Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som, till kontra-proposition i hufvudsakliga voteringen, angående tullen å de till införsel lofgifna slagen Bränvin och Sprit, antager Ridderskapet och Adelns samt Prcste-Ståndets beslut, att, denna tull skall bestämmas, för till och med 10 graders styrka, till 40 sk. kannan, me<d förhöjning för hvarje överskjutande full grad af 1 sk. 6 r:st.. röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, antages till kontra-proposition Bonde-Ståndets beslut, att, jemte 40 sk. tull för kannan, af till och med 10 graders styrka, stadga en tillökning af 2 sk. för hvarje överskjutande grad.
Och som denna omröstning utfallit med 85 Ja och 54- Nej, hade alltså till kontra-proposition i hufvudsakliga voteringen antagits Ridderskapet och Adelns samt Preste^-Ståndets beslut.
Prat. 1852 § 1854. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 33 Haft. 2 Förstärkta Stats* Utskottets Memorial, N:o 375.
2:o, Den, som, i enlighet med Bevillnings-Utskottets, af Borgare-Ståndet gillade förslag, vill, att tullen å de till införsel lofgifna slag Bränvin och Sprit skall bestämmas till! 30 sk. kannan, för till och med 10 graders styrka, med förhöjning för hvarje överskjutande full grad af 1 sk. 6 r:st., röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner 'Nej, antages Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, att denna tull skall bestämmas för till och med 10 graders styrka, till 40 sk. kannan med förhöjning för hvarje överskjutande full grad af 1 sk. 6r:st.
Denna votering har utfallit med 80 Ja och 59 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Ja-propositionens lydelse.
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härigenom tillkännagifva.
Förstärkta Statt- Utskottets Memorial, N:o 376. \ 3 N:o 376.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Nov. 1854, kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af verkställd omröstning öfver de i Särskilda Utskottets Memorial N:o 27 omnämnda frågor.
Sedan de uti Särskilda Utskottets Memorial N:o 27 föreslagna voteringspropositioner blifvit af samtlige Riks-Stånden godkända, har Förstärkta -Statsutskottet denna dag anställt omröstning öfver berörde, så lydande propositioner: l:o.
Den, sorn, lika med Ridderskapet och Ädeln samt Bonde-Ståndet, vill att, så i stad, sorn på landet, afgiften vid minut-handel med Bränvin skall utgöras med 8 sk. banko för hvarje kanna af det bränvin, som_ af Bevillningstaxerings-kommitté beräknas komma att genom minut-handeln försäljas, eller för hvilket afgift antingen på auktion, eller af bolag utan auktion, åtages, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, varder, på sätt Preste- och Borgare-Stånden beslutat, ifrågavarande afgift bestämd till 4 sk. banko.
Denna omröstning, vid hvilken en sedel kasserades, har utfallit med 67 Ja och 51 Nej; och hafva,Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmeis» med Ja-propositioneq? lydelse. 4 Förstärk/a Stffts- Utskottets Memorial, N:o 376. 2:o.
Den, som, lika med Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, vill, att, så i stad som på landet, afgiften vid utskänkning af Bränvin skall utgöras med 12 sk. banko för hvarje kanna af det Bränvin, som af Bevillnings-taxerings-koinmitté beräknas komma att genom utskänkning försäljas, eller för hvilket afgift antingen på auktion, eller af bolag utan auktion, åtages, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar v * Nej.
Nej, varder, på sätt Preste- och Borgare-Stånden beslutat, ifrågavarande afgift bestämd till 8 sk. banko.
Som denna votering utfallit med 68 Ja och 51 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
Hvilket Förstärkta Utskottet härigenom skolat meddela.
STOCKHOLM, f. d. Schul tie’j Boktryckeri, 1854 Stals-Ulsltnllels Memorial, N:o 377. 1 w:o :w.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 28 Nov. 1854, kl. 10 f. m.
Memorial, med förslag till stadganden i Riksgälds-kontorels Reglemente, angående delta verks inkomster och upplåning emot fonderade Stats-obligationer samt uppbörden och redovisningen af dit ingående bevillnings- rn. fl. medel.
Ständer förslag till ofvannämnde reglementarisk» stadganden, får Utskottet, efter vanligheten, redogöra för de föreslagna reglements-§§:nes innehåll, samt uppgifva ej mindre motsvarande §§ af Riksgälds-kontorets hittills gällande reglemente, än de af Rikets Ständer bifallna utlåtanden, på hvilka de nya eller förändrade stadgandena sig grunda; hvarjemte Utskottet, beträffande de å bilagda förslag upptagna §§:nes nummerföljd, får förnya sin uti Memorialerna N:ris 347 och 357, i enahanda hänseende, gjorda erinran.
172 §, angående förbudet att använda de till Riksgälds-kontoret och dess utgifter anslagna medel för andra behof, än dem Rikets Ständer bestämt, och att medgifva ackord vid liqvider för samma verks fordringar, är lika lydande med 151 § af det vid sednaste Riksdag för Riksgälds-kontoret utfärdade Reglemente. 173_§, angående allmänna bevillniugens inleverering till Riksgälds-kontoret, innehåller samma stadganden, som nyssnämnde Reglementes 152 §.
Prot. 1853 åt 1854. 4 Sami. 1 Afd. 3 Rand. 34 Haft. 1 2 Slats-UltkoUcls Memorial, N:o 377.
174 §, angående de för spelkort och tidningar stadgade stämpel-afgifter, mot svarar samma Reglementes 153 § samt innehåller de förändringar och tillägg i afseende på kortstämpel-afgiften, hvartill Rikets nu ^församlade Ständers heslut, genom bifallande af B e vi 1 lili ngs-U tsk o 11 e ts härom under N:o 12 afgifna Utlåtande, ansetts föranleda. 175 §, angående erlagda skatteköpe-skillingar; 176 §, angående möjligen infly tande medel genom försäljning af Kronans hus i städerna; och 177 §, angående Riksgälds-kontoret tillkommande anmärknings- eller så kallade observations-medel, ega samma lydelse, sora 154, 155 och 156 §§ af 1851 års Reglemente. 178 §, angående det årliga belopp utaf Statsverkets, ordinarie och extra inkom ster, som vid denna Riksdags stats-reglering blifvit påräknadt såsom till gång för de å Riksgälds-kontoret anvisade Stats-utgifter, öfverensstämmer med Stats-Utskottets, rörande dessa utgifter och de för deras bestridande erforderliga medel, under N:o 371 afgifna Utlåtande.
Med afseende å deruti uppgifna förhållanden och på det att, oaktadt Kongl.
Stats-kontoret hädanefter kommer att sakna den tillgång för sina årliga utgifters bestridande, detta verk hittills egt i den så kallade statsfyllnads-suminan, Kongl.
Stats-kontoret dock, i allt fall, må under nästa och derpå följande år kunna fullgöra de, enligt Riks-staten, samma verk under hvartdera årets lopp åliggande utbetalningar, har Utskottet, hvad nu förestående statsreglerings-period särskildt beträffar, ansett Kongl.
Stats-kontoret böra erhålla det uti förevarande § föreslagna anstånd med ailemnandet till Riksgälds-kontoret af den del utaf stats-inkomsterna, som, enligt Riks-staten, icke erfordras för de under dess hufvudtitlar uppförda anslag. 179 §, angående öfverskotten å Statsverkets inkomster, innehåller samma stad ganden, som nuvarande Reglementes 157 §. 180 §, angående ersättningen för det under Riks-statens 6:te Hufvudtitel upp förda anslag till Teknologiska institutet, ar lika lydande med meranämnde Reglementes 158 §. 181 f, angående de från Landt-ränterierna tili Kongl.
Stats-kontoret inlevererade depositions-medel, motsvarar samma Reglementes 159 § och innefattar Rikets Ständers vid sednaste Riksdag härom fattade beslut. 1 Slats-Utskotlels Memorial, N:o 377. 3 182 §, angående öfverlemnande! till Riksgälds-kontoret af Norrbottens läns ar betshus-fond, grundar sig på Rikets Ständers beslut, genom bifallandet af livad Stats-Utskottet tillstyrkt i 44 § af dess Utlåtande N:o 21; varande uppgiften å denna fonds behållning hemtad från en af Lands-kontoret i nämnde län, angående samma fond, afgifven räkning, som finnes bifogad Kongl. Maj:ts dervarande
Befallningshafvandes underdåniga utlåtande i anledning af 1853 års revisions-berättelse.
183 §, angående köpeskillingen för den af Kronan försålda s. k.
Ilofbageri egendomen vid Regeringsgatan här i hufvud stad en, grundar sig på Utskottets, af Rikets Ständer bifallna, Utlåtande N:o 17 och motsvarar hittills gällande Reglementes 161 §. 1.84 §, angående inflytande spanmåls-undsättningsmedels aflemnande till Riksgälds-kontoret, innehåller samma stadgande, som ofvan åberopade Reglementes 162 §, med tillägg af Rikets Ständers, genom bifallandet af Utskottets tillstyrkan i Utlåtandet N:o 95. fattade beslut, i fråga om användandet af en del utaf dessa medel för nu beviljade tillfälliga statsutgifter.
185 g, angående inbetalning till Riksgälds-kontoret af de medel, sorn kunna erhållas genom försäljning af jernrören för den tillämnade vattenledningen till Carlskrona, är lika lydande med nuvarande Reglementes 163 §.
Beträffande den i denna § omförmälda tillgång, har Stats-Utskottet inhemtat: att — sedan Rikets Ständer, som, för anläggningen af en vattenledning till Carlskrona, redan vid Riksdagen är 1823, beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade ett stats-anslag af 83,333 R:dr 16 sk., under nästpåföljde eiler 1828, 1829 och 1830 års Riksdag, stadgat förändrade vilkor för denna anslagssummas användande, utbetaldes densamma från Riksgälds-kontoret under åren 1833 och 1835.
Sedermera har dock det häraf obegagnade beloppet, 4,099 R:dr 19 sk. 7 rst., under år 1850, blifvit till Riksgälds-kontoret återbetaldt.
För ifrågavarande vattenlednings fullbordande, äskades af Kongl. Maj:t vid Riksdagen åren 1840 och 1841 ett ytterligare anslag af 23,400 R:dr, men i anseende till det outredda skick, deruti frågan om sagde företags verkställande >5ig befann, ansågo Rikets Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse af den 7 Juni 1841, något anslag till detsamma för det dåvarande icke lämpligen kunna beviljas, utan anhöllo Rikets Ständer i underdånighet, att Kongl.
Maj:t måtte låta dels anställa ny undersökning till utrönande af vattenledningens utförbarhet samt beloppet af den 4 Ståls-Utskottets Memorial, JV.'o 377. dertill erforderliga kostnad, och dels höra Carlskrona stads invånare i afseende på det bidrag, sorn för vattenledningens framtida underhållande kunde af staden påräknas, äfvensom att Kongl. Maj:t, i fall företaget ansåges böra öfvergifvas, och derest de dertill då redan uppköpta jernrören icke kunde till allmänna byggnader användas, måtte meddela föreskrift om dessa jernrörs och andra till vattenledningen uppköpta materialiers försäljning och medlens aflemnande till Riksgälds-kontoret, för att framdeles kunna tagas i beräkning vid anläggningen af en vattencistern, deruti hafsvattnet inleddes på ett sätt, att det blefve drickbart.
För den händelse åter, att Kongl. Maj:t funne lämpligare, att meranämnde vattenledning fullbordades, anhöllo Rikets Ständer tillika, att Kongl. Maj:t måtte vid näst derefter inträffande Riksdag aflåta Nådig proposition i ämnet, så att definitivt beslut rörande detta företag då kunde fattas.
Någon sådan proposition har dock sedermera ej blifvit till Rikets Ständer aflåten eller något vidare beslut angående sagde företag af Rikets Ständer meddeladt; varande det vid 1840 och 1841 års Riksdag i Reglementet för Riksgälds-kontoret införda stadgande, angående aflemnandet af den, genom ofvanberörde jernrörs och materialiers försäljning, uppkommande tillgång bibehållet i alla derefter för samma verk utfärdade reglementen.
Med anledning af detta stadgande, ingingo Fullmäktige kort före 1847 och 1848 års Riksdag till Kongl. Maj:t med underdånig anhållan, att Fullmäktige, för att kunna hos Rikets då sammanträdande Ständer anmäla förhållandet härmed, måtte erhålla kännedom om det skick, deruti frågan om vattenledningen sig då befunne, samt om någon sådan tillgång, som i det åberopade reglementariska stadgandet omförmäldes, vöre att förvänta eller ej.
Härå meddelades, genom Chefens för Kongl.
Sjöförsvars-Departementet skrifvelse af den 18 November 1847, Fullmäktige det svar, att någon försäljning af nämnde jernrör och öfriga materialier »icke ifrågakommit, sedan utredt blifvit, det vattenledningen »kan utföras».
Med afseende å den längre tid, som förflutit sedan ifrågavarande jernrör och öfriga materialier, på Statens bekostnad, anskaffades för den då tillämnade vattenledningen, och då någon åtgärd synes böra vidtagas för att fä bestämdt utredt, huruvida dessa jernrör och materialier numera kunna på ett ändamålsenligt sätt användas för det företag, hvartill de blifvit upphandlade, eller om desamma böra, för det allmännas räkning, föryttras, anser sig Stats-Utskottet, under åberopande af den underdåniga framställning, som vid Riksdagen åren 1840 och 1841 gjordes rörande detta ämne, böra hemställa, Stals-Ltskoltets Memorial, N:o 377. 5 huruvida icke Rikets Ständer finna skäl genom underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Majit täcktes meddela den Nådiga föreskrift, som härvid förekommande förhållanden anses påkalla, med hänsigt till antingen oftanämnde’ jernrörs begagnande för det dermed afsedda ändamål, eller föryttrande och de derför inflytande medlens aflemnande till Riksgäldskontoret. 186 §, angående den vid denna Riksdag för Statens utgifter disponerade summa utaf Rikets Ständers Banks, under de sednare åren uppkomna behållna vinst, svarar mot 1851 års Reglementes 164 § och grundar sig på samt öfverensstämmer till ordalydelsen med det beslut, Rikets Ständer härom fattat, genom bifallandet af Banko-Utskottets framställning i Memorialerna, Niris 28 och 30.
187 §, angående förräntandet af Riksgälds-kontorets kontanta behållning medelst uppköp af Hypothek-föreningarnes m. 11. inrättningars räntebärande obligationer, innehåller samma stadgande, sorn 165 § af 1851 års Reglemente, deruti dock tillagts de 2:ne, sedan sistförlidne Riksdag bildade och under år 1853 med Kongl. Majits
Nådiga privilegium försedda, Hypotheks-föreningarne mellan jordegare inom Upsala, Stockholms, Westmanlands, Södermanlands och Örebro län samt på Gottland. 188 §, angående uppsägning eller försäljning af de räntebärande obligationer, som för Riksgälds-kontorets räkning blifvit uppköpta, eger samma lydelse, sorn nu gällande Reglementes 166 §■; anseende sig Utskottet, hvad innehållet af denna jemte nästföregående § beträffar, böra upplysningsvis erinra, att Rikets Ständer, genom gillandet af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 291, afslagit en under innevarande Riksdag väckt motion, angående förändring eller förklaring af de, i fråga om Hypotheks-föreningarnes obligationers uppköpande och försäljning af Riksgälds-kontoret, förut meddelade föreskrifter.
189 §, angående meranämnde obligationers belåning, är lika lydande med 167 § af 1851 års Reglemente.
190 §, angående det för Riksgälds-kontoret medgifna särskilda kreditiv å Rikets Ständers Bank, motsvarar samma Reglementes 168 §, och innehåller enahanda stadganden; varande dock, bland föremålen för kreditivet, liqviderandet af statsfyllnads-summan uteslutet, emedan någon sådan utbetal - 6 Slals-Ulskittets Memorial, N:o 377. ning för de kommande åren, enligt den nu verkställda stats-regleringen, icke blifvit Riksgälds-kontoret ålagd. 191 §, angående tillfällig upplåning af de medel, som derigenom måste anskaf fas för bestridandet af Riksgälds-kontorets utgifter, svarar emot 169 § af hittills gällande Reglemente.
192 §, angående anskaffning af de för jernvägs-anläggningar erforderliga medel, genom upplåning emot fonderade stats-obligationer, grundar sig på Rikets Ständers härom fattade och af Utskottets framställningar, i Utlåtandena N:ris 272 och 340, föranledda beslut. 193 §, angående föremålet för berörde upplåning, innefattar hvad Rikets Ständer beslutat, genom bifallandet af Usta momentet utaf de uti nyss åberopade Utlåtanden föreslagna stadganden, sådant detta moment lyder % i det sednare Utlåtandet.
194 §, angående samma upplånings verkställighet, öfverensstämmer med det af Rikets Ständer bifallna 2:dra momentet utaf Utlåtandet N:o 272.
195 g, angående de obligationer, som vid ifrågavarande upplåning böra utfärdas, innehåller Rikets Ständers derom meddelade och med Utskottets hemställan'i Utlåtandet N:o 340, 3:dje momentet, hufvudsakligen öfverensstämmande beslut. 196 §, angående räntan för nämnde obligationer samt rättigheten till medgifvan de! af kapital-rabatt å desamma, innehåller Rikets Ständers beslut, genom bifallandet af 4:de momentet utaf sagde Utlåtande. 197 §, angående obligationernas valörer, innefattar hvad Rikets Ständer beslutat, medelst 2:dra och 3:dje omröstningarne inom Förstärkta Stats-Utskottet, enligt dess Memorial N:o 370.
198 §, angående det till ränte- och kapital-liqviderna för meranärnnde obliga tioner anvisade anslag in. m., öfverensstämmer dels med den af Förstärkta Stats-Utskottet, enligt ofvannämnde Memorial, vid 4:de omröstningen antagna nej-proposition, och dels med den af Rikets Ständer gillade 2;dra punkten utaf 7:de momentet i Utlåtandet N:o 340. 199 §, angående amortissements-fonden; 200 .§, angående sättet för lånens amor - Slats-Ulikollrlt Memorial, N:o 377. 7 tering, och 201 §, angående amortissements-fondens och ifrågavarande statsskulds förvaltning, äro lika lydande med 8:de, 9:de och 10:de momenterna af Utlåtandet N:o 272.
202 §,' angående uppbörden och redovisningen af alllmänna bevillningen, har samma lydelse, som 170 § af 1851 års Reglemente.
203 §, angående upphörden af kort- och .tidningsstämpel-afgifterna samt kostna derna för tidnings-stämplingens verkställande, motsvarar nyssnämnde Reglementes 171 § och innehåller enahanda stadganden, dock med uteslutande af hvad deruti förekommer, rörande den hittills föreskrifna spelkort-stämplingen, hvilken, enligt Rikets Ständers under innevarande Riksdag vidtagna beslut, kommer att hädanefter upphöra.
204 §, angående summariska räkningarne öfver Riksgälds-kontorets medel; 205 §, angående Landt-ränteriernas månads-förslag öfver samma medel; 200 §, angående dessa medels leverering till Riksgälds-kontoret, äfvensom Landt-räntmästarnes remisslage, och 207 §, angående vederbörande tjenstemän tillerkända observations- och indrifnings-arfvoden, äro lika lydande med nu gällande Reglementes 172, 173, 174 och 175 §§. 208 §, angående bokföringen vid Riksgälds-kontoret, innehåller dels samma stad ganden, som nuvarande Reglementes 176 §, dels den af Rikets Ständer, genom bifallandet af Utskottets Utlåtande N:o 177, beslutade föreskrift, att Riksgälds-kontorets hufvudböcker böra Kongl.
Stats-kontoret tillhandahållas, på det att redogörelsen för den medel-förvaltning, som tillhör Riksgälds-kontoret, må kunna i Riks-hufvudboken intagas.
209 §, angående utgifning från trycket af utdrag ur Riksgälds-kontorets räken skaper, innefattar det härom i 177 § af 1851 års Reglemente meddelade stadgande, — dock med den förändring, att tiden för dessa utdrags tryckning och utdelning med tidningarne blifvit förändrad från Juni till Juli månad; hvilken förändring öfverensstäminer med den i nästföregående § stadgade tid för hufvudbokens afslutande, hvarförinnan ifrågavarande utdrag icke kunna från trycket utgifvas och bland allmänheten utdelas.
210 §, angående upprättandet af årliga liqvider mellan Riksgälds- och Stats kontoren, samt 211 §, angående ett särskildt arfvode för afslutandet af Riksgälds-kontorets hufvudbok, är lika lydande med 178 och 179 §§ af oftanämnde Reglemente. 8 Stats-Utshotlels Memorial, N:o 377.
Sorn de i samma Reglementes 160 § uppgifna behållningar, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers under sednaste Riksdag derom meddelade beslut, sedermera blifvit i stadgad ordning till Riksgälds-kontoret aflemnade. så har denna § ur det nya Reglementet uteslutits.
Förslag Slats-Utskottcts Memorial, N;o 377.
Fö rslag till Reglemente för Rikets Ständers Riksgälds-kontor.
(Fortsättning)'
Angående Riksgälds-kontorcts inkomster och de till detta verk särskildt anslagna tillgångar. § 172.
De till Riksgälds-kontoret hörande och dit anslagna medel må icke, under någon förevändning eller med livad vilkor som helst, derifrån ryckas eller användas till andra behof, än dem Rikets Ständer bestämt.
Och må, vid liqviderandet af Riksgälds-kontorets fordringar, ackord, utan Rikets Ständers särskilda samtycke, icke medgifvas. § 173.
Återstoden af den bevillning, som, enligt Rikets Ständers Bevillningsförordning af den 1 September 1851 samt Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse af den 30 i samma månad skall utgöras, hör, likasom den allmänna bevillning, hvilken Rikets Ständer vid innevarande Riksdag sig åtagit, till Riksgälds-kontoret levereras i den ordning och på det sätt, författningarne Föreskrifva; hvarjemte ännu utestående restantier å de förflutna årens bevillnings-medel böra, i den mån de varda indrifna, komma detta verk till godo.
Bilt. lill R.
Prof. 4S53 & 1854.
4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 34 Höft. 2 10 Slals-Utskotlels Memorial, IS':o 377. § 174.
De för stämpling af spelkort och tidningar stadgade afgift er ingå likaledes till Riksgälds-kontoret, genom hvars försorg, för spelkorten föreskrifna konvoluter. och manufaktur-stämpelpapper an sk atlas samt i stadgad ordning tillhandahållas, och hvarest stämplingen af papperet för de här i hufvudstaden utkommande tidningar jemte andra stämpel-afgift underkastade skrifter verkställes; börande Riksgälds-kontoret till Stockholms allmänna barnhus och öfriga fromma stiftelser utbetala dem tillerkända andelar utaf kortstämpel-afgiften. § 175.
Till Riksgälds-kontoret aflemnas hädanefter, likasom hittills, de köpeskillingar, hvilka, vid Kronan behållna hemmans samt rekognitions- och Kronans öfriga disponibla skogars försäljande till skatte, varda erlagda. § 170. n Äfvenledes eger Riksgälds-kontoret att emottaga de auktionsmed el, hvilka kunna inflyta för Kronan tillhöriga och för Kongl. Flottans i Carlskrona behof eller förra allmänna Magasins-inrättningens räkning icke inköpta hus i städerna, så vida ej dessa medel blifvit af Rikets Ständer för särskildt ändamål anvisade. § 177.
V idare skola till Riksgälds-kontorets disposition öfverlemnas de medel, hvilka, till följd af anmärkningar vid räkenskaperna öfver alla till detta verk ingående allmänna utskylder, äro eller blifva levererade. § 178.
Enligt den under innevarande Riksdag uppgjorda statsreglering, bör, utaf Ståls-verkets, i Riksstaten beräknade, årliga inkomster ett belopp af En million fyrahundra åttioetttusen trehundra åttio
R:dr användas för bestridande af de till utgående från Riksgälds-kontoret nu anvisade stats-utgifter; kommande detta belopp att under hvartdera året 1856 och 1857, genom Kongl. Statskontoret, aflemnas tjll
Riksgälds-kontoret utaf de för nästföregångna år influtna stats-inkomster. Stats-Utskoltcls Memorial N:o 377. 11 § 179.
Från Kongl. Stats-kontoret bör Riksgälds-kontoret, enligt en för 1853 och hvarje påföljande år upprättad särskild liqvid, erhålla dels redan uppkomna, men ännu icke aflemnade, dels hädanefter uppkommande öfverskott å Stats-verkets inkomster, äfvensom behållna och till framtida behof icke reserverade besparingar å detta verks utgifter. § 180.
I stället för det årliga bidrag till Teknologiska institutet, som af Manufakturdiskontens vinstmedel tillförene utgått, men numera är å Riksstatens Sjette hufvudtitel uppfördt, kommer ett, detta bidrag motsvarande, belopp af Fjortontusen Riksdaler att utaf nämnde vinstmedel, genom Kongl.
Kommerse-kollegium, till Riksgälds-kontoret, före hvarje års slut, inbetalas. § 181.
Under det i § 15 af detta Reglemente stadgade vilkor, eger Riksgäldskontoret att under hvarje år från Kongl. Stats-kontoret emottaga den vid samma års början befintliga behållning utaf de depositions-medel, som från Landt ränterierna samt Öfverstäthällare-embetets Kansli blifvit till Kongl. Statskontoret inlevererade. § 182.
Enligt Rikets nu församlade Ständers beslut och af Kongl.
Maj:t i Nåder bifallna framställning, skall den till grundande af en arbetsinrättning för Norrbottens län, genom Kongl. Brefvet .den 9 Mars 1814, utaf dåvarande 9:de Hufvudtitelns medel anslagna fond, hvars behållning vid sistlidet års slut utgjorde 1,665 R:dr 15 sk. 11 r:st, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas. § 183.