Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Vid förnyad Föredragning af StatsTJtskotlets under N:r 136 afgifne samt den 8 dennes på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande angående Pensiener för Hans Kongl. Höghet Kran-Prinsens f. d.
Lärare, Lief samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln gilladt , med det tillagg att Canizli-Rådet Tannström börtie oafkortadt tillgodonjuta den honom tillagde Pension, utan afseende å den Lön på Stat bemälde Canzli-Råd framdeles kumle erhålla. S. D. Vid föredragning af ConstitutionsUtskottets den 2 och 3 dennes afgifne tvenne Memorial, det ena angående Genefal-Adjutariten för Flottorne Herr Friherre Rudolf Cederströms ställande under tilltal inför Riks Rätt, samt det andra, i anledning af gjorde anmärkningar mot General Adjutanten för Flottorne och Föredra - Prnt.
Thiir, il. 11 -April 1818.’ ayi gandeu af Krigs-ärendena, fann Högloft, Rid» derskapet och Adeln, att berörde tv änne Memorial borde läggas till Handlingarne.
Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets den 26 sisth Mars afgifne samt dc-n 7 dennes pl hordet laggde tvenne Memorial, innefattande föreslagne tillägg uti 9 och 107 §. §.
i Riksdags-Qrdningen , blefvo berörde Memorial, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till Constitutions-Utskottet återremitterade.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets under N:r 1 3 7, 1 3 8, 139, 140 och 141 afgifne samt den 8 dennes på bordet Jaggde utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Stats-Ut. slottets den 23 sisth Januuarii samt den 12 och 16 sist!.
BIHANG TILL s&annbNBB iBBiKMHrÅHaHiHO PROTOKOLL VTD Lagtima Kikidagen i SHickholm Åren 1862 »eli 1803* FORSTA SA Hl LIM €■ KM. jst« Afdelningen: Kongl. Majlis Nådiga Propositioner och Skrifvelser, jemte Utdragen af de inför Kongl. Maj.t uti Stals-ltadet i ämnet (örda Protokoll. Maia m Mrnn -I i”V aldi» Stiihl !■'»*«#.
: ii i^iiiKf'»!^/ ”**1 \ w %;vm\yi\vViW. '■ r.?.'Vv. u\v .>•./, wV .v. wi> .
Av.VA v,\n\V. \\m v.\ttV .V-> A -vö\^ >\v ^ \v4u \V4uW mm.. mm Kongl. Majlis Nåd.
Prop. N:o i, om Statsverket 1862. i KONGL. MAJ.TS NÅDIGA PROPOSITION TILL Rikets Ständers Statsutskott angående Statsverkets tillstånd och behof.
Gifven Stockholms Slott den 24 October 1862.
Jemlikt grundlagens bud vill Kongl. Maj:t härmed afgifva nådig Proposition om Statsverkets tillstånd och behof.
Härvid förekommer först frågan om de ordinarie och extraordinarie inkomsterna, hvilka Kongl.
Majit ansett böra beräknas på följande sätt:
Ordinarie eller ständiga inkomster: 1:o Ordinarie räntan, så vidt den är till vissa tjenstemän, stater eller inrättningar indelad, beräknades vid sistlidne riksdag till 2,666,700 R:dr.
Denna summa bör dock numera antagas till något högre belopp, ty värdet af de indelta räntorna för Lands-staterna i länen har under åren 1858—1860 i medeltal med 46,508 R:dr öfverstigit det belopp, hvartill samma värde beräknades vid sista statsregleringen; och då det är af vigt, att anslagen i riksstaten så nära som möjligt motsvara den verkliga utgiften, synes ock den härför vid förra beräkningen af ordinarie räntan kalkylerade summa kunna i samma mån förhöjas.
Emellertid och då från nyssnämnda summa Ridt- 46,508: — Bill till R.
Prof. 1862—1863. lia Sami. lia Afd.
4 I Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. afräknas dels följande å Sjette hufvudtitelns anslag till befrämjande af slöjderna uppförda indelningar, nemligen: de till klädesfabrikerna i Norrköping anslagna räntor af kronolägenheterna Dragsqvarnen nordantill JVi 10, Dragsqvarnen JVs 16 och ett ålfiske vid sistnämnde qvarn, hvilka räntor, enligt Kammarkollegii beslut den 21 December 1858, blifvit uteslutna från kronoräkenskaperna samt förda inom kolumn i Jordeboken, utgörande tillsammans R:dr 203: — dels ock den till Wisby så kallade kronokalkugn tillförene utgående vedränta, hvilken, sedan anslag till uppköp af ved för nämnde kalkugn blifvit uppfördt å riksstatens Sjunde hufvudtitel, icke vidare i räkenskaperna under anordningstitel afföres och följaktligen numera bör redovisas bland kronans behållna räntor R:dr 1,247: — eller tillsammans v* R:dr 1,450: — återstå R:dr 45,058: — hvarmed värdet af den indelta ordinarie räntan öfverstigit det vid sistlidne Riksdag beräknade belopp.
Med iakttagande häraf bör den vid förra riksdagen utförda summan af indelta ordinarie räntan förökas i jemnt tal till R:mt R:dr 2,71 1,800: — Den till Statsverket inflytande eller Kronan behållna del af ordi narie räntan beräknades år 1858 till R:dr 1,912,000: — » 1860 » » 1,990,000: — och har uppgått år 1858 till R:dr 2,035,700: — » 1859 » » 2,065,950: — » 1860 » » 2,096,989: — eller i medeltal för dessa tre år till R:dr 2,066,213, hvadan denna inkomst blifvit af Statskontoret beräknad till 2,050,000 R:dr.
Som emellertid, på sätt härnedan vid Fjerde hufvudtiteln om förmäles, Kongl. Maj:t i nåder föreslagit Rikets Ständer, att det till Kongl. Maj:ts disposition hittills ställda öfverskott af indelningsräntorna vid Bohus läns regementes södra bataljon från och med början af nästa statsregleringsperiod måtte indragas tili statsverket, för att till statens utgifter i allmänhet användas, och då detta öfverskott, hvilket hittills levererats af Statskontoret till Krigskollegium, utgjort för åren 1858—1861 sammanlagdt 28,911 R:dr 50 öre, eller årligen i medeltal 7,227 R:dr 87 öre, anser Kongl. Majit den Kronan behållna delen af ordinarie räntan böra ökas med motsvarande belopp eller i rundt tal 7,000 R:dr och således utföras med 2,057,000: — Transport R:mt R:dr 4,768,800: — Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 3 Transport R:mt R:dr 4,708,800: 2:o.
Tiondespamnålen, så vidt densamma är indelt, beräknades år 4858 till 631,025 kubikfot, motsvarande 1,262,050 R:dr » 1860 » 633,625 » » 1,267,250 » .
Härtill kommer nu kronobonden för Gotland, hvilken tionde, såsom anslagen åt presterskapet derstädes, tillförene hvarken i kronoräkenskaperna eller i riksstaten varit intagen, men från och med 1859 blifvit i de förra uppdebiterad, utgörande 23,053 kubikfot 5 kannor.
Om till den år 1860 beräknade spanmålsqvantitet 633,625 kub.fot lägges nyssnämnde tionde 23,053. 5 k:r, blifver beloppet af den indelta tionde-spaninålen 6,56,678. 5 k:r.
Härifrån bör dock afdragas en å Nionde hufvudtitelns anslag uppkommen besparing, enligt 1860 års rikshufvudbok, af 24. 3 » utgörande dels indragne indelta Fjerdingsmanslöner, 19 kubikfot 4 kannor, dels de uti gällande riksstat, för jemnande af indelta spanmålens slutsumma, tillagda 4 kubikfot 9 kannor, hvarefter återstå kubikfot 656,654. 2 k:r; och då värdet af den indelta spanmålen under 1858 — 1860 icke öfverstiger 2 R:dr 10 öre kubikfoten, synes sistnämnda spanmålsqvantitet, under bibehållande af nuvarande statspris, kunna utföras med Den Kronan behållna delen af tiondespanmålen beräknades år 1858 till 125,000 kubikfot, eller R:dr .250,000: — » 1860 till 140,000 » » » 280,000: — samt har utgjort: år 1858 142,459 kubikfot, eller R:dr 298,996: — » 1859 142,563 » » » 306,885: — » 1860 143,717 » » » 315,065: — eller i medeltal 142,913 kubikfot, eller R:dr 306,972: — och synes inkomsten kunna upptagas till 143,000 kubikfot ä 2 R:dr, eller till 3:o.
Tiondespanmålslösen efter bestämda pris, som vid sista statsregleringarne beräknats till 6,600
R:dr och i medeltal under åren 1858, 1859 och 1860 uppgått till 6,793 R:dr, bör således nu förökas till 4:o.
Arrendemedel af kungsgårdar och andra kronolägenheter:
Denna inkomst beräknades år 1858 till 308,000 R:dr och år 1860 till 310,000 R:dr samt har i medeltal under de tre åren 1858 —1860 utgjort i penningar R:dr 68,278: 67 1,313,308: 286,000: 6,700: Transport R:mt R:dr 6,374,808: 4 Kongl. Maj:ta Nåd.
Transport R:mt R:dr och i spantnål år 1858: 130,652 kubikfot, värde » 239,797: — >» 1859: 131,552 » » » 241,923: — » 1860: 133,742 » » » 284,018: — eller i medeltal 131,982 kubikfot, värde R:dr 255,246: — hvadan densamma nu kan med följande belopp utföras, nemligen: Penningar R:dr 67»,000: — Spanmål: 132,000 kubikfot ä 2 R:dr » 264,000: — 5:o. Silfvertionde, myntarelön och slagskatt, upptagne vid förra statsregleringen till 16,000 R:dr, hafva i medeltal under de tre åren 1858—1860 utgjort 14,751 R:dr, och torde derför nu icke kunna beräknas till högre belopp än 6:o. Kopparräntan, som vid förra statsregleringen antogs uppgå till 1,500 centner med ett värde af 105,000 R:dr, har i medeltal under åren 1858—1860 utgjort 1,193 centner, som vid försäljning lemnat en inkomst af 80,332 R:dr.
Priset å koppar var, år 1860, 67 R:dr 18 öre och, år 1861, 67 R:dr 94 öre per centner; och torde således kopparräntan för nästa statsregleringsperiod ej kunna beräknas till mer än 1,100 centner, som, å 67 R:dr, utföras med 7:o. Tiondetackjernet.
Med anledning deraf, att tackjernstill verkningen vid hyttor, belägna utom de privilegierade bergslagen, vid sista riksmötet blef från tionde befriad, beräknades då inkomsten häraf till allenast 17,000 centner med ett värde af 34,000 R:dr.
Den har visserligen under de tre åren 1858—1860 i medeltal uppgått till 37,003 centner, som vid försäljning inbragt 94,653 R:dr, men af ofvannämnda orsak torde likväl denna inkomsttitel nu böra bibehållas vid sitt förra belopp, eller 8:o.
Svafvelbrukstionden, omfattande jemväl vitriol och rödfärg, beräknades vid sista statsregleringen till endast 1,700 R:dr; men då densamma i medeltal under de tre åren 1858—1860 lemnat 5,810 R:dr, synes den kunna nu utföras med åtminstone 9:o.
Mantalsp enning arne, hvilka af Rikets
Ständer vid sistlidne rikdag beräknades inbringa 560,000 R:dr, hafva utgjort: år 1858 R:dr 542,645 » 1859 » 548,147 » 1860 >, 555,120 eller i medeltal » 548,638 men då afgiften i någon mån förhöjdes vid sista statsregleringen genom de dittills bestämda beloppens jemkande till lämpligare öretal, och någon förökning jemväl bör uppkomma, i fall de förändringar i afseende på mantalspenningarnes utgörande, som Kongl. Maj:t vill i Transport R:mt R:dr 6,374,808: — 331,000: — 15,000: — 73,700: — 34,000: — 4,000: — 6,832,508: — Kongl. Maj:ts Nåd.
Transport R:mt R:dr särskild proposition föreslå, varda af Rikets Ständer godkända, synes det år 1860 beräknade belopp jemväl nu kunna oförändradt bibehållas 10:o. Bötesmedlen, som under de tre åren 1858—1860 i medeltal utgjort 93,4-97 R:dr, kunna således nu bibehållas vid förut beräknadt belopp 11:o.
Kavalleriregementenas hästvakansspanmål, som till och med åren 1870 och 1871 utgår på grund af kontrakter mellan Kronan och rusthållare, samt följaktligen icke kan vara underkastad någon rubbning under nästkommande statsregleringsperiod, upptages derföre lika som vid förra riksdagen till 140,175 kubikfot å 2 R:dr ••• 12:o.
Ständiga rotevakansaj'gifter vid Skånska infanteriregementena, 14,543 kubikfot 2 kannor, beräknas nu, likasom vid de två föregående statsregleringarne, i rundt tal till 14,500 kubikfot, a 2 R:dr, eller 13:o.
Tillfälliga rotevakansaj'gifter, som vid förra statsregle ringen beräknades till 7,000 R:dr, hafva i medeltal under åren 1858 —1860 inbragt 9,375 R:dr och kunna derföre nu upptagas åtminstone till 14:o.
Vakansafqifter för nyroterad jord hafva utgjort år 1858 Runt R:dr 52,011: — » 1859 » » 59,312: — » 1860 » » 59,308: — eller i medeltal » » 56,877: •— och kan det vid sista riksdagen beräknade beloppet 55,000 R:dr således nu höjas till 15:o.
Rotevakansafgift af utsockne frälsehemman i Halland, beräknad vid förra statsregleringen till 16,000 R:dr, har i medeltal under åren 1858—-1860 utgjort 17,515 R:dr och kan således nu höjas till 16:o.
Trosspassevolansafgiften har lemnat en i det närmaste oförändrad årlig inkomst och bör derföre bibehållas vid förut beräknadt belopp 17:o.
Båtsmansvakansafgiften, som i nu gällande statsreglering beräknas till 65,000 R:dr, har väl i medeltal under de tre åren 1858—1860 gifvit 68,042 R:dr; men då denna inkomst till en del är af mera oviss beskaffenhet, torde det vara rådligast att bibehålla samma belopp 18:o.
Kontrollstämpelmedel, vid förra statsregleringen beräknade till 25,000 R:dr, hafva likväl i medeltal under åren 1858— Transport R:mt R:dr 5 6,832,508: — 560,000: — 90,000: — 280,350: — 29,000: — 8,000: — 56,000: — 17,000: — 26,500: — 65,000: — 7,964,358: — 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Transport R:mt R:dr 7,964,358: — 1860 ej lemnat mera än 22, 150
R:dr och torde derföre nu ej böra upptagas till mera än 2:2,000: — 19:o.
Bak- och lotsmedel, år 1860 beräknade till 240,000
R:dr, hafva under åren 1858—1860 lemnat i medeltal en inkomst af 376,818
R:dr och kunna derföre nu upptagas till åtminstone 350,000: — 20:o. Observationsmedlen, hvilka år 1860 beräknades till 5,000 R:dr, hafva visserligen i medeltal under åren 1858—1860 gifvit 11,392 R:dr, men kunna dock, såsom beroende af mera tillfälliga omständigheter, ej nu beräknas till mer än , 6,000: — 21:o.
Extra medel och upphörder upptogos år 1860 till 90,000 R:dr, och då medeltalet af denna inkomst för de 3 åren 1858—1860 utgjort 119,886
R:dr, bör inkomsttiteln kunna här beräknas till 100,000: — 22:o.
Intressemedel, (bestående hufvudsakligen af räntan å Lappmarks ecklesiastikverks år 1835 till Rikets Ständers riksgäldskontor öfverlemnade fond,) hafva, enligt hvad räkenskaperna utvisa, förut motsvarat det i riksstaten hittills beräknade belopp och utföras derföre fortfarande med 5,000:
— Summa ordinarie inkomster R:mt R:dr 8,447,358: — E\tra ordinarie inkomsterna, hvilka, jemlikt 60 § Regeringsformen, utgå såsom bevillning, äro: A) Tullmedel, hvilka numera i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid senaste riksdag uttryckta önskan och enligt Kongl. Maj:ts nådiga beslut den 29 December 1860 skola i riksstaten upptagas till deras brutto belopp.
De hafva uppgått år 1858 till Runt R:dr 10,125,012: — » 1859 » » b 13,004,971: — » 1860 » » » 13,826,933: — och » 186-1 » » » 15,354,076:
— Då året 1858, under hvilket den inträffade penningkrisen utöfvade en så betydlig inverkan på handeln, måste betraktas såsom bildande ett undantag i afseende på tullinkomsterna, torde dessa inkomster för den närmaste framtiden rättast böra uppskattas med ledning af förhållandet under de tre senaste åren 1859, 1860 och 1861.
Medeltalet af tullinkomsterna under dessa år har utgjort 14,061,993 R:dr, och då uppbörden under denna tid varit i jemnt stigande samt för sista året uppgått till mer än 15,000,000 R:dr, anser Kongl. Maj:t, att, äfven om någon nedsättning i närvarande tullsatser för vissa artiklar med anledning af den ifrågasatta handels- och sjöfartstraktaten med Frankrike eller af andra skäl skulle komma att ega rum, tullinkomsterna under nästa statsregleringsperiod likväl med trygghet kunna i brutto beräknas till R:mt R:dr 14,000,000: — Transport Runt R:dr 14,000,000: — Kongl. Maj:ts Nåd.
Transport Rimt Ridr B) Saluaccis af städerna.
Sedan Kongl, Maj:t befallt, att de få bland rikets städer, hvilka ännu erlägga saluaccis, skola höras, huruvida de ej äro villige att, i likhet med alla öfrige städer i riket, mot befrielse från denna afgift medgifva upphörande af den nuvarande inskränkningen i afseende på tillverkning och försäljning i städerna af bröd, dricka och kött, vill Kongl. Majit föreslå, att denna obetydliga inkomsttitel nu må från beräkningen af statsverkets inkomster uteslutas.
C) Postmedlen.
Dessa, som användas för Postverkets stat och omkostnader, äro nu i riksstaten beräknade till 1,400,000 Ridr, men hafva uppgått år 1858 till 1,486,501: — » 1859 » 1,528,538: » 1860 » 1,621,125: — eller i medeltal 1,545,388:
— Denna titel bör derföre utföras, i närmaste öfverensstämmelse med verkliga förhållandet, till D) Stämpelpapp er smedel.
Dessa hafva, såsom Statskontoret upplyser, i medeltal under de tre åren 1858—1860 utgjort 1,539,122 Ridr: men då åtskilliga väsentliga förändringar i sista stämpelpappersförordningen blifvit vidtagna, angående hvilkas verkningar i afseende på beloppet ännu ingen erfarenhet vunnits, anser Kongl. Majit, att denna inkomst ej bör beräknas högre än hvartill densamma af Rikets senast församlade Ständer under enahanda förhållanden upptogs, eller till E) Bränvinsaf'giften.
Medelbeloppet under de tre åren 1858— 1860 af denna inkomst har, efter hvad Statskontoret upplyser, utgjort allenast 6,366,099 R:dr, deruti inberäknade omkostnaderne för kontroll, uppbörd och redovisning; men härvid bör likväl iakttagas, att under hela denna tid ett i vissa delar väsendtligen olika beskattningssystern emot det nu gällande egt rum, enär afgiften för bränvin, tillverkadt i mindre brännerier under samma tid utgick efter ett på förhand beräknadt belopp, då deremot för närvarande allt det bränvin, som produceras, efter uppmätning underkastas beskattning.
Ar 1861, då detta nya beskattningssystem först tillämpades, utgjorde statsverkets behållna inkomst af bränvinsafgiften 8,040,706 Ridr, oberäknadt omkostnaderna, hvilka uppgingo till 422,205 Ridr 34 öre, eller tillsammans brutto 8,462,91 1 Ridr 34 öre, och under innevarande år kan, på grund af den bränvinsbränning, som redan egt rum, och de anmälningar som skett, bruttoinkomsten med säkerhet uppskattas till mer än 8,700,000 Ridr.
Då nu under vanliga förhållanden icke någon väsentlig minskning i bränvinskonsumtionen, och således ej heller i produktionen, torde vara att förvänta, anser Kongl. Transport R:mt R:dr 14,000,000 1,500,000 1,300,000 16,800,000 8 Kongl.
Transport Rimt Ridr 16,800,000:
Majit, att bränvinsafgiften, i likhet med tullmedlen upptagen till dess bruttobelopp, för nästa statsregleringsperiod lämpligen kan beräknas till 8,400,000 Summa extra ordinarie inkomster Rimt Ridr 25,200,000 Om efter tillägg af ordinarie inkomsterna » » 8,447,358 hela det sammanlagda beloppet » » 33,647,358: — jemföres med de vid sistlidne riksdag för hvarje af åren 1861, 1862 och 1863 påräknade ordinarie inkomster R:mt R:dr 8,171,100: — och extra ordinarie inkomster » » 20,800.400: — 28,971,500: så visar beräkningen af inkomsterna för nästa statsreglering en förökning af 4,675,858:
— Men då nu, såsom härofvan omförmäles, tull- och bran vinsmedlen blifvit bland inkomsterna beräknade till hela sitt bruttobelopp, och deremot bland utgifterna upptagas ersättningarne till handels- och sjöfartsfonden, samt till städerna för mistad tolag, äfvensom omkostnaderna vid kontroll och uppbörd af bränvinsskatten, tillsammans beräknade till 2,230,000 R:dr, hvilka ersättningar och omkostnader förut utgått direkte af‘tull- och bran vinsmedlen, utan att upptagas bland inkomsterna; så blir, om denna summa 2,230,000: — hvilken uppkommit endast genom en förändrad uppställning af in komstberäkningen, från förestående belopp afdrages, den verkliga inkomsttillökningen, som beräkningen utvisar, 2,445,858: — Kongl.
Majit vill nu öfvergå till en framställning af utgifterna under deras olika hufvudtitlar; och komma dervid under hvarje hufvudtitel att, såsom i senare tider varit brukligt, upptagas först de anslag, hvilka äro af stadigvarande natur, och derefter, när anledning dertill förefinnes, sådana till hufvudtiteln hänförliga utgifter, som anses behöfliga blott för en gång eller för en inskränktare tidrymd.
Första Ilufvudtiteln, innefattande Kongl, hof- och slottstaterna, upptager för närvarande de förra till R:mt
R:dr 1,162,500 ocli de senare till » » 115,000 tillsammans R:mt R:dr 1,278,400: — Sedan deras Kongl. Högheter Hertigens och Hertiginnans af Östergöthland äktenskap blifvit välsignadt med tre Kongl, prinsar, hvilkas vård och uppfostran enligt deras höga ställning fordra ökade utgifter, anser Kongl. Majit den åt Hans Kongl. Höghet Hertigen af Östergöthland nu anvisade anslagssumma vara för framtiden otillräcklig; och vill Kongl. Majit fördenskull i nåder föreslå Rikets Ständer, att den på Sverige belöpande andel af nämnda anslag måtte förhöjas med 20,000
Ridr och sålunda hädanefter bestämmas till 126,000 Ridr.
9 I öfrigt anser Kongl. Maj:t annan förändring i anslagen till konungahuset icke erfordras än att, sedan Konungens höga fadermoder, Hennes Maj:t Enkedrottning
Desideria med döden afgått, det till H‘ennes Maj:ts hofhållning beviljade anslag, 120,000 R:dr, kommer att utur rikastaten utgå.
Deremot vill Kongl.
Majit, pä sätt närlagda den 14 innevarande månad öfver finansärenden förda protokoll utvisar^ föreslå Rikets Ständer: , 1:o) att, då det nu beviljade anslag till underhåll af de på Stockholms slott och de Kongl, lustslotten befintliga, staten tillhörige möbler, hvilka oberäknadt taflor, konstsaker och gobeliner, uppgå tili värde af nära 900,000 R:dr, visat sig vara för ändamålet alldeles otillräckligt, samt intet anslag hittills varit beviljadt för underhåll af staten tillhörige, för den Kongl, hofhällningen anvisade inventarier af silfver, koppar, porslin och glas, men anslag jemväl härtill är oundgängligt, såvida dessa inventarier ej skola inom kort tid blifva obrukbara eller alldeles försvinna; det nu i riksstaten under titel: »Möblers underhållande ä Kongl, slotten» uppförda anslag, 12,000 R:dr måtte under benämning: »för underhåll och vård af möbler och andra staten tillhöriga inventarier i de Kongl, slotten», förökas med Runt R:dr 44,400: — 2:o) att, då den yttre upplysningen af Kongl, slottet icke är tillräcklig eller ens jemförlig med den, som eger rum å kringliggande allmänna platser,, anslaget till vpolis-, lys- och renhållningen vid Kongl, slottet och Ar/prinsens palats» mätte förhöjas med R:mt R:dr 1,250: — 3:o) att anslaget till Gripsholms slott, sorn alltsedan år 1818 i det närmaste varit oförändradt, men också numera, i anseende till förhöjda pris, på löner, dagsverken och materialier, blifvit otillräckligt, måtte förhöjas från 2,550 till 5,000 R:dr eller med R:mt R:dr 2,450: — 4:o) att anslaget till Haga lustslott och park af enahanda skäl mätte ökas med Runt R:dr 3,500: — tillsammans Runt R:dr 51,600:
— Om härtill lägges den föreslagna förhöjningen i anslaget til! Hans Kongl.
Höghet Hertigen af Östergöthland R:mt R:dr 20,000: — samt nuvarande anslagssummor » » 1,278,400: — men ifrån totalsumman » » 1,350,000: afdrages nu uppförda anslag till Hennes Majit Enkedrottning
Desiderias hofhållning , R:mt R:dr 120,000: — komma de årliga anslagen å Första hufvudtiteln under nästa statsregleringsperiod att utgöra » » 1,230,000: — och således att minskas med » » 48,400: — Beträffande de behof, för hvilka tillfälliga eller extra anslag under Första hufvudtiteln erfordras, finner Kongl.
Majit, på grund af ofvanåberopade protokoll öfver finans-ärenden, sig föranlåten hos Rikets Ständer äska:
ProL 1862—1863. l:a Sami. l:a A/d. 2 10 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop N:o 1, om Statsverket ISO2. 1:0) &tt till komplettering och omarbetning af Staten tillhöriga inventarier af silfver och koppar samt till inköp af porslin och glas måtte beviljas ett anslag för en gång af *. 60,000: — 2:o) att till reparation af den åt nordvestra, norra och nordöstra sidorna af Kongl, slottet belägne del af första stora våningen måtte anvisas 75,000: — 3) att till anbringande af vattenledning i Kongl, slottet samt utvidgning af gasledningen derstädes måtte anslås 24,075: 4:o) att till igenfyllande af kanalerne vid
Haga lustslott och ordnande i sammanhang dermed af parken derstädes måtte beviljas 23,000: — 5:o) titl nödiga reparationer å sistnämnda slott 17,000: — samt 6:o) att, under förutsättning det Rikets Ständer, i enlighet med hvad förut egt rum då Kongl, personer aflidit, jemväl nu bevilja pensioner åt sådane vid framlidne Enkedrottning
Desiderias hofstat anställde personer, som deraf finnas vara förtjente och i behof, och hvarom Kongl. Maja vill i sammanhang med Nionde hufvudtiteln här nedan närmare sig yttra, den del af samma pensionsbelopp, som bör utbetalas för tiden intill nästa statsregleringsperiod, eller från och med den 1 Maj 1861 till 1863 års slut, måtte här anvisas såsom extra anslag för en gång med 32,45.6: —•
Summa extra anslag R:mt R:dr 231,531: — Nu och som, efter hvad Statskontoret upplyst, å anslaget till Deras Kongl. Högheter Kronprinsens och Kronprinsessans hofhållning enligt den åren 1858—1860 gällande riksstat en besparing å Första hufvudtiteln uppkommit af R:dr 46,750: — och då vidare, til! följd af Hennes Maj:t Enkedrottning