Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfven den vid lasarettet befintliga likbod med obduktions- och begrafningsrum vore för ändamålet otillräckliga, särdeles obduktions— lokalen, enär allenast en inskränktare del af de vid lasarettet studerande unga läkare hade utrymme att vid obduktionerna närvara och inhemta den undervisning, som dervid meddelades.
För kök och bad kunde tjenliga lokaler beredas inom lasarettsbyggnaden, om en del af de i bottenvåningen belägna, för sjukvården mindre lämpliga, rum dertill upplätes; men vid en sådan, af behofvet oundgängligen påkallad, förändring skulle, derest boningsrum i sammanhang dermed anvisades åt sjukbetjeningen, medtagas dels allmänna sjukrum med tjugusex sängar, dels åtta enskilda sjukrum.
Då likväl behofvet af all den sjukvård lasarettet sednare åren tillhandahållit vöre oförminskadt samt inrättningens årsinkomster, enligt
Direktionens tanke, fortfarande vore tillräckliga för en sådan lasarettets utvidgade verksamhet, syntes någon inskränkning i densamma icke böra ifrågakomma.
Okadt antal enskilda rum hade ock blifvit af nöden till följd af de donationer, hvilka i sednare tid tillgodokommit lasarettet, med vilkor att för afkastningen kostnadsfri sjukvård skulle i enskilda rum tillhandahållas åt mindre bemedlade personer.
Med afseende å dessa förhållanden hade Lasaretts-direktionen ansett sig böra, efter inhemtadt yttrande af inrättningens Ofver-läkare, låta upprätta förslag med beräkning af kostnaden för de nödiga ansedda byggnaderna och förbättringarne.
Då för en väl ordnad sjukinrättning en sjettedel af sjukrummen turvis borde kunna hållas ledig för rening och vädring, skulle vid Serafimer-lasarettet, beräknadt för omkring 300 sjuka, erfordras rum för ytterligare 60 sängar.
,4f sådan anledning och då af ofvan anförda orsak utrymme för 26 sängar inom nuvarande lasarettsbyggnaden bortginge, hade i den nya byggnaden beräknats nio allmänna rum med plats för 90 sjuksängar samt derjemte 17 enskilda sjukrum, ett operationsrum, 2 rum för amanuenser, 8 för sköterskor och betjening, jemte badrum, ett mindre kök och skafferi, bostad för vaktmästare, förrådsrum och vagnshus.
För denna byggnad med er forderligt gårdsutrymme hade, till följd af det köp, som med Kongl. Maj:ts nådiga tillåtelse, år 1860 verkställts af en intill lasarettet belägen fastighet, plats inom lasarettets ego-område blifvit beredd.
Byggnaden skulle, enligt upprättad förslagsberäkniug, erfordra en kostnad af R:dr 160,000: — Transport R:dr 160,000:
— Bih. till B.
Prof. 18(12 dt 1803. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 1 Baft. fi Siats-Utskottets Utlåtande N:v 13!'
. (fortsättning.') Transport
R:dr 160,000: — hvartill, om gas- och vattenledning jemte oljemålning i korridorerna och sjukrummen anbringades, ytterligare kotnme ...
Inventarier och utredningspersedlar hade beräknats till .
Enär obduktion af liken efter aflidna patienter vid lasarettet verkställdes af den vid Carolinska institutet i pathologisk anatomi anställde professorn, hvilken, bland annat, hade til! uppgift att, i sammanhang med dessa obduktioner, meddela undervisning åt de vid institutet och lasarettet studerande unga läkare, hade Lasaretts-dire ktioneu lika med Institutets Lärare-kollegium ansett lämpligast, att byggnad af likbod, obduktionsrum och begrafningskapell för lasarettets räkning blefve uppförd å Institutets tomt i sammanhang med öfriga byggnader, sorn, enligt underdånig framställning af Institutets Kansler, erfordrades för den pathologiska institutionen.
Kostnaden för lasarettets i detta afseende nödiga byggnad hade beräknats till Förändringen inom lasarettsbyggnaden för ordnandet af kök och bad med tillhörande ångmachin och inventarier, skulle, enligt upprättade förslag, komma all kosta hvartill, för ny vattenledning från Mälaren samt inledning af vatten inom alla sjukrummen, enligt särskilda kostnadsförslag ytterligare erfordrades » o,uuu: — Samtliga utgifter för Serafimer-lasaretlets försättande uti ett för detsamma, såsom sjukinrättning och klinisk läroanstalt, med lidens fordringar öfverensstämmande skick, skulle således erfordra en sammanräknad kostnad af R:dr 235,000:
— För ifrågavarande behof kunde
Lasaretts-direktionen likväl endast använda ett belopp af omkring 30,000 R:dr, utgörande räntc-afkastning af Sederholmska donationen; men enär, efter afräkning af ofvanberörda för tillbyggnaden disponibla tillgång för samtliga dessa arbeten, derutöfver erfordrades ett belopp af 205,000 R:dr, fann Lasaretts-direktionen sig böra i underdånighet hemställa, om icke Kongl. Maj:t, af skäl som i den underdåniga skrifvelsen närmare utvecklades, skulle anse lämpligt att af Rikets Ständer äska den för ofvanberörda ändamål sålunda erforderliga summa.
Då emellertid Kongl. Maj:t, i Dess nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof tiilkännagifvit, att Kongl. Maj:t ville, efter det vederbörande med infordrade utlåtanden öfver Lasaretts-direktionens ofvanomförmälda underdåniga framställning inkommit, taga densamma under särskildt öfvervägande samt det vid sådant förhållande icke kunde med visshet antagas, att det för Serafimer-lasarettet erforderliga anslag komine att af Kongl. Maj:t hos Rikets Ständer begäras, har Friherre Gustaf voa Duben, uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o 160), på det Rikets Ständer i allt fall måtte komma i tillfälle taga frågan i öfvervägande, och » 10,000: — » 18,500: — » 20,000: — » 20,489: ~- Stats-Utskottete Utlåtande N:o 139.
(Fortsättning.; 43 under Åberopande af Lasaretts-direktionens underdåniga skrifvelse i ämnet föreslagit, det Rikets Ständer måtte för Sernfimer-lnsareltets behof i och lör byggnader och förändringar vid och inom lasarettet, bevilja det erforderliga beloppet af 205,000 R:dr, hvilken motion blifvit öfverlemnad tili Stats-Utskottet, som jemväl frän Chefen för Ecklesiastik-departemcntet fått emottaga en skrifvelse, deruti Departements-chefen meddelat, att sedan till Kongl. Maj:ts kännedom kommit att förenämnda motion till Utskottet remitterats, Kongl. Majit i nåder befallt att Direktionens här ofvan omför» mälda underdåniga skrifvelse jemte de till ärendet hörande ritningar och kostnadsförslag samt Öfver-intendents-embetets deröfver afgifna yttrande skulle Utskottet tillställas, för att tjena till upplysning vid frågans behandling.
Den stora b lydelse
Serafimer-ordens-lusarettet eger såsom praktisk undervisningsanstalt för blifvande läkare och det tillfälle detsamma, såsom rikets största sjukhus, lemnar en mängd af sjukdomar hemsökta samhällsmedlemmar att derstädes erhålla vård och ändamålsenlig behandling, hafva upprepade gånger förskaffat denna inrättning frikostiga bidrag äfven från Statens sida; och att ifrågavarande anstalt ytterligare torde vara i behof af dylikt understöd, vill Utskottet icke bestrida; men enär vid innevarande riksdag
Statens medel högst betydligt tagits i anspråk för sjukvården i allmänhet och, hvad särskildt Serafimer-lasaretlet beträffar, Utskottet, genom tillstyrkande af det anslag Kongl.
Majit äskat för nybyggnaden vid Carolinska medicochirurgiska institutet, uti hvilken summa inräknats det belopp å 20,000 Ridr, som ansetts erforderligt för uppförande å institutets tomt af en särskild byggnad för lasarettets räkning, afsedd till obduktionsrum, likbod och begralningskapell, jemväl fästat afseende å lasarettets behof, har Utskottet funnit sig lörhindradt alt i vidsträcktare mån, än som skett, understödja den framställning, som åsyftar ytterligare statsanslag för denna institution och hemställer derföre, att Friherre von Dubens motion ej må vinna Rikets Ständers bifall. 128:o.
Uti en hos Freste-Ståndet väckt, till Utskottet remitterad, motion (Nio 48), har Doktor Landgren fästat uppmärksamheten derå, att, sedan under de sistförflutna 20 åren flere spridda fall af spetelska förekommit inom provinsen Helsingland, Sundhets-kollegium funnit sig föranlåtet att åt en läkare särskildt uppdraga tillsynen öfver dem, som vore behäftade med denna förfärliga sjukdom.
Enligt den rapport, som Doktor Hedenström, hvilken sedan början af sistlidet år förestått berörda befattning, i Oktober månad samma år till Kollegium afgifvit, utgjordes antalet af de hos honom anmälda spetelske 40 män och 55 qvinnor, af hvilka 59 vore arbetsföra; och enar mångå af dessa olycklige finge ända till 20 år dragas med denna vämjeliga och fasaväckande sjukdom, innan deras sorgliga lif slutade, hade bemälde läkare hos Sundhets-kollegium töreslagit upprättandet i Helsingland af ett hospital för spetelske, för vård och skötsel af de obotligt sjuka och för möjligt häfvande af sjukdomen, der den ej hunnit inrota sig.
Detta förslag, hvars framläggande för Rikets 44 Stats-UtfkoUets Utlåtande N:o 131). (Fortsättning.)
Ständer förmodats hafva uteblifvit endast af grannlagenhetsskäl och med afseende å den (lärdt anlitade statskassans tillgängar, hade upptagit: för uppbyggandet af bospitalshus med nödiga uthus (med tomt å 2 tunnland)
R:dr 14,800: — för sängar, linne och öfriga nödiga husgeråd .
» 5,200: — go 000' samt årliga omkostnader: underhåll, mat, värme för sjuka » 5,500: — läkare-arfvode, betjening, inventariernas underhåll . » 2,500: — g qqq. _
Af de sjukes antal, som, enligt motionärens tanke, kunde beräknas uppgå till 90, ansåges med stöd af den erfarenhet som vunnits i Norrige, der ifrågavarande sjukdom sedan längre tider tillbaka härjat, högst en tredjedel komma att anlita stiftelsen; hvarjemte motionären, bland annat, meddelat den upplysning att i allmänhet sjukrummen i Norrige vore 18 fot långa, 18 fot breda och 10 fot höga (kubikinnehållet 5,240 lot), och att hvart sådant rum inrymde 7 patienter.
Förmenande att under de första tre åren svårligen mer än tvänne sådana rum skulle blifva upptagna, emedan här, såsom annorstädes, patienterne utan tvifvel till en början skulle tveka att öfverlemna sig åt stiftelsen, har motionären derföre föreställt sig, att, om en tvåvåningsbyggnad af trä nu uppfördes med 4 sådana ruin i hvarje våning, denna, enligt hans åsigt, kunde inredas och förses med nödiga husgeråd för 15,000 R:dr, äfvensom den årliga omkostnaden för läkare-arfvode, betjening, värme, mat m. m. antagits kunna under första statsregleringsperioden nedsättas till 5,000 R:dr.
I fråga om kommunens pligt att till en dylik stiftelse bidraga har motionäien eiinrat, hurusom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet väl låtit höra vederbörande församlingar i berörda hänseende, men att af dessa endast en del visat sig dertill benägne, hvaremot andra socknar, inom hvilkas område sjukdomen ej utbredt sig, å denna framställning gifvit bestämdt afslag.
Också vore detta mindre underligt då denna provins, som vöre af naturen mindre rikt lottad, nyligen uppfört och ordnat två lasaretter.
Erfarenheten visade äfven att Norska Staten nödgats helt och hållet öfvertaga kostnaden för dessa anstalter, för såvidt de urgamla stiftelserna befunnits otillräckliga; varande, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, af motionären föreslaget, att Rikets Ständer måtte anvisa ett reservationsanslag af 15,000 R:dr för uppförande af ett hospital för spetelske med dertill hörande inredning och husgeråd på den plats inom Helsingland, der Kongl.
Maj:t kan pröfva lämpligast, samt att under förestående statsregloringsperiod ett årligt anslag al 5,000 R:dr måtte bestämmas för denna stiftelses underhåll; och är jemväl inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtigen Eric Ersson från Gefleborgs län, med hvilken Riksdagsfullmägtige Olof Persson och Per Ericsson från nämnda län sig förenat, uti motion N:o 291, ett förslag i samma syftning framstäldt, dervid motionären likväl yrkat, att reservationsanslaget för hospitalsbyggnadens uppförande och inredning måtte bestämmas till 20,000 R:dr.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i öfvervägande; och ehuru, enligt Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 139.
(Fortsättning.) 45 Utskottets åsigt, det onekligen är ett kommunens åliggande att besörja den sjukvård hvarom här är fråga och hvarför allmänna medel således icke böra tagas i anspråk, anser likväl Utskottet med afseende å härvid förekommande särskilda omständigheter och förhållanden, beskaffenheten af denna ohyggliga sjukdom samt de många och stora svårigheter, som möta för att åt deraf hemsökta personer lemna behörig vård i deras beklagansvärda belägenhet.
Staten icke skäligen böra helt och hållet undandraga sig att komma vederbörande kommuner till hjelp i deras bemödanden att afvärja detta onda; och synes denna åtgärd desto mera lämplig, som ett dylikt understöd från Statens sida möjligen kan i någon mån bidraga till hämmande af en sjukdom, som äfven här i landet lärer vara i tilltagande; och Utskottet hemställer derföre, att Rikets Ständer på det sätt bifalla dessa motioner, att, till Kongl.
Maj:ts disposition å Riksgälds-kontoret anvisas ett reservationsanslag af 9,000
R:dr, för att, under de vilkor i afseende å kommunens bidrag, sou) Kongl. Majit kan finna lämpligt bestämma, med en tredjedel årligen under nästa statsregleringsperiod användas såsom bidrag för vård och skötsel af de i provinsen Helsingland befintlige, al sjukdomen spetelska, angripna personer. 129:o.
I sammanhang med förevarande ämne har Utskottet förehaft till behandling nedannämnda, i Borgare- och Bonde-Stånden väckta motioner: a) af Herr O. /i. L Dahm, som uti en hos Borgare-Ståndet väckt motion (Nio 86) erinrat derom, att länslasaretten, med undantag af de enskilda donationer, som på några ställen kommit dessa inrättningar till del, och de åt dem anslagna kollektmcdel, hvilka likväl vore en obetydlighet och äfven i de folkrikaste län utginge med högst 500 Ridr årligen, icke hade andra medel för uppfyliande af deras bestämmelse än möjligen blifvande öfverskott å kurhusafgiflen, hvilken till största delen medtoges af kostnaden för kurhusens underhåll och vården derstädes.
Till följd häraf kunde också länslasaretten icke, såsom sig borde, emottaga fattige sjuka, som vore i behof af sjukvård, under det kurhusen deremot egde tillräckliga medel att afgiftsfritt vårda dem, som blifvit behäftade med venerisk smitta.
Motionären ansåge det derföre icke vara för mycket begärdt, att samhället åt dem af våra lidande likar, hvilka, utan att vara behäftade med venerisk smitta, behöfde vård på sjukhus, ansloges ett ungefär lika stort belopp, som vore afsedt åt dem, hvilka lida af denna sjukdom.
Enligt officiela uppgifter hade kurhusafgiften inom Calmar län i medeltal under de sista 10 åren uppgått till 6 öre för hvarje person af länets folknummer, eller 66
Ridr för hvarje tusende innevånare.
Enligt den icke fullständiga uppgiften i Kongl. Majits nådiga Proposition till Rikets Ständer den 24 Oktober sistlidet år, angående kurhusafgiften, hade den i hela riket år 1860 uppgått till ungefär lika belopp; och har motionären på grund häraf föreslagit, att af statsmedlen ett belopp af 50 Ridr för hvarje jemnt tusendetal af hela befolkningen inom hvarje län eller kurhusdislrikt måtte ställas till de respektive Lasaretts-direktionernas förfogande att af dem användas til! beredande af kostnadsfri sjukvård för fattige sjuka vid länens offentliga sjukhus; och b) af Riks» 46 Stat-Utskottets Utlåtande Nio 13!).
(Fortsättning,) dagsfullmägtigen A. Söderholtz från Södermanlands län, hvilken, under anförande, hurusom i äldre tider ett rikt doneradt sjukhus funnits i Strengnäs, men att detta på 1780-talet blifvit försåldt och köpeskillingen jemte årsinkomsterna af dit donerade hemman, anslagna till Nyköpings hospital, dit de fortfarande inflöte, uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 429) fästat uppmärksamheten å de olägenheter, som genom denna sjukhusets förflyttning uppkommit för Åkers och Selebo härader, då, till följd af det långa afståridet från Nyköping (af 8 till 10 mils längd) mången sjuk hindrades att begagna sig af den läkarevård, som å dervarande lasarett kunde erhållas.
Väl hade häradernas innebyggare nu börjat samla en fond till ett blifvande sjukhus i Strengnäs, men dessa medel uppginge icke till 1,000 K:dr och utan statsbidrag kunde derstädes, enligt motionärens tanke, något ändamålsenligt sjukhus ej uppföras, hvadan motionären anhållit, att Rikets Ständer för anläggning af ett sjukhus i sistnämnda stad, måtte bevilja ett statsanslag för en gång af 20,000 R:dr.
Som, eldigt Utskottets tanke, det allmänna icke bör vidkännas utgifter af förevarande beskaffenhet, hvilka måste anses åligga kommunerna sjelfve, samt med temlig visshet kan antagas, att, om dylika understöd, som nu blifvit af ofvanbemälda motionärer ifrågasatte, af Staten beviljades, sådant skulle föranleda till många anspråk i enahanda syftning och medföra högst betydliga kostnader för Statsverket, hemställer Utskottet, att ifrågavarande af Herr Dahm och Riksdngsfullmägtigen Söderholtz väckta motioner må lemnäs utan afseende. 130:o.
Maj:t har derjemte till bekostande af fullständig beklädnadsut redning för samtliga hospital erna t riket äskat ett kreditiv för en gång af 80,000 R:dr.
I afseende å denna anslagsfråga inhemtas af det vid den nådiga Propositionen lögade Strrtsråds—protokoll, hurusom Serafimer-ordens-gillet, sysselsatt med upprättandet af allmän beklädnadsstat för rikets hospitaler, funnit det böra leda till god ordning, enkelhet och större kontroll i förvaltningen, derest för samtliga hospitalen bestämdes en gemensam stat, upptagande, särskildt för män och särskildt för qvinnor, de persedlar, som för hvarje person vid hospitalet böra finnas, äfvensom slitningstiden för enhvar af dessa porsedlar; om derefter med tillämpning häraf, samt då, med bibehållande af renlighet och god ordning i öfrigt, de sjuka, tillhörande de 2:dra och 3:dje klasserna, icke i allmänhet kunna (dier böra tillåtas begagna egna kläder, för hvarje hospital, i mån af dess fastställda patient—antal, anskaffades en fullständig beklädnadsutredning, olika för olika årstider, samt i fall sedermera förrådet, genom lokalstyrelsens försorg och omtanka och med användande i möjligaste måtto af hospitals— hjonens egna krafter, underhålles, utan särskild anmälan hos Ofver-styrelsen om belufvet i iivarje fall; men att, enär Ordens-gillet för den lörsta fullständiga utredningen i omförmälda hänseende saknade erforderliga medel, Ordens-gillet ansett sig böra härom hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan, med begäran om nådig framställ - Stati-Utsliottela Utlåtande N:o 139.
(Fortsättning.) 47 ning till Rikets Stander att ett kreditiv mätte lör sagda ändamål Gillet beviljas; och ehuru, till följd af städse vexlande priser, Ordens-gillet icke kunde med full säkerhet angifva det härtill erforderliga belopp, hade likväl, \id öfvervägande af nuvarande patient-antalet inom förutnämnda klasser, uppgående till omkring 1,100, saint hvad utaf den vid hospitalen befintliga bekläduaden kunde varu af beskaffenhet att böra uti det fastställda inventarii-förrådet upplagas, Ordens-gillet beräknat kreditivsurarnan uppgå till det af Kongl. Maj:t nu föreslagna belopp.
Till denna nådiga framställning fär Utskottet, af skäl som finnas till stöd för densamma artdragna, tillstyrka Rikets Ständers bifall. 131:o.
Sedan Serafimer-ordens-gillet uti underdånig skrifvelse den 13 Augusti förlidet år, bland annat, anmält dels att de från allmänna hospitalsfonden bestridda utgifter för år 1861 komme att med omkring 18,000 R:dr öfverstiga fondens inkomster för samma år, deri inberäkuadt det af Rikets Ständer för innevarande statsregleringsperiod till nämnda fonds förstärkning beviljade årliga kreditiv af 40,000 K:dr, dels ock att tillökningen i utgifts-staterna för år 1862 uppginge till minst 25.000
R:dr, oberäknad underhållskostnaden för Stockholms hospital, hvilken för sistnämnda år antagits komma att öfverskjuta dertill nu afsedda tillgångar med omkring 36.000
R:dr, har, enär, efter hvad Ordens-gillet tillika förmält, någon anledning icke förefunnes att behofven i dessa hänseenden komme att under närmaste följande åren minskas.
Kongl. Maj:t begärt, att nyssberörda årliga kreditiv-anslag, 40,000 R:dr, mätte, förhöjdt till 80,000 R:dr, få utgå jemväl under den tid nästa statsreglerings period kommer att omfatta.
Onekligt är att så väl de i allmänhet stegrade varuprisen som de anordningar, hvilka numera vidtagits dels för hospitalernas utvidgning, dels för åstadkommande af en förbättrad vård och ändamålsenlig behandling af det beklagligtvis äfven härstädes alltjemt tillvexande antalet sinnessjuka taga i anspråk iiögst betydliga utgifter och det torde derföre ock blifva nödigt att för förvaltningens oafbrutoa gång höja den kredilivsumma, som härtill nu finnes anslagen.
Vid behandlingen af detta ärende har dock hos Utskottet kommit i öfvervägande, huruvida det icke vore möjligt att genom ändamålsenliga åtgärder från styrelsen ökade inkomster skulle, utan Statens mellankomst, kunna hospitalsfonden beredas; och hos Utskottet har härvid den föreställningen uppstått att sådant lämpligen skulle kunna åstadkommas, bland annat, derigenom att årsafgiften lör betalande patienter vid rikets hospitaler något höjdes.
Denna afgift utgår för närvarande vanligen med 450 R:dr årligen för patienter i lista klassen, 160 » d:o » d:o » 2:dra d:o, 60, 30 eller 15 » d:o » d:o » 3:dje d:o, och, om det också må anses betänkligt att för 3:dje klassens patienter, som vanligen äro fattige eller mindre bemedlade personer, öka denna afgift, både kan och bör, cn - 48 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 1.39 (Fortsättning.) ligt Utskottets tanke, högre betalning fordras af dem, sorn tillhöra Irsta och 2:dra klasserna.
Och det är under förutsättning att denna åtgärd, Ilvars både lämplighet och nödvändighet icke torde bestridas, kommer att vidtagas, som Utskottet tillstyrker, a) att Rikets Ständer bifalla Kongl. Majlis ofvanberörda nådiga framställning och till hospitalsfondens förstärkning å Riksgälds-kontoret anvisa ett kreditiv af 240,000 Rrdr, att med en tredjedel, eller 80,000 Rnir, under hvartdera af åren 4864, 4 865 och 1866 utgå Uti det Statsruds—protokoll, sorn åtföljer Kongl. Majrts nådiga 1’roposition i detta ämne lormäles (pag. 78 och 80) hurusom, vid underdånig föredragning af de frågor, som angå rikets vårdanstalter för sinnessjuka, Departements-chefen, sedan erfarenheten visat att hospitalens egna inkomster numera befinnas otillräckliga att fylla de vexande behofven och att Staten medelst direkta årliga anslag nödgas uppehålla dessa belsovårdsanstalter, ansett lämpligast, att, på sätt redan i afseende på åtskilliga andra verk blifvit förordnadt och af särskilda komitéer åren 4 844 och 1850 beträffande Serafimer-ordens-gillet föreslaget, de till Ordens-gillet för hospitalsfonden inflytande jordeboksräntor, tionde- och arrendemedel m. 11. inkomster, hvilka ej från enskilda stiftelser härflyta, till Statsverket indroges och med bestämdt årligt anslag ersattes, samt att
Departements-chefen, som härå i underdånighet fästat Kongl. Majcts nådiga uppmärksamhet, af sådan anledning tillika, bland annat, hemställt, att
Serafimer-ordensgillet måtte i nåder anbefallas att tili Kongl. Majit inkomma med utredning ej mindre öfver hospitalsfondens samtliga nuvarande tillgångar, vare sig uti jordegendom, räntor, tionde och arrenden, eller uti andra, så väl ständiga som tillfälliga inkomster, med särskild uppgift tillika å hvad som härledde sig från enskilda donationer, än ock öfver fondens årliga utgifter till underhåll, aflöningar, pensioner o. s. v. och att sedan det blifvit tillsedt, huruvida icke, på sätt redan vid 1825 års riksdag i fråga om förändring i sättet för statsinkomsternas uppbärande och redovisande framställdes, en betydlig del af fondens egendom och inkomster kunde af Staten öfvertagas, emot det att, för hospitalens fullständiga underhåll, af Rikets Ständer lemnades erforderligt anslag å 8:de hufvudtiteln, Kongl.
Majit måtte täckas taga i nådigt betraktande hvilka förfoganden, med hänseende till denna fråga, kunde af omständigheterna påkallas.
Enligt hvad Utskottet erfarit har ock, till följd af denna Departements-chefens, utaf Kongl.
Majit gillade underdåniga framställning, Serafimer-ordens-gillet den 27 Februari innevarande år till Kongl. Majit allemnat fullständig redogörelse ej mindre för hospitalsfondens samtliga tillgångar, än ock för fondens årliga utgifter; dervid utgifterna upptagits i enlighet med innevarande års stater, arrende-afgifterna utförts i enlighet med sist upprättade arrende-kontrakt, samt för öfriga inkomster och utgifter lagts till grund det hos Ordens-gillet sednast verkställda bokslut, eller det för år 1861.