Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa medel äro dock otillräcklige till förekommande behof.
Bristen måste således fyllas genom årliga taxeringar till ett belopp af 2,25o R;dr banco, hvilka uti Tabellen äro tecknade under rubriken: kostnad för Stadens Styrelse m. m.
Ibland de förändringar och förbättringar, hvilka här i Staden blifvit verkställde, förtjenar att nämnas: 1:
Inrättningen af ett ordentligt
Drätselverk, hvaruti under namn af Stadens Sjumans-Kamare, Stadens inkomster och utgifter, af dertill valde sju medborgare och en Cassör förvaltas och redovisas.
Denna nyttiga inrättning constituerades väl vid Bergs-Rätten den 21 April 1825; men — 36 som den icke finnes omnämnd uti förra Femårs-Berältelsen har varit nödigt att nu anföra den. 2:0 E11 inrättad Sparbank, hvarom här ofvan. 3:o Att Staden jemlikt Kongl. Brefvet den 20 Januarii i832 i afseen dc å Borgmästareljenstens återbesättande erhållit lika rättighet som andra Städer, och 4:o Att Kämners-Rätten derstädes enligt Kongl. Brefvet den i6Martii l833 är vorden indragen och dess göromål öfverflyttade på Stadens Råd stufvu-Rält.
Folkets bildning, sedlighet och välmåga hafva under de sislföi flutne 5 åren icke aftagit.
Af denna Berättelse och härvid underdånigst bifogade Tabeller täcktes Eder Kongl. Maj:t Nådigst inhämta Westmanlands
Läns tillstånd vid slutet af sista qvinqvennium i jemförelse med det föregående.
Ehuru conjuncluren varit missgynnande för Bergs- och Bruks-Näringen, som inom detta Län är nästan lika hufvudsaklig, som jordbruket liar dock folkmängden tilltagit förnämligast i Bergslagsorten och jordbruket, gynnadt af goda årsväxter, synes hafva vunnit förkofran, likasom handeln i Släderne.
Genom införande af förbättringar uti Brukstillverkningarne och en lättad utrikes afsättning, torde Svenska jern-exporten kunna återvinna den betydenhet och indrägtighet, som börjat förminskas, genom andra länders täflan oah industri i jernhandteringen; men härtill lärer behöfvas så mycket mera tid och så mycket större omtanka, då Svenska jerntillverkningen icke har alt påräkna så stort understöd af Capitaler, som jernhandteringen i andra länder, der rikedomen ger utvägar till anläggningar och förbättringar uti en ojemförligt större scala.
Det är redan mycket, att Svenska jerntillverkningen utan att aldeles duka under, kunnat uthärda den första inverkan af den utomlands väckte industrien och täflan i denna gren.
Såsom en hufvudgrund för Rikets utländska handel och economiska välstånd förtjenar också Bergs- och BruksNäringen stort afseende och Westmanlands
Läns förkofran beror hufvudsakligen af denna näringsgren.
Emedlertid synes vid betraktande af dessa båda hufvudnäringar här i Länet tillräcklig anledning sig förete till tillfredställeise öfver det närvarande tillståndet, ehuru några lysande förbältringcr under det sista qvinqvennium - — 37 — qvennium icke blifvit tillvägabragte.
Någon allmän nöd har icke här i Länet försports utan dess innevånare hafva tvärtom genom Försynens
Nåd varit i tillfälle att med rält betydliga frivilliga sammanskotter af Spannmål och penningar bispringa sina nödställda medborgare i de provincer som lidit af missvext.
Den allmänna Näringsfriheten, som genom utkomne författningar småningom blifvit utvidgad, synes vara den säkraste grunden för den allmänna välmågans tillvext; och om det tvång som ännu äger rum så väl för Bruks- och Bergs-handteringens idkare som för andra slöjder, efter liand blifver upphäfvet, skall otvifvelaktigt så väl Bergs- och Bruks-Näringen, som öfrige slöjder, vinna en önskad förkofran, då dervid bör iakttagas att de utskylder och onera som nu grundas på monopolier och inskränkningar i samma mon minskas och upphäfvas, helst Staten ej äger rätt att vänta afgifter af monopolier som genom Förfaltningarne allt mer och mer undergräfva*.
Westerås Slott i Lands-Cancelliet den 27 December 1833- F.
RIDDERSTOLPE. A. VV. AHLBORG. L. O. AHLM.
Tabell för Städerae inom Stora Kopparbergs Län.
Hus och Tomter Jord . .
Silf ver-Verk St.
Kopparbergs Grufva .
Koppartillverkningen . . . Veriol-Verk Rödfärgs-Verk Kopparhyttor .
Fabriker Apothek, m. m . . Personalen Hedemora.
Hus och Tomter Jord Fabrik Personalen . . .
Säther
Hus och Tomter . Jord Jern-Manufacturer Tull-Qvarnar . . . Stamp Torkplåt Personalen . . . . o o er* H o 3 St. 2543. < « VT St. 51 12 Summa 2545 71 Summa 138 138 85 Jord.
Utsäde af: >• pr T; nd 192 >>! 3 03 T:nd 1935 C/5 pt- 05 O G OQ 3 O 3 n G- p w H n> 3 n 3 m 3 ör 3 p p?- a.
T:nd 561 192 1935 242 1,276 242(1,276 Summa J 85| 5 310 561 800 Tind 946 946, 2,318 8002,318 180 950 1,440 to 3 3 o St. tö ciS T:r T:r o T:r 24 7 T:r 50 T:r 50 T.r 24 50 7 50 310/ 180 I 950 11,440 | 4 50 5 20 120 120 120 51 25 25 15 T;r 60 Medelafkastning, sedan Utsädet är a f d tagit.
Under hällne Kreatur.
T:r tö 03 o T:r 144 60 80 80 70 56 56 144 350 350 160 42 42 T:r 250 W
T:r 250 T:r 250 250 35 360 100 T:r 300 St. 113 O * SS o
Cl zz crp o St.
St, 10 550 25 300 113 20 400 10 550 25 73 25 360 20 480 100 20 400 60 20| 4| 1201 löj - 350 I60t 20| 480| 60| 1 350 73 22 4 236 I 4 236 C/5 5’ St. 60 O O Uppskattadt Värde.
H o 3 St. 210 St. 80 60 210 20 50j 86 20 50 80 110 22| 2 110 20 50' 50 20 j 5o| 50 80 R:dr 329,812 C cL 329,812 38 145,002 145,002 — 53,139 R;dr 70,745 70,745 — 62,186 — 62,186 10 a S 3 Oj r' 3 ~ 2. o 5 3 O P 3 2 • cr b re csi c 3 3 R:dr sk. r. 106,583 162,014 25,500 62,557 2810 356,654 44 3 757,213 15 6 32 53,139)32 25,125 1000 1000 32.000 3,000 600 650i Rjdr sk. r. 329,812 38 5 70,745 28 10 106,583 2 3 162,014 28 — 25,500 — — 62,557 14 — — — — 145,002 62,186 1000 208,188 53,139 32 25,125)— 32,000 — 3,000 — 600- 650- -(25,125)—|—| 36,250|-|-(ll4,514|32 Stats - Bid rag.
Efter i83o års Förordning.
Pr* H:dr sk. 1,56946 1,569 46 5 391 42 391 42 220 44 _ | 220)44 Efter ^:dra Artikeln. W to un R.;dr sk. r. 1.144 11 p c - S-a G ■—< u> 3 * E "4 5. b 3 05 re 05 2 D ci.
Rjdr 659 141 213 2,339 324 51 125 49 66 29 18 7 16 1 1,144 11 136 136 67 -( 67)- 3,968 290 124 2 31 14 416 14 106 50 64 6 1 1 229 2,592 11 11 78*40 M O R:dr sk. r. R;dr sk. r. — — — — 1 00 i ) s —- — — — — 1,782 18 3! 1920 4 2.3 a— 3:
R:dr sk. r 20 78440 _ 9116 — 400 l| 5| 40ÖI 8) 1,095 9116 24 55 R;dr 467 sk. r. 46 10 467 313 12 -l-M 55)12!- 46
R;dr sk. r. 659 609 213 2,339 810 <524 51 125 49 66 5,611 1 5 25 11 32 — 313 238 32 39 10.858 290 437 2 1,404 2,134 106 289 64 6 1 1 743 11 a o in pr S3 ns - o o ST R:dr sk. 3 p ST 1 V to 3 3 3* 09 03 O 3 Q. A "5
R:dr 36,136 684 11 5 35 16 16 238(39) 2| l,21l| 8| 35) 8 651 156 sk. r. 651 7 2 651 7 2 7 2 36,820 24 237,47131 156 89 36 155 V) c D S a R:dr 36,136 684 sk G to i s to Q - W O in r-r 3 P G - O R:dr |sk, 6) 89(36)—| 15.5 fl 156 161 35 155 16 16 89)36 279 lul 6 R:dr 84 84 28 457 37 457 37 283 28}—| 28332| 6 32 Clerieiets Underhåll.
O in 5" 03 CL, O: -1 CO u Cu n> 3 (A CO *7 Rjdr 2,564 2,564 1,600 sk. ►d p in O to R;dr sk. r. 19 2,147 2,147 500 r> o 3 3 o D - Rjdr 1,320 19 21,320 133 1,600 336 336 32 32 6 500 300 133 66 sk. 16 10 R.dr sk: 800 10 800 - 100 I 16— 100 — 32 CO 3 3 p r.
R:dr sk. r. 24 4,267 50 733 16 P OQ 5?
•■3 cn o: 3' 09 R:dr 3,654 sk. 17 — 4,267 24—»3,654 733 16 416 32 300j—)—| 66|32|—1 50|—|—( 416(32 CO pr *G* - R:dr sk. r, 1,013 17 1 1,013 16 300- 3001— 250 16 690 690 500 —I 250|—|—I 500|— ö o-. 1 < OQ n s- r* P* in to s” O 5’ S OQ to ■"J P R:dr sk. 500 r.
R;dr sk 500 250 250 250 - 250 3,15019 3,15019 600 600 Cfl B 5 3 p on ET c. *5 u R;dr sk. 659 15,758 213 38,475 810 1,008 51 125 49 66 6,262 63,479 290. 5,07420 2 1,560 18 420 6,926 22 6 106 2,781 219 90 1 1 833 -l-l 420|—J—I 4,032 |34j 1 Anmärkningar:
Sedan sista fem års Berättelsen har tillkommit; för Säthers Stad; 1 Tomt, 4o Tuni.
Äng. ! r , ... . bi.:
:'■' - s i » i *» • — '■ ; .'C £ 5 ~7TZ~ ■ .... ■ ■ > - - ■ ' ■ ! i. ~ rr !
• -V.
...:s ■T---' *•! ■ * - r '• i : . i - .s . i;-. » • r. ; ' - 1 ; . .. . : . i ?•; ■ .. . ' •.
•! ;.v|M t.i ;•.. •: r. v...',: . r._:r • I ‘ •: ‘ • : <;■ . j : 1 - i. r •. * ■ t *-4. . ‘I : r :. i . .. . . " • ■ -; .' • . ■ - ■: • . ■ ; ;*: - :f! ! i TT* l_— F r , ! i_ . .. _ • s oi • ' • 1 j : • * t ■ ■ ' . • - t , k; 18 ifiS . 'j^rs . - , : i"iS— t i ■ , f: .. • I-* —~—~W~r..
Is - • -turn ■ V * Utsäde af Medelafkastning, sedan Utsädet är afdraget - Hemman Clerecie-Slatens Underhåll.
Ständige Räntor Uppskattnings Värde.
4,500 28,700 18,300 1,200 10,300 330 00,000 51,000 143,500 91,500 |l2,80S|39| 6|74,129|38i 8l93,494ll9| 6146,907(251 l|l,026|28l 5|ll,834|is|-| 914| o| 4 36|-|-|37,505|37| 8ll91,71f|39l 4c|32l-|90,622|24|-|62,114|24|-|l7,94l|l5| 2ls,809|28| p|88,865 19| 1114,372| 16|—128,000|—|—120,000| —l—119,392f—1~ 1517,l4ll25| 7 | j 852| 50| 10,00015,500128,700) 18,30o| 1,200| 10,300 %*■ Tabell för Landet Inom Stora Kopparbergs Län. Frälse-Säterier Frälse-JIemman Bergs-Frälse-Ilemman . . .
Kronohemman Krono-Skattchemman ....
Militiae-Boställen Civile Boställen Kcclesiastique Boställen . . . Kyrko-Hemman Bergsfrälse Recognitions-Skogs-lIemman Skattlagde bebyggde Torp, utan Mantal, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne, Krono Dito obebyggde och Lägenheter par Stenar Oskattlagde bebyggde Torp Fisken, Krono Tull-Mjölqvarnar med lil Sågqvarnar IIusbehofs-Mjölqvarnar Stampar Silfver-Verk * . . , Koppar-Verk . . . Stångjerns-Verk . . Ämneshammare . . Masugnar Jern-Manufactur-Verk Glas-Bruk Pappers-Bruk ....
Tegelbruk Svafvel-Bruk ....
Krut-Bvuk Garfverier Klädes-Fabriker . . . Rödfärgs-Verk , . . Kalk-Ugnar Porphyr-Verk ....
Bomulls-Spinnerier . Krono-Skogar, Jernverk upplåtne, emot Recognitio Gästgifveriers och Krogars Minnteringsafgift Personalen: af 1831 års skattskrifne personel Clerecie-Statens aflöning Summa *~V,- « mö:** atmsi. måms BEFALLNINGSIIAFV ANDES UTI Stora Kopparbergs
Län TILL sriATm* uajnv i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE, för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832. schern monja, ECKSTEIN SKA BOKTRYCKERIET. 1834. §: *•
Länets allmänna beskaffenhet; fri ar under de sistförflutna fem åren förblifvit oförändrad, i följd hvaraf de i 1828 års
Berättelse derom redan lemnade uppgifter nu endast åberopas.
Af de i samma Berättelse omförmälte tvänne större företag till befordran af en lättare communication emellan serskilta delar af Länet, hvilar ännu det påbörjade Canal-arbetet vid Gråda-fallen i Gagnefv Socken; och någon verkställighet å förslaget angående en Canal- eller Jern-vägs anläggning emellan sjöarne Yessnan och Barken har icke eller sedermera kommit i fråga.
Å den i 1828 års Berättelse omnämnde vidsträckta Myra inom Stora Schedvi Socken har under de sednare åren odlingen blifvit med framgång fortsatt, ehuru delägarne de tvänne sista åren lidit skada af tidigt inträffad frost, och ännu icke kommit i åtnjutande af något understöd af allmänna medel, hvarom de gjort ansökning.
Några andra större odlingsföretag hafva under nämnde tid icke blifvit till fullbordan bragte; men deremot hafva på vanligt sätt fortgått de smärre odlingarne, hvilkas vidd icke kan bestämt uppgifvas, men hvaraf nyttan är ganska stor. §: 2.
Enligt 1833 års Mantalslängder uppgår folkmängden i Länet, oberäknad Särna socken, inom hvilken, såsom från skatt befriad, mantalsskrifning icke verkslälles, till 154.817 personer, och då härtill lägges
Särna sockens folknummer, som beräknas till omkirng 800, så utgör Länets hela folkstock 185,617 personer.
Deraf äro: - 4 Mantalsskrifne: Mankön . . . 35,888 Qvinnkön . . 41 -757?7,645 Mantals-frie:
Mankön, äldre, 3,8u6 dilo minderårige 22,517 Tjenstgörande Soldater i>if)5
Qvinnkön äldre . 7,564 dito minderårige 22,090- - * 3 > I ^ 2 Särna Sockens personal af begge könen och af alla åldrar ^°0r35Gi7 Folkmängden i Länet, som vid 1828 års mantals-skrifning uppgick till 130,829, liar således under de sista fern åren vunnit en tillvext af 4788 personer.
Orsakerne till denna tillökning äro desamme, som i förra Berättelsen blifvit uppgifne, nemligen fortfarande fredslugn, skyddskoppympningen, god hälsovård, och utvägar till arbets-förtjenst.
Någon märkbar förändring har icke föregått uti folkets bildning, seder och lynne, samt konst- och näringsflit, men beklagligen har välmågan aftngit, dels såsom en följd af de, under de sista åren, i synnerhet i Länets öfre delar, inträffade svaga skördar och dels i anseende till den för Bruks- och Bergverks-rörelsen under samma tid uppkomna mindre förmånliga conjunctur, hvarigenom allmogen till någon del kommit att sakna den betydligare arbets-förtjenst, som
Bergsrörelsen under ett motsatt förhållande vanligen erbjuder och för denna ort är af så mycken vigt.
Ökad skuldsättning, så väl till Staten för erhållen undsättnings-spanneroål, som till enskilte personer för hvad allmogen derutöfver varit nödsakad, att till sin bergning förskaffa, har blifvit en naturlig följd af detta förhållande; men det är att hoppas, att några goda år och en åter inträdande gynnsam period för Bergshandteringen skola afhjelpa den förlägenhet, hvaraf en stor del af allmogen nu mer än vanligt tryckes.
Om sedligheten bland en del af de ringarne folk-classerne i Länet skulle kunna anses hafva under de sednare åren aftagit, så är orsaken dertill att igenfinna i den ymniga tillgången på brännvin och det låga pris, hvartill denna vara kan säljas.
Den tid är icke långt borta, då i öfre delarne af
Länet bännvin var en sällsynthet, men speculations-andan har funnit vägen äfven till desse aflägsne trakter, der numera bännvinsupplag ofta inrättas; och genom lättad tillgång väckes och underhålles begäret till denna, både till kropp och sinne förstörande dryck.
Det är val sannt, att gröfre brott fortfarit, att vara sälsynla i denna ort; men det ar ock lika sannt, att de flesta brott, som bär (örefallit, blifvit föröfvade under eller i följd af rusigt tillstånd.
Förgäfves är att hoppas något framsteg på sedlighetens bana, så länge medel icke finnas, att hämma dryckenskapslasten, och det enda medel, som, efter Konungens Befallningshäfvaudes tanka, skulle verksamt leda till ändamålet, vöre att genom höga afgifter å tillverkningen fördyra varan.
Erfarenheten har visat åtminstone i denna ort, alt vid högt bränn vinspris begäret efter denna såkallade njutning varit någorlunda inskränkt inom måttlighetens gränsor; men att då, såsom nu inträffar, bränvin kan säljas till ringa pris, måttlighetens fordringar blifvit vida öfverträdde.
Af delta Läns talrika folkmängd nödgas en betydlig del, att genom arbete hos andra personer söka sin bergning.
Brist på arbetsfolk röjes således icke.
Enligt det utdrag af Länets markegångstaxor för åren från och med 1827 lill och med i83r, som finnes denna Berättelse bifogad, liar medelpriset å ett Mansdagsverke under denna tid utgjort 2,4 s^* 9? r:st Banco och således i det närmaste bibehållit samma värde, som under de föregående fem åren. §: 3.
Hvad angående jordens bruknings-sätt, Sädes-slagen, odlingen af Potatoes, Lin, Hampa och Humla samt Trädgårds-skötseln uti den förra Berättelsen blifvit anfördt åberopas nu, då i dessa delar någon förändring under de sednare åren icke ägt rum.
Spannmåls-produktionen inom Länet är väl under vanliga, goda år uti jemt stigande, dels i den mon de, på Kongl. Majlis och Kronans bekostnad skeende storskiften fortgå och bereda tillfälle till införande af ett bättre ordnadt åkerbruk och dels i följd af de odlingar, som årligen verkställas; men vid betraktande af folkmängdens tillvext kan sädes afkaslningen ännu icke anses fylla behofvet i ett högre förhållande, än uti lörra Berättelsen blifvit uppgifvit, eller till nio tiondedelar af hvad för året erfordras.
Då svagare skördar inträffa, hvilket i den sednare tiden flera år varit händelsen, åtminstone för öfre delarna af Länet, rubbas likväl delta förhållande emellan production och åtgång; och bristen måste fyl - las genom uppköp af spannmål från angränsande Län.
Förbättrade åkerbruks-metoder och redskap eller mekaniske inrättningar till besparande af arbetskraft hafva under de sednare åren icke blifvit införde, med undantag af några tröskverk i mindre seala. jBoskapsskötseln befinner sig fortfarande i samma 6kick förra Berättelsen omnämner.
Till förbättrande af Hästafveln hafva under de sednare åren LandtBeskällare från Strömsholms Stuteri sommartiden varit inom
Länet stationerade, och ehuru denna anstalt hitintills af Länets allmoge föga blifvit begagnad, hvartill orsaken ligger i knapp tillgång på foder och i synnerhet på tjenlige betesmarker, är det likväl troligt, att i den mon nyttan af anstalten hinner utveckla sig, äfven allmogen skall inse och tillägna sig fördelarne deraf.
I de uppgifter Konungens Befallningshafvande uti dess sista Berättelse lemnat, om Skogome i Länet är icke något att tillägga.
Ännu äro de, inom de fleste Socknarne, tillräcklige att fylla alla deraf påräknade behof och någon bättre hushållning med dem har icke kunnat till vägabringas.
Det är syllsynt, alt i denna ort byggnader eller stängsel uppföras af andra ämnen än af träd och begagnandet af bränntorf har vid tillgång på skog, icke kommit i fråga.
Länets andra hufvudnäring Bergsrörelsen har, ehuru icke minskad, likväl i de sednare åren beredt dess idkare mindre fördel, än under den tidrymd, sorn utgör föremål för 1828 års Berättelse.
Anledninearne härtill äro: dels Jernpi isernas betydliga sänkning och dels hvad Koppartillverkningen angår, minskad tillgång på malm i Fahlu grufva och densarnmas a fia gande fyndighet.
Utom de i förra Berättelsen nämnde ädlare grufvor, hafva under den sedermera förflutna tiden Irenne förut öfvergifne Koppargrufvor blifvit med arbete belagde, men ännu har icke kunnat visa sig hvad framgång dessa försök må hafva.
Etthundradetreltiosex större och mindre Jerngrufvor hafva blifvit bearbetade och uppfordringen utur dem har uppgått till i3o,ooo lass af a:ne Skeppunds vigt.
Innom Vester-Bergslagen hafva någre af de större Jerngrufvorna, såsom utbrutne, måst öfvergifvas, men sådant har likväl icke varit af menlig inflytelse på Bergsrörelsen, då de öfrige Grufvorna i orten lemnat en malm-tillgång, öfverstigande hvad under de förutgångne fem åren erhållits.
En större Grufva i Öster-Da - — 7 larne är ock numera utbruten, hvaremot inom Öster-Bergslagen några nya Jerngrufvor blifvit upptäckte.
Tabellerne utvisa antalet af de i Länet befintlige Kopparverk, Masugnar, Jern-Bruk och Manufaclurier, m. m.
Till Bergverks-rörelsen anses årligen åtgå 3oo,ooo stigar kohl.
KIIIA N G TILL B&QIQ&IKBB IftMB^BU&BlDBBB PROTOKOLL VID ILa&Jimsi i NtorkliolBN trrn IMMI, 1859 »eli g«»S8. —>§®£ t t"'
FEMTE SAMEIMGEM. l;st® Afdelningen:
It erilin ing s- lits ko (tets Memorial, Utlåtanden och BetUnkanden.
Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 4. 1 H:u 1.
Arik. till Exp.-Utsk. den 15 Dec. 1856, kl. 2 e. m.
Memorial, örn antagande aj tre Kanslister utöfver den i Riksdagsordning ens 24 § bestämda kansli-personal.
Jemlikt Riksdags-Ordningens nämnde stadgande har Bevillnings-Utskoltet antagit tre Kanslister, hvilka, i egenskap af Notarier, äro på Utskottets Tre Afdelningar till tjenstgöring anställde; men enär för göromålens behöriga och skjndsamma gång Utskottet, som innevarande riksdag kommer alt behandla äfven frågan om bränvius-bevillningen, funnit ytterligare biträde af tre Kanslister vara af behofvet påkalladt, får Utskottet, med anmälan härom, hos Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt anhålla, att det må tillåtas Utskottet, att, utöfver den, jemlikt Riksdagsordningen, tillsatta kansli-betjening, antaga tre Kanslister, med åtnjutande af arfvode från och med denna dag, då deras tjenstgöring börjar.
Stockholm den 11 December 1856.
Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar: A. G. Gyldenstolpe.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar: J. G. Schwan.
På Högv. Preste-Ståndets Ledamöters vägnar: A. E. Knös. På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: Anders Jansson. A. Gison Bennich.
Prol. 1856 & 4857. 5 Sami. 4 Afd. 4 Hiift.
2 B ev ilin in g s-lits k otte Is Memorial N:o 2.
Hffso 2.
Ank . till Exp.-Utsk. dan 15 Dec. 1856, kl. 2 e. m.
Memorial, om åter lemnande aj vice Talmannen Anders Anderssons inom Bonde-Ståndet väckta motion, rörande bränvinsskaltens anslående lill jernvägars anläggning.
Från Bonde-Ståndet har Bevillnings-Ulskottet den 10 innevarande månad erhållit remiss å en af vice Talmannen Anders Andersson inom bemälda Riks-Ständ väckt motion, att bränvinsskallen så väl af tillverkningen som af försäljningen, måtte helt och hållet anslås lill bestridande af kostnader för jernvägars anläggning; men då Utskottet anser denna fråga icke tillhöra de ärender, hvilka, enligt 70 § Regerings-Formen och 31 § Riksdags-Ordningen, utgöra föremål för Bevillnings-U tskottets handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-Ordningen, förenämnde motion återlemna för den åtgärd, som i siståberopade § föreskrifves.
Reservationer: af Komminister Beckman, af Herr Schenström, på den grund, att, enär Bevillnings-Utskottet tillförene upptagit och behandlat frågor om användande af personliga skyddsafgiflen, Utskottet också borde anses oförhindradt att behandla ifrågavarande motion. Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 3 3 \ 0 3.
Ank. tili Exp.-Ulsk. den 15 Dec. 1856, kl. 2 e. m.
Memorial, om åter lemnande aj Guslaf Larssons frän Stockholms Ilin inom Bonde-Ståndet väckta motion, angående användande af en del utaf bränvinsskatten till de lägre undervisninsgverkens och folkskolornas behof.
Bevillnings-Utskottet har från Bonde-Ståndet den 10 innevarande månad erhållit remiss å en af Guslaf Larsson från Stockholms län inom bemälde Biks-Stånd väckt motion, att till och med en fjerdedel af den till Stats-verket ingående bränvinsbrännings-skatten må få användas för de lägre undervisningsverkens och folkskolornas behof samt rikets städer och socknar emellan, i förhållande efter folkmängden, fördelas; men då Utskottet anser detta ärende icke kunna hänföras till de ämnen, som, enligt 70 § RegeringsFormeri och 31 § Riksdags-Ordningen, utgöra föremål tor Bevillnings-Utskottets handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-Ordningen, förenämnde motion återställa för den åtgärd, som siståberopade § föreskrifter.
Reservationer: af Komminister Beckman, af Herr Schenström, på den grund, att, enär Beviilnings-Utskottet tillförene upptagit och behandlat frågor om användande af personliga skyddsafgiften, Utskottet också borde anses oförhiudradt att behandla ifrågavarande motion.
4 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 4.
HT:o 4- Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Dec. 185 6, kl. 6 e. m.
Memorial, om återlemnande aj en utaf Friherre von Saltza, Philip, hos Ridderskapet och Adeln väckt motion.
Från Ridderskapet och Adeln har Bevillnings-Utskottet denna dag erhållit remiss å en af Friherre von Saltza väckt motion, att de, som under innevarande bränningstermin begagnat sin rätt att bränna bränvin endast för en månad, måtte få tillgodonjuta den andra från den 14 Februari till den 14 Mars nästkommande år; men då denna fråga afser endast ett tillfälligt undantag från nu gällande stadganden och icke annorlunda än i önskningsväg lärer kunna af Rikets Ständer behandlas, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-Ordningen, återlemna förenämnde motion för den åtgärd, som i nämnda § föreskrifves.
1 .\:o 5.
Alik. lill Exp.-Utsk. den 5 Mars 1857, kl. 13 m.
Betänkande, angående ifrägaställda förändringar i föreskrifterna om allmänna bevil/ningens utgörande.
Jemlikt 70 § Regerings-formen och 31 § Riksdags-ordningen, får Bevillningsutskottet härmed afgifva utlåtande i anledning af de inom Riks-stånden väckta och till Ulskotlet remitterade motioner, hvilka afse förändring i föreskrifterna om allmänna bevillningens utgörande, äfvensom i sammanhang dermed föreslå de ändringar i nu gällande Bevillnings-förordning, hvilka Utskottet vid densammas granskning .funnit vara af behof påkallade.
Utskottet torde dock härvid böra erinra, alt de föreslagna sifferbéloppen och procent-bestämmelserna endast äro uppställda vilkorligt och för att uttrycka det förhållande, uti hvilket beviilningen bör fördelas emellan särskilda yrken och medborgareklasser: kommande Utskottet, sedan den summa, som genom beviilningen skall fyllas, blifvit till beloppet känd, att angående bevillnings-afgifternas definitiva fastställande särskildt yttrande afgifva.
Bland ofvannämnde motioner förekomma vissa, som äro af mera omfattande beskaffenhet, derigenom att de åsyfta upphäfvande eller rubbning af nu antagna allmänna bevillnings-grunder, hvadan Utskottet anser sig böra först upptaga dessa motioner till besvarande.