Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För åren 1816 till och med i8a3 hade en behållen summa af . 5oi,o3(j: 21. — öfverskotts-medel från Statsverket till Riksgälds-Contoret ingått.
Sedermera hafva, efter bestridande af älla på öfverskötten ahvista utgifter, följande summor blifvit till Riksgäldskontoret aflevererade, nemligen i För år 1824 '— “» 812,562: i3. 6. — — 1828 — 4^0,337: 32. 5. — — 1826 — — 609,633: 26. 6.
Hvad tullinkomsterna serskildt beträffar, så utvisa räkenskaperna årligen tillväxande öfverskott, utöfver beräkningarna, oaktadt afgifterna de senare åren blifvit till en del betydligen nedsatte, och uppbörds-kostnadeii deremot ökad, i följd af Tullverkets förändrade organisation.
Dessa öfverskott hafva utgjort:
För år 1823 — — 110,679: 5. 5. — — 1824 — — 147>7Ö4: *3* 4* För Kongl. Maj. ts Ntidiga Bercitt.
N:o 1. 81 För år i82 5 — — 34i,f)o6: 5. 7. — — 1826 — — /\20,i3o: 27. 4* — — 1827 omkring 939,000: — —.
Och ehuru en ansenlig tillökning i tulluppbörden för de senare åren uppkommit, dels genom den utvidgade import-friheten i allmänhet, dels genom den efter 1826 års missväxt inedgifna nedsättning i tullen på utländsk spanmål, hvilken gjort införsel deraf möjlig, synes likväl resultatet på det hela ådagalägga fördelen, äfven för Statscassan, af måttliga tullafgifter, i det de på en gång bidraga till lifligare rörelse, och minska retelsen till tullförsnillning och olofliga handels-företag.
Allt detta lemnar rom för den säkra calcul, att öfverskotten på Statsverkets inkomster för fem år, från och med 1823 till och med 1827, skola, efter en definitiv utredning deraf, för sistnämnde år komma att utgöra öfver 4>0°Q>000> och att den till Riksgälds-Contoret ingående, verkliga behållningen skall öfverstiga 2,000,000 R:dr; hvarförutan det af Norrska Statsverket lemnade bidrag till kostnaderna vid Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens utländska resa och förmälning konnpit Riksgälds-Contoret tillgodo Bih. till R. »V. Prot. 1828 och 182g.
I Saml.j 1 Band, Usta Haft. (A) 6 8a Kongl. Maj.-Is Nådiga Berat!.
N.o 1. nied 60,000 R:dr Hamb.
Banco, som utgjort i Svenskt Banco 161,2bo R:dr.
Liq viden med f. d. Kongl.
Fa millen har jemväl blifvit afslutad, sedan Kongl. Maj:t vidtagit serskilda åtgärder för omsättning i utländskt mynt af de till berörda liqvidation anvista fonder, hvarefter densamma blifvit Rikets Ständers år 1825 församlade Revisorer meddelad.
Sedan det så länge erkända behofvet af en fullständig Hufvud-räkenskap öfver Statens inkomster och utgifter blifvit uppfyldt, genom det af Stats-Contoret utarbetade, samt af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer gemensamt godkända, förslag till Riks-Hufvudbok; liar Kongl. Maj:t, ledd af Rikets Ständers serskilda framställningar i ämnet, gått iskyndsam författning om de, i anledning deraf, erforderliga åtgärder och regleringar.
Jemte det Nådig befallning blifvit meddelad om Riks-Hufvudbokens uppgörande i Stats-Contoret, efter den gillade methoden, för år 1822 och framgent, har Kongl. Maj:t i Nåder fastställt en, med hänsigt till Riksboks-slutet samt indragning af KammarCollegii Afräknings-Contor, uppgifven plau till förändrad reglering af Suats-Contorets Slat, innefattande de väsendtligaste före - Kongl. Maj.-ts Nådiga Bcrätt.
N.o 1. 81 målen för en förbättrad organisation: göromåleils förenkling och säkrare gång; förminskning i Tjenstemännens antal, samt rättvis tillökning i deras löner, utan någon ny utgift för Staten.
I sammanhang härmed har tiden för afslutandet af Penninge-förvaltande Verks Hufvudböcker blifvit bestämd i förhållande till Riksboks-slutet; hvarförutan Kongl Majit i Nåder ansett den tillförene åt Kammar-Collegium uppdragna Controll öfver Kronans Intrader och Redovisningen af allmänna medel böra, såsom icke vidare behöflig, upphöra, jemte Collegii befattning med Krono-r äkenskapernas emottagande, och dessa räkenskaper i stället ingifvas directe till Kammar-Rätten, för att derstädes, äfven i afseende på deras Debet, undergå behörig granskning.
Då Kongl. Majit jemväl funnit det böra leda till enkelhet och ordning i Ärendenas gång, äfvensom* till närmare bestämmande af gränsorna emellan Kammar-Collegii, Stats-Contorets och Kammar-Rättens befattningar med Uppbörds- och Räkenskaps-verket, att alla Besvärsmål, rörande beskattnings-Förfätlningarnas tillämpning , likasom Balanee-mål och Anmärkningar vid afslutade Räkenskaper, till Kammar-Rätten 84 Kongl. Maj.-ts Nådiga Berått.
N.-o 1. fullföljas, men att Kammar-Collegium deremot, jemte inseendet öfver Kronans Domainer, handlägger alla mål angående Kronoräntors på Skattläggning beroende belopp, och att Stats-Contoret utöfvar den Summariska Controllen öfver indrifvandet och lc~ vereringen af löpande Krono-uppbörden för året; så har Kongl.
Maj:t låtit till allmän efterrättelse kungöra de förändringar i fö;rnt gällande Författniygar och Instruetioner, som af ofvannämnda fördelning blifvit en följd.
Till förenkling af Landt-uppbörden, har Kongl. Maj:t, under den i5 sistlidne October, i Nåder förordnat, att ifrån och med första uppbÖrdsstämman för 1829 års Krono-utskylder, den af Regements-skrifvärne hittills bestridda Uppbörd utafKneckte-vacance-afgiften vid de afsuttne Cavalleri-Regementena, Rust- och Rothållares Vacanceafgifter, indragna Indelnings-räntor och Arrenden af indragna Boställen, Militias-Bor ställs-Cassans Reserve-hemmansräntor, Krigsmanshus-Cassans Beneficii-liemmans räntor , samt Roteliållarnes bidrag till Indeldta Cavalleriets beklädnad, skall af Kronofogdarne vid de vanliga Uppbörds-mötena för andra Krono-utskylder förrättas, och de inflytande medlen, på samma gång med den öfriga Uppbörden, till Landt-Ränteriet in - Kongl. Maj.ts Nådiga Berath. N.o 1. 85 sändas, samt att ifrån och med nästa år alla Indel.nings-hafvare, äfvensom alla serskilda Uppbördsman, hvilka ej ega executiv rättighet, böra hålla sina Uppbörds-möten på de för allmänna Uppbördsrstämmormorna utsatta tider och ställen, Kongl. Maj:t, som redan erfarit fördelarna af Uppbörds-verkets förbättrade skick, och de dervid införda skyndsammare Controller, har iakttagit hvarje tillfälle att deruti befordra ytterligare reda och enkelhet.
Utom andra åtgärder af specielare egenskap, har Kongl. Maj:t i Nåder anbefalt KaramarCollegium, dels att utarbeta förslag till förenkling och reduetion af hemmails-räntorna för de Län, der de finnas i en mängd persedlar utförda, dels att, efter samtliga Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes hörande, i underdånighet uppgifva, hvilka ibland de hemman och hemmans-räntor, som innefattas under den i Jordeböekerna och derpå grundade Räkenskaper förekommande benämningen:
Orelia rutrie Ajkortningar, må kunna derifrån uteslutas, utan att den för Kongl. Maj:t och Kronan åsyftade controll, i afseende på fullgörandet af de med samma hemman och räntor förenade åligganden, må derigenom förfelas.
Befallning är äfven meddelad Kammar - 86 Kongl. Maj.ts Nådiga Berätt, N:o 1.
Collegium, Kammar-Rätten och Stäts-Cöntoret, att gemensamt öfverse Författningarna angående de olika tider, inom hvilka fastställda anmärkningar vid allmänna räkenskaper medföra betalnings-ansvar, så väl för redogörare och uppbördsman, som för enskilde, samt att, med afseende på den enkelhet, redogörelsen för allmänna medel i senare lider vunnit, och den större skyndsamhet vid räkenskapernas afslutande och granskning, sorn deraf är en följd, uppgöra underdånigt förslag lill sådana förändrade föreskrifter, angående redogörares och upphördsmäns samt skattskyldiges ansvar i anmärkningsväg, som, med vården af Stats-Cassans behöriga rätt, förenar tjenstemäns och enskilda personers billiga anspråk på skydd emot på tiden utdragna efterräkningar.
Maj:ts, uppå Rikets Ständers underdåniga hemställan, fattade beslut om allmänna Magazins-inrättningens upplösande; — denna Inrättnings hufvudsakliga utredning genom en sei-skild dertill förordnad Styrelse, sorn under tiden äfven baft befattning med uppbörden af Kronans Spanmålsräntor och deras användande; —• dispositionen och försäljningen af Inrättningens fastigheter och inventarier; —.
Spanmåls- och Bränn vins-lägrens successiva realisation, m, m,, samt slutligen Magazjns-ärendenas of - Kongl. Maj.ts Nådiga.
Berätt. iV-0 /• 87 verflyttande till Stats-Contoret och deras förvaltning tills vidare genom ett under nämnde Verk lydande serskildt
Departement eller Contor, hvarvid dessa ärenden, i hvads om rörer så väl sjelfva administrationen, som redovisningen, skulle föras såsom ett helt för sig, afskiljdt från Stats-förvaltningen, intilldess Rikets
Ständer fattat specielt beslut om slnt-liquiden emellan Stats-verket och Magazins-inrättningen; —■ allt detta innefattar åtgärder, 0111 hvilka tid efter annan allmängjorda olliciela handlingar redan meddela fullständig kännedom, och hvaraf resultatet vidare skall utvecklas uti de Nådiga framställningar, som till Rikets Ständer komma att göras om liquiden af Magazins-fondens ännu balancerade skulder och fordringar, ersättning för de till åtskilliga allmänna Inrättningar och föremål upplåtna fastigheter, afskrifning af utborgad undsättnings-spanmål, för hvilken någon betalning, i följd af bristande tillgång hos låntagarne, ännu icke kunnat indrifvas, ro, m.
Den af Rikets Ständer, i sammanhang med allmänna Magazins-inrättningens upphörande, föreslagna anläggning af DistrictMagaziner i de norra Länen har, ehuru af Kongl. Maj:t utsträckt till Kopparbergs och Wermlands
Län, hittills blott till en ringa del vunnit framgång.
Utom Jemtland, hvars 88 Kongl. Majds Nådiga Berätt.
N.o t. invånare nästan allmänt förklarat sig villiga , att på föreskrifna vilkor inrätta Districtmagaziner, och dertill begärt ett lånebidrag af 20,000 tunnor spanmål, men hvarvid serskilda svårigheter mött i anseende till liqviden af Länets hetydliga undsättningsskuld och säkerheten för lånebidraget, hafva endast några få socknar i Westerbottens, Gefleborgs och Fahlu
Län begärt och erhållit förskott till fond för dylika Magaziner, med tillsammans 4>2,9Q tunnor.
Hvad Jemtland serskildt beträffar, har Kongl. Majit ansett det vara af serdeles vigt, att ett betydligt spanmåls-förråd af Länets egen production der bildas, i anseende till denna Provinces aflägsenhet från kusten och den deraf följande svårigheten att anskaffa tjenligt utsädeskorn från andra orter.
Under de tvänne första åren efter Rikets Ständers sista sammankomst, hugnades Riket med ymniga skördar, fullt tillräckliga för dess eget behof, och som, efter utseendet, borde, åtminstone till betydlig del, fylla bristen under ett år af svagare äring.
En hög och all införsel utestängande tull på utländsk spanmål blef derföre under dessa år fastställd, hvarjemte försäljningen af f. d. allmänna Magazins-inrättningens spanmålsoch bränvinslager fortsattes endast småningom och med den försigtighet, som fordra - Kongl. Maj.ts Nådiga Berätt.
N.o 1. 89 des, för att icke till vanvärde nedsätta producterna af Rikets hufvudnäring.
Detta lyckliga förhållande fortfor likväl icke längre, än till år 182G, då utsigterna för årets skörd, i följd af en otjenlig väderlek under sommaren, blefvo allt mer och mer botande, serdeles i Rikets vestra och södra Provincer.
Genom infordrade noggranna underrättelser från Kongl, Majrts Befällningshafvan* de, erhölls efter hand full visshet om en allmännare missväxt, förnämligast på vårsäd, i dessa under vanliga förhållanden sädesrika delar af Riket, Kongl. Majit, som, i öfverensstämmelse med de grunder, hvilka bestämde Rikets Ständers beslut om allmänna Magazins - inrättningens upplösning, till en början nu påbjöd en sådan minskning af inkommande tullen på vårsäd, att införsel deraf blef verkställbar till skäligt pris, samt derjemte dels inställde all försäljning af spanmål från Magazins-inrättningens förråder, och dels gick i författning om upphandling af utländsk spanmål för Kronans egna spanmåls-utgifter, för att, som sedermera skedde, kunna medgifva räntespanmålens lösande med penningar efter markegång, fann
Sig slutligen föranlåten, i följd af inhemtade bestämda uppgifter om spanmålsbehofven och Landshöfdingarnas allmänna bedömande öfver resultatet af skörden inom hvarje Län, att icke allenast ytterli - 'Kongl. Maj.ts Nådiga Ber åt t.
No i. gare minska införselstullen på vårsäd, och, jemte förbud emot dylik spanmåls utförande, mot nedsatta afgifter medgifva - import af råg och rågmjöl från utrikes orter, utan äfven i Nåder förordna om lyftning af det till Kongl. Maj:ts disposition under missväxtår af Rikets Ständer anslagna Creditiv.
Erforderliga summor af detta Creditiv blefvo sedermera afsända till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i de af missväxt hemsökta
Länen, för att användas till upphandling af span mål, 0111 hvars utdelning tili de behöfvande, antingen emot contant betalning eller på credit emot behörig säkerhet, serskilda föreskrifter meddelades.
Priset på spanmålen bestämdes i allmänhet efter kostnaden för dess anskaffande, och endast i högsta nödfall samt i mindre partier tilläts utborgning till sådana personer, som icke kunde anskaffa borgen eller annan säkerhet.
Då Kongl. Maj:t, i sammanhang med dessa åtgärder, till undsättning an vändt allmänna Magazins-inrättningens återstående spanmålsbehållningar, har Kongl. Maj:t derigenom jemväl varit i tillfälle att, på ett för Magazins-fonden förmonligt sätt, realisera endel af dess tillgångar.
Att undsättnings-anstalterna för öfrigt skolat aflöpa utan all uppoffring för Creditiv-fonden kan icke förväntas ; meu den i tull för importerad utländsk f Kongl.
Maj. ts Nådiga Beriilt.
N o 1. gi spanmål influtna betydliga summa ersa t lee rikligen all dylik förlust.
Kongl Maj:t anser
Sig vid detta tillfälle äfven böra för Rikets Ständer omnämna en annan utomordentlig anstalt, ehuru af mindre omfattning, hvartill Kongl. Maj:t, under loppet af år 1826, funnit Sig föranlåten.
Åtskilliga hvälfningar i credifcoch växel-rörelsen hade på utländska handelsplatser inträffat, hvilka sträckte sitt menliga inflytande äfven till Götheborg, hufvudorten för en betydlig del af Rikets exporthandel.
Till afvärjande af de skadliga följder, som en tillfällig och sannolikt snart öfvergående minskning i produeternas afsättlighet eljest kunde medföra, ansåg Kongl. Maj:t nödvändigheten fordra, att med lån af allmänna medel understödja de genom ofvannämnda ofördelaktiga conjunctur i förlägenhet stadde Bruks- och Sågverks-egarne i Wermland, under den förestående marknaden i Christinehamn, och Kongl. Maj:t beslöt derföre, i saknad af andra medel, att af de 5oo,ooo R:dr å mindre Creditiv-surajna n , som äro afsedde för andra högst vigtiga och angelägna utgifter, än dem, som utomordentliga anstalter för Rikets försvar påkalla, disponera 25o,ooo R:dr.
Utlåningen af denna summa verkställdes af dertill utsedde serskilda Comiterade, emot nedsatt Kongl. Maj.ts Nådiga Berätt.
N:o 1. ränta samt på korrt tiel; och Kongl, Majit, som snart fann nyttan af denna åtgärd genom erfarenheten bestyrkt, och att lånen innan korrt i behörig ordning återbetaltes, hade derjemte den tillfredsställelsen, att, sedan utlånings-kostnaden blifvit af räntemedlen bestridd, med återstoden deraf kunna bidraga till understöd för den nu genom en ytterligare brand ödelagda staden Borås, till hvilket ändamål andra medel eljest hade skolat anlitas.
För att, enligt Rikets Ständers yttrade önskningar, kunna tillvägabringa en jemnarc fördelning af postförings-skyldigheten i Riket, samt inrätta postföringen på det för ändamålet mest tjenliga och för Landet minst betungande sätt, har Kongl. Majit till en början i dessa ämnen infordrat vederbörandes underdåniga utlåtande, i sammanhang ined den redan förut väckta frågan om brefpostens fortskaffande med gästgifvareskjuts; hvarförutan Nådig befallning blifvit ÖfverPost-Directionen meddelad, dels att upprätta förslag till nya taxor för inrikes gående bref, lämpade efter de grunder Rikets Ständer vid sista Riksdag uppgifvit, hvilket förslag äfven inkommit och tili Rikets Ständer blifver öfverlemnadt, samt dels att i underdånighet föreslå en förnyad fullständig reglering af postgången i allmänhet, jemte Kong/. Maj.ts Nådiga Beriitt.
N.-o 1. g » alla <le förändringar i nu gällande föreskrifter, angående brefvexlirigen och sättet för posternas förskaffande, hvarigenom ökad lättnad i communicationerna och större skyndsamhet kunde erhållas, i förening med en säker controll öfver postinkomsten och dennes sannolika till väx t.
Oberäkna dt dessa i afseende på postverket åsyftade allmänna regleringar, hafva tid efter annan flera förbättringar dervid egt rum, som, i synnerhet hvad postföringens skyndsamhet beträffar, äro af hufvudsaklig beskaffenhet.
Den , i följd af det gamla mynt-machineriets föråldrade skiek, högst nödiga reparation har endast efter hand kunnat fortsättas med de bespararingar å ordinarie anslaget för Myntverkets underhåll, som varit att tillgå.
Arbetet har likväl blifvit verkstäldt med den drift och omsorg, att myntning efter en förbättrad method redan förlidet år kunnat ske, och att reparationen å Myntverket till alla dess delar, efter af Kongl. Maj:t i Nåder gillad och fastställd plan , med innevarande år synes kunna nå sin fullbordan.
Sedan de, till bildande af en Pensionscassa för Civila Embets- och Tjenstemän, bestämda fonder blifvit ställda under serskild förvaltning, och Embetsmanna-pei’so - Kongl. Maj.ts Nådiga Berätt.
N.-o 1. nalén haft tillfälle att yttra sig i anledning af de förslag till nämnda inrättning, hvilka, på Nådig befallning, blifvit uppgjorda och i omförmäldta ändamål af trycket utgifna; så bar Kongl. Maj:t, under den 15 November i (Sa G, utfärdat Nådiga Reglementen, ej mindre för ifrågavarande, dels på allmänna bidrag och dels på årliga afgifter af Embets- och Tjenstemännen sjelfve grundade, Inrättning till deras pensionerande efter erhållet afsked, utan äfven för en dermed förenad Enke- och Pupill-cassa, som öfverlagd. ett årligt anslag af 10,000 R:dr utaf Riks-Statens Sjunde Hufvud-Titel, emot förbindelse, att för framtiden, i afseende på Civile Embets- och Tjenstemäns enkor och barn, uppfylla den pensions-skyldighet, som, enligt Kongl. Kungörelsen af den 29 Junii 1798, förut ålegat Statsverket.
Reglemente är äfven vid samma tillfälle utfärdade angående lån ur Pensions-inrättningens fonder.
De lill åkerbrukets och näringarnes befrämjande samt till understöd för allmänt nyttiga inrättningar anslagna medel hafva omsorgsfullt för sitt ändamål blifvit af Kongl. Muj:t använda.
Hvad Åkerbruket beträffar, så innefattar den på senare tider tilltagande produ å - Kongl. Maj.ts Nådiga Berätt.
N:o 1. f)5 % ctionen af spanmål, om än till en del liinledande sig från andra orsaker, ett tillförlitligt
Levis på verksamheten af de till denna hufvudnärings förkofran vidtagna allmänna anstalter, hvaraf äfven blifvit en följd, att, efter 1826 års nog allmänna missväxt, bran vinsbränningen icke behöft inställas, och toll kunnat läggas på införseln af utländsk spanmål.
Odlingen af Lin och dess förädling, som ej längesedan var inskränkt inom de Norrländska Provincerna, har blifvit allmännare Utspridd äfven i öfriga delar af Riket, der denna production gynnas af localen.
I de trenne Småländska Länen har lin-odlingen och iinneväfnads-slöjden numera vunnit den tillväxt och förkofran, att det vid Gårdsby anlagda Institut ansetts kunna utan olägenhet upphöra.
Sedan ett tillräckligt antal
Får blifvit på allmän bekostnad ifrån Island införskrifna, i ändamål att öka och förbättra tillgången på gröfre ull, har Kongl. Majit, som genom det vid Flyinge inrättade, och numera på arrende till enskild man upplåtna , Merino-Scbäferi, sökt i landsorterna sprida och underhålla den fm-ulliga Spanska Får-raeen, jemväl gått i författning 0111 införskaffande i Riket af såkallade Sachsiska gG Kongl. Majds Nådiga Betalt.
Electoral-Får, hvilkas lill liv af högt värde, och utgör rudiniaterien för den finaste klädes-till verkningen.
Åtskilliga enskilda personers företag, att anlägga Schäferier af denna och dylika förädlade Får-racer, synas äfven lofva en ökad framgång åt Kongl. Maj:ts omsorg för Får-afvelns förbättring.
Majit, som ansett det vara af vigt, att erhålla tillförlitlig kännedom om orsaken till fiskeriernas närvarande förfall, liar af allmänna medel lemnat understöd för vetenskapliga undersökningar i detta ämne, med vilkor af deras allmängörande genom trycket.
Bland andra åtgärder, till förmon för de inhemska Ylle-, Bomulls- och Siden-manufacturerna, har införskrifning af åtskilliga i främmande
Länder använda förbättrade machin er och redskap till dylika väfnaders åstadkommande blifvit i Nåder anbefalld och genom förskottsvis beviljade anslag underlättad.
. i‘y : .. , '•
;i. Sedan Kongl. Majit uppdragit åt serskilda Comiterade att, efter fullständig undersökning om rätta förhållandet med Carl Gustafs Stads Gevärs-factori, i underdånighet uppgifva, huruvida det vöre nyttigt att framgent Kongl. Maj.ts Nådiga Berätt.
N.-o 1. framgent bibehålla detsamma för Kronans räkning, och, i annat fall, på hvad sätt dess öfverlåtande ät enskilde borde, med största fördel så väl för Kronan som för Eskilstuna Fristad, verkställas, m. m.; så har Kongl. Maj:t, med afseende på dessa Inrättningars värde för Förs vars-verket, industrien och handeln, funnit godt i nåder förordna, att Gevårs-factoriet och Fristaden skola förenas under en gemensam
Direction, på hvilken det förut åt serskildta Embetsverk uppdragna inseendet öfver samma inrättningar skulle bero, och som tillika egde, att vidtaga de förändrade anstalter, i afseende på Gevärs-factoriets bedrifvande, som för det allmänna vore mest förinonligt.
Maj:t, som för öfrigt sökt att, genom lättade utvägar för Manufacturisterna i Eskilstuna till låns erhållande i Manufactur-Discont-fonden, och genom tillåtelse för dem och deras förlagshandlande, att sjelfve eller medelst ombud besöka marknaderna i Riket, understödja den tilltagande industrien vid nämnde Manufactur-inrättning, har jemväl med tillfredsställelse erfarit, att densamma numera hunnit en hög grad af fullkomlighet.
Öfvertygad om olägenheten af en hastig förändring i sådana af ålder gällande Bill. till R.
T Sami., 1 Band. usta Häftet.
(A} 7 g8 Kongl. Maj.ts Nådiga Berätt.
N.-o 1. föreskrifter, på hvilkas bestånd serskilda medborgare-classer grundat sina förhoppningar om framtida utkomst, har Kongl.
Majit sökt att småningom undanrödja hindren för en friare utöfning af productiva yrken i allmänhet.
Ibland de härtill i hufvudsaklig raon bidragande åtgärder, bör otvifvelaktigt räknas organisationen af ett technologiskt och meehaniskt Central-Institut i Hufvudstaden, hvilket af Rikets Ständer vid deras förra sammankomst uppgafs såsom ett medel att rigta de mera bildade Folk-classernas omtanka åt näringsyrket.
Detta Institut, om hvars anläggande, enligt uppgifna grunder, Kongl.
Majit år 1825 i Nåder förordnat, med förklarande, att kostnaden dervid borde af Manufactur-disconts-fondens vinstmedel utgå, har redan vid medlet af förlidet år kunnat träda i verksamhet, hvarefter Elevernas antal vid Institutet allt mer och iner tilltagit.
Vid pröfningen af Rikets Ständers i enahanda afseende gjorda underdåniga hemställan om förslags utarbetande till ett Central-, Handels- och Navigations-Institut, har Kongl. Majit, som ansett undervisningen i de för Handel och Navigation behöfliga kunskaper icke lämpligen kunna blifva föremål Kongl. Maj. ts Nådiga.
No t. för en enda gemensam läroanstalt, dels öfVerlemnat åt Comiterade för granskningen af Rikets allmänna Undervisningsverk, att tillse, huruvida Apologist-Skolorna i Riket kunde vinna en så beskaffad förändrad organisation, att undervisningen derstädes må varda utsträckt äfven till de elementaira läroämnen, som för Handelsyrket erfordras, dels i Nåder förordnat, att, i stället för ett enda Central-Navigations-Institut, hvilket Kongl.
Maj:t ansåg icke kunna uppfylla det åsyftade ändamålet, till en början fern allmänna Navigations-Skolor i hvardera af Städerna Stockholm, Götheborg, Gelle samt någon af Stapelstäderna i Malmöhus och Calmare Län, borde inrättas, och förslag dertill upprättas, sedan Skepps-Rederierna och Handels-Societeterna blifvit hörda om det bidrag, de till dessa Inrättningar vilja lemna: varandes det Kongl. Maj:ts Nådiga afsigt, att för Rikets Ständer framlägga nämnde förslag.
Maj:t har emedlertid i Nåder stadgat, att framdeles en hvar, som i Sjö- och Stapelstad söker burskap som Coopvaerdie-Skeppare, ovilkorligen skall dessförinnan undergå examen, i närvaro af en Sjö-Ollicer, eiler annan i Navigations - vetenskapen kunnig man, samt en Magistrats-person och en Coopvaerdie-Skeppare.