Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa hafva varit: svårigheterna att vid tullbehandlingen kunna ens approximativt afgöra om den angifna varan borde såsom fin eller grof draga den högre eller lägre afgiften, och hvilka svårigheter blifvit betydligt förstorade genom den utsträckning, som uti 1845 års taxa gifvits åt den rubrik, som omfattade den grofva ullen, derigenom, att i stället för »grof, jutsk och isländsk», såsom den lydde i 1841 års taxa, dertill lagts orden »eller annan härmed jemförlig»; vidare det förhållande att under de 4 åren 1841 års tulltaxa var gällande, nemligen 1842—1845, importen af den förra utgjort sammanlagdt 4,714,043 tt, eller i medeltal 1,178,510 tt årligen, och af de finare slagen endast 1,593,525 tt eller 398,381 tt om året; samt slutligen angelägenheten att åt införseln af en råvara, hvaraf den inhemska produktionens otillräcklighet öfverflödigt ådagalägges af de betydliga importqvantiteterna, och som är föremål för förädling inom landet af en destomera utsträckt omfattning, som den icke allenast afser den dyrbarare fabrikstillverkningen, utan äfven såsom husslöjd utgör en för flera orter vigtig och oumbärlig binäring, bereda all den lättnad, som, utan förnärmande af producenternes skäliga anspråk på skydd, finnes vara af berörda förhållanden påkallad i det tidsmoment, då flera hittills gällande förbud mot införsel af väfnadsfabrikatet föreslås till upphörande.
Imellertid och under förutsättning af nådigt bifall till ifrågavarande förändrade tullbestämmelse å ull, lärer en motsvarande nedsättning i tullen å kardullsgarnet deraf böra blifva en. följd; och då svårigheten att i allmänhet tillförlitligen urskilja kamulls- och kardullsgarn, samt fördelen af all den förenkling i taxerubrikerne, som lämpligen kan åstadkommas, bör göra sammanförandet af bägge dessa garnsorter under gemensamma bestämningar önskvärdt, synes, med någon förhöjning i införseisafgifterna å det förra och nedsättning i förhållande till den minskade ulltullen å det senare slaget, hvarigenom kunde beredas upphörande af det exceptionella stadgandet för så kalladt streikgarn, den förändring med de Glas. 36 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 40. flera särskilta bestämmelserna för tallbehandlingen af kamulls- och kamullsgarn ändamålsenligen kunna vidtagas, att under den allmänna rubriken ullgarn alla slag införselstullen fastställes å ofärgadt till 8 sk. och å färgadt till 12 sk. skålpundet, hvilket behandlingssätt jemväl instämmer med hvad i flera utländska tulltarifer äger rum.
I afseende sedermera å ofärgadt och färgadt linnegarn, derå, i öfverensstämmelse med Rikets senast församlade Ständers förslag, tullvärden och införselsafgifter höjdes lill dubbla beloppet af hvad de enligt 1841 års taxa utgjorde, ehuru dessa garnsorter redan då blifvit åsätta en med 50 procent, utöfver hvad i 1835 års taxa var stadgadt, ökad införselstull; så, enär å råämnet lin, på sätt ofvan är omförmäldt, föreslagits en betydlig nedsättning i införselstullen, torde afgifterna få återföras till hvad de utgjorde enligt sistnämnda års tulltaxa, nemligen å ofärgadt linnegarn till 8 sk. i stället för 24 sk., och å färgadt till 12 sk. i stället för 36 sk. skålpundet; och hemställes tillika, att, jemte rubrikens uppflyttande näst ofvauföre ullgarn för iakttagande af den alfabetiska ordningen, vid densamma må, på enahanda sätt som för bomullsgarn blifvit föreslaget, dels tillläggas ordet »otvinnadt», dels införas en underafdelning kallad »tvinnadt eller tråd alla slag», derå införselstullen, som nu utgör för oblekt linnetråd 24 sk., för blekt, hvit 1 r:dr, och för färgad 52 sk. skålpundet, icke, med afseende å den förr omförmälta nedsättningen å lin samt nu föreslagna å garnet, lärer böra bestämmas till högre belopp än 16 sk. skålpundet.
Slutligen föreslås, att nuvarande införselstull å segel- och bindgarn må till någorlunda öfverensstämmelse med Tullkommitteens förslag, som upptog 6 sk., och norska tulltarifen, sora stadgar 4 sk. 5 r:st. tull per skålpund, nedsättas till 5 sk.; äfvensom att, då ifrågavarande slags garn tillverkas af hampa, rubrikens lydelse må förändras till »hamp-, eller segel- och bind-», och densamma i följd deraf uppflyttas näst under camelgarn. lnförselsafgifterna för de under artikeln glas förekommande efter storleken klassificerade särskilta slagen buteljer, burkar och flaskor, karafiner och slipade flaskor derunder ej inbegripna, lära böra jemkas till 25 procent å de utsatta tullvärdena, mot hvilkas riktighet någon anmärkning icke förekommit, och alltså nedsättas å buteljer m. m. »af till och med Vedels kanna» från 32 till 24 sk., å dem »deröfver till och med Va k:na» från 2 r:dr 16 sk. till 1 r:dr 36 sk., samt å dem »af större rymd» från 4 r:dr 32 sk. till 3 R:dr 24 sk. per 100 stycken, eller till de af Tullkommitteeu föreslagna belopp.
Fönsterglas tullbehandlas nu efter dess olika egenskap af grönt eller hvitt på skiljaktigt sätt, så att införselstullen utgör å det förra 6 r:dr 52 sk. för 120 skifvor och å det sednare 16
R:dr 32 sk. för 20 band.
Den omständighet, att ulasflusser.
Granatäj>plen ; Pislacier.
Gry n. Guld, Silfver.
Skrifvelse, N:o 40. 37 rutornas storlek kan omvexla, äfvensom att på senare tider förekommit i handeln så kalladt halfhvitt fönsterglas, har likväl iedt till öfverklagande från glastiliver— karnes sida af sagda bestämmelser, och till det yrkande af dem, att allt fönsterglas, så väl grönt som halfhvitt och hvitt, måtte i tulltaxan blifva upptaget under den generiska benämningen ((fönsterglas» och förtulladt med en och samma afgift.
Under vitsordande af de liera olägenheter, som af det närvarande behandlingssättet härflutit, synes en förändring deraf från stycke och band till vigtbestämning och gemensam tull, till likhet med hvad i norska, danska och tyska tullföreningstariferna äger rum, vara af behofvet högt påkallad, och då genom anstäld profvägning blifvit utrönt, att nuvarande införselstull å glas af den allmännaste storleken, nemligen af icke öfver 27 tums höjd och 22 tums bredd, motsvaras för det gröna af något mer än 1 sk. och för det hvita af något mer än 2 sk. per skålpund, föreslås, att å allt slags fönsterglas må bestämmas en gemensam införselstull af 40 sk. lispundet.
Optiska, monterade eller infattade glas, som äro fördelade i två klasser »glasögon och lorgnetter» samt »andra slag», synas lämpligen kunna på detta ställe utgå och i noten hänvisas till instrumenter, matematiska, optiska m. m. samt der upptagas; äfvensom urglas icke torde tarfva särskilt specifikation, utan kunna under den nästföljande rubriken »andra slag» inbegripas.
För oslipade och slipade glasflusser synes införselstullen icke böra antagas till högre belopp än 16% procent å värdet, enär varan kan vara underkastad smuggling och erfordrar ytterligare bearbetning, samt således böra nedsättas från 18 till 12 sk. å de förra och från 36 till 24 sk. å de senare, eller lika med hvad Tullkommitteen föreslagit.
Då införsel af granatäpplen på den senare tiden icke ägt rum, synes specifikation deraf i taxan icke behöllig, utan med artikelns uteslutande ur texten densamma böra hänvisas till frugter och bär, ej specificerade, hvilken åtgärd torde kunna äga rum äfven i afseende å pistacier.
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit redan behagat särskilt i nåder förordna, torde under artikeln gryn böra upptagas oskalade risgryn eller s. k. paddy med 1 r:dr 24 sk. införselstull per tunna och med den förändrade redaktion för artikeln gryn, som taxeförslaget utvisar.
Föreskriften att vid in- eller utförsel af oarbetadt guld äfvensom af oarbetadt silfver vigten skall antecknas i journalen, torde, då sådant är gällande för alla öfriga varor, äfven då för dem tullfrihet är medgifven, och finnes vederbörande i tulltjenstereglementet till iakttagande raeddeiadt, böra uteslutas.
Gummi arabicum, dragant, senegal och kir shärs-.
Gass. Hagel, alla slag.
Handskar af alla slag. 38 Kongl. Mcij:ts Nåd.
För vinnande af mera säker och ändamålsenlig tallbehandling föreslås, att bokguld och boksilfver, som för närvarande förtullas efter bok och bundt, må ställas på vigt, och i sådant afseende åsättas, äkta bokguld, hvars värde utgör omkring 40 sk. lodet, 7 sk. införselstull, — oäkta bokguld, som kan antagas vara värdt 10 å 11 sk. lodet, 2 sk. tull, — samt boksilfver, utan skillnad å äkta och oäkta, sammanföras till en gemensam tullbestämmelse, hvilken, då medelvärdet per lod utgör vid pass 10 sk., föreslås till 2 sk., eller ungefärligen enahanda procent, som de nuvarande afgiftsbeloppen.
För mussivguld och mussivsilfver torde införselstullen, som nu är bestämd å det förra till 20 och å det sednare till 14 sk. lodet, skäligen böra, med afseende å det föga skiljaktiga värdet, och då dessa artiklar äro egnade att lätt kunna smugglas, jemkas till 12 sk. å bägge slagen.
Sedan, enligt hvad förut är omförmäldt, till rubriken gummi arabicum, dragant, senegal och kirsbärs- ansetts böra hänvisas de slag af gummi, hvilka varit särskilt specificerade, såsom kopal, lacka, mastix och sandarak, lärer lydelsen för denna allmänna rubrik böra blifva: »gummi, alla slag, ej specificerade».
I likhet med hvad som ägt rum i afseende å slagtade foglar, torde rubriken gäss, insyltade och rökta, kunna ur taxan utgå och hänvisas till lika tullbehandling med artikeln kött.
Införselstujleu å hagel, nu utgörande 33 V3 procent å det autagna tullvärdet, eller 3 sk. skålpundet, föreslås till 2 sk., hvilket ändock med mer än 100 proc. öfverstiger den derå i Norrige gällande tullafgift.
Sedan för ohäcklad hampa tullfrihet vid införsel blifvit, i anseende dertill, att produktionen inom landet icke, hvarken till mängd eller godhet, motsvarar behofvet, föreslagen, äfvensom vid utförsel af både ohäcklad och häcklad hampa, men nuvarande införselstull å den häcklade bibehållits, skulle redaktionen komma, att i införselstarifen lyda: »hampa, häcklad».
Genom särskilt af Kongl. Maj:t fattadt beslut äro finare skinn för tillverkning af handskar medgifna till införsel, mot en till 10 procent af värdet nedsatt tull.
Vid sådant förhållande och då denna varuartikel företrädesvis lämpar sig till tullförsnillning, samt i öfrigt värdet, nu upptaget till 18 r:dr skålpundet, enligt anstälda profvägningar, befunnits vara vida lägre, eller 12 och 14 r:dr, hemställes i underdånighet, alt införselsafgiften derå må nedsättas från 3 till 2 r:dr skålpundet, hvilket ungefärligen motsvarar tullsatserna i danska och norska tariferna, under det likväl tyska tullföreningstarifen å denna vara icke bestämmer högre tull än omkring 18 sk. skålpundet.
Hallar.
r Hudar och skinn ; Läder, mer eller mindre heredl ; Pelsverk eller pellerier.
Skrifvelse, N:o 40. 39
Dä den skillnad, som hittills ägt rum vid tullhehandlingen af italienska och andra stråhattar, nu mera, sedan de förra icke kunna anses äga något afgjordt företräde, synes vara obehöflig, föreslås en gemensam tull för alla slags stråhattar till det belopp, som för den senare rubriken nu är bestämdt eller 1 r:dr skålpundet.
Derjemte och enär å de öfriga slagen dels tullvärdena äro högre än de verkliga, dels tullsatserna öfverstiga 23 procent, hemställes, att afgiftsbeloppen må nedsättas för hattar af siden eller annan väfnad från 2 r:dr 24 sk. till 2 r:dr, — af ull, hår eller silke från 2 r:dr till 1 r:dr 24 sk., — samt för dem af läder, fiskben, papper, träd eller rötter från 1 r:dr till 24 sk.
Sedan för oarbetadt horn, hvarvid synes böra tillläggas »eller raspadt», tullfrihet vid införsel, samt för så väl oarbetadt horn som för hornplatter frihet från tull jemväl vid utförsel blifvit föreslagen, torde, hvad arbetadt horn angår, redaktionen böra sålunda jemkas, att hornplatter, såsom i någon mån bearbetade, nedllyttas under de arbetade slagen, likväl utan ändring i den nuvarande införselstullen; att rubriken »genombrutet», enär sådant i allmänhet icke vidare förekommer i handeln, uteslutes, hvarigenom det kommer att inbegripas under rubriken »andra slag», samt att vid rubriken »knappar» tillägges »olackerade och lackerade», hvarjemte, med afseende å artikelns egenskap att lätt kunna tullförsnillas, införselsafgifterna torde böra nedsättas å knappar från 12 sk. till 8 sk. och å andra slag från 1 r:dr till 32 sk. skålpundet.
Oaktadt importen af hudar och skinn är för tullintraden af särdeles betydenhet, hvilket ock, i förening med afseendet å den inhemska boskaps- och la dugårdsskötsel tillväxt, må hafva föranledt den förhöjning i införselsafgifterna till dubbla beloppet, som, uppå Rikets senast församlade Ständers förslag, deri blef vid 1843 års tulltaxereglering tillvägabragt, har likväl, på sätt ofvan är omförmäldt, någon nedsättning i berörda tullafgifter, nemligen: från 2 sk. å de torra till 1 sk. 8 rst. och från 1 sk. å andra slag till 10 r;st. skålpundet, eller till hvad 1839 års Tullkommitté föreslagit, ansetts vara påkallad af behofvet för inhemsk bearbetning och förbrukning utaf detta råämne, som inom landet icke kan till erforderlig mängd och godhet erhållas.
I sammanhang härmed torde böra till pröfning förekomma artiklarne läder och pelsverk, och den oegentlighet, att desse finnas i tarifen på så väl sins imellan särskilta, som från artikeln hudar och skinn afskiljda ställen, upptagne, afhjelpas, så att samtlige ifrågavarande artiklar måtte, till likhet med förhållandet i norska och danska tulltariferna, blifva sammanförda under den allmänna rubriken hudar och skinn. 40 Kongl. Maj:ls Nåd.
Beträffande dervid först de nuvarande tullbestämmelserna för läder, synes, i anseende till den icke betydliga skiljaktigheten i värdena å de flesta slagen deraf, den förenkling dervid kunna göras, att specifikation kommer att äga rum endast af karduans- samt färgade eller tryckta skinn, bland hvilka äfven lämpligen må upptagas pergamentsskinn, med dessas uteslutande å det ställe i taxan, hvarest de nu finnas särskilt specificerade, hvaremot för alla de öfriga rubrikerna föreslås en gemensam tullbestämning.
För förstberörda rubrik, hvars värde, upptaget i 1841 års taxa till 4 r:dr skålpundet, med 1 r:dr införselstull, och af senaste Rikets Ständer höjdt till 6 r:dr och 1 r:dr 24 sk. tull, men som i medeltal likväl icke må skattas högre än till 3 r:dr, torde, i öfverensstämmelse med Tullkommitteens förslag, införselsafgiften alltså böra bestämmas till 36 sk., och för rubriken andra slag till 10 sk. på ett medelvärde af 1 r:dr skålpundet.
Med anledning af hvad vid artikeln handskar blifvit anfördt, lärer tillåtelsen att, efter pröfning af behofvet och med särskilt tillstånd af Kommerskollegium, in förse! mot 10 procent af värdet får äga rum af finare skinn för tillverkning af portfölj- och etuiarbeten, böra utsträckas jemväl till finare skinn för handsktillverkning.
Då, hvad dernäst vidkommer pelsverk eller pelterier, den ojemförligen största delen deraf, enligt hvad importtabellerna utvisa, förtullats under rubriken »andra slag», derå tullafgifterna intill 1845 års taxereglering utgingo med 10 procent vid in- och 1 procent å värdet vid utförsel, men då blefvo bestämda, de förra till 32 sk, och de senare till 3 sk. skålpundet, lärer den förenkling lämpligen kunna äga rum, att endast följande slag i tarifeu specificeras, nemligen: getskinn, som hittills rätteligen bort hänföras under »andra slag», men hvilka, enär de icke äro af något högt värde, samt på senare tiden börjat blifva föremål för import för att här undergå tjenlig beredning till handsktillverkning, ej kunna draga den tull, som för ospecificerade bör stadgas, utan för hvilka densamma synes böra antagas till 3 sk. skålpundet. får- och lammskinn: grå, krimska samt svarta med 16 sk., och andra slag med 4 sk. tull per skålpund; jerf- eller filfras-, lo-, ren- och räfskinn med 10 sk., och skjälskinn med 3 sk. införselsafgift skålpundet; samt att alla öfriga hänföras under rubriken: andra slag med en medeltull af 24 sk. skålpundet; jemte tullfrihet, på sätt ofvan blifvit hemstäldt, för alla slags pelsverk vid utförsel; i öfverensstämmelse hvarmed artikelns förändrade redaktion blifvit uppgjord.
Såsom Hällor, hakar och. hy skjör.
Jnstrumen tor.
Skrifvelse, N:o 40. 41 Såsom mera än de fleste andre varuartiklar underkastade äfventyr af smuggling, torde häcktor, hakar och hyskjor, derå den nuvarande införselstullen 1 r:dr skålpundet, utgör 33% procent å det antagna tullvärdet, icke böra åsättas högre afgift än 16 sk. per skålpund.
På enahanda grund och då likaledes nu gällande införselsafgift å hängslen utgör 33'/3 procent å tullvärdet, föreslås nedsättning deri från 2 r:dr till 1 r:dr 16 sk. för hvart dussin par.
Jemte bibehållande af nuvarande införselstull å torr ingefära, torde afgiften å den insyltade varan, nu utgörande 16 sk. skålpundet, kunna, till vinnande af närmare öfverensstämmelse med norska tullsatsen, 10 sk. 7 rst, jemkas till 12 sk. skålpundet.
Vid den till 5 procent å värdet stadgade tull för fältskärsinstrumenter synes icke något vara att erinra, likasom icke heller vid den för matematiska, optiska, fysiska och navigationsinstrumenter, ej specificerade, gällande enahanda införselstull; men med anledning af de ofvan gjorda förslagen, att »cirklar, passare och cirkelbestick» samt »kompasser», äfvensom »glasögon och lorgnetter», samt »andra slag» infattade optiska glas, borde inbegripas under matematiska eller optiska instrumenter, lära nämnde rubriker böra här införas, dervid tullafgifterna, förut bestämda till 25 procent å cirklar och glasögon, — till 15 procent å kompasser, — samt till 5 procent å rubriken andra slag optiska glas, dels böra på sätt ofvan är nämndt bibehållas utan ändring för kompasser, samt för cirklar, passare och cirkelbestick blifva beroende af tullen å det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, dels synas för glasögon och lorgnetter kunna jemkas till 20 procent, samt för andra slag optiska glas bibehållas vid den förra införselsbestämmelsen, 5 procent å varuvärdet.
Beträffande dernäst musikaliska instrumenter, torde förenkling och sammanförande till färre rubriker af de flera nu specificerade slagen deraf lämpligen kunna äga rum, och föreslås för sådant ändamål följande förändrade redaktion och tullbestämningar, nemligen:
Fortepianos, flygel—^ tafel-> med bibehållande af nuvarande tullafgifter.
Harpor. j Positiv med 10 r:dr införselstull stycket.
Andra slag, hufvudsakligen af metall, 2 r:dr stycket, af träd, 1 r:dr stycket; kommande alltså att under rubriken »andra slag» inbegripas flöjter, oboer och klallih. till R.
St. prot. 1847 och 1848.
1 Sami. 1 Afd. 10 Baft. 6 Ister.
Jern. 42 Kongl. Mnj:ls Nåd.
Skrifvelse, N:o 40. rinetter, guitarrer och lutor, violer, violonceller och kontrabaser, valdihorn och trompetter, samt trummor och pukor; börande tillika föreskrifvas, att särskilt inkommande tillbehör, som för närvarande förtullas efter värde med lika procent som sjelfva instrumenterna, skall i allmänhet draga 15 procents tull.
Införselstullen ä ister, nu utgörande 2 sk. 5 r:st, synes skäligen kunna jemkas till 2 sk. skålpundet.
För jern föreslås i underdånighet, beträffande först det gjutna, hvarå gällande förbudsbestämmelser, enligt hvad ofvan är i nåder förordnadt, böra bibehållas, att afgifterna må bestämmas å kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade, till 2 r:dr 24 sk. skeppundet, stapelstadsvigt, vid införsel; att de bägge särskilta rubrikerne »hällar öfver 1 lA tums tjocklek, samt lod och lödjor öfver ett skeppunds vigt stycket» och »hällar af 1
Va tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, lod och lödjor till vigter af 1 skeppunds vigt och derunder, till och med Vedels skeppund», hvilka rubriker äro åsatte skiljaktiga införselsafgifter, må såsom af ungefärligen lika värde under den allmänna rubriken »hällar, lod och lödjor» beläggas med en gemensan tull af 2 r:dr per skeppund vid införsel; hvaremot i utförselstariffen den nuvarande skillnaden i två särskilta rubriker lärer böra bibehållas och, med förbud för den som omfat tar de gröfre dimensionerna, nuvarande utförselstull, 2 r:dr skeppundet stapelstadsvigt, å den hvari de mindre dimensionerna innefattas, förblifva oförändrad; motsvarande dessa tullsatser ungefärligen 25 procent af varuvärdena; att rubriken »kasserade kanoner, bomber, mörsare och kulor» må ur texten utgå och hänvisas till lika tullbehandling med jernskrot; att vid rubriken »allt annat gjutet arbete, ej specificeradt» må tilläggas »derunder äfven inbegripet måladt eller lackeradt»; att vidare, vid smidt eller valsadt jern införselstullen å ankare må, med afseende å deras egenskap af skeppsinventarium, nedsättas från 6 r:dr till 5 r:dr skeppundet; att lör de nu med införselsförbud belagde rubrikerne »stångjern, platt, :!/s:dels tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver y8:dels tums fyrkant,» samt »band- och plattjern under %:dels tums tjocklek, bult- och gallerjern samt sänksmide, rundt eller kantigt, knip- och fyrkantjern af 5/s:dels tum och derunder, skär- och klippjern, saltpanneplåtar %:dels tum tjocka och deröfver samt af 12 tums bredd och deröfver», införselsafgilterna må antagas å den förra till 4 r:dr och å den senare till 5 r:dr skeppundet; att för rubriken »plåtar, olortente under Vedels tum tjocka», nu delad i två, med införselsförbud för dem, som äio af till och med 6 lispunds vigt stycket, och 9 r:dr införselstull skeppundet för sådane, som äro af öfver 6 lispunds vigt stycket, må, med upphörande af denna fördelning, stadgas en medeltull vid införseln af 8 r:dr 24 sk.; motsvarande jern - Jernskrot. j Kalk.
Kardor och kardläder.
Kläder, gång-, linncock säng-, ej specificerade.
43 väl dessa å smidt eller valsadt jern föreslagna införselsafgifter 23 procent å varuvärdena; att för smältstycken nuvarande utförselstull, 12 sk., må nedsättas till likhet med den för stångjern, eller 4 sk. skeppundet; att, i enlighet med hvad ofvanföre blifvit i afseende å guld- och silfvertråd samt bomulls- och linnetråd föreslaget, här må införas en ny rubrik för jerntråd, dervid införselstullen, nu utgörande 6 sk. skålpundet stapelstadsvigt, eller 33 Vedels procent å varans tullvärde, lärer böra nedsättas till 23 procent eller 4 sk. 6 rist.; samt att slutligen, jemte nedsättning af införselstullen å »spik af 2 tums längd och deröfver» från 10 r:dr till 7 r:dr 24 sk. skeppundet, hvilket, nu antaget i värde till 40 r:dr, icke kan anses äga högre medelvärde än 30 r:dr, rubriken »all annan spik, samt allt manufaktur- och handtverkssmide ej specificeradt», må delas i opeleradt med 12 sk, och poleradt med 18 sk. införselstull per skålpund, såsom utgörande 23 procent af värdena, i stället för den gemensamma tull af 36 sk. skålpundet, som nu är derå gällande, men hvilken synes stå i ett alltför öfverdrifvet förhållande till verkliga varuvärdet.
Då mot det å jernskrot nu antagna värde, 8 r:dr skeppundet stapelstadsvigt, något icke synes vara att erinra, lära in- och utförselsafgifterna å denna artikel böra bestämmas till 2 r:dr skeppundet, i stället för de nu gällande af 2 r:dr 24 sk.
Då klassifikationen af kalk i släckt och osläckt egentligen torde varit föranledd af den å det senare slaget derå tillförene bestämda utförselstull, hvilken dock vid senaste tulltaxereglering upphört, synes hinder icke vidare möta för bägge slagens sammanförande under gemensam tullbestämning.
I sådant afseende, och dä medelvärdet kan antagas till 4 r:dr lästen, hemställes, att, med tillägg i rubriken af ordet »bränd», för all kalk må antagas den nu å den släckta gällande införselstull 40 sk. per läst.
Likaledes torde kardor och kardläder kunna, utan afseende å deras olika beskaffenhet för fabrikernes eller andra behof, åsättas en gemensam införselstull, hvilken, då artikeln utgör ett redskap för fabriker och slöjder, föreslås till 4 sk. skålpundet, i stället för den nuvarande af 6 sk.
Med borttagande af gällande införselsförbud å andra slags nya kläder, än fruntimmerskläder af till införsel lofgifna tyger, och med uteslutande af föreskriften att spetsar och blonder skola särskilt tullbehandlas, hemställes, att, utan skillnad i behandlingen af fruntimmers- och andra slags kläder, tullen må, på sätt Tullkommitteen föreslagit, bestämmas efter den å tyget, hvaraf persedeln hufvudsakligen består, med tillägg af 23 procent.
Knallhattar.
Knappar.
Knifv ar.
Kort, spel-. 44 Kongl. Maj:ts Nåd.