Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Utskottet funnit förra delen af Per Jö nssons Motion vara af den beskaffenhet, att den till gemensam öfverläggning einellan Bevillnings- och EkonomiUtskotten borde förekomma, har Utskottet, med anledning af RiksdagsOrdningens 45 §> deröfver begärt förstnämnde Utskotts yttrande; Och, som samma Utskott, uti ankommet Pro* tocollsUtdrag, tillkännagifvit sig hafva, under fästadt afseende på hvad Per Jönsson andragit, rörande sättet till Debetsedlars inrättande, beslutit, att, vid det till Rikets Högloft.
Ständers afgifvande Förslag, till den blifvande Bevillnings-Stadgan, bifoga formulair till Debetsedler och, i sammanhang dermed, äfven föreslå förbud emot flere
Debetsedlars utgifvande:
Så, och enär hvad Per Jonsson i förenämnde afseende å* syftat, härigenom varder uppfyldt, anser
Ut* skottet någon vidare åtgärd i ämnet sig icke tillhöra, än att om berörde förhållande vördsamligen göra anmälan.
Betanhanäen, Beträffande åter Ver Jönssons yrkande, om stadgandet af ansvar för Häradsskrifvare, som fordra betalning för anteckning af Aboförändringar samt gamla och bräcklig! personers uteslutande ur Mantalslängden, *å linner Utskottet sig böra förklara, att, derest sådant emot Författningarnes föreskrift å något ställe skulle föröfvas, detsamma innefattar ett missbruk, hvaruti den lidande, genom klagomåls anförande å vederbörlig ort, kan erhålla rättelse, men hvarom Riksens Höglofl.
Ständer, emot Regeringsformens go §, icke tillhörer någon öfverläggning8- eller pröfningsrätt.
Ständers eget upplysta bedömande varder detta Utskottets Utlåtande vördsamligen understäldt.
Stockholm den 9 Juli 1823. 954 Beiv, osh Eihon, N:o 143.
Aukom den 19 Juli 5823.
Betänkande, öfver jöreslagne utvägar och yrkade åtgärder, att, lill förekommande af flöden och öfversvämma gar m. m., bibehålla sjön Venern viden gifven nic* delhöj d, I detta ämne hafva till Utskottet blifvit remitterade:
Från Högloft, Ridder skalet och Adeln. 1:0 Anförande af Herr von Becker, Carl, hvaruti förekommandet af sjön Venerns flöden och öfverdrifna vattenhöjd anses såsom ej mindre af nödvändigheten påkalladt, än omfattande en större mängd enskildes interessen; hvarföre alla åtgärders vidtagande till vinnande af detta ändamål bör räknas till de statsekonomiska företag, som skulle hedra vår samtid och i stort gagna fäderneslandet.
Sedan författaren fästat uppmärksamheten derå, att denna Sveriges största insjö väl är ganska nyttig för segelfarten och den inre communicationen, men, »är den flödar, utbreder de rysligaste förstörelser öfver åkrar och ängar för lOOOide tals landtman, tillägges ett ytterligare motiv till detta ondas förekommande uti ådagaläggande deraf, att dessa flöden, utom den positiva förlusten af fördränkta skördar, Besv. och Ekon, Utsk, Betänkanien, leda tili en annan negativ, men kanske betydligare, då de afskräcka från odlingen a£ de oberäkneliga och till ädlare bruk högst tjenliga landsträckor, hvilka flerestädes angränsa sjön och nu, af fruktan för hans obestämda flöden, måste lemnäs alldeles obegagnade.
Ehuru det ligger utom gränsen af all mensklig förmåga, att afböja orsakerna till dessa flöden, skulle likväl följderna förekommas derigenom, att sjön genom ökadt aflopp kunde hållas vid en jemn och medelmåttig vattenhöjd, om hvars möjlighet vetenskapliga undersökningar redan äro anställda, och hvilkas resultat bevisa sakens verkställbarhet, utan att skada seglationen, hvilken farhoga för öfrigt borde ytterligare till sin mer eller mindre grundade halt undersökas och fullkomligen utredas, innan någon slutlig åtgärd vidtoges.
Imellertid föreslås, att Riksens Höglofl.
Ständer ville till detta riksgagneliga ändamål anslå nödige medel af den hufvudtitel, som lemnar bidrag till strömrensningar och andra för landets upphjelpande nyttiga företag, hvarigenom äfven, under denna tidpunct af allmän förlägenhet, något penningar skulle spridas i en ort och bland en folkklass, som deraf är i största behof.
BondeStåndet. 22:0 Memorial af RiksdagsFulImäglige, från Vermlands Län: J. Gråberg, Olof Nilsson, lonas Nilsson, O.
Olofsson, O. Ohlsson och 936 Besv, och Ekon. UtsJc.
Daniel Nordqvist, hvaruti Olof Jonsson och Eric Paulsson från Elfsborgs
Efter upprepande och bevittnande af samma olyckliga följder, hvilka uti ofvanintagne anförande äro uppräknade, yrkas en allvarlig åtgärds vidtagande till sjön Venerns sänkning, såsom ett företag af troligen större nytta och nödvändighet än flere andra, redan genom Rikets Ständers omtanka för fäderneslandets välgång på allmän bekostnad började och verkställde, samt säkerligen fullbordadt med vida mindre utgift för Statscassan och på kortare tid, äa de fleste af dessa.
Vidare itppgifvas ds allmänt kända utvägar, sorn blifvit nyttjade att undersöka lämpligaste sättet till sjöns sänkande, och ytterst anhålies, att, genom Riksens Ständers åtgärd, bestämda föreskrifter måtte utfärdas, i afseende på allt, sora till detta nyttiga företags verkställighet i det bela kan linnas ledande.
Vid Remiss af detta Memorial antnäs» kes af RiksdagsFullmägtigen lohan Myrin, från Elfsborgs Län, att Trollhätte slussinrättningar möjligen kunde af vattnets sänkning i Venern komma att lida, hvadan sådant borde först undersökas; Af Eric Aldgren, fran samma Län, att vättnet kunde genom öfversvätmningar göra skada å de intill Götha Elf gränsande egor; och af Pehr Bengtsson, från Kalland, att ett sådant företag ej bör ske på Statens bekostnad, utan Be sv. och Ekon.
957 ombesörjas af den ort, som deraf väntar nytta. 5:0 Memorial af RiksdagsFullmägtigen, från Skaraborgs Län, Anders Andersson, som klagar öfver de öfversvämningar, hvilka åtskillige uppräknade hemman omkring sjöarne Venera och Dettern lida af dessa sjöars stigande vissa år och årstider, enligt bilogadt Besigtningsinstrument.
Med anledning deraf anhålles och föreslås, att ej allenast de anställde undersökningar, rörande dessa sjöars sänkning, måtte, så fort ske kari, blifva till slut bragte, utan ock, att, derest nämnde sänkning kan verkställas, de hemmansegare, som under tiden lidit, men oaf* kortadt utgjort sina onera, måtte af staten erhålla ersättning för den lidna skadan, eller ock, derest företaget icke finnes utan öfvervägande kostnad och olägenhet kunna verkställas, tillfälle dem lemnäs, att med minsta möjliga omgång erhålla förmedling å sina hemman och lindring i sina utskylder.
Orsakerna till sjön Venerns oregelbundna, men periodiska stigande och fall, hafva länge varit föremål, ej mindre för Vetenskapsidkares än kringboende hemmansegares eftersinningar.
Sjelfva naturphenomenet och dess skadliga verkningar hafva varit kända ifrån urminnes tider; men endast gissningar, oftast af en orim!ig\baskaffenhet, samt utan all grund, såsom att sjön stiger i 7, och faller uti andra 7 år, •att den eger underjordiska till- och aflopp g38 Besv, och Ekon, ytsk.
Betänkande/u in. m., som göra all bestämning omöjlig, hafva intagit stället för observationer, stödda på fördomsfri erfarenhet och vetenskapliga grunder.
— Sedan en sednare tids upplyftare forskningsanda undanröjt dessa fördomar, och man efter vederbörliga, med noggrannhet anställda, rön och försök, hunnit inse de verkliga orsakerna, samt trott sig kunna bestämma dem genom någorlunda säkra calculer, så har åhågan blifvit vackt, att i statsekonomiskt hänseende begagna den vunna erfarenheten till förekommande af öfversvämningarnes menliga verkningar på segelfart och landtbruk, samt derigenom ej mindre undanrödja tusendtals jordbrukares lidande på redan odlade och besådda marker, än skänka fosterbygden en betydlig sträcka af ny jord, tjenlig till all slags odling och production.
Vermländska Hushållningssällskapets, uti Juli månad 1817, gjorda underdåniga hemställan, sedermera understödd af några enskilda hushållares till Konungens Befallningshafvande i Skaraborgs
Län gjorda anmälan, har undersökning af möjligheten, huru vida sjön Venern skulle kunna sänkas till en jemn medelhöjd, sådan den blifvit påräknad vid Götha canals grundläggning, först blifvit i officiel väg framkallad.
Utaf RiksdagsFullmägtige från Carlstads
Län blef denna undersökning sedermera vid 1818 års Riksdag, Besv. och Ekon, utsk.
Betänkanden, genom särskild petition, ytterligare påyrkad, hvaröfver förenade Stats- och EkonoiniUtskotten, under den 16 Mars samma år, afgåfvo sitt Utlåtande, som af Rikets Höglofl.
Ständer godkändes.
Då Kongl. Maj:t redan den 9 förutgångne December, genom Nådig Skrifvelse, gifvit Landshöfdingen i Skaraborgs Län, Hans Excellence Herr Grefve Adlersparre, tillkänna, att ÖfverDirecteuren och Riddaren Hagström blifvit i Nåder förordnad till den begärda undersökningens verkställande, på allmän bekostnad, så funno Rikets Höglofl.
Ständer någon ytterligare åtgärd tills vidare icke böra i denna del vidtagas.
Under loppet af åren 1818, 1819 och 1820, har bemälde ÖfverDirecteur fulländat de anbefallde undersökningar, om möjligheten, att förekomma sjön Venerns öfversvämningar, och deröfver, under den 15 Mars innevarande år, till Kongl. Maj:t ingifvit underdånig berättelse, åtföljd af så fullständiga chartor och beräkningar, att ämnet uti sitt theoretiska skick kan anses vara fullt utreddt.
Sedan Utskottet ej mindre tagit en noggrann kännedom af dessa handlingar, än äfven begagnat ÖfverDirecteuren Hagströms tillfälliga härvaro till muntliga förklaringars inhemtande, får Utskottet först utur nämnde källor i korthet sammandraga de upplysningar, som, till ämnets rigtiga bedor 940 Fu'(v, och Ekon.
Betänknndert. mande, kunna för Rikets Höglofi.
Ständer finnas nödiga.
Den afgifna underdåniga berättelsen innehåller följande hufvudmomenter: 1:0
Om sjön Venerns storlek. 2:0
Om vidden af det land, sorn lemnar nederbörden till Venern, och om dess läge. 3:0 Följder, som häraf kunna dragas. 4:° förhål landet med Venerns stigande och fallande, samt den hittills funna största skilnad, emellan dess högsta och lägsta stånd. 5:0
Om slutsatser, som häraf kunna dragas, i afseende på möjligheten, att förekomma öfversvämningar, 6:0
Om sättet att, genom gamla utloppets utvidgande, eller nya utlopps anläggande, sänka sjöns vattenyta, och livad dervid är att iakttaga, då fråga är om sjöar, som nyttjas till segelfart. 7:0 Hura vida tillfälle till ett nytt utlopp för flod» vattnet finnes, samt hvar det kan vara möjligt, och huru stort det bör blifva.
Derjemte äro bifogade 3 tabeller: 1:0 öfver sjons stigande och fallande åren emellan, räknade från dato till dato under 12 år; 2:0 öfver sjöns största stigande och fallande inora hvarje år; samt 3*,o jemnförelsetabell, emellan vattenhöjderna från och med 1807 till och med 18205 och slutligen 3:ne chartor öfver Götha Elfs utlopp utur sjön Vernern; öfver mossdraget mellan sjön och elfven, samt öfver mossdraget ifrån Mordke« öfver Ryda ån eller Lånboda.
Dessutom äro uti en särskild Tom af Bilagor, B-esv. och Ekon.
94* lill ett antal af 22, samlade och uppgifna alla i ämnet inkomna särskilda autoriteters och enskilda personers afgifna Utlåtanden, hvilka upplysa, dels sjöns anmärkta förhållande i äldre tider, dels den af sjöns sänkning möjligt uppkommande verkan på segelfarten, dels och hufvudsakligen ungefärliga beräkningar på den odlingsbara mark, som derigenom skulle komma i dagen, jemte uppgifter af de redan odlade egorymder, hvilka nu genom öfversvämma* garna lida, eller ock på några ställen alldeles utbrytas.
Af alla dessa handlingar inhemtas följande uppgifter och resultater: 1:0 Sjön Venerns yta är 47-2- Quadratmil. 2:0 Storleken af det land, som lemnar nederbörden tili Venern, oberäknad dess egen yta, utgör 45° Quadratmil, hvaraf största delen, eiler 329, ligger norr om sjön, sträckande sig långt uppåt Norrska fjällarna.
Denna ytas hela längd utgör i det närmaste gOj mil, men dess Sodrätta höjd öfver hafsytan varierar ända till 6000 fot. 3:0
A£ en så olika och bruten local på hela den tract, som till sjön har sin lutning, skola de periodiska och inga säkra beräkningar underkastade flöden nödvändigt härledas.
De komma af snöns olika quantitet och smältning på fjällen, den förra beroende af rådande östan- eller vestanvinden vid snöns fallande på ömse sidor om fjäll - 94^ Besv. och Ekon.
Utstc.
BetänkandeHi byggen, den sednare af mer eller mindré varma somrar, hvilka åstadkomma behållningar från det ena till det andra året, lika litet underkastade calcul, som väderle* kens och nederbördens omskiften4 4:0
Då man antager Venerns med säkerhet kända lägsta vattenyta, i slutet af October, November och December månader 1810, lika med ti fot öfver nedersta tröskeln i sista slussen vid Götha canals utgång, och den efter berättelse ännu lägre yta, år 1767, 9, 51 fot öfver samma tröskel, så blifver dess med största säkerhet observerade höjd 17» 99, samt, efter gamla märken och traditioner, år 1773, 19, 71 fot.
Största skilnaden, som hittills kunnat upptäckas, är följaktligen 10, 2 fot, eller något öfver 5 alnars lodrätt höjd, oberäknad verkan af olika vindar, hvilka kunna uppdrifva densamma ännu ytterligare vid någon af stränderna. 5;o Till en sådan höjd har sjön aldrig kom* mit under ett år, utan genom besparingar ifrån det ena till det andra och stundom uti flera år å rad.
Den största besparingen, Iian, enligt observationerna, kunnat årligen göra, är g—6 fot.
Då man känner sjöns area, kan den vattenmängd bestämmas, som i flodår icke finner rum till afrinning, gen» om det nu varande utloppet, och man kan vidare bestämma vidden och skapnaden af det nya utlopp, som fordras, för att inom året, eller innan nästa flöde infaller, afföra Éesv. ock Ekon.
945 åen gifna vattenmassan.
Dess största sedermera inträffande variation kan följaktligen ej blifva större än högst 5^ fot, hvilket likväl sällan bör inträffa.
Om nu den nya öppningen i afseende på belägenheten är möjlig, och den, på rigtigs grunder anlaggd och tillskapad, icke förnärmar segelfarten, hvarken ofvanföre i sjön, eller nedanföre i elfven, så synes äfven möjligheten, att förekomma öfvcrsvämttingar, utan vådliga påföljder, vara gifven. 6:0
Då i sjöar, som nyttjas till segelfart, stor vigt ligger derå, att denna icke försvåras, blifver högst nödigt, att till dess djup och storlek bestämma det gamla utloppets Utvidgande eller ett nytts tilldaning.
Detta kan icke heller vara någon svårighet underkastadt, då man gör öfversta tröskeln för det blifvande alfallet lika med den påräknade medelhöjden eller lägsta ytan, som för seglation är fullt tillräcklig.
Så snart vattnet fallit till denna yta, kan det nya utloppet lika litet utöfva någon verkan på ytterligare sänkning, sorn om det aldrig tillvext, hvilket genom hydrauliska figurer och calculer är uti under sökningsinstruxnentet utförligen ådagalagdt.
Skulla någon farhåga i detta hänseende återstå, så kunde man göra bottnen af det nya alfallet ännu en fot högre än medelhöjden.
Och om ändå ytterligare, genom framtida erfarenhet, skulle utrönas, hvad likväl ej är pro - 944 Be sv. och Ekon.
Betänkan den. feabelt, att segelfaiten genom oförutsedda naturverfeningar kunde komma att lida; sa lärer en hvar finna, att vid inträffande låg vattenyta, då canalen är torr, det är ett arbete af ringa omfång och kostnad, att fylla dess öfversta tröskel till hvad höjd som behagas, så att uti intet fall företaget kan medföra några ohjelpliga följder. 7:0 Sedan, genom anställde afvägningar, och tid anblicken af bergens synbara beskaffenhet öster om Hufvudnäs ön, blifvit utrönt» att sjön Venerns nu varande utlopp, ofvanför Rånnums bro, icke tjenligen fean till erforderligt behof utvidgas, eller åtminstone skulle medföra vida större kostnad och svårigheter, än tilldanandet af ett nyttj så hafva undersökningar blifvit gjorda på alla de ställen, hvarest läget erbjuder sådana tillfällen.
Såsom förmånligast anses och tillstyrkes, att följa den lilla elfgren vester om Hufvudnäs ön, samt att undanspränga klipporna på samma sida af denna ö, enligt anvisning och uppgift på den medföljande cbartan, hvarest inloppet, sidolinierna och utloppet af den föreslagna nya canalen no» gare bestämmas.
Efter anställd calcul, bör denna canal i hvarje secund, minut af tid kunna afföra 7,028 cubikfot vatten, som för ändamålet är tillräckligt, ehuru bottnen lägges så högt, att dess verkan upphör, så snart vattnet i sjön sjunkit till en viss utsatt höjd.
Bero. och Ekon, Utsk.
U:o
Sedan bredden och djupet af denna canal blifvit fastställde, så att, då den upphört att verka, vattnet ändå står 12 fot öfver nedersta slasstrosfeeln vid Sjötorp, det är iner än en fot öfver lägsta observerade vattenytan, uppgifvas kostnaden för sprängning och gräfning till 226,807 Kd., hvilket dock torde böra ökas till en rund summa af 250,'
OOO Rd. i anseende tili skadestånd för jord m. m., sornförut icke kan så noga beräknas. 9:0
Huru vattuhöjderna komma att förhålla sig i Götha eif nedanföre canalen, Sr val icke möjligt att i förhand bestämma, blifvandes bär, sorn vid bedömandet af Veinerus vattuhöjder, erfarenheten, grundad pä observationer, den säkraste ledträden.
Väl äro liera sådana gjorde, sä vid Brinkeberg* kulle, som vid Trollhättan, Akerström och 'Edet, men icke så fullständige, som öfver Venern.
En eiler annan slutsats kan likväl göras, upplysande för ändamålet.
När Venerns högsta vattenstånd öfver Sjötorps slusströskel var 17, 97» så var elfvens, samma dag, vid Trollhättan il, 55, å 11, 42; °ch vid Venerns lägsta böjd, ix fot, var höjden vid Trollhättan 6, 40.
Sålunda förhåller sig skilnaden imellan högsta och lägsta vattenståndet i sjön till det uti elfven, i det närmaste, som 5 tili 2, hvilket tydligen tyckes ådagalägga, att ändringarne på vattenBihang till RiksSt.
Fröt. 1B2.3, Q:dc Sami. N:o 60, Besv. och Ekon.
Betänkande», höjden i Götha eif icke äro så stora, som !
Veneri), och att ^således en förminskning i dennas öfversvämningar ej kan hafva någon så menlig verkan i elfven, som inan vid första påseende skulle tro. io:o Uti den hufvudsakliga frågan, sorn likväl icke tillhört den förevarande undersökningen, huru stor, trier eller mindre odlingsbar, , jordrymd blifver, genom den föreslagna sänkningen, att påräkna, äro de tillfälliga och strödda uppgifterne så ofullständiga, att de icke gifva något säkert resultat.
Endast på Vermlands sidan äro de, genom dervarande Hushållningssällkaps försorg, bestämdare uppgifne, enligt särskildt bifogade förteckningar, till 7,075 geometriska tunnland, hvaraf 6,816 utgöra åker och äng, samt det öfriga odlingsbara mossar och betesmarker.
De ifrån öfriga Länen endast Styckevis meddelade uppgifter öka denna summa till 10,760 tunnland, som.
Utan fara för missräkning, forde kunna fördubblas, eller åtminstone i rundt tal tagas till 20,000 tunnland, då man beräknar, dels Uraktlåtenheten, dels allmogens vanliga fruktan för beskattning vid de skedda uppgifters inför0 drande. -ooooCoooo» I Genom nu lemnade upplysningar anaer Utskottet Riksens Höglofl.
Ständer vara Best), och Ekon.
Ectänhandcn. försätta i tillstånd, att sjelfva bedöma an-* ledningarna till det ifrågavarande vigtiga företag, möjligheten af dess verkställande» kostbaden för des3 utförande och vidden af den Statsekonomiska nytta, sohl derigenom skulle framkallas.
Ått en dylik på obestämda och olika jperioder till höjden varierande vattenmassa, soto ofvan är anförd, skall på angränsande tracters åkerbruk och hela hnshålltoibg göra den menligaste verkan, samt att följaktligen alla medel till dess afvärjande äro på sitt rätta ställe, lärer väl Vara utan allt tvifvelsmål, likasom möjligheten för Vattnets aflopp synes vara fullt gifven.
Men» huru vida nyttan kan fullkomligt svara etnot den dermed förknippade kostnad» synes ännu vara outrönt, så länge icke säkra och fullständiga uppgifter finnas på quantiteten och värdet af den jord, sorn genom sänkningen blifver försatt uti ett för öfversvämningar tryggadt och odlingsbart skick.
Äfven återstår att Veta, huru vida egarna till denna jord vill ja bestrida den till företaget erforderliga kostnad, ty Utskottet anser Staten icke böra eller kunna dermed betungas.
Det enda, man af densamma kan fordra, äro förskotter till framtida ersättning, och att, på dess bekostnad samt igenom dess föranstaltande, alla nödiga upplysningar och förberedande anstalter träffas.
Då öfvertygelsen icke heller ännu tyckes £43 Besv, och Elson, Utsh.
Betntiknndtrt. allestädes vara fullt vunnen, om företagets vidsträckta nytta, om dess möjliga och at alla mötande naturhinder oberoende verk-1 ställbarhet, samt slutligen om frånvaron af all våda för segelfarten; Så synas alla utvägar först böra vidtagas, att i dessa delar Upplysa allmänheten, till vinnande af en stadgad opinion, och att erhålla olla ännu bristande fullständiga underrättelser, innan en sak, a£ så vidt omfång och så betydlig framtida consequence, till verkställighet företages*
I följd af dessa åsigter, tillstyrkas Rikets Högloft.
Ständer, att hos Kongl. Majttuti underdånig Skrifvelse anmäla detta företag, såsom varande af stort inflytande på landets hushållning och följaktligen i all motto värdt dess höga uppmärksamhet, då derigenom, en ny massa af odlingsbar jord uppkommer, den redan odlade jorden fredas för periodiska öfversvämningar, de öfverblagade våldsamma utbrytningar af hela landsträckor förekomma?, samt alla canalarbeten säkrare calculeras och lättare utföras uti vattendrag af gifven och någorlunda permanent medelhöjd.
I samma underdåniga Skrifvelse tillstyrkas Rikets Höglofl.
Ständer anhålla: 1:0 Att Kongl. Maj:t täcktes, å allmän bekostnad, låta till trycket befordra alla de af Herr ÖfverDirectören Hagström inlemnada Handlingar, Tabeller och Chartor, hvilka lemna erforderligt ljus till ämnets fördoms - Besv. ock Ekon, Vtsk.
Belänkanäen, 949 fria bedömande, och af detta arbete i Nåder låter utdela gratis 2:no exemplar på hvarje Socken, som eger till Venern angränsande mark. 2:0 Att Kongl. Maj:t inom nästinstundande Riksdag låter, genom sina Befallningshafvande i Elfsborgs, Skaraborgs och Carlstads Län, i Nåder anställa undersökningar öfver den jordrymd, så till quantitet som beskaffenhet, hvilken af sjöns bibehållande vid den i Handlingarna utmärkta medelhöjd, skulle kunna hemta förmån, och deröfver låter infordra så fullständiga och approximativa beräkningar, som möjligen kunna erhållas och med sakens natur äro förenlig®. 5:0 Att Kongl. Maj;t, likaledes genom sina Befallningshafvande och inom samma tid, täcktes Socknevis låta höra de innevånare, som bo invid sjön Venerns stränder, eller hafva egorymder och mossar belägna invid de vattendrag, hvilka af sjöns flöden bero, huru vida och till hvad belopp de efter vidden och godheten af deras innehafvande jordrymd skulle önska och villja utfästa sig att ersätta den calculationsvis beräknade kostnaden för sjöns sänkning, hvarvid likväl för dem synes böra förtydligas, att en dylik ersättning ej kommer i fråga, förrän sänkningen är verkställd och säkerhet vunnen, att, oberäknad! den årliga mindre variationen samt tillfälliga vindars ö - Besvt och Ekon.
Betiinkanden, gonblickliga inverkan, vattnet icke stiger (ifver den gifna medelhöjden.
Härtill synes äfven böra läggas, att ersättningen utgår efter hand på vissa år samt kan indelas uti olika klasser, efter jordens olika godhet, förslagsvis imellan 2 och 12 Rd, per tunnland.
Det blifver då hvarje jordegares egen fördel, att, till erhållande af den påräknade kostnaden, taxera sig, i det förhållande han väntar sig förmån af före* taget, såsom ett villkor, hvarförutan det icke kan ega rum. 4:0 Att Kongl. Maj :t täcktes låta utfärda
Nådig befallning om ytterligare undersökningars verkställande uti Götha eif, huru vida vattenhöjden derstädes är i något visst förhållande till Veperns stigande och fall, samt, i denna händelse, huru ett sådant förhållande visar sig, och om det är underkastadt saker beräkning.
Sedan dessa nödvändiga upplysningar blifvit samlade, äro Rikets Ständer i tillfälle, att vid nästblifvande Riksdag bedöma, huru vida företaget må tillstyrkas, hvilka hinder, som dervid kunna möta, och i hvad mån Staten, medelst nödiga åtgärder och förskotter, bör bidraga till dess utförande.
Beträffande slutligen RiksdagsFullmägtigen frånlSkaraborgs Län Anders Anders» sons gjorda anhållan, att de hemmansegare Eesv• och Ekon.