Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 105), att Rikets Ständer måtto bevilja ett anslag för myrutdikningar och vattenaftappningar inom Stora Kopparbergs län till belopp af 20,000 R:dr årligen i tre år.
Dessutom har Utskottet i sammanhang härmed tagit under öfvervägande o O O Riksdagsfullmägtigen A. Sandsledts förut omförmälda motion (N:o 112) om förhöjning i de utaf Kongl. Maj:t äskade anslagen för utdikning af sanka trakter och sjöar 62 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. samt för understödjande af myrutdikningar och vattenaftappningar i de sex nordligaste länen.
Då sålunda blifvit föreslaget, att för nästkommande statsregleringsperiod icke blott anvisa en viss summa för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag inom riket i allmänhet, utan ock att till Kongl. Maj:ts disposition anslå medel att användas såsom anslag utan återbetalningsskyldigbet för understödjande af myrutdikningar och vattenaftappningar inom de norra länen; anser sig Utskottet böra i Rikets Ständers minne återkalla huruledes vid 1840 och 1841 års riksdag Rikets Ständer för vattenaftappningar eller dammbyggnader till motverkande af frost samt till förberedande af sådana större odlingsföretag, som öfverstege menigheternas förmåga, inom Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län samt Elfdals, Frykdals och Jösse härad i Wermland anvisade ett anslag af 120,000 R:dr B:ko eller R:dr R:mt 180,000: — hvarvid åt Kongl. Majit öfverlemoades att för hvarje särskildt föremål bestämma, huruvida statsbidraget skulle utgå såsom anslag eller lån; hvarförutan vid samma riksdag, för befordrande af vattenaftappningar eller andra förberedande odlingsföretag inom rikets öfriga delar, beviljades, att såsom lån utgå, 100,000 R:dr B:ko eller ....
Vid den derpå följande och alla derefter inträffade riksdagar har något särskildt anslag för de norra länen icke blifvit beviljadt, utan hafva Rikets Ständer blott ställt till Kongl. Maj:ts disposition en viss summa att för hela riket användas för utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag, nemligen: under 1844—1845 års riksdag att utgå dels såsom lån, dels såsom anslag utan återbetalningsskyldighet; under 1850 och 1851 års riksdag hvaraf högst 30,000 R:dr skulle få utgå såsom anslag utan åtorbetalningsskyldighet; under 1853 och 1854 års riksdag hvaraf, likasom förut, finge utgå såsom anslag utan återbetalningsskyldighet högst 30,000 R:dr; under 1856—1858 års riksdag hvaraf f:delar, eller 240,000 R:dr, finge utgå såsom lån och J:del, eller 60,000 R:dr, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet; samt under sistförflutna riksdag att utgå endast såsom lån.
Beträffande nu den sålunda väckta frågan att, med bibehållande af den vid sistförflutne riksdag stadgade grundsatsen att endast såsom lån anvisa medel till befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar för beredande af odlingsföretag inom riket, i allmänhet, tili Kongl. Maj:ts disposition anvisa. en särskild; summa .för att såsom- anslag- utan -återbetalningsskyldighet användas för understödjande af myrutdikningar och vattenaftappningar inom de ofvan omförmälda norra länen, så finnes visserligen, på sätt uti Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i nämnda län ofvanberörda underdåniga skrifvelse blifvit ådagalagdt, „ 150,000: — „ 225,000: — „ 150,000: - „ 150,000: — „ 300,000: - „ 150,000: -- Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141.
63 en stor skilnad emellan så beskaffade vattenaftappningar, som hufvudsakligen afse att bereda odlingsbar mark, och sådana utdikningar, som i främsta rummet hafva till ändamål att borttaga frostländighet och dymedelst för vidsträckta orter åstadkomma en förbättring i klimatiska förhållanden.
I det förra fallet komma vanligen fördelarne af vattenaftappningen egarne af de närmast kringliggande jordområdena till godo genom ökad eller förbättrad -jord, som omedelbart derefter lemnar jordegaren ökad inkomst, I det sednare fallet åter afser utdikningen icke så mycket att för den närmaste framtiden vinna ökadt egoområde eller vinst af den utdikade jorden, utan fastmera att aflägsna frostländigheten och sålunda bereda säkerhet mot frostskada å den redan odlade eller odlingsbara jorden.
Att fördelarne äfven i sistnämnda fall i allmänhet förnämligast tillfalla egaren till den utdikade jorden torde väl icke kunna bestridas, men gagnet tillkommer dock här äfven mer eller mindre aflägsna grannar, som icke alltid torde kunna tillförbindas deltaga i utdikningskostnaderna.
Det synes således icke sakna skäl att för så beskaffade utdikningar anvisa medel utan återbetalnings-skyldighet; hvaremot för aftappningar, som förnämligast afse att vinna odlinsbar mark, den vid förra riksdagen antagna grundsatsen att medlen endast böra utgå såsom lån, torde fortfarande böra tillämpas.
Vidkommande derefter frågan huruvida en viss summa bör afses för hvart och ett af de norra länen, eller om en för alla gemensam fond bör ställas till Kongl. Maj:ts disposition, så, och jemte det Utskottet icke anser sig kunna understödja Friherre Stjernstedts framställning derom, att provinsen Wermland må blifva delaktig af samma fördel som de norra länen, har det synts Utskottet lämpligast att icke för hvarje särskildt län bevilja en viss summa, utan heldre, på sätt Kongl. Majit föreslagit, för alla de sex nordligaste länen ställa en gemensam fond till Kongl. Majits disposition för att, utan någon på förhand uppgjord fördelning mellan de särskilda länen, efter pröfning af de i hvarje fall förekommande omständigheter, användas der behofvet mest påkallar.
Hvad angår bestämmandet af den summa, sorn bör anvisas särskildt för ofvannämnda sex län och särskildt för den öfriga delen af riket, så torde, om det med myrutdikningarne i nämnda län åsyftade ändamål skall i någon väsendtlig mån kunna vinnas, den af Kongl. Majit för de norra länen föreslagna summa böra, på sätt af åtskilliga motionärer blifvit föreslaget, förhöjas ; och har Utskottet ansett, att denna summa för instundande statsregleringsperiod bör bestämmas till 300,000 Ridr, eller 100,000 R:dr för hvart dera året.
Beträffande åter beloppet af det anslag, som för vattenaftappningar i den öfriga delen af riket bör anvisas, så förekommer dels att, enligt hvad Utskottet antager, Rikets Ständer säkerligen komma att bevilja särskilda statsbidrag för åtskilliga inom dessa orter föreslagna större arbetsföretag, som, i anseende till deras vigt samt delegarnes stora antal och deraf föranledd svårighet att utan Statens medverkan kunna dem utföra, torde böra med betydligare bidrag understödjas; dels att insigten om fördelarne att genom vattenaftappningar förbättra och vidga enskilda jordområden numera torde vara så allmänt spridd, att dylika arbeten af mindre omfång, i allmänhet lära kunna, der företagen äro af verkligt gagn, åvägabringas utan statsunderstöd; och Utskottet har, på sådan grund, ansett sig kunna tillstyrka, att den för befrämjande af vattenaftappningar i öfriga delar af landet vid sednast förflutna riksdag bestämda summa äfven under nästkommande statsregleringsperiod må med oföräudradt belopp bibehållas. 64 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141.
Utskottet, som funnit hvad ofvanbemälde motionärer för öfrigt i ett eller annat afseende föreslagit, icke böra af Utskottet understödjas, hemställer alltså: 41:o. a) att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts disposition anvisa en summa af Trehundra tusen R:dr, att utgå med Etthundra tusen R:dr under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, för att användas såsom anslag utan återbetalningsskyldighet till understödjande af sådana my rut di lenin//ar och vatten aft öppning ar inom, Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län, som företrädesvis afse att förminska frostländigheten, dock under vilkor att sådant understöd icke i något fall får öfverstiga hälften af den för arbetets utförande enligt fastställd plan beräknade kostnad, och alltid med förbindelse för vederbörande kommuner, föreningar eller enskilde att icke allenast tillskjuta hvad derutöfver för arbetets fullbordande erfordras, utan ock att för all framtid behörigen underhålla de afloppsgrafvar och andra för ändamålets vinnande utförda arbeten, som med statsbidrag blifvit understödda; egande Kongl Majit, att i de fall, der sådant anses vara af behof vet påkalla dt, i nåder medgifva att någon del af anslaget må förskottsvis till vederbörande utbetalas. b) att Rikets Ständer måtte till Kongl.
Mäjits disposition anvisa en summa af Etthundrafemtio tusen R:dr, eller Femtio tusen R:dr för hvart och ett af åren 1864, 1865 och 1866, att utgå såsom lån för befrämjande af utdikningar och a/tappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag inom rikets öfriga delar; samt c) att för tillgodonjutande af understöd utaf de under litt. a) och bj föreslagna anslagssummor, skola i öfrigt lända till efterrättelse de vilkor och bestämmelser, som Rikets Ständer, med anledning af det Memorial Utskottet derom särskildt skall afgifva, komma att fastställa.
Sedan behöriga undersökningar blifvit verkställda med afseende på ifrågasatt upprensning af Olands å och dess sidogrenar inom Stockholms och Upsala län, hvarigenom blifvit utrönt, att genom en sådan upprensning icke mindre än 9,042 tunnland öfversvämmad eller af syra besvärad mark, belägen inom 5 socknar af Upsala och 5 socknar af Stockholms län, skulle kunna, till gagn för egarne af sammanräkuadt 250 hela homman, befrias från vatten, mot en kostnad af tillsammans 245,885 R:dr, hvaraf 30,000 R:dr erfordrades till inlösen af vattenverk; har Kongl. Majit, i anledning af gjord underdånig ansökan om statsbidrag för detta arbetes Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. 65 arbetes utförande, samt i öfverensstämmelse med hvad Styrelsen för allmänna Yägoch Yattenbyggnader i underdånighet hemställt, uti den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof föreslagit Rikets
Ständer att för berörde vattenaftappning såsom lån anvisa 137,500 R:dr, motsvarande dels hela den ofvanberörda, för vattenverks inlösen erforderliga summa, 30,000 R:dr, dels ungefärligen hälften af utdikuingskostnaden 215,885 R:dr.
Härförutan har Riksdagsfullmägtigen G.
Bolin från Upsala län, uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 101), hemställt, att det af Kongl. Maj:t för ifrågavarande arbetsföretags utförande äskade låneunderstöd måtte förhöjas till 200,000 R:dr.
Yäg- och Yattenbyggnads-Styrelsen, i hvars underdåniga generalförslag detta arbete blifvit uppfördt till erhållande dels af ett anslag å 30,000 R:dr, dels af ett lån å 107,500
R:dr, har erinrat, att förevarande utdikningsföretag skulle möjliggöra förkofran för en mångtalig mindre bemedlad allmoge, af hvilken en betydlig del eger endast smärre hemmanslotter; och ofvanbemälde motionär har, jemte erinran derom att företaget egentligen skulle tillgodokomma östra delen af provinsen Upland, som icke kunde påräkna att någonsin komma i åtnjutande af de förmåner nutidens lättade kommunikationer bereda, hufvudsakligen anfört, att jordbrukarne vid Olands-ån till det öfvervägande antalet utgöras af allmoge, som saknar tillräcklig kapitalstyrka för att utan låneunderstöd kunna utföra arbetet.
I betraktande af den i förhållande till kostnaden betydliga jordförbättring, som genom ifrågavarande arbetsföretags utförande skulle uppstå, samt svårigheten för det stora antalet mindre bemedlade hemmansegare, på hvilkas gemensamma bekostnad arbetet skall utföras, att utan Statens biträde kunna anskaffa de dertill erforderliga medel, anser sig Utskottet böra hemställa: 42:o. att Rikets
Ständer för vattenaftappning medelst rensning af Olands-ån och dess sidogrenar inom Stockholms och Upsala län måtte bevilja ett låne-understöd af Etthundratretiosjutusen femhundra Riksdaler, att efter fem års förlopp från slutet af det år, inom hvilket lånemedlen först utbekommits, återbetalas, på sätt och under de vilkor i öfrigt, som i afseende på andra för vattenaftappningsarbeten vid innevarande riksdag anvisade lånemedel varda stadgade.
Uti särskilda inom Ridderskapet och Adeln af Herr J.
Wcern och inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtigen G Bjerkander från Skaraborgs län väckte motioner (N:ris 231 och 333) har blifvit föreslaget, att Rikets Ständer, för sänkning af IAda-ån till förekommande af öfversvämningar å omgifvande till odling tjenlig, vattenskadad mark, som beräknats utgöra 4,000 tunnland, måtte lemna ett statsbidrag af 168,552 R:dr, motsvarande §:delar af den för arbetots utförande till 252,828 R:dr beräknade kostnaden, att utgå med 84,276
Enligt motionärernas uppgift skulle genom detta arbetes utförande hvarje tunnland af den utdikade jorden vinna ett ökadt värde af 150 R:dr, så att brutto Bih. tilt R.
Prat. 1862 1863. 4 Sami. 1 Afd. 3 Itand.
3 Ilä/t. 0 66 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. vinsten för 4,000 tunnland skulle utgöra 600,000 R:dr samt behållna vinsten, efter afdrag af kostnadssumman 2-52,828 Ridr, alltså bestiga sig till 347,172 R:dr, hvilken vinst skulle komma ifrågavarande fattiga ort till godo.
Herr Wmrn har dock härvid erinrat, att, då företaget i sin helhet vore så vidsträckt och på en hel landsort inverkande, att dess mål icke vore begränsadt af den uppgifna arealen af 4,000 tunnland, förefunnes skäl “att dermed icke utan varsamhet tillvägagå“, hvadan han föreslagit, att det lån, Rikets Ständer kunde finna sig hugade att bevilja, måtte ställas på en längre följd af år, i den mån arbetet hunne fortskrida, icke understigande sex och icke öfverstigande tio, så att minst flodel, men högst £:del må af den föreslagna summan årligen utbetalas, på de vilkor i öfrigt, som borde öfverlemnas åt Kongl. Maj:t att bestämma.
Härlörutan har Riksdagsfullmägtigen Bjerkander såsom skäl för sin begäran, att halfva summan måtte utgå såsom anslag, uppgifvit, att den ort, som af arbetet skulle draga nytta, vore en bland de i flera hänseenden mest vanlottade i riket, enär den, utom förenämnde odugliga mader, till större delen bestode af mark, som, i anseende till sin steniga beskaffenhet samt gränsande till de sorgligt bekanta Svältorna, med otrolig ansträngning måste odlas, för att frambringa några skördar; att arealen till hvarje hemman vore ytterst inskränkt; att skattebördorna vore, jemförelsevis med andra hemmans, tryckande; att fullkomlig brist på skog förefunnes; och slutligen att tillfällen till binäringar saknades.
Vid underdånig föredragning, i sistlidne Mars månad, af en utaf åtskillige hemmans-innehafvare inom Frökinds och Wilske härader af Skaraborgs län samt Göseveds härad af Elfsborgs län till Kongl. Majt ingifven, af kartor och kostnadsförslag åtföljd ansökan i fråga om statsbidrag till den ifrågakomne sänkningen af Lida-ån, har Kongl. Majit, som inhemtat, att denna fråga till följd af enskilde motionärers hemställanden komme att utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning, i nåder förordnat, att de till ärendet hörande handlingar, jemte en af flere jordegare till Kongl. Majit inlemnad protest mot företagets utförande, skulle Stats-Utskottet tillställas, för att vid äimidets handläggning vara att tillgå.
Af dessa Utskottet sålunda tillställda handlingar inhemtas, att sistlidet år till Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader ingått handlingar, rörande tillämnad sänkning af vattenytan i Lida-ån, men att, som vid deras granskning förekommit åtskilliga anledninga?
till anmärkningar mot den genom vederbörande jordegares försorg upprättade arbetsplanen, hade, med Kongl. Majits nådiga samtycke, chefen i vesti’a väg- och vattenbyggnads-distriktet, Majoren m. m. D. W. Lilliehöök blifvit förordnad att, mot godtgörelse af årets undersöknings-anslag, ombesörja kontrollmätningar och beräkningar samt på grund deraf vidtaga de rättelser i planen, som kunde finnas vara af nöden, för att åvägabringa ett ändamålsenligt arbete, till vinnande af det med sänkningen åsyftade ändamål.
Enligt den sålunda omarbetade planen skulle ifrågavarande aftappningsarbete uppgå till en summa af 252,828 Ridr.
Af ett vid handlingarne fogadt transsumt utaf det betänkande i ämnet, som Förste Landtmätaren O. Adamsson, hvilken uppgjort den första planen till arbetets utförande, uti sistlidne December månad afgifvit, har Utskottet vidare inhemtat, att området af de vattendragen närmast belägna sanka och vattensjuka mader, uppginge för sökanderne till 2,247 tunnland 20 kappland, hvilken rymd, tillika med öfriga tillstötande mader, hvilkas egare icke gjort ansökning om vattenaftappningen, jemte den derutmed belägna sidländare “hårdmark", som under nuvarande förhållanden äfven lede vid vattenflöde, kunde be - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. 67 räknas till minst 4,000 tunnland, som genom vattenaftappningen skulle befrias från syra och blifva till odling tjenlig.
Deremot hafva åtskillige hemmans-innehafvare inom Öra, Broddarps och Eriksbergs socknar uti en jemväl i sistlidne Mars månad till Kongl. Maj:t ingifven protest uppgifvit, att åns upprensning väl skulle förorsaka skada men icke nytta, enär den sanka mark, som är belägeu i närheten af ån, vore af den beskaffenhet, att den utan förbättring lemnade tillräcklig afkastning i sitt närvarande skick, hvaremot sagde egor genom rensningen väl skulle blifva torrare, men derefter gifva ringa afkastning.
Skulle dock rensningen komma till stånd, skulle inom några år vattendraget ånyo igenflyta och nedsjunka till sitt förra djup, hvarigenom den förutsatta nyttan blefve ingen, hvaremot för deltagarne i arbetet återstode att återgälda det möjligen erhållna statsbidraget.
Uti sitt i ämnet afgifna underdåniga utlåtande har Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, med vitsordande af den sednast uppgjorda arbetsplanens fullständighet, hemställt att, om statsbidrag skulle beviljas, detsamma mätte utgå i samma förhållande till beräknade utdiknings-kostnaden, som för dylika arbeten i allmänhet följdes, eller hälften af kostnadsförslagets summa, i hvilket fall understödet borde inskränkas till 126,400 R:dr.
Utskottet har icke förbisett det gagn ifrågavarande arbetsföretag skulle medföra för den i ekonomiskt hänseende mindre väl lottade ort, som af detsamma skulle hafva fördel; men då, enligt hvad motionärerne antydt, den af dem äskade summa vore oundgängligen nödig att, dels såsom lån, dels såsom anslag, erhålla, ifall arbetet skulle komma till utförande, samt Utskottet anser betänkligt att för arbeten af ifrågavarande beskaffenhet bevilja statsunderstöd annorlunda än såsom lån, hvilket, om det, såsom Väg- och Vattenbyggnads-Styrelsen föreslagit, af Rikets Ständer anvisades, enligt vanligen följda grunder icke borde öfverstiga 126,400 R:dr, eller vida mindre, än hvad motionärerne begärt, samt ovisst torde vara om, ifall sistnämnda summa endast såsom lån beviljades, arbetet komme till utförande, helst då en betydlig del af de hemmansinnehafvare, som antagits skola af arbetet hafva gagn, anmält protest mot dess utförande; finner 8ig Utskottet, i betraktande derjemte af den omständigheten, att vederbörande myndigheter och kommuner, såvidt handlingarne utvisa, icke varit hörda och sig yttrat hvarken i fråga om det gagn för orten, som arbetet kan komma att medföra, eller om interessenternas behof af det begärda staf sbidraget eller förmåga att återgälda detsamma, böra hemställa: 43: o. att Rikets Ständer till ifrågavarande årensning icke nu må anvisa några medel.
Efter anmodan af sina komitenter har Riksdagsfullmägtigen Jöns Persson från Blekinge län, uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 376) föreslagit, att ett lån af 80,000 R:dr måtte på billiga vilkor anvisas för uttappning af sjön Wesan i Listers härad af nämnde län.
Enligt motionärens uppgift, som jemväl bestyrkes af ett utaf Landtbruksingeniören, Löjtnanten Philip Åkerman år 1860 uppgjordt, af motionären till Ut - 68 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. skottet inlemnadt förslag, vore Wesan egentligen ett träsk af 2,300 tunnlands rymd.
Denna egorymd afkastade nu rörvass, som begagnades dels til) taktäckning, dels till foder ät kokreatur, samt stöde till en del under vatten, hvilket vore ganska grundt; men den kunde, om vattnet utdikades, förvandlas till åker.
Denna utdikning vore påkallad både deraf att den kringliggande fattiga och magra orten vore i stort behof af ökad sädesproduktion, och deraf, att det i sanitärt hänseende skulle hafva välsignelserika följder, om träsket blofve utdikadt, hvarigenom de derifrån kommande skadliga utdunstningar skulle minskas.
Kostnaden för utdikningen af denna såkallade sjö, som läge i samma höjd med Östersjön, samt för den sednares utestängande derifrån, tillika med uppfordringsanstalter för vattnets utpumpande, vore beräknad till 83,000 R:dr hvilken summa omöjligen skulle kunna anskaffas af delegarne i Wesan, hvadan det allmännas biträde vore af behotvet påkalladt, om företaget skulle kunna bringas till fullbordan.
Löjtnanten Åkerman, hvilken, till följd af Kongl.
Landtbruks-akademiens förval tnings-komités förordnande, på begäran af numera aflidne Justi tie-ombudsmannen Wester med flere, verkställt undersökning och afvägning för torrläggning af sjön Wesan med kringliggande kärrtrakter, har, uti det deröfver afgifna förslaget, upplyst, att nämnde sjö, hvars förbindelse med Östersjön nu utgöres af Norjes sund, synbarligen i fordna tider haft jemväl ett annat utlopp åt Slottsviken vid Sölvesborg och således varit ett hafssund, som skiljt östra delen af Listers härad från fastlandet.
Numera återstodo häraf blott en obetydlig insjö eller rättare halsvik, genom Norjes sund förbunden med Östersjön, hvars alla nivå-förändringar den följde, och af blott l£ å 2 fots djup vid medelvattenstånd i Östersjön.
Under sommartiden funnes öppet vatten endast i sjöns norra ända; den öfriga delen vore igenvext med vass samt så uppgrundad, att man torrskodd kunde gå öfver sjöns botten emellan två uppgifne byar.
Vid uppsjö och stark storm stege nemligen Östersjöns yta 2,7 fot öfver medelvattenståndet samt inträngde genom Norjes sund i Wesan och öfversvämmade all lägre liggande jord.
För att befria de kring sjön Wesan belägna kärren från öfversvåmningarne och dymedelst göra den fullt tjenlig till odling, borde först åt annat håll afledas de vattendrag, som utgjuta sig i sjön, samt derefter Östersjöns vatten genom fördämningar hindras från att intränga, hvarefter den sålunda från allt annat vattentillopp, än nederbörd, befriade sjön skulle genom ett uppfordringsverk länsas och fortfarande hållas vattenfri, så att vattenytan i de uti sjön upptagna afloppsdiken hölles fyra fot under Östersjöns medel-vattenhöjd.
Den areal, som härigenom skulle befrias från vatten, uppginge till 2,300 tunnland, som blefve odlingsbara, hvarförutan 700 tunnland högländare mark skulle förbättras, så att omkring 3,000 tunnland utgjorde hela den jordrymd, som här vore i fråga att från öfverflödsvatten befria.
Motionären har derjemte till Utskottet inlemnat en af Kongl. Maj:t den 10 sistlidne April meddelad nådig stadfästelse-resolution å ett af motionären, på åtskilliga uppgifna delegares vägnar, inlemnadt “Reglemente för Wesans kärr- och sjö-uttömnings- samt odlingsbolag“, hvars ändamål vore, att genom dammbyggnader hindra hafsvatten från att inströmma i sjön Wesan och öfversvämma deromkring belägna kärr och sidlända egor; att genom afledning och utpumpning uttömma det vatten, som från andra håll ditkommer; samt att vidtaga förberedande åtgärder till undanrödjande af hvad sorn kunde hindra det afsedda ändamålets Stats-Utskottets Utlåtande N:o lil. 69 rättsenlig» befrämjande, allt i öfverensstämmelse med det ofvan omförmälda, af Löjtnanten Åkerman uppgjorda förslaget.
Enär den uti ifrågavarande motion afsedda sjöuttappning sannolikt kommer att medföra ganska betydliga fördelar, såväl genom vinsten i tillökad och förbättrad jord, som genom sitt inflytande i sanitärt hänseende; anser Utskottet sig böra hemställa 44:o. att Rikets Ständer för uttappning af sjön Wesan i Listers härad af Blekinge län måtte bevilja ett lån af Femtio tusen Riksdaler, under de vilkor, som för andra dylika statsbidrag varda vid denna riksdag stadgade.
Yid de båda sednast förflutna riksdagarne hafva framställningar blifvit gjorda om beviljande af statsbidrag för aftappning af sjöarne Tjurken, Näfvelsjön, Furusjön och Stensjön i Östra härad af Jönköpings län, hvilket företag, hvarigenom skulle vinnas 2,000 å 3,000 tunnland odlingsbar jord, beräknats till en kostnad af 63,750 R:dr.