Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Olikheten af menniskors ställning i samhället måste visa sig äfven i Jefnadssättet; men alt, i mon af förmögenhet, bereda sig detta beqvämiigare och med förädlade seder mera öfverensstämmande, torde kunna anses såsom en önskan af alla folkclasser i hvarje hyfsadt land, och såsom ett mål för deras verksamhet; hvarföre ock borttagandet eller inskränkandet af detta den frie medborgarens oeftergifliga anspråk utan tvifvel vore orättvist och betänkligt.
En jemt stigande eultur i förening med ett hos menniskor i alla tider rådande, fastän föränderligt skönhels-sinne, har skapat behof, dem en aldrig tröttad uppfinningsförmå°a och speoulation«-anda villigt gått att uppfylla, och man har sett folkslag på samma gång tilltaga i upplysning och smak för luxe, utan att äfvertyra något af deras sjelfständighet eller välstånd; men när njutningsbegäret utträngt känslan för högre intellectuel bildning, när yppigheten blifvit hufvudsak och samhällets ädlare pligter derför blifvit åsidosatte, då först hafva nationeroe sjunkit till den grad af slapphet och moraliskt förderf, sorn banat vägen för envälde, inländskt eller utländskt förtryck- ; Smaken för vällefnad och förfinad njutning torde derföre ej böra antagas såsom absolut hinder för nationens sjelfbestånd och högre bild - 4 Bevilln- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk.
Utlåtande N\o ta. ning, när den ej urartar till maklighet och vällust, eller hvarje enskild, utan ali beräkna egna tillgångar, hänföres af begäret att genom ett lysande lefnadssätt likna eller öfverträffa den mera förmögne och sålunda, uppoffrar det oberoende och lugn i ceconoraiskt hänseende, hvarförutan kraft alt uppfylla medborgerliga åligganden icke är att förvänta; hvaremot orsaken till ett lands tillbakagående välstånd måste härledas från hrist på omtanka och beräkning hos hvarje enskild och från skefva eller öfverdrifna begrepp om representations- och lefnadssätt.
Något correctiv häremot tro
Utskotten likväl icke böra sökas i Författningar eller påbud, utan i en högre allmän upplysning, som lärer nationen att uppskatta medborgares värde efter måttet af deras snille och verksamhet, deras redbarhet i tänke- och handlingssätt; men icke efter en mer eller mindre yppig och praktfull lefnad, och som vid vissa namn, stånd eller embeten ej fäster lefnads-åligganden, hvilka med individernes oeconomiska ställning icke äro förenlige; men deremot är det otvifvelaktig!, att exempel af sparsamhet och klok hushållning från styrelsen och från de högre och förmögnare samhälls-medlemmarne skulle betydligt och kraftigt inverka på de öfrige.
Att medelst förbud emot förbrukning af till införsel olillåtne varor motarbeta en tilltagande yppighet, anse Utskotten nästan o verkställbart, i anseende till svårigheten så väl för den enskilde alt göra sig förvissad, huruvida varan är in- eller utländsk, sorn för åklagare- och domaren! »glen att derom med säkerhet sig utlåta; hvarförutan kittslige åklagare i ett sådant förbud skulle kunna finna anledning till åtal af serdeles obehaglig och sårande egenskap.
Beträffande åter så väl förbud emot införsel af luxe-artiklar, sorn den af någre Motionairer yrkade bevillning för begagnande af så kallade öfveiflödsvaror, äfvensom hvad angår tullbestämmelserne till skydd för inhemska näringar; så har Bevillniogs-Utskottet redan underställt Bevilln.- samt Allm. Btsv.- och Oecon.-Utsk. Utlåtande N.o 12.
Ständers pröfning dessa ämnen, hvilka således icke utgöra föremål lör delta utlåtande.
Med stöd af hvad sålunda anfördt blifvit, få Utskotten vördsamt hemställa,1 att ifrågavarande förslag, till hämmande af luxe och öfverflöd, icke må föranleda till någon annan åtgärd å Rikets Höglofl.
Ständers sida, än att en underdånig skrifvelse måtte lill Kongl. Maj:t aflåtas, med anhållan, alt Kongl, Maj:t ville låta utfärda en allmän uppmaning till tarflighet.
Då Utskotten nu öfverlemna detta lill Rikets Höglofl.
Ständers pröfning, hafva Utskotten tillika bort anmäla, att Herr Prosten öhrnbergs ofvannämnde motion äfven innefattar en hemställan, att Lurendrägeri-Förfaltningarne mätte närmare granskas och skärpas efter omständigheterne; samt att Utskotten, i följd så väl af delta,1 som andre •
Motionairers enahanda yrkande, företagit granskning af dessa Författningar, hvaröfver serskildt utlåtande skall till Rikets Höglofl.
Stockholm den 6 Februarii i835.
Reservationer : af Herr Grefve Horn: ”Jag reserverar mig emot den tillstyrkta skrifvelsen till Konungen om utfärdande af en uppmaning till tarflighet, hvilken åtgärds ändamålslöshet jag anser tillfyllest ådagalagd i Betänkandets premisser.” Herr Grefve von Fersen reserverade sig jemväl emot beslutet att tillstyrka en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t i detta ämne.
Herr Doctor Björkman ansåg den underdåniga skrifvelsen alldeles fruktlös och följaktligen obehöflig. 6 Sevillu.* Lag- samt Allm. Besv.- och Occon.-Utsk. Memorial N.o i3.
]ST:o j3.
Ankom till Exp.-Ulsk. den 21 Februarii i835.
Memorial, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut, rörande Utskottens Utlåtande, N:o 8, angående teglementariska föreskrifter för bränvin s-bränningens utöfning, samt försäljning af bränvin och beskattning derå.
Vid pröfning af berörde Utlåtande, tillika med Utskottens dervid bifogade förslag till Förordning angående bränvins-bränningen, tn. m., hafva Riks-Stånden, enligt de lill Utskotten derom ankomne Protocolls-utdrag, i vissa delar stannat i skiljaktiga beslut; i anledning åivaraf Utskotten, jemlikt ^3 §.
Riksdagsordningningen och 71 Regeringsformen, härmed få anmäla de §§. af Förordningen, deruti olika beslut egt rum, samt afgifva förslag, så väl till tneningarnes sammanjemkning, som ock till voterings-propositioner i frågor af hevillnings-natur; hvilka böra af förstärkt Stats-Utskott afgöras. 1. §.
Preste-Ståndet beslutat följande förändring: ”Bränvins-distillering med pannor af högst 6 kannors rymd, vara hela året tillåten, men endast för dem, som till hränvinsbränning äro berättigade.”
Hvaremot de öfrige trenne Stånden antagit Utskottens förslag, hvilket således utgör Rikets Ständers beslut. 4 §.
Ridderskapet och Adeln har i 2:dra mom. af denna §. antagit följande redaction:
"Vid brännerier af annan än vanlig beskaffenhet, eller så kallade konstbrännerier, får sammanräknade kannetalet af alla till mäskning och klarning hörande pannor, mäskvärmare oberäknad, icke öfverstiga den högsta pannerymd, hvarmed hränvinsbränning med enkla pannor är tillåten.”
Början af denna <§. har blifvit förändrad, af Höglofl. Ridderskapet och Adeln sålunda:
"Alla å en tomt, eller å samma egendom, hemmansdel eller lägenhet varande pannor” &c. samt af Högv.
Preste-Ståndet på följande sätt:
"Alla de pannor, som af någon till hränvinsbränning berättigad be - EevillnLag* samt Allm. Besv.- och Ottoni.
Utsi, Memorial N.O' iS. 7 gagnas, vare sig å en tomt eller i en byggnad, eller under samma tak eller å samma egendom, hemmansdel eller lägenhet, skola väl, för nödig säkerhets vinnande, till rymden serskildt uppgifvas*” &c. mea af de tvänne öfrige Stånden är Utskottens fÖFslag bifallet.
Då desse förändringar icke i hufvudsaken afvika från det af Utskotten föreslagne stadgande, derutinnan samtlige Ståndens beslut äro sammanstämmande, utan endast åsyfta ett förtydligande af samma stadgande, i hvilken omständighet Preste-Ståndets redaction synes vara ändamålsenligast, finna Utskotten sig bör» tillstyrka, att de trenne öfrige Stånden ville uti berörde redaction sig, förena, ro §.
Ridderskapet och Ådeln har för denna §. antagit följande redaction: ”Mantals- och Skattskrifvare äligge det, att, inom Januarii månads utgång, enligt mantals- och skattskrifnings-handlingarne, socknevis upprätta förteckningar på alla dem, hvilka anmält sig till bran vinsbränning, upptagande sä väl pannerymden, sorn den dass, hvartill redskapen hörer, äfvensom den tid, hvartill hvar och en anmält sig att bränna.
Dessa förteckningar insändas till Konungens Befallningshafvande, sorn ege att deraf lemna vederbörande del för control och eftersyn, äfvensom ett exemplar af samma förteckningar skall anstås i församlingens sock mest tiga eller å annat lämpligt ställe,’” Hvaremot Utskottens förslag blifvit af Högv.
Preste-Ståndet, endast med den förändring, att orden:
"eller ock uppgifvit en mindre parmerymd, än den, hvaraf de egat rättighet att sig begagna■/* skola utgå, samt af de öfrige Stånden utan förändring antaget.
Vidi detta förhållande hemställa Utskotten, om Icke Högv.
PresteStåndet skulle finna för godt att frånträda sitt beslut och förena sig med VälloO BorgareStåndet och Hederv.
Bonde-Ståndet, samt att sålunda Utskottens förslag må anses utgöra Rikets Ständers beslut* kommande * annat fall att förblifva vid hvad i ämnet förut varit stadgadt. i3 §.
Välloff.
Borgare-Ståndet har å' beskrifnrngen af redskapen i adra, 3:dje och 4*de Classerne Beslut it följande förändring: srdra Classen.
”Mäskvärmare vare tillåten af hvad form eller ämne sorn helst, mein rummet för uaäskningen får e| innehålla mera än en femtedel utöfver pan - S Be vi!In.- Lag- samt Allin.
Besv. och Oecon.-liisk.
Memorial IV.o i3. nans rymd, och mäskvärmaren endast användas för tillmäskningens uppvärmande genom den från pannan utgående ånga." 3:dje Classen.
"Enkel rectificator eller 'klarkula eller klarblåsa, h varhelst den till redskapen appliceras, är en sådan apparat, som innehåller ' blott ett enda tomt rum, och.hvari ångorna af kylås, för att derigenom rectificerade utgå såsom sprit eller bränvin, utan att denna apparat vidröres af eld eller utvändigt af ånga.” 4tde Classen.
"Med dubbel rectificator förstås en sådan apparat, livarhelst den till redskapen appliceras, hvari ångorna uti flere rum afkylas, för att derigenom rectificerade utgå såsom sprit eller bränvin, utan att apparaten vidröres af eld eller utvändigt af ånga-” Och har Hederv.
Bonde-Ståndet beslutit, att till sisla momentet: ''lösa halsar må icke till någon redskap begagnas" skall tilläggas t ”och i följd deraf icke eller inneha fnas”; deruti Vä Hofi. Borgare-Ståndet, efter inbjudning, sig förenat; hvaremot de tvänne öfrige Stånden antagit Utskottens förslag utan förändring.
Hvad angår Botgare-Ståndets beslut om beskrifningen af 2;dra, 3;dje och 4:de Classens redskap; så enär de trenne öfrige Stånden gillat Utskottens förslag i denna del, finna Utskotten Borgare-Ståndets serskilda mening härutinnan böra förfalla.
Då samtlige Riks-Ståndens beslut sammanstämma deruti, att lösa balsar icke böra till någon redskap få begagnas, och Utskotten icke anse otjenlig!, att någon control emot missbruk deraf eger rum, hemställa Utskotten, om icke Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet skulle finna för godt att biträda de tvänne öfrige Ståndens beslut derom; men som Utskotten anse olämpligt att stadga ett ovillkorligt förbud emot lösa halsars innehafvande, föreslå Utskotten, att sista momentet af denna §. må erhålla följande lydelse: ”lösa halsar må icke lill någon redskap begagnas, och i följd deraf icke heller oförseglade innehafvas.” „4 §.
Preste-Ståndet har gillat denna §., med det tillägg, att kopparslagare i köping bör åläggas samma skyldighet som för desse handtverkare i stad eger rum; och har Vällofl.
Borgare-Ståndet beswtit den föreskrift böra iakttagas, att den, som tillverkar, reparerar eller förändrar bränvins - Bevilla.- Lag- samt Allm.
Desv.- och Oreon.-Utsi Memorial N.-o i3. 9 brSnvinsredskap, skall derå utsätta sill namn och årtalet, när tillverkningen, reparationen eller förändringen skett; hvaremot de tvänne öfrige Stånden, utan förändring, antagit Utskottens förslag.
Och som desse förändringar icke innefatta någon rubbning i de af Utskotten föreslagne och af samtlige Stånden gillade grunder för controlen å tillverkning af bränvinsbränniiigsredskap; alltså hemställa Utskotten, om icke Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet skalle finna för godt alt de tvänne öfrige Ståndens beslut i denna del biträda; I sammanhang hvarmed Utskotten föreslå, att 14 §• niå erhålla följande rsdaction: ”Då bran vinsredskap förfärdigas på bruk, i stad, köping eller på landet, vaie den, som redskapen tillverkat, vid bot af 33 R:dr 16 sk., skyldig, innan han bran vinsredskapen ifrån sig lemnar, ej mindre att förse panna och halt, äfvensom då löst bröst, reclificator eller mäsk värmare tillhöra redskapen, desse sistnämnde apparater med stämpel af sitt namn, hemvist och årtalet, då den förfärdigats, än ock att besörja, det de varda uppmätte och stämplade af dertill förordnade Landtmätare eller Justerare.
Då förändring af bränvinsredskap, genom nya bottnars eller aftappningsrörs insättande, haltens ändring till form eller rymd, anbringande af mäskvärmare eller rectificator, eller annorledes vidtages, skall redskapen å nyo af Justeraren mätas, och, om rymden undergått förändring, å nyo stämplas, och den förra stämpeln utplånas samt nytt mätningsoch slämplings-bevis uttagas; och vare den, som ändringen verkställt, skyldig alt, på sätt och vid ansvar, som i 1 mom. stadgas, om uppmätningen oell stämplingen föranstalta.
Å bränvinspannor af tackjern, som hädanefter gjutas, bör pannerymden och bruksslämpeln jemte årtalet utsättas i pannans öfre kant, vid ansvar for Bruks-egaren, som ofvan stadgadt är.” 18 §, Hederv.
Bonde-Ståndet har förändrat början af denna §. på följande säll: "Landtmätare eller Justerare, hvilka, för att mäta och stämpla brän Bih. till R.
St, Fröt, l834 och i83S, 5 Sami. a A/d. a 1 otile Häftet. i.o Bevilln.- Lag- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Memorial N.-o i3. vinsredskap, kallas från sitt hemvist af enskild man, åtnjute derföre af denne sistnämnde resekostnads-ersättning och arfvode, såsom för andra embetsförrättningar.
Kallas han åter till uppmätning och stämpling af flere redskap på ett och samma ställe, eller till en by eller socken, der flere redskap vid ett och samma tillfälle af honom kunna mätas och stämplas, tillkommer honom resekostnads-ersättning och arfvode, endast såsom för en resa, jemte den serskilda betalning, som han bör erhålla, då mätning och stämpling sker i hans hemvist.
Sker mätningen och justeringen å det ställe, der Landtmätare eller Justerare bor och vistas” &c.
Ridderskapet och Adeln har beslutit, att 2tdra mom. i denna § bör utgå; men då de trenne öfrige Stånden, utan förändring, antagit stadgandet i denna §., kommer Ridderskapets och Adelns serskilda mening att förfalla. 22 §.
Med ändring af Utskottens förslag, har Yällofl.
Borgare-Ståndet fattat beslut om följande redaction: ”Distillerings-pannor, som af Apothekare få för pharmaceutiska behof begagnas, böra angifvas och upptecknas vid mantals- och skattskrifning, samt mätas och stämplas i likhet med hvad om bränvinspannor i allmänhet stadgadt är och under enahanda ansvar.”
Af de öfrige trenne Stånden har denna §. blifvit bifallen; och ehuru, vid detta förhållande, Borgare-Ståndets serskilda mening bör anses förfallen, hafva Utskotten likväl, i betraktande af nödvändigheten deraf, att erforderlig control eger rum å den redskap, som Apothekare utan afgift må för pharmaceutiska behof begagna, trott sig böra fästa de öfrige Ståndens uppmärksamhet å den af Borgare-Ståndet beslutade förändring till det afseende den kan förtjena, 2.5 §.
Borgare-Ståndet har beslut blifvit faltadt, att början af denna §. skall erhålla följande lydelse: ”Den, sorn innehar eller förskaffar sig flere, större eller” &c.; men då de trenne öfrige Stånden utan förändring gillat denna §., kommer Borgare-Ståndets serskilda mening att förfalla. 26 §.
Uti sista momentet har Högv. Preste-Ståndet beslutit följande förändring och tillägg: ”Kostnaden för den allmänna efter slutet af April månad hvarje år, äfvensom för den försegling, som måste verkställas, då bränvins-bränningen varder genom serskildt förbud inställd, kommer alt af Kronans medel” &c. Bevil/n.- Zirg- sami Allm. Besv.~ och Oecon.~Utsk. Memorial N-0 t3. lf ”Kostnaden åter för den försegling, som vid Mars och December månaders utgång bör verkställas å deras bränvins-redskap, som begagna endast endera bränvinsbränning-3-terminen, ersättes kronobetjeningen af redskapens egare med 2 rst. per kannerum, om bränvinspannorna äro lösa, och med 3 rst. per kannerum, om de äro inmurade, i hvilken ersättning rese-och tractaments-penningar äfven anses inbegripne.” Vällofl.
Borgare-Ståndet har i i morn. uteslutit sista perioden från orden: ”De i smärre brännerier till ångornes afkylning begagnade pipor vare från försegling frie;'’ samt, i fråga oin kostnaden för redskapens försegling, antagit det stadgande derom, som innefattas uti 3 mom. af 24 i Utskottens förslag till Förordning, enligt Betänkandet N:o 6j, hvilket moment är af följande innehåll: ”Kostnaden för denna försegling ersättes kronobetjeningen af egaren med 6 rst. per kannerum, jemte skjuts för en häst, då resor för detta ändamål erfordras;" hvaremot de t vänne öfrige Stånden utan förändring bifallit denna §.
Beträffande Borgare-Ståndets beslut, att sisla perioden i irsta momentet skall utgå; så, enär de öfrige trenne Stånden antagit Utskottens förslag i denna del, anse Utskotten Borgare-Ståndets serskilda mening böra förfalla.
I händelse icke Preste-Ståndet och Borgare-Ståndet skulle finna för godt att frånträda deras beslut och förena sig med de tvänne öfrige Stånden uti sisla momentet, angående kostnaden för redskapens försegling, kommer denna fråga, såsom varande af bevillnings-natur, att genom votering af förstärkt Stats-Utskott afgöras; och som trenne meningar uppstått, anse
Utskotten första voteringen böra blifva om hvad eontra-propositionen skall innehålla; i hvilket afseende Utskotten föreslå följande voterings-proposition:
Den, som vill, att såsom contra-proposition i hufvud frågan framställes, att kostnaden för redskapens försegling skall, i enlighet med Högv.
Yinner Nej, skall contra-propositionen innehålla, att denna kostnad kommer att, på sätt Vällofl. Borgare-Ståndet derom beslutit, ersättas.
I hufvudsaken föreslå Utskotten följande voterings-proposition:
Den, som bifaller Utskottens förslag i sista momentet af 26 §. i Utlåtsndet N:o 8, att nemligen kostnaden för redskapens försegling skall af Kronans medel utgå, på sätt förslaget innehåller, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, blifver beslutet, (t:sta alternativet) •
a B erilin. * Lag- samt Allm. Bcsv.- och Oecon.-Utsk.
N.-o t3. att kostnaden för redskapens försegling kommer alt, i enlighet med Högv.
Preste-Ståndets beslut, godtgöras; (A:dia alternativet) att denna kostnad kommer att, på sätt Välloll.
Borgare-Ståndet derom beslutit, ersättas. 29 §. ilederv. Bonde-Ståndet har beslutit, alt i 3 morn. i stället för orden: ”emot det alt afgiften beräknas från den tid bränvinsbränningen börjades,” skall inflyta: ”emot det att afgiflen beräknas från början af den termin, under hvilken bränvinsbränningen vidtog”; uti hvilken förändring Högv.
Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet, efter Heder v. Bonde» Ståndets inbjudning, instämt; hvaremot Höglofl.
Ridderskapet och Adelf» antagit Utskottens förslag.
Så vida icke Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt att biträda de öfrige Ståndens beslut, anse Utskotten denna fråga böra bänskjntas till afgörande af förstärkt Stals-Utskott; för hvilken händelse Utskotten föreslå följande voterings proposition:
Utskottens förslag i sista momentet af 29 §. i Utlåtandet N:o 8, att afgiften skall beräknas från den lid bränvinsbränningen börjades, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Ridderskapet och Adeln har beslutit, alt orden '7 Riket” skola i denna §. utgå; hvaremot de trenne öfriga Stånden utan förändring antagit Utskottens förslag; vid hvilket förhållande Ridderskapets och Adelns serskilda mening förfaller. 35 §.
I stället för 2:dra momentet af denna §. har Hederv.
BondeSlåndet antagit samma moment af §. 35 i Utskottens Betänkande 3N:o 6; men af de öfrige trenne Stånden har Utskottens förslag i Utlåtandet N:o 8 blifvit bifallet.
Utskotten, sorn hemställa, om icke Bonde-Ståndet skulle finna för godt att förena sig i de Irenne öfrige Ståndens beslut, anse denna skiljaktighet i annat fall, såsom innefattande fråga om beskattning, böra af förstärkt Stats-Ulskott afgöras; i hvilket afseende
Den, som bifaller Utskottens af 3:ne Stånd gillade förslag i 35 §., 2 mom. af Utlåtandet N:o 8, att de gästgifveriet hvilka anses endast såsom skjuts-ombytningsställen, och, på sådan grund, är,o från bevillning, elter 3 Art. i Bevillnings-stadgan, fria, erlägga minst 3 U:dr, med rättighet Bevil/n.- Lag- samt Allm. Desv.- och Oecon.- Utsh.
Memorial N:0 f3. för Tnxeringsmännen att denna afgift förhöja, voterar Ja, den det ej vili Nej.
Nej, kommer, i enlighet med Ilederv.
Bonde-Ståndets beslut, alt såsom stadgande antagas, att de gästgifveriet', hvilka anses endast Såsom sk juls-om by
Inin gsstä lien och, på sådan grond, äro från bevillning efter a Art. i Bevillnings-Stadgan fria, erlägga icke denna afgift. s7 §• n ögv.
Preste-Ståndet har beslutit, ali i andra mom. näst efter orden: ”sistnämnde belopp” skall tilläggas: ”Enahanda ansvar drabbe äfven den, som under de månader af året, under hvilka bränvinsbränningen ej är tillåten, beträdes med att densamma utöfva;” äfvensom alt sista momentet bör redigeras lill öfverensstämmelse med Ståndets beslut vid t §.; hvaremot de Irenne öfrige Stånden utan förändring Utskottens förslag bifallit; vid hvilket förhållande, och då i följd afPreste-Ståudets beslut vid i §. någon ändring deruti icke egt rum, Utskotten anse detta Stånds serskilda meningar böra förfalla. 4i §, Af Hög I o fl. Ridderskapet och Adeln har beslut blifvit fattadt om följande förändring: ”Egare af Ättike-Fabrik vare ej berättigad, att bränvinsbränning utöfva, så vida han ej är innehafvare af jord för hvilken en sådan rättighet honom tillkommer; börande i sådan händelse bränvins-bränningen verkställas i någon från Äitike-Fubriken afskiljd byggnad.
Beträdes egare af Ällike-Fabrik att hafva inom de byggnader, som för ätt ikehered ningen äro inrättade eller med de pannor, som dertill begagnas, tillverkat bränvin eller afytlrat förbränna, eller &c.” ”Apothekare, som nyttjar distilleringspannor till större rymd eller antal än tillåtet är, för andra än pharmaceutiska behof, bote första gången, såsom för olaglig hränvinsbränning, men andra gången dubbelt, Baträdes han dermed tredje gången, vare jemväl sitt privilegium förlustig.
Uti första momentet har Hed er v. Bonde-Ståndet antagit enahanda förändring, som Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, deruti Yällofl. BorgareStåndet efter Ilederv. Bonde-Ståndets inbjudning sig förenat; och har llögv.
P. este-Ståndet gillat Utskottens förslag olörändradt.
Då sålunda Irenne Stånds beslut sammanstämma i ändring af rista momentet, bör Utskottens förslag i likhet dermed rättas; hvaremot och enär i:dfa momentet blifvit af Irenne stånd bifallet, Piiddei skåpets oell Adelns serskilda mening i denna del förfaller.
<4 B evilla.- Lag- samt Allm. Besv.- och Oecon.
Ut sk. Memorial N.-o 13. 42 §.
Bonde-Ståndet liar, i följd af dess beslut vid i3 §., ansett början böra förändras på följande sätt; ”Innehafvare af den i sista mom. af i3 §. förbjudne redskap, likasom den, hvilken eljest öfverträder hvad i i3 och ig §.
§. är föreskrifva, med undantag på grund af 16 §. af hvad om” &c.; deruti Vällofl. Borgare-Ståndet efter inbjudning instämt; hvaremot Utskottens förslag blifvit af de tvänne öfrige Stånden bifallet; och som det af Utskotten föreslagne stadgande är tillämpligt för alla de fall, då öfverträdelse af i3 §. eger rum; alltså hemställa Utskotten, om icke Borgare- och Bonde-Stånden skulle finna för godt att deras beslut vid denna frånträda. 43 §.
Hedervärda Bonde-Ståndet har beslulit, att i stället för orden: ”med undanlag af förseglings brytande å bränvinsredskap eller oloflig bränvinsförsäljning, så vida visas kan, att sådant skett å den tid, då han vistats å annan ort,” skall inflyta; "med undanlag likväl af oloflig bränvinsförsäljning, äfvensom af förseglings brytande på bränvinsredskup, så vida visas kan, att sistnämnde förbrytelse skett å den tid, då husbonde vistas å annan ort;” hvaremot de trenne öfriga Stånden utan förändring antagit Utskottens förslag; vid hvilket förhållande BondeStåndets serskilda mening förfaller. 44 §•
Högh Ridderskapet och Adeln har i 2 mom. näst efter ordet : "farvägar,” beslulit följande tillägg: ”dock icke närmare någon gästgifvaregård eller krog än minst en half mil;” men då de trenne öfrige Stånden antagit Utskottens förslag oförändradt, kommer Ridderskapets och Adelns serskilda mening att förfalla. 45 §.
Uti esta mom. har Höglofl.