Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom Kongl. Maj:ts förslag innehåller, anser utskottet införseltullen å »saxar, andra slag», än öfverskäraresaxar, böra nedsättas från 3 r:dr 16 sk. till 36 sk. skålpundet; samt å »senap, omalen», från 1 sk. till 6 r:st. och »malen», med uteslutande af orden »och preparerad», från 6 sk. till 4 sk. skålpundet.
I afseende å sirop, som hittills varit indelad i capilair- med 3 sk., mullbärsrosen- och viol- med 4 sk. införseltull per skålpund samt socker-, brun- och hvit-, med förbud mot införsel, har Kongl. Maj:t föreslagit att antaga en gemensam rubrik »sirop alla slag», med 3 sk. införseltull per skålpund.
Och ehuru utskottet äfven anser införselförbudet å sockersirop böra upphöra, samt alla slagen draga lika införseltull, 3 sk. skålpundet, tror utskottet dock, att, då capilair-, mullbärs-, rosen- och viol-sirop eger betydligt högre värde och är af helt annan beskaffenhet än den af socker, sirop, som rätteligen heter syrup och under detta namn torde få i taxan upptagas, böra indelas i 2 rubriker:
Capilair- mullbärs- rosen- och viol-, med 30 sk. värde, och socker-, brun- eller hvit-, med 6 sk. värde per skålpund, samt 3 sk. in förseltull för hvardera.
Enligt Kongl. Maj:ts förslag, skulle skomakarearbeten indelas i 3 klasser nemligen: »af siden»; »af karduans- samt färgade eller tryckta skinn», samt »andra slag» och, med förtullning efter vigt, åsättas första klassen 2 r:dr, andra 1 r:dr 16 sk. och tredje 36 sk. införseltull per skålpund.
Utskottet instämmer hufvudsakligen i detta förslag; men då skomakarearbeten af siden kunna anses ega 10 r:dr värde per skålpund, och det torde vara nödigt att i andra rubriken upptaga skomakarearbeten af annan väfnad, än siden, äfvensom af lackerade skinn, hvaremot de af tryckta skinn icke synas påkalla serskild specifikation, föreslår utskottet, Bevillnings-Utskoltels Utlåtande, N:o 13.
51 att skomakarearbeten må erhålla följande indelning och lullbeståmmelser, af siden, 10 r:dr värde och 2 r:dr 24 sk. införseltull; af annan väfnad, karduans-, färgade eller lackerade skinn, 5 r:dr 16 sk. värde och 1 r:dr 16 sk. införseltull; och andra slag, 3 r:dr värde och 36 sk. införseltull, per skålpund.
Maj:t föreslagit, tillstyrker utskottet, att införselafgiften å skriftaflor må nedsättas: å deni »af sten» från 1 sk.
Skriftaflor. 6 r:st. till 1 sk. och å »andra slag» från 8 till 6 sk. skålpundet; samt alt införselafgiften å slöjdevaror, ej specificerade, må nedsättas från 33Vs Slöjdevaror till 25 procent af värdet.
Efter fullständig utredning af de menliga verkningar, nu gällande införseltull å smör, 2 r:dr 24 sk. lispundet, medfört, har Kongl. Maj:t ansett denna tull böra Smör. nedsättas till 1 r:dr 16 sk. per lispund; vid hvilket förslag herr Hjerta, L., hos höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt herr Stenberg hos vällofl.
Borgareståndet gjort den an märkning, att införseltullen borde bestämmas till högst 1 r:dr; hvaremot flere ledamöter af hedervärda Bondeståndet dels yrkat bibehållande af nu gällande införseltull, dels yttrat sig för någon ringare nedsättning derå.
På de skäl, Kongl.
Majrts förslag innehåller, anser utskottet väl nödigt, att nu gällande införseltull å smör betydligt nedsältes, så vida den i hög grad demoraliserande smugglingen af denna vara skall kunna undvikas och staten erhålla den inkomst, som förtullningen bör inbringa; men då utskottet föreställer sig, att dessa ändamål skola vinnas äfven med något mindre nedsättning, än den af Kongl.
Maj:t föreslagna, och afseendet å landlbrukets fortgående utveckling påkallar synnerlig varsamhet vid bestämmande af tullafgifterne å dess produkter, föreslår utskottet, att å smör, med tullvärde af 6 r:dr, må bestämmas 1 r:dr 24 sk. införseltull per lispund.
Med bibehållande af den i gällande taxa för socker antagna indelning och nu Socker. till 3 sk. skålpundet stadgad införseltull å rått socker, har Kongl. Majrt i öfrigt föreslagit, att nu gällande införseltull å krossadt lump-, havanna-, lerres- samt andra lill sockerhalten lika slag, 6 sk, skulle nedsättas till 4 sk. 6 r:st. och att topp-, kandi- och kaksocker, som nu är förbjudet till införsel, skulle i stället åsättas 6 sk. införseltull per skålpund.
Emot delta förslag hafva anmärkningar blifvit gjorda dels hos höglofl.
Ridderskapet och Adeln af herr Hjerta, L., sorn, då med åberopade priskuranter och faktura vore ådagalagdt, alt raffinadsocker, finare än det här tillverkade, erhölles från Hamburg för 10 sk. 4 r:st. skålpundet, frakt och spcditionskostnad inberäknad, och då den å råsockret härstädes, med beräkning af tull-lindringarne, belöpande tull 52 Bevillnings-Utskottels Utlåtande, N:o 13. utgjorde 2 sk., högst 2 sk. 3 r:st., eller med en fjerdedels förhöjning 2 sk. 6 r:st. till 2 sk. 9 r:st. samt detta belopp, lagdt till fjerdedelen af ralfinadsockrets ofvannämnde pris, uppginge till 3 sk. 1 r:st., högst 3 sk. 4Va r:st., ansett sistnämnde summa utgöra hvad, med antagande af 23 procents skyddstull, borde högst åsättas topp-, kandi- och kaksocker i införselafgift, men tillika anmärkt, att den både enkla, föga kostsamma och af modets vexlingar oberoende sockerfabriksnäringen borde vara tillräckligt skyddad med 20 procents tull, efter nyssnämnde beräkningsgrund uppgående till högst 4 sk. 4% r:st. skålpundet; hvarförutan herr Hjerta, såsom både för raffinadörerne och det allmänna fördelaktigare, att vid sockerberedningen användas renare och mera sockerhaltiga råämnen, i detta hänseende föreslagit, att tullen på allt slags socker i puderform, vare sig maskovad-, terres-, havanna- eller krossadt lump- måtte blifva lika och densamma, som för rått socker; — dels ock hos vällofl.
Borgareståndet af herr vice talmannen Brinck, som äfvenledes, under åberopande af till utskottet öfverlemnade handlingar och sockerprofver, hvaraf styrkts, att raffinadsocker af utmärkt vacker beskaffenhet, från Hamburg införskrifvet, härstädes med alla omkostnader, tullen oberäknad, skulle kosta 13r>/6 sk. rgs skålpundet, erinrat, att skilnaden i råsockerpriset i Hamburg och härstädes utgjorde 1 sk. 3 r:st. rgs, men att, då i Hamburg skilnaden emellan råsockrets och den raffinerade varans pris vore 3 sk. 1 r:st., här åter samma skilnad uppginge till minst 10 sk. 9 r:st. rgs per skålpund, oaktadt svenska raffinadörerne för sin tillverkning begagnade omkring
Vs vida billigare ostindiskt råsocker; hvarjemte herr Brinck anmärkt, att den till stöd för anspråket på hög införseltull å toppsocker åberopade belgiska exportpraemien icke utgjorde annat, än restitution af de vid införseln för råsockret erlagda tullumgälder; uti hvilken sistnämnde uppgift herr Murén inom Borgareståndet så vida instämt, som han upplyst, att endast avis- och lokalafgifter å till Belgien infördt råsocker, men icke sjelfva tullafgiften, restituerades vid återutförsel af raffinerad vara.
Deremot har inom Borgareståndet herr Almgren sökt vederlägga herr Brinclss förenämnde yttrande och väl medgifvit, att Hamburgskt raffinadsocker kunde hit införskrifvas till det af herr Brinck uppgifna pris, men deremot påstått, att råsockret, som på en gång för hela året måste hit införskrifvas, med magasinskostnad, ränta m. m., härstädes stöde i vida högre pris, än herr Brinck uppgifvit; att raffinadörerne i Hamburg för sin tillverkning egentligen begagnade belgiskt och holländskt lumpsocker, som, ehuru redan till någon del förädladt, likväl, efter hvad priskuranter utvisade, oftast stöde i lägre pris än råsockret; att, vid beräkning af prisskilnaderna, således lumpsockrets pris borde tagas i betraktande; att, vid tillfällen, då raffinadörerne i Hamburg måst begagna rått socker, priset pä hamburgskt raffinad stigit så högt, att Bevillnings-Utskoltets Utlåtande, N:o 15. det icke kunnat hit införskrifvas för mindre än 29 ä 30 sk. skålpundet; samt slutligen att, efter de upplysningar, som kunnat anskaffas, tull och avis i Holland å 1 skålpund rått socker utgjorde 2 sk. 9 r:st., men exportpraemien för raffinad deremot 5 sk. 9 r:st. skålpundet; och bevisades, att exportpraemie och icke blott tull-restilution i Belgien och Holland vore beviljad deraf, att i dessa länder tillverkadt lumpsocker kunde i Hamburg säljas ända till 12 procent billigare, än råsocker derstädes, efter herr Brincks uppgift, noterades, och att på engelska marknaden belgiskt och holländskt socker noterades lägre än det engelska.
Härförutan har från Borgareståndet blifvit öfverlemnad en af flere handlande i Carlstad undertecknad skrift, deri, på anförda skäl, är vordet hemstäldt, att införseltullen å råsocker, alla slag, skulle bestämmas till 2 sk. samt å topp-, kandi- och kaksocker till 3 sk. skålpundet; hvilken åsigt äfven blifvit förfäktad i den här förut i sammanhang med frågan om bomullsgarn omförmälda skrift af flere handlande i Mariestad.
Vid öfvervägande af alla dessa olika meningar har utskottet, hvad tullen å råsocker angår, funnit sig böra instämma i Kongl. Maj:ls förslag och hemställer, att nu gällande införselstull, 3 sk. skålpundet må bibehållas, för »maskovad eller brunt och gult, ordinärt terres- och tetes- samt hvitt pu dersocker».
Beträffande åter frågan, huruvida de till rubriken »krossadt lump-, bavannaterres- samt andra till sockerhalten lika slag» hänförliga sockerarter böra, såsom Kongl. Maj:ts förslag, i öfverensstämmelse med nu gällande taxa, innehåller, fortfarande upptagas under serskild rubrik och draga en från både råsockrets och den fullt förädlade varans tullbestämmelser olika afgift; så torde härvid böra tagas i betraktande, att nämnde rubrik omfattar sådana sockerslag, som redan undergått den förädling, att de, utan vidare bearbetning, kunna ingå i den allmänna förbrukningen och att således det skydd, som vid borttagande af förbudet mot införsel af toppkandi- och kaksocker, bör lemnäs inhemska sockerfabrikationen, skulle, med hvilken lull som helst å toppsockret, hufvudsakligen gå förloradt i samma mån, som den något mindre förädlade, men till konsumtion användbara varan tillätes allmän in försel emot lägre afgift; men att, efter hvad genom ofvan anförda yttranden och faktiska uppgifter blifvit upplyst, skyddstullen å topp-, kandi- och kaksockret deremot bör, utan våda för inhemska fabrikernas bestånd, kunna nedsättas under hvad Kongl. Majrt föreslagit, så vida samma tull äfven bestämmes för de till rubriken »krossadt lump etc.» hänförliga slag.
Såsom mest tillfredsställande både konsumenternes och fabriksidkarnes billiga anspråk, har utskottet alltså funnit sig böra föreslå, B e v ilin inf] s -Utskottets Utlåtande, N:o 13.
Span inåt.
Spetsar, uddar och blonder.
Spillning, affall och spän att, med upphäfvande af införselförbudet å topp-, kandi- och kaksocker, de i Kongl.
Maj:ts förslag åtskiljda rubrikerna »krossadt lump-, havanna-, terres- samt andra till sockerhalten lika slag» med 4 sk. 6 r:st och »topp-, kandi- och kak»- med 6 sk. införseltull, per skålpund, må sammanföras i en rubrik: topp-, kandi-, kak-, krossadt lump-, havannaterres, samt andra till sockerhalten lika slag» och åsättas 5 sk. införseltull per skålpund.
För spanmål har Kongl. Majit, under åberopande af Sin nådiga proposition (JV° 22) angående åtgärder för beböfvandes undsättning i missväxtår och dermed gemenskap egande frågor, ansett nu gällande införselafgifter böra med en fjerdedel nedsättas.
Ofver hvad i nämnde nådiga proposition blifvit föreslaget i fråga om annat, än lullafgiflerna å spanmål och deras oföränderlighet under viss lid, tillkommer det icke Bevillnings-utskottel att afgifva yttrande; och som de å spanmål nu gällande införselafgifter icke uppgå till mera än 20 procent af värdet, samt jordbruket härstädes, till följd af klimatiska förhållanden, svårligen lärer kunna med en ringare skyddstull bestå i täflan med närgränsande fruktbarare länder, anser utskottet sig, med afvikelse från Kongl. Maj:ts förslag i denna del, böra tillstyrka, alt nu gällande införselafgifter å spanmål må bibehållas oförändrade; och ehuru utskottet således funnit sig icke kunna antaga de tullbestämmelser, hvilka Kongl. Majit, såsom vilkor för spanmålstullens oföränderlighet under viss tid, föreslagit, anser utskottet sig likväl, för befrämjande af både landtbrukets och handelns på en fix spanmålstull ytterst beroende förmåner, böra föreslå, att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, att, oaktadt afvikelsen från Kongl.
Majits förslag angående sjelfva tullbeloppen och utan afseende å de beslut, sorn för öfrigt i anledning af omförmälda nådiga proposition, angående åtgärder för beböfvandes undsättning i missväxtår, varda af Rikets Ständer fattade, spanmåistullen mätte förblifva oförändrad under viss bestämd tid af minst 3 år.
1 öfverensstämmelse med Kongl. Majits förslag, tillstyrker utskottet, att speldosor må i noten hänvisas lill slöjdevaror, ej specificerade; och att införseltullen å »spetsar, uddar och blonder, silkes och linne», må nedsättas från 6 till 3 ridr skålpundet.
Hvad angår den i utförseltarifen, i öfverensstämmelse med nu gällande taxa, å artikeln spillning, affall och spån till 10 procent af värdet antagna tullafgift; så anser utskottet sig, på enahanda grund, som föranledt bestämmandet af 25 procents införseltull å gödningsämnet »rå och oarbetade ben», böra tillstyrka, Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13.
55 att utförseltullen å »spillning, affall och spån» må höjas till 23 procent af värdet.
För stenkolsstybb eller cindres, som i gällande taxa är tullfritt till införsel, har Kongl. Maj:t icke eller föreslagit någon införselafgift; men då de stenkol, som från Höganäs erhållas, åtminstone för flera ändamål äro lika tjenliga som den stybb, hvilken från England införes, och Höganäs stenkolsverk med derå nedlagda betydliga kostnader synes böra med någon tullafgift skyddas vid täflan med utländska produkter af jemförlig beskaffenhet, hemställer utskottet, att stenkolsstybb eller »grus», hvilket sistnämnda ord närmare än ordet »cindres» utmärker det dermed afsedda slag, må med tullvärde af 40 sk. åsättas 4 sk. införseltull per tunna.
Såsom Kongl. Maj:ts förslag innehåller, anser utskottet rubriken »strumpor» böra erhålla följande förändrade lydelse och indelning: »strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten» »silkes-» »halfsiden-» »andra slag»; äfvensom införseltullen å »silkes-» böra nedsättas från 3 till 3 r:dr, samt å »halfsiden-» bestämmas till 1 r:dr 24 sk. skålpundet.
För strumpor »andra slag», deri nu specificerade »bomulls-» med 2 r:dr 10 sk. 8 r:st, »redgarns-» med 40 sk. och »andra slag» med 1 r:dr 16 sk. införseltull per skålpund, komma att innefattas, har Kongl.
Maj:t föreslagit 36 sk. införselafgift; och ehuru utskottet anser det vara nödvändigt, att nu å »bomulls-» och »andra slag» strumpor stadgade afgifter betydligt nedsättas, har utskottet likväl funnit den af Kongl. Maj:t föreslagna tullsats böra något modifieras; hvadan ock utskottet föreslår, att införselafgiften å »strumpor, andra slag» må bestämmas till 1 r:dr skålpundet.
Instämmande i Kongl. Maj:ts förslag, tillstyrker utskottet, att införseltullen å »strumpstickor» nedsättes från 30 till 8 sk. skålpundet ; att, med följande ändring i redaktionen af de under »strängar» specificerade slag, nemligen: kantilj, eller öfverspunna basar af metall, andra slag Stenkolsstybb eller Cindres.
Slrumpslic kor.
Strängar. 56 Bevillnings-Ulskottets Utlåtande, N:o 13.
Slålarbelen, ej specificerade.
Stärkelse.
Svampar, ätbara.
Sjökort.
Talg. införselafgiften å sistnämnda rubrik nedsättes från 1 r:dr 24 sk. till 1 r.dr skålpundet; alt under »stålarbeten» må införas dels en ny rubrik för tråd med 4 sk. 6 r:st införseltull per skålpund, dels ock den genom serskildt nådigt beslut meddelade föreskrift, att för tillverkning af sådana arbeten, hvartill utländsk ståltråd erfordras, sådan tråd må, efter pröfning af behofvet och med serskildt tillstånd af Kommers-kollegium införas, emot tull af 10 procent å värdet, samt att införseltullen å stålarbeten, andra slag, ej specificerade, må nedsättas från 1 r:dr till 24 sk. skålpundet; och att nu gällande införseltull å stärkelse, hvit, 1 r:dr nedsättes till 32 sk. lispundet.
För systematiskt ordnande af tulltaxan i afseende å artikeln svampar, har ut skottet ansett lämpligt, att de å serskilda ställen nu upptagna slag ätbara svampar sammanföras under denna hufvudrubrik och att de allmännaste slagen deraf, nemligen champignoner, murklor och tryffel upptagas i noten med hänvisning till hufvudrubriken.
Utskottet föreslår alltså, att, med godkännande häraf, artikeln svampar må erhålla följande redaktion och tullbestämmelser, nemligen, svampar: ätbara alla slag, 1 r:dr värde och 12 sk. införseltull per skålpund.
Sug- 2 r:dr 24 sk. värde och 12 sk. införseltull per skålpund, andra slag 1 r:dr värde och 5 sk. införseltull per lispund.
Majit föreslagit, torde .införseltullen å »sågblad» böra från 9 till 8 sk. nedsättas; och införseltullen å »såpa» likaledes nedsättas, nemligen från 36 lill 24 sk. lispundet.
Den i noten under bokstafven S uti gällande taxa för »sjökort» lemnade hänvisning, hvilken ur Kongl. Maj:ts förslag helt och hållet uteslutits, anser utskottet böra bibehållas med den förändring, att sjökort hänvisas till kartor, i stället för »böcker».
I afseende å artikeln talg, hvarå nu gällande införseltull, 24 sk. lispundet, blifvit i Kongl. Maj:ts förslag bibehållen, har herr Hjerta, L., hos höglofi. ridderskapet och adeln anfört, att, då denna artikel, som utgjorde en af våra första nödvändighetsvaror under den mörka årstiden, frambringades till så ringa qvantitet inom landet, att den, med få undantag, förbrukades af producenterne sjelfve, tullfri införsel deraf borde beviljas, eller införseltullen åtminstone nedsättas till hälften, 12 sk., Bcvillnings-Utskotlets Utlåtande, N:o 13. 57 sk., såsom den i sjelfva verket utgjorde, så lange, handelslullen med Ryssland egde bestånd.
Då emedlertid talg, ehuru en ganska vigtig del af Iandtbrukets alster, redan är åsatt vida lägre tull i förhållande till värdet, än öfriga landtmannavaror, samt ytterligare nedsättning i denna tull, utom det men för landtbruket, som deraf kunde följa , otvifvebiktigt skulle medföra icke obetydlig minskning i tullinkomsterna, anser utskottet sig böra tillstyrka, att, såsom Kongl. Maj:t ock föreslagit, införseltullen å talg fortfarande må bibehållas vid 24s k. lispundet.
På sätt Kongl. Maj:ts förslag innehåller, anser utskottet artikeln »tegel» böra med uteslutande af specifikationen för »eldfast» och »klinker» indelas i »mursten, alla slag», med 4 r:dr, och i »taksten» med 6 r:dr 32 sk. införseltull per 1000 stycken; äfvensom rubriken »tennlikar» böra ur texten utgå och i noten hänvisas till arbetad messing.
Utskottet instämmer äfven i Kongl. Maj;ts förslag, att införselafgifterna å nytt arbetadt tenn må nedsättas: å »olackeradt» från 12 till 8 sk. och å »lackeradt» från 16 tili 12 sk. skålpundet.
Dock torde dessa rubriker, på sätt för arbetadt bly här ofvan blifvit föreslaget, böra erhålla följande lydelse:
Tenn: arbetadt, nytt: omåladt och, olackeradt, måladt eller lackeradt.
För artikeln tobak, hvaraf blad äro åsatte 7 sk. och stjelkar 4 sk. införseltull per skålpund, har Kongl. Maj:t, med undantag af någon rättelse i sjelfva redaktionen, endast föreslagit den förändring, att införseltullen å cigarrer skulle nedsättas från 1 r:dr 6 sk. till 1 r:dr skålpundet.
Deremot har herr vice talmannen Brinck inom vällofi.
Borgareståndet uttryckt den åsigt, att tobaksblad och stjelk borde åsättas gemensam införseltull af 6, helst 4 sk. skålpundet; hvarefter herr C. G. Gustafsson, uti en inom samma Riksstånd väckt och till utskottet remitterad motion, för tulltaxans förenkling, genom likartade artiklars sammanförande under en rubrik, hvarigenom lättnad för de trafikerande och tulltjenstemännen samt enkelhet i tullverkets uppbörd och redovisning bereddes och framför allt retelse till underslef förekommes, samt på det tobaksodlingen inom landet måtte uppdrifvas genom ökad införseltull å utländsk tobaksstjelk, föreslagit, att gemensam införseltull af 6 sk. skålpundet måtte bestämmas för tobaksblad och Bilt. lill R.
St Fröt. 1847 och 1848. 5 Sami. 1 Afd. 7 Häft. 8 Tegel.
Tobak. 58 Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N:o 13.
Tran och Späck.
Trädvaror. stjelk; emot hvilken motion herrar E. G. Lindström och Walley inom Borgareståndet framställt erinringar.
Då emedlertid den nu till 4 sk. å tobaksstjelk stadgade lullafgift uppgår lill fullt 66% procent af värdet och nedsättning i införselafgiften å tobaksblad icke skulle utan betydlig minskning i tullinkomsterna kunna medgifvas samt svårighet icke möter, att vid tullbehandlingen urskilja blad och stjelk, anser utskottet sig böra tillstyrka, att, utan afseende å herrar Brincks och Gustafssons ifrågavarande framställningar, nu gällande skiljaktiga införselafgifter å tobaksblad och stjelkar må bibehållas; Och hemställer utskottet i öfrigt, alt, såsom Kongl. Maj:t föreslagit, införseltullen å »cigarrer» må nedsättas till 1 r:dr skålpundet samt den förändrade redaktion, utskottets taxeförslag utvisar, för artikeln tobak antagas.
1 öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, anser utskottet, »tran och späck, alla slag», böra förtullas efter vigt, i stället för kannvis; Men då nu gällande införseltull 2 r:dr 24 sk. för 60 kannor närmare motsvarar 6 än 7 sk. lispundet och skäl till förhöjning i denna afgift icke förefinnes, hemställer utskottet, att den å tran och späck, alla slag, af Kongl. M»j:t föreslagna införseltull 7 sk. må nedsättas till 6 sk. lispundet.
Till följd af hvad utskottet bär ofvan angående artikeln svampar föreslagit, lärer rubriken »tryffel» böra ur texten utgå.
På sätt Kongl. Maj:t i afseende å artiken trädvaror föreslagit, tillstyrker utskottet: att för bjelkar och sparrar af furu och gran, »af 8 till och med 10 tum midtpå» och »deröfver» må under en rubrik, som, med någon ändring i redaktionen af Kongl. Maj:ts förslag, torde böra lyda: »af 8 tum och deröfver», bestämmes 12 sk. införseltull per stycke; att det i nu gällande taxa befintliga stadgande, att bjelkar och sparrar kunna utföras både liksidiga och platta, jemväl må utsträckas till införseln; att rubriken »ribbor, längre eller kortare» må, med uteslutande af den derunder nu befintliga anmärkning, erhålla denna lydelse: »ribbor, sågade, längre eller kortare»; att de nu specificerade slagen al-, gran- och tallved må uteslutas och inbegripas under rubriken »andra slag» samt införseltullen derå nedsättas till 16 sk. och utförseltullen till 36 sk. famnen; och att rubriken »svarfvarearbeten ej specificerade, med eller utan betsning, målning eller lackering» må utgå och inbegripas under rubriken »alla Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N:o 13.
59 andra mer eller mindre arbetade trädvaror, ej specificerade etc.» och införseltullen å denna rubrik nedsättas från 55Vs till 23 procent af värdet.
Äfvensom utskottet instämmer i Kongl.
Maj:ts förslag derutinnan alt af artikeln »stäfver, lagg- och botten-», som nu är indelad i 3 klasser, de tvänne första må åter, såsom i 1841 års taxa, sammanföras till en, nemligen: »af till och med 42 verktums längd å de förra och högst 27 verktuins längd å de sednare»; och att utförseltullen å dessa dimensioner stäfver »af bok, furu eller gran» må nedsättas från 1 sk. 6 r:st. till 1 sk. för 120 stycken.
Kongl Maj:t har derjemte föreslagit, att ulförseltullen af ekstäfver af nyssnämnde dimensioner skulle nedsättas från 8 till 4 sk. per 120 stycken, samt ansett nu gällande införselafgifter å ekstäfver »af högst 42 verktums längd å lagg- och 27 verk tums längd å bottenstäfver», 40 sk. samt »derutöfver», 2 R:dr 24 sk. böra oförändrade bibehållas.
Men då det är angeläget att tunnbindarehandtverket erhåller råämnet för sin tillverkning till någorlunda billigt pris, anser utskottet ofvannämnde utförseltull å ekstäfver, 8 sk. böra bibehållas, samt införselafgiften å ekstäfver skäligen kunna nedsättas, å de mindre dimensionerne från 40 till 32 sk., och å de större från 2 R:dr 24 sk till 2 R:dr för 120 stycken.
Knligt gällande taxa äro bräder och plankor sågade »af ek och ask» samt »af alm, bok, björk och andra inom landet växande ej specificerade trädslag», ehuru belagde med samma införseltull, åtskiljda i 2 rubriker, emedan de af ek och ask, men icke de öfriga, tillika äro åsatte u! försel lull.