Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de, genom nästföregående 2:ne §§, å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver, böra detta verks härtill disponibla tillgångar begagnas, och, i fall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-kontoret upplånas emot Kontorets obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid, eller efter föregången uppsägning; egande Fullmägtige att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma räntevilkoren samt fastställa 4 Slati-Vlskoltets Memorial N:o Si6. betalningsterminerna för dessa obligationer; dock får obligationernas förfallotid icke utsättas sednare än fem år efter deras utgifningsdag, och någon obligation icke utfärdas å mindre summa än 400 Ridr.
I öfverensstämmelse med ofvan åberopade § i Regerings-formen, böra fullmägtige i Riksgälds-kontoret å det större kreditivet erhålla en förseglad anordning, hvilken, i händelse af samma kreditivs lyftning, och sedan riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord, får af Fulimägtige brytas; och torde för denna anordning vid innevarande riksdag bibehållas samma lydelse, som vid sednast förflutne riksdag af Rikets Ständer godkändes och sedermera iakttogs vid utskrifningen af den Fulimägtige då tillställda anordningen å enahanda kreditiv. Stats-Utskottet får alltså föreslå, att nu ifrågavarande anordning måtte komma att lyda sålunda: »Till Fulimägtige i Rikets Ständers Riksgälds-kontor.
Ständer till ett belopp af 3,000,000 R:dr R:mt fastställt den summa, som enligt Regerings-formens 63 § skall vara till utbetalning från Rikets Ständers Riksgälds-kontor anvisad, för att af Kongl.
Majit vid infallande krig lyftas, så varda, i kraft af nämnda § och till följd af Rikets Ständers beslut, Fulimägtige i Riksgälds-kontoret härmedelst förständigade och bemyndigade att, vid det i samma § förutsatta fall och under derstädes stadgade förbehåll, omförmälda kreditivsumma af Tre millioner Riksdaler Riksmynt Kongl. Majit tillhandahålla, samt, enligt Dess nådiga disposition, i föreskrifven ordning utbetala.
Stockholm den På Rikets Ständers vägnar För Ridderskapet och Adeln, För Preste-Ståndet, För Borgare-Ståndet, För Bonde-Ståndet.»
I likhet med hvad under sednare riksdagarne skett, torde denna anordning varda underskrifven af Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän samt Statsutskottets ledamöter, och vid riksdagens slut få, i utbyte mot den af sednast församlade
Ständer utfärdade anordningen, genom Stats-Utskottet Fulimägtige i Riksgälds-kontoret tillställas.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1860. Stats-Utskottets Memorial N:o 217. 1 *:o Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Okl. 1860, kl. 2 e, m.
Memorial, med förslag till stadgatiden i reglementet för Riksgäldskontoret, angående anslagen för folkundervisningen, aflönirtgen för Jastitie-o mbud sm unnen samt de ordinarie .ståtsregleringen tillhörande utgifter och å detta verk anvisade kreditiver.
(Rglds-Afd.) Härjemte får Stats-Utskottet aflemna sitt förslag till återstående §§ i den afdelning af Riksgälds-kontorots nja reglemente, som bör innefatta stadgandetia angående verkställigheten af Riksgälds-kontorct ålagde utbetalningar; och får Utskottet, under åberopande af den i Memorialet N:o 214 anmälda erinran i alscende på möjligen erforderlig förändring af den nummerordning, derunder hvarje särskild § är upptagen, nu i korthet angifva den eller de utbetalningar, sorn i bifogade §§ finnas föreskrifna, samt de stadgandon, som hvar och en § för öfrigt innehåller, och derjemte afgifva sina yttranden rörande ifrågaställd förändring af några i motsvarande §§ af hittills gällande reglemente intagna bestämmelser. 180 §, angående do anslags-summor, som under sednaste riksdag beviljades för folkundervisningens befrämjande, men ännu icke blifvit från Riksgäldskontoret utbetalda, innehåller hufvudsakligen enahanda stadgandon, som 185 § i 1858 års reglemente; varande, enligt Rikets Ständers, genom bifallandet af 63:dje punkten, mom. g af Utlåtandet N:o 123. under denna riksdag fattade beslut i håga om Kongl.
Majus dispositionsrätt i afseende å de besparingar, som under nuvarande statsreglerings-period å folk undervisningsanshtgon uppkommit, Riksgälds-kontorcts skyldighet att tillhandahålla och utbetala återstoden af do under sistförflutna riksdag för sagde föremål auslagna medel inskränkt till utgången af nästkommande år 1861.
181 §, angående de under innevarande riksdag beviljade anslag till folkundervis ningen, grundar sig på Rikets nu församlade Ständers beslut enligt dels Bih. till R. St..
4 Sami, 1 Å/d. 3 Band. 29 Ucift. 1 2 Slätt-Utskottets Memorial N:o 217.
Stats-Utskottets tillstyrkanden i 63:dje punkten af Utlåtandet N:o 123 och 18:de punkten af Utlåtandet Nio 178 och dels Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 204 sid. 7.
Beträffande den, enligt 187 § i hittills gällande reglemente, för beredande af tillgång till afskedade folkskolelärares pensionerande afhatta och i Riksgäldskontoret ännu innestående summa, 101,940 R:dr, utgörande återstoden af de för detta ändamål, enligt Rikets Öländers beslut vid 1850 och 1851 års riksdag, reserverade besparingar å föregångne riksdagars anslag till folkundervisningens befrämjande, har Doktor Björkman, uti en inom Preste-Ståndet väckt och till detta Utskott remitterad motion, föreslagit, att då omförmälda anslags-summa endast under scdnasto riksdags statsreglcrings-period skulle hållas Kongl. Maj:t tillhanda för att utdelas såsom grundfond till pensious-anstalten för folkskolelärare, Rikets nu församlade Ständer måtte vidtaga erforderlig åtgärd på det denna tillgång må fortfarande bibehållas och få användas för det dermed åsyftade goda ändamål; och har bemälde motionär i sådant afseende hemställt, att den summa, som utaf ifrågavarande anslag återstod och hvilken sedan 2:ne stift redan utbekommit sina andelar utaf samma anslag, utgjorde ofvan uppgifna belopp, 101,940 R:dr, antingen måtto tills vidare blifva för de öfriga stiftens räkning qvarstående i Riksgålds-kontoret och räntebärande eftor 5 procent, eller ock genast, efter den antagna fördelningsgrundon, varda till dessa stift utdelad, för att genom Stifts-styrelsernas försorg förräntas, intill dess reglementen för pensioneringen af fölkskolelärarue inom samma stift hunne uppgöras och af' Kongl. Maj:t biefve fastställda.
Derjemte och för den händelso, att det sednare altemativot af förevarande framställning skulle gillas, har motionären tillika föreslagit, att, derest i något stift do ifrågasatta bidragen af dels församlingarne och dels folkskolelärarne sjelfve icke skulle kunna tillvägabringas ooh således någon allmän pensionering för dervarande fölkskolelärare derstädes ej kunna åstadkommas, Kongl. Majit måtte, i sådant fall, cga medgifva, att den å kapitalfonden upplupna årliga räntan finge af Stifts-styrelsen användas till understöd för afskedade förtjente folkskolelärare, som befunne sig i ömmande omstäudigketcr.
I anledning af donna motion, anser sig
Utskottet böra erinra hurusom med ofvan åberopade under 1850 och 1851 års riksdag vidtagna beslut afsågs, att, genom den för sådant ändamål under tiden intill Rikets Ständers näst derefter inträffade sammankomst afsatte summa, hvilken då utgjorde 80,000 R:dr B:ko, inom hvart och ott särskildt stift åstadkomma en genom fölkskolelärarnes och församlingarnas bidrag bildad och, under Stifts-styrelsernas öfverinseende, enligt af Kongl. Maj:t faststälidt reglemente förvaltad pensions-anstalt, för hvilken ett, efter billig fördelning mellan rikets alla stift, af Kongl. Majit bestämdt bidrag för en gång skullo utaf ifrågavarande medel såsom grundfond erhållas.
Oaktadt, under tiden mellan 1850 ooh 1851 saint 1853 och 1854 års riksdagar, någon dol af donna tillgång icke kunnat i stadgad ordning lör dermed afsedt ändamål disponeras, rnedgåfvo Rikets Ständer likväl vid sistnämnde års riksdag, att berörde auslags-sumtna linge fortfarande under don tid, samma riksdags statsreglering omfattade, hållas Kongl.
Majit tillhanda för att på förut stadgadt sätt användas; hvarjemte Rikets Ständer hos Kongl. Majit anhöllo att, i fall de för denna anslags-summas användande fastställde vilkor ooh förbehåll skulle i ett eller annat hänseende finnas mindre ändamålsenliga, förslag måtto vid nästföljande riksdag till Rikets Ständer afgifvas med hänsigt till de förändrade grunder, som kunde erfordras för ett framtida orduaudo af den ifrågaställda vigtiga angelägenheten och ett syftes-enligt an - Stats-Utskottets Memorial JY:o 217. 3 vändande af de dertill disponibla medlen.
Men efter det ett med de af Rikets Ständer uttalade grundsatser öfverensstämmande förslag till allmänna grunder för stiftsvis inrättade pensions-anstalter för folkskolelära! ne blifvit uppgjord t af utsedde Kommitterade och ai Kongl. Maj:t iästställdt samt ej mindre försam lingarne än ofta bemälte lärares yttranden i ämnet infordrade, vägrade flertalet af såväl lärare som skoldistrikter inom 10 stift att ingå i de föreslagna pensionsinrättningarne.
Deremot förklarade sig ett större antal skoldistrikter och lärare inom de 2:ne öfriga stiften, eller Linköpings oth Hernösands, villiga att i dessa inrättningar deltaga; hvadan Kongl. Majrt, med afseende å de inom dessa 2:ne stift anställde, vederbörligen examinerade folkskolelärarnes antal i förhållande till hela antalet af sådana lärare inom alla stiften, tillerkände ponsions-inrättningen i Linköpings stift ett bidrag af 7,540 och enahanda inrättning i Hernösands stift ett belopp af 4,500 R:dr B:ko; hvilka medel i början af år 1857 från Riksgäldskontoret utbetaldes.
I afseende på den derefter återstående anslags-summan, före* slog Kongl. Maj:t och biföllo Rikets Ständer vid sednaste riksdag, att denna återstod äfven under nuvarande statsreglerings-period finge i Riksgälds-kontoret innestå för att, i öfverensstämmelse med fastställda grunder och under förut stadgade vilkor, disponeras till inrättande af pensions-anstalter för folkskolelärare; men någon ytterligare utbetalning af dessa medel lärer sedermera icke hafva ifråga komma.
I)å genom den af Doktor Björkman föreslagna och företrädesvis förordade utdelningen till stiften af det i Riksgälds-kontoret afsatta och der ännu inncstående anslag, hvarom nu är fråga, det ändamål, som ej mindre vid anslagets beviljande än vid de flera derom sedermera vidtagna beslut af Rikets Ständer åsyftats, ingalunda skulle vinnas eller ens på verksamt och ändamålsenligt sätt förberedas, anser sig Utskottot sakna skäl att tillstyrka Rikets Ständer bifall till den i detta hänseende gjorda framställning; och hvad beträffar förslaget, att den i Riksgälds-kontoret befintliga behållningen skulle till fördel för ett särskildt föremål göras räntebärande, så synes det Utskottet, med hänsigt till nu ifrågavarande likasom mångfaldiga andra vilkorligen beviljade, men icke Ivftade statsbidrag, särdeles betänkligt, att genom
Riksgälds-kontoret ålagd skyldighet att för det särskilda statsbidragets föremål förränta de till utgående från detta verk anvisade medel öka anslags-summans bestämda belopp och bereda en ökad fördel för dem, som uppskjuta verkställigheten af de åtgärder eller utförandet af de företag, för hvilkas tillvägabringande bidrag af allmänna medel blifvit anvisade.
Utskottet anser sig således icke kunna annorlunda eller i vidsträcktare nulu understödja förevarande motion, än att Utskottet tillstyrker, att återstoden af de till beredande af tillgång för afskedade folkskolelärares pensionerande afsatta medel må jemväl under nu instundande statsreglerings-period för dermed afsedt ändamål Kongl. Majrt af Riksgälds-kontoret tillhandahållas under de vilkor och förbehåll, som hittills i afseende på dessa medels användande varit stadgade.
Under förutsättning af Rikets Ständers bifall till denna hemställan, har Utskottet i sitt nu afgifna förslag till reglemente för Riksgälds-kontoret bibehållit de uti 187 § i 1858 års reglemente meddelade föreskrifter.
183 §, angående utbetalning af återstående kostnaden för nuvarande äfvensom för sednast förflutna riksdag, är lika lydande med 188 § i 1858 års reglemente. 4 Stats-Utskottets Memorial N:o 217, 184 §, angående rese- oell traktaments-kostnaderno för de till öfvervarande af Deras Mnjesfätcr Konungens oell Drottningens kröning i Norrige utsedde Deputerade, innefattar Rikets Stäuders beslut genom biiallandet af Statsutskottets Utlåtande N:o 115.
Lydelsen af 185 § är redan af Rikets Ständer fastställd genom godkännande ai det dertill särskildt afgifna och i Utlåtandet N:o 139 införda förslag.
186 §, angående aflöningen för Rikets Ständers Justitie-ombudsman och hans Ex pedition, eger, efter uteslutandet afdon i det vid sednaste riksdags slut utfärdade reglemente förekommande bestämmelsen rörande afkastniugen af det boställe, som den dåvarande Justitic-ombudsmannen innehade samt den honom tillerkända flyttningshjelp, samma lydelse som nyss åberopade reglementes 190 §, utom i afseende på aflönings-beloppot för den hos Justitie-ombudsmanncn anställde Sekreterare.
Då vid den under sednast förflutna riksdag verkställda reglering af lönevilkoren för Justitic-ombudsmannen och de inom haus Expedition tjenstgörande personer aflöningen för Sekreteraren, som dessförinnan utgjorde 1,800 R:dr, endast förhöjdes till 2,500 R:dr och således bestämdes till ett belopp, som med 1,000
R:dr understeg den vid Justitie-kanslers-cxpeditionen anställde Sekreterares löneinkomst har, vid genomgåendet af hittills gällande och föreslåendet af det nya reglementet för Riksgålds-kontoret, deruti stadgandet, angående denna aflönings belopp under den kommande tiden måste införas, fråga inom
Utskottet uppstått om ytterligare förbättring af förstbemälde
Sekreterares lönovilkor; och, med afseende å ej mindre beskaffenheten af de göromål, som af Justitie-oinbudsmannens Sekreterare måste bestridas, än hans öfriga åligganden och tjenstgörings-skyldighet, samt angelägenheten deraf, att en tjensteman med förvärfvad erfarenhet och bepröfvad skicklighet vill mottaga och bibehålla ifrågavarande befattning, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att aflöningen för Sekreteraren vid Justitie-ombudsmannens Expedition, måtte, på sätt den föreslagna reglements-§:n innehåller, från nästkommande års början få utgå med samma belopp, eller Tre tusen femhundra R:dr årligen, sorn den för Sekreteraren vid Justitie-kanslers-cxpeditionen bestämda lön, likasom Kollegii-sekreterarnes löner för närvarande utgöra.
187 §, angående anslagen till kostnadcrne för Justitie-ombudsmannens cmbetsresor och till expenser vid hans Expedition m. m., är lika lydande med hittills gällande reglementes .191 §.
188 §, angående den förre Justitic-ombudsmannen, Kammar-rådet S. L.
Theorell, vid sednaste riksdag tillerkända pension, innehåller enahanda stadgande, som det då utfärdade reglementes 192 §.
189 §, angående aflöningen för Sekreteraren hos Bonde-Ståndets Kansli-direktion, har samma lydelse, som 193 § i meranämndo reglemente.
190 §, angående ersättningen af uppkomna bristor i stats-inkomsternas uti Riks staten beräknade belopp, är lika lydande med 194 § i samma reglemente.
191 §, angående Riksgälds-kontorcts crsättnings-skyldighet för bristerna i förslags anslagen, motsvarar nu gällande 195 § och innehåller enahanda stadganden, dock med iakttagande af de förändringar i uppgiften å de särskilda förslagsanslagen, hvartill den under innevarande riksdag verkställda statsreglering' förunledt. Stats-Utskottets Memorial N:o 217. 5 192 §, angående den innehafvare af indelta hernmansräntor och kronotionde till erkända ersättning, har samma lydelse, sorn 196 § i 1858 års reglemente.
Då, enligt hvad Utskottet inhcmtat, de i oftanämnde reglementes 197 § uppgifna, af Kongl.
Stats-kontoret för åren 1855 och 1856 utbetalda förskott till godtgörande af korporalernas vid indelta arméen aflönings-spanmål, äfvensom soldaternas vid Södermanlands regemente s. k. knektetunnor, redan blifvit beräknade i numera afgifna liqvider angående Statsverkets öfverskott och bristerna å förslagsanslagen och deruti sålunda Riksgälds-kontoret till ersättning påförda, har Utskottet ansett den angående ifrågavarande förskotts godtgörande i 1858 års reglemente intagna 197 § kunna och böra uteslutas ur det nya reglementet för Riksgålds-kontoret.
193 §, angående
Stats-kontorets godtgörande lör utbetald begrafningshjelp och nåd års besparing, samt 194 §, angående ersättandet af kostnaderne för båtsmansrotars sammanförande, äro lika lydande ined 198 och 199 §§ i det vid sednaste riksdag utfärdade reglementet.
Beträffande de §§, som i Riksgälds-kontorets reglemente för den kommande tiden böra införas, angående utbetalningen af de i Regerings-forrnens 63 § föreskrifna 2:tte kreditiv-summor, får Utskottet åberopa sitt denna dag derom afgifna särskilda utlåtande.
198 §, angående kreditivet för inhemska fårskötselns och ullproduktionens befräm jande, har samma lydelse som hittills gällande reglementes 203 §; dock kommer denna §, att ur Riksgälds-kontorets reglemente utgå, i händelse under innevarande riksdag framställt förslag att ulldiskontens särskilda lånerörelse hädanefter måtto upphöra, varder af Rikets Ständer bifallet, 199 §, angående kreditivet för ackords-rcgleringen inom arméen, innefattar ena handa föreskrift rörande detta kreditiv, som 204 § i ofta berörde reglemente; dock hafva härvid iakttagits de förändringar i redaktionen, hvilka erfordrats, då hvad utaf berörde kreditiv var vid sednaste riksdags slut begagnadt derefter blifvit till Riksgälds-kontoret återbetaldt.
200 §, angående kreditivet lör den incdgifna förhöjda pensioneringen vid arméen, motsvarar 205 § i 1858 års reglemente oell innehåller de beslut, Rikets nu församlade Ständer, genom bifallandet af 44:do punkten i Utskottets Utlåtande N:o 84, fattat i afseende på detta kreditiv.
201 §, angående det vid nuvarande riksdag beviljade kreditiv till förhöjning af pensionerna'för Flottans cmbets- och tjonstomanua-personal, grundar sig på Utskottets af Rikets Ständer bifallna tillstyrkande i 21:sta punkten af Utlåtandet N:o 85 samt Rikets Ständers' beslut, enligt Förstärkta Stats-Utskortets Memorial N:o 173 sid. 13.
Enär någon utbetalning af do vid sednast förflutna riksdag, enligt nu gällande reglementes 186;te och 206:te §§ anvisade medel till bestridande af kostnaderna dels för sedermera aflidne Grefve Th.
Rudenschölds resor i och för folkskole* undervisningens ordnande och dels för Sveriges deltagande i en då tillämnad exposition i Paris, icke vidare kan ifrågakomma, hafva stadgandena angående dessa kostnaders godtgörande af Riksgälds-kontoret icke blifvit intagna i det nya reglementet för detta Verk.
6 Stats-Utskotttes Memorial N:o 217.
Förslag en Reglemente för lii kets Ständers Miiksyätds-kontor.
(An (jaen de Ii i list/ ä läs-kontoret åläg de utbetalningar.)
(Fortsättning.) H) Anslagen till folkundervisningen, riksdag skostnader samt aflöning ar för Rikets Ständers Justitie Ombudsman. § 180.
Hvad som hittills icke frän Riksgälds-kontoret utbekommit» utaf de till folkundervisningens befrämjande, under sednast förflutna riksdag, för åren 1858,1859 och L860 anslagna medel, eller halfva beloppet af den enligt
Bevillnings-förordningens l:sta artikel utgående personliga sky dds-afgift, bör fortfarande intill nästkommande eller 1861 års utgång i mån af behof, till Kongl.
Majtts nådiga disposition lör dermed angifna ändamål af Riksgälds-kontoret tillhandahållas och i stadgad ordning, efter vederbörliga reqvisitioner, utbetalas.
Ständer sålunda beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret med tillsammans 250,000
R:dr årligen anvisade, men derstädes ännu icke lyftade anslags-summor utgjorde vid nästlidnc September månads utgång följande belopp, nemligen: l:o.
Ett hundra nittio sex tusen niohundra åttiofem R:dr 62 öre utaf de två femtedolar af personliga skydds-afgiften, hvilka, beräknade att uppgå till omkring 100,000 Ralr årligen, skulle afsätta» och användas dels till uppmuntran för ändamålsenligt inrättande af sådane småskolor, som i Kongl. Kungörelsen den 29 September 1853 omförmäla», dels ock till understöd för examinerade folkskole-lärare, samt sålunda fördelas, att hvarje församling, som erbjuder sig att tillskjuta två tredjedelar af den summa, hvilken, utöfver församlingens nuvarande tillskott, erfordras till folkundervisningens ändamålsenliga ordnande, må, efter Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, af berörde medel erhålla den återstående tredjedelen; Stais-Utskottets Memorial N:o 217. 7 2:o. Sextioniotusen fyratioen E:dr 66 öre utaf det till understöd för högre folkskolors inrättande med högst 1,000 R:dr för hvar och en sådan skola beviljade anslag af 24,000 R:dr årligen; 3:o.
Adertontusencn R:dr 66 öre utaf den för Folkskolelärare-seminarierna, efter den fördelning Kongl. Maj:t anser lämplig, anslagna summa af 26,000 R:dr årligen; 4:o.
Sjuttontusen fyrahundrafemtio
R:dr utaf det årliga anslaget, 20,000 R:dr, till understöd för Seminai'ie-elever; 5:o.
Niotusen etthundratretionio
R:dr 85 öro utaf den summa, 12,000 R:dr årligen, som anslogs till förbättrande och underhållande af undervisnings-materielen samt till understöd vid lifgifvande af lämpliga böcker och kartor m. m. för folkskolornas behof; och 6:o. Etthundranittiofcmtusen femhundrasextiofem
R:dr 3 öre utaf det belopp, eller 68,000 R:dr årligen, som utöfver den för vissa bestämda utgifter anvisade summa af halfva personliga skydds-afgiften, ställdes till Kongl.
Maj:ts disposition för att till folkundervisningens befrämjande i öfrigt användas.
Enligt Rikets Ständers under sednaste riksdag fattade beslut och Kongl.
Mi tjits nådiga Bref af den 23 April 1858, är i afseendo på utbetalningen af do i denna § uppräknade anslags-summor stadgadt, att, derest under de år, nämnde riksdags statsreglering omfattar, Kongl.
Stats-kontoret af under händer hafvande medel förskottsvis utbetalar hvad under dessa år för folkundervisningen varder af Kongl. Maj:t anvisadt att utgå utaf don dertill anslagna andel af meranämnde afgift, eger Kongl. Stats-kontoret att, antingen efter hvarje år och sedan bevillningon till Riksgälds-kontoret influtit eller oek förut, om sådant finues bohöfligt, från detta
Verk erhålla godtgörelse för hvad sålunda blifvit förskjutit. § 181.
Med bifall till hvad Kongl. Majit föreslagit och i öfverensstämmelse mod Rikets sednast församlade
Ständers i sådant hänseende vidtagna beslut, hafva Rikets Ständer, jemväl under nu instundande statsreglerings-period, för folkundervisningens befrämjande anvisat halfva beloppet af den personliga skydds-afgiften, hvars hälft beräknas komma att utgöra omkring 260,000 R:dr årligen och således för 3 år sjuhundra åttiotusen R:dr; varande de sålunda anvisade medlen fördelade mellan nedannämndo särskilda föremål, för hvilka följande vid denna riksdag fastställda årliga belopp alltså böra under hvart och ett af åren 1861, 1862 och i863, i mån af behof, från Riksgälds-kontoret utbetalas i den ordning och på det sätt Kongl. Majit behagar föreskrifva, nemligen: l:o till understöd för högre folkskolor, tolftusen R:dr; 2:o till Seminarierna, efter den fördelning Kongl. Majit anser lämplig, fyratiofemlusen R:dr; 3:o till understöd för Seminarie-elever tjugetusen R:dr; 4:o till förbättrande och tillhandahållande af undervisnings-materiel samt till understöd för utgifiiingen af lämpliga läroböcker, kartor m. m. för folkskolorna, tiotusen R:dr; 5;o till arfvoden och resekostnader för Skol-inspektörer, sjuttontusen R:dr; fl:o till löneförbättring åt de vid nu befintliga folkskolor anställde lärare, som, husrum och vedbrand oberäknadt, ioke hafva 400 R:dr i lön, åttiotusen R:dr; 8 Stats- Utskottets Memorial N:o 217. vid hvilket anslags beviljande dock såsom vilkor för användandet af de anslagna medlen stadgats: a) att bidrag häråt lomnäs endast de församlingar, som till sitt folkskoleväsendes årliga behof förut tillskjutit ett belopp, som minst motsvarar den hvarje församling anslagna andel i personliga skyddsafgiften; b) att Statens bidrag af nu ifrågavarande medel i allmänhet och, der ej Kongl Maj:t finner särskilda förhållanden böra leda till undantag, icke må beviljas till högre belopp, än församlingarno sjelfva, utöfver hvad de redan tillskjutit, åtagit sig att lemna till folkskole-lärarnes aflöning; samt c) att löneförhöjning icke må utgå till andro lärare, ämdem sorn vid skolan meddela undervisning under minst 8 månader hvarje år.