Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial , hvaruti han föreslagit att en minnesvård hör på Statens bekostnad resas öfver framlidne Hof-Intendenten Sergel, 1 anseende till hans' stora förtjenst såsom konstälska-, re och utmärkta skicklighet i sculpturen, helst härigenom tillfälle äfven vore att belöna och uppmuntra en hans nu i Born vistande Elev, Hof Bildhuggaren Byström, sorn skulle uppdragas att förfärdiga ifrågavarande arbete.
Stats - Den 2g Maj. 547 Stats-Utskottet, som, lika med Herr Elgenstierna, anser, det framlidne Hof-Intendenten Sergel, för dess bade inom och utom
Riket kända ' och värderade utmärkt stora talent och snille i egenskap af Konstnär, gjort såg förtjent till en tacksamhetsgärd ät dess minne inom'Fäderneslandet, kan derföre ej annat än gilla och erkänna Herr Elgenstjernas afsigt och framställ-' ning; men då Staten för närvarande har så många oundvikliga behof, som fordra ökning af anslagen, att, med afseende å Rikets Innebyggares redan 'dryga Skatter, ali den inskränkning i beviljandet af nya utgifter måste iakttagas, som ej strider empt ofelbar nödvändighet; så kan Utskottet, i betraktande häraf, och ,då Hof-IntemlenJ ten Sergel emedlertid i dess förträifliga arbeten ager dess minne hos efterverlden förvaradt, nu icke tillstyrka den kostnads anslående, ‘sorn till en Minnesvård af denna art skulle åtgå; hvilket dock vördsamt underställes Riksens Höglofl.
Stan-' ders bepröfvande.
Ridderskapets På Högvörd..
Prest - På Vällofl.
Ronde» och Adelns Eedam, vägnar Carl de Géer.
Ståndets Ledam. vägnar Gust.
Ståndets Ledarn. vägnar Carl Fr.
Ledam» vägnar
And: Sandstén.' C. Tunelius.
Uppläst S48 Dm 5 9 Maj.
Uppläst hos samtelig!
Riks-Stånden den 29 Maj I8l5* Riksens Häglof.
Ständers Stats-Utskotts Betänkande, angående Prosten Doctor Fåhrei Memorial om utfodringen vid Kongl. Maj:ts Hof St all, samt upplåtande af Kongsgårdarne Ultuna och Ryda till Hans Kongl. Höghet KronPrinsens. disposition i och får utfodringen vid Dess Hoj-Stall.
Ifrån Högvördiga Prest-Ståndet har till Stnts-Utskoftet blifvit retnitteradt ett af Prosten Doctor O. J.
Fåhrens ingifvet Memorial, så lydande: ”1 anledning af Högloft.
StatsContoirets under den 14 sistlidne Februari afgifna underdåniga Berättelse om Statsverkets förvaltning till dess inkomster och utgifter för åren 1*812 och 1813, hvilken, jemte Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständers Statsutskott, blifvit inom Högvördiga Ståndet utdeld, liar jag trott mig finna, att ibland oumgängliga behof för irsta Hnfvud.titeln äfven bör räknas fourage för de Kongl. Stallen; men att dess anskaffande, enligt Kongl. Stats Contoixets underdåniga Berättelse, är förknippadt icke allenast med de drygaste transport kostnader, och för hvilka inga medel blifvit på Staranvista, utan ock andra förluster, dem Kongl. Stats-Contoiret under 3:ne år, oaktadt allt redligt och nit fullt - Den 2 g
Maj - 549 fullt, behandlande , mäst vidkännas och icke kunnat förekomma; ja dä än vidare härtill kommer, att under dessa förflutna åren ett Lispund Hö understundom kostat härstädes En R:dr och deröfver; fördenskull med afseende på dessa anförda omständigheter, vågar jag inför Högvördiga Herr Årke Biskoppen och Talmannen samt det Högvördiga Ståndet ödmjukligen hemställa, om icke arrendet af de intill Hufvudstaden närmast belägna Kungsgårdar hufvudsakligen måtte bestämmas i fourage af hö och halm för de Kongl. Stallens behof, och till förekommande af deförluster och dryga transport-kostnader, hvarmed hö- och halm-forslandet från Kungsgårdärna i Södermanland och Westmanland besväras, om icke nu genast, till en början, de uti Uplands Län allranärrnast Stockholm belägne Kungsgårdar, Ultuna och Ryda, hvilka nemligen gifva en större afkastning af godt hö, måtte anslås för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Stall, och att, i följd deraf, desse tvänne Kungsgårdar mätte öfverlemnas till Hans Kongl. Höghets
Egen höga disposition, så att det må bero af Dess Egel nådiga välbehag att bestämma dessa Kung-gårdars
Arrende-afgifter förnämligast i hö och halm , fram* för andra, som utgå i Spannmål eller penningar; hvilka sålunda förändrade utgifter, efter min förmodan, säkrast skulle förekomma Stats Contoirets öfverklagade yppade kostnader och andra är ined år visserligen stigande utgifter och oförutsedda mångfaldiga förluster.
Ett så förändradt Arrende afgifternas utgörande förnämligast i hö och halm kunde med innevarande år redan laga sin höljan, såvida nu - 55® JDen .29, Maj. nuvarande Ryda och Ultuna Arrendatorer finna sig belåtne med det som i Nåder bestämmes Dessutom, att efter nu varande Arrende Contracts slut» Dans Konjjb Höghet på bestämd elier obestämd tid antager den eller de Arrendatorer i nåder för, godt finnes.
( Om så nödigt pröfvas, anhåller jag, att detta Memorial ina med de öfriga Respectiva RiksStånden communiceras eller åtmindslone till vederbörligt
Utskott remitteras.”
StatsUtskottet får till upplysning härvid anmäla, att hvad hö- och halm.utfodringen vid Kongl. Majus Hof-Stall angår, så är dertill anslaget nu, likasom det alltid varit, ej allenast allt arrende-höct af Kongl. Hof Stall-ängarna, utan ock så mycket af Kronans behållna Rente-h® och halm uti Stockholms, Upsala, Södermanlands och Westmanlands JLän, sorn till fyll nåd i utfodringen erfordrats.
Att nu härtill i stället anslå de närmast intill Hufvudstaden belägna Kungsgårdar, anser Stats-Utskottet hvarken behöfligt eller med de om Kungsgårdarnes disposition och förvaltning i allmänhet af Riksens Höglofl.
Ständer vidtagna beslut förenligt.
Den förlust, som under Rente-höets och halmens hit-transporterand® de sednare åren uppkommit och Herr Prosten, Doctor Fahreus, genom detta sitt förslag, velat förekomma, har Stats-Utskottet, vid den nu under händ varande Stats-Regleringen, på ett sådant sätt sökt förebygga, att den för framtiden icke skall ■inträffa, och hvilket Utskottet, i sammanhang med Den 2^ -Maj. 55T nied 'Stats-Regleringen, u(i särskildt Betänkande af denna dag uppgifvit till Riksens Högjofl. Ständers ompröfvande.
Beträffande Herr Prostens förslag, att Kungsgårdarne Ultuna och Ryda matte anslås för Mans Kongl.
Höghet Kron Pi-insens Stall; så emedan dessa Kungsgårdar äro i laglig ordning ut arrén, derade, och Arrende-åren derå icke gå till ända förrän år 181 8 å Ultuna och år 1835 å Ryda; ty lärer dessförinnan, någon rubbning uti de härom ingångna Arrende Contract icke kunna äga rum, så länge Anende-innehafvarne sina förbindelser och Contracts.vilkor riktigt fullgöra.
.Hvilket allt Riksens Hoglofl.
Ständers, eget omprofvande vördsammeligen undersiälles.
Ståndets Ledarn, vägnar vägnar Carl De Géer.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C, Tunelius.
Uppläst 552 Den 29 Maj.
Uppläst hös samteliga Riks-Stånden den 29 Maj.
Ständers Stats-Utskotts Betänkande, i anledning af Herr General - Directeuren Hagströmers Memorial om medel till befordrande af större sundhet i Städerna.
Ridderskapet och Adeln har till StåtsUtskottets åtgärd remitterat ett Memorial af Hr General-Directeuren Hagströmer, hvaruti framställes dels de olägenheter, söm kunna uppkomma af stillastående orena vattensamlingar i och omkring Städerna, dels ock nödvändigheten af rymliga arrester och fångarnas sysselsättning, samt förbud emot liks begrafvande i och vid Kyrkorna, särdeles i Städer; föreslående General Directeuren: 1:0
Att ej mindre de här i Hufvudstaden än annorstädes befintliga stillastående vatteu och träsk, hvarutaf uppkomma osunda utdunstningar, som förgifta luften och uppväcka sjukdomar, måtte, efter behörig undersökning och förslag, under vederbörlig tillsyn, antingen med tjenliga ämnen fyllas eller ock upprensas, samt att, om sådant ej kan ske med medel, som af de derigenom uppkommande tomter eller terrainer kunde vinnas, ej eller genom actier, erforderliga allmänna medel dertill måtte anslås. 2:0
Att till befordrande utaf rymligare och inyggare arrester å de flera ställen, der sådana ännu Den a 9 Maj. 555 ännu saknas!, samt fångarnes sysselsättning med tjenligt arbete, äfvenväl matte anslås medel; och 3:0 Att Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet anhålla hos Kongl.
Maj t om förbud mot liks begrafning i tyrkor, så väl på landet som i Städerna, och att sådant ej heller må ske på Kyrkogårdarna, då de äro belägna inom Städer eller större Byar, samt med hus och boningsplatser omgifna.
Hvad nu först angår frågan om anslag af medel lill skadliga vattensamlingars eller träskartade ställens igenfyllning m. m., åå har ej mindre af hvad Herr General-Directeuren Hagströmer upplyst, än ock flere andre Ledamöter af Bespectiva Riks-Stånden anfört uti Memorial, som till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens gemensamma handläggning blifvit öfverlemnade, Stats.Utskottet funnit behofvet och angelägenheten af vidtagande anstalter i detta hänseende, till förekommande af farsoter och flera andra olägenheter.
Men som de utgifter, hvilka härtill kunna erfordras, äro af den beskaffenhet, att de egenteligen höra bestridas af de Städers Invånare, der slika igenfyllningar eller upprensningar äro nödiga; dertill ock, hvad Stockholm angår, efter hvad Utskottet haft tilfälle inhämta, fonder icke saknas och nödiga åtgärder redan äro påtänkte; så och enar beträffande
Landsorterna något specielt förhållande i denna del icke är uppgifvet, eller behofvet så utredtj att anledning till något understöd å ett eller Den 29 Maj. eller annat stalie' för särskildta orsaker synes vara för-liand; kan Utskottet icke föreslå eller tillstyrka något penningeanslag till detta ändamål; utan tror sig endast bora till Riksens f^öglofl.
Ständer öfverlemna, om icke framställningen af ämnet, såsom af mycken vigt i och för den allmänna helsovården, må lemnäs det afseende, att Riksens Höglofl.
Ständer, hos Kongl. Maj:t i underdånighet kunde’ anhålla om utfärdande af nådig Författning, hvarigenom mera uppmärksamhet, äti h 11 i t i s, må å denna angelägenhet fästas uti Städerna i allmänhet.
* Beträffande vidare det ifrågasatta anslag, ej mindre till kostnaderna vid arresters inrättande, så att de blifva mera rymliga och sundare å de ställen, der sådant ännu tarfvas, än ock till beredande af sysselsättning för fångarna; så får Utskottet upplysa, att författningar härom tid efter annan äro af Kongl.
Maj t i Nåder vidtagne.
Brefvet den 27 November 1798, angående fängelserna i allmänhet, är uti 8;de och tj:de punkterna stadgadt, huruledes vid nybyggnader af Kronohäkten bör iakttagas nödig rymlighet och andra omständigheter, ledande till arresternas sunda beskaffenhet, äfvensom att, jemte det snygghet skall hållas och fångarna lemnäs skötsel och vård, instängde gårdar böra finnas, der arrestanterne kunna äga tillfälle vissa tider- af dagen vistas i fria luften och företaga sig något arbete; och har Kongl.
Majtt, i anledning af Riksens Ständers Justifite-Ombudsmans anmälan, sedermera, under den 4 Mars i 813, för - Den 29 Maj. förnyat Högstberörde
Nådiga föreskrift i .vissa delar samt deribland om Fångarnas vård och bevarandé af deras helsa, äfvensom rörande snygghetens bibehållande.
Nybyggnader af Kronofängelser, till deras utvidgande och förbättring, hafva ock blifvit verkställde, så vidt behofvet fordrat och Statens tillgångar det medgifvit; och Kongl. Maj:t har , uti dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof af den 16 sistl.
Mars, äskat ytterligare medel äfven härtill, i anledning hvaraf Utskottet föreslagit sådan tillökning å Statsanslaget, som nödig funnits.
Vid dessa förhållanden, och då Herr General-Directeuren Hagströmers afsigt i denna del sålunda redan är befordrad, synes någon vidare åtgärd härutinnan icke vara att vidtaga.
Och hvad sluteligen rörer förhud emot liks begrafvande uti Kyrkor i allmänhet samt i Kyrkogårdar uti Städerna och der större Byar eller Boningsplatser tillstöta, så har Kongl. Maj:t, genom Nådiga Etef af den 3 och 17 October 1805, förklarat, att begrafningsställens flyttning utom Städer och Byar på landet, der det lämpeligen ske kan, medför flera förrnoner och förtjenade uppmuntran;- men då detta Nådiga förklarande synes icke hafva medfört den verkan, som angelägenheten kräfver, så hemställer Utskottet, orri icke Biksens Högloft.
Ständer skulle finna lärnpeligt, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att sådane anstalter måtte i Nåder vidta-; cas, att, så fort tid och omständigheter tillåta, ' begrafningar i Kyrkorna upphöra och Kyrko - 555 Din 2 9 Maj. kogårdar utom Städerna i stället varda anlagda.
Maj 181 5.
BIHANG TILL SAMTLIGA RIKS-STÅNDINS PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1865 OCH 1866.
•ccecocee» FORSTA SAMLIAGEA. 1^ Afdelningen: Kongl. MaJ:ts Nådiga Propositioner och Skrifvelser, jemte Utdragen af de inför Kongl. WIaj:t uti Stats-Rådet i ämnet förda Protokoll. ANDRA BANDET.
Proposition N:o 47. 1 N:o 47, Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Dec. 1863, kl. 11 f. m.
Kcngl. May.ts Nådiga Proposition till Rikets Stander om anslag till jernvdgsbyggnader och till rörelsemateriel å redan anlagda stambanor; Gifven Stockholms Slott den 1 December 1865 Uti deri till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnade nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof har Kongl.
Majit gifvit Rikets Ständer tillkänna, att särskild
Proposition skulle aQåtas om anslag lill fortsättande af Statens jernvägsbyggnader, äfvensom att samtidigt dermed skulle komma under nådig pröfning åtskilliga underdåniga framställningar om statsbidrag till jernvägsanläggniugar, af hvilka en del äro afsedda att förenas med Statens stambanor.
I öfverensstämmelse härmed vill Kongl. Majit nu föreslå de arbeten af förenämnde art, som Kongl. Majit anser böra under den närmaste tiden verkställas och till hvilkas utförande anslag alltså nu komma att äskas.
I sammanhang härmed har Kongl. Majit ock ansett lämpligt, att till Rikets Ständer göra framställning om nödiga medel för att kunna å de redan färdiga eller snart färdigblilvande stambanorna bereda tillgång på erforderlig, nu bristande trafikmaleriel för den ständigt tilltagande rörelsen.
Sedan med de af Rikets Ständer förut anvisade medel södra stambanan blifvit färdigbygd och för allmän trafik öppnad, återstår af de efter sednasle riksdag började stambanor ännu ofullbordade den östra, den norra och den nordvestra.
Härförutan hafva särskilda underdåniga framställningar af inom orterna utsedde komiterade till Kongl. Majit inkommit angående afiåtande till Rikets Ständer af nådiga Propositioner: Bih. till B.
.St.
Prot. 1865 & 1866, 1 Sami 1 Afd. 2 Band. 1 Haft. f 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 47.
l:o om anslag till påbörjande af en stambana, utgående ifrån den under anläggning varande banan emellan Stochholm och Upsala och sträckande sig genom Upland, Westmanland och Dalarne i rigtning mot sjön Siljan; och 2:o derom, att en jernväg mellan städerna Wexiö, Carlskrona och Calmar måtte i uppgifven rigtning blifva anlagd genom Statens försorg och på dess bekostnad, under vilkor för ortens kommuner, alt till företaget lemna ett bidrag af en million R:dr, hvarifrån likväl skulle afräknas de belopp, hvilka enligt kostnadsförslaget erfordrades för inlösen af jord och lägenheter, som för jernvägen kunde behöfvas, emot det att kommunerna ansvarade derför att sådana fastigheter blefve utan kostnad för Staten till jernvägen afträdda.
Slutligen hafva särskilde komiterade inom Calmar län gjort framställning om anläggandet 3:o af en jernbana mellan Nässjö jernvägsstation och Oscarshamns stad, dervid den öfvertygelse blifvit uttalad, att, derest denna bana komme att på Statens bekostnad anläggas, kommunerna villigt skulle efter förmåga härtill lemna bidrag; och öfverlemnades till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, huruvida redan vid nu innevarande riksmöte nådig Proposition till Rikets Ständer borde allåtas.
Af dessa tre nu omförmälda framställningar, bland hvilka den först upptagna är förordad af Länsstyrelserna i Westmanlands och Stora Kopparbergs län samt af Landstinget i det sistnämnda länet, är endast den, som afser anläggning af jernväg mellan städerna Wexiö, Calmar och Carlskrona, åtföljd af fullständiga planer, ritningar och kostnadsförslag, upptagande dessa våglängden till 18,52 mil samt kostnaden till 10,616,800 R:dr.
I det af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader upprättade general förslag öfver allmänna arbeten finnas upptagna följande jernvägsanläggningar, till hvilka statsbidrag blifvit sökta: l:o från Frövi station på Orebro—Arbogabanan till Falun, med en beräknad kostnad af 16,417,298 R:dr 14 öre och ett af Styrelsen tillstyrkt låneunderstöd al 5,472,000 R.dr; 2:o från Christianstad till Sölvesborg, med kostnaden upptagen tili 1,400,000 R:dr och låneunderstöd till 933,000 R:dr; 3:o från Moholms station å vestra stambanan till Mariestad, med ursprungligen beräknad kostnad till 658,168 R:dr och tillstyrkt låneunderstöd af 438,000 R:dr; varande dock sedermera uti särskildt inkommen skrift kostnaden beräknad till 678,249 R:dr 60 öre, i förhållande hvartill ett statslån begärts med 452,167 R:dr; 4:o från Håkantorps station å Herrljunga—Wenersborg—Uddevallabanan till Lidköping, med beräknad kostnad 898,100
R:dr och tillstyrkt statslån 590,000 R:dr; 5:o från Dalkarlsbergs grufvefält till sjön Wikern samt vidare lill Carlskoga faktori och sjön Möckeln, med upptagen kostnad 1,115,000 R:dr och tillstyrkt låneunderstöd 743,000 R:dr; och Kongl Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 47. 3 6:0 från Sundsvall till Stöde sjö i Wester-Norrlands län, med kostnaden beräknad till i,340,000 R:dr och tillstyrkt låneunderstöd af 1,026,000 R:dr.
Redan i den till Rikets sednast församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition om Statens jernvägsbyggnader framhöll Kongl.
Majit vigten af en jernvägsförbindelse mellan de förenade rikenas hufvudstäder och de fördelar, som deraf vore att vinna icke blott i militäriskt afseende och för underlättandet af varuutbytet emellan de båda rikena, ulan ock för ett kraftigt befrämjande af de unionela förhållandenas utveckling.
Då nu, enligt hvad närmare varder utveckladt i särskild, denna dag beslutad Proposition, de financiela förhållandena i allmänhet icke göra tillrådligt att för den närmaste tiden — vare sig lill bekostande af de jernvägsanläggningar, som omedelbart af Staten utföras, eller till understöd medelst lån åt sådana, hvilka blifvit af enskilda bolag eller korporationer ifrågasatta — upplåna alltför betydliga summor, anser Kongl. Majit
Sig böra föreslå Rikets Ständer, att vid innevarande riksdag uteslutande för nordvestra stambanans fortsättning anvisa medel till de belopp, som härnedan skola närmare bestämmas.
För anläggning af jernväg från vestra stambanan till Christinehamn anvisade sednast församlade Ständer erforderligt belopp, och Kongl. Majit hyser den säkra tillförsigt, att under nästkommande år denna bandel, likasom de jemväl efter sednasle riksdag med då anvisade medel började banorna från Katrineholm till Norrköping och från Stockholm till Upsala, skall kunna för allmän trafik öppnas.
För utförande al den de! utaf nordvestra stambanan, som har sin sträckning mellan Arvika och riksgränsen, tre mil 31,000 fot, har beräknats en kostnad af 3,893,998 Ridr.
Till de arbeten å denna linie, sorn fordra längre lid (ör deras fulländning, anvisades vid förra riksdagen 600,000 Ridr, jemte blifvande ränlevinst på statslånefonden, beräknad till omkring 400,000 Ridr.
Af detta sednare belopp äro 370,000 Ridr lyftade och enligt meddelad upplysning lärer ytterligare endast omkring 4,000 Ridr kunna med någon säkerhet från statslånefonden påräknas, så att en brist af omkring 26,000 Ridr uppslår i den kalkylerade, till dessa arbeten anvisade ränlevinst.
I enlighet med Rikets Ständers derom gjorda framställning hafva förnyade undersökningar för utrönande af lämpligaste sträckningen af nordvestra banans fortsättande från Chrislinehamn mot Arvika egt rum, utvisande för de två alternativer, som slutligen blifvit framlagda, följande förhållanden: l:o det södra öfver Carlstad, 10 mi! 13,724 fot, med en kostnad beräknad till 11,770,000
Ridr; och 2:o det norra öfver Nilsbysundel emellan sjöarne södra och mellersta Fryken, 10 mil 21,384 fot, med en kostnad beräknad till 12,920,000 Ridr.
I\faj:ts Nåd.
Proposition N:o 4-7.
I de äldre kostnadsförslagen upptogs jernvägsanläggningen emellan Christinehamn och Arvika till 10,319,866 R:dr.
I afseende å denna banas bägge alfhrnativer har af skäl, som närmare utvecklas i Styrelsens öfver Statens jernvägsbyggnader härhos bilagda underdåniga skrifvelse af den S nästlidne Oktober, dels det beräknade anslaget till rörlig materiel blifvit förhojdt, dels för öfrigt en högre kostnadsberäkning nu måst iakttagas, än deri, som för det äldre förslaget legat till grund, hvaremot å andra sidan vunnits väsendtliga förbättringar i afseende § lutningar och kurvor, så att å bägge de alternativa liderna icke förekommer någon lutning brantare än I på 100, och ingen kurva med mindre radie, än 2,000 fot.
Angående företrädet emellan de alternativa sträckningarne hafva stridiga meningar inom orten gjort sig gällande.
Sedan Wermlands lans Landsting år 1864 nedsatt en komité för frågans utredande, och denna komité vid innevarande års
Landsting afgifvit sitt betänkande, har Landstinget, emte öfverlemnande af de till ämnet hörande handlingar, uti underdånigt memorial den 25 nästlidne September uttalat den åsigt, att den norra linien, isynnerhet om en bibana från Filipstad till det å denna linie belägna Norums jernbruk komme till stånd, vore för provinsen den fördelaktigaste sträckningen; varande härvid dock i underdånighet anmäldt, att detta Landstingets beslut blifvit fattadt efter omröstning med 54 röster mot 28, hvilka sednare, i öfverensstämmelse med en ledamots särskilda reservation, afgifvits för det beslut, att någon åsigt i ofvanberörda hänseende icke borde, i saknad af fullständig utredning, utaf Landstinget uttalas.
Vid insändande af Landstingets framställning har Kongl. Majrts
Befallnings hafvande i länet uti underdånigt utlåtande, som finnes denna nådiga Proposition bilagdt, förklarat sig anse, att nordvestra stambanans framdragande genom det inre af provinsen i den öfver Norum—Nilsby utstakade rigtningen blefve för provinsen och utvecklingen af dess hufvudnäringar, synnerligast jernhandteringen och trävarurörelsen, af större fördel, än om banan anlades öfver Carlstad, dock endast under den förutsättning, att en bibana från bergslagen till stamhanan vid Norum eller någon annan punkt i närheten deraf komme till verkställighet, men att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande funne sig icke tillkomma att afgifva något yttrande, huruvida åter stambanans utläggande i förstnämnda sträckning komme att äfven för det allmänna bereda så öfvervägande fördelar, att på grund deraf det kunde vara skäl att pä banans byggande använda ett så mycket högre anläggningskapital, som för den norra linien erfordrades, helst jemväl ifrågasatta bibanor frän så väl bergslagen som Carlstad om tillsammans cirka sex mils längd sannolikt icke kunde utan betydliga bidrag från statsverket åstadkommas.
Styrelsen för Statens jernvägsbyggnader har uti dess här ofvan åberopade skrifvelse, jemte redogörelse för de tekniska olikheterna emellan de begge alternativa förslagen, för öfrigt sig yttrat, att, om man betraktade dessa båda alternativ endast såsom förbindelser mellan de på ömse sidor om deras ändpunkter tillstö - Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 47. 5 (ande stambanorna, och icke fäste afseende på den större eller mindre lokaltrafik, de deremellan kunde framkalla, eller den större eller mindre rörelse, som de kunde tillföra stambanorna på ömse sidor om anslutningspunkterna, så egde Carlstad— linien, såsom den kortaste och till anläggningskostnad billigaste samt i afseende på lutningar och krökningar fördelaktigaste, företrädet framför Nilsbylinien; men att åt detta företräde borde, enligt Styrelsens underdåniga förmenande, icke tillerkännas ett afgörande inflytande på valet af ettdera af dessa alternativ, enär Carlstadliniens egentliga företräde inskränkte sig till en besparing i väglängd al 7,860 fot och i anläggningskostnad af 1,190,000 R:dr, eller endast nära 10 procent af hela kostnaden, samt i fördelaktigare lutnings- och krökningsförhållanden och således icke vore af så öfvervägande art, att det ju icke skulle kunna mer än motvägas eller ersättas af det större gagn för den kringliggande trakten och den Ökade trafik för de öfriga stambanorna, som det andra alternativet möjligen skulle genom ett fördelaktigare läge kunna framkäila, ett förhållande, som
Styrelsen dock icke tilltrodde sig med visshet kunna bedöma.