Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r skola förordna Revisorer, hvilka äga ""att emellan Riksdagarne enligt af R.
Instructionj öfverse oell granska StatsVerkets, Bankens och RiksgäldsContoirets styrelse och förvaltning; samt i 2 §. af denna Instruction, hvilken stadgades vid 1809 och i8ro årens Riksdag, inen utfärdades år 1812, ”att Revisorerne skola äga tillgång ”till alla K.
StatsContoirets räkenskaper, protocoller ”och handlingar," icke allenast
Jör de år, till hvilka Revisionen sträcker sig, utan ock, likmätigt 5- RiksdagsOrdn.
, äga ratt, att af StatsContoiret undfå de upplysningar och handlingar, so/n de i öfrigt finna nödige; till hvilka serskildte föreskrifter för Revisorerne äfven komme TryekfrihetsLagens allmänna tillåtelse i 2 §.
4 Mom. för en hvar ""att i allmänt tryck utgijva alla, så väl Rättegångar, som andra Allmänna ärenden rörande handlingar, protocoll och beslut . ... af hvad namn och beskaffenhet de vara må, ehvad de höra till den förflutna tiden, eller till mål, som hädanefter förekomma. ""
Och enär, i öfverensstämmelse håde med bruket och desse föreskrifter, Revisionerne fortgått lika öfver StatsVerket, som ännu öfver Banco och RiksgäldsVerken, till 1823 års Riksdag, då, vid Förslaget till ny Instruction för Revisorerne, fråga först väcktes om ändring i afseende på desses granskniugsrätt, vore den inskränkning, i både RiksdagsOrdningens och Tryck - 217 Stats— tJ tskottets frihetsLagens stadganden, som 5, ii, 12 och i3 §§. i den af K. M:t föreslagne Instruction åsyftade, oriktig; i följd hvaraf äfven, då för öfrigt Förvaltningens beskaffenhet kunde utan afslutad RiksHufvudbok granskas lika oskadligt af Revisorer som af Statsutskott, Andra Hufvud/rågan ansetts böra med Nej besvaras.
Hvad den Tredje frågan anginge, vore också i Grundlagen bestämdt, huru ofta Revisionerne skulle inträffa.
Ändring deri vore redan af ConstitutionsUtskottet beredd, hvars Förslag, att Revisorerne skola hvarje år emellan Riksdagarne sammanträda, vid detta Riksmöte skulle äfgöras.
St!r eller afgående Revisorer, kunde så sällan sammankomma, att RiksHufvudbok för mera än 2:ne ur vore afslutad, och således äfven alt Revisorerne icke inträffade oftare än hvart 3:dje år.
Men när 7 §• stadgade, ”att ingen Revision må öfverskrida 3 månader,” så vore det lätt att inse, huru ytlig en Revision skulle blifva, hvilken borde granska tillståndet, styrelsen och förvaltningen af StatsVerket, Banken och RäksgäldsVerket under lika många år som Revisionen innefattade månader, och ännu svårare skulle det blifva att medhinna Revisionen, om meningen af 8 §. vore, såsom det tycktes, att inga discussioner skulle få äga rum på Revisorernes Afdelningar, utan endast in pleno.
Revisorerne en vidsträcktare granskningsrätt i afseende på Räkenskaperne, syntes äfven tiden för denna förrättning bordt göras rymligare, men ej inskränktare, hälst B e t ä n It a n cl e n , N:o 353. 213 K. M:t i Dess Nåd.
Skrifvelse den 4 December 182.3, ibland skälen mot den vidsträcktare granskningsrätten, som då afslogs, men nu medgifvits, anförde; •”att en "så vidsträckt granskning i sjelfva verket biefve en ”omöjlighet, då jemförelse skedde emellan den för Re”visionsförrättningen bestämda tiden Chvars otillräckJJlighet i det inskränktare skick granskningen hittills ägt '"rum R.
St.-r dessutom förut hafva anmältJ och en ”ändamålsenlig undersökning af Rikets samtelige Pen”ninge-förvaltande Verks och Inrättningars tillstånd, ”förvaltning och Räkenskaper.”
Lagetfprderi ordet Klander blifvit användt, sökt visa den olika mening hvari detta ord, sorn i nämnde Grundlags §. förekomme, borde tagas, i jemn fö reise till ordet tadel som i Lagen äfven förekomme, samt alt man således icke ämnat afstänga yttrande-rätten ai4
St a«t s-Utskottets för H. St:r om de Författningar, sorn Konungen lunde utgifva.
Anmärkningarne hos H« BondeStändet vid K. M:ts Förslag, framställdte af Anders Danielsson frän Elfsborgs Län, med hvilkeu sig förenat Riksdagsfullmäktige Casper IVijhman frän Upsala Län , Nils Mänsson frän Malmöhus
Län och Johan Jacob Rutbergfrän Norrbottens Län, inskränka sig till en del af hvad ofvan redan blifvit andraget; men Anders Danielsson, som ansett Utskottet böra till R.
St:r inkomma med förslag till de förändringar hvilka blefvo nödige uti -den år i8a3 beslutna Instruction, i afseende på benämningar å Allm.
Skrifvelse till K. M:t, hvaruti R.
Skrifvelse till K. M:t B etänkanden, N:o 353. ai5 anmälte, alt, till vinnande af ordning vid den i 68 §’ Riksdagsordningen anbefallte Revision af Statsverket emellan Riksdagarne, samt till vinnande af nödig Controll på Förvaltningen af de till StatsVerket hörande serskilta Cassör och Fonder, R.
St:r anhålla, att Nådig föreskrift härom mätte till vederbörande afgifvas, Hvad, i anledning af ofvanberörde anmärkningar, blifvit yttradt inom R. o. A., innefattas i anföranden af Hans Excellence Hr Grefve af Wetterstedt, Gastaf Hans Excellence Hr Grefve Mörner, Adolf Göran, Hr Rosenbladj Bernhardsamt Hr Tham, JVollr.
St:r ensamt för - 216 Stats-Utskottets behållne rätt att en sådan uppgöra och fastställa, öfverlämnäs till Konungen att utfärdas på samma sätt som Instructionen för R.
St:rs JustitiacOmbödsman; att, ehuru man än förstode 68 §.
Riksdagsordningen, en tolkning deraf måste äga rum, om, utöfver de föreskrifne 2 åren, som hvarje Revision må kunna om~ fatta^ granskningen af Handlingar och Protocoller skulle sträckas till den dag, då Revisorerne sammanträdde, -—en utsträckning, hvartill icke kunde hemtas något stöd af nämnde §. samt ej eller af GrundLagens innehåll i öfrigt, som väl föreskrefve, att Stats-Utskottet egde att erhålla alla upplysningar, men ej stadgade något sådant i afseende på Revisorerne, hvilkas befattning, jemnlikt 2 §, i [812 års Instruction, deremot inskränkte sig till de i Riksdagsordningen bestämd-a vissa år, och hvilkas rätt atte,ihälla upplysningar och handlingar likaledes vore i samma §• ultrycheligen bestämd; skolande en deröfver sträckt granskning kunna, gifva anledning till anmärkningar, sorn granskningen af Räkenskaperne hade gjort öfverflödige samt att Protocoller, Bref och Handlingar skulle antingen läsas a gånger eller icke läsas, utan att vara förenade med Räkenskaperne; att fastän ordet Rikshufvudbok blifvit användt i stället för Räkenskaper, derföre att en sådan nu blifvit införd i stället för det förra Bokslutet, meningen likväl icke varit att gifva anledning till en sådan tydning, att icke till och med de speciella räkenskaperne borde framläggas: att, hvad benämningen af Allmänna Cassör anginge, sorn i det nya Förslaget blifvit utbytt emot det i R.
Slas Betänkan den, N:o 353. 217 Förslag vid sista Riksdag nyttjade uttryck af serskildta Cassör, K. M:ts Nådiga Skrifvelse upplyste, det med Allmänna Cassör menades alla serskildta Cassör, och att vidare slutet af g §, som förutsatte tillkomsten af nya Cassör, tillräckeligen skulle visa meningen deraf, hvarjemte vid speeificationen af desse Cassör K. M:t följt hvad R.
St:rs Förslag vid sista Riksdag innefattade; samt sluteligen att K. M:ts Proposition i förevarande ämne för öfrigt fullkomligen ådagalade afsigten, dels att gå R.
Sttrs önskningar i afseende på en vidsträcktare granskningsrätt till mötes, dels ock att bestämma, reda och förtydliga ordningen i hvilken denna granskningsrätt skulle utöfvas.
Inom H. BondeStåndet har RiksdagsFullmäktigen Peter Andersson från Hallands
St:rs Revisorer öfver StatsVerket vara så bestämdt ådagalagdt, att någon serskild framställning derom icke behöfver förutgå Utskottets^yttrande i sjelfva saken.
St:rs Statsutskott eller deras Revisorer undergått Revision, hädanefter skola, i sammanhang med StatsVerket, öfverscs och granskas, samt i sådant afseende förordnat, att äfven räkenskaperne för sådane Be länkanden, N:o 353. 21g Cassör och Fonder böra ifrån och med detta ur i RiksBokslutet ingå.
Härigenom är således undanröjdt det hinder, som hittills mött för utfärdandet af en Instruction för R.
I den 2tdra frågan, eller om granskningen af Förvaltnings-ålgärderne bör kunna sträckas utöfver, eller till en längre framfluten tid än de 2 år, för hvilka räkenskaper vid en och samma Revisionsförrättning skola granskas, har åter K. M:t, såsom af dess Nåd.
St:r underställas, till ett närmare be - 220 Stats-Uts lcottets stämmande af Revisorers rättigheter och skyldigheter i förevarande hänseende.
St:r utfärdad instruction, öfverse och granska ”StatsVerkets, Bankens och RiksgäldsContoirets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl hvad StatsVer”ket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter, ”eller förändringar besluta;” samt att ”desse Revisorer — — ”böra emellan Riksdagarne sammanträda så ofta, ”att hvarje Revision må omfatta tvänne års afslutade ”Räkenskaper, — — — Vid jemförelse af denna, i Riksdagsordningen enda, föreskrift, angående hvad R.
St:rs, vid nästför'”flutne Riksdag uppgjorde Statsreglering, blifvit fastställde, och äro grundade på behörigen upprättade Betänkande!), N.‘o 353. 221 /Stater eller Konungens med vederbörlig contrasigna”tion utfärdade anordningar, samt styrkte med behörige ”qvittencer af dem som medlen emottagit.” Men Statsutskottet har dock härförutan det åliggande, ”att ut”röna, pröfva och föreslå det, som till Stats- och Riks”gäldsVerkens behof erfordras”; och om än, i anseende till granskningen, R.
I följd häraf och då Revisorerne icke kunna sjelf— ve meddela några föreskrifter eller besluta förändringar, utan endast få göra anmälan af de förhållanden som synas dem anmärkningsvärde, har en utsträckning för dem af granskningen till visse delar af redovisningen, emot ordalydelsen af 68 §. Riksd.-Ordn., synts Utskottet desto öfverflödigare, sorn, enär Protoeoller och Bref icke kunna anses för annat än verificationer till afslutade räkenskaper, granskningen deraf i alla fall måste, i bredd med de urs räkenskaper hvartill de höra, af nästföljande Revisorer verkställas; och derförutan äfven de upplysningar öm Statsförvaltningens gång, Nationen äger rättighet att erhålla, icke höra annorlunda, än i ett behörigen utredt och fullständigt skick densamma meddelas.
221 S t a t s - U t s k o 11 e t s Vidare har, å en sida, blifvit anmärkt, såsom oriktig och förvillande, den i 3 §. af nu gällande Instruction Revisorerne lemnade rättighet, att, med anledning af 3o 5.
Riksdagsordningen anmärkningar directe hos K. M:t i underd. anmäla; hvaremot, å en annan sida, det ansetts vigtigt, att i Revisions-Instructionen bibehålla åberopandet af denna Riksd.Ordnrs §.
Suromor befinnas ”dragne till andra ändamål, än dem, som under sam”ma HufvudTitel höra eller något af Riksens Ständer ”faststäldt anslag vara öfverskridet, skall Utskottet ”genast anmärkning och i Riksens Ständers Plena an”mälan göra emot den Embetsman, som en sådan anordning contrasignerat, hvarefter dermed förfares, en”ligt 106 och 107 §§. i RegeringsFormen; kunnandes ”likväl häraf de följder icke dragas, att, emot föreskriften i 90 §.
RegeringsFormen, Utskottet må i nå”got klander af Konungens gjorda anordningar ingå, ”eller att de för StatsUtgifterne redovisande Tjenste”män skola kunna personligen för StatsUtskottet, eller ”Riksens Ständer, till ansvar stallas, utan må, der så ”nödigt finnes, hos Konungen kunna anmälas de anledningar, som förekommit, att, emot någon sådan /Tjensteman, i laglig ordning ansvar yrka.” StatsUtskottet får således, i händelse det finner någon så beskaffad afvikelse från gifna föreskrifter hafva ägt rum, att den påkallar Domare-åtgärd, icke Betan kanden, N:o 353.
223 derom något besluta, utan måste inskränka sig till anmälan af förhållandet hos B. Sl:r.
Och då följakteligen ofvanberörde 3o §. ej eller kan erhålla tillämpning förr, än II.
St:r sjelfve, efter pröfning af gjorda anmärkningar, funnit dem förtjena afseende; har Utskottet icke kunnat finna den satts riktig, som blifvit uppställd i 3 §. af 1812 års Instruction samt i 10 5* af 1023 års Förslag, att Revisorerne skulle (med utöfning af större magt än den, som Grundlagen tillaggt R.
St:rs Revisorers åligganden i allmänhet, i afseende på granskningsrättighetens utsträckning och utöfningen af deras anmärkningsrätt hvad StatsVerket beträffar, har Utskottet till pröfning^ företagit K. M:ts Nåd.
Såsom i det hela utgående från lika hufvudgrunder, som dem Utskottet, på sätt ofvan förmäldt är, funnit sig böra godkänna, samt för öfrigt till det mesta O innefattande enahanda föreskrifter, som af R.
I detta afseende får Utskottet anmäla: att, då Utskottet ansett räkenskaperne blott utvisa StatsVeikets tillstånd, men icke innefatta redovisningen 224 Stats-Utskottets för Styrelsen och förvaltningen deraf, hvilken del af redovisningen igenfmnes uti de föreskrifter och beslut, som K.
Till närmare förtydligande af den större fullständighet RiksHufvudboken hädanefter erhåller, genom upptagandet deruti äfven af alla de Cassors och Fonders räkenskaper som förut blott granskats i Kammat-Rätten, har Utskottet ansett, att i 3:e §. meningen efter ordet ”granskade” bordt så ändras: att, i stället förorden ”ifrån och med dem för år 1829 ingå”, det bör heta: ”hädanefter ifrån och med dem för år 1829 äfven ingå.” D'å i 2:a §. definition blifvit gjord, hvad med allmän redovisning skall förstås, har 4 §• funnits böra, i stället för ”Denna Allmänna Räkenskap öfver” börja med "Denna allmänna redovisning för"
Ang:de innehållet af 5:e §., hvars lydelse är beroende af R.
St:rs beslut, i anledning af det sedan sista Piiksdag hvilanda Förslag af ConstitutionsUtskottet, till ändring i 68 Riksdagsordningen, har Utskottet trott Betänkande!), N:o 353.
St:r, att Revisorerne skola emellan Riksdagarne hvarje år sammanträda, då torde de i denna <j. meddelade föreskrifter böra blifva:
"Revisorerne sammanträda emellan Riksdagarne ”hvarje är, för att granska det eller de års räkenskaper, som blifvit afslutade näst efter dem , sora af ".Statsutskott vid Riksdag eller af R.
Sttrs Revisorer sist undergått granskning.
I samma händelse rättas begynnelsen af 6 §. derefter sålunda: "Revision tager sin början.*'
Men skulle åter den ifrågakomne Grundlagsförändringen icke bifallas, då anser Utskottet 5 §. böra undergå den förändring, attordet: ”RiksHufvudböckcr” utbytes af det i 68 §.
Riksdagsordningen nyttjade ”Räkenskaper” samt orden "i oafbruten ordning" uteslutas och hela sista Momentet, ang:de granskningen af mera än 2 års afslutade Räkenskaper utgå, enär fråga derom i allmänhet icke bör uppkomma.
I det fall likväl, alt beslut tages om årliga revisioner, då, för granskningens flyttning längre fram till den närvarande tiden, först sammanträdande Revisorer synas böra granska flere än i års räkenskaper, eller att, vid en efter Riksdag först inträffande Revision, räkenskaper för en längre tid än den Revisionen skall omfatta, linnas afslutade, tror Utskottet ock dem böra till granskning öfverleranas; dock som sådant endast i nyssnämnde fall kan inträffa; så har Utskottet trott S B. i5 aaG Stats -Utskottets lämpligast vara, att icke något serskildt stadgande i detta hänseende uti Instructionen för R.
Sttr i underd. framställa den underd. anhållan, att K. M:t, i omförmäldta fa IL behagar låta till granskning af R.
De mindre redactionsförändringar yte och 8:e §§. erhållit, visas af det här efteråt upptagne Utskottets förslag i det hela. T frågan om t) §:s lydelse är Utskottet af den tanka, alt, sedan afgjordt blifvit, att redovisningen för alla de medel, af hvad beskaffenhet som hälst, Ordinarie eller Extra-ordinarie, som genom Allmänna bidrag tillkommit, eller genom Tractater med främmande Makter Riket tillflutit, skall utgöra föremål för R.
Strrs Revisorers granskning , ett Upprepande af de Verk och Inrättningar, under hvilkas förvaltning sådane medel stå, destohäldre bordt undvikas, som dels desse förvaltningar kunna förändras, dels ock andre tillkomma, som böra inbegripas under denna allmänna granskning, men hvilket möjeligen skulle kunna i fråga ställas derföre att de icke i Revisiouslnstructionen äro upptagne.
Betänkanden, N:o 353. 227 Deremot anser Utskottet nödigt, att, rörande Berättelsers afgifvande till Revisorerne ett mera bestämdt Stadgande i Instmctionen upptages.
Utskottet föreslår således, att ifrågavarande '§. inskränkes till i:a Momentet, men att, "till beredande af en fullständig öfversigt” af Statsverket, hvilket skäl synes böra begagnas i stället för det Förslaget innehåller: ”till lättnad vid Revisorernes arbete,” uti §:n tillägges, att J'sa väl ifrän K.
StatsContoiret sorn öfrige förvaltande Verken Berättelser infordras; samt att hela den öfriga Specificationen på EmbetsVerken Utgår.
Revisorerne till bi- i träde under förrättningen, att, der så nödigt skulle finnas, till Protocollet lemna äfven andre upplysningar, än demj som i en eller annan måtto kunna af honom äskas; hvadan Utskottet trott, att första delen af 12 i stället för ”K.
M:t förordnar i Nåder en af ”StatsContoirets Ledamöter, att under förrättningen "Revisorerne biträda med rättighet och pligt för den”ne Embetsman, att till Revisorernes Protocoll lemna ”de upplysningar som i en eller annan måtto kunna ”äskås” bör lyda sålunda: ”K. M:t förordnar i Nåder cn af StatsContoirets ”Ledamöter, att under förrättningen Revisorerne bi”träda, med pligt och rättighet för denne Embetsman, ”att till Revisorernes Protocoll lemna i en eller annan ”måtto erforderlige upplysningar.” — —■
"ligen hörande räkenskaper, Protocoller och Handlin"gar anses fullkomligen utredda:” böra förändras sålunda: ”enär de af dertill omedelbarligen hörande räkenskaper, Protocoller och Handlingar icke anses fullkomligen utredda:" samt, i stället för följande stroph i sista Momentet "användas till anledning eller grund "för någon anmärkning eller anmälan rörande åtgärder under en senare tid," — införa "användas till "grund, vare sig för anmärkning eller godkännande "af åtgärder under en senare tid.” — I 14 §. har ansetts böra utmärkas, alt icke allenast de öfrige förvaltande Verkens räkenskaper med dertill hörande Verificationer, utan ock deras Protocoller och Handlingar skola vara för Revisorerne att tillgå, samt att det bör vara ett ovilkorligt åliggande för den biträdande Ledamoten ifrån K.
StatsContoiret att desse alla Handlingar infordra; hvadan ordet mäj i föreskriften derom, blifvit utbytt af ordet skall.
Slutet af i5 §. är derföre, i stället för "dock må "underlåtenhet deraf ej lägga hinder i vägen för rä"kenskapernes aflemnande, då anmälan derom göres”’ ändradt lill följande lydelse: "dock må underlåtenhet "deraf ej lägga hinder i vägen för räkenskapernes granskning af Revisorerne, hvilke böra i deras Berättelse "det upptaga." 23o S tats-Utskotlets
Till närmare öfverensstämmelse med Grundlagens innehåll, är i 17 §. ordet ”öfverse” utbydt af ”efterse, ” ”icke” tillagdt framför ”öfverstigit,” samt ”nästföregående*’ förändradt till ”nästförflutne.”
Reg.Forraen och 68 §.
Summariska re”dovisningar uppfattas” synts både onyttige och olämp”1 ige.
Och som vid RevisionsBerättelsens författande sjelfva förrättningen bör anses verkställd, har orden i 1 Momentet af 21 §. ”utgör Revisionens föremål” funnits böra utbytas af ”undergått granskning.” Inom R. o. A. har Hr Frih, Anckar swärd.
Riksd.Ordn. ”att SlatsContoiret bär, i frågor om sjelfva redovisningen af medlen, alla äskade upplysningar omedelbarligen meddela,” K.
Då likväl all den under K. Stats-Contoiret staenpe PenningeUppbörd, som af K.
Med de bestämda gränslinie!-, Hr Friherre Anckarswärd ansett böra i Revisionslnstructionen uppdragas, i anseende till de förvaltande Verkens förhållande till Revisorerne, synes vara åsyftadt något stadgande i afseende på formen af de Utlåtanden, som, öfver Revisionens anmärkningar eller framställningar, af de förvaltande Verken afgifvas, och hvartill anledning blifvit tagen af innehållet af K.
Hr Grefve Frölichs Motion i afseende pä antagandet af 18a3 års Förslag, jemte hvad Hr Domprosten Heurlinj ang:de visse ändringar i 1812 års Revisionslnstruction andragit, anser Utskottet, dels genom hvad ofvan blifvit a 11 ford t, dels ock vidare genom Utskottets Förslag, vara besvaradt.
SUr nu fastställes för deras Revisorer öfver StatsVerket, må, utan K. M:ts Nådiga sanction^ kunna såsom en till efterlefnad gällande Lag anses.
Påståendet härom har Utskottet icke kunnat gilla, emedan Instructionen, såsom en allmän Författning hör vara lika bindande för EmbetsVerken sorn för R.
Och öfverlemnar Utskottet härjemte, till pröfning och fastställelse af R. H, St-.r, följande Forslag till Instruction fur R.
St.-rs Revisorer, i afseende. på deras befattning med SlatsFerkels gransk - Betän konden, N:o 353.
233 ning,, att hädanefter tjena till efterrättelse, i stället för den af den 10 Junii 1812.
I För alla medel, af hvad beskaffenhet som helst, Ordinarie eller Extra-Ordinarie, som genom allmänna bidrag tillkommit, eller genom Traktater med Främmande Magter Riket tillflutit, aflägges Räkenskap utaf vederbörande, på hvilka sådant beror, inom föleskrifna tider och vid det ansvar, Förfaltningarne för underlåtandet deraf stadga. §. 2.
Bref, Protocoller och Handlingar, utan undantag, innefatta den allmänna redovisningen för StatsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning. §• 3- Uti årligen afslutande Rikshufvudbok, der Räkenskaperne för de Allmänna Cassör och Fonder, som hittills ej blifvit af R.
Stzrs Revisorer utan endast i KammarRätten granskade, hädanefter ifrån och med dem för år 1829 äfven ingå, sammandrages denna redovisning, och samtelige Specialräkensknperne utgöra dess vcrilicationer. *! 234 Stats-Utskottets §• 4- Denna allmänna redovisning för StatsVerkels tillstånd, Styrelse och Förvaltning utgör föremålet för R.
Revision tager sin början — Ingen Revisionsförrättning må öfverskrida en tid af Tre månader. års afslutade Räkenskaper följande på hvarandra ifrån / 235 Revisorerne kunna sammanträda pä Afdelningar till ärendernes beredning, Alla frågor om anmärkningar eller anmälanden skola slutligen in pleno till öfverläggning och afgörande föredragas.
Berättelser innefatta enahanda framställning i afseende på deras förvaltning och räkenskaper, af hvilka GeneralSammandrag derjemte bifogas. §• »I Jemte RiksHufvudböckerne, för de Sr som utgöra föremål för hvarje Revision, öfverlemne StatsContoret till Revisorerne alla sina öfrige Räkenskaper, Protocoll och Handlingar för samma år. §■ 12. K. M:t förordnar i Nåder en af StatsContoirets Ledamöter, alt under förrättningen Revisorerne biträda, med pligt och rättighet för denne Embetsman, att till Revisorernes Protocoll lemna i en eller annan målto erforderlige upplysningar som ega sammanhang med StatsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning under de Sr, för hvilka afslutade Räkenskaper granskas. §• i3.
Revisorerne må äfven kunna af StatsContoiret äska och erhålla de upplysningar och handlingar, sorn de i öfrigt finna nödige, rörande verkställigheten af beslut eller fortgången af dispositioner, sora blifvit vidtagne under den tid, som utgör föremål för hvarje Revisions-föri ättning, enär de af dertill omedelbarligen hörande Räkenskaper, Protocoll och Handlingar icke anses fullkomligen utredda; dock få så beskaffa - Betänkanden, N:o 353.
J4- De öfrige förvaltande Verkens Räkenskaper med dertill hörande verificationer samt Protocoller och Handlingar, skola vara för Revisorerne att tillgå, och den af K. M:t till Revisorernes biträde fÖrordnade Ledamoten i StatsContoiret skall, efter Revisorernes äskande dem omedelbarligen begära; men finna Revisorerne sig, derutöfver, behöfva af något publikt Verk eller af någon Konungens Embetsman , inhämta skriftliga eller mundtliga upplysningar, hörande till de års styrelse och förvaltning, för hvilka afslutade Räkenskaper blifvit till Revision aflemnade, hegare de, genom sin Ordförande, hos HofCanzIeren K.
M:ts Nåd. befallning till vederbörande om de äskade upplysningarnes meddelande. §•
Med Protocollets förande och Expeditionernes uppsättande vid Revisionen öfver StatsVcrket bör Secrcteraren i StatsContoiret Revisorerne tillhandagå; ankommande det på Revisorerne, att antaga erforderligt Cameraloch Caneellie-biträde inom StatsContoiret, jemte Vaktbetjening, samt att lämpliga arfvoden för dem bestämma, i mohn af hvars och ens arbete och tjenst. 3 Artike lN.
Om granskningens föremal och form samt RevisionsBerältelsen, §• '7- Revisorerne skola efterse och granska, huruvida gjorda eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfverstigit beloppet af de HufvudTitlar, som uti R.