Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter föregänoen undersökning wid Tings-Rätten äga Konungens-Be fall - Den 9 Julik 1527 fallningshafwandc, att om nödwändigheten af en sädan Krog- eller Näringsställe sig utlära, men bör underställa sitt Utslag Kammar - Collega bepröfwandc, förr än rättigheten sär gagnas, dä ten af Ksnungens Befallningshafwande bliswit tillstyrkt. ane Wid större Landt, Egendomar och Bruk, mä för Ägarens egen Betjening, egne Handlweckare och Tjenstefolk, som ä Egendomen gagnas, samt ankommande främmande Betjening, kunna inrättas Wärdshus, hwarest Bränwin wid^ spisning sär till dem försäljas; men allt BränwinS-salu till andra ware pa det strängaste förbudit. 22:0 Wid Ting, UppbördS-Stämmor, Auctioncr, Möten och andra Folksamlingar pä Landet, som hällas pä andra ställen, än Gästgifwaregärdar, mä icke Bränwin af eho den wara^mä i större eller mindre partier till salu hällas; Alwen sorn de pa witza ställen wid Auctioner brukeliga sä kallade Slagsupar, äro strängeligen förbudne. 2z:o Wid Marknader pa Landet bör icke Bränwin fä förfallas af andre, än Gästgifware eller sädane Närings-Jdkare som pä sätt ofwannämndt är, erhållit Branwins- Minuterings, rättighet. 24:0
I Städerna stall Konungens Befaklningshafwande, sedan Magistraten blifwit hörd, bestämma icke allenast antalet af de Krogar, der Bränwin sär minuteras, utan äfwen de ställen inom Staden hwarest sädane Krogar fä anläggas.
Pa Källare och sä kallade Wärdshus, der mat gifweS, samt lika beskaffade mindre Näringsställen och Marketenteriet, får Bränwin föryttras under förtärring af mat.
Landshöfdingen, äger pröfwa behofwet och mängden as sädane mindre Näringsställen och Marketenterier, efter StäderneS olika de staf - »sas _
Den 9 Julik. skaffenhet till Folkmängd och andre omständigheter; I alla sadane frågor, såsom hörande till Ordningsmål, bor den mitznojde hos Kongl.
Maj:t anföra sine underdäniga Beswar och söka rättelse 25:0 All Brämvins- försäljning under Gudstjenst, det ware sig i Stad eller pä Land, ware pa det strängaste förduden, med undantag likwäl, af Städerne pa Källare och Wärdshus da Mat under Gudstjenst gifwcs. 26:0 Hos Kongl- Majit anser Bonde-Ståndet Riksens Ständer böra i underdånighet anhalla, att förbud emot Bränwins - tillwerkning icke mätte fä aga rum för längre eller kortare tid utan högst wigtiga orsaker och ,dä Rikets behof af Spannemäl icke kan fyllas pa annat sätt an genom besparing af den, som i annat sall skulle åtgå till Bränwinsbränning. 27:0
Enar ett fadant förbud emot Bränwinsbränning under en eller flere manader af den tillätne BränwinS-brännings-tiden blifwit ansedt nödigt kommer denna förbuds-tid ätt ställas pa sä manga manader, räknade ifrän October mänads början, som nödwändighcten fordrar; äfwen som förbudstiden alltid kommer, att wara i oafbruten fortsättning och således utan mellanskof af tillätne eller icke rilllätne Bränneri - terminer, hwarförutan hos Kongl. Majit bär underdänigst anhallas, att, enär Bränwinsdränning för längre eller kortare tid anses böra inställaS, Kongl.
Majit täcktes derom, sä tidigt som möjligt är, meddela allmän underrättelse, pä det
HuShällare mage blifwa i tillfälle derefter ställa de härmed i sammanhang stående enskilda HuShällSanstallter. 28:0
Den 9 Julii- 1529 -8-o Alla inskränkningar uri Branwinstillwerknings-tiden böra wara lika och inträffa under samma tid i alla Städer och pä Lander öfwer hela Riket. 29:0
Den Hemmanen pä Landet ätföljande Bränwins - afgift med hwad Städernes Mantalsskrifne personer erlägga, ej mindre än ten afgift som för Kan«ervmden bestämmes, kommer alltid att utgå, antingen Bränwin får tillwcrkas eller för längre eller kortare tid inskränkas.
Sedan Bonde-Ständer salunda stadgadt grundcrne för Bränwins, tillwerkningen, öfwerlemnas till Bewillnings - Utskottet att förestå den Bcwillning, som ej mindre efter Hemmanens wärde, än Pannervmden är lämpelig; hwarwid Bonde»Ständet bifogar den önskan grundad pä sanning och billighet, att de mindre Pannoc som icke öfwerstiga 22 Kannor, mage njuta all möjetig lindring och Dalarnes Jnnewänare det benägna afseende som dem tillförene wederfarits; Hwarjemte Lag,Utskottet, som synes hafwa haft mera än tillräckelig tid, att utarbeta den dit remitterade fräga om Straff-Lag för förbrytelser i sädane mäl, skall anmodas, att dermed ofördröje igen inkomma.
Igt suxrs. Lx krotocollo. 6.
Utdrag af prorocollet, hället hos Hederwärda Bonde-Gtändet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Julli 1312.
S. Dafter föredragning af Stats-Utskottets ytterligare Betänkande, som hwilat pä Bordel sedan den 6 i denne mänad, angående kostnad till Capotter ät Extra Rolerinssmanskapet; fann Bonde,Ständer den - rzzs Den 9 Julli. denna kostnad icke böra beräknas högre an tili rs Riksdaler eller ansiaget utöfwer 72,202 Riksdaler Banco SpecieUt supra.
Bx protocollo, O. Brinkman.
Utdrag af prstocsllet, hället hos Hederwärda Bom e-Standet wid Urcima Riksdacren i örebro den 9 Julii 18 l 2.
S-D. 8oredrogs Banco, Utskottets Betänkande, som hwuat pä Bordet sedan ststa Pleni-dag. angående understöd till Jernhanderingen, och blkf af Bonde-Ständet bifallit.
Bx krotocollo, 6.
Utdrag af prorscsllct, hället hos Hederwärda Bonde-Ttandec wid Urtima Riks» dagen i Orebro 9 Julii 1812.
S.D-8öredrogos och af Bonde-Ståndet bifollos Allmänna Besivärs- och Ekonomie-Utffottets den 6 dennes pä Bordel lagde Beränkanden, angående: 1:0.
Alla Ekonomiska Stadgars och Besluts införande i Tidningarne. 2:0.
Handhafwande af de, angående Judarnes Handelsrättigheter, utkomne Författningar. z:o. Förbättring af Hamnen wid Staden Falkenberg. 4:0.
Inrättande af Hushälls-Nämd i Landsvrterne 5:0.
CaffLhuS- och Näringsidkares besökande af Marknader.
6;o« Den 9 Julik. >;zr 6w.
Fyrbakars inrättande pä Holmön widdén sä kallade Qwarken och wid Östergarns Holme pa Gottland.
Bx krotocollo, O.
Utdrag af prstocsllet, hället hos Heder, wända Bonde Stander wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Julli 1812.
S-D. 8öredrogos och biföllos Stats-Utskottets, sedan den 6 dennes pä Bordet hwilande Belänkan den, angående: no. Förhöjning i Postskjuts-legan. 2:0.
Förfäljningsfättet af den till fromma Stiftelser ansiagne Kronotionde Spannemälen. z:o. Medel att skaffa hem utrikes wistande Sjöfolk; och 4:0.
Anslag af Statsmedel för befordran af kunskapen om Sweriges Statistik.
Ut supra. kx krotocollo, 6.
Utdrag af prstocsllet, hältet hos Hedec» wärda Bonde-Gtändet wid Urtima Riksdag i Örebro den 9 Julli 1312.
S.D. ^bid ytterligare föredragning af Lag-Utskottets den 6 dennes pä Bordet lagde Betänkande , angående i fräga ställd skärpning af answar för äwerkan, blef det sednare alternativet, som bibehäl. ler nu Ständel antagit och godkändt.
Lx protocolll, 6.
N:v 96.
Upp - i^zr Den iz Julik.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den iz Iu!il. - - Prcst-Ständct den iz - - - Bcrgarc-Ständet d. iz - - - Bonde-Ständet den iz - ^Gtormäglrgste 2lllernäd'gste Lsnungl L anledning af hos Hederwä'.da Bonde Stander g:ord anmälan, att som Skjutslegan för Posten, samt de till Pastbönder förunnade friheter, pa intet fält mot deras beswär och kostnader wörö swarande, de derföre malte fa hwad som är eller för Gästgstwaressjuts i en framtid kan blifwa förordnadt, äf« wensom i sammanhang härmed Posten icke ssulle fa färdas i goda wägar pa kvrrtare tid an i^ tunina, och i elaka eller backiga wägar 2 timmar milen; eller ock att Posthemman ssulle blifwa befriade fran detta onus, och i likhet med andra Hemman roteras, äfwensom att Postförarnes
Drängar skulle wara fria fran Conscriptionen, och wärdet af en Kapprock och Wagn fastställas ester Markegångstaxa». såsom grund för ärlig ersättning deraf, och att Posthemman matte blifwa befriade fran alla publika byggnader, och reserv-skjuts anstaS till understöd för de under Krigstid ofta inträffande extraposter; äfwensom ock serskildt blifwlt färeflagit, att Postförfcln i Norrland ssulle ombesörjas genom beting eller pa cntrepenad,auction till den minstbjudande, fa Riksens Ständer, som wäl inse att ^Postförarnes aflöningswilkor, serdeles i en del Landsorter tarfwa förbättring, men sakna nödiga upplysningar härutinnan, till Eders Kongl. Majus
Nådiga godtfinnande i underdånighet öfwerlemna, att, rörande ändringar och förbättringar i Postförares wikttor och Löner, som omständigpeterne kunna fordra - Den iz Julli. rzzz dra och medgifwa, förordna såsom Eder Kongl. Maj:t, efter inhemtade upplysningar fran Dest Befallningshafwande, bäst synes, samt i fall någon tillökning bewiljas, lata densamma af Postmedlcn utgå.
Riksens Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln d. iz Julik. - - Prest-Ständet d. iz - - - Borgare-Städet d. i; - - r Bonde-Ständet d. iz - Stormägtigste Allernädigste Lonungl Riksens Ständer fa härhos t underdånighet öfwerlemna ett af Handelsmannen Stabeck ingifwil Memorial om inrättning af Hushalls-Nämder i Landsorterna, jemte förslag till Reglemente för desamma, med underdånig anhållan, det Eder Kongl. Maj-t täcktes deraf i Nader lemna Dest Landtbruks, Academie del, för att deraf göra den tillämpning, som kan leda till befrämjande af Jordbrukets och Näringarnes förkofran.
Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln den iz Zulii. - - - - Prest-Ständer den IZ - - - - - - Borgare-Ständct d. - - - - - - Bonde-Ständer den iz - « Grormäxstigste Allernädigste Ronung!
Riksens StänderS uppmärksamhet ej kunnat förbigå angelägenheten af att, genom inskränkning i den frihet att besöka Marknader pä Landet, hwar af allehanda Näringsidkare sig begagna, förekom * * ma r;Z4 Den iz Julli. ma sa tvål allt intrång uti denna, endast werkellge Borgare tillhörande rättighet, som ock de för sider och ordning stadeliga följderna af de flerahanda utfwafningar, hwarpä dylika Näringsidkare ofta beräkna fördelen af sin handtering, hafwa Riksens Stander bordt hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet achalia, det Författningarne rörande Embetsmäns rätt, att utfärda Pal; för dem, som till Näringsidkare besöka frimarknader, mätte noga granskas och inskränkas endast til! dem af wcrkeliga Handlande och Borgare i Städer, hwilka äro allmänt kände för en hedrande wandel, och för deras utkomst nödwändigt mäste besöka Marknader i andra Städer, samt, i fall de oumgängeligen behöfva betiening derwid af en eller flera Qvinspersoner, defla stola wara under answar tillika förpaflade såsom ärlige och wälkände personer; bärandes en Näringsidkare wara sin Borgerliga Näring förlustig om liderlighet och wanart, af hwad namn som helst, utöfwas inom det hus, der han sin rörelse idkar, eller pä annat sätt af honom tillätes, understädjes eller befrämjas.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. rz Julii. - - - - Prest-Ständet den iz - - - - - - Borgare-Ständet d. lz - « - - - - Bonde-Ständet d. rz - - Stormögtigste Allernädigste Lonung! ^ill förekommande i framtiden af det bos Riksens Ständer öfwerklagade mlflbruk wid Auctioner ä den till fromma Stiftelser , säsom Barnhus, Skolor och Dom - Den rz Julik. 1555 Domkyrkor anflagne Tionde Spannemäl, akt det för hela Länet belöpande Spannemäls-qvantum i en Post utbjudes och försäljes, hvarigenom tillfälle lemnäs för Handels,speculanter att, jemte inköper af Säden, begagna Tiondetagarens rätt till lösen för den längsta möjliga transport inom Lagsagan, men innewänarena i Landet beröfwas lägenhet, att återköpa den frän deras hemort utgäende
Säd, hvilket deremot vöre dem lätt om icke större qvantum ginge under ett utrop än hwad för hwarje Socken erlägges, fä Riksens Ständer i underdänighet anhälla om Nädiq Författnings utfärdande till utwerkande af den rättelse i detta ämne, hvartill omständigheterna kunna föranleda.
Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln d. i; Julii. - - - - Prest-Slä,idet d. i; - - - - - - Borgare-Ständeld. iz - - - - - - BoNde-Ständet d. iz - - Stormägtigste Allernadigfte Lonung! ^ anledning af hos Riksens Ständer gjorda anmälanden om angelägenheten af Fyrbäkars anläggande, sä väl pä den sä kallade Holmön wid Qwarken, som ä Östergarns Holme utan för Gottlands östra redd, hafwa Riksens Ständer, med skyldig uppmärksamhet ät wigren af en anstallt, hvarigenom säkerhet för Sjöfarten i defla wädeliga farwakten befordras, inför Eder Kongl. Maut welat nedlägga den underdäniga önskan, att Eder Kongl. Maj:t täcktes infordra wederbörandes underdäniga utlätanden, huruvida ifrågavarande tvenne Fyrbäks an - 15)6
Den lz Julii. anläggningar kunna blifwa swarande emot det goda ändamälet, och om dertill uppgifne stätten äro sullkomligt tjenlige, eller om andra dertill böra utses, samt i sadanl fall derom Nadigst förordna; da Riksens Ständer waga hoppas, att Eder Ksngl. Maj:t, wid frägan om medels erhållande dertill, faster Nådigt afseende pä Riksens StänderS wid 1809 och >810 arens Riksdag yttrade underdåniga önskan, rörande Lots- och Bakfondens anwändande till bestämda föremal och uppdragandet of Inrättningens styrelse ät en Direktion, under Ordförande af Chefen för Sjömätnings-Corpsen.
Ständer framhärda rc Uppläst bos Ridd. och Adeln den !Z Julli. - » Prest-Ständet den rz - -- - - » « Borgarc-Ständet d. i; - - - - - - Bonde,Ständer den iz - - Stsrmägtigste Allernäbigste Ronung! ^enom Nådig Proposition af den 22 sistk.
Masi, har Eder Kongl. Majus täckts till Riksens Ständer öswerlemna Fullmägtiges i Jern-Contoiret underdåniga ansökning, om ytterligare understöd till Jernhandteringens upprätthållande, öfwer denna Nådiga Proposition hofwa Riksens Ständer, enligt de föreskrifter de för förvaltningen af sitt BancoWerk sig sjelfwa alagt, hört sitt Banco-Utffotr, och ester erhållande af dek Utlåtande, stadnat i det beslut, att, sa wäl wid betraktande af det laga tvärve hwartill Jernet för ögonblicket försäljes, som den Inträffade omständigheten, att, oagtadt de lättade wilkor för beläning och betalning
Banken tid ester annan Den rz Julik. 1537 annan bewiljat, likwäl flera läntagare nu med ll, qwiden pa den utsatte tiden ulebiifwit; kunna Riksens Ständer icke medgifwa något förökadt belä, nii gS wärde ä Jernet, dä Banken derigenom möjligen kunde kcmma att stadna för ett, genom tidernas
Me, än widare till wärde försämradt betydande pantelager, hwars ersättning utan förlust, i sädaut fall swärligen kunde förwäntas Rörande Jern.Tontoirets anhållan om nedsättande af räntan pä metaller och exportabla effccter till en proCent, finna Riksens Ständer sig i samma nödwandighet att densamma afsiä, enär den omtanka, som framför allt är söreskriswen, til! återställande af behörig stadga för det representativa mynter, icke kan medgifwa någon förminskning a Bankens päräknade rcvenue i Jntereflen, äfwensom icke tillswidare någon tillökt utläning af Banken, för hwad nyttigt och i annat afseende nödigt ändamäl det än wara mä.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den iz JulH. - - - - Prest-Ttändet den iz - - » - - - - Borgare-Skändet d. i; - -- - - - - Bonde-Ttändet d. 1; - - - Stormägtigste Allernädigste Lonung::
, ^ anledning af den del i Riksens Ständers JustitieOmbudsmans Embets.Berättelse för arén »8" och i8l2, som angär en föreslagen ändring uti Auctionskammare-Ordningen för Stockholms
Stad af den 6 Junii 1780 rörande den sa kallade siag-afgiften, fä Riksens Stander hos Eder Kongl. Mant anmäla , det de inhämtat, att flag-afgfften icke blifwit uti -5^8 Den iz Julik. uti Rikets öfrige Stader, med undantag afStockholm och SwerigeS större Städer/ tillämpad, och att detta stadgande icke heller ar t enligt för dem i allmänhet; änvenlom att den ölriga Auctionsprowisionen för läs och fast egendom fullkomligen eifmter dec answar och beswär, som med Auctioners förrättande i Staderne är förenadt.
Det är pa desta grunder/ som Riksens Stan, der fa hos Eder Kongl. Maut i underdånighet tillstyrka, alt Auktionskammare-Ordningen/ hwad stag, afgiften beträffar, ma undergå den ändring och rättelse/ att när Auctions-prowisivnen och stag,afgiften tillsammans utgöra mera än Sex proCent af Partiets försäljningssumma, bör stag,afgiften minskas sa, att densamma tillika med Auctions-prvwisionen ej betungar Partiets försäljningssumma högre, än till fullt belopp af Sex pro,cent, samt att detta stadgande om siag,afgiften endast ma sträcka sig till Stockholm, utan rättighet att förbinda en sadan afgift med lagliga Auctions-prowisionen i Rikets öfriga Skader; Hwilket allt Riksens Högloft.
Stander fa i underdånighet EderS Kongl. Maj-ts
Nödiga pröfning underställa.
Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln den IZ Julli. - , - - Presi,Ständet den i; » -: - , , - Borgare-Ständetd-i; , - » - - - Bonde-Ttändet den iz - - i Stsrmägtigste Allernädigste Ronun^! ^enom Nödig Proposition af den 22 April har Eser Kongl.
Majit täckts till Riksens Ständers af gö - Den iz Julii. isZ9 görande vswerlemna/ antingen Rothallarne ssulle ensamme winkännas hafda kostnader för extra Noteringens Kapotter/ eller de borde af Smls-E»stan derföre godtgöras.
Riksens Stander hafwa i anledning häraf, och enär Eder Kongl. Maj:t och Kronan består utred, nings-persedlar, deribland Kapotter äfwrn räknas, öt ej mindre alla wärfwade/ än alwen indelta Regementen, funnit med billiahotca öfwerensstänrmande, att desamma böra af Stats-Castan betalas till Rotehallarne af extra Noteringen, hwilken utgör ungefärligen 6c>2O man.
De hafwa stadgadt, att priset för hwarje Kapott icke får ga öfwer 20 R:d.; men da Riksens Ständer förmoda, att beröde Ka. potter pa olika ställen kunna för olika och wida bättre pris anskaffas, hafwa de ansett ett anstag af blott 96,000 Riksd. kunna till behofwets fyllande blifwa tillräckligt.
Men innan betalning för desta Kapotter erlägges, böra de. genom Eders Kongl. Mant Befallningshafwandes föranstaltande, af »vederbörande warda behörigen besigtigade och godkände, da ersättningen efter deras beskaffenhet »vid förfärdigandet och hwarje orts serskildta pris blir bestämd; Hwilkct Riksens Ständer fa Eder Kongl. Maj:t i underdånighet tillkännagifwa.
Riksens Ständer framhärda rc. Uppläst ho? Ridd. och Adeln d. IZ Julli. - - Prest - Ltändct dcn iz - s - - Borgare-Ständct d. i; - - - - Bonde-Ständct d- iz - - Stsrmägigste Alleriurdigste Lonung! ^Viksens
Ständer fa. i sölje af »vackt fröga om en ändring och förklaring af --.dra moni. s» §. uti rz;o
Den rz Julii. uti lo Cap. Rätteg.
Balken, jcmfördt med Kongl. Bäfwer af dm 2 Mars 1748 att en förtjufnadSdrokt tilltalad person, da han bekänner sig a annor ort hafwa ett dylikt drott begangit, icke derföre ma förwisaS till annan Domstol, innan den Domstol, under hwarö ransakning brottslingen först kommit, erhållit en noga upplysning fran wederbörande om de af honom sist uppgifne brott, hos Eder Kongl. Mant i underdånighet anmäla, att de noga insitt de skadliga följder, som en längre tids utdrägt för brottslingars snara bestraffande medförer, da de, under soldane osta föregifna brott, hysa den tankan, att det under deras forslande lätteligen stall beredaS dem tillfälle, att, genom flvgtcn undgå Lagarnes straff, hwilkct ock understundom genom Fangförares oerfarenhet och oförsigtighet werkeligen har handt.
Ständer hafwa äfwen funnit, att, genom dylika ransakningar, ofta ingen annan följd kunnat dragas, än all Staten, genom brottslingens längre qwarhallande i häckte, och deras forskande ifrån en Domstol till en annan, fatt widkännas onödiga kostnader.
Det är af desia anförda orsaker, och da Kongl. Brefwet af den 2 Mars 1748, innehallande, att, om en brottsling, som gjort sig saker till döden eller dödsstraff, bekänner något annat brott, genom hwars ransakande ingen hufwudsaklig upplysning star att winna, Under-Dommaren ma, efter dertill erhållit sökt tillstånd af Ofwer-Domaren, genom Brefwäxllng med de Domstolar, hwarunder den tilltalade, efter egen bekännelse, begatt flera brott, ininhemka all möjelig upplysning, och sedermera pa en gang deröswer sig utlaka, icke owilkorligen kan lempas pa Lidra mom. 21 §. io Cap. Rätteg.
Balken , Riksens Ständer finna stäligt tillstyrka den för - Den i; Julli. 154! förklaring af 2:dra mom. 21 §. ro Cap. Rätteg.
Balken, all, da en häcktad person, inför Domstol för stölld tilltalad, uppgifwer sig ett eller siere dylika brott hafwa begatt, eiler - af ransakningen finnes anledning alt förmoda detta, det pa Domarens pröfning stall bero, huruwida han, innan den tilltalade fölwises till ransakning under annan Domstol, bör genom ffriftwäxling, med wederbörande först söka inhemta, om det föregifna brottets tillwarelse och werkligbet; hwilket besiuc Riksens Ständer ka till Eders Kongl. Majus stadfästelse i underdånighet öfwerlemna.
Riksens Stander framhärda rc. Uppläst hoS Riddcrst. och Adeln d. r; Julli. » « - - Prcst-Skändel den iz - - - - - - Borgare-Ständet d. i; - - - - - « Bonde-Ständet den iz - - Riksens Ständers Stats - Utskotts Betän kande i anledning af Longi.
Mä-- diga Proposition den 5 Junit 1812, om nödwändigheten af cn Stuteri-inrättning uti Skäne samr att de L Malmöhus Län belägne Flyinge och Dahlby Longsgärdar dertill maga anwändas. ^ill StatS, Utskottet har Kongl. Mast i Nadev läckts afiata följande Nådiga Proposition: "Sedan Riksens Stander wid r8oy ars Riksdag bestutit, att Stuteri, Inrättningen wid Kongsgårdarne Flyinge och Dahlby skulle upphöra samt att med dispositionen af besia Kongsgardar skulle förhallas enligt i allmänhet stadgade grunder; sa har 1542 Den rz Julli. har Kongl. Majit anbefallt de förberedelse-anstalter, som ffu!l> befordra werkstäiligheten af detta Beslut; Och hajma flere Förslag till besa Kvngsgardars delning, förarrenderande och anwändande blifwit hos Kongl. Mant i underdånighet uppgifne, hwilka, hwar för sig, fordrat serskildta upplysningar och weLerbörandes uclatanden, deni Kongl. Maut äswen behagade infordra.
Da, efter dtt deha yttranden inkommit, Maler fluceligen den s:te ststl.
Martil manad hos Kongl- Majit i underdånighet föredrogs, fann Kongl. Mast likwäl, att, i afseende pa de o!ika Förflag, som för defle Kongsgardars anwandande blifwit uppgifne, en undersökning annu ytterligare behöfdes, till utrönande af det förmohnligaste sätt, pa hwilket defla Kongsgardar för Kronans räkning borde diSponeras.
Och som en sadan undersökning wid da warande årstid icke kunde med tillbörlig noggranhet werkställas, samt detta ars Fardag för da warande Kongsgärds Jnnehafwarens afträde äswen snart inträffade, sa att hwarken de annu saknade upplysningarne kunde erhallas eller Arrende-Lluctionen, i den ordning 1799 ärs Författning föreskriswer, för sig ga, innan tiden för ett nytt tillträde skulle infalla, sa ansag Kongl. Mast sig nödsakad förordna, att med defle Kongsgardars bort-arrenderande ssulle till nästa arv Midfasta uppskjutas och Kongsgardarne under tiden, eller ifrån detta ars Midfasta, da förra Kongsgärds-Jnnehafwaren war ffyldig att dem afträda, och intill d. 14 Martil ,8iz, da nya Arrendet borde widtaga genom Kongl. Majus Befallnmgshafwandes i Länet försorg, förwaltas pa det för Kronan förmohnligaste sätt, som möielioen wid da warande omständigheter kunde er hällas."
Den iz Julii. r54Z ^'Da Kongl. Majit sedermera warit beredd, att i Nader pröfwa de ytterligare inkomne underdåniga utlatanden, angående disposiuonen af dess Kongsgardar, har Kongl. Maj:tS Nådiga uppmärksamhet icke kunnat undfalla, hurusom, serdeles de sednare arén, brist pä Hästar i synnerhet sadane, som ärv kjenlige för Cavallecie-Regementen, uppkommit och föranledt till ett pa defla Kreatur owanligt högt pris, enär de någon gang kunnat erhallas."
"Af sadan anledning, K dä uti Skane äro förlagde z:ne dels Jndelre dels Warswade CavallerieRegementen, hwilka med goda Hästar böra förfes vä) hwartill nästan all tillgång bade inom Riket och, i sednare lider, äswen fran främmande Orter, i anseende till de emot HästarS utförsel utfärdade förbud, saknats, har Kongl. Mant ansett det wara ett wigtigt föremål för Des' Nådiga omwardnad, att söka befordra en förbättrad Häst-afwel uti Riket; Och emedan densamma pa något säkrare sätt icke kan winna förkofran, än genom inrättningar af goda Stuterier, will Kongl. Majit som anser Skane wara en ibland de orter i Riker hwilka bade af en Stuteri-Inrättning äro i behof och äfwen för en sadan äro tjenlige, till Riksens Ständers Stats-Utskott hafwa öfwerlemnat, atc hos Riksens Ständer föreslå, om icke Flyinge och Dahlby Kongsgardar skulle kunna till en sadan Stuteri-Inrättning fa anwändas, pa det sätt att hela afkomsten af Kongsgardarne, äfwen sorn lösen för de Krono, Dagswerken till dem nu utgöras, men hwilka nästa ar upphöra, maga till Stuteri-Inrättningens underhallande ansläs, da Kongl. Maut förmodar, att, med de anstallter, som Kongl. Maur angående Stuteriets förwaktning i sadant fall ämnar widtaga, samma In - 1544 Den iz Julik.