Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Fjerde Hufvud-Tit el. (TJ. A.)
Vid denna HufVud-Titel innefattande Militaire- och Försvars-Verket till sjös, och hvilken, enligt senaste Stats-Regleringen, upptager en anslagssumma af 1,212,517 R:dr 7 sk. 4 rst., med inberäknade 14.778 tunnor spanmål under lönerne och 9,428 tunnor spanmål in natura, hafva följande förändringar i frågako mini t.: 1:0
Till lön-förbättring för Lots-Befälet har Kongl. Majit föreslagit en tillökad utgift med 3,066 R:dr 3a sk., sorn skulle motsvaras af en lika förhöjning i beräkningen öfver inkomsten af Lots- och BåkmedLen.
Uti Betänkandet Nio 54, innefattande förslag till beräkning af StatsTerkets inkomster, bär Utskottet under Titel 1 Båk- och Lotsmedel, i likhet med hvad vid sista Riksdagen egde rum och under förutsättning, att då antagne grundsatts äfven nu blefve gällande, nemligen att hvad sorn, utöfver de bestämda utgifterne, inflyter, reserveras till direct användande för Löts- och Båk-Inrättningens förbättrande, upptagit endast 5o,ooo Ridr, motsvarande den på Stat uppförde utgiftssumman; och som berörde Inrättning befinner sig i det mindre goda skick, att Kongl. Majit funnit sig föranlåten nu framställa förslag om anvisande, utöfver de årligen på Titeln uppkommande öfverskotten , för en gång af 170,000 Ridr , för att användas till fyrbåkars byggnad och förbättring samt lill båtnad för sjöfarten i allmänhet, och Utskottet jemväl fått emottaga åtskilliga motioner om nya fyrars uppbyggande, med flera anstalter till sjöfartens betryggande, anser Utskottet deraf äfven följa, att hvarje, om äfven ringare, å Båk-och Lotsraedlen uppkommande öfverskott, bör i första rummet användas till Fyroch Båk-Inrättningens försättande i ändamålsenligt skick, och att en löneförbättring för Lots-Befälet icke förr än i andra rummet bör ifrågakomma.
Då Befälet i öfrigt, åtminstone till någon del, torde äfven hädanefter komma att utgöras af Officerare, som tillika uppbära lön på Flottans ordinarie eller Expectance-Stater, finner Utskottet sig icke kunna tillstyrka att, för närvarande, någon tillökning beviljas i Lots-Befälets aflöning.
Prot. 1834. 4:de Samt, 1 :sta Afd, ± 21 :*ta Håftet.
Stats-Utshottets Utlåtande N:0 8a. 2:0
De i nyssberörde liänseende, från Borgare-Ståndet till Utskottet -j remitterade motioner, äro: |p a) af Herr B.
H- Santesson, att alla af Lots- oell Bak-Inrättningen till Stats-Verkets ingående intrader må till samma Inrättnings underhållande och fullkomnande användas och således den bland Stats-Verkets inkomster, under titel:
Ersättningar, upptagne intrad af 3,5oo R:dr Kamb. B:co, , I som Danska Kronan årligen erlägger, såsom godtgörelse af Sundska Tullmedlen för de på Svenska sidan af farvattnet igenom Öresund underhållne || fyr- och båkanstalter, äfven måtte till samma ändamål disponeras; ■ b~) af Herr Hemberg, J. P., om nya fyrbåkars uppförande på alla gf de ställen af Svenska kusterne, der erfarenheten visat sådane vara af be- j| hofvet påkallade, men företrädesvis vid Sandhammaren emellan Ystad och Cimbritshamn, på Gottska Sandön och på Ölands Norra udde; | c") af Herr Maechel, C. G., som ansett för Svenska sjöfarten vara af största vigt, att uppförandet af en fyrbåk å sistnämnde ställe med det snaraste komme att försiggå; d') af Herr Hahn, B., att 3:ne slenkolsfyrar mätte uppföras till ledning för den farliga seglationen i Bottniska viken, nemligen en på Egge- 9 grundet vid inloppet till Gefle, en på Holmöns norra udde i Q varken och 1 en utanför Piteå skärgård; hvarförutan Herr Hahn, såsom en utväg till 1 beredande af nu saknad tillgång på skicklige lotsar i Norra orterne, föreslagit att Lotshemman på Statens bekostnad måtte inköpas; e~) af Herr Linn, J. O., som, lika med Herr Hahn, yrkat på uppförandet af fyrar på Eggegrund samt några flere ställen i Bottniska viken, äfvensom på hemmans anslående åt Lotsarne; hvarförutan /) Herr Modin, C. A., med erkännande af behofvet utaf förbättrade Båk-Inrältningar i Norra farvattnen samt företrädesvis af Lotspersonalens ändamålsenligare organisation, likväl i förra hänseendet anfört, att en fyrbåk vore till de sjöfarandes vägledning af största nytta, om den hlefve uppförd på så kallade Stor-Jungfrun utanför Söderhamn.
Utskottet anser det vara ett Statens åliggande, att foga anstalt om nödige fyrbåkars sorgfälliga och ändamålsenliga vidmagthållande, till båtnad och befordrande af handeln och sjöfarten, som i detta afseende är med vissa afgifter belastad; och enär nu, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder meddelat, och äfven åtskillige enskilde Motionairer uppgifvit, båk- och fy- > rings-anstalterne äro i det skick, alt stora förbättringar derutinnan måste vidtagas, så tvekar Utskottet icke att tillstyrka Rikets Ständer: det alla de intrader, som i och för båk- och fyrings-ansl^lterQe Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 82. 3 inflyta, och deribland äfven inbegripne de under rubriquen Ersättningar, påräknelige Danska fyringsmedel, ma, oafkortade, till nämnde ändamål framgent blifva anslagne.
Beträffande lämpligaste sättet att bereda möjlighet för båk- och fyrings-anslalternes snara förbättrande, skall Utskottet framdeles afgifva utr låtande; och inskränker sig nu att föreslå: det ett mot
Danska fyringsmedlens belopp 3,5oo R:dr Ilamb.
Banco svarande anslag af 9,333 R:dr 16 sk.
Svenskt Banco må på Stat å denna Titel uppföras. 3:o Kongl.
Maj:t har i Nåder föreslagit, att af det å denna Titel lill kostnader vid Spanmålstransport och förbakning uppförda anslag ett belopp af 10,000 R:dr må lill 8:de Hufvud-Titeln öfverflyltas; men, i likhet med hvad Utskottet yttrat, angående de för dylika utgifter å 3:dje HufvudTiteln uppförde a5,ooo R:dr, hvilkas öfverflyttning till 8:de Titeln äfven blifvit ifrågaslälld, anser Utskottet alla utgifter för Militaire- och FörsvarsYerket till sjös, hvartill kostnaderne i och för brödanskaffningen åt Flottans manskap äfven höra, böra på ett ställe vara synlige.
Utskottet tillstyrker fördenskull: att berörde summa af 10,000 R,‘dr äfven må å Titeln få qvarstå. 4:o
Till kostnaderne vid öfningar för Flottans bemanning, hvilka i militairiskt hänseende äro desto nödvändigare, som ändamålet med hvad Flottan i öfrigt påkostas, huru väl den än må vara utrustad, otvifvelaktigt förfelas, om Befäl och manskap sakna öfning och skicklighet, har Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med Stor-Amirals-Embetets deröfver afgifne, Utskottet meddelade detaljerade förslag lill Flottans exercis, äskat ett ytterligare anslag af 35,000 R:dr årligen.
Vid öfvervägande häraf och hvad de Utskottet lillhandakomne handlingar innehålla, har Utskottet insett viglen och nyttan af den ifrågavarande utgiften, äfvensom att det nu till sjöexercisen uppförda anslag a5,ooo R:dr ingalunda kan vara tillräckligt för sådan exercis vid Flottans 3:ne stationer, äfven om den med mindre fartyg verkställes; men med iakttagande af den grundsatts
Utskottet hittills följt, att, så vidt möjligt är, inskränka utgifterne inom de förhanden varande, StatsVerkefs nu beräknade tillgångar, kan Utskottet i ofvanberörde anslag endast tillstyrka tillökning af ao,000 R:dr, uti hvilken summa tillgång jemväl är afsedd för det Beväringsmanskap, som tjenstgör till sjös, och 4 Stats-Vtslottets Utlåtande N:o 82. hvars öfning befinnes lämpligast kunna ske i sammanhang med Flottans exercis. 5:o Utskottet, som, vid revisionen af 1831 års räkenskaper, kommer i tillfälle alt närmare undersöka förhållandet med Flottans tillgång på ekvirke m. m., får nu, i anledning af Riksdagsfullmägtigen Anders
Danielssons anförande i afseende på \:de Hufvud-Titelns reglering, härigenom upplysa, att, vid anställd detaljerad granskning af anslaget till nybyggnader och reparationer vid Flottan, eller, med andra ord, till Flottans materiel, Utskottet funnit detsamma, ehvad det skall användas till större skepp eller endast till skärgårdsförsvarets fullkomnande, för närvarande icke tåla någon nedsättning; hvadan Utskottet icke heller för sitt tillstyrkande i denna del ansett nödigt, att, på sätt Herr Petre'} Tli., uti ett till Stats-Utskoltet från Borgare-Ståndet, i sammanhang med den Nådiga Propositionen om Stats-Verkets tillstånd och behof, remitteradt anförande, ifrågaställt, begära upplysning om den plan för organisationen af sjöförsvaret, som nu följes.
Då likväl Statens tillgångar och anslagen på /\:de Hufvud-Titeln synas vara otillräckliga för underhållet af både Linie- och Skärgårdsflotta, får Utskottet, med yttrande af den åsigt, att Rikets sjöförsvar egentligen hvilar på Skärgårdsflottan, härigenom tillstyrka, att, såvida Rikets Ständer dela denna åsigt, Rikets Ständer må, genom und. skrifvelse, på detta vigtiga ämne fästa Kongl. Maj:ts
Nådiga uppmärksamhet till det afseende en sådan framställning kan finnas förtjena. 6:0
Under anslaget för Flottans underhåll och nybyggnad samt underrubrik indelthar varit upptagen den skattet jära, som från Gottland utgjorts in natura med 3p3i tunnor med ett Kronovärde af 524 ^:(^r 1 ^ s^- Men sedan nu mera Tjärutill verkningen, på sätt i Stats-Utskottets InkomstBetänkande N:o 54 samt i det rörande detta ämne afgifne serskilda Betänkande N:o 61, omförmäles, icke vidare för Gottland utgör någon hufvudnäring, och billigheten således kräfver, att skattetjäran derstädes icke in natura utfordras, utan med penningar får lösas, så, och med afseende tillika derå, att Flottan icke bör sakna tillgång till det påräknade tjärubeloppet, uppföres här å Titelns utgiflsranslag i penningar ett, mot värdet af nämnde tjära, svarande belopp af 2,997 R:dr 28 sk., emot det att denna skatt bland Kronans behållne ordinarie räntor intages med enahanda belopp.
Maj i834* Ståts-Utskottets Utlåtande Nio 82» 5 Reservationer : Emot Utskottets Beslut vid 4:de punkten, angående kostnaderne vid öfningar för Flottans bemanning, 1:0 af Herr Hagelstam j O. J.: ”jag reserverar mig på det alfvarsammaste emot Stats-Utskottets med liten pluralite fattade beslut, att, af de 35,ooo R:dr, sora Kongl. Majrt begärt till Flottornes exercis, icke på något salt vilja bevilja mer än blott 20,000 R:dr, icke en gäng att genom lämphg framställning till Rikets Ständer, i underdånighet önska eller tillstyrka Kongl. Maj:t, att, i brist af andre tillgångar till Flottornes exercis , taga de bristande 18,000 Rulr af Flottans nybjggnads-stat eller andre öfverflöd s- och besparingsmedel, hvarigenom ingen vidare tillökning i f Hufvud-Titelns anslag derföre skulle uppkomma, så att Kongl. Maj:t, till exercis med bägge Flottornes fartyg, årligen finge använda åtminstone de begärde 60,000 Rulr; ty jag känner med ali säkerhet att sistnämnde summa ändock blir alltför knapp, ([emedan 3:ne månaders exercis i skärgården med blott 2 batailloner kanonslupar och 2 batailloner kanonjollar med tillbehör kostar omkring po,000 R:dr[) så att jag verkeligen är förundrad att Kongl. Maj:t i Sin Nådiga Proposition velat åtnöja
Sig med en så måttlig begäran till ifrågavarande högst vigtiga och angelägna ändamål.
Ja, jag är fullkomligt öfvertygad, att af alla medel, sora Rikets Ständer bevilja, kan knappt några Vara nödvändigare, om alla de mångfaldiga millioner, sorn på Flottorne blifvit bekostade, eller hela anslagtet till 4:de Hufvud-Tileln skall medföra någon sann och åsyftad njdta.
Ja, jag anser äfven det vara vida klokare, att hafva en mindre Flotta, eller ett mindre antal fartyg, och hålla dem alla beständigt i complett och god ordning, med fullkomligt skickligt befäl och manskap, än att med force bygga flere fartyg, än vi hafva råd att complettera och underhålla, samt förse med tillräckligt öfvadt befäl och sjöfolk.
Man betänke Sveriges och Norriges inbundna skärgårdar och kringflutna läge, och till följd deraf skärgårds- och sjöförsvarets vigt!
Man betänke att Flottorne äro de vapen, som aldraförst skola möta fienden, och att de således alltid genast böra vara fullkomligt öfvade, om vi, med en underlägsen styrka, skall kunna hafva rimligt hopp att freda våra kuster och bevara vår sjelfständighet.
Man betänke att det vore vida bättre och förmonligare, om vi, med ett godt och väl öfvadt sjöförsvar, kan hindra fienden ifrån alt landstiga och härja våra bygder samt föra kriget utom våra gränsor. 6 Siats-Utskotlels Utlåtande K;o 82.
Man betänke vår östra grannes stora sjö-*exerciser hvarje sommar meil som oftast stora escadrar på flera ställen, och att Ryssarne nu ega endast i Östersjön 37 linieskepp, 22 fregatter och en betydlig skärgårdsflotta.
Man betänke de mångfaldige kunskaper, den långa practik och den ständiga öfning, sorn sjö-oflicerare och sjöfolk behöfva för att kunna anses rätt skicklige, i synnerhet då de, såsom nu hos oss, skola tjenstgöra på ä:ne alldeles olika Flottor, nemligen på linieskepps och skärgårdsflottan, hvartill ytterligare kommer att sjötactiken och alla våra sjö-exercis- och hushållsreglementen vid bägge Flottorne nu äro omarbetade enligt sjökrigens nyare esprit, och att våra många sorter krigsfartyg undergått betydliga förändringar och förbättringar, i synnerhet hvad skärgårds-fartygen beträffar, hvarigenom allt större exercis-expeditioner i sjön och i skärgården äro så mycket nödvändigare, på det befäl och manskap måtte blifva fullkomligt vane vid alla nya regleringar, inrättningar och det nyare sjö- i synnerhet skärgårdskrigssättet samt tillika få lära sig att med säkerhet känna våra inlopp, farvatten och invecklade skärgårdar, emedan skärgårdsflottans förnämsta styrka och nytta beror på skärgårdslocalens fullkomliga kännedom, öfver och under vattenytan och dess strategiska användande, hvilken kunskap icke är så lätt för allom, och fordrar derföre mycken öfning och djupt begrundande.
Man betänke derjemte, att våra Flottor på 20 års tid, eller allt sedan sista kriget, icke mer än 2 gånger alltför kort fått exercera i skärgården med ett par batailloner, och likaså alltför sällan med blott 1,2a 3 seglande fartyg i öppna sjön.
Man betänke äfven, att då vår Landtarmé med circa 1,400 officerare, 1,700 under-oflicerare och omkring 5o,ooo man nu erhåller årligen nära 5oOjOOO R:dr eller § million till exercis hvarje år_, så synes det påtagligt att de nu in alles beviljade blott /jåjooo R:dr till sjö- och skärgårdsexercis för z:ne alldeles olika Ilottor_, med tillsammans nära 3oo krigsfartyg, hvilka fordra circa 5oo sjö-oflicerare, 1,200 under-oflicerare och omkring 24,000 man till bemanning, måste vara alltför otillräckligt för ifrågavarande dyrbara stridsverk, men som jag vågar kalla vårt första och vigligaste försvar.
Af alla dessa, eller nu anförde skäl, jemte många andra, som skulle kunna tilläggas, vågar jag fullt och fast tro, att Stats-Utskottet eller Rikets Ständer , utan prut borde bevilja Kongl. Majit icke allenast de 35,000 R:dr, som Högstdensamme nu begärt till Flottans exercis, utan till och med Stats-Utskottets Utlåtande N;o 8a. 7 sjelfmant erbjuda Kongl. Maj:t dubbelt så mycket lill samma vigtiga och angelägna ändamål, eller med gamla och nya sjö-exercis-anslaget tillsammans 90 å 100,000 R:dr, och hellre pruta litet mera på några andra mindre vigtiga anslag, så att Kongl. Maj:t kunde låta Flottornes befäl och manskap, jemte en dass sjöbeväring, exercera hvart annat år, 3:ne månader uti skärgården, med minst 2 batailloner kanonslupar och 2 batailloner kanonjollar, samt hvart annat år 3:ne månader på öppna hafvet å seglande fartyg med t. ex. 1 å 2 linieskepp, 2 fregatter och 2 kutterbriggar, eller endast med 4 h 5 svåra fregatter och inga linieskepp, hvilken hvart annat års exercis, på sjön och skärgården, nu är så mycket angelägnare, som genomfördetta Örlogs- och Armeens Flottas befäls sammanslagning till en enda Corps under namn af Kongl. Maj:ts Flotta, samma officerare, under-officerare och manskap nu åligger den dubbla skicklighet och de dubbla kunskaper, att känna och kunna begagna 2:ne alldeles olika Flottors organisation och fartyg, deras olika manöver, tactik och artilleri jemte deras olika krigslheatrar och alldeles olika operations- och krigssält, m. m.
Jag yrkar derföre bifall till de i5,ooo R:dr som ännu brista i de 35,ooo R:dr, som Kongl. Maj:t begärt till Flottans exercis”. 2:0 af Herr Prosten Östberg: ”jag reserverar mig emot föregående beslut, emedan jag tror att det af Kongl. Maj:t begärde anslag till den högst vigtiga sjö-exercisen är behöfligt, och således ej borde nedprutas”; samt 3:o af Herr Prosten Nordin: ”jag anser nödvändigt att exercis beredes sjöstaten och tror, att medel dertill kunde tagas af skeppsbyggnadscassan, så att det belopp af medel, Kongl. Maj:t äskat sålunda kunde fyllas utan Statens betungande”.
Vid 5:te punktenj i anledning af Anders Danielssons och Herr Petre's motioner, af Herr Friherre Silfversköld , C.: ”sorn jag icke anser mig eg a nog kunskap uti den vigtiga frågan, huru Sveriges sjöförsvar bör ändamålsenligast ordnas och jag, utan en sådan kunskap, icke tilltror mig hvarken böra tillstyrka att Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet hufvudsakligen eller företrädesvis bör riglas åt ena eller andra hållet, så reserverar jag mig emot Utskottets beslut”.
Häruti hafva instämt Herr Friherre Palmstjerna, C. O.j Herr von Post, A. L.j Herr Biskop Thyselius3 Herr Doctor Hasselroth, Herr Prosten östberg samt Herr Prosten Nordin. 8 Stats-UtsTcottets Utlåtande N:o 82, Fjerde Hufvud-Tit el n.
Milit aire- och För sv ar sv erhet till Sjös, Aflöniiigs-S talen:
Förvaltningen af Sjö-Ärenderne med Sjö— Chartae-Archivet .
Chefens för Flottan Expedition ....
General-Ådjut:s-Expeditionen för Flottan Flottans Stationer Lotseri- och Fyrings-Staten . . .. . . S:r Materiel:
Flottans underhåll och nybyggnad Diverse Anslag: Exercis af Flottans bemanning . , ; .
Spanmåls-upphandling och Bagerikostnad Skrifmaterialier och Expenser m. m. . .
Rese- och Traclamenls-penuingar . . , Oförutsedda utgifter . . . . . . . . S:r Summa hvartill kommer : Indelta Räntor, Kronovärde 14,663 — — hvaraf 9,485 utan förvandling 9,485 — 5,178 med dito å 5 . 25,890 — Spanmål in natura 9,423 tunnor å 5 R:dr Summa Summarum 580,000 Penningar enligt i83o års RiksStat. 18,720 — 2,400! — 1,920 — 413,485 36 50,000 — "486,525 36 25.000 20.000 2,500 3,333 __10,000[ — 60,833'76 1,127,359 Stats-Utskottcts förslag. 18,720 — 2,400 1,920 413,485 Förhöjning.
Minskning. 361— _ 59,333 16! — 495,859 4 — 582,997 28 45.000 — 20.000 — 2,500 — 3,333'16 10,000; — ^80,833 ^6 1,159,690 9.333 16 9.333 76 2,997 20,000 35,375 47,1 i 5-
Ankom till Exp.-Utslc. d. 6 Maji, kl. i c. m.
Utlåtande, angående utgifterne under JRiks-Statens Femte Hufvud-Titel. (U. A.) i:o Denna Hufvud-Titel, som innefattar anslagen för Wetenskaperna och De Sköna Konsterna och vid sista Statsregleringeu bestämdes till en summa af 27,080 R:dr 4° sk., kommer nu att förminskas med anslagssumman för Kongl.
Museum i,o5o R:dr, hvilken blifvit öfverflyttad till ÖfverIntendents-Embetets Stat å aldra Hufvud-Titeln. 2:0
Vid öfrige, å 5:te Hufvud-Titeln Uppförde, anslag kommer ingen förändring i fråga, utom i afseende på den af senaste Rikets Ständer, till Silfver-Jettoner, för att vid Kongl.
Wetenskaps-Akademiens sammankomster utdelas, anvisade summa af 240 R:dr Silfver årligen.
Denna har till Acadelnieu blifvit utbetald, på det sätt att, intill sista Riksdag, cursskillnaden anordnades på 8:de Hufvud-Titelns anslag lill extra utgifter.
Fråga väcktes då, om summans vexling i Banken efter pari-curs, men enär sådan vexling icke egt rum, har, lill följd af hvad Rikets Ständer uti underdånig Skrifvelse af den 28 December 1829 anmält och med anledning af hvad hos Kongl. Majit blifvit tillkännagifvet, Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den 20 Aug. 183 r , förständiga!
Stats-Contoret, att af öfverskotten å Stats-Verkets inkomster till Wetenskaps-Academien utbetala den cursskillnad, som, vid invexling af Silfver till Jettoner, uppkommer derigenom, att Academien för de dertill anslagne 24° R-dr i stället för Silfver uppburit samma belopp i Bancosedlar.
Vid delta förhållande anser Utskottet lämpligast vara att tillstyrka: det cursskillnaden för berörde anslag må, efter 128 sk. räknad, å Stat uppföras, samt Welenskaps-Academiens anslagssumma i förhållande dertill ökas till 640 Ridr.
Stockholm den 3 Maj x834» Emot bibehållande å denna Hufvud-Titel af derå uppförde anslag för Dramatiska Spektaklet, har Riksdagsfullmägtigen Hans Jansson från Elfsborgs
Län anmält följande reservation:
Enligt den upplysning jag sökt och erhållit uti denna sak, skall den sunfma 4>5oo R:dr Banco, sora af Statens medel utgå, jemte 200 famnar Bihang till R.
Prot. 1834. 4:de Sami. 1 ista AJck 2 2 Vsta Hå f tet.
IO Stats-Utskottets Utlåtande N:o 83. ved, som likaledes från denna Hufvud-Titel lärer utgå till Theatern, härleda sig ifrån år 1806, då f. d. Konung Gustaf Adolph upphäfde den Stora Kongl. Theatern, och endast bibehöll det Dramatiska Spektaklet, som var en på actier ställd enskild anstalt, men som styrdes af en Directeur, hvilken Konungen förordnade, biträdd af ett par bland Lottegarné.
Då denna Theater äfven skulle uppföra större sångpiecer, som fordrade mera kostnad och ökad personal, erhöll den till sitt understöd ofvannämnde anslag.
Sedan Stora Theatern år 1810 åter upprättades, fortfor anslaget emedlertid att utgå; men borde egentligen hafva upphört år 1813, då Dramatiska Theatern upphäfdes, dess privilegier indrogos och dess personal förenades med Stora Operans, under samma lagar och styrelse.
Staten har sålunda i 20 år fortfarit alt betala ett anslag åt en inrättning, som icke existerar.
Om det möjligtvis förut eller till 1813 kunnat, oaktadt förändrade förhållanden, vara något skäl att låta anslaget utgå, fastän Operett-Spektaklerne upphört, för hvilka det egentligen var ämnadt, så var det emedan Dramatiska Theatern var en Nationel Inrättning, bestämd att der låta ”Svenska Dramatiske Författares arbeten af Svenska Acteurer till språkets, smakens och sedernas odling, för allmänheten uppföras”, såsom orden lyda i Theaterns Reglemente af den 29 Maji 1789, hvarföre också inhemska författares rättigheter äro deri utförligt bestämde och samvetsgrannt vårdade.
Men då numera ett annat förhållande med Theatern inträdt, då Nationela Författares rättigheter i detta afseende genom ett ej längesedan utfärdadt
Reglemente blifvit så godt som upphäfne, eller åtminstone ställda under öfversättare, emedan det i sistnämnde Reglemente heter, ”att original ej får föredragas öfversättning”, hvilket synes antyda att öfversätta arbeten skola ega högre värde, och öfversättarens arfvode lill och med lärer vara proportionsvis högre beräknadt än författarens, en sak som naturligtvis icke lärer vara mycket uppmuntrande för inhemska författare, så drager jag för min del den slutsatts deraf, att äfven anslaget bör upphöra.
Skulle det äfven någon gåug kunna hafva händt eller kunna hända, att, af Extra Utgiftsmedlen, tillgångar blifvit anvisade för betalande af Theaterns iråkade skuld, ett misstag om dessa medels bestämmelse, som är för Statens oförutsedda behof j är det emot all princip, och lärer blott behöfva anmärkas, för att bli rättadt.
Om jag vidare tager i betraktande de betydliga summor, som äro anslagne till Theater-personalens aflöning, fastän icke directe utgående af Statens medel, men dock i många fall uppgående till lika belopp med Statens högre Embetsmäns, ulan att det kan för mig göras begripligt, huru de förra för Statens bestånd kunna vara lika oumbärliga sorn de senare, så blir berörde Stats-Utslottets Utlåtande N:o 83.
11 anslag för mig än mera motbjudande.
Jag missunnar visst ingen det nöje och den uppbyggelse, som han tror sig hemta på Operan; men är dock enfaldig nog tro, att den, som väljer detta ställe för att ”odla smaken'” och i synnerhet ”sederne”, har valt ett ganska vanskligt mönster.
Historien lilia väl, som erfarenheten, torde nogsamt ådagalägga huruvida smakens*och sedernas odling och förfinande, tillika varit dess renande förädling och sanna förbättring.
Må opartiskheten döma, hvarest de enklaste, renaste och de mest okonstlade seder finnas, antingen i stora städer, der spektakel dagligen hållas, eller i den mest hortgömda vrå på landet, der allmogen icke vet hvad Theater vill säga!
Må dessa spektakler förnöja, förtjusa, förädla, förfina sina dyrkare och vänner —• men må de ock bära sig sjelfva utan alt betunga Staten med sitt underhåll —• och de skola gerna för mig få vara i fred.
Jag älskar frihet, dygd, upplysning och odling af samhällslefnaden och sederne, men icke hemtade ur sådane källor — utan af naturens, religionens och den sanna moralens hänvisning och efterföljd.