Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
A den andra sidan kunna mäl af högsta wigt för Bankens bestånd förefalla, hwarwid Konungens åtgärd wore oundgängeliq, men hwilka dock icke Utan Sndamäleks förfelande för Riksens Ständer kunde uppenbaras. Wore Z2 Den iZ Äng.
More ej defia omständigheter för handen, fkulle lätt ella de mäl, som Kongl. Majtt hade a.t Banco U skottet meddela, pä den wanliga wägen, genom N.dtg proposition till Riksens Ständer och derefter b.-iviljad remifi, kill Banco-Utskottet kunna öfwerlemnas.
Men äfwen sisUörledne Riksdags erfarenhet bewisar, att B-rnco U-skottet fick att sig befatta med ärender, hörande under Konungens omedelbara åtgärd, hwilka ej kunde Riksens S änders Plena meddelas.
Ständer behagade således t. ex» stelfwa tilldela sitt dä warande Banco-IUskott rättighet, att med sin egen rätt afgöra sättet huru Bankens fordringar i Finland borde indrifwas, m. m.
Pä defia grunder har nu Utskottet ansett nödigt, att i del föl stag det nu asiemnar, jemte behörigt afseende pä bewarandet af denna Kongl. Maj:tS rätt, att i Bancomal sin proposition under hemlighet meddela, äfwen uppgifwa för U skottets handlingssätt i förhållande dertill, sädane wilker, att
Bankens säkerhet derigenom mätte kunna wara tryggad, och Riksens Ständers rätt bewarad.
Dä 7:d<- §. af den i fråga warande Instruktionen för B niro Utskottet innehåller, att derest Utskottet, skulle taga nägot steg, att öfwerträda sin Instruktion eller nägot besluta, som more stridande emot Burkens bästa och säkerhet, äger hwarje Ledamot, man att bindas af sin tysthers.Ed, att sädant i RiksStändens Plena anmäla, har Utskottet i denna föreskrift sett ett tillräckeligt band emot alla mitzbcuk as Banco-U:skottetS rätt att direkte ifrän Konungen emottaga proposi ioner.
Det har säledes aldrig kunnat sätta i fräga, alt icke betz nu till förestående föreskrift, det, enär Kongl. Maj:l finner för godt att Banco-Utskottet någon proposition meddela, rörande sädaus Den n Aug.
Lz sädane mål, som hemliga hällas böra och Utskottet ej skulle finna sig förut genom denna Instruktion berärtigadt, att dem med Riksens Ständer» rätt afgöra, U skottet dä, sedan FullmLgtige blifwit hörde, bör i allmänna ordalag och utan hemlighetens uppdagande Riksens Ständer om den erhällna propositionen un. derräita, altid och ofelbart skall wara Verkställd, dä alt bemödande att deremot bryta af hwarenda Ledamot enligt ofwannämnde /rde §. kan göras kill intet; och U.skottek har derjemte ansedt Riksens Sränders rätt fullkomligen bewarad, när det föreslagit, det af Riksens Ständer mätte bero, att wid hwart särskildt sädant fall meddela Utskottet sitt tillstånd, att med deras rätt sädana mål afgöra, innan B inco-UtskotreL deröfwer mä kunna fatta nägot beslut.
Pä delta sätt förblifwer Banken allid exclusivt under Riksens Ständers egen förwalcning; och Riksens Sander lära noggrant inse wigren deraf, art beslut, hwilka- si-ra »erkställighel och nytta beror af dera- hemlighet, ej mätte behöfwa uppenbaras, och dä gerna uppdraga sin rätt ät de Personer, hwilka de skänkt sitt förtroende säsom Ledamöter i Banco.
Inom Utskottet hafwa förslag förewarit, dels att när till U skottet hemliga propositioner ifrån Konungen asiemnades, efter skedd anmälan till Riksens Ständer Utskott-t ofelbart skulle med flere Ledamöter förstärkas, innan det med Riksens Ständers rätt finge malen afgöra, dels ait ny proportion af twä tredjedelar eller tre fjerdedelar af ve närwarandes röster skulle försfkrifwas, säsom nödiga lill pluralitet wid beslut.
Hwad del förra förslaget beträffade, fann Utskottet sig ej tillständig!, ait nägot för Riksens Ständer» Handlingssätt föreskrift»», hwilket ock syntes aldeles öfwerflSbigt, emedan denna Utwäg altid, i fall Bihang.
N:o §, 6.
Rik - Z4 Dell n Aug.
Sränder sä för godt finna, i stöd af g6 §» i Riksdag» > Ordningen star öppen; Rörande dck andra befanns Votecingssättct öfwer de frägor dä Banco UijVvlter ulöfwar Riksens Ständers rätt, genom z8 8- i Rlködaas-Ordningen redan förut wara fullkomligen bestämd.
Art i dessa bada afseende» göra ett nytt förslag hade således ej kunnat föra lill annat än en förändring i Grundlagen, hw-lken i behörig ordning pröfivad hode kill ny pröfning eller ock afgörande intill nästa Riksdag, bordt hwitå.
Da i följe dera", för tillfället swärigheken ej hade blifwit afhulpen och dä Utskottet dessutom trodt sig hafwa funnit en Utwäg, arr lika sicken kunna förwara Riksens Ständers rätt, har det, under hopp att hafwa swarat mot det förtroende Riksens Stander det samma wisst, beflutit at förestå följande: § 8- ''Dä Kongl.
Mig:t i Räder för godt sinner "akt Banco Ulskorret någon Proposition meddela, rö« ''rande sädane mäl, som hemliga hällas böra, och ' Utikctlet ej skulle finna sig förut genom denna Jn"struction berättigad,', att den med Riksens Ständer"rätt afgöra; Äligge det Utskottet, art, sedan Banco"Fullwägkige blifwit hörde, i almänna ordalag och "utan hemlighetens uppdagande, Riksens Ständer om "den cchallna propositionen underrätta, för ott wid ''hwart och ett sädant fall särskilt begära Riksens "Ständers tillstånd, akt med deras rätt förordna om "de ämnen, som i Kongl.
Maj^tS proposition inne"fattas.
" ----- Örebro d» n Aug. l8r0.
Pä Höaloft.
Utskottets »ägnar Ails Lillvsrlkjölst.
V^eiclmsv.
Ulallyvift. kallers lellsson. /rlex. l,gger§len.
Den n Aug. 35 Utdrag af Högloft.
Ridderffapets och Adelns Protokoll, hållet Ivid Urtima Riksdagen i Arebro d. n Aug. 1L10.
S. D. 2^) stöt H igl st.
Ridderskopel och Adeln att till alla delar instämma i det B stu', hwarr der Hederrvärda Bonde-Srandrt inbiudil de öfrige respsctive Skänden att sig förmå, att, med irUkor af alla Med-Srändens bifall och Riksens Sanders i allt öfrigt förbehållna motions- rätt, alla wid nyss hallna Riksdag upptagna., behairdlade,, Utredde, och till nästa Riksdag uppskmrne frågor, -i hwav ämne som helst, icke ä denna Riksdag mä widröras, u au an ytterligare, pä fält da sked:, och med i allt sö.behällen öppen ralaNsi upvskjuras till nästkommande Rcksag, att dä först prö"was; samt att, med anledning af.z6§. i RikSdags-Ordniuqen., ett särskildt Ustkatt, af Trenne Ledamöter af h,varje Ständ, mä sättas, ill hwilket denna allmänna fräga-, esk r hwad 56 §. rgeringöformen föreskrifwer, mä kunna remitteras: och wille Högloft.
Ridderskapet och Adeln endast säoili en dess enskilda önskan, tillägga, att, kill beforrande af denna Urtima Riksdags si-iara afflntaude, id den samma inga nya motioner, uran sä wida de mses af yttersta Nödvändighet, marte göras, suprs Rx proiooollo A. 6. 8l!vsrftolpe^ Utdrag af Högloft.
Ridderffapets och Adelns Protocoll wid Urtima Riksdagen i Arebro d. n Aug. r8io. D..
E^iföll Högt.
Ridderskapet och Ade n Conikurious-UtffoctelSx d. 9 sistl-, pä bordet lagda u:läs . rande z6
Den ii Äng. lande af Len 8 Augusti, rörande Justiliä, Ombudsmannens m. m. F.iherre Mannerheims förfrågan, huruwida han, enär Riksdagen ifrån Hufwudstaden blifrvit flyttad, dä han såsom sin Ärrs hufwuvman wid den samma sig infunnit, derstädes, oaktadt Instructionens innehats, att haus wistelseort bör wara Hufwudstaden, kan sitt Embete säsom Justitiä-Ombudsman uröfwa. supra. Lx protocollo 6. 8ilverstolpe.
Utdrag af Protocollet, hället hos Högwordiga Prest-Ständet wid Urtima Riksdagen i L)rebro d. ii Aug. i8io. S. D.
Ä8td förnyad föredragning af ett, den i:sta dennes, pä border lagdt Memorial angäende dc ärenden, som wid denna Riksdag böra komma under öfwerläggning och förnämligast i anledning af Hederwärda Bonde-Ständers igenom Deputation gjorda inbjudning, pröfwade Prest-Ständet, under erkäanande af Hederwärda Bonde.
Ständers Patriotiska omtanka, att till ett skyndsamt och lyckligt stut befordra detta till sina anledningar, lika sä bedröfligt», som lill sina följder wigriga Riksmöte, skäligt alt med Hederrvärda Bonde-Ständet förena sig uti bet beslut, som, med »vilkor af alla Med-Sländens bifall, och sin i alt öfrigt förbehällne motions rätt, Bonde-Sländet fattat, nemligen: art alla wid nysi hällne Riksdag upptagne, behandlade, utredde och till nästa Riksdag uppskiutne frägor, i hvad ämne som helst, icke ä benna Riksdag widröras, man än ytterligare.
Den n Aug. ^ 27 pä sätt redan dä skcdt, och med i allt dä förbehällen öppen talan, uppskjutas till nästkommande N-ksdag, att dä först vröfwas, och att med-afledning af Z6 §. i Riksdags Oidningcn ekt särskildt Mskot! af nenne Ledamöter frän hwarje Ständ sätta», till hwilket denna allmänna fräga, efter hwad N-gciings-Formers §6 §. föreskrifwer, ma kunna remitteras; hwariemre P.esbS-ändek för sin del instämde uii Högicfl. Ridderskape:s och Adelns wid desi Beslut härom fogade önskan, att till befrämjande af denna Urtima Riksdag» snara afflutande, wid densamma inga nya motioner, utan sä wida det anses af yttersta nödwändighct, mätte göras.
I-dt supra Lx protocollo b-s. ^Imc^uist.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högwördiga Preste-Standet wid Urtima Riksdagen i Ärebro d. n Aug. igro. S.
D- föredrogs änyo och bifölls Ritser S H-glofl. Ständers Conflitukions-Utskotts, dcn y:de dannes, pä bordet lögde uclätande, angäende Justiriä Ombudsmannens behöriga wistelseort, dä Riksdag annorstädes än i Hufwudstaden hälles.
I-lt supra ?rotocollo. O. ^Im^uik.
Ut - z8 D'N rr Anq.
Utdrcg af Borgare-StändeLs Protocoll wid Riksdagen i Arebro n» Augusti. rLro.
S. D. !^li Hcderwärda Bonde-Ständet» förleden gårdag fotade och nu tillkännagifne beflut instämde Borgare-Ständer i sä mätlo,, an frägan om uppskjulande kill nästa Riksdag med prösninqen af de ämnen, hwilka wid nyst hallna Riksdag blifvit upptagne och behandlade för att wid ben nästkommande afgöras, skulle remitteras, med anledning af z6 § Riksdags-Ordningen, till ett särskildt Utskott af Trenne Ledamöter fran hvarje Ständ. 4It svxrL Lx protoaollo. v.
Vnlerins^ Utdrag af Borgare-Ståndets Protokoll wid Riksdagen i Arebro d.
Augusti igro. S. D. konstitutions-Utskottet» under den 8:de deri-, ne» afgisna ost) i dag. a nyo föredrogne utlåtande » anledning af Ncksens Ständer» Iustiliä-Ombudsmans dit remitterade Memorial med sörfrägan om dest wistelseort, dä Riksdag annorstäds än i Hufnudstaden hl lie», blef af Borgare-Ständer till alldelar <nd*ä> dt. tuML kx protocolko. I. v. Valerius Upps Den 17 Aug. Z Uppläst hos Ridd. och Adeln d. r8 Äng. rgro. - - Preste-Ständet d. r8 - - - » Borgare-Ständct d. r8 - - - - Bonde-Ständet d. r8 - - Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utftotts Betänkande, angäende ären-ernes wärd i Riksgälds-Contoiret under det Hcderwärda Bonde Ständets Fullmägtiges fränwaro som Riksdagsmän. Wördsanit Memorial! ^.nom Prokocolls Utdrag af den 9 denne», har der Hedervärda Bonde-Ständ.el till Bärno» samt Stars-Utskottet» ullätande remitterat frägan: huru, enär af Banco Fullmägtige twänne och alla tre Fnllmägtige i Riksgälds, Contviret, såsom händelsen för närwarande more, blifvit walde till Riksdagsmän, samt af Binco-Fustmägrige, Lars Olsson, af Konungen i Nader förordnad till Taleman, och Ander» Danielsson, äfven som af Riksgäld»»ContoirelS Fullmägtige, vice Talemannen Anders Jansson Hyckert och Eric Ericsson sig här infunnit, men Hakan Pehrsson afbidade Srandet» Förordnande om han borde i Stockholm förblifva eller sig här infinna, de ärender som urgjorde ämnet för bemälre Fullmägtiges befattning i Banken cch Riksgälds-Contoret, mä lämpekigast kunna värda», utan hinder af Fullmägtiges gagnade Riksdagsmannarätt.
Mld öfvervägande af denna frLqa, hvilken endast sä vidt den rörer Riksgälds Werket, 'itlhörer Stats-Utskolrets upptagande, har Utskottet, som funnit sig, enligt kemister, böra inskränka siik yttrande 4-» Den 17 Aug. till den för hand waraude händelsen, att alla det Hederwärda Bande-Srändets Fuilmägtige i RiksgäldsConloirct äro derifrån till Riksdagen såsom lagligen Lefullmägrigade Riksdagsmän kallade, för sin del ansedt denna händelse wara af kika beskaffenhet med den, som föruises i 14 §. iv Art. af Regte - entet för R ksgälds> Contoiret, hwarest stadgas, att enär samtcllge Fullmögkige för ett wihk
Srand pä en och samma gäng äro dels bortreste och dels af sjukdom hindrade, ma, derest ärenderne icke tala uppskof, det wara de öfrige Fuilmägtige tillärit art dem afgöra.
Ulstkottek finner fördenskull icke betänkligt förklara, att, efter desi tanka, ärendernes gang i Riksgälds Contoiret icke genom den nu inträffade fränwaren af Hederwärda Bonde-SländetS Fulkmägiige bör hindras.
Men Stats U skottet anser föröfrigt tillhöra det Hederwärda Bonde-StänbetS eget bepröfrvande, såsom ett desi oeconomicum, enligt 69 H. j Riksdags.
Ordningen, hwad lämpeligaste utwäg ma widragas till sörebnagande af de hinder i göromalen, fom i RcksgLlds.
W.rketS Styrelse kunna uppsta, r händelse förfall bland de öfrige respeciive S'ändenS Fullmägkiae inträffar.
Ständer wördsamt hemftälleö.
Orebro den ,7 Augusti »8 - 0.
Presi»Ständ. 0^—' Ledamöters magnar lii. XVsiämrm.
Pä Hed. Bonde-StändctS Ledamöters wägnar ^ncksrs ^okavssoa. llu.
I-unnius» Ledamöters magnar ti. hamilton.
Borgare-Gtän ders Ledamöters wägnar ^br.
LvZsk.
Upp - Den 18 Aug. 41 Uppläst hos Högloft. Ridd. och Adeln d. 18 Aug. igro. — — Preste-Ständet d. 18 — — — — Borgarc-Ständet d. 18 — — — — Bonde-Ständet d. 18 — — Wördsamt Memorial! del särskildta Utskott, till hmilket Riksens Högloft.
Ständer behagat remittera den af det Hederwärda Bonde-Ständer wäckte fraga om sätter till Riksdagens förkortande, nu sär den äran att till Riksens Högloft.
Ständer detta sitt yttrande afgifwa, kan Utskottet till en början, ej undgä akt förklara, alt det med liflig kättsta af närwarande ställning» fordringar, funnic den utwäg dek Hederwärda Bonde.
Ständer till tidens tvinnande söieflagit, lika wäl afpasiad för alt gagna det allmänna, som riktigt uträknad i anseende till afsigten och beskaffenheten af de författningar och ärgärder, pä hwilka den har afseende.
Dä Utskotret således sär Riksens Ständer förestå, att i likhet med det Hederwärda Bonde Ständers gjorde framställning, lata blifwa hmilande alla de mäl, hwilka mi det scdnaste Riksdags-Befluket äro till den nästföljande Riksdagens pröfning hänstkiutne, tror Utskottet för sig endast återstå, att söka närmare utreda beskaffenheten af samma mäl, och att i förening dermed sig yttra öfwer den i anledning af samma motion, af alne Riks Ständ bifogade önskan.
Utskottet har ansett sig böra taga för afgjordt, att de stadgande» uti sista Riksdags.
Bestulet, hwilka anga Bewillningar af alla stag och enligt 6r och 6» §.tz af Regerings Formen, owilkorligen fordra en ny stadfästelse, icke annorlunda kunna innebegripas under det af del Hederwärda Bonde-Ständet framställda Bestur, än alt Riksens Sränder, dä Bewill, ningS - 4» Den r8 Aug. ningsgrunderne icke kunna af erfarenheten wara pröfi wade, och del wore lika obilligt som oklokt att förkasia hwad man nyst antagit, men hvars verkan man ännu icke hunnit utröna, nu genast förklara, att i af» seende pä Bewillniags-g undecne och sättet att fylla Statsbehofwen, Riksens Ständer förblifva vid hwad » det förra Riksdags.
Bestulet är stadgadt, men för behälla sig art framsele?, efter inbännadk utlärande af sine Stats» och Bevillnings-U skott, summans belopp och fördelning fastställa och bestämma.
Enär Riksens
Ständer pä delta sätt skulle behaga yttra sig öfwer Brwillningsgrunderne, bespare» derigenom mycken tid vid planens uppgörande, och dä, i brist af bättre anwisningar, man lemnar ät framtiden att uppdaga ds brister, som möjeligen kunna röjas, bibehälles emedlertid hoppet och sannolikheten utaf en jemnare bördon.es fördelning, utan att Riksens Ständers Bewillnings-rätt, eller deras rätt wid summornes bestämmande, pä nägot sätt inskränkes eller förringas.
I likhet med den fastställelse, hvilken nödvändigt erfordras för Bewillnings-SummanS bestämmande, har Urskottet förmodat de Walförräktningar böra anses, hwilka äro Riksens Ständer älagde, såsom Mäl, hwilka isrän den ena Riksdagen till den andra hänikjutaS, men såsom skyldigheter, hwilka Riksens Ständer wid hwaye Riksdag äligga, och hwilka de således ej kunna undandraga sig att fullgöra.
— Dä delta icke hindrar de reipecrive Riks-Ständen, att emot sine Medbröder fortsätta sitt förtroende, fordrar Lagens bokstaf, att detsamma genom ny werkställd omröstning wid hvarje Riksmöte utröncS.
Sedan, i anseende till de »:ne omsöcmälte ämnen, hwad Grundlagens bokstaf stadgar är iakttagit och fukgjordt, älerstä de mäl hwilka kunna egenreli gei, Den i8 Aug. 43 gen sägas wara igenom Riksdags Bcflutet till den nästföljande Riksdagens pröfning hänskjutne, cch hvilka beqvämligen kunna hänföras till anie stag: de Oeconomiska, eller sädane som röra Allmänna Inrättningar och Hushålls anstalter af alla stag; och be
Constitutionella eller sädane som röra de ätskillige Grundlags frågor, hwilka äro sedan sista R>ksdag hemstäldle lill framtidens och tillkommande S änders pröfning.
Wid genomseendet af de förra, hwarom är stadgadt uti ätskilliae Momenler af io, >z, 15, 22, 27, s- och Z4 Z. tz af Riksdags Beflutet, har Utskottet ej kunnat annar än finna, att de innefatta, dels sädane ämnen hwilka fordra förutgäende ätgärder och undersökningar, som ännu ej kunnat äga rum. dels sädane hwilka helt och hällit af Konungens Nådiga Välbehag och dest uppä hela Riks. Slyrelsens omfattning grundade omdöme äro beroende, och wid hwilka således Ständerne, sedan de framstäldt sine underdäniga önskningar, icke hafwa nägot widare att göra.
— I anseende till bäda, föreskrifwer derföre sjelfwa Sakernes natur, att StänderneS åtgärd dervid mäste för det närvarande blifwa hanlande.
Hwad ater de Constitutionella eller GrnndlagSsrägorne angar, som alla äro uppräknade uti Z8 af Riksdags.Beskuret, har Utskottet väl funnit, alk de wore af olika wigt, äfwen som till sin natur medförande es olika lätthet för deras pröfning eller antagande; Men Utskottet har tillika ej kunnat annat än finna, alt Grundlagen- stadgande och esprit lika angick dem alla, och att det omöjligen kunde wara Lagens afsigt, att den förändring, hvilken det öfver allt är förbudet alt genast företaga, skulle twänne Mänader derefter afgöras.
— Dä öfwer de wig tigaste - 44 Den i8 Aug.
Figaste af detza ämnen, en mängd nödige upplysningar, och i synnerhet det allmänna omdomeis yttrande mäste saknas, hvilket först ester en längre ridrymd, och sedan detza ämnen hunnit blifwa allmänt kända, kan erhallas, 06) dä sa wäl Grundlagens bokstaf, som de framställningar, hwilka öfwer desta ämnen äro gjorde, ge tillkänna behofwet af tidens mognande hand, äfwen som de tydligen förutsätta att den skulle hunnit underkasta vesta ämnen den pröfning, som för deras beredande till »verkställighet är oumgängelig, har Utskottet också ansett lika nödigt för möjligheten af ett nyttigt Beslut, som, för den stadga och varaktighet, hwilken för en Grundlags anseende är ett welkligt behof, och hwilken man genom förändringar»es förswärande welat gifwa deri, att besia ämnen ännu till nästa Riksdag blifwa hwilande.
— Det more detzförutan, att, wid en lika oförutsedd som af en olycklig händelse föranledd R bjeus SränderS sammankomst, emot Lagens afsigt, begagna ett tillfälle till dest omskapning, hwilket ben icke kunnat beräkna, och da tiden till Riksens Ständer» Återkommande pröfnings-rätk igenom detta uppskof blir föga förändrad, kan äfwen i det afseende! inskränkningen anses wara obetydlig.
— Utskottet fär derföre Riksén» Ständer wöldsamligen förest', att sä wäl i afseende pä de Constikurionella elier Grundlags-srägorne, som pä de Oecsnomiska, hwilka igenom sednaste Riksdag» Beslut äro till nästkommande Ställde^» pröfning HLnskjutne, löta deste ämnen till nästa Riksdag blifwa hwilande.
Uti den önskan, som Högloft.
Ridderskapel och Adeln och Högwördige Preste Ständer i anledning af vfwannämnde det Hedervärda Bonde-Srandets framställning tillagt, att inga nya Molioner mätte Näckas utom Den 18 Aug. 45 utom wid ämnen af yttersta nödwändighek, har Utskottet trott sig igenkänna snarare en anmaning till den klokhet, sem omständighet wne synas föreskrifva hwarje Riksdagsman, än en Motion som egenkeligen kunde blifwa grunden lill ett beslut.
— Del är onekkeligt, att sedan ett längwarigt
Riksmöte nyst är till ända bragt, och dä utom en högst owänkad händelse, ingen ägt tillfälle att under en längre tid nägok wid Riksdag anföra, synes det som hwarken nya Motioner skulle behöfwas, eller svin nägon enskildt» rätt igenom deras uppskjutande skulle wara förfördelad.
. Igenom det undantag, som är gjort för de frågor, hwilka skulle anses af yttersta nödwändighek, syneö äfwen all den försigtighet wid vfwannämnde önskan wara iakttagen, som i anseende till förekommande ofönusedde omständigheter kan vara erforderlig.
— Men dä samma undantag lemnar frägan i e» obestämdt skick synes den äfwen wittna om swäs righelen art rätteligen bestämma den enskildt»
Mo« tions-rältcns inskränkningar.
U'skonet har derföre, med erkännande af den nytta, som ett warsamt bruk af den samma altid medför och närwarande ställning i synnerhet tyckes päkalla, likwäl icke trott sig kunna tillstyrka, att de respcctive Riks-Ständen i anseende härtill sörena sig i annat än en allmän önskan, snarare ärnad att tjena till anwiöning, än till föreskrift, och i anseende till hwilken de respektive Rik»-Ständen skulle sig särskildt förbehälla pröfning».rätten af de mäl, som kunna anses as yttersta nödvändighet.
Med denna Modifikation tror sig Utskottet hafwa iakttagit den »varsamhet, som aktningen för en« skildra»
Riksdagömanna rätt och aktningen för närwarande omständigheters fordringar, syne» föreskriswa, och fär nu sä wäl drt ena som der andra till Rik - 46
Den r8 Aug.
Ständers upplysta pröfning wördsanrligen hemställa, öerbro den i8 Äng. 1810.
Pa det särffildta UkffottetS wäanar 6. ^körner. jsok. s^ult. s. ^88^ ^näers Iansson, frän Westmanland. O. .^ut. iLoclr. Kongl.
Mai:t Mdiga Proposition till Riksens Ständer, rörande Wal af en Efterträdare till Sweriges Krona Gifwen Orebro Slott den r8 Augusti »8lo. §88id den tidpunkt, dä Sveriges Rikes Ständer, efiec ett längwarigt Riksmöte, för mer än nenne mänader sedan äistkildes, öppnades för hwarje redlig Swensk
Mn den mest tillfredsställande utsigt för framtiden.
Efter stora olyckor, efter waldsamma sikakningar, synleS Riket hafwa wunnir ett länge ef»erlängtadt lugn.
Trenne Fredsafhandlingar hade befäftat
Desi» beklagligen» genom kriget inskränkte gränsort trygghet; En ädel Furste wid Thronens sida? skänkt af Freden och Borgen för desi waraktighet, lofwade en nytt stöd ät den Samhälls.ordning, som Konung och Ständer gemensamt hade upprest; Den gäsning, en Regements»förändring altid efterlemuar i Allmänhetens sinnen, hade gifwit rum ät en ömsesidig räftan att medverka till Fäderneslandet» gemensamma wäl; Skora uppoffringar, dem Riketö Sfrvergängna olyckor kräfde, blefwo med beredvillig e mghet - Den i8 Äug. 47 Mghek Medgifne, med allmänt erkännande af deras ^lödwändighet emottggne; Allt lofwade den rättsinnade
Medborgaren en säker ersättning i en ljusnande framtid.
Maju delade detta hopp och öfwerlöt
Md förtroende siik hjerta ät denna bedrägliga sällhet.
Lä ett af besia Försynens stag, som till intet göra wenniskanS beräkningar, tryckte sista inseglet pä Swe»igcs olyckor.
Kron Prinsen Carl August war icke mer, och med honom slocknade den nylända gnista , som hade spridt ett tröstande ljus öfwer Fäderneslandets tillkommande Oden.
Med ett af sorg förkrosiadt hjerta fästade K.gl.
Maj:t sin blick pä Rikets ställning och pä widdén af Desi gjorda förlust.
K.gl. Maju säg ä ena sidan ivadliga söndringar bereda», häftiga sinnesrörelser urarta till laglösa utbrott, och ä den andra ingen annan säkerhet för det »äcwarande, än den twifwelaktiga forrgängen af K:gl. Majus dagar, samt» för framtiden, intet nägot bestämdt föremäl, hwarpä bett redlige Medborgarens hopp kunde hwila.
Under denna sinnenas brytning, under besia hotande utsigten, war Kongl. Maj:t icke willrädig om de plikter, Honom tillhörde att uppfylla.
Trogen den offentliga borgen för Desi tillkommande Regerings lära, Kongl. Maj:t ifrän Desi anträde till Rikets Styrelse, gifwit och säsom Walspräk vid Sweriges urgamla wapen fästa!, hämtade Kongl. Mij:t af RcketS sällhet och af Sitt Folks wäl den högsta Lagen för sitt handlingssätt.