Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Aid sådant förhållande och då det är af synnerlig vigt, alt förvaltningen af denna välgörenhets-inrättning varder så ordnad, att allmänheten erhåller full visshet derom, att de bidrag, hvilka så väl staten och Stockholms stad, som ock flere enskilde personer, af nit för inrättningens bestånd och förkofran, till betydliga belopp dertill lemnat, för det afsedda ändamålet på lämpligaste sätt användas, få Rikets Ständer härigenom hos E. K. M. i underd. anhålla, det E K.
M. täcktes i nåder utse och förordna någre erfarne män, för anställandet af noggrann undersökning rörande tillståndet inom Stockholms allmänna barnhus, med åliggande derjemte att föreslå de förbättringar, hvilka kunna, till följd af förefunna bristfälliglieter, i ett eller annat hänseende vara af behofvet påkallade för ett ändamålsenligt och med tidens fordringar öfverensstämmande ordnande af förvaltningen i alla dess delar; samt att E. K. M., sedan ett sådant förslag inkommit, undergått behörig granskning och erhållit nådig fastställelse, i nåder behagade detsamma till verkställighet befordra.
Prot. i8få och rtfå* 10 Sami. i Afi. 10 74 Expeditions-Utskoltels Förslag till und.
Skrifvelse, N.o ^7. N:o 47.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 99 Mars 1848.
Preste-ståndet den 99 — — Borgare-ståndet den 1 Apiil — Bonde-ståndet den i — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående preskriptionstid för lic/viderandet af åtskilliga i Riksgälds-kontorets hufvudbok uppförda skuldposter.
Ull., N:o 78, 16:de punkten.) . S. A. K.
I öfverensstämmelse med livad förut vid flera tillfällen, rörande riksgäldskontorets och bankens i räkenskaperna balanserade gamla skulder, varit beslutadt oell föreskrifvet, fastställdes af Rikets sednast församlade
Ständer en viss preskriptionstid, eller 1846 års slut, för liqviderandet af nedannämnda, sedan flere år tillbaka, i liufvudböekeriia till oförändradt belopp upptagna summor, nemligen: 8 st. af riksgäkls-kontoret utfärdade, under åren 1802, 1807 och 1821 förfallna, 5 procents - obligationer å ett sainmanlagdt kapital-belopp af r:dr 3,250: — 1-^ jemte till förfallodagarne beräknade räntor . . 510: 38. 1. r:dr 3,760: 38. 1. 3 st. till ersättning för svenska medborgares fordringar bos Franska regeringen af samma verk utfärdade och år 1823 förfallna obligationer å ett kapital af i’:dr 383: 21.
4. med derå vid förfallotiden upplupen 5 procents ränta ..... 175: 47. — 55g. 20 4 Och så kallad depositionsskuld, härledande sig från den med riksgäldssedlarnes utgifning förenade deposit- och vexlings-rörelse, samt utgörande 897 r:dr 34 sk. 3 r:st riksgälds, eller i banko 598: 22. 10. tillsammans r:dr 4,918: 33. 3.
Rikets Ständer anhöllo fördenskull, i underd. skrifvelse den '22 Februari 1845, alt allmän kungörelse 0x11 den sålunda fastställda preskriptionstiden Expeditions- fishoUels Förslag t ii lind.
Skrifvelse, N:o 4 7. 75 måtte under samma års lopp varda af E. K. M. i nåder utfäYdad.
.Dock har denua kungörelse, enligt livad Rikets Ständers revisorer anmält, icke utkommit, af hvilken orsak ifrågavarande skuldposter, oaktadt den för desamma af Rikets Ständer utsatta preskriptionstid, måste fortfarande i riksgälds-kontorets räkenskaper balanseras.
Vid sådant förhållande och enär under den sedan sista riksdag förflutna tid någon samma skulder rörande obligation eller annan handling icke blifvit lill riksgälds-kontoret ingifven eller derstädes företedd, samt på det att meranämnda skuldposter omsider må kunna ur räkenskaperna afföras, hafva Rikets Ständer funnit skäligt att, i likhet med hvad vid sednaste riksdag beslöts, bestämma slutet af nästkommande år 1849 såsom den tidpunkt, hvarförinnan innehafvare af ofvanberörda obligationer samt de under depositionss-kaidema inbegripne obligationer och attester, äfvensom egarne af öfriga dertill hörande summor böra, vid förlust af all räll till betalning, för liqvids •ihållande samma obligationer, assignationer och attester, jemte andra fördringsbevis, till riksgälds-kontoret inlemna; och få Rikets Ständer, med åberopande af omförmälda underd. skrifvelse, i underdånighet anhålla, det E. K. M. täcktes, under loppet af innevarande år, om den sålunda fastställda preskriptionstiden i nåder låta utfärda allmän kungörelse, med uppgift derjemte å ifrågavarande obligationers nummer och förfallotid samt depositions-skuldernas beskaffenhet och belopp, enligt den häröfver i åberopade underdånig* skrifvelsen intagna förteckning.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 1 April 1848. 76 Expeditions-Vtskottets Förslag till imil.
Skrifvelse, N-o 48* N:o 48.
Uppläst och' godkändt hos Ridd. oeh Adelil den 29 Mars 1848- Presle-slåndet den 29 — — Borgare-ståndet den i April — Bonde-ståndet den 1 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående Riksgäldskontorets på Krigs-kollegium öfverlåtna fordringar hos städerna Malmö och Ystad.
Ull, ]N» 78, 20:'le punkten.) S. A. K. 1 det för riksgälds-kontoret vid 1840 och 1841 arens riksdag utfärdade reglemente, förordnade Rikets Ständer, att kontorets hos städerna Malmö och Ystad egande fordringar för de, till uppförande af kasern- och stallbyggnader åt dervarande garnisoner, dessa städer meddelade lån borde, jemte en del af härå influtna kapital- och väntehelopp, till E. K.
M. öfverlemna^, för att dermed anskaffa erforderliga stall- och magazinsbyggnadev för den i sistnämnda stad förlagda sqvadron af Kronprinsens bussar-regemente; dock borde hvad af berörda fordringar icke behöfde för sådant ändamål användas, enligt de för lånens återbetalning meddelade föreskrifter, till riksgälds-kontoret erläggas.
Till följd af detta stadgande och i öfverensstämmelse med E. K.
M:s nådiga föreskrift, blefvo de för omförmälda lån utgifila skuldförbindelser under Maj månad 1842 af Rikets Ständers fullmägtige i riksgäldskontoret transporterade på krigs-kollegium, till hvilket då jemväl utbetaites de för berörda ändamål anvisade och i riksgäkls-kontoret dittills innestående kontanta medel; — oeh hafva utaf dessa sålunda aflemnade tillgångar så väl det kontanta beloppet 6,392 r:dr 17 sk. 8 r:st, som ock hela den på krigs-kollegium öfverlåtna fordringen hos staden Ystad, 17,900 r:dr, blifvit använda för det med ifrågavarande tillgångar afsedda ändamål, hvarjemte den för samma ändamål derutöfver erforderliga summa förskjutits af kollegii fortifikations-afJelniugs ordinarie statsanslag, emot godtgöretse genom inflytande ytterligare kapital- och räntebetalningar å ofvannämnda fordran hos staden Malmö.
Sedan alla för inköpandet eller uppförandet af kasern- och stall- m. fl. byggnader i Ystad belöpande kostnader, sorn af merberörda tillgångar skulle utgå, blifvit bestridda, utgjorde, enligt Rikets Ständer meddelad uppgift, fortifikations-afdelningens återstående fordran för det af ordinarie statsmedlen Expediticms-Utskotlels Förslag till lind.
Skrifvelse, IV.-o 49- förskjutna belopp, vid 1847 års slut, 2,223 r:dr 15 sk. 6 r:st; hvaremot kapital-återstoden af kasernhyggnads-lånet till staden Malmö vid samma tid uppgick till 16,213 r:dr 16 sk.; skolande, jemlikt stadens magistrats och äldstes under den 16
Maj 1835 till riksgälds-kontoret utgifna skuldförbindelse, denna återstod liqvideras på det sätt, att 2 procent af det förskrifna skuldkapitalct 21,333 r:dr 16 sk. årligen inbetalas med 426 r:dr 32 sk., jemte 4 procent årlig ränta för det belopp, sorn af samma kapital återstår.
Då, till följd af det vilkor, som vid ofvan uppräknade tillgångars anvisande af Rikets Ständer stadgades, hvad deraf för det afsedda ändamålet icke behöft användas skall till riksgälds-kontoret erläggas; så och på det att den serskilda redogörelsen för hädanefter skeende kapital- och ränte-inbetalningar å staden Malmös kasernbyggnadslån må kunna upphöra och de inflytande medlen direkte af riksgälds-kontoret uppbäras, hafva Rikets Ständer för sin del beslutat, att riksgälds-kontoret, emot liqviderandet af fortifikations-afdelningens nu egande fordran för omförmäldta förskott, Två tusen tvåhundratjugotre riksdaler 15 sk. 6 r:st, må af krigs-kollegium återbekomma Malmö stads här ofvan åberopade skuldförbindelse; med anmälan hvarom Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E.
Iv. M. täcktes lemna
Sitt nådiga samtycke till den beslutade liqviden och derom krigs-kollegium i nåder underrätta.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln d'en 2g Mars Preste-slåndet den 2g — — Borgare-slån let den i April —•
Bonde-slå ndets den r — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse , angående förmånsrätt för förskott på till försäljning (Lag-utsk.
Bet., H:o- 24.) S, A. K.
Sedan, i anledning af gjord framställning om behofvet af en lag,, hvarigenom den, hvilken till försäljning emottagit varor eller konnoissemcnt 78 Expedilions-lJisk Uris Forslag till und.
Skrifvelse, IV o ^g. dera samt på blifvande köpeskilling lemnat varu-egaren förskott, kunde betryggas emot förlust af det förskjutna, i händelse den sistnämnde råkade i konkurstillstånd innan varorna blifvit försålda och betalda eller kommit förskottsgifvaren tillhanda, Rikets sednast församlade
Ständer beslutat utfärdande af en författning, sorn, for berörda fall, under vissa vilkor tillerkände förskottsgifvaren förmånsrätt utur värdet af varorna, men E. K. M., på anförda skäl, i nåder förklarat
Sig icke kunna bifalla det i sådant afseende af Rikets Ständer framställda förslag; så hafva Rikets Ständer, vid innevarande riksmöte, detta ämne ånyo under öfvervägande förehaft, hvarvid Rikets Ständer väl funnit en del af de i berörda förslag förekommande inskränkande vilkor, de der hufvudsakligen föranled t E. K. M. att Lill detsamma vägra
Sitt nådiga samtycke, icke vara lämpliga; men för öfrigt ansett sig höra instämma i sednast församlade Ständers åsigt 0111 rättvisan och billigheten af ifrågavarande förmånsrätt^ enär densamma grundal1 sig på en i varorna förvärfvad panträtt, ehvad förskottsgifvaren redan emottagit och således är innehafvare al de varor, hvarpå han förskjuter penningar, eller ock blott bekommit en handling, som utmärker, att varorna blifvit till honom afsända.
Då nemligen i 1 kap.
Skiplegobalken af gällande sjölag stadgas, att ”skippar för hvar och en, som något gods ”i hans skip lastar, skall undertekna trenne vederkännelse-skrifter, som cog”nosce 111 enter kallas, alla tre af lika innehåld, så att nar then ene lullgjörs, ”ilie andre blifva ulhan värde,” så är ock den skeppare, som emottagit gods för att till annan ort öfverföras och medelst konnoissementers undertecknande dertill sig förbundit, ej befriad från denna sin förbindelse, förr än han densamma, enligt konnoissementernes lydelse, fullgjort, utan afseende derå att befraktaren eller afsändaren emedlertid annorlunda förordnat, derest han icke återställer alla konnoissementerne, hvaraf åter följer, att godset måsta anses såsom åt skepparen anförtrodt för en tredje persons räkning, eller stäldt till disposition eller förfogande af den, hvilken å destinationsorten är konnoissements-innehafvarc.
Och då panträtt i lösegendom, enligt den i lagstiftningen gällande och i lagskipningen antagna grundsats, eger runi, der den, som panträtten tillgodonjuta vill, har egendomen i händer eller under sin disposition, lärer bestämmelsen af oxnförmälda förmonsrätt ej eller kunna betraktas såsom en afvikelse från berörda grundsats.
Härvid hafva Rikets Ständer likväl ej förbisett, att, då förskott lemnäs på grund af konnoissement, förskottsgifvaren i visst hänseende befinner sig i annat förhållande, än 0111 förskottet lemnats, sedan varorna blifvit af skepparen Lill den förre levererade.
Dessförinnan måste nemligen, enligt 5 och Expedilions-Utskollets Förda" lill und.
Skrivelse, IV;o So. 79 7 §§ i Handelsbalk ens 17 kap., i vissa fall för sjöfolks lön, frakt oell skeppslega, bilbref och bodmerilån tagas betalning ur varorna.
Efter sålunda egnad pröfning åt detta ärende, hafva Rikets Ständer, för sin del, beslutat utfärdande af en författning, hvarigenom stadgas, som följer: ”Ilar någon till försäljning emottagit varor, samt på blifvande köpeskilling lemnat förskott eller i och för uppdraget haft kostnad, njute för samma förskott och kostnad med ränta, derest förskottstagarens egendom tili hans borgenärer afträdes, innan förskottet blifvit guldet, betalning utur varorna med den rätt, som i 17 kap. 3 § handelsbalken är tillagd innehafvare af lös pant.
Lag samma vare, om förskottet är lemnadt på grund af sådant konnoissement, som i sjölagen omtalas, ändå att varorna före konkursen ej kommit förskottsgifvareu tillhanda; dock sker härigenom icke någon inskränkning i den rätt, sora i 5 och 7 §5 af förutnämnde kapital bestämmes för sjöfolks lön, frakt och skeppslega, bilbref och på bodmeri taget lån.” Hvilket Rikets Ständer få hos E. K, M. i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 1 April 1848, N:0 50, Uppläst och godländt hos Ridd. och Adeln den :g Mars 1848.
Pi esle-slåndet den ag — — Bohg.ire-st;1ndet den i April — Bonde-ständet den 1 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelset angående förändringar i Rese-reglementet.
(Alim. Besv.- och S. A. K.
Då genom åtskilliga vid innevarande riksmöte hos Rikets Ständer gjorda framställningar Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad så väl å de förändrade förhållanden, hvilka genom den stadgade förhöjningen i skjutslegan uppstått, som å de deraf föranledda större kostnader, hvilka icke allenast staten, i följd af för dess räkning skeende resor, utan ock de enskilde, som 80 Expedilions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o St. af statens embets- och tjenstemän nödgas anlita biträde, komma att vidkännas, fä, med afseende härå, Rikets Ständer hos K K. M. i underdånighet anhålla, att de förändringar uti Kongl.; rese-reglementet af den 5 Julii 1827, hvilka, i anledning af berörda omständigheter, kunna vara af beli ofve t. påkallade, 'måtte, på sätt E. K. M. i nåder kan linna lämpligt, varda vidtagna.
Uppläst och godkäcult hos Ridd. och Adeln den 5 April 1848.
Preste-ståndet den 5 — — Borgare-ståndet den 5 — — Bonde-ståndet den 8 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående upphörande i vissa fall af svenska kust-allmogens skyldighet att erlägga - tull i Öresund.
Besv-. o. Ekon.-utsk. Bet., N:o 50.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har framställning blifvit gjord om obilligheten deraf, att kust-allmogen i Skåne, Halland och Bohus län, vid den båtfart, densamma idkar till Skånska städerna' för afsättande af sina produkter, skall vara tvungen att anlöpa Helsingör, för att derstädes erlägga tull, hvarigenom icke allenast upps tode en känbar minskning i den för varorna påräknade inkomst, utan äfven liera olägenheter, till följd af uppehåll vid klareringen m. m.; och ehuru Rikets Ständer äro fullt öfvertygade derom, att svenska handelns och skeppsfartens intressen, så långt det med helgden af ingångna traktater är förenligt, varda af E. K. M. iakttagna, hafva Rikets Ständer likväl trott sig böra i underdånighet fästa E. K.
M:s höga uppmärksamhet å billigheten deri, att Skånes, Hallands och Bohus läns kust-allmoge varder befriad från skyldigheten att, under resor inrikes orter emellan, med båtar under fem läster, erlägga tull i Öresund för egna landtmanna- och skärgårdsprodukter, samt anhålla underdånigst, det E. K.
M. täcktes i ministeriel väg söka utverka en sådan förändring i nu Expeditions- Ut skottek Förslag till tind.
Skrif velse, N.o 5 2. 63 nu gällande stadganden rörande Öresundska tullen, för hvilken förändrings beviljande någon svårighet icke synes böra möta från Kongl.
Danska regeringens sida, i anseende till det obetydliga belopp, hvartill ifrågavarande tullumgälder kunna uppgå.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 8 April . 1848.
Uppläst och godkänd t hos Ridd. och Adeln den 5 April 1848.
Preste-ståndet den 5 Borgare-stnndet den 5 — — Bonde-ståndet den 8 — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse , angående åtgärd till arbets-häst-racens förbättrande i riket.
(Ållin. Besv.- och Ekon.-utsk. Bet., N:o 51.) S. A. K. i Hos Rikets Ständer har, i sammanhang med gjorda framställningar och förslag rörande hästafvelns förbättrande inom riket, blifvit, i afseende å de vid stuterierne befintlige engelska fullblodshästarne, anmärkt, att i sverige, med annat klimat och andra lokala förhållanden än England, den engelska fullblodshästen ej blefve i allmänhet användbar till samma bruk och nyttjande, hvartill hästen hos oss mest begagnas, nemligen till landtbruksarbeten och körslor, sorn erfordra en stark och härdig race, till hvars erhållande alltså andra åtgärder hehöfde vidtagas; och då Rikets Ständer inse landets stora behof af att erhålla dugliga arbetshästar, få Rikets Ständer, i betraktande häraf, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det stutei i-öfverstyrelsen måtte blifva i nåder anbefalld att tillse, det en och annan till arbetshäst» racens upphjelpande tjenlig hingst-må, så fo\t sig göra later, blifva att tillgå Vid hvarje station i riket, dit landtbeskällare från stuterierne utsändas.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm , elen 8 April 1848.
Bih. tilt 11 St.
Prol. 1847 oc,,‘ '$48» 10 Fatal.
1 Afd. ii 82 Expeditions-UtskoUets Förslag till und.
Skrifvelse, N;o 53. N:0 33 *).
Uppläst och godkäodl hos Ridd. och Adeln den 8 April 1848.
Pieste-ståndet den 8 — — Borgare-stådet den 8 — — Bonde-ståndet den 8 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående utsedde ledamöter i det af Kongl. Maj.t äskade Hemliga Utskott. S. A. K.
Sedan, till följd af E. K.
M:ts under elen 31 sistl. månad till Rikets Ständer a flatna nådiga skrifvelse, att, i öfverensstämmelse med 54 § regeringsformen och 28 § riksdags-ordningen, ett Hemligt Utskott måtte utväljas, val härtill numera egt rum, få Rikets Ständer i underdånighet anmäla, att till ledamöter i berörda Utskott blifvit utsedde: af Ridder skåpet och Adeln:
Landshöfdingen, riddaren och kommendören af E. K.
M:ts orden, m. m., herr friherre C. O Palmstjerna, f. d. stats-ministern för Utrikes ärendena, öfverste-kammarjunkaren, riddaren och kommendören af E. K.
Ms orden m. m., hans Exc. herr friherre G. N. A. Stjerneld, samt öfversten och riddaren af E. K.
Ms svärds-orden /.
F. Ehrenstam; af Preste-ståndet:
Vice talmannen, biskoppen och kommendören med stora korset af E. K.
M:ts nordstjerne-orden, riddaren af Konung Caiu. XIILs orden, doktor J. J. Hedren, biskoppen och ledamoten af E. K.
Ms nordstjerne-orden, doktor C. E. Hallström, samt prosten och kyrkoherden, ledamoten af E. K.
M:Is nordstjerne-orden, doktor Chr.
Stenhammar; af Borgare-ståndet:
Alce talmannen, handlanden, riddaren af E. K.
M:ts vasa-orden A. M. Brinck, grosshandlaren F.
Schartau och grosshandlaren C.
Vallej; samt *) Jcmnför N:o 63.
Skrifvelse, N:0 54• 85 af B onde-ståndet:
Riksdags-fullmägtigen N- Strindlund från Westernorrlands län, förre talmannen Anders Eriksson från Örebro län samt riksdagsfullmägtigen S.
Heurlin från Kronobergs län.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 8 April 1848.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 April 1848.
Preste-ståndet den 12 — — Borgare-ståndet den 12 — — Bonde-ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående upplåtande åt Ultuna landtbruks-institut af kronoparken Lilla Djurgården.
Uti., JN:o 96,) S. A. K.
I aflåten nådig proposition har E. K.
M. beliagat gifva Rikets Ständer tillkänna, hurusom, i sammanhang med öfverlemnande af underdånigt förslag till stadgar för ett tillämnadt landtbruks-institut på Ultuna kungsladugård i Bondkyrko- och Danmarks socknar samt Ulleråkers och Waxala härader af Upsala län, kommitterade för organisationen af nämnda institut förmält det vara af vigt, att institutet finge åt sig upplåten kronoparken Lilla Djurgården, innehållande 101 tunneland, 25 kappeland och, enligt den senast år 1816 öfver Ultuna kungsladugård uppgjorda karlabeskrifning, inberäknad i kungsladugårdens areal samt till en del omsluten af densammas egor5 och skulle genom upplåtelse af berörda kronopark, hvilken i medeltal lemnat skogsplanteringskassan en årlig inkomst af endast 9 r:dr 9 sk. 10 r.st, institutets vedbehof, ulan kostnad, till en del kunna erhållas, undervisning å tjenliga tider der lemnäs i skogshushållning och trädplantering samt äfven bete vara att tillgå, hvilket förmodades blifva så mycket behöfligare, som det under arrende-åren medgifna betet å kronoparken Åsen sannolikt komme att efter arrendets slut upphöra. 84 Expedit io s-Utskolttl> Fö slag till and.
Skrifvelse, N:o 5 f. E. K. M ., sorn öfver denna kommitterades underd. framställning inhemta t utlåtanden af t. f. chefen för skogsinstitutet, E. K.
Mits befallningshafvande i Upsala län samt Iiammar-kollegium, har, med afseende å det vid Ultuna kungsladugård anlagda landtbruks-institut ets framtida verksamhet och O O O förkofran, funnit det vara af vigt, att, genom tilldelande af nödig skogsmark, institutet erhölle tillgång på vedbrand samt mulbete, äfvensom att för de derstädes anställde elever bereddes ökadt tillfälle att praktiskt inhemta kännedom i skogshushållning och trädplantering m. m., och fördenskull, samt enär kronoparken Lilla Djurgården vore för äfhjelpande af dessa behof serdeles lämplig, i nåder föreslagit Rikets Ständer, att berörda kronopark måtte, för den tid Ultuna kungsladugård vore till landtbruks-institut upplåten, till institutets disposition för ofvanomförmälda ändamål öfverlemnas, under vilkor, att parken blefve skött efter den år 1840 uppgjorda och stadfästade hushållningsplan samt att den derifrån, genom försäljning af 21 famnar virke årligen, till skogplanterings-kassan ingående inkomst utaf institutet, efter markegångspris nämnda kassa ersattes.
Rikets Ständer, som tagit kännedom af de till målet hörande handlingar, hafva deraf inhemtat, bland annat, att meranämnda kronoparks skogbtrande och till skogsbörd, medelst plantering af lärkträd samt granplantor, tjenliga del utgör 9(i tunnland 16T5- kappland; och som den ifrågaställa upplåtelsen till Ultima landtbruks-institut af berörda skogspark, hvarigenom institutet erhölle tillgång på vedbrand och bete samt ökadt tillfälle bereddes för derstädes anställde elever att praktiskt inhemta kunskap äfven i skogshushållning, skulle befrämja detta instituts framtida verksamhet och förkofran, hafva Rikets Ständer funnit skäligt att, till vinnande af omförmälda ändamål, den af E. K. M. i nåder föreslagna upplåtelse af kronoparken Lilla Djurgården medgifva, under vilkor, att parken må, oansedt institutets fortgång, kunna från kungsladugården skiljas och af E. K.
M. disponeras, i händelse samma park af en eller annan orsak finnes vara för kronan behöflig; att parken skötes, i öfverensstämmelse med den år 1840 uppgjorda och stadfästade hushållningsplan, äfvensom de föreskrifter, hvilka ytterligare kunna varda meddelade och hvaröfver E. K.
Mits befallningshafvande samt jägeribetjeningen böra hålla tillsyn; att alla omkostnader i och för parkens vård samt stängselhållning omkring densamma af institutet allena bekostas, samt att institutet årligen ersätter skogsplanterings-kassan värdet, efter markegångspris, af de 21 famnar virke, som från ifrågavarande park hitintills blifvit för nämnda kassas räkning försålda. Expeditions-Utskottets Fö:slag till und.
Skrifvelsej N.o 55. 85 Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer härigenom få i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 April 1848.
Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den \i April I848.
Pi este-ståndet den 12 — — Borgare-ståndet den 12 — — Bonde-ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående nedsättning i det bidrag, som af landsbofningen i Wermlands län årligen erlägges till ränta å och amortissement af landshöjdinge ac hor det.
Uti., N:o 97.) S. A. K.