Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föreningar till befrämjande af nyckterhet äro i flere socknar ingångne, hvaraf åtminstone den verkan förmärkts, att fylleriet icke är i tilltagande, oell att den uppväxande ungdomen, hos hvilken exemplet af flere ståndspersoners och i synnerhet presters beslut att aldrig förtära bränvin synes hafva åstadkommit deta åsigt, att bränvinet åtminstone icke mera anses för en oumbärlig vara, mindre allmänt än förut begagnar nämnde dryck.
Undervisnings-verket på landet besörjes af inom socknarne tillsatte skolelärare, som dels kringvandrande uti flyarne och dels uti skolor efter Lancasterska metoden, hvaraf en blifvit år i328 uti Bergsjö socken af norra Helsingland inrättad, bestrida undervisningen, hvaröfver inseende hålles af kyrkoherdarne.
Helsovården besörjes af tvenne ordinarie provincialläkare, som hafva sina stationer uti Gefle och Söderhamn, samt en extra provincialläkare, som har sin station i Ljusdahl socken af norra Helsingland.
För Länets behof är ett hospital i Gefle, ett lazarett och kurhus derstädes, och ett kurhus i Hudiksvall, Samt dessutom genom Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref af den 26 April sistlidne är, ett nytt kurhus och lazarett uti Söderhamn beviljadt för stadens Och Helsinglands södra fögderis behof, hvilket utan Statens betungande blifvit endast genom dervarande innevånares sammanskott och dem leornad rättighet, att dertill fä använda stadens och fögderiets burhus-afgift redan inrättadt.
Barnmorskor äro uti de fleste socker antagne och lönade.
Fattig-försörjningen bestrides af hvarje församling för sig särskilt, dels genom de fattiges underhållande och vårdande i fattighus, och dels genom deras vistande vissa dygn bos hvarje hemmans-ägare; och har vid tvist emellan församlingar ingående skyldigheten att underhålla från den ena till den andra 22 '« församlingen inflyttande personer Kongl. Förordningen af den 5 December 1788 alltid blifvit nied noggranhet tillämpad.
Öfver efteriefnaden af Kongl. Majlis Nådiga Författningar angående gästgifverierne, vakar Krono-betjeningen.
Uti 41 socknar af Länet finnas socken-magaziner inrättade, hvilkas fonder utgjorde vid slutet af sistlidno år tillsammans räknade 5, i5o tunnor råg och 13,553 tunnor korn, hvaraf dock den största delen är inom socknarne emot ränta utlånad.
Vid det till underdånig följd af Eders Kongl. Majlis Nådiga Circulät af den 17 November sistlidne år med deputerade från Länet,, för granskning och bedömmande af föreslagne grunder för socken- eller distrikt-magaziners anläggande, hafva de föreslagne grunderna för magaziner ansets för detta Län icke tjell lige; men sockenmagazinerna deremot förmenats böra med lämplige förändringar uti det för dem den 8 Aug. 1758 upprättade Reglemente bibehållas.
För utödande af rofdjur bär inom detta Län premier blifvit utfästade, hvarom öfverenskommelse sålunda blifvit, träffad, att, sedan till följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse af den 19
Juni i83o Länets samtlige innevånare blifvit kallade, att höras huruvida de ville, under de vilkor jagt-sladgan innehåller, åtaga sig att till fond för jagt-kassa för Länet erlägga 8 sk.
Banko för hvarje mantal och i förhållande dertill för hvarje mindre hemmans-del, så att förmedelst en sådan afgift det kunde blifva möjligt att i skott-penningar för björn, varg och lo, betala en Riksdaler för hvarje skott, hvarigenom en fångad björn, som räknas för tolf skott skulle komma att betalas med 12 R:dr, en varg med 9 R:dr och en lo med 6 R:dr allt Banko, eller ock förbinda sig att genom sammanskott af hvarje matlag, som hade kreatur, för utom skallgång dödade sådan® rofdjur erlägga premier till berörde belopp; sä hafva Länets innevånare allmänt förklarat sig icke vilja erlägga den för bildandet af jagt-kassa föreslagne afgift; men deremot förbundit sig, att emot befrielse från skyldigheten att bygga och underhålla varg-gårdar och varg-gropar, genom sammanskott distrikt vis erlägga praem ier för inom hvarje af de distrikter, hvaruti Länet för sådant ändamål blifva fördeladt 23 na beloppet, och på åtskilliga ställen derutöfver; och är anledning att förmoda, det genom denna öfverenskommelse, som gen'om Eders Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse af den 28 December sistlidne år blifvit stadfästad, det åsyftade ändamålet skall vinnas. 6.
Denna stads innevånare, hvilkas antal år 1827 uppgick till 7,718, deraf 4,836 voro skattskrifne och 2,882 fria från mantal, utgjorde, enligt mantals-längderna, vid i832 års slut 3,58g af ålan kö n och 4,35g af qvinkön, eller tillsammans 7,948 personer; bland hvilka 2,260 af mankön och 2,743 af qvinkön, eller sammanlagt 5,oo3, äro skattskrifne och 2,g45 befriade.
Folket i Gefle är i allmänhet kändt för sedlighet och ett stilla Uppförande.
Undantag härifrån förekomma väl oftast härflytande trän begifvenhet på starka drycker; men de kunna, i förhållande till innevånarnes antal, ej anses särdeles talrika.
Under perioden af de sista fem åren bär icke någondera af stadens näringar företrädesvis varit i tillväxt, men alla hafva någorlunda bibehållit sig; och ehuru åtskilliga coneurser under denna tid ^otn de borgerliga klasserna inträffat, kan dock välmågan, på det bela, icke anses vara i aftagande.
Den arbetande klassen saknar här ‘eke tillfälle till arbets-förtjenst, och den fattigdom, som inom denna plass ej sällan träffas, är derföre stundom sjelfvällad, en följd af fött ja och dryckenskap.
Ofta är den dock förorsakad af olycka, såföoi då en husfader faller ifrån och efterleranar enka och flere späbarn utan förmögenhet.
Medelpriset pä ett dagsverke, beräknadt frän klockan 6 på morgonen till klockan 6 på aftonen, kan a’*Ses vara tjugufyra skillingar Banko.
Gefle Stads hufvudnäringar äro handel och sjöfart, skeppsbro" gen, handtverk erler och fabriker, fiske och jordbruk.
Föremålet för stadens handel är, dels att bereda den kringliggande orten afsättning för de ansenliga qva.ntiteter af jern och trädvaror, sorn den framalstra^, dels att förse denna orts innevånare med deras behof af spannmål, salt, (iskvaror och kramgods.
Betydliga kapitaler äro nedlagde särdeles i skeppsredning och exporthandel, och genom dessa näringsgrenar lemnäs en lönande sysselsättning ät ett stort antal personer både i staden och dess granskap, så att Gefle stad onekligen bör anses vara af väsendtlig nytta för landet.
Exporten utgöres hufvudsakligast af stångjern och manufaktursmide, bräder (nästan uteslutande af tre tums tjocklek), samt nederlagssalt.
Af desse artiklar hafva, efter ett medium, för de fem sistförflutna åren, 1828—i832, årligen till utrikes orter skeppats:
Stångjern. skepp:d 28,724* Till jemförelse upplages hvad exporten af enahanda varor under de fern nästförutgångna åren, eller 1823—1827, per medium för året, utgjorde nemligen . . . 20,922.
Till inrikes orter hafva under Manuf. smide.
Bräder. skepp:d tolfser. 631. 13,412. 357. 18,556. de fem sistförflutna Salt. tunnor. 2,331. 2,990. åren, per medium afgått:
Manuf. smide skepjxd. skeppa!. 13,669. 71 I.
Under de fem nästförutgångna åren, eller 1828—1827, utgjorde skeppningen till inrikes orter, per medium för året . 15,710. 645.
Af — 20 — Af de väsendtligaste artiklar, som för öfrigt utgjort förmål r tZr, "ser tm‘fkes rerv Lrv:‘under nar -Tu I86"
' "I afsände:
,38'85' « kardustobak, 8,4/ad segelduk, 17,910 kannor ätticka .och 4,608 U. toppsocker. 9 delbelonn^ofTT 1 afseendepå importhandeln, upptages här me* ppet af de fornamsta utländska varor, som under de fem sista aren tdl Gefle årligen inkommit, nemligen:
Salt, direkte från utrikes orter . . ,oOI„ .
Medium af införseln under åren 1823_1827 var för året.......... 181/ A Tobaksblad och stjelk för härvarande tvenne Tobaksfabriken till det mesta från utri . .. ke,s orter,.......,49,908 a Införseln under åren 1023—1827, utgjorde per medium för året .......293,281 & liatt socker för härvarande Sockerbruk, till största delen från utrikes orter .... 160,873 U.
Under åren i8a3—1827 infördes deraf årligen per medium........ ö n Kaffe, till någon del från utrikes platser, meri till vida betydligare belopp från inri kes ortef......*.....60,888 U Medium af införseln under åren 1823-^1827 var för året........ ,(* q, Hampa, direkte från utrikes orter .
4 Ä skep d Linfrö d:o . . . d:o . r _ fff n Torr fisk, dels från utrikes, dels från inri- 9 unor. kes orter........... m i63 ^in, till någon del från utrikes orter, meri UtländiSWrSta MIe-nrfrätn inrikT..... 7,654 kannor. utländsk spannmål infördes under åren i83o *83i och i832 till ett sammanräknadt be Landsh. Fånars.Berättelse för Gefleborgs Län. 4 22,a5<j tunnor. 23,53o d:o. lopp af i4,a55 tupnor.
Af spanmål från inrikes orter hafva tinder åren 1828—i832 per medium årligen ankommit . . Under åren 182.3—1827 utgjorde samma införsel per medium årligen .......
Bränvin har, under de fem sista åren, från inrikes orter årligen ankommit till ett niedeslof af ............5o,39o kannor. hvaremot införseln af denna vara tinder åren 1823—1827 per medium årligen endast utgjorde • •••••••* • 26,860 d:o.
De hufvudsaldigaste artiklar, som för öfrigt blifvit införde, hafva varit strömming, sill, väfnader, arme, m. m.
Tulluppbörden i Gefle har under de fem sista åren per medium årligen utgjort 84,967 Riksdaler Banko; och stads-kassans inkomster genom avgifter pä handeln och sjöfarten hafva, efter ett medium för samma tid, årligen utgjort 1 c/,441 Riksdaler Banko.
Under den ifrågavarande perioden har, likasom under de förut ^ån^na åren, värdet af de direkte till utrikes orter exporterade varor "vida öfverstiga värdet af hvad derifrån inkommit, så att då t. ex. år i832 det förra utgjorde 710,000 Riksdaler Banko, uppgick deremot det sednare till endast omkring 160,000 Riksdaler samm3 mynt.
Anledningen till detta förhållande är, på sätt förut bl iföl anmärkt, att icke blott angränsande städer , utan älven denna stads egna minut-handlande, hämta sina behof af specerier och kramvara» frän Stockholm, i stället att för deras införskaffande, begagna de" utväg, sorn Gefle stads vidsträckta sjöfart ofelbart kunde lemna.
Af förestående uppgifter visar sig, att jernskeppningen från Gefl under de sista fem åren tillvuxit, hvartill orsaken varit en ökad e* port på Amerika, der likväl jernpriserne nu mera så fallit, att lade ningar, som sistlidne höst ditsändes, icke utan svårighet kunnat ganska nedsatta priser afyttras.
Deremot har brädskeppningen u" der sednare åren aftagit, en följd af de höga umgälderne och utjaga priset på afsättningsorterne och deribland i synnerhet Engla/10' — 27 — Ehuru betydliga qvantiteter spanmål ännu årligen sjöledes ankomma till Gefle, som till väsendtlig del dermed förser de kringliggande Bergslagerne, uppgår likväl införseln af denna vara icke på långt när till samma belopp som i fordna tider, utan synes vara i ett successivt aftagande.
Orsaken härtill igenfinnes dels i tilltagande odlingar inom Bergslagsorterne, dels i den, under sednare tider mer och mer ökade tillförseln landvågen ifrån de angränsande sädesrika provinserne Upland och Westmanland, hvilken det hufvudsakligen hör tillskrifvas, att, under de sista årens partiella missväxter, spanoiåls-priserne i Gefle, ehuru i allmänhet något höga, likväl varit mindre underkastade fluktuationer, än nå de flesta andra orter i Riket.
Under åren 1828, 1829 och i83o har bränvins-införseln till Gefle varit, betydligt större än under de förutgångna åren, hvartill Orsaken synes hafva varit det öfverflöd ä denna artikel, sorn de Irenne förstnämde åren, under låga spanmåls-priser, uppkommit i de södra provinserna, och för hvilket man sökt afsättning i de mindre sädesrika norra landskapen.
Vid 1882 års slut ägde Gefle stads invånare io5 fartyg, tillsammans innehållande något öfver 7,600 läster.
Af dessa användes till Utrikes fart 57 stycken af tillsammans 6,462/5 läster till inrikes fart 20 stycken utgörande 64oT’545 läster, samt till strömmingsfiskes idkande i Norrbotten, 28 stycken fiskerskapet tillhöriga sä kallade haxar eller jakter, åf tillsammans Sool läster.
Bland de till inrikes fart begagnade, fartyg är ett handelshuset D. Elfstrand &
Comp. tillhörigt ångfartyg af 80 hästars kraft och j 6/A lästers drägt, sorn under sommaren 1832 började göra resor mellan Gefle och Stockholm , och hvilket ofelbart blifver af väsendtlig nytta för denna ort, genom den, af behofvet högeligen påkallade, lättarp kommunikation U/ed hufvudstaden, som derigenom heredes.
Vid härvarande tvenne skeppsvarf hafva under de fem sista åren 20 fartyg af tillsammans 2,172 läster blifvit dels nybyggda , dels förbyggda.
Utrikes sjöfarten idkas hufvudsakligen pä England, Spanien, ^orra Amerika och Ryssland; den inrikes handels-kommunikationen Underhålles i synnerhet med Stockholm, der ortens produkter till 28 betydlig del afsätta» och der dess behof af specerier med mera hufvudsakligen hämtas, samt till någon del äfven med Norrköping, Malmö, Landskrona, Götheborg och de Bottniska städerne.
Antalet af stadens handlande vid 1802 ars slut utgjorde 10o, och af skeppare, som äger burskap på utrikes sjöfart, 88; men af de förra vörö många, som icke hade någon rörelse; och ibland de sednare funnos flere, som antingen saknade sysselsättning eller seglade som styrmän.
De betydliga hinder och förluster, som under de tvenne sednare åren tillskyndades sjöfarten i allmänhet, genom de i nästan alla länder vidtagne stränga quarantaines-anstalter emot choleran, måste i synnerhet kännbart drabba Gefle Stads handlande, i den mån nämnde yrke utgör hufvudföremålet för deras verksamhet.
Oaktadt den på sednare åren ökade jernskeppningen på Amerika, anses stadens utrikes handel, i det hela betraktad, icke hafva varit lönande; hvaremot fraktfarten emellan utrikes orter någorlunda bibehållit sig, och stundom beredt stadens skeppsredare någon förmån, samt således bidragit till underhållandet af stadens betydliga handelsflotta, hvilken eljest i mångå år öfverstigit behofvet för dess activa handel, inrikes handels-kommunikationen anses i sednare tider hafva något tilltagit.
Bland olägenheter, som särskilt besvära Gefle stads sjöfart och för stadens handlande försvåra möjligheten, att täfla med de sydligare stapel-städernes, förekommer, utom det större afståndet från afsättnings-orterne, den omständighet, att örn våren, is från Bottniska viken, af den under nämnde årstid vanligen utfallande nordostliga vinden, indrifves i den vik, som bildas af den utanför stadens inlopp belägna Gräsön, och derstädes ofta en längre tid qvarligger och stänger inloppet, så att seglationen frän Gefle stundom icke kan börjas förr än 3 till 4 veckor sednare än Stockholms; såsom exem' pel hvarpå kan anföras, att farten från Gefle år 1828 icke klef öppen förr än den 26
Maj och år 1829 icke förr än den 29 i sam' ma månad*.
En annan olägenhet, likaledes af mycken vigt, är den — 29 iner och mer tilltagande uppgrundningen af stadens hanni, hvartill orsaken är dels den sand och de öfriga ämnen, hvilka Gefle-ån medför och vid sitt utlopp i Gefle-viken afsätter, dels bottnens lösa beskaffenhet i sjelfva viken, hvarigenom bankar lätt bilda sig och minska djupet.
Följden häraf är, att ehuru betydliga utgifter årligen Användas på muddringar, större fartyg likväl icke kunna börja sin lossning eller sluta sin lastning inne i hamnen, utan måste ligga ute.
På redden, på omkring en half sjömils afstånd frän bryggan; hvarinom arbetskostnaden naturligtvis måste ansenligen ökas.
Anstalter till hamnens förbättrande hafva derföre i Gefle länge utgjort ett Angeläget föremål för omsorg.
1 handtverkeriertie hafva under de sistförflutna fem åren några Anmärkningsvärda förändringar icke ägt rum.
Antalet af handtverkare vid 1882 års slut utgjorde 138, af hvilka likväl några voro utan sysselsättning.
En och annan handtverkare synes visserligen hafva temligen liflig rörelse, så att något, örn ock icke betydligt, öfverskott ärligen kan uppläggas; men de fleste tyckas af sin handtering •eke kunna förvärfva mera, än som jemt erfordras för en tarflig bergning.
Eli segelduksfabrik med 3q mantalsskrifne arbetare.
Ett sockerbruk ....
Tvenne tobaksfabrik^’ af hvilka 6 d:o. den ena inrättades 1829 37 d:o. 10 ej mantalsskrifne.
Ett linoljeslageri..... 1 d:o. 1 d:o.
En linneväfnads-fabrik . . . 4 d:o. 1 d:o.
En klädesfabrik..... 3 d:o. 3 d:o.
En kortfabrik...... 1 d:o. — — Årliga tillverkningen per medium för de fem sista åren har utgjort:
Vid segelduksfabriken.....** 38,621 alnar segelduk.
. 61,677 d:o.
Vid sockerbruket.......1 o 1,332 U. socker och sirap.
Medium för åren 1823—1827 var . 66,670 d:o. 3o
Vid begge tobaksfabriken^ . . 221,324 Ä div. tobak och snus.
Medium för åren 1823^-1827 tdcT den ena tobaksfabrik, som då fanns, utgjorde . . 293,620 dito.
Vid linoljeslageriet..... 83o kannor.
Linneväfs-fabriken, klädes-fabriken och kortfabriken äro under sistlidet år anla^de, och deras tillverkningär för samma år voro följaktligen gf föga betydenhet.
Trenne glasmästare hafva privilegier pä spegelfabrik, men deras tillverkning har varit ganska ringa.
Ett tegelbruk, som i flere år drevits,' blef, i anseende till dess otjenliga läge inom staden, sistlidet år nedlagdt.
Deremot anladeS år i83o pä stadens område ett annat tegelbruk, som sedermera oafbrutet drifvis och der 2 personer äro mantalsskrifne.
För öfrigt äger staden följande husbehofs-inrättningar, nemligen: ett utom staden beläget bränneri, der stadens bränvinsbrännings-rättighet uti ett sammansatt verk utöfvas, och hvars afkastning lernria-r det hufvudsakligaste bidraget till fattigförsörjningens bestridande; en sågqvarn och tvenne tulimjölqvarnar.
Af förestående uppgifter angående fabrikerne synes, att tillverkningfen vid sockerbruket under de sista fem åren ökats; men att deremot segeJduksfabrikens minskats; äfvensom att de nu varande tvenne tobaksfabriken^ tillsammans under nämnde tid tillverkat vida mindre, än den ena fabriken ensam under de fem nästher utgångna åren; hvartill anledningen torde igenfinnas deri, att sedan flere dylika fabriker blifvit under sednare åren anlagde, utan att afsättningstillfället i samma förhållande ökats, tillverkningen, som sålunda mäste delas- på flere händer, naturligtvis blifvit för de äldre fabri' herne något inskränkte.
Fiske, egentligen af strömming, har från äldre tider för Gelle utgjort en betydlig näringsgren och utöfvas af en särskilt borgerlig Societet, som år i832 ägde i3i medlemmar, af hvilka likväl nagl*® icke hade någon rörelse.
Strömmingsfisket idkas till största delen * de norra provinsernes fiskehamnar, dit de fleste af stadens fiskare — 3i — ‘ 7id soniraarens annalkande på egna små fartyg begifva sio-, och var ifrån de örn hösten återvända med sin fångst.
Äfen del diskare
Utö vas fisket i stadens skärgård eller andra närbelägna fiskehamnar, l i e . ededjtdoPPet ^f den strömming, som af stadens fiskare årligen 1 vit under de sista fem åren hemförd, har utgjort 4*358 tunnor, 1 medelpriset under samma tid har efter markegång varit elfva Riksdaler sex skillingar fem runstycken Banko för tunnan.
Efter Uiedium för de fem nästförutgångna åren, utgjorde årliga införseln 1,209 tunnor och markegångs-priset tio Riksdaler elfva skillingar två runstycken Banko för tunnan.
Häraf synes, att ehuru fångsten uner den sistförflutna perioden något tilltagit, priset å varan likväl stigit; men förmånen af detta förhållande hafva likväl icke alla fiskeriidkare fått skörda; ty då en del af deni haft god fångst, hafva feremot andra fångat litet eller intet; hvarföre äfven, under det Hägra kunnat, vissa är, upplägga någon besparing, andra deremot Under sednare åren kommit pä obestånd.
Så väl i Gefle ån, som i . estebo ström, på stadens område, idkas lax-fiske, hvars afkastning icke kan med säkerhet uppgifvas, men hvilket under sednare åren 'elie varit särdeles gifvande.
Jordbruket pä den staden tillydande jord fortfar att i allmänhet öedrifvas med mycken sorgfällighet.
Då nästan aila till odling tjeriJga lägenheter ä stadens mark på närmare håll redan blifvit uppfagne, hafva några odlingar af betydenhet under sednare åren icke ägt rum.
Af den donerade jorden är, på sätt förut blifvit anmäldt, tn del anslagen till lönings- eller pensions-jord åt stadens civila och jföelesiastika Embets- och Tjenstemän eller deras enkor, en del uppmen till äldre Borgare, och en del närmast invid staden använde ’ 1 kälhagar, > hvilka äro fördelade uti en myckenhet smärre lotter, ^ att de flesta hushåll i staden erhållit livar sitt lilla land, der poytis och andra jordfrukter odlas.
Ehuru sädes-skördarne pä stannis jord merendels äro goda, utgör dock spanmåls-produktion icke ufvud-föremålet för stadens jordbruk; utan detta åsyftar i synneret att käreda en ymnig foder-tillgång, till framfödande af det för aden nödiga antal kreatur, och stundom äfven till afsättning åt kringboende allmoge, som, vid inträffande svag hö-skörd, ej sälla*1 på våren nödgas anlita stadsboerne om hö för sina dragare.
I afseende på de statsbidrag, som af staden ntgöras, åberopa» bifogade tabell, enligt hvilken uppskattnings-värdet å hus, tomter, verk och inrättningar blifvit sedan är 1828 ökadt med iii,65o
R:dr och summan af alla stats-bidrag från staden utgör 65,000 R:dr eller nära 5ooo R:dr Banko mera än då sista Femårs-berättelsen i underdånighet afgafs, och som endast ökat hevi Ilningen för person och egendom, hvaremot den för borgerlig näring minskats.
Bland allmänt nyttiga anstalter torde böra nämnas den öfverenskommelse, angående ständig patrullering nattetid till förekommande af eldsvådor, som i början af år 1829 emellan stadens innevånare träffades, och hvilken sedermera, nitiskt vid makt hållen, lemnat en väsendtligen ökad trygghet emot eldfara.
En måttlighets-förening
Lief under sistlidet år här i staden inrättad; och antalet af krogar, som år 1827 utgjorde 38, är nu mera inskränkt till 17.
Undervisningsverk i Gefle äro: ett Gymnasium, en högre Lärdomsskola, en sä kallad Elementar-skola (för ynglingar, som ämna ingå i bandel eller andra näringar), samt tvenne Vexel-undervisningS' skolor.
Elementarskolan och den ena Vexel-undervisnings-skolan äro, på sätt förut blifvit anmäldt, stiftade genom enskifta medborgares frikostighet.
Genom testamente har aflidne Handels-kassören i Stockholn1 Joachim Ternberg anslagit s7- delar af sin qvarlåtenskap till inrättande af en skola i Gefle för fattiga barn.
En fond af 22,843 R:dr sk.
Lä - 33 Länets lazarett och hospital samt kurhuset för Gestrikland äro I 1 ^e^e’ ^.er sjuhvården skötes af en stadsläkare och en I a“s'kirurg; hvarjemte provincial-läkaren i Gestrikland, samt för Svarande äfven regements-läkaren vid Helsinge-regemente, här aro boende.
Den allmänna fattigvården i Gefle besörjes af en Direktion, hvile. n’ genom de i stadens distrikter tillsatta uppsyningsman, erhåller ^er kännedom örn de nödlidande och om dessas större eller mindre ei°f af understöd.
Denna angelägenhet skötes i allmänhet med nit; nen antalet af behöfvande har 1 sednare tider så tilltagit, att de för attig-försörjningen anslagna tillgångar blifvit otillräckliga, och nya r Åskott måste för detta ändamål anskaffas.
Bland särkilta välgöenhets-anstalter förekomma: en sjömans-huset tillhörig kassa, hvar0ran understöd årligen tilldelas ålderstigne eller bräcklige skeppare
,ch sjömän samt deras enkor, en barnhus-inrättning, en enkehus. assa och en af musik-amatörer samlad fond för Pauvres Jionteux, åtaledes finnes en år 1824 inrättad sparbank, hvars stiftelse i för1a rummet bör tillskrifvas en nu mera bortgången patriotisk medorga re, som till grund-fond för densamma gifvit 2,000 R:dr Banko. eHna inrättning, som medfört väsendtlig nytta, har under sin forttillvunnit sig mer och mer förtroende hos allmänheten- och ess sammanlagda fond utgjorde vid i832 års slut 32,069 R;dr 12 3 r:st Banko.
tTti denna stad uppgår folkmängden, enligt de år a uppgjorde mantals-längder till i5oi personer, hvaraf 931 äro antalsskrifne och 5yo mantalsfrie.
Hela folkmängden har på de sta fem åren ökat sig med allenast en person. (} klen idoghet och flit som i synnerhet bland qvinnorna inom ^åna stad varit allmänt rådande, bibehåller sig väl ännu, men till . lndre båtnad för dem, emedan de betydligen minskat sina väfnahvaraf mindre förtjenst varit en gifven följd.
Ibland handels°eh h^uutverks-klasserna klagas öfver minskadt tillfälle till förtjenst, al nskerskapet öfver misslyckade fisken; i anledning hvaraf det Landsh. Femårs-Berättelse för Gefleborgs Län. 5 - 34 - med visshet kan antagas, att inom staden i allmänhet råder mindre välmåga än förut.