Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då fio.tyren kokat en stund tages ' / z kanna ättika, uti hvilken och är alldeles klar, dryper man af sillen lägges 24 timmar.
Upptages smeten med sked i en ej för vid tratt, derefter och nedlägges hvarftals med som derpå hastigt svänges i ringlar följande kryddor: 15 ort stött stark- Smultronpunsch.
En kanna arrack öfver flottyren.
Då strufvan är brun peppar, 12 ort kryddpeppar, ' lz skalp, s-lås på 2 kannor mogna skogssmultron på undre sidan, vändes den med två socker, 1 handfull lagerbärsblad, för 8 att stå i en half vecka i en öfvertäckt gafflar, och är sedan snart färdig.
Man öre spansk humle, 1 qvarter salt.
Efter kruka.
5 | " ffi socker och 6 qvarter 3 veckor kan sillen ätas och håller sig upplägger den då på tjockt gråpapper vatten kokas upp; smultronen pressas eller på spisbröd, så att flottet får af- året om.
lätt genom en handduk, men ej så rinna.
Sedan drypes ny smet i pan- hårdt att fröna falla ned i den klara nan.
A f satsen blir ungefär 18 struf- saften.
Sockervattnet, som nu är i Matlagning ".
por.
Elden bör vara jemn men ej sär- kokning, slås tillsammans med saften, deles stark, ty då brännes flottyren lätt.
som öses tills den blir kall, hvarefter Sillpudding.
Ett halfstop mjölk och Ida.
den buteljeras och hartsas.
A — eli.
en kopp risgryn kokas, tills det blifver lagom tjockt; deri röres tvenne fint Elinkakor.
1 ägg vispas väl tillsam- hackade fetsillar, socker och peppar man med 35 ort fint socker, sedan H v a r j e h a n d a.
samt sist tvenne ägg, som äro vispade iröres 12 ort skalad och rifven söt- Fettnäring för friska och sjuka.
Fet- i grädde.
E n form bestrykes med mandel jemte ett par bittermandlar smör, massan lägges deruti och gräddas samt en matsked skiradt smör och en tets lättsmälihet är mycket olika.
Så- dana fettämnen som äro lättsmälta, i lagom varm ugn.
Serveras varm tesked hvetemjöl.
Med en tesked läg- apptagas lättare än de svårsmälta.
Så med smörsås.
gas små plättar på en väl smord plåt.
till exempel assimileras olivolja lättare Gräddas i rätt varm ugn.
A f satsen Gåslefverpastej.
Man hackar den råa än smör, och fläskflott lättare än ox- blir omkring 35 a, 40 kakor.
lefvern och pressar den genom en sil.
eller fårtalg.
D e välgörande verknin- Lina.
Till 4 lefrar tager man f 8 fläsk, k o - garne af fisklefverolja och fet sill synas kar det och blandar det, fint hackadt, sålunda bero på dessa omständigheter.
1 skalp, godt, urtvät- med lefvern; dessutom tillsättes fint Patienter, som afsöndra otillfredsstäl- tadt smör arbetas väl tillsamman med stötta skorpor, 2 ägg, en liten kopp lande galla, hvilken fordras för fettets 18 ort skållad och rifven sötmandel, buljong samt salt, peppar, citronskal upptagande i organismen, och sjuka, några bittermandlar samt ' I2 skalp, och kryddor efter behag.
För öfrigt som lida af tarmkatarr, hafva svårt att socker.
Mjöl iröres, så att degen går är förfaringssättet det samma som för ledigt genom en sprits.
A f satsen blir upptaga fettämnen och böra derför harpastej.
Denna pastej kan äfven isynnerhet akta sig för svårsmälta så- omkring 75 ä 80 kransar.
tillredas af svin- eller kalflefver.
dana.
får man ett särdeles välsmakande och stärkande medel, i synnerhet lämpligt för svårt sjuka och rekonvalescenter, hvilka hafva ringa aptit och ej kunna fördraga mycket löda på en gång.
Constance.
Fyld kalfbringa.
En vacker kalfbringa kokas och medan den är varm utdra- gas alla benen, hvarefter den lägges i press, derpå brynes den och skares i lagom stora bitar, men lägges som vore den hel på fatet; bringan öfver- lägges och döljes med risgröt, som blandas med smör och litet socker; sedan öfverpenslas den med vispade ägg och öfverströs med stötta skorpor.
Derefter föres den in i ugnen att blifva gulbrun.
Ätes med vanlig steksås.
Kokad potatis hac- kas så fin som gryn, hvarefter den uppblandas med 3 äggulor, 4 skedblad smält smör, 4 dito söt grädde, litet muskot och ett rågadt skedblad mjöl.
Detta hälles i smord form och gräddas i ugn.
Blomkålspudding.
' Ii kanna förväld blomkål, klufven i små bitar, tillagas.
1 en panna fräses 2 rågade skedar smör, 2 strukna dito mjöl och dertill slås ' i * kanna god mjölk, 1 sked soc- ker och litet stött muskotblomma samt vispas tills det kokar och är tjockare än välling, då det slås upp att kallna.
Då blandas deri 4 ä 5 ägg och litet salt.
Blomkålen slås deri och allt samman slås i en djup form samt gräddas i ugn.
Serveras till hvilken kötträtt som helst.
Krusbärssallad, ' k qvarter ättiksprit, ' / 2 skalp, socker, 1 handfull nejlikor, bra m \ eket kanel; detta uppkokas.
Derefter ilägges 1 kanna väl rensade Efterrätter.
Innehållsförteckning-: Kejsariårta.
1 punschglas skiradt smör, 1 dito mjöl samt 1 ägg röras tillsamman och gräddas i en stek- panna, hvarefter sylt påbredes och en likadan sats tillredes och lägges ofvan- på.
Vispad grädde kan sedan hällas öfver eller också glasyr.
Helsovård i barnkammaren.
Ur det i da- garne utkommna arbetet - ' Våra barns framtid. » — Viktoria Benedietsson (porträtt).
Pris- skrift af Beth.
— Dagsländan.
— Hos postmästarns.
Skiss af Kleopatra.
— Resul- tatet af Iduns tredje pristäfliug.
— Två kys- sar.
— Heisovård.
Sedan 3 år till baka bereder jag årligen ett godt, kylande och uppfriskande vin af rabarberstjel- kar.
I maj och juni, då den första rabarberskörden erhålles, är rabarbern bäst, men då man gerna vill använda denna skörd för andra ändamål, kan man taga andra skörden till vinbered- ning.
Skulle rabarbervinet blifva kändt och omtyckt, kunde vi odla hela åkrar med denna växt utan bekymmer för vinlöss, jordbeskaffenhet och klimat och skulle då hafva en uppfriskande dryck, perlande och mousserande som cham- panj, hvarmed vi kunde släcka " vår törst.
- [440] B i l d a d e flickor från goda hem söka platser som guvernanter, lektriser, sällskap och hjelp i hemmen genom Th. Tjäders inackorderingsbyrå, [444] Malmskilnadsgatan 38.
C D I e n b i l d a d o c h fln f a m i l j, helst i Stockholm eller i närheten deraf, önskar en ung flicka, som genomgått en god skola och sedan under två år i Stockholm studerat språk och musik för främst, lärare, plats endera som C D sällsk.
o. hjelpreda eller att undervisa barn i vanl.
härå torde godhetsf.
insända svar till f f ^ ^ » A.
C », S. Gumselii annonsbyrå, ^ » ^ 5 Stockholm.
480x1) [447] •is: 25 öre pr petitrad (
[452 o DIVERSE Landsortsboar kunna få hvarjeh.
I 1 1 1 8 r é Vid beredningen af vinet förfar man på följande sätt.
Man kan dock genom större sockertillsats göra vinet starkare och mera sprithaltigt.
Man tager endast stjelkar och större nervgrenar, lägger dem på ett fullkom- ligt rent hackbräde af trä och bultar dem något med en träklubba, dock så att ej för mycket saft går förlorad eller fibrerna skilja sig från hvarandra.
Se- dan läggas stjelkarne i vatten för att zu Broderier.
och YHestramaljer, alla färger, Garn och Silke.
Ä k t a färg-er.
B ä s t a materialier.
[37] PLATSER.
% Offerten s i n d u n t e r ehiff- R. » a n d i e Station W i n g å k e r riehten- [445] En bättre flieka kan, mot det att hon vill undervisa två minderåriga bar i de första vanliga skolämnena, er- hålla plats i familj på landet med fritt vivre, i det hon kan få lära sig hus- hållsgöromål.
», Nybro, pöste restante.
[446] 227 A L M E D A H L S F a b r i k s S p e c i a l - a f f ä r F ö r s ä l j n i n g s - M a g a s i n, f ö r U t s t y r s l a r.
o &lt; ti C L C D l {U " LLE * * r L a n d e eine d e u t s e h e J u n g f e r » R- " Svenska Konstväfnader w i r d v o n einer guten Familie a u f gesueht.
ung flicka af aktad familj önskar plats i ett bildadt hem för att gå frun till hända i alla lättare hushållsbestyr.
Dock vill hon blifva ansedd och bemött så- som en medlem af familjen och komma i åtnjutande af ett bildande umgänge.
Sökanden är villig betala en årsafgift af 100 kr.
eller mer, beroende på öf- verenskommelse.
Svar härå förväntas före d.
19 aug.
: » A — s — én&gt;, U d d e v a l l a, pöste restante.
[448] Auf nächsten Herbst od.
f riiher dem CO 1 E n ung flieka önskar komma i ett vänligt bem för att undervisa mindre barn i svenska ämnen och språk, äfven stenografi.
Svar till » En bland de många », Iduns byrå.
Tillverkningsort: Lund (Thora Kulle): A n n o n s e r.
LED / GA PLATSSÖKANDE.
En ung flieka, som med höga betyg genomgått 8-klassigt elementar- läroverk och sedan innehaft plats som lärarinna, önskar till hösten dylik an- ställning för att undervisa i vanliga skolämnen, språk och de första grun- derna i musik.
S t o c k h o l m, - ^ R i I 1 I 1 CD IQ CD CO ro C / 5
Annonser mottagas genom S. Gumaellus annonsbyrå ocn nos redaktionen till 2 5 öre pr 4-spaItlg petitrad (
fldnlngen kostar endast en (I) krona för qvartalet, befordrlngsafglften inberäknad.
i T E R I N &amp; Drottninggatan C:o TJULANDER &amp; C:o, 61 7 I 1 T H A 1 T D E L, 3 t r.
upp 55 få h ä r m e d r e k o m m e n - dera sin Drottninggatan 55, rekommendera sitt välsorterade lager af endast äkta utländska nya, V i n e r tidsenliga P O Fotografering utföres och S p i r i t u ö s a.
- C o g n a c från de förnämsta firmor, flere år här i lager, B o r d e a u x - v i n e r af välkända firmor, h v i t t P o r t v i n, särdeles omtyckt, samt för sommarsäsongen: e x t r a fint K a l l s k å l s v i n å 3 kr.
[313] omsorgsfullt enligt nutidens fordringar.
Med största högaktning f o P ö r E 1 I 1 ä 2 S k o l f l i c k o r kunna erhålla god inackordering i Upsala.
Närmare meddelar Spar- bankskassören, fröken M.
[439] &amp; C:© H Orientalisk Liljemjölk å l d r a r!
I ett godt hem, beläget^i helsosam trakt nära jernvägsstation i Östra Verm- land, kan en flicka om 10 ä 12 år blifva inackorderad för att jemte tvenne döttrar delfaga i undervisningen, hvilken med- delas af från Kongl.
Pristafloin a omslagets mista ~qida.
DAGNY TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET 9 R Wamr,n&amp;, Nhgra ord om den s k fosterbarnsindiistiien CZuv~Itda, Fr&amp;n landsbygden I Sveiige I E88eIde, Kommentainer till Gosh Beilings saga Cede Go7d, Bref fråm Amerika M C, Fdn 1891 Am riksdag Meddelanden fran Fredrika-Bremer-Forbundet Hvarjehrtnde i Knnnofr&amp;gan Fredrika-Bremer-Forbundets Arsberattelse.
I Pris pr För Förbundets medlemmar kr 2.50.
{For icke medlemmar 4.00. '
Till Fredrika-Bremer-Fdrbundet insänd periodisk Iimaitur, Nordiik tidskrift, n r 2 4 - Svensk Tidskrift, n r 1-4.
- Statistisk tidskrift, 1890, n-r 3, 1891, n r 1 - Tidskrift for kristlig tro och bildning, n i 2, 3 - Teosofisk tidskrift, n r 3-5 - Las- ning for folket, n r 1, 2 - De svenska landsmålen, n r 41-13 - Pedagogisk tidskrift, n r d, 4 - Verdandi, n r l, 2 - Svensk lararetidning, n r 10-21 - Tidskrift for folkundervmungeii, n-r 2 - Slojdundervisl~ingsbladet, n r 3-5 - Helsovaanen, n r 6-10 - Joidemodern, n i 4, 5 * - Neddelanden for helso- och sjukvård, n r 1 4 - - Sedlighetsvannen, n r 1 - Nya bokhandelslxdmgen, n r 10-22 - Svensk bokhandelstidniiig, n r 10-22 - Sven&amp; mus&amp;- tidning, n I 6-11 - Idun, n i 11-22 - Daggdroppar, n r 2 -- Linnea, n r 2-5 -- Blobstervannen, n r 1 - Skogvaktaren, n r 2.
- Finsk tidskrift, n r 3-5 - Hemmet och samhallet, a r 8-5 - Rot1 ja Yhtelsknnta, n r 2-4 - Nyhnde, n r 5-8 - Kmnden og Samfundet, n r 2-5- - Hvad vi vd, ii r 10-21 - Fnglish- Woman ' s journal, n r 8-20 - The revlenr moman ' s review, u-r 2 of reviews, n r 1-3 --- Deutsche Hausfiauenzeitung, n r 10-22 - Neue Bahnen, n r 6-1-1 - Frauenberuf, n r 2-5, - Das Magazin - fur Litteratur, n r 10-22 - Die Lehrerin, n r 12-16 - Le dkoit des feliimes, n r 390, 391, 393, 394 - Till Fredrika-Bremer-Förbundet insända böcker, Akaaeniiska- bokl~ctnddn, Upsala: P Waland, ~ r j n n i n ~ a i F. &amp; G. Bcijer: Nytt bibliotek foi berattelser, kultiir- och rese- skildringar, utg~fna - af B.
W d t r o m II W. Bille: W- K ~ ~ t m k Skogen o, susar - E Lyall, ball er- - ormen berattar sin egen historia Alb.
Bonnier: Stadentioremngen Verdandis smhskrifter; 29-32 Palilcranfi &amp; C: o: C Hohberq, Carl XV som enskrld man, konnng och konstnar, h 7, 8 Hiertas bokförlag: E fixes, Markvardiga kvmnor 2 dra ser, h 1 Ad.
Johnson: D - Galztxzi, Du skall icke drapal P.
A. Norstedt &amp; Söner: Holland, H S. och W S Rockstro, Jenny Lind-Goldschinidt, hennes tidigare lif och bana som dramatisk konstnar och shng erska 1820-1851 Faltskiiskurs för kvinnor.
Fruntimmer, som hafva halg och fallenhet for - att u&amp; bilda sig till faltskatrier, ega tillfalle att friin den 1 5 sep tember innevararrde &amp; r- genorng&amp; forberedwde kurser i &amp; vd anatomi som kirurgi hos froken A.
St er k; g i Upsels Kursen ppptager en tid af 3 månader.
Narrnare npplys- ningax kunna erhiillas- på, ~redrzh-Br~-Fwbzcnclets .byrå -
Några ord.
' om den s. k. Iosterbarns- industrien.
Kmppast finnes väll inom dödlighetsstatistiken någon fråga., som bland tii~ika~lide uiiiiiiiiskor förmått väcka ett så allmant intresse, som studiet of ver dödligheten i f örsta lef- iiadsåret.
Detta torde väl också, i det stora hela icke vma iyniierligen förvånande.
Ty de fakta, som geiiom dessa studier bragts i dagen, äro för visso sidana, .att ingen män- ~iislcovän k m nndg&amp; att en stund dröja vid dem.
Eller hvad säges om det förhållaiide, att af mer än 1 5 millioner lef- vannde födda barn ung.
19 - jrocent, a.lltså i det närmaste en femtedel, gått iw världek redan i n o i f örsta lef nadsiret.
Man hiip1ia.r och fasar saiiiierligen öfver detta af alla, folks och a.lla liinders erfarenhet belcr5iftade falitum, hvilket trots.
vetenskapens, 1äkarel.constens ' och filantropiens gemensamma bernödniden och ansträngningar ännu icke kunnat rubbas.
Naturligtvis har man med största intresse sökt utreda anledningen tili denna orimliga dödlighet och från alla mö j - liga sidor skärskådzk densamma.
Ty p&amp; möjligheten att upp- täck *, och bestämma orsaker ii: ^ till den stora nianspillan inoiii den spiidaste iilderii beror ju ock möjligheten att kunna vid- taga åtgarder däremot och dymedelst kunna miiisl.cn den- samma.
Men, såsoiii inan lätt kan förstå, äro dessa orsaker af mångfavldig art. E11 ingalunda oviktig faktor att härvid ta-ga i betraktande ä ~, som bekant, det förhållande, att så mångs barn födas utom äktenskapet.
Ty, såsom erfarenheten öfver- allt visat, Ilafva af ett eller aiiiiat skal Just dessa barn de allra siimsta utsikterna.
&amp; tt förblifva vid lif.
Hvmt vi an viinda oss, finna vi den satsen bekräftad, att diir de s. k. oiikta ' barnens .antal ar.
stort, dasr ställer sig .afven dödlig-.
heten bland de ' späda barnen synnerligen ogylisaht. '
, ' ' ' D n q n y.
150 Mahända torde det ursaktss mig, om jag med sfseende harpk tillfiker mig att anföra nigra sifferuppgifter.
Enligt AW0120t visar Frankrikes officiella statistik en dödlighet i första lefnadsåret af i medeltal 1 6 procent bland de akta födda barlieii, men diirernot 32 procent bland de ozlrta.
I vissii trakter af Baiern dö inom &amp; ret 57 ' / 2 procent af de lefvande födda oäkta barnen, ja, på, alpsluttningarna till och med 6Q1 /: r procen t. Sisom synnerligen sorgliga f örtjans att framhiillas siffrorna Muncken, dar 5unn för kort tid sedan 7 2 procent af dessa bmii dogo inom iret.
Och dessa exempel slmlle i m h g f d d kunna upprepas.
Helt visst beror deona förfaraiide dödlighet bland c k oiikta barnen till d r a största delen diirpe, afib desamma i regel icke f&amp; mer an ytterst kort tid kvarstanna hos sina e g m mödrar, utan af dessa förr eller senare inåste öfver- iainnas i fra.irimancle personers vård.
Detta bevisas blanc1 aniirit daraf, att afven sådana barn, som äro födda inoiii tilrtenskapet, men som af en eller aniian anledning bort.
ackorderas till s. k. fosterrnödkr, förete samma sorgligx.
dödlighetssiffror som de ' oiikta barnen.
I stort k m dethr: sist nämnda förhållande bäst studeras i Frankrike.
dsr, son^ belrant, den oseden tsmligen äilrnaiib, iurotat sig.
i spinerhee i de större staderna, att va.lmiende familjer af behiiidig- hetsskal öfverlämiia sinn barn it friimmznde personer i vissa laiidtclistrilzt, soni darföre ocksk beiiiimnas x amdistrikt 2.
Sa anför t.
ex. professtjr Bergeron, att af de 20,000 barn; som i niedeltal iirligeii utsiindas fraii Paris tiil dessa amdistrilrt, 15,000, d. v. s. 75 procent, aflida inom förstia lefnadsåret, och i A !hzot ' s prisbelönta arbete: De la, niortdit6 excessire des enfaiits etc. uppgifves dödligheten bland fosterbarnen i det distrikt (Montsauche), clar förf.
rar bosatt, till 7 1 proceut.
under det att döcilighetssiffran b l a d de spada bariien i all- mänhet i Frankrike samtidigt uppgick till endast 16 - 1 7 .s procent.
För öfrigt är det ett redaii liinge k-iindt falctuui, att dödligheten bland sålunda utackorderade barn, de m&amp; iiu vara födda inom eller utom äktenskapet, ar onaturligt stor.
Ofverdlt dar inw insamlat uppgifter angieiide fosterbarnelis sjuklighets- och dödlighetsförhållaiiden, har man nämligen.
kommit till cle mest upprörande resultat.
f i i n alla tider.
' och i d a, länder hvilar också den oerhörda dödligheten bland fosterbarnen som en mörk skugga öfver fosterbariisväsenclet.
Särskildt har i Stockholm hrifva utförda berälmingar visat, att under första lefnaclsaret dö bland fosterbarnen proportioiisvis 2 I l.
h gånger s&amp; mRnga som af andra ' barn i samma åldersklass.
Och liliväl gifver icke ens detta sorgliga iesultat en fullt träff ande bild af f osterbariiens beklagans- viirda sttillning.
Ty d e m a slrillnad uti d~6d~&amp;qhet förutsätter naturligtvis ocksa en betydligt större, sjuklighet bland dessa bmn, ehuru bristen p i statistiskt material i detta hfseende icke medgifveï anförandet af n&amp;gm bestämde fakta.
Erfaren- heten.
och vanlig eftertanke lata oss dock redan .ana, att för- hållandet i nämnda häiiseencle iiiåste vara mer %n bedröfligt.
Och helt visst torde hvarje läkare kulina konstatera., att frekvensen af kroniska sjukdomsf ormer, s. k. konstitutions - moindier o. d., är ' ytterligt stor bland oäkta barn och foster- barn.
Men i följd däraf maste naturligtvis dessa barns sanitära, förh&amp;llanden i själfvs verket vara annu mycket ogyn- saminare, än hvad elisamt dödlighetsstakistilcen förmar att Adagdagga, och ett kraftigt ingripande till deras förman.
så- ledes &amp; ii mera af behofvet påkdladt.
Oin för min egen del jag skulle vaga att fäolla ett dl- mänt omdöme om fosterbarnens hälsotillstånd på grund af den jainf örelsevis flyktiga undersökning, jag kiiiinat f öretnga vid mina besök bland dem, s&amp; skulle också detta utfalla ska- ligen ogyiisamt.
Sällaii har jag kuniiat konstatera ett riktig.t friskt ntseende åtminstone på de späda bariien i första lef- iiadsihet; ofta hafva de däremot varit angripna af sådana sjukdomm soin &gt;P engelska sjukan D, skrofler eller envisa hud- utslag m. m. Måageii gång hm jag funnit barn uti full- stiindigt utmärgladt tillst.And, s&amp; att alldeles uppen.bart deras dagar redan varit räknade.
Jag vill visst icke påstå,, att dessa sjukliga tillstand alltid uppkommit, efter det barnen öfverlämnats i fostermodreiis vArd; mången gång kunna de- samma nog vara svaga och eländiga redan vid födelsen.
Men ägnas fosterbarnen, af.
oftast är dock den onivirdnad, s ~ m den art, att afven ett från början friskt och starkt barn måste förderfvas och förr eller senare angripas af något kro- niskt lidande, darest icket redaii förut en akut sjukdom af ett eller aiinat slag bortrycker eller iiltihiiiida riittslre befriar '.
detsamma frtin ett eläiidigt lif.
Ty med tanken på den fram- tid, som sannolikt stundar för dessa olycksbarn, ar m m ofta frestad att med Parmt-Dztc7tatdet förklara en tidig död vara så väl för dem, som ock för samhället, en verklig valgariiing.
Hvad kan då omz7mz vara till denna stora sjuklighet och dödlighet bland fosterbarneii?
Jag har redan ofvan antydt, att denna måste sökis i arten af den vård, som kommer dessa barn till del, och bevis för detta antagande får man lätt genom att granska de döds- orsaker, som finnas antecknade för de under forsta lefnads- hret aflidna barnen.
Någon särskild statistik öf ver f osterbarnen finnes visser- ligen icke i vårt land, men åtminstone för Stockholm, k o m a vi helt visst verkliga förhtillandet mycket nära, om vi i brist på bättre materid undersöka stillningen bland de utom akten- skapet födda barnen, d&amp; utaf lätt förklarliga skäl dessa oftast förr eller senare öfverlamnas i främmande personers vård, eller dar så icke ar hkdelsen, dock alltid med - hiinsyn till skötsel m. m. h n a likstillas med.
de s. k. fosterbarnen.
Af en dylik granskning framgår såsom ovedersägligt.
att det hufvudsakligast ar sjukdomarne i ntatsnzäZt9zi1ylsorya~ze1 ?~ hvilka gifva anledning till den oerhördt stora dödligheten bland de oäkta spada barnen, och att det följaktligen ai: mot dessa sjukdomar vi förnämligast Bafva att vända oss vid våra ' bemödanden att nedbringa sjuklighets- och dödlighets- siffrorng för fosterbarnen.
Nästa fråga blir då den: hvad kan anledningen var2 till dessa sjukdomar under den späda barnaalldern?
Och härpi torde val svaret icke kunoa blifva mera an ett.
I hufvyii- sak är det bristande vård eller i ett eller annat hänseende felaktig skötsel af baket, som framkallar dessa farliga affek- tioner.
I förbättrande af barnens vård måste således d a våra åtgöranden till minskande af den stora barnadödligheten: först och sist utmynna.
P&amp; grund af den erfirenhet, jag kunnat förviirfva mig beträffande f osterbarnen och f ostermödrarna i Stockholm, d i det har tillåtas mig att uttala mina åsikter om anledningarna
till, att fosterbarnen i allmänhet med hänsyii till vird och skötsel befinna sig i en s i beklaglig ställning.
Vanligen, ja, jag m&amp; väl säga, niistan utan undantag tillhöra fostermödrariia hos oss den allra lägsta och fattigaste klassen inom samhä.Uet ' och äro i regel personer utan minsta insikt om rätta sattet att behandla och sköta ett spädt barn.
Däri ligger onekligen hufvudgrunden till barnens vanvård.
Men afven där .en viss grad af insikt o ~ n barnets behof af s1iö: tsel genom erfarenhet inöjligen förvärfvats, är det dock.
icke alltid sagdt, att fostermodren bryr sig om att tillämpa denna sin erfarenhet.
Skalet härtill ligger uppgiibsii.ligen uti bristande iqzt ' resse f ör f osterbarnet. '
Fattigdom, okunnighet och liknöjdhet iiro också enligt min &amp; sikt de viktigaste faktorerna, som hvar för.
sig eller gemensamt betinga de, bedröfliga re- sultat, hvilka fosterBc~r12sinct~tstri~z i regel frambringar.
Att iiiottaga och.
vårda främmande barn är nämligen lika mycket en industri, som mingeii ' annan verksamhet, äfven om undantagsvis f all intraff a, då personer af människokärlek.
taga sig n i en annans.brtni.
Men som i hvirje alinan industri vill iifven här yrkesidk-en förtjiina p i sitt arbete.
Blir för-.
tjänsten ringa eller ingen, s&amp; blir också intresset för arbetet därefter.
Ar då minne den ersättning, som har i Stockholm be- talas för ett fosterbarn s&amp; s t o r, att den bide .räcker till för att bestii bariiet e11 ' god v&amp;rd och dessutom laniaar tillrack-.
ligt öfver såsom fostermodrens förtjanst?
För flertalet fall torde vi helt visst nödgas besvara denna frågamed nej.
Den summa, som här i Stockholm betalas f ö r privat ut-.
ackorderade b h, ä!
naturligtvis mycket obestamd och växlar i allmänhet mellan 6 och 20 kronor i månaden, me11 van-.
ligaste priset synes dock vara 15 kr.
i månaden att döma däraf, att icke mindre än 40 proc.
af de fo&amp;ermödrar jag besökt uppgifvit sig erhtilla denna summa i ersättning för barnets v&amp;rcl.
Däriii$t vanligast synes en betalniqgssumma af 10-12 kr.
i minaden vara.
Nigon fullt säker, allmäiigiltig beräkning öfver verk-.
liga kostnadeii för ett spädt barn liter sig val svårligen uppgöra, ' men hhllpunlrter saknas dock icke, hvilka under vissa förutsättningar kunna.
aiivandas f ör ett bedömande .af: frågan i hvad inån den läninacle ersattningen motsvarar de a ' ' ' *
' ' nödvändigaste 1.1tgifterna.
En sidan förutsättning %r t.
ex., att den kost, som gifves barnet, ar icke blott tiilriicklig, utan äfven ändamålsenlig, samt vidare att barnet skötes om- sorgsfullt, hålles rent och snyggt, far en passaiiiie bekliiC- nad o. s. v. Dels på, grund af uppgifter f r i n nagra af de mera p&amp;- litliga fostermödrarna, dels ocksi med stöd af egna beriik- ningar öfver de sannolika utgifterna för ett spadt barns v a d och skötsel hal * j a g kommit till deii slutsats, att minsta sum- man, som för året kan beräknas åtgå har i f %ock ' iiolm, i;.
med nu varande mjölkpris (14 öre pr liter) 145 kr.
elleï omkring 12 kr.
i minaden.
Äfven iiled en ersiithing a * ' 15 kr.