Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lars Wivallius, hjalten i %En ly~ko~iddarer, ar ej en fingerad uta; n en verklig personlighet.
Hans mlnga och romantiska iifventyr aro ej heUer uppdiktade utan verkligen upplefvade, ehnrn de natur- ligtvis blifvit i nhgon m&amp;n romantiserade.
Till allra stiirsta delen are de hemtade ur hans egna anteckningar om sitt lif.
Wivallius var skald och ornniimnes i v h litteraturhistoria som den.
forniimste diktaren af viirldslig poesi under reforrnationstidehvd- vet.
Hans dikter blefvo aldrig samlade och utgifna af honom sjiilf, men de hafva lange lefvat p i folkets lippar.
KAgra: af hans visor finnas Sinnu: i behiill.
Drifven af sitt oroliga lynne och sin kiirlek till iifventyr lam- nade JVivdlius vid ornkring 20 h s Wder Sverige for att utomlands sokn lycka och.
winna esperienm.
Lyckan fann han ej, ty likn
fattig, som han lamnade hemlandet &amp; terkom han dit efter nBgra &amp; +s @.
vandringar.
Otaliga voro einellertid de afventyr han upplefde i frainmande land.
Btslzilliga af dem iiro skildrade i .En lyckokiddare)).
De iiro berattade med stor talang och aro i hog grad underhbllande.
NAgra af dem, hvilka berora forhSillandena i ' Tyskland.
under trettioBriga krigets tid iiro tillika af ' gnnskn stort kulturhistoriskt intr,esse.
Till dem bora bland annat hans afventyr i Wallensteins lager och ham deltagande i striderna iiellan svenskarna och de kejserliga omkring Pasewall&lt;.
Den episod i den lefnadsglada vagabondens lif, som lifligast tilltalar lasarens fantasi och viicker det storsta intresset, &amp; r utan tvif- vel hans giftermB1 med den unga och vackra Gertrud Grijg, enda dottern till en dryg och formogen adlig landtjunkare, TIIJulfY Grijp, herre till Bjorlreberga i SkAne.
Det iir ju ' ocksti ett amne, som sBr- deles v d passar for en romantisk skildring.
Med oforlilmelig veive och humor skildrar .forf.
den duhme hem ' tT7ulffs i i n d r e delilzata bemodanden att f B VlJivallius, eller, s ~ m han i BE^.
lyckoriddare)) Icallas; La~nritz Wemalt, till mBg, afvensoz hans fortjusning ntir hau ser sina bemodanden kronas med fraingkng.
Wiewnlt utgaf sig ham- ligen i Skane for att vara den svenske friherren Erik Gyllenstjkna., och herr Wulff trodde sig hafva fBtt en riktig guldfisk pB sin krok.
Den stolta jungfru Gertmd blef likdedes bedkmd ' af.
den foxegifna friherrens fina m a n h och spelaode kviclzhet och hon, ' soin gifvit tjugo friare lzorgen, svarade ntan betankande ja till hans frieri.
Giftermaet kom ocksb till st&amp;nd, men soin fistmannen ej kuude ducera klara papper, vigdes de mnga tu i heinlighet.
Sanriingens uppdagande och.
den formente friherrens forsvinnande lato diirefter ej lange vanta pi % sig.
Efter inBnga irrfarder, delh i Tysklnlid., dels i andra liinder samt nya .afventyr Bterviinde TVi&amp;walt ' till Sverige, men blef db i Stockholm gripen samt for inord och bedqgeri insatt i fangelse.
I&lt;ack och ofvermodig i mot- som medgi %ng. '
skamtar han lika ' gladt soh vanligt, trots det fortviflade i sin belagknhet, dB profossen ~och stads- tjiinarne binda och bortfora honom.
PB.
dettn kanske nBgot otillfredsstallande sgtt slutar roma.nen, lamnande liisaren.
: i oviss %et om huruvida hjiilten slutade sitt .lif i galgen .eller ej.
emedan TVie \ +alt verkligen ar eh ' historisk per- son, k ' an man mijjligen f &amp; sin nyfikenhet ' r ' ijrande hans vidare oden tillfredsstalld.
.Man kan t.
.ex.
i H. Schiicks litterati~rhistoria f B vet^., are- '. '
att han undslapp galgen, men fick sittrz i fhgelse i niigra &amp;, samt att meigneuren och auditorens herr Lars Wivallius lefde m h g a Br sedan ban blifvit fri ~ e utan j ett visst cmseende~, hvilket dock tycks vmit tiimligen ofortjiint.
till, En lyckoriddare~ iir en berattare af stor talang.
Han skildrar hhdelserna s i lifhdlt och dramatiskt, att de draga forbi lasaren tydliga och fiistbnde som taflorna i ett panorama.
Och med samma liffullhet mdar han de mest olikartade scener: glada och ystra, hemska och gripande.
Det iir knappt mojligt att inbgga mera uppsluppen munterhet och, for att saga rent ut, mera grofkornig humor i en skildring iin forf.
gjort i beriittelserna om den festliga tillstiillning med hvilken herr Wulff firar den formente friherrens ankomst till Bjorkeberga samt om brollopskdaset i den smBlandska pr&amp;tg&amp;rden. '
Ej heUer skulle miinskligt elande kunna framstikllas p i eft mera HskHdligt satt an forf.
gjort i skildringarna af striderna om- kring Pasewalk 1630 och de skiindligheter, hvilka dgrunder fBrofva- des mot befolkningen af de kejserliga soldaterna.
Nan tycker till och med att Bsktidligheten har g h viil I k g t, ty den estetiska kans- lan rent af lider af de starka fZbrger och den nastan forfiirande realism med hvilken dessa dystra taflor iiro m %lade.
Stilen i de lifliga och p i m h g a stdlen kvicka och humoristiska dialogerna vittna %hen om forfattarens tekniska virtuositet som stilist.
En m h g d lustiga, gmmaldags uttryck och ordviindningar aro in- flatade dZbri med s % mycken talmg, att man emeUaniCf tror sig lasn en gamma1 kronika eller memoar frln 1600-tdet, blott sH mycket andrad,.
som varit nbdvandigt for att gora den begriplig fiir en nn- tida lasekrets.
Ej blott dialogen utan hela innehalet i boken vittnar om ett allvarligt och ihardigt studium af origjnalskrifter f r h det tidehvarf forf.
miilar, ty en fortrafilig tidsfkg ligger iifver de mHnga kultur- skildringarna.
Denna kraftiga tidsfiirg iir otvifvelaktigt en af bokens allra storsta fortjkster, ej blott f r h litterar synpunkt, utan afven diirfor, att den ger intresse afven At sidana scener - kroglif, slaga- mill p l landsvagarna, liigerlif m. m.
- Brilka i och for sig sjalfva i~1-0 foga tilltalande.
En stor del af de mtmga handlande personerna i nEn lycko- riddare, iiro af hogst tvetydig respektabilitet.
Men det iir ej med samhdlets battre ' element en afventyrare a£ Lauritz Wiemalts halt kommer i ngrmare beroring; hans viig gAr naturligtvis ej ofver lif- vets solljusa ' hojder, utan fastmer genom dess skugguppfyllda dalar.
Girtrud Grijp och hennes kusin Niels Kagg utgora dock ett undan- tag f r h den allmiinna regeln.
Sardeles komlskt och roligt fram- stdlda aro Wulff Grijp och hans sockenprast.
Den forres rAhet och ofvermod &amp; ena sidan, hans dumhet och xidskepelse A den andra gora honom till en figur af oofvertrafflig koruisk verkan; Bast skild- rad kir lyckoriddaren sjalf.
Den bild forf.
tecknat af honom ofverens- stammer forv&amp;nande v&amp;l med det omdijme H. Schiick filler om ho- nom i sin litteraturhistoria.
Kanske har forf.
i ett och annnt fall gjort honom mera sympatisk an den verkliga Wiewalt var ocb med den licentia poetica, som rued ratta tillkommer ' en romanforfattare, kastat ei$ poetiskt skimmer ofver vissa drag, hvilka i verkligheten tedde sig ' nllgot krassare.
Romanens Wiewalt tvekar n&amp;gon g h g vid begAendet af en d a i g handling, hvilket den verklige aldrig tycks hafva gjort.
Nen det iir blott sdlan forf.
l&amp;ter honom reflektern och dtiruti.
visar ban otvifvelaktigt fin takt, $ en Lauritz Wiewalt, som ena dagen h g r a d e sina synder, blott for att dagen d&amp;rp8 beg&amp; en ny lilghet, skulle vara en l&amp;ngt storre inoralisk styggelse an &amp; en sorglosn, lefnadslustign vagabond herr Nolander med sb mycken skick- lighet tecknat i)) En lyckoriddare)).
Herr Molanders bok iir otvifvelaktigt et /, konstverk, utarbetadt med stor omsorg och forberedt genom tydligen mycket gedigna och grundliga studier.
Som den redan sett sin andra npplaga, behofver man ej onska den en framghg den genom sin fina stil och gladzl humor ' sB va1 fortjanar.
H. Frkn 1897 krs riksdag.
Antalet af de motioner, som blifvit .fradagda infor 1897 Ars riksdag, har varit mindre an foregsende &amp; r: emellertid finna vi bland dem tre, hvilka sarskildt berora kvinnans stallning i samhdlet.
I den ena af dessa motioner hade herr H a d n i Andra kam- maren foreslagit att riksdagen m&amp;tte beshta .ett tillagg till $j 26 mom. 1 i prestvalslagen af 26 okt.
1883 af foljande innehU1:.
Utan hinder af hvad htir ofvan i dettn moment Zir stadgadt om utofning af rostfatt, .m&amp;, i hiindelse.gift rost- ligande eller ombud for honom vid namnda upprop icke
liter sig afbora, den rostagnndes hustru, dHr hon vid npp- ropet sig anmaler, iiga att vid valet utofva mannens rost- ratt,.
st % framt hon iir vdilfriijdad, tillhor svenslca kyrkan och ej gjort.
anmalan om uttrade nr densainma.
Dfotiontiren pApekade, att gift kvinna till foljd af 1843 firs prestvalsforordning redm 8igt denna riittighet, hvilken blef henne frbtagen genom den nya prestvalslagen af 1883, formodligen genom dess anslutning till den grundsats, som uppbiir den kommunala rost- ratten.
Till foljd af daraf uppkomna olggenheter framlade Eongl.
Maj: t i n h r 1893 firs ky-komote ett forslag, upptagande ett tillagg, att upp % framstiillning af forsamlingen konungen mgtte, om han funne ortsforhA.llandena diirtill foranleda, forordna, att vid f orf all fiir mannen hnstrun m %tte aga utofva rostratt.
Qodkandt af kyrkornotet, ofverlamnades forslnget till riksdagen 1894, dar lagutskottet tillstyrkt detsamma.
Det gick ocksd igenoni i Forsta kammaren men fo11 daremot i den Andra., hufrudsakligen af den anledning, att man onskade en mera oinskriinkt och trogen Ater- g h g till den rattighet vid prestval, som gift kvinnn forr agde.
Frigan fortjbnde emellertid att iterupptagas, emedan den be- ror stora delar af v&amp; land, sAvfl skkrgbrden, dLir mannen ofta ej kunna bestamma ofver sin tidy liksom iifven de trakter, diir hns- faderna emigrerat.
Lagutskottet forklmade sig Zifven i iir ense med motiontirel~ om lhpligheten af ett stadgande, som Bt gift kvinna gtergifve den heme 4r 1883 frhtagna rattigheten, att i handelse af inannens friin- varo fa utofva hans rostratt.
Visserligen skulle ett sidant stadgande st5 utan inotsvarighet pA andra omrbden och icke ofverensstiimmn med reglerna for utiifvande af den ko~nrnunala rostratten, men dB det hiir g d d e en s&amp;, som baror de enskildes och fmiljernas and- liga intressen, och en riittighet, for hvars utofvande kvinnan mb an- ses lika .vii.l kvalificerad som mannen, samt hiirtill komme, att m m e n s och hustruns intressen p i detta omdde torde fb anses i regel ofver- ensstammande, fann utskottet i dessa sarskilda forhillanden tillriick- liga skiil for ett undantagsstadgmde siidant som det nu foreslagnu.
Utskottet kunde dock ej tillstyrka riksdagen att nu godkanna det af motionaren formulerade forslaget till lagbestammelse, helst kyrkomotet, som sammantrader forst 1S98, iifven borde horas, utan henlstallde utskottet, att riksdagen mtitte hos Kongl.
Naj: t nlzl~dlln om uta ?.betmde oclt .fi-amlliggavde af forslng till sAdan siwh-ing uti eller
tilliigg till.
lagen, angdende tillsattning af presterliga tjanstcr den 26 okt.
1883, att gift lcvinna md i den lutstrdck~zing, och luwi !er de villkoi., soih kwma Jin-nus lampliga och andmablsenliga, vid prestvnl lutofva sin frbqz- oal.ande mans, rostrlilt.
Begge.
kawa,rne bifollo ntan dislrussion lagutskottets .forslag .., Redan forra Aret hade i en i Andra kammaren vackt motion hr 0.
Persson i Bille5&amp;ckstorp hemstallt, att rilcsdagen rubtte besluta s&amp;dan anddng i.
15 kap. 2.
5 rattegingsbalken:,) de, son1 for andre~ m i tala och svara., slcola vara obeiylrtsde, redlige oeh forsthdige, miin&gt; - att hinder ej m&amp;tte i lagens ordalydelse finnas diirfor, att jamvd.
kvinna, som besute de i lagrummet omfijnniilde egenskaper, kunde for andra tala och svara.
Lagutskottet afstyrkte nlotionen pb den, grund, ntt foriindringen vore onodig!
eniir har liksom pB flera andra stallen i 1734 Bi-s lag ordet miin, uppenbart vore 1i.ktydigt rued personer, hvadan 1rvi.nnor oc1csB af flera domstolar tillitits att fora andras talan infor ratta.
Lagutskottets afstyrlcande inening bitraddes af Fijrsta kammnren., dB d&amp;ernot Andra kanimaren bifoll forslaget.
I Ar hade emellertid lir 0.
Persson, i Billebdckstolp sfor vinnande 21.f enighet i. rattskipningenl a ~ h i syfte.
atit bereda akvinnor ovillliorlig behorighet att infor domstiol.
uppti$da: s8som ratteg8ngsfullmiiktig~ Anyo fra~nlagt sitt forslag, att genorn borttagande af ordet man.
15 - kap. 2 8 ' riittegBnghbalken n ~ b t t e f&amp; foljande lydelse: ' -.
De, soin for andra in&amp; tala och svara, skolq varn oberyktade, &amp; lige, redlige och forstBndige. '
Lagutskottet, soin ej fnnnit slciil att frhgH sin foregbende br uttalade iisikt, att.
intet hinder enligt gUande l a g forefnnnes mot kvinnas upptrlid~nde sBsom r$ittegBn.gsombud, tillstyrkte dock i br niotioniirens forsla~,.
s e d b utsliottet erfarit, att donistolarnes praxis hihidlag vore vacklande, hvarigeqom kvinni verkligen piigon gang forviigrats.
att: fora andrrcs .talan, och dB genom ett fortydligsnde at: lagen en 6nslrviird enighet.
inom riittslcipningen kunde ern&amp;.
I Forsta, kammaren uppstod i nnledning a.f motionen en kortare diskussion, under hvilken hr 0lander uttalade dels sitt missnoje med sina tvifvel pB kvinnans de moderna e~nancipntionsstriifvanden~,~ ' deJs '.
advokatoriska formBga,.
Lagutslrottets ordforande, hr.
Hasselroi, ' p h i n d e om,.
infor ',
m h g a domstolar kvinnan de facto redan agde den i frlga varande rattighet, som nu af lagen borde fullt tillerkiimnas heme.
Biskop Billing replikerade hr Olander i afseende pH ~kvinnans advokatoriska t a l a n g ~, som han ansdg mycket stor, &gt;) hvilket nog litet hvar af herrarna, t h k e r jag, fdtt erfare:,, tillade han.
Tala.ren a n d g detta oaktadt ej lampligt, att hon upptradde som rattegthgsombud.
Forslaget bifofis i Forsta kammaren och likaledes i den Andra utan diskussion.
- $ 3: * Den tredje af motionerna iir framstiiUd i Andra kammaren af hr Ja9zsso) ~ i Djurstitra och anh4Jler om skrifvelse till K. maj: t med begaran om utredning och forslag i frfiga om till hvilket belopp och under hvilka vjllkot statsbidrag till inom kommun anstdld examinerad barnmorskczs afloning m i kunna beviljas.
Vederborande utskott har, db detta shifves, annu ej framlagt sitt utltitande i frilgan, hvadan vi forst i ett kommande hiifte k u ~ a redogorn for densamma.
Meddelanden fr&amp;n Fredrika-Bremer- F ' 6rbundet.
Allm anna Stipendiefonden.
Till Vtirmlmds l~r1si9~sats i Fredrika-Bremer-Forbundets Allm&amp;nna Stipendiefond bar genom fm biskopinnan C. Rundgren Bherliimnats kr.
1,676.20, utgoramde behiillningen af ett genom lokalkomitbn i Varmland anordnat lotteri H diverse hmtimmersarbeten och mdra gilfvor.
DB nu Viirmlands insats uppniltt det enligt Forbundets regle- mente faststdlda beloppet for stipendieutdelningens borjan, kommer forsta stipendjet att inom l a e t utdelas ih 1898.
Enom Orebro kin har a v e n lokalkomitiin framglngsrikt arbetat pH samma satt som inom V m l a n d s l b for dstadkommandet a€ sin lansinsats.
Resultatet af komithns arbete skall bekantgijras sb slzart redogorelsen diirfor hunnit inkormna.
FrHn denna fond utdelas tvenne stipendier: ett A 400 samt ett h 500 kronor till ktjinezor, som studera medicin.
Ansokningar skola
innan 1 april innevarande &amp; r inslindas till Styrelseu for forva.ltning af Fredrika-Bremer-Forbundets stipendiefonder, Stocklholm Rattelse.
I foregfiende hafte af Dagny bade foljande tryckfel insmugit sig angBende Sodermanlands lans stipendium: st %r 180 kr., s k d l vara 270..
Frhn skilda hgll.
Sverhps allmanna kvinnoforening till djurens skydd h w i da garna utsandt ett upprop till Sveriges kvinnor ..
Detta behjhtansvarda upprop galler skydd for naturens skona fiigelviirld, hvilken till foljd af det utrotningskrig, som mot densamma pagfir, hotar att forsvinnn.
For att 6tminstone i vfirt .lnnd soka hajda denna grymma forfoljelse- mabi vadjas till de ' rattarilimde bland Sveriges kvinnor, att, sorn det heter i uppropet, aicke satta modets fordringar hogre an rattskansla och plikt,, genom att ~ k o p a uppstoppade f6glm oller fjadrar a£ sbdana fjlglar, hvilka icke for matnyttiga andamiil andock mest uppoffrm B. Afven mot andra W e r af djurpllgeri, for hvilka vfira smlffiglar falla offer, inlagges en liflig protest.
Listor d&amp;r de, som vilja for- binda sig att verka till fAglarnes skydd, kunna anteckna sig, till- - handahlilles af ofvannhnnda djurskyddsforenings styrelse.
Statsunderstod at hogre flickskolor.
K. m: t har fijr hvardera af h e n 1897, 1898 och 1899 ' tilldelat foljmde laroanstalter i Stock- holm statsunderstod: Wallinska flickskolan, Lyseum for fiickor, Soder- ~nalms hogre lkroanstalt for flickor, @ termalms hogre laroanstalt for flickor, Ateneum for flickor samt Ahlinska skolan hvardera 3,000 kr.
; Anna Sandstroms skola 2,000 kr.
samt Kungsholms elementar.
skola for flickor 1,700 kr.
Dessutom hafva 83 i landsortsstaderna befintliga hogre flick- skolor for samma tidrymd kommit i Atnjutmde af statsbidrag, vnrie- rande mellan det hogsta beloppet 3,000 och det Iagsta 500.
Som villkor for iitnjutande af understod fr %n det anslng pii 200,000 kr., som forra riksdagen beviljade hogre skolor for kvinlig ungdom, a, som bekant, faststlilldt, att skolan skall aga .minst fem klasser och aft kommunen eller enskild donator lgmna ett bidrag, motsvarande minst samma belopp som statsunderstodet.
Tv6nnb skolor, som meddela undervisning i. huslig ekonomi, ~stermalms hogre lloanstalt for flickor och Uddevalla elementarlko- verk, hafva erhfillit sarskildn understod af 500 kr.
Stipendier i t kvinliga medicine studerande.
Ka rolinska institu- tets l&amp;rarekollegium har med 200 kronor &amp; t hvardern tilldelat tre
stipendier af frohmama H. och A. Hiertas stipendiefond for kvinliga madicine studerande, ngmligen A t med.
Anna Ahlstrom, Ellen Sandelin och h a StecksBn.
Politisk rostratt i t kvinnor.
S b a l i engelska underhuset son1 vid den finska landtdagen stir frAgan om utstrackande af .den poli- tiska rostratten %hen for kvinnor i Ar pii dagordningen.
Afven om det ar foga sannolikhet for att ifrarne for denna betydelsefulla reform skola under den niirmaste framtiden lyckas genomdrifva densamma, vittnar f r k a n s stallande under debatt infor Europas lagstiftande for- samlingar om, att kvinnans rattmatiga kraf pP att afven med sin rost f B medverka i landets allrniima angeliigenheter, allt lner triinger in i folkmedvetandet.
I engelska underhuset har i andra lasningen motionen om r&amp;tt for kvinna, sorn uppfyller vissa betingelser, att rosta vid val till underhuset blifvit antagen med en aktningsbjudaude majoritet, 228 roster mot 157.
Motionen v h t a r emellertid p l tredje lasningen och att remitteras till ofverhuset, d&amp; den likaledes nnderkastas trenne lasnihgar, .innan dess ode blir afgjordt.
Det i bargarst+ndet inom den finska landtdagen inlamnade peti- tionsforslaget g %r ut pii att regeringen mdtte for nastkornmande stiinder fradaega proposition om sldan bindring af landtdagordningen, att &amp; t alla de kvimor i Finland, hvilka fylla de villkor, son8 grzazd- lagarna uppstalla for litwjtltade af vnlriitt, w2d gifms sa.
) wna .rostriitf som lit min.
I sa~nrnanhang med ofvanstaende erinra ri om att tihen vid svenska riksdagen politisk rostratt for kvinnor rarit fore.
Ar 1884 vackte 3 '.
Borg i Andra karnmaren motion om r d r i ~ och val- barhet till Andra kammaren for kvinnor.
som i ofrigt inneha de nijdiga kvdifikationerna for valriitt och ralbmhet.
Forslaget afstyrktes af l~onstitutionsutskottet och forkastades af riksdagen, af Forsts kanl- maren utan vothring och af Andra med 53 roster mot 44.
Den rorelse, som f. n. inom hufvudstndens telefonistkir med hufvudsyfte att soka vinna.
forbattrade lonevillkor for dess medlemmar, befinner sig ilnnu i ett alltfor tidi ' gt skede for att vi skulle kunna uttala oss darom.
Som vi emeliertid med vaket intress ' e folja friigan i dess vidare ut- veckling ' skola ' vi i ett foljande n u m e r Aterkomma till densamma.
Schismen ' horn Allmanna telefonverket.
Fredrika-Bremer-Forbundets for kvinliga medicine studerande.
Tviinne stipendier utdelas for innevarande &amp; r, ett A kronor Fem hundra och ett &amp; kronor Fyra hundra.
Kompetent s6kande ar kvinna, son1 aflagt mediko- filosofisk eller medicine kandiclatexamen.
, nastkommande April insiindas till Styrelsen for forvaltning af Fre- drika-~remer-~orbundets stipendiefonder, Stock- holm, 54 Drottninggatan, samt Pltfoljas af betyg ofver Ans6kningar skola firre den 1 aflagda kunskaps- och examensprof samt prast- och lakare- betyg, agande sokande iogifva jilmvgl andra handlingar till stod fdr ansokningen.
Af tilldeladt s tipendium Kger stipendiat lyfta &amp; Fre- drika-Bremer-Forbundets byr8 ena hirlften den 31 Maj, andra haIften den 15 December. ' '
Stockholm i Februari 1897.
Styrelsen for fiirvaltning af Fredrika- Bremer- Forbundets s tipendie fonder.
Till Fredrika-Bremer-Filrbundet insanda bucker, (Forts. fih 1: a haft.)
H. Geber: G.
Reder, Af god familj.
- S.; lleae,zs, Johannsl af DomrBmy.
- Gr-.
Bjorlin, Fordomdags.
- IM.
Twain, Tom Sawyer som detelciiv.
Langlet, Namma, tala om nilgot roligt!
- H. Bergh, Resan till varldens iinda.
] Bt~ggst~$m: AT.
v. Enge~tri) ' m, Praktisk vmok.
L. Hiikerberg: A.
Palm, Greta och Wanda.
- T72.
Hoker- berg, En saga om line Sven.
- S. Ijlc) zdepuist, Dikter.
Ao Johnson: A.
E., Den unge katoliken.
- C. Bjorck, Bjorkqvistarne.
Wildermuth, Skolkamraterne m. m.
- N. Nut- llusius, Generalskans kammnrjungfru.
- B. iMiilllmusei2, Halhdia- nen.
- Flyktingen.
- Fria p&amp; narri.
- Niitter att kniicka.
- Det intressanta belggringsspelet.
- Sm&amp; iifventyr.
- Taflor f r h djnr- viirlden.
L O O B ~ ~ $ ~ I GO.
: I I H.
Frost, Wagnersagor.
Jo Wo LMving: E. Manyat, I kviilhkymningen.
Nordia &amp; Josephson: W. H.
G. Kingston, Tre sjakadetters miirkvardiga oden och iifventyr.
L. Norman: P. Waldenstrom, Till bterland, h.
9-22.
N:r 19 (542) Fredagen den 13 maj 1898 Prenumerationspris pr år: Idun ensam Iduns M o d e t.
Barngarderoben__ B y r å kr.
» » » 5 5 3 3 Redaktör och utgifvare: utgifvare: Klara södra kyrkog.
16, 1 tr. FRITHIOF HELLBERG.
Öppen kl. 1 0 — 5.
Träffas säkrast kl. 2 — S.
(Sista gruppen.)
Hofbohtr.
l Utgifningstid: Annonspris: 36 öre pr nonpareillerad.
För » Platssökanden o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje pänörjadt tiotal stafv.
Lösnummerpris 15 öre (Iösn:r endast för kompletteringar.)
7 0 öre pr nonp.-rad.
Vi bringa då först bilden af tt gladt och ljust årsminne kunna vi - f " " ^ fira i dessa dagar: öppnandet af den stora Stockholmsutställningen den 15 maj i fjol.
Den serie porträtt af våra landshöf- dingsfruar, hvilken vi i dag afsluta med dess sista grupp, begyntes också just i sam- band med öppnandet af denna stora natio- nella fest, som samlade alla rikets skilda Margaret Bråkenhielm, född Jobson, den älskvärda härskarinnan på Upsala slott, den högttronande, stolta gamla Vasaborgen.
Fru Bråkenhielm, som nu genom sina intagande värdinneegenskaper helt hastigt och naturligt gjort sig till medelpunkt i SOPHIK NORDENFALK, född Piper.
ELISABETH WACHTMEIST ER, MARGARET BRÅKENHIELM, född von Jobson.
län och delar till ädel täflan under Djur- gårdens ekar.
Den blef en stolt och lysan- de framgång, denna täflingslek, och de fruk- ter, den satte, mogna kanske nu som bäst vida omkring i svenska bygder.
Det är ock med glädje och tacksamhet vi vända blickarne tillbaka på årsminnesdagen, på samma gång vi med de fyra återstående porträtten afsluta serien af de representa- Kungl.
tiva damer, som genom sin ställning » mer än andra blefvo i tillfälle att fläta ro- sor i lagern samt att förfina och fördjupa festens glädje ».
Våra landshöfdingsfruar.
född Iduns CHARLOTTE WERSÄLL, född Lewenhaupt.
ISssen.
universitetsstadens förnämligare umgänges- lif, är förut i hufvudstadssocietetens kretsar varmt uppburen och värderad från de nära två decennier, hon som underståthållarens maka där förde sin spira.
Hon är född i Dundee i Skottland den 26 maj 1846, och hennes föräldrar voro Richard Hirons Jobson och hans maka Agnes Gray.
Medan dottern ännu var i späd ålder,
IDUN 14G 1898 Sådant äktenskapet är, sådan är familjen; sådan familjen är, sådant samhället.
A. de Gasparin.
fideikommiss i Västmanland af löjtnanten vid lifregementets dragonkår grefve C.
G. Le- wenhaupt och hans maka friherrinnan Char- lotte Elisabeth von Essen.
Vorden änka, flyttade modern med sina döttrar år 1875 till egendomen Karlsberg invid Västerås, och i Västerås domkyrka försiggick den 2 april 1879 vigselakten emellan fröken Charlotte Lewenhaupt och dåvarande löjtnanten vid k. Svea artilleriregemente, sedermera lands- höfdingen och statsrådet C.
R. Wersäll.