Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa B:ko R:dr 591,087: 12.
— Enligt nästföregående femårsberättelse utgjorde nämnde bidrag: för landet 554,178: 42. 2. » städerne 49,714: 23. 5. 603,893: 17. 7. och har således minskats för landet med 16,548: 2 3. 8. men ökats för städerne med 3,742: 18. i. eller på det hela en minskning af 12,806: 5.
7. som härrörer från nedsatt bevillning och minskning i bränvinsafgiften, äfvensom det lägre markegångspris, som legat tili grund vid beräkningen för nu ifrågavarande 3:ne år, mot det för de nästföregående fem åren, hvilket haft inverkan på derefter utgående ordinarie ränta, afrads- och kronotionde spanmål.
Tillökningen för städerne härrör af ökade fattig- med flera kommunalafgifter.
Fattigförsörjningen verkställes i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts nådiga förordning den 24:de
Maj 1847, dels genom de fattiges och mest behöfvandes intagande å fattighuset, som å några ställen är förenadt med arbetsinrättning, dels genom utackordering eller meddelande af understöd i födo - 20 ämnen och penningar; Och har förändringen i berörde hänseende medfört det goda, att åtminstone fattighjonen upphört att tigga, men deremot vållat högre utgift för de skattdragande, likasom det är ostridligt, att hoppet och vissheten att i en framtid i behofvets stund vara berättigad till fattigunderstöd hos en och annan alstrar lättja, liderlighet och slöseri; också har mer än ett fattigvårdssamhälle erfarenhet derom, att familjefadren på dryckenskap och andra laster offrar den ofta icke obetydliga förtjenst, han särdeles under sommaren kan påräkna, dervid denna visshet om hustrus och barns underhåll på fattigvårdens bekostnad otvifvelaktigt ingifver honom mera säkerhet att följa sin förderfliga böjelse.
Stadgandet i 15 § af högstberörde nådiga förordning, att den, som ej är fattighjon, icke må inskränkas i rättigheten att välja vistelseort, der honom sådant af andra skäl ej lagligen kan förmenas, har varit af välgörande verkan för den fattige, men ordentlige arbetaren, som sålunda äger använda sin verksamhet, der lian bäst finnér sin utkomst, men ock i andra fall medfört svårigheter, särdeles derigenom, att det fattigvårdssamhälle, som äger de rikaste tillgångarne eller lemnar bästa understödet, öfverhopas med de flesta inflyttningarne och sålunda i en framtid äfven med det största antalet behöfvande.
Detta samhälle kan, sedan Kongl.
Kungörelsen den 5 December 178N blifvit upphäfven, genom Kongl, Maj:ts förnyade nådiga stadga angående försvarslöse personer af den 29:de
Maj 1846, numera icke framställa annat lagligt skäl för bestridande af en persons inflyttande i församlingen, än den i 1 Kapitlet 1 § och 4 Kapitlet 26 § 4 momentet af sistberörde nådiga stadga meddelade bestämmelse, i enlighet hvarmed en försvarslös person sålunda är inskränkt i rättigheten att välja vistelseort, att af vederbörande tillsyningsman beror att lemna honom tillåtelse att på högst en veckas tid besöka angränsande socken eller stad; men detta skäl finnes ofta vara oanvändbart, ty ännu saknas bestämmelse örn hvilken skall för en persons hemort i dylika fall antagas, hvarom stadgandet i 14 § af fattigvårdsförordningen endast har afseende på fattighjon.
En annan omständighet, som torde förtjena största uppmärksamhet, är att lösa personer, icke straffade för brott, men lättjefulla och liderliga, utan tillåtelse drifva omkring i landel, till dess de gripas och på fångskjuts till länsfängelserne insändas, hvarifrån de vidare transporteras till sine hemorter, för att ställas under vederbörande tillsyningsmans vård, men, då denne lagligen icke äger tillräckliga medel att qvarhålla dem, åter förnya sitt kringstrykande lif, med samma påföljd, den de för sin del icke särdeles frukta och som sålunda inskränker sig dertill, att Staten och någon gång kommunen få 21 vidkännas betydliga transportkostnader.
Till afhjelpande af denna olägenhet kunde ett mera verksamt medel finnas derutinnan, att äfven andre försvarslöse, än de, på hvilka föreskriften i 2 Kapitlet 6 § l momentet af högstberörde nådiga stadga inträffar, fingo dömmas att, fastän icke tillhopa med verkliga brottslingar, på viss tid och bestämdt ställe, under uppsigt och tvång hållas till nyttig sysselsättning, hvarigenom man äger hopp att de skulle återföras till arbete och ordning samt till inseende af nödvändigheten att, till undvikande af allmänt arbete, skaffa sig stadig vistelseort och utkomst.
Först härigenom kan fattigförsörjningen bringas till sitt rätta ändamål att lemna understöd och hjelp åt dem, som äro urståndsatte att sig sjelfve försörja.
Inom detta Län är hela Södermanlands Regemente, li l n:r af Lif-Regem en tets Grenadier-Corps och 15 n:r af Lif-Regementets Husar-Corps inroterade, äfvensom Södermanlands andra Båtsmanskompani, bestående af 142 n:r.
Här, såsom på flere andra ställen i riket, är båtsmansroteringen den för de skattskyldige minst betungande, enär öfver hufvud dubbelt så stort hemmantal är anslaget till en båtsmansrote, som till en soldatrote, ehuru underhållskostnaden i det närmaste är lika, med undantag af den för båtsmanshållet högre utgiften för beklädnad.
Skjutsningsbestyret underlättas betydligt af de i detta Län befintlige allmänna vägars synnerligen goda beskaffenhet.
Genom användande af tjeniigt. fyllningsämne, hvarå i allmänhet finnes god tillgång, och sedan den ordning blifvit införd att gruset om sommaren framköres till sidan af vägarne och på hösten utbredes, hafva desse här vunnit den fasthet, att de torde kunna anses som de bättre i riket; dock finnes ännu å vägarne en mängd för trafiken hinderlige större backar, för hvilkas afskärande eller kringgående, genom nya vägars anläggande, det vore synnerligen gagneligt, att bidrag af statsmedel kunde erhållas.
Vrid 1850 års slut var endast å några få gästgifvaregårdar skjutsningen ställd på entrepenad, och har densamma under sommartiden, då göromålen vid jordbruket ock fordra största arbetsstyrkan af folk och dragare, på sednare åren väsendtligen minskats, i följd af den uppkomna lifliga ångfartygstrafiken.
Folkundervisningen besörjes, såsom förut är nä mildt, på sätt genom Kongl. Maj:ts nådiga stadga derom af den 18:de Juni 1842 är föreskrifvet.
Sålunda finnas 100 egentliga folkskolor, hvaraf 77 fasta och 23 ambulatoriska.
Af de fasta äro 14 gemensamma för 2 socknar hvardera; 4 finnas vid jernbruken Hällefors, Åker, Högsjö och Stafsjö och en vid Tullgarns Kongl.
LustSlott.
Härförutan äro inom länet inrättade 3 särskilda flickskolor, en små - barnsskola och en slöjdskola.
För danande af Folkskole-Lärare finnes sedan år 1843 ett Institut i Strengnäs.
En arbets- oell förbättringsanstalt för barn är inrättad, stående under särskild Direktion, med Landshöfdingen till Ordförande och af honom tillkallade Ledamöter.
Offentliga sjukvårdsinrättningar för Länet äro: l:o Lazarett och Kurhus i Nyköping, 2:o Ett Lazarett och Kurhus i Eskilstuna, för denna stad samt Öster- och Wester-Rekarnes härad. 3:o Nyköpings Hospital.
Utgifterne hafva under nedannämnde 3:ne år uppgått: vid Lazarettet. vid Kurhuset. vid Kurhuset i Nyköping. i Eskilstuna. år 1848 till 4^393: 3 8. 6. 2,301: 20T 7. 1,368: 7. io. ,, 1849 » 4,668: 6. 3. 2,041: 9. 4. 1,221: 6. 5.
» 1850 » . . . . . 4,597: 37. 4. 1,928: 33. 6. 1,242: 46. 2.
Summa 13,659: 34. i. 6,331: 15. 5. 3,832: 12. 5.
Och har behållningen, som vid 1847 års utgång utgjorde 6,136: 28. 7. 6,901: 22. 5. 1,105: 7. 10. vid slutet af år 1850 ökat sig till 7,427: 33. 11. 7,714: 41. 11. 1,647: 30.
5. hvaraf dock det för kurhuset i Nyköping uppförda belopp till största delen består af i landet innestående uppbörd, som först under ett följande år inflyter.
Kurhusafgiften har under nämnde 3:ne år utgjort 6 sk. för hvarje mantalsskrifven person inom Rekarnes fögderi och Eskilstuna stad, men för öfriga Länet 5 sk.
Vid hospitalet har i medeltal under ifrågavarande 3:ne år 56 personer erhållit vård och dagportionskostnaden utgjort 7 sk. 5 rst.
Hela utgiftssumman för denna tid har uppgått till 15,351 R:dr 43 sk. 9 rst.
Inom Länet finnas 3:ne Provincial- och 2:ne extra Provincial-Läkare anställde, äfvensom en ensamt af kommunen aflönad Distrikt-Läkare för Floda socken.
Jemte de apotheker, som finnas i samtlige städerne, äro dylika anlagde vid Malmköping, samt i Björnlunda, Floda och Westra Wingåkers socknar ; hvarförutan vid Bie i Floda socken en så kallad kall vattenkuranstalt finnes inrättad. 23 Antalet af taxerade krogar och andra. näringsställen som, oberäknad t gäst gifverierne, år 1847 uppgick till 66, utgjorde år 1850 52, hvadan en minskning af 14 stycken i detta antal ägt rum, och det endast å landet.
Genom en inför Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den 16 Juli 1847 träffad öfverenskommelse, att gälla under 10 år, räknadt från den 1 derpåföljde September, hafva Länets samtlige invånare, med undantag dels af 8 socknar, deraf de flesta utgöras af öar och holmar i Mälaren, dels af några skärgårdshemman, tillförbundit sig att i premier utbetala: för dödad varg 20 R:dr ochlol3R:dr 16 sk.
Banko, ehvad djuret dödats i eller utom skallgång; Och har härigenom rofdjurens utödande ganska mycket befordrats, emedan det betydliga premiebeloppet, med afseende derpå, att ungar af dessa rofdjur, om de få tillväxa, åstadkomma fullt lika stor skada som de fullvuxna, blifvit bestämdt till lika stort belopp för de förra som de sednare, och hvilket sporrat hågen att om våren uppsöka desse rofdjurs iden, som utgör det grundligaste sättet att förminska oell utrota desse skadedjur.
För utbetalning af desse premier har Profil ings-Kumitéen erhållit uppdrag att bestämma huru mycket hvarje socken bör, efter beräkning af det förmedlade hemmantalet, erlägga, hvilken afgift derefter till Kronofogden inbetalas och sedermera i Landtränteriet insättes bland Länets Jagtkasse-medel.
Ender den 23 Februari 1844 har Kongl. Majit i nåder fastställt reglemente för Länets Brandstodsbolag, hvilken högst gagneliga inrättning nu så betydligt tillväxt, att teckningssumman vid slutet af räkenskapsåret 1850 uppgick till 13,840,370 R:dr med ett ansvarighetsbelopp af 13,807,800 R:dr, och hafva de utskrifne bidragen utgjort: år 1848 . . . . 1 sk. 8 rst. på 100 R:drs ansvarighetsbelopp. » I849 .... 1 » 6 » » » » » 1850 ....
1 » 4 » » » »
Inom de flesta socknar finnas sockenmagasiner, för beredande af tillgång till spanmål under inträffande missväxter och för andre nödige behof.
Bland öfriga anstalter, afseende besparingsändamål, må i första rummet nämnas den för Nyköpings stad och län bildade sparbank, som vid 1850 års utgång ägde en reservfond af 5,601 R:dr 34 sk. 4 rst., hvarjemte insättarnes innestående fond utgjorde 153,237 R:dr 46 sk.
Dylika, ehuru mindre, banker finnas inom Oppunda härad, samt i Eskilstuna, Strengnäs och Trosa städer. 24 Städer.
Nyköping, Länets residensstad, är belägen vid åns af samma namn utlopp i en vik af Östersjön.
Invånarnes antal utgjorde år 1850: 3,781.
Stadens jord, uppskattad till 8£ mantal, uppgår till 694 tunnland, deraf 438 tunnland utgöra åker, hvarå odlas säd, potates och foderväxter.
Handeln, som år 1850 idkades af 33 Minuthandlande, bedrifves endast på inrikes ort samt Norrige, och är jemförelsevis icke af någon större betydenhet.
Handelsflottan utgjorde år 1840 ... 8 fartyg om tillhopa 142 Läster, och år 1850 ... 10 » » » 145 » hvarförutan 3:ne ång fartyg om tillsammans 130 hästars kraft underhålla reguliera turer emellan denna stad och hufvudstaden, och det ena af desse fartyg utsträcka sina resor jemväl till Westervik och Calmar.
Kommers-Kollegii underdåniga berättelse om Sveriges inrikes sjöfart 1850 utvisar i öfrigt att till Nyköping under år 1840 från inrikes orter ankommit 100 lastade och 42 olastade fartyg, med ett sammanräknadt lästetal af 1,787T9Ö°B, och afgått 25 lastade och 108 olastade fartyg, om tillhopa 2,040T7ff4B läster.
År 1850 utgjorde ankomne lastade fartyg 20 och olastade 40, med 3,568 lästers drägtighet, och de afgångne 33 lastade och 2 olastade, om tillhopa 1,886 läster, utom 22 ankomna och 29 afgångna förpassningsfria fartyg.
Inloppet till hamnen uppmuddras fortfarande, så att 10 fots djupgående fartyg nu kunna inlöpa, och staden njuter i bi drag dertill 400 R:dr Banko årligen af Statens medel.
Utom ett garfveri finnas 5 stycken klädesfabriker, vid hvilka år 1850 förfärdigades 41,312 alnar, deraf större delen, eller 32,775 alnar, utgjorts af korderoj.
Det här från början af 1600-talet befintliga, privilegierade messingsbruket har endast till en ringa del bedrifvits, hvaremot alla dertill hörande, med stora kostnader i sednare tider anlagde verk, såsom mekanisk verkstad, skeppsvarf m. m., till stor men för rörelsen i staden och kringlig gande ort, stått obegagnade, sedan det bolag, hvilket denna egendom tillhörde, år 1844 kom på obestånd.
Helsovården ombesörjes af 3:ne Läkare, hvaraf en aflönas af staden.
De öfrige 2:ne äro den ena Hospitals- och Lazaretts-Läkare och den andra Pro vincial-Medikus.
Bland undervisningsanstalter upptages i första rummet elementarskolan med I Rektor 5 ordinarie Lärare samt Sång- och Gymnastik-Lärare.
Lärjun garnes - 25 garnes antal uppgår till 120 å 150.
Vidare finnes lancaster- eller folkskola gemensamt för stadens båda församlingar i särskilda afdelningar för hvardera könet, samt en genom enskilda bidrag tillkommen småbarnsskola.
Fattigförsörjningen, som vid 1850 års slut ägde en kapitalbehållning af 8,331 R:dr 5 sk. 4 rst.
Banko, är gemensam för stadens båda församlingar.
Hvad till de år från år sig ökande fattigvårdsutgifterne åtgår utöfver räntemedlen å denna kapitalfond uttaxeras bos stadens skattskyldige, i mån af den bevillning hvar och en erlägger, efter olika beräkningsgrund för fastighetsägare, löntagare och idkare af borgerlig rörelse.
Dessutom finnas 6 stycken andra fonder, med en kapital-behållning vid 1850 års utgång af tillhopa 23,931 R:dr 17 sk. 8 rst.
Banko, hvarå afkomsten användes till fattiga borgareenkor och barn i staden, pensionering af till Hallverket hörande tjenstemän, lill understöd af fattiga fabriksarbetare, till underhåll för fattiga, bosatte i och utom Länet, samt till stipendier för Studerande m. m., efter gifvarnes föreskrifter.
Mälare-Provinsernes enskilda bank har sedan år 1847 härstädes haft en afdelning, med ett kapital af omkring en half million Riksdaler R:gds, för bedrifvande af kreditiv- och diskonlrörelse.
Det torde icke vara tvifvelaktigt att denna bank-afdelning, skött med den urskiljning att endast några få lagsökningar behöft anställas, utan att dock banken fått vidkännas den ringaste förlust, haft ett på ortens handel och rörelse välgörande inflytande.
Strengnäs, belägen vid Mälaren.
Folkmängden derstädes utgjorde år 1850 ett antal af 1,248.
Handeln är af föga betydenhet.
Den utöfvades år 1840 af 4 och 1850 af 16 personer, hvaraf 10 qvinnor.
Sjöfarten är ej heller betydlig, och utgjorde antalet fartyg, som år 1850 tillhörde denna stad, endast 2:ne om tillhopa 27 lästers drägtighet; men härtill kommer en liflig, nästan daglig ångbåtskommunikalion med hufvudstaden, underhållen af fartyg, som i förbifarten till och från andra städer vid Mälaren och Hjelmaren lägga till vid stadens brygga.
Handtverkeri-idkarnes antal uppgick nämnde år till 30 män och 2 qvinnor jemte 25 gesäller och 34 lärlingar.
Jordbruket utgör en af stadens betydligaste näringar och uppgår rymden af den staden tillhörige åker till icke mindre än 671 tunnland och äng till 374.
Stadens egentliga betydenhet består deruti, att den är säte för Stiftets Biskop och äger ett större läroverk, der den fordna elementarskolan och gymnasium blifvit förenade, försedt med 15 ordinarie Lärare, som bibringa undervisning åt omkring 150 lärjungar, hvaraf staden har en icke obetydlig Berättelse öfver Nyköpings
Län för åren 1848—1880. 4 26 inkomst.
Den här befintliga, särdeles vackra domkyrkan är en bland de äldsta i riket.
Folkskola finnes sedan år 1823, gemensam för staden och landsförsamlingen, der omkring 100 barn erhålla undervisning.
Fattigvården bestrides dels af räntor af donerade medel och uttaxering hos stadens innevånare, dels genom anskaffning af materialier till arbete och försäljning af de tillverkade varorna.
Sjukvården ombesörjes af 2:ne här bosatte läkare, af hvilka den ene njuter aflöning af stadskassan.
Eskilstuna, belägen vid Hjelmare- eller Eskilstuna-ån, f mil från dess utlopp i Mälaren.
Denna först år 1659 med privilegier försedda stad har under sednare tider vunnit betydlig förkofran och tillväxt, så att invånarnes antal, sorn år 1810 beräknades utgöra 1,855, 40 år sednare uppgick till 3,808.
Stadens förnämsta näringsgren består af jern- och stålförädling och utgjorde år 1850 antalet af i staden skattskrifna handtverkare 217 och handtverksidkande qvinnor 21 med 316 gesäller, 530 lärlingar och 113 andre arbetare, hvaraf det största antalet vid berörde yrke hade sysselsättning; Och finnas här åtskilliga fabriker för finare smidestillverkning, 1 mekanisk verkstad, tillhörig Direktör Munktell, 1 stångjernshammare, 4 räckhamrar och 4 slipverk m. m.
Handeln var år 1850 fördelad mellan 24 minuthandlande män och 2 qvinnor, taxerade till sammaniagdt 512 R:dr 24 sk.
Banko i bevillning för rörelsen.
Tillförseln af landtmannavaror å torgdagarne är synnerligen liflig.
Jordbruket är ringa.
Rådhus är nyligen uppfördt,.i förening med det förut omförmälda cellfängelset.
För undervisnings meddelande finnes här en elementarskola, under Rektor och en annan lärare, med 30 lärjungar jemte en förberedande klass, motsvarande den förut befintliga folkskolan, och flickskola, med omkring 100 lärjungar i hvardera, hvarförutan en söndagsskola är inrättad.
Fattigvården är betungande, ehuru underlättad af enskilda betydliga donationer och ett år 1841 af Rikets Ständer beviljadt statsanslag af 10,000 R:dr Banko, hvarför en arbetsinrättning blifvit anlagd, der omkring 50 personer erhålla bostad och hållas till sysselsättning.
Helsovården ombesörjes af en Stadsläkare jemte den läkare, som är anställd vid det förut omnämnde, här belägne Distrikt-Lazarett och Kurhus.
Thorshälla är belägen jemväl vid Eskilstuna-ån, j mil från dess utlopp i Mälaren.
Statlen, som under detta århundrade löga tillvuxit, hade år 1850 607 invånare, hvaraf 3 handlande, taxerade till 36 R:drs bevillning, 20 handt - 27 verkmästare med 14 gesäller och 22 lärlingar.
Till staden hörde sistnämnde år 4 fartyg om tillhopa 121 lästers drägtighet, samt 2:ne ångfartyg, hvardera om 45 hästars kraft, hvarmed kommunikation med Stockholm underhålles, och frakter äfven för Eskilstuna stads räkning ombesörjas.
Jordbruket är dock stadens hufvudnäring, och utgör den staden tillydande jord 566 tunnland åker och äng, åsätta 12^ mantal.
Här finnes en pedagogi, som lärer vara grundad 1619 af hertig Carl Philip.
Helsovården omhesörjes af ortens i denna stad stationerade Provincialläkare.
Mariefred är belägen vid Mälaren.
De handlandes antal år 1850 utgjorde 5, med tillhopa 50 R:dr i påförd bevillning, bandtverkarnes 27, med 17 gesäller och 31 lärlingar.
Till staden hörde samma år 3:ne fartyg, om en sammanräknad rymd af 44 läster.
Sjöfarten är icke betydlig och har att bestå täflan med landsbygden, enär å ömse sidor af staden lastplatser finnas, hvaraf den ena för Åkers styckebruks räkning.
Genom ångbåtskommunikationen med hufvudstaden hvarje vecka, under den årstid is icke hindrar, är rörelsen vidare underlättad.
Jordbruket är stadens hufvudsakliga näring.
En pedagogi finnes.
Den af staden antagne och aflönade läkaren ombesörjer sjukvården bland befolkningen, som år 1850 uppgick till ett antal af 643 personer.
Trosa, mindre stad, belägen vid en uppgrundad och för större fartyg osegelbar vik af Östersjön, der Trosa-ån utfaller.
Folkmängden år 1850 uppgick till 492 personer.
Samma år funnos 3:ne handlande, tillsammans påförde 70 R:dr i bevillning, samt 21 handtverkmästare, 4 gesäller och 9 lärlingar, men både handel och handtverkerier äro föga betydliga här, likasom i öfrige af Länets mindre städer.
Hufvudnäringarne äro jordbruk och strömmingsfiske, hvilket sednare idkas i icke ringa mån.
Staden har särskildt antagen läkare, som ombesörjer sjukvården, samt en pedagogi, dervid af en lärare undervisning lemnäs 50 till 60 lärjungar.
Å det af Södermanlands Regemente under slutet af förra seklet inköpta, och ännu tillhörige, rusthållet 1 mantal Malma i Lilla Malms socken af Wilåttinge härad, är Malmköpings köping anlagd, som med hänseende till handel och rörelse kan jern föras med Länets mindre städer.
Ilär funnos år 1850 14 män och 1 qvinna, idkande handel och derför taxerade till 104 R:dr i bevillning, 25 handtverksidkaude personer och 26 gesäller, lärlingar samt arbetare.
Folkmängden, som uppgår lill omkring 300, erhåller läkarevård af 28 den här stationerade extra Provincial-Läkaren som tillika är Bataljons-Läkare.
Köpingen, som lyder under landsrätt, har särskildt antagen Ordningsman.
Södermanlands Regemente har här sina öfningsmöten.
Nyköping den 28 Maj 1853. fm. K. Frölich. G.
Johan Lagerbjelke. TABELL för Landet inom nyköpings
Län för åren 1§4§-1§50. skatteköpte, derå Åboe lera Lägenheter utan mantal Lustslott med dertill hörande hemman .
Kungs- och Kungs Ladugårdar Derunder lydande eller eljest
Kronan särskildt forbehållne och för rade eller disponerade hemman .
Dito andra lägenheter såsom Stallängar Qvarnar med flera . Krono-Säterier . Frälse-Säterier Skatte-Säterier .
Säteri-Rusthåll .
Rå- och Rörs-Hemman Frälse-Hemman .
Frälse-Skatte-Hemman Krono-Hemman .
Krono-Hemman under Krutbruk anslaget Krono-Nvbyggen med frihetsår Krono-Rusthåll Krono-Augments-Hemman .
Krono-Skatte-Hemman . . Krono-Skatte-Hemman, särskildt under Bruk Krono-Skatte-Rusthåll.
. . Augments-Hemman Militie-Boställen ....
Civila Boställen Ecklesiastik-Boställen .
Domkyrko-Hemman, Frälse.
Dito Dito Krono .
Gymnasii- och Skole-Hemman, Krono .
Hospitals- och Barnhus-Hemman, Frälse Dito Dito Krono Rekognitions-Hemman Skattlagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar med någon hemmansränta äro inbegripne, Frälse Dito Skatte Dito Krono Obebyggde skattlagde Lägenheter Oskatrlagde, bebyggde dito, deribland Ryttare-, Soldat- och Båtsmans-torp Backstugor . . Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från Hemman under ständig äganderätt
Dito dito dito dito på viss tid eller lifstid Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter, som ej äro under någon hemmansr Dito Krono Dito Frälse Tull-mjölqvarnar med 326 pär stenar Tull-sågqvarnar, deraf 55 grofbladige och 2 finbladige Husbehofs-mjölqvarnar, deraf med särskild i Jordeboken uppförd ränta Husbehofs-sågqvarnar Stampar ....
Koppar-hammare K oppar-grufva .
Stångjerns-verk .
Ämnes-hammare Masugnar ....
Jernmanufaktur-verk af särskilda slag Jern-grufvor .
Kobolts-verk .
Krutbruk .
Garfveri er ....
Kalkugnar ....
Metall-gjuteri Skedvattens-fabrik Lack-, Kimröks- och Terpentin-Fabrik Lands- och Härads-Allmänningar Krono-Skogar, Ädlare verk, upplåtne- mot afgift Bomulls-spinneri Diverse personer, som ej höra till någon viss näring Malmköpings köping Hjul-fabrik . . Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fidei-kommisser Frälse-Räntor dess räkning utarrende hafva besittningsrät inbegripne, under Skatte Summa Hemmantal.
Mantal Mantal 34; 35| 52; 52! 6| 8* 10 37 81»* 13* 16* 166A 1,166»; 69|» 12 4061 14f 16* 205^4 1,500** 86 4 V mn i 444 64* 3 4| 981A 1,29.2-;; 10i2A 12iVn 1U A3S 132}1 S2-H 94! 71 7 1 l7?T 86** 22 3 30A 90rV 98 {\ n 2 1 1 3; 3! 21 4 1 1 8Ji Sfs 3,327,»,A 4,1404* - r CM CM 2 St. 221 tio 14(J 330 5,778 2,315 2 226 6 10 6 124 57 62 57 4 1 1 13 6 8 22 43 25 Utsäde af T:r 30 96 6 1 3 16 6994 15 27 254 1,332 75j 11 1 7 5 1,234 9 197 143 lil 29J 148 n i 4 21 1 H 26 8 11 31 388 12 T:r 135 434 39 11 77 3,361 99 135 986 7,747 432 90 6 1 38 26 6,755 60 918 460 522 156 791 71 6 24 14 6 591 176 69 i 80 113 2.189 165 t* T:r 25 105 10 3 27 718 22 23 209 1,244 68 151 2 4 4 1,535 16 162 135 117 35 154 21 2 8 4i 43 18 24 22 3531 27 9,649| 4,936| 26,188j| 5,1471 a Ter 24 177 31 26 1,400 19 60 232 1,0931 80; 71 1 6 8 903 8 156 78 86 271 84 U 1 4 21 1 3 12 5 5 14 841 Ter 21 83 41 3 13 599 181 29 130; 1,175 691 12t 11 5 5 1,1311 121 119 69 92 301 1131 2 n 6 31 n 4 13 7 3 18 226 18 4,613f 4,0411 >'■ T:r 14 45 21 3 9 3941 7 13 88 523-1 361 6 11 3 2 5821 41 88 61 53 12i 61i 16 4 51 19 339 18 Tci Of 569 63 22 90 5, 191 94 155 813 5,892 442 81 6 2 38 18 5,879 54 1,052 452 532 183 752 6 6 22 13 6 59 279 186 216 56 4,568 921 226 59 26 6 60 110 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
T:r 240 931 651 30 130 6,673 153 231 2,125 10.907 616 1001 11 55 35 11,629 95 1,640 1,235 1,033 277 1,386 14 11 44 24 11 101 205 63 89 231 3,122 96