Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
(U.-A.) Utskottets härom under ]V:o i38 afgifna Utlåtande, sorn blifvit den 21 och 22 sistlidne Maji bifallit af iga Stats-Utskotlels H, PresteSlandct och H.
BondcStändet j är vordetAlerreroitteradt ifrån de lino andre RiksStånden, sedan dervid blifvit erinradt; inom /?, o, A. af H:r von Hartmansdorff\
Utskottet icke bordt af-» styrka ali uppmuntran för ett arbete, som redan hlifvit påhörjadt och ägde åtskillige förtjenster, då Ut-« skottet tillstyrkt belöning för ett, sora roan blott önskat och ännu ej sett.
Det syntes dock vara en gifven regel, att först förbättra det som finnes och i andra rummet vårda det som skall få en tillvarelse, och Historien om Konungarne af Wasa Ätten borde således, under samma vilkor som i Utskottets Utlåtande Rr:o i3g uppgifvits för Cail XI;s Historia, eller så vida K, Mit, efter vederborandes hörande funne henne förtjena understöd, företrädesvis komma i åtnjutande deraf, Inora V. BorgarrStåndet af Hr Noréus: att Författaren till ifrågavarande Historiska arbete, Hr Strinnholm, genom sitt outtröttliga forskningsnit, sin sällsynta förmåga att skildra Historiska Garacterer och gifva händelserne sin sanna färg, försenade större uppmärksamhet än de fleste Historieskrifvare, Under strid med de dagliga behofven, hade han fulländat sitt arbete, för hvilket han bordt kunna vänta belöning uti begäret hos Svenska Medborgare, att göra sig bekante roed sitt
Fäderneslands händelser under dess mäst ärofulla period; och Hr Nore'us har derföre hemställt, att helldre en summa af fioo R;r måtte denne Författare tilläggas för de redan utkorane delarne af nämnde Historia, än det belopp beviljas, sorn i Utskottets Utlåtande N:o IJ9 blifvit föreslaget, emedan j T Betan kander), N.'o 2^2. igi om Hr Strinnholm sattes i tillfälle, att fortsätta sitt påbegyndta arbete, en Historia om Konung Carl Xl:s Regeringstid äfven erhölles.
Vid pröfningen af de bägge serskildta motionerne, som utgöra föremål för Utskottets 2:ne Utlåtanden N:s i38 och r3g har inom Utskottet anledning ansetts icke saknas till den förmodan, att Hr Strinnholm, med den stilistiska förmåga han visat sig äga, skulle söka vinna den belöning af 2000 R:dr B:co sora för erhållandet af en fullständig Historia om Konung Carl Xl:s Regeringstid blifvit af Utskottet föreslagen, och uppnår han detta mål, så. är derigenom för honom äfven beredd en mera passande vedergällning för dess nit att gagna det allmänna, än man velat för närvarande honom tillskynda.
Utlåtandet N:o 243 utreder vidare orsaken hvarföre Utskottet för en hlifvande Författare af Konung Carl XI;s Regering företrädesvis ansett sig böra tillstyrka belöning, och med åberopande deraf samt af de skäl hvilka grundlaggt Utskottets Utlåtande N:o 138 kan Utskottet icke frångå dess i detta ämne redan afgifna yttrande; ehuru Utskottet anser för en tillfredsställelse för sig att förklara, att, när en gång den nu ifrågakomne Författaren fulländat sitt arbete, han bör anses förtjent af någon vedergällning äfven af Allmänna medel, samt att Utskottet hoppas, det R.
St:r då icke underlåta, att fästa behörigt afseende på det förtjenstfulla af hans vid utförandet af samma arbete nedlagda möda. iQ2 Slgts-Utskottets N:o 243.
(Bil. till 4*de Hufy. Tit.)
(U.-A.) I afgifvit Utlåtande K:o i3g liar Utskottet tillstyrkt, alt en Summa af 2000 It:dr matte af It.
Sttr beviljas, såsom belöning åt den som framlemnar en sådan Historia om FörmyndareRegeringen under K.
Garl XI:s omyndiga år, samt bans egen Regeringstid hvilken, behörigen granskad, af K.
M;t kan finnas värdig en sådan belöning; hvaremot Utskottet afstyrkt allt bidrag af StatsVerkcts tillgångar för fortsättningen af det utaf Herr Cederschöld påbegyndta utgifvandet af äldre Riksdagsllandlingar från oeh med Riksdagen år 171g till år 1772.
I anledning deraf har blifvit anmärkt, inom /?. o. A. af Hr v. Hartmansdorff samt inom V. BorgareStåndet af Hr Noréus > på sätt Uti.
N:o 242 innehåller, att en belöning för det redan påbörjade arbetet om Svenska Folkets Historia under Kanungarnc af /Hasa Allen företrädesvis borde bestämmas fram fö v det ifrågavarande ännu blott önskade Historiska Verket; hvarjemte inom H. R. o. A■ Hr Crusenstolpe, Magnus Jacob^ ansett såsom alldeles oriktigt, att ål Regeringen uppdroges, att belöna den okände kanske tijlocb med ännu ofödde Författaren af en Historia om Betan k anden, N:o 243. 19!
Carl XI, da man icke sett något prof på beskaffenheten af denna Historia, och då R.
St:r kanske i sitt bedömande af Bokens halt möjeligen voro af aldeles motsatt mening med Regeringen, utan borde, med besparing emedlertid af den föreslagne summan, tiden afbidas då en sådan afhandling blefve alhnängjord , innan man belönade den; hvaremot Utskottet bordt så mycket häldre tillstyrka lifgifvande! på allmän bekostnad af Riksdagshandlingarne, som IJr Cedersehjölds förtjenstfuIla arbete i denna väg nogsamt visade hvad nytta för det historiska Studium deraf kunde hemtas.
Va landes Utlåtandet N:o i3g af H.
Statens tillgångar icke medgifva beviljandet af de flere understöd åt Historiska Författare, hvarom väckta motioner handlat, har Utskottet äfven trott sig böra bland dem urskilja hufvudsakligen den, genom hvilken man åsyftat upphöjandet af en angifven bestämd brist i historiskt hänseende, rörande en af Fäderneslandets mest vigtiga Regerings-perioder, framför sådane arbeten, sorn, ehuru förtjenstfull, dock till största delen innefattade blott sammanförandet af hvad man förut ägde eller ett aftryck af allmänna Handlingar, af hvilkas vidlyftighet en betydlig kostnad för det Allmänna kan förutses, utan alt något direct behof derigenom blefve uppfylldt.
Detta med de flere skäl det återremitterade Betäflkuudet upplager, har föranledt Utskottet att före - jg£ Stats-Utskottets draga förslaget af en belöning för erhållandet af en Historia om Konung Carl XI:s Regering, framför beviljandet af understöd, åtminstone för närvarande, till fortsättning af Herr Cederscbölds Arbete äfvensom åt Författaren af Svenska Folket under Konu?igarnc af JYasa Ätten* och Utskottet anser de gjorda anmärkningarne icke vara af den beskaffenhet, alt de bordt förändra Utskottets i ofvanherörde Utlåtande a fg i fria Förslag.
N:o 244, (Bil. till fade HufV. Tit.)
Ytterligare Utlåtande, i anledning af väckt motion om StatsAnslag för utgifvandet af nyttiga böcker åt de fattigare Folkklas seme, (U.-A.) Från II.
BandeStåndet har det Utlåtande, Utskottet under N:o 140 i detta ämne afgifvit, blifvit återremitterad!, på grund af någre Ledamöters dervid gjorde anmärkningar, nemi. af RiksdagsFullmägtigen Hans Jansson från Elfsborgs Län, att, enär löneförhöjningar för Embetsman i de flesta fall blifvit tillstyrkta äfven så väl som anslag till åtskilliga Läroverk, Inrättningar och Allmänna Stiftelser hvaraf den arbetande Classen droge liten eller ingen nytta, i anseende till sin moraliska och economiska upplysning och utveckling, men motionen i ofvanberörde ämne afslagen, tanken naturligtvis fördes till den slutsatts, att Utskottet ansett Allmogens undervisning i Landtbruket, Ladugårdsskötsel och Skogshushållningen m. ni. för mindre vigtig än Iöneförliöjningarne, ehuru alla Ledamöter i Staten, som bidrogo till dess upprätthållande, ägde lika anspråk på dess omsorg och omvårdnad; samt af Anders Danielsson från Elfsborgs Län m. fl. att, i händelse R, St:r beviljade det af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten tillstyrkta anslag af 60,000 R:dr för LäroVerken i Riket, af desse medel äfven borde utgå erforderligt belopp för beredandet af tillgång på de mäst nödiga böcker åt de fattigare FolkClasserne, Innehållet af det återremitterade Betänkandet visar, att Utskottet, då det erkänt den föreslagne anstalten, såsom medel alt kunna medverka till en större sedlighet och arbetsllit hos Allmogen, och att uppmärksamhet derå fästas bör, icke ansett Allmogens undervisning i detta afseende mindre vigtig än något annat, fastän Utskottet till föremål af sudan beskaffenhet icke funnit Anslag af Statens medel behöfva användas, enär serskildta Stiftelser inom Orterne finnas med hvilkas ändamål öfverensstämmer, att, der sådant kan anses behöfligt, befordra äfven utgifvnndet af nyttiga böcker.
Sl:r bifallas, torde destomindre böra derifrån skiljas, till uppfyllandet af den afsigt ifrågavarande motion åsyftadt, som, enligt Förslaget, icke mindre än nästan bela Anslaget skulle derigenom medtagas, utan att ig6
Utskottet får derföre tillkännagifva, alt, i följd af de gjorda amnärkningarne, Utskottet icke funnit anledning att frångå sin i detta ämne redan yttrade mening, äfvensom att, af de öfrige Piesp.
I anledning af Utskottets i detta ämne afgifne Utlåtande Wto i4i bär inom Ii.
Län yrkat, att de för Elementar- eller ProfSeliolan i Stockholm erforderlige 3,4oo
R:dr borde inbegripas uti och utgå af den Allmänna Anslagssumma sora å Fjerde HufvudTiteln kunde blifva beviljad för LäroVerken i Riket; i följd hvaraf Utlåtandet till Utskottet återremitterats.
Utskottet anser sig härvid endast böra göra de värde Ledamöterne af BondeStåndet uppmärksamme på den omständighet, att ett anslag, som för innevarande års behof erfordras, icke kan anvisas på tillgångar sorn törst med nästkommande års ingång äro att disponera, blott till föremål för samma års i RiksSlaten bestämdt föreskrifne Utgifter, och får i öf - Betänkanden, N:is 245 , 246.
197 vigt tillkännagifva, alt
Utskotlct icke liar något att tillägga dess redan gjorde tillstyrkande i frågan om anvisning af ofvanberörde 3,4oo R:dr på nu varande Öfverskotter å StatsYerkets Inkomster; hvilket tillstyrkande redan blifvit bifallet af H. R. o. A. och II.
PrästeStändet samt lemnadt utan anmärkning af [V. BorgareStändet.
(U-A) H os H. B onde Siandet har Anders Danielsson från Elfsborgs Län, vid förehafvande! af Utskottets LTtlåtande N:o 142 i ofvanberörde ämne, anfört, att i öfverensstämmelse med den af honom förut yttrade mening , i frågan om utgifvandet af nyttige böcker för de lägre FolkCIasserne, han trodde uppmärksamheten böra fästas på den äfven af beliofvet påkallade angelägenhet, att bereda utgifvandet af tjcnlige Läroböcker till förbättrande af den Allmänna Undervisningen vid Universiteterne, hvilkas Läroböcker voro med fel i flere delar behäftade; och då det vore af mycken vigt för Nationen, att skicklige män, som arbetat sig in i de nyare Läromethoderne, sattes i tillfälle alt utgifva tjenligare och med vettenskapernes framsteg i senare tider mera öfverensstämmande Läroböcker, borde det nu anraäldta beliofvet äfven komma i betrak - tg8 Stats-Utskottets tande och beräkning vid bestämmandet af det blifvande Allmänna Anslaget för LäroVerken.
BondeStandet ålerremilteradt.
Ibland de åtgärder, som Commiterade, till granskning af Uppfosllings och Undervisninasanstalterne i Riket, föreslagit, till samma anstalters förbättrande, är äfven den tillstyrkt, att publikt understöd måtte meddelas åt Förfaltare af vetenskapliga arbeten saint en FörlagsFond bildas till Läroböckers Utgifvande å Trycket; men då K.
M:t funnit hela den betydliga Summan af 168,000 R:dr, i hvilken den nödiga tillgången (Ör nämnde ändamål jemväl blifvit irtnebegripen, icke böra komma Under pröfning, förr än Allmänna tänkesättet om de föreslagne reformerne i det hela hunnit närmare stadga sig, samt endast nu i Nåder föreslagit beviljandet af det, till Löneförbättringar åt Lärare vid
Uni versiteterne och ElementarUndervisningsVerken afsedde belopp, tror Utskottet sig äfven med skäl hafva tillstyrkt, att de frågor, hvilka dess ofvannämnde Utlåtande upptager, och således äfven den af Flerr Bråkenhjelm väckta, rörande Anslag till belöning åt Författare af tjenlige Läroböcker icke böra förblandas med det utaf R.
Sltr nu äskade lÖnforbättringsanslag; hvadan Utskottet icke kan instämma i RiksdagsFuIlmägtigen Anders Danielssons förslag, att berörde Anslag må till erforderlige kostnader för Läroböckers omarbetning och utgifvande, tillika användas.
Ej mindre H. R. och Adeln än II.
PfästeStändet hafva bifallit Utskottets härom yttrade åsigt, och nå - Betänkan den, N:s 246, 247.
BorgareStåndet ej eller förekommit.
Förblifver således vid hvad härutinnan redan tillstyikt är.
Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Betänkandet JN:o i43j ang:de RiksStalens Femte Hufvudtitel» (U. A.) H ögl. R. o. Å., V. BorgareStåndet samt II.
BondeStåndet hafva, i grund af nedan upptagne anmärkningar, till Utskottets förnyade handläggning återremitterat berörde Betänkande, hvilket H. PresteStändct till alla delar bifallit.
Ko Vid i:sla och 2: dr a Punct er ne innefattande Anslagen för Svenska samt TVitterhets- Historie- och Antiauitets-Academierné» Hos H.
BondeStåndet har RiksdagsFulIraägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
St:r medgifne och å Stat från längre tider tillbaka uppförde; anser Utskottet cj skäligt, att deri föreslå någon nedsättning. a:o Vi(l3:clje runden, eller Anslaget för Fria Konsternas Acadcmic, liar Anders Danielsson anmärkt, huruledes det i lians tanka vore högst olämpligt, att i StatsFörslag upptaga främmande myntsorter, för att, efter hans förmenande, derifrån hämta aldrig uteblifvande anledningar, att begära ersättningar till betäckande af coursdilferencer; i hvilken erinran flere Ledamöter af ff. BondeStändet instämt.
Enär med de uti Academiens Anslag inbegripne och till ReseStipendier för Konstnärer bestämde 2000 R:dr 11.
Banco, likväl böra efter cours anordnas i utländskt mynt, såsom endast användbart för de utrikes vistande personer, hvilka fått Stipendierne sig tillagde, och Utskottet, i dess Utlåtande Nio 237 öfver återremissen af Betänkandet N:o 128, ang:de RiksStatens 2:dra llufvudTitel besvarat enahanda vid Anslaget för MinisterStaten förekommande anmärkning, får under åberopande af samma yttrande, Utskottet föreslå: att ofvanberörde anmärkning må förfalla.
Förordnande af d. 3i Jan. 1826, yrkat, att 2:ne å denna Stat uppförde Löner för 2:ne Architecter, nemi. en för K.
Slottets större Byggnader och Trädgårdsanläggningar samt en för Bro- och VattenByggnader, begge med tjenstgöringsskyldighet vid ÖfverlntendentsEmbetet; måtte med 1000 R:dr å samma Embetes Stat öfverflyttas.
Och Beta n kandell, N:o itfl. 201 Och sorn Utskottet af K.
Skrifvelse i nilein tat, att K. M:t, efter vederbörandes hörande och gjorde förslag, i Nåder bifallit, att ofvanberörde
Stat öfverflyttas och denna öfverflyttning hvarken föranleder till någon ökad Statsutgift eller till något mehn vid StatsVerks-förvaltningen på det hela, får Utskottet tillstyrka: att merberörde 2tne Löner af tillhopa 1000 R:dr må, med beloppets afdragande från Academiens Stat, på denna HufvudTitel tilläggas Anslaget för ÖfverIntendentsEmbetet under Andra.
IIufvudTiteln och den sålunda förekommande förändring vid den definitiva Statsregleringen observeras. 3:o Vid Utskottets uti S.-te Puncten gjorde hemställan om Anslag för rengöring och uppsättning af de K.
BondeStåndet blifvit anfördt: af RiksdagsFullmäktigen Hans Jansson frän Elfsborgs Läiij att, med den kännedom han ägde om eländet hos den fattigare classen af medborgare, åtminstone i dess ört och de tårar och klagorop han derifrån hört öfver verkställda utmätningar för bristande utskylder, öfver penningebrist samt öfver afstadnade arbetsförtjenster och varu-afsättningar, hän ansåge lämpligast, att den fattige skattdragaren. först förhjelpes till en tarflig bergning innan ifrågavarande Anslag bestämdes, då denne derefter icke skulle neka det deltagande i de utgifter, som för både sköna 4 i4 2o 2 Stats-Utskottets och nyttiga konster samt Nationens ära och anseende af honom kunde erfordras: Af Anders Danielssonj att anslaget för Taflornes iståndsättande vore öfverflödigt, under förmodan, att K. M:t nog lärer, på säll förre Konungar gjort, på K.
Hus härstädes hvarest merberörde Taflesamling lämpligen kan inrymmas. 4:o I anledning af Utskottets förslag i 6:te Puncten om tillökning i Statsbidraget för RiksMuseurn samt anslag af Medel till K.
2o3 B:dr eller oek till det belopp sorn K. I\I:ts Nåd.
Proposition innehåller, serdeles sorn Academien ieke allenast befrämjade sitt vetenskapliga ändamål, utan äfven tjenade Staten såsom Rådgifvare i en mängd förvaltnings-ärender; dels ock, å den andra sidan, erinradt: alt som förhöjning .uti Lönerne för Statens Embetsman i allmänhet icke ännu blifvit inedgifven, Academiens Tjenstemän ej eller borde serskildt till lönetillökning af StatsVerket vara berättigade, helst Academien sjelf skulle äga förmögenhet, och att, med afseende å Statens små tillgångar, hela förslaget måtte förfalla, hvilket af andre åter blifvit bestrid t; att de angelägna utgifterne borde först besörjas och sedan utvägar påtänkas till Samlingarnes uppställande i förbättrad ordning, enär det reella borde hafva företrädet framför det sköna; att med anslagens beviljande borde förenas bestämda vilkor till beredande af lätthet för allmänheten att få beskåda Samlingarne och på stället idka Studier; samt att försigtighet vid anslagets beviljande erfordrades, emedan, 0111 det vid
Riksdagens början gjorde förslag om inköp af en Samling Insecler m. m. antagits, följden blifvit att derför erfordrats ett större hus och en icke ringa personal att förvara och bevaka de * liflösa djuren.
I afseende på Utskottets tillstyrkande i '/.de Tundén om Ansiag till invexling af Silfver.1eHöner , för att vid K.
Academiens sammankomster utdelas, äro framställningar om Anslagets upphörande gjorde inom H. R. o. A. af Hr Crusenstolpe j Magn.
Jacob j samt uti II.
BondeStåndet af Anders Danielsson från Elfsborgs
Län, af de skäl nemi., att så denna som öfrige Academier, der Jettoner utdelas, äro af större omfattning oell betydelse, än att de medelst sådane anstalter borde uppmuntras; att det måtte vara den vetenskapliga framställningen och en sysselsättning af högre syftning, som skulle ditlocka åhörare och icke blott en liten drickspenning, som der erhölles; samt att så väl denne , som alla slags undantags föreskrifter, rörande Silfvervexling i R.
St:rs Bank, borde såsom obehöriga anses.
Och liar H.
Exc. Hr Grefve af Wetterstedt Gustaf j i förevarande fråga yttrat , att
St."r hittills icke ansett såsom en onyttig utgift, men medförde för de Ledamöter, som erhålla Jettonerne, en ökad inkomst; samt att då Staten icke meddelar något större bidrag än utvexiingen af samma Jettoner, frågan om deras upphörande ej vore af synnerlig vigt.
Utskottet bär, vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, icke funnit tillräcklig anledning till förändrande af dess förra tanka i ämnet och kan således ej eller Betänkanden, N:o 247.
Vid 8.cle Punden j eller Anslaget för Dramatiska Spectaklet.
Jacob, yrkat, att då, sedan samina för Byggnadens underhåll bestämde Anslag beslöts, förändrade omständigheter inträffat så val medelst den Dramatiska Theatrens uppbrinnande, hvarigenom de begge i HufvudStaden varande Theatrarne blifvit sammanslagne och större utrymme vunnits för den Dramatiska Scenen, med en Anslaget troligen fullt motsvarande ersättning, som ock att några sådane Dramatiska Producter af stort värde och mycken omkostnad, att de behöfva genom serskilt anslag uppmuntras, sedan den tiden icke blifvit gifne , så borde ock hela Anslaget Statsverket besparas; hvaremot H.
Esc. Hr Grefve af Wetterstedt j Gustafa tillstyrkt Anslagets fortfarande, såsom ledande sitt ursprung från annan orsak än blotta byggnadens underhållande; hvarförutan inom H.
BondcStåndct blifvit anmärkt: af Hans Jansson från Elfsborgs Län, att anslaget borde nedsättas, enär det vore tungt för den fattiga Allmogen, som ofta sjelf vore i saknad af lifvets nödvändiga uppehälle, att ändå nödgas contribuera för ett ändamål, som endast tjenade Hufvudstadens Publik och de bäst lottade medborgare till tidsfördrif och nöje, särdeles som Staten bekostat sjelfva Inrättningen och densamma, såsom ägande en betydlig och daglig inkomst, borde kunna äga bestånd, ulan det stora årliga bidraget af 206 Stats -Utskottets det allmänna; tilläggande Hans Jansson, alt det mäst intressanta Skådespel vore den sköna naturen; det nyttigaste tidsfördrif:
Flit oell arbetsamhet; den sannaste moral:
Religonens, dygdens och menniskokärlekens förenade bud; af Nils Mänsson från Malmöhus
Län, att då serskildt Hus för Dramatiska Spectaklet nu mera ej funnes, utan Operahuset dertill begagnades och någre kostnader fö I ja k te I ige n numera icke beliöfde användas till reparationer derå, borde Anslaget i mohn derefter eller till hälften nedsättas; och hafva Anders Danielsson frän Elfsborgs Lån, Anders Johansson Brisman frän Skaraborgs Lån och Lars Ericsson från Gefleborgs Län , af den anledning bestridt ifrågavarande Anslag, att 0111 Inrättningen icke bure sig sjelf, Stockholms Stad borde bekosta denna , likasom dess andra, lustbarheter.
Då delta Anslag ej utgår till högre belopp än hvartill detsamma under bättre myulförhållanden bestämdes ; har Utskottet destomindre ansett sig böra föreslå indragning eller nedsättning deraf, som, efter hvad kändt är, Dramatiska Thcatren , vid den Spectakelhuset öfvergångne eldsvåda, mistat en betydlig del af dess under en längre tid samlade Materiel och Gardcrobe, hvilka troligen ej under den tid, som sedan branden förflutit, kunnat med dess ringa tillgångar anskaffas. 7:0 Sluteligen har hos II. R, o. A. vid det i r)tde Puncten förekommande Anslag till ved- och ljuspenningar för VitlerhetsAcadcmien, Fria Kousterues Aca - Betänkanden, N:o ifyj. 207 demie, Bildthuggare-Attelien vid Räntiarebanan och Dramatiska Spectaklet, Hr Crusenstolpe, Magn.
Jacob, i afseende på ved- och ljusmedel för Dramatiska Speetaclet, framställt enahanda anmärkning, sorn i nästföregående Punct finnes upptagen.
Enligt hvad ofvan, i anledning af de vid Förslaget till 5:te HufvudTitelns reglering inom RiksStånden gjorda anmärkningar, blifvit anfördt, skulle således, enligt Utskottets mening, någon annan föränringi samma förslag ej komma att äga rum, än alt, med minskning af de 1000 R:dr för 2:ne Architectslöner, som ifrån Staten på denna Titel för Fria Konsternes Academie bör öfverfiyttas till a:dra HufvudTiteln och ÖfverlntendentsEmbetets Stat, hela anslagsSutnman för denna HufvudTitel med nämnde belopp nedsättas till 27,085 R:dr 4° sk - 208 Stats-Utskottets N:o 248.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 144» an~ gående regleringen af Utgifterne under RiksStatens Sjette HufvudTitel, (U. A.) Berörde Betänkande, sorn H. PresteStåndet och V. BorgareStändet bifallit, har af H. R. o. A. saint H. BondcStändet blifvit till Utskottets förnyade handläggning återremitteradt, på grund af nedan upptagne anmärkningar, i’o Vid a.-dra Puncteninnefattande Anslaget för Invalid Hospitalet.
Län i förra fallet bestridt ett sådant orda-förstånd af Författningarne, helst han ansett Invaliderne mera belåtne med 4° å 5o B:dr hvardera till inaccorderande på Landet, än med Gasernlefuaden, som för Staten vore mångdubbelt dyrare; hvaruti RiksdagsFullmäktigen Casper Wijkman från Upsala Län instämt.
St:r i underd. skrifvelse af den 16 Julii samma år förklarat, att då de derutinnan erkände ej mindre ett förnyadt vedermäle af K, M;ts hulda omvårdnad för dess trög - Betänkan den, N:o 248.
209 na undersåtar, än cn af billigheten påkallad omtanka för deras bergning, som i striden för Fosterlandet uppoffrat hälsa och arbetsförmåga, de qj eller funne något hinder, det något af de K, LustSlotten med tillhörande Byggnader och Lustparker, sorn K.
M:t kunde dertill i Wäder utse, till detta välgörande ändamål Liefve användt, med undantag af de samma Lustslott underlydande, och såsom inkomst för StatsVerket påräknade Heraman och Lägenheter; och medgåfvo R.
Eget beslut således legat till grund för InvalidHospitalets inrättande, samt i följe deraf alla vid AdelsfaneRegementet ledige blifvande
Indelningar till det afsedde ändamålet böra användas, anser Utskottet sig icke äga skäl, att föreslå någon förändring i det för nämnde Inrättning uppförde Anslag, 2:0 6:te Pune t en j eller IJospitalers och Lazaretters underhåll.