Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stånds-protocoll och andre handlingar för nämnde Riksdagar, men att troligen grunden till denna olikhet blifvit hemtad af städernas större eller mindre skatte-bördor i andra afseenden.
Då, af hvad sålunda upplyst blifvit, icke något gällande skäl förefinnes för städerne Stockholm och Götheborg, att njuta befrielse ifrån erläggandet af sterbhus-afgift; så anser Utskottet sig böra föreslå, att invånarne i Stochholm och Götheborg förklaras pligtige, att hädanefter till Stats-Verket erlägga ifrågavarande sterbhus-afgift, efter enahanda grund, som densamma af landet och öfrige städer utgöres, hvar - Stats-Utskottcts Utlåtande N:o 54• 21 emot den i förstnämnde 2:ne städer nu utgående matlags-afgiflen bör upphöra och ur räkenskapen försvinna.
I händelse Rikets Ständer gilla Utskottets förrberörde förslag, lärer skrifvelse till Kongl. Maj:t varda expedierad, med underdånig anhållan, det Kongl. Maj:t om delta Rikets Ständers beslut täcktes i Nåder låta vederbörande förständiga.
Stockholm den 12 April 1834- Emot Utskottets i denna fråga, fattade beslut bafva reservationer blifvit afgifne: af Herr Gjllenhaalj L. H. ”Den fördel, som, genom Kongl. Brefvet den 21 Julii 1752, blifvit medgifven åt städerne Stockholm och Götheborg, måste otvifvélaktigt hafva varit grundad på lagliga skäl, fastän nöjaktig upplysning derom icke kunnat vinnas genom den undersökning, som, till underdånig åtlydnad af Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning, blifvit af vederbörande auetoriteter i berörde städer anställd.
Emedlertid, och enär det ännu är fullkomligen outredt, huruvida desse skäl redan må hafva försvunnit, eller ännu fortfara att vara gällande, men deremot förekommer, att, efter den upplysning, som under öfverläggningen inom Utskottet blifvit meddelad, af sterbhus uti Stockholm erlägges serskild afgift till allmänna Barnhuset utöfver den vanliga fattigprocenten, hvarigenom den förmenta olikheten, i förhållande till sterbhus i andra städer, synes vara undanröjd, anser jag det vara betänkligt, att, i frågans närvarande, icke tillfyllest utredda skick, föreslå en sådan förändring, som den Utskottet tillstyrkt.
Jag reserverar mig alltså emot det nu fattade beslutet, och erkänner i sammanhang dermed, att en serskild betänklighet hos mig uppstått vid jemförelse af 114 § Regerings-Formen, så vida nemligen den ifrågavarande åt städerne Stockholm och Götheborg förunnade fördelen möjligen skulle vilja hänföras under de för desse städer år 1809 ännu gällande privilegier.
Uti denna reservation instämde Herr Brukspatronen Petre. af Herr Ekerman, C. J. ”Emot Höglofl.
Stats-Utskottets beslut, att Stockholms och Götheborgs Städers invånare af ofrälse ståndet skola, i likhet med de öfrige städerne, betala | procent af hvarje sterbhus-behållning, reserverar jag mig på följande grunder: 1:0 att, ehuru Rikets Ständer i deras underdåniga skrifvelse anhållit, att, till nödige upptysningars vinnande om orsaken, hvarföre Stockholm och Götheborg blifvit ifrån sterbhus-afgiften befriade, undersökning måtte i detta afseende verkställas, samt, efter det desse städer blifvit hörde, de lem - 22 Stats-Utskottets Utlåtande N.-o 54- nade upplysningarne måtte Rikets Ständer vid deras nästa sammankomst meddelas, har dock Stockholms Borgerskap åtminstone häröfver icke blifvit hördt; 2:0 derföre att Höglofl.
Utskottet hvarken upplyst, hvartill beloppet af de så kallade matlagspenningarne nu utgå, eller infordrat upplysningar, hvartill ungefärligen afgiften i nu beslutade fall kommer att utgå; 3:o emedan Stockholms stad redan är ålagd, att, utom fattig-procenten, till andra ändamål erlägga af summa inventarii 1 procent af Civil-Statens sterbhus, samt i procent af Borgerskapets, och hvarigenom en ökad beskattning denna stads, så väl som Götheborgs, sterbhus ålägges; 4:o anser jag det rättsenligt, att, om Stockholm och Götheborg ålägges denna afgift, en billig nedsättning i den eger rum, så att, i stället för att deli nu utgår efter i procent, borde den för alla endast utgå efter | eller i procent; samt ändtligen 5:o enär Höglofl.
Utskottet ansett, att Kongl. Majrts
Nådiga sanction bör sökas uppå Numer-Lotteriets afskaffande samt mantals-penninge-afgiftens befriande för de, som äro under 17 år, i anseende dertill, att detta är en nedsättning i de ordinarie skatterne; så bor ock, efter min åsigt, otvifvelaktigt deraf följa, att ali slags förhöjning i de ordinarie skatternes belopp icke eller kan, utan Konungens Nådiga medgifvande, ökas för en eller annan menighet.”
Uti denna reservation instämde Herr Lundgren, L. J. Bil. H.
Utlåtande öfver väckt fråga om nedsättning utaf Control-stämpel-afgiften å Guld-j Silfver- och Tenn-arbeten. (I. A.) Från Borgare-Ståndet är till Stats-Utskottets behandling remitterad en af Herr Justelius väckt motion, om nedsättning till hvad genom 1752 års Kongl. Control-sladga bestämmes, såsom Control-nfgift för Guld-, Silfver- och Tenn-arbeten; varande, till slöd för denna framställning, af Molionairen anfördt, att samma afgift icke sällan dubbelt öfverstiger dessa metallarbetares Krono- och Stats-utskylder, samt att, med betraktande af metallernes dyrhet och nuvarande ringa afsättning, berörde control-utgift af den Ulla arbetslönen vöre obillig, och dessutom orimlig, i anseende lill dess förhöjning till femdubbelt belopp ifrån 1819 års början, emot hvad högstbe - Stats-Utskottets Utlåtande JV.-o 54• rörde Kongl. Stadga utsätter; hvarjemte så väl Motionairen, som en annan Ledamot inom Borgare-Slåndet, Herr Leffler, erinrat, att merberörde afgift, jemlikt hvad Rikets Ständer äfven afsett, icke bör utgå till högre belopp, än sorn erfordras till aflöning för Tjenstemännen vid Control-Verket.
Som Rikets Ständer vid sistförflutne 2:ne Riksdagar, uppå då väckte frågor om nedsättning uti Control-afgiften, förklarat sig icke kunna lemna bifall dertill, af anledning, att tillökningen deri, ehuru icke till beloppet närmare af Rikets Ständer föreslagen, likväl tillkommit, på grund af deras derom gjorde underdåniga hemställan, samt i öfrigt funnits erforderlig att, enligt hvad ifrån början varit påräknadt, utgöra fond för de med ControlVerket förenade utgifter; så och enär, på sätt Författningarne förutsätta, oftanämnde afgift utan tvifvel egentligen träffar köpare af ifrågasatte metallarbeten , så har Utskottet icke ansett sig kunna å ofvanberörde motion tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Stockholm den 12 April 1834* Bil. J.
Utlåtande, i anledning af väckte frågor om indragning af Kongl. Numer~ Lotteriet eller dets ammas förvandlande till ClassLotteri, jemte dermed sammanhang egande frågor. (I. A.) Till Stats-Utskottets behandling hafva ifrån Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden blifvit remitterade nedannämude motioner, nemligen: 1:0 af Herr Montgomery, Gustaf, som, under åberopande af dess vid 2:ne förulgångne Riksdagar gjorde motioner om indragning af Kongl.
Numer-Lotteriet, desamma förnyat, under anförande; att i Bonde-Ståndets, redan yttrade önskan om samma Verks afskaffande hemtas ett ytterligare stöd derför, och hvilket ändamål derigenom vinner ett afseende, som fosterlandsvännen förut förgäfves åsyftat och förhoppats, serdeles som detta Stånd nu mera icke allenast insett den falska och föga grannlaga Statsinkomsten, sorn utgjort ett skenskäl för Inrättningens bibehållande, utan äfven funnit sig icke längre böra förledas deraf, att, genom Numer-Lotteriets afskafFande, skulle förloras både ett så kalladt oskyldigt tidsfördrif och en fördel, medelst de gåfvor, som vissa af Ståndets döttrar erhålla af den oädla spelvinsten; att, genom Bonde-Ståndets sålunda gjorde yrkande om upphäfvande af den - 24 Stats-XJtskottets Utlåtande N.-o 54- lia så ofta klandrade och klandervärda Inrättning, en mängd af de skäl Motionairen vid de förra Riksdagarne framställt till bevis för
Lotteriets skadlighet äfven för allmogen nu mera voro öfverflödige att å nyo upptaga; att de inkast, som vid 1823 års Riksdag och sedermera förekommit mot upphörandet af denna, i moraliskt afseende skadliga och på mängden af de spelandes oeconomiska ställning menliga, Inrättning, till föga heder förSvenska Samhället och dess Representanters rättskänsla, icke behöfde någon annan vederläggning, än att ingen penninge-inkomst finnes så stor, som kan tillintetgöra eller ens motväga Lagens bud, samhällets ära samt moralens och rättskänslans fordringar; hvarförutan borde tagas i betraktande, att, oaktadt visserligen sorgfällig, dock långt ifrån ofelbar uppmärksamhet’, Statens vinst kan, förmedelst hopad insatts på vissa numer, lika lätt föranleda lill den största förlust Svenska Samhället i penningeväg tänkbart kunde göra, och som mångfaldigt skulle öfverstiga alla de samfälda vinster denna Inrättning under sin mer än femtio-åriga tillvaro inbragt; att förbudet af numror, hvilket nu eger rum, med rälla väckt allmänt klander, enär i sakens natur friheten att vinna borde vara lika ovilkorlig, som friheten att förlora; att Lotteriets icke obetydliga tillgångar utgjorde, enligt 1823 års Stats-Utskotts uppgift, 217,000 R:dr, utom Brudgåfve-fonden, samt hus och byggnader till ett icke ringa värde, af livilket allt ränta, om Inrättningen upphäfdes, skulle uppgå till en icke obetydlig samt säkrare och hederligare inkomst, än af spelvinsten; samt slutligen att den vid innevarande
Riksdag otvifvelaktigt blifvande förhöjning i bränvinsskalten dessutom skulle flerfaldigt fylla den möjliga och ej betydliga brist, Stats-Verket utöfver räntebeloppet af Lotteriets tillgångar kunde komma att vidkännas genom upphörandet af merberörde, för rättskänslan vidriga, emot allmänna lagen stridiga samt för moralen och sedligheten menliga Lotteri-inrättning; 2:0 af Herr Rosenblad, Bernhard, som, under önskan, att ingen lotteriinkomst för Statens räkning behöfde påräknas och derigenom all lotteri-spelsjuka kunde hos allmänheten förekommas, likväl och då begge delarne under närvarande förhållanden betviflas, inskränkt sig att tillstyrka de bägge föremålen, att retelsen till lotterispel genom Stats-lottcri endast lemnäs de Glassér, hos hvilka utvägarne att tillfredsställa detta begär ändå alltid finnas oppne, och att fördelen af detta begär, så vidt möjligt är, blifver blott för Svenska Stats-Verket, eller till lindring i de utskylder.
Svenska folket eljest måste underkasta sig, I desse hänseenden föreslås: 1:0 alt Stats-Utskottels Utlåtande N.-o 54- 25 1:0 att, från och med år 1835, Numer-Lotteriet förvandlas till ett ClassLotteri, hvarvid hela planen öfverlemnas åt Kongl. Maj:t att låta utarbeta och bestämma, endast med vilkor att lägsta insattsen blifver 2 R:dr Banco, och att afkastningen kan beräknas lika med behållningen af närvarande Numer-Lotteriet; och 2:0 att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdåninghet anhålla om upplifvande af förbuden emot allt offentligt utbjudande och kungörande af lott-sedlar å utländska Lotterier, Yaru-Lotterier eller hvilka Lotterier som helst, hvilka ej erhållit Kongl. Maj:ts serskilda tillstånd.
Och har, i sammanhang härmed, Motionairen, med tillstyrkan om upplifvandet af Kongl Förbudet den 18 Junii 1772 emot Meuble- och Varu-Lotteriers inrättande, meddelat planen för Preusiska Class-Lotteriet, såsom egande fullt förtroende, hvaremot andra utländska Lotterier uppgifvas vara antingen underkastade misstroende, äfven på egen ort, eller förente med stora olägenheter för de spelande, hvarjemte Motionairen erinrat om den tilltagsenhet, hvarmed utländska lott-sedlar här försäljas och utbjudas, hvilket sistberörde förhållande Herr v.
Hohenhausen, Michael, vitsordat.
Varande i anledning häraf föreslaget af Herr Montgomery, att, i händelse Class-Lotteri, i det nuvarande Numer-Lotteriets ställe, inrättas, detsamma måtte åt enskilde personer eller corporationer öfverlåtas, och icke utgöra en Stats-anstalt, utan höra under Ordnings-magtens i Hufvudstaden control och uppsigt, samt att den inkomst, som genom arrende, entreprenad-anbud eller viss del i den årliga vinsten, deraf kan erhållas, till Hufvudstadens nytta, ad pios usus, uppfostringsanstalter, offentliga nybyggnader eller allmänt nödige ansedde reparationer eller förbättringar af dess Styrelse-magt användas och icke vidare utgöra någon ingredierande del i Stats-anslaget, hvarmed, efter Herr Montgomerys tanka, en spelanstalt alldrig bör hafva den ringaste gemenskap, hvarken, i afseende på dess påräknade inkomst-källa, eller betäckande af dess möjliga förlust, som, i båda fallen, vore lika vanärande för Staten, som förlusten skulle blifva för densamma ruinerande; 3:o af Herrar Cederborg och Hallgren, hvilka hufvudsakligen yttrat de åsigter för Numer-Lotteriets afskaffande, som uti Herr Montgomerys ofvanberörde motion blifvit framställda, och tillika uppgifvit den skada och det förderf, som Numer-Lotteriet medförer, i synnerhet på den fattigare Samhälls-classen.
Och har Herr Cederborg äfven ansett sig böra påyrka förbud emot införskrifning och försäljning af utländska lottsedlar, samt att, Biliana, till R.
Prot. ■ 1834, 4 5ami. 1 slfd. 4 13:de Häftet. 20 St äts-Utskottets Utlåtande IV: 0
Sif, om sådant skulle anses lofligt, Staten deraf måtte hemta någon inkomst medelst deras beläggande med en betydlig stämpelafgift eller beskattning; och 4:o af Riksdagsfullmägligen Anders Danielsson från Elfsborgs Län,. sorn, uti dess anförande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om Stats-Verkets tillstånd och behof, yrkat, att Numer-Lolteriet måtte försvinna; och har, vid remissen af samma anförande, Bonde-Ståndet i allmänhet förklarat sig dela samma tanka, med undantag af Riksdagsfullmägligen JVils Strindlund ifrån Wester-Norrlands
Län, som yttrat, att då nämnde Inrättning lemnar Stats-Verket en inkomst af ungefärligen 100,000 R:dr, utan att utgöra någon för landsbygden betungande beskattning, han *ock ansåge, att, om denna inkomst kunde umbäras, man hellre borde, med afseende på landets kända behof, söka att å andra Skatte-titlar bereda en motsvarande indragning, hvaraf en större förmon detsamma tillskyndades.
Varande sedermera från sistnämnde Riks-Stånd till Utskottet remitterad en af förstbemälde
Riksdagsfullmäglig ytterligare afgifven motion om inrättande af ett Svenskt Stats-Lotteri, med förslag i afseende på sättet för dess ändamålsenliga ordnande och bestånd, jemte planen dertill.
Frågan örn Kongl. Numer-Lolteriets afskaffande har vid flere Riksdagar förevarit, och vid den sistförflutne af Kongl. Majit äfven blifvit framställd; vid behandlingen deraf, hafva tänkesätten varit särdeles delade emot och för Inrättningens bibehållande, hvilket sistnämnde vid flere tillfällen berott på en mindre öfvervägande majoritet vid omröstningarne derom, så inom Stats-Utskottet, som Riks-Stånden och förstärkta Stats-Utskottet.
Då det icke torde kunna nekas, att med Statens värdighet är mindre förenligt att, genom en för dess räkning auctoriserad och förvaltad spelinrättning, bereda en inkomst, hvilken, påräknad att användas för bestämda utgifter, dock till sin grund är ganska obestämd, och då obestridligt äfven lärer vara, att denna inkomst till betydligare del uppkommer genom tillskott af mindre bemedlade Medborgare, och alt Lotteri-Inrättningen, så i moraliskt som oeconomiskt hänseende, menligt inverkar på de, till större delen, den torftigare Samhälls-classen tillhörande spelande, särdeles i Hufvudstaden och Rikets öfrige Städer; så tvekar Utskottet icke att härigenom föreslå, att nuvarande Kongl.
Numer-Lotteriet måtte med detta års utgång indragas och alldeles upphäfvas.
Och får, i sammanhang härmed, Utskottet jemväl tillstyrka, att tilldelandet af nya så kallade Brudgåfvor likaledes med samma lid må upphöra, samt att Brudgåfve-fonden, efter Numer-Lotteriets in - Slals-Vlskottets Utlåtande N:0 54• 27 dragning, öfverlemnas .till Riksgälds-Contoret, som deremot 1 stadgad ordning verkställer utbetalning till dem af allmogens döttrar, åt hvilka sådane brudgåfvor redan blifvit eller till detta års slut kunna blifva tillagde.
I händelse Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet sålunda föreslagit, torde detta beslut böra underställas Kongl. Maj:ts Nådiga sanction, med underdånig anhållan, att allmän Kungörelse om Kongl. Numer-Lotteriets upphörande, samt sättet för de afsatte brudgåfve-vinsternas utbekommande måtte i Nåder blifva utfärdad.
Skolande i detta fall Utskottet afgifva dess utlåtande i de med detta ämne sammanhang egande frågor, såsom de af Lotteri-medlen nu utgående Löners förflyttande på Allmänna IndragningsStaten, anslag till Kongl.
Seraphimer-Lasarettet af ersättningen för öfverlåtelsen af dess Lotteri-privilegium samt disposition af Lotteri-verkets hus samt öfriga behållningar.
I öfrigt och då Statens inkomst af Numer-Lotteriet utgjort enda, eller åtminstone hufvudsakliga skälet för dess tillvaro, har Utskottet ansett sig böra uppgifva beloppet så väl deraf, som af den utgift, hvilken genom samma Inrättnings upphörande uppkommer; och får i desse hänseenden Utskottet upplysa, att, efter afdrag af Numer-Lotteriets
Stat och omkostnader, Stats-Verkets behållning utgjort:
Fö r ar 1827 1828 1829 1830 183 r i832
Att såsom bevillning
För år 1827 — 1828 — 1829 — i83o — 1831 — i832 samt att till Post-verket för Numer-Lotler
För år 1827 — »828 — ,8a9 de vid Nume R:di 57,318: 53,076: 96,964: 53,693: 33. 57,774: 21. J7- 6. 20. 3. 1. 5. 8. 10. 77,684: 33 ■Lotteriet utfallne vinster influtit.
R:dr 8,872: 38. io,45o: i5: 6,814: 8,983: 9,65o: 44 12,041: i. .8. 5. 4- 1. 4- 8. 7- 8. ■Inrättningens Brefväxling utgått: .
R:dr 7,200: 16. — 7,004.’ 10. 6. . 6,132: 26. 8. Stats-Utskottets Utlåtande N.-o $4- För år i83o ......
R:dr 5,648: r3. <— — 1831 . . . . . . 6,58g: 17. — — i832 ........ 7,175: 1. 8.
Numer-Lotteriets
Stat anslår 5o,ooo R:dr, fördelade på följande sätt: Till Arfvoden för Directionen . . .
R:dr 2,000: — Löner . . . . . . ... 7,720: — — — deribland inbegripne 40 R:dr missräkningspenningar.
•— Collecteurens Provision, förslagsvis . . 26,000: — — — Brudgåfvor . . . . . . . 2,833: j6.
— — Ersättning till Lasaretts-Directionen för indrag ne Lasaretts-Lotteriet . _ . . . 5oo: — — — Diverse utgifter, bestående af post-porto, skrif materialier, ved, ljus och Extraordinariers betalning, samt andre omkostnader vid NumerLotteri-dragningarné, Boktryckaregesällers veckolöner och husens onera m. m., emot redo och räkning hvad åtgå kan på förslag . . 1 r,p46: 32.
— Summa R:dr 5o,ooo. — — Af detta anslag skulle, efter Numer-Lotteriets indragning, komma att Stals-Verket påföras: aflöning ....
R:dr 6,680: — — Ersättning till Kongl.
Lasarettet . 5oo: — — 8 • och då härtill lägges den påräknade netto-inkomsten . 60,000: — — blefve, utom hvad i Postmedel och bevillning hittills utgått, den årliga bristen för Stats-Verket . . .
R:dr 67,180: — — som vid Stats-regleringen kom me alt observeras, med afdrag af den besparing å Löne-anslaget, som genom löntagarnes afgång kan beredas.
Vidkommande frågan om införande af Class- eller Stats-Lotterier; så och då dylika Lotterier troligen skulle, lika med nu varande Lotteri, blifva af menligt inflytande, så i ett som annat afseende, samt det förmenta skälet för inrättandet deraf, att nemligen genom högre insattser utestänga den fattigare classen af Nationen från deltagandet deri, icke, efter Utskottets tanka, synes innefatta rättvisa emot den mindre bemedlade, och hvilken bör anses lika berättigad, som den förmögnare, att, efter råd och lägenhet, få deltaga i en offentlig inrättning, betragtad såsom nöje eller tidsfördrif för allmänheten, anser Stats-Utskoltets Utlåtande JV.o S4• 29 anser Ulskollel sig icke kunna understödja ifrågavarande förslag om Class- eller Stats-Lolteriers inrättande.
I fall Rikets Ständer till Stats-Utskoltets nu gjorde förslag lemna bifall, får Utskottet äfven hemställa, att Rikets Ständer till vederbörlige Utskott öfverlemna handläggningen af den del utaf förenämnde motioner, som angår förbud emot eller beskattning af offentlig försäljning af alla utländska Lotteri-sedlar.
Stockholm den 12 April 1834- Ernot Utskottets beslut, i frågan om Numer-Lotteri Inrättningens indragning, har reservation anmälts af:
Friherre Palmstjerna, C. O. ”Jag högaktar den philantropiska känsla, som ligger till grund för beslutet, men jag anser det utur en Stats-oeconomisk synpunkt origtigt.
Då Statens behof icke medgifva upphörandet af någon skatt utan motsvarande tillökning utaf en annan, så tvekar jag icke uti valet emellan att fortfarande genom Numer-Lolteriet beskatta spelsjukan och sjelfsvåldet, eller alt öfverflytta 100,000
R:dr uppå idogheten, fliten och sparsamheten.
Man undanrycker dessa en sparpenning, som kunde bilda nya capital, för att åt de förra bibehålla en skärf, den obelänksamheten nog finnér utväg att förslösa, 0111 än Staten försmår alt deraf uppliemta någon inkomst.
Uti en tidpunkt, då Kongl. Maj:t af Rikets Ständer äskat betydliga nya anslag, då Riksgälds-Contorets utgifter blifva större än de på en tidrymd af tjugu år varit, finner jag föga lämpligt att bortkasta ett det mest frivilliga af alla Skattebidrag, och hvars belopp, om ej mycket betydligt, likväl vore tillräckligt att inom 28 år afbetala il million på Riksgälds-Contorets skuld till Banken.
När härtill lägges den utgift, hvarmed Stats-Verket, vid Numer-Lotteri-Verkets indragning, belastas, torde det vara temligen klart, att den uppoffring, som nu föreslås, ej är så obetydlig som det ändamål, hvilket derigenom ernås.” Riksdagsfullmägtigen Nils Strindlund från Wester-Norrlands Län. ”Det har alltid varit min öfvertygelse, att Kongl. Numer-Lolteriet är eh Inrättning, som i allmänhet ingalunda orsakar skadligare följder.
Den Einnar ett tillfälle för den mindre bemedlade classen af medborgare, att, emot en ganska obetydlig penning, erhålla nöje och, i min tanka, ett oskyldigt tidsfördrif vid lediga stunder.
Hvarföre då betaga dessa fattigare möjligheten att få tillfredsställa ett begär, hvilket aldrig kan leda till samma resultat, som kort och andre spel i bättre sällskapskretsar, de der, om de icke sluta med Bihang till R.
Prot. 18,34, 4 Sami. 1 Afd. 5 /3:de Häftet. 3o $iats-Utskottets Utlåtande N;0 54* att spelare* antingen bedrages eller bedrager, hvilket jag för ingen del bar lust att anse såsom en ogörlighet; åtminstone medtaga på en af ton oftast större penninge summor, än hvad en ifrig lotterispelare förstör på 3:ne dragningar.
Jag är visserligen försäkrad derom, att, skulle än Numer-Lolleriet upphöra, tillfällen icke alldeles saknades för lotterispel.
Vi hafva privilegierade Lotterier, såsom t. ex. Musikaliska och Seraphimer-Lollerierne, hvilka hittills icke sett någon fördel uti, och måhända ej kunnat bestå så länge Kongl.
Numer-Lotteriet linnes, men otvifvelaktigt skulle, i händelse berörde Verk indrages, på dettas fall bygga sin uppkomst; och det är mig icke möjligt inse, hvarföre en Stats-inkomst bör frånkännas Staten, för att komma den en* skilde till godo; helst denna tid, då hehofven verkligen kräfva bibehållande af alla Statens inkomst-källor.
Efter beräkning per medium af senaste 10 årens behållning för Statsverket af Kongl.
Numer-Lotteriets inkomster, utgör denna en summa af omkring 90,000 R:dr; nog betydlig för att, om jag så får säga, bortkastas.
Ett ytterligare skäl för Kongl.
Numer-Lotteriets fortfarande, hemtar jag deraf, att, genom dettas försvinnande, spelet på utländska Lotterier säkerligen stege, samt medförde den svåra olägenhet att större penninge-summor gingo utur landet, utan att derföre bär qvärstannade en motsvarande valuta.
Det säges, att den vinst, som genom lotterispel uppkommer, är en för Staten neslig skatt, men jag hemställer, om beskattningen å Biljard-spel kan anses vara i något afseende mera hederlig, för min del måste jag tillstå, alt jag hyllar en motsatt mening.
Slutligen får jag förklara, att jag anser det vara högst besynnerligt, att senaste Riksdag, då fråga om Kongl. Numer-Lotteriets indragning väcktes af Kongl. Maj:t, denna blef af Stats-Utskottet afslagen, då deremot nu, när den af enskilde Motionairen blifvit framdragen, densamma uti Stats-Utskottet vunnit bifall.”
Uti sistnämnde Ledamots reservation instämde Riksdagsfullmägtige J. L. Wiklund frän Westerbottens
Län samt Eric Nilsson ifrån Jemtlands Län.
Rättelse: Haft. 6, sid. i5, r. n st. 4,5g6, läs 4,586.
Söner, Kongl. Boktryckare. Stats-Ulskottcts Utlåtande N:0 SS. t N:o 55.
Ankom till Exp.-Utsk. elen 14 April kl. 6 e. m.