Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Commeree-Collegii Cassör, må undfå ett arfvode af 100 R:dr, samt att arfvodena till Hemliga Utskottets Cancellie må bestämmas för Secreteraren till 200 R:dr, för Cancellisten till 75 R:dr och för Vaktmästaren till 25 R:dr; Bonde-Ståndet har, lika med Ridderskapet och Adeln, gillat Memorialet N;o 282, med den förändring och det tillägg, som innefattas i Utlåtandet N;o 3oo. Till följd af dessa beslut, kommer aflöningen att utgå i enlighet med Utskottets senast afgifne förslag, nemligen den efter dag eller månad utgående aflöningen till det belopp, som vid sisla Riksdagen egde rum samt för de serskilde, ofvan uppräknade Tjenstemänneu, hvilka åtnjuta en rund summa, i ett för allt, i öfverensstämmelse med hvad Utskottet tillstyrkt.
Ett enda undantag förekommer likväl härvid med aflöningen för Bonde-Ståndets Secreterare, bestämd af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet till hvad den var vid sista Riksdagen, eller 4oo R:dr i månaden, men af Preste- och Borgare-Stånden bestämd till 333 R:dr 16 sk.; oberäknadt, i båda fallen, den hushyre-ersättning af 33 R:dr 16 sk. i månaden, hvartill bemälde Secreterare, enligt Riks-Ståndens redan fattade beslut, är berättigad.
Jemte det Utskottet får inbjuda Preste-Ståndet, som i detta hänseende icke, lika med Borgare-Ståndet, meddelt något uttryckligt förklarande, alt antaga Utskottets af 2ine Riks-Stånd gillade hemställan, har Utskottet tillika, i händelse denna inbjudning lemnäs utan afseende, skolat framställa förslag till proposition för den omröstning, som i sådant fall af Förstärkta Stats-Utskottet bör ega rum, nemligen: Stals-Utskottets Memorial N-o 349.
3 Den, som bifaller, att aflöningen tor Bonde-Ståndets Secreterare bestämmes i likhet med hvad vid sista Riksdagen egde rum, eller till 400 R;dr Banco i månaden, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner JSej, kommer bemälde
Secreterares månådtliga aflöning att bestämmas till 333 R:dr 16 sk.
Stockholm den 20 November 1834- N:o 349* Ankom till
Exp -Utsk. den 20 November.
Memorial, i anledning af erhållen återremisspå Stats-Utskottets Utlåtande N:o 232. (L A.) Ifrån Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å dess under N:o 232 afgifna Utlåtande, angående Löfås Silfver-Verk.
Men som, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af de öfrige Irenne Riks-Stånden den 29 sisth September, anser Utskottet, till följd af 75 §.
Riksdags-Ordningen, denna fråga vara afgjord, och kan således dei;vid icke laga någon vidare befattning.
Stockholm den 20 November 1834* STOCKHOLM, Ecksteinska.
Tryckeriet, iS34- Stats-Vtskoltets Memorial N.-o 35o. i N:o 35o.
Ankom till Exp.-Utsk. den 17 November.
Memorial, i anledning af Riks- Ståndens olika beslut i frågan om formen för Rikets Ständers skrifvelse, angående Sterbhus-afgiftens utgående i Stockholm och Götheborg.
Sedan i Utlåtandet N:o 209 öfver gjorda anmärkningar vid StalsUtskottets, uti Bilagan Litt. G. till Betänkandet N:o 54» afgifne tillstyrkande, alt Sterbhus-afgiften måtte i Stockholm och Götheborg utgå efter enahanda grund som å landet och i Rikets öfrige städer, och dere mot den så kallade mallags-afgifteu upphöra, Utskottet förnyat samma tillstyrkan och serskildt, beträffaude formen för expeditionen af Rikets Ständers beslut, ansett frågan icke vara af den beskaffenhet, att beslutet borde Kongl. Muj:t till Nådig sanction underställas; så bar väl hufvudfrågan blifvit genom Ridderskapets och Adeln, Borgare-och Bonde-Ståndens bifall till Utskottets förslag afgjord, men i afseende på expeditionens förm hafva Riks-Stånden på så sätt stannat i olika beslut: aLt Ridderskapet och Adeln lågt delta mom. af Utskottets förslag till handlingarne, sedan Herr Landt-Marskalken förklarat, det lian ansåg sig hindrad att deröfver framställa proposition; att Preste-Ståndet, som ogillat Utskottets förslag i liufvudsaken, äfven afslagit detta 2:dra mom. angående formen för expeditionen; att Borgare-Ståndet deremot godkännt Utskottets tillstyrkande; och att Bonde-Ståndet, sedan dess Talmans vägrande att i formfrågan framställa proposition blifvit afConstitulions-Utskottet, enligt dess Memorial N:o 29, underkäadt, äfven gillat Utskottets förslag.
Då således endast 2:ne
Stånd bestämdt yttrat den åsigt, att beslutet i sjelfva frågan icke behöfde underställas Kongl. Maj:fs Nådiga sanction, får Utskottet, på grund häraf och med ytterligare hemtadt stöd af Constitutions-Utskottets berörde Memorial, innehållande, att denna fråga, i det skick hvari hon blifvit framställd, kan af Rikets Ständer afgöras, härigenom inbjuda Preste-Slåndet att, i afseende på formen för expeditionen, fatta beslut samt dervid instämma uti den af Borgare-och BondeStånd en antagne mening.'
Skulle likväl Preste-Slåndet härpå icke ingå, får Utskottet för den Bihang till R.
Prot. 183/f- 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. , i2:te Häjtet.
Stats-TJtskottets Memorial IV.-o 35t.
\ omröstning, som i Förstärkta Stats-Utskottet lärer böra anställas, föreslå följande volerings-proposition:
Den, som anser frågan angående Sterbhus-afgiftens utgörande i Stockholm och Götheborg icke vara af den beskaffenhet, att beslutet bör Kongl. Maj:t till Nådig sanction underställas utan att densamma kan af Rikets Ständer afgöras, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, anses expeditionen böra uppställas så, att, jemte ti 11- kännagifvande af Rikets Ständers beslut, derå begäres Kongl. Majrts
Stockholm den i3 November 1834- N:o 35 {.
Ankom till Exp.-Utsk. den 17 November; Memorialj angående det sä kallade Stora Creditivet, somj enligt 63 Regerings-Formen, skall pä Riksgälds-Contoret anvisas.
(RG:s A.) Som det, i anledning af Kongl. Majrts vid sisth Riksdag derom gjorda Nådiga framställning, i grundlagsenlig ordning vid samma Riksdag behandlade och till innevarande Riksdag hvilande förslag till förändring af 63 §.
Regerings-Formen blifvit af samtlige Riks-Stånden antaget och godkändt, samt, i följd häraf, på sätt Kongl. Maj;t i Nåder behagat proponera, så väl det Stora, som det Lilla Creditivet skall på Riksgälds-Contoret anvisas; så här Utskottet, i afseende på beloppet af det förstnämnde eller Stora Creditivet, skolat föreslå en summa af två millioner (2,000,000) Rrdr Banco, alt, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Stats-Rådet in pleno hört och Rikets Ständer sammankallat, hvilken summa dock icke får af Fullmägtige i Riksgälds-Contoret utbetalas förr än sedan Riksdags-kallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor vederbörligen kungjord.. Stats-Utskolicts Memorial N-o 352.
3 Beträffande åter de mede], hvilka, i händelse af Creditivets lyftning, må kunna utses och anvisas, så har Utskottet skolat tillstyrka, att till utbetalningar, som blifva en följd af ifrågavarande Stora Creditivs anlitande, skola användas de till Riksgälds-Contoret inllutne odisponerade öfverskott på StatsVerkets inkomster; men att, i saknad af sådane eller andre tillgångar, erforderlige medel skola anskaffas genom upplåning mot Obligationer, ställde på högst ett års förfallotid och till inlösen med de extraordinarie Skatter, som, i och för krigets utförande, af Rikets Ständer blifva beslutade.
Stockholm den i3 November 1834-, N:o 35?..
Antom till Exp.-Utsk. den 17 November.
Memorial, angående det så kallade Lilla Creditivet, som, enligt 63 $. i Reger ings-For men, skall på Riksgälds-Contoret anvisas.
(RG:s A.) Som det, i anledning af Kongl. Maj:ts vid sisth Riksdag derom gjorda Nådiga framställning, i grundlagsenlig ordning vid samma Riksdag behandlade och till innevarande
Riksdag hvilande förslag till förändring af 63 §.
Regerings-Formen blifvit af samtlige Riks-Stånden antaget och godkändt, samt, i följd häraf, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder behagat proponera, ej mindre det så kallade Lilla Creditivet, än äfven det större Creditivet skall på Riksgälds-Contoret anvisas, så har Utskottet, i afseende på beloppet af det förstnämnde, eller så kallade Lilla Creditivet, skolat föreslå, att en summa af en million (1,000,000) R:dr Banco anvisas på Riksgälds-Contoret, att derstädes vara tillgänglig, då Konungen, efter slutet af innevarande Riksdag, till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig; äfvensom att, af denna summa, hälften eller 5oo,ooo R:dr bör vara alt tillgå för Ri - 4 Siats-Utskottets Memorial N.o 352.
Itets försvar och hälften för andra högst vigtiga och angelägna ändamål; och således, både i anseende till Creditivbeloppet och dess fördelning, blir enahanda förhållande med Lilla Creditivet, hvilket vid sisllidne Riksdag på Riksgälds-Contoret anvisades.
I afseende åter på medlen till utbetalningarne, hvilka å detta Creditiy kunna äskås, så får Utskottet tillstyrka, att de till Riksgälds-Gontoret influtne, odisponerade öfverskott på Stats-Verkets inkomster härtill användas; och att, i saknad af sådane eller andre tillgångar, erforderlige medel genom upplåning anskaffas.
Stockholm den 13 JNovember 1834- STOCKIIOLM, Ecksteihska Tryckeriet, i83/f fStats-Utskottcls Ullätande N;o 353. e N:o 353.
Ankom till Exp.-Utsk. den 25 November.
Utlåtande. i anledning af rättighet för Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoreträtt emellan Riksdagarne fä bebo och begagna Riksgälds-Contorets förra hus. (RG-s A ) Till Stats- och Banco-Utskotten har Bonde-Ståndet, medelst Prötoeolls-Utdrag af den 6 innevarande November, remitterat ett aj Riksdag*.
Fullmägtigen Nils Strindlund från Westernorr ands
Län afgifvet anförande, att, sedan till Stats- och Banco-Utskoltens förenade beredning l iw öfv rlemnad en motion om förhöjning t arfvodena för Rikets Ständers Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Conloret samt för D.recteurerhe vid Låne-Contoren, så, och på grund af 56 §. t R.ksdags-Ordnincen, ville Strindlund fästa Bonde-Ståndets uppmärksamhet å samma amne oell till grundlagsenlig behandling väcka den motion, alt då de rum Rikskälds-Contorets förra hus, som blifvit inredda och använda till de ofrälse Ståndens och åtskilige Utskotts sessioner under Riksdagarne, deremellan eljest skulle stå obegagnade hvarigenom rummen och eldstäder ne, i brist på tillsyn, kanske icke obetydligt komrae att m.ssfaras, det måtte till Fullmägtige i Banken och Riksgäldskontoret ofver, låtas, att, såsom något bidrag, jemväl till vedergällning för deras moda, emellan Rikdagarna få begagna och bebo dessa rum; hvilken motion blifvit understödd af Anders Brisman från Skaraborgs Län och Nils Månsson från Malmöhus Län, jemte flere bland Ståndets Ledamöter.
Vid öfvervägande häraf, har förekommit, huruledes inredningen af ifrågavarande rum icke kan vara passande både för enskilda personer och till begagnande för offentliga sammankomster.
Och då härtill kommer, att. om rummen skulle emellan Riksdagarne bebos, de samma troligen behöfde repareras före Rikets Ständers sammankomst, så afstyrkes motionen.
Stockholm den 20 November i834- lih. till R.
Fröt. 1834. 4 Sami. 1 A/d. 3 Bundet. 19.de 1 2 Stats-Utskotttets Utlåtande N--o 354.
Ankom till Exp.-Utsk. den a5 Noyember.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, om tillökning i arf vodena, sd väl för Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoret, som för Direcleurerne vid Låne-Contoren i Götheborg och Malmö.
(RG:s A.) Frän Bonde-Ståndet har till Stats- samt Banco-Utskotten blifvit remitteradt ett af Riksdags-Fullmägtigen Petter Andersson från Hallands
Län ingifvet memorial, deri han anhåller att få fasta Rikets Ständers uppmärksamhet på otillräckligheten af det honorarium eller arfvode, som Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret, jemte deras Ombud vid Låne-Contoren i Malmö och Götheborg, för närvarande åtnjuta för deras, icke blott mödosamma, utan ock i bogsta måtto ansvariga befattningar.
Och lärer det väl icke af någon kunna påstås, att de, som för dessa befattningar måste uppehålla sig på främmande orter, kunna der lefva för hvad dem af Banken eller Stals-Verket beslås.
Det är endast inom Ridderskapet och Adeln, Preste-Ståndet och Borgare-Ståndet, som desse platser kunna besättas med personer, boende på stället.
Innehafvandet af platserne för dessa Stånd synes Molionairen likväl icke böra vara ett monopolium för släderne Stockholm, Malmö och Götheborg, och utom deras område finnas visserligen personer, af lika duglighet och användbarhet, som inom dessa städer; hvadan mo> tionairen yrkar arfvodets förhöjning för Rikets Ständers alla nyssnämnde Ombud, i förhållande till viglen af deras befattningar.
I anledning häraf, har Utskottet inhemtat, hurusom, vid sistlidne Riksdag, väcktes enahanda motioner, och att Stats- och Banco-Utskotten, uti deras häröfver afgifne och af Rikets Ständer godkände Betänkande N:o i3, till stöd för motionens afstyrkande, anfört, att, i betraktande deraf, att de personer, åt hvilka Rikets Ständer behaga uppdraga ifrågavarande mödosamma och ansvarsfulla värf, mindre, vid deras emottagande, kunna fästa något afseende å de, jemförelsevis i allt fall obetydliga fördelar, dem i oeconomiskt hänseende kunna beredas, än å det tillfälle derigenom för dem öppnas, att i en vidsträcktare verkningskrets gagna fosterlandet, och & den högre belöningen, de, för sine ned - Stats-Utskoltels Utlåtande N.-o 355. 3 lagde omsorger och gjorda uppoffringar, böra finna i medborgares tacksamhet.
Utskottet, som i allo delar de af Stats- och Banco-Utskotten vid sistlidue Riksdag, på sätt ofvanberördt är, i förevarande ämne framställda åsigter, har, i afseende på den del af motionen, som tillhörer
Utskottets handläggning eller rörande Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret honoraria, ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å motionen.
Slockholm den 20
November 1834- N:o 355.
Ankom till Exp.-Utsk. den a5 November.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående medel för undsättningar vid inträffande svårare missväxter.
(RG:s A.) Denna Nådiga Proposition (N:o 64) har från samtlige Riks-Sånden blifvit till Utskottets handläggning remitterad samt de deri omförmälde handlingar till Utskottet aflemnade; äfvensom Utskottet erhållit del af de inom tväune Riks-Stånd, vid Propositionens remittering, afgifne yttranden.
Inom Ridderskapet och Jdeln har Herr Grefve Frölich yttrat, att creditivet borde på sådant sätt beviljas och användas, att det ej lade hinder i vägen för uppkomsten af en ordnad spanmålshandel.
Herr Friherre Ehrenborgh, som härmed instämt, har tillagt, att understödet ej bör uteslutande bestämmas, att kappvis i säd utgå, utan användas till medel för etablerande af en sådan spanmålshandel, hvarigenom behofvet till en stor del kan fyllas, och att denna sak slår i omedelbart sammanhang med den vigtiga frågan om spanmålstullen samt att, utan bestämmande af en sådan, till för en längre tid oföränderligt belopp, kan en verklig spanmålshandel inom vårt land ej uppslå; i hvilket yttrande, så väl Herr Grefve Frölich, som Herr Grefve Horn instämt, den sistnämnde med tillika uttryckt önskan, att Stats-Ulskottet måtte sätta sig i gemenskap med Constitutions-Utskottet, för tillvägabringandet af ett förslag till förändrad redaction af 60 §.
Reger ing s-Form en. 4 Statgs-Ut skol tets Utlåtande N:0 355.
Inom Borgare-Ståndet har Herr Halling hänvisat lill sista punktei* af Bevillnings-Utskoltets Betänkande N:o 2g, örn Tull-Bevillningen, der Utskottet tillstyrker Rikets Ständer, att till Kongl.
Maj:ts disposition öfverlemna hvad tullen för inkommande utländsk spanmål inbringar, att endast och framför andra medel användas till understöd i de orter af landet, sorn, hårdast tryckta af missväxt, i öfrigt befinnas vara i högsta behof af undsättning; och hör hvad af dessa medel det ena året icke användes, till ett annat år reserveras för enahanda behof.
Med anledning af Rikets Ständers uti den Nådiga Propositionen omförmälda Beslut, hvarigenom lör ifrågavarande ändamål blifvit stal 1 dt till Kongl. Maj;ts Nådiga disposition allt hvad som redan influtit eller ytterligare inflyter å det vid sista Riksdag på Riksgälds-Contoret anvisade och åren i83o och 1831 lyftade creditiv af en million R:dr; har Kongl1, Majit i Nåder yttrat, att Kongl. Majit med Nådigt välbehag emottagit detta prof af Rikets Ständers omtanka, men att då forrberörde, vid sista Riksdag beviljade creditiv är nu för en längre tid fästadt i Westerbottens och Norrbottens
Län samt fråga blifvit af Kongl, Majit hos Rikets Ständer väckt om eftergift och afskrifning af en del utaf desse
Läns skuldsummor för erhållne undsättningar under flere på hvarandra följande missväxtår, hvarefter återstoden endast successive skulle återgäldas på sätt äfven är fallet med undsätlningsmedel i andra Län, Kongl.
Majit alltså funné omsorgen för behöfvande ålägga Kongl. Majit den pligt, alt af Rikets Ständer begära, det, utöfver den af Rikets Ständer redan beviljade anvisning å det förra creditivet i mon detsamma inflyter, ytterligare, . med afseende å förenämnde tillgångars till en del mindre disponibla beskaffenhet, en summa af 4oo,ooo Ridr må af Rikets Ständer anvisas, för att, i händelse af behof och sedan influtne crediliv-medel blifvit i första rummet använde, vara för Kongl.
Majit tillgänglig för undsättningars meddelande.
Till vinnande af närmare upplysning om förhållandet med 1830 års Creditiv-undsättningsfond, är, under den 4 inne vararande November, efter Utskottets begäran, af vederbörande i Kongl.
Stats-Contoret meddelad en Promemoria, sorn utvisar hvad som utaf berörde creditirmedel är utestående, så väl hos handlande för erhållne förskott, sorn hos uudsättnings-tagarne.
Och då blott uti nine
Län eller Westerbottens och Norrbottens
Län innestå icke mindre än 549>l09 födr ^9 skl 4 nst., Stats-Utskottcts Utlåtande N.-o 355. 5 samt för sistberörde skulder, uti Stats-Utskottels Utlåtande N:o 297
Sr tillstyrkt, dels eftergift ocU afskrifning för en tredjedel och dels anstånd med återbetalningen af de öfriga två tred jedelarne, så, och med fästadt afseende på de serskilda upplysningar berörde Promemoria tillika innehåller, torde innan nästa Riksdag icke kunna påräknas större tillgång, än omkring R:dr 5oo,ooo, häri inbegripne behållningen på räkningen i Vexel-Banken, stor 48>4°3 R:dr 38 sk. 10 r;st.
På grund af en sådan erhållen upplysning, hav Utskottet funnit, att, vid inträffande mera allmänna och svårare missväxter, den anvisade tillgången uti i83o års creditivmedel, torde blifva mindre tillräcklig, att dermed undsätta de mest behöfvande.
I fråga åter om anvisande af den penninge-lillgång, som ytterligare erfordras, sä har Utskottet, delande de uti Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 29, om Tull-Bevillningen, framställda åsigter, hvari Talare, hvilka vid remitteringen af den Kongl. Propositionen sig yttrat, jemväl instämt, så väl, i afseende på nyttan af en fix och oföränderlig tull å inkommande spanmål, som användandet af samma tull till spanmålsundsättningar i missväxtår, ansett denna tullinkomst böra, såsom den lämpligaste, företrädesvis begagnas, och hvadan Utskottet skolat föreslå och tillstyrka, att, under förbehåll, att en oföränderlig lull å inkommande spanmål varder i Nåder fastställd, åtminstone för en tid af fem år, al! sådan inflytande tull må, emot vanlig redovisning, öfverlemnas till Kongl. Majrts
Nådiga disposition för ifrågavarande undsättningars meddelande.
Utskottet härvid icke kunnat undfalla, att penningar könsa erfordras förr, än ifrågavarande spanmåls-tullmedel blifva tillgänglige, så har Utskottet derjemte skolat tillstyrka, alt på Riksgälds-Contoret må anvisas ett extraeller förskotts-crediti v, till beloppet motsvarande tullen A från utrikes ort inkommande 100,000 tunnor Råg, 100,000 tunnor Korn och 5o,ooo tunnor Hafre, med vilkor, att hvad som uppå detta Creditiv uttages, varder, utaf först inflytande tull för importerad spanmål, återguldet, och att, om dessa tullmedel icke skulle förslå till betäckande af RiksgäldsContorets förskott, bristen ovilkorligen skall fyllas genom återbetalningar af dem, hvilka undsätlningsmedel utaf detta Creditiv erhållit. 6 Stats-tJtskotlets Utlåtande Nio 355.
För öfrigt får Utskottet, med anledning af hvad Kongl. Majit uti den Nådiga Propositionen behagat yttra, förklara, att, ehuru det af Kongl. Maj:t uppgifne sätt för undsättningars meddelande i allmänhet synes lamp» ligast, Utskottet likväl tillstyrker Rikets Ständer, att till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnas, att vidtaga de åtgärder, som för hvarje tillfälle pröfvas tjenligast och till ändamålet ledande.
Hvad slutligen angår Herr Grefve Horns framställda önskan, att StatsUtskottet ville sätta sig i gemenskap med Constitutions-Utskoltet, för att tillvägabringa en förändrad redaction af 60 Regerings-Formen, så har Utskottet ansett sig härmed icke kunna taga någon befattning, enär det icke tillhörer Utskottet alt tillvägabringa Grundlagsförändringar, Stockholm den ao November 1834- Reservation af Herr Petre’, Tli: ”Vid Stats-Utskottets ofvannämnde Betänkande bar jag ansett mig böra vördsamt erinra: 1:0 att, då de fleste af Rikets provincer nu mera, äfven under verklig nöd, sällan eller aldrig begagna undsättningsspanmål, det Crediliv, som i detta hänseende ställes till Regeringens disposition, icke bör hafva något annat egentligt föremål, än att, der så fordras, kunna med frösäd bispringa de orter, som af missväxt hemsökas; 2:0 att, sedan lill Stats-Utskottets kunskap kommit, huruledes, vid utlåning af spanmål för Statens räkning, eftertänkliga missbruk, serdeles inom Westergöthland, egt rum, Utskottet bort tillstyrka Rikets Ständer att, med ftemtadt exempel från Dalarne, der, oaktadt en progressivt tilltagande, snart sagdt exempellös fattigdom, ingen synnerlig förlust på undsättningsspanmål uppkommit, fästa Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet derpå, att det i allmänhet eller med få undantag beror af vederbörande Autoriteter att förhindra, det spanmålsundsältningar i missväxtår icke tillskynda Staten förlust; och 3:o att, med godkännande af den grundsats, att en oföränderlig span» målstull är, för uppkomsten af en fri och för det allmänna nyttig spanmålshandel, af nöden, man likväl icke skäligen kan instämma uti hvad Stats-Utskottet härom föreslagit, under annan förutsättning, än att denna tull bestämmes till det modererade belopp, att densamma icke under något tidskifte kan anses innefatta ett indirect förbud emot spanmålsinförsel,. Stats-Utskottets Memorial N:o 356. 7 en fråga af så mycket mer ömtålig och grannlaga art, som den närmast rörer den talrikaste och fattigaste delen af folket eller de obesutna, hvilka mången ganska origtigt påstått vara representerade uti Bonde-Ståndet, som endast utgöres af besutne jordegare.” N:o 356.
Ankom till Exp -Utsk. den 25 November.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Utskottets Utlåtande N:o s65.
(RG:s A.) Ifrån Ridderskapet och Adeln har Utskottet erhållit återremiss å dess under N:o a65 afgifne Utlåtande öfver den del af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse, Nto 11, som angår det vid sistl.
Riksdag i och för regleringen af Arméens accorder, på Riksgälds-Contoret anvisade Creditiv.
Men som, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Preste-Ståndet den 16, af Borgare-Ståndet den q samt af Bonde-Ståndet den 7, allt i sisth October månad, anser Utskottet, till följd af 75 §.