Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t funne dem företrädesvis vara af behofvet påkallade, Rikets Ständer måtte anvisa ett belopp af 400,000 R:dr, att under åren 1855, 1856 och 1857 utgå med en tredjedel hvartdera året; och är,, i detta ändamål, genom ett den Nådiga Propositionen vidfogadt Stats-Råds-prolokoll öfver JustitiiE-ärenden af den 9 November 1853, Rikets Ständer tillika i Nåder meddeladt, huruledes det vid sistförllutna Riksdag beviljade belopp för uppbyggande af dylika fängelser blifvit begagnadt eller komme att användas, hvarefter, derest den uppgjorda och Rikets då församlade Ständer delgifna kostnads-beräkningen å 1,000,000 R:dr för ifrågavarande byggnadsföretags utförande befunnes tillförlitlig, skulle, för fullbordande af redan påbörjade och uppförande af nya cellfängelser, i de län, der gemensamhetshäkten ännu uteslutande begagnades, ett ytterligare belopp af 700,000 R:dr erfordras.
Enär cell-systemets lämplighet i afseende på sådana fångar, för hvilkas förvarande länshäktena egentligen äro bestämda, kan anses vara af erfarenheten fullt ådagalagd, samt de beräknade fördelarne af detta fängelse-system måste förfelas, derest detsamma icke för samtliga länshäkten antages och sålunda fullständigt genomföres, är det äfven angeläget att ytterligare medel för detta ändamål varda anslagna; dock som den af E. K.
M:t i Nåder äskade summan synes utan olägenhet kunna inskränkas till enahanda belopp, som af Rikets Ständer så väl vid sistlidne Riksdag, som vid den nästlöregångna, för ändamålet beviljades, eller 300,000 R:dr, helst någon rubbning i arbetsplan härigenom ej beböfver ske, hafva Rikets Ständer, till uppförande af läns - 128 Expedilions-Vtskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 78. fängelser efter cell-systemet, anvisat en summa af Tre Hundra Tusen Riksdaler, alt med en tredjedel årligen under hvartdera af aren 1855, 18o6 och 18<)/ lian Riksgäldskontoret utgå. " . Hvilket Rikets Ständer få, till svar i ämnet, hos E. K.
M:l underdamgst anmala.
N:o 78. \
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Juli 1854.
Preste-Ståndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 15 — — .
Bonde-Ståndet den 19 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående allmänna Sladganden för erhållandet af statsbidrag lill allmänt eller enskildt nyttiga arbetsföretag.
(Stals-Ulskottets Memorial, N:o 157.) S. A. K. Rikets Ständer, som, i likhet med hvad vid föregående Riksdagar egt rum, jemväl nu fastställt vissa allmänna grunder och föreskrifter rörande sättet, ordningen och vilkoren för erhållande samt återbetalning af statsbidrag lill hamn- och kanal-byggnader samt vägförbättringar och vattenaftappningar, dervid Rikets Ständer funnit sig ega anledning att, jemte bibehållandet och en fortsatt tillämpning af de allmänna bestämmelser, som uti ifrågavarande hänseende vid sednaste Riksdag stadgades och i 100 §. af det för Riksgälds-kontoret då utfärdade reglemente finnas intagne, äfven bestämma lydelsen af den §. i det nya reglementet för Riksgälds-kontoret, deri nu ifrågavarande allmänna grunder och föreskrifter skola till Fullmäktiges kännedom och efterrättelse meddelas, få härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla, det Rikets
Ständer beslutat och till införande i nyssnämnde reglemente godkänt följande stadgande!); Utom de särskilda vilkor och bestämmelser, som, enligt Rikets Ständers härom fattade beslut, komma att tillämpas i afseende på de statsbidrag, som under innevarande Riksdag till utgående från Riksgälds-kontoret anvisas för hamnbyggnader, kanaler och andra vattenkommunikationer samt väganläggningar och vägförbättringar jemte brobyggnader, äfvensom för vattenaftappnings- och odlingsföretag, hafva här nedan intagna allmänna grunder och föreskrifter, i afseende på sådana statsbidrags erhållande och åtnjutande, blifvit af Rikets Ständer fastställda; hvilka föreskrifter, så vidt icke härifrån skiljaktig?!
129 skiljaktiga bestämmelser eller stadganden blifvit för de beviljade anslags- och lånesummorne särskildt meddelade, således böra, vid förekommande frågor om utbetalningen af dessa anslag och lån, iakttagas samt lända till efterrättelse: l:o.
För hvarje företag måste en arbetsplan, upptagande tiden när det sednast skall börjas och när det kan anses böra blifva fullbordadt, häfva vunnit K. M:ts Nådiga fastställelse. 2:o.
Då arbetsföretaget afser vägförbättring, vägomläggning eller vattenaftappning, bör vederbörande menighet hafva afgifvit yttrande om företagets lämplighet och nytta. 3:o.
Derest hamn- och kanal- eller andra likartade afgifter, efter arbetsföretagets fullbordande, skola komma att utaf de trafikerande upptagas, bör taxa härå vara fastställd, så lindrig, som skäligen låter sig göra.
Sålunda fastställda afgifter få icke förhöjas, med mindre Kongl. Maj:t, på grund af särskildt förekommande omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, utan böra deremot ovilkorligen nedsättas, så snart det af redogörelse, som hvart 5:te år till K. M:ls Befallningshafvande bör ingifvas, befinnes, att behållna inkomsten öfverstiger en viss, af K.
M:t fastställd, procent utaf de lill företaget lemnade enskilda bidrag; och skall dessutom en viss, af K.
M:t likaledes bestämd, andel utaf de afgifter, sorn uppbäras, till reparationsfond afsättas. 4:o.
Då ett arbetes utförande öfverlemnas till stad, menighet, bolag eller enskilde, bör alltid kontrakt derom vara i vederbörlig ordning afslutadt samt af K.
M:t i Nåder godkändt.
Kontraktet skall innefatta förbindelse för stad, menighet, bolag eller enskilde, dels att, i noggrann öfverensstämmelse med den fastställda arbetsplanen, och under skyldighet att dervid vara underkastade vederbörandes kontroll, fullborda arbetet inom viss bestämd tid, utan att framgent väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, och dels att, genom egna tillskott, utgöra hvad som utöfver statsbidraget kan erfordras. 5:o.
För fullgörande af sådant kontrakt, äfvensom för de lyftade statsmedlens återbäring, i läll mot kontraktet bryles, bör ställas sådan säkerhet, som af K.
M:t i Nåder godkännes. 6:o. Af K.
M:t eller af Rikets Ständer beviljadt anslag eller lån kan i allmänhet icke utbekommas förr, än arbetsföretaget blifvit börjadt, hvarefter utan återbetalningsskyldighet anslagna medel få, successivt och i mån af arbetets fortgång, lyftas vid de terminer, som i kontraktet linnas utsatta eller särskildt af K.
M:t föreskrifvits; börande, så vida icke K. M:t, med afseende å särskilda förhållanden, pröfvar skäligt annorlunda förordna, någon del af sådant anslag i Riksgälds-kontoret innestå, intilldess arbetet är vederbörligen afsynadt och godkändt.
Lånemedel få, sedan behöriga handlingar aflemnats, lyftas, på en gång, vid den tid de, sorn åtagit sig arbetets fullgörande, sådant åstunda. 7:o.
Alla statsbidrag, som under denna Riksdag blifvit uti ifrågavarande afseenden beviljade, skola från Riksgälds-kontoret utbetalas antingen omedelbart eller ock genom Konungens vederbörande Befallningshafvande eller den embetsmyndighet, som fått sig i nåder uppdraget att medlen reqvirera och uttaga; börande, innan större eller mindre del af beviljadt slalsbidrag utbetalas, hos Riksgälds-kontoret företes: ffj om arbetets utförande afslutadt och godkändt kontrakt; b) af K.
M:t godkänd säkerhetshandling för samma kontrakts fullgörande eller medlens återbäring; c) behörigt intyg alt arbetet är börjadt, samt derjemte, då statsbidraget skall utgå såsom lån, Bih. till B.
Prot 1853 & 1854. 10 Sami. 1 Afd. 17 130 Expeditions-Utskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 78. d) en till Riksgälds-kontoret eller ordres ställd, af Fullmäktige godkänd skuldförbindelse, som, i fråga om låneunderstöd för vattenaftappning eller annat odlingsföretag, skall innefatta vederbörandes betalnings-ansvar, intilldess sådant lån, jemlikt Kongl. Kungörelserne af den 13 Juni 1845 och den 3 Nov. 1848, blifvit fördeladt på de hemman, hvilka för återbetalningen skola ansvara, pcb fördelningen vunnit laga kraft, samt uti jordebok, på föreskrifvet sätt, antecknats; och ej af Fullmäktige godkänd borgen eller säkerhetshandling för den afgifna skuldförbindelsens uppfyllande. 8:o.
De låne- och säkerhets-handlingar, som, för statsbidragets utbekommande, till Riksgälds-kontoret aflemnas, förblifva uti Kontorets vård; dock skola sådana handlingar, som vederbörande embetsmyndigheler kunna blifva i behof att begagna, till dem, på behörig reqvisition, utlemnas. 9:o. I händelse afvikelse, utan vederbörligen vunnet tillstånd, skulle ske från den af K. M:t Nådigst fastställda arbetsplanen, eller arbetet icke inom den derför bestämda tid fullbordas, ankommer på K.
M:t att låta inställa all vidare, utbetalning af statsbidraget samt återfordra hvad deraf uppburits, att,' pä en gång eller successivt, till Riksgälds-kontoret inbetalas inom den tid, K.
M:t finnér för godt att i Nådér bestämma; dock lärer, så framt längre anstånd, än till nästa Riksdag, skulle anses erforderligt, frågan härom i nåder öfverlemnas till Rikets Ständers pröfning.
Fullmäktige tillse, att sådan inbetalning ingår i vederbörlig ordning. 10:o. Stad, ort, bolag eller enskilde, som af ett genom statsbidrag befordradt företag komma att draga omedelbart gagn, böra, i den mån K.
M:t pröfvar skäligt, jemväl till dess fullbordande bidraga, antingen genom kontant tillskott eller med materialier och arbete.
I annat fall beror af K.
De arbetsföretag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna Riksdag äro eller varda beviljade, böra sednast under loppet af år 1856 påbörjas; kommande hvad som Rikets Ständer nu anvisat för de, vid sagde års utgång, icke påbörjade arbeten att reserveras till Rikets Ständers disposition. 13:o.
För utbekomna låneunderstöd till vattenaftappningar eller odlingsföretag bör, efter fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgälds kontoret först utbekommits, årligen erläggas åtta procent å hela den lyftade lånesumman, hvaraf ränta godtgöres efter två för hundra af obetalda kapital-beloppet, och det öfriga utgör afbetalning derå.
I afseende på sättet och ansvarigheten för dessa inbetalningars verkställande, lända ofvanåberopade Kongl. Kungörelser af d. 13 Juni 1845 och d. 3 Nov. 1848 tili efterrättelse. 14:o.
För andra, tilt vissa företags befrämjande, beviljade lån skola, i alla de fall der ej särskildt blifvit annorlunda föreskrifvet, årligen, efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommits, erläggas sex procent af hela den lyftade lånesumman, hvarigenom räntan godtgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapital-beloppet, och det öfriga utgör afbetalning å detsamma.
Dock som särskild årlig ränteliqvid ej behöfver verkställas, kommer någon föreskrift derom icke att i skuldförbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast förbinda sig att under den tid, som åtgår för det erhållna lånets fulla återbetalning, före hvarje års slut, erlägga sex procent å lånets ursprungliga belopp.
Verkställes ej inbetalning ä bestämd tid, är låntagare pligtig, att för det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga fem procent årlig ränta, intilldess betalning sker.
Expeditions-Utskottels Förslag till underd- Skrifvelse, N:o 79. 131 15:o.
Alla kostnader, af hvad namn de vara må, som, i följd af erhållna anslag eller lån, föranledas för Riksgälds-kontoret, skola, utan undantag, bestridas eller godtgöras utaf den eller dem, som statsbidragen erhållit; och bör erforderlig föreskrift härom uti kontraktet eller afgifvande särskild förbindelse införas.
Och få, med underdånig anmälan af ofvanupptagna vilkor och bestämmelser, Rikets Ständer hos E. K.
M:t täcktes låta underrätta Fullmäktige ej mindre om de terminer, då statsbidragen böra utbetalas, så vida icke dessa terminer blifvit i kontrakten utsatta, än om sådana förändringar uti de för statsbidragens lyftning m. m. stadgade bestämmelser, som under arbetenas fortgång kunna i nåder medgifvas.
Preste-Ståndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angåendee beviljadl lån för åstadkommande af en båtled emellan Asunden och Jernlunden rn. fl. sjöar i Östergöthland m. m. (Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 163.) S. A. K.
Efter det hos Rikets Ständer blifvit hemstäldt, att ett lån af 160,000 R:dr måtte anvisas åt de strandegare vid sjöarne Åsunden, Jernlunden, Lilla och Stora Rengen samt Emmern, Striern och Nimmern, som förenade sig om dessa sjöars sänkning och tillvägabringandet i sammanhang dermed af en båtled mellan de fyra först uppgifna sjöarne, har Rikets Ständers Stats-Utskott, genom E. K. M:ts Nådiga Remiss af den 17 sistlidne Mars, fått emottaga af vederbörande
Distrikt-chef för väg- och vattenbyggnader, efter anställda undersökningar, upprättade chartor, planritningar, kostnads-förslag och arbets-planer för ifrågavarande båtleds och sjösänknings-arbetes utförande, äfvensom af landtmätare uppgjorda beräkningar och värderingar i afseende på den jord, som genom detta arbetsföretag skulle komma att vinnas eller förbättras, hvilka alla handlingar E. K. M.ts Befallningshafvande i Östergöthlands län, med anledning af den väckta lånefrågan och i anseende till arbetsföretagets synnerliga vigt för en stör del af 132 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 79. länet, helst om nämnda vattendrag framdeles komme att genom en kanal-anläggning sammanbindas med sjön Roxen, i underdånighet insändt till E. K. M:t, för att vid behandlingen och pröfningen af förevarande hemställan kunna Rikets Ständer tillhandahållas.
Enligt hvad Rikets Ständer rörande detta ärende inhemtat, hafva, sedan medlet af sistförflutna århundrade, flerfaldiga förslag och framställningar blifvit afgifna, samt åtskilliga förberedande åtgärder vidtagna för åstadkommande af en oafbruten båtfart genom de nästan sammanhängande fyra insjöar, som Slångån genomflyler under sitt lopp inom Hanekinds och Kinda härader, jemte det E. K. M:ts Befallningshafvande tid efter annan i underdånighet förordat tillvägabringandet af en sådan kommunikation emellan slätt- och skogsbygden i Östergöthland, såsom särdeles behöflig och fördelaktig för en stor del af invånarne inom denna mycket befolkade och i särskilda trakter med olika men ymniga naturprodukter begåfvade provins.
I den mån tillgången på skogseffekler minskas, samt anskaffandet deraf, synnerligast för städernas och slättbygdernas invånare, försvåras, mäste ock de kommunikations-anslalter, hvarigenom tillförseln af dessa effekter från förut mindre åtkomliga trakter befrämjas, blifva alltmer vigtiga och nödvändiga, såsom af närvarande fall äfven bestyrkes, då varuforslingen emellan Kinda härads skogsbygd samt dess afsättnings- och stapel-orter, hittills endast verkställbar till lands på en mycket backig och besvärlig väg af omkring 7 mil, efter ifrågavarande arbetsföretags fullbordande, skall kunna besörjas med begagnande af en blott 4| mil lång båtled, hvilken tillika i en framtid bör blifva af synnerlig vigt för en stor del af riket, derest den mot norr utsträckes till sjön Roxen och mot söder till de liera med Stångåns vattendrag förenade insjöarne inom Småland, hvartill kommer att genom nu i frågaställda arbetsföretags utförande tillfälle beredes till betydliga jordförbättringar och landvinningar vid här ofvan omförmälda sju sjöar.
I betraktande af dessa förhållanden och med derjemte fäsladt afseende å den omständigheten, att, genom meranämnda båtleds- och sjösänknings-arbetens verkställande i ett sammanhang, det dertill erforderliga understöd af allmänna medel bör ulan svårighet kunna återbetalas, och denna återbetalning, med tillämpning af de rörande betalnings-sättet för dylika bidrag till valtenaftappningars företagande gifna föreskrifter, kunna ske på ett sött, hvarigenom på en gång Statsverkets säkerhet för lånesummans ålerbekommande betryggas och läntagarnes liqvider underlättas, hafva Rikets Ständer funnit skäligt, under förbehåll att vederbörande låntagare skola vara ansvarige för så väl den föreslagna båtledens som sjösänkningarnes fullständiga utförande, bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa ett särskildt lån af Ett Hundra Sextio Tusen (160,000) Riksdaler, dels för sänkningen af sjöarne Stora och Lilla Rengen, Jernlunden, Åsunden, Emmern, Striern och Nimmern inom Hanekinds och Kinda härader i Östergöthland, och dels för åstadkommande af en båtled genom och emellan förstnämnda 4 sjöar.
Beträffande ej mindre vilkoren för detta Iåns utbekommande, än de med dess erhållande förenade särskilda åligganden, samt de årliga ränte- och kapital-afbetalningarne derå, komma de allmänna grunder och föreskrifter samt betalningsvilkor, som vid innevarande Riksdag blifvit, med hänsigt till andra dylika statsbidrag, stadgade och af Rikets Ständer hos E. K. M:t i underdånighet anmälda, att vederbörligen iakttagas och tillämpas å nu ifrågavarande lån samt dess utanordnande och återbetalning m. m.; dock bör denna lånesumma icke få på en gång lyftas, utan endast efter hand, i mån af arbetets fortgång, vid de terminer, E. K.
M. finner för godt i Nåder föreskrifva.
Stockholm den 19 Juli 1854. Expeditions-Utskoltets Förslag
Skrifvelse, N:o 80. 133 N:o 80.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Juli 18S4.
Preste-Ståndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 19 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga hemställan till Rikets Ständer, rörande Folkskole-lärares pensionering.
(Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 161.) S. A. K. Sedan, till följd af Rikets Ständers vid senaste Riksmöte meddelade beslut, utaf besparingarne å de vid föregående Riksdagar till folkundervisningens befrämjande anslagna medel, en summa af 80,000 R:dr blifvit i Riksgälds-kontoret tills vidare afsatt, för att af E. K. M:t användas till Stiftsvis inrättade pensions-anstalter för Folkskolelärare, under vilkor att desse lärare, likasom församlingarne, till sådana anstalter lemnade bidrag, samt E. K. M:t, genom Cirkulär till samtlige Domkapitlen af den 1 Oktober 1851, meddelat vederbörande underrättelse om hvad Rikets Ständer sålunda beslutat, samt anbefallt de åtgärder, som för ändamålets vinnande vore erforderliga, och derefter, med hänsigt till de af Rikets Ständer i sådant afseende bestämda vilkor, förslag lill dylika pensions-anstalter blifvit uppgjorda och till E. K. M.t inkommit från nio Stift, nemi.
Linköpings, Strengnäs, Wexiö, Lunds, Götheborgs, Kalmar, Carlstads, Hernösands och Wisby, hvilka förslag E. K.
M:t dock icke funnit vara af den beskaffenhet, alt de kunnat i Nåder fastställas, äfvensom E. K.
M:t ej heller ansett
Sig förr kunna lill noggrannare pröfning företaga de dessutom från Folkskole-lärarne inom Westerås Stift inkomne underdåniga framställningar, åsyftande pensionering af afskedade Folkskole-lärare i hela Riket, än sig visat, huruvida ändamålet kunde på det af Rikets Ständer beslutade sättet vinnas; så har, med tillkännagifvande att, till följd af förberörde omständigheter, hela det beviljade anslaget ännu vore obegagnadt, E. K. M:t uti Nådig skrifvelse af den 19 November näsllidet år hemställt, att Rikets
Ständer vid nu uppgifna förhållanden måtte medgifva, det samma anslag ytterligare finge förblifva i Riksgälds-kontoret innestående, för alt af E. K.
M:t användas på det sätt och med de vilkor, som Rikets Ständer kunde finna för ändamålet lämpliga. 134 Expeditions-Ulskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 80.
Efter öfvervägande häraf och med afseende å det förhållande, att nu ifrågavarande anslagssumma af 80,000 R:dr blifvit, på sätt nämndt är, af Rikets Ständer anvisad, på det att, — derest före innevarande
Riksdag sådana åtgärder i ett eller flere Stift blefve vidtagne, i följd hvaraf en fond, genom Folkskole-lärarnes och församlingarnes bidrag, inom hvarje särskildt
Stift bildades för de förres pensionering samt ställdes under förvaltning af en utaf Folkskole-lärarne Stiftsvis utsedd och under Stiftsstyrelsens öfverinseende och kontroll stående direktion, och så vida på vissa allmänna grunder byggda reglementen i sådant afseende upprättades och af E. K.
M:t fastställdes, — E. K.
M:t då måtte ega att, med beräknande af. omförmälda summas billiga fördelning mellan Rikets alla Stift, deraf tilldela hvarje sålunda tillkommen pensionsanstalt, såsom grundfond för densamma, ett proportionerlig! bidrag för en gång; så och ehuru någon med Rikets Ständers härom vid sistförflutna Riksdag meddelade beslut öfverensstämmande disposition af större eller mindre del utaf denna anslagssumma hittills icke kunnat ske, hafva Rikets Ständer likväl beslutat, att densammas hela belopp må, under den tid nuvarande Riksdags Stats-reglering kommer att omfatta, fortfarande, på det säll samt under de vilkor och förbehåll, som förut äro stadgade, hållas E. K. M:t af Riksgälds-kontoret tillhanda, för beredande af framtida tillgång lill afskedade Folkskole-lärares pensionering; hvarjemte och för vinnande af det med ifrågavarande anslag åsyftade ändamål, Rikets Ständer, med afseende å de i E. K.
M:ts ofvanberörde
Nådiga skrifvelse uppgifna förhållanden, härigenom velat hos E. K.
M:t i underdånighet anhålla, att, derest hinder skulle förekomma emot tillämpningen af de utaf Rikets senast församlade Ständer för samma anslags användande fastställda vilkor och förbehåll, eller om dessa skulle i ett eller annat hänseende befinnas mindre ändamålsenliga, E. K. M:t, i sådant fall, täcktes, efter vederbörandes hörande, till Rikets näst sammanträdande Ständer afgifva Nådigt förslag, med hänsigt till de förändrade grunder och bestämmelser, som kunna erfordras för ett framtida brdnande af denna vigtiga angelägenhet samt ett syftesenligt användande af dertill disponibla medel.
Stockholm den 19 Juli 1854. Expedilions-Utskoltets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o Si. 135 N:o 81.
Uppläst och bordlagdt hos Ridd. och Adeln den 14 Juli 1854. godkändt, med de i Prot. Utdrag, (Sami.
IX; sid.
293) om förmälda förändringar den 15 — — godkändt, med samma förändringar hos Presle-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 27 — — Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående transito-handel mellan Sverige och Norrige.
Besvärs- och Ekon. Utsk:s Bet:de N:o 103.) S. A. K.
Hos Rikets Ständer har fråga blifvit väckt om öppnandet af transito-handel mellan Sverige och Norrige; i hvilket afseende blifvit aufördt, hurusom i sednare tider något exempel knappt torde kunna företes, att ett land, som har en del af sina landskap närmare belägna till en grannstats hamnar än till sina egna, blifvit förvägradt att till grannstatens stapelstäder, utan erläggande af tull, införa de varor, det utrikes ifråh behöfde, och att derifrån mot en mindre afgift transito land- eller flodväg vidare transportera den till sina egna gränsetnllkamrar, för att der låta dem undergå behörig förlullning; att sålunda t. ex. Pohlen kunde föra sina varor transito öfver Preussen, Böhmen likaledes genom Preussen och Sachsen, södra och vestra Tysklands Stater öfver Belgien och Holland, samt Schweitz både öfver Belgien, Holland och Frankrike, oaktadt dessa stater vore i politiskt hänseende från hvarandra fullkomligt åtskiljda; alt deremot mellan de nära politiskt förenade länderna Sverige och Norrige icke förefunnes ett sådant på billighet och ömsesidig fördel grundadt kommunikationsmedel, hvilket dock för ett och annat af Sveriges landskap, såsom Jemtland, vore af vigt, enär detta landskap hade betydlig fördel af att hemta utrikes förnödenhets-varor från Norriges vid Atlantiska hafvet belägna hamnar, i hvilka man nemligen genom befrielsen Irån så väl Öresunds-tullen, som algifter lill Handels- och Sjöfarts-fonden, tolag m. m., — den längre transporten oberäknad, — erhölle varorna för vida bättre pris än i någon hamn vid Östersjön, hvartill komme alt transporten öfver Norrige vore mindre dyr och kqmmunikationen deremellan och utlandet under alla årstider öppen, hvilket ej vore förhållandet med den Östersjöhamn, Sundsvall, hvarifrån Jemtland eljest måste hemta ifrågavarande varor, äfvensom 136 Expedilions-Utskottets Förslag till underd.