Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 40 Helft. 2 6 Stats-Vtskottets Utlåtande, N:o 290. ”Enär Kronofogden Huss haft åliggande att tillse undsättnings-medlens behöriga leve iering och redovisning samt dessa medel blifvit af undsättningstagarne inbetaide, har väl Utskottet, då i fråga om afskrifning deraf vederbörande embetsmyndigheter icke haft tillfälle att sig yttra och förslag derom blott af enskild motionär blifvit framstäldt, väl funnit betänkligt, att den föreslagna afskrifningen tillstyrka; men då härvid förekommer, dels att af det ifrågavarande beloppet blifvit utaf Kronofogden Huss sjelf uppburne endast 93 r.dr 32 sk., hvilken summa likväl skall blifvit tili tandt-ränteriet levererad, dels att bestämmel - serna angående dessa undsättningslåns indrifvande möjligen kunnat lemna rum för tvekan om rätta tillämpningen deraf, så att Kronofogden kunnat vara i ovisshet om, huruvida levereringen till Landt-ränteriet borde af honom sjelf ombesörjas eller icke, har Utskottet, med afseende jemväl å sterbhusets torftiga belägenhet, ansett sig böra föreslå Rikets Ständer, att i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes, efter det vederbörande blifvit hörde och derest sterbhuset efter Kronofogden Huss finnes förtjent af någon eftergift, i derom till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition, samt att Kongl, Majit i nåder ville låta med de sterbhuset ådömda medlens uttagande emot nödig säkerhet under tiden anstå." STOCKHOLM.
Berling, 1851 'SlaH-Uteåotlets Utlåtande., N:o .224, 1 N:o 291.
Ask. till Exp.-UUk. dea 2 Augusli 1851, -kl. 1 t, m Utlåtande, angående inhägnandet af den obebyggda platsen emellan Riksgälds-kontorets hus och Riddar holms-kanalen samt anläggningen af en kajeller strand-mur vid samma kanal.
(Rgd:s. Afd.)
Under sednast förflutna riksdag beslöto Rikets Ständer, att uthusbyggnaderna å den med Riksgälds-kontorets hus förenade samt mellan detta hus och Riddarholms-kanalen belägna tomt skulle nedrifvas och borttagas samt för sådant ändamål, på föreskrifvet sätt, försäljas, med undantag likväl af de under den ena byggnaden befintliga källarhvalf, hvilka ansågos böra för Riksgälds-kontorets räkning bibehållas samt förses med en ändamålsenlig betäckning i samma plan, som den öfriga gården.
Deremot funno Rikets Ständer icke för godt bifalla en då tillika gjord framställning om öfverlåtelse till Stockholms stad, för allmänt begagnande, af nämnde tomtedel pä Bik. lill M. St. Prat. tS50 f iS5i. 4 Sami., i Å(d., 2 Band., U Hdft. 1 2 Slats-U Iskottets, Utlåtande, iV:o 291. ett afstånd af 27 alnar från Riksgälds-kontorets hus, emot vilkor, att staden skulle låta uppföra och bekosta ej mindre en mur af huggen gråsten, med parapet af gjutet jern, samt en nedgångstrappa mellan den till staden afstådda och den af Riksgälds-kontoret bibehållna tomten, äu äfven ett högre jerngaller på huggen gråstensfot, med iukörsportar, vid södra sidan af samma tomt.
Sedan frågan om denna öfverlåtelse således förfallit, mcdgåfvo Rikets Ständer, att gårdsplatsen mellan sagde hus och Riddarholms-kanalen fick, på Riksgälds-kontorets bekostnad, planeras och med trädplantering förses samt för öfrigt på lämpligt sätt apteras.
Enligt fullmäktiges i Riksgälds-kontoret, vid innevarande riksdags början, till Rikets Ständer afgifna berättelse, hade det meddelade beslutet, angående ofvannämn— de uthusbyggnaders borttagning blifvit verkstäldt och största delen af gårdsplatsen derefter jemnad samt besådd med gräsfrö; men den slutliga planeringen af denna plats jemte trädplanteringen å densamma, äfvensom en strandmurs anläggning vid kanalen, hade ansetts böra uppskjutas i afvaktan å afgörandet af väckta frågor om,, antingen samma kanals betäckning för uppförandet af en uy bro mellan staden och norrmalm, eller en gatas anläggning längs efter kanalens vestra sida..
Sedermera hafva fullmäktige, uti skrifvelse till Stats-utskottet af den 5 nästlidne Juni, anmält, att Stockholms stads
Dtätsel-kommission hos fullmäktige gjort hemställan om borttagning af det gamla och förfallna trädplanket omkring cu del af merberörde tomt och tomtens ändamålsenliga ordnande, så att densamma erhölle ett sådant utseende, sorn af omständigheterna påkallades.
Redan innan denna hemställan gjordes, hade fullmäktige gått i författning om ifrågavarande planks borttagande, Utom den del deraf, sorn vöre uppförd vid södra ändan af tomten samt hindrade jordens nedrasning på dfen nedanför liggande kajen och deu öppna så kallade Riddarholmsplauen, och hvilken del af planket måste qvarstå till dess jordvallen, kunde på annat sätt betäckas, helst saknaden af en sådan betäckning skulle göra den obebyggda tomtens utseende från derinvid befintliga öppna platser ännu vanprydligare.
Derjemte hafva fullmäktige* beträffande
Drätsel-kommissionens hemställan, angående ordnandet af den numera obebyggda delen utaf Riksgälds-kontorets tomt, yttrat, att för sådant ändamål och för denna öppna gårdsplats försättande i ett sådant skick, att densamma motsvarade allmänhetens skäliga anspråk på en staten tillhörig och till lokal för ett allmänt embetsverk anvisad egendom uti en af de mest besökta itiat3-Vt.Ho/fih 3 Sami för öfrig! bäst ordnade och bebyggda delarne af hufvudstaden,'vore det ovilkorligen nödvändigt, att en kaj eller straudmur anlades invid nämnde kanal.
De flera serskilda förslag, hvilka tid efter annan blifvit uppgjorda till ordnandet och planeringen af samma plats, hade också öfverensstämt i förutsättningen att en dylik mur skulle komma att derstädes anbringas; varande, till stöd för den yttrade åsigten om nödvändigheten häraf, tillika anfördt: att Riddarholms-kanalen både midt emot och bredvid den Riksgälds-kontoret tillhöriga gård vöre omgifven af murar eller kajer; att saknaden äfen kaj-mur utanför
Kiksgälds-kontorets egendom derföre komme att blifva synnerligen märkbar och missprydande; att, i anseende till vattenhöjdens föränderlighet ej allenast vår- och höst-tiden, utan äfven dessemellan, den närmast kanalen belägna stranden svårligen kunde bibehållas i städadt skick, så vida icke den lösa jorden vid den än stigande, än fallande vattenytan vore genom en sådan mur betäckt; samt att gårdsplanen, ifall den invid kanalen skulle sänkas ända ned till vattenytan, komme att erhålla en alltför betydlig sluttning, hvilken möjligen skulle försvåra det återstående planeringsarbetet och de föreslagna trädplanteringarnes verkställande på ett ändamålsenligt sätt, helst denna sluttning först kunde vidtaga nedanför de under nordvestra delen af gården befintliga källarhvalf.
Vidare och under åberopande af derför uppgjordt kostnadsförslag, hafva fullmäktige upplyst, att en på dubbelt lager af 9 turn tjocka furubjelkar, med förankring på 9 serskilda ställen, uppförd mur af 3| alnars höjd och 4 alnars bredd i botten samt 3 alnar i öfra kanten och bestående af huggen sten på den åt kanalen vettande sidan, skulle kosta 8,600 T:dr.
Dessutom hafva fullmäktige erinrat, hurusom, enligt stadgandet i 12 § af Kongl. Maj:ts, under den 5 November 1842 utfärdade, Byggnads-ordning för Stockholms stad, „hvarje tomt skall med stängsel förses“; till följd af hvilket stadgande och då, efter hvad erfarenheten redan visat, några planteringar å oftanämnde gård icke kunna skyddas och bibehållas, med mindre densamma varder inhägnad, ett jernstaket på gråstensfot med grindar syntes böra uppföras mellan sydöstra hörnet af Riksgäldskontorets hus samt
Riddarholms-kanalen och ett dylikt lägre staket anbringas på den föreslagna kaj-muren.
För dessa 2:ne staket skulle kostnaderna, oberäknad! hvad som kunde komma att belöpa för stenfoten, uppgå till 942 r:dr.
Med hänsigt till nu anförda förhållanden och då ifrågavarande arbetens verkställighet, efter erhållen påminnelse från vederbörande myndighet om vidtagan - 4 Stats -Utskottets Utlåtande, jY:o 291. det af de för gårdsplatsens inhägnad och ordnande erforderliga åtgärder, syntes så mycket mindre böra eller kunna vidare uppskjutas i afbidan å besluten angående den nya brons eller gatans anläggning, som det skulle vara osäkert om och när någotdera af de härom framställda förslagen kunde komma att utföraSj hafva fullmäktige tillstyrkt, att en kaj-mur af huggen sten med jernstaket,. i enlighet med ofvanåberopade, af byggmästaren C.
Hallström uppgjorda,, förslag matte,, på KiksgaIdali ontorets bekostnad, få uppföras vid Riddaiholmskanalen, helst en sådan mur förmodades blifva mest prydlig och ändamålsenlig saint starkare och varaktigare, än en annorlunda, möjligtvis med mindre kostnad förenad, mur; hvadan, efter fullmäktiges åsigt, något hufvudsakligt afseende icke borde fästas å det högre kostnadsbeloppet.
Men för den händelse, att den uppgifna kostnaden ändock skulle af Rikets Ständer cnses vara alltför betydlig och dess belopp således utgöra ett hinder emot Rikets Ständers bifall till arbetets företagande, hafva fullmäktige hemställt om en sådan förändring i det föreslagna sattet för murens uppförande, att densammas yttre sida> i likhet med den nya strandmuren på Skeppsholmen, komme att bestå af tuktad gråsten med betäckning af huggen granit, hvarigenom kostnadssumman kunde nedsättas till 7500 r:dr; för hvilket belopp Hallström förbundit sig att. med denna förändring, verkställa de i kostnadsförslaget upptagna arbeten.
Slutligen hafva fullmäktige anhållit att få gå i författning om ifrågavarande arbetens; ofördröjliga verkställande i öfverensstämmelse med det förslag, som kunde varda af Rikets Ständer godkändt, samt att, i fall något antagligt lägre entreprenadanbud derå icke erhöllss, få roed Hallström afsluta kontrakt om samma arbetens utförande på det sätt och emot det pris, hvartill han sig förbundit.
Vid denna f.ågas behandling, har Utskottet funnit nödigt inhemta officiel upplysning, huruvida något sådant beslut blifvit af vederbörande fattadt elier några sådana omständigheter i afseende på verkställigheten förekommit, att ofvanomförgnälda förslag, angående antingen Riddarholmskanalens betäckning för uppförandet af en ny bro emellan staden och norrmalm eller anläggningen af en gata längs efter denna kanals vestra sida, kunde för det närvarande anses hafva förfallit.
Efter derom af fullmäktige i Riksgäldskontoret, enligt Utskottets anmodan, gjord förfrågan, har
Drätselkommissionen meddelat följande svar och upplysningar:
Stockholms Stads Magistrat och Borgerskapets Äldste hade visserligen beslutat, att en bro mel - Stats-Utskoltets VItå!ande, JVre c 91. t» o
Fan stade» och norrmalm skulle anläggas från Riddarhusgränden till Tegelbacken; men vid förekommen fråga om verkställigheten af detta, utaf Kongl. Maj.t i nåder bifallna, brobyggnadsföretag, hade förslag blifvit väckt om en annan riktning för den nya bron, sfi alt den komme att få sin sträckning från Tegelbacken till Strömsborg och derifrån till Riddarholmsbron,. för hvilket ändamål
Riddarholmskaiialen borde förses med en så kallad kulvert eller ett hvalf, hvarigenom densamma öfvertåekles, Under öfverläggningarne härom hos Magistraten och Borgerskapets
Äldste hade äfven åtskilliga andra förslag framkommit, åsyftande hufvudsakligen att bereda samma riktning för bron, med undvikande likväl af kanalens öfverbyggnad.
Detta ärende hade sedermera blifvit öfverlemnadt till utsedde konwnitterade, hvilkas yttrande ännu ej afgifvits.
Men em ock, vid frågans slutliga pröfning, förslagen om Riddar— holmskanalens betäckning eller en gatas anläggning vid vestra sidan deraf skulle bifallas, komme dock i allt fall en brobyggnad i nämnde riktning att blifva beroende af de utvägar, som kunde förefinnas för anskaffningen af härtill erforderliga medel, helst stadskassans tillgångar icke medgåfvo något anslag för sådant ändamål; hvarföre oell med afseende å nu pågående kostsamma arbeten vid andra uppgifna, hufvudsakligen för den allmänna trafiken erforderliga och högst vigtiga, arbetsföretag, hvilka endast af brist på tillgångar för kostnadernas bestridande måst uppskjutas, Drätsel-kommissionen emotsåge, att den tidepunkt vöre aflägsen, då en brobyggnad mellan norrmalm och staden tilläfventyrs kunde sättas i verket.
Vid det af Drä'sel-kommissionen uppgifna förhållande, måste således frågan om och huruvida den del af Riksgälds-kontorets tomt, der den föreslagna kaj-muren skulle uppföras, framdeles kan komma att erfordras för utförandet af ofvannämnde broauläggning, ännu anses oafgjord; och torde derföre Rikets Ständer, sedan de härom erhållit kännedom, finna mindre lämpligt att, genom beslutandet af en dylik kostsam murs uppförande, försvåra eller motverka företagandet af en ifrågaställd brobyggnad, som ostridigt skulle komma att underlätta den allmänna kommunikationen mellan hufvudstadens serskilda delar och åt rörelsen derstädes bereda e» ökad liflighet.
Dessutom förekommer härvid en annan omständighet, hvilken ej; heller torde böra af Rikets Ständer förbises.
Redan under sednaste riksdag anmäldes och vitsordades nyttan och behofvet för hufvudstaden att vid den strand af Riddarholmskaualen, derom nu är fråga, erhålla en allmän landningsplats för båtar; och, enligt ' ' •' !■ '-.I • ••••
•“ i J. il-.
Ii ii Of »"« i!
•5/ofti UrskolMs Utlåtande, A.-« -291. livad handlingarna för samma riksdag visa, antogs Set Tor gifvet, att Stockholms stad, för beredandet häraf, skulle åtaga sig de betydliga kostnader, som den för sådant ändamål då föreslaona vilkorlisfa öfvcriåtelsen af en del utaf oftaberörde tomt O ~ k o ni me att medföra.
Det härom framställda Förslaget blef likväl icke af Rikets Ständer bifallet, emedan det ansågs betänkligt att med full eganderätt till staden afträda en tomtedel, hvilken, i anseende lill sin belägenhet, vöre företrädesvis tjenlig och lämplig att för statens egen räkning begagnas, derest i en framtid några ytterligare byggnader måste för ett eller annat allmänt föremål uppföras.
Utskottet förmodar dock, att enahanda betänklighet icke förekommer emot en tillfällig upplåtelse till nämnde stad af en mindre del utaf samma tomt, under öförändradt bibehållande af det allmännas egande- och dispositions-rätt deröfver. l)å härigenom, utan olägenhet eller hinder för hela denna tomts nuvarande eller 'framtida användande på det sätt, Rikets Ständer finna för godt förordna, en önskad och behöflig lättnad och beqvämlighet för båt-trafiken inom hufvudstaden kail tifts vidare åstadkommas, har Utskottet ansett sig böra understödja ett inom Utskottet vackt förslag om anläggningen af en strandgata nedanför ifrågavarande tomt, med en lägre kaj-mur invid ftiddarholmskanalen, hvarigenom dessutom vattentillgången i kanalen vid inträffande eldsvådor skulle blifva mera åtkomlig, an om én högre mur dervid uppfördes.
Beträffande åter tomtens inhägnande å den sida, som vetter åt samma kanal, så synes denna inhägnad, med hänsigt till varaktighet och prydlighet, på det ändamålsenligaste sättet kunna verkställas medelst uppförandet af en mur utaf huggen gråsten längs efter inre sidan af nyssnämnde strandgata, hvilken mur, på lämpligt ställe, borde genombrytas af en nedgångstrappa från gårdsplanen, med stängsel af jerngrindar.
Genom ett jernstakot på lägre stenfot, samt ett par grindar af jern, torde jemväl den i Stockholms stads Byggnadsordning föreskrifne hägnad för samma tomt mot den öppna platsen vid Riddarholmsfiron, på ett ändamålsenligt och jemförelsevis mindre kostsamt sätt, kunna åstadkommas.
Hvad verkställigheten af dessa arbeten vidkommer, så och enär desamma, med afseende å här ofvan uppgifna förhållanden, utan vidare uppskof, synas böra företagas och utföras, anser Utskottet mest ändamålsenligt, att åt fullmäktige uppdrages att, under behörigt iakttagande af Rikets Ständers härom meddelade beslut, Stats-U t skottets Utlåtande, A:o 291. 7' ofördröjligen gå i författning om ifrågavarande arbetens verkställande, på det sätt och. i den. ordning, fullmäktige lämpligast finna.
Utskottet får alltså föreslå: l;o att, till landningsställe för båtar, en strandgata.af femton alnars breddj med en lägre kaj-mur,, må anläggas långs efter Riksgälds-kontorets tomt invid Riddarholms-kanalen; 2:o att denna strandgata, under oförändradt bibehållande af Riksgäldskontorets nuvarande egande- och dispositions-rätt öfver den plats, der densamma varder anlagd, må tills vidare upplåtas till allmänt begagnande för ofvnn omförmäldä ändamål; 3:o att mellan samma gata och den öfriga delen af nämnde tomt må, såsom stödjemur för jordvallen å gården samt tomtens inhägnande på denna sida, uppföras en mur af huggen gråsten, hvilken mur, på lämpligt ställe, bör genombrytas af en, med stängsel utaf jerngrindar försedd, nedgångstrappa från gårdsplanen till strandgatan; 4:o att ifrågavarande tomt, genom ett jernstaket på lägre stenfot samt ett par grindar af jern, må inhägnas på den obebyggda sida deraf, som gränsar tili den öppna platsen vid Riddarholmsbron; 5:o att den sålunda inhägnade delen af tomten nära vågrätt utjemnas, samt ordnas och apteras för planteringar af träd och buskar: 6:o att fullmäktige i Riksgälds-kontoret må få sig uppdraget att, under iakttagande af här ofvan meddelade bestämmelser, ofördröjligen gå i författning om alla dessa arbetens utförande på det sätt och i den. ordning, de lämpligast finna.
Stockholm den 28 Juli 1851'. 8 Slals-UUkottels VIWande, N:o 292.
]\:o 292.
Ank. till Exp.-Utsk. dea 2 Augusti 1851, kl. 1 e. m Utlåtande, i anledning a( erhållen ålerremiss af betänkandet N:o 130, angående befrielse för Magasinsför rallar en i Warberg\
Anders Öhrvall, från honom ådömd ersättningsskyldighet till Ståts-verket.
(I A.) Förenämnde betänkande, deruti Stats-utskottet, på anförde skäl, tillstyrkt Rikets Ständers bifall till väckte motioner om befrielse för magasinsförvaltare!) i Warberg, Anders Öhrvall, från ett honom ålagdt ersättningsbelopp till Statsverket af 930 r:dr 26 sk. 7 r:st, är af Borgare- och Bonde-stånden bifallet, och bar Preste-ståndet medgifvit den tillstyrkta eftergiften, så vidt den rörde Kongl.
Maj:ts och kronans rätt; hvaremot Ridderskapet och Adeln återremitterat betänkandet, på grund af anmärkningar, hufvudsakligen åsyftande, att den del af ersättningsbeloppet, som, enligt författningarne, tillkommer advokatfiskal i Kammar-rätten såsom aktoratsarfvode, bordt från eftergiften undantagas, äfvensom att någon restitution af hvad som Sto?s^Utikoltets Utlåtande, F:e 292, 9 »om å ersättningssumman redan till Slats-verket influtit, icke bordt magasinsförvaltaren Öhrvall tillerkännas.
Tvänne Riks-stånd hafva således ovilkorligen och ett
Riks-stånd vilkorligen bifallit den tillstyrkta eftergiften 5 roen då billigheten synes påkalla, att Advokatfiskal i Kammar-rätten kommer i åtnjutande af den honom, enligt 23 § af Instruktionen för Kammar-rätten af den 15 Oktober 1831, tillförsäkrade aktorats-provision, och numera upplyst blifvit,att en del af det ådöinda ersättningsbeloppet redan roed 150 r:dr till Stats-verket influtit, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att besluta, att af de å ofvanberörde ersättningsbelopp till Stats-verket redan influtne medel skall för Advokatfiskalens i Kammar-rätten räkning innehållas så stor del, som motsvarar den aktorats-provision, hvilken, på grund af 23 § i Kongl. Kammar-rättens Instruktion den 15 Oktober 1831, skolat honom tillkomma, derest kronans berörda fordran i sin halhet lill Stats-verket ingått.
Stockholm den 31 Juli 1851. 81A. lill &
Fröt. 1850 9 ISSI.
4 Sami, / A/d., 2 Band, 4I Väft. 8 TO Stais-Utskottet» Utlåtande, N:o 293.
Ank. till Exp.-Utsk. den 2 Augusti 1851, hl. 1 e. ■».
Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 171, angående Kongl, 3Iaj:ts Nådiga Proposition om tillåtelse för Nya Trollhätte Kanal-Bolags
Direktion, att få till skatte lösa gamla slussen vid Lilla Edet, med tillhörande område.
(I> A)
Uti dolta betänkande, sora från samtlige Riks-stånden blifvit återremitteradt, hade Utskottet tillstyrkt Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj.-ts nådiga proposition om tillåtelse för nya Trollhätte kanal-bolags direktion att få till skatte lösa gamla slussen vid Lilla Edet, med tillhörande område.
Inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet har blifvit anmärkt, att den årliga räntan å lägenheten, hvilken ränta är bestämd att utgå med nuvarande »rrendeafgift eller 300 nör banko, bordt fastställas att utgå med 300 r:dr efter 1830 Slats-Ulskotlels Utlåtande, IS:o 233.
11 års myntfot, så att någon nedsättning i denna afgift icke, i följd af inträffande myntförsämring, må kunna ega rum; varande jemväl inom Ridderskepet och'Adeln yrkadt, att berörde ränta matte beräknas och utsättas i spanmål.
Borgare- och Bonde-stånden hafva deremot^ återremitterat betänkandet på grund af anmärkningar, hufvudsakligen innehållande, att det ifrågasatta skatteköpet »tode i strid med stadgandena i Kammar-kollcgii, på Kongl.
Maj:ts nådiga befallning utfärdade, bref af den 24 Januari 1823, hvilket bestämdt och uttryckligen förbjuder, att strömfall å kronohemman eller annan kronojords områden, hvilka till farleders öppnande kunna för den deraf härflytande allmänna nytta för landet i framtiden behöfva användas, få genom skatteköp kronan afhändas; att det måst® varn xf vigt, att i nödfall, vid möjligen inträffande skada å den nu begagnade slussen, trafiken lika litet vid Edet, som, i likartade fall, vid Trollhättan, behöfver alldeles afstanna; att om slussen linge begagnas till anläggande af vattenverk, så att en ständigt öppen vattenränna der aningges, skulle vattnet derigenom »fledas från den gamla strömfåran, till stort men för de befintlige skattlagde sågverken; att om således båda statsmakterae lemnade en sådan tillåtelse, som den, hvilken i Kongl, brefvet dan i©
December 1840 blifvit gifven, så måste deraf följa, att kronan blefve förbunden till ansvar för den skada, som derigenom förorsakas, och således kan hemian stt vidkännas en utgift, som kan blifva betydlig och hvars belopp nu icke ens han beräknas; •arnt slutligen, att köpeskillingen vore alltför lag och att det rätta priset med afseende k hvad audra vattenfall i orten betiagat, bordt kunna uppskattas till ett 1 depp emellan 30,000 r:dr och 70,000 r.dr; i följd hvaraf äfven blifvit yrhadt, att lägenheten borde medelst offentlig auktion till den mestbjudande öfverstås.
Hvad först beträffar det hinder för skatteköpet, som cssotts ligga VA\ lågenhetens behöflighet för trafiken, så får Utskottet upplysa, att innan grr.c::« Kongl, brefvet den 10
September 1840 tillstånd lemnades till den ifrågavarande slussens användande till anläggning ef vattenverk, hördes ej mindro f. d. Ctor-omrrbv-c: tets tredje afdelning, än ock chefen för Vestra kanal—distinkte., I ... - '..3 l - ningshafvande i Götheborgs och Bohus län samt Styrelsen öfver allmänna vatten - byggnader, hvarvid upplystes, att gamla slussen vid Kjila Edet damsra, ecdan, i anseende till dess bristfällighet, trafiken allt ifrån år £C£. iitenla^nde r".tt gcoott den »f gamla Trollhätte kanal-bolag 5 vestra sidan af Lilla Eijets vattenfall c;:i: g;:a s. 12 Slatt-Vltkotlels Utlåtande, N:o 293. k.
Ströms kanal, hvarken var elter kunde blifva af någon egentlig nytta för segla— tionen å Götha eif, helst då vattenfallet vid Lilla Edet är medelst Ströms kanaloch sluss-anlägguiug fördetadt uti 2:ne enkla slussar med en större mellanliggande bassin, hvarigenom behofvel att för rörelsens fortgång hålla Lilla Edets sluss i framtiden farbar för mindre fartyg och flottor jemväl blifvit undauröjdt.
Utskottet har derjemte, rörande dessa förhållanden, af byrå-chefen vid Styrelsen för allmänna vägoch vatten-byggnader erhållit nödige upplysningar samt deraf inhemtat, att ifrågavarande sluss, hvilken från början varit till sin konstruktion felaktig och, till följd af sitt läge, för seglationen serdeles farlig, numera är helt och hållet oanvändbar för trafiken, helst bolaget icke har någon skyldighet att densamma underhålla; att den hvarken för närvarande är eller för framtiden kan blifva behöflig för trafikens underlättande vid de å de nya slussarne förefallande reparationer, hvilka vauligen företagas före seglationens böljan och dessutom, i anseende till arbetets solidité, i allmänhet måste blifva af mindre betydenhet, så att deras verkställande erfordrar en ganska ringa tid; äfvensom att denna sluss icke, såsom händelsen är med de gamla slussarne vid Trollhättan, begagnas till genomgång för timmerflottor, emedan, af ofvan anförda anledning, samma behof deraf icke förefinnes, som vid Trollhättan, hvarest ett stort antal på ett ställe sammanträngda slussar gör ett dylikt användande nödigt, för undvikande af uppehåll vid slussuingen.