Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vill ledamot, som ej uti beslutet instämt, sin serskilda mening hos Stånden eller Riks-Nämnden anmäla, stånde det honom fritt, genom serskildt memorial eller dictamen till protokollet, hvilket bör protokollsutdraget åtfölja, så framt han de för kommunikationen och protokollet nödiga exemplaren deraf till sekreteraren aflemnar.
Lag samma vare, då remiss eller betänkande från Stånd, Nämnd eller Utskott afgår; dock må ej i något fall utlåtande eller beslut genom enskild ledamots eller minoritetens protest eller reservation uppehålla*. § 50 (§ 58 R. O.)
Vid justering — — — — uppkommer.
Utur ett protokoll må vid ju steringen, med Ståndets eller Riks-Nämndens bifall — — — — sig grundar. § 51 (§ 59 R. O.)
De uti Stånd eller Riks-Nämnden förda protokoll, samt öfriga riksdagshandlingar, skola på statens bekostnad från trycket utgifvas till de delar, Riksens Ständer förordna. § 52 (§ 60 R. O.)
De framställningar till Konungen, dem Riksens Ständer beslutat, äfvensom Riks-Ståndens svar på Konungens till dem aflålna förslag, skola genom skrifvelser till Konungen aflemnas.
Prot. iS50 $ 1851. 3 Sami. 6 Baft. 3 18
Då val lill Konstitutions-Utskottet) Memorial, Ä:o 7. § 53 (§ 61 R. 0.) — — — — anslälles enligt det i 45 § beskrifna — — liändelso, som i 86 § af Regeringsformen - § 54 (§ 62 R. 0.) Skola Riksens Ständer — — — — — — är vald. ställes, på sätt i 45 § stadgas, först den afhört den i 27 § omförmälda jemlikt 45 § denna fråga — — — — kunna tillsättas. § 55 (§ 63 R. O.) l:o.
Till följe af Regeringsformens 88 § skola — — — — bemälde Grundlags 94 § till dess — — — fullgöra. 2:o.
Denne — — — i Regeringsformens 91, 92, 93 och 94 §§ som genom .— — — — anställes, med iakttagande af hvad 45 § om lika rösters — — — — åter väljas. 3:o.
Justitie-Ombudsmannen — — — genom 103 § af — — — Justie-Kanslcr. 4:o.
Elektorcrnc — — — — utöfvas. § 56 (§ 64 R. 0.)
Vid hvarje riksdag — — — — brott, hvarom Regeringsformens 94 § handlar — — — ordning, Regeringsformens 89 § och denna Riksdagsordnings 33 § föreskrifva — — — — uteslutne; och gånge derefter, sorni Regeringsformens 95 § vidare föreskrifves.
Till Tryckfrihetens vård — — — — — enligt det i 53, 54 och 55 §§ föreskrifna sätt — — — behörig man. § 57 (§ 65 R. 0.) § 58 (§ 66 R. 0.) Riksens
Ständer välje — — — — befattning tillträde
Dem åligger Konsliluliom-Utskottets Memorial, A’:o 7. 19 att, jemlikt det reglemente, som ett dertill enligt 29 § valdt Utskott vid hvarje riksdag utfärda bör, förvalta — — — .— afgörande röst. § 59 blifver lika lydande med § 67 i nu gällande R. 0. § 60 (§ 68 R. 0.)
Derjemte skola —r■ ■
Till fullmäktige — — — — föranstalta. 2:o.
Fullmäktige och — — — — säkerhet, som 102 och 103 §§ af Regeringsformen riksdagsmän tillägga. § 63 blifver lika lydande med § 71 uti nu gällande R. 0. § 64 (§ 72 R. 0.) Ingen expedition Öfver något Riksens Ständers bealutmåutgå förr, än densamma blifvit, enligt Riks-Nämndens förslag, uti Stånden behörigen justerad och undejskrifveö.
För uppsättande och expedierande af Riksens Ständers skrifvelser och beslut samt af riksdag s-be slutet, tillsättes af Riks-Nämnden ett Utskott i den ordning, som i 29 $ sägs.
I detta Utskott ege en ledamot af S/als-Rädet, den Konungen dertill förordnar, rättighet att öfvervara riksdags-beslutets justering i de delar deraf, som röra Konungens yttranden.
De från samtlige Ständer utgående akter och handlingar undertecknas af Landtmarskalken och Talmännen allena, dock undantagande riksdags-beslutet, hvilket af samtliga Riksens Ständer underskrifves och beseglas.
Öfrige expeditioner underskrifvas af Landtmarskalken, Talmannen eller Ordföranden. § 73 uti nu gällande R, 0. skulle utgå. •20 Konstitulions-Utskottets Memorial, 2Y:o 7. | 65 (§ 74 R.
O) De allmänna — — — — underskrift utfärdas. § 66 (§ 75 R. O.) l:o.
Riks-Nämnden bör i den man ärendena utarbetade blifva, till Ständens plena hemställa de beslut, i hvilka Nämnden stannat öfver allmänna frågor.
Utan sådan hemställan skall Riks-Nämndens beslut såsom Riksens Ständers anses, då väckt förslag blifvit af Riks-Nämnden nedlagdt eller afslaget, och då sådan fråga, som enligt tre Stånds mening af göres, blifvit af Riks-Nämnden bifallen ulan omröstning, eller med en pluralitet, sorn utgör minst tvåtredjedelar af de röstandes antal. 2;o. Såsom Riksens Ständers beslut i alla de ärenden, om halka ej annorlunda stadgadt är, galle tre Stånds mening.
Stanna tva Stand mot tva uti beslut öfver Riks-Nämndens hemställan af frågor, som angå beloppet af statsreglering och bevillning, eller Bankens och Riksgälds-Konlorets förvaltning, inkomster och utgifter, eller andra frågor, hvilka till följd af förut fattade beslut icke kunna förfalla', da skall den mening gällande blifva, som med Nämndens öfverensstämmer.
Der sa händer, att öfver andra frågor två Stånd uti beslut stanna mot två, förfalle fragan och lörblifve vid det, som tillförene stadgadt varit. 3:o.
Allmän fråga, som i följd af deröfver fattadl beslut blifvit nedlagd eller afslagen, eller förfallit, må ej kunna vid samma riksdag å nyo väckas eller upptagas. § 67 (§ 76 R. O.) Allt hvad Riksens Ständer — — — —; dock bör, oaktadt den af Riksens Ständers Revisorer förrättade — — — — tillkommer. § 68 (§ 77 R. O.) Blifver någon Riksdagsman — — — — — då skall sådant, enligt 103 § Regeringsformen, såsom — — — — våldföra Riksens Ständer, deras Nämn der eller Utskott, eller — — — sådant jemlikt Regeringsformens 102 § ansedt — — — beifra låta. % Konslilutions-l]Iskottets memorial, teo 7. 21 § 69 (§ 78 R. 0.)
Ej må Riksdagsman någon tid kunna under tilltal ställas, eller sin frihet beröfvas, för dess gerningar och yttranden uti Stånd, Nämnd eller Utskott, utan att det — — — — instämt.
Tage sig dock ingen häraf anledning till frikallelse från det författare-ansvar, som 47 § af denna Riksdags-ordtiing utsätter.
Men öfverfaller någon inom Stand, Nämnd eller Utskott den andre — — — — något tjenstehjon. % 70 (§ 79 R. 0.)
Ingen lagligen kallad och vald riksdagsman må kunna af hvad anledning som helst förmenas att riksdagen bivista; dock gälle under krigstider undantag härutinnan för militär-personer, då de i rikets tjenst af Konungen beordras.
Ej må riksdagsman fiån riksdags-orteu afresa, eller från riksdags-öfverläggningawie sig afhålla, med mindre han dertill undfått tillåitelse, på sätt uti riksdagens Arbets-ordning föreskrifves.
Utan synnerliga skäl må ej längre ledighet än för tre veckors tid beviljas.
— Huru förhållas bör, då ledamot flera än tre gånger å rad från sammanträde sig utan laga förfall afhållil, derom stadgas uti riksdagens Arbetsordning. § 71 (§ 80 R. 0.)
Riksdag må ej räcka längre, än tre månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-verkets tillstånd och behof Riksens- Ständer underrättelse meddela.
Skulle likväl — — — gånge, som i Regeringsformens 101 § stadgadt är — — — — sådant begära. § 72 (§ 81 R. 0.)
Då riksdag — — — — hemförlofve Ständerna. § 73 * blifver lika lydande med 82 § i nu gällande R. 0. 22 0 KonslUutions-Vtskottets Memorial, N:o 7. Regerings-Formen.
% Ingressen.
Vi efterskrifnc — — — — öfriga Grundlagar, hvilka i 77 § af denna — — stadga: §§ 1—7 i nu gällande fl. F. oförändrade. § 8 (§ 8 R. F.) Ej må Konungen fartta något beslut i mål, hvaröfver Stats-Rådet höras bör, derest icke minst tre af Stats-Råden, utom vederbörande Föredragande, tillstädes äro.
Stats-Rådets samtlige ledamöter, der de icke laga förfall ega, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, som, efter dem förut meddelade föredragningslistor, i Stats-Rådet förekomma och rikets allmänna styrelse röra.
Frågor och förslag om stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af Grundlag, om nya allmänna lagars eider författningars vidtagande; om upphäfvande och förändring af de förut gällande; om nya allmänna inrättningar uti särskilda styrelsens grenar, med flere af dylik beskaffenhet, § 9 {§ 9 R. F.)
Uti alla mål — — — <— påföljd, hvarom i 08 och 99 §§ vidare stagas — — — beslut fatta. § 10 (§ 10 R. F.) • * o Innan ärendena hos Konungen i Stats-Rådet föredragas, skola de, genom nödiga upplysningars inhemtande från vederbörande embetsverk, af den Föredragande beredas.
Vill Konungen lill Riksens Ständer aflåta förslag till stiftande, ändring Konstilulions-Vtskottets Mémorial, A’w 7. 23 eller upphö/vande af allmän civil-, criminal- eller kyrkolag, eller hafva Riksens Ständer underställt Konungen dylikt af dem antaget förslag, bör Högsta Domstolens yttrande inhemtas, innan Konungen sitt beslut fattar. §§ 11, 12 i nu gällande R.
F. blifva oförändrade. § 13 (§ 13 R. F.) Vill Konungen -»■ — — — med den ansvarighet 89 § bestämmer — — — nyttigast finner. §§ 14—38 i nu gällande R.
F. blifva oförändrade. § 39 (§ 39 R. F.) V ill Konungen — — — — ur riket blifver, derom varder i § 83 stadgadt. §§ 40—51 i nu gällande R.
F. blifva oförändrade. §§ 52, 53 och 54 i nu gällande R.
F. utgå. § 52 (§ 55 R. F.) Ej må Riksens Ständer i Konungens öfvervaro öfver något ämne besluta.
Andra Riksens Ständers Afdelningar, än hemliga Nämnden, kunna icke inför Konungen några öfverläggningar hålla. § 56 i nu gällande R. F. utgår. § 53.
Till innehållet lika lydande med § 57 R.
F. Konslitutions-Ulskottets Memorial, A':o 7. § 54 (§ 58 R. F.)
Vid hvarje riksdag late Konungen uppvisa Stats-verkets tillstånd i alla dess delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder.
Skulle genom traktater med fremmande Makter några medel riket tillflyta, skall för dem på lika sått redovisas. § 55 (§ 59 R. F.) Efter Rikets och Stats-verkets tillstånd och behof låte Konungen till Riksens Ständers öfverläggning framställa hvad staten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomster, och hvilka behof genom bevillningar böra fyllas. §§ 56-57.
Till innehållet lika lydande med §§ 60, 61 R.
F. § 58 (§ 62 R. F.) Sedan Stats-verkets behof blifvit af Riksens Ständer pröfvade, ankomme det på Riksens Ständer att en deremot svarande bevillning sig åtaga samt att tilllika fastställa, huru särskilda summor deraf skola till särskilda ändamål användas, och dessa summor under bestämda hufvudtitlar uti Riks-Staten anslå. §§ 59, 60, 61.
Till innehållet lika lydande med §§ 63, 64, 65 R.
F. § 62 (§ 66 R. F.) Riksens Ständers Riksgälds-Kontor förblifver, såsom hittills, under Riksens Ständers styrelse, inseende och förvaltning; och då Riksens
Ständer åtagit sig ansvar för den rikets gäld, Kontoret ombesörjer, så komma Riksens
Ständer att genom särskild bevillning tillskjuta de medel, som för betalande af denna gäld, till ränta och kapital, oumbärliga finnas, så att Rikets credit varder bibehållen och vårdad. §§ 63-64 Konstitutions-Utskottets Memorial, AVo 7. 25 §§ 63—84 lika lydaude med §§ 67, 68[,R.
F. §§ 69, 70 och 71 i nu gällande R.
F. skulle utgå. §§ 65—73 lika lydande med §§ 72—80 R.
F. § 74 (§ 81 R. F.) l:o.
Förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphiifvande af Grundlag behandlas, med här nedan stadgade undantag, på sätt uti Riksdags- Ordningen angående allmänna frågors behandling föreskrifvet är.
Grundlagsförslag må ej å samma riksdag, vid hvilken det blifvit väckt, kunna slutligen antagas, eller bifallas i vidsträcktare mån, än såsom ett förslag, hvilket till näst påföljande riksdag hvila skall, för att då, utan någon ändring, ånyo af Stånden pröfvas. Varder förslaget dervid, medelst alla fyra Ståndens sammanstämmande bifall, antaget,* blifve det Riksens Ständers beslut.
Förslag, som ordagrant och i sin helhet då icke af samtliga Stånden antages, förfalle.
När Grundlagsförslag af Konungen meddeladt är; ege Riks-Nåmnden rätt att det till hvilande antaga.
Beslut öfver hvilande Grundlags-förslag må ej å den riksdag, vid hvilken det till slutligt afgörande företagas bör, till annan riksdag uppskjutas, utan afl alla fyra Stånden derom ense liro, och Konungen dertill samtyckt. 2:o. Riksens Ständers beslut, rörande stiftande, ändring, förklaring eller npphäfvande af Grundlag skall, der Konungen icke beslutet Sjelf föreslagit, underställas Hans stadfästelse.
Är sådan stadfästelse före riksdagens slut icke af Konungen meddelad och ^Riksens
Ständer iillkännagifven, anses Han hafva
Sin stadfästelse vägrat. § 75 (§ 82 R. F.) Hvad, till stiftande," ändring, förklaring eller upphäfvande af Grundlag, uti nu Bih. lill R.
St. Prot. 1S50 y 1851. 3 Sami. 6 Höft. 4 26 Konslitutions-Ulskottels Memorial, ft:o T. föreskrifvcn ordning, Riksens Ständer enhälligt beslutat och Konungen gillat, eller Konungen föreslagit och Riksens Ständer enhälligt antagit, ege kraft af Grundlag, § 76 (§ 83 R. F.) Ej må Grundlag stiftas,"ändras, förklaras eller tipphäfcas, utan på.' det sätt, som genom nös/föregående tvenne §§ stadgadt är.
Efter deras ordalydelse skola de i hvarje serskildt fall tillämpas. § 84 uti nu gällande R.
F. skulle utgå. §§ 77-78. lika lydande med §§ 85— 86 R.
F § 79 (§ 87 R. F.) Riksens Ständer ega gemensamt med Konungen makt att stifta allmän civil— och criminal,- samt kyrkolag, och att sådan förut stiftad lag förändra och upphäfva.
Ej må Konungen utan Riksens Ständers samtycke, och icke Ständerna utan Konungens, någon ny lag göra eller gammal afskaffa.
Under civil- och criminal-lag böra äfven förstås de delar af Krigs-lagar och författningar rörande Krigs-täsendet, som ega tillämpning till medborgare utom Krigsstaten.
Kan Konungen icke förr, än.
Ständer åtskiljas, fatta och meddela sitt beslut, vare
Han oförhindrad att föro nästföljande riksdags öppnande, förslaget ordagrannt bifalla och allmän kungörelse derom utfärda.
Sker det ej, anses förslaget hafva förfallit. § 80. lika lydande med § 88 R. F. § 81 (§ 89 R. F.)
Uti frågor om förändring, förklaring och upphäfvande af lagar och författningar, som Rikets allmänna hushållning röra, om sådana nya lagars stiftande, samt om grunderna för allmänna inrättningar af alla slag, ege Riksens Ständer icke makt Konstitutions- Utskottets Memorial, K;o 7. 27 att annat eller mera besluta, än föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas, och hvarå Konungen, sedan Stats-Rådet deröfver blifvit hördt, gore det afseende Han för Riket nyttigt finner.
Vill Konungen — — — — lagfrågor är stadgadt § 82 (§ 90 R. F.) Under Riksens Ständers eller deras Afdelning ars Öfverläggningar och pröfning — — — — — författning eller inrättning. §§ 83-86. lika lydande med §§ 91—94 R.
F. § 87 (§ 95 R. F.) Om, emot förmodan, Stats-Rådet underläte att i de fall, föregående 83, 85 och 86 §§ omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det — — — — — — — hufvudstadens kyrkor låta kungöra. § 88. lika lydande med § 96 R.
F. § 89 (§ 97 R. F.) Denna Riksens Ständers — — — — — med iakttagande af hvad 33 § af Riksdags-ordningen om lika rösters — — — dertill åter väljas. §§ 90-94. lika lydande med §§ 98—102 R.
F. § 95 (§ 103 R. F.)
Vid hvarje riksdag — — — — — den ordning 89 § föreskrifver — — halfva belopp. § 97 105 R. F.) Riksens Ständers Gransknings-Nämnd ege att äska de protokoll, sorn uti — — — af Nämnden uppgifna — må kunna fordras. 28 Konslilulions-Utskottets Memorial, N:o T. § 98 (§ 106 R.
F) Finnér Gransknings-Nämnden af dessa protokoll, att någon— — — — — — — å ett Konungens beslut vägra, då skall Gransknings-Nämnden ställa en sådan under tilltal af Justitie-Ombudsmannen inför Riks-Rätten, hvaruti, istället för Statsliåd, fyra de äldsta Justitie-Råd i dessa tall komma att säte taga, och gånge härmed, som i 93 och 94 §§ om tilltal emot Högsta Domstolen föreskrifves.
Då Siats-Rådets ledamöter — — — — fastställd varder. § 99 (§ 107 R. F.) Skulle Gransknings-Nämnden anmärka, att Stats-Rådets ledamöter samfäldt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende-embete utöfvat, ege då Nämnden att sådant tillkännagifva för Riks-Stånden, hvilka, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan att Han ville ur Stats-Rådet o«h ifrån embetet skilja den eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord.
Frågor i detta ämne kunna uti Ståndens plena väckas, men icke af Riksens Ständer afgöras förrän Gransknings-Nämnden deröfver blifvit hörd.
Under Riksens Ständers öfverläggningar derom, skola icke Konungens beslut i mål, som röra enskilda personers eller corporationers rättigheter och angelägenheter, kunna ens‘ nämnas, ännu mindre någon Riksens Ständers pröfning underställas. § 100. lika lydande med § 108 R.
Fr § 101 (109 R. F.)
Ej ”må riksdag längre räcka, än trenne månader från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Rikets Ständer underrätta.
Skulle likväl — — —• — — — — Bevillnings-förordniitg på sådan grund uppgöra och utfärda. § 102 (§ 110 R. F).
Ingen riksdagsman må kunna under tilltal ställas eller sin frihet beröfvas för dess Konstitutiom-Utskottels Memorial, iV;o T. 29 gerningar och yttranden uti Stånd, Nämnd eller Utskott, utan alt det Stånd, till hvilket han hörer, sådant tillåtit genom ett uttryckligt beslut, deruti femsjeltedelar af Ståndets vid omröstningen in pleno tillstädesvarande ledamöter instämt.
Ej eller skall någon riksdagsman kunna förvisas från den ort, der riksdag hålles.
Skulle någon enskild man eller någon corps, militär eller civil, eller ock någon menighet af hvad namn den vara må, antingen af egen drift eller med anledning af befallning, försöka att våldföra Riksens Ständer, deras Nämnder eller Utskott, eller någon enskid riksdagsman, eller störa friheten i deras öfverläggningar och beslut, vare sådant ansedt som förräderi, och ankomme på Riksens Ständer att slika förbrytelser i laga ordning beifra låta. § 103-106 lika lydande med § lil—114 R.
F. 30 Konstitutions-Vtskollels Memorial, JV:o 7. Successions-Ordningen. §2.
Dör Konung i Sverige utan att på sätt och med vilkor 41 och 85 §§ af Regerings-formen — — — — förmyndare för den omyndige Konungen, på sätt i 86 % af Regerings-formen — — — — till Regeringen. öfriga §§ oförändrade. Tryckfrihets-FÖrordningen.
Ingressen :
Vi CARL med — — — — håfve Vi, i kraft af den, enligt 77 § i Regeringsformen — — härefter följer:
Vi efterskrifne — — — berörda Grundlags 78 §: att med — — — förordna följande: § 2, mom. 4, stycket 2.
Vid föregående tillåtelse skola följande — — — — — protokoll och handlingar, eller Riks-Ståndens, eller Riksens Ständers Nämnders> eller Banko- och Riksgälds-verkens, eller Revisorers öfver Banko- och Riksgälds-verken — — — icke uppenbara. § 5, mom. 14.
Skulle den — — i anledning af 100 § Regeringsformen — — — Högsta Domstolen.
För öfrigt oförändrad.
Konstilutions-Utskottets Memorial, liw 7. 31 Jemnförande Den föreslagna Riksdags- ordningen. | §§ 1—10. § 11. § 12. § 13.
S 14. § 15. § 16. § 17. § 18. § 19. §§ 20, 21. % 22. § 23, ny paragraf. § 24. § 25. 26, 27. § 28. § 29. § 30. § 31. § 32. § 33. § 34. § 35. § 36. öfversigt.
Den nu gällande Riksdags-ordningen. §§ 1—10. § 11. § 12. § 13. § 14. § 15. § 16. § 17. § 18. § 19. §§ 20, 21. § 22. § 23. § 24. §§ 25, 26. § 27. § 28. § 29. §§ 30, 31, 32, 33, 34 skulle utgå. § 35. § 36, moni. 2. § 37 skulle utgå. § 38. § 39. § 40 skulle utgå. § 41.
g 42. 3*2 § 37. § 38. § 39. § 40. § 41. § 42. § 43. § 44. § 45. § 40. § 47. § 48. § 49. § 50. § 51. § 52. §§ 53, 54, 55, 56, 57. § 58. §§ 59, 60, 61, 62, 63. § 64. § 65. § 66. § 67. § 68. § 69. § 70. § 71. § 72.
Konslilulions-Vtshollels Memorial, N:o 7. § 43 skulle utgå. § 44. § 45. § 46. § 47. § 48. § 49. § 50. § 51. § 52 skulle utgå. § 53. § 54. § 55. § 56. § 57. § 58. § 59. § 60. §§ 61, 62, 63, 64, 65. § 66. §§ 67, 68, 69, 70, 71. § 7*2. § 73 skulle utgå. § 74. § 75. § 76. § 77. § 78. § 79. § 80. § 81.
Regerings - Konstitutions-Uti koltets Memorial, K:o T. Regerings-För men.
Den föreslagna. §§ 1—7. § 8. § 9. § 10. §§ 11-51. § 52. § 53. § 54. S 55. §§ 56, 57. § 58. §§ 59, 60, 61 § 62. §§ 63, 64. §§ 65—73. § 74. § 75. § 76.
S§ 77, 78. § 79. § 80. § 81. § 82. §§ 83-86.
Bi/i. lill H.
Den nu gällande. §§ 1-7. §8. § 9. § 10. § 11—51. §§ 52, 53 och 54 skulle utgå.
S 55. § 56 skulle utgå. § 57. § 58. § 59. §§ 60, 61. § 62. iS 63, 64, 65. § 66. §S 67, 68.
S§ 69, 70, 71 skulle utgå. 72—80. § 81. § 82. § 83. § 84 skulle utgå. §§ 85, 86. § 87. § 88. § 89. § 90. . iS 91—94.
Prat. 1850 f IS51. 3 Sami. 6 Hä/t. 34 KmstUuti&ns- Utskottets Memorial, N:o T. 87. § 95. 88—96. §§ 96-104. 97. § 105. 98. § 106. 99. § 107. 100. § 108. 101. § 109. 102. § 110. 103—106. §§ 111 — 114.
Rättelse: Ingressen till Riksdags-Ordningen:
Orden: “till följe af 85 § i Regeringsformen* ändras till: — till följe af 77 § i Regeringsformen; och orden: “jemte öfriga i dess 85 § uppnämnda Gsundlagar“y till: jemte Öfriga i dess 77 § uppnämnda Grundlagar.
STOCKHOLM, f. d. Schultzén Boktryckeri, 1851.
Konstitutions- Utskottets MemorialN:o 7. (Haft. 6).
Sid. 17, r. 2 nedifr. st.
Riks-Ståndens, läs: Riksens Ständers; — 27, mellan § 95 (§ 103 R. F.) och § 97 (§ 105 R. F.), insattes: § 96, likalydande med § 104 uti nu gällande R.
F. STOCKHOLM, f. d. Schultze^ Boktryckeri, 185L Konstitutions-Utskottets Memorial, M 7. i RESERVATIONER äro afgifne: af herr Brinck: »Det af Utskottet nu antagna förslag till jemkningar och förändringar uti värt närvarande representationssätt, med bibehållande af serskilda
Stånd och val inom dessa, öfverensstämmer icke — jag vågar bestämdt förklara det — med nationens eller tidens fordringar.
Det är uti Ståndsindelningen orsakerne finnas till allt det missförstånd, uppehåll och oordning uti ärendernes gång, likasom till de tvister Stånden emellan, hvilka ofta vållat söndringar och split, samt skakat samhällets grundvalar.
Det är samma ståndsindelning med sina skiljda intressen, som varit och skall, så länge den bibehålles, förblifva ett oöfverstigligt hinder för genomförande af statsskickets reformerande i andra hänseenden, såsom: medelst antagandet af ny civil-, kriminal- och kyrkolag, reorganiserandet af embets- och läroverken, landt- och sjöförsvaret, ordnandet af skatteväsendet, tull-lagstiftningen, skjutsbestyren med flere djupt ingripande statsekonomiska frågor.
Och utom dessas tillfredsställande lösning, skall svenska nationen icke kunna ernå den moraliska, Härdfria styrka, icke kunna tillgodogöra sig de naturens rika skatter, som, oaktadt vårt lands afskiljda läge, sätta henne i tillfälle att täfla med andra nationer i vetenskap, handel och slöjder, och såmedelst betrygga vårt sjelfbestånd, vår ära, trefnad och lycka.
Af dessa skäl och med begagnande af den rätt jag mig förbehållit, är det jag härjemte såsom min reservation till Utskottets betänkande, bifogar förslag till ny vallag, riksdagsordning och regeringsform, jemte en dervid fogad serskild artikel, hvilka förslag äro byggde på de principer, dem Konungen i sin vid sista riksmötet afgifna nådiga proposition uti ämnet erkänt och nationen hyllar.
Slutligen får jag reservera mig emot de af Utskottet begagnade motiver till det genom nu justerade memorial framlagda förslag till partiela ändringar i grundlagarne.
» Bih. till R.
St- Prot. 1830 & 1831. 3 Sami., 7 Bäfi. i 9 Konslilulions-UlskoUets Memorial. M 7. F örslag till Rederi nyform. § i Sveriges rike skall styras af en Konung, och vara ett arfrike med den arfsföljd, som i Successions-ordningen är stadgad. § 2.
Konungen skall alltid vara af den rena Evangeliska läran, sådan som den uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen, samt
Upsala mötes beslut af år 1393 antagen och förkl är. § 3.
Majestät skall hållas i helgd och vördnad; hans gerningar vare mot allt åtal fredade. § 4- Konungen eger att allena styra riket på det sätt, denna Regeringsform föreskrifver; inhemte dock, i de fall, här nedanföre stadgas, underrättelse och råd af ett Statsråd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade, infödde svenske män af den rena Evangeliska läran. § 5.
Statsrådet skall bestå af tio ledamöter, hvilka ega att alla der förekommande ärenden öfvervara: ej må fader och son eller bröder på en gång vara ledamöter af Statsrådet. § 6.
Af Statsrådets ledamöter skola sju vara chefer, hvar för sitt departement, nemligen : Justitie-Statsministern, för Justitie-departementet; Statsministern för Utrikes ärendena, för Utrikes-departementet; Konslilulions-UtskoUels Memorial, JYs 7, 3 en chef och föredragande Statsråd för Landtförsvarsdepartementet, hvilken tillika vare Konungens rådgifvare i kommandomål för arméen; en för Sjöförsvars-departementet, hvilken tillika vare Konungens rådgifvare i kommandomål för flottan; en för Civil-departementet; en för Finans-departementet; samt en för Ecklesiastikdepartementet.