Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derföre hafva också Fullmäktige uppgjort ett, jemte öfrige delta ärende rörande handlingar, till Stats-Utskottel, i början af innevarande riksdag, öfverlemnadt förslag till ny tjenstgöringsordning för Riksgälds-kontorets embets- och tjenstemän samt vaktbetjening, hvilket förslag äfven var åtföljdt af en föreslagen ny allöningsstat, deruti de ordinarie tjenstemännens antal ökats till 15 och de å nuvarande ordinarie aflöningsstat upptagna lönernas och arfvodenas sammanräknade belopp, 18,360 R:dr, höjts till 19,060 R:dr, derigenom att på samma stat uppförts de arfvoden, hvilka hittills utgått för tillfälliga bestyr.
Genom de al Rikets Ständer under denna riksdag vidtagna beslut, i fråga om de för jernvägs-anläggningar erforderliga medels upplåning emot fonderade statsobligationer och den Riksgälds-kontoret uppdragna förvaltning af den häraf föranledda statsskuld, bar nämnde verk fått. sig nya göromål och bestyr ålagda, hvilka onekligen komma att medföra tillökning i dervid anställde tjenstemäns åligganden.
Vid sådant lörevetande, och innan någon erfarenhet ännu kunnat vinnas om dessa nya och ökade göromåls verkliga beskaffenhet, eller sig visat, huruvida desamma, utan olägenhet eller hinder för ärendenas oafbrutna gång, låta sig förena med de bestyr, som förut åligga tjenstemanna-personalen vid samma verk, anser Utskottet Rikets Ständer för närvarande icke böra till slutligt afgörande företaga frågan om detta verks förändrade organisation.
Då härtill dessutom kommer, att Rikets Ständer först nyligen pröfvat det. sedan sistlidne riksdag, jemväl uppgjorda och Rikets nu församlade
Ständer äfven underställda förslaget till ny organisation af härvarande Rank, så och enär Stats— Utskottet sedermera, utan åsidosättande af andra Utskottet tillhörande ärendens vederbörliga behandling, icke kunnat verkställa de förändringar i både det ena och det andra af ofvannätnnde organisations-förslag, hvilka erfordras, på det att de af Rikets Ständer vid reorganisationen af Ranko-verket tillämpade grundsatser jemväl måtte varda iakttagna vid Riksgälds-kontorets reorganiserande samt dervarande förvaltnings- och tjenstebestyrs reglering, torde förevarande organisations-frågas afgörande böra uppskjutas till Rikets Ständers nästa sammankomst.
Dock synas
Fullmäktige böra få sig uppdraget att, utan hinder af derom förut meddelade beslut eller föreskrifter, under mellantiden intill nästkommande riksdag, vidtaga och till verkställighet befordra sådana förändringar i afseende på sättet och ordningen för göromålens bestridande vid Riksgälds-kontoret, hvarigenom, så vidt utan nödiga kontrollers åsido - Stats-L’lskotlcts Memorial, JV? 378. 5 sällande sig göra låter, enkelhet och skyndsamhet vid ärendenas behandling samt minskning i tjenstemännens antal åstadkommas.
Under förutsättning, att Utskottets nu yttrade åsigter af Rikets Ständer godkännas, har Utskottet ansett sig böra föreslå de stadganden, den å bilagde reglements-förslag upptagne 241 § innefattar; hvilken § motsvarar 208 § af 1881 års reglemente och äfven innehåller enahanda föreskrifter, rörande lediga tjensters återbesättande endast tills vidare samt Fullmäktiges rättighet att, under tiden, lill erforderliga löneförbättringar eller vedergällning lör nya tjenstebestyr använda härtill disponibla aflönings-tillgångar.
I händelse den nu föreslagna § varder af Rikets Ständer gillad, skola de handlingar angående oftanämnde verks förändrade organisation, hvilka Utskottet af Fullmäktige emottagit, genom Utskottet varda till dem återställda, med anmodan att, under nästa riksdag, hålla desamma dåvarande Stats-Utskott tillhanda samt derjemte då afgifva de ytterligare eller förändrade förslag till tjenstgörings-ordoing och aflöningsstat för Riksgälds-kontorets tjenstemanna-personal, som Rikets Ständers nu fattade beslut, angående fondsystemet, kunna anses föranleda. 242 <§, angående Fullmäktiges kansli; 243 <§, angående Kommissariatet och de vid dess Expedition samt Boksluts- och Revisions-kontoren anställde tjenstemän; 244 §, angående Ombudsmannen; 24 3 §, angående Yaktbeljeningen, och 246 §, angående den för Riksgälds-kontorets tjenstemanna-personal och vaklbe tjening, efter 1840 och 1841 års riksdag, utfärdade instruktion, ega samma lydelse, som 209, 210, 211, 212 och 213:de §§ af hittills gällande re glemente.
247 §, angående den för ofvannämnde tjenstemän och vaktbetjening bestämda aflöning, innehåller enahanda stadgande, som detta reglementes 214 §, samt derjemte ett tillägg, hvarigenom Fullmäktige berättigas att tilldela de tjenstemän, som, till följd af den Riksgälds-konloret vid innevarande riksdag ålagda upplåning emot fonderade statsobligationer, erhålla nya elier ökade göromål, särskilda, härefter lämpade arfvoden, dock under förbehåll, att vederbörande tjenstemans aflöning härigenom icke kommer att öfverstiga sammanlagda beloppet af den lön och de tjenstgörings-penningar, som för tjensteman, tillhörande enahanda eller motsvarande tjenstegrad inom Rikets Ständers Rank uppförts i detta verks, af Rikets Ständer nu fastställda, löne- och supplementar-stater. 248 §, angående den, från längre lid tillbaka, anslagna summa till belöning för extra arbeten och till uppmuntran för extra ordinarier, är lika lydande med 6 Slats-Ulskollets Memorial, J\1 578. ofta åberopade reglementes 215 §, vid hvars slut dock, med afseende dels å tillägget i nästföregående § och dels å stadgandet i 241 §, tillagts orden: »eller medgifna.» 249 §, angående den till begrafningshjelp efter obemedlade tjenstemän och vaktbeljenter vid Riksgälds-kontoret, likaledes under en längre tid anvisade, särskilda anslagssumma, motsvarar samma reglementes 216 §; varande, med oförändradt bibehållande af denna anslagssummas belopp och dispositionsrättens inskränkning inom det löpande året, ordet »understöd» tillagdt, på det att Fullmäktige må vara oförhindrade lemna sådana nödställda sterbhus något tillfälligt bidrag, oaktadt ett dylikt begärdt och af omständigheterna påkalladt understöd icke utgör begrafningshjelp.
250 g, angående det Enke- och pupill-kassan vid Riksgälds-kontoret tillerkända understöd har redan förut blifvit af Rikets Ständer godkänd. 251 §, angående tjensters bestridande vid inträffad ledighet eller laga förfall samt Enke- och pupill-kassans rätt till uppkommande lönebesparingar; 252 §, angående aflöningen vid erhållen tjenstledighet för enskilda angelägenheters besörjande; 255 §, angående anslags utfärdande för återbesättandet af lediga tjenster; 254 §, angående upprättandet af förslag i sådant afseende; 255 §, angående hvad som fordras för att till tjensteman vid Riksgälds-kontoret varda antagen; 256 §, angående befordringsgrunderna vid detta verk; 257 §, angående rättigheten för
Riksgälds-kontorets tjenstemän att innehafva tjen ster i andra verk; 258 §, angående de i ofvan uppgifne §§ intagna stadgandens tillämpning vid återbesättandet tills vidare af de tjenster, som under tiden intill nästa riksdag blifva lediga; 259 §, angående varning eller suspension för tjensteförsummelse; 260 angående tjenstemans afsättande; 261 §, angående tjenstemans skiljande från verket för brottsligt förhållande; 262 angående vaktbetjents entledigande; 265 <§, angående behandlingen af mål, rörande tjenstemans elier vaktbetjent* suspendering eller afsättande; 264 §, angående upphörandet af extraordinarie tjenstemans eller vaktbetjents tjcnstgöringsrätt; 265 §, angående grunden för de vid Riksgälds-kontoret anställde tjenstemans och vaktbetjentes pensionering; 266 §, angående vilkoren för hela lönens åtnjutande såsom pension; 267 §, angående beräkningsgrunden för lönerna understigande pensioner och Slats-Utskollels Memorial, M 378.
7 268 §, angående pensionsberätligad tjenslemans eller vaktbeljents öfverflyttande på pensionsstat utan derom gjord anhållan, samt vaklbetjeningen tillerkänd särskild pensions-rätt, äro lika lydande med 1861 års reglementes 218, 219, 220, 221, 222, 223, 221, 229, 226, 227, 228, 229, 250, 231, 232, 233, 234 och 239 §§. 269 §, angående Riksdalers-benämningen, svarar mot och öfverensslämmer med stadgandet i 256 § af samma reglemente. 270 §, angående upphörandet af tillförene meddelade stadganden, i afseende på Riksgälds-konlorels förvaltning, eger samma lydelse sorn hittills gällande reglementes sisla eller 237 §.
Förslag1 till Reglemente för Riks gulds-kontoret.
(Fortsättning.) Angående styrelsen ofver Riksgalds-kontoret. § 212.
Riksgalds-kontoret förblifver, såsom hittills, under Rikets Ständers styrelse, inseende och förvaltning (66 § Regerings-fortnen).
Styrelsen öfver detta verk är af Rikets Ständer uppdragen ut Tre af hvarje Riksstånd, enligt 67 § Riksdags-ordningen, valde Fullmäktige, vid hvilkas sammankomster ordet föres af den Ridderskapet och Adelns Fullmäktig, som, jemlikt Riddarhus-ordningen, dertill berättigad är. § 213.
Genom dödsfall eller af andra tillfälligheter, bland Fullmäktige, mellan riksda— garpe, uppkomna ledigheter ersättas, när så fordras, medelst nya val, på sätt af det Stånd, för hvilket sådan ledighet inträffat, är föreskrifvet (69 § Riksdags-ordningen).
Då någon Fullmäktig afgått, bör dess Stånds Kansli-direktion, genast efter det sådant blifvit bos Fullmäktige anmäldt, härom underrättas samt anmodas foga anstalt om ny Fullmäktigs inkallande i den afgångnes ställe. cS Stals-Utskoltels Memorial, M 378. § 214.
Enär, i anseende till samtidigt inträffade förfall för flera Fullmäktige, göro tnålens oafbrutna gång sådant fordrar, eger Fullmäktiges Ordförande att, under tiden, i den af hvarje Riksstånd bestämda ordning, inkalla erforderligt antal Suppleanter. § 215.
Innan Fullmäktig sin befattning tillträder, skall han, vid Fullmäktiges sammankomst, aflägga och med sitt namn underteckna följande ed: »Jag — — — utsedd och förordnad att vara Fullmäktig i Rikets Ständers Riksgälds-kontor, förpligta!' mig härmedelst att, vid denna mig anförtrodda befattning, ställa mig lill noggrann efterrättelse, så väl Rikets grundlagar, som det för Riksgälds-kontoret gällande regie;- mente, samt öfriga, rörande detta verk, af Rikets Ständer meddelade föreskrifter; och skall jag doldt och förlegad t hålla hvad vid Kontorets förvaltning förefaller, som tyst vara bör: så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ!» § 216.
Kommer Fullmäktig i den författning, att han icke kan vara Riksdagsman och Ledamot af Utskott, skall han genast frånträda sin befattning såsom Fullmäktig, och ledigheten efter honom, i föreskrilven ordning, återbesättas. § 217.
Jemte ett noggrannt iakttagande af hvad Rikets Ständer, i afseende på förvaltningen af Riksgälds-kontoret och dit anslagna medel, beslutat och föreskrifva, åligger Fullmäktige att omsorgsfullt vårda och befrämja detta verks rätt, säkerhet och förmån, samt för öfrigt vidtaga alla på Fullmäktige ankommande åtgärder, i och för verkställigheten af de utaf Rikets Ständer Fullmäktige meddelade beslut och uppdragna åligganden. § 218.
Befallningar, som af någon annan, än Rikets Ständer, meddelas, angående användandet af Riksgälds-kontorets tillgångar eller förvaltandet af samma verk, få icke af Fullmäktige åtlydas och efterkommas; varande Fullmäktige, för sina åtgärder i denna egenskap, Rikets Ständer eller deras Stats-Utskott och Revisorer allena redo skyldige, samt kunna icke för sitt förhållande till ansvar ställas, utan i laga ordning och till följd af Rikets Ständers eller deras Revisorers beslut, eller, mellan riksdagar och revisioner, genom Rikets Ständers Justitie-ombudsman (70 § 2 mom.
Riksdags-ordningen, 10 § Ansvarighets-lagen). § 219. Slats-Olshollets Memorial, 578. 9 § 219.
Till ledning vid pröfningen och afgörandet af förekommande ärenden, för hvilkas behandling antingen icke några eller mindre tillämpliga och bestämda föreskrifter blifvit af Rikets Ständer meddelade, ega Fullmäktige att af Rikets Ständers Revisorer begära råd och yttranden. § 220.
Såsom honorarium, åtnjuter hvarje Fullmäktig Sexhundrasextiosex Riksdaler 32 sk. årligen; hvarförutom Fullmäktig, som ej är i Stockholm bosatt, eger alt för en resa årligen till och från hemorten uppbära kostnads-ersättning, beräknad efter skjuts ,för Två hästar.
Angående Fullmäktiges sammankomster. § 221.
Alla Fullmäktiges behandling tillhörande mål skola inför Fullmäktige, vid deras sammankomster, föredragas, och få endast der afgöras. § 222.
Fullmäktige hafva sina sammankomster i Stockholm, så vida icke riksdag å annan ort hålles, i hvilket fall styrelsen öfver Riksgälds-kontoret anses vara till riksdags—orten öfverflyttad, derest Fullmäktige, till ett antal af minst Åtta, i egenskap af Riksdagsmän, derstädes vistas. Skulle åter, vid dylikt tillfälle, Fullmäktige, till berörde antal, hvarken i Stockholm eller å riksdags-orten fortfarande sig uppehålla, kommer styrelsen att qvarblifva i Stockholm, dit Fullmäktiges Ordförande då, till deltagande i denna styrelse, bör, på sätt i § 213 är stadgadt, inkalla det antal Suppleanter, som för ärendenas afgörande erfordras. / § 223.
Yid hvarje sammankomst skall protokoll föras. § 224.
Förmärkes något å färde vara, som anses kunna leda till Riksgälds-kontorets skada och förfång, eller förspörjas sådana oordentligheter inom verket, hvilka fordra Bih. lill R.
Prol. 1853 & 1854.
4 Sami. 1 Afd. 5 Band. 35 Haft. 2 10 Slats-Utskollets Memorial, JU 378. skyndsam åtgärd och handläggning, göres anmälan härom ofördröjligen hos Ordföranden, på hvilkens pröfning det i sådant fall ankommer, huruvida Fullmäktige skola genast sammankallas, eller om ärendets anmälan inför
Då eldsvåda yppar sig på Riddarholmen eller i staden inom broarne, böra Fullmäktige genast i Kontoret sig infinna. § 22S.
Ästundar Fullmäktig att, under längre eller kortare tid, frun staden afresa, hör han sådant förut vid sammankomst eller hos Ordföranden anmäla, samt då tillika uppgifva tiden för sin frånvaro, och bör han derjemte med öfrige Fullmäktige för det Riks-stånd, han tillhörer, träffa sådan öfverenskommelse, att något hinder för göromålens behöriga gång genom hans frånvaro icke förorsakas.
Fullmäktig icke låta höra af sig inom trenne veckor efter upphörandet af hans erhållna tjenstledighet, anmärkes detta förhållande i Fullmäktiges protokoll; och skulle samme Fullmäktig, utan anmäldt laga förfall, uteblifva längre än Två månader, att räkna från den dag (jenstledigheten tilländagått, bör anmälan, enligt § 213, härom göras hos vederbörande Riks-stånds Kansli-direktion. § 226.
Är Fullmäktig, som icke, på sätt näst ofvanstående § föreskrifver, till erhållande af ledighet sig anmält, genom opasslighet eller enskilde angelägenheter, hindrad att sammankomst bevista, bör han sitt förfall hvarje gång tillkännagifva. § 227.
Då vid sammankomst samtlige Fitllmäktige för någotdera af Riks-stånden saknas, må, derest uppskof kan ega rum, icke något ärende till afgörande företagas eller beslut fattas.
Frågor angående tjensters tillsättande eller pensioners meddelande samt ärenden af synnerlig vigt för verket, såsom: låns upptagande eller de i Regerings-formen omförmälda kreditivers utbetalning, m. m., få icke afgöras, så vida ej minst Åtta Fullmäktige äro tillstädes. § 228.
Derest flera skiljaktiga meningar yttras, böra de sins emellan närmast öfverensstämmande, så vidt möjligt är, sarnmanjemkas.
Då ett lika anlal röster utfaller för hvardera meningen, är Ordförandens röst afgörande.
— Den vid sammankomst närvarande Fullmäktig, som sin röst ej särskildt afgifvit eller, efter börjad Stals-Ulskoltels Memorial, JVs 578. il öfverläggning om elt föredraget ämne, sig aflägsnat, anses hafva det då fattade beslutet biträdt.
Sluten omröstning må endast företagas vid val till sådana befattningar, dertill någon bland Fullmäktige kan utses. § 229.
Innan Fullmäktiges pröfning underställda ärenden till slutligt afgörande företagas, böra Riksgälds-kontorets Kommissariats utlåtanden deröfver inhemtas, så vida sådant för utredningen af härvid förekommande förhållanden erfordras, eller af Fullmäktige eljest anses nödigt; skolande hufvudsakliga innehållet af dessa utlåtanden i Fullmäktiges protokoll antecknas.
Likaledes böra skälen för sådana, af Fullmäktige vidtagna, förvaltnings-åtgärder och beslut, som grunda sig på särskilda omständigheter och förhållanden, i protokollet anföras. § 230.
Föreskrifter och befallningar må, å Fullmäktiges vägnar, Riksgälds-kontorets embets- och tjenstemän icke meddelas, utan till följd af beslut, faltadt vid Fullmäktiges sammankomst; Sekreteraren hos Fullmäktige dock obetaget, att, ulan föregången anmälan, mellan sammankomsterna, från vederbörande infordra de utlåtanden och upplysningar, som för ärendenas afgörande finnas nödvändiga. § 231.
Ofver Fullmäktiges beslut i mål, som röra Riksgälds-kontorets tjenstemän eller andra enskilda personer, eger den eller de, på hvilkas rätt och bästa dessa beslut kunna inverka, att hos Rikets Ständers Revisorer eller Sta Is-Utskott anföra besvär; dervid klaganden dock, så vida besvären skola till pröfning upptagas, bör, inom Tretio dagar efter bevisligen erhållen del af det meddelade beslutet, sitt missnöje deremot hos Fullmäktige skriftligen anmäla; hvarjemte det, vid enahanda äfventyr, åligger honom att, sednast en månad före
Revisorernes näst förestående sammankomst eller riksdagens början, derest revision dessförinnan icke inträffar, sina besvär ingifva till Fullmäktige, af hvilka desamma, jemte utlåtande deröfver, till Revisorerne eller Statsutskottet öfverlemnas.
Besvär öfver Fullmäktiges, nyss före eller under Rikets Ständers eller deras Revisorers sammanvaro, i dylika mål meddelade beslut böra, inom Fjorton dagar efter delfåendet, den dagen likväl oräknad, omedelbarligen af vederbörande till Statsutskottet eller Revisorerne inlemnas. 12 Ståls-Utskottets Memorial, JYs 578.
Angående Fullmäktige tillhörande särskilda åligganden och uppdrag. § 232.
Fullmäktige skola, vid början af hvarje år, granska Kommissariatets anteckningsböcker och protokoller, jemte Ombudsmannens diarium, för det näst föregångna året samt genomgå och inventera de under Kommissariatets vård befintliga låne- och säkerhets- med flera handlingar. § 235.
En gång hvarje år, böra Fullmäktige anställa besigtning å det till lokal för Riksgälds-kontoret anvisade hus samt detta verks inventarier.
Likaledes bör besigtning årligen af Fullmäktige anställas å det under deras vård och inseende ställda hus, som begagnas till sessionsrum för Riks-Stånden samt Rikets Ständers Utskott; egande Fullmäktige låta verkställa de reparationer och andra arbeten, som för nämnde egendomars vederbörliga underhållande erfordras; och må kostnaderna härför, äfvensom de för samma egendomar hittills utgående årliga afgifter, utaf Riksgälds-koutorets medel bestridas. § 234.
(Här införes i Reglementet den af Rikets Ständer, genom lemnadt bifall till Stals—Utskottets Utlåtande 234, redan godkända §, angående rums upplåtande inom Rikets Ständers bus under de tider, då Rikets Ständer icke äro församlade). § 233.
Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning under den tid, som Revisorernes granskning kommer att omfatta, och böra, vid samma tillfälle, särskilda berättelser af Kommissariatet och Ombudsmannen vid detta verk afgifvas och genom Fullmäktige till Revisorerne öfverlemnäs.
Dessutom skola Fullmäktige, vid nästa riksdags början, till Rikets Ständer afgifva och till Stats-Ulskoltet aflemna en fullständig berättelse för hela den lid, som förflutit sedan Fullmäktiges berättelse till Rikets nu församlade Ständer afgafs; börande jemväl särskilda berättelser för samma tid af Kommissariatet och Ombudsmannen då afgifvas och till Stats-Utskottet af Fullmäktige öfverlemnas. § 256.
Efter hvarje revisions slut, skola Fullmäktige, på sätt Rikets Ständers för Revisorerne utfärdade instruktioner innehålla, föranstalta om tryckning och utdelning Stats- Ulskoltets Memorial, JYs 378.
13 med allmänna tidningarne af Revisorernes, angående Stais- och Riksgälds-verken, afgifna och Fullmäktige tillställda berättelser, jemte dertill hörande förklaringar; hvilka handlingar, äfven genom Fullmäktiges försorg, böra till näst derefter sammanträdande Revisorer och Sländer öfverlämnäs. § 257.
Före nästkommande riksdags början, böra Fullmäktige: a) föranstalta orri upphandling af det, för tryckningen af Riks-Ståndens protokoller med dertill hörande bihang, under samma riksdag, erforderliga papper, och, med behörigt iakttagande af Rikets Ständers i sådant afseende meddelade föreskrifter, låta upprätta kontrakter angående Verkställandet af bihangets tryckning ; b) upprätta kontrakter om tillhandahållandet, under riksdagens lopp, af de skrifmaterialier och öfriga effekter, som för Riks-Ståndens och Utskottens behof kunna erfordras; och c) låta komplettera och iståndsätta inventarie-persedlarne uti Riks-Ståndens samt Utskottens sessions- och kansli-rum inom Rikets Ständers hus.
Vid verkställigheten häraf iakttages, att anbud genom kungörelser i allmänna tidningarne infordras af dem, sorn kunna vara bugade att tillhandahålla och leverera berörde effekter eller besörja omförmälda trycknings- med flera arbeten; och bör, innan pappers-upphandlingen sker, från Ståndens Kansli-direktioner inhemta? upplysning om storleken och beskaffenheten af del papper, som för protokolls-tryckningen skall anskaffas.
För öfrigt ega Fullmäktige att utse någon bland Riksgälds-kontorets tjenstemän, som bör ej allenast, före och under riksdagen, emottaga, vårda och efter vederbörliga reqvisitioner utlemna de upphandlade effekterna samt ombesörja de under riksdagens fortgång ifrågakommande ytterligare uppköp, äfvensom erforderliga reparationer å inventarie-persedlarne, ulan ock, efter riksdagens slut, upprätta och afgifva fullständig redovisning för alla dessa af honom emottagna effekter; varande, såsom vedergällning härför, i ett för allt, bestämdt ett arfvode af Trehundra Riksdaler,- hvilket, efter omförmälda åliggandens vederbörliga fullgörande, må, i likhet med andra! riksdagskostnader, utbetalas. § 258.
Gemensamt med Fullmäktige i Rikets Ständers Bank, skola Riksgälds-kontorets Fullmäktige: a) afgifva sitt underdåniga yttrande och råd till Kongl. Maj:t i fråga om den ort, der Rikets Ständer böra samlas, i de fall, då fiendens framträngande eller' pest, eller andra lika vigtiga hinder göra riksdags hållande i hufvudstaden1 14 Slats-Ulskottels Memorial, JK 378. omöjligt eller för Rikets Ständers frihet och säkerhet vådligt (SO § Regeringsformen) ; b) efter stadgade grunder, uppgöra och utfärda ny Bevillnings-förordning, i den händelse att, vid riksdags slut, bevillningens hela belopp väl är bestämdt, men Rikets Ständer icke hunnit om fördelningen deraf blifva ense (109 g Regeringsformen);- c) uti Justitie-ombudsmans-embetet genast insätta den man, som Rikets Ständer till efterträdare åt Justitie-ombudsmannen utsett, i fall denne, mellan riksdagar ne, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, äfvensom utvälja annan behörig man i stället för Justitie-ombudsmannens utsedde efterträdare, derest han, äfven mellan riksdagarne, afsäger sig förtroendet eller i Justitie-ombudsmans-embetet insattes eller med döden afgår (98 § Regeringsformen); d) för framtida uppsigten och kontrollen öfver Götha kanals vidmakthållande utse och välja ej mindre en person, för att såsom ledamot, å Bankens och Riksghlds-kontorets vägnar, inträda i Direktionen öfver nämnde kanal, än ock ett ombud att, å samma verks vägnar, deltaga i revisionerna af kanalens räkenskaper; skolande valet till ledamot af
Yid Fullmäktiges i Banken och Riksgälds-kontoret gemensamma sammanträden böra, så vida beslut skall kunna fattas, två tredjedelar af hvartdera verkets Fullmäktige och, bland dessa två tredjedelar, åtminstone en Fullmäktig af hvarje Riksstånd vara tillstädes. § 239.
Fullmäktige af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden skola, för upplysningars afgifvande, vara tillstädes, då fullmakterna för Riksdagsmän af det Stånd, som de tillhöra, granskas af Justitie—Statsrninistern eller den person, Konungen i hans ställe förordnat (21 § Riksdags-ordningen). § 240.
Direktörer eller Suppleanter vid Lönekontoren i landsorterna skulle med döden afgå eller sättas ur stånd alt detta uppdrag bestrida, böra Fullmäktige för nämnde Stånd, tillika med Ståndets Fullmäktige i Banken samt Riddarhus-direktionen, genast efter erhållen underrättelse härom, gå i författning om nytt val i den afgångne Suppleantens ställe.
Likaledes skall, efter skedd anmälan om dylik ledighet bland de af Borgare-Ståndet valde Direktörer eller Suppleanter vid Lånekontoren, Stals-Ulskollets Memorial, M 578.