Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Kontoret och Stats-Utskottet icke upptagit afdraget för beloppet af anmärkta poster och proprie balanser och icke heller godtgjort för skalden till extra stats-reylerings-fonden, samt icke heller beräknat tillägg af grundfondens fordran för betäckandet af särskilta å hufvud-titlarne uppkomna brister för föregående åren; äfvensom att fastigheters och inventariers värden icke blifvit afdragna i den af 1845 års Statsrevision gjorda kalkyl.
Om således dessa difference-belopp, efter omständigheterna, antingen tilläggas eller afdragas, borde för de begge beräkningarne samma summa uppkomma.
Sådant är likväl icke förhållandet, hvilket gifvit anledning att vidare undersöka, huruvida de för dessa beräkningars uppgörande använde zifferbelopp voro rik liija.
Vid denna undersökning har ingen hufvudsaklig anmärkning förefunnits mot de af 1845 års Revisorer uppgifna ziflror, men deremot desto flera mot den af Kongl.
Stats-Kontoret uppgjorda beräkning öfver afdrag för hvad de förvaltande Verken tillhörde bland de utbalanserade beloppen enligt 1841 års Rikshufvudbok.
Den likhet i afdraget uti debet och credit, som, enligt det föregående, i detta afseende borde förefinnas, äger alldeles icke rum uti den af Stats-Utskottet anförda Kongl.
Stats-Kontorets beräkning öfver samma afdrag, hvilken följaktligen icke med behörig noggrannhet afskiljt hvad, under sådan afsigt, från hvarje särskilt slag af tillgång eller skuld borde hafva blifvit afsöndradt.
En beräkning på de af Kongl.
Stats-Kontoret och StatsUtskottet följda grunder skulle deremot, för att i nämnde afseende vara riktig, hafva intagit följande belopp, hvarvid, för jemförelsens lätthet, de af Kongl. Stats-Kontoret och Stats-Utskottet antagna motsvarande summorna jemväl i särskilt kolumn här bifogas, nemligen:
(Se Bilagan Litt. A.)
Om ifrån den gemensamma utgångssnmnan 4,365,664:20.
6. afräknas det sålunda erhållna saldobelcppet . . . 924,158:14.
7. återstå . 3,441,506: 5. 1U eller 107,923: 33. 4. större fond, än hvad Kongl.
Stats-Kontoret och Stats-Utskottet beräknat.
Afdrages härifrån ytterligare beloppet af det egentliga Stats-Verket tillhörande proprie-balanser och anmärkta poster, hvilket förfogande synes vara alldeles riktigt, enär och så länge nämnde poster ingå i den årliga beräkningen utaf restantiernas afkastning eller behållning till Riks-Staten, hvilket afdrag, enligt det föregående, utgör 150,269:37.
9. äfvensom en i 1841 års Rikshufvudbok uppkommen grundfondens skuld till extra stats-regleringsfonden, hvilken skuld af det skäl, att de särskilda under statsmedlen inbegripna fonderna af Rikshufvudboken såsom en enda fond behandlas, måste der blifva osynlig, men likväl verkligen då existerat till ett belopp af . . 19,232:39.
2. eller tillsammans 169,502: 28. 1 1.
A. till 1847 års Revisions-Berättelse, angående Stats- Verket, sid 6.
Enligt Stats Kontorets Tillgångar: och Stats-Utskottets beräkning. l:o Sådana, som hos de förvaltande
Verken innestå och äga motsvarighet i den utbalanserade skuldsumman : Kontant behållning 644,990:29. 6.
Bergseffekter 177,124: 12. — Inventarier och materialier . . . 106,307: 10. 10.
Spanmål och proviant 219,519: 13. 1.
Fordringar 4*510: 19. 9.
Utlånta medel 14,261: 23. 3.
Innestående Krono-uppbörd . . . 1,723: 3. 2.
Förskotter 927,507: 4. 1.
Proprie balanser \ 9,382: 27. 6.
S:r 2,115,325.47. 2~ Enligt riktig beräkning. 8. 525,548: 41. 177,124:12. 89,913:40. 209,540: 35. 11. 2,982: 16. 14,261.23. 1,723: 3. 909,568. 34. 16,575: 38.
Skulder. 1:o Motsvarande hos de förvaltande
Verken innestående behållningar, nemligen:
Öfverlevereringar Skulder o Återstående Enligt Stats-Koutoret och Stats-Utskottets beräkning.
Enligt riktig beräkning. utgifter 8. 3. 2. 1. 1,947,239: 4. 9. 11,295: 4. 6. 538,447: 11. 7. 1,428,428:15. 7. 11,295: 4, 490.700: 10. 1,445,243. 38. 6. 1. 2.
S:r 1,978,270. 31. 8. 1,947,239: 4. 9. hvartill komma: 2:o för 6:e (9:de) hufvud-titeln:
Utlånta medel 31,503: 5. 4. 31,503: 5. 4.
Förskotter, återdebiterade, . . . 4,818: 16. 4,818: 16.
—- för hufvud-titlarne i allmänhet:
Återdebiterade förskotter . . . 176,637. 30. 5. 176,637: 30. 5.
S:r 212,959: 3. 9. 212,959: 3. 9. 3:o Restantier å Krono-uppbörden för 1841 och föregående åren 374,433: 46. 5. 374,433: 46. 5. 4:o Fastigheter 307,633: 30. 3. 307,633: 30. 3.
Inventarier till återstående beloppet 12,738. 12. — 29,131: 30. 2.
S:r 320,371: 42. 3. 336,765: 12. 5.
Summa 3,023,090: 43. 7. 2,871,397: 19. 4.
Saldo till afdrag från netto-till gången af statsmedel vid 1841 års slut . . . , .... 1,044,820: 11. 11. 924,158: 14. i.
Summa 3,023,090:43. 7. 2,871,397: 19. 4.
r I och till återstående beloppet 3,272,003' 25. — lägges summan af de förskotter, grundfonden fått vidkännas till fyllande af hufvud-titlarnes brister för föregående åren, hvilken fordran äfven rätteligen bör i beräkning tagas, så länge icke något förfogande om dess afskrifning på grundfonden eller ersättning blifvit vidtaget, och som, enligt 1845 års Stats-Revisorers beräkning, utgör 167,007: 18. 10. så uppkommer en summa af 3,439,010:43.10. hvilken med 336,765: 12. 5. diflererar mot den af 1845 års Stats-revision beräknade grundfonden 3,775.776: 8. 3.
Denna difference utgör värdet af fastigheter och inventarier, till den del dessa sednares värden icke ingå bland massan af förvaltande Verkens reservationer, hvarvid får anmärkas oriktigheten af Kongl. Stats-Kontorets förfarande i dess underdåniga Utlåtande i anledning af 1845 års Stats revisions Berättelse, att från Revisorernes kalkylerade grundfonds-summa fråndraga hela det balanserade inventarie-värdet, utan afräkning för hvad deraf tillhör de förvaltande Verken; genom hvilket förfarande 426,679: 5.
1. blifvit afräknade, i stället för 336,765: 12. 5., likasom ett dylikt fel är att anmärka vid 1845 års Revisions-berättelse, i uppgiften pag. 8 angående beloppet af i grundfonden vid 1843 års slut ingående fastighets- och inventarie-värde, upptaget lill fastighetsvärde 297,136:35.
5. inventariers värde 186,399: 8. 3. 483 535-43 8 men rätteligen utgörande, med tillägg af Fångvårds-Styrelsen tillhörande fastighetsvärde och efter afdrag af hvad de förvaltande
Verken uti inventarierna enskilt tillhörer, fastighets-värde 358,136:35.
5. inventariers dito 87,155:34 4 445,292:21. 9.
Ilvad för öfrigt uteslutandet af fastigheters och inventariers värden angår, få Revisorerne, för sin del, yttra sin tanke vara, att så länge deras upptagande i penninge-bokföringen är anbefaldt, måste desamma äfven bland de i penningar uppskattade tillgångarne beräknas och såmedelst öka grund - fondens numerär, så vida ej ett nytt särskilt conto för dessa värdens upptagande i Rikshufvudboken skall uppslås; förenande sig sålunda Revisorerne i den beräkning, 18iö års Stats-revision i detta afseende uppställt, utan att derföre dölja sin öfvertygelse, att alla döda värden, i vederbörlig ordning, böra från penninge-bokföringen uteslutas.
Med bibehållande af den plan för grundfondens beräkning, som Kongl. Stats-Kontoret och Stats-Utskottet sålunda uppgifvit, men med iakttagande af rättelse i ofvan anmärkta särskilta omständigheter, skulle en räkning öfver grundfonden vid '181-1 års slut få följande utseende: Tillgångar.
Kontant l*cliS]lnit»(T 327,597: 47. 10. (){VrrleYCrcnn|j»i-. . 84,2557: 17. 10.
Hot,Silning af l»<T|-«tlFofcti-r .... 38.478:33.
K Skulder 1,184.1511: 9. 5.
,f fastigheter 307,633.50. 5.
Återseende utgifter 8315,378. 6. 7. 5- „ af inventarier och inatcrialicr. . . 29,131: 30. 2. samt derutöfver skuld af sp a nuta I och proviant .... 199.>599:
9. 9 lili extra slalsregle Inncståendc Kronouppbörd .... 5,2';»3,434: 39. il. ringsfonden 19,232. 39. 2.
Fordringar i.019.770: 29. -5. o 093 '»79- ° A 10 Förskottcr till liqvid och redovisning 338,OOo: 3 5. 4. ~ -
Fordran af statsregleringsfondcn för till utgifter utöfver stat förskjutna . . 107,007: 19. 10.
Saldo grun Ifoiul vid 1841 års slut . 3.77;».770: 8. 3.
Snut ina ;»,8(»9,3;ji>: 3.» 1.
Summa ;>,909,3.»i>: 33. i Af det föregående är tydligt, alt begge de nu ifrågavarande beräkningssätten leda till samma resultat, der de riktigt användas, men att det af Stats-Utskottet och Kongl.
Stats-Kontoret begagnade, i afseende på frånräknandet af förvaltande Verkens tillhörigheter af utgående balansbeloppen, är både vidlyftigare, — i det denna operation enklare och lättare verkställes genom hela skuldbalansens subtrahering från hela tillgångsbalansen — och med liera svårigheter förenadt, — enär för utrönande af dessa de förvaltande Verken tillhörande tillgångs- eller skuldbelopp, nödigt är att intränga ganska djupt i Rikshufvudbokens och dess beräkningars specialiteter.
Är åter meningen att genom detta sätt få kännedom om de särskilta till— gångsslag, som i grundfonden ingrediera, så torde näst ofvanstående räkning kunna öfvertyga om omöjligheten att få en sådan önskan uppfylld.
Denna räkning visar å ena sidan de särskilta tillgångsslagen, å den andra deremot, hvilka under särskilta rubriker äro ägare, hvar och en till sin andel i desammas totalvärde, men ingalunda huru mycket hvarje ägare rå) om, t. ex. af kontanta behållningen, spanmåls-tillgången o. s. v.; hvilket, der flera ägares kapital i en rörelse förenas, såsom fallet är äfven med Statsverksrörelsen, svårligen torde kunna afgöras utan ren godtyck - slag i grundfonden ingå.
Om äfven för en viss lidepunkt denna fråga skulle på ett eller annat sätt afgöras, måste i nästa ögonblick räkningen göras om, emedan dessa Statsverks-rörelsen (d. v. s. icke grundfonden ensamt, utan äfven öfriga ägare) tillhörande tillgångsslag ständigt vexla och utbytas mot hvarandra, så att hvad denna stund är t. ex. kontant, i den nästa, är en spanmåls-tillgång o. s. v.
Grundfonden består sålunda, med undantag i allmänhet af fastigheternas värden, icke af vissa tillgångsslag, som så till sågandes kunna utpekas, utan är hele enkelt Statens andel i de tillgångar af alla slag, som bilda Statsverks-rörelsen.
Det skulle väl någon gång synas, som ett visst tillgångsslag uteslutande tillhörde endera af de ägare, som till den allmänna rörelsen lemnat kapital eller valuta, t. ex. alt restantierna tillhörde statsreglerings-fonden; men detta är likväl verkligen icke fallet.
Man tanke sig en tid, då dessa restantier blifvit af de restskyldige inbetalda, men statsreglerings-fonden ännu ej fått liqvid deröfver; då qvarstår statsregleringsfondens fordran lika stor, som samma restanfiers utbalanserade belopp, men sjelfva detta tillgångsslag vore försvunnet, mot det att ett annat sådant (t. ex. kontanta behållningen) blifvit i förhållande ökadt.
Vore denna grundfond upplånad, på sätt fallet är med dess motsvarighet i andra länder, skulle densammas belopp uti ofvanstående räkning hafva intagit sin plats bland öfriga skulder till personer eller verk, sorn i den allmänna Statsverks-rörelsen infört kapital.
Nu äges deremot denna fond af den, hvars rörelse i Rikshufvudboken redovisas, eller Stats-Verket, och blir derföre särskilt synlig.
Denna fond påfordrar således ett särskildt conto i Rikshufvudboken, hvilket äfven skulle blifva behöflig!, derest skulden öfverstege de befintliga tillgångarne, för att utmärka hvem pörn är skyldig; och då samma fond utgör hufvudsakliga beståndsdelen af de i Statsverks-rörelsen ingående tillgångarne, eller det egentliga förlags-kapitalet, hvilket till Stats-Verkets inkomster och utgifter förhåller sig på samma sätt, som, uti den enskilda bokföringen, principal-kapitalet till dess vinst och förlust, bör ovillkorligen Rikshufvudbokens kapital-conto just åt grundfonden inrymmas, men icke, på sätt Kongl. StatsKontoret, i dess underdåniga Utlåtande angående 1845 års StatsRevisions
Berättelse föreslagit, åt ordinarie statsreglerings-fonden, hvilken, ursprungligen utgörande grundfondens inkomst och utgift, just derföre måste anses vara grundfonden underordnad, hvilket förhållande icke ändras deraf, att sedermera, genom utvexling af det årliga öfverskottet eller bristen från grundfonden till RiksgäldsKonlorets kapital, statsregleringen i StatsVerkets räkenskaper erhåller egenskap af egen fond eller främmande kapital. — 10 — Genom denna utvexling, på grund af hvilken öfverskottet å något års statsreglering icke mera tillfaller grundfonden, utan RiksgäldsKontoret, liksom, å andra sidan, en uppkommen brist drabbar icke grundfonden, utan det af RiksgäldsKontoret förvaltade kapitalet, uppstår det förhållande, att grundfondens belopp genom bristers eller öfverskotters inträffande, såsom resultat af statsregleringen, icke förändras, helst alla inkomster, som uppstå genom någon värdets förökning å de i Statsverks-rörelsen ingående särskilda kapitalslagen, äfvensom de förluster, som genom minskning i dessa värden uppkomma, efter normalt förhållande, ingå på den fond, hvars hela ändamål är att i sig intaga all grundkapitalets inkomst och utgift.
Denna inkomst bör äfven till sitt debiterade belopp, ej blott till den del, som blifver till Riksstaten behållen, ingå på statsregle,-ingens conto, emedan hvarje inkomst genom sjelfva debiteringen träder inom sferen af det kapital, dit den hörer, och äfven en för tillfället odisponibel tillgång icke kan frånräknas fonden derföre, att den ännu ej hunnit realiseras; hvaraf allt följer, att, å andra sidan, afkortningars och restanliers belopp äfven måste på ordinarie statsregleringens conto intagas, och sålunda icke kunna inverka på grundfondens numerär, såsom af Riksstatens närvarande inrättning, i det den beräknar blott behållen inkomst, skulle kunna slutas.
Lika litet undergår grundfondens belopp någon nedsättning eller förhöjning genom extra stats-regleringen, hvilken är inskränkt inom sina egna tillgångar.
Grundfonden måste sålunda i allmänhet stå vid samma ziffra, hvilket förhållande endast då förändras, när i Rikshufvudboken förr ej bokfördt kapitalvärde tillkommer, som verkar till förhöjning, eller när kapitalförlust förekommer af beskaffenhet att icke tillhöra ordinarie eller extra statsregleringarne, hvilket verkar till nedsättning, och hvilka fall kunna anses såsom anomala.
Bland sådana fall torde exempelvis kunna anföras, alt den i Rikshufvudboken bokförda grundfonden ökats genom första intagningen i samma hufvudbok af FångvårdsStvrelsens derstädes förr ej ingående räkenskap, hvilken medförde det kapital, som särskilt tillhörde nämnde Verk, äfvensom att samma fond år 1840 minskades genom beviljad afskrifning, utan ersättning, af ett under något föregående år till Kongl. Myntets drift utgifvet förskott.
För att än närmare förtydliga denna sanning om grundfondens normaliter alltid lika numerär, hafva Revisorerne anmodat sin Kamrerare att uppgöra den under N:o 3 härjemte bifogade Tabell öfver grundfondens belopp vid slutet af åren 1834—1845.
Rörande olikheten emellan ofvan anförda, af 1845 års Stats-Revision uppgifna summa af grundfonden för år 1841 . . . 3,775,776: 8.
3. och den å Tabellen uppförda . . . - 3,775,686: 16. 6. — 11 — få Revisorerne upplysa, att samma skillnad 89: 39.
9. består dels i de uti Tabellen anmärkta, först vid uppgöringen af grundfonden för året 1840 märkbara, 56:25.
9. dels äfven i förbiseende af en utaf Rikets Ständer medgifven afskrifning af en brist på f. d. 7:de hufvud titeln 33: 16. — efter afdrag af genom missskrifning i 1841 års
Rikshufvudbok uppkommen för hög beräkning utaf f. d. 3:dje hufvud-ti telns brist — 2. — 33- 14 Summa 89:39. 9.
Grundfondens ställning under åren 1844 och 1845 visar sig, enligt ofvan anförda Tabell, uti en från år 1843 utbalanserad och under samma tid oförändrad blifven sunnna af rätteligen 3,900,828: 22.
Så vida nu fastighetsvärdena skola anses uteslutande tillhöra grundfonden, ingå i nämnde summa sådana värden: år 1§43. för Fångvårds-Styrelsen . . . . 61,000: — — „ Krigs-Akademien 100,000: — — „ Krono-Magasinerna .... 197,136: 35. 5. med tillsammans 358,136:35.
5. år 1844. för Fångvårds-Styrelsen .... 61,000 „
Krigs-Akademien 100,000 „ Krono-Magasinerna .... 197,617 19.
5. med tillsammans 358,617: 19.
5. år 184». för Fångvårds-Styrelsen .... 61,000: — — „ Krigs-Akademien 100,000: — — „ Krono-Magasinerna .... 196,617: 19. 5. med sammanlagda 357,617: 19.
5. så att, efter afdrag af dessa värden, den egentligen i rörelsen deltagande fonden skulle utgöra, vid slutet af år 1843 3,542,691:34. 7. — 12 — 3,542,211: 2. 7. 3,543,211: 2.
7. en fluktuation, uppkommen derigenom, att Krono-Magasins-fastigheters värden ömsom tillkommit af andra tillgångsslag, ömsom i sådana öfvergått under de nu ifrågavarande åren.
Inventariernas belopp, till den del de icke tillhörde sådana förvaltande Verk, hvilka icke i den allmänna rörelsen ingå, utgjorde vid slutet af år 1843 . . . 87,1 oo. 34. 4. ,,1844 50,185:11. 5.
Således olika summor, hvilket bevisar, att detta tillgångsslag deltager uli den allmänna kapital-omsättningsrörelsen, och följaktligen icke — åtminstone icke helt och hållet — utgör dödt värde. -i Innan ordinarie stals reglerings-fondens förhållande för nu ifrågavarande 2:ne år framställes, hafva Revisorerne trott sig böra söka en utredning, huruvida den af 1845 års
Revisorer särskilt uppgjorda räkning öfver återdebiterade lån och förskotter rätteligen bör, såsom Kongl.
StatsKontoret, i dess Utlåtande angående berörde Berättelse, påyrkat, ingå i framställningen af samma fond.
Ifrågavarande förskotter, hvilka uti en särskild Generalräkning af Rikshufvudboken upptagas, kunna egentligen till 2:nc klasser hänföras, nemligen: dels sådana utgiftsbelopp, som till särskilda förvaltande
Verk eller personer utaf hufvudtitlarnes anslag af Kongl.
StatsKontoret ulanordnas, för att derefter specieit. redovisas inför Kongl. Maj:t eiler Kongl. Kammar-Rättens ÖfverRevisioi!s-Departementet, dels äfven sådana belopp, som, mot framtida ersättning, blifvit bland Riksstats-utgifterna anordnade, dock utan att nämnde speciella redovisningsskyldighet kan komma i fråga.
Öfver den förstnämnde klassen af dessa summor upprättas årligen i Kongl.
StatsKontoret så kallade försko) ts-förteckningar, hvilka till Kongl.
Kammar-Rätten öfverlemna?, för att tjena ÖfverRevisions-Departementet till vägledning vid kontrollen deröfver, att hvarje redovisande
Verk eller person rätteligen i räkning debiterar hvad till dess redovisning blifvit anordnadt; och meddelar derefter Kongl. KammarRätten till Kongl. Stats-Kontorets kännedom hvad sålunda blifvit till redovisning vederbörligen upptaget samt hvad deraf ännu finnes oredovisadt, enligt deröfver upprättade förteckningar.
På grund af alla dessa uppgöres derefter nämnde Generalräkning uti Rikshufvudboken, dervid naturligtvis de belopp måste uteslutas, sora utgöra medel, öfverlemnade till sådaua förvaltande Verk, hvilkas re - 1845 91,017:47. 1. — 13 — (logörelser i samma hufvudbok intagas, emedan medlen eljest 2:ne gånger skulle derstädes förekomma.
De öfriga beloppen åter, hvilka i nämnde General-räkning upptagas, äro dels sådana, hvilka ingå ibland och förstärka till särskilda ändamål redan förut afsatta tillgångar, hvilka icke i Rikshufvudboken upptagas, och detta slags förskotter afskrifvas, när Kongl. Kammar-Rätten meddelar, att. de blifvit till redovisning upptagna, ty längre kunna de ej urskiljas, dels äfven sådana, hvilka för sig utgöra föremål för speciel redovisning och i liera fall äfven förväntas skola lemna framtida ersättning, hvilkas afskrifning följer allt som beloppen i dessa special-redogörelser godkännas till afföring.
De i 2alra klassen upptagna balansbelopp äro dels af f. d.
3:dje hufvudtitelns anslag till oförutsedda utgifter utbetalda medel, som böra af den s. k.
Barthelemy-fonden ersättas, dels af f. d. 9:de hufvudtitdn utgångna lån, hvilka nuvarande 6:te hufvudtitelns afdelning för åkerbruket, handeln och näringarne böra tillgodoföras, när de realiseras.
Då sålunda ifrågavarande lån och förskotter äga ett gifvet sammanhang med hufvudtitlarnes anslag, ehuru derifrån redan genom sjelfva anordningen definitift afskiljda, finna Revisorerne, för sin del, att desamma lämpligen kunna, på sätt Kongl.
StatsKontoret yrkat, till ordinarie statsregleringsfonden hänföras.
Revisorerne anse likväl sättet för dessa posters intagande i Rikshufvudboken vara mindre öfverensstämmande med lagarne för en riktig räkenskaps-föring.
Att förskotts-belopp i Rikshufvudboken införas, när andra delar af de fonder, dit de ingå, derifrån äro uteslutna, synes i sanning gagna till intet, helst de i Rikshufvudboken qvarstå, endast så hinge underrättelse om deras intagande i vederbörlig redogörelse saknas.
Ett naturligare förhållande med dessa förskotters redovisning i Rikshufvudboken skulle uppkomma, om de fonder, till hvilka de ingå, äfven till redovisning i nämnde hufvudbok intogés, hvarigenom också dessa förskotts-belopp skulle försvinna, likasom fallet är med dem, som tillhöra Verk, hvilkas hufvudböcker redan ingå i Rikshufvudboken.
Skulle någon fond vara af beskaffenhet att icke böra i Rikshufvudboken intagas, torde ett till en sådan fond af Riksstaten lemnadt bidrag icke böra endast af den anledning återdebiteras, att, för debiteringens kontrollerande, beloppet å förteckning af Kongl. StatsKontoret uppgifves till Kongl.
Hvad de öfriga förskotterna beträffar, torde äfven de i en naturligare ordning böra i Rikshufvudboken inkomma, såmedelst att, som vanligen eljest sker, redogörelserna för dem inginge i det Verks hufvudbok, som dem anordnat, hvilket blefve en möjlighet, derest — 14 — den nedan föreslagna hufvudboken för Kongl.
StatsKonloret Liefve inrättad.
För öfrigt torde hela sättet, att å hufvudtitlarne anordna summor, hvilka icke utgöra verkliga kapital-utgifter, utan endast kassa-utgifter, som sedermera antingen defmitift redovisas eller ersättas, böra afskaffas; enär hufvud-titlarnes anslag måste anses ämnade för kapitalets verkliga utgifter; men utbetalningarne af sådana summor, som ännu efter utanordningen såsom fordringar å kapitalet qvarstå, liro förskotter, hvilka först sedan de blifvit defmitift redovista ingå inom statsreglerings-fondens område.
Ordinarie statsreglerings-fondens ställning, dervid ofvan omförmälda lån och förskotter sålunda äfven blifvit observerade, visar sig för åren 4 844 och 1845 på följande sätt; Mäebet. år 1844. år 1845.
Skuld till grundfonden för förskott till betäckande af brist å bufvudtitlarne, utgörande, enligt hvad föregående Revision. s-berättclse innehåller, . 171,381: — 4. 171,630: 23. 7.
Dito för särskilt anmärkta . ■ 6.928:40. 5. — 178,479:40. 7. 1 71,630. 25. 7.
Afkortning 398,768: 4. 3. 474,447: 30. 2.
Anordning utom stat 135,436:36. 1. 145,219:26. 9.
Riksstats-utgifterna ...... 11,542,131:35.11. 12,398,600:19. 6.
Afskrifning af redovista och återdebi terade förskotter 23,271:28. — 10,044: — — Balans till påföljande året:
Restantier, anmärkta poster och pro pric-balanscr . . 393,460: — — 710,263: 9. 10.
Beloppet af såsom stats-utgifter afförda, men återdebiterade förskotter och lån. 1 -54.621: 43. 10. 1.37,136: II. 10.
Reservationer . 1,652,100: 44. 8. 1,960,661: 36. 8.
Fordran af grundfonden för densamma orätt lill konmaposter 1,080: sa. o. sc: as. t). 2,3/2,163: 18. 3. 2,808,169:35.10.
Summa 14,650,301: 19. 1.16,008,114:41.10.
Restantier, anmärkta poster och pro pric-balanser. . 680,641: 21. — 395,460.
Transport 680,041; 21. — 395,460: — —- Transport 680,041: 2i. — 093,460.
— — Beloppet af såsom statsutgifter afförda, men återdebiterade förskotter . . . 1 — — 144,621: 43. 10.
Reservationer . 1,688,392: 18. 7. 1,632,100: 44. 8.
Fordran af grundfonden för densamma orätt till komna poster .
,.^0, aa. 9. 2,369,233:39. 7. 2,372,163: 18. 3.
Uppbörd 10,215,651:20.10.11,493,695: 6. 4.
Riksgiilds-Kontorets bidrag:
Statsfyllnads-summan ....
1,303,300: - — 1,478,360: — - Brist i statsrcgle- .. ringen . . . . 820.508, 15: G. 492,63* 85. 8. 1,725,802:13. 6. 1,968,014.23. 8.
A ter debiterade förs holter:
För åren 1844 oell 184 » .... 3,766: 32 — 2,608: 16.
— Såsom rättelse för . „w ^ ~ „ föregående iren 1CM26: 59. 10- 167,893:23.10. 2,608: 16.
Afskrifning af i motstående ingående balans, på sätt ofvan anmärkt blifvit, orätt upptagna ..... 89: 39. 9. — — — Balans till påföljande året:
Skuld till grundfonden för förskott till betäckande af brist å hufvud titlarne 171,630:25. 7. 171,630:25. 7.
Summa 14,650,301:19. 1.16,008,111:41.10.
Extra stats-regleringen, till den del dit hörande anslag i Rikshufvudboken ingå, har förhållit sig på sätt nedan intagna Tabell utvisar:
Debet. år 1844. år 1845.
Reservationer 1,165,428:43. 9. 1,079,993:13. 1.
Anslag 422,123:37.10. 784,941:42. 3:
Summa 1,587,552:33. 7. 1,864,935: 7. 4.
Utgift 499,221:19. 9. 910,918:34. 5.