Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse N.o 3 j2. i6t Transport 3,407,500: 4>o38,5oo. 4:0 Chartae-Sigillatae-medlen 357,000: 5:o Bränvins-medlen 7^0,ooo:4 5i4 5oo tillsammans R:dr Banco 8,553,000. härvid dock oberäknadt den till Statsbehofvens f3'llande serskildt af Rikets Ständer anvisade andel af allmänna Bevillningen; och äro, i anseende dertill, att de uti förestående summor inbegripne förhöjda tull- och bränvins-inkomster icke komma att inflyta för år 1835, berörde års tullmedel påräknade till allenast 2,700,000 — och bränvinsmedel till 43o,ooo R:dr, eller 570,000 R:dr mindre än för i836 och följande år, hvilken skilnad kommer att serskildt ersättas på sätt Rikets Ständers underd. skrifvelse af den 5 dennes närmare innehåller; hvadan Statsfyllnadssumman, som för år 1835 utgör 1,715,190 R:dr, blifvit för i836 och följande åren bestämd till 1,145,190 R:dr Banco årligen.
I öfrigt hafva Rikets Ständer skolat i underd. anmäla, att, vid beräkningen af Stats-Verkets ordinarie intrader, någon på beloppet mera inverkande förändring icke egt rum; och, i afseende på de extra ordinarie inkomsterne, få Rikets Ständer i underd. åberopa deras om hvarje inkomsttitel serskildt under loppet af detta Riksmöte till E. K.
M. aflålne underd. skrifvelser.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 9 Maji 1835.
Preste-Slåndet den g — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelsej angående medels anvisande å 8:de Hufvud-Titeln för Arbets-Compagniens på Kungsholmen användande vid fästningsbyggnads-arbet et i Carlskrona.
N:ris 429, 453, 461 och 466.) S. A. K.
Genom underd. skrifvelse af den 22 sisth Januarii hafva väl Rikets Bih. lill R.
Prot. 1834 och l83S. 10 Sami. 1 Afd.
2 Bandet. 21 162 Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse N.o 333.
Sländer, i anledning af E. K. M:s Nådiga Proposition om ett extra Statsanslag af 3 millioner R:dr Banco, till Försvars-Verkets iståndsättande m. m., bland annat i underd. anmält, det Rikets Ständer icke kunde anslå några medel för Carlskronas befästande, hvartill hörde Kungsholms fäslningsbyggnads fullbordande; likväl och då Rikets Ständer, efter gjord enskild motion, icke kunnat undgå inse nödvändigheten deraf, att de å Kungsholms fästning förlagde Arbets-Compagnier, af too man hvartdera, varda på ett lämpligt sätt sysselsatte, och då Rikets Ständer tillika fästat uppmärksamhet derå, att, af hvad i denna fråga blifvit åtgjord t, den slutsats möjligen skulle kunna dragas, som vore E. K. M. förhindrad, alt af 8:de Hufvud-Titelns anslag för fångars vård och underhåll m. m. disponera erforderliga medel för Arbetsknrls-Compagniens förfarande användande vid fästningsbyggnadsarbetet, i fall denna sysselsättning skulle finnas vara den mest ändamålsenliga; hafva Rikets Ständer ansett sig böra härmed undanröja anledningen till en sådan misstydning, roen tillika bos E. K. M. i underd. tillkännagifva, alt, i händelse fångarne blifva använde vid fästningsarbetet, kostnaderne för de i och för detta arbetes utförande erforderlige instrumentalier och inventarier äro utgifter, hvilka Rikets Ständer funnit icke tillhöra 8:de Hufvud-Titeln, utan böra af andra disponibla medel bestridas, och att således kostnaden för fästningsbyggnaden, beräknad till högst 34f.ooo R:dr årligen, bör förminskas med åtminstone så stort belopp, som motsvarar hvad årligen åtgår till inköp och underhåll af nyssnämnde effecter.
Stockholm den 9 Maji i835.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den g Maji 1835.
Presle-Ståndet den g — — Borgare-Ståndet den g — — Bonde-Ståndet den g — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med förtydligande af Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, rörande årligt anslag för utgifvande af Svenskt Diplomatarium.
N:o 459.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, uti Skrifvelse den 3o October sistlidet år, hos Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 334- i63 E. K. M. i underd. anmält, att ett årligt anslag af 600 R:dr blifvit intill nästa Riksdag å Stat uppfördt till understöd för utgifvandet af så kalladt Svenskt Diplomatarium, emot det att 128 exemplar öfverlemnades till E. K.
M:s Nådiga disposition; hafva Rikets Ständer, af förekommen anledning, trott sig böra serskildt i underd. tillkännagifva, att, då Rikets Ständer å allmänna Indragnings-Staten intill nästa Riksdag beviljat omförmälde anslag, Rikets Ständer dervid haft för afsigt, att 125 exemplar af detta arbete så väl af dess redan utkomne 2tne band, som de följande, i mon som de intill nästa Riksdag från trycket utkomma, skola inköpas, för att användas på sätt E. K. M. funne godt i Nåder förordna.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den g Maji i835.
Preste-Ståndet den q — — Borgare-Slåndet den g — — Bonde-Ståndet den g — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående tiden för revision af Stats-, Banco- och Rtksgälds-Perkens räkenskaper och förvaltning.
N:o 460.) S. A. K. Enligt 68 §.
Riksdags-Ordningen, åligger det Rikets Ständer att utsätta tiden för den revision af Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens räkenskaper, hvilken näst efter Rikdag skall ega rum, och lill hvilken förrättning de af Rikets Ständer utvalde Revisorer torde af E. K. M. kallas; och då, hvad Stats-Verket beträffar, 1831 års räkenskaper äro de sista som undergått granskning, och afslutade räkenskaper för åren i83a och j833 blifva nästinstundande höst att tillgå, hafva Rikets Ständer bestämt tiden för deras Revisorers nästa sammanträde, till granskning af ofvannämnde Verks tillstånd, styrelse och förvaltning, till den i5 September innevarande år; hvilket Rikets Ständer få bos E. K.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 Maji 1835. i64 Expeditions-Utskottets Förslag till and.
Skrifvelse N:0 33-j.
Preste-Ståndet den g — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den g — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående bibehållande af 65 och 66 §§. samt förändring af 6y och io3 §§. uti i83o års Reglemente för Riksgälds-Contoret.
Nrris 365, 445 & 462.) S. A. K.
I likhet med hvad det vid sista Riksdag för Riksgälds-Contoret utfärdade Reglemente innehåller, hafva Rikets Ständer beslutat: 1:0 (65 § ) alt, i händelse Riksinarkegångspriset för den under lönerne inberäknade spanmåi något år skulle öfverstiga Sex R:dr Banco tunnan, skall den härigenom uppkommande brist för den del af berörde spanmåi, som öfverskjuter Kronans bebållne spanmåi, af Riksgälds-Contoret Statsverket ersättas; 2:0 (66 §/) »tt den brist i anslaget till fourragering af värfvade Cavalleriets och Artilleriets hästar, hvilken, genom förhöjning i priset på fourrageringspersedlar, något år kan uppkomma, skall Stats-Verket af Riksgälds-Contoret ersättas, emot det att den besparing, som, genom låga pris, ett annat år kan ega rum, till Riksgälds-Contoret ingår; 3:o (67 §.) att, som legan för Kronoskjuts nu mera erlägges till lika belopp med hvad för Gästgifvar esk juts betalas, eller efter 16 sk.
Banco milen, skall den brist, som i och för Kronoskjutslegans förhöjning något år kan komma alt uppstå i anslaget af aS.ooo R:dr lill durchmarche-kostnader å Riks-Statens 3:dje Hufvud-Titel, efter Stats-Contorets requisitioner, utaf Riksgälds-Contoret Stats-Verket ersättas och godtgöras, emot det att den behållning, som å anslaget möjligtvis kan ett annat år ega rum, blifver för ifrågavarande behof reserverad.
Beträffande åter hvad hittills stadgadt varit uti io3 §., hafva Rikets Ständer, till förekommande af den händelse, att Riksgälds-Contoret möjligen skulle kunna sättas ur stånd att sina förbindelser behörigen fullgöra, i fall något år extra Statsbristen skulle komma att uppgå till ett betydligare belopp, såsom händelsen varit med 1832 års Statsbrist-summa, och densamma skullepå en gång utfordras, beslutat följande förändrade stadgande: Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 335. i65 Derest, efter upprättadt bokslut, skulle finnas, att Stats-Verkets utgifter något år öfverstigit inkomsterne, och att anledningen dertill, enligt af Stats-Contoret meddelad uppgift, varit, antingen alt StatsVerkets sammanräknade inkomster för året ej uppgått till det af Rikets Ständer beräknade belopp, eller ock att ett eller flere af de utaf Rikets Ständer beviljade förslags-anslag befunnits för sina ändamål otillräckliga, då skall den sålunda uppkomne extra Statsbrist från Riksgälds-Contoret till Siats-Verket utbetalas; hvarvid Contoret dock må få begagna ett anstånd af 3:ne månader, räknade från den dag Stats-Contorets reqvisition å ersätlnings-summan ankommit.
Riksdag beviljade anslag äro följande, för hvilka icke serskilda stadganden redan i Reglementet för Riksgälds-Contoret finnas bestämde, alt anse såsom förslagsanslag, nemligen: A 2: cl ra Hujvuil-Titeln.
Curs-difference å Minister-Statens anslag.
Anslaget till Medico Legala besigtningar.
Dito till farsoters och scnittosamnia sjukdomars hämmande.
Ved, ljuspenningar samt skrifmaterialier och expenser för denna Hufvud-Titel, Rese- och tractamenls-penningar för civilé Embets- och Tjenstemän. A 5:te Hufvucl-Titeln.
Curs-differenee å den del af anslaget till Fria Konsternas Academie, som utgår i Hamburger Banco.
Å 8:de Hufvucl-Titeln.
Lyshållning, med flera utgifter för Kronans hus i Stockholm.
Fångars skjuts, underhåll, medicamenter, rn. ra, Remisslage.
Observations- och Uppbörds-procenter, Man ta Isskrifuings-pro vision.
Förluster genom Canal-anläggningar, Indelnings-brister.
) 166 Expeditions-Ulskotlcts Förslag till tind.
Skrifvelse jV/O 336.
Transport-kostnader för Siats-Verkets Bergs-effecter, Odlingshjelp m. m. för Krononybyggare.
A io:de Iiufvud-Titeln.
Kommande dessa serskilda stadganden, uti det af Rikets Ständer •vid innevarande Riksdag fastställande Reglemente för Riksgälds-Contoret, att på sina behöriga ställen införas.
Hvilket allt Rikets Ständer skolat hos E. K.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 Maji 1835.
Uppläst och godkänd tios Ridd. oell Adeln den g Maji 1835.
Preste-Ståndet den g — — Borgare-Ståndet den g — — Bonde-Ståndet den g — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande fattigvårdsanstalterne.
Besvärs- och Oecon.-Utsk. N:ris 54, 56 & 58.) S. A. K. Hos Rikets Ständer hafva framställningar blifvit gjorde, åsyftande ändring och tillägg uti Kongl. Kungörelsen af den 5 December 1788: dels i afseende på deri förekommande stadgande, angående skyldighet för den socken, der fattighjon egt hemman, att om detsamma draga försorg; dels att tillåtelsen för hushåll, att från annan socken inflyt ta, matte inskränkas; och dels att församlingens fattade beslut, med vägran för inhyseshjon, alt sig inom socknen nedsätta, borde vid mantalsskrifning tjena vederbörande till efterrättelse; och ehuru, beträffande förstnämnda omständighet, det å ena sidan bör medgifvas, att samma stadgande, såsom hvilande på förutsättning, att den fattige anvähdt sin veiksammaste tid der han haft eget hemman, i många fall utgör en billig grund för för - Expeditions-Ulskotlels Forslag till und.
Skrifvelse N'0 33G.
167 delning af faltigförsörjnings-skyldigheten socknar emellan, det likväl, å andra sidan, icke bör föibises, alt berörde vilkor ofta icke inträffar, samt att en ganska stor obillighet uppkommer, när en person, hvilken i barndomen eller ungdomen ärft en obetydlig hemmansdel i en församling, der han tilläfventyrs aldrig vistats, på ålderdomen eller vid inträffande sjuklighet anses berättigad, att af en sådan församling njuta försörjning, hvaremot någon annan grund för dylika frågors bedömande icke erfordras, än sista mantalsskrifningsorten; då, i afseende åter på frågan om inskränkning i jordbrukares rättighet, att från främmande socknar antaga stat-torpare, del otvifvelaktig! är af vigt att förekomma, det en invånare i en församling icke må ega tillfälle att, till den allmänna fattig-försörjningens betungande, och således till de öfriges skada, utan deras medgifvande, i församlingen emottaga meddellösa personer, hvilka framdeles kunna falla fattigvården till last — ett förhållande, hvilket lika lätt kan inträffa med stat-torpare, som med åtskilliga andra personer af arbets-classen, och dertill kommer, att missbruk med förenämnde rättighet lemnar lättade utvägar för obemedlade personer att ingå giftermål, wtan annan garantie för deras och barnens underhåll än fattig vai den, och alt, om obetänksamheten i detta hänseende icke i tid motarbetas, landet sannolikt kommer att uppfyllas af en mennisko-elass, som helt och hållet saknar egendom och sjelfbestånd; samt då, hvad slutligen angår verkan afjförsamlingens bestridande af obehöriga personers inflyttande i församlingen, ett sådant å allmän sockenstämma futtadt beslut synes böra lända Mantalsskrifvare!! till rättelse intill dess detsamma blifvit af behörig embetsmyndighet ogilladt; hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att en allmän författning måtte utfärdas, hvarigenom förordnas: i;o att, då fråga församlingar emellan uppstår, angående skyldigheten att underhålla de från den ena till den andra församlingen inflyttande personer, skall den fattige, ehvad han haft eget hemman eller icke, alltid anses tillhöra den Församling, der han sist varit mantalsoch skattskrifven; 3:0 att tjenstehjon med minderåriga barn, antingen dessa tjenstehjon är o i husbondens bröd eller af honom njuta underhåll såsom statfolk, statdrängar eller stattorpare, ej må i församlingen inflytta, innan församlingen öfver deras inflyttning blifvit å allmän sockenstämma hörd; varande det då församlingens rättighet,
alt denna inflyttning vägra, så vida ej den, som vill dem inlaga, ställer full säkerhet för den kostnad, t 68 Expedilions-Vtskoltets Förslag till tind.
N.-o 337. socknens fattigvård kan få vidkännas för framtida underhållet af dessa tjenstehjon och deras barn, intill dess barnen fyllt femton år; och 3:o att då församling å allmän sockenstämma vägrat sådane personer, öfver hvilkas inflyttning församlingen eger yttra sig, att i socknen inflytta, skola vederbörande vid mantalsskrifning ställa sig till efterrättelse församlingens sålunda fattade beslut.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den g Maji 1835.
N;o 337.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 9 Maji i835.
Pieste-Ståndet den 9 — — Borgare-Ståndet den g — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers Underdåniga Skrifvelse, angående upptagande af ett lån till befrämjande af Hypotheks- Föreningar. (Stats-Utsk.
N:ris 366, 367, 4o5, 424 och 447)- S. A. K. Sedan Rikets Ständer, under den 18 Augusti förlidet år, hos E. K. M. i underd. tillkännagifvit, hurusom de, på anförde skäl, upphäfvit det vid sista Riksdag fattade beslut om upptagande, för Statens räkning, af ett lån på två millioner R:dr Specie, för att dermed biträda fastighetsegare, och hvilket lån icke kunnat, på de af Rikets Ständer fastställda vilkor, erhållas, har E. K. M., uti Skrifvelse den 4 derpåföljde October, behagat i Nåder meddela Rikets Ständer, att E. K. M. icke kunnat, för sin del, erkänna giltigheten af hvad Rikets Ständer, till stöd för deras uti förevarande ämne sålunda förändrade åsigter, i underd. andragit, helst, utom andra af E. K.
M. uppgifne förhållanden, som påkallade ett sådant biträdes meddelande åt jordegare, ett nytt kraftigt skäl dertill uppkommit genom de Ilypotheks-Föreningar, hvilka nu bildas, och hvilka, inrättade efter de af E. K. M. jemväl framställde grunder, och inskränkande deras uthändigade förbindelser inom maximum af de till hvarje Förening öfverlemnade inteckningar, E. K.
M. ansett erbjuda fullkomlig säkerhet - Expeditions-Ulskottets Förslag till tind.
Skrifvelse A7.-o 3?>~]
. kerhet för den upplånade summans användande; och då åtskilliga jordegare, dels i Skåne och dels i Elfsborgs Län, anhållit om Nådig stadfästelse å de dem emellan serskildt upprättade Hypotheks-Föreningar, och tillika underdånigst begärt E. K. M;s
Nådiga medverkan till beredande af understöd från Statens sida för dessa Föreningar, har E. K. M., sora för närvarande uppskjutit pröfningen af de för Hypolheks-Föreningarne, i Skåne och Elfsborgs Län föreslagne Reglementen i Nåder velat fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nyttan och angelägenheten deraf, att befrämja Hypotheks-Föreningar i allmänhet, genom verksammare understöd, än som syntes kunna beredas i sammanhang med besluten om Bankens låne-rörelse; i hvilket afseende E. K. M. föreslagit fullföljandet af Rikets Ständers vid förra Riksdagen fattade och af E. K. M. i Nåder gillade beslut om upptagande, till förmon för fastighels-egare, af ett lån på 2,000,000 R.-dr Specie, hvilket borde kunna erhållas, hufvudsakligen på de af Rikets Ständer vid sisla Riksdag bestämda vilkor; samt att detta lån skulle användas endast till biträde för Hypotheks-Föreningar, på följande grunder; 1:0 att någon förlust för
Staten i ett eller annat afseende icke genom detta lån uppkomme; och 2:0 alt följaktligen alla kostnader för lånets upptagande, äfvensom ansvaret för ränte- och capital-betalningars behöriga fullgörande, skulle åligga de Hypotheks-Föreningar, som af lånet erhöllo bidrag, och hvilka borde ställa fullgod säkerhet, alt, på bestämda tider hvarje år, till Riksgälds-Contoret inbetala 6 procent å primitiva beloppet af erhåline lånebidrag, hvaraf 4 procent beräknades såsom ränta och 2 proc. såsom capital-afbetalning, till dess, efter bestämd amortissemenls-plan, hela capitalet med omkostnader blifvit återguldet.
Vid öfvervägande af hvad E. K.
M. sålunda i Nåder framställt, hafva Rikets
Ständer väl funnit sådana betänkligheter fortfarande ega rum emot Rikets skuldsättning, till fördel för medborgare af en serskild näringsclasss, att Rikets Ständer icke kunnat antaga hvad E. K.
M. uti högstberörde Nådiga Skrifvelse föreslagit, rörande upptagande utaf ett lån af två millioner R:dr Silfver-Specie, för Hypotheks-Föreningar; men då Rikets Ständer anse jordegare vara i behof af låne-bitjäden på lindrigare vilkor, än hittills kunnat erhållas, hafva Rikets Ständer velat i så måtto gå E. K.
M;s yttrade Nådiga önskan till mötes, alt Riksgälds-Contoret berättigas, att å Rikets Ständers vägnar meddela Hypotheks-Inrättnin Bih. till R.
Prot. 1834 och 1835. 10 Sami. 1 Afd. 1 Band. aa 170 Expeditions-Vtskottels Förslag till und.
N-o 337. garna garantie för de lån, till visst belopp bestämda, som de sjelfva finna med deras fördel vara öfverensstämmande alt upptaga; och under en sådan åsigt af ämnet hafva Rikets Ständer funnit godt besluta, som följer, nemligen; 1:0 att åt Fullmägtige i Riksgälds-Contoret uppdrages, att i Rikets Ständers namn och å deras vägnar garantera fullgörandet af skuldförbindelser, som ulgifvas af Hypotheks-Föreningar, hvilka äro organiserade, enligt af Rikets Ständer vid innevarande Riksmöte stadgade hufvudgrunder; dock att sammanräknade beloppet af lånet, som Riksgälds-Contoret får garantera för alla Hypotheks-Föreningar, tillsammans ej må öfverstiga 2,000,000 R:dr Siifver-Specie, eller 5,333,3331 R:dr Banco; 2:0 alt, innan denna garantie meddelas, Hypolheks-Föreningens Styrelse bör till Riksgälds-Contoret aflemna en dess förbindelse, hvaruti samma Styrelse, å egna och samtlige delegares uti Föreningen vägnar, förklarar sig skyldig, att gemensamt ansvara Riksgälds-Contoret för all den förlust, som möjligen kan uppkomma genom uraktlåtenhet alt fullgöra den garanterade skuldförbindelsens innehåll.
I sammanhang härmed hafva Rikets Ständer jemväl fastställt följaude:
IIlifvudgrunder för Hypotheks-Föreningar, hvilkas skuldförbindelser kunna i Rikets Ständers namn garanteras genom Fullmägtige i Riksgälds-Contoret: 1:0 Hypotheks-Förening skall hafva till föremål, att, för gemensam räkning, upplåna penningar emot obligationer, ställde antingen på viss förfallotid eller på viss uppsägningstid, men aldrig betalbara vid anfordran, samt att de sålunda upplånade medlen utlåna endast emot inteckning i jordegendom, som i Hypotheks-Föreningen eger delaktighet. 2:0 Hvarje Hypolheks-Forening måste omfatta ett district, bestående af ett eller flere bela
Län, hvilket dislrict-oniråde, likasom HypotheksFöreningens Reglemente bör vara af Kongl. M-*j:t i Nåder fastställd t, för alt tjena till efterrättelse. 3;o För att kunna vinna delaktighet i en Hypotheks-Förening erfordras, att, inom densammas district, under full egande-rält, innehafva jord af frälse- eller skalte-natur, eller stadsjord, uppgående till ett värde af minst 5oo R:dr Siifver-Specie eller 2,000 R:dr_Riksgälds-sedlar; äfvensom att, vid meddelandet af den Hypotheks-Föreningen, enligt nästföljande punkt, tillkommande inteckning, ej vara Förmyndare eller stå i ansvar för barna-arf, uppbörd eller andra förmonsrält egande me - Expedilions-Utskollets Förslag till tind.
Skrifvelse <V.o 337. 171 del.
Att efter vunnen delaktighet i Hypotheks-Förening emottaga förmynderskap?
eller uppbörd, är icke förbjudet. 4;o Den, som söker delaktighet i en Hypotheks-Förening, måste, jemte fullständigt tillstyrkande af sin behörighet, enligt föregående punkt, till Ilypotheks-Föieningen lemna inteckning i sin egendom till ett belopp, som icke öfverskjutcr hälften af egendomens värde, och i Hvilket belopp inberäknas alla inteckningar, som ega förmonsrält eller lika rätt med inteckningen till Hypotheks-Föreningen; börande derjemte denna hälft af egendomen icke vara besvärad med inteckning af något arrende eller undantags-contract, som förminskar egendomens värde. 5:o
Vid hvarje utbetalning af faslighets-lån, åligger det förvaltande
Dircctionen att innehålla fem procent af den till utbetalning anordnade summa, samt alt dessa fem procent genast till Riksgälds-Contoret aflemna, emot Conlorets vilkorliga förbindelse, alt, efter 8 år, beloppet återgälda, så vida icke Contoret under tiden måste i och för Föreningen vidkännas någon utbetalning; och kommer, så länge sådant icke inträffat, innehafvaren att af Riksgälds-Contoret årligen uppbära 5 procent å det sålunda insatte capitalet.
Denna Riksgälds-Conlorets förbindelse bör förvaltande
Directionen, genast efter inhändigandet, låta fastighets-låntagaren tillställas, såsom ersättning för de vid lånets utbetalning afdragne 5 procent; dock må ej Hypotheks-Förening åläggas betalning af 5 proc. för större summa, än Riksgälds-Contoret till Föreningen förskjutit. 6:0
I mon af tillgång eger delegare, alt hos Föreningen belåna hela beloppet af den beviljade inteckningen, men om, på sätt i 4:de punkten är nämndt, i panten finnas andra inteckningar med förmonsrätt framför Hypolheks-Föreningens, skall denna, då delegare sådant önskar, eller då sådane äldre inteckningar utsökas, inlösa desamma, så fort, som sig göra låter. 7:0 Egendomsvärdet bestämmes efter de grunder, hvarje HypotheksFöreniag serskildt för sig uppgör, och som, vid pröfningen af Reglementet, E. K. M., sedan Fullmägtige i Riksgälds-Contoret i denna del blifvit, hörde, finner för godt att till efterrättelse i Nåder stadga. 8:0 Hypotheks-Förening må ej träda i verksamhet förr, än de egendomar, som i densamma sökt delaktighet, uppgå till ett värde af minst 5oo,ooo R:dr Silfver, eller 2,000,000 R:dr Rgs. rpo Hvarje Hypotheks-Förening bör så förvaltas, att den eger intecknade fordringar, som, jemte Cassabehållningen, fullt motsvara Föreningens samtliga skulder; och bör derföre i sina räkenskaper emot hvar - 172 Expeditions-Vtskottets
N-o 33 j. je skuldbelopp balancera vissa specifikt uppräknade tillgångar.
OraHvpotheks-Föreningen upptagit elt lån på lång förfallotid emot låg ränta och capital-afdrag, behöfver detta likväl ej motsvaras af till samma 110- minal-belopp uppgående fordringar, allenast den ränta och det amortissement, sorn för dessa sistnämnde inflyta, bevisligen äro tillräckliga, att, inom föreskrifven tid, till ränta och capital infria den motsvarande skulden.
Härtill fordras, att de emot en sådan skuld svarande fordringar af Hypotbeks-Föreniogens gäldenärer ej, utan serskildt medgifvande af Hypollieks-Föreningen, få inbetalas i annan ordning, än medelst den föreskrifna amorteringsprocenLen. 10:0
De lån, hvarföre Riksgälds-Contorets garantie kan erhållas, få ej ställas på längre förfallotid än 38 år, ej vara förskrifne med högre Tänta än 5 procent, och böra vara uppsägbara å Hypotheks-Föreningens, men ej å fordringsegarnes sida. 11:0