Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På de skäl, som i öfrigt finnas uti Herr Hjertås in. fl. motioner omförmälda, anser således Utskottet införseln af tackjern böra emot en allmän tullsats medgifvas.
Men då ett sådant medgifvande, såsom Kongl. Maj:ts högstberörde
Nådiga proposition vid 1847—48 årens riksdag äfven innehåller, icke skulle kunna, utan förnärmande af bergsmanna-handteringens rätt, lemnäs, så länge denna handtering blefve genom utförsels-förbud inskränkt i dispositionen af sina produkter, kräfver ock rättvisan att dessa utförsels-förbud afskaffas.
Detta åter kan deslomindre inverka menligt på Sveriges slångjerns-beredning, som det
Svenska tackjernet redan inne i landet eger ett högre värde, än de flesta utländska, och ännu mera med tillägg af de dryga transport- och frakl-kostnaderne m. m., hvilka öfverhufvud kunna antagas uppgå åtminstone till 1 R:dr 16 sk.
Banko pr skeppund, blefve på den utländska marknaden så dyrbart, att någon väsendtlig afsättning deraf icke kan vara all motse.
Härom lemnar Norrige ett bevisande exempel.
Detta lands tackjern, ehuru lika godt som det Svenska, och sedan år 1843 befriadt från all utförsels-tull, samt för exporten till
England underkastadt vida lägre fraktkostnader än härifrån skulle ega rum, bar, detta allt oaktadt, utgjort föremål för endast obetydlig export.
Denna uppgick nemligen år 1851 till icke mera än 582 skeppund, och har i det hela snarare al-,än tilltagit, under det deremot stångjerns-exporten från Norrige tillvext.
Beträffande beloppet af den tull, som bör sättas i förbudens ställe, så, ehuru Utskottet, å ena sidan, lika med hvad åtskillige bland motionärerne anmärkt, anser stadgandet af så höga tullsatser, att desamma, likasom förbud, omintetgjorde all handel med ifrågavarande artiklar, hvarken vara behöfligt eller lämpligt, samt, å den andra åter, icke befarar, att äfven den ifrågakomna lägsta tullsatsen af 24 sk. pr skeppund Bevillnings-VtskoUels Betänkande, N:o 3. 31 tackjerns-vigt skulle för Svenska jernhandteringen medföra någon verklig våda, tror dock Utskottet, att både sistnämnda tullsats och den af Kongl. Maj:t undantagsvis föreslagna af 32 sk. pr skeppund, vid öfvergången från förbud, skulle framkalla farhågor, hinderliga för reformens genomförande; hvarföre Utskottet, såsom en lämplig medelväg, hvilken skäligen bör tillfredsställa alla intressen, ansett sig böra gifva företrädet åt den af Herr Schwan till 1 R:dr pr skeppund st. v., så väl vid in- som utförseln förordade tullsats; och hemställer Utskottet alltså, att nu stadgade in- och utförsels-förbud å »Tack- och Barlastjern, » äfvensom utförsels-förbuden å de likartade artiklarne, nKanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade, » samt å »Hällar öfver 11 tums tjocklek, samt
Lod och Lödjor lifver 1 skepp.-s vigt stycket» må upphäfvas, och en tullsats af 1 R:dr pr skeppund st. v. i förbudens ställe antagas.
Uti införsels-tariffen äro under hulvudrubriken gjutet Jern, näst Tack- och
Rar last-, upptagna rubrikerna, »Bomber och Kulor, champlounerade till visst mått och renfilade etc.,» med 8 R:drs, »Kanoner, Stycken, Nickhakar, Mörsare, ostämplade och oborrade, » med 4 R:drs, »Grytor, Pannor, Kittlar etc.» med 6 R:drs, »Hällar, Lod och Röd jor, » med 4 R:drs samt »kasserade Kanoner, Bomber, Mörsare och Kulör,» med 2 R:drs införsels-tull pr skeppund st. v., å hvilka samtliga artiklar Herr Schwan yrkat lika tullsats, 2 R:dr pr skeppund; hvaremot Herr Hjerta, under förutsättning att den af honom föreslagna införsels-tullen å tackjern blefve antagen, ansett de under rubriken »Grytor, Pannor etc.» upptagna artiklar böra, i stället för den nu stadgade införsels-afgiften af 6 R:dr, åsättas 3 R:dr 16 sk. införsels-tull pr skeppund.
Med fästadt afseende ä ifrågavarande artiklars ganska väsendtligt skiljaktiga värden, har Utskottet väl funnit, att någon för dem alla gemensam eller lika tullsats icke lämpligen kan bestämmas; hvaremot och då de nu å nämnde artiklar stadgade införsels-afgifter, både i förhållande till varu-värdena och i synnerhet sedan råvaran, tackjernet, efter Utskottets förslag, kan blifva föremål för import, äro allt för höga, Utskottet ansett sig höra hemställa, att införsels-afgiften må nedsättas; för »Bomber, Kulor, champlounerade etc.» från 8 till 6 R:dr; lor »Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostump lade och oborrade,» frän 4 till 3 R:dr; för »Grytor, Pannor etc.» från 6 till 4 R:dr; för »Hällar, Lod och Lödjor» från 4 till 2 R:dr, samt för kasserade Kanoner, Bomber, Mörsare och Kulör,» hvilka knappast cga tackjerns-vär de, från 2 till 1 R:dr pr skeppund st. v. Slutligen förekommer ock i införsels-tariffen, under gjutet jern, rubriken: allt annat gjutet arbete, ej specificeradt, åsatt 25 procents värdetull.
Herr Hjerta har häri föreslagit den förändring, att det måtte stadgas 5
R:dr införSels-tull pr skeppund för pjeser af till och med 10 lisp. vigt stycket i ett helgjutet eller af flera, delar sammansatt stycke, samt för pjeser af högre vigt 3 R:dr 16 sk. pr skeppund; hvaremot Herr Schwan yrkat antagande ungefärligen af samma redaktion och tullsatser, som af Bevillnings-Utskottet vid sistlidne riksdag föreslogs, nemligen indelning af gjutgods i vissa klasser, såsom gröfre, med 1 sk. 4 rst., finare, med 12 sk., Bijouteri-arbeten, med 36 sk. och Knappar, med 3 sk. införsels-tull pr skålp., samt slutligen allt annat, med 25 procent värdetull.
Då värde-förtullningens förkastlighet utgör motivet för den af motionärerne ifrågasatta förändringen och Utskottet, äfven ur detta skäl, ansett sig böra hufvudsakligen återupptaga del af Herr Schwan förordade förslag, har Utskottet likväl derifrån 32 Bevillnings-Ulskottets Betänkande, N:o 3. uteslutit den med värdeförtullning sist upptagna rubriken »allt annat», såsom hvarken behöflig ejler, ur synpunkten för den i öfrigt föreslagna förändringen, lämplig; och hemställer Utskottet, att bilagde, i öfverensstämmelse härmed upprättade, taxeförslag angående Gjutgods mätte bifallas.
Jern, smidt Under hufvudrubriken Smidt eller Valsadt Jern upptager gällande tulltaxa, bland *lleAnkare* ru^r*^er: »Ankare», med 5 Ridr, »Ketlingar med länkjernets diameter af tum
Ket lin”-ar 0<‘l* derunder», med 5 Ridr, »Keltingar med länkjernets diameter öfver tum till och Draggar med lf turn,» med 3.
Ridr, samt »Draggar, Armbultar, Hammare, Roderjern, Skeppsfl-, knän och Smedjestäd», med 15 R:dr införsels-tull pr skeppund st. v., »Stång- och Plattjern etc.,» med införsels-förbud, »Smältstycken,» med 3 R:dr 24 sk. införsels-tull pr skeppund st, v., samt »Band- och Plattjern under | turn tjockt etc.,»
Saltpanneplåtar i denna rubrik jemväl upptagne, med förbud mot införsel.
I afseende å dessa tullbestämmelser innefattar Kongl. Majits Nådiga skrifvelse, jemte yttrande angående tillåtelse till införsel af nu med förbud belagd jernplåt, hvarom Utskottet vill särskildt sig utlåta, förslag till åtskilliga förändringar.
Majit har nemligen, då bland skeppsiuvenlarier ketlingar nu mera utgjorde en af de vigligare delarne, och tillverkningen deraf inom landet ej vore för bela vår handelsflotta tillräcklig, hvarföre fartygen till stor del dermed försågos på utrikes platser, ansett nedsättning af tullafgifterna å alla dimensioner under Ig tum böra ske till 2 Ridr pr skeppund, dervid någon förlustså mycket mindre kunde befaras för den inhemska industrien, som denna redan tillverkade keltingar af större tjocklek, ehuru tullen derå ej utgör mera än 1 R:dr 24 sk. pr skeppund.
Vidare och enär den höga införsels-afgiflen på skeppsknän, 15 R:dr pr skeppund, föranledt ansökning om undantag från författningarne i detta afseende, äfvensom i afseende på införseln af så kalladt rundt jern till skeppsbyggna ds behof, men dylika undantag borde, så vidt ske kunde, undvikas, samt tullsatsen syntes vara långt högre, än nödigt vore för bibehållande af erforderligt skydd åt våra näringsidkare, helst införsels-afgiften på det inom riket likaledes tillverkade och med fördel bedrifna smidet af ankare ej öfverstege en tredjedel af det nyssnämndas belopp, har Kongl.
Majit ansett införsels-afgiften på de för skeppsbyggnadens behof erforderliga draggar, roderjern, skeppsknän samt spant- och rund-jern lämpligen kunna bestämmas till enahanda belopp sorn för ankare, eller till 5 Rich- pr skeppund, och att dessa rubriker borde i tulltaxan sammanföras.
Uti Herr Schwarts motion är föreslaget, att å alja ofvan uppräknade artiklar, smidt eller valsadt jern, stadga en införsels-tull af 1 Ridr 24 sk. pr skeppund; hvaremot Hr Hjerta, hvars förslag angår endast stångjern, tillstyrkt, alt införselstullen måtte bestämmas till 1 Ridr för stångjern ot/i \ tunis tjocklek och deröfver och minst tumsbredd, samt för i-tums fyrkant eller 1 j tums rundjern och deröfver; och till 2
Ridr per skeppund för finare dimensioner.
Herr Grape har yrkat tullfrihet för ankare, keltingar, gröfre och finare, draggar, armbultar, roderjern och skeppsknän; och är slutligen af Riksdags-fullmäktigen G.
Hultman från Örebro län föreslaget, att, med upphäfvande af införsels?förbuden å stångjern, måttliga tullafgifter mätte sättas i förbudens ställe, samt alt de alltför höga, skeppsfarten betungande, tullafgifterne å ankare #gh kettingar matte nedsättas med 50 procent och å draggar, armbultar, hammare, roderjern och skeppsknän med minst 75 procent.
Utskottet har af det nära sammanhang, hvari tullbestämmelserna för de här ofvan uppräknade särskilda slagen smidt eller valsadt jern stå till hvarandra, och äfven blifvit Bevillnings-Ulskotlels Betänkande, N:o 3. 33 blifvit både i Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse och i de väckta motionerne behandlade, funnit sig nödsakadt att frågorna derom i ett sammanhang upptaga.
Samma fullkomligt giltiga skäl, som Kongl.
Maj:t anfört för förslaget att för de olika dimensionerne af finare keltingar nedsätta nu till 5 och 3 R:dr stadgade införselsafgiller till 2 R:dr pr skeppund, eiler alt tillverkningen inom landet icke motsvarar vår handelsflottas behof, eger ock sin fulla tillämpning å artikeln Ankare.
Den årliga tillverkningen deraf inom landet uppgår nemligen till ungefärligen samma qvantitet som årligen införtullas, och det är ingen hemlighet, alt Svenska fartyg på utrikes platser förse sig med möjligen ännu större qvantiteter ankare, för hvilka sedermera ingen tull erlägges.
Emellan värdet per skeppund å ankare och de finare dimensionerne kettingar är icke heller någon väsendtlig skiljaktighet.
Kan således — och Utskottet betviflar det icke — inhemska tillverkningen af keltingar uthärda täflan under en till 2 R:dr nedsatt införsels-tu 1, så måste ock det inhemska ankarsmidet kunna bestå med en tullsats af åtminstone 3 R:dr 16 sk. skepp., och Utskottet är öfvertygadt, att denna, för sjöfarten ytterst behöfliga, nedsättning icke skall lända Statsverket till minskad inkomst.
Af samma skäl, som med afseende å ankare nu äro anförda, kan ock, på sätt Kongl. Majit jemväl till en del föreslagit, införsels-tullen å draggar, armbultar, hammare, raderjern, skeppsknän och smedjestäd, utan all fara för den inhemska industrien, nedsättas från den nu stadgade orimliga tullsats, 15 R:dr, till 5 R:dr pr skeppund; men att, såsom Kongl. Majit vidare föreslagit, äfven med sistnämnde tull belägga de nu förbjudna, men för skeppsbyggeriet behöfliga artiklarne spant- och rundjern, vöre, efter Utskottets tanke, alldeles detsamma, som att bibehålla förbudet.
Obehöfligheteri af en sådan åtgärd, äfvensom af förbudens bibehållande för öfriga slag slång- och plattjern, kan svårligen tydligare bevisas, än genom det af Kongl. Majit anförda och af Utskottet antagna förhållandet, att den inhemska tillverkningen af finare kettingar skall kunna bestå i täflan med utlandets fabrikation, utan högre skydd än 2 R:dr införsels-tull pr skeppund.
Det lärer nemligen vara uppenbart, att, då den af del dyrare Svenska jernet' förädlade varan med nämnde tullsats är skyddad, den inhemska råvaru-tillverkningen också skall kunna umbära skyddet både af förbud och högre (uil-afgifter.
Då de flesta andra näringar hufvudsakligen afse den inhemska förbrukningen, eger ett alldeles motsatt förhållande rum med stångjerns-tillverkningen, hvilken år 1852 uppgick till 773,788 skepp., deraf mera än f-:delar exporterades.
Det exporterade njuter i andra länder icke något skydd, men uthärdar ändock täflan, fastän till det dyra tillverknings-priset måste läggas alla med transporten förenade kostnader, som det främmande landets jern der icke vidkännes.
Ännu lättare måste då det Svenska jernet här kunna utstå täflan med det utländska, genom hil-transporten fördyrade.
Utskottet kan således omöjligen inse någon fara för inhemska stångjerns-tdiverkningen af förbuds-skyddets borttagande.
Pä de flera grundade skäl, som i synnerhet Herr Hjerta i sin motion anfört, är Utskottet deremot öfvertygadt, att införsel af det billigare utländska slångjernet för de flera ändamål, hvartill detta jern är fullt tjenligt, skulle medföra betydlig nationalvinst, i samma mån större, som införseln underlättades.
Sjelfva jernhandteringen skulle deraf draga nytta, likasom nu de ädlare
Dannemoraverken finna uträkning i att förbruka annat billigare Svenskt jern och exportera sin egen tillverkning, som har högre värde.
Ehuru Utskottet, med afseende å alla dessa förhållanden, skulle önska, att, vid förbudens upphäfvande, införsels-tullen å stångjern kunde på en gång nedsättas till de af Herr Hjerta, för gröfre dimensioner, till 1 R:dr och af Herr Schwan för alla slag Bih. till /i.
Brot. 1853 & 1854. 5 Sami. 1 Afd. 2 Häft. 5 34 Bevillnings-Ulskotiets Betänkande, N;o 3. till 1 Ridr 24 sk. pr skeppund föreslagna belopp, har Utskottet likväl af samma skäl, som här förut angående tullsatsens bestämmande för tackjern blifvit anfördl, nu funnit sig, såsom en öfvergångsåtgärd, böra stanna vid en införsels-afgift af 2 Ridr 24 sk. per skeppund för alla slag stång- och bandjern.
Dåden, under rubriken ”Band- och Plattjern”, nu upptagna artikeln ”Saltpanneplåtar” lämpligen torde böra med hufvudrubriken ”Plåtar” sammanföras, har Utskottet ur förstnämnde rubrik uteslutit nämnde artikel.
Efter denna redogörelse för de åsigter, Utskottet ansett sig böra tillämpa, hvarmed det icke låtit förena sig att, såsom Herr Grape föreslagit, medgifva tullfrihet för ankare, kettingar och andra till fartygs utrustning erforderliga jerneffekter, eller att, i enlighet med Herr Schwarts förslag, åsätta alla omförmälda till värdet betydligt skiljaktiga artiklar lika tull-afgilt, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, med upphäfvande af nu stadgade införsels-förbud å alla slag Stångjern, mätte för nedannämnde artiklar antaga följande förändrade tullsatser, nemligen för:
Ankare, 1 skepp. st. v . 3 R:dr 18 sk Ketting ar med länkjernets diameter af 1 g turn och derunder, dito 2 R:dr — Draggar, Armbullar, Hammare, Raderjern, Skeppskran och Smefjestad, dito ....
5 R:dr — Slänga, Platt-, f tum tjockt och deröfver, un- - der 42 tums bredd och öfver -•> tums fyrkant dito dito 2 R:dr 24 sk.
Smältstycken 1 R:dr 24 sk.
Band- och Platt-, under § tums tjocklek, Pultock Galler- samt Sänksmide, rundt eller kantigt, knip- och fyrkant- af | turn och derunder, Skär- och Klippjern, dito ....
2 R:dr 24 sk.
Jern, smidt Jemte ofvan omförmälde
Sallpanne-plålar innehåller nu gällande tulltaxa, under tllervatsadt. rubriken ”oförtente Plåtar, under -g:dels tum tjocka” tvenne afdelningar, nemligen: ”af IHaiar, fj|j Qgjj me(j g ]jSp vjgt stycket”, med införsels-förbud, och ”öfver 6 lisp. vigt stycket” med en införsels-tull af 8 Ridr 24 sk. pr skeppund st. v. Kongl.
Maj:ts Nådiga skrifvelse härom innehåller, att, då Kongl. Majit vid flere tillfällen funnit sig böra lemna särskild tillåtelse till införsel af sådan jernplåt, som nu är förbjuden, och det vid dessa tillfällen visat sig, att inhemska tillverkningen af jernplåt ej motsvarar behofvet, men dylika undantag från författningarne hvarken tillfredsställde den ena eller andra industri-idkaren, så ansåge Kongl. Majit införseln böra allmänt tillåtas mot en sådan tull, att de, hvilka uti den inhemska tillverkningen nedlagt betydliga förlager, icke funne skäl till klagan öfver förbiseende af deras fördelar; och föreslog Kongl. Majit införsels-tullen å all oförtent jernplåt till 6 Ridr 32 sk. per skeppund.
Herr Hjerta har ansett oförtente plåtar ”af till och med 3 lisp. vigt stycket” böra få införas mot en lull af 5
Ridr och ”af högre vigt” mot 3 Ridr införsels-tull -pr skeppund, hvilka nedsättningar voro af behofvet så mycket mera påkallade, som vid den allt mera tilltagande tillverkningen af ångpannor, jernfartyg och andra större arbeten af jernplåtar, erforderlig tillgång derpå icke funnes inom landet och icke vid de få verkstäder, hvarest plåt förfärdigas, kunde levereras förrän efter 6 å 8 månader, — ett förhållande, som i högsta målto menligt inverkade på nämnde numera vigtiga industrigrenar.
Bevillnmgs-Vtskollets Betänkande, A':o 3. 35 Å all oföytent jernplåt har Herr Schwan föreslagit en gemensam införsels-tull af 3 R:dr skeppundet; äfvensom Riksdags-fullmäkligen G.
Hultman yrkat nedsättning med minst 75 proc. i den nu stadgade tull.
Alla slag oförtenle plåtar hafva hittills utgjort föremål för export, synnerligast de slag deraf, som nu äro med införsels-förbud belagde.
Den täflan, de kunnat uthär da pä den utländska marknaden, bevisar nogsamt, att förbudsskvddet mot införsel varit och är obehöflig!; och elt billigt afseende å de inhemska machin-verkstädernes behof af ifrågavarande artikel, såsom en bland nämnde verkstäders vigtigare råvaror, rättfärdigar icke heller antagandet af en så hög tullsats som Kongl. Maj:t föreslagit.
De så kallade ”Saltpanneplålarne”, eller sådane som äro £ tum tjocka och deröfver, hafva i gällande taxa.blifvit hänförde till samma kategori som band- och plattjern, och behöfva visserligen icke en högre skyddstull än Utskottet för nämnde jernsorter föreslagit; men då det icke vore lämpligt eller är af behofvet påkalladt, att särskildt upptaga nyssnämnde slag och vidare uppställa flera, på plåtarnes tjocklek eller tyngd grundade, klassifikationer, helst den väseudtliga skillnad, sorn bör iakttagas, torde kunna inskränkas till de för machin-verkstäderna företrädesvis behöfliga, inom landet icke till erforderlig mängd tillverkare, plåtar af £ tums tjocklek och deröfver, å ena, samt den ännu tunnare eller takplåten, å andra sidan; så och efter sorgfälligt öfvervägande af de tullsatser, hvarmed så väl inhemska plåt-tillverkningen som machin-verkstäderne och andra konsumenter böra finna sig tillfredsställde, föreslår Utskottet, att nu befintliga förbud mot införsel af oförtenle jernplåtar måtte upphäfvas, och dessa plåtar indelas i: £ tum tjocka och deröfver med 3 R:dr 10 sk. och under £ turn tjocka med 4 R:dr — införsels-tull per skeppund st. v. Förtente Jernplåtar, nu åsatte 5 R:dr införsels-tull pr skeppund, tillverkas icke !?.l“tart' inom landet, men utgöra ett oundgängligt material för vissa inhemska näringar.
På en Jul en *' så beskaffad råvara inverkar den nu stadgade tullsatsen alltför betungande; och ehuru Utskottet, som här ofvan föreslagit nedsättning i införsels-afgiftcrne å bleckslagare-arbeten och äfven derföre, lika med hvad Herr Schwan i sin motion hemställt, funnit väsendtlig tullnedsättning för materialet till dylika arbeten höra ega rum, tvekar likväl
Utskottet att på en gång medgifva den af Herr Schwan till 2 R:dr föreslagna nedsättning, utan hemställer, att införsels-tullen å ”förtente Jernplåtar” nu må bestämmas till 3 R:dr skeppundet st. v.
Å Spik af 2 tums längd och deröfver, hvarå nedsättning i införsels-tullen från Spik, af 3 7 R:dr 24 sk. till 4 R:dr skeppundet blifvit af Herr Schwan föreslagen, får Utskottet, tun“ lal>gd., med afseende å artikelns varuvärde och i förhållande till de för andra artiklar af smidt eller valsadt jern här ofvan tillstyrkta tullsatser, föreslå nedsättning af införsels-tullen till 5 R:dr skeppundet st. v. ”Ali annan Spik samt allt annat Manufaklur-smide, ej speciiiceradt’’, är i nu gäl-
Alt annan lande tulltaxa belagdt med 30 sk. införsels-tull pr skålp. sPlk< m• m Herr Hjerta har, i stället för nämnde rubrik och tullsats, föreslagit följande redaktion och tuilbeslämmelser: ”All annan spik samt allt annat manufaktur- eller så kalladt svartsmide, sorn tj ur helt och hullet eller till någon del finslipadt eller fo ler aits
För hela eller af flere delar sammansatte stycken af till och med 2 skålpunds vigt, per skålpund 12 sk.
Frun 2 till och med 20 skålpund, per skålp 8 sk. 36 Bevillnings-lftskoltels Betänkande, N:o 3.
Jemskrol. gordor och Bardläder.
K ider.
Öfver 7 lispund till och med 1 skeppund st. v., per lisp. v. v 2 B.:dr. Öfver 'I skeppund st. v., per skeppund 12 R:dr.
Flör smidda, ej färdiga pje.ser, ämnade att vidare bearbetas och förädlas inom riket, per skeppund 5 R:dr.
För artiklar af ofvannämnda slag, som är o helt och hållet eller lill en del finslipade eller polerade, skall af giften fördubblas.» 1 Herr Schwans motion är det af Bevillnings-Utskottet redan vid 1847—48 årens riksdag gjorda förslag för ifrågavarande artikel återupptaget, nemligen, att indela rubriken »Ali annan Spik samt allt Manufaktur- och Handtverks-smide, ej specificeradt» i opoleradt med 12 sk. och poleradt med 18 sk. införselstull per skålp.
Deremot har Herr Oscar Schenström uti väckt motion anfört, hurusom nuva rande tulltaxas bestämmelser inom Eskiitunas samhälle ansågos såsom ett bland grundvillkoren för smides-manufakturens bestånd och fortkomst.
Redan i början af detta Betänkande har Utskottet, genom anfördt exempel, visat, huru den å nu ifrågavarande artikel stadgade, från 50 till 75, proc. af verkliga varuvärdet uppgående, införsels-tull framkallat, genom konfiskationer ådagalagd, smuggling till en så oerhörd grad, att intet tvifvel är öfrigt, det ju icke mångdubbelt större qvanliteler, än de förtullade, blifvit på oloflig väg införde.
Med sådane exempel för ögonen låter den nu gällande tullsatsen, hvarken ur de inhemska näringarnes eller ur statens sanna intresse, försvara sig.
En så mångfaldig indelning af de till ifrågavarande varuklass liänförlige artiklar, som Herr Hjerta föreslagit, anser Utskottet hvarken behöflig eller med anspråket på enkelhet i taxe-rubrikerne och lättheten vid förtullningar förenlig, hvaremot Utskottet, hufvudsakligen biträdande Herr Schwans motion, hemställer, att rubriken »all annan Spik samt allt annat Manufaktur-och Handtverkssmide, ej specificeradt», måtte indelas i : opoleradt med 12 sk. och pöleradt eller lackerådt med 18 sk. införsels-tull pr skålp.
Herr Schwan har vidare föreslagit, att införsels-tullen å Jemskrol, gjutet, smidt eller valsadt, måtte nedsättas Ifrån 2 R:dr till 1 R:dr pr skeppund; men i öfverensstämmelse med de af Utskottet följda grunder, enligt hvilka något högre tullsatser i allmänhet å smidt eller valsadt jern blifvit antagne, än bemälde Motionär tillstyrkt, hemställer Utskottet, att införsels-tullen å ifrågavarande artikel må, i förhållande til! artikelns värde, endast nedsättas til! 1 R:dr 16 sk. pr skeppund st. v. Å Kardor och Kardläder, såsom för vissa näringar behöflige, torde, på sätt Kongl. Maj:l föreslagit, införsels-tullen böra nedsättas från 6 till 3 sk. pr skålp.
Angående artikeln »Gång-, Linne- och Sängkläder, ej specificerade», hvaraf, med undantag af nya fruntimmerskläder af till införsel lofgifnä tyger, hvilka förtullas efter värde med 33j- proc., nu äro till införsel förbjudna, yttrade Bevillnings-Utskottet, vid sistlidne riksdag: »Alt detta förbud hittills varit föga verksamt är allmänt bekant.
»Den rättighet förteckningen öfver, vid införsel tullfria, varor medgifver sjöfarande och »resande att tullfritt införa dem tillhöriga kläder, när de äro synbart brukade eller, af »egarne sjelfve medförda, pröfvas icke öfverstiga deras personliga behof — hvilken räl»tighet icke torde kunna inskränkas — lemnar ett ganska vidsträckt fält för förbudets »kringgående; ty pröfningen af en resandes behof utaf medförda kläder kan icke, utan »att göra tuiltjenstemännens befattning både för deni sjelfva och för de resande förhat»lig, bandhafvas med en sådan stränghet, att icke förbudsstadgandet ofta öfvérträdes.