Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Inom 'BorgareStåndet har Herr Halling gjort erinran, dels om 0- formligheten deraf, atl en summa afskrifves, hvarför ersättning möjligen kan beredas, då likväl den vanliga proceduren vore, att först tillse, huruvida tillgång förefinnes, innan afskrifning af hvad som brister verkställes och dels att, då Rikets Ständers senast församlade Revisorers Berättelse innehåller anmärkningsvärda omständigheter i afseende på driften af Carl Gustafs Stads Geväi s-Factori åren 18S8.1829 och i83o, serskilda åtgärders vidtagande med samma Faclori ock bort af Utskottet tillstyrkas, hvarförutan än större förluster, än de redan kände, för Siats-Verket mäste uppkomma; och som för öfrigt räkenskaperne hittils icke blifvit granskade längre än lill sistnämnde år, har Herr Halling tillika yrkat, att denna afskrifningsfråga måtte uppskjutas, intill dess Rikets Ständer komma i tillfälle alt pröfva och meddela beslut, huru för framliden skall förhållas med nämnde Factori.
Af enahanda skäl och i anseende till faran af det exempel, att de, sorn med klokhet och omtanka förvaltat salpeter-fonden, skulle få erfara, att deras goda hushållning, som må hända i sin mon verkat allt för frikostiga dispositioner vid Carl Gustafs stad, medfört det otillfredsställande resultat, hvilket uti den af Utskottet antydda afskrifnings-Algärd inne - Stats-Utskottets Utlåtande Nio i5 fattas, liar Herr Petré yrkat, att detta ämne matte af Utskottet ytterliga-- re handläggas.
Hos Bonde-Ständet' liar Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielsson, från Elfsborgs Län anmärkt, att de skäl, hvarpå Utskottet grundat dess tillstyrkande, vöre oförväntadt ytlige; att det syntes oförklarligt, hvarför Utskottet, sorn det tillhörde att utreda ämnet;, i sådånt skick tillstyrkt Rikets Ständer en så stor afskrifning, sorn den ifrågavarande, utan att Utskottet underrättat Rikets Ständer icke Blott derom,, att inga» tillgångar finnas, eller Blifva alt tillgå ifrån en Inrättning, hvartill Staten inköpt egendom, utfört Factori-anläggning samt påkostat' underhall,' utan äfven; derom, af hvad orsak sådan bristande förmåga uppstått,.
Och då Utskottets ifrågavarande Betänkande icke upplyste om Factori-förvaltningen varit rigtigt granskad,.orri inga anledningar finnas till ansvar å Styrelsen m. m.; så har Anders £>a7zzeZsJon'tillika yrkat, att'sådäne upplysningar,, jemte öfrige förhållanden, måtte Rikets Ständer meddelas; uti hvilka åsigter åtskillige Ledamöter af Bonde-Ståndet med Anders Danielsson instämt;.
Utskottet får i anledning häraf anmäla, att, då förhållandet' med ifrågavarande lån, äfvensom Factoriets räkenskaper, varit af föregående Rikets Ständer och deras Revisorer fullkomligen kändt,, utan alt någon1 anmärkning i grundlagsenlig ordning blifvit framställd; samt Kongl. Mäj:ts i denna a fsk vi fn i n gsfråga a flå tne Nådiga Proposition innehåller de skäl, hvarpå afskrifningen sig grundar, .
Utskottet ansett detta ämne tillräckligen' utredt och någon annan åtgärd dermed icke vara af nöden,, än att,, på. sätt Utskottet föreslagit, afskrifning verkställes,, helst det kan synas likgiltigt, om; Staten liar berörde fordran balancerad i Salpeter-fondens- räkenskaper eller uti Factoriets hus,., sorn utgöra säkerheten för samma' fordran, ocln Utskottet, sorn funnit de gjorde anmärkningnrne icke kunna förändra! dess i det afgifna Utlåtandet uttryckta öfvertygelse, får alltså,- med förnyande af dess förra, hemställan, tillstyrka:' alt afskrifning af ifrågavarande låne-summa. må. beviljas,.
Stockholm den 20■ Aug; i834°- STOCKHOLM, ros Lcdv. Wsstf.kberc i8i>4- Fårstcirkta Stats-UtsJcottets Memorial IV:o 2/fS.
I N:o 245.
Antom till Exp.-Utsk. d. a3 Aiig.
Memorial, rörande den Herr Ij andt mar sk alic en tillkommande ersättning för egna Riksdagskostnader.
Till följd af Riks-Ståndens den 7, 10 och i5 nästlidne April fattade beslut, i anledning af Stats-Utskottets Memorial Nroa^, rörande R.iks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågan om Herr Landtmarskalkens månadtliga ersättning för egna Riksdagskostnader, har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag, i vederbörlig ordning, anställt omröstning efter följande godkände Proposition.
Den, som bifaller, att, på sätt Ridderskapet och Adeln samt PresleStåndet beslutat, Herr Landtmarskalken skall erhålla en månadtlig ersättning af 5oo R:dr B:co för egna Riksdagskostnader, voterar Ja, Den det ej vill, Nej, Vinner Nej, kommer Herr Landtmarskalken att erhålla endast 4°° R:dr B:co i månaden.
Voteringen har utfallit med Ja och 77 Nej.
Och som Nej sålunda vunnit, skall Herr Landtmarskalken, för egna Riksdagskostnader, erhålla en månadtlig ersättning af 400 R:dr B:co.
Stockholm den a3 Aug. i834« N:o 2 46.
Antom till Exp.-Utsk. elen a3 Aug.
Memorial, angående verkställd omröstning, tillföljd af ltiks-Ståndens olika beslut i afseende på grunderna för den blifvande Allmänna Beviliningen.
Sedan Beviilnings-Utskottet, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i afseende på grunderna för den blifvande Allmänna Beviliningen, uti Memorial af den 29 nästl.
Julii, N:o 27, dels uppgifvit de skiljaktigheter, söm i berörde hänseende förekommit, och dels föreslagit de al de skiljaktiga be B ihang lill 11.
Fröt. 1834. 4'de Sami. ±:sta Ajd. 2-dra Bandet. 1 18-de Må!tet.
Förstärkta Stats-Utskotteta Memorial N:o 2,4.6. sluten föranledda Voterings-propositioner, liar Förstärkta Stats-Utskottet, då, enligt ankomna Protocolls-utdrag af den 11, i3 och 18 i denna månad, RiksStånden förblifvit vid sina i dessa ämnen förut fattade beslut oell gillat de föreslagne Voterings-propositionerna, denna dag anställt omröstning öfver följande frågor: 1:0
I afseende pä den personliga sky ddsafgiften.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag, att personlig skyddsafgift bör erläggas af hvarje i mantalslängd skattskrifven person, utan afseende på stånd, vilkor eller förmögenhet, lika för personer af samma kön, men olika för mans- och olika för qvinspersoner, röstar Ja, Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, kommer personliga skyddsafgiften att, efter närmare bestämmande, i progressivt förhållande, erläggas af hvarje i mantalslängd skattskrifven person.
Och som voteringen utfallit med 87 Ja och 3a Nej, samt Ja alltså vunnit, kommer personlig skyddsafgift att erläggas af hvarje i mantalslängd skattskrifven person, utan afseende på stånd, vilkor eller förmögenhet, lika för personer af samma kön, men olika för- mans- och olika för qvinspersoner. 2:0
Angående af giften å synbar förmögenhet eller inkomst.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag, attafgilt å synbar förmögenhet eller inkomst bör utgöras efter de i i83o års Bevillnings-Förordning stadgade grunder, röstar Ja, Den det ej vill, Nej.
Nej, kommer afgiften å synbar förmögenhet eller inkomst alt, efter närmare bestämmande, i progressivt förhållande utgöras.
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 67 Ja och 82 Nej; och som Ja således vunnit, kommer afgiften å synbar förmögenhet eller inkomst att utgöras efter de i i83o års Bevillnings-Förordning stadgade grunder. 3:o I frågan om Bevillning å så kallade öfverflöds-artiklar.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag, hvarigenom afstyrkes beskattning, medelst Bevillning, å så kallade öfverflöds-artiklar, röstar Ja, Den det ej vill Nej.
Nej, skall en personel consumtionsafgift erläggas för bränvin» alia utländska spirituosa, vin och spel om penningar.
Forstårhta Stats- Utskottets Memorial N:o $47’ 3 Omröstningen har utfallit med 77 Ja och 42 Nej, hvadan Ja vunnit; och kommer, till följd häraf, någon beskattning, medelst Bevillning, å så kallade öfverflöds-artiklar, icke att ega rum. 4:o I frågan om årlig Bevillning å Caracters-fullmagter 3 som hädanefter meddelas.
Den, som bifaller Bevillnings-Ulskottets förslag med afstyrkande af årlig Bevillning å Caracters-fullmagter, som hädanefter meddelas, röstar Ja, den det ej vill, Nej.
Nej, kommer årlig Bevillning å sådane Caracters-fullmagter att utgöras.
Omröstningen har utfallit med 42 Ja och 76
Nej, hvarförutan en sedel måst såsom dubbel casseras; och som Nej sålunda vunnit, skall årlig Bevillning å Caracters-fullmagter, som hädanefter meddelas, utgöras.
Hvilket allt Förstärkta Stats-Utskottet skolat Rikets Ständer meddela.
Stockholm den a3 Aug. r834- N:o 247.
Ankom till Exp—Utsk. den 23 Aug. Memorial, i anledning af Itiks-Ståndens olika heslut i frågan angående Curhus-afgiftens fortfarande.
Till följd af Riks-Ståndens den 11, i3 och 18 innevarande månad fattade beslut, i anledning af Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 28, rövande Riks-Ståndens olika beslut i frågan om Curhus-afgiftens fortfarande, har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag, i vederbörlig ordning, anställt omröstning efter följande godkände Proposition:
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag, att en årlig afgift till Veneriska smittans botande och hämmande må fortfarande utgå till och med det år, då nästa Riksdag slutar, med ett maximum af 5 skillingar för hvarje person, som betalar mantalspenningar, röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, kommer ofvannämrtde afgift att fortfarande utgå till och med det år, då nästa Riksdag slutar, med ett maximum af 6 skillingar för hvarje person, som betalar mantalspenningar.
4 Forst arita St ats-Ut slottets Memorial N'0 2/f?.
Voteringen har utfallit med 72 Ja och 47 Nej.
Och som Ja sålunda vunnit, skall en årlig afgift till Veneriska smittans hotande och hämmande fortfarande utgå till och med det år, då nästa Riksdag slutar, med ett maximum af 5 skillingar för hvarje person, som betalar mantalspenningar.
Hvilket Förstärkta Stals-Ulskottet skolat Rikets Ständer tillkännagifva.
Stockholm den 23 Aug. 1834- STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet , 1834- iStatjUtsAotlets Utlåtande iV:o 248» « ^ N:o 243.
Ånk. till Exp. Utsi, d. 26 Au».
Utlåtande, i anleda ng af Herr Grefve Posses, Arv d, motion, innefattande det alternativa för dag, att antingen ett lån af 200,000 Rdr måtte beviljas Götha Canal Bolag, eller ock att anslaget till Flottan finge ökas med 12,000 Rdr årligen, 1 ändamål att Motala Mechaniska verkstad skulle öfvertagas till begagnande för Flottans behof, (Rgs, AJ
Uti ofynnberörde från Ridderskapet och Adeln remitterade motion, bar Hr Grefve Posse hufvudsakligen anfört: alt den vid Motala anlugde Mechaniska verkstad, sorn tillkommit dels genom Statens bidrag och dels genom betydliga uppoffringar af GölhaCanal-Bolug, visserligen varit för Bolaget af stor nylla i och för Canalbyggnads-arbetet, men att verkstaden nu mera, sedan Canalen blifvit färdig, icke är för Bolaget behöflig, och att det är för Bolaget alldeles omöjligt alt ensamt med egna tillgångar uppehålla detta verk, hvadan Bolaget beslutat att söka få bortarrendera eller försälja verkstaden till enskild man; men om sådant misslyckas, hvilket Molionairen nästan befarar, så vida Bolaget icke sättes i tillfälle att åt en arrendator eller köpare medgifva de rn^st billiga vilkor, blefve följden den, att verksladsrörelsen måste nedläggas och att Bolaget derigenom skulle komma i största förlägenhet för> de skulder, det sig åsamkat, hvilket senare naturligtvis har ett ganska menligt inflytande på Canalens framtida bestånd och underhåll, som åter, att döma efter den erfarenhet man redan vunnit, äro utan allt tvifvel, om Canalinkomsterne lemnäs orubbade lill sitt bestämda ändamål, Till förekommande af ofvan antydda menliga förhållanden, hvars olyckliga följder lätt inses af dem, som fästa uppmärksamhet vid Rikets behof af Ångmachiner lill sjöförsvaret, vid den arbetsskicklighet, som utvecklas och sprides genom verkstadens tillvaro, och vid de oberäkneliga kostnader och förluster det skulle medföra, om Bolaget bringas till den ©eoonomiska ställning, att det saknar medel till Canalens underhåll, anser Dih. till R.
Fröt. 183£.
4 Sami, j Afd. a Band, 1, 1 £>.‘de Häftet* 2 Sta.liVt$kotléts Uttåtande IV:o a43.
Motionairen sig böra föreslå: att Rikets Slände?', för att bereda möjlighet för GöthaCanal-Bolag att försälja eller bortarrendera Motala Mechaniska verkstad, måtte bevilja Bolaget ett lån af 200,000 Rdr.
Banco, räntefritt under de fem första åren, mot fyra, högst fem procents ränta under de derefter kommande fem åren, och mot lika ränta och tio procents, capital-afbelalning under de derpå följande lio år, eller intill dess hela den beviljade lånesumman vore godtgjord; samt att Rikets Ständer, för den händelse att verkstadens försäljning eller bortarrendering till enskild man, sådant oaktadt, icke kunde lill vägabringas, måtte, i stället för nämnde lånebiträde, öka anslaget till Kongl. Maj:ls Flotta med 12,000 Rdr. årligen, i det beälämda ändamål, alt Kongl, Maj:t derigenom må sältas i tillfälle att, under den tid anslaget utgår, öfvertaga Motala Mechaniska verkstad för Flottans räkning, samt der låta tillverka de ångmachiner m. ra. dylikt, som för sjöförsvaret erfordras.
Jemte denna motion äro de häraf föranledda anmärkningar och yttranden äfven Utskottet meddelade.
Herr Friherre Lagerbjelke, Johan, har hufvudsakligen anfört: att med de 2:ne Ångfartyg Svenska Fl< t an redan eger, på längre tid icke erfordras mer än de 2:ne, hvartill Kongl. Maj:t i dess, Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof äskat medel; att häraf skulle ovedersägligen följa, att Flottan icke behöfver Motala Mechaniska verkstad, emedan sådane machiner, som erfordras till sistnämnde fartyg, kunna erhållas frän andra ställen, och till bättre pris, än för hvad de vid Motala Mechaniska verkstad kunna tillverkas; och hvad anginge den af Motionairen föreslagna tillökning af 12000
Rdr årligen å 4;de Hufvud-Titeln, fann Talaren densamma så mycket mera öfverflödig, sorn desse medel syntes icke vara ämnade till annat än ett slags arrendesumma, eller till liqviderande af Facloriets räntebärande skulder, hvilka Staten dymedelst finge betala, alt förtiga sjelfva förlags-kostnaden till verkets drift, som skulle drabba /\:åe Hufvud-Titeln, och må hända uppgå till 100,000 Rdr., hvartill denna Titel sannerligen saknar tillgångar, så vida icke alla andra grenar af sjöförsvaret skola åsidosättas *— hvadan Talaren således åfstyrker denna del af motionen.
Herr Grefve Cronhjelm) Otto August, har, utan att bestämdt understödja motionen, i hvad den samma angår Motala Mechaniska verkstads öfvertagande af Staten för Flottans räkning, likväl, med anförde exempel StalsXJtsholtets Utlåtande N:o 248. 3 frän andra länder, sökt ådagalägga, dels Flottornes behof af ångfartyg och dels nyttan deraf att Flottorne ega en Central-verkstad.
Herr Cederschiöld, Pehr Gustaf} förkastar allt slags beblandande af Statsverket med Motala Mecbaniska verkstad, och anser, att, då Rikets Ständer omsider nyss kommit till det så länge efterlängtade slutet på de dryga utgifterne för GöthaCanal, de böra laga sig till vara för alt icke genast genom Motala verkstad öppna ett nytt och evärdeligt afloppsdike för Statens medel, hvadan Talaren afstyrker icke allenast verkstadens öfvertagande och drifvande för Statens räkning, ulan äfven allt ytterligare lånebiträde till Bolaget; tilläggande Talaren derjemte, att, då nämnde verkstad icke kan bära sig för ett enskildt Bolag, måste hon nödvändigt medföra ännu vida större förlust för Staten, derest hon skulle drifvas för dess räkning, och att det dessutom vore icke blott denna förlust, man kunde såsom en stående Statsutgift för alltid påräkna, utan man kunde äfven bereda sig på en vidt utöfver behofvet öfverdrifven utsträckning af Angmachineriet för försvarsverket, i samma mon det blefve nödvändigt att skaffa Slatens verkstad sysselsättning — samt, hvad ytterligare låneunderstöd beträffar, så skulle de vara föga annat än en handpenning på framtida öfvertalning.
Derest Staten oundgängeligen behöfver Ångmachiner, må de företrädesvis tagas vid Motala, så länge de derstädes kunna erhållas af samma godhet och lill samma pris som annorstädes.
För att ådagalägga det Talaren ingalunda önskar oftanämnde verkstads undergång, utan tvertom gerna skulle vilja bidraga tili dess förkofran, hemställer han, om ej Bolaget, i händelse det dermed vore hulpet, kunde icke allenast få anstånd med återbetalningen af de försträckningar, sorn det erhållit af Statens medel, utan äfven för vissa år, till mer eller mindre del, eller kanhända alldeles, befrias från skyldigheten att derföre erlägga ränta.
Efter öfvervägande häraf, och hvad först angår det begärda lånebiträdet af 200,000 Rdr., så erkänner Utskottet, att upprätthållandet af Motala Mecbaniska verkstad kan för det allmänna vara af mycket gagn, men hyser derjemte den öfvertygelse, att en sådan inrättnings bestånd bör hvila på den allmänna oeconomiska grundsatsen, att inkomsterne af productionen böra betäcka årliga utgifterne och icke på understöd af Statsmedel, äfvensom att Staten redan i så betydlig måtto bidragit till Motala Mecbaniska verkstads uppkomst, alt någre vidare uppoffringar i detta | StaUUtskottcts Utlåtande 248 afseende skäligen ej kunna göras under en tidpunkt, då Statsverkets tillgångar medtagas lill andra oundgängliga ändamål.
Utskottet anser sig af dessa skäl ej kunna tillstyrka Lifall å motionen i denna deL Beträffande derefter det andra alternativet af motionen, att nemligen Rikets Ständer, i den händelse att verkstadens försäljning eller bortarrendering lill enskild man icke skulle kunna tillvägabringas, måtte i stället för lånehiti ädet Öka anslaget till Kongl. MajUs Flotta med 12,000 Rdr. årligen, i det bestämda ändamål, att Kongl. Majrt derigenom må sättas i tillfälle, att, under den lid anslaget utgår, öfvertaga Motala Mechaniska verkstad för Flottans räkning, samt der låta tillverka de Ångmaehiner m. rn. d., som för sjöförsvaret erfbi di as; så inser Utskottet icke nödvändigheten att för Flottans behof disponera en så dyrbar och utsträckt anläggning, sorn Motala Mechaniska verkstad; och anser derjemte, att det slags förvaltning, som måste ega rum vid dylika, för Statens läkning gående verkstäder, i hög grad fördyrar alla der gjorda arbeten och således svårligen skulle blifva förenlig med en god hushållning af Statsmedlen. •—.
Kär härtill kommer, alt Utskottet, på sätt ofvan an förd t är, ej anser sig böra tillstyrka någre ytterligare Statens uppoffringar för GölhaCanal-Bolag, så får Utskottet afstyrka bifall äfven till denna del af mötionen.
Stockholm den 20 Aug. i834« Reservationer?
Åf Herr Santessonf B.
H.s ”Stats-Utskottet har erkännt, att upprätthållandet af Motala verkstad är för det allmänna af mycket gagn, men har ansett sig ej kunna tillstyrka bifall å den del af motionen, som afser att för verkstaden från Rikets Ständer erhålla ett lån af 200,000 Rdr, på uppgifna vilkor; enär dels Staten redan betydligen bidragit till Motala mechaniska verkstads uppkomst, dels, efter Utskottets öfvertygelse, en »ådan inrättnings bestånd bör hvila på den allmänna oeconoraisia grund - Stais-VtshoilcU XJtittande 2V\o a#** § .satsen r alt inkomsterna af productionen böra betacka årliga utgifterna ock icke på understöd af Statsmedel.
Det torde tillåtas mig få vid desse Utskottets motiver anmärka:' 1:0 Hvad Statens bidrag till Motala Meclianiska verkstad angar, sä är det icke annat än det, hvarigenom Kongl. Majit af Nionde Hufvud-Titeln läckts denna anläggning understödja, dels med en nådegåfva en gång för alla år af 20,000 Rdr, att användas till utländska Verkmästares och andra om denna anläggning förljenta Tjenstemäns belönande, dymedelst att de för denna summa erhållit lotter uti Verket, dels med Nådigt anslag till ränta å de lån, verkstaden innehaft, dels af Manufactur-fonden; dels af Landlbruks-.Aeadéinien.
Den öfriga högst betydliga anläggnings-kostnaden. af delta Verk, äfvensom det dryga bestridandet af denna verkstads uppsättande med de skickligaste utländska mästare, en mängd Svenska lärlingars och arbetares dyra upplärande och inöfva tidé,, har blifvit, bestridt med 84.733
Rdr af Canal byggnads-fou den, hvilken summa vederbörande Rikets Ständers Ombud ansett motsvarande hvad Canalbyggnadens behof af denna verkstad påkallade, men för öfrigt, eller med circa 075,000 Rdr af Götha Canal-Bolag sjelf, sorn dertill ieke allenast använd t 'ali den inkomst af Canaien, sorn för åren frän och med 1,6ao till och med 182g erhölls, ulan ock hela beloppet af Actie-egarnes serskildt inbetaide ro procent å 2,900,000 Rdr Adier, samt för det öfriga skuldsatt sig.
Ulan att sålunda på minsta sätt vilja förringa den välvilja, som visats Götha Canal-Eolag i öfrigt af Konung och Stander, har jag trott det böra medgifvas, att, hvad Motala verkstad beträffar, Bolaget . genom egna högst betydliga uppoffringar snarare sökt, att uti det med detta Verks utsträckning åsyftade och till en del äfven vunna ändamålet, att bereda en Normal-verkstad för landets behof i den vägen, lemna Samhället en gärd af erkänsla för de stora bidrag Stalén gjort till Canal-Verkets utförande i förening med Bolagets upprätthållande. 2.0
Beträffande åter det skäl, alt inkomsterna af productionen böra be - tacka årliga utgifterne och icke på understöd af Staten, så afser motionen ej någon ersättning eller bidrag från Staten till fyllande af någon förlust på verkstadens rörelse, alltså icke hvad egentligen kan benämnas understöd, utan endast ett handtag- lill förlag för fortsatt drifvande af detta verk, till i synnerhet det allmännas vinst och båtnad, och detta utan den aldraminsla förlust för Staten eller minskning uti Stals-Cassans egne tillgångar.
Hvad behofyet af delta förlags-biträde beträffar, så torde 6 Stats• Utskottets Utlåtande N:o 2^8, det lätt inses, att då Bolaget, medelst dess eget ofvannämnde lillslfolt af nära 38o,ooo Rdr, oberäknadt materiel-förlag om circa 100,000
Rdr, bekostat detsammas fullbordande, och Bolagets financiela vinst å sjelfva dess Canal-Actier
,ej kan vara afundsvärd, minst de första åren innan rörelsen hinner vänja sig dit, då Actie-egarne torde få ålnöjas med en å en 1/2 procent å deras Canal-Aetie-beiopp, att det ej kan påräknas af detta Bolag, att-utan någon uppmuntran och underlättnad från det allmänna vidare tillskjuta oell förlägga detta Verb, Betta är emedlertid nu i ett ypperligt stånd, intet felas utom ett contant förlag, för att, .emellan det bestämda beställningar erhållas, arbeta på sådane tillverkningar, som sätta Verkets Styrelse i tillfälle, så väl att alltid vara beredd för emottagande af beställningar lill snar utföring^ och att kunna täfla i godhet och pris med utländska fabriker af samma slag, som att vara .accurat i sina skulders liqviderande och åtagne Contracters utförande; och på någon kännedom af förhållanderne i dessa delar har jag grundat den inom Utskottet lemnade uppgift, att med ett på billiga vilkor erhållande lån af omkring 100,000
Rdr, eller blott halfva beloppet af den summa Herr Grefve Posse i dess motion sökt, kan och bör Götha Canal-Bolag fortsatt upprätthålla detta veik, och tillika dermed förena den för Canalfarten och det allmänna så väsendtliga sak, att förse efter hand alla Canal-sjöarne med Ångfartyg för transportens befordrande med säker beräkning af liden.
Men jag har tillika yttrat, att Rikets Ständer ock ej kunna för något lättare pris befordra en sådan sak, verkande i högst betydligt och progressivt stigande förhållande till den af Staten så dyrt bekostade Canalens utvecklande för dess allmänna ändamål, handelns och näriugarnes lifvande och förkofran.
Da jag nemligen förutsåg, att Högloflige Utskottet, lika med dess Riksgälds-Afdelning, ej skulle komma att tillstyrka bifall å den igenom Konungens Nådiga Proposition från Götha Canal-Bolag inkomna ansökning, att till nyssnämnde ändamål af Ångfartygs anskaffande till bogsering på Canälen, Bolaget kunde fu lyfta de 98,926
Rdr, som uti Riksgälds-Conloret innestå till en perpetuel säkerhet, att Götha Canal-Bolag skall utan Statens bidrag underhålla CanaJen, enär en sådan lyftning kunde anses innebära en rubbning af det vilkor, senast församlade Rikets Ständer fästade vid det yttersta Canal-byggnads-biträde, Rikets Ständer då lemnade, så borde deremot den af mig föreslagne låne-summa från Riksgälds-Contoret till Götha Canal-Bolag för verkstadens upprätthållande dock .desto hellre vinna Högh Utskottets tillstyrkan hos Rikets Ständer, som Ståts-Utskottets Utlåtande N:o s^8. f delta lån ej medtager något af Riksgälds-Contorets egna eller andra om händer hafvande medel, utan är motsvaradt, i det aldra närmaste åtminstone, af de nyssnämnde, Götha Canal-Bolag tillhörige mede], i RiksgäldsContoret innestående till belopp 98,926
Rdr, hvadan jag ock, om i detta afseende så fordras, erbjöd att nedsätta det begärda lånet till 93,000 å 90,000 Rdr.