Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ett öres tull på Råsocker skulle i det närmaste lemna en inkomst, som motsvarade minskningen af mantalspenningarnes borttagande, och en sådan afgift skulle alltid blifva rättvisare, då andelen deri berodde af den qvantitet, som hvar och en förbrukade af en sådan artikel.” STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1863. Ståts-Utskottets Memorial N:o 46. 1 X:t> 46.
Alik. till Exp.-Utsk. den 19 Febr. 1863, kl. 12 midd.
Memorial, i anledning af återremiss å Stats-Utskottets Utlåtande N:o 37, angående begärdt anstånd med föreskrifne kapital- och ränteinbetalningar ä de till Norbergs Jernvägs-bulag af allmänna medel anvisade lån. (R. A.)
Vid föredragning hos Riks—Stånden af ofvanberörda Utlåtande N:o 27, har detsamma af Borgare-Ståndet blifvit till Stats-Utskottet återremitteradt; men som öfriga tre Riks-Stånd, enligt Utskottet tiilhandakomna protokolls-utdrag, godkänt ifrågavarande utlåtande, kan följaktligen Borgare-Ståndets återremiss af detsamma icke till vidare åtgärd föfanleda; hvilket till Borgare-Ståndets kännedom härigenom meddelas.
Stockholm den 19 Februari 1863, Bih. till R.
4 Samt. 1 Afd. 19 Haft. I 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 47.
Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Febr. 1863, kl. 12 mufti.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående försäljning till enskild person af en komministers-bostället Hof Dahlbogård i Kronobergs län tillhörig del i den s. k.
Spetsamossen.
(I. A.) PS sätt högstberörda den 24 Oktober 1862 till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition, införd under N:o 24 i l:sta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoller vid innevarande riksmöte, innehåller, hade uti en till Kongl. Majit ingifven skrift Kommissions-landtmätaren A. P. Liedberg underdånigst anhållit, att få, mot en köpeskilling af 273 R:dr 73 öre Riksmynt, förvärfva sig eganderätt till den del af s. k. Spetsamossen, som tillhör komministers-bostället * mantal krono N:o 3 Hof Dahlbogård i Wexiö socken, och hvilken del, utgörande 13 tunnland 22 kappland, i sådant fall skulle af sökanden utdikas, tegläggas och odlas i sammanhang med öfriga delarne af samma mosse.
Af den underdåniga ansökningen och dervid fogade handlingar hade inhemtats, bland annat, att Liedberg, hvilken med Kongl. Maj:ts den 27 Mars 1838 lemnade nådiga tillåtelse för en betingad köpeskilling af 900 R:dr R:mt af staden Wexiö inköpt dess del, 33 tunnland 20 kappland af den vid staden belägna Spetsamossen mot vilkor att hafva inom viss tid afdikat och odlat denna mark, som till ett djup af 3 eller 6 alnar utgjordes af hvitmossa, numera verkställt detta odlingsföretag; att då emellertid från de öfriga dels till Araby och Hofgården, dels till komministers-boscället Hof-Da hl bogård, lydande delarne af mossen kalla dimmor spridas öfver den af Liedberg odlade trakten, och stora förluster genom frostskada derå redan inträffat och för framtiden vore att förutse, men hvarken de enskilde egarne eller boställshafvarne velat § deras områden verkställa odling, hvilken vore med stora kostnader förenad, och beräknades endast för de bostället underlydande 13 tunnland 22 kappland till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 47. 3 en utgift af 7,000 R:dr, hade Liedberg funnit sig nödsakad inköpa de till Araby och Hof hörande lotter i mossen, samt att ehuru den redan företagna odlingen i sanitärt hänseende verkat särdeles fördelaktigt för staden, förhållandet derutinnan skulle i ej obetydlig mån förbättras, derest äfven boställets andel deri utdikades och torrlädes, enär derigenom icke allenast frostskador utåt hela detta vidsträckta fält skulle upphöra, utan ock de osunda dimmor, som från den sanka och vatten-aflopp uu saknande trakten draga fram mot staden, komme att aflägsnas och staden sålunda blefve till fullo befriad från den källa till framkallande och underhållande af epidemier, som ännu i stadens närmaste grannskap förefunnes.
Sedan i anledning häraf Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium, efter vederbörandes hörande, uti den 28 Oktober 1861 afgifvet underdånigt utlåtande sig yttrat och, i likhet med öfrige vederbörande, ansett sig böra tillstyrka nådigt bifall till ansökningen, dock under vilkor att den erbjudna köpeskillingen 273 R:dr 73 öre, användes till boställets förbättring, på sätt vid nästinträfFande ekonomiska besigtning eller laga af- och tiliträdessyn pröfvas lämpligt, har Kongl.
Maj: t detta ärende, såsom afseende en afsöndring för alltid af kronojord, till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemnat och dervid, enär, på sött alla i ämnet hörda myndigheter sammanstämmande upplyst, det skulle lända till fördel för komministers-beställningens innehafvare, om ifrågavarande mark finge från bostället på ofvanuppgifna vilkor försäljas, föreslagit att Rikets Ständer till Lied borgs ifrågavarande, ansökning måtte lemna deras samtycke.
Efter härå från samtliga Riks-Stånden erhållen remiss, har Stats-Utskottet förehaft detta ärende och dervid tagit kännedom af de till frågan hörande handlingar jemte karta; och får Utskottet, med afseende å de i den Kongl.
Propositionen utredda förhållanden, tillstyrka, det ifrågakomne 13 tunnland 22 kappland, utgörande komministersbostället Hof-Dahlbogårds andel i den så kallade Spetsamossen, må på uppgifna vilkor till Kommissions-landtmätaren A. P. Liedberg försäljas.
Stockholm den 19 Februari 1863. - r;'lu a i ,ooä >o»; 'ottil moni ‘_l iJi,; eimimjiiod-ei; kiumimoi doo -noJe ab(oH Stats-Utskottets Utlåtande N:o 48, IV:© #8.
Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Febi. 1863, kl. 12 inidd.
Maj:ts nådiga Proposition, angående ut byte af komministers-bostället Svensbohl i Rudskoga socken emot sergeants-bostället Höjdebråten i Nysunds socken. (I. A.)
Af högstberörda den 24 Oktober sistlidet år till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition (införd under N:o 25 i l:sta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll) inhemtas, hurusom, efter det Kongl. Maj:t, uppå underdånig framställning af Rudskoga och Nysunds till ett pastorat förenade församlingar, under den 27 Juni 1856 i nåder förordnat, att blifvande
Komministern inom nämnda församlingar egde åtnöja sig med den förändring af boställe, som Kongl. Maj:t framdeles kunde finna godt besluta, Nysunds församling hos Kongl.
Maj:t anhållit, att det åt bemälde Komminister anslagna boställe Svensbohl N:o 2, ett halft mantal krono i Rudskoga socken, Wisnums härad af Wermlands län, måtte, till afhjelpande af de olägenheter, som tillskyndas ej mindre Nysunds socknemän än komministern derigenom, att både pastors- och komministers-boställena hafva sitt läge inom Rudskoga socken, få utbytas emot sergeants-bostället vid Nerikes regemente Höjdebråten N:o 1, om ett fjerdedels mantal krono, i Nysunds socken, Edsbergs härad och Orebro län, för hvilket ända mål sökanderne förklarat sig villige att genom årlig afgäld i spanmål hålla den af boställs-innehafvarne skadeslös, som, i händelse boställena vid närmare undersökning, icke skulle befinnas jemngoda, komme i besittning af det sämre bostället; hvarjemte sökanderne begärt att detta byte finge träda i verkställighet, om icke förr, vid nuvarande innehafvares af Höjdebråten afgång.
Sedan båda boställena blifvit i vederbörandes närvaro behörigen uppskattade till egor och öfriga förmåner samt dervid befunnits, att hemmanet Svensbohl rätteligen uppskattats till 7 R:dr 38 sk. och Höjdebråten till 7 R:dr 36 sk. 11 r:st Banko Stats-Utsköttets Utlåtande N:o 48. ränta, men att värdet af åbyggnaderna upptagits vid det förra till 2,596 R:dr 67 öre, och vid det sednare till blott 1,771 R:dr 67 öre R:mt, så och efter det ej mindre Komministern i Rudskoga och Nysund L.
Edgren på de af sökanderne framställda vilkor förklarat sig nöjd med det ifrågaställa hemmansbytet, än äfven Chefs-embetet vid Nerikes regemente och Carlstads stifts konsistorium äfvensom Landshöfdinge-embetet i Orebro län och Konungens Befallningshafvande i Wermlands län förordat ansökningen; hafva Kongl.
Krigs- och Kammar-kollegierna uti infordradt, gemensamt underdånigt utlåtande den 6
Maj 1861, af anförda orsaker, till ansökningen tillstyrkt nådigt bifall, dock med vilkor icke allenast för Nysunds församling att, enligt sitt åtagande, med 825 R:dr R:mt, för en gång, ersätta Komministern skilnaden emellan det lägre fibvggnadsvärdet å Höjdebråten än å Svensbohl, hvartill en af församlingen för kapellans-boställets tlvttning bildad fond lemnar tillgång, utan ock för Komministern att å sin sida vid blifvande ekonomiska besigtningar redovisa denna ersättningssummas användning till det nya kapellans-boställets nytta; äfvensom, enär af Höjdebråtens ränta äro Kronan behållne boskapspenningarne 8 sk., men af Svensbohl dagsverkspenningarne|.24 sk.
Banko, Kollegierna, på det någon förändring i denna inkomst icke måtte genom bytet Kronan tillskyndas, i underdånighet hemställt, att särskildt måtte i nåder stadgas om hvardera boställs-innehafvarens skyldighet att ansvara för de KronanSnu behållna räntor af det boställe honom tillfaller; och har Kongl. Majit, enär‘| det;ifrågastäi!da ut hy tet af boställshemman utan tvifvel vore ganska ändamålsenligt och till följd deraf vunnit förord af samtliga i ämnet hörda myndigheter, föreslagit Rikets Ständer att till verkställighet deraf, under de af Krigs- och Kammar-kollegierna föreslagna vilkor, lemna sitt medgifvande.
Stats-Utskottet, som från samtliga Riks-Stånden erhållit remiss å denna nådiga framställning, har ärendet förehaft; och tillstyrker, att Rikets Ständer måtte samma nådiga framställning bifalla.
Stockholm den 19 Februari 1863. 6 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 4.9, N:o 49.
Ank. till Exp.-Uls*. den 19 Febr. 1863, kl. 12 midd Utlåtande, t anledning af Kongl. Majis nådiga Proposition, angående befrielse för Fältkamereraren m. m.
Ph. A. Arells enka, Albertina Heimberger, från lifgifvande af obseroationsprocenl och anmärkningsmedel, hvilka blifvit hennes man i lifstiden till gäldande ådömda. (I. A.) Sedan Kongl. Maj:t genom nådigt beslut af den 12 Oktober 1860 lemnat utan afseende f. d.
Regementsskrifvaren vid Dal-regementet, Revisoren vid Arméens Pensionskassa, Fältkamereraren Philip August Arells underdåniga ansökning att af gunst och nåd varda befriad från skyldigheten att utgifva ej mindre hvad som motsvarade den af Kongl.
Majits och Rikets Kammar-rätts kansli- och revisionsbetjening uppburna observationsprocent å de genom Kongl.
Maj:ts Utslag den 7 Juni 1841 Arell till betalning ådömda, sedermera ersatte 2,998 R:dr 10 r:st.
Raoko, hvilken observationsprocent Arell, genom Kammar-rättens den 11 Juni 1845 meddelade och af Kongl. Majit den 24 Juli 1846 fastställda Utslag, fått sig ålagdt att sjelf godtgöra, än ock hvad som efter en erbjuden afbetalning af 200 R:dr Banko återstode å de anmärkningsmedel, 1,560 Riksdaler 22 sk. 2 rist.
Banko, hvilka, enligt Kammarrättens utslag den 1 Juli 1841, borde af Arell gäldas; samt Kammar-rätten, på dess Advokatfiskals-embetes framställning, för utbekommande af berörde medel, anmodat Öfverståthållare-embetet att låta hos Fältkamereraren Arell anställa utmätning och, i händelse tillgång saknades, för dessa Kronans fordringar meddela införsel uti hälften af Arells på Arméens Pensionskassas stat innehafvande revisorslön: så och efter det Arell sedermera i Juli månad 1861 aflidit, hade — enligt hvad högstberörda den 24 Oktober sistlidet år till Rikets Ständer allåtna nådiga Proposition, införd under N:o 23 i Usta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll — hans efterlemnade enka Albertina Heimberger, uti en till Kongl. Majit ingifven skrift, med åberopande af sin nödställda belägenhet och då hon vid framskriden ålder egde tre sjukliga döttrar att försörja, underdånigst anhållit, att Kongl. Majit, med behjertande häraf, måtte i nåder meddela befrielse från allt betalningsansvar för ofvanberörda ob - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 50. 7 servationsarfvode och anmärkningsmedel, så att det efterlemnade obetydliga lösöreboet kunde komma sökanden och bennes barn till godo; varande uti en sedermera ingif— ven skrift af sökanden i underdånighet företedt intyg af sysslomannen i den efter Arell uppkomna konkurs, att numera ingen annan borgenär i boet funnes än Kongl. Maj:t och Kronan för ofvan omförmälda fordran, hvilken nu utgjorde dels observavationsprocent 1,002 Riksdaler 45 öre och dels anmärkningsmedel 2,358 R:dr 51 öre, eller tillsammans 3,360 R:dr 96 öre, hvaremot tiligångarne i boet endast kornme att uppgå till något öfver 300 R:dr; och har Kongl. Maj:t, med anledning häraf och i betraktande of härvid förkomna bevekande omständigheter, i riåder föreslagit Rikets
Ständer att befria sökanden från gäldande af ifrågavarande observationsarfvode och anmärkningsmedel.
Stats-Utskottet, som från samtliga Riks-Stånden erhållit remiss å högstberörda nådiga Proposition och undfått del af dertill hörande handlingar, har tagit detta ärende i öfvervägande och får, med afseende å de i den Kongl.
Propositionen anförda förhållanden och ömmande omständigheter, tillstyrka, att hvad Kongl. Majit i berörda hänseende nådigst föreslagit, måtte af Rikets Ständer bifallas.
Ank till Utlåtande, i anledning af Kongl.
Ma]:ts nådiga Proposition, angående ef tergift
Ull förmån för enkan Märtha Näsdotter Tulpan af Kronans rätt till qvarlåtenskapen efter hetmes syster, enkan Anna Nilsdotter i Makrismåla. (I. A.) Enligt högstberörda, den 5 December sistlidet år aflåtna och till Stats-Utskottet remitterade nådiga Proposition (införd under N:o 56 i lista Samlingen af Bihan get till Riks-Ståndens protokoll), har enkan Märtha Nilsdotter Tulpan i Carlshamn underdånigst anhållit, det Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer göra nådig fram - 8 Stat s-Ut skottets Utlåtande N:o 50. ställning derom, att sökanden, som numera uppnått en ålder af 82 år, måtte, för erhållande af bättre föda och mera beqvämlighet under sin återstående lifstid, få tillgodonjuta qvarlåtenskapen efter sin allidna syster Anna Nilsdotter, ehuru sökanden försutit sin rätt att taga arf efter systern, hvadan qvarlåtenskapen borde, enligt lag, tillfalla Konungen; och hade Märtha Nilsdotter, till stöd för ansökningen, anfört: att redan i hennes spädaste barndom, eller för omkring 80 år sedan, bennes syster Anna, som varit 18 år äldre, flyttat från föräldrahemmet i Carlshamn och först tagit tjenst i Carlskrona samt sedermera, efter ingånget giftermål med soldaten Gumme Part, varit bosatt i nybygget under kaptensbostället Makrismåla i Elmsboda församling af Kronobergs län intill år 1840, då hon atled den 27 Oktober utan att efterlemna några kända arfvingar, hvadan vården af hennes qvarlåtenskap uppdragits åt Petter Svensson i Binnarebo, hvilken under loppet af år 1841 låtit i allmänna tidningar kungöra arfvet för de honom okända arfvingarne; att emellertid skilnaden i ålder mellan systrarna och Annas tidiga utflyttning från hemmet vållat, att Märtha saknat nästan all kännedom om systerns öden och tillvaro, samt då hon aldrig läst några tidningar, icke eller erhållit kännedom om berörda kungörelse eller om systerns död, förrän hon för några år sedan uti Carlshamn sammanträffat med Petter Svensson, som då tillika upplyst, att qvarlåtenskapen, jemte upplupna räntor, den 24 Juni 1860 utgjort 182 R:dr R:mt; varande vid ansökningen fogadt ett af vederbörande själasörjare utfardadt intyg derom, att sökandens föräldrar i deras äktenskap haft, utom ofvannämnda döttrar Anna och Märtha, 4 born, af hvilka tre aflidit och den fjerde, elier sonen Sven, som föddes 1777 och efter uppgift blifvit sjöman, icke sedan flere år gifvit sin vistelseort tillkänna.
Häröfver hörde, hafva vederbörande embetsmyndigheter, med vitsordanie af sökandens torftiga omständigheter, å berörda ansökning tillstyrkt bifall; och har, på grund af hvad sålunda blifvit upplyst och då de orsaker, som vållat att Märtha Nilsdotter försutit sin arfsrätt efter systern Anna Nilsdotter, hade sin grund i omständigheter, hvilka, i anseende till Märtha Nilsdotters samhällsställning, måste anses ursäktliga, Kongl. Maj:t, i betraktande jemväl af sökandens höga ålder och medellösa belägenhet samt det ringa belopp, hvartill qvarlåtenskapen uppgår, föreslagit, att denna qvarlåtenskap må, till förmån för Märtha Nllsdotter, efterskänkas.
På de af Kongl. Majit anförda skäl, får Stats-Utskottet hemställa, att Rikets Ständer måtte, för sin del, bifalla högslberörda nådiga fram ställning.
Nt:o £*4. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51. 9 H:o 51.
Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Febi'. 18G3, kl. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts nådiga Proposition, angående utbyte af jord emellan Kronan och Malmo stad. (I. A.)
Uti underdånigt memorial af den 6 Novemder 1860 hade, enligt hvad högstberörda den 24 Oktober sistlidet år till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition (införd under N:o 14 i Irsta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll) hufvudsakligen innehåller, Kongl. Majrts
Befallningshafvande i Malmöhus län till Kongl. Majrt insäudt och med sitt förord beledsagat en af Malmö stads äldste i underdånighet gjord ansökning, att, för användande till en för staden behöflig parkanläggning med tillhörande trädgårdar och promenader, få tillbyta sig Kronan tillhörig jord emot vederlag af stadens jord och på i öfrigt föreslagna vilkor.
Sedan, med anledning af denna ansökning, Kongl.
Majrt genom nådig remiss anbefallt dess och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier att med underdånigt utlåtande inkomma, hade Kongl. Krigs-kollegium från Place-majoren i Malmö, Kommeudants-embetet derstädes samt Ctiefs-embetet vid Ingeniör-korpsen infordrat yttranden, hvaruti sistnämnda två embeten, jemte ålskillliga anmärkningar emot de i ansökningen uppgifna vilkor, framställt ett nytt förslag till jordbyte, hvarföre Kongl. Krigs-kollegium, som, i det skick ärendet sålunda förekommit, funnit sig icke kunna tillstyrka ansökningen, anmodat Kongl. Majrts
Befallningshafvande att inhemta sökandenas utlåtande öfver ofvanberörda tre yttranden.
Till följd häraf hade Kongl. Majrts Befallningshafvande, uti skrifvelse den 31 Oktober 1861, till bemälde Kongl. Kollegium insäudt dels åtskilliga Magistratens protokoller, hvaraf inhemtades att staden ingått på det nya förslaget till egobyte samt att stadens innevånare, för deras del, antagit ett uti protokollet infördt förslag till kontrakt om ifrågavarande byte emellan Kronan m. till K
St Prut. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 19 Haft. 2 10 Stats-Vtskottets Utlåtande N:o 51. och staden, dels ock instrument öfver verkställd värdering så väl af den jord som skulle ingå i bytet, som af tvänne derå befintliga Kronan tillhöriga byggnader.
Sedan härefter ej mindre Chefs-embetet vid Ingeniör-korpsen blifvit ytterligare bordt,;! än äfven Kongl Krigs—kollegii Advokatfiskals-embete med yttrande inkommit, hade Kongl. Krigs- och Kammar-kollegierna den 10 Februari sistlidet år, med öfverlemnande af samtliga handlingarne i målet, afgifvit det af Kongl. Maj:t infordrade utlåtande, hvarvid Kongl.
Kollegierna förklarat de föreslagna bytesvilkoren vara för Kronan så fördelaktiga, att Kollegierna icke tvekade i underdånighet tillstyrka nådigt bifall till bytet; och hade, under förutsättning att det ifrågavarande bytet komme att i nåder beviljas, Kollegierna granskat det af stadens innevånare för deras del godkända, hörofvan omförmälda förslag till kontrakt, samt, efter dervid gjorda anmärkningar, föreslagit följande kontraktsbestämmelser, nemligen: l:o.
Kongl. Maj:t och Kronan upplåter åt staden Malmö till full ego för all framtid och för att användas till allmän parkanläggning samt fruktträdgård och blomsterodling, på sätt staden kan finna för godt närmare bestämma, dock utan rättighet att från detta bestämda ändamål afvika, hela den Kongl. Maj:t och Kronan tillhöriga, vester om staden belägna jord, som omslutes af Slottsplatsgatan, nya begrafningsplatsen, den närmast staden befintliga yttre f. d. fästningsgrafven och den i förlängning af Vestergatan till Slottet ledande stensatta väg, hvilken jord, som utgöres af den s. k.
Slottsplatsen och Kommendantsträdgården med omgifvande åker och ängsmark, är utmärkt pä en al tillförordnade förste Landtmätaren Georg Gustafsson år 1860 upprättad karla med N:ris 1, 2, 3, o, 6, 7 och 8 samt innehåller, jemte ofvannämnde väg, 14 tunnland 19 kappland; varande uti denna öfverlåtelse inbegripne å jorden nu befintliga träd och planteringar, men icke de derstädes uppförda, Kronan tillhöriga 2:ne byggnader. 2:o.
Häremot öfverlåler staden åt Kongl. Maj:t och Kronan under full eganderätl: a) af stadens s. k. vestra betesmark, 52 tunnland 26,ö kappland, deraf äro utmärkte 43 tunnland 15 kappland å ofvannämnde karta under N:ris 1 och 2, samt 9 tunnland 11,o kappland å en särskild karteritning under N:o 2; b) den del af s. k. skjutsstall-lyckan om 5 tunnland 7,4 kappland, som å tillförordnade förste Landmätaren Gustafssons förut omförmälda karta är utmärkt med N:ris 1, 2, 3 och 4 samt orngifves i norr af den från Sege å framledda kanalen med en bank af 6 alnars bredd, hvilken pä kartan äfven är utsatt och icke i denna öfverlåtelse inbegripes; i Öster af den väg, som kommer, att anläggas från östra Förstadsgatan och sträcker sig öfver tomten N:o 8; och i vester af den staden tillhöriga s. k.
Schougska lyckan. 3:o. Kongl.
Maj:t och Kronan åligger att sina i l:sta punkten omnämnda två byggnader borttaga och platserna afrödja. 4:o.
Staden åligger att försätta den afträdda delen af Skjutsstall-lyckan, 5 tunn - Siats-Utskottets Utlåtande N:o 51.
11 land 7,4 kappland, i det skick, att den vid skeende besigtning, som af Kongl.
Krigskollegium förordnas och hvarvid stadens ombud äfven eger tillstädesvara, befinnes tili fot-exercis begagnelig. 5:o.
Jordarne afträdas å ömse sidor den 1 Januari 1864, dä hvad i 3 dje och 4:de punkterna är föreskrifvet bör vara vederbörligen verkstäldt. 6:o.
Skulle vid denna tidpunkt af personer, som jordarne under arrende innehafva, möjligen framställas anspråk på ersättning, åligger ersättningsskyldighet i sådant fall endast den, som jorden afträder. 7:o.
I öfrigt är stadgadt och öfverenskommet: а) att den i Irsta punkten omnämnda väg i förlängning af Vestergatan, skall tili allmänt begagnande af Kronan och staden, till hälften hvardera, försvarligen stensatt underhållas; б) Den å vestra betesmarken, 32 tunnland 26,6 kappland, nu befintliga markväg från öster till vester samt derifrån erforderliga vägar till både stadens i norr derutmed belägna strandmark och enskildes i söder angränsande jordar, hvilka alla vägar äro å förutnämnda karta och karteritning utmärkta, lemnäs till obehindradt allmänt begagnande, dock utan något deltagande i deras underhåll å Kronans sida; c) Öfver den i 2:o 6) omnämnda kanaibank af 6 alnars bredd har staden full egande- och dispositionsrätt, för begagnande hvaraf den nu skedda öfverifitelsen af Skjutsstall—lyckan i öfrigt följaktligen icke utgör hinder; d) Tvättning, badning och kreaturs vattnande eller annat, hvaraf orenlighet åtstadkommes, må icke i kanalen ega rum.
Då, enligt hvad härvid blifvit utredt, ifrågavarande egobyte emellan Kronan och Malmö stad vore för Kronan i allo fördelaktigt, men för d<‘ss verkställighet jemväl erfordrades Rikets Ständers samtycke, på sätt 77 § Regeringsformen i sådant fall stadgar, har Kongl. Maj;t nu i nåder föreslagit Rikets
Ständer att för deras del medgifva egobytet under ofvan upptagna vilkor.
Förevarande nådiga Proposition är af samtliga Riks-Stånden remitterad till Stats-Utskottet, som jemväl erhållit del af de till ärendet hörande kartor och handlingar; och får Utskottet, med afseende ä de i den Kongl. Propositionen anförda förhållanden och på de vilkor, som deruti blifvit föreslagna, tillstyrka, att Kongl.
Maj:ts nådiga framställning härutinnan må vinna Rikets Ständers bifall.
Stockholm den 19 Februari 1863. 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 52, &:© 5*3.
Utsk. den 19 Febr. 1863, kl. 12 middi Utlåtande, i anledning af Kongl. Majis nådiga Proposition, angående upplåtande under ständig besittningsrätt af en jordrymd vid Kungsöhrs norra kungsladugård. (I. A.) Till Kongl. hade, enligt hvad högstberörda den 31 Oktober sistlidet år till Rikets Ständer allåtna nådiga Proposition (införd under N:o 31 i 1 :sta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll) innehåller, Dess Befallningshafvande i Westmanlands län, jemte underdånigt memorial af den 17 Oktober 1860, öfverlemnat en af Possessionaten J. M. Stenbäck i underdånighet gjord ansökning, att en å bifogad karta beskrifven, å egorna till Kungsöhrs norra kungsladugård, i Kungs Barkarö socken och Åkerbo härad af nämnda län, på södra sluttningen af den s. k.