Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till handelns underlättande kommer så kalladt kredit-upplag eller anstånd med tull-afgifternas betalning för alla i Tariffen i sådant afseende utmärkta varor, till der bestämda minimi-qvantiteter, att tills vidare ega rum uti Städerne Stockholm, Götheborg, Norrköping, Gefle, Carlskrona, Malmö, Calmar, Wisby, Westervik, Uddevalla, Landskrona, Christianstad, Carlshamn, Ystad, Halmstad och Helsingborg, under iakttagande af följande vilkor: att varorna uppläggas under Tullkammarens, jemte egarens, lås och värd; att egare af dessa varor få, emot utgörande af hela tullen, om de inom landet försäljas, men endast mot transito-tull, då de bevisligen åter utföras, från kredit-upplaget uttaga större eller mindre partier, dock icke under hälften af det minsta som får uppläggas; att kredit-upplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den dag, godset till uppläggande angifvits; börande detsamma inom nämnde tid antingen åter utföras, eller till fullo förtullas efter den tullberäkning, som var gällande då upplaget skedde, vid påföljd, att godset i annat fall för egarens räkning å auktion forsäljes, då belöpande införselstull och omkostnader å auktionssumman först afdragas och återstoden tillställes godsegaren; att gods må kunna transporteras från en Stads kredit-upplag till en annans, dock med kredit-tidens beräkning ifrån den dag, godset först till uppläggning angafs; att varor må kunna afgiftsfritt öfverflyttas till kredit-upplag från nederlag, med beräkning af kredit-tiden från angifningen lill kredit-upplaget; alt 65 alt varor må, efter anmälan hos General-Tull-Styrelsen, öfverflyttas från kredit-upplaget på nederlag, emot erläggande af så väl transilo-afgift, som inkommande recognition; samt att genom kredit-upplaget någon förändring icke sker i den nederlagsfrihet, som Kongl. Maj:t redan i Nåder förunnat vissa Städer eller framdeles i Nåder förunnar andre. § 13.
För nya fahriks-anläggningar må erforderliga machinerier tullfritt, införas i de fall, då sådane alldeles icke, eller ej lill full godhet, vid inhemska Machin-Fabriker tillverkas, eller ock från dem icke kunna inom lämplig tid erhållas; börande ansökning härom i hvart särskildt fall göras hos Kongl. Maj:ts och Rikets CommerceCollegium, som eger att, efter pröfning af behofvet och förekommande omständigheter, tillstånd till sådan införsel meddela.
Redskap, machinerier och verktyg, som i öfrigt för inhemska näringar erfordras, äfvensom till deras förfärdigande behöfliga råämnen, må, efter vederbörande Slöjdidkares för tillfället hos Commerce-Collegium gjorda ansökningar, med bemälle Collegii tillåtelse, införas emot erläggande af en femtedel utaf den för dylika artiklar i Tull-taxan utsatta tull.
Tillverkas sådana artiklar ieke inom Riket, eller om de derstädes till mindre godhet åstadkommas, eller icke utan hinder oeh tidsutdrägt kunna erhållas, må desamma, efter särskild anmälan hos Kongl. Maj:ts och Rikets Commerce-Collegium, såsomför redskap är stadgadt, införas mot en tull-afgift, uppgående till fem procent af värdet; hvarförutan egare af fartyg om minst 40 lästers drägtighet, som vid Svenskt Skeppsvarf nybyggas, äro berättigade att, sedan fartyget kommit i fullfärdigt skick och sådant inför GeneralTull-Styrelsen styrkt blifvit, fa, uppå tillika der skeende anmälan, tillgodonjuta femtio procents restitution å belöpande tull-umgälder för de skeppsförnödenheter, dem egaren genom behöriga intyg visar hafva varit till fartygets tackling och utredning använda, och för sådant ändamål från utrikes ort införda.
Kill. till R.
Prof. 1850 & 1851. 5 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 9 66 Varuprof i ringare qvantilet af hvart slag, äfvensom modeller, må, med Commerce-Collegii tillåtelse, tullfritt införas af inhemsk slöjdidkare, som åstadkommer likartade tillverkningar. § 14.
Allt hvitt Socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet såsom Topp, Candi- och Kak-Socker, krossadt Lump- eller Havanna-Terres- eller annat under samma tullbestämning hänfÖrligt slag, skall underkastas besigtning af sakkunnige och ojäfvige personer, i Tullkammare- eller Packhus-Inspections-Föreståndarés närvaro.
Yppas dervid olika meningar om varans rätta beskaffenhet, hänskjutes frågan till General-Tull-Styrelsen. då prof å Sockret jemväl bör insändas. § 15- Vid utförsel sjöledes från Stapelstad af följande utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor, beviljas restilutionsbevis af tullmedlen: för 1 skålpund Topp-, Candi- och Kak-Socker 4 sk. — 1 skålpund krossadt Lumpsocker 2 — 6 rst. — 1 skålpund Kardus- eller karfvad Tobak, äfvensom pressad och rullad Tobak 4 — — 1 skålpund Snus 5 — — 1 st.
Packväf af
Lin till minst 50 alnars längd 18 — — 1 skålpund Bomullsväfnad af garn i finhet af N:o 32 eller der öfver, efter Engelsk beräkning 4 — hvarvid iakttages: l:o att, hvad Socker- och Tohaks-fahrikatcr samt Bomullsväfnader angår, minst 100 skålpund af samma vara, och af Linne-väfnad minst så många stycken, att de tillsammans utgöra 500 alnars längd, skola till export angifvas och på en gång afsändas; och innefatta följaktligen föreskrifterna här ofvan, angående längden å hvart stycke, endast den grund, hvarefter beräkningen af premien hör ske; 2:o alt vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas tillverkarens, under edelig förpligtelse, afgifna och med två vittnen bestyrkta försäkran, att varan är Svensk tillverkning och af utländskt råämne, äfvensom om Bomullsväfnad, att den är tillverkad af utrikes spunnet garn i finhet af N:o 32 eller deröfver, efter Engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas Tullkammare-Journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 67 3:o att varan, då den är stämpling underkastad, bör vara med behörig tillverk ning-sstlimpel försedd; och 4:o att utförseln verificeras, antingen genom intyg af Svensk Consul eller vice Consul å lossningsorten, eller, om sådan Tjensteman der ej är anställd, af annan vederbörande Embetsmyndighet, att varan derstädes blifvit lossad, eller ock, genom attest af vederbörande Tullbevaknings-Tjensteman, oni godsets bevakning lill öppen sjö i den mening, som 30 § af gällande Nederlags-Förordning föreskrifver. § 16.
Skeppare, inhemsk eller främmande, som, för trängande orsaker eller till inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Sjötullskammare finnes, må derstädes, utan skepps-umgälders erläggande, intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer, samt jemväl, under iakttagande af hvad SeglationsOrdningen föreskrifver, och efter behörig märkrullas afgifvande, lossa större eller mindre del af sin last och intaga fyllnad deri, utan att erlägga tull eller annan afgift för mera, än som lossas eller lastas; men för fartyget belöpande skepps-umgälder skola, med iakttagande af hvad ofvanstående 4 § föreskrifver, betalas då lossning eller lastning eger rum.
Dock må, under fart från en till en annan utländsk ort, Svenskt eller dermed lika berättigadt främmande fartyg, utan sådana umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innehafvande laddning, som icke öfverstiger fjerdedelen af fartygets lastdrägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skeppshandlingar må tjena till grund.
Fartyg, inhemskt eller främmande, som i Svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan Svensk hamn, der, enligt Seglations-Ordningen, lastning lar ega rum, intaga fyllnad deri.
Då lossning eller lastning på flera ställen egt rum, erlägges dock, i öfverensstämmelse med nyss åberopade 4 §, skepps-umgälder endast ä första lossnings- eller lastningsstället, derom bevis på passet meddelas. § 17.
Skeppare vare skyldig att, på sätt Seglations-Ordningen stadgar, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den på* följd för uraktlåtenhet deraf, som berörda Förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i utlnstningsorten. 68 Till provision ma, under sådana vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvanliteter Vin, Bränvin, Kaffe och Risgryn, nemligen:
För fartyg, kommande från Östersjön, eller till någon hamn i Halland samt Götheborgs och Bohus län, från Nordsjö-orterna samt Holland, England och Franska Feslersjö-hamnarne: 3 kannor Vin, 2 kannor Bränvin, 2 skålpund Kaffe och 3 skålpund Risgryn, räknadt på hvarje person af Besättningens och Passagerares antal; samt
För fartyg, kommande från orter utom Östersjön, med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus län: 5 kannor Vin, 4 kannor Bränvin, 4 skålpund Kaffe och 6 skålpund Risgryn, på enahanda sätt beräknadt.
Härvid bör för öfrigt iakttagas, att Vin och Bränvin icke mot hvartannat utbytes, så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af dessa och öfriga nämnde proviant artiklar öfverstiger en Skeppares ofvanföre bestämda förråd i utlastningsorten, skall ovilkorligen förtullas.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående Tullpasset, med fartyget bevisligen utförda provisionsvaror öfverblifvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras.
Hvad af det öfriga medgifna provisionsförrädet icke under vistandet i Svensk hamn om bord användes, må, derest det ej till qvarblifvande förtullas, med fartyget åter utföras. § is
Svenska fartyg få äfven till skeppshehof tullfritt intaga öfriga förnödenheter, som till skeppets behof, i mån af dess storlek, kunna anses oundgängliga, hvartill äfven må räknas 1 tunna Tjära, F tunna Beck, 2 st. år- och 4 st. spak-ämnen för hvarje 20 läster af fartygets drägtighet och derunder.
Främmande fartyg må deremot ej heller till skeppshehof inlaga sådana förnödenheter, utan erläggande af derför belöpande lull-afgifter. § 19.
På det Skeppare och Besättningar å Svenska krafvel-fartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den föring, som, uti Kongl.
Maj:ts år 1748 utfärdade Reglemente, dem, till uppmuntran, blifvit tillagd, skola Skeppare och Be - 69 sättning vid den Tullkammare, der lossning sker, af den tull, som för fartygets medbragta last inflyter, mot behörigt qvitto erhålla dess för ing, utgörande, vid fart från Östersjön, för en Skeppare 1 Riksdaler 16 sk., för en Styrman 28 sk., och för de öfrige af Besättningen, så väl som Gossar, hvardera 21 sk.; — från de vid Nordsjön, Kanalen och Atlantiska Hafvet belägna Europeiska orter, för en Skeppare Sju Riksdaler 9 sk.; för en Styrman Tre Riksdaler 28 sk., och för det öfriga Skeppsfolket, hvarje person Två Riksdaler 42 sk.; samt från Medelhafvet, Levanten och andra aflägsnare orter, Skepparen Nio Riksdaler, Styrmannen Fyra Riksdaler 24 sk., och för hvardera af den öfriga Besättningen Tre Riksdaler 28 sk., allt Svenskt Banko; men då tullbeloppet för medförda varor icke uppgår till minst 50 Riksdaler Banko, bestås Skeppare och Besättning ej någon föring, från hvilken förmån äfven inhemska på klink byggda samt utländska fartyg äro uteslutna.
Skeppare, som komma från Medelhafvet, men tillika intagit last uti Vestersjöhamnar, njute föring, såsom från Medelhafvet, när tullen för de derifrån i Svenskt fartyg medbragta varor stiger till en fjerdedel af tullbeloppet för de varor, som annorstädes blifvit inlastade.
Vid ett annat förhållande bestås endast den mindre föringen. § 20- För gods, som under transporten genom tillfällighet tagit skada må ej någon minskning i tullen tillåtas, så vida godsegaren sjelf vill detsamma disponera.
Anser godsegaren en sålunda förskämd vara icke kunna draga den i Införsels-Tariffen utsatta tull, må han äska laga besigtning å godset, hvilken då skall af Magistratsperson med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män, verkställas, i närvaro af vederbörande Tullkammare-Föreståndare, som eger att, under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, hesigtnings-åtgärden kontrollera.
Belinnes godset hafva under transporten undergått förskämning, skola Besigtningsmännen ej allenast härom utförda intyg, utan jemväl, efter granskning af behöriga lasthandlingar, attestera värdet af enahanda vara i oskadadt skick.
Derest fog till anmärkning emot förrättningen icke förekommer, antecknar Tullkammare-Föreståndaren sitt godkännande å besigtnings-instrumentet, som ej edsvurne Besigtningsman äro pligtige att, der så äskas, med ed fösta.
Tullkammaren låter sedermera, efter föregången kungörelse, på öppen auktion, i behörig ordning, försälja hvad förskämdt är, hvarvid, under iakttagande, att godset såsom å nederlag befintligt eller oförtulladt försäljes, Införsels-Tullen för det, som, enligt Tariffen, förtullas efter värde, beräknas efter fastställd tullprocent å auktions-prisel, samt för annat gods emot ta - 70 riff-bestämmelsen minskas i samma mån, som auklions-priset understiger det vid besigtningen för oskadad enahanda vara bestämda värde, kommande behållna auktionssumman att, sedan belöpande tull blifvit erlagd, godsegaren tillställas.
Försummar godsegaren fullgörandet af bevisningen om varans förskämning utöfver fjorton dagar efter den preskriptions-tid, hvarinom angifnings-inlagan, jemlikt 30 §. af gällande Seglationsordning, bör vara till Tullkammaren aflemnad, ansvare för tullafgifternas fulla erläggande, derest lian icke genom skriftlig anmälan hos Tullkammaren, inom samma tid, afstår sin rätt till den skadade varan, som då, medelst offentligt utrop, för Kronans räkning, genom Tullkammarens försorg forselljes.
Beträffande förtullningen äf varor, bergade från strändade, utrikes ifrån komna, fartyg skall iakttagas: l:o att, derest fartyget alldeles förolyckats eller så skadats, att varorna icke kunna, för befordrande till destinations-orten, åter inlagas, eller om dessa till större eller mindre del finnas så sjöskadade, att de lill vidare försändning icke utan äfventyr kunna användas, godsegare eller dess ombud må ega att godset i den stapelstad, dit det beqvämligast må kunna föras, eller, om dess beskaffenhet icke medgifver sådan transport, å landet i strandnings-orten, efter föregången kungörelse, genom offentlig auktion i vederbörlig ordning låta försälja; 2:o att för detta ändamål laga besigtning å godset, så fort ske kan, bör anställas, dä strandängen skett inom stads område, af Magistratsperson, och i annat fall, af Kronofogden i orten eller annan behörig Kronobetjent, med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män, och i närvaro af vederbörande Tullkammare-Föreståndare, som eger att, under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, besigtnings-åtgärden controllera, och, om fog till anmärkning icke förekommer å besigtnings-instrumentet, som ej edsvurne forrättningsmän, äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa, anteckna sitt godkännande; 3:o att minst en månads tid må bestämmas för auktionens hållande, efter derom af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länet utfärdad kungörelse; dock, om någon vara befinnes så skadad, att, utan äfventyr af dess förderfvande, något längre uppskof med försäljningen icke kan ega rum, må denna, så snart kungörelse derom i strandnings-ortens och närmaste stads kyrkor blifvit uppläst, verkställas; börande i besigtnings-instrumentet, vid slik händelse, meddelas intyg så väl om behofvet af en skyndsammare försäljning, som om verkställbarheten af godsets försändande, i försäljnings-ändamål, till stad; 4:o att alla de varor^ som genom väta icke äro underkastade förskämning eller som eljest vid besigtningen finnas oskadade, skola, såsom fullgoda varor, en - 71 ligt Tulltaxan förtullas, hvaremot med tullberäkningen för de öfriga må förhållas, såsom i Irsta mom. af denna §. stadgas. öro att, änskönt godset såsom oförtulladt forsäljes och det är inroparen öppet lemnadt, att detsamma antingen lill inrikes förbrukning disponera eller inom stadgad preskriptionstid reexportera, det skall ankomma på säljaren att,
medelst en gemensam inlaga, som inom fjorton dagar efter auktions-förrättningen hör, med bifogande af auktions-protocoliet, ingifvas och särskildt upptaga hvad lill aterntförsel ämnadt är, å Tullkammaren angifva hela det varu-parti, sorn försåldt blifvit, och att belöpande afgifter för detsamma inom den i Seglations-Ordningen föreskrifna tid inbetala, vid påföljd, som i sagde Författning jemväl stadgas. §. 21.
Den särskilda afgift, som utgår under benämning Afgift till Handels- och Sjöfarts-Funden, upphäres, jemte Införsels-tullen, på sätt Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse af den 19 Juni 1835 derom stadgar, eller Kongl. Maj:t finner skäl att framdeles i Nåder förordna.
Städernes tolag och andra dem på vissa varor beviljade afgifter uppbäras genom deras egen försorg och skola, intill dess nu ifrågakomne förändrade grunder för deras utgörande varda stadgade, erläggas efter de för hvarje stad gällande föreskrifter, hvarvid beräkningen bör ske efter de tullvärden, som dels i 1845 års Tulltaxa och dels i härvid logad särskild förteckning finnas upptagna.
Varor, som i allmänhet äro fria från Införsels- eller Utförselstull, befrias jemväl från tolag vid inkommande eller utgående.
För nedannämnda varor, när de till Riket införas, skall tolagen beräknas, på sätt som foijer, nemligen:
För Hampa lill en fjerdedel, för Ankare och Huttin gar till hälften, för Bleck och Spik af loppar eller annan metall till fartygs förhydning till en tredjedel, samt för Segelduk lill tre fjerdedelar af i allmänhet stadgadt belopp.
För Jern och Koppar samt deraf tillverkade effekter, må, vid export, tolag ej beräknas till högre belopp än utförsels-tullen. § 23.
I afseende på Sveriges och Norriges inbördes handelsförhållanden länder till efterrättelse Kongl. Maj:ts den 24 Maj 1825 utfärdade Nådiga Förordning med de förändringar och tillägg, som sedermera blifvit i Nåder beslutade och kungjorda.
72 § 24.
De Svenska sjöfarten på aflägsnare orter beviljade förmåner af lindring i lull samt Handels- ecb Sjöfarts-afgifter, nemligen: af 15 procent för Svenska produkter och tillverkningar vid direkt utförsel till någon främmande koloni i Vestindien samt för produkter och tillverkningar derifrån och från länder, belägna på fasta landet af Amerika, norr om 25:te graden nordlig latitud vid direkt införsel i Svenska skepp; af 25 procent för Svenska produkter och tillverkningar, utförda i Svenska skepp direkte till ön S:t Barthelemy, till orter å östra kusten af Amerikas fasta land, söder om 25:te graden nordlig latitud, eller till Godahopps-udden, och för dessa länders produkter och tillverkningar, derifrån direkte införda till Sverige i Svenska skepp; af 33^ procent för Svenska produkter och tillverkningar, som i Svenska skepp utföras direkte till orter på andra sidan Godahopps-udden, äfvensom till hamnar å andra sidan Gap Horn, samt för dessa orters produkter och tillverkningar, som direkte derifrån i Svenska skepp införas; komma att fortfara till och med 1852 års slut.
De särskilda Traktater och Afhandlingar, som med främmande Makter blifvit angående handelsförhållanden afslutadc, tjena till behörig efterlefnad vid afgifters beräknande för fartyg och varor, under den tid, samma Traktater och Afhandlingar äro gällande. § 26.
Enär uti denna Tull-Taxa tullvärden icke äro utsatta, så böra i alla de fall, då, enligt gältonde stadganden, beräkning på dessa värden skall grundas, de tullvärden, som uti 1845 års Tull-Taxa samt härvid fogad särskild
Förteckning finnas upptagne, tjena till efterrättelse intilldess annorlunda varder förordnadt.
STOCKHOLM, tryckt hos isaac marcus, 1851. Bevillnings-Ulskotlels Betänkande, N:o 6.
1 N:o 6.
Maj 1851, kl. 3 e. m.
Betänkande, angående stämplade pappersafgi[ten.
Då det, jemlikt Regeringsformens 70 och Riksdags-ordningens 31 §§, jernford e med 60 § i förstnämnde grundlag, åligger Revillnings-utskottet att, bland annat, äfven afgifva förslag i afseende på grunderna för utgörandet af stämplade pappersafgiften, får Utskottet, sorn för sådant ändamål granskat nu gällande karta-sigillata-förordning och dervid jemväl till pröfning forehaft de i omförmälde hänseende hos Riks-stånden väckta motioner, hvilka blifvit till Utskottet remitterade, nu, till fullgörande af ofvanberörde föreskrift, för Rikets Ständer framlägga de åsigter, som vid Utskottets öfverläggningar i denna fråga gjort sig gällande.
Utskottet först böra till besvarande upptaga en inom vallöf).
Borgare-ståndet af herr S. G. Wetterberg, vid sistförflutne riksdag väckt, nu förnyad motion, som med ifrågavarande ämne står uti oskiljaktigt sammanhang, i det den nemligen åsyftar upphafvande eller förändring af de genom Kongl, kungörelsen den 15 Maj 1846 och Kongl, cirkulärbrefvet till Hof-rätterné af den 11 Februari 1847 stadgade serskilda kontrolibestämmelser i afseende å karteringen af köpe-, bytesoch gåfvobref m. fl. handlingar, hvilka i förhållande till värdet böra med stämpladt papper förses.
Till stöd för sitt i detta afseende framställda yrkande har motionären anfört, att de genom ofvannämnde Kongl, författningar stadgade kontrollbestämmelser skulle innefatta en för landets underdomare i allmänhet förnärmande förutsättning om ored* Bih. tilt It.
Prol. IS50 f ISSI. 5 Samt,, i Afd.,7 HUft. 1 2 Bevillnings-U Iskol tels Betänkande, N:o 6. lighet eller vårdslöshet, samt medföra en olämplig tillökning i domarens redan förut nog många och maktpåliggande göromål, hvilka icke borde utsträckas till uppbörden och redovisningen af statens medel; hvarförutan berörde kontrollföreskrifter förmenats icke fullkomligt uppfylla det dermed åsyfiade ändamål alt förekomma försnillning m. m.; och hade motionären på dessa skäl ansett underdomslolarne böra befrias från uppbörd af och nu stadgad kontroll öfver de karta-sigillata-medel, förenämnde författningar afse, samt bestyret härmed ställas på en mera lämplig och ändamålsenlig fot; i hvilket afseende 2:ne alternativa förslag blifvit framställda: a) att Häradshöfdingar och Rådhus-rätter, i sammanhang med upprättande af de, i och för debiteringen af Wadstena krigsmanshusafgilt, föreskrifna förteckningarne öfver uppbudna fastigheter, som till häradsskrifvarne och magistraterne insändas, borde uti kolumner, upptagande handlingens egenskap oeh datum samt för hvars räkning, den blifvit företedd, äfvensom värdet eller prestationerne, hvarefter rekognitionen för karta sig illata skall utgå, uppföra alla vid domstoleif för inteckning aflemnade skuldsedlar, köpe-, bytes- och gåfvobref, hvarå lagfart sökts, bouppteckningar, som inregistrerats, fastebref, som utfärdats, köpeafhandlingar om lös, i säljarens vård qvarblifven, egendom, äfvensom kontrakter om nyttjanderätt till fast egendom, hvilka vunnit något slags intecknings-åtgärd, jemte äktenskapsförord och morgongåfvobref, som bevakats, samt afgifva dessa förteckningar, antingen för hvarje helt år i Januari månad det nästföljande, eller ock