Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj t serskilt framföra den under» daniga anhädan, att Tullen på de ifrän Finland inkommande artikjar alltid måtte beräknas, med afseende på varornes verkliga värde, samt i anseende till ved, victualier och väfnader utgå till det belopp, ofvan åberopade HandelsTraciat högst medgifver, hvarigenom försal jivrigs-värdet å berörde artiklar skall ökas, till fördel för dem, som hafva inhemska produkter att afyttra.
I afseende på hvad Herr Borgmästaren A' lin andraga rörande nödvändigheten att skilja Fatidlinannen från de omvägar och afgifter, som besvära honom vid försäljningen af sina varor i Hufvudstaden, få Utskotten upplysa, att, i anledning af en serskilt vackt motion om befriej e för den trafiquerande Allmogen från erläggande af de i Stockholm påbudna Torg- Brooch Renhållnings penningar, Allmänna Besvärsoch Ekonomi - Utskottet i detta ämne redan afgifvit dess utlåtande, äfvensom Utskotten i anledning af Professor Munck af Rosenschölds förslag om frihet till trädvarors exporterande med utländska Skepp, få äran nämna, att denna äfven serskilt väckta fråga likaledes blifvit förvist till enskilt behandling af nämnde Utskott, Stats-och Besvärs-Utskottens Retänkanden.
1435 hvars yttrande är Riksens Höglofl.
Ständer* granskning underställdt.
Detta ålit, jemte en Fedamots serskilte tanka i ämnet öfverlemna» vördsamligen till JUk sens Höglofl.
Ständers upplysta pröfning och bedömmande.
Stockholm den 15 Maj 1818, Utdrag af Protocollet, hållit i Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs - och Ekonomi-Utskotts gemensamma Plenam vid Urtima Riksda■> gen uti Stockholm cl. i5 Maji 1S13‘, S» D.
Sedan Beredningens afgifne förslag till Betänkande, i anledning af väckte Motioner om vidtagande af medel till Finska handeln* inskränkning, blifvit uppläst och af Utskotten godkändt, yttrade Herr Bruks-Patron Malmberg: ’Min lilla kännedom om vår handel med Finland aflägsnas i flere afseenden ifrån den,' hvilken Höglofl.
Beredning synes äga och hvarpå detta Beslut sig grundat, Jag vill känna, att flere af desamme, som i Vesterbotten och Norrland äga Skogar, Sågverk, Skeppsbyggerier, Glasbruk och andre vid Bottniska Viken belägne Inrättningar, med fördel merendels med egne Fartyg hällre hämta sin ved från Österbotten och med större fördel, än om deras egne ofta upp i landet längre bort belägne Skogar skulle anlitas, Jag tror mig, icke fela i mitt omdöme, när jag anser för en lycka, att Finland fournera! 143^ Stats-och Besvars-Ulskottens B et'ani and en] Stockholm och manga andra Svenska Sjöstäder med ätliga varor.
Huru skulle väl Stockholms inhöstning af visthus-förråder och Skepps-provianteringar, jemte omkringliggande
Städers lika nödvändiga behofver tillika med Bergstädernes upp i Mälaren kunna besörjas, om Finnarne ej besökte oss med nästan allt hvad vi behöfva, bade under och uti våra grytor?
Vore importen från Finland så märkligen starkare än exporten, huru skulle då Svenska Handlande kunna äga så betydliga fordringar i Finland, som de verkligen göra, och hvilka årligen underhållas.
Man har intet exempel, sorn intygar ett sådant förhållandes möjlighet; nödvändigt måste Finlands vahru-handel ifrån Sverige vara vida utöfver den i Calculen upptagne Summa.
Jag ber, att dessa mina yttranden, såsom reservation mot det fattade Beslutets bifall, må vara i Protocollet förvarade och till Pikets Ständer få medfölja.
Ex Protocollo G. Kuoch.
Stats- och Bevillnings-Utskottens Betänkandtn. 1437 N:r 250.
Riksens Häglof. Siänders Stats- och Bevi Ilning s - Utskotts Utlåtande i anledning af gjorde Anmärkningar vid deras den 2 sistledne April afgifne Betänkande, rörande Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om en stadgad afgift af hvarje Mantals kr ifven person , till den Veneriska Smittans hämmande m. m.
Dä Pikets Höglofl.
Ständers Stats- och Bevillnings-Utskotts, under den s i förledne månad,' aflåtne Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, örn en stadgad afgift a£ hvarje Mantalsskrifven person , till den Veneriska Smittans hämmande in. m. hös Hedervärda Bonde-Ståndet förekom, blef detsamma, till ytterligare handläggning af Utskotten, återre* mitteradt, i anseende till deremot gjorde anmärkningar, hvilka hafva hufvudsakligen för afsigt, att ådagalägga, det kan det Hedervärda Ståndet, så mycket mindre ingå i åtagande af den föreslagne afgiften, eller 3 sk. af hvarje Mantalsskrifven person , som dels det öfverklagade onda eller den Veneriska Smittan skall på de fläste orter vara, om ej nästan okänd, åtminstone mera sällsynt, dels mot ändamålet svarande Curhusanstalter redan äro inom flere Eän,’ serdeles i Jönköpings och Kronobergs
Eän anlagde, och försedde med tillräckligt underhåll af så väl frivillige gåfvor vid hvarjehanda tillfällen, sorn ett för vissa år utgående tillskott 1438 Stats- och Bevillnings-Utsiottens Betänkanderii och dels att en framtida årlig beskattning skul-5 le k utilia blifva en följd af åtagandet af denna afgift. jämte det Utskotten få vördsammeligen tillkännagifva, att dé öfrige frenne Riks-Ståndeti gillat Utskottens Betänkande, anse de sig böra , efter sk dde öfverläggningar, i afseende på de gjorde invändningarne förklara! ätt uppgifterne, det skulle denna sjukdom ej vara så allmänt utspridd, att det nu äskade bidrag till dess hämmande är af nöden , ej instämmer med den på grund af derom erhållne offentliga underrättelser af Kongl. Majit i dess Nådiga .Proposition yttrade farhåga för denna, nationens krafter undergräfvande, sjukdom och hvilken flere
Ledamöter finna med verkliga förhållandet i serskildté Landsorter enlig: att de inom
Länen träffade öfverenskommelSér om inrättande eller trtvidgande af vene-iska Curanstalter bevisa, ej allenast det denna sjukdom verkeligen är i tillta* gande* utan äfven , att Lazaretternes förut ägande inkomster och deribland de Omförmäldte frivilliga gåfvorne, ej varit mot ändamålet svarande, utan fordrat tillskott, af hvilka med säkerhet påräknade, en Fond skulle för framtiden kunna beredas; och att sluteiigen farhågan för en möjeligen häraf uppkommande ständig beskattning ej är förenlig med det 1 Utskottens Betänkande uttryckligen intagna förbehåll,- det rnå detta åtagande endast fortfara till nästa Biksdag.
Hvilket likväl alt vördsamt öfverlemna* till Rikets Höglofl.
Ständers upplysta pröfning med bifogande af Utdrag af Bevillnings-Utskot - Stats- och Bfvillnings Utskottens Betånkanue.n. 1439 tets Protccoll, innehållande så val det Hedervärda Bonde-Ståndets Reservation, som en Ledamots serskildta mening* Stockholm ded 15 Maji i8x8- Utdrag af Protocollet t hål/it hos Rikets Höglofl.
Ständers Bevi/lnings-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm ät4 1818, nedanstående dagar, Den 10 Majé D. Upplästes Utdrag af Protocollet, hållit hos Hedervärda Bonde-Ståndet den 2 3 sistledne April, rörande en afgift af hvarje Mantalsskrifven person lill den veneriska smittans häraman Herrar Ledamöter af Höglofl.
Ridderskapet Och Adeln, Högvördige Präste-Ståndet och Vällofl.
BorgareStåndet förklarade sig förblifva vid Utskottens förre och jemväl af samma Stånd antagne mening, hvaremot Hedervärda BondeStåndet hegärde att deras Reservation mot detta beslut skulle uti Protocollet anleknas.
I en. lighet med Pluralitetens mening kommer Project till det afgående Utlåtandet att uppsättas.
Med anhållan att densamma måtte åtfölja Utskottens till Riksens Höglofl.
Ständer afgående Betänkande, inlemnade Riksdagsmannen Botvid Jonsson en skrifteligtn författad
Reservation i frågan rörande anslag af medel till dea veneriska Smittaas hämmande» så lydande; 144° Stats- och lievillnings-VtskottetiS Belänkandetil 5,Med all tacksamhet och Undersåtelig Värd* nåd för Hans Kongl. Majit, som i alla delar så Nådigt och välgörande befordrar sine Underså*- tares sällhet, det förnämsta vi äga , är hälsan,' jag kan icke eller frångå det, att den föreslag» ne Curhus-afgiften, utan den är rättvist fördeldt}
Men hvad som afhållit mig att deri ej ingå ät följandet
För det första är sjukdom serdeles ej känd som gångbar derifrån jag är; För det an-> dra har jag hört att sjukdomen säkrast botas genom hemcurer; för det tredje, har vi förut Lazaretts-inrättning hvartill vi gifvet årligen pengar, för det fjerde skulle detta blifva en ny inrättning som ej påkallas af nödvändigheten, hvartill hus skulle anskaffas, aflöning at Doc** tor to. fl., således klefve penningarne åtgångne utan kanske något gagn för hälsovården, sådätl uppoffring har icke den fattige råd att göra, så mycket mindre som de fattige denna Riks** dag säkerligen får obilligt nog efter deras förmåga påökning i sin bevillnings-afgift; Altså i följe af allt detta vågar jag ej bevilja någon afgift dertill utan anser detta som en ny beskattning, hvilken mig tyckes ingen kan åläggas sorn deri icke frivilligt ingår.
Dessutom om Veneriska smittan på någon ort blir upptäckt, är jag fullkomligt öfvertygad om, att den orten eller Socken sjelfye genast beifiar örn sådan anstalt till dens utrotande sorn de finnér tjeny ligast.
In fidem Frotocolli Clas Liv un, Siats-UtskotietÉ Betänkaridertl £441 N.r 251.
Riksens Utglofl.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande angående Krono - Skogar» nes användande, H öglofl.
Ridderskapet och Adeln har behagaft till Stats-Utskottet remittera de af Herrar af DarnlU och von Turne, Herr Friherre C. M.
Carpelan , och Herr A. D. Reutersköld väckte motioner, angående Krono Skogarnes förmånligaste användande för Statens behof, Herr af Darelli anser Riket äga uti sina Dotnainer, boställen, Allmänningar Och Skogar en tillgång, hvilken, antingen betraktad, såsom Hypotheqve för Sedelstocken, skall vara af större värde än Silfver, emedan Hypotheqve af jord gifver ranta, och således är i beständig tillväxt, eller Successivt på öppna Auctioner, dels utbjuden till försäljning emot redbart mynt åt utlänningar; och däremot svarande Bancosedlar åt inhemske penningemä-n, del3 undée frihetsvår, emot billiga vil kor till Skatte försåld, skulle icke allenast tillfullo ärsätta före-* slagne förskott till penninge-förlägenhetens af* hjelpande, utan afven föröka Bankens fond och gifva Rikets Financer ett bättre skick, Herr von Törne anser; i förhållande till iSveriges öfriga tillgångar, det Värde vara ganska storf, som finnes i Krono-Allmänningar * Recognitions-Skogar, Parker samt flere lägenheter, jemte ägande rätten till många Boställen, som kunde försäljas, med bibehållande af Ar* fltftsn£ till Riks-St.
Pret. i'.de Sami, Ahr tfr, ift, 1442'
Siats-Utskottets Beiitnkanden. rende afgiften och vissa förbehåll; då denna för* säljning verk^tälles småningom och med försig. tighet, skola köpare ej kunna saknas.
Jemte anförande af någre erkende Författares tankar 1 detta ämne, sorn instämt uti det förslag om Krono-Skogarnes försäljande, till Statens Förmån, yttrar Herr von Törne, det alla tiders ärfarenhet bevittnar, att jordägande rätten alltid till den grad uppmuntrat idogheten, att joröen vinner mångdubblade afkastningar på säkrare grunder, än vissa års dispositions-tid rnedgifver ; att Skogarne bättre vårdas af deras ägare än af Kronans Jägeri-Betjening; Och då 3:ne så hufvudsakliga föremål härmed skulle kunna vinnas:
Financemes upphjelpande utan trugande bidrag, Jordens förädlande, saint Skogarnes kloka begagnande, förmodar Herr von Törne ingen med skjäl kunna neka sitt bifall ti' 1 ändamål, som så väsentligt bereda Landets sjelfständighet och välmåga.
Nådiga proposition om diverse så kallade Jagbackars föryttrande till förmon för Stats-Verket, trott, i sammanhang därmed, den frågan lämpeligen kunna väckas, huruvida ej alla Kronan tillhörige Allmänningar och Skogar må i större och smärre delar skiftas samt till den mästbjudande å öppen Auction försäljas.
— Vid betracktande huru med Krono-Skogarne vanligen tillgår och deras nu befintlige skick, samt att med dem, som oftast i hög grad misshushållas till Kronans och Allmänhetens framtida skada, inses lätteligen nödvändigheten af en reform metl Ståts-Utskottets Bttänkanderi. 1443 Krono Skogarne, hällst den vinst äfven därigenom kunde befrämjas, att Jägeri-Staten, till stor förmon för S:ats-Verket, indroges, eller åtminstone ansenligen inskränktes, på sin högd torde några få Jagtparker eller platser, och ett högst ringa antal af Jägeri-Betjeningen böra bibehållas, samt de öfrige tjenstfrie blifvande få på lifstid till godo njuta sina Löne- och Boställs-förmoner, hvilka först vid Vacancer till* folio Staten.
— Herr Friherren tror, att om de Kronan tillhörige Skogar och Allmänningar blefvo medelst köp upplitne åt enskildte medlemmar af samhället, blefve det hvars och ens egen fördel, att freda sin andel, och så med den hushålla, ätt han städse däraf kunde draga en skälig årlig inkomst.
Reutersköld har ansett Kronan eller Nationen äga obehindrad dispositionsrätt öfver all dess till Enskildta eller Corporatio» ner, med eller utan ränta, endast till nyttjande rätt öfverlåtne Skogar; Och till förekommande af den förlust Staten får vidkännas genom det vid 1809 års Riksdag fattade Beslut om recognitions-skogarnes försäljning till Skatter, ernot ilen ringa köpeskilling af 6 års oförvandlade Jordeboks-Räntor, föréslås: Att ingen Kronan tillhörig jord, af hvad Natur och beskaffenhet som hällst, hädanefter ihå till Skatte köpas, annorlunda än på offentlig upplyst Aucä tion, då Högsta anbudet blifver löseskillingen.
— Att på denna sidan om Dahlälfven, de i Dahlarne närmast Norrska gräntsen belägne Socknar endast undantagne, böra högst 1000 Tunneland Skog af sämsta Natur och mindre, där ^444 Stats-Utsiotfets Betänk anderi! marken är af bättre beskaffenhet, till ett helt Mantal anslås, men på andra sidan Dahlälfvea 1400 Tunneland, i likhet med det, som för Västerbqttenär förordnadt, dock att odlade ägor* där de finnas, uppskattas särskilt, och icke såsom Skogsmark betracktas; Att Skattläggningsmethoden bör blifva densamma, sorn hitintills innom hvarje Province blifvit följd, dock att den utgående Skatten lia list utsattes i Spannmål, då ali Persedel-ränta af olikartad och maag» falldig natur försvann.
— Att af de nya tillkomne Hemman, räntan, de första 5 åren borde betalas endast till £:del, de påföljande 5 åren till hälften, de därpä följande 5 atén till £:delar, och därefter till fullt belopp, samt Hern* månen först efter 20 år roteras, och ingå i skjutsningsbesvär och andra onera, som tillhöra de i Orten varande Hemman af Krono-Skatte-Natur. -— Att Skogsmarkerne skiftas i mindre bråk af helt Hemman, på det flere, äfven med ett mindre Capital, måtte blifva i stånd att göra anbud derpå; Att all skattelösen af Kronans tillhörige Skogar måtte nu genast upphöra, intill dess Kongl. Maj:t och Riksens Ständer hinna besluta om detta angelägna ärende; Att pälysningen om Auctionerna icke inskränkes inom det Eän där jordén är belägen, och att
Auctionsslället väljes så nära de till salu varande agor, sorn beqvämligheten medgifver, samt att Betalnings-Terminerne måtte afpassas så, att ^:del af Eöseskillingen ärlägges hvar 6:te Månad, hvarigenom en lätt och förmånlig afsättning förmodas:
Och om nu alla Kronan tillhö* rige Skogar, äfven Sockne- och Härads.Allmän - Ståts-Vtskottets Betänk anden. ■»445 ningar, genast fridlysas, indelas till Hemman,'
Skartläggas och försäljas på nu föreslagit sätt, förmodar Herr Reutersköld, att Staten skall icke allenast i sjelfva Skattelösen erhålla en stor tillgång för sina behof, utan ock göra en högst betydande vinst genom den årliga Skatt, som af Hemmanen utgöres och den ökade production, som af denna anstalt skall blifva en one« kelig följd.
Då, i följd af den erhållne remissen, det åligger Stats-Utskottet, att sig häröfver utlåta, har Siats-Ulskottet ansett sig böra upplysa, att redan vid 1809 och 1810 arens Riksdag väckte den Allmänna Skogshushållningen Riksens Ständers uppmärksamhet..
Stander funno behandlingssättet dittills med Skogarne i Riket icke alltid hafva varit det mäst båtande för Staten och Enskildte; och insago derföre nödvändigheten af förbättrade anstalters vidtagande i denne väg, som på en gång kunde befordra både Allmän och enskild förmån.
Efter no-, ga öfvervägande af detta vigtiga odi Allmänt nyttiga föremål aflåto Riksens Ständer deras underdåniga skrifvelse härom till Kongl. Majit af den 26 Aprill 1810, deruti Riksens Ständer inland annat, som till ändamålets vinnande anietts ledande, uti jidje puncfen i underdånighet anhöllo, att Kongl. Maj: t efter nödige upplysningars erhållande, täcktes i Nåder bestämma, hvilka och huru stora Parker och Skogar borde för Allmänt behof qvarblifva, samt nied afseende på locala omständigheter och Rikets förmon, Nådigst låta de öfrige för Allmän läkning genom Auction försäljas till den west - 144® Stats Utskottets Betänkanden. bjudande, sorn derå skulle erhålla full egande rätt, ernot vilkor antingen af vanlig skatt, efter Orternas olika method, eller ock bestämd grundränta för hvarje Tunneland, med eller utan Frihets-ar, efter omständigheterna.
I anledning af de nu väckte motioner i detta ämne, har Siats-Utskottet hära fästat ali niöjelig uppmärksamhet och granlagenhet för att, med iakttagande af Statens rätt och fördel, icke på något sätt förnärma den enskildtes.
Då en närmare kännedom af locala och andra omständigheter fordrats, än den Stats-Utskottet varit i tillfälle att inhämta, för att kunna föreslå bestämda föreskrifter i alla möjeliga händelser, får Utskottet endast uppgifva följande allmänna grunder, som Utskottet ansetfkunna befrämja det åsyftade ändamålet, nemligen: 1:0
Att alla Kronans disponible Skogar och Allmänningar, med undantag af de för Flottornes eller andre Kronans behof nödige, samt sådanfc dertill antingen menigheten eller enskildte kunna äga någon laglig rätt, och sorn genom behörig undersökning bör utredas, måtte uppå öppen Auction till den mästbjudande under Skattemanna-Rätt försäljas. s:o Att årliga räntan bestämmes till minst Sex skillingar Banco för hvarje Tunneland Skog eller Jord, hvarunder det icke må försäljas; Och må någon annan Skattläggning härå till räntans bestämmande icke äga rum, ej eller någre frihets-år. 3:0 Att Skatte-köpeskillingen bör erläggas med 6 gånger den ränta, hvarå högsta anbud göres vid Auctionen för hvarje Tunneland Skog Stats-Utskottets Betänkanden. *447 siler Jord; Och bör, ej mindre den årliga räntan än Skatte - köpeskillingen beräknas i Spannmål, efter ett medium af de vid köpet näs, förflutne 10 årens Länets MarkegångsprLs; Rörandes äfven nöjaktig säkerhet stallas, så väl för årliga räntans utgörande, sorn Skatte - köpeskillingens rigtiga erläggande. 4:0 Att Skatte köpeskillingen må få utbetalas på 6 år, eller ock kortare tid, allt efter omständigheterne, sorn dock bör ankomma på Kongl. Majus
Nådiga pröfning för hvarje serskildt fall, där något undantag kan äga rum. 5:0 Att Auctionerne böra ske på en och samma dag uti Kongl. Kammar - Collegium och Lands-Cantzliet i orten, samt å det närmaste till Skogen belägne Tingsställe, sedan Kungörelser derom blifvit utfärdade, ej mindre inom Länet än angränsande Län, samt uti Allmänna Tidningar ne. 6:0 Att Landshöfdingen bör äga att föreslå samt Kongl. Kammar - Collegium att pröfva och fastställa i huru mänga Tunneland hvarje utrop vid Auctionen bör ske. 7:0 Att Kronans öfrige Allmänningar och Parker böra helt och hållet fredlysas, samt, så fort sig göra låter, afinätas, der sådant redan icke skedt. 8:0 Att de Skogar och Allmänningar, som ej ännu, en igt 1805 års Skogs-Ordning, blifvit afvittrade, böra skyndesamt frånskiljas enskildtes ägor, samt med lagliga rör- och rågångar förses. 0:0 Att Mulbetes-rättighet och så kallade Fäbods - ställen, som å dessa Skogar och All - i448 Stats-Utskottels Eetän&anden' inänningar af alder varit Jordägare eller
Bo« ställshafvare, med eller utan yi^bprd, tillerkän*. de, bora dem ersättas med så många Tunneland Skog och Mark i vederlag, som, efter Mätesmanna-ordom, pröfyas derernqt svarande; Och böra de för desse förmåner till årlig algifts erläggande skattläggas, så framt ej sådant redan vid Hemmanets skattläggning finnes vara tagit i beräkning, då någon serskild afgift derföre nu icke kominer att äga rum, 10:0 Att Innehafvare af Hemman, Torp och * Lägenheter på desse Allmänningar med stubbe- och röjsel- rätt, höra, enligt Riksens Ständers Beslut vid 1809 oell. 18to arens Riksdag dervid avägerligen bibehållas, dock emot vederbörlig skattläggning derå, derest densarn» ina redan icke är skedd, lim Att d.e inflytande Skatte-kc'peskillingarne böra uti Rlksgälds-Contoiret insättas och intill nästa Riksdag hållas Kongl. Maj;t tillhanda, att för Flottornes behof användas. 12 0 Att hos Kongl. Majit matte i underdånighet anhållas, det alla hädanefter iaträflande vacancer ibland Skogs- och Jageri-Bef jeningen måtte tills vidare lemnäs obesatte, samt att , de öfrige, 1 den man Skog och Allmänningar ▼arda försålde, flyttas uppå allmänna Indragpings-Staten, att vid skeende afgång indragas, med undantag likväl af så stort antal, som kap. pröfvas nödigt för vården och tillsynen antingen å de Parker pch Allmänningar, hvilka för Kronans och Flottornes behof kunna finnas nödige att bibehållas, eller ock framdeles kunna itömma au anläggas genom inkpp af Hemman Slats~lJtskotle(s Belanhanden>449 eller .Lägenheter, som till Skogsplantering kunna linnas tjenlige; —- Men skulle Kongl. Majit i Nåder pröfva mera lämpeligt, att, utan Skogsoch Jägeri - Betjeningens begagnande, vidtaga andra utvägar till vården och förvaltningen af sådane Skogar och planteringshögar ; sä bör total indragning af denne Betjening vid timanda afgång ske.
Desse äro de allmänna grunder, Stats TJtekottet funnit sig böra föreslå, och vid hvilkas tillämpning Utskottet förmodar, att icke någons rätt skall hl i iva förnärmad.
Ständer härtill täckt les lemna deras bifall, Så hemställer Stats-Utskottet, att underdånig anmälan härom må göj ras hos Kongl. Majit, med anhållan, att Kongl. Majit efter
Nådig pröfning häraf, täcktes låta »leita Riksens Ständers Beslut till verkställighet befoidra, med iakttagande likväl af de grun • der och föreskrifter, sorn Kongl.
Maj;t härvid i Nåder kan pröfva ytterligare nödige, ej min 1 dre i anseende till förekommande serskildte lo • cala förhållanden än i synnerhet i Rikets nordligaste Provincer, der sådane försäljningar möjeligen skulle kunna motverka anläggande af nybyggen och odlingar, och hvilket serskildt således bör ankomma på Kongl. Majits
Nådiga pröfning och bedömtnande, än Kronans framtida säkerhet för räntans utgörande, samt hvad för Öfrigt till det reglementariska hörer.
Ständers Egit ompröfvande., Stockholm den 30 Maji iSiK 145° Stata-Utskottens Betänkande».
Utdrag af ProtocoJIet, hållet hos Riksens Högloft* Ständers Stats - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 20 Maji 1818.
Vid justering af Utskottets Betänkande. angående Krono - Skogarnes upplåtande till Skatte, reserverade sig Herr Landshöfdingen Friherre Cederström, emot Utskottets tillstyrkande om sättet aU underrätta vederbörande om desse Skogars försäljning; I hvilket afseende Herr Friherren och Landshöfdingen, för sin del föreslog, såsom mäst öfverensstämmande med Statens fördel, att allmänna Kungörelser härom blefve genom Kongl. Kammar - Collega försorg, utfärdade, samt öfver hela Riket i vanlig ordning uppläste; äfvensom Herr Friherren och Landshöfdingen, hvad angick Utskottets förslag, att de för ifrågavarande Skogar inflytande medel skulle för Flottornes behof användas, var af den serskildta mening, att dispositionen af Tredje Hufvud - Titulus anslag vore Kongl. Maj:t ensam förbehållen, och att Utskottet alltså icke bordt något specielt derom förordna.
Hvilken Reservation, på begäran skulle åtfölja det afgående Betänkandet härutinnan till de Respective Riks-Stånden.
Ex Protocollo. C. Tunelius. Stats-Utskottets Betänkande». 1451 N:r 252.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande } angående Recognitions•
Skogome.
Ridderskapet och Adela ingifvit Memorial har Herr von Turne anfört att redan vid 1809 års Riksdag bes'öts det Recoglntions-Skogarne skulle användas lil!
Statens bä« sta, skattläggas och Hemmantal dem a- atlas hvarefter Bruksägare finge för 6 års ränta lösa till Skatte så stor tiel, som till Brukens drift nödvändigt erfordrades , då Recotjnitions afgiften deremot uphörde, och skulle resten af dessa Skogar genom offentelig Auction till den mästbjudande försäljas; Att sorn uti 7:de puncten af Kongl. Maj ts.