Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
» Jag v e t n o g, att i n t e allt är y t l i g h e t o c h fiärd, m e n, » fortsatte h a n efter en s t u n d tankfullt, » h u r u s o m h e l s t är n y t t a n d ä r a f r i n g a, t y h j ä l p e n finner a l d r i g, e l l e r å t m i n s t o n e sällan, d e m s o m m e s t b e h ö f v a d e n o c h.
i den f o r m e n är d e n i n t e e n s till v ä l s i g n e l s e f ö r d e n h j ä l p a n d e.
E r s t r ä f v a n a t t g ö r a g o d t är j u, o m än l i t e t s n e d v r i d e n, ä n d å e n s t r ä f v a n, o c h d e t är e j ert fel, att n i s a k n a d e n o r g a n i s a t i o n, s o m s k u l l e k u n n a g ö r a ert arbete v ä l s i g n e l s e b r i n g a n d e för de fattiga.
Felet ligger väl närmast hos de s t y r a n d e: i deras brist p å f ö r m å g a att tids- enligt o r d n a fattigväsendet, eller e n s inse d e t trängande kraf på en dylik bättre organisation, s o m vårt m o d e r n a samhällsskick alstrat. » D e h a d e r e s t s i g från b o r d e t, o c h m e d a r m e n o m s i n h u s t r u s l i f f ö r d e h a n h e n n e i n i sa- l o n g e n, f ö r s ö k a n d e a t t få e t t l ä t t a r e s a m t a l i g å n g s å s o m lämpligare för matsmältningen, t y d e n bistre doktorn var i n g e n kostföraktare.
H a n s i g r u n d e n g o d a hjärta s v e d o c k s å alltid v i d t a n k e n p å d e t ej allenast sträfsamma, u t a n f ö r s a k a n d e o c h d y s t r a lif m å n g a förde v i d k a m - p e n att h å l l a s i g u p p e, h u r d e n o t i l l r ä c k l i g a o c h dåliga f ö d a n förtog m å n g e n det lefnads- m o d, s o m gifver kraft i striden m o t f a t t i g d o m och undergång.
T i g g a r e a f s k y d d e han, o c h aldrig h a d e n å g o n sett h o n o m gifva en almosa.
E n d a s t där h a n m e d sin skarpa b l i c k såg d e n n a s t r ä f v a n a t t h å l l a s i g u p p e, v a r h a n fri- kostig, m e n g a f d å helst i form af räntefritt lån, m e d anskaffandet af mera l ö n a n d e arbete eller m e d g o d a, praktiska råd.
Han sparade e g e n t l i g e n m i n d r e p å b e s v ä r o c h straffpredik- ningar än p å penningar, hvarför hans hjälp o f t a r e b l e f a f m o r a l i s k ä n p e k u n i ä r art. H a n s fru h a d e d ä r e m o t i n g e n b l i c k f ö r d e t t a s l a g af f a t t i g d o m.
H o n såg den endast i form af trasiga b a r n o c h t i g g a r e.
U p p v u x e n o c h o m - h u l d a d i ett rikt, t ä m l i g e n y t l i g t h e m, såg h o n o m e d v e t e t i fattigdomen mera något, det där l i k s o m förhöjde hennes e g e n känsla af t r y g g h e t och lycka, än något som i verkligheten var h v a d det var.
H o n förstod ej fattigdomen i dess nakenhet — i dess förtärande, g n a g a n d e och förslöande nakenhet — beröfvad den poesi, hvarmed hennes tanklöshet o c h okunnighet omsvept den.
Mera andras inverkan än en erfaren inre m a n i n g eller k a l l e l s e h a d e e m e l l e r t i d v ä c k t hennes intresse för d e n filantropiska rörelse, s o m n u e n g å n g b l i f v i t p å m o d e t eller, k a n - ske rättare, s o m u t v e c k l a t sig ur k v i n n a n s v a k n a d e känsla af plikt m o t b e t r y c k t a likar.
H o n h a d e fått i s i t t lilla l j u s l o c k i g a h u f v u d att v a r a m e d i d e n f ö r e n i n g, s o m h ö l l p å att b i l d a s, o c h v i l l e d ä r f ö r e j s l ä p p a tillfället där- till u r h ä n d e r n a.
Utan m a n n e n s tillstånd vå- gade hon det dock e j.
» M e n n u är d e t j u m e n i n g e n att k o m m a en sådan bättre organisation. » åstad- » H v e m står i s p e t s e n f ö r d e t?
K y r k o h e r d e n?
» frågade d o k t o r n m e d ett hälft l e e n d e.
» J a g v e t e j, o m t a n k e n f ö r s t k o m m e r ifrån h o n o m, » s v a r a d e h a n s fru o c h s l o g n e d ö g o n e n i n f ö r m a n n e n s prof v a n d e b l i c k.
» D e t är fru E h r e n h j ä l m, s o m försöker samla krafter för att f å d e n till s t å n d.
» » O c h n u v i l l d u v a r a m e d?
D u är e t t b a r n, G e r t r u d, o c h fru E h r e n h j ä l m är e j n å g o t sällskap för dig.
B l i f e j l e d s e n, m e n j a g vill det ej. » » M e n h v a d vill d u d å ha af o s s?
» Fru H o l m s l ä p p a r d a r r a d e p å ett sätt, s o m till- k ä n n a g a f, att t å r a r n a e j v o r o l å n g t b o r t a.
» H v a d j a g vill!
D e t enklaste o c h likväl d e t b ä s t a, n ä m l i g e n att n i f ö r s t o c h f r ä m s t
— skola verka i edra h e m, för edra tjänare o c h f ö r alla d e m, s o m d ä r u n d e r k o m m a i n o m e r t s y n h å l l: från g u b b e n, s o m s o p a r g å r d e n, o c h h j ä l p g u m m a n, s o m k o m m e r i k ö k e t, till s ö m - merskan o c h fabrikören, s o m tillverka edra k l ä d e r m.
, o c h s o m m å s t e b e t a l a s i n a ar- betare dåligt, då ni betala dåligt.
A t t hellre a f s t å från e n l y x a r t i k e l ä n n e d p r u t a p r i s e t p å d e n s a m m a.
I sanning, m å n g e n gång, när j a g h ö r priset p å e n del saker, t ä n k e r j a g m e d förargelse: när råämne o c h öfriga o m k o s t n a d e r ä r o b e t a l d a, h v a d k a n d e t b l i ö f v e r till d e m, s o m g j o r t a r b e t e t I N ä r m a n är f a t t i g l ä k a r e, h a r m a n ett b e g r e p p d ä r o m.
D ä r a f f ö l j e r, att n i i n t e böra uppmuntra dessa skojare, s o m inte ha n å g o t att förlora, o c h s o m därför s a m v e t s l ö s t nedpressa priserna för de redlige affärsmännen.
D e t b l i r y t t e r s t f a b r i k s a r b e t a r e n, s o m får l i d a därpå.
o c h vi ha j u snart inte a n n a t.
O c h d u m i n älskling, » fortsatte h a n o c h k y s s t e bort tåren, s o m stannat kvar på hennes kind, » v i l l d u h a a r b e t e b l a n d d e f a t t i g a så.
e n stadsläkares hustru b e h ö f v e r ej vara i brist därpå. » U n d e r m a n n e n s kyssar o c h s m e k n i n g a r smäl- te s n a r t h v a r j e s k y m t af m i s s h u m ö r b o r t, o c h m e d en glad blick sade h o n: » J a g vill hjälpa VÅRA d i g.
får RARNS jag? » 3 — domar.
detta gäller blott om det normala nässlemmet.
M a n k a n s å l e d e s a n s e att n ä s a n ä g e r f ö r m å g a n af själfrening.
Det m å väl anses vara m y c k e t vist inrättadt, att v i d själfva i n g å n g s ö p p n i n g e n för inandningsluften anord- n i n g a r ä r o t r ä f f a d e f ö r att f ö r b e r e d a d e n n a, så att d e n i c k e b l i r m ä n n i s k a n till s k a d a.
Den filtreras n ä m l i g e n d ä r från förhanden- v a r a n d e skadligheter, särskildt sjukdomsfrön, hvilka kvarhållas i den s l e m m i g a afsöndringen o c h oskadliggöras p å ort o c h ställe. » D:r R.
påpekar vidare, huru ofantligt spridd d e n k r o n i s k a s n u f v a n ä r: » M a n h a r m e d af- seende på snufvans förekomst bland skolbarn gjort undersökningar i New-York.
M a n fann d å, att b l a n d 2, 0 0 0 s k e n b a r t friska b a r n 1, 2 3 1 a f d e m, s å l e d e s o m k r i n g 6 0 %, l e d o af a b n o r m a tillstånd i n ä s a o c h s v a l g.
D e n k r o n i s k a snuf- v a n är e m e l l e r t i d d e n h o s b a r n v a n l i g a s t före- k o m m a n d e näsaffektionen, o c h m e d d e n följer oftast d e n kroniska svalgkatarren. » — D:r R.
f r a m h å l l e r m e d s ä r s k i l d t e f t e r t r y c k, att d e n kroniska snufvan i c k e allenast k a n b a n a v ä g e n f ö r d e s v å r a s t e s j u k d o m a r — s å s o m difteri, s k r o f u l o s, l u p u s o c h t u b e r k u l o s — eller u t g ö r a u t g å n g s p u n k t e n för lyten sådana s o m l o m h ö r d - het o c h stamning, utan att den äfven — o c h h ä r stå v i i n f ö r d e t f ö r h å l l a n d e, h v i l k e t, s o m d:r R.
s ä g e r, » n ä s t a n g ö r f r å g a n till e n n a t i o - nell angelägenhet » — högst menligt inverkar på intelligensen.
I D U N 1899 efter, h u r u d e n n a f ö r tillfället r e a g e r a r d ä r f ö r, d.
s. e n s t r ä n g i n d i v i d u a l i s e r i n g är n ö d i g.
» D:r R.
afslutar sin värdefulla uppsats m e d följande beaktansvärda o r d: » Vilja v i i fysiskt o c h i n t e l l e k t u e l l t h ä n s e e n d e få d e t b ä s t a m ö j - l i g a a f d e t u p p v ä x a n d e släktet, b ö r a v i till d e n g a m l a g o d a r e g e l n: » h u f v u d e t kallt, f ö t t e r n a varma » lägga en icke mindre viktig: » näsan öppen o c h m u n n e n sluten. » H v a d j a g m e d d e n n a m i n lilla u p p s a t s åsyf- t a t är, s å s o m r e d a n a n t y d t s, att h o s d e t u p p - v ä x a n d e s l ä k t e t s m ö d r a r v ä c k a e n liflig k ä n s l a a f d e n s t o r a fara d e r a s b a r n l ö p a, o m e n h o s d e m ofta å t e r k o m m a n d e snufva icke i tid u p p - märksammas.
M å n g e n husläkare behandlar ä n n u s å d a n t s o m b a g a t e l l e r; h ä r är d e t m ö d r a r - n a s p l i k t a t t i n g r i p a o c h att r e n t a f fordra, det äfven den skenbart obetydliga snufvan, b l o t t d e n v i s a r b e n ä g e n h e t att b l i f v a k r o n i s k, får sin o m s o r g s f u l l a b e h a n d l i n g — o c h att e n e n k e l o c h r a t i o n e l m e t o d d ä r f ö r finnes, h a v i o f v a n s e t t — t y alla k ä n n a v i d e t g a m l a svenska ordspråket: » bättre stämma i bäcken ä n i å n, » o m o c k t y v ä r r l å n g t ifrån alla f ö l j a dess m a n i n g.
— Ä f v e n j a g har talat!
» EN AF » GENERAL SVERIGES MÖDRAR ».
SVEN ».
NÄSOR.
E N I N S Ä N D A R E, s o m kallar sig Hugibert, har i I d u n s a n d r a n u m m e r d e t t a år u n d e r r u b r i k e n » Våra barns ögon » r i k t a t n å g r a sär- d e l e s b e a k t a n s v ä r d a o r d till S v e r i g e s m ö d r a r; m e d a n l e d n i n g häraf skulle j a g vilja g ö r a dessa s a m m a m ö d r a r u p p m ä r k s a m m a p å f a r a n af att h o s s i n a b a r n f ö r s u m m a s k ö t a n d e t a f ett a n n a t v i k t i g t o r g a n, l u k t s i n n e t s o r g a n, näsan.
H u r u o f t a h ö r a v i e j: » Ä h, d e t är b a r a l i t e s n u f v a, i n g e n t i n g att t a l a o m!
&gt; — J a g t r o r att o m m ä n n i s k o r i a l l m ä n h e t o c h m ö d r a r i synnerhet h a d e ett klart b e g r e p p o m d e m å n g a o c h sorgliga följder, s o m » b a r a lite s n u f v a » kan å s t a d k o m m a, skulle d e helt säkert gifva n o g s a m m a r e akt på denna å k o m m a o c h beflita s i g m e r a o m d e s s s k ö t a n d e i t i d, i n n a n den — g e n o m försumlighet — k o m m i t i det s t a d i u m s o m kallas kronisk snufva.
D e n fulla och.
h e m s k a i n n e b ö r d e n a f d e n kroniska snufvan — i sin svåraste, tyvärr långt ifrån o v a n l i g a, f o r m kallad s t o c k s n u f v a — b e - l y s e s p å e t t förträffligt s ä t t i e n l ä n g r e a r t i k e l a f e n a f v å r a s p e c i a l i s t e r i näs-, ö r o n - o c h h a l s s j u k d o m a r, d:r T. Rosengren, i P e d a g o g i s k t i d s k r i f t s s e p t e m b e r h ä f t e f ö r s i s t l i d e t år.
J a g s k u l l e ö n s k a fästa u p p m ä r k s a m h e t e n p å några punkter i denna uppsats, s o m synas m i g v a r a af f ö r o s s m ö d r a r s ä r s k i l d t b e a k t a n s - värd natur.
H v a r o c h e n v e t, a t t o m n ä s a n är t i l l t ä p p t, måste m a n andas g e n o m m u n n e n, hvilket har till f ö l j d att s å v ä l k a l l l u f t s o m b a k t e r i e r g e - n o m inandningen dragas direkt ner i lungorna, hvarest d e snart börja sina fördärfliga härj- ningar.
Näsan har såsom andningsorgan den v i k t i g a u p p g i f t e n att d e l s u p p v ä r m a d e n in- a n d a d e l u f t e n o c h d e l s r e n a d e n s a m m a från d a m o c h bakterier.
M e n f ö r att d e t t a m å k u n n a försiggå, m å s t e n ä s s l e m m e t vara af nor- mal beskaffenhet.
— D:r E. säger o m detta: » G e n o m sorgfälligt utförda undersökningar har m a n k u n n a t p å v i s a att n ä s s l e m m e t r e n t a f har en d ö d a n d e inverkan p å m å n g a bakterier.
S å b l i f v a t. e x.
m j ä l t b r a n d s b a c i l l e n s sporer d ö d a d e i d e t t a s l e m r e d a n efter 3 t i m m a r.
D e t s a m m a ä g e r r u m m e d n ä s t a n alla a n d r a m i k r o o r g a n i s m e r — b l a n d h v i l k a difteri- o c h tuberkelbacillen äro d e fruktansvärdaste — s o m f ö r e k o m m a v i d a n d n i n g s o r g a n e n s sjuk- D e t är i s y n n e r h e t d:r Maximilian Bresgen i F r a n k f u r t a.
M a i n, h v i l k e n f ä s t a t u p p m ä r k - samheten v i d den nedsatta själsverksamheten hos barn i skolåldern, s o m lida af nästilltäpp- n i n g.
R e d a n i 1 5 år h a r d e n n e f o r s k a r e u p p - t r ä d t m e d s t o r i f v e r f ö r ett r i k t i g t p e d a g o g i s k t b e d ö m a n d e af b a r n m e d n ä s s j u k d o m a r.
E n l ä m p l i g b e h a n d l i n g h a r i e n m a s s a fall härvidlag åstadkommit underverk.
Förut tröga o c h o u p p m ä r k s a m m a b a r n h a s o m g e n o m ett t r o l l s l a g f ö r v a n d l a t s.
— • » M e d s å d a n t för ö g o - n e n, » f o r t s ä t t e r d:r R.
, » ä r d e t l ä t t a t t i n s e, huru viktigt för barnens andliga o c h lekamliga v ä l d e t m å s t e v a r a, i c k e a l l e n a s t att u p p m ä r k - s a m m a d e r a s s n u f v a, u t a n ä f v e n att i till- räckligt g o d tid behandla den, innan den åstad- k o m m i t obotliga skador.
Så talrika dessa äro, så talrika äro äfven de medel, s o m blifvit använda o c h rekommen- d e r a d e till b e k ä m p a n d e o c h b o t a n d e a f d e n ifrågavarande sjukdomen.
Alla dessa medel h a f v a ej å s t a d k o m m i t d e e f t e r s t r ä f v a d e resul- t a t e n, f r å n s e d t d e t f ö r h å l l a n d e t, att ej alla, v a r e s i g v u x n a eller b a r n, f i n n a d e t a n g e n ä m t att l å t a b e h a n d l a s i g m e d b r ä n n a n d e eller frätande ä m n e n.
F ö r öfrigt bevisar det stora a n t a l e t a f m e d e l e n d a s t d e r a s r i n g a v ä r d e eller stora v a n m a k t.
D e f o r d r i n g a r, m a n ställer p å e t t r a t i o n e l l t b o t e m e d e l, s o m skall k u n n a b e g a g n a s a f h v a r j e l ä k a r e, ä r o, att det skall vara lätt att använda, hafva hastig och säker verkan samt vara ofarligt.
D e t har varit förbehållet en svensk, professor Gustaf Cederschiöld i S t o c k h o l m, att u p p f i n n a en m e t o d, s o m enligt uppgifter i utländska m e d i c i n s k a t i d s k r i f t e r o c h efter f ö r s ö k, u t f ö r d a i S v e r i g e, u p p f y l l e r alla o f v a n s t å e n d e f o r d r i n g a r.
M e t o d e n är a f e n f ö r v å n a n d e e n k e l h e t o c h b e s t å r af bestrykning eller massage af näsans slem- hinna.
(När behandlingssättet kallats massage, får d e t t a u t t r y c k e j t a g a s i d e n m e n i n g s o m är g ä n g s e; m e n d å b e h a n d l i n g e n till u t s e e n d e närmast kan liknas därvid, har denna benäm- n i n g vunnit burskap).
Ofarligheten, i synner- h e t v i k t i g f ö r d e a n g r ä n s a n d e o r g a n e n, är absolut under de förutsättningar, s o m prof. C. själf f r a m h å l l e r, d å h a n s ä g e r: » B e h a n d l i n g e n s verkan beror helt o c h hållet p å dess utförande.
E n h u f v u d s a k är, att d e n s k e r l i n d r i g t o c h lätt, o c h a t t d e n f ö r h v a r j e p a t i e n t r ä t t a r s i g Florman foto.
GREFVE F SVEN LAGERBERG.
Å, OM N Å G O N af våra mera^framstående per- sonligheter torde i hufvudstaden utnjuta en så allmän popularitet s o m Stockholms garnisons öfyerkommendant generalen grefve Carl Sven A x e l Lagerberg.
D e n vördnadsvärde 77-åringens ståtliga yttre, hans urbana o c h äktsvenska väsen o c h hans vidt kända h u m o r ha samfäldt bidragit till att göra h o n o m till denne allas favorit, s o m i hjärtlig för- trolighet man o c h man emellan kort o c h godt nam- nes » general Sven ».
När därför o c k för några dagar sedan den nyheten spreds, att grefve Lagerberg ge- n o m en olyckshändelse skadat sin ena knäskål o c h måst intaga sjuksängen, var deltagandet det allra lifligaste i de mest skilda kretsar.
Konungahuset o c h den högsta societetens medlemmar ha dagligdags personligen efterhört hans hälsotillstånd; m e n vi kunna tryggt påstå, att de lugnande underrättelser, som snart ingingo, spridt tillfredsställse äfven ned i de djupaste folkliga lager.
Sedan knäet nu spjä- lats o c h gipsats, hoppas läkarne, att grefve Lager- berg snart åter skall vara på benen, o c h att det ej skall dröja synnerligen länge, innan vi alla få glädjen åter skåda d e n populäre öfverkommendantens väl- bekanta gestalt på våra promenader.
— JOHN 4 — ERICSSONS STOD I STOCK- HOLM.
O I N JOHN-ERICSSON-STOD torde vår hufvud- ^ stad nu sent omsider snart se resa sig.
Kommit- tén för densamma har nämligen i enlighet m e d jury- männens förslag till utförande antagit prof. Börjesons eskiss, hvilken vi här bredvid fotografiskt återgif va.
Kommittén har vidare utanordnat ett b e l o p p af 1,000 kr.
till hr T h e o d o r Lundberg, hvilken s o m be- kant var den andre inbjudne täflande konstnären.
Dennes eskiss — hvilken vi o c k återgif va, då jämfö- relserna torde vara af intresse, o c h då i smakfrågor så olika meningar j u kunna råda — skall s o m gåfva öfverlämnas till Nordiska museet.
Tre delegerade ut- sagos att underhandla m e d prof. Börjeson i fråga o m eventuella jämkningar v i d arbetets utförande.
Enligt hvad s o m g e n o m dagspressen blifvit kändt, hade kommittén för täflingen uppställt ett visst program, s o m bland annat upptog den bestämmel- sen, att inbjudningen gällde en staty, d. v. s. en stod i helfigur.
Såsom synes af bilderna här bred- vid, har prof. Börjeson helt djärft gått utom den- na programbestämmelse, m e n han har därför o c k kunnat röra sig mera fritt, o c h erkännas måste, att den modell han åstadkommit är af mycket tilltalan- de verkan.
H r L u n d b e r g har följt programmet i b e r ö r d a hänseende o c h åstadkommit en modell, s o m n o g o c k har sina förtjänster, o m den än i kraftig verkan ej går u p p m o t den af k o m m i t t é n antagna.
Som bekant hade kommittén utfärdat ett u p p r o p till teckning af bidrag till en minnesstod öfver John Ericsson.
Teckningslistorna skulle vara inlämnade före den 1 december.
Kommittén har nu emeller- tid beslutit utsträcka tiden för dessa listors insän- dande till den 1 maj, då listorna ovillkorligen måste vara inlämnade.
Under sammanträdet upplystes att kommittén nu härtill sitt förfogande omkring 19,000 kr.
Ä n n u är det således tid för en o c h hvar att m e d sin skärf bidraga till äreminnet öfver en af fosterlandets mest frejdade män.
JOHN SVERIGE BORJESONS I KONGO.
LÖJTNANT AXEL SKISS.
F Ö R IDUN THEODOR AF SVINHUFVUD.
D Å NU L I F V E T o c h förhållandena i Kongo- s t a t e n så o f t a f ö r a s p å tal i v å r p r e s s p å g r u n d af de talrika svenskar, s o m därnere m e d m o d o c h utmärkelse deltaga i civilisa- tionsarbetet, tyvärr o c k p å g r u n d af de talrika offer, s o m e t t f ö r r ä d i s k t k l i m a t o c h e n a f ota- l i g a faror å t f ö l j d v e r k s a m h e t k r ä f v a b l a n d v å r a l a n d s m ä n, så h a v i t r o t t, att n å g r a a u t e n t i s k a s k i l d r i n g a r från o r t o c h ställe k u n d e p å r ä k n a allmänt intresse.
F ö r f a t t a r e n till d e s s a, l ö j t - n a n t e n v i d k.
S ö d e r m a n l a n d s reg:te A x e l Svin- h u f v u d, h a r s j ä l f n y l i g e n å t e r v ä n d t från e n treårig anställning s o m officer i K o n g o s t a t e n s tjänst.
D e b i l d e r, s o m b e l e d s a g a h a n s skild- ring, äro utförda efter fotografier, t a g n a p å p l a t s e n, d e l s a f f ö r f a t t a r e n själf, d e l s a f k a p - ten Å k e Natt o c h Dag, hvilken s o m sekond p å en af de större flodbåtarne äfven därnere samlat rika personliga erfarenheter.
I Kongostaten vistas för närvarande omkring 1,700 européer, af hvilka det öfvervägande antalet är belgare.
A f svenskar finnes ett 70-tal, anställda dels som tjänstemän i staten, dels som missionärer.
Tjänstetiden är treårig, m e n torde d o c k m e d för- bättrade kommunikationer till de mera aflägsna de- larne k o m m a att förkortas till tvänné år.
K o n g o - statens angelägenheter handhafvas af en centralsty- relse i Bryssel samt af en lokalstyrelse i Afrika, i spetsen för hvilken står en generalguvernör m e d säte i Borna.
Denna plats, för närvarande hufvud- staden, är belägen ett 100-tal k m.
från Kongoflodens mynning.
D e nyanlända tjänstemännen erhålla här order o m, på hvilket af statens distrikt de skola tjänstgöra.
Från Borna färdas man m e d ångbåt till Matadi, begynnelsepunkten för karavanvägen samt för den under förra året.
färdiga o c h för trafik öpp- nade järnvägen.
D e stora ångbåtarne från Europa gå ända upp till Matadi, m e n här börja katarakter- na o c h hindra all vidare framfart på en sträcka af 400 k m.
till Stanley Port, en större utvidgning af floden, där densamma på ytan blifver segelbar.
Detta har nödvändiggjort byggandet af banan.
Ka- ravanvägen var m y c k e t m ö d o s a m för den från Eu- ropa nyligen anlände.
Vägen går uppför det ena berget o c h utför det andra, utan det minsta skydd för solens brännande strålar under marschen.
Många äro också de offer, s o m denna väg kraft, o c h de, s o m ej dött, k o m m o ofta fram i ett ganska misera- belt tillstånd efter en vandring på 22 dagar till vä- gens slutpunkt, Leopoldville vid Stanley Pool.
På tvänne dagar för järn- vägen sina passagerare till Leopoldville, dit de fram- k o m m a friska och färdiga o c h antingen genast börja sitt arbete eller fortsätta resan.
Leopoldville är utsedd till blifvande säte för gu- vernören, därtill platsen i många afseenden bättre lämpar sig än Borna.
KONGO Å N G A R E N » VILLE DE BRUXELLES ».
Resan fortsattes nu m e d ångbåt, m e n äro dessa båtar af helt annan typ, än de man är van att se i Europa, ehuru de nog finnas äfven där på några platser.
Man tanke sig en flytande bostad i tvänne våningar, förenade m e d en smal trappa.
» Ofre bot- ten » är uteslutande afsedd för européer.
Längs fram har kaptenen sin hytt, på hvars förkant rat- ten jämte rormannen står.
Här sitter befälhafvaren hela dagen oaflåtligt aktgifvande på den svårnavi- gabla floden, m e d dess ofta sig förflyttande sand- bankar o c h trädstammar.
Akter o m hytten sticka de tvänne skorstenarne u p p.
Större delen af öfre våningen upptages af salongen, i hvars främre del matsalen samt en större hytt äro belägna.
Sedan LUNDBERGS SKISS.
finnas 4 mindre hytter samt tvänne magasin för proviant etc. En smal gång är lämnad på hvarje sida o m salongshytten o c h räcket.
Öfver det hela löper ett trätak för att utestänga solstrålarne.
En trappa ned råder större lif.
Främst se vi här ma- skinisten m e d medhjälpare samt eldarne, vidare be- sättningskarlar, vedhuggare, hvilka, när båten för- töjt för natten, skola förse densamma m e d ved för nästa dagsresa, samt slutligen svarta soldater m e d hustrur o c h barn samt européernas tjänsteandar, » b o y s ».
En stor del af aktern upptages af maski- nistens hytt samt maskinen, hvilken drifver det längst akterut sittande väldiga hjulet.
Förut stå de tvänne ångpannorna samt spiseln.
Hvarje neger medför dessutom sin &gt;biloko », d. v. s. en kappsäck mer eller mindre primitiv, mattor att sof va på, stolar m.
I all denna röra ser man äfven getter, h ö n s samt någon gång hästar.
Man kan lätt tänka sig det lif, s o m råder på detta lilla område, befolkadt såsom en b y m e d 200 invånare!
I fören står en kanon, s o m berättigar den stolta titel af kanonbåt, hvarmed dessa båtar officielt be- nämnas.
Floden är segelbar till Stanley Falls, en sträcka af omkring 1,500 k m.
Eliurn färden tager ungefär tre veckor i bästa fall, gå dagarna dock fort, emedan allt är nytt för nykomlingen.
Ä n är det en kroko- dil, s o m lättjefullt solar sig på en sandbank, ofta m e d det väldiga gapet på vid gafvel, än en trupp flodhästar m e d ungarne på ryggen, s o m skola b e - skådas samt naturligtvis beskjutas.
Ä r lyckan g o d, kan man få se en eller annan trupp elefanter, s o m k o m m a klifvande i närheten af stränderna, m e n det är dock numera ganska sällspordt på Kongofloden.
A n g e n ä m a afbrott i färden äro de dagar, då nå- gon station anlöpes.
Man blir ytterst väl emottagen, o c h nyheter af alla slag utbytas.