Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riks-Discontens utredning, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med godkännande af nämnde Memorial, gifva Banko-Utskottet tillkänna, det 5 §. af den utaf Ridderskapet och Adeln för Riddarhus-Directionen utfärdade Instruction innehåller föreskrift för nämnde Direction, att å Ridderskapets och Adelns vägnar årligen förrätta de för ofvannämnde Revisioners verkställighet erforderliga val. Bih. till R.
Prot. 1849 Sami. 2 Band. 11 82 Prot. Utdr. d. 6 Febr. 184.1. S. D. k nyo föredrogos oell biföllos Banco-Utskottets den 27 sisllidné Januari på bordet lagde Memorialer och Utlåtanden: iN:o 137 angående förändring i liden för de årliga revisionernas början vid Banco-Discont-Verket samt Provins-Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö. IV: o 139, i anledning af väckt fråga om anställande af en Canzlist, till biträde åt Ombudsmannen vid Låne-Contoiret i Götheborg. N:o 140, med hemställan, att ett i Banken upptaget landlegendomslån, hvilket icke blifvit inom behörig tid i låntagarens concours bevakadt, måtte i Bankens räkenskaper få afskrifvas.
S. D. Då nu ånyo föredrogs Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskottens den 9 och 23 sistlidne Januari på bordet lagda Utlåtande, N:o 28, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskoltens Betänkande N:o 3, angående grunderna och vilkoren för hemmansklyfning samt afsöndring al jord eller andra lägenheter från hemman, fann Ridderskapet och Adeln för godt att bifalla Utskottens förslag till Författning, med följande förändringar, nemligen i 1 Cap. 2 §.
Ordet utskylder skulle utbytas emot orden: allmänna onera; och ordet underhållas emot orden: hafva sin bergning. 1 Cap. 3 Skulle erhålla följande förändrade lydelse: kan en åbo af andra ortens allmänna näringar hafva säker och ständig förtjenst s då bör sådawt vid fråga om besutenhet i serskild beräkning dertill ingå. i Cap. 8 § 1 mom.
Emellan orden Pastorat och utses skulle införas orden: för högst 5 år. i Cap. 8 ff. 3 ni nn.
Orden: eller om sä nödigt finnes skulle utgå och i deras ställe införas ordet: samt. 1 Cap. g $. 2 mom.
Efter ordet innehåller i midten af momentet skulle tilläggas orden: när hemmansdelen går i annor mans ego än rätter arfvinge. 2 Cap. 1 $.
Orden till och med skulle utbytas emot ordet: högst. 2 Cap. fi. §. 1 mom.
Skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Lägenhetj som efter 1 ff.n upplåtes, må icke v.v a af mindre område j än (de för serskildte orter uppgjorda bestämmelserna införas) på hvarje afsöndrad del. 2. Cap. 5 §.
Ordet utskylder skulle utbytas emot ordet onera: 2 Cap. 7 t mom.
Efter ordet tillstånd skulle tilläggas orden: utrarendera eller.
Efter i3 S> i % Cap. skulle införas följande:
Hvad i förestående ;3 §.
TJtdr. d. 6 Febr. 184.1. 83 rörande undersökning stadgadt är j må ej tillämpas } i frågor om på lifstid eller vissa är redan afsöndrad lägenhet af mindre jordrymd och beskaffenhet „ än som i denna eller 182g års Författning om afsöndring af jord från hemman tillåten är, så vida a/handlingen om öfverlåtelsen blifvit intagen uti Härads-Rätts Pr.docoll; utan må egaren af lägenheten densamma behålla till besittnings-tidens slut.
Mot denna Författning stridande afhandling om upplåtelse af jord må icke af Domaren till protocollet i Domboken intagas eller betyg om dess uppvisande vid Tinget meddelas.
Och skalle de öfriga Riks-Slånden vänligen inbjudas att i detta beslut sig med Ridderskapet och Adeln förena. S. I). e. m.
Å nyo föredrogos och biföllos Stats-Utskottets den 30 sisth Jari uari på bordet lagde Utlåtanden:
Nro 418, i anledning af begärd utredning öfver de uti 1837 års RiksHufvud-Bok utbalancerade Riksgäldsmedel.
N:o 419, i anledning af vackt fråga 0111 ett räntefritt lån för Carlskrona Stads Pastorat. S, I).
Biföll Ridderskapet och Adeln Bevillnings-Utskottets den 30 sisth Januari på bordet lagde Betänkande Nro 38, i anledning af väckt motion, att vissa sorter sidentyger, då de med direct lägenhet införas från Ost-Indien, må bära en tull af endast tio procent.
S. IX Föredrogos ånyo och biföllos Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 3 dennes på bordet lagde Utlåtanden:
Nro 134, i anledning af väckt motion om nedsättning af hästvacanceafgiften, m. m.
Nro 135, i anledning af erhållen ålerremiss af Betänkandet, Nro 30.
Nro 136, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet, Nro 58.
N:o 137, i anledning af väckt motion, att den sedan år 1682, inom Helsingland och Gestrikland uppodlade jord icke må med rotering besvä ras rn. m. N:o 138, i anledning af återremiss å Utskottens Betänkande Nro 14, angående åtskilliga Ön St.
Barthelemy rörande förhållanden.
Nro 139, i anledning af vackt motion, rörande landets uppodling och nybyggens anläggande å Kronans ouppodlade trakter m. m, Nro 140, i anledning af väckt fråga om Klockare-helgonskyldens i Skåne användande till Folkskolor.
N;o 141, i anledning af väckt fråga om reglering af sjön Wenerns vattenhöjd.
H Prot.
Vldr d. 6 Febr. 184>• S. D. Vid förnyad föredragning af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 3 dennes på bordet lagde Utlåtande Njo 142, i anledning af väckt motion, angående remonteringen vid Lif-Regemeuls DragonCorps m. m., beslöt Ridderskapet och Adeln, att denna fråga borde förfalla.
S. D. Bifölls Banco-UtskoUets den 3 dinnes på bordet lagda Utlåtande N:o 144, i anledning af Herr C.
Sabelfelts motion om utsträckning i tiden för återbetalning af uti Handels- oell Närings-Disconti n upplagan le län. samt om fortfarande rättighet för B.mco-styrelsen att, genom upplåning, bereda tillgångar för nämnde Discont. S. D.
Vid föredragning af 2:ne Protocolls-utdrag af den 20 sistlidne Januari, dit ena från Högvörd.
Preste-Ståndet och det andra från Vä 1 lufi, Borgare-Ståndet, af hu( vudsakligen samma innehåll, att nemligen Stån len bifallit Bevillnings-Ulskoltels Utlåtande N:) 36, i anledning af erhållen återremiss å B‘tänkandet N:o 9, angående åtskilliga motioner om slämrnoboters upphörande eller förminskning, med den förän bing, att en tredjedel af böterna skulle tillfalla Krono-uppbördsmannen, hvilket ord ansetts böra sä tas i stället för Kronofogden, samt inbjudit Med-Slånden att i nämnde beslut instämma, fann Ridderskapet och Adeln för godt alt vidblifva sitt förut i ämnet fattade beslut.
Föredrogs Expedilions-Utskottets Memoria) N:o 30, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande Expeditions-Ulskottels förslag till underdånig skrifvelse N:o 191.
Med bifall till hvad i Memorialet framställdt blifvit, godkände Ståndet Utskottets nya förslag lill underdånig skrifvelse N:o 228, angående vidtagande föiändringar uti Båtsmans-roteringens utgörande å landet.
S. D. Föredrogs Hederv.
Bonde Ståndets, uti Protocolls-utdrag af dyn 13 Januari sistl , meddelade inbjudning alt biträda dess, i anledning af Bevillnings-Ulskottets Utlåtande N o 36, rörande stämmoböter, fattade beslut; m< n Preste-Ståndet fann icke skäl alt denna inbjudning antaga.
S. D. Föredrogos ånyo Stats Utskottets följande Utlåtande och Memorial: N: > 413, i anledning af Herr von Hartmansdorjfs motion om anslag till utskrifning af registratur, hvilka ifrån Siats-Expeditionerna bordt till RiksArchivet aflemnas.
Prot Vtdr. d. 6 Febr 18 fy. 85 N:o 414, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse, angående rotehållarne vid Uplands Regemente beviljad befrielse ifrån utgörandet af s. k. klädpennjngar, enligt kneckte-contracltt.
N:o 415, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande tryckningen af de i representdtions-frågan vid denna Riksdag afgifne yttranden och Memorial.
Återremitterades med den anmärkning, att, eldigt Ståndets den 4 December sistlidne fattade beslut, Ståndet, för dess del, niedgifver, att, då Hederv.
Bonde-Stindels redan hållna discussion i Representations-frågan i dess protocoll tryckes, ett afdrag deraf Lill 3,000 ex. må af Riksdagsmedlen bekostas, hvaraf således fc.ljer, att Preste-Slåndets medgifvande i sagtle hänseende inskiänkt sig lill de at Bonde-Ståndet vid nyssnämnde tid i lepresentations-frågan afgifna yttranden och fattade beslut. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Ulskoltets Memorial N:o 417, angående handläggning af frågor, rörande disposition af den till allmänt nyttiga ändamål anvisade andel af Banco-vinslen.
Ståndet, som icke antog den till detsamma af Utskottet gjorda hemställan, vidblef sitt beslut, i afseende på remissen af frågan om handläggning af Bane -vinstens disposition, men fann för öfrigt, sedan upplyst blifvit, att de andra respective Riks-S ån len beviljat remiss af frågan till Siats-Utskottet, ofvannämnde Memorial icke från Stan lets sida påkalla annan åtgärd, än att till handlingarne läggas.
Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 37, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 32, angående stämpling af spelkort samt afgiften derför.
Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 32, antog ock de dervid gjorda ändringar och tillägg i Utlåtandet, N:o 37. S. D. Föredrogos ånyo Stats- och Banco Utskottens följande Utlåtanden och Memorial: N:o 130, i anledning af motioner, angående arfvodet för Rikets Standers Fullmäglige i Banken och Riksgälds-Conloiret.
N:o 131, med volerings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut öfver Utskottens Utlåtande N:o 68, angående pension för aflidne B mco-Fullmägligen Jnders Danielssons enka och barn.
Voterings-propositionen gillades. 86 Prot, Vtdr. cl. 6 Fehr, i84f> N:o 132, i anledning af Herr Rosenblads motion om afskrifning af Bankens inom linien förda fordringar hos Riksgälds-verket.
Nso 133, i anledning af Herr StuartSj C. t motion om utbyte af Riksgälds-Gontoirets till Banken utgifne obligationer.
Bifölls. S. D. Föredrogs Ånyo Lag-Utskottets Utlåtande Nso 175, i anledning af qjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande Nso 142 öfver dels väckta om antagande af förslagen till allmän Civil- och Criminal-lag eller vissa delar deraf, och dels andra dermed gemenskap egande, af Kongl. Majsts till Rikets Ständer, angående nämnde förslag, den 24 Mars 1840 aflåtna Nådiga Skrifvelse, föranledda motioner.
Med bifall till Utlåtandet Nso 175, lades Betänkandet N:o 142 till handlingarne.
O S. D. Föredrogos ånyo Banco-Utskottets följande Memorial och Utlåtanden:
Nso 137, angående förändring i tiden för de årliga revisionernas början vid Banco-Discont-Verket samt Province-Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö.
N:o 138, angående revisionerne öfver Banco-Discont-Verkels förvaltning och räkenskaper samt f. d. Riks-Discontens utredning, Bifölls.
Nso 139, i anledning af väckt fråga om anställande af en Canzlist till biträde åt Ombudsmannen vid Låne-Conloiret i Götheborg.
Nso 140, med hemställan, att ett i Banken upptaget landtegendoms-lån, hvilket icke blifvit inom behörig tid i låntagarens concurs bevakadt, måtte i Bankens räkenskaper få afskrifvas.
Nso 141, öfver väckt motion, angående utredning af de binder, som från Banco-förvaltningens sida mött Actie-egare i Götha Canal-Bolag att för deras i Banco-Disconten belånade actier erhålla sådana bevis, sorn, enligt Bolags-reglemente, erfordras, för att för desamma föra talan vid Bolagets sammankomster.
Utdr. d. 6 Fabr. 184*1 87 N:o 142, till svar å Vällofl. Borgare-Ståndets återremiss af Utskottets ander N:o ISO allåtna Betänkande.
Lades till liandlinga me. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets följande Utlåtanden: N:o 418, i anledning af begärd utredning öfver de uti 1837 års Rikshufvudbok utbalancerade Riksgäldsmedel.
N:o 419, i anledning af väckt fråga om ett räntefritt lån för Carlskrona stads Pastorat.
Vid nu ånyo skedd föredragning af Bevillnings-Utskottets Betänkande A:o 38, i anledning af väckt motion, att vissa sorter sidentyger, då de med direct lägenhet införas från Ostindien, må bära en tull af endast 10 procent, blef samma Betänkande af Ståndet bifallet.
Från Y ä 11 o fl. Borgare-Ståndet.
Föredrogos ånyo Banco-Utskotlets Memorial och Utlåtanden:
N:o 137, angående förändring i tiden för de årliga revisionernas början vid Banco-Discont-Yerket samt Province-Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö.
N:o 138, angående revisionerna Öfver Banco-Discont-Verkets förvaltning och räkenskaper samt f. d.
Riks-Discontens utredning.
Utskottets tillkännagifna åtgärd att verkställa omförmälda revision för näsllidet år, äfvensom yttrandet, i hvad det Ståndet rörer, i afseende på revisionerna under de följande åren intill Rikets Ständers nästa sammankomst.
JY:o 139, i anledning af väckt fråga om anställande af en Canzlist till biträde åt Ombudsmannen vid Låne-Contoiret i Götheborg. slugs.
N:o 140, med hemställan, att ett i Banken upptaget landtegendoms-lån, hvilket icke blifvit inom behörig tid i låulagarens concurs bevakadt, måtte i Bankens räkenskaper få afskrifvas.
N:o 141, öfver väckt motion, angående utredning af de hinder, som ifrån Banco-förvaltningens sida mött Actie-egare i Götha Canal-Bolagj att för deras i Banco-Disconten belånade actier erhålla sådane bevis, som, enligt 88 Prot Ulclr. d 10 Fehr. l84>- Bolags-reglemenle, erfordras, för att för de samma föra talan vid Bolagets sammankomster.
Återremitterades. och Nio 142, till svar å Borgare-Ståndets återremiss af Utskottets Betänkande N:o 120, i anledning af väckt fråga om förändring i nu gällande föreskrifter, angående expedilionssättet för jern-belåningen vid Låne-Contoiret i Götheborg, hvilket senare Betänkande jemväl nu förekom lill pröfning.
Betänkandet N:o 120 bifölls och Utlåtandet N:o 142 lades till handlingarne.
Efter ånyo skedd föredragning af Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 419, i anledning af väckt fråga om ett räntefritt lån för Cailskrona stads Pastorat, blef samma Utlåtande återremitteradt.
S. D. Till Siats-Utskottet remitterades en af Herr Christierson, med anledning af Riksdags-Ordningens 56 §., väckt motion om medel lill bidrag för upphjelpande af Carlskrona stads närvarande utblottade och nödställda ecclesiastik-väsende; och beslöts serskildt, det skulle denna motion Med-Slånden vänligen communiceras.
Till Stats-Ulskottet remitterades en af Herr Åkesson väckt motion, att Rikets Ständer må af Banco-vinsten eller andra Staten tillhörande medel anslå en summa af Fyratusende Riksdaler Banco, att genast utgå till understöd och hjelp för de brandskadade i staden Falkenberg.
Den 10 Febr. 1841.
Ridderskapet och Adel*. S. D. f. m.
Då nu ånyo föredrogs Stats-Utskottets den 27 sistlidne Januari och den 6 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o 416, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 337, beslöt Ridderskapet och Adeln att, med afslag å Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 337 och 4l6, förklara, det uppbördssättet och förvaltningen af Handels- och Sjöfarts-fonden böra, likasom afgifterna dertill, förblifva oförändrade.
Då nu ånyo föredrogos Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 23 sisth Januari och den 6 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o 128, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande N:o 5, rörande allmänna stadganden och anslag till Folkundervisningens befrämjande, Prot.
Utdr, d 10 Febr. 1841'. 89 de, Lief hvad Utskotten föreslagit af Ridderskapet och Adeln bifallit, med följande förändringar och undantag:
Uti den period, som finnes på sidan 33 näst före Usta §:n, skulle orden: prof vas af, utbytas emot ordet underställas , och orden: medgifva de emot orden: pröfva hvilka, med hvilka förändringar och under iagttagande att ordet: nedanstående, utbytes emot ordet: ofvanstående , bela perioden skulle flyttas sist och blifva 17 §:n i förslaget.
Uti 1 $. 2 mom. skulle orden Kyrkoherden och utgå.
Uti 1 $. 3 mom. skulle orden minimi fordringen af utgå.
Uti 1 4 niom. skulle orden: minst åtta utbytas emot ordet: vissa. 3 di*. 4 morn. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Stipendiater, som lärocursen i seminarium fulländat, äroförbundne att minst för 3:ne är antaga s kol-lär ar e-be fattning , dä en sådan inom ett är efter fulländad lärocurs dem af vederbörande erbjudes.
Hvarje Stipendiat skall före stipendiets erhållande ställa nöjagtig säkerhet för dess återbäring, i hän•
Ise han icke fulländar lärocursen eller icke fullgör den i detta moment ålagda tjenstgöring. 3 §. 5 mom. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Hvar och en, som vill anses behörig att söka lärare-beställning vid Folksk la , skall, antingen han genomgått Seminarium eller icke, derstädes aflägga prof, och, enligt betyg af dess föreståndare samt af, dem Dom-Capitlet förordnar att dylika prof öfvervara , ega erforderlig skicklighet till den lärarebeställning, han söker.
Föremål för Skol-lär are- e oc a m e n äro Svensk språklära och välskrifning , catechesen , biblisk historia, kyrkosång , physisk och politisk geographi i säker öfversigt, fäderneslan I ets historia och hufvuddragen af allmänna historien , räkenkonsten till och med sammansatt regula de Fri, allmänna begreppen af geometri och linearteckning samt af naturläran.
Eolkskol-lärare böra dessutom ega skicklighet att undervisa i enkel gymnastik och innehafva de klockare på landet ålagda kunskaper i vaccination och åderlåtning.
Vid desse lärares antagande bör afseende i första rummet fästas vid deras gudsfruktan, christeliga sinne, fr mliet och ödmjukhet.
Uti 3 §. 6 mom. skulle orden: icke äro förbudne att, utbytas emot ordet må. 5 §. 1 mom. skulle erhålla följande lydelse:
På för samlin garne må bero att vid näst inträffande klockare-ledighet , skol-lärare och klockare-befattningarna sammanslå.
Prot. t8fi. 9 Sami. 2 Band. ia Prot. TJldr, cl. lo Febr. 184.1.
Uti 5 §. 2 mom. skulle orden:
Den person, hvilken kommer att bestrida dessa förenade befattningar , mät, utbytas emot orden:
Då dessa befattningar komma att bestridas af en person, bör han.
Uti 5 $f. 4 morn. skulle orden: som nu gällande kyrkolag och öfriga författningar, utbytas emot orden: sorn gällande författningar. 5 §. 5 mom. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Vid Folk-Skole-lärares tillsättande skall, antingen hans befattning är med klockarebeställning förenad eller icke, ledigheten kungöras såsom till den senare, och Skol-styrelsen ega att bland behörige sökande å förslag uppföra i:ne, som företrädesvis utmärkt sig för gudsfruktan, sedlighet och kunskaper, hvarefter församlingens röstegande ledamöter genom val utse den, de tjenligast finna. 6 §. skulle erhålla följande lydelse: Af Kongl.
Maj’.t bestämmes för 5 år i sender, hvilka läroböcker böra så väl i Seminarierna, som i folkskolorna inom hela Riket begagnas i hvarje ämne, som utgör föremål för Skol-lärare-examen.
Intet barn af någotdera könet må upphöra med hemläsning eller med skolans begagnande, förr än det hunnit lära'. a) att väl läsa innantill Svenskt och Latinskt tryck; b) Biblisk historia och den religion s-kunskap , som erfordras, för att af Presterskapet emot tag as till nattvardsläsningen; c) Kyrkosång; d) skrifva; e) de fyra räkensätten i hela tal.
Undantag må endast för bristande natur-anlag beviljas. 7 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse: 1:0
För alla de barn, som det åligger att folkskolan besöka, äf vensomför dem, hvilka efter föräldrars eller målsmäns önskan blifva i de föreskrifne läroämnena handledda hemma, bör undervisningen vidtaga, då de uppnått en alder af 7 år; skolande det likväl öfverlemnas till församlingarne sjelfva att närmare bestämma skolåldern efter förhållandena i hvarje ort; dock så, att undervisningens början ej må uppskjutas längre än till g:de året, men öppet lemnäs hvarje barn att äfven före 7 års ålder få af skol-undervisningen sig begagna. 2:o På tider, sorn af Skol-styrelsen närmare bestämmas och i närvaro af de Ledamöter, den inom sig utser, böra offentliga examina med b amen i hvarje skola anställas, dervid äfven de barn, sorn icke bivista Prot.
TJtdr. d. »o Fehr. 184.1. folkskolan, skola sig infinna och förhöras, på det utrönas måtte, huruvida under hemläsningen deras undervisning varit försummad.
Utur 8 §.
1 mom. skulle utgå orden: ambulatoriska eller..
Uti 8 2 mom. skulle ordet vissa utgå, samt orden: tillsammans minst 3 månader utbytas emot orden: vissa månader.
Uti 8 $. 3 mom. skulle orden: andra åtminstone en gång hvar ifde dag utbytas emot orden: öfriga i den ordning Skol-styrelserne bestämma. 8 4 mom. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Dessa skolor komma, i likhet med hvad om de fasta skolorna uti a puncten af 1 §. är f öreslaget, att ställas under inseende af Skolstyrelsen, hvilken eger vaka deröfver, att undervisningen ledes i' öfverensstämmelse med den för fasta skolan gällande plan, hvarföre ock de barn, som vid de flyttande skolorna njuta undervisning, böra undergå examen vid den fasta skolan, efter den ordning, skol-styrelsen stadgar.
Uti g skulle orden: skola sådana fasta skolor, som Utskotten här ofvan föreslagit, inrättas; utbytas emot orden: skola fasta skolor äfven inrättas.
10 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Utanläsning af Catechesen bör i skolorna ega rum: ehuru denna läsning kan ske under lärarens ledning, åligger det likväl vederbörande
Presterskap att meddela barnen undervisning i religionen, serdeles sä vidt den af ser dess tillämpning på hjerta och lefverne, samt att för sådant ändamål infinna sig i de fasta skolorna minst en gång i hvarje vecka, och i de flyttande, så ofta tjensteåligganden och öfrige förhållanden det medgifva.
Uti 11 §. skulle orden: desto heldre antagas,som tillfället derigenom ber edes för meddelandet af undervisning åt så många barn, skolorna kunna inrymma, utbytas emot orden: företrädesvis begagna.
Uti 12 §. 1 mom. skulle ordet böra, utbytas emot ordet må, hvarjemte mellanmeningen: dertill församlingarna, utan serdeles svårighet torde kunna bereda tillgång, skulle utgå. 12 §. 2 mom. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
De barn, hvilkas f öräldrar eller målsmän icke ega tillgång att bekosta deras skol-undervisning, böra genom fattigvården understödjas.
Hvar och en husbonde skall tillse, att dess tjensiehjons och underhafvandes barn icke blifva i saknad af erforderlig undervisning. 12 §. 3 mom. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Ofvannämde stadgande må ej anses lägga något hinder emot en mera utsträckt hemläsning; dock med det vilkor, att barn, som den begagna, icke destomin - 9* Fröt.
Utdr. d. 10 Febr. 1841. dre anses skyldige att å de tider, hvilka för sådana barn bestämmas, ininfinna sig i skolan vid samma ansvars påföljd för uragtlätenhet deraf, som i allmänhet är bestämd för försummelse af skolgångs-skyldigheten, 12 §. 5 morn. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Örn dessa varningar blifva frugtlösa, må nämnde soekenstyrelse ålägga vitén till högst 3 JR.dr 16 sk.
Bancos belopp, hvilka tillfalla skol-cassan.
Hjelper icke heller det, och barnen stå tillbaka i Christendoms-kunskap eller färdighet i innanläsning, må de kunna från föräldrarna skiljas och till vårdande åt enskilde personer öfverlemnas samt deras underhåll, jemte skolpenningarne, hos föräldrarne eller målsmännen i laga ordning utmätas.
12 § 7 morn. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Alla i skolåldern varande barn böra, enligt den gällande Skolordningen, i skolan sig inställa, endast de undantagne, hvilka af föräldrar eller målsmän blifvit anmälde att undervisas hemma.
Desse äro väl befriade från skolgång, men måste vid de allmänna skölf örhören sig inställa för att undergå pröfning, huruvida den undervisning, som de erhålla hemma, i n ggranhet och omfattning någorlunda motsvarar den, som i skolan meddelas; börande, om ett annat förhållande utrönes, ordentlig skolgång dem åligga.
Uti 12 8 mom. skulle orden: den tid på dagen, sorn, utbytas emot orden: de tider, som.
Dessutom bestämdes, att numer-ordningen af momenten i 12 §. skulle så förändras, att 6 momentet skulle blifva det Usta, 7: le det 2:dra, 8:de det 3:dje, 2:dra det 4:de, 3:dje det 5:te, 4:de det 6:te, 5:te det 7:de och Usta det 8:de. 13 §. skull e erhålla följande förändrade lydelse:
Om söndagarna bör, der så ske kan, för den ungdom, som utgått från skolan, undervisning meddelas af vederbörande Presterskap uti religionen, och af Skol-läraren uti öfrige för skolorna före skrifne läro-ämnen, vid hvilka tillfällen förhör i dessa ämnen anställes.
Till den i skolan begynta undervisningens fortsättning och ytterligare befrämjande, genom läsning af tjenliga böcker, bör Socken-bibliothekers inrättande uppmuntras. 14 §. skulle erhålla följande lydelse:
Barn, som begagna enskilda skolor, stå under samma tillsyn af församlingens allmänna skolstyrelse, som de der begagna huslig undervisning. 15 §. 2 morn., som i öfrigt godkändes, skulle flyttas till 5 §. och der blifva 6:le momentet.
Uti 16 §. 3 mom. skulle orden: