Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktion till handakomne Utdrag af Herrar Banko-Fullmägtiges Protokoll af den 2g:de October innefattar, skyndar densamme att härmed ödmjukligen anmäla att den i alia delar instämmor i det svar , som samma DiskontVertks
Direktion i Stockholm uti frägavarande ämne redan hafvit äran afgifva. (Undert.) JB. H. Santesson.
C. H. Ekman. N. Malm.
J. Lambers.
Vidi. G. Ilelsingius. N:r 4.
Riksens Ständers Banko-Utskotts Betänkande, i anledning a f erhällen Remiss om präglande af en Skådepenning till äminnelse af den dag dä Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland uppnådde myndiga Sr.
Hög vordige Preste Ståndet har under den a i denria månad till Banko-Utskottet behagat re - 7° Banko-Utskottets Betänkanden. remittera en innom välbemälde Stand, af Herr Biskoppen in. m.
Doctor Faxe, väckt motion om präglande af en Skådepenning till glad åminnelse af den dag då Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland Prins Oscar, uppnådde myndiga år; och hafva de öfrige respektive Stånden, enligt Utdrag af deras Protokoll under den 5, 9 och rjtde januari, uti enahanda remiss sig förenat.
Banko-Utskottet anser för en tillfredsställande pligt, i anledning af desse remisser, få -vördsamt hemställa, att en Skådepenning af vanlig storlek, med passande inskrift och sinnebild, må, till följe af Riksens Ständers förordnande, genom Banko-Styrelsens försorg, oclfpå Riksens Ständers Banks bekostnad , blifva präglad öfver den 4 Juli 1817, då genom Hans Kongl. Höghet Arf-Pr insens Josef Frans Oscars inträde i myndighets-åldern, och ett deraf föranledt närmare deltagande uti Fäderneslandets allmänna angelägenheter, Konungahusets och Nationens gemensamma önskningar beseglades, medelst en förnyad borgen för deras varaktiga bestånd samt framtida sällhet och trefnad.
Stockholm den 26 Januari 18 18■ N:r 5.
Riksens Ständers Banko-Utskotts
Betänkande om antalet af Ledamöter vid de urliga Revisionerne af Riksens Ständers Banko-Diskont-Uerk.
.Tern - Banko-Uikottets Betänkanden.
Jemnlikt 16 §. uti Kongl. Majus för Riksens Ständers Banko-Disltont-Verk , under dea 7 Februari 1816, utfärdade Nådiga Reglemente, grundadt på de af Riksens Höglofl.
Ständer vid sednaste Riksdag angående
Diskont-rörelsen meddelade stadganden, böra 4 Revisorer, en af hvardera Riks-Ståndet , på sätt för Riks-DiskontVerket varit iakttaget, utväljas till den årliga Revisionens förrättande och i sådant afseende den 1 Martii, eller, om Helgedag då infaller , nästföljande söknedag i Banken sammanträda.
Banko-Diskont-Verkets första Revision har i följd häraf, medelst granskning af räkénskaperne och förvaltnigen från verkets början den 2 Juli 1816 till årets slut, blifvit af Riks-Ståndens Fyra Deputerade allena, verkställd, sedan bemälde Herrar -Ledamöter förut , gemensamt med tvänne, utaf förra Riks-Diskont-Verkets private actie-ägare utsedde Revisorer, i vanlig ordning fullbordat
Revisionen öfver sistnämnde Verk.
Bland de ämnen, sorn härunder utgjort föremal för Herrar Revisorers omtanka, har äfven den fråga blifvit framställd, huruvida Revisionen af Banko-Diskont-Verket framgent må med tillbörlig ordning och säkerhet kunna förrättas af det inskränkta antal, sorn i Reglementet: är föreskrifvit och bestämdt.
Dervid, har hos Revisorerne förekommit, att med Revisionen af Riks-Diskont-Verket på de förflutna åren sex personer alltid varit sysselsatte i den Bion, att ingen af dem under tiden kunnat egna sin omsorg åt andra göromål, utan att Revisions arbetets gång deraf lidit; oaktadt en ej rin - 7'’ BanKo-Utskoitets Betänkanden. ringa lättnad i denna delen varit att parältna gertum de private Revisorernes vanligen förut egande kännedom af förvahningssäitet, och en deraf härrörande färdighet i göromalen, sorn åter hos de å Riks-Ståndens vägnar tillförordnade Revisorer icke alltid kan partik nas, innan de någon tid med granskningen sig sysselsätt.
Drjn föregågna Revisionen af Riks Discont-Verket , hvarunder erforderlig öfning i förväg hunnit inhämtas, hade betydligen bidragit dertill , at( Revisionsgörornn len vid Banko-Diskonten , sedermera af o
Ivan riam nde inskränkta antal inom behörig tid medhunnits; äfvensom den serskilda omständighet, alt vid berörde tillfälle blott Sex månaders förvaltning varit föremal för Herrar Revisorernas granskning.
Enar nu allt sadant hädanefter ej finge påräknas, men Banko-Diskont-Verkets Revision innan korrt och allt framgent säkerligen blifver af lika vidlyftighet med Riks Diskont-Verkets, vore, efter Herrar Revisorernas tanka, nödvändigt, att antalet vid förstnämnde
Verk i det minsta förökades till det som för Riks-Diskont-Verket varit fnstställdt.
Men i betraktande härvid tillika , ajt Revisionen utgöres af Riks-Ståndens Deputerade, ansägo Herrar Revisorer såsom en följd deraf lämpligast blifva, att tvänne Ledamöter af hvarje Riks-Stånd til! denna förrättning for framtiden utsåges och förordnades.
Banko-Utskottet, sorn af nu anförda grunder, i likhet med Herrar Banko - Fullmägtige och Riksens Ständers sednast församlade lii visor», r BanÅo-Utskotiets Betänianden.
73 sorer ofver Stals- Banko- och Riksgälds-Verken, äfven för sin del insett hehofvet af hvad sålunda blifvit föreslagit; liar ej bort underlåta att detsamma till Riksens Höglofiiga Ständers benägna bifall vördsamt anmäla, med hemställan, huruvida Banko-Fullinägtige må få sig uppdraget, att öfver ofvan högstberörde Nådiga Reglemente hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om en dermed instämmande förklaring.
I öfrigt bör Banko-Utskottet vid detta tillfälle vördsamt anmäla, att Revisionen af Riks- oell Banko-Diskont-Verkens räkenskaper och förvaltning för nästlidet år 1817, blifver under nu påstående Riksmöte , i sammanhang med de Banko-Verket rörande befattningar, af RankoUtskottet besörjd ; hvadan tillämpning af det Beslut., Riksens
Ständer i förevarande amne lära täckas fatta, först i afseende på nästföljande Revision skulle komma att äga rum.
Stockholm den 31 Januari 1818.
N:r 6 Riksens Ständers Banko-Utskotts Betänkande i anledning aj gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 20 sistledne December afiätne Memorial, angående yrkade ändringar oah tillägg uti i:sta och 3:dje §):ne af den för Banko-Uttet hittills gällande Instruction. -Höglofl. Banko-Utskottets Betänkanden.
Ridderskapet och Adeln liar, enligt Utdrag af dess Protokoll under den 27 sistledne
December, sorn den 13 i denna manad kommit Banko-Utskottet tillhanda, hehagat tilL förnyad handläggning återförvisa Banko-Utskottets den 20 föregångne December aflätne Memorial, angående yrkade förändringar och tillag uti tusta och 3;die §§:ne af den för BankoUlskottet hittills gällande Instruktion , tillika med dervid gjorde Anmärkningar af Herr Grefve von Schverin Fredric Bogislaus , och Herr Cederschöld Pehr Gustof, jemte anföranden t i 1L upplysning i samma ämne, af Herr Silfverstolpe Gust•
Abraham och Herr Mannerstam Johan.
Herr Grefve Schverin har yttrat den tanka: att, då Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om E inance-Regleringen gålve anledning förmoda det Bankens Natur och Egenskap torde behöfva undergå någon förändring, syntes ock frågan om förändring i Instruktionen för Banko-Styrelsen böra hvila , intill dess Riksens Ständer yttrat sig om Bankens blifvande Natur och Egenskap ; samt i öfrigt anmärkt , att slutet af en Riksdag vore, såsom erfarenheten visat, den minst lämpliga tid till afgörande af vigtiga mål; och att, då någon fråga om förändring i Instruktionen för dem sorn skola vårda Banken , sedan dess Natur och Egenskap en gang blifvit rigtigt fattad och bestämd, sällan skulle kunna uppstå, de förändringar, sorn funnes behoflige , också Gude kunna i tid anmälas.
Hvad första Anmärkningen beträffar, så anser Utskoitet otvitvelagtigt,- att intill dess Bankens - Banko-Utskottets Betänk anden.
Icens Natur neli.
Egenskap blifvit förändrad, Banko-Utskottets
Instruktion skäligen bör vara grundad pä hvad i den delen nu galler: och att deremot, i och med detsamma någon väsentlig rubbning komme i fråga, den åberopade delen af Instruktionen sådant oagtadt blefve enahanda, nemligen: att Banko-Utskottet ägde iakttaga hufvudgrunderne af Bankens Natur oell Egenskap, fastän i desses förändrade skick.
I enlighet tned hvad Herr Grefven vidare anfört tror Banko-Utskottet äfven för sin del , att Instruktionen vid ganska få till lallen skall behöfva förändras, och att sålunda för det mästa, deri förra Instruktionen af Riksens Ständer nrå kunna fastställas till iakttagade för Banko-Utskottet vid dess formerande den nästa Riksdagen, Bestämmandet af tiden då denrra fastställelse borde äga rum, har ej såsom hufvudsak ingått i för, slaget, ehuru det förutsätter att alla vigtiga frågor rörande Banko-Verket, dess förinnan måste vara afslutade.
Varande afsigten här egenteligast, att en viss ordning för meddelandet af Banko-Utskottets
Instruktion blefve stadgad , så att icke genom preliminaira frågors framställande i sådant afseende, vid Riksdagens början, något hinder för detta Utskotts formerande må kunna uppstå, utan Banko-Utskottet alltid blifva i tillfälle, att, lika med andra Utskott, öfver väckta förlag till ändring dess Utlåtande till RiksStänden afgifva, innan något beslut derom fattas.
Herr Professoren Cederschöld har anmärkt, dels, att ehuru dess Motion om ändring i In struk - 76 Banko-Utskottets Betärtkamlen. struktionen för Banko-Utskottet varit föranledd i synnerhet deraf, att Utskottet i 3:<1 je §. tycktes, likväl i mörka och obestämda uttryck, vara ålagdt, alt arbeta pa Banko-Sedlarnes förbättring i värde, och bereda, en möjlighet för Banken att sluteligen inlösa dem med Specie Mynt, hvilket den värde Ledamoten åter, på anförde skäl ansett vara skadeligt; hade samma mening i den nya redaktionen blifvit bibehållen, endast med tydligare ord uttryckt; hvadan en ytterligare omarbetning blefve högst nödig, på det i Instruktionen ingen ting ina förekomma, som kan syfta åt
Myntets förbättring och sålunda strida mot Riksens Ständers förmodeligen Allmänna afsigt att stadga Myntets värde i dels ock, att då en väckt motion omöjligen kunde rubba och förändra Hankens Natur och Egenskap, innan den blifvit af Utskottet pröfvad och af Riksens Ständer gillad , borde til! vinnande af bestämdhet i uttrycket, orden rubbar ock förändrar utbytas mot syftar till rubbning och förändring.
I anledning af hvad sålunda blifvit anfördt, får Utskottet erkänna, att dess afsigt visserligen varit ocb är den som uti Instruktionen också tydeligeri uttryckes, att krediten för Bankens Sedlar borde stärkas, för att vinna stadga åt deras egenskap af Mynt, och att alla medel för vinnande af detta ändamål, borde sorgfälligt iakttagas.
Utskottet vill i öfrigt gerna medgifva att de föreslagna orden syftar till rubbning och förändring i stället för rubbar och förändrar, kunnat uti forslaget nyttjas; men Utkotiet har, der na - Tlanko-Utskottets Betankanden. 77 något liufviulsakeligt skal till rättelse icke förefanns, hälst bibehållit den forre redaktionen oförär drad; dock finnér Utskottet för sin del ingen betänklighet, att ju den föreslagna förändringen i detta afseende, niå uti projectet till ny Instrucktion för nästa Banko-Utskott, blifva iakttagen.
Slutligen bör Utskottet inför Riksens Höglofl.
Ständer vördsamt anmäla, att, enligt Utdrag afiriögvördige Preste-Ståndets, Vällofl.Borgare-Ståndets och Hederv. Bonde-Ståndets Protokoll, Banko-Ut. skottets ifrågavarande Memorial, rörande forändingar och tillägg uti Instruktionen, blifvit under den 27 December nastledrie, samt den 2 Januari innevarande år, af välbomälde trenne stånd bifallit.
Stockholm den 31 Januari 1818. N:r 7. Riksens Ständers Banko- Utskotts Betänkande , uppå erhållen Remiss, af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående Medel och utvägar till Hjelmare Slussverks ombyggnad och vidmagthällande.
Uti Nådig Proposition af den 10 December 1817 har Kongl. Majit gifvit Riksens Ständer tillkänna, huruledes, efter i Nåder inhämtad kännedom, att Hjelmare Slvssverk fordrade eu 78 Banko-Utskottets
Betänkande - en tolai ombyggnad, hvartill en kostnadssumma 339-498 K:d blifvit beräknad, Kongl Maj:t, med anledning häraf, or,h enär Stats-Verkets tillgångar ej medglfve Verkets öfvertagande för Kronans Räkning, i Nåder funnit godt, på sätt dess Nådiga Kungörelse af den 31 Juli 1816 innefattar, tillbjuda enskilde Nådigt Privilegium, att under namn af Hjelmare Canal oell Sluss-Verks Bolag, ombygga och fullborda, samt derefter framgent äga och underhålla denna Inrättning; men den i sådant afseende öppnade Subscription, på det sätt utfallit, att Actie teckningen befunnits inskränkt till ett belopp af endast 4g,goo R:cl, hvarförutan likväl förre Bolags-Interessenteme i Orebro förklarat sig vilja för deras Uppgifne fordran af 11300 Rid i och för gamla Sluss-Verks Inrättningens utgifter, taga Actier i det nya Bolaget derest ett sådant kornme att äga ruin.
Vid slikt förhållande, och då det väsendteligaste hinder emot ett mera förmonfigt Utslag af en blifvande ny Subscription, troligen skulle undanrödjas, i fall någon sådan anstallt blefve vidtagen, hvarigenom Bolaget kunde med säkerhet påräkna en viss billig inhomst af dess Actie Capital,' samt under öfvertygelse om Statens förbindelse att genom en lämpelig ock väl beräknad uppoffring å dess sida, medverka till ett ändamål af den. allmänt erkända gagnelighet som det ifrågavarande, har Kongl. Maj:t i Nåder velat till Riksens Ständer föreslå, att nödig fond af allmänna medel må utses, för att betacka den brist som kunde komma att yppas uti en lill G Procent - Iiankc-Utskottets Betänk anden.
79 cent fastställd årlig ränta, hvilken, äfven i den händelse Sluss-Verkets Intrader ej dertill lämnade full tillgång, blefve att påräkna såsom en ständig och gifven inkomst af Actie kapitalef, och således jämväl af den redan tecknade Summan; samt att förnyad Subscription, beledsagad med uttryckelig försäkran om en sådan funderad räntebetalning, måtte så tidigt kunna öppnas, att Riksens Ständer, derest Actie-kapitalet, oaktadt detta villkor, ej skulle blifva tillräckeligf, må under nu påstående Riksdag kunna öfverväga på hvad sätt den erforderliga summan till Slussbyggnadens fullbordande må anvisas.
Enligt meddelt Protokolls-Utdrag från Vällofl. Borgare-Ståndet under den 27
December nästledit år har , i anledning af Höglofl.
StatsTJtskottets hemställan, och då välbemälde
Utskott icke ansedt sig kunna föreslå någon så beskaffad tillgång af Stats - Verkets medel, som medförde en ständig försäkran för blifvande Actie-Ägare uti Hjelmare Slussverk om sex procents ränta å det kapital hvilket skulle till Slussverkets Ombyggnad erfordras, högstberörde Nådiga Proposition blifvit till Banko-Utskottet remitterad i förmodan att sistnämnde Utskott antingen särskildt, eller genom sammanträde med Ståts-Utskottet, torde uppfinna tillgång för den. begärde summans erhållande : och hafva de öfrige respektive Stånden , med bifall till StatsUtskottets så beskaffade hemställen, den 27 och 30 December samt den 2 sistledne Januari, uti enahanda Remiss sig förenat.
Ban-j 8o Baniu-Utskottets BetäniancUn.
Banko-Utskottet kan visseiligen icke undpS erkänna nödvändigheten deraf, att ifrågaya rande Canal-fart, sa väsendtlig for vigtiga näringar i Hare Provincer, vidmakt hålles, och det äfven med uppoffring af Statens medel derest ändamålet icke annorlunda kan vinnas.
1 fråga äter otn sättet för meddelande af ett sådant biträde, tror Utskottet sig med stod af Remissens lydelse, böra begagna detta tillfälle att något närmare utveckla sina tankar.
Lika med hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i detta afseende innehåller, anser Banko-Utskottet lämpligast , att enskildes kapitaler göras verksamme vid företag af sådan art, dels emedan då icke blifver fråga om nya bidrag utan blott om cirkulation med de förut i rörelsen befintelige , dels ock, emedan verkställighet af ett arbete, under de deruti inteiesserades egen tillsyn ofelbart sker fördelaktigare än för allmän räkning.
Ar företaget at allmänt Nationelt Interesse så synes
Staten visserligen kunna och böra ställa* i garantie till säkerhet för den enskildte att njuta afkomst af sitt kapital; ty denne använder det icke eljest!, der han icke kan göra en vissare beräkning på afkastningen än som i detta och dylika fall är möjligt.
Uti den Ulligare rörelsa till Produktionens befordran som så väsendteligen beror af lättade transport-medel, äger Staten att påräkna ersättning för hvad garantien skulle kunna kowlina att henne gravera; halst härvid bör noga observeras, att om ej Canaffarten omedelbarligen afkastar full revenue för kostnaden, är likväl deraf ej någon följd att Sta - BankoUtS/tottetS Betänkandet^ 8^ Statens fyllnad» bidrag blifver en förlust.
På serkilde vagar i tiga ökade afgifter i följd afen. ökad produktion, likasom i omvändt förhållande Statens intrader mindskas och aftaga i den trion Näringarne, vare sig genom bristande transport-medel eller på annat sätt, generas.
Emedlertid, och som ett sådant Stats-bidragi måste visa sig under sin rätta form, såsom en graVation å en sida, då deremot intraderne upptagas på den andra, later det ej med en rigtig ordning kunna öfverensstämma att hvarken vid tleltaeller vidnagot annat dylikt tillfälle, öfverflytta sådane ständige graVationer på Banken, hvilken enligt sin Natur och'
Egenskap är blott ett depositions- och låne-verk.
Bankens öfverskott kan af P.iksens Höglofl.
Ständer disponeras ad publicos usus; men Riksens Ständer böra icke ens hinna vid Banken fästa ansvaret för någon perpetuel gravation, emedan det ej är gifvit att
Banken ovillkorligen och i alla tider skall hafva något öfverskott disponibelt; och alla sådane Beslut som till kommande tider utsträcka Bankens förbindelser måste nödvändigt verka skadeligare än något annat på dess kredit, och sålunda äfven sorfällitgt undvikas; hälst, ehuru summan som vid detta tillfälle erfordras , icke är särdeles betydelig, prejudikatet deremot synes af stor betänklighet.
Bankens biträden böra, efter Utskottets tanka, ovilkorligen vafa begränsade inom bestämda Summor, gifne antingen för en gång, eller för faststälde terminer, och till sine vilkor helst inskränkte inom Epo keu Bihang till Rikt-Ss.
Pret, jgl7—-iSigt 6;.te Sami.
N;r u» 8a Banio-Utskottets Beiänknnden. ken för de lagtima Biksdagarne, sä att deras fortsättning alltid må kunna bero af Riksens Ständers pröfning och jämförelse till andre mellankommande och må hända angelägnare fordringar.
På dessa skäl kan Banko-Utskottet för sin del ej tillstyrka att i frågavarande gravalion må vid Banken fästas; hvaremot Utskottet, i händelse dess yttrande i detta ämne möjeligen kunde vidare sträckas, skulle tro, att det anslag Biksens Ständer till Handelns och Näringarnes befrämjande faststält , härtill 'lämpligast borde ålitas.
Och förmodar Utskottet, att, i händelse de här ofvan framstälde åsigter af Biksens Höglofl.
Ständer gillas, någon gemensam öfverläggning emellan Stats- och Banko-Utskotten i det skick frågan om Hjelmare
Slussverks understödande nu blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder framstäld, icke finnes vara af nöden.
Det ena och andra underställes vördsamt Biksens HöglofL Ständers närmare upplysta ompröfning.
Stockholm den 31 Januari i8i8< N:r S.
Betänkande i anledning af väckt motion om präglande af en Medaille till åminnelse af den är 1817 f rade Ref 'ormations-Högtid.
Sedan Högvördige Preste-Ståndet under den Banko-Utskottets Betänkandeti. 83 5 i denne månad behagat till Banko - Utskottet remittera ett af Herr Lectorn Magis er Arenander hos Högvördige-Ståndet uppläst Anförrande, hvaruti föreslås, att en Medaille på Bankens bekostnad må blifva präglad , i anledning af den Religionshögtid, som nästledit ar 1817 på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning öfver hela Riket firades', till åminnelse af Doctor Martin Luthers 300 år förut började Reformation; får Banko-Utskottet vördsamt tillkännagifva, att sorn. äfven förut öfligt varit på sådant sätt förvara minnet af händelser som för Samhället äro af dyrbar vigt, något hinder å Bankens sida sig ej heller nu företer, att denna motion till Riksens Höglofl.
Ständers bifall vördsamt öfverlemna.
Och lärer i sådan händelse berörde Skådepenning få blifva af i5:de storleken, och med Dess utdelning till vederbörande få förfaras på sätt förut vanligt varit.
Hvarom Banko-Utskottet vördsamt afvaktar Rikses Höglofl.
Stockholm den 31 Januari 18 iS - N:r 9.
Riksens Ständers Banko-Utskotts Betänkande i anledning af väckte motioner om förlängning uti prceskriptions - tiden för Låns omsättning i Banko-DiskontVerket.
Enligt Remiss från Hedervärda Bonde-Ståndet - Banko-Vtskottets Betänkanderi. det under den 5 sistledne December, har Bart' ko-Utskottet fatt emottaga ; 1:0 En af Riksdagsmannen för Elfsborgs-' liän, Banko-Fullmägtigen Anders Danielsson väckt motion att, i anseende till närvarande allmänna penningebrisc, samt Filial-Diskonternes iråkade obestånd och misskredit, sorn för de fleste af Banko - Diskont-Verkets Gäldenärer skall göra det ganska svårt att der besörja omsättningar af sine Eån, och ännu mer att dem tillfullo inbetala, den för dylika omsättningar fastställde praescriptions-tid af anie månader från fdrfallodagen, fiege i så matto dispenseras , att intill dess Riksens Ständer hinna stadga och reglera Rikets penninge väsende, eller i frågao derom besluta, Låntagare i Banko-Diskonten må tillåtas att äfven efter tvenne månader från förfallodagen, omsätta sine Lån, och således ingen apnan olägenhet för underlåtenheten uppkomma, an den förut stadgade, af straff-räntas erläggande intill dess betalning sker. 2:0 En af Riksdags - Euilmägtigerne från Stora Kopparbergs
Län, Hans Hansson, Eriq Johanson, Anders Olsson, och Pehr Nilsson gjord, och af någre andre orters Pullmägtige understödd hemställan, att på ofvan anförde ?kjäl, en läm,pelig tids anstånd matte emot anskaffande af visse säkerhets betyg, erhållas med omsättningar och inbetalningar af förfallne
Lån i Banko-Diskont-Verket för den sorn deraf är i behof, och det mot erläggande af vanlig eller 6 procents ränta, Ban - BiinJio-Utskottets Betänkanden'. 85 Banko-Utskottet har ej underlåtit att häröfver inhämta så väl Herrar Banko-Fullmägtiges, som Banko-Diskont-Direkfionens utlåtande, som i alla delar instämmer med Utskottets öfvertygelse i detta ämne. Banko-Fullmägtigen Anders Danielsson ^ har i sammanhang med dess gjorde motion sjelf erkänt och vitsordat både rättvisan och nödvändigheten 1 allmänhet af en bestämd prasskriptions-tid för omsättningars beviljande, ehuru han i närvarande lidepunkt anser ett undantag derutinnan böra äga rum.
Det torde sålunda fa anses öfverflödigt att omständeligen utveckla grunderne för Diskont-Direktionens, med Banko-Fullrnägtiges gillande, i denna delen vidtagne, och hvarje Diskont-Verkets
Debitor i förhand kungjorde författning.
Blott den omständighet synes harvid ej böra lemnäs utan afseende, att en JLåne-Inrättning, hvars bestämda Fond redan utgått i allmänna rörelsen genom beviljade
Lån, af hvilka minsta delen vid förfallotiden fullt inbetalas, någon annan bufvudsaklig tillgång för nya
Låns beviljande vid låvarje utlåningsdag ej kan vara att påräkna, än den afbetalning å förfallne lån, sorn nästföregående omsättningsdag influtit: och att föl— jakteligen hvarje eftergift eller dispense i denna afbetalning, medför en minskning i Verkets Jjåne-tillgångar, till förfång för nya Lån-srjkande, till äfventyrs lika berättigade till understöd som Verkets aldre Gäldenärer.
Ofelbart skulle således en rubbning af den i berörde hänseen - 86 Banko-Uiskcttets Betänkanilen.
<!e inom Banko-Dkkonten fastställda , och allt hittills med framgång till det allmännas b|tnad underhållna ordning, blifva af de menligaste följder för Låne-.operålionernes jemna gång, och så mycket betänkligare, som, efter det DiskontVerket derigenom för en längre tid blifvit uturståndsatt att behörigen uppfylla sitt ändamål, förnyade svårigheter och ökade missnöjen vid den gamla Författningens återupplifvande, med säkerhet vore att förvänta.
Ej utan i yttersta nödfall, och efter moget betänkande, torde då enligt Utskottets öfvertygelse en sådan rubbning böra inedgifvas.