Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Honom åligger vidare att, efter behof, och när GeneralPost-Direktionen det begär, föröka alla dessa erforderligheter, äfvensom att, genom antagande af hjelpformän, föranstalta, att jemväl vid ovanligt stark trafik tillräckliga transportmedel genast blifva anskaffade. ') 1 Tysk mil
Hannover. 47 (Efter forhållandet i Augusti '1858 utgjorde vid Stationerne: Antalet, postiljoner Antalet hästar Hannover Göttingen Leer ....
Aurich Bremen .
Hameln .
Harburg men på en mängd stationer i landsorten allenast 4 G 3 7 8 8 12 1 1 2 3 15. 18. 25. 26. 36 (högsta antalen) 2. 4. 4. 8, etc.) § 8.
Vid hvarje station skall finnas ett väl möbleradt rum för resande, och posthållaren åligger att lenina desse mat och dryck mot billig betalning. § 10.
Så väl General-Post-Direktionen som posthållaren står det fritt, att före utgången af hvarje qvartal uppsäga kontraktet.
Detta upphör då att gälla vid slutet af nästpåföljande fjerdedels år.
Utom förestående general-kontrakt afslutas med posthållaren särskilde kontrakter rörande befordring af a) ridande posten, och b) ordinarie posten, d. v. s. hufvudpostvagnen jemte bivagnar.
I Kontraktet om ordinarie postbefordringen åtager sig posthållaren enligt § 3 att hålla i beredskap erforderligt antal rymliga, beqväma och väl underhållna bivagnar jemte för dem behöfliga hästar; och vidare bestämmes i § 4 den tyngd, som får forslas efter hvarje häst, hvarvid den resande antages väga 1 20 Pfund. *) 30
Pfund får denne utan afgift medföra. § 7.
För uppfyllandet af sina skyldigheter ansvarar posthållaren med hela sin förmögenhet, och i första rummet med sitt inventarium af hästar, vagnar och seldon. § 8.
För befordrandet af hufvudpostvagnarne på de i kontraktet beskrifne väglinier får posthållaren en öfverenskommen årlig summa, med inbegrepp af postiljons-drickspenningar, hvilken utbetalas månatligen af Postamtet efter afdrag af \ proc. till förmån för postbjelpskassan. § 9.
För de af honom lemnade bivagnar, med dertill begagnade hästar, äfvensom för förspannshästar (eller utöfver det kontraktsmessiga antalet behöflige för hufvudpostvagnen), erhåller han åter af Postamtet hvarje fjerdedels år i kon - ') 874 Pfund
Och skulle det pris på foder, som vid kontraktets ingående antogs såsom normalt, under tiden hafva stigit, undfår posthållaren jemväl godtgörelse härför enligt kontraktsbestämmelse.
Beträffande dernäst Kurir-, Estafett- oell Extrapostbefordringen, så har Reglementet härom af den 9 April 1821 i flera delar undergått förändring, men är ännu gällande i nedannämnde väsendtliga omständigheter. § 1.
Kurir- och extrapostbefordringar åligga och få verkställas endast af posthållarne, hvilka för thy skola underhålla tillräckligt antal postiljoner, hästar, seldon, hel- eller halftäckta, beqväma och varaktiga vagnar, samt i öfrigt träffa aftal med innevånarne i orten om ett bestämdt antal hästar, vagnar och drängar till skjutsningshjelp Reserv). § 4.
Posthållarne äro icke skyldige, att till kurirer och extraposter ställa mindre än 2 hästar. § 8.
Om den resande har egen vagn och beställt hästar 4 timmar förut, skola dessa inställas 5 minuter efter hans ankomst.
Har hail ej beställt hästar, skola dessa inställas, så vida icke posthållarens egna och alla hjelp- (Reserv) hästarne gått ut i posttjenst, på hufvudvägarne inom \ timma, » bi vägarne \ d:o.
Tager åter den resande vagn vid stationen, så kan han uppehållas \ timma längre. § 9.
Medtagande af foder är förbjudet. § 11.
Dröjer den resande, som beställt hästar, mer än 3 timmar innan han anländer till stationen, är posthållaren ej skyldig att hafva hästar i beredskap, men icke heller berättigad till väntningspenningar.
Låter han åter hästarne qvarstanna, och den resande begagnar dem, är han berättigad till half hästlega i väntningspenningar. § 19.
På vagn med 2 hästars anspann skall postiljonen hafva sin plats på kuskbocken, eller främre sätet.
Begagnas flere hästar, skall han rida.
Flere än 2 hästar få ej spännas bredvid hvarandra.
Endast postiljonen får köra hästarne. § 26.
Ridande kurir, som icke är förridare för en vagn, måste taga en postiljon med sig, hvilken kuriren ej får rida förbi. § 30.
Skjutspenningar, likasom vagnmästarens drickspenningar, i fall den resandes egna vagn blifvit smord, betalas före afresan; postiljonens drickspenningar åter efter ankomsten till nästa station.
Hannover. 49
Af hvad här ofvan blifvit anfördt inhämtas, att posthållarne på sin bekostnad skola anskaffa och underhålla alla för post- och personbefordringen nödige vagnar, seldon m. m., med undantag allenast af hufvudpostvagnarne eller »Postkutsche».
Dessa för fortskaffning af postgods och resande behöflige vagnar blifva antingen förfärdigade, efter föreskrift, på Postförvaltningens bekostnad, och öfverlemnade derefter till underhåll af posthållaren; eller ock anskaffade på det sättet, att en kontrahent förpligtar sig att hålla dylika vagnar, af noggrant uppgifven beskaffenhet, jemte dertill hörande seldon m. m., under en för hvarje fall bestämd tidrymd, till Postförvaltningens uteslutande tjenst, samt att under tiden reparera, insmörja och renhålla vagnarne med tillbehör.
Den godtgörelse, som Postverket lemnar posthållaren för ordinarie befordringen i hufvudpostvagnarne belöper efter regeln till 6 »Gute Groschen» *) per häst och per mil, samt dessutom 2f G.
G. per mil i postiljons-drickspenningar.
Inträffade prisförhöjningar (på foder) hafva emellertid gjort nödvändigt, att bevilja posthållarne tillskott till den kontraktsenliga godtgörelsen.
Dessa dyrtids—tillägg hafva i den senaste tiden uppgått till 4 G. G. på hvarje Thaler (eller IG Thalen, af ersättningen enligt kontrakt; och i vissa orter har icke ens denna förhöjning varit tillräcklig, hvadan Post-Styrelsen nödgats höja den i kontrakterne bestämda summan utöfver den principmessiga satsen.
Vidare må nämnas att om vid en station returforsling af hufvudpostvagn i fråga kommer, betalar Postverket härför allenast half hästlega och halfva postiljonsdrickspenningar; samt att postkassan i godtgörelse för hvarje förspänd häst, som erfordras af den orsaken, att den i kontrakterne bestämda vigt blifvit öfverskriden, äfvensom för hästar till bivagnar, nu för tiden betalar per häst. och per mil 9 G. G. 11 \ i nuvarande Groschen, för en bivagn per mil 4 » 5 » samt för en hvar af dessa åkdon, i stället för postiljons-drickspenningar, per station 4 » 5 »
Resande med ordinarie posten betalar åter, enligt lagen af den 28 Augusti 1858, antingen han har sin plats i hufvudpostvagnen, eller i en bivagn, eller annan postvagn, eller ')
Då dessa upplysningar af Kongl, lfannoveranska Utrikes-Ministern meddelades i Aug. 1858, var Haimoverska Thalern indelad i 24 »Gute Groschen».
Men i följd af Myntlagen den 3 Juni 1 857, som indelade Thalern (kurant) i 30 Groschen å 10 Pfennige, inträdde kuranträkningen från den 1 Oktober 1858.
Numera räknas således 30 Groschen kurant eller, såsom de benämnas, allenast Groschen, på Thalern; oell dä 1 Svensk Species i Hannover anses — 1 /, Thaler eller 4 5 Groschen, blir värdet af den senare ungefär 9 öre Knnt. 7 Bilagan \. 50 Hannover. på kuskbocken, samma afgift, nemligen per mil och bråkdelar deraf i vagnar för personpost och snällpost . . . 8 ä 1 0 i nuvarande Groschen. i andra post-kuskvagnar 6 å 8 » i andra mindre beqväma vagnar, äfvensom poståkdon för 1 häst 6 » Dock står det Finans-Ministern fritt, att nedsätta dessa afgifter, om så anses nödigt för särskilda fall, till f. Den nu gällande Taxan för Extrapost-, Kurir- och Estafettbefordring är likaledes af den 28 Aug. 1858, och stadgar följande afgifter vid stationerne per mil, nemligen för 1 Extraposthäst 12 Gr 1 Kurir- eller Estafetthäst 16 » 1 heltäckt, på fjedrar hängande, Postvagn 10 » 1 halftäckt, blott baktill på fjedrar hängande, eller utan fjedrar varande Postkalesch 8 » 1 öppen vagn 6 >; Finans-Ministern har emellertid rättighet att för särskilda linier (Kurser), med svåra vägar, höja dessa afgifter1.
Vidare betalas i drickspenningar till postiljonen för hvarje i mil vid extrapost eller kurirkörsel Gr.
Kurir-ridt .4 » hvarförutan stations-vagnmästaren erhåller, om den resandes egen vagn smörjes 5 »
Häraf följer således, att en resande i Hannover betalar pr Svensk mil:
Rdr öre. för plats i vanlig Postvagn 1, 8. i Extrapostvagn '1, 35. på fjedrar, om 2 resande medfölja 2, 61. i öppen dylik vagn . . . . 2, 34. i egen vagn 1, 93.
Nyssnämnde 1858 års Taxa stadgar ock i afsende på befordringstiden för Extraposter, att på Hannover. 51 Chausserade vägar Icke-chauserade vägar Vanliga Mycket backiga eli. under mör- ka nätter.
Vanliga Mycket backiga eli. under mör- ka nätter.
Tini. min. Tim. min. Tim. min.
Tim. min. skall köras 1 Tysk mil — 40 — 45 1 — 1 10 2 d:o 1 20 1 30 2 — 2 20 3 d:o 2 5 2 20 3 10 3 40 4 d:o 3 5 3 30 4 30 5 20 hvarje öfverskjutande \ mil ....
ioo Exp. Utsi;.
N:o 373. hus utöfve Enka, så länge hon husets förvaltning förestår, ehvad barnen äro myndige eller ej.
Finnes ej Fader eller Moder, röste deri Arfvinge, som myndig är, men der alla äro omyndige, deras laga Förmyndare.
Äro flere fullmyndige arfvingar, eller flere Förmyndare i ett Sterbhus, der bo oskiftadt är, röste Samfäldt, men är egendomen delad, röste hvar och en för den andel honom eller hans myndling tillhörer.
Mö, som blifvit myndig förklarad, afgifve sjelf sin röst; annars Förmyndare. §. 20.
För Prestebordet under Tjenste- och Nådår röste den, som detsamma besitter eller arrenderar, i likhet med hvad om rösträttighet för annan jord stadgadt är.
Vid Capellansval tillkommé Kyrkoherden allena, utom förenämnde rösträtt efter Prestgårdens storlek, äfven en röst för Embetet och en för den lön, han gifven- Capellanen.
Är för någon ort härom serskildt stadgadt, lände sådant till efterrättelse, §• 21.
Främmande Religionsbekännare, som i Riket njuta, medborgerliga rättigheter, och inom någon Församling innehafva hus och egendom, och af dem utgöra vanliga utskylder till Kyrka och Församling, samt deltaga i Presterskapets aflöning, ege rösträttighet vid Prestval. §. 22.
Alt rösta på Skyldeman, som Förslagsrum innehar, vare ingen röstegare förvägradt, då han Errp. Utsh.
SArifv.
101 för öfrigt iakttager hvad denna Förordning föreskrifver. §. 23.
Egendoms innehafvare eller Arrendator njute rösträttighet till laga fardag, der den eger rum, §• 24.
För Publike Hus och Tomter röstas ej,utan så är, att de till Boställe åt någon upplåt - ne äro, i hvilket fall rösträttighet honom tillkomme för så stor del deraf, som af honom begagnas.
Detta bestämmes å Frågodagen, en - ligt företedda bevis, eller Församlingens medgifvande, eller, i händelse af skiljaktiga tankar, efter hvad Valförrättaren finner billigast.
Om Frågodag. §. 25.
Efter slutad Gudstjenst å Frågodagen, intager Valförrättaren jemte Val-Notarien och Kyrko-Rådet rum vid ett i Choret framsatt bord, hvarefter, och sedan ändamålet med sammanträdet blifvit tillkännagif vet, Församlingen tillfrågas: 1:0 om emot Valförrättaren eller Val-Notarien något jäf är att anföra?
om jäf emot Valförrättaren anmäles, och han linner det vara lagligt, upphöre förrättningen, och Församsamlingen tillsägas att afbida Consistorii Kungörelse om ny Frågodag.
Blifver Val-Notarien på laga skäl jäfvad, utnäöine Valförrättaren 102 Exp. Ut sfs.
Förslag till urtd.
Skrif v. N:d 37?. på stället en annan, helst en Prestman, men, der en sådan ej är att tillgå, någon annan skicklig person till anteckningars införande i ena exemplaret af Val-längden, men före, i sådant fall, sjelf Protocollet, Der jäf emot Valförrättaren icke anmäles, eller af honom icke för lagligt erkännes, frågas vidare: s;o om Consistorii Kungörelse om profpredikanterne blifvit behörigen uppläst? och 5?o om Profpredikanterne, med undantag af sådana fall, som i Jidje §. upptagas, å dem förelagde dagar sina prof hållit?
Är någon af dessa omständigheter uraktlåten, upphöre Frågodagsförrättningen, och saken inberättas till Consistorium.
Derefter frågas: 4:0 om Yalförrättarens Kungörelse, angående detta sammanträde, blifvit,Söndagen förut å predikstolen uppläst?
Har ej så skett, undersöke Valförrättaren om orsaken dertill, samt inberätte förhållandet till Consistorium, hvarjemte förrättningen uppskjutes till fjortonde dagen derefter, eller senare, om Böne- eller Högtidsdag då inträffar; hvilket genom Kungörelse, som uppläses Söndagen före den sålunda utsatte Frågodagen, bör Församlingen tillkännagifvas. §. 26.
Inträffa ej sådana hinder, som här ofvan nämnde äro, fortsattes förrättningen med uppläsande af från och med 16 till och med 24, samt från och med 39 till och med 46 §§• denna Förordning, hvarefter Församlingens röst - Ä-.Tp.
SÅri/v.
No "lyt. egande Ledamöter tillfrågas, om de hafva något att anmärka emot Profpredikanterne, eller annars något hinder att anmäla emot det förestående valet. $. 27. Uppgifves, att Profprest död är, eller att, Sedan han missiverad blef, han begått lagbrott, som å tjenst eller heder går, eller att han genom försökt röstvärfning, olaga lönebeting m.m., emot g Artikeln 54 och 56 §§. af denna Förordning sig förbrulit, samt angifvaien erbjuder sig att beskyllningarne lagligen i bevis leda, upphöre då förrättningen och blifve valet aflyst, sedan angifvelsen med sina omständigheter jemte angifvarens namn och de vittnen eller andra bevis, han åberopat, blifvit i Protocollet noggrannt upptagne.
Protocollet, som genast justeras, afsändes utan dröjsmål till Consistorium, som med målet vidare lagligen förfar. $. 28.
Anmälas mindre förseelser, hvilka Valförrättaren anser ej kunna verka på beståndet af den åklagades förslagsrätt, eller om röstvärfningsförsök af andra, än Profpredikanterne, och Utan deras anmodan skulle angifvas, må sådant till Protocollet upptagas, men vare ej något hinder för förrättningens fortgång; Församlin gen likväl obetaget att sådant uti besvär, efter Valet, åberopa och bevisa, äfvensom den eller de, hvilka beskyllningen angår, må angifvaren till laga ansvar ställa, om han i bevisningen brista skulle. io4 Exp. tirsis, Förslag till und.
Skrijv, N:ö 3^3. $. 29.
Är Gället Regalt, ege Församlingen rätt atl å Frågodagen begära 4^de Profpredikant, hvil* ken ock då uppgifvas skall.
Anmäles härvid någon, som till annat Stift hörer, eller laga ålder icke innehafver, eller Pastoral-Examen ej aflagt, eller är under suspension eller i Concurstillstånd, eller af annan ännu oafgjord ansökning eller förslag är hindrad att vid förevarande tillfälle komma i fråga, och något af allt detta antingen bestyrkes, eller af Valförrättaren är tillförlitligen kändt; gifve han då, äfvensom om 4;de Profpredikant begäres, der Gället är Consistorielt, afslag å denna begäran. 3°*
Förekommer ej något af omförraälde skäl emot den fjerde Profpredikantens behörighet, och yppas emellan de närvarande skiljaktighet, angående ofvannämnde begäran; företages då först justering af Val längden, på sätt i 55 §. sägs, och derefter omröstning af samtlige röstegare till utrönande, huruvida de fleste närvarande äska 4:<le Profpredikant.
Härvid beräknas för hvarje röstande person en röst, utan afseende på dess i Val-längden upptagna röstetal; och gälle ej ellerhärvid någrahvarken skriftliga eller muntliga fullmagter af de frånvarande.
På enahanda sätt utrönes ock, hvilken person skall till 4:de Profpredikant begäras, i fall 2:ne eller flere dertill skulle föreslås. §• 31- Éxp. Utsi.
N:o 373. tö5 §•
5*- Finnes pluraliteten nöjd med Consistorii förslag, förfalle all vidare fråga om 4 de Profpredikant, och någon annan må ej föreslås.
Förena sig åter de flesta närvarande om en och samma person till fjerde Profpredikant, upphöre förrättningen, och Protocollet, behörigen justeradt, insändes till Consistorium, sorn, efter föregången pröfning af den föreslagnes skicklighet och förtjenst, genom Utslag ofgör, huruvida han såsom fjerde Profpredikant må på förslaget uppföras eller icke. §• 32.
Skulle den händelse inträffa, ött Valförrättaren sjelf, eller hans skyldeman, blefve till 4:de man på försläget begärd, Upphöre han genast med ali vidare befattning, och öfVerlemne fragan till Consistorii ompröfning; men afsäger sig Valförrättare!! det honom erbjudna förtroende, fortsatte han då förrättningen. $• 33* Afsäger sig deh föreslaghe fjerde ProTpredikanten Församlingens kallelse, ellet pjöfvas han af Consistorium till förslaget icke berättigad, eller aflider han, innan ny frågodag infaller, håfve Församlingen icke rätt att någon annan i hans ställe begära.
Icke eller må sådan begäran beviljas, om ock någon af de öfriga föreslagne skulle afgå sedan fjerde Profpredikant begärd blifvit, men om flere afgå, fylDihang t. 11. SlsProt, wide Sami. s> Land. 3 Haft. 14 10Ö Exp. TJtsl.
Förslag till un cl.
N:o 373. les förslaget sä, att trenne blifva val underställde. §•
54- Till frågodags förrättning, dä ofvanförmälda hinder icke förekomma, hörer vidare Vallängdens justering, hvarförinnan Valförrättaren först tillkännagifve, att alla rättelser och tillägg uti berörde
Längd böra nu ovilkorligen uppgifvas.
Skulle för bristande upplysningar någon vid denna förrättning uppkommen fråga icke genast kunna utredas och afgöras, må densamma till Valdagen uppskjutas; men inga nya frågor om rösträttighet få efter Val-längdens pä
Frågodagen fullbordade justering väckas.
Aflider röstegare mellan Frågo- och Valdag, vare dock Sterbhusets rätt oförkränkt. §• 35- Val-längdens justering verkställes medelst långsam och ljudelig uppläsning af röstegares namn och röstetal, hvarvid Församlingens Ledamöter, sjelfve eller genom ombud, må anmärka de felaktigheter, som förefinnas, eller de föiändringar, som, sedan sista Mantalsskrifning, »illkommit.
Alla anmärkningar tagas till Protucollet, men endast de rättelser, hvilka Valförrättaren godkänner, må i bägge exemplaren af Val-längden antecknas. §• 36- Efter verkställd justering varda bägge Vallängds-Exemplaren jemte Frågodags Protocollet, Exp. sedan det jemväl justeradt blifvit, underskiifne af Valförrättaren och några Församlingens väljande Ledamöter, hvarefter dessa handlingar genomdragas och förses med Socknens eller Valförrättaren8 Sigill.
Det ena Exemplaret nedlägges derefter uti Kyrkokistan; det andra ege Valförrättaren att hos sig till Valdagen förvara.
> 57- Slutligen tillkännagifve Valförrättaren, att Valet kommer på i4:de dagen efter Frågodagen att förrättas, hvarom Kungörelse äfven skall ä nästföljande Söndag, 8 dagar före Valet, i vederbörande Kyrkor uppläsas, samt underrätte derefter Församlingen, att den med Frågodagsförrättningen missnöjde har att sina besvär deröfver efter Valet afgifva', på tid och ort, sorni §. 47 sägs.
Anmälas genast på stället sådana besvär, må dock icke valets hållande i behörig ordning deraf hindras. §• 58.
Der så nödigt pröfvas, ege Valförrättaren att så väl å Frågo- som Valdagen, till hvilka dagar Nattvardsgång af vederbörande Presterskap ej utlysas må, utsätta Högmässo-Gudstjenstens början en timma tidigare än vanligt, äfvensom att Aftonsångs-Gudstjenst i Stads-Församlingar fi sådana dagar aflysa.
Härom meddeles dock alltid vederbörlig underrättelse i de Kungörelser, som om Frågo- och Valdags-förrättningarne ofvan föreskrifne äro. io8 Exp. Disk, Förslag till und.
N:0 3?3, Art. 7, Örn Valdag. $• 39- PS Valdagen begynnes
Valförrättningen omedelbarligen efter Högmässo-Gudstjenstens slut.
Acten öppnas ined afsjungande af nSgon tjenlig Psalm, hvarefter Valförrättaren ifrån Altaret håller ett för tillfället lämpligt tal, uti hvilket tle Föreslagnes namn böra upprepas.
Efter talet* slut intage Valförrättaren jemte Val-Notarien och Kyrko-Rådet sina rum i Choret; anmoda ock Församlingens Sexman, eller Äldste, att i Choret framträda till biträde vid upplysningars meddelande och verkställande af de föreskrifter, hvilka för ordnings bibehållande under förrättningen nödige pröfvas. §• 40.
Det ena Exemplaret af Val-längden öfverlemnas åt Val-Notarien, att deruti införa de under valet afgifna röster; i det andra antecknas samma röster af Valförrättaren, elier den han på sitt ansvar derom anmodar. §. 41, Valförrättaren erinre, jemlikt 34 $, att inga andra frågor om rättelser eller tillägg i Vallängden nu få väckas eller upptagas, än de, som å Frågodagen anmälde, men då uppskjutne blifvit, och hvilka töre valets början afgöras må, §. 42.
Valet företages derefter med ljudeligt upprop af hvarje röstegare i den ordning, som i Hopp. litsh.
Förslag tili und.
Skrift*.
N:o J71. 109 Längden är iakttagen.
Hvarje väljande framträde till Valbordet att sin röst aflemna, och den, sorn cj, sedan hans namn blifvit 2:no gånger, omedelbart efter hvarandra, uppropadt, gifver sig tillkänna, antecknas såsom frånvarande, och håfve förlorat rättighet att sin röst afgifva.
En frånvarande ege dock rätt att, under egen hand och Sigill, skriftligt votum, öppet eller försegladt, lemna.
I saknad af Sigill böra tvänne ojäfvige vittnen, hvilka dock sjelfve kunna vara röstegande, hafva å Voteringssedeln undertecknat den mening, att de, ander edelig förbindelse, intyga, det röstgifvaren i deras närvaro egenhändigt sitt votum skrifvit, eller sjelf sitt namn undertecknat, eller ock
Valsedeln skrifva låtit och innehållet deraf godkänt.
Muntligt votum må ock genom ombud aflemnas, när aine ojäfvige vittnen, under enahanda förbindelse, till Prolocollet intyga, att röstegaren i deras närvaro omhudot befullmägtigat.
Vare dock i alla fall af den frånvarande röstgifvaren utsatt eller uppgifvet den Prestmannens namn, på hvilken väljas skall.
1 annat fäll upptages ej rösten. §•
43* Ej må flera förena sig i ett och samma skriftliga votum, utan välje hvar för sig, men om för en egendom rösträttigheten tillhör flera, hvilkas andelar äro.bestämda, fast ej utbrutna, stånde dem öppet alt rösta serskildt eller samfälldt.
Ingen, som för flere egendomar valrättighet eger, må på mer än en af de föreslag - no Bvrp.
Htsh.
Shrifr».
N>o 3^3. ne skriftligen eller muntligen, sjelf eller genom ombud välja.
Gör Ilandet, håfve sin rösträtt vid valet förlorat.
Har han sin röst för en egendom gifvit, varde då rösterne för de återslående på samma Prestman upptagne, ehuru röstgifvaren eller dess ombud skulle från Valförrättningen hafva afträdt, men njute ej sådan rätt för den eller de egendomar, hvilka blifvit uppropade innan han förut röstade. §• 44*
Skulle mängden af de väljande undandraga sig att vid uppropet rösta, och endast en eller några få 6in rösträttighet utöfva, gälle dock den pluralitet, som derigenom uppkommer.
Om åter Församlingens Ledamöter skulle allmänt från omröstningen sig afhålla, gore Consistorium underdånig anmälan derom hos Kgl. Maj:t, så vida Pastoratet är Regall, men är det Consistorielt, eller är frågan om ett Sacellanie, utnämne Consistorium den af de föreslagne, som pröfvas vara den skickligaste och mest förtjente. §* 45* När omröstningen är slutad och hvarje Profpredikants röstetal blifvit i bägge Längderne utfördt, vare de såsom justerade ansedde och underskrifvas jemte Prolocollet, sedan det blifvit uppläst och godkändt, af Valförrättaren och minst 3 af Kyrko-Rådets eller Församlingens medlemmar- Valförrättaren tillkännagifve derpå valets utgång samt meddele anvisning till besvärs anförande, i händelse någon med förrättningen vore missnöjd, inom den i 47 §•
Fjrpt Vtsk.
Förslag till uncL Skri/v.
N:o 373, 111 utsatta tid, hvarefter Acten slutas med Välsignelsens läsning från Altaret. §• 4®* Alla skriftliga Voteringssedlar, antingen de blifvit gillade, eller icke, numererade i den ordning de i Längden och Val-Protocollet antecknade blifvit, genomdragas och förseglas samt insändas ofördröjligen tillika med ena Val-lana:- den jemte Frågodags- och Valdags-Protocollet till Consistorium; det andra exemplaret förvaras i Kyrkokistan.
Om Besvär öfver Prestval, sä och om hvad iakttagas bör, sedan Prestval vunnit laga kraft. 5.
47- Besvär öfver Frågo- och Valdagsförrattningame, äfven röstvärfning, olaga lönebeting, eller andra vid Prestval förelnpne olagligheter, böra till Consistorium ingifvas före klockan tolf å 22 dagen efter Valdagen, den likväl oräknad, eller, om Helgedag då infaller, å nästpåföljande Söknedag.
Sådana besvär må endast anföras af dem, som sjelfve äro röstegare, ellet af de föreslagna PrestmSnnen.
De böra ock innefatta bestämd uppgift ej mindre af ämnen och personer, som utgöra föremål för klagan, än äfven af de vittnen och andra omständigheter, som till bevisning derom åberopas; i annat fall vare Besvären af Consisto - Ii2 Fxp.'
N:o 3j3» rium, utan communication, ogillade i alla de delar, der denna föreskrift icke blifvit iakttagen.