Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N:o 65. uppgjorda planen, enligt hvilken hela kostnaden beräknats till 96,750 R:dr.
Emellertid hade, enligt hvad E. K. Maj:t uti nådig Skrifvelse till Rikets nu församlade Ständer af den 2 sistlidna Januari meddelat, den för ifrågavarande företags utförande utsedda arbets-direktion uti en till E. K. Maj.t ställd och genom Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader insänd skrift, på grund af anförda förhållanden, i underdånighet hemställt, att den ursprungliga planen för ifrågavarande sjösänkningar måtte så ändras, att de föreslagna arbetena mellan Hafravikssjön och Qvarnarps qvarn finge derifrån utgå och, med användande af de medel, som derigenom besparades, i stället upplagas afloppsgrafvar från Mellby göl till Solgen samt från Ingarps och Räffla gölar till Ingarps sjö, i enlighet med ett i sådant afseende upprältadt kostnadsförslag, slutande å en summa af 15,420 R:dr.
Med anledning af denna underdåniga framställning, till hvilken Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen tillstyrkt bifall, har E. K. Maj:t uti omförmälda nådiga Skrifvelse, med afseende å hvad härvid förekommit, till Rikets Ständer hemställt, att det till ifrågavarande företag beviljade låneunderstöd måtte lör arbetets utförande efter nu föreslagna förändrade plan få bibehållas; Och hafva Rikets Ständer härtill lemnat bifall, med föreskrift tillika om fortfarande iakttagande af härvid i öfrigt stadgade vilkor.
Slockholm deu 5 Juni 1866. X: O 65.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Juni 186 6.
Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förhöjning af räntan å Manufaktur-diskontens kreditiv i Riksbanken. (Banko-Utskottets Betänkande N:o 10.) S. A. K. Genom nådig Skrifvelse af den 27 Oktober sistlidna år har E. K. Maj:t meddelat Rikets Ständer, att, derest kreditiv å Riksbanken fortfarande blefve beviijadt för Expeditions-Utskottets Förslog till underd.
31 den lånerörelse, som från Manufaktur-diskonten bestrides, E. K. Maj:l vore sinnad framdeles fatta nådigt beslut om successivt öfverflytlande af 250,000
R:dr utaf
Diskontens medel till fonden för förlagslån, så att denna komme att utgöra 1,000,000 R:dr.
Vid öfvervägande af frågan, huruvida Manufaktur-diskonten borde än vidare och till nästa riksdag bibehållas vid den kreditivrätt, nämnda diskontinrättning nu åtnjuter från Riksbanken, hafva Rikets Ständer, i betraktande deraf, att en rubbning i närvarande förhållanden möjligen skulle menligt inverka på den näringsgren, som frän Manufaktur-diskonten hemtar en del af sina understöd, beslutat bibehålla kreditivet vid oförändradt belopp; men då räntefoten i allmänhet stigit och den afkomst Banken å kreditivet erhållit, jemförelsevis varit ganska ringa, hafva Rikets Ständer beslutat, att till Fyra procent förhöja den nu lill
Tre procent bestämda årliga räntan för de å kreditivet dragna summor; och hafva Rikets Ständer alltså, endast med denna förändring, bibehållit enahanda stadgande rörande omförmäida kreditiv, som i 44 § af nu gällande reglemente för förvaltningen af Rikets Ständers Bank finnes intaget.
N:o 66* Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Juni 1866.
Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående, ändring af SS Kap. 1 § Bijggninga-Balken, i fråga om afståndet mellan gästgifvaregårdar. fSammans.
Lag- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 11.) S. A. K.
Under anförande, hurusom stadgandet i 28 Kap. 1 § Byggninga-Balken, att gästgifvaregårdar ej må vara på längre afstånd från hvarandra belägna än högst två mil, gifvit anledning att hindra föreslagen flyttning af gästgifveri, der längden af ett skjutshåll endast med ftrdels mil öfverstigit nämnda maximum, fastän genom en sådan flytt - 32 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 66. ning mera än 36 procents nedsättning i entreprenadkostnaden kunnat beredas, samt då berörda stadgande icke vore i ringaste mån gagneligt, men kunde på an tordt sätt användas till skada för de skjutsskyldige, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att hvad nyss åberopade lagrum innehåller om högsta afståndet mellan gästgifvaregårdar måtte upphäfvas ; Och ehuru, för att bereda de resande möjligheten af en någorlunda skyndsam fortkomst, utan att de derför skola nödgas till misshandel anstränga skjutshästarne, det är nödigt, att skjutshållen icke blifva alltför långa, samt den uti förenämnda lagrum bestämda högsta längd af två mil mellan gästgifvaregårdarna visserligen icke kan anses för lågt tilltagen, helst under de tider af året, eller vår och höst, då vägarne äro djupa och tungkörda, hvadan Rikets Ständer ansett denna bestämmelse böra såsom regel qvarstå; så, enär likväl fall, sådana som det ofvan anförda, kunna inträffa, då en väsendtlig lindring kan beredas de skjutsskyldige genom att något förlänga ett skjutshåll, utan att. deraf någon synnerlig olägenhet behöfver uppstå, samt sådant icke sällan torde kunna bidraga till det önskvärda införandet af entreprenader för öfvertagande af skjutsningsbesvär^, har det synts Rikets
Ständer att för sådana händelser undantag från den fastställda regeln böra medgifvas, på sätt äfven hittills skett, der, såsom i mindre tätt bebyggda delar af landet, nödvändigheten sådant fordrat.
Åt Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, som det tillhör att upptaga och pröfva frågor om gäslgifvaregårdars anläggande och flyttning, torde ock lämpligen kunna öfverlemnas alt efter de sig i hvarje särskildt fall företeende omständigheter medgifva dylika undanlag.
I öfverensstämmelse härmed halva Rikets Ständer alltså ansett sig böra hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t täcktes låta utfärda nådig Förordning, hvarigenom förklaras, att hvad i 28 Kap. 1 § Byggninga-Balken stadgas angående högsta afståndet mellan gästgifvaregårdar icke må utgöra hinder för Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att, der sådant för befordrande af skjutsens öfvertagande på entreprenad prölvas nödigt, medgifva gästgifvaregårds anläggande på något längre afstånd än två mil från annan gästgifvaregård.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1866. Expedilions-Ulskotlets Forsin;/ lill underd.
Skrifvelse, N:o 67. 1 \:o <*?.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 6 Juni 186 6.
Preste-Ständet den 6 — — Borgare-Ståndet den 7 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Fjerde Hufvudtitel.
(Stats-U tskottets Utlåtande N:o 51 samt Memorial N:is 69 och 82.) S. A. K. * I afseende på Riks-statens Fjerde Hufvudtitel, innefattande anslagen för Landtförsvars-departementet, kafva, till följd af dels E. K. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof och dels hos Rikets Ständer gjorda framställningar, nedannämnda förändringar ifrågakommit:
Landtförsvars-departcmeutet.
Ro. Krig s-kollegium.
(Arméförvaltningen.) Sedan E. K. Maj:t den 28 Februari 1865 förordnat att med samma års utgång
Dess och Rikets Krigskollegium skulle förändras till en Årméförvaltning, samt den 26 sistlidue
September låtit för det ombildade embetsverket utfärda aflöningsstat att från innevarande års början och tills vidare tillämpas, har E. K. Maj:t, med öfverlemnande af denna aflöningsstat, i nåder föreslagit, att, — då till fyllande af densammas slutsumma, 112,000 R:dr, E. K.
Maj:t anvisat, utom det på Krigskollegii stat uppförda anslag, 108,000 R:dr, jemväl ett belopp af 4,000 R:dr från behållningen på den Fjerde Hufvudtiteln tillhörande f. d. chefslönen vid Adelsfane-regementet, af hvilken f. d. chefslön, bestående af indelta räntepersedlar och utgörande omkring 10,500 R:dr årligen, utgått ej allenast den derifrån påräknade fyllnad i aflöningen vid Lifregementets G-renadierkorps samt Uplands och Södermanlands regementen med tillhopa 6,287
R:dr 44 öre årligen, utan äfven arfBih. till R.
Prut. 1865 $ 1866. 10 Sami. 1 Jfd. 6 Haft. 1 2 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 67. vodet till t. f. Presidenten i Krigskollegium 3,000 R:dr, — berörda f. d.
Adelsfaneindelning må till Statsverket indragas mot det att på förevarande Hufvudtitel uppföras kontanta anslag af såväl 6,287 R:dr 44 öre, såsom tillökning i anslaget till “indelta kavalleri- och infanteri-regementena11, som ock 4,000 R:dr, såsom tillökning i anslaget för Arméförvaltningen, äfvensom att det af Rikets Ständer sedan längre tid beviljade, nu med 500 R:dr årligen utgående extra anslag för upprättande af de s. k. statistiska tabellerna, hvilket äfven hädanefter måste afses till godtgörelse för en del af arbetet inom Arméförvaltningens bokslutskontor, måtte förändras frän tillfällig till ständig eller ordinarie egenskap, samt i sådant fall få tilläggas det i Arméförvaltningens stat upptagna belopp till gratifikationer åt extra tjenstemän och betjente, med vilkor att statistiska tabellverket rörande Fjerde Hufvudtitelns anslag allt framgent inom Arméförvaltningen upprättades och dess årliga hufvudböcker åtföljde; till följd hvaraf E. K. Maj:t föreslagit att
Arméförvaltningens anslag med tillägg af nuvarande anslag för utred ningsförråden, 10,700 R:dr, må utgöra R:dr 123,200: — och, då närvarande anslag för Krigs-kollegium, jemte utrednings förråden, är i Riks-staten utfördt med „ 118,700: — alltså skulle erfordras en tillökning af R:dr 4,500: — Härvid har E. K. Maj:t dock gifvit Rikets Ständer tillkänna, att granskningen af vissa till landtförsvaret hörande årsredogörelser, hvilken, i sammanhang med aflöningsstaten, hos E. K. Maj:t föreslagits att till Kammar-rätten öfverflyttas, men som E. K.
Maj:t funnit böra hos Arméförvaltningen fortfarande verkställas, möjligen komme att framdeles göra aflöningsmedel för en något förstärkt revisionspersonal i Arméförvaltningen erforderliga.
Rikets Ständer hafva funnit sig böra godkänna Arméförvaltningens omförmälda aflöningsstat, samt, jemte det f. d. chefslönen vid Adelsfane-regementet till Statsverket indrages, fastställa Arméförvaltningens anslag till 123,200 R:dr, deruti nuvarande anslag till utredningsförråden, 10,700 R:dr, inbegripes. i °2:o.
Jemte tillkännagivande, att l:sta Lifgrenadier-regementets öfverste-indelning, med derunder inbegripna bostället Kongsbro, efter det f. d. Brigad-chefen, General-majoren m. m.
Ulfsparre den 17 April 1865 aflidit, åter tillgodokommit regementet med undantag af nämnda boställe, hvilket af sterbhuset under fardagsrätt innehafves till midfastan 1867, har E. K. Maj:t nu föreslagit, att
Generalitets-staten måtte minskas med beloppet af den löneersättning, 4,950 R:dr årligen, som till regementet för saknad öfverste-indelning hittills utgått från den till indragning bestämda sjette fördelnings-generalslönen, samt att
Generalitetsstatens anslag alltså måtte nedsättas från 82,250 R:dr till 77,300 R:dr, dock med vilkor, att ett extra anslag af 520 R:dr 31 öre för en gång beviljades för första fjerdedelen af år 1867 till regementets godtgörande för saknaden af förberörda boställe ; Och hafva Rikets Ständer, med bifall till E. K.
Maj:ts ifrågavarande förslag, dels upptagit anslaget för Generalitets-staten till en summa af 77,300 R:dr, dels ock anvisat å Riksgälds-kontoret ett belopp af 520 R:dr 31 öre, att enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition utgå.
Exped ilin n s-Uts k o t te Is Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 67. S 3:o. Kommendants-staten.
Vidare har E. K. Maj:t behagat meddela att, efter det kommendantsbefattningen å Carlshamns kastell blifvit indragen samt tvänne arfvoden, för Kapellanen vid f. d. Dalarö skans P. E. Hofberg och Vaktmästaren C. J.
Spegel, numera upphört att utgå, kommendants-statens anslag kunde minskas med 709 R:dr 50 öre; hvaremot, och sedan för vestra jernvägsstambauan blifvit exproprierad en del af den skansen Lejonet vid Göteborg tillhörande och af Kommendanten derstädes disponerade jord, hvarför lösen erhållits med 943 R:dr 44 öre, E. K.
R:dr för förlorad inkomst af jordrymden; — Och har E. K.
Maj:t i anledning häraf föreslagit, att mot öfverlemnande till Riksgälds-kontoret af förenämnda lösen, 943 R:dr 44 öre, Kommendantens i Göteborg nu på stat varande arfvode. 900 R:dr, måtte förhöjas med 50
R:dr, samt att för öfrigt kommendants-statens anslag måtte minskas med skilnaden häremellan och ofvanberörda till indragning föreslagna belopp, 709 R:dr 50 öre, eller med 659 R:dr 50 öre, i följd hvaraf ifrågavarande anslag kundo nedsättas från 15,006 R:dr 50 öre till 14,347 R:dr.
Då emellertid, på sätt af det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds protokoll inhemtas, innehafvaren af Kormnendantsbefattningen i Göteborg endast på grund af gammal häfd åtnjutit afkomsten af den exproprierade marken, hafva Rikets
Ständer ansett det föreslagna ersättningsbeloppet icke böra uppföras på ordinarie stat, utan på det sätt bifallit E. K.
Maj:ts ifrågavarande framställning, att, jemte det anslaget för Kommendants-staten minskas med ofvanberörda 709 R:dr 50 öre, eller från 15,006
R:dr, att till nuvai'ande Kommendanten i Göteborg, så länge han vid denna befattning qvarstår, årligen utgå. 4:o.
Då af flera i Statsråds-protokollet angifua orsaker Krigs-akademiens med år 1863 påbörjade ombildning till en militärisk tillämpnings-skola för bildande af alla vid arméen och flottan behöfliga officerare, under benämning af Krigsskola, ännu icke blifvit genomförd och således någon stat för krigsskolan för närvarande icke kunnat föreslås, har E. K. Maj:t nu, likasom vid förra riksdagen, förbehållit sig, att anslaget för Krigs-akademien måtte som tillgång för organisationen förblifva i detta afseende orubbadt; men, enär tiden, då organisationen af den nya krigsskolan kunde vara genomförd, beräknats kunna inträffa mot slutet af år 1866, har E. K.
— I anledning hvaraf Rikets Ständer, jemte medgifvande att det, för Krigsakademien uppförda anslag, 79,888 R:dr 25 öre, nu såsom tillgång för organisationen förblifver orubbadt, å Riksgälds-kontoret anvisat dels för krigsskolans praktiska öfningar under år 1867 ett belopp af 6,221 R:dr 52 öre och dels till anskaffning af materiel och hästar för en gång ett anslag af 5,573 R:dr. 4 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 67. > 5:o. Allmänna Garnisonssjukhuset.
Utan att tillökning i det Allmänna Garnisons-sjukhuset beviljade statsanslaget, 62,650 R:dr, ifrågasatts har E. K. Maj:t i de af Rikets Ständer vid 1856—1858 årens riksdag bestämda aflöningsvilkor för nedannämnda personer föreslagit följande förändringar, nemligen : för sjukhuskommissarien från 1,800 till 2,200 R:dr, eller årlig tillökning af R:dr 400: — för sjukhusskrifvaren från 750 till 1,000 R:dr, eller årlig tillökning af „ 250: — för tre vaktmästare från 87j öre till 1 R:dr om dagen för hvarje, jemte förut åtnjuten naturaportion, utgörande denna tillökning för dem hvar 45 R:dr 62j öre, eller tillsammans „ 136: 87 J för sjuksköterskan för officerarne från 62^ till 75 öre om dagen, jemte förut åtnjuten naturaportion, eller årlig tillökning af . . „ 45: 62j tillhopa R:dr 832: 50; Och hafva Rikets Ständer bifallit förevarande nådiga framställning.
Indelta Arméen. 6:o.
Sedan, på sätt ofvan blifvit förmäldt, Rikets
Ständer bifallit den föreslagna indragningen af f. d. chefslönen vid Adelsfane-regementet, samt till följd deraf vederlag af 6,287 R:dr 44 öre bör utgå såsom fyllnad i aflöningen vid Lifregementets Grenadierkorps samt Uplands och Södermanlands regementen, hafva Rikets Ständer, i enlighet med E. K.
Maj:ts förslag, medgifvit, att det kontanta anslaget till indelta kavalleri- och infanteri-regementena må höjas med omförmälda belopp, eller från 402,703 R:dr 69 öre till 408,991 R:dr 13 öre; Äfvensom indelta kavalleri- och infanteri-regementenas anslag af indelta räntor kommer att minskas med ett belopp af 10,500 R:dr eller från 2,121,897 R:dr till 2,111,397 R:dr. 7:o.
Löneförbättringar vid indelta arméen. E. K.
Maj:t har föreslagit att det till löneförbättringar vid indelta arméen utgående årliga anslag, 100,000 R:dr, hvilket enligt Rikets Ständers skrifvelse den 17 Oktober 1863 blifvit beviljadt endast för innevarande statsregleringsperiod, måtte äfven efter densammas slut tills vidare få utgå med oförändradt belopp och enligt förut meddelade föreskrifter; Och hafva Rikets
Ständer äfven för år 1867 anvisat ett belopp af 100,000 R:dr att för nämnda ändamål användas, i enlighet med de för detta anslags fördelning hittills följda grunder.
Eajp ed il i o n s- lits k o t te Is Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 67 5 Värfvade Arméen. 8:0.
Sedan, på sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, större eller mindre brister i anslagen till Garnisons-regementenas kokinrättning nr årligen uppstått och blifvit bos E. K. Maj:t till ersättande anmälda, samt E. K. Maj:t genom nådigt
Bref den 30 Augusti 1864 anbefallt
Krigskollegium att föreslå de förhöjningar i anslagen, som, i följd af de förändrade förhållanden, hvilka gjort sig gällande genom tillämpningen af den nya proviant.erings-staten för värfvade arméens manskap af den 10 November 1863, kunde vara af behofvet påkallade, hade Krigskollegium, efter vederbörandes hörande, anmält de tillökningar i kokinrättnings-anslagen, som för de särskilda regementena och korpserna blifvit begärda; Och har E. K. Maj:t, efter pröfning af de sålunda anmälda anspråken för Lifgardet till häst föreslagit för detta regemente en förhöjning af 900 R:dr.
Enär, vid jemförelse af samtliga, på sätt här nedan omförmäles, nu gjorda framställningar om ökade anslag för kokinrättnings-kostnader, det visat sig att dessa anslagsbehof vid särskilda värfvade regementen och korpser ej i någon mån äro beräknade efter truppernas olika nummerstyrka, samt tillgängliga handlingar icke lemna någon ledning för bedömande, huruvida detta förhållande må vara föranledt af mer eller mindre ändamålsenliga anordningar, åsidosättande af nödig sparsamhet, eller andra omständigheter, hafva Rikets Ständer ansett de uti ifrågavarande hänseende begärda anslagsbelopp för närvarande och intilldess fullständig utredning i frågan vunnits, icke böra å ordinarie stat uppföras; i följd hvaraf Rikets Ständer på det sätt bifallit E. K.
Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning, att det äskade beloppet, 900
R:dr, såsom extra anslag för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisas; anhållande derjemte Rikets Ständer att E. K. Maj:t ville från vederbörande infordra och för nästkommande riksdag låta framlägga fullständig utreduing i afseende på det nu anmälda behofvet af förökade anslag för bestridande af kokinrättnings-kostnader vid värfvade regementen och korpser. 9:o.
Maj:t i detta regementes anslag till kokinrättningskostnader, för närvarande uppgående till 800 R:dr, äskat en förhöjning af 900 R:dr; Och hafva Rikets Ständer, som härutinnan åberopa hvad i nästföregående punkt blifvit aniördt, å Riksgälds-kontoret anvisat det äskade beloppet, 900 R:dr, att för år 1867 utgå. 10:o. Svea Lifgarde.
För detta regemente, hvars nuvarande anslag till kokinrättnings-kostnader utgör 1,500 R:dr, har E. K.
Majit begärt förhöjning i samma anslag med 500 Riksdaler. 6 Expeditions-(Jiskotlets Förslag till underd.
Och hafva Rikets Ständer jemväl på det sätt bifallit denna nådiga framställning, att beloppet 500 R:dr såsom extra anslag å Riksgälds-kontoret anvisas. 1 1:o. Andra Lifgardet.
Jemväl för detta regemente har E. K.
Majit begärt ett med 250
R:dr ökadt anslag till koki.nrättnings-koslnader, så att detta, i stället tör 2,250 R:dr, komme att utgöra 2,500 R:dr; hvilken begärda summa, 250 R:dr, Rikets Ständer beviljat att år 1867 från Riksgälds-kontoret utgå. 12:o.
Svea, Göta och Wendes Artilleri-regementen. a) Till löneförhöjning åt verkmästaren vid Svea Artilleri-regementets tygstat har E. K.
Majit äskat ett belopp af 2,000 Ridr; Hvilken framställning Rikets Ständer icke funnit skäl att i vidsträcktare mån bifalla, än att åt bemälde verkmästare, för hvilken vid 1856—1858 årens riksdag aflöningen blifvit bestämd till 1,000 Ridr, beviljas en löneförhöjning med 1,000 Ridr. b} Vidare har E. K.
Majit under denna titel föreslagit uppförande af ett årligt anslag å 4,000 Ridr till resestipendier åt ar ti! leri-officerare.
Enär, på sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, utaf den nu begärda summan endast 3,000 Ridr beräknats såsom tillgång för egentliga resestipendier, under det återstoden, 1,000 Ridr, skulle användas i mån af behof, då till följd af inom vapnet inträffade förhållanden sakkunnig person ansåges böra beordras att i särskildt uppdrag afresa till utlandet, men E. K.
Majit icke lärer sakna tillgång för anvisande af dylika tillfälliga reseuuderstöd, hafva Rikets Ständer ansett anslaget böra till 3,000 R:dr inskränkas; hvadan Rikets Ständer på det sätt bifallit E. K.
Majits ifrågavarande nådiga framställning att till resestipendier för artilleri-officerare beviljas ett årligt anslag af 3,000 Ridr. c) Af Statsråds-protokollet inhemtas jemväl, hurusom, med hänseende till olämpligheten af de målskjutningsplatser, som för närvarande vore för de särskilda artilleri-regementena upplåtna, General-fälttygmästaren i underdånighet, föreslagit, att artilleribefälets stejutÖ
Unng ar, hvilka hittills verkställts af hvarje regemente särskildt, framdeles måtte få utföras gemensamt å en för sådant ändamål lämplig plats, samt att dessa öfningar, hvilka skulle försiggå under en regements-officers befäl och bevistas af så många kapitener och examinerade subalternofficerare, som den öfriga tjenstgöringen tilläte, finge taga sin början efter vapenöfningarnes slut och fortfara två, högst tre veckor.
— Derigenom skulle en årlig skjutskola uppstå, hvarest den tid, som ej upptoges af öfningarne på fältet, borde, såsom vid arméens skjutskolor eger rum, enligt bestämd plan fördelas mellan föredrag i såväl theoretiska som tekniska delar af artillerivetenskapen, samt beräkningar af de vid skjutningarne erhållna resultat, grafiska konstruktioner m. m.
Då emellertid ett sådant tillfälligt vistande under kortare tid å annan ort, än den vanliga, alltid skulle för dem, som kunde komma att till deltagande i dessa öfningar beordras, medföra ökade lefnadskostnader, hade General-fälttygmästaren Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 67. 7 ansett billigheten fordra, att någon godtgörelse derför dem bereddes genom er hållande af dagtraktamente under kommenderingstiden samt skälig reseersättning, den sednare beräknad enligt den för Statens jernvägar gällande tarif.
— Den häraf uppkommande kostnad, tillhopa med åtskilliga andra utgifter, utgjorde, enligt förslagsvis uppgjord beräkning, omkring 5,000 Ridr årligen; dervid dock borde tagas i betraktande att, genom ett samfäldt utförande af skjutöfningarne, besparades två tredjedelar af den amunnition, äfvensom af materialier och öfriga effekter, som erfordrades då samma öfningar anställdes å tre särskilda platser, hvilken besparing skulle, i synnerhet då fråga blefve om skjutning med kanoner af större kaliber, uppgå till ganska betydlig del af nämnda summa; Och har, i anledning häraf, E.
Majit nu af Rikets Ständer äskat för artilleri befälets skjutöfningar ett anslag af 5,000 R:dr årligen.
I anledning häraf hafva Rikets Ständer bifallit att ett anslag af 5,000 R:dr må för berörda ändamål å artilleri-regementenas stat uppföras. d) Till traktamentsersättningar, transportkostnader med flera utgifter för Göta Artilleri-regementes exercis- och skjutöfningar på dess nya mötesplats
Tånga hed har E. K.
Majit begärt ett anslag af 3,500 Ridr årligen.
Dösebacka hed derifrån uppsagd, måst för ändamålet inlösas, är belägen vid Wårgårda jernvägsstation på ett afstånd af 6,2 mil från regementets hufvudstation; Och hafva Rikets Ständer till förevarande nådiga framställning lemnat bifall. ej I likhet med hvad för öfriga värfvade regementen egt rum, har E. K.
Majit jemväl för de tre artilleri-regementena samt fyrverkarekorpsen begärt förhöjning i anslagen lill kokinrätlningskoslnader, så att dessa skulle komma att utgöra för Svea Artilleri-regemente 3,000 Ridr i stället för 1,950 Ridr, för Göta Artilleri-regemente 2,300 R;dr i stället för 1,500 Ridr, för Wendes Artilleri-regemente 1,750 Ridr i stället för 1,400 Ridr samt för Fyrverkare-korpsen 450 Ridr i stället för 375 Ridr, eller en sammanlagd tillökning af 2,275 Ridr; Och få Rikets Ständer, under åberopande af hvad under punkten 8:o härofvan finnes i ämnet anfördt, i underdånighet anmäla att å Riksgälds-kontoret anvisats de ifrågavarande anslagsbeloppen, tillhopa 2,275 Ridr såsom extra anslag för år 1867.