Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad nu först beträffar det fortsatta yrkande, att serskildt LåneContoir på ön Gottland borde inrättas, så enär till stöd härför blifvit anför dt, att förvaltnings-kostnaden för ett dylikt Låne-Conloir skulle kunna mer än tillräckligt bestridas med allenast 4000 R:dr, får Utskottet fästa uppmärksamheten derå, att, enligt hvad Utskottet inhemtat, vid Malmö Låne-Conioir, hvars Creditiv af Allmänna Discont-fonden utgör iiooo,ooo R:dr, förvallnings-kostnaderne för åren 1835 — r83c), oberäknadt aflöningsstaten, stor 6,5oo R:dr, utgjort i medeltal något öfver 4,800 R:dr, och således kostnaderne för clelLa Contoirs förvaltning på deL hela, i medeltal för 5 år, uppgått till omkring ii,3oo R;dr, samt att, oaktadt det ifrågaställde Låne-Contoiret på Gottland skulle komma alt bedrifva sin rörelse med ett mindre Creditiv, detta Låne-Conloir likväl ej kunde, utan åsidosättande af nödige controller, förvaltas af lärre Direclions-Ledamöter än 4 Direcleurer och ett Banco-Ombnd, eller vara betjenadt af färre personer, än 1 Kamererare, 1 Ombudsman sanat 1 Bokhållare och Registrator, jemte 1 Vaktmästare till Contoirels uppassning, för hvilka naturligtvis arfvoden och aflöning omöjligen kunde nedsättas i samma förhållande, som Creditivet understege det för Malmö Låne-Conloir anvisade, och alt öfrige förvaltnings-koslnader, såsom ved, postporto, ljus-penningar, revisions-omkostnader, lagsöknings-utgifter och inventarier, till större delen äro af sådan 4 Banco - TJlslcottels Memorial, IV:O i 66. beskaffenhet, att någon betydlig nedsättning för ett Låne-Contoir å Gottland ej kunde ega rum, i hvad de utgjort för Malmö Låne-Contoir, helst uti desse omkostnader ej ingår hushyra, då eget hus är för sistnämnde Contoir inköpt.
Då således lätteligen inses omöjligheten deraf att med allenast 4ooo R:dr kunna bestrida förvaltnings-kostnaderne för ett Låne-Contoir å Gottland, måste Utskottet fortfarande afstyrka bifall lill förslaget angående Låne-Contoirs inrättande derstädes; äfvensom Utskottet, då ingen anmärkning blifvit gjord emot dess förut afgifne yttrande, i anledning af förslaget, alt en viss summa af Discont-rörelsens fond skulle till Gottland öfversändas, för att under vintermånaderne lånsökande derstädes tillhandahållas, vidblifver dess afstyrkande af bifall lill detta förslag.
Men, ehuru Utskottet, genom de utvägar, hvilka uti Betänkandet N:o i32 blifvit föreslagne, till lättnad för
Discont-verkets gäldenärer å Gottland, i anseende till den under vissa delar af året hämmade postgången på denna ö, trodde sig hafva gått alla billiga önskningar i detta hänseende till mötes, likväl då genom de af Riksdags-fullmägtige från ön Gottland inom Riks-Stånden afgifne anföranden, Utskottet erhållit kännedom af Utskottet förut obekanta localförhållanden, hvilka skulle till en del tillintetgöra de förmoner, Utskottet genom dess i Utlåtandet N:o 13a framlagde förslag velat bereda åt
Diseont-verkens ifrågavarande gäldenärer och lånsökande, finnér Utskottet, med afseende härå, sig böra, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad inom Riks-Stånden yrkats, sig böra tillstyrka, att, med upphäfvande af §.
229 uti Banco-Reglementet af den 26
Maj 1835, uti blifvande Banco-Reglemente bland Allmänna Staclganden för Bankens Discontrörelse, intages följande §•
I anseende till den under vissa delar af året hämmade och alltid , i afseende å liden för posternes framkomst , Banco-Utskollets Memorial, IV:o r66. 5 korast, osäkra postförbindelsen emellan fasta landet och ön Gottland, äro följande förmoner beviljade
Discontverkens gäldenärer på denna ö: 1:0
De, hvilkas lån förfalla under de fyra första månaderne af året, bibehållas vid omsättriingsrätt, ehuru föreskrifne respitmånader under tiden tilländagått., så vida omsättningen fullgöres inom medlet af påföljande
Maj månad ; 2:0
Den, som, under förstberörde \ månader, å Post-Contoiret i Wisby, under öppen recommendation, ingifver till sitt ombud i Stockholm släldt Bref, med de för låns slutbetalning eller omsättning nödige handlingar och medel, jemte till och med åttonde dagen från inlemnandet beräknad öfverränta, samt derefter till Lands-Canzliet i Wisby inlemnar en dublett af det erhållna postbeviset, vare befriad i förra fallet, eller vid slutbetalning af lån, från erläggandet af all ytterligare ränta, och i det senare, eller då omsättning sökes, från erläggandet af mer än 5 procents ränta å lånets, efter den på förutnämnde sätt gjorde afbetalningen, återstående belopp ; börande omförmälda till LandsCanzliet i Wisby ingifne postbevis, jemte specificerad förteckning derå, efter det communicationen bliivit åter öppnad, med forst afgående post, från LandshöfdingeEmbetet derstädes lill Discont-Veiken i Stockholm öfversändas, för alt tjena till vederbörlig controll; 3:0 Lån, som under November och December månader varda lånsökande på Gottland beviljade, skola, så vida lånsökande det åstunda, genast utassigneras.
Stockholm den i3 April 184*•
Reservation af Herr Stuart, Carl: ’’Vid den förnyade behandlingen af frågan, afgående underlättandet af Gottlands invånares discont-liqvider , har Bancoilih till H St Prot. 1810 och 18'11.
G Sami 1 Afcl. 40 Häftet. 2 6 jBatico-Utslotlets Memorial, JV:o 166.
Utskottet sträckt sin hjelpsamhet för
Discontens gäldenärer å nämnde ö vida utöfver hvad, som inom Riks-Stånden blifvit yrkadt och föreslaget.
Man synes nemligen med de beslutade återremisserne endast hafva åsyftat att bereda tillfälle för desse gäldenärer att, jemväl under de tider, då postförbindelsen med fasta landet är afbruten, kunna, genom förfallna inbetalningars verkställande, undgå den, för uragtlåtandet häraf, stadgade ränleberäkning.
Men att den för ifrågavarande discont-låns omsättning allt hittills bestämda respit-tid af 2:ne månader skulle, äfven om något afbrott af postförbindelsen under samma tid icke inträffar, serskildt för låntagarne å Gottland, under en del af året, förlängas till mer än 4 månader, har icke någon af dem, hvilkas yttranden föranledt återremisserne, ens ifrågasatt.
Då jag icke kunnat erkänna giltigheten af de, till stöd för Utskottets förslag i denna del, anförda skäl, och då jag deremot ansett betänkligt och oriktigt att nu, möjligen till en början, allenast inom en ort medgifva ytterligare utsträckning af den, med »afseende å Discont-verkels säkerhet, redan alltför långa lånetiden, så har jag inom Utskottet, ehuru förgäfves, bestridt detta förslag, hvilket dessutom är anmärkningsvärdt i det afseende, att det icke tillerkänner
Discont-gäldenärerne samma anstånd med slutbetalningarne, som med omsättningarne.
Under åberopande af den Utskottets Betänkande, N:o i32, bifogade reservation, och enär hvarje billigt anspråk, å de Gottländska låntagarnes sida, synes vara uppfyldt, om de förklaras genom aflemnandet å PostContoiret i Wisby af de för diseont-liqviderne erforderliga medel och handlingar, vederbörligen fullgöra samma liqvider, får jag, som för öfrigt inom Utskottet biträdt och understödt, hvad Utlåtandet innehåller, således tillstyrka, att irsta puncten af Utskottets nu framställda förslag varder ogillad t, samt att, såsom följd deraf, i stället för det i andra puncten förekommande uttrycket: ’’förstberörde \ månader’’ derstädes insättas orden: de fyra första mänaderne af åretj äfvensom att efter orden: ”då omsättning sökes”, tillägges: hvartill hans rätt härigenom är förvarad.’*
Uti denna reservation instämde Herr Helledaij. STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, 1841. Banco-Ut skottets Utlåtande, N;o iGj. 1 N:o 167.
Ank. till Exp. Utsk. den 24 April i84t, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af gjord hemställan, angående förändring i lönevilkoren för Bokhällarne vid Banco-JJiscont-verket.
T ill Banco-Discont-verkels Bokhållare utgå för närvarande följande löneoch ar fvodes-belopp, nemligen: a:ne Bokhållare, hvardera lön .. . ... ... .
B:co R:dr 700. gralifieation 140. arfvode för böckernes afslutaride . i5o. , ... 99°’ atlie Bokhållare, hvardera lön 700. gralifieation ......... 140. 84o.
En Bokhållare, lön . 600. gralifieation 120.
En Bokhållare, lön . . . 55o. gralifieation ... . . . . . . ... . . ilo. 66 o.
Då denna fördelning af löneinkomsterne för bemiilde tjenstemän är grundad på det förhållande, som tillförne egt rum, att nemligen uti Banken olika lönegrader inom samma tjenstegrad förefunnits, men icke öfverensstämtner med den inom Banken verkslälda lönereglering sam t, framför allt, icke står i förhållande till mängden och beskaffenheten af de, en hvar af tjenslemännen numera, efter Discontrörelsens utvidgning samt indragning af en Bokhållare-syssla, åliggande göromål, har Directionen /öfver Barico-Disconl-Verket hos Utskottet tillstyrkt en förändrad, på rättvisa och billighet grundad, fördelning äf Bokhållarnes vid nämnde Verk löneinkomster, hvilken Directionen ansett böra i möjligaste måtto till vägabringas, utan öfverskridande af de tillgångar, nu äro å Stat anslagne.
Utskottet har, vid pröfning af den ifrågakomne regleringen, och efter noggrann undersökning af de göromål, en hvar af ofvanbemäide tjenstemän Bih. till R.
Prol. 1840 och 1841■ 6 Sami. 1 A/d. 47-de Haft. 1 2 B anco-Ut skottets Utlåtande, N.o l6j. åligga, inhemlat följande, af Discont-Directionen jemväl vitsordade, förhållanden.
Vid dagliga expeditionen inom Discont-verkets Kamererare-Contoir är© anställde 3:ne Bokhållare med alldeles samma tjensteåligganden.
Desse åtnjuta dock olika lönebelopp, nemligen en 700 K:dr, en 600
R:dr och en 55o R:clr.
Då det likväl synes destomer vara med rättvisa öfverensstämmande, att de 2ine sistnämnde erhålla lika lön med Verkets öfrige Bokhållare, sons de eljest, med göromål af samma omfattning och lika betungande, som de, hvilka deras vederlikar inom Banken åligga, och med jemförelsevis ringare utsigt till befordran, skulle försättas i sämre belägenhet än desse senare , i afseende å det pensionsbelopp, de på ålderdomen kommo att åtnjuta, anser Utskottet, alt ordinarie lönen till de 2:ne yngste Bokhållarne vid dagliga expeditionen inom Kamererare-Conloiret bör bestämmas till 700 R:dr.
Enär åter den Bokhållare, som besörjer Hufvudbokföringen vid Handel»» och Närings-Discontens samt Publika Pappersfondens lånerörelse jemförelsevis är den rr.inst betungade, samt hans göromål icke äro så, som expeditionstjensterne, inskränkte till viss bestämd tid för deras förrättande, har Utskottet funnit den gratification af s/jo R:dr, som för denne tjenstemans befattning är anslagen, böra, vid nuvarande innehafvarens afgång från tjens en» indragas, samt adon ingen för densamma nedsättas lill 700 R:dr i ett för allt.
Oa g».a dl både ansvarsfulla och trägna göromål tillhöra den Bokhållare, som , jemte den så kallade Controll-bokens förande med dervid förenade collationer ing emot Depositions-Afdelningen, förrättar granskningen af Verkets öfverräntor, tior dock Utskottet, enär denne Bokhållare, oberäknadt gratificationen af izjo R:dr, uppbär arfvode för böckernes afslutande, samt Ijenstgöringen, en eller annan dag i veckan kail besörjas före och efter de vanliga expeditions-timmarne, att nämnde gratification kan nedsättas till allenast ico R;dr.
Deremot har Utskottet icke kunnat undgå inse, att 3:ne Bokhållare inom Verket ega grundade anspråk att uti nu innehafvande aflöning erhålla någon, om ock ringa, förhöjning.
Med afseende dels på den besvärliga och ansvarsfulla tjenstgöring, Bokhållaren, som förer Allmänna Discontens Utlåningsböcker, har att hestrid», dels att dennes göromål, de der fordra den största möjliga noggranhet och ordning, erhållit betydlig tillökning, enär lånens antal, hvilket år »834 utgjorde 12,800» sistlidne år uppgick till nära 16,000, har Utskottet funnit den lill nyssnämnde tjensteman anslagne gratification böra förhöjas från Banco-Utskoltcls Utlåtande, N:o t6y. 3 i4o
R:dr till 200 R:dr; äfvensom Utskottet, i betraktande af Discontrörelsens betydliga utvidgning under senare tider och då da vid dagliga expeditionen anstälde Bokhållares göromål äro I ka trägne, ansett billigheten fordra, alt lill samtlige de 3:ue Eokhållarne vid nämnde expedition, jemte lemén, utgår ett arfvode af ioo R:dr för dem hvardera.
Den tillökning uti ordinarie Staten af 60 R:dr , som , genom reglering af förrbemälde tjenstemäns lönevilkor, enligt ofvanantydde åsigter, skulle erfordras, har Utskottet, med afseende derå, att, oagtadt göromålens tillökning under liden från sisllidne Riksdag, likväl indragning egt ram af en Bokhållare- samt en Notarie-lön m. fl., arfvoden , uppgående till ett samrnanräknadt belopp af i,3yo ft:dr årligen, ansett icke billigtvis kunna vägras.
På grund af hvad ofvan anfördt blifvit, och i enlighet med DiscontDi rectionens tillstyrkan, får Utskottet hos Rikets Höglofl.
Ständer föreslå , alt Bokhållarnes vid Banco-Discont - verket lönevilkor må bestämmas sålunda :
Den , som förer Allmänna Discontens Utlåningsbok med tillhörande Extract, lön 700.
Arfvode för trägnare tjenstgöring 300.
För böckernes afslutande i5o. i,o5o.
Den, sorn förrättar granskningen af öfverräntor samt förer den såkallade Conlrollboken emot Depositions-Afdelningen, lön 700.
Arfvode för trägnare tjenslgöiing
För böckernes afslutande i5o. p5o.
Den, som besörjer bokföringen af Handels-och Närings-Discon tens samt Publika Pappersfondens lånerörelse, lön 700.
De 3:ne, som tjenslgöra vid dagliga expeditionen inom Kame rerare-Contoiret, hvardera lön å 700: 2,100.
Arfvode för trägnare tjenstgöring, 100 .. 3oo. 2,400.
Och får Utskottet, under förutsättning af Rikets Ständers bifall till ofvanupptagne förslag, hemställa, att det från och med innevarande års början i sin helhet tillämpas samt de Bokhållare, hvilka, enligt samma förslag, äro uppförde till lägre löneinkomster, än de hittills åtnjutit, få uppbära skillnaden emellan hittills uppburne aflöningsbelopp och de nu föreslagi»e med tillsammans i8oR:dr, allt B:co, årligen, intilldess de varda 4 Banco-Utskoltets
Ut lat ande, N:o 168. befordrade eller på annat sätt afgå, då sistnämnde belopp genast för Verket besparas.
I sammanhang härmed, har
Utskottet jemväl ansett sig böra tillstyrka den af Discont-Directionen hos Utskottet gjorde hemställan, alf, enär BancoDiscontens Vaktmästare för närvarande åtnjuta lön 270 R:dr och så kallade skopenningar 3o R:dr„ lönen för nämnde Vaktmästare må, till likhet med hvad för Bankens Vaktbetjening faslstäldt är, bestämmas att utgå med 3oo R:dr,, allt Banco årligen Stockholm den 23 April e8/[e.
N:o 168., Ånk. tilt Exp. Utsk. d. ij April i84r, kl. u f. ed; Utlåtande öfver de worn Trenne Riks-Stånd gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 143, angående de grundery som böra tjena till efterrättelse vid pensionering af Batikens Embets- och Tjenstemänj Vaktbetjening och Konstidkare.
Från Ridderskapet och Adeln , Preste-, samt Bonde-Stånden har Utskottet erhållit återremiss å ofvanberörde af Borgare-Ståndet bifallna Betänkande, med förslag till de grunder, som höra tjena till efterrättelse vid pensionering af Bankens embets- och tjenstemän , vaktbetjente och konstidkare.
De framstälde anmärkningarne åsyfta följande ändringar uti omförmälda förslag, nemligen: 1:0 alt uti den andaa af de i förslaget upptagna §§:ne måtte i stället för orden: ”70 års ålder eller tjenat 5o åi8*, införas: ”70 års ålder och tjenat 5o år”; 2:0 att för tjenstemännen uti förste tjenslegraden måtte bestämmas enahanda pensionsrält, som för tjenstemännen inom öfrige grader blifvit föreslagen; Banco-Utskottcts
Vt låtande, N.-o 168. 5 3:o att det moment, som innefattar rättighet för Banco-Fullmägtige alt före uppnådda lefnads- och tjenste-år förflytta en tjensteman på Pensions-stat, måtte dels i början erhålla följande lydelse:
Den Banco-Fullmägtige förut medgifna rättighet, att, i händelse af ohjelpligt sjukdomstillstånd och derigenom förorsakad oförmögenhet att vidare gagna BancoVerket, o. s. v., dels innefatta en så beskaffad föreskrift, att pensionen för den på Pensions-stat öfverflyttade kommer att beräknas på så sätt,, all för hvarje ålders år, utöfver 25 år, eller för hvarje tjensteår, hvilket som för pensions-tagaren är fördelagtigast, beräknas tf \o'Åe\ af lönen; dock sålunda, att den icke får understiga halfva eller öfverstiga hela lön; samt dels, alt den tjensteman, som betinnes i de förhållanden, ifrågavarande moment omför mäler, sättes på Indragnings-stat med halfva lön.
Till stöd för den första af ofvanberörde anmärkningar är anfördt, att, i händelse stadgandet förblefve sådant, det af Utskottet är föreslaget, inträffa kunde, att en vaktmästare, som dertill biefve antagen vid 65 års ålder, ”erhölle pension i samma categori med en , som tjent 5o år”.
Mern då till vaktbetjente i Banken för närvarande icke antagas personer,, sorn uppnått 3o år, och, om äfven ett eller annat undantag derifrån framdeles skulle komma att ske, det icke är länkbart, att Bankens Styrelse skulle såsom vaktbetjent i Verket anställa någon, hvilken uppnått den högre ålder, alt han genast vid sitt inträde i Verkets tjenst vore oförmögen att vidare tjenstgöra; anser Utskottet skäl icke vara för handen att uteslutande i afseende på vaktbetjeningen göra något undantag från det föreslagna gemansamma stadgandet.
Under åberopande af de skäl,, sorn blifvit anförde uti Friherre Stjernstedts och Herr StuartSj vid Utskottets Betänkande N:o i43 fogade, reservationer, hafva åtskillige Ledamöter inom de 3:ne Riks-Slånd , som återremitterat Utskottets omförmälde Betänkande,, yrkat de förändringar, uti punklerne 2:0 och 3:o här ofvan äro upptagne.
Efter nogare pröfning af desse skäl, har Utskottet ansett sig böra föreslå, att Bankens embets- och tjenstemän inom samtlige graderne måtte, i likhet med civile embets- och tjenstemän i allmänhet , ega att vid 65 års ålder och efter 4ö års tjenstgöring taga afsked , med bibehållande af hela lönen såsom pension r då genom Läkarebelyg behörigen styrkes, att de befinnas i ett sjukligt eller försvagadt helsotillstånd f enlighet med denna af Utskottet tillstyrkta förändring af dess förra förslag, får Utskottet jemväl hemställa^ att pensions-beräknirigen för tjenste - 6 Bauco-Uiskoltels tillåtande, N.-o 168. männen inora esta tj nslegraden måtte i de fall, då någon anmäler sig lill erhållande af alaked vid fyllda 60 år oell tillryggalagda 4° tjensteår, bestämmas lika, sora för tjenstemän uti öfrige grader, på sätt förhållandet hittills varit.
Di Utskottet icke kunnat undgå inse, alt det stadgande, Herr Friherre Stjernstedt, uti åberopade reservation, tillstyrkt», i stället för inom.
1. af den 5:le bland de i Betänkandet N:o >43 löreslagne §§, skulle medföra en känbar rubbning uti den hvarje med fullmagt försedd tjensteman , genom.
Rikets Grundlagar försäkrade rätt att icke, utan efter ransakning och dom, kunna från lnnehufvaude syssla skilj s, bar Utskottet ansett lämpligast att, på sätt beina Ide leser va lil jemväl alternativt yrkat, utesluta del i ofvanåberopade mom.
1. intagne stadgandet, såsom numera, och elter Verkets nyss fulländade reorganisation, öfverflödigt.
1 öfverensstämmelse med hvad sålunda är vordet anfördt, får Utskottet härigenom underställa Rikets Ständer följande förändrade förslag tili de grunder, som böra tjena lill efterrättelse vid pensionering af Bankens embets- och tjenstemän, vaktbeljente och konst-idkare:
Vid pensionering af Bankens embets- och tjenstemän, vaklbetjening och konst-idkare, tjenar såsom grund den för deras vid afgången innehafvande tjenst eller befattning i Läne-staten uppförda lön; dock äro de personer, som på Jndragnings-slaten åtnjuta personella anslag, beräliigade att undfå pension efter det sammanlagda beloppet af deras lön på dessa begge Stater, äfvensom pensionerne för de å sistnämnde
Stat upptagne öfvertalige tjenstemän bestämmas efter den lön, de å Ind.agnings-staten uppbära. § 2.
Deri tjensteman , konst-idkare eller vaktbetjent, sorn uppnått Sjutio års ålder eller tjenat Femtio år, är berättigad att flyttas på Pensions-slat, med åtnjutande i dess öfriga lifstid al hela lönen såsom pension. § 3.
Den tjensteman, konst-idkare eller vaktbetjent, som uppnått Sextiofem års ålder och tjenat Fyratio år, eger att undfå afsked, med bibehållande af hela lönen såsom pension, då genom Läkare - Banco-Uiskoltets Utlåtande, N.o t63. 7 betyg behörigen styrkes, ali lian befinnes uti ett sjukligt eller försvagadl helso-tillslånd. § 4- Den tjensteman, konst-idkare eller vaktbetjent, sorn, efter ådagalagdt välförhållande i och utom tjensten, sig om afsked anmäler, är, så vida han fyllt Sextio år och tjenat Fyratio år, berättigad att såsom pension för lifstiden åtnjuta Trefjerdedelar af innebafvande lön.
Före uppnådda 60 lefnads-år, i förening med ijo tjenstår, kan afskedssökande, endast i händelse af bevislig oförmögenhet till vidare tjenstgöring, pension erhålla.
Pensionsbeloppet bestämmes då efter tjenslåren allena, medelst afdrag å Tref jerdedelars lön af En Fjrationdedel för hvarje bristande tjenstår.
Öfverstiga deremot tjenslåren 4o oc^ åldersåren 60, ökes det ofvan bestämde pensionsbeloppet med En Fjrationdedel för hvarje öfverskjulande tjenstår eller ock med En Sextiondedel för hvarje öfversligande åldersår, derest delta sistnämnde beräkningssätt skulle för afskedssökanden förmonligare utfalla, § 5- Skulle någon af vaktbetjeningen före uppnådde, här ofvan fö reik rifne , lefnads- och tjenstår finnas utaf sjuklighet uturståndsalt eller eljest oförmögen att längre gagna Verket, ega Fullmägtige att, efter noga pröfning afomsländigheterne r hvarje serskildt fall, honom på Pensions-stat föi flytta, med bibehållande under sin öfriga lifstid af en årlig pension, motsvarande högst Tvåtredjedelar af lönen, och i öfrigt lämpad efter den afgåendes tjenstetid inom
Verket och under tjenstgöringen derstädes ådagalagda förhållande samt större eller mindre förmåga att kunna till sin bergning sjelf bidraga. 6.
Vid beräkning af tjenstår afses den såsom ordinarie och extra ©rdinarie i ej mindre Bankens, än annan Statens tjenst använda tid.
Stochholm den April 184r - 8 Banco-Utskottets
Utlåtandej iV.o 168.
Af Herr Stuart; Carl: ”Jag har icke deKagit i Banco-Utskottets beslut alt föreslå, det rättigheten för Fullmägtige att på Pensions-stat, utan derom gjord anhållan,, förflytta Bankens tjenstemän, måtte för framtiden helt och hållet upphöra.
Jag medgifver visserligen, att denna rättighet, serdeles i lörra tider, blifvit af Fullmägtige på ett anmäikningsvärdt sätt begagnad.
Dock hafva missbruken häraf aldrig, mig veterligen, gifvit tjenstemännen några giltiga anledningar till klagomål.
Tvärtom halva, jemväl vid dylika tillfällen, de enskilda fördelarne icke sällan gjort sig gällande på det .allmännas bekostnad.
Men i allt fall synes omförmälda rättighet, under vissa förhållanden, vara för göromålens behöriga gång högst behöflig.
Det är nemligen ej endast tänkbart, utan äfven sannolikt, att, vid ett sådant Verk sorn Banken, hvarest nästan alla tjenstemän ega icke obetydliga extra inkomster i och för sin tjensteutöfning, en och annan lill vidare tjenstgöring mindre lämplig person, oagtadt han är berättigad alt, vid afskedstagande!, erhålla en lönen fullt motsvarande pension, likväl icke är synnerligen benägen att godvilligt lemna sin innebafvande med sportler och andra tillfälliga inkomster förenade beställning.
För sådana händelser, anser jag Verkets både säkerhet och fördel fordra bibehållandet af ifrågavarande rättighet.
Enligt mitt förmenande, bör derföre i det nya Banco-Reglementet, i stället för nuvarande .Reglementes 63 §., följande stadgande införas: Skulle Bankens tjensteman, som, enligt 60 och 61 §§:ne . är , vid afskedstagande!, berättigad alt erhålla en hela lönen motsva rande pension, befinnas oförmögen alt sina tjensteåligganden behörigen uppfylla, må Fullmägtige, äfven ulan hans derom gjorda anhållan, förflytta honom på Pensions-stat, med åtnjutande af den, -enligt åberopade §§., honom tillkommande pension Såsom ett ytterligare skäl till ett sådant stadgandes meddelande, anser jag mig äfven böra åberopa det i Slats-Ulskotlels Utlåtande N:o /j5 , sid. i3 lill i4 omförmälde förhållande och den deruti yttrade samt af Rikets Ständer godkända åsiglen om behofvet af enahanda, hittills saknade, rättighet för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret.”