Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med hänseende Lill hvad sålunda förekommit, fä Rikets Ständer underdånigst anhålla, all, sedan ulredt blifvit, dels om och på hvad vilkor ifrågavarande mark skulle kunna af Staten ålerbekommas, dels huruvida densamma kan med fördel lill skogsplantering användas, Ii. K, M:l, efter sig företeende omständigheter, läcktes laga i Nådigt öfvervägande, om inlösen deraf för skogsplanterings-kassans räkning ina linnas böra ske eller, derest kassans tillgångar sådan inlösen ej medgifva, Nådig framställning i ämnet till Rikets näst sammanträdande Ständer allåtas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 21 Mars 1857. ft.o 4S>.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adelil den 21 Mars 1837.
Prcsle-Ståndet den 21 — — Borgare-Ståndet deri 21 — — Bonde-Ståndet den 21 — — Rikets Stunders underdåniga Skri/velse, angående ändring i föreskri/ten rörande brej-befurdring medelst lösväska.
Besvis o. Ekon.-Utsk:s Betide N:o 56). S. A. K. Rikets Ständer hafva tagit i betraktande, att, då det till samtlige Postförvaltare i Riket den 11 Maj 1832 alldina Cirkulär stadgar, att för lösväska skall af ”en korrespondent” till Postförvaltare erläggas i årligt arfvode från 4 R:dr till och med 12 R dr B:ko, allt efter brefvexlingens iner 'eller mindre betydlighet samt med afseende å väskans emottagande och alsändande en eller liera gånger i veckan, Postförvaltare således, med Bih. lill 11.
Vrot. 4856 A 4851. 40 Sami. 4 Afd. 11 82 Expeditions-Utskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 50. tillämpning häraf, eger vägra korrespondenter alt få sina bref befordrade med annans lösväska, ehuru väskans egare sådant medgifver; hvaraf aler föijer alt personer å landet icke kunna, utan mot erläggande al den med lösväskas hållande förenade, lör en mindre ' brefvexling högst kännbara afgifl, få bref sig tillsända.
Som Rikets Sländer funnit det vara af vigt, alt denna olägenhet, hvilken slår i strid med de i öfrigt genom postväsendets bättre ordnande och framför allt genom elektriska lelegraf-inrättningen åt korrespondenter beredda lättnader, må på tjenligasle sätt afhjelpas, samt Rikets Ständer tillika ansell, alt för närvarande och intill dess brefbefordringen å landet kan blifva ordnad på eli med lidens fordringar mera öfverensstämmande sätt, lämpligast vore om, med’ bibehållande af rättigheten för Postförvaltare att tillgodoräkna sig arfvode för lösväska i förhållande till det deraf föranledda besvär, dock inom stadgadt maximum, ofvanberörda Cirkulär så förändrades, alt en lösväska finge af flera korrespondenter eller en menighet mot gemensam afgift begagnas; fördenskull få Rikets Ständer hos E. K.
M:t i underdånighet anhålla om sådan förändring af föreskriften i mejbemälda Cirkulär, att det må varda medgifvet flera korrespondenter eller en hel socken att sig örn en lösväska förena, mot afgifter, sorn i samma Cirkulär blifvit stadgade.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 21 Mars 1857. f&T:« «SO.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Mars 18S7.
Presle-Ståndet den 2t — — Borgare-Ståndet den 21 — —•
Bonde-Ståndet den 21 — — [{ikels Ständers under dä nig a Skrifvelse, angående föreskrifters meddelande vid vägning af span mål.
Besvis c. Ekon.-Clsk:s Belrde N:o 61). S. A. K.
Med kännedom derom, att, sedan Sverige börjat uppträda såsom spanmåls-producent på verldsmarknaden och under vanliga år försända icke obetydligt spanmål så väl Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Sk?'ifvelse N:o 5i. 83 till England som Holland, den större spanmålshandel inom landet lämpat sig efter det pä denna marknad antagna bruk alt priset, på spanmål bestämmes efter vigten och icke, såsom hittills varit vanligt, efter spanmålens rymd, dock att, enär likväl spanmål, till följd af sin natur, lättare miites än väges, rymden i alla länder blifvit den måttstock, hvarmed myckenheten bestämmes, under det varans beskaffenhet deremot utrönes genom vigten, hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet på det, i afseende härå, hos Rikets Ständer anmälda förhållande, huruledes, och för att vid försäljning med lätthet kunna inhemta viglen, numera äfven här i Riket, särdeles då handeln alser större partier, vanligen begagnas ett mindre mått af gifven storlek, hvilket, jemte ilylld spanmål, väges med derefter afpassade vigter, då resultatet af vägningen lemnar beslämnings-grund för viglen af en tunna ; men alt de vigter, hvarmed denna vägning verkställes, hvarken äro förfärdigade eller justerade i Sverige eller ens svenska, utan lör allmänheten okända, äfvensom endast undantagsvis svenska vigten blifvit å dem utsatt, hvadan osäkerhet och obestämdhet vore rådande vid spanmåls vägning, samt tvister om vigten såmedelst lätteligen kunde emellan säljare och köpare uppkomma.
Med anledning häraf, och då noggranna föreskrifter äro, likasom i afseende å mätning af spanmål, äfven angående vägning deraf erforderliga, särdeles som den olika hastighet, hvarmed måttet ifylies, samt fysiska och atmosferiska förhållanden icke obetydligt inverka på vigten, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t täcktes genom allmän författning i Nåder stadga, huru vid spanmåls vägning bör tillgå, samt föreskrifva, att inga andra än svenska och i Sverige justerade vigter må vid denna vägning få begagnas.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 21 Mars 1857. si.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 26 Mars 1857.
Preste-Slåndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, angående reglering af utgifterne under Riks-Slalens Forsla Hufvud-T Hel. (Stats-Utsk:s Utkde N:o 40). S. A. K.
I afseende å utgifterne under Riks-Statens Första Hufvud-Titef, omfattande Kongl. Hof- och Slotts-Staterne, samt vid sistliden Riksdag fastställde till ett sammanräknadt belopp 84 Expeditions-Ulshottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 51. af 780,840 R:dr Banko, motsvarande 1,171,260 R:dr R:mt, har E. K.
M:t i Dess aflåtna Nådiga proposition om stats-verkets tillstånd oell behof föreslagit följande förändringar, nemligen: l:o.
Alt, enär, till följd af U.K. H.
Hertigens af Östergöthland snart förestående förmälning, kostnaden för Dess hofhållning kunde antagas uppgå lill ett årligt belopp af 150.000 R:dr R:mt, deruti inbegripne 18,000 R:dr såsom handpenningar för H. K.
Höghets blifvande Gemål, men häraf eller i rundt tal 44.000
R:dr, börde, enligt den delningsgrund, som, med afseende å de förenade Konungarikena Sveriges och Norriges olika folkmängd, blifvit antagen, belöpa sig på sistnämnda Rike.
Svenska stats-verkets bidrag till omförmälda hofhållning måtte under benämning: »Deras Kongl. Högheter Hertigen och Hertiginnan af Östergöthland» uppföras å Riks-Staten med del återstående beloppet 106,000 R:dr R:mt; hvaremot det hittills varande anslaget för »Deras Kongl. Högheler Arffurslarne» 20,000 R:dr B:'ko eller 30.000 R:dr Runt, deraf någon andel icke längre klefve för H. K. H.
Prins Oscar erforderlig, ansetts kunna för »Deras Kongl. Högheter Hertigen af Dalarne och Prinsessan Eugenie» bestämmas lill 20,000 R:dr och således minskas med 10,000
R:dr sistnämnde mynt.
Med hänsigt lill de ökade lefnadsköslnader, som för H. K. H.
Hertigen af Östergöthland måste blifva en följd af Dess förestående' förmälning, hafva Rikets Ständer beviljat den af E. K.
M:t i berörda afseende äskade summa, 106,000 R:dr Runt årligen, äfvensom Rikets Ständer bilällil, alt, med upphörande af det i nu gällande Riks-Slat för Deras Kongl. Högheter
Arffurstarne uppförda anslag af 20,000 R:dr B:ko eller 30,000 R:dr Runi, en årlig summa af 20,000 R:dr sistnämnde mynt anvisas all utgå med 10,000 R:dr lill H. K. H. Hertigen af Dalarne och med samma belopp, såsom handpenningar, till H. K. H.
Prinsessan Eugenie. 2:o.
Att det å denna Hufvud-Tilel med 11,230 R:dr B:ko, eiler 16,845 R:dr Ruut uppförda anslag för »Polis-, lys- och renhållningen vid Kongl.
Slottet oell Arfprinsens Palats,» måtte tillökas med 5.655 R:dr Runt.
Då Rikets Ständer inhemlal, ali det lill omförmälda ändamål nu utgående anslag, till följd af de i sednare lider betydligt förhöjda arbetslöner samt stegrade pris å olja och lefnads-förnödenheler, befunnits otillräckligt och, enligt en af vederbörande Embetsmyndighet uppgjord beräkning, under närvarande förhållanden erfordra den af E. K. M:t äskade förhöjning, hafva Rikets Ständer densamma beviljat. 3:o.
Alt anslaget lill »ved och kol för de Kongl. Hofven», upptaget i nu gällande Riks-Sla,t till 25.210 Rulr B: k o, eller 37,815 R:dr Runt, måtte förhöjas med 12,185
R;dr sistnämnde mvnt.
Med hänseende till den betydliga stegring i priset å ved med öfver 50 procent och å kol med niira 100 procent, som egt rum sedan år 1819, från hvilken tid ifrågavarande anslag med oförändrad! belopp utgått, hafva Rikets Ständer bifallit, att detsamma må med det af E. K.
M:t i Nåder äskade belopp förhöjas. 4:o.
Alt, enär anslaget till »reparationer å Stockholms Slott med flere för de Kongl. Hofven upplälne byggnader», hvilket alltifrån år 1818 utgjort 32,000 Rulr B:ko årligen, deraf 25,000 Rulr alselts lill underhåll af Kongl. Slottet med f. d. Oxensljernsko huset och vaktslallen derinvid, 2,000 Rulr för Hofstallet och återstående 5.000 Rulr för H. K. H. Arffurslens Palats, jemte åtskilliga andra till en del ganska belvdliga byggnader, visat sig vara, svnnerligast vid de pris-stegringar å materialier och dagsverken, som de sednare åren inträffat, sä otillräckligt, att de angelägnaste arbeten måst år ifrån år uppskjutas och ingen utsigt företedde sig ens lill amorterande småningom af den derför erforderliga kostnad, detta anslag, motsvarande 48,000 R:dr Runt, mätte ökas med 15.000
R:dr samma mynt. Expeditions-Ulskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 51. 85 inseende angelägenheten af alt anslaget tili underhåll af Kongl. Residens-Slottet och öfriga för den Kongl. Hofhållningen upplålne byggnader bestämmes så högt, att tillgångar ej må saknas för att genast, så snart behof af reparation visar sig, iståndsätta det bristfälliga, hafva Rikets Ständer medgifvil, att berörde anslag må ökas med det äskade beloppet, 15,000 R:dr Runt. 5:o.
Att Anslaget till »Brandväsendet och yttre lyshållningen vid Kongl. Slottet och Arfprinsens Palats», nu utgörande 5,800 R:dr B:ko årligen, eller 8,700 R:dr R:mt, mätte, ined afseende å inträffade prisstegringar, tillökas med 1,300 R:dr sistnämnde mynt; hvilket Rikets Ständer bifallit, enär enahanda förhållanden, som föranledt förut omförinälde förhöjning af anslaget för polis-, lys- och renhållningen vid Kongl. Slottet och Arffnrstens Palats, äfven i afseende ä nu ifrågavarande anslag förekomma.
I följd af hvad Rikets Ständer sålunda beslutat, och då uti öfriga denna HufvudTitel tillhörande anslag någon förändring icke. funnits böra ega rum, hafva Riks-Statens Första Hufvud-Tilels anslags-summor alltså blifvit fastställde alt, från'och med år 1858 och intill dess nästa stals-reglering vidtager, utgå på följande säll, nemligen: Kongl. Ilo/- och Slolls-Staterne.
Hoj siats-anslagen: Kongl.
Maj:ls Hofhållning R:dr Runt 630,000.
H. K. II.
Kronprinsens Hofhållning „ „ 150,000. H. K. 11.
Kronprinsessans handpenningar „ „ 27,000. H. K. H. Hertigen af Östergöthland „ „ 106,000.
Deruti inbegripne handpenningar för H. K.
Höghets blifvande Gemål. H. K. H. Hertigen af Dalarne „ „ 10,000. H. K. H. Prinsessan Eugentes handpenningar „ „ 10,000.
Hennes Maj t Enke-Drottningens Hofhållning „ „ 120,000.
Slotten „ „ 12,000.
Hofslallets utfodring „ n 45,000.
Polis-, lvs- och renhållning vid Kongl. Slottet och Arfprinsens Palats „ „ 22,500.
Rosersbergs Slott „ v 3,000.
Ved och kol lör de Kongl.
Hofven „ „ 50,000.
S:gr R:dr Runt 1,185,500.
Reparationer å Stockholms Slolt med flere för de Kongl. Hofven upplåtne byggnader R:dr R:mt 63,000.
Brandväsendet och yttre lyshålluingen vid Kongl. Slottet och Arfprinsens Palats „ „ 10,000.
Drottningholms och Svartsjö Slott . . „ „ 24,600.
Gripsholms Slott „ „ 2,550.
Ulriksdals Slolt „ „ 8,250.
Haga Lustslott och Park „ „ 4,500.
Strömsholms Slolt „ „ 3,000.
S:gr Rulr Runt 115,900.
Summa R:dr R:ml 1,301,400.
Skrifvelse N.-o 52.
För öfrigt liar E. K. M:t äskat, alt, af de för tillfälliga hellof afsedda tillgångar, måtte anvisas, dels för inredande af den våning, sorn Deras Kongl. Högtider
Hertigen oell Hertiginnan al Östergöthland komma all i Hans Kongl. Höghets
Palats heho, jemte anskaffande af nödiga möbler dertill oell inventarier för Deras Kongl. Ilögheters bosättning, ett anslag för en gång af 150,000 K:dr. och dels för innevarande år, hvarunder den höga förmälningen skulle ega runi och H. K. H. Prins Oscar finge af Sitt hittills varande anslag uppbära 10,000 R:dr, eli fvllnadsbelopp i hofhållnings-koslnaden, beräknadt till 90,000
K:dr, eller tillsammans 240,000 R:dr R:ml; och hafva Rikets Ständer lunnil skäligt bevilja det begärda anslaget att med 150,000 R:dr Runt från Riksgälds kontoret utgå, dock med förbehåll dels all en specifik räkning öfver reparalions-koslnaden framdeles afgifves och varder för Rikets Ständers Revisorer tillgänglig, dels ock att förteckning å inventarierue, hvilka blifva Statens egendom, upprättas och till vederbörande Embetsverk aflemnas; äfvensom Rikets Ständer bifallit, all, derest den höga förmälningen kommer att innevarande är ega runi, det ät II. K. H. Prins Oscar för samma år äskade fyllnads-anslag, 96,000 R:dr Runt, likaledes må från Riksgälds-kontoret utbetalas.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, framhärdande &c. Slockholm den 28 Mars 1857. X:o 52.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Mars i8ö7.
Preste-Ståndet den 28 — — Borgare Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 30 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående en a/slutad Traktat om upphörande aj Oresundska luffen m. m. (Stals-Utsk:s Utlide N:o 48). S. A. Iv. Medelst Kådig Proposition af den 20 innevarande månad, har E. K. M.t täckts gifva Rikets Ständer tillkänna, att under den 14 i samma månad en Traktat blifvit afslutad emellan Daumark, å ena, samt Sverige och Norrige, jemte Österrike, Belgien. Expedilions-UtskoHels Förslag till anderd.
Skrifvelse JS:o 52. 87 Frankrike, England, Hannover, Mecklenburg-Schwerin, Oldenburg, Nederländerna, Preussen, Ryssland sami de fria Hansestiiderne Lubeck, Bremen oell Hamburg, å andra sidan, i hvilken Traktat de hufvudsakligåste bestämmelserna vore följande: H. M. Konungen af Danmark förbinder sig: «) all icke uppbära nägra tull-umgälder, läst-, fyr- eller båk-afgifler, eller afgifler för sjömärkens underhåll, eller andra umgälder af hvad beskaffenhet de vara må, beräknade efter skepp eller last, för fartyg, sorn genom Öresund eller Bellerna begifva sig frän Nordsjön lill Östersjön eller tvärtom, vare sig att dessa fartvg endast färdas genom
Danska farvattnen, eller till följd af uie a sjön inträffade förhållanden eiler i handels-angelägenheler föranlåtas all der ankra eller inlöpa: skolande hädanefter, under hvad förevändning som helst, icke något fartyg vid färden genom Sundet eller Bellerna kunna uppehållas eller hindras; b) alt hvarken af de utaf omförmälde fartyg, som, lastade eller i barlast, inlöpa i eller utlöpa ur Danska hamnar, ehvad de der sysselsatt sig med handels-förelag eller ej, och icke heller för deras last, uppbära någon som helst af de utgifter, hvilka för dessa fartyg eller deras last bordt i Öresund eller Bellerna erläggas, på grund af de i sådant afseende hittills gällande Traktater mellan Danmark och fremmande stater; varande härvid uttryckligen förklaradl, att de afgifter, som sålunda ej vidare få uppbäras i Sundet eller Bellerna eller i Danska hamnarne, icke skola kunna indirekte återinföras genom en för sådant ändamål gjord förhöjning af nuvarande hamn- eller lull-a(gifter eller genom införande lör samma ändamål af nya sjöfarts- eller tull-afgifter, eller på hvad annat sätt det vara må; c) att bibehålla och i bästa skick underhålla alla fyrar och håkar, som nu finnas vid inloppet i eller i granskapet al Konungariket
Danmarks hamnar, redder, floder eller kanaler eller utmed dess kuster, samt de bojar, prickar och sjömärken, som nu finnas och tjena till underlättande af sjöfarten i Kattegatt, Sundet och Bellerna, äfvensom alt, i sjöfartens allmänna intresse, vidtaga de åtgärder, som kunna finnas behöfliga i afseende å förändring af formen eller läget af dessa fyrar, håkar, bojar och sjömärken, eller tillökning i deras antal, dock alltid utan att derigenom någon utgift må fremmande fartyg tillskyndas; d) alt fortfarande vaka öfver lotsväsendet, hvilket del i Kattegatt, Sundet och Belterna alltid skall stå fartygs-befälhafvarne fritt alt anlita eller icke; skolande lots-afgifterne vara lika för Danska och för utländska, fartyg och ej kunna affordras andra fartyg än dem, som sjelfmant begagna! lots; c) att. medgifva hvarje enskild person, Dansk eller utländsk, rättighet alt i Sundet och Bellerna fritt förlägga fartyg, i ändamål alt med bogsering biträda de handels fartyg, som deraf vilja sig begagna; f) att till varor, som föras å alla de vägar eller kanaler, hvilka för närvarande sammanbinda eller framdeles kunna komma att sammanbinda Nordsjön och Elben med Östersjön, utsträcka den befrielse från afgifter, hvaraf på några af dessa vägar vissa i Traktaten uppräknade inhemska eller fremmande handelsvaror äro i åtnjutande: samt att, i händelse ytterligare på någon väg andra produkter skulle komma i åtnjutande af en likartad frihet från afgifter, låta nämnde frihet åtnjutas på alla ofvan omförmälda vägar; (f) alt på alla dessa vägar eller kanaler till en likformig och efter vigt beräknad taxa af högst Sexton skillingar Danskt riksmynt för Femhundra Danska skålpund nedsätta afgiflen för de varor, som nu äro dermed belagde, utan att denna taxa må kunna höjas genom någon anuan under hvad benämning som helst. 88 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Siri frelse N.-o 52.
Ofvan upptagna förbindelser skola ega gällande kraft frän och med den 1 instundande April.
Såsom skadestånd oell ersättning för de af H. M.
Konungen af Danmark sålunda gjorda < uppoffringar och förpligtelser, förbinda sig de i Traktaten deltagande Magier att lill
Danmark betala i ett för allt en summa af tillsammans 30,476,325 R:dr Danskt R:mt, lill fördelning på bemälde Magier i förhållande lill mängden af varor som från deras hamnar exporterats och, med passerande af sunden, importerats till Östersjön eller ex porterats på samma väg frän Östersjön, för alt importeras i deras hamnar, samt med antagande af fartygens nationalitet såsom grund vid fördelning af ersättning för fyr- och båk-afgiflerne; enligt hvilka grunder det belopp, Sverige bör erlägga, utgör 1,590,503 R:dr nämnde mynt.
Hvar och en Stat skall vara ansvarig endast för den del af ersättnings-suinman, sorn på samma Stat sig belöner. 1 afseende å liqviden är stadgadt : a) att ersätluings-summorna skola kunna betalas under loppet af tjugu år medelst fyratio hallårliga inbetalningar lill lika belopp, innefattande så väl amortering af kapitalet, som ränta å hvad af kapitalet återstår o beta I <11 ; b) att en särskild konvention skall afslulas emellan H. M. Konungen af
Danmark och hvar och en af de i Traktaten deltagande Magier, i ändamål att bestämma dels sättet och stället för verkställande af de samma Magt åliggande inbetalningar, samt kursen för det Danska myntets förvandling till fremmande mynt, dels ock huruvida liqviden skall ske antingen medelst fyratio halfarliga afbclalningar, eller genom hela ersättnings-beloppets inbetalning på en gång eller inom kortare tid.än tjugu är.
Slutligen stadgas, alt verkställigheten .af de ömsesidiga förbindelser, som i Traktaten innehållas, skall bero af uppfyllandet utaf de formaliteter och förpligtelser, hvilka vissa af de kontraherande Maglerne, enligt gällande konstitutionella lagar, hafva att iakttaga.
I sammanhang härmed har E. K.
M:t behagat meddela Rikets Ständer, alt sorn, genom en den 7 April 1842 emellan Sverige och Norrige, å ena, samt Danmark å andra sidan, afslutad konvention, de förenade rikena åtagit sig att, mot viss årlig ersättning af Danska stals-verkel, underhålla Ivrar och håkar på Svenska och Norrska kuslerne, för alt tjena till ledning och lättnad vid färden genom Öresund och inseglingen i Kattegatt, hade i nu afslutade allmänna Traktat blifvit intagen en särskild punkt, af innehåll att definitiv öfverenskommelse borde af H. M.
Konungen af Danmark träffas med Svenska och Norrska Regcringarne i afseende på framtida underhållet af nämnde Ivrar och håkar.
Till följd häraf bade, under förutsättning att en allmän Traktat knmme alt afslulas om afskaflände af alla afgifler å segelfarten genom Öresund och Bellerna, ett provisoriskt aftal i ämnet blifvit trä (fädt mellan E. K. M:ts Fullmäktig i Köpenhamn och Kongl. Danska Regeringens ombud samt af E. K. M:t godkändi, enligt hvilket den årliga ersättningen af 10,000 R:dr Hamb.
B:ko, som Sverige nu uppbär af
Danmark, bör kapilaliseras efter enahanda grunder, som blifvit följda vid bestämmandet af lösnings-summan för Sundska tullen.
Efter Expeditions-U tskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 52. 89
Efter behörigen granskad uträkning uppginge del Sverige sålunda tillkommande kapital-belopp lill 811,307 il:dr Danskt R:mt, hvadan, om ifrån den summa, som Sverige, enligt den allmänna traktaten, bör utbetala för afskaffandel af Öresuudska tullen, utgörande i Danskt Runt 1,590,503: afdrages nyssnämnde Sverige tillkommande ersättning
Tor fyrars och bäkars underhåll med 311,307: så blefve del belopp, som till
Danmark bör utbetalas, Danskt R:mt . . . 1,279,196: motsvarande i jemnad summa 2,558,400 R:dr Svenskt R:mt.
Beträdande sältet för betalningen af denna summa, så enär under nuvarande tidpunkt och då Rikets kredit torde komma alt på utländska orter anlitas i anledning af de betydliga allmänna arbeten, sorn föreslå, det sannolikt icke läte sig göra ali, mot billigare vilkor än 4 procent ränta, erhålla eli lån för att dermed betala lösnings-summnn på en gång, har E. K.
M:t ansett lämpligast, alt i den speciela konvention, som, jemlikt den allmänna traktaten, borde i afseende å I i(j v i da! ions-sä 11 et afslulas mellan Sverige och Danmark, det bestämdes, alt ersättningen skall utgå under loppet af tjugu är medelst fyratio hatfårliga inbetalningar, under förutsättning all räntan icke beräknas högre än lill fyra procent, men med Sverige förbehållen rättighet alt, i händelse omständigheterna det medgifva, inom kortare tidrymd få liqvidera del återstående beloppet; och hade alltså E. K. M:t gifvit Sin Fullmägtig i Köpenhamn härmed öfverensstämmande föreskrifter.
Enligt det stadgande i traktaten, att de blifvande fyratio afbelalningarne skola hvarje gång utgöra lika stort belopp, komine, efter verkställd uträkning och med iakttagande, alt under tiden beloppet af räntan, anlagen (ill fyra procent, efter hand minskas, deu summa, som halfärsvis i tjugu år biir af Sverige till Danmark betalas, att utgöra 93,524 R:dr Svenskt Ruut, som skulle första gången erläggas den 1 Oktober innevarande är.
1 fråga om medel till de utbetalningar, sorn sålunda förestå lill belopp af 187,048 R:dr Runi årligen, lill dess hela lösniugs-summan blifvit gulden, hade E. K.
M:t varit betänkt på möjligheten ali å Handels- och Sjöfarls-fonden anvisa dessa utgifter, hvilka afse att, jemte utplånande af sista spåret efter fordna liders stridigheter emellan grannländerna, för all framtid befria Sveriges handel och sjöfart från eli tryckande band, samt tillika bereda lindring i afgillerna för Sveriges transito-handel genom Konungens af Danmark besittningar; och då det visat sig, alt Handels- och Sjöfarls-londens tillgångar kunde medgifva ali, under de närmast följande åren eller intill den med år 1858 inträdande nya statsreglcrings-periods slut, från nämnde fond verkställa de half Arliga inbetalningarne å lösniugs-summan för Sundska tullen, funne E. K.
M:t följaktligen icke nödigt att af Rikets Ständer äska beviljande vid denna Riksdag af särskildt anslag lill de betalningar, som under nämnde tidrymd böra erläggas.
Då emellertid traktaten icke allenast medförde minskning i statsverkets påräknade ordinarie inkomster genom upphörandet af de bland dessa upptagne och lill 40.000 R:dr