Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På detta fatt blifva äfven de rätts - vilkor iagttagne forn ligga till grund för Medborgares deltagande uti valet till Nationens befullmägtigade.
Då hvar och en, forn igenom fin förmögenhet eller fm näring kan. anfes hafva tillräckligt inierefie uti Sambäjls-Cootractets bibehållande för att vilja Statens heiland, blir berättigad att deltaga i valet till Nationens Ombud, blifva på en gång alla rättmätiga anfpråk och Nationens talrikafte och vigtigafte interelfen , igenom en fådan valrättighets utöfning förenade.
Det förila villkoret vid en Reprefentationsförändring fkulle fåledes vara: 5’Att alla Svenrika Medborgare, utan åtlkillnad af Stånd, yr“ken eller lefnadsfätt ikulle vara berättigade “att deltaga i valet af Nationens befullmägti“gade för vården af defs Lagiliftningi Att ut. “öfningen af denna val-rättighet ikulle endaft “bero af egenikaperne af bofaft, oberoende och fullmyndig, forn anfes erforderliga “iör Samhället , till borgen för bruket af ea “fådan rättighet,44 Men lika lätt forn Conftitutions , Utlkottet funnit, att gilla och antaga denna allmänna rätts-princip, lika många fvårigheter har det träffat vid Lagfliftande Corpfens ytterligare daning och beftämmandet ai defs fammanfättning och förhållanden.
Utlkottet har icke kunnat undgå att finna, att annat är valrättigheten, annat fättet att välja och annat återigen villkoren för att kunna komma under omröftning; Att hvar och en af defia omöändigheter fordrar en färikilt underfökning, ett lärikilt beftämmande, efter de olika grunder man antager för dea Lagftiftande Corpfens fammanfättning-och verk. ningsiätt.
Då Utfkottet befinnat, att här upp. kora frågan om den garantie , Samhället ägde tätt att fordra af dem, åt hvilka det vigtiga värf att vara defs Lagfliftare fkulle uppdragas, att denna garantie kunde och borde blifva tvåfaldig, få väl igenom den Lagftiftande Corpfens beftåndsdelar, forn deras fördelning och verknings-förmåga , har Utlkottet äfven mårt medgifva, ett bär inträffade den punkt der icke blotta Rätts - grunder erifamt kunde följas, der det nogare beftämmandet berodde af erfaren, betens och klokhetens anvisningar.
Det är vfd betraktandet af den mängd frågor forn detta ämne förutfätter, af de mång* faldiga underfökningar det erfordrar , af företrädets beroende af lokala förhållanden och omfländigheter, forn Conllitutions Utikottetjmed häpnad infett hela vidden af fitt åliggande, med mifstroende till egna infigter ftadnat i den öfvertygelfe att endaft allmänna grunder för vilha hufvudfrågor, endaft anledningar till ett jemnförligt bedömmande af olika mera detaillexade Fardag, fkulle blifva det forn af Conftitu. tions-Utfkottet borde och kunde för det närvärande uppgifvas.
Ut/kottet har funnit, att annat är fjelfva Förflagets riktighet, annat defs antaglighet vid tillämpningenj
Att det förra beror uppå defs öfverensftämmelfe med hvad forn bör utgöra en Lagftiftnings hufvud-föremål, att det fenare beror uppå mer eller mindre ftadgade vanors helgd och allmänna omdömets derefter antagna riktning, vid den tid då ett fådant Förling Ikall införas.
UtlkotteF forn funnit att till grund för det förra borde föregå et» underfökning af villkoren för Samhälls Contractet, ett betraktande af ämnet endal! under allmänna fynpunkter efter tideböckernas och StatsLärans förenade och jemnförda uppgifter och anvisningar, har återigen i anfeende till de fenare tagit för afgjort , att deras bellämmande berodde helt och hållit af lokala förhållanden och af tänkefätten den tid då verklfäliigheten Ikuile 'börjas} Att fäledes pröfningen deraf borde öfverlemnas åt allmänna upplysningen, och fafcliäilandet åt det derefter liadgade allmänna omdömet.
Med iagttagande af denna atile ili na d och med blott ett flygtigt berörande af de ämnen, forn närmare' höra till eller bero utaf tillämpningen, får Utfkottet till uppfyllande af det åliggande forn blifvit detlämma af Rikfens Ständer uppdragit, härmedelft förklara, att det endal! tror fig kunna framlägga och ingå uti underfökning utaf de hufvudfakligafte frågor forn vid en National - Reprefentations fatnmanfättning höra komma under pröfning, och forn i allmänhet kunna utgöra villkoren för denfamma.
Ibland delTa blifva viflerligen de frågor forn förf! malie utredas och beliämmas: hvilka äro en National Reprefentations hufvud-ändamål, hvilka äro känneteknen att dels fammanfättning och verknings-förmåga fiå i enlighet dermed?
Redan här framföre har ConfiitutionsUtlkottet tillkännagifva} att det anfåg
Lag - jftiltningens andsmål vara, att uttrycka Samhällets allmänna vilja öfver allmänna föremal och' allmänna behof, att följaktligen Reprefentationens fullkomlighet hvilar derpå, att få mycket forn möjligt förena alla enfkilta intereffen till gemenfamt nyttiga ändamål.
För att ännu närmare beftämma detta, anfer Utfkottet fig böra tillägga , att Lagftiftande Magtens verkningskrets icke får endaft infkränkas till den bjudande åtgärd forn ingår uti Lagens föreflående och beflutande, men äfven att Lagftiftande Corpfen malle äga en återhållande kraft, för att bevara Nationens rätt igenom bibehållande af de gjorda Lagars helgd.
Det är fåfom Toik af allmänna viljan Tom Lagftiftande Cörpfen bör föreflå och beftämma de allmänna villkoren för Samhälls - Contractet och enlkiltes förbindelfer; Det är fäfom förellällande en del af Sämb alls-Ma gten, forn lamma Corps bör kunna hindra att de, åt hvilka verkftälligheten af Lagens bud och vården af Samhällets allmänna ärender äro uppdragne, icke öfverträda grän. forne af un befattning och fatta fin vilj3 i Hållet för Lagens bud.
Huru delfa ändamål Ikola vinnas, anfer Uclkottet mycket bero uppå den Lagftiftande C.orpfens fammanfättning, mycket uppå de denfamma tillagde rättigheter, intetdera är i något af delfa affeenden likgiltigt, men för det förila af delfa ändamål torde likväl belk alfen heten af defs fammanfättning vara utaf mera inflytande , för det fenare torde det mera ankomma uppå de denfamma tillagde rättigheter.
Genom de i vår Grundlag innefattade fladganden, lå i affeende på befkattning forn Embetsmäns anfvarighet, kan Utlkottet ej annat än anie den Lagliiftande Magtens rättigheter på en gång få bevarade och få afmätta, att
Utlkottet för ändamålets vinnande icke har annan önikan öfrig, än att de alltid måtte bibehållas, alldrig mifsbxukas.
Men för verkliggörande af denna önikan, lära alla Fäderneslandets vänner lika med Utikottet erkänna , att mycket beror på en förbättrad Reprefentation, att belkaffenheten af dels fa mm a n f ä t tni ng , defs fördelning och beft ammandet af den Lagliiftande Corpfens verkningsfätt, blir af ytterfia vigt.
Sedan man utfträckt valrättigheten, enligt hvad här framföre är 1'öreflagit , till alla Medborgare forn kunna med något ikäl antes berättigade att röfla öfver Statens allmänna in. terefie, återftå ännu att befvara frågorne, huru denna rättighet Ikall utöfvas, hvilka böra blifva villkoren för att kunna väljas?
Då antalet af de väljande relatift till dem forn Ikola väljas, blir oändligt talrikare, och då Samhällets allmänna väl fordrar, att de valdes egenikaper och upplysning måtte få vidt möjligheten medgifver, rättas efter de ärenders vigt och omfattning forn de Ikola behandla och afgöra, blir det ockfå en följd deraf, att förtroendets grader kunna delas, att den befattning att utfe dem hvilka i Nationens namn Ikola blifva dels Lagftif.rre , lika väl forn denna fednare kan åt vilha dertill lärfkillt befullmägtigade Ombud Uppdragas, Detta inllämmer fä mycket mera med Nationens fördel forn det är för dels fäkerhet en hufvudgrundfats, att maffans activité bör undvikas, att derföre Nationens farn. mankallande i flora Folkfamlingar bör få fällan lorn möjligt påkallas.
Då Utfkottet erkändt riktigheten och vigten af denna grundfats, har det tillika funnit, att det borde blifva ett miadre antal perfoners lott ibland de väljande, att beftämma valet, af Nationens befullmägtigade, eller att utte dem forn kunna komma under om» rullning.
Allmänna!! har, få väl inom Utfkottet forn i alla Ikrifter öfver deffa ämnen det blifvit förellagit, att genom dertill uifedde Electorer låta förrätta detta val, och det är onekeligt att ett fådant valiätt har företrädet af en redan känd oell på flera Hällen antagen method.
UtIkottet forn ockfå finner denfamma förena både lätthet vid utöfningen och, den fördel att afgående Fullmägtige alltid med få mycket mindre omväg kunde, under en vifs tiderymd, genom de valde Electorer erfättas, har ockfå intet att invända emot FÖrflagets lämplighet.
Men då Utlkottet nu mindre har till föremål att beftämma hvad forn egentligen kan blifva brukbart, är att uppgifva till nogare pröfning de åtfkilliga omfiändigbéter forn kunna komma i fråga, tror Utlkottet fig tillika böra nämna den af en bland dels Ledamöter uppgifne utväg, att genom viffa FÖrflags - Liftors uppfattande, förekomma de märkligafle milstag vid valen, utan att derföre aflägsna de väljande ifrån en direct åtgärd vid valet af fina Ombud.
Hos en Nation forn hittills till florie delen directe valt fina befullmägtigade, torde det vara af något värde, att, få mycket forn möjligt, bibehålla en närmare relation emellan] de väljande och den valde och det torde derföre böra lemnäs åt alimanna omdömet, att en gång i en framtid beflämma, hvilketdera valfättet bör äga företrädet, antingen det Igenom Electorer, eller det igenom Fö r f 1 a g s - Li ftors uppfattande till de väljandes efterrättelfe.
Till det fenare/kulle då iordras , att närmare beftämma deras quabficationer forn /kulle uppfatta fådanc För/lags-Liftor, antingen detta uppdrag /kulle bero af en vifs grad förmögenhet eller förtroende.
Svårigheten torde vara , att utröna detta fenare utan en fär/kilt till detta ändamål anftäld val. förrättning, och att fördubbla de/Ta vore åter att fela emot den här fram/öre ftadgade princip, att få mycket forn möjligt undvika flora folkfamlingars oftare påkallande.
Lättrft blir utan tvifvel, att låta förmögenheten tillika med vi/Ta tjenfte-befattningar tjena till grund för beftämmandet af dem forn /kulle uppgöra Förflags - Liflorne* Men frågan vore, huruvida detta blefve för Allmänheten lika tillfredsftällande.
Det är förft efter ett noga öfvervägande af de/fa fvårigheter forn man bör finna om icke valfättet igenom Electorer torde böra äga företrädet.
Efter valfättet kommer närmaft frågan om villkoren för att kunna väljas-
Men denna beror åter af flera andra och förft, huruvida ibland National-Reprefentationen bör göra» sfféende på fordna corpo^ations-rältigheter, huruvida en del af Nationens befuilmägtigade böra vara fjelfkallade eller ej?
Då Utfkottet förmodat affigten vara, att låta Nationens Lagftiftare få mycket forn möjligt förefalla och bevaka Nationens allmänna, icke enfkilta Corporationers InterefTen, har Utlkottet icke heller kunnät förmoda, att valen fkulle grundas uppå uträkningar om deffa fenares förhållanden.
Utfkottet har tvertom förmodat, att då ingen vore utefluten forn hittills ägt, eller nu mera kunde anfes vara berättigad till valrättighetens utöfning, borde icke heller något förbehåll i an. feende till någon vifs Corporation kunna äga rum.
Det enda undantag
Utlkottet härvid trott kunna göras, har varit i affeende på jordbruJtande hemmans-ägare, fåfom utgörande den tal rikafle delen af Nationen.
Frågan för dem kunde icke blifva, att uteflutas ifrån valen, men de böra derjemte förfäktas om, att icke förlora fin rätt att väljas- och det borde derföre fradgas, att alltid i ett vifst förhållande till de öfrige Nationens Ombud, en Bonde eller Jordbrukande hemmans-ägare fkulle väljas.
Men då för öfrigt all fråga om Corporations - fkilinaders bibehållande vid valen, i Utfkottets tanka, bör uteflutas, har deremot det för Utfkottet varit både fvårare
Och betänkligare att fladga fin opinion ; anfeende till den andra frågan, om de fjelfkallade Ledamöter.
Den torde hufvudfakeligen bero uppå den riktning man anfer fig kunna och vilja gifva den Lagfiiftande Corpfens iUfkilliga fördel - riingar och uppå fättet att beftamras deras olika rättigheter och verkningsfätt.
Då i affeende härpå Utlkottet förbehåller fig att längre fram närmare lå uppgifva fina tankar, torde i förbigående endaft böra anmärkas, 3tt då å ena fidan födfelfts rättigheter vid deltagandet i Lag. ftiftningen, fynes gifva allt för mycket åt flum. pen, lemnäs återigen igenom blott val, allt för mycket åt ögonblickets intryck och föränderliga omfländigheters inffytelfe.
För den ftadga och jämnhet i grundfatfer forn äfven vid Lagfliftningen är ett Samhällets verkliga behof, äfven forn för den fjeifiländighet forn bos Lagv fliftaren bör gifvas, ej blott i anfeende till de
Styrandes men äfven i anfeende till mängdens ofta obilliga eller mifsräknade påflåenden, fy»es ett lika oberoende å ömfe fidor vara af vigt och förtjena en nogare granikning.
Emedlertid gifves ett annat i alla Samhällen fladig, varande, ehuru i mer eller mindre grad märkbart intereffe, forn derföre vid val-rättighetens utöfning och béftämmandet af villkoren för att kunna väljas måfle komma under öfvervägande.
Det är förmögenhetens och ägande rättens, forn tyckes fordra, att i famma mon man erläo-ger mera i Ikatt till Staten, i famma mon böra rättip-heterne till valet af Defs Lag-- O O fiiftare okas, och den forn lagligen förvärfva! fin egendom derigenom njuta fäkerhet, att ej defs egendom måtte honom orättvift beröfvss.
Varnande efterdömen hafva bort hos alla Nationer genom feönare tiders händelfer djupt intrycka vigten af ägande rättens helgd, och al. la tiders erfarenhet, få väl forn fakernas nöd. vändiga förhållande bevifar, att ingen nation defsförutan Kunnat uppftiga till välmagt och ära.
Det är fåledes ej blott för enlkiltas, men för Samhällets allmänna väl forn deltagandet i Statens Lagftiftning malle till en vils grad rättas efter deltagandet i Statens allmänna bördor; Det är på della grunder forn roll - rättigheten och rättigheten att kunna komma under om. röftning, böra uträknas ej blott efter Folkmängden men efter den afgift hvar och en erlägger för Samhällets beftånd.
Det är på fådant lätt forn de ::ne grunder uppkomma forn böra iagttaga* vid röft-beräkningen, nemligen; Folkmängd och Bevillning.
Då denna fednare närmare uttrycker förmögenhetens förhållanden och defsutom är lättare att beräkna, torde det böra blifva denna forn vid befkattnings-beräk. ningen endaft bör komma i Fråga
Då vid ali omröfiuing i det förra affeendet röfi - beräkningen (kulle fke efter jord, men minimum och maximum deraf endaft utgöra en röft , efter hvar och ens perfonale och hvar och en obefutten mans röft-rättighet vara bevarad, få fnart han erlade fkatt i jemnförelfe till ett fjerdedel® eller ett halft hemman, men antalet af Reprefentanter uträknas i förhållande till Mantalskrifna perfoner, få vore äfven hvar och ens enfkilta rått derigenom iagttagen.
Men för rättigheten att töfta i affeende på den andra beräknings-grunden fkulle erfordras en vifs Bevillnings - afgift; Så att val-rättigheten icke lkulle fträckas utöf. ver en utfatt gräns, äfven forn anfalet af Reprefentsnter fkulle uträknas blott efter ett vifst förhållande till Bevillnings Summan, Befiämman - det af få väl det ena forn andra af defTa villkor lär väl komma att bero af varande omftändigheter då förändringen fkulle göras och af det ftörre eller mindre antal fådane Reprefentanter forn man ville hafva uti den Lagftiftande Corpfen.
Endaft förfiagsvis torde böra nämnas, att Utfkottet fäftat uppmärkfamhet vid det uti en tryckt lkrift uppgifne förhållande af En fullmägtig för 10,000 perfoners Folkmängd och En för ro,ooo Rdr.
Kan hända torde denna fenare proportion i mon utaf Bevillningen böra ökas, få att då Bevillningen, fedan denna uträkning var gjord, är fördubblad, ikulle det ockfå blifva för 20,coo i flället för 10,00© R:dr.
Bevillning forn E n fullmägtig fkulle {kickas; Kan hända vöre det ockfå i detta offe en de fäkraft;, att för denna Clafs Reprefentan. ter endaft faftftälla ett vifst antal i förhållande till de öfriga, och låta beräkningen derefter rättas, i mon af Bevillningens förändringar.
Det är förft fedan grunderne för röft-beräkningen vore fåledes närmare ftadgade, forn man kan blifva i ftånd att utltaka fjelfva villkoren för dem forn fkola kunna väljas.
Oändligt mycket har i detta ämne blifvit ömfom föreflagit och förkaftadt.
Man har allmänt anfett Samhället böra äga en garantie genom tina Fullmägtiges enfkilta intereffen , för deras vård om det allmännas; Men man har alltid ftadnat i ovifsheter, då det kom an på att faftftälla det fatt på hvilket denna garantie fkulle fokas, eller den grad af förmögenhet, forn dertill fkulle erfordras, och man har ömfom fordrat den af de valde, ömfom af de väljande ; Farhågan att blattfiälla
Samhället för fkakningar eller att utefluta för* tjenflen, har likväl merendels gjort denna ga* räntie otillräcklig eller vådlig.
Kan hända torde den redan, genom de föreilagne erne oli. ka röftberäknings-grunderne tili en flor del vara vunnen, och kan hända torde derigenom äfven de llridiga pållåenderne på det lätt kunna förenas, att inga villkor behöfde utfättas för dem forn lkulle väljas efter Bevilinings-berakningen, men att för dem forn lkulle väljas i grund a£ Folkmängden borde en vifs förmögenhet i jord eller motfvarande behållen näringsinkomft, blifva ett oumgängeligt villkor.
Den garantie Samhället har att föka och att fordra af lina Laglliftare, beror likväl ej allenaft på huru de blifvit valde, men kan hända ännu mera på den Laglliftande Corpfens verkningslätt, i följe af dels fördelning och rättigheter.
Då återkommer man förft till frågan angående de omtalte fjelfkallade Ledamöter fåfom en del af reprefentationen.
Det har vilferligen icke kunnat vara Ut* Ikottet obekant att i det land där det reprefentativa regeringsfättet hittils haft det längfta bellånd och vifat de lyckligafte följder, är Laglliftande
Corpfens fördelning grundad på ea genom födfeln och Embets-rättigketen uppkommen olikhet i reprefentation, och Utlkottet har deruti igenkänt anledningen till ett nära dylikt förflag, forn af en defs förra Ledamot, Herr BergsRådet Sto c kenftröm, blifvit uppgifvit- Men dä Utlkottet erkänner vigten af de lkäl forn Englands efterdöme ger åt ett fådant reprefentationsfätt, får det likväl tillika anmärka, att dervarande Laglliftande Corps’» fammanfättning blifvit danad, icke} efter Theoretifka gtunder, men efter ett uråldrigt Reprefent3tions-fätt, forn hittills aldrig i opinionen förlorat fitt anfeende, forn omftändigheterne och erfarenheten mera i förhållande till Nationens rättigheter än fjelfva Reprefentations - grunderne, fmåningora'förbättrat.
Utlkottet, forn icke mifskänner den fördel en Nation bör hafva deraf, att defs Regeringsfätt fåledes efter hand utbildas, i fynnerhet då med detfamma det vinner förmågan att tillväga bringa den National-anda, forn utgör EngeKka Syfiemets hufvud företräde, kan likväl å andra lidan ej annat än medgifva, att det är i fynnerhet
Regerings-fättets verkningar forn hufvudfakeligen bidraga till en fådan National andas daning; att der de förra ej kunnat tillräckligen pröfvas och den lenare ej hunnits tillfkapas, är det efter varande omftändigheter man malte beräkna, ej blott de utvägar forn man (kulle vilja, men äfven dem lorn man fer lig kunna vidtaga.
Då man i fynnerhet tyckts yrka en Reprefencations-förändring, för att aflägsna de Stånds.tvilier och förekomma den föndrmg och det mifsförftånd, forn hitintills få ofta hotat med Samhällets upplösning, torde det lika litet kunna anfes för confequent forn enligt med ändamålet, att utaf de fyra Stånden, ehuru med en eller annan tillfats, for. mera erne Stånd, hvilka åtminftone Ikulle hafva anfeendö af (om ockfå de ej i verkligheten gjorde det} att upplifva och bibehålla den Hull - nåd emellan de privilegierade och oprivilegie» rade, forn man velat mildra eller åtminftone till fina påföljder utplåna.
Vöre det icke att fåledes nogare utmärka punkterne till anfall och förfvar , och vore det icke att hos de ena con. centrera behofvet af det fenare, hos de andra möjligheten till det förra?
I en tid, då hvarje hvälfning medför nya pällåenden, då ett jämnande af förmåner är ett lika allmänt forn ofta mifstagit yrkande hos mängden, (kulle väl en fålunda befiämd fördelning af den Lagfiiftande magten kunna blifva varaktig, lkulle den Hutas a morlunda än med oordning och anarchie3 eller Defpotifm?
Det är fåledes, utan att mifskänna den Nations lycka forn i en redan beffämd och af tiden och utgången gillad och rättfärdigad fördelning af deu Lagfiiftande magten, har funnit de frågor på ett till fre ds fl ä 11 a n d e fatt afgjorda forn ännu fyffelfätta de flefla öfriga, det är fnarare under fullt medgifvande af en fådan Statsförfattnings företräden, forn Conftitutions - Utfkottet likväl anfett lig nödfakadt att tvifla på möjligheten af defs införande och tillämpning under en olika linnenäs Hällning och då nyheten af förföket, under erkändt behof af flöd uti allmänna omdömet, troligen lkulle finna fig motverkadt af detfamma, Utfkottet har trott, att vid frågan om en ny inrättning borde ockfå endaft fådana grunder tagas i betraktande, hvilka härledda utur fakernas
Natur och nödvändiga, antingen forn en följd af mennilkans arbets arbetsförmåga eller af defs fatt att jfatta och Verkflälla beflut, Ikulle ingå, antingen uti vilkoren för Ägande Rätten eller för fättet att föreflå och beflämma Samhälls - ordningens förbindeller, Utlkottet har fåledes trott fig finna deffa anledningar till en olika fördelning af Reprefenttition uti 2:ne redan nämnda, mea enkla och oundvikeliga fkillnader, forn i hvarje Samhälle mer eller mindre ikola gifvas emellan Förmögenhet och Folkmängd och i följe hvaraf Utlkottet redan föreflagit en olika grund för röft - beräkningen vid valet af Reprefentanterne , nemligen: efter Folkmängd och Bevillning.
De fåledes valda Reprefentanter Ikulle lätteligen efter denna anledning delas i 2ine delar, hvaraf den fednare ikulle vara den minfl talrika men förena förmögenhetens och odlingens 5 den förra återigen mera talrik, njuta popularitetens och tilltagfenhetens fördelar, De fkulle ockfå fåledes hvardera förehålla Nationens 2 ne hufvudfakligaffe, men ofta fkiljaktiga , ehuru alltid lika vigtiga interesfen, nemligen det ena forn ägande mycket att förlora vid en rubbning af fakernas varande ordning, kan finna fin fäkerhet blott i Lagarnes kraft och lugnets bibehållande:
Det andra åter forn uppkommande af mängdens fordringar, ofta lifvadt af ögonblickets intryck, otåligt vid alla lidanden, benäget till förändringar, men vid en väl afpafTad motvigt, ärnadt att tolka de talri kafle Sambälls Clasfers behof, äfven ofta nog ikuile framföra allmänna röffens omdömen och Uttrycka defs fordringar, i enlighet mqd deffa (c) olika verkfamhets-grunder för den Lagftiftande tnagtena s.ne fördelningar, har Utikottet ockfå anfett att dera* inbördes rättigheter och befattning borde beftämmas.
Då Utikottet icke trott fig kunna föreflå den Reprelentations-fördelning, forn genom delarnes olika fammanfättning och belkaffenhet uträknade deras riktning och förhållanden j har Utikottet icke heller kunnat annat än anfe det olämpeligt, att åt arne färfkilta delar af Reprefentation gifva ett och famina uppdrag, att genom en fådan fammanblandning af göromål göra motfägelfen nödvändig, där fora endaft medverkan och ett gemenfamt bidragande vore af nöden.
Utikottet har trott, att uti denna, äfvenfom all annan Samhälisbefattning, ikulle beflämmandet af göromålen och deras fördelning i ett efter iakernas
Natur lämpadt förhållande, göra ärendernas gång mera fäker och fättet för deras af (lutande mera fullkomligt.
Utikottet har äfven funpit lig äga anledningen till denna fördelning uti de 2;ne olika åtgärder forn erfordras för Lagens tillfkapande- beftående den ena uti att föreflå den andra att befluta den.
Utikottet har trott, att den förftnämnde af della befattningar borde tillkomma den corps, hvilken mera talrik och närmare i ftånd att känna alla behof och önfkningar, Ikulle äga både mera vilja och förmåga att framföra dem; Att den fenare åter igen borde tillkomma den, forn mindre böjd för förändringar, mera i behof af en ffadgad fakernas ordning, (kulle med förfigtighetens långfarnhet pröfva . med kunlkapernas och erfarenhetens granlkning bedömma hvarje Förllag och på - flående.
Då kännetecknet äf en god Lag* Hiftning måfie vara det, att ingen onödig