Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mars i685 af Kongl. Maj-:t fastställda kneckle-contract, alt Kongl, Majit i Nåder efter lå ti t allmogen af Frälse, så val som Skatte och Krono, på slältbyggden boende, sorn sjelfva ingen skog hade, att å Kronans skog och allmänningar i Länen utan betalning fälla så mycket virke, sorn kunde till kneekte-sl ugors uppbyggande erfordras; men då ifrågavarande rättighet elter nämnde conlraet, endast bör tillkomma de på slältbyggden boende,, och således icke alla Rotehållare inom Länet, på sätt motionären yrkat, samt de Rotehållare, sorn kunna visa sig ega den rättighet, som motionären sökt göra gallande, icke äro betagne att densamma i laga ordning utsöka, få Utskotten tillstyrka, att motionen i denna del måtte förfalla.
Hvad sedermera vidkommer frågan, så vidt den rörer Rotehållarne i Rikets öfrige Län; så enär motionen härom endast innehåller det yrkande, att den åsyftade fördelen måtte beredas för dem, sorn visa sig vara dertill berättigade, och anledning ej är att förmoda, att Rott-hål larnes vält i delta hänseende, om den i laga ordning sökes, varder dem förvägrad, få Utskotten tillstyrka, alt motionen äfven i denna del måtte förfalla'.
Stockholm den 2® Maj 1841.
G Siats- samt Allm.
Se; v. och Ekon.-Utskottens Utlåtande, JV:o 2 o5.
Ank. till Exp.-Utsk. den 2g Maj 1841, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande N:o 104, angående rotejemkningen vid fUer slerbottens Regemente, m- m.
Delta Betänkande, sorn af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet är vordet bifallet, har deremot blifvit af Borgare- samt Bonde-Stånden återremitterad!; af det förra Ståndet, i anseende dertill, att förevarande fråga ansetts ega sammanhang meri den om allmänna roteringen inom Riket, hvilken, behandlad uti Betänkandet N:o i6‘o, blifvit förut till Utskotten återremitterad; och af det senare, eller Bonde-Ståndet, på grund af anmärkningar, som derstädes mot Betänkandet blifvit framställde, och hvilka innehålla hufvudsakligen; att den al Utskotten meddelade uppgift, att rotejemkningen i Westerbottens och Norrbottens
Län redan vore fullbordad, icke öfverensstämde med sanna förhållandet, enär samma rotejemkning icke skulle blifvit fulländad; att, oagtadt Rikets Ständer, vid 1828—133o samt 1884—1 935 årens Riksmöten, meddelat ett anslag af omkring 1600 R:dr årligen, såsom ersättning ål vederbörande Rotehållare för de rotefrihets-medel, som af nyhemman inom Länen Lill Stats-verket ingått ifrån och med i83o tili och med i83p, en sådan ersättning likväl icke kommit Rotehållarne til! godo, af den orsak, alt endast Konungens Befallningshafvande i Norrbottens Län reqvireral nämnde medel, och utanordning af desamma ej kunnat ske, förrän äfven Konungens Befallningshafvande i Westerbottens
Län inkomme med enahanda reqvisition, hvilket icke skolat ega rum; hvarföre det yrkande blifvit framstäldt, att Utskotten måtte föreslå det sätt, hvarigenom Rotehållarne kunde få ifrågavarande medel utan vidare tidsutdrägt tillgodonjuta; att ofvanberörde anslag, af omkring 1600
R:dr årligen, icke vore tillräckligt för ändamålet, enär den rosevacance-afgift, som från och med år 1S35 blifvit nyhemman i förenämnde tvänne
Län påtörd, årligen utgjort omkring 4°°o R:dr; hvadan hemstäldt blifvit, att ett så stort anslag måtte af Rikets Ständer forsamma ändamål beviljas, att Rotehållarne vid Regementet måtte kunna undfå full ersättning for berörde rotefribetsmedel; och har dessutom Utskottens uppmärksamhet blifvit serskildt påkallad vid det förhållande, att Kongl. Majit, uti dess den 23 April i83G utfärdade NåJiga Instiuction för irågavarande Slats- samt AUm.
Besa. och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 205. rotejemknings verkställande, i Nader förordnat, alt rotefrihetsmedlen skulle, då de af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande reqvirerades, från Stats-Contoiret utbetalas, för att lil! vederbörande Rotehållare uldelas, då deremot Rikets Ständer, uti 17 §• af det vid 1834 oc^ 1835 årens Riksmöte för Riksgälds-Contoiret utfärdade Reglemente, bestämt, att förenämnde, af Rikets Ständer anslagne, medel skulle från Riksgälds-Contoiret ulanordnas; och att således de Ivänne
Statsrnagterne skulle uti denna fråga fattat olika, med hvarandra stridiga, beslut; och har till Bonde-Ståndet blifvit ingifven, samt Utskotten meddelad, en af vederbörande styrkt handling, innehållande en utredning å de under titeln: ”Tredje Hufvud-titelns besparingar,” uli Fögderiens i Westerbottens och Norrbottens
Län special-räkningar uppdebiterade, rote-vacance-afgifter för åren 1835, 1836, 1837 och iS38; enligt hvilken utredning, samma vacance-afgifler under nämnde 4 år utgjort i Westerbottens
Län tillsammans 8,126 R:dr 45 sk. 7 r. och i Norrbottens Län 7,2.32 R:dr 47 sk. 5 r.
Utskotten, sorn tagit detta allt i öfvervägande, få först, i afseende å den inom Wallof!.
Borgare-Ståndet anförda anledning till frågans återremitterande till Utskotten, omnämna, att densamma, som rörer endast åtgärder for verkställande af den redan beslutade provisionella rotejemkmngen inom Westerbottens och Norrbottens Län, samt utdelning af det anslag, som Rikets Ständer, vid föregående tvänne Riksmöten, beviljat till ersättning för de af nyhemman inom Länen utgångne och till Slats-verket influtne rotefrihetsmedel, icke eger sammanhang med eller är beroende af frågan om den allmänna roteringen inom Riket, hvadan Utskotten ock anse förevarande ämne böra behandlas, utan afseende på den utgång, nämnde fråga kan få.
Hvad sedan beträffar den hos Hedervärda Bonde-Ståndet gjorda anmärkning, att Utskottens uppgift derom, att nämnde rotejemkning vore fullbordad, ej vore med sanna förhållandet öfverensstämmande; så få Utskotten genmäla, att, efter ytterligare af vederbörande meddelade upplysningar , rotejemkningen blifvit verkställd såväl inom Norrbottens sorn Westerbottens Län; att. roteringsverket för norra Balaillonen af Westerbottens
Regemente redan sistlidne år till Kongl. Maj:t inkom, men att, i anseende till den tidsutdrägt, som blifvit en följd af de uti r4 §• af Kongl. Majtls förenämnde Nådiga Instruction meddelade föreskrifter, handlingarue, rörande roteringsver ket för södra Bataillonen ännu icke kun - 8 Stats-samt Allm.
Besv. och Ekon.-Utshottens Utlåtande,, N:o 2o5, nät till Kongl. Maj t insändas: lärande sålunda ofvanberörde anmärkning icke förljena vidare afseende.
Vidkommande härefter frågan om ersättning till Rotehållarne för de rotefrihets-medel, som af nyhemman inom Länen dels till RiksgäldsContoiret, dels till Stats-Contoiret ingått, och det anslag, som tillen sådan ersättning varit beviljadt; så få Utskotten anföra: att, enligt de upplysningar, som Utskotten infordrat, nämnde rotefrihets-medel, som influtit till Riksgälds-Contoiret från och med i83o till oell med 1834 under namn af rotefrihets-bevillning, oedi till Stats-Contoiret från och med 1835 under titeln: ”Tredje Hufvud-tilelns besparmgs-medel”, utgjort, för åren från och med i83o till och med i83j, för Norrbottens
Län 5,648 R:dr 18 sk. 5 rst., och för Westerbottens Län, 3 im R:dr 38 sk. 7 rst., samt för åren (rån och niet) 1835 till och med i83q för Norrbottens Län 3,64o R:dr 2 sk. 7 rst. och för Westerbottens Län 8.564 R;dr >3 sk. 6 rst., eller för Norrbottens
Län 9,288 R:dr 21 sk. och Westerbottens
Län i 1,676 R:dr 4 sk. 1 rst., tillsammans således 20,964 R:dr 28 sk. r rst.; att Rikets Siänder vid såväl 1 3a8—1 83o årens, som sistlidne Riksdag meddelat ett anslag af omkring 1,600 R:dr årligen alt af Riksgälds-Contoiret, på skeende reqvisition, utanordnas, för att till Rolehåliarne viri Regementet utbetalas , hvilket anslag blifvit bestämdt att utgå intill denna Riksdag; att, med anledning häraf, Konungens Befallningshafvande i of vannämnde tvänne Län, för hvartdera Länet, reqvirerat ofvanberörde belopp hos Stats-Contoiret, sorn uti skrifvelse af den i3 i denna månad hos Riksgälds-Contoirets Herrar Fullmägtige anhållit att utfå nämnde belopp, tillsammans 20,964 R:dr 25 sk. 1 rst. för alt till rotehållarne utdelas; samt att Stats-Comoirel uti samma skrifvelse meddelat Herrar Fullmägtige, alt, då, enligt 13 §. i ofvanåberopade Nådiga Inslruction, de till understöd berättigade rotar vid Westerbottens Regemente borde undfå sin tillständiga anpart af den större, mot roteringskostnaden svarande, ersättning, som komtne att af samtlige i skatt ingångue nyhemman i bägge Länen erläggas, så länge och intilldess den förestående provisionella rotejemkn ngen blifvit i behörig ordning fastställd, utbetalning för år 1840 och påföljande år äfven torde ifrågakomma.
Jemte det Utskotten nu fästa uppmärksamheten dervid, att ofyannärande af Stats-Contoiret från Riksgälds-Contoiret reqvirerade medel motsvara endast del belopp af rolevacance a (giften, som till Siats-verket influtit - Slats- samt Allm.
Bes v- och Ehoru-Ulskottens Utlåtande, N'.o 2o5. g flutit., och ej den summa, som blifvit såsom sådan afgift vederbörande påförd; men hvaraf en del af en eller annan orsak ännu icke utgått, få Utskotten, som, med afseende å de upplyste förhållandena, anse någia ytterligare åtgärder icke vara af nöden, för att bereda Rolehållaine vid Westerbottens
Regemente tillfälle att utbekomma ersättning för de ifrågavarande rolefrihels-raedlen, tillstyrka, att hvad i afseende härå blifvit anmärkt, icke måtte föranleda lill någon vidare åtgärd å Rikets Ständers sida; men då de enahanda medel, som utgått eller utgå för år 1840 och påföljande år intill nästa Riksdag, blifvit uti den vid innevarande Riksmöte uppgjorde Stals-reglering uppförde såsom en Statsverkets inkomst, och äro tagne i anspråk för andre ändamål, så att de icke kunna, jemlikt 1 3 §. nli Kongl. Majts förenämnde Nådiga Instruction, till Rotehåliarue utbetalas; finna Utskotten det väl vara nödvändigt, på det Rotehåliarue må komma i åtnjutande af deras rätt uti omförmälde hänseende, att Rikets Ständer meddela ett årligt anslag, motsvarande de rotefrihets-rnedel, som från Länen till Statsverket inflyta; dock som frågan härom tillhör Stats- U (skottet v tpsamt att behandla, kommer delta Utskott att derom meddela serskildt Utlåtande. * Slutligen och med afseende å hvad här ofvan blifvit utredl och anfördt, hemställa Utskotten, att den framställning, som blifvit gjord , rörande det förhållande, att Kongl. Maj:t förordnat, det berörde rolefrihets-medel skulle från Stats-Contoiret utbetalas, då deremot Rikets Ständer bestämt ett årligL anslag, motsvarande samma medel, att från Riksgälds-Contoiret utgå, icke måtte föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Stockholm den 28 Maj j 84 * - Hill. till n.
Prat. 1840 och 1841. 4 Sami. 2 Afd. 44 Häftet.
\ STOCKHOLM, Kongl.
Ordens-B oktryckerietj 184 *•
Stats- samt Allm, Desv,- och Ekon.-Utskottens Utlåtandej N:o 204, 1 N:o 204.
Ank. till Exp. Utsk. den 9 Juni 1841, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållna återremisser af Utlåtandet N:o 160.
Detta Utlåtande har blifvit bifallet af Piidderskapet och Adelil och Preste-Ståndet, men återremitteradt af Borgare- och Bonde-Stånden, till följd af inom dessa
Stånd deremot framstälda anmärkningar; innehållande desamma hufvudsakligen: att den nya roteringen vore stridande emot 57, 59, 61, 62, 68, 73, 80 och 114 §§ Regerings-Formen, samt innebure ett bestämdt öfverträdande af de gamla Knekte-Contractenj att, då vid 1810 års Riksdag det blifvit besluLadt och fastsläldt, att all i Riket oroterad jord skulle bidraga till försvarsverket genom extra rotering, detta beslut äfven nu vid ärendets behandling bordt komma i noga öfvervägande, samt ej, på sätt som skett, helt och hållet åsidosättas; att rotefrihets-afgift bör utgå likasom före år 1835, efter bevillniugsgrunder, åtminstone intilldess all jord inom Riket undergått en jemn beskattning; och slutligen att all tillämpning af den nya roteringen samt betalning af rotevacance-afgift bör uppskjutas, intilldess de nya Roteringslängderne för alla Länen blifvit vederbörligen pröfvade och i skick att kunna fastställas.
Till stöd för dessa serskilda åsigler hafva flerfaldiga skäl blifvit anförda, äfvensom åtskilliga utredningar af olika delar utaf ämnet verkstälda.
I sammanhang med dessa anmärkningar, och i fall desamma icke skulle anses ega nog vigt att göra sig gällande, har det blifvit yrkadt, att rotefrihets-afgift, antingen den kommer att utgöras, på sätt Utskotten i det återremitterade Utlåtandet föreslagit, eller efter hevillningsgrunder, icke hädanefter må beräknas bland inkomsterne förj Stats-verket och till detsamma ingå, utan användas till förstärkande af den gamla roteringen, och att, på det hinder nu icke må vara i vägen för ett sådant användande af dessa medel, ett förslags-anslag till motsvarande belopp må, till betäckande af den för 3:dje Bufvud-Titeln deraf vid innevarande Riksdag beräknade inkomst, beviljas att från Riksgälds-Contoret till Stats-Contoret utbetalas.
Dessutom har Utskottens uppmärksamhet blifvit fästad derå, att en del Landskap, såsom Dalarne, Gestrikland, Helsingland, med flere af de Norra Länen samt Blekinge, äro lagligen berättigade att undslippa all ytBih, till R, St, Prot, i84° och i84-t> 4 Sami. 2 Afd, 45 Haft, 1 % Stats- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.-o 204. terligare rotering eller åtminstone de gamla rotarne alt till förstärkande af den från början åsätta indelningen undfå hjelp af alla de hemman och lägenheter, som inom berörde Landskap i senare tider ansetts skyldige att till Indelnings-verket bidraga; samt att det vöre nödigt att vid fastställelsen af den nya roteringen fästa det uttryckliga vilkor, att rotarne aldrig må kunna åläggas att uppsätta manskap, utan årligen betala vacance-a fgift, som inginge till understöd för den gamla roteringen inom de Regementens stånd, der de nya rotarne äro belägna, hvarigenom en liten lättnad uti roteringsbördan bereddes och Rikets inbyggare befriades från farhågan för den stående krigshärens förökning.
Utskotten hafva tagit de vid återremisserne framslälda olika förslag, anmärkningar och hemställanden i noga öfvervägande; och hvad först beträffar den väckta frågan derom, att de beslut, hvarå den nya ordinarie rote-indelningen samt åliggandet att för den nyrolerade jorden erlägga rote vacance-a fgift, grunda sig, vore i strid med åtskilliga stadganden uli Regerings-Formen, så kunna Utskotten icke biträda en sådan åsigt, just i anledning af 80 § uti nämnde Grundlag, som innehåller: ”att de upprättade ”Contracterne om roteringen och Indelnings-verket skola till deras hufvud”grunder orubbade vara, intilldess Konungen och Riksens Ständer finna nödigt någon ändring deruti samfäldt att göra; kunnande ingen ny eller ”tillökad rotering utan genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut tillkomma.” — Häraf anse Utskotten tydligt följa, att, då dels den nya voteringens bringande i verkställighet och dels erläggandet af rolevacance-afgift skett, endast till följd af Konungens och Rikets Ständers gemensamma beslut, desamma hvarken äro stridande emot Regerings-Formens föreskrdter eller innebära någon olaglig öfverträdelse af Knekte-Contracten.
Sedermera och vidkommande den yrkade nedsättningen af rotevacanceafgiften eller dess återförande till bevillning, så och innan Utskotten gå att yttra sig i hufvudsaken, hafva Utskotten skolat anföra, att det väl kunnat synas dem tvifvelagligt, huruvida, vid det förhållande, att Rikets Ständer, med bifall lill Stats-Ulskotlets hemställan, i dess Belänkanden N:is 64, Litt.
K samt 226, beslutat, att till oförminskadt belopp upptaga rotefrihels-afgiften bland Stats-verkets inkomster, Utskotten nu egde att lill Rikets Ständer framställa sådane förslag, som i mer eller mindre moa kunde anses innebära någon förändring eller jemkning i ett af Rikets Ständer fattadt beslut; men, enär denna fråga grundar sig på en Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, hvilken tillkommit, sedan Rikets Ständer redan i väsendtlig nion handlagt och pröfvat den ordinarie Stats-regleringen, och hvar - Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon-Ulskoltens Utlåtande, N\o 204. 3 igenom Kongl. Maj:t, med öfverlemnande af Roteringslängderne och alla handlingar i målel, föreslår Rikets Ständer att gifva deras slutliga samtycke till åtgärder, som borde blifva i all framtid till efterrättelse gällande, ocb således ärendet fordrar en noggrannare pröfning, än den, StatsUlskottet, i saknad af dessa handlingar, ocb obekant med Kongl. Maj:ts egen Uppfattning af föregående Rikets Ständers skrifvelser, deråt kunnat lemna, hafva Utskotten, vid delta förhållande och då Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse ovilkorligen påkallar ett svar, hvilket svars angifvande förutsätter en fri och obehindrad pröfning af frågan i hela dess sammanhang, ansett sig oförhindrade att ur denna synpunkt uppfatta och behandla ämnet, dock med iagttagande deraf, att ingen rubbning till ziffran uppkommer i Statsverkets påräknade inkomster.
Då Utskotten sålunda anse sig böra till pröfning upptaga frågan om beloppet af den rotefrihets-afgift, som tills vidare hör utgöras af de rotar, som Lill den nya roteringen blifvit indeldte, få Utskotten nu anföra: att, då dessa rotar i allmänhet utgöras af en mängd smärre, från hvarandra långt aflägsna, hemmmansdelar, för hvilka roteringsskyldigheten, om den skulle utgöras in natura hvilket ytterst måste anses hafva varit dessa hemmans rält, blefve antingen omöjlig, eller i hög grad tryckande, och då i följd häraf desse hemman, som, dels på grund af sakens egen beskaffenhet, dels, med anledning af gällande föreskrifter, måste med contant afbörda sig deras roteringsbesvär, i sjelfva verket icke blifvit ålagde någon rotering, ulan en fortfarande, på hemmanes värde betydligt inverkande, ny skatt; ett rättvist afseende på dessa förhållanden gifvit Utskotten stöd för den meningen: att denna nya skattläggning icke bör uppbringas till det aldra högsta, eller till full jemförlighet med en rotering in natura, som hemmanen äro förmente att utgöra; af hvilken anledning
Utskotten anse sig böra tillstyrka Rikets Ständer att, för deras del, medgifva den nedsättning i rotefrihets-afgiften, att denna afgift, intilldess Kongl. Maj:t och Rikets Ständer derom annorlunda förordna, må alltså med högst 24 R:dr B:co för hvarje rote, eller lägre, om, inom något Län, markegången icke skulle uppgå lill delta belopp, motsvarande sålunda i det närmaste ? af den vacance-afgift, som i medeltal af vacanta rotar inom hela Riket erlägges, efter afdrag af den i vacance-afgiften hittills ingående passevolanceafgiften.
Dock att härigenom ingen inskränkning må ega rum i den rätt, som innehafvare af roterade Cappel! uns-bolil 4 Stats- samt Allm, Be sv,- och Ekon.-Utskottens Utlåtande> N‘,o 204, åtnjuta, att erhålla ersättning af den samfäldt inflytande uppbörden af rotefrihets-afgiften.
Då, emedlertid, genom dessa förfoganden, om de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer godkännas, en minskning af mer än |:del i den hittills beräknade rotefrihets-afgiften uppkommer, föreslå Utskotten, att, till fyllande af bristen i Stats-Verkets inkomster, ett förslags-anslag af 12,000 R:dr må å Riksgälas-Contoret anvisas.
Utskotten anse sig för öfrigt icke hafva skäl att frångå sitt i det återremitterade Utlåtandet gjorda tillstyrkande, att rotevacance-afgift bör erläggas af de tillkomna nya ordinarie rotarne eller spridda rotedelarne uti samtliga Länen och således jemväl för dem, som tillkommit inom Götheborgs, Calmar, Gefleborgs, Wermlands, Örebro, Skaraborgs och Elfsborgs Län, hvaremot Utskotten, i anledning af hvad vid återremisserne blifvit anfördt, ansett sig böra, med frångående af sitt förut gjorda förslag om fastställandet af de nya roterings-längderne för en del Län, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte uppskjuta med denna fastställelse, intilldess den tillökade ordinarie roteringen blifver för hela Riket fullbordad, då pröfningen deraf kan i ett sammanhang företagas.
I afseende å det gjorda yrkandet, alt, vid faslställandet af den nya roteringen, måtte fästas det uttryckliga vilkor, alt rotarne aldrig må kunna åläggas att uppsätta manskap, utan årligen betala vacance-afgift, som inginge till understöd för den gamla roteringen, så anse Utskotten detsamma ega serdeles stöd i den erkända nödvändigheten, att roteringsbördan blifver lättad; men Utskotten tro sig nu icke kunna uppgifva något tjenligt förslag för bringande i verkställighet af ett sådant användande utaf de inflytande rotefrihets-medlen, enär detsamma måste uppgöras med behörigt afseende på olika hårdt roterade landskaps olika behof af lindring uti sin rotering, samt då de föreskrifter, som deri böra meddelas, måste vara grundade på en speciell och local kännedom, hvilken säkrast kan förväntas hos den verkställande-magten; och inskränka sig Utskotten derföre til! en hemställan, att Rikets Ständer må hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, då Rikets Ständer, för deras del, ansåge den gamla roteringen i Riket behöfva understöd, hvartill den nu åsätta nya roteringen i Rikets Ständers tanka, lämpligast torde ku nna användas, så mycket heldre, som Rikets försvarsverk ej lärer kräfva någon tillökning uti indeldta armeen, sedan Stats- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N',o 204, 5 beväringsmanskapet blifvit att påräkna, Kongl. Maj:t måtte täckas vid nästinträffande Riksdag meddela Rikets Ständer, huruvida Kongl. Maj:t en sådan åtgärd i Nåder gillar och, i den händelse Kongl. Maj:t härutinnan delar Rikets Ständers åsigter, huru och på hvad sätt tilldelandet af detta understöd tjenligast skall kunna verkställas; hvarjemte, och då det synts tvifvel underkastadt, huruvida de nyhemman, som nu blifvit roterade, men ej förut erlagt rotefrihets-bevillning och således varit från rotering alldeles befriade, skola betala en lika rotefrihetsafgift, som de hemman, hvilka förut varit rotering underkastade och derföre utgjort rotefrihets-bevillning, Utskotten anse sig hera hemställa, att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t anhålla, det Kongl. Maj:t täckes meddela Rikets nästsammanträdande Ständer Dess Nådiga tanka i berörde hänseende.
Vidkommande slutligen den gjorda anmärkningen, att en del landskap, såsom Dalarne, Gestrikland, Helsingland m. fl., skola vara lagligen berättigade att undslippa all ytterligare rotering, m. m., så och då rote-indelnings-förrättningarne ännu ej äro å dessa ställen afslutade samt
Utskotten sålunda ej eller kunnat komma i tillfälle att af den nya roteringen derstädes taga kännedom, och då dessutom väg till rättelser i RoteringsCommissionernes origtiga och mot lag stridande åtgärder, der sådana möjligen egt rum, är öppen lemnad, på sätt Författningarne föreskrifva, anse Utskotten sig vid sådant förhållande förhindrade alt tillstyrka någon Rikets Ständers åtgärd för närvarande i anledning af den gjorda anmärkningen.
Emot Utskottens förestående Utlåtande anmäldes reservationer af:
Herr Grefve Horn: ”Jag reserverar mig mot de sammansatte Utskottens beslut att tillstyrka, det Rikets Ständer nu skulle frångå den grund för utgörande af Rotefrihets-vacance-afgiflen, som, till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den 18 Januari 1834, blifvit af Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 10 November samma år beslutad och ytterligare stadfästad vid innevarande Riksdag, genom Rikets Ständers godkännande af Siats-Utskottets Utlåtanden N:o 64, Litt. K. och N:o 226.” Herr Friherre Sprengtporten: ”Ehuru jag för min del till deras syftning gillar Utskottens under N:o afgifna Utlåtande, är jag i hufvudsa - 6 Stais- sami Allm, Besv,- och Ekon,-Utskottens Utlåtande, N\o 204, ten i så måtto skiljaglig från Utskotten, att jag anser den föreslagna nedsättningen i rote-vacance-afgiften icke hafva bordt bestämmas ti!l ett lika belopp öfver bela Riket, utan att, med bibehållande af den nu gällande grunden alt evalvera rotefrihets-afglften i förhållande lill hvart och ett Läns markegång', en nedsättning i samma afgift af Udel eller 25 procent], lika gällande för soldat- sorn bätsmans-roteringen, bordt föreslås.
Derjemte anser jag Utskotten hafva bordt uttrycka tydligare än som skett, att det förslagsanslag af 12,000 R:dr, som blifvit anvisadt, varit afsedt att fylla den brist, sorn uppkommer genom den föreslagna nedsältningen af rote-vacance-afgiften, så väl för den nya ordinarie soldat- som bålsmansroteringen.
” Herr Palmcrantz, Joli. Mauritz, som ansåg att Ulskotlen, med fästadt afseende å vigten af de utaf Borgare- och Bonde-Stånden vid återremissen af Betänkandet N:o 160 gjorda anmärkningar, hade, med frånträdande af deras i nämnde Betänkande yttrade usigter, endast bordt tillstyrka: ”Att Pukets Ständer måtte; till svar å Kongl. Majrts