Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att denna äfven för dera blifvit föga tillgängelig, ligger, efter min tanka, dels i det felaktiga i sjelfva dessa Stiftelsers inrättning, dels ock i den allmänna ställningen under de sidst förflutna åren, hvilken verkat derhän, att den lönande import-handeln bemägtigat sig alla Landets penninge tillgångar.
Man hehöfver blott påminna sig, att jord i Disconterna icke kart belänas, men att deremot utlåningar på kända Mans borgen få ske till bestämda, och på varor till obestämda summor; och man är frestad att tro, det nfsigten med
Discont-inrättningärna varit att afhjelpa endast de högre Folk klassernas, och t synnerhet Köpmannens hastigt öfvergående, mea icke Jordbrukarens eller Närings-idkarens länge fortfarande behof.
Också lärer före den period, hvarunder den allmänna förlägenheten efter mia parika blifvit beredd, knappt något exempel kun na, Den 20 Juni. n: yppvisaa, alf en jordbrukande Bonde i Riks33 sy.onten anmält sig till erhållande af lån.
Dä d< q tilltagande nöden för menigheten, och den V Itagande båtnaden af penningars användande fix Handeln, sedan beredde ett större antal
Dåre sökande, ån att allas behof kunde fyllas, blef ideraif en naturlig följd, att den mindre kände och jnera behöfvande fick stå tillbaka för den mera kände och ofta mindre behöfvande.
Icke heller hafva de få Lane biträden, som ilian Disconterna åt Jordbrukare och vissa inhemska Närings, idkare kunnat lemnäs, varaktigt afhjelpt dessas förlägenhet, Täta omsättningar, dryga dermed fpvenade utgifter, och en hög penninge-renta undergräfva skyndsamt sådana I,Intagares välstånd och trefnad.
Igenom de så kallade tre procents Obliga* tioner na, sorn af våra allmänna Discont-Verk utgifvas, har ock, efter myt öfvertygelse, Penti) ngebristen i Landsorterna blifvit förökad.
På 3 in det bosatte personers Capitaler, Köpeskillingar for försåld jord, influtne Concours- och för-, njvydare-medel m. m., allt har vandrat till d® Stader, der Disconter finnas, och Penningarne hafva, sent eller aldrig, genom Djscont-lån återvä. ndt till orten.
Att dessa betllar blifvit utelöpande till dubbelt belopp, ett skäl hvarmed man Vili försvara deras nytta, har destomindre verkat till något gagnelig! förhållande, som, utom det de egentligen icke äro att anse sorn löpande, Xandsi skördat ingen båtnad deraf, att alla Capita - JJfen 2 o
Jiifli. $39 pi t alfus sammanförande i några-af de större |CusC* Staderna, gjort dessas innevånare, vid en nästan oinskränkt import, äfven af utländska nödvändighet* - varor, oberoende af Jordbrukaren och den inhemska Närjngs-idkaren, samt satt dem pfver bshpfvet af (lerås eget Ilands prodqcter.
Inka sa pfvprtygad sorn jag är om skadeligJieten af Discnnternas 3 procents Obligationer, lika sä ofvertygad är jag äfven ani skadan af privata Actie ägares deltagande i Discont verken.
Hela det Capital, sptn svarar emot beloppet af sådana enskilda Actier, skulle inom Landet göra? frugtbart, emot len lagliga rentan af 6 procent, om icke dess användande till inköp q.f Discpnt-Actier lofvade en ännu högre.
Hvad sorn af det enskildta förtro,endc;t eljest skulle i mindre Summor förrentas, emot Intecknings- eller annan Säkerhet, på längre tid och till en lägre renta., indrages i stället i den stora Penninge-rörelsen, utgår sorn Ian i större
Surnmpv till vissa i Discpntorten eller närmast deromkring boende, af D.irectionen kända, personer, infordras inom kertare lid, och belastas nied en högre renta. gite Åtgärden. d^ss3 skäl tror jag mig böra, föreslå, alf vara nu varande alhrianna
Discoriteg mc, i den inan deras ofiroyrr förr eller sednare lapa till anda, alldeles indragas, saint en Bancot och en Riksgä!ds-l)iycnnt, utan deltagande gf Privata Aciie-Agart, i stallet inrättas.
Fonder ne för dessa (»vänne nya Disconter höra blilva tillräck. 940 Den 20 Juni' lige, för ätt underhålla ett åtmindsfone lika viel-, sträckt Låne-system sam de upphörande Disconternas.
Disconten belänar endast Skuldebref, inteknade i fastighet före det nu förvänta-, de Riksdags Beslutets underskrifvande, med viljor, att intekningen, tillsammans med föregående aldre intekningar, icke öfverskjuter hälften af fastighetens vid näst föregående års taxering bestämda värde.
Lånet får ej öfverstiga hälften af hypothekets brlopp; det löper med 5 procents lenta, och omsättes en gång hvarje år, med afbetalning af 10 procent af det första låne beloppet.
Disconten belänar, med undantag af Utländska varor och prcducter, alla af de fö ira
Disconterna beiänte hypoihek, dock endast till bestämd maximi-sutnma.
Lånet löper med 6 procents renta, och omsättning sker efter 10 procent af första Låne-belöppet, sate gånger om året, så att hela lånet inbetalas inom fem år.
Det skulle föra mig för långt, om jag ville ingå i en fullständig detaille af motiverna till detta förslag.
Annu mera skulle jag afvika från ämnet, orri jag fördjupade mig i undersökning om de reglernentariska iörbättririgar
Discont verken och deras Administration synes behöfva att emottaga.
Jag anser det göra tillfyllest, att, i afseende på den föreslagna Banco-Disconten, anmärka, att om
Creditorers rätt att utfordra sina nu inteknnde Capital på längre eller kortare tid suspenderas, det tillika blifver en nödvändighet, att anvisa dessa ett tillfälle att genast erhålla pen - Den 30
Juni» ipenningar på liypothek af deras innehafvande Skulde bref, att en temporair suspension af Fa. stighets-ägares betalnings-skyldighet endast skulle uppskjuta, men icke förhindra deras undergång, oin den icke ålföljdes af en mesure, sorn gjorde det önskansvärdt för Capitalisten, att kunna placera sina penningar emot intekning i Jord, samt att jag anser detta ändamål kunna fullkomligen vinnas, då det inteknade Skuldebrefvet får egenskapen af eu Actie, derpå penningar kunna negocieras, och det till 5 procent.
Orsakerne, hvarföre jag önskar tvänne Dis-1 conter i stället för en, falla, sorn jag förmodar,' genast i ögonen.
Då Banco-Disconten uteslutande disconterar nu inteknade Skulde-bref, mere Biksgälds-Disconten uteslutande andra liypothek, så uppslår icke inom ett och samma Verk någon strid, Låne-sökande af olika Närings.classer imellan, och Administrationens möjeliga väld kan då icke gynna en Näring på de öfrigas bekostnad.
Penninge-fprsträckningar, lemnade på säkerhet af Jord eller deruti inteknade Skuldebref, kunna och böra icke, i afseende på afbetalningar eller rente-belopp, bindas till samma vilkor som Lån, gifne på annan säkerhet och rör-' liga liypothek.
Det skulle då endast åstadkomma oreda, att i ett och samma Discont-Verfc sammanföra tvänne Fonder, förvaltade efter alldeles olika grundsatser.
Jag har äfven föreslagit, att man vid Biksgälds-Discontens organisation må förändra flera för Déh 20
Junti för vara allmänna Discont-Verk lihult fällande föreskrifter.
I)i jag a ntäglt, att vid hvarje örnSättning, tö pvocént af Länets ursprungeliga belopp borde inbetalas, har jäg derigenom dels ■velat lindra det tryckande af Gäldénärens första dryga utbetalningar, dels ock förekomma, att ett ian i -Riksgälris-Öisconten ifcke må uppnå högre ålder än fern är; hvaremot ett sådant i Banco-.
Disconten, med afseende derpå, att omsättning der verkställas endast en gång om året, ef. tfer mitt försläg kan uppnå en dubbel alder af Tio är. jag har redan förut rättfärdigat det sednare, genom ådagaläggandet af Jordbrukarens behof af längre hetalnings-ttd och lägre afbeta In ingar.
Det förra går jag nu ätt försvara.
En enda anmärkning rnå i sådant ändamål vara nog.
Afbetalr»i aga roel beräkning, efter hvad vid näst föregående omsättning af Capitsiet återstår, föranleder dertill, att dessa : början blifva ganska betungande, men deremot, sedan länet flera gånger blifvit omsatt, allt mer och mer obetydliga.
Man synes således, vid fördelandet af .Låntagarens betalningsskyldighet på viss tid, hafva fastställt denna skyldighet, i alldeles omvändt förhållande
Stil hans förmåga att den uppfylla.
Att denna förmåga skulle vara störst, genast efter det lånet togs; innan det lanta Capitalet ännu hunnit af. kasta någon flugt, och medan renta på hela det ännu oförrnindskade låne-beloppet erlägges, lärer icke kunna påstås.
Om man således icke vill fast»
Den ed Juni. fastställa eh grund fur bestäm siandet af 3f,ajat? varens återberalnings-skyldighet, sorn vore j det Vridande emot den hittills afitagna, så synes atmindstone billigheten fordra deu jemkning jag föreslagit.
Genom vidtagandet deraf, ingår, sorn. jag förut anmärkt, hela Låne-Capitalet inom fem år; igenom det nu gällande omsättriings-fövhållandet, kan, då lånet uppgår till 4 å 5000 R:d., med inbetalningen af sista återstoden fördröjas ända till i5 å 14 år.
Att jag icke vill medgifva
Discontdf ing på hypothek af främmande varor och produkter, är en följd af min önskan, att så vidt möjdHgt är, hämma deras införande och förbrukning; orh af min öfvertygelse, att Sveriges Rörelse-capitaf bitr användas till understöd för Sveriges inre Fländel och Näringar, men ej att framkalla den utländska industrien till en täflan sorn skulle Un dergräfva vår egen.
Med hänsigt lill det sistnämnda, har jag förut yttrat min tanke örn föremålet för det nyligen stiftade Östersjö Compagniet, och jag tror mig i afseende på det ämne, hvarom här nu egentligen är fråga, endast böra til lägga, att om en Man, af denna så aktningsvärda, och så ofta förgätna Medborgare-klas;», sorn irted egna händer brukar egen jord; om en sådan Man sage sin Bränvins-brannings-rättighet hämmad, under det
Ilandet cfversvämmndes af främmande bränvin; om han saknade tillfälle, att, äfvea till underpris, föryttra sin Spannemål, under det Rikets hamnar oupphörligen uppfylldes med Din äo Juni'.
Sned utländsk; om han satt i nödvändighet att i DtSconten söka ett låne-biträde, sage detta sig förnekadt, emedan Fåne tillgångarne blifvit med.
Sågne till försträckningar åt irnporteurer, på hypothek af främmande bränvin och andra produkter; och om han, detta allt oaktadt, kämpande med sitt oblida öde, framställer sorn en önskan hvad han kunde yrka sorn en rätt; om han tned uttrycket af sin klagan förenar Uttrycket af sitt hopp; om ändteligen den förra med värma utgjuter sig öfver lidens händelser, medan den sednare med tillförsigt fäster sig vid en vis och fade lig styrelse; så finnes hos denna Man, så finnes hos den Folk klass, sorn tänker sorn han tänker, som lider sorn hän lider, som klagar sorn han klagar, och sorn hoppas som han hoppas, ett medborgerligt sinne, hvars styrka och uthärdande kraft förtjenar att bevaras för högre ändamål än blott det blinda och overksamma tålamodets.
Orsakerna, hvarföre jag icke velat medgifva insättning af privata penningar i Banco-Disconten, emot 3 procents obligationer, äro uppenbara af hvad jag förut sagt.
Då jag trott det vara af båtnad för Biksgälds-Disconten, och af mindskad eller upphäfven påföljd för det allmänna-) om en sådan inrättning endast der tilläts; har jag likväl dervid trott mig böra fästa vilko_ jetafrentans nedsättande till
Tvä procent, på det Gapitalietens frestelse, att tidtals skrinlägga sina penningar, genom denna anstalt, i förening med de Z)crt 2 0 Julli 9451 de öfriga af mig föreslagna åtgärder,' må fram-1 deles allt mer oell mer försvagas.
Jag hår yttrat deri tänka, att de tVänné nya D isconterne bordé äga Fonder, som tillsammans-- taa.ne svarade fernot de allmänna Dlsconternas, öm hvilkas indragning fråga af mig blifvit väckt, lie förrå böra oök nödvändigt sältas i tillfälle,' att lemna Fåne-biträden till ett belopp, sorti svarar emot den högsta Stimma, hvartill dé sednares på en gång utestående fordringar uppgått.
Men, icke nog härmed.
Dessa biträden hörå afven.) blifva tillgängeliga i rätter tid., Banco-DLscontent bör genast öppna sina utlåningar, och i saturn» förhållande sorn dessa ske, småningom indraga sina medel från den nU snart upphörande RiksD iscontert.
Riksgälds-Discontén bör öppnas åtndödstöne sex månader innan Riks-Diseontett indrages/och förses med en fond, sorn svarar emot de privata Actie-ägarenas indragna tredjedel.
Denna Rikägälds-Discöntens primitiva Fond bör sedan, efter det uppgifne förhållandet, ökas, då' tiden inträffar för indragning af Malmö Och Götheborgs DisGonter.
Jag har i korrthet framställt mitt förslag.
Jag har i Bankens andel i Riks-DisConten trott mig finna Fond för den projecterade Banco-Discontens första Operationer.
Jag har trott, ätt utvägar kunde utfinnas, att förse Riksgähls-Discon» ten med en Fond, sorn svarade emot de nu i Riks /k • ' 4 :dé B. N:0 119, 120. 946 Den 20 Juni.
Riks-Disconten insttickne privata Capital; jag har önskat att dessa rnä lill allmänna rörelsen återgå*
Utan att genom af flen nya
Discontén upptagna enskilda I.ån derifrån å nyo indragas; med ett ord, jag har önskat Icke utvidgade, men för bättrade allmanna Xåne-Inrättniögar, genom hvilka hjelpen och understödet kunde ledas till de bäringar, som hittills deraf varit i behof, rnén icke i åtnjutande* tinder allt detta, har jag ingenting nämnt angående ett företag, Sorn, föreställdt såsom stort i sin idée och vigtigt i sin fullbordan, likväl icke
Utesluter förståndets pröfningsrätt af förhållandet imellan det ändamål man vill vinnä och de krafter sorn derföre behöfva att användas* Götlia-Canal-verk, försecft med sin egen Discont* öctroijerad på större Fond, och längre tid än någon af de öfriga Disconterna, har, oaktadt Riksens Ständers delade tänkesätt örn proportionen imellan kostnad och nytta, vid nu påstående
Riksmöte blifvit uppmunradt med ett stort och offentligt understöd*
Den hugnade öfvertygelse har härigenom hos mig blifvit väckt, att Nationens Representanter icke heller sakna hvarken vilja eller förmåga, att i närvarande ögonblick göra allt* för det Folks räddning, hvars efterkommande en gang i aflägsna, och som vi böre hoppas lyckligare tider, skola njuta frukten af dessa sina fäders Patriotiska uppoffringar* jag har vid framställningen af mina tankar rörande förändrade Råne-inrättningar, beträde - Den 20 Juni’ 917 trädt elt för mig föga kändt fält; jag har va. rit ledd af min öfvertygelse om de nu va. randes oförmåga, att med jemnhet imellan särskilda Näringsgrenar fördela det biträde sorn med dem åsyftas; jag har trött, att af en allmän stiftelse, nyttan icke borde vära endast enskild-, och jag har velat bégagha tillfället, att till Moder-Näringens underbjel jaahde föreslå en särskild Line-afistali, af samma inflytelse och samma ändamål för denna , som Jerh-Contoiret och Manufactur-Disconten för de Näringar, hvilkas upprätthållande och tillväxt haan.bemödat sig ätt gfenom dem bereda.
Om jag ock skulle hafvä misstagit mig i välet af de medel jag ansett leda till ändamålet, blifVer det likväl en äf erfarenheten bestyrkt sanning, att så länge Jordbruket skall hämta sina JLåne-biträden från samina källa som de öfriga Naringarne, det förra alltid får stå tillbaka för de sednare.
Detta förhållande VedérläggeS icke ge* nom beräkningar öfver antalet af de Jordägare, söm man förmenar hafva erhållit län i de Allmänna Disconterna; Ibland dessa finnäs Köpmän och andré Näringsidkare, som ägä jord, och stundom tillika ärö Actiéägare i Discont-Verken, Ståndspersoner sorn äga, meri ej bruka jord m. fl. sådane.
Men frågan är här egentligen or» denna stora klass af Jordägare, som sjelfve bruka sin jord; som äro i behof af .Lån, icke för någon annan binäring, sorn af dem innehafves, icke för tjensté-accordet åt sig sjelfva eller sina barn, icke för att genom någon klokt beräknad ögon - 94» 'Den 20 Junu ögonblicks coupe Förtjena penningar; ritari fol att odla och förbättra sin jord, och för att hafva tillgång till ett förlag i olyckans och nödens timma.
Boende pii större eller mindre afstånd från Hufvudstaden, eller den Handels-Stad, der Discont-Verket finnes; hindrade genom utöfningen af deras yrken, och äfven genom kostnaden att företaga långväga resor; kände af ingen ibland dem som pröfva deras Låne-ansökningar; forsed, de med Borgesman, lika litet kände som Låntagaren sjelf; nödsakade att stundom öfverlemna bevakandet af sina ärender åt en ofta försumlig och egennyttig Commissionair; skola de, stadde i behof af Lånebiträden, icke utan de vidlyftigaste omvägar, och icke utan mångas förenade förord eller vittnesbörd, se sina önskningar någon gång uppfyllde.
Dessa svårigheter äro till en betydlig del aflägsenhetens; de kunna icke afhielpas utan genom bildandet
,af offenteliga Låneinrättningar inom särskilda Provinser i Riket.
I de orter, der Lar.dtmannen vinner sin bergning genom föl-yttrande af Skogs- och Ladugårdsproducter, icke underkastade samma äfventyr som Spannmåls productionen, der är hans behof af förlag mindre, der har ock den nu varande allmänna förlägenheten icke ännu i lika mån visat sig, sorn på Rikets fruktbärande slättbygder.
Desse äro egentligen tre: slätten omkring Mälaren och. Jfjelmaren, slätten omkring Wennern och Wettern, samt den Skånska slätten.
Brån dessa Ri. kets Kornbodar, hämta de öfriga Provinser en icke Deri 3 0 Juni 949 icke obetydelig del af sitt bröd.
Haka slättbygdens odlare i vanmagf, skall detta snart tryta; skogsbygdens innevånare sakna afsättning på sina producter, bägge blifva oförmögne till alla nya odlingsföretag, och Dalarnas utvandrande Allmoge, förgäfves bos sina grannar, i en lätt och bekymmerslöst förvärfvad arbetsförtjenst, söka den bergning, som den, vid öfver rätta förhållandet uppstegrade dagsverkslöner, hittills försummat att söka af egen jord.
Till förekommande af det hotande onda, och till ett snart afhjelpande af det sorn redan inträffat, föreslår jag derföre: 6:te Åtgärden.
Upprättandet af fyra offentliga
Lä ne-inrättningar i Landsorterna, under namn af Credit Cassör, ämnade tilt biträde endast för innehafvare af Landets Jord.
Jag är först skyldig att redovisa hvarföre jag bestämt antalet af dessa Låneinrättningar till fyra.
Det är min öfvertygelse, att upprättandet af sådana Credit - Cassör, i alla Dan, skulle betydligen verka till Landets odling och förkofran.
Preussiska Statens, och isynnerhet det under sju-åriga kriget förstörda Sehlesien», inom några år derefter återvundna flor, talar tillräckligen för användandet af ett medel, som af er» stor Konung blifvit begagnadt, med en framgång, Hvilken öfverträffat hans egna och hans upplysta Ministrars djerfvaste förhoppningar.
Man dessa inrättningar fordra i början någon Fond; och hos, oss kan den endast på ett sätt åstadkommas, det vill säga genom fö/sträckningar af Banken.
Detta - 950 Den 20 Juni. fa Verk. på ett känbart sätt ålitat af Stats - Verket, af Riksgälds Contoiret, af Börgs-handteringen, af flera Näringar, af iDisconterna, af Allmänna Magazins-Directionen, och nu sednast af GötlaaCanal, torde icke höra, oansedt de ojemförligen större anspråk
Jordbruket mäste äga framför flera mindre vigtiga Näringsgrenar, belastas med andra än högst oumbärliga utbetalningar.
Jag har derföre inskränkt mig inom att föreslå upprättandet af Fyra Credit Cassör, dervid ledd af min förut yttrade tanka, att Rikets fruktbaraste slättbygder aro de, sorn för det närvarande mest befinna sig i behuf af understöd.
Jag önskade en sådan Stiftelse i Christianstad, för den stora kustslätt, som innefattar Skäne, Kalland och Blekingen; jag önskade en i Finköping, för slätten imellan Östersjön, 'fVettern, Kolmorden och Smålands bergen; en i Mariestad för slätten omkring ■\Venern innefattande Skaraborgs och Elfsborgs
Fän; pcb en i '^Vesterås för slätterna omkring Mälgren och Hjelmaren, i Stockholms, Upsala, Westerås, Orebro ocfi Nykopings Rlöfdingedömen, Må paan härvid, icke förebrå mig någon partiskhet ', emot de FandsaRer sorn här ej, blifvit nämnde.
Jag önskar pch hoppas, att den tid snart må komma, då äfven de få fägna sig äf sådana Inrättningar; men jag kan icke öfvertyga mig otn riktigheten af den sats, att man bör hjelpa ingen, då man saknar förmåga att på en gång hjelpa alla- Häfvandet af förlägenheten i Rikets bördigaste Spaonmåls-pro,vinser, skall pek åstadkomma - Den 20 Juni. 3713 en nyttig verlcan för Skogsprovinserna, bereda dessas innevånare en lättare och förmonligare afsättning af sina producter, och, vid en tilltagande productjon äfven tillgång till Spannemål för lindrigare pris.
För öfrigt har jag trott, att det borde ankomma på de förhållanden, sorn vid försökt verkställighet af förslaget kunna visa sig, om och, huruvida Jordägare i angränsande Skogs-provinser, må, med de öfriga delägarnes bifall, få i någon af förenämnde fyra Stiftelser för sina fastigheter deltaga; en fråga, hvaröfver jag längre fram är sinnad att än vidare yttra mig.
Det är icke möjeligt, att här gifva en fullständig framställning af allt, hvad som hörer till sådana Dåneinrättningnrs organisation : jag är nödsakad att inskränka .mig inom det mest hufvudsakliga.
Alla Jordägare, inom det för hvarje Credit-Cassas begagnande utmärkta district, inbjudas att i Credit-Cassan deltaga.
Detta deltagande sker derigenom, att participanten tili Credit-Cassans säkerhet låter inteckna sin egendom,, för hälften af den Summa, hvartill dess capital ■ värde, vid näst föregående årets Taxering blifvit skattadt.
Denna inteckning måste alltid vafa den första, eller äga en ostridig, af Dagen stadgad, eller på andra Dångifvares medgifvande grundad förmonsrätt framfor aila andra i samma.
Fastighet bevilljade inteckningar.
Documentet; a.flemnas'till Credit Cassan, sorn deremot öfver dess. emottagande utfärdar ett bevis.
Detta berus är att anse som ett Actie-bref,. derå Fastighetens, agar©- 6 5,* Den 30 Juni. ägare har rätt att i Credit-Cassan upptaga
Lån* högst till det intecknade belopp, hvarå det lyder.
Lån löpa med 5 procents renta, som betalas en gång örn året, då omsättning sker, med 10 procents afbetalning af hela det första Lånebeloppet, så att lånet inom 10 år må vara fullkomligen betaldh
Då jag på detta sätt gifve?
Credit - Gassans Lån en slags likhet med dem, sorn af BancoDisco, nten skulle meddelas, är det icke min morling, att sd allt framgent skulle förblifva.
Så snart förlägenheten hunnit i någon betydlig man mimiskas, böra de förre förvandla sig till stående.
Men i bör-, jan, innan botemedlen hunnit yttra sin verkan, innan Capitalerna hunnit återkallas fran en öfverspänd Utrikes Handel till den förslappade inre rörelsen, och innan jernbrefvet för intecknade skulder upphört, har jag ansett nödigt, att sprida det i Credit-Cassorna använde Capital, tift s| mångå Lånosökande s,om möjeligt.
Alla Dela gare i Credit-Cassan böra ansvara , en för alla och alla för en, med det af dem ställde hypothek, för fullgörandet af Cassans förbindelser emot Banken- Credit-Cassorna höra erhålla en bestämd pisconterings rätt på Banken, emot erläggande af två procent å den disconterade summan; Credit Cassan i Vesterbs för 600,000 Jhd; den i Mariestad för 400,000 B
Cassorna emottaga äfven insättningar af enskildes penningar, emot förbindelser, ställde pä Irenne månaders betalningstid, och löpande med 3 procents renta; eller på ett halft års uppsägning, och löpande med 5 procents renta.
Skulle vid Credit-Cassornas första inbjudning till participation, inom dislrictet icke så inånga Actie-agare tekna sig, att hela den summa, hvartill Cassan äger disconterings - rätt, kan emot de
Ställde hypothekerna hos depa göras fruktbar, då må äfven Jordägare från angränsande
Län, såsom participanter emottagas, uti CreditCassan i Westerås, från Gefle och Stora Kopparbergs
Län; uti den i Mariestad, Lån Carlstads samt Götheborgs och Kohus Län; uti den l Linköping frän Calmare och Jönköpings
Län; samt uti den i Christianstad från Wexiö Län.
Anmäla sig deremot vid första inbjudningen flera parcipanter inom districtet, än att allas behof af Lassans till discontering tillåtne summa kan fyllas, äge då, under loppet af de första aderton månader, sorn framflyta sedan utlåningen öppna-' des, de till erhållande af lån företräde, hvilkas fastigheter nu icke äro inteckpade, men sedan allt Om Bauko - Sedlame icke i annan ordning an den af mig föreslagna, realiseras, men det Banken till årlig amortisering tillagde anslag af 720,00* B.:ci, får fortfara, så äger Banken deruti tillgång;, att snart förse Credit-Cassorua med den kär iör.eslagna Fond, Den 2 o Juni. o!!t framgent *), de, hvilkas fasta egendotn, före denna Riksdags slut, till andra fordringsägares säkerhet, för sitt-halfva taxeringsvärde eller derutöfver blifvit pantförskrifven o. s. v., allt efter livad i ett särskildt Reglemente, för Credit-Cassornas förvaltning och styrelse af Actie ägarna ■vidare kommer att stadgas.
Hvad jag sagt, torde, ehuru ofullständigt,_ vara nog för att antyda min idée.