Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr sk r. 66 44 22 22 850 566 287 287 12 40 20 20 — Summa 154 1,991 44 _____ Förestående Fem Stater, nemligen:
Ordinarie aflönings-staten för Riksgäldskontoret, upplagande en sum- ma af Interims-aflönings-staten för d:o . ... .
Expektans-stalen vid d:o Pensions-staten vid d:o f. d. General-Assistans-kontorets cxpektans-stat 18,360 500 200 1,483 1,991 37 44 — uppgjorda och fastställda vid lagtima riksdagen i Stockholm den 1854. STOCKHOLM, trjckt hos ISAAC MARCUS, 1854.
StaU-UisholUU Memoria/, .*? 589. 1 JW 380.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 Nov. 18S.4, kl. 5 c. m.
Memorial, angående särskilda gratifikationer åt 2 :ne Stals Utskollel biträdande tjenstemän.
1 anseende lill de manga och vigliga ärenden, som under innevarande Riksdag tillhört Stats-Utskottets handläggning, hafva göromålen för de hos Utskottet anställde tjenstemän varit af en mer än vanligt trägen och mödosam beskaffenhet.
Vid jemförelse mellan göromålen för Utskottets Kansli-biträden vid denna och föregående Riksdagar, visar sig emedlertid, att den betydligaste tillökningen inträffat för de hos Utskottets Afdelning för Riksgälds—verket tjenstgörande personer.
De under Riksdagens lopp expedierade Utlåtanden och Memorialer m. m., rörande ärenden, som varit lill nämnde Åfdelnings förberedande behandling hänskjutna, utgöra också, efter hvad de tryckta Riksdagshandlingarne visa, ett större antal än de expeditioner, som vanligtvis under Riksdagarne afgå från något af de andra Utskotten än StatsUtskotlet; och hvad de i samma Afdelning nu behandlade ärendenas vigt och vidlyftighet beträffar, torde endast behöfva erinras derom, att bland dessa ärenden förekommit frågorna om jernvägs-anläggningar och om fondsystemet m. fl. högst maktpåliggande ämnen.
Sådant oaktadt, hafva alla kansli- och räkenskaps-göromål bos Riksgälds-afdelningen måst, med undantag endast för de sednare veckorna, besörjas af blott 2:ne tjenstemän, nemligen den hos Utskottet för Riksgälds—verket rörande ärenden anställde Sekreterare och en Kanslist, hvilken sednare derjemte biträdt med protokolls-färingen vid Utskottets pleni-sammanlräden.
1 allmänhet erfordras och påräknas visserligen af Stats-Utskottets tjenstemanna-personal en mern ansträngande och oafbruten tjenstgöring, än utaf de öfrige Utskottens kansli-biträden; men bemäldc 2:n,e tjenstemän hafva dock under innevarande Riksdags lopp varit mer än vanligt anlitade.
Stals—Utskottet har derföre och med stöd af stadgandet i Riksdags-Ordningens 24 § funnit sig föranlåtet föreslå en ökad eller särskild vedergällning för desse 2:ne tjenstemän; hvarvid Utskottet, i afseende å denna vedergällnings belopp, ansett lämpligast, att detsamma bestämmes sålunda, att Sekreteraren Bih. lill lt.
Vrot. 48S3 & !3S4. k Samt, 4 Afd, 5 Band. 37 lläfl. 2 Stals-Utskoltels Memorial, JM 581. derigenom kommer i åtnjutande af samma aflöning under hela Riksdagen, som Utskottets Sekreterare för Stals-verket fått uppbära, samt att Kanslisten erhåller ungefärliga skillnaden mellan de af Rikets Ständer bestämda Kanslist- och Notariearfvodena hos Stats-Utskottet.
Utskottet får alltså hemställa, att Rikets Ständer måtte bevilja och till utgående af Riksdagskostnads-medlen anvisa följande gratifikationer: l:o för Stats-Ut skottets Sekreterare för Riksgälds—verket Fyrahundra R:dr; och 2:o för den hos Utskottets Riksgälds-afdelning tjenstgörande Kanslist, Trehundrafemtio R:dr B:ko.
Stockholm den 29 November 1854.
Jtä 381.
Ani», till Eip.-Ulsk. d. 29 Not. ISSI, kl. S e. m.
Utlåtande, i anledning a[ föreslagen förhöjning i arfvodena för Riksdag s-kostnadernas utbetalning och granskningen af rdkningarne och reqvisilionerna d dessa kostnader.
(R:gs-Afd.) Genom en inom Borgare-Ståndet, enligt dess protokolls-utdrag af den 15 i denna månad, väckt och till Stats-Utskollet remitterad motion, har Ståndets vice Talman, Herr A. M. Brinck, föreslagit, att de, genom bifallandet af detta Utskotts Memorial J\s 22, beviljade särskilda arfvoden för de 2:ne tjenstemän vid Riksgäldskontoret, sorn fått sig uppdraget att verkställa de för Riksdags-kostnadernas liqviderande erforderliga utbetalningar och upprätta redogörelse för Riksdags-kostnadsmedlen, samt att granska dessa kostnader rörande reqvisitioner och räkningar, måtte förhöjas från 200 till 400 R:dr, för utbetalningarnes verkställande och redogörelsens upprättande, samt från 100 till 200 R:dr, för gransknings-arbetet.
Till stöd för delta förslag har motionären hufvudsakligen anfört innevarande Riksdags längd och den derigenom förorsakade ökning af ej mindre utbetalningarnes mängd och belopp, än bemälde tjenstemäns göromål; hvarjemte motionären dels erinrat om det Slats-Ulskollcls Memorial, Jtä 381. 3 okade besvär, som Uti ifrågavarande hänseende uppkommit tili följd af det Särskilda Utskottets tillsättande, dels fästat uppmärksamheten å ofvannämnda arfvodens obetydlighet i jemförelse med den vedergällning, som af Rikets Ständer tillerkänts den hos Riks-Stånden och Utskotten under Riksdagen tjenstgörande Kansli-personal.
I betraktande af do omständigheter, motionären uppgifvit, anser Stats-Utskottet, lika med honom, en tillökning uti omförmälda 2:ne arfvoden vara af billigheten påkallad; men, enligt Utskottets åsigt, bör denna tillökning dock ej uppgå till ett belopp, hvarigenom arfvodena blefve fördubblade.
Utskottet får derföre endast så till vida understödja den af Herr Brinck gjorda framställning, att Utskottet tillstyrker, att det af Rikets
Ständer förut bestämda arfvodet för den tjensteman vid Riksgälds-kontoret, hvilken fått sig uppdraget verkställa utbetalningarne för innevarande Riksdag och upprätta redogörelser lör Riksdags-kostnads-medlen, måtte ökas till Trehundra Riksdaler, samt arfvodet för den tjensteman vid samma Yerk, som har sig ålagdt att granska ofvauberörde reqvisitioner och räkningar, få utgå med litlhundrafemlio Riksdaler R:ko.
Stockholm den 29 November 1854. » STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 18 Si. Stats-Utskottets Memorial, N:o 382. 1 A7:o Ank. till Eip.-Utsk. d. 29 Nov. 1854, kl. 9 e. m.
Memorial^ i anledning af återremisser å den i Memorialet N:o 547 föreslagna 91 $ af Riksgälds-kontorets reglemente.
Rgs. Afd.
Preste- och Borgare-Stånden hafva till Stats-Utskottet återremitterat ofvannämnde §, hvilken handlar om det staden fVadstena_, för fullbordande af dervarande hamnbyggnad och härmed förenade arbeten, under denna Riksdag beviljade ytterligare lån; och hvilken §:s sista punkt, deremot anmärkningar inom hemälde 2:ne Stånd förekommit, lyder sålunda; •
”För ifrågavarande lån bör, löre dess utbekommande, en sådan skuldförbindelse vara till Riksgälds-kontoret afgifven, som i nästofvanstående § ”finnes föreskrifven.”
Den häruti åberopade 90 §, som handlar om det lån, Rikets nu församlade Ständer beviljat staden Christianstad, innehåller i afseende på den för detta lån löreskritna skuldförbindelse, att densamma bör, efter behörigt uppdrag, å stadens vägnar och i dess namn, afgifvas af Christianstads
Drätsel-kommission samt vara ställd till Riksgälds-kontoret eller ordres.
Men som, enligt hvad inom ofvannämnde Riks-Stånd blifvit upplyst, någon Drätsel-kommission icke finnes i Wadstena, så skulle en sträng tillämpning af nu ifrågavarande feglementariska stadgandes ordalydelse möjligen komma att utgöra ett hinder emot förstberörde låns utbetalning; Bih. till R.
St. fröt. 1853—1854. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 38 Bält. 1 2 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 382. hvarföre, vid framställandet af anmärkningen emot detta stadgande föreslagits, att antingen detsamma måtte ur reglements-§:n utgå, eller ock erhålla en sådan lydelse, att Hamnbyggnads-direktionen, som afgifvit förbindelsen för stadens förra lån, äfven måtte få utgifva förskrifningen för den nu beviljade lånesumman.
Med anledning af hvad sålunda blifvit anmärkt och upplyst, får Stats-Utskottet tillstyrka, att merberörde §:s sista punkt må erhålla följande förändrade lydelse: ”För ifrågavarande lån bör, före dess utbekommande, Wadstena stads Magistrat och Äldste, efter erhållet behörigt uppdrag, hafva, å stadens vägnar och i dess namn, afgifvit en sådan, till Riksgälds-kontoret eller ordres ställd, skuldförbindelse, som af Fullmäktige godkännes.
Stockholm den 29 November 1854. Stats-Utskottets Memorial, N:o 383. 3 Hä:o Ank. tili Exp.-Utsk. den 29 November 1854, kl. 9 e. na.
Memorial^ med nytt förslag till § i Riks gälds-kontorets reglemente, angående de staden Jönköping, vid denna Riksdag, beviljade understöd.
(Rgs. Afd.) Sedan Preste-Ståndet, enligt dess derom till Stats-Utskottet aflåtna utdrag af protokollet för den ‘23 innevarande månad, antagit inbjudningen att förena sig med Borgare-Ståndet i dess beslut, angående beviljandet af både lån och anslag utan återbetalnings-skyldighet för den nya tomt-regleringen inom staden Jönköping, och då Ridderskapet och Adeln, rörande denna fråga, förut fattat samma beslut, som Borgare-Ståndet, hafva följaktligen Rikets Ständer, genom dessa 3:ne Riks-Stånds sammanstämmande beslut, numera för nämnde stads tomt-reglering beviljat dels ett lån å 10,000 R:dr, och dels ett anslag utan återbetalnings-skyldighet å samma belopp.
Vid sådant förhållande och i anledning af Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndefs återremisser å den, angående staden Jönköpings förlags- samt byggnads- och tomt-reglerings-lån, i Utskottets Memorial, N:o 347, föreslagna 107 § utaf ofvannämnde reglemente, får Utskottet föreslå, att denna § måtte erhålla följande, med Rikets Ständers nu mera fattade beslut öfverensstämmande lydelse: Siats-Utskottets Memorial, N:o 383. ”Likaså, och i anseende till den, i början af sistlidne Mars månad, en del af staden 'Jönköping öfvergångna elds, vådaj hafva nedanstående understöd blifvit samma stad af Rikets Ständer beviljade, nemligen: t l:o ett lån å Tjugetusen Riksdaler etc.
(Lika lydande med l:a momentet af den i Memorialet N:o 347 föreslagna 107 §, hvilket moment handlar om förlags-lånet).
2:o ett anslag utan återbetalnings-skyldighet å Tiotusen Riksdaler för nämnde stads nja tomt-reglering; 3:o ett lån å samma belopp, eller Tiotusen Riksdaler, för sistberörde ändamål; hvilket lån staden Jönköping eger att från Riksgälds-kontoret utbekomma, under enahanda förbehåll och emot samma ränte- och återbetalnings-vilkor, som, enligt nästföregående och 80 §§, blifvit stadgade för de städerna Örebro och Lidköping beviljade tomt-regleringslån; varande dock yttersta terminen för detta låns lyftning förlängd till slutet af Mars månad nästkommande år 1855; och 4:o ett till utbetalning af Riksgälds-kontoret jemväl anvisadt bjggnads-lån etc.
(Lika lydande med samma §:s 3:e moment).
Ståts-Utskottets Memorial, N:o 384, 5 N:o 3S4.
Ank. til] Exp.-Utsk. d. 29 Nov. 1854, kl. 9 e. ra.
Memorial, i anledning af åter remiss å den, enligt Memorialet JV:o 357, föreslagna 168 § af Riksgälds-kontorets nja reglemente.
Ofvannämnde §, som angår sättet för upplåningen af erforderliga medel för ifrågajiommande utbetalningar å de i Regerings-formens 63 § föreskrifna kreditiver, och hvilken, jemte öfriga i samma Memorial af StatsUtskottet föreslagna §§ utaf det nya reglementet för Riksgälds-kontoret, blifvit af Preste- och Ronde-Stånden godkänd, har till Utskotlet återremitterats utaf Ridderskapet och Adeln i anledning af deremot gjorda anmärkningar, med hänsigt till det i §:s slutmening förekommande stadgande, ”att ”Fullmäktige, så vidt af deras tillgöranden heror, böra söka, att emot den ”möjligen lägsta ränta erhålla de medel, som måste upplånas.”
Detta, från hittills gällande reglemente öfverflyttade, stadgande ansågs nemligen mindre förenligt med den Fullmäktige nu tillerkända rättigheten att vid omförmälda upplåning medgifva så kallad kapital-rabatt.
Derföre har yrkats, att antingen ifrågavarande stadgande måtte ur den föreslagna reglements-§ helt och hållet uteslutas, eller ock redaktionen deraf så förändras, att Fullmäktige icke funne sig, till följd af detta stadgandes ordalydelse, nödsakade att, för beredande af nedsättning i ränte-vilkoren, medgifva rabatt å det Bih. till It.
Brot. 1853—54. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 38 Häft. 2 t> Ståts-Utskottets Memorial, N:o 384. i obligationerna förskrifna kapital-beloppet, oaktadt beviljandet af kapitalrabatt vid upplåning för kort tid mäste vara ofördelaktigt för låntagaren eller Staten.
Borgare-Ståndet, som för öfrigt gillat Utskottets förslag till berörde stadgande, bar dock i så måtto förändrat detsamma, att orden: ”emot den möjligen lägsta ränta,” blifvit utbytta emot uttrycket: ”på möjligen billigaste vilkor.” Ehuru Utskottet anser sig icke ega anledning förutsätta en sådan tydning af ofvan anförda stadgande, som i den hos Ridderskapet och Adeln deremot framställda anmärkning förekommer, finner Utskottet sig likväl, enär nu fråga endast är om en redaktious-förändring, böra tillstyrka; att sista meningen af merberörde stadgande må erhålla följande lydelse: ”samt att Fullmäktige, såvidt af deras tillgöranden beror, böra söka att på de för Riksgälds-kontoret mest fördelaktiga vilkor erhålla de medel, som måste upplånas.
” Stockholm den 29 November 1854.
STOCKHOLM, tryckt bos N. MABCU8, 1854. Siats-Utskottets Memorial, 1V:o 385.
1 UTso Sl§5.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 Nov. 1854, kl. 9 c. m.
Memorial, med förslag till reglemenlariska stadganden, angående några, vid uppgörandet af förslaget till Riksgälds-konlorets Reglemente, af Rikets Stunder ännu icke slutligen behandlade ämnen.
Vid afgifvandet af de, Rikets Ständers granskning och fastställelse utaf StatsUtskottet underställda, förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets reglemente, har Utskottet måst förbigå några §§, i anseende dertill, att på deras lydelse inverkande frågor då ännu icke voro af Rikets Ständer slutligen behandlade.
Dessa frågor hafva dock numera blifvit afgjorda, hvarjemte Rikets Ständer, efter berörde förslags uppgörande, fattat åtskilliga andra beslut, hvilka föranleda nya stadganden i samma reglemente.
Utskottet får derföre nu aflemna nedanstående förslag till ej mindre de förbigångne §§:ne, än omförmälde stadganden; och har Utskottet härvid ansett sig, efter vanligheten, tillika böra redogöra för innehållet äf hvarje §, samt uppgifva de Rikets Ständers beslut, hvarpå deruti meddelade nya eller förändrade föreskrifter sig grunda; kommande naturligtvis genom de nya §§:ne den nummerordning att förändras, under hvilken de i Utskottets Memorialer N:ris 347, 357, 377 och 378 föreslagna reglemenls§§ äro upptagna.
(50 §, angående återbetalningssället för de lill strömrensningar, vatten-a Rappningar och odlingsföretag från Riksgälds-kontoret utbekomna lån, motsvarar 57 § af 1851 års reglemente och innehåller derjemte de, enligt samma reglementes 100 §, 13 morn., stadgade belalningsvilkor för sådana, efter sednaste riksdag utgilna, lån; hvarjemte uti denna § intagits den, i öfverensstämmelse med Lag-Utskottets hemställan i Utlåtandet N:o 61 och Memorialet N:o 65, af Rikets Ständer, för deras del, meddelade förklaring af de 2:ne Kongl, kungörelser, hvilka uti samma § äro åberopade. 89 §, angående det vid innevarande riksdag beviljade anslag till en teknisk skola i Borås, innefattar Rikets Ständers beslut härom, enligt Förstärkta Stats - Bih. till B.
Prot. 1833 & 1854. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 39 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial, N:o 383.
Utskottets Memorial N:o 366.
Då, innan detta beslut fattades, Riksstaten redan var uppgjord och utskrifven, har, oaktadt anslagen för de öfriga tekniska skolorna blifvit derå uppförda, den för förstnämnde skola, under instundande statsreglerings-period, anslagna årliga summa upptagits i förevarande §, för att af Riksgälds-kontorets medel utgå. 114 §, angående det Skepps-ombudsmannen vid Stockholms sjömanshus J. S. Freese tillerkända särskilda uppbörds-arfvode, grundar sig på Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 367.
120 §, angående kostnads-ersättningen för den af Professoren B. O. Nycander uppfunna rösträknings-machin, innehåller Rikets Ständers, enligt Förstärkta StatsUtskottets Memorial N:o 364, härom fattade beslut. 128 §, angående inköpandet af en, Majoren A.
Schiltzer crantz* s sterbhus tillhörig staty, innefattar det beslut, Rikets Ständer meddelat genom bifallandet af StatsUtskottets, under N:o 356, afgifna Utlåtande. 138 §, angående anslaget till Lunds Lasarett, är grundad på Förstärkta StatsUtskottets Memorial N:o 368. 145 §, angående det beviljade särskilda statsbidraget till Arméens Pensionskassa för upprätthållande af denna kassas pensionering, öfverensstämmer med hvad Stats-Utskottet i Utlåtandena N:ris 278 och 325 rörande berörde statsbidrag tillstyrkt; hvilken tillstyrkan, sedan Rorgare-Ståndet antagit Utskottets i Memorialet N:o 345 gjorda inbjudning, blifvit af Rikets Ständer bifallen. 149 §, angående lånet för anläggningen af jernväg mellan städerna Fahlun och Gefle samt de, för detta lån bestämda, vilkor och åligganden, grundar sig på Rikets Ständers beslut enligt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 369.
Då, vid den under innevarande riksdag uppgjorda statsreglering, någon särskild summa, i likhet med hvad som skett vid föregående statsregleringar, icke blifvit anvisad att, till statsbehofvens fyllande, efter ingången af Mars månad hvarje år, Kongl.
Stats-kontoret utaf Riksgälds-kontoret tillhandahållas, har Utskottets uppmärksamhet blifvit fästad å den omständighet, att, till följd af detta förändrade förhållande och enär den ansenliga tillgång för statsutgifternas bestridande, sorn den nu beslutade ökade bränvinsbrännings-afgiften anses komma att utgöra, icke blifver lill berörde utgifter för nästkommande år disponibel förr, än närmare årets slut, kan under höstetiden samma år möjligen förlägenhet för Kongl.
Stats-kontoret uppstå i afseende på fullgörandet af då förestående utbetalningar.
Utskottet har derföre ansett lämpligast, att, till förekommande af en sådan förlägenhet, ett särskildt, tillfälligt kreditiv af 500,000 R:dr, blefve å Riksgälds-kontoret anvisadt, för att då kunna utaf Kongl. Stats - Stats-Utskottets Memorial, N:o 38 S. 3 kontoret begagnas, helst Riksgälds-kontoret under sagde tid eger att anlita det för detta verks utgifter beviljade kreditivet å Rikets Ständers Rank.
Utskottet får alltså föreslå, att Rikets Ständer, för att, intilldess uppbörden af nästa års bränvinsbrännings-afgift hinner ingå, åt Kongl. Stats-kontoret bereda möjligen erforderlig, särskild tillgång för bestridandet af detta verk dessförinnan åliggande utgifter, måtte bevilja och å Riksgälds-kontoret anvisa ett tillfälligt kreditiv af Femhundra tusen R.dr, att under September, Oktober och November månader instundande år, i mån af behof, utaf Kongl.
Stats-kontoret begagnas, under vilkor, dels att Kongl. Stats-kontoret, under loppet af nästkommande Augusti månad, underrättar Riksgäldskontoret, huruvida och till hvad belopp nämnde kreditiv-summa behöfver af Kongl. Stats-kontoret begagnas, dels ock alt hvad häraf lyftas varder till Riksgälds-kontoret återbetaldt före den Uste December samma år.
Under förutsättning af Rikets Ständers bifall till Utskottets nu gjorda framställning, får Utskottet tillika föreslå, att nedanstående, dermed öfverensstämmande, § 174 måtte varda till införande i Riksgälds-kontörets reglemente af Rikets Ständer godkänd.
Stockholm den 29 November 1854. 4 Stals-Utskottets Memorial, N:o 385, Förslag till tfffi i Reglementet f ör Riksgälds-kontoret. § 60.
Riksgälds-konlorets fordringar för de låneunderstöd till strömrensningar, vatlenaflappningar och odling sförelag, som utaf härtill vid 1840 och 1841 års riksdag anslagna medel blifvit beviljade och utbetalda, böra, — så vida icke Kongl.
Maj:t, i afseende på dessa lån, tillämpat och till efterrättelse fastställt de för enahanda understöd, vid 1844 och 1845 års riksdag, stadgade betalningsvilkor, — liqvideras pä det sätt, att, efter Fem ars förlopp sedan medlen blifvit af Riksgälds-kontoret utbetalda, erläggas årligen till detta verk
Fem procent å det ursprungliga lånekapitalet, hvaraf först beräknas
Tre procent årlig ränta för det vid hvarje liqvid återstående kapitalbeloppet, samt det öfriga utgör afbetalning, intilldess hela kapitalet med ränta sålunda blifvit till fullo betaldt.
För liqviderandet af ej mindre de, enligt
Rikets vid 1844 och 1845 års riksdag församlade Ständers beslut, till sagde föremål beviljade och från Riksgälds-kontoret utbekomna lån, än äfven dylika, före samma riksdag, anvisade låneunderstöd, vid hvilkas återbetalning de vid nyssnämnde riksdag meddelade föreskrifter skola tjena till efterrättelse, böra, efter Fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder medlen blifvit af Riksgälds-kontoret utanordnade, eller, då lånen successivt utgått, Fem år från slutet af det år, derunder första hälften af lånet lyftats, årligen, intilldess detsamma är till fullo återbetaldt, erläggas Åtta procent å hela den beviljade lånesumman* hvarigenom
Två procent ränta godtgöres för lånets vid hvarje liqvid återstående belopp, samt detta minskas med öfverskottet såsom kapitalafbetaining; skolande, derest inbetalningen icke å bestämd tid verkställes, dessutom å det till liqvid förfallna beloppet erläggas
Fem procent årlig ränta, intilldess betalning sker; hvilken ränta dock ej kommer att beräknas och påföras för sådana lån, som på stadgadt sätt böra i sammanhang med allmänna utskylderna återbetalas.
För de, sedan sistförlidne riksdag, till vatlenaftappningar eller odlingsföretag från Riksgälds-kontoret utbetalda låneunderstöd skall, efter Fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgälds-kontoret först ulbekommits, likaledes erläggas Åtta procent årligen å bela den lyftade lånesumman, hvaraf ränta godtgöres efter
Två för hundra af obetalda kapitalbeloppet, och det öfriga utgör afbetalning derå.
I afseende på återbetalningssättet för de lån, sorn, för beredande af odlingsföretag medelst utdikningar eller vattenaflappningar, redan blifvit eller hädanefter varda menigheter, korporationer eller enskilda personer tilldelade, skall, så vidt Kongl.
Kungörelserna af den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848 härvid äro tillämpliga, iakttagas det i samma Kungörelser meddelade stadgande: att, — sedan den låneandel, för hvars återgäldande hvarje betalningsskyldig! hemman skall ansvara, samt den summa, som, i följd deraf, till skuldens jemte den utfästa räntans fulla liqviderande skall för hvarje hemman årligen erläggas, blifvit bestämd, — det sammanlagda afbelalningsoch räntebeloppet bör från och med det år, då betalningsskyldigheten vidtager, under särskild rubrik, med utsättande af det sista året, då betalningen skall utgå, såsom ett, Stals-Utsicottels Memorial, N:o 3 85. 5 hemmanet, under sålunda bestämdt antal år, åliggande allmänt onus, i jordeboken antecknas och å debetsedeln för hvarje år upptagas samt af kronobetjeningen uppbäras, i Landtränteriet insättas och, såsom andra lill Riksgälds-konloret ingående medel, särskildt redovisas.
Med afseende å den skiljaktighet i meningarne, som, i fråga om Riksgälds-kontorets belalningsrätt för sålunda antecknade och debiterade ränte- och kapitalbelopp, vid lagskipningen förekommit och för Rikets nu församlade Ständer anmälts,'hafva Rikets Ständer, för sin del, beslutil utfärdandet af den förklaring, alt, då lån utaf allmänna medel för beredande af odlingsförelag medelst utdikningar eller vattenaftappningar, likmätigt bär åberopade Kongl. Kungörelser, blifvit i jordebok antecknadt, eger Kronan för de årliga afbetalnings- och ränlebeloppen lika rätt i det hemman, hvilket lånet blifvit påfördt, sorn för annan afgäld eller ränta af fast egendom, efter tily i 17 kap. 6 § Handelsbaden sägs.
För de lån, å hvilka ofvan omförmälda återbelalningssätt kommer alt tillämpas och de till ett visst årligt belopp fastställda ränte- och kapital-inbetalningarne således komma att verkställas i sammanhang med allmänna utskylderna, behöfver någon särskild årlig ränteliqvid icke uppgöras.
Ej heller behöfva innehafvarne af sådana lån eller de för desamma ansvariga hemman uti Riksgälds-kontorets räkenskaper upptagas; varande Riksgälds-konloret jemväl frikalladt frän skyldigheten att dessa lån eller derå förfallna ränte- och kapital-betalningar, vid inträffande konkurser eller andra dylika fall bevaka. § 89.
Med anledning af väckt fråga om statsbidrag för inrättande af en teknisk undervisningsanstalt i Borås, hafva Rikets Ständer, under enahanda vilkor, som vid de för dylika skolor anvisade statsanslag förut äro bestämda, beviljat för en teknisk skola i nämnde stad eli anslag af 5,000