i Borgare-Ståndets Plenam återväckta motionerna, kan Utskottet ej, emot Grundlagens uttryckliga föreskrift, ofvanberörde anmärkningar till hufvudsaklig behandling upplaga.
Stockholm den 8 .November
x834- Co nät itu tian s-V t skottets Me mori al N;o 5%* 3 , % '] N:o 54.
Atik. till Exp. Ufcsk, d. 11 Nor.
Memorial, angående återremisserna på förs7aget till eli stadgande i 41 dP- Riksdags-Ordningen, om Stats-Rådets Ledamöters tillträde i Ståndens Plena.
Från samtlige Riks-Stånden har, genom ProtocolIs^Uldrag af den 7, f) och 17 liästlidne October, CÖnstitutions-Utskottets, i Memorial N:o ig; afgifna förslag till ett stadgande, i 4-1 §•
Riksdags-Ördningen, om StatsRådets Ledamöters tilltiäde i alla Stånds Plena, blifvit återremitterad! med'följande, såsom hvarje Stånds serskilda och gemensamma tankar, förklarade anmärkningar: Af Ptidderskapet och Adeln,, att förslaget borde erhålla denna ljrdelse: ”Stals-Rådets och Högsta Domstolens Ledamöter och Justitiac-Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i deras Stånds- Plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds serskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro.
Stats-Rådets samtlige Ledamöter äge rätt att jemväl bivista’ andra Stånds Plena, än der de hafva säte och stämma, för att kunna upp- ' lysningar meddela; egande de dock icke att i besluten deltaga.
Då StatsRådets Ledamöter med Konungslig magt styra Riket, ege de ej i något Rikets Stånd tillträde,.
I Utskott — —. ej besluten öfvervara."
Af Preste-Ståndet: att alla Stats-Råden Böra hafva rätt att bivista andra Stånds Plena, än der de hafva säte och stämma; Af Borgare-Ståndet: att ifrågavarande förslag må ogillas; Af Bonde-Ståndet r att så länge sorn National-representationen icke undergått en genomgripande reform, Ståndet ej ansåge lämpligt, ‘att Konungens Siats-Ministrar, Stats-Råd och Föredragande vinna tillträde i annat Stånd, än dem, i hvilka de, enligt Grundlagen, ega represéntationsrätt.
Då 56 och 81 §§• Regerings-Formen samt ap §.
Riksdags-ördningem deri öfverensstämma, att hvarje af Constitutions-Utskoltet tillstyrkt Grundlägs-ändrings-förslag, skall, med eller utan jemkning, hvila såsom ett Rikets Ständers beredda Utlåtande, för att vid nästa Riksdag med Ja eller Nej afgöras, men Borgare- och Bonde-Ståndens ofvanberörde anmärkningar innefatta, icke jemkningar eller modificationer i förslagets delar, utan.
4 Constitutious-TJiskottets Memorial 1Y:o 54. föi kastande af förslaget i det hela —■ en åtgärd åt kommande Ständer ensamt förbehållen, kan ej, emot Grnndlagarnes klara bud, ConstitulionsUtskottet dessa anmärkningar till behandling och pröfning upptaga.
I händelse, för öfrigt, Riks-Slånden ej skulle täckas förena sig om antagandet af antingen Constitutions-Utskottets, Ridderskapets och Adelns eller Preste-Ståndets redactions-förslag, hvilket sistnämnde skiljer sig ifrån Utskottets blott deri, att orden: ”Stats-Ministfarne och Föredragande StatsRåd” böra utbytas emot orden: ”Stats-Rddets samtlige Ledamöterf” och orden: "i frågor} som röra deras
Departementföljaktligen uteslutas, får Utskottet vördsarnligen uppgifva en så lydande voterings-proposition: ”Den, som gillar Constitutions-Utskottets redactions-förslag vid 41 §•
Riksdags-Ordningen, röste Ja;” •'Den det ej vill, röste Nej.”. ”Vinner Nej, kommer ny votering att .anställas med Ja-proposition.en på bifall lill Preste-Ståndets, och Nej-propositionen på bifall till Ridderskapets och Adelns förslag.’*’ Stockholm den 8 November i S34•
STOCKHOLM, hos Lud v. AYesterberg, i834- ConstUutioris- Ut sko t lett Memorial N:.o 55.
N;o 55. i »3 Änk. till Exp. Utsk. den il Nor.
Memorial, med förslag till ändring af 109 dP- RegeringsFormen, och 80 jp.
Riksdags-Ordningen, i afseende pä tiden för Riksdags fortfarande.
Hos Constitutions-UlskoLtet har en dess Ledamot väckt fråga om beredandet af den Grundlagsändring, att Riksdag, som, enligt 109 §.
Regerings-Formen och 80 Riksdags-Ordningen, -skall i allmänhet afslutas på Tre månader, med högst en månads förlängning, om Rikets Ständer sådant äska, ej måtte förr kunna upplösas, än sedan sex månader ifrån Riksdagens början framflutit, och jemväl derutöfver förlängas på viss tid, under förbehåll af bägge Statsmagternas samtycke.
Då den nu genom Grundlagarne fastställda liden för Riksdags fortfarande är, på sätt erfarenheten dänge visat, alltför kort, och troligen måste hädanefter, äfven med en förenklad arbetsordning befinnas otillräcklig; då, vidare, det synes mindre formligt, att Rikets Ständer serskildt skola begära något, som Konungen ej eger att vägra eller förhindra, och då ändtligen Konungens rätt, att, efter Fjerde månadens utgång, Ständerna åtskilja tillika förutsätter, att Riksdagstidens obegränsade förlängning beror af den ena Statsmagten, utan att den andras bifall dertill erfordras, har Constitutions-Utskottet, till undanröjande, dels af det overkställbar i föreskriften, dels af det ojemna i vilkoren för undantagen derifrån, trott sig böra hufvudsakligen gilla den gjorda motionen; I enlighet hvarmed Utskottet ock får, för den i Grundlagen anvisade behandling, vördsamligen öfverlemna nedanstående ändringsförslag: Regerings-Fo rmen: 109 §. ”Ej må Riksdag längre väcka, än Sea: månader ifrån dagen — >—. anmäle de det hos Konungen, jemte deras önskan, att Riksdagen Bih. till R.
St, Prot. 1 g:de Häftet, 7. Ceni’ i luli ons-Ut skot tets Memorial iT;o 56. mStte fortfara någon viss inskränkt tid, hvarå Konungen gör det af - seende han t]enligt pr öfvar.
Der så oförmodadt — belopp sig åtagil, då skola Rikets Ständer åtskiljasf och fortfare den förra — — — — uppgöra och utfärda.” Riksdags-Ordningent
So § ”Riksdag ma ej räcka lä nere än Sear månader ifrån dagen — — •— anmäle del hos Konungen, femte deras önskan, att Riksdagen mätte fortfara någon viss inskränkt ti'!; Rörandes minst Tre Riks-Stånd — — — — må äfven slutas, innan Sear månader tilländagått, enär samtlige Riks-Slånden sådant begära och Konungen dertill lemnar bifall.
Slockholm den 8 November 1834* N:o 56.
Antom till Exp. Utsk, den 15 Nor, Memorial, till Ridderskapet och Adeln} angående en ifrån samma Ständ remitterad, men af Motiona ren icke uppgift ven anmärknings anledning.
Sedan Ridderskapet och Adelil, under den 3o nästlidne October, till Constitutions-Utskotlet remitterat en af Herr Crusenstolpe, Magnus Jaeob}< i grundlagsenlig form anmäld anledning tili anmärkning emot Konungens Rådgifvare i Ministeriel» och i Commando-mål, men någon uppgift å anledningen icke varit i remissen bifogad och ej heller af Molionairen omedelbarligen aflemnats, har Utskottet låtit, under den 4 dennes, bevisligen meddela Herr Crusenstolpe den underrättelse, att han kunde å Utskottets första sammanträdesdag i följande veckan klockan 12 middagstiden sig inför Utskottet infinna, för att anledningarne uppgifva.
Som likväl Herr Crusenstolpe-, i berörde ändamål,, sig ännu icke inställt, får Constilulions-Utikoltets Memorial N:o 5Q. 3 hos Ridderskapet och Adeln Constilutions-Utskotlet sådant vördsamligen anmäla, för den åtgärd, som må pröfvas nödig och lämplig.
Slockholm den 12 .November 1834* Reservationer: Emot Constitutions-Utskoltels beslut att meddela Herr Crusenstol~ pe underrättelse om viss dag, att sig inför Utskottet inställa, för aflemnandet af den hos Ridderskapet och Adeln emot Föredraganden i Ministeriela och Commandomål anmälda anmärkningsanledning, till följd hvaraf en serskild skrifvelse lill Ridderskapet och Adeln äfven blifvit nu beslutad, hafva sig reserverat DomProsten Holmström, Professor Agardh, Herrar Björk, Strehlenert och Egnell.
STOCKHOLM, hos Ludv. Westerberg i8$4-'
Constitutions- Utskottets Memorial N:o 57. 1 N:o 57.
Ankom till Exp.-Utsk. den 24 November.
Memorial till Bor gare-Ståndet, i anledning af dess dtcrremiss på Mern.
A:o 3g, med föreslaget tillägg vid 28 §.
Reg.- Formen.