Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län yttrade anspråk ä den behållning , hvilken i den nu varande MötesPas9evolance-Cassan möjligen kan förefinnas, samt yrkande, att redovisning derföre mätte infordras ; så och enär Rikets Ständer, vid bestämmandet af den nu tillä’ndagängne termin för Xruppernes underhållande vid Möten, genom en allmän anstalt, icke fästade något förbehåll om serskild redovisning eller utdelning till Rust- och Rotehållare af det öfverskott, som, vid Passevolancens slut, möj-' ligen kunde befinnas, men deremot, i f> Momentet af deras den 19 Julii 1812 till Kongl, Majit aflåtua underdåniga Skrifvelse, anhöllo, ”att Kongl. Majit, emot förenämnde vilkor, ”täcktes draga försorg, det Soldaten, under be}’rörde tid, vid alla de i 1 punkten omnärnn”de tillfällen , undfår god och nöjaktig förplägning, efter deri för Arméen fastställda ”Provianterings-Stat, och, i händelse af sjuk”dom , derjemte fria medica^lenter,’, af hvilken ordalydelse i den underdåniga Skrifvelsen vill synas, som hade Rikets Ständer, för att icke äfventyra några fyllnadsbidrag af Statsmedien för den nya Passevolance-Inrättningens möjliga bestånd, haft för afsigt att åt Kongl. Majit öfverlemna att, efter Hess Nådiga pröfning } med Rust- och Rothållarq Stats-samtAllm, fiesv.o.Oec. Utsi.
N.o 72. 61 äfsluta om Regementenas underhållande ; och härtill kommer, ej mindre att den träffade öfverenskorrimelsen, å Kongl. Majtts sida, blifvit uppfylld genom Manskapets omsorgsfulla proviantering och sjukvård samt hästar* nes utfodring, så ofta Regementena varit under vapen sammandragne , än jemväl a'.t Rust- och Rotehållare, vid undertecknandet af de härom upprättade Contract, icke gjort något förbehåll att , efter Passevolancetidens tilländagående, befintlige besparingar till de» ras förmon få disponera , anse Utskotten, för sin del, den härom väckta fråga sa mycket hellre böra förfalla) sorn den af Rikets Ständer och deras Revisorer redan tillförene gjorda underdåniga anhållan , att Redogörelsen för den gamla Mötes- Passevolance-Cassan få granska , icke blifvit af Kongl. Maj:t bifallen , samt Rikets Ständer, emot Kongl.
Majtts sålunda redan förklarade
Nådiga beslut , icke äro i tillfälle att någon åtgärd i detta fall vidtaga, På grund af hvad sålunda anfördtj utfedt och hemställdt blifvit, Oä Siats' samt Allm.
Besv.o.Occ.Uisk.Uil.
N:o 71» tillstyrka Utskotten' vördsamt , det hehagade Rikets Högloflige Stander, för deras del , besluta och derefter, i afgående skrifvelse, Kongl.
Majit i underdånighet tillkännagifva : 1:0 att Bust- och Rotehållare vid de indelta Regementena till häst och fot , under t5 års tid, räknadt från den i Januari!
2800 till samma dag 1845, icke skola, vid Regements- eller Compagniemöten , Mönstringar, Kronoarbeten eller hvad annat tillfälle eiler Tåg, som helst vara må, till Ryttaren eller Soldaten aflemna Möteskost oell Drickespenningar, eller skjutsa hans Rotekista ; skolandes Befälet noga tillse, att Manskapet , vid framkomsten till Mötesplatsen , inga matsäckar medför eller , vid uppbrott till Möten och Mönstringar, på något sätt
Ro« ten någon afgift aftvingar; 9:0 att, emot åtnjutande af en sådan befrielse, hvarje Rusthålls- eller Rotenumer bör, under berörde femton år, till Kongl. Majit och Kronan årligen i fredstid, uppå tvänne terminer, erlägga Sju Riksdaler Banco i contanta penningar, samt hvarje Rusthåll vid de beridna Regementena derutöfver, till hästens utfodring, aflemna 25 Lispund hö, hvarje Lispund till endast 20 marker beräknadt, en tunna bafra samt 5 Lispund råghalm , efter Stats- samt Allm.
Besv.o>Oec.
N.o 72. 65 Rusthållaren eget, inom af Kongl.
Majit föreskrifven tid , - tillkännagifna val, antingen i fullgoda natura-persedlar lefvererade vid anvisadt magasin å Mötesplatsen , eller ock i contanta penningar liqviderade , efter det för året inom hvarje
Län fastställde markegångspris; 5:0 att på de ställen , der Roten, i stöd af äldre eller senare Contract , är förbunden att bestå Soldaten kost och öfriga behof under Möten, likasom i de orter, der Rotehållare deras rätt till ersättning af Soldaten sig redan afsagt eller framdeles kunna afsäga, bllfver Passevolanren Rorehållarens egen och odelade utgift; hvaremot inom de Regementen, der Soldaten åligger att, vid slika tillfällen, sig sjelf med matsäck förse och han från denna skyldighet icke är genom Rotehållarens frivilliga begifvande befriad, Rnteliållaren eger rätt , att, genom innehållning af Soldatens lön och andra inkomster af Rolen, eller genom dagsverken af Soldaten åt Roten, de senare efter Länets Markegångspris beräknade , göra sig ersatt för så stor del af de erlagde Sju R:dr, som återstår, sedan ersättning för den skjuts , hvartill Soldaten förr varit af Roten berättigad , efter ett af Konungens Befallningshafvande fastsiälldt medelpris, blifvit Soldaten till godo beräknad; 64 Stais- Samt Ailm. Besv.a. Oec.
Vt si Pri. N.o 73; 4:0 alt de Rotat, som blifvit anslagne till Under-OfFicetares aflönande > till Underhåll äf Spelet eller eljest stå fdr Kronans räkning vacante, skola från Mötes-Passevolance-afgiften undantagas , enär sådana Contract med dem förut äro ingångfie , att fiåga om samma afgifts erläggande ej kan uppstå; f?' att, 1 Iiändelse af Inträffande krig * under den för Passevolancen. fastställda tid af 15 år, afgiftens erläggande för det Regemente, som uppbryter till Fält-tjenstgöring, upphör med utgången af det ar, då kriget börjas, och vidtager åter med början af året näst efter det , hvarunder Regementena till sina hemorter återkommit; \ 6:0 att Rust- och Rotehållare, emot erläggande af förenämnde afgifter, måtte a£ Kongl. Majit i Nåder varda försäkrade, att deras manskap och hästar skola , under deri tid Passevolancen fortfar, vid alla de i första punkten uppräknade tillfällen, erhålla god och tillräcklig förplägning och utfodring, efter de för Arméen fastställda proviantéringsJ och fourrageringsstater, kokved och lägerhalm! under Möteri , samt, i händelse af sjukdom; sorgfällig vard och fria medicamenter; 7:0 att, i likhet med hvad åren l8isf och 1813 egde^ rum, Rust. och^Rotehållarg ©I Stats- samtAllm.Besv.o.Oec.Vtsk.Utl. N:o 7*.
65 må lemnäs tillfälle att med vederbörande
Ko» ■nungens Befallningshafvande i Läne-Residencen sammanträda , till öfverenskommande och reglerande af localt skiljaktiga förhållanden, i afseende å de med Soldaterne gällande Contract, samt desse senares förbindelse att till större eller mindre del godtgöra Rotehållare det utgifna förskottet, likasom af hvad i öfrigt för verkställigheten af Konungens och Rikets Ständers Beslut lända kan, utan att likväl, vid dessa sammankomster, sjelfva hufvudfrågan eller Passevolanceafgifts utgörande till ofvanuppgifna belopp och i ofvan stadgade ordning, såsom redan af båda Statsmagterne afgjord och beslutad, må kunna under öfverläggning komma; 8:0 att de inflytande Passevolancemedlen, för hvilka fullständig redogörelse årligen bör upprättas af det Verk, åt hvilket Kongl. Al a j: t kan täckas att fondens förvaltning i Nåder uppdraga, icke ma, under något vilkor, användas för andra ändamål eller behof, än indelta Arméens underhåll och sjukvård under möten, marcher och mönstringar, jemte de i och för Truppernas vapenöf Bih, till Riki-St.
Prot. 1S28 oth 18*9» 4 Samt. 2 ^fd, 5, iS:de Hit, usta Bidet. 66 Stats- tåmt Allm.Besv.o.Oec.Utsk.Utl.Nto singar oundvikliga utgifter och förvaltningskostnader; 9:0 att Rikets Ständer och deras Revisorer ml ega rätt att dessa årliga Redogörelser med alla dertill hörande verificationer granska samt medlens rätta användande dervid tillse; hörandes den årliga upphörden och utbetalningen af dessa medel, lika med öfriga allmänna gärder, som af landets invånare utgöras, till sina hufvudsummor och under behöriga titlar i Riks-Hufvudboken intagas; 10:0 att räntan af alla de besparingar, som under de bestämde 15 årens förlopp kunna uppkomma, skall, efter Passevolancetidens tilländagående, användas till nedsättning i då blifvande bestämning af ny Passevolance ; varandes derjemte uttryckligen förklarad), att dessa besparingar, så till Capital som Ränta , äro såsom Rust- och Rotehållares egendom att anse ; samt 11:0 att de partiela Contract om möteiunderhållet, hvilka, under de senare åren, kunna med Rust- och Rotehållare vara afslutade , må med 1829 års utgång upphöra, och den här föreslagna allmänna regfsring, från samma tid , till alla indelta Regementen utan undantag , och således jemväl till Stals-samtAUrtt.
Besv.n.Oec.Uttk.Utl. N.o 7*. 67 de båda Skånska Infanteri-Regementena, på en gång och med enahanda vilkor, utsträckas, o Åtskilliga Ledamöters Reservationer i amnet bifogas.
Slockholm den 18 September 1829, Reservationer: Af Herr Cornmerce-Rådet Santesson:
Jag nödgas i några omständigheter skilja mig från de tillstyrkanden, som innefattas i det nu afgjorda Höglofl.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Öeconomie-Utskottens Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om fortfarande Passevolance för Arméens möteskostnader.
Ehuru jag anser, att hufvudfrågan, eller om en Passevolance för Soldatens och Ryttarens ifrågavarande Skjutsnings- och Provianterings-kostnader vid möten är af allmän nytta, tillkommer Kongl. Majit ensam att afgöra, kan jag dock ej neka, att det förefaller älven mig klart, att det miste inverka fördel-, aktigt på Arméen i det hela , äfvensom på Befäl samt Truppen hvar för sig, att omnämnde provianterings- och öfrige kostnader ,68 Pil.t.Ståts-s.Allm.Besv.o,QeC‘Vtsk.XJtl.N\972. besörja* på sätt i Fält tillgår, framför att, på sätt före 1812 skedde, hvarje Rust- och Rotehållare ombestyrer sådant för sin karlj äfvensom att det leder till ordning, att dervid inga undantag för vissa Rotar må ega rum, utan ett allmänt sätt 1 dessa delar hädanefter blifva iakttaget ; men derföre kan jag ej eller frångå, att Stats-Ridets, vid Kongl, Majrts Nådiga Proposition bilagda, serskilda underdåniga tanka förtjenar största uppmärksamhet.
Jag vill dervid väl, på de af Utskotten utredde förhållanden, medgifva, att en frikännelse helt och hållet för Rust- och Rotehållare, att bidraga härtill med någon årlig Passevolance-afgift, vore för närvarande för mycket begärdt.
Deremot Enner jag högst obilligt, att Rust- och Rotehållare, med en dem ensamt drabbande afgift, skola sammanskjuta- och underhålla en Cassa, som Kongl. Majit erkänt samt förklarat nyttig och nödvändig i ett vida allmännare hänseende, än som endast bör föranleda nämnda enskilda beskattning af en enda dass medborgare.
Derföre, om än det skulle kunna visas, att hvad som motsvarar Rust- och Rotehållares åliggande i dessa hänseenden, efter stadgandet för Indelnings-Verket och deras derpå grundade åtagande i gamla Contracten, kan blifva tillräckligt för bestridande äfven af de vidare kostnader, sorn större .Lägers hållande med - Bil.t Stais-S.AllmJJesv.o.Oec. ZJlsk.Uil.tl-.o 72, 69 taga derigenom, att Kongl. Maj:t inhiberar något år de smärre Regements- och Compagnie-mölen, så kan jag deraf ej draga annan slutsatts, än att den besparing, som, kan vinnas på sådant vis, äfven bör, i någon mon åtminstone, komma Rust- och Rotehållarne till godo, och ej af dem uttagas mera, än hvad verkligen motsvarar den från ålder dem åliggande pra;stationsskyldighet in na*' tura vid dessa mindre möten, som Indelningsverkets Reglementen och gamla Contracten afsett, och denna prestation endast för dessa möten hädanefter dem aflordras ; men alla kostnader för de större möten och lägren anser jag böra bekostas af det Allmänna, hvars hela gagn de åsyfta, och hvilkas bekostande af Rotarne aldrig, i min tanka, varit beräknadt eller afsedt, när Indelnings-Ver— ket uppgjordes och de gamla Kneckte-Contracten aftalades.
Och på sådan grund anser jag äfven en mindre Summa, än den ifrågasatta af 7 R:dr per Rote, böra blifva den, som nu skulle ifrågakomma att för en| ytterligare förlängd Contractstid åläggas Rust-och Rotehållare; men jag är ledsen att, för ett närmare bedömande, hvad sorn af nu ifrågavarande behof billigtvis bör tillhöra hela Samhället att draga, och hvad Rust- och Rotehållare som P assevolance för deras delar böra serskildt bidraga, sakna tillräcklig ledning, enär de föregående årens förvaltning af de medel, som hittills genom 70 Bil.t.Stais-sAllm.Btsv.b.Otc.Uisi.Uli.
N:07a, den drygare Passevolance-afgiften utgift, ej varit lemnad till Rikets Ständers Utskotts eller Revisorers granskning, hvadan ock all kännedom felas, hvad behållningar uti den gamla Passevolancen kunna vara att påräkna till bidrag och lindring uti framtida kost* naderne.
Det Sr derföre endast p! ett supponeradt förhållande, som jag kan grunda min hemställan, om icke Rust- och Rotehållares enskilda Passevolance-afgift, för den nu proponerade nya Contracts-tidert, må kunna nedsättas till väl under, men ej öfver 5 a högst 6 R:dr för Rote; och att, hvad denna afgift ej skulle förslå att fylla behofven till de större lägrens hållande, ett anslag måtte göras af allmänna medel; men jag anser mig derjemte böra tillstyrka, att nu ifrågavarande Passevolance-Contracts förlängning ej, enligt Utskottets förslag, fastställes för så lång tid som 15 ir, utan aldrahögst pi 10 år, eller intill och med det år , då näst efter 10 års förlöpp Riksdag inträffar; inom hvilken tid Rikets Ständer redan torde inse billigheten af, att jordbruket helt frikallas från detta onus , och utfinna medel att på annat vis godtgöra dessa behof.
Häruti instämde Herr Grosshandlaren Eckerman.
Bil-t.Stats-s.Allm.Besv.o.Oee.
N:o 74.71 Af Riksdagsfiillmägtigeo från Malmöhus Län Bils Månsson t
Den för de Rust- och Roteringsskyldige så högst magtpåliggande frågan, om möteskostnadernes bestridande för indelta Arméen, i enlighet med Indelningsverkets hufvudgrunder, medelst na tura-praestation genom en viss, för i5 års tid åtagen Passevolance, eller genom ett de samtlige skattdragandes, till detta föremål, i bevillningsväg lemnade skattebiträde, har utgjort ett föremål för de sammansatta Utskottens öfverläggningar, och då jag härvid icke kunnat biträda pluralitetens mening, återstår för mig endast, att, medelst min Reservation, ådagalägga mina åsigter uti ämnet.
Hvad sättet för möteskostnadens utgö-r rande beträffar, så vädjar jag till hvarje billighetskänsla inom Samhället, i anseende till frågan, huruvida detta besvär bör fortfarande ensamt tynga jordbruket, utan de öfrige Samhällsmedlemmarnes deltagande deruti.
Jag påkallar uppmärksamheten och (ragar: um Samhällets tillstånd, med afseende i jordbrukets förhållande till handel och näringar sedan Indelningsverkets stiftande, icke undergått någon förändring; och jag tvifla» ej, att mig skall af den oegennyttige och •ji BlI.l.Stats-s.Allm.Besv.o.Oec.Vtsk.Ull.
N:oT2i fördomsfrie forskaren svaras: alt handel och näringar hafva under denna tid betydligen utvecklat sig, och åtminstone något riktat sina idkare, under det jordbruket, till den väsendtligaste delen burit bördorne, ej allenast för Försvars-verket, utan för Statsförvaltnings-kostnaderne i allmänhet.
Då man härtill lagger senare tiders stegrade fordringar i anseende till indelta Arrnéens hållning; så torde man icke tveka att erkänna jordbrukarens vanlottade tillstånd, och derifrån komma till den slutsatts, att det vore omildt och illa beräknadt, för att icke säga vådligt, att neka lättnad och hjelp, der den, af rättvisan påkallad, visar sig, utan hinder af billigheten kunna medgifvas.
— Bonde-Ståndet drager den väsendtligaste delen af indelta Arméens underhåll. — jVi städja , vi aflöna , vi bevara och bekläda Ryttaren , vi anskaffa och underhålla de dyrbara hästarne; vi underhålla Soldaten, den vi äfven till hälften emot Kronan bekläda; vi hafva genom beväringslagen lemnat vara Söner att på första kallelse utgå till Landets försvar; och Samhället skulle nu icke med oss , genom en gemensamt åtagen bevillning, vilja deltaga i kostnaderne för de årliga vapenöfningarnt’, hvilka vi så länge allena hestrid!.
Bil.t,Stats- s.Allm.Besv.o.0ec.UtsLUtl.tf:oT2. 73 Jag bekänner upprigtig!, att det, för mitt begrepp om Svenskmanna rättskänsla, skulle vara ytterst nedtryckande, om jag föreställde mig, att Sveriges jordbrukande innebyggare vid detta tillfälle skulle kunna mötas af så liten känsla af, deltagande, att andra näringars skattskyldige skulle verkligen vilja låta vid nuvarande förhållande bero, till den påföljd utaf aftagande kraft och tilltagande modlöshet , hvaraf Bonde-Ståndet kunde komma att intagas, i fall det tvin* gades till öfvertygelse om öfrige medborgares likgiltighet och köld för dess ställning och belägenhet.
Det har för Rust- och Rotehållare utgjort en stor tillfredsställelse att inom Konungens
Råd hafva sett den mening uttalas , att den skattdragande jordbrukaren kunde, genom möteskostnadernes utgörande, medelst allmän Bevillning, åtminstone vinna någon lindring uti en utgift, hvilken, såsom följd af tidsförändringarnes kraf, blifvit allt mera och mera tryckande, och den ljusnad, som härifrån visar sig för den skattdragande jordbrukarens hopp, att rättvisans och billighetens röst icke förgäfves skall påkalla bättre lottade medborgares uppmärksamhet till ett gynnande Utslag, delas äfven af mig, oansedt det beslut, sammansatta Utskotten i sådant afseende fattat. 74 Bil.t.Stats.-sAllm.Besv,o.Oec.Utsk.Uil.U:o 72.
Jemte sättet för mötes-kostnadernes framtida utgörande för indelta Arméen, har in-J om Utskotten uppstått fråga, om Rikets
Ständers mera eller mindre uteslutande rätt att samfäldt med Konungen, Rust- och Rotehållare oåtspordan , kunna stadga såsom Lag , huruvida Möteskostnaderne, enligt Indelningsverkets hufvudgrunder, skola utgöras antingen genom de Rustandes in natura leverering, af hvad som erfordras för underhållet af häst och karl, för de uti gällande Stadgar för mötestiderne bestämde dagar; genom Soldatens egen försorg, der Contractten emellan honom och Roten icke annorlunda stadga, eller genom en allmänt antagen Mötes-Passevolance-afgift, som under de senare 15 åren egt rum, Att sammansatta Utskotten stannat i den mening, att Rikets Ständer skulle samfäldt med Konungen upphäfva Indelnings-Verkets hufvudgrunder i denna del , utan allt slags afseende å de Rust- och Roterings-skyldiges önskan och vilja, har sannerligen i högsta måtto förundrat mig.
Konung Cari, den XI, som var en enväldig Regent, ansåg sig icke, genom blotta befallningen, böra tillvägabringa en Inrättning, hvars framgång och bestånd Dess Statsmannablick nogsamt visste att beräkna , så - Bil.t.Stats-s.Ailm.Besv.o.Oec.Vtsk. I7f/.N:07*. 75 som oskiljaktig ifrån Folkets öfvertygelse, ej mindre om den allmänna nyttan, än om den dermed förknippade enskilda fördelen.
Folket sammankallades och hördes; de tvehugse och villrådige öfvertygades , och saken bragtes sålunda genom de Kungliga Commissionerne till en lugn och villig ömsesidig öfverenskommelse.
Konung Gustaf den lills Nådiga Författning, angående Exercitie-raötens hållande, med Dess Norra Skånska Cavalleri-Regemen - te, utaf den 17 Januarii 1786, och Södra Skånska Cavalleri-Regemente den 2a November J785, intygar äfven, huru denne RegenC ansåg nödigt att, endast och allenast efter de
Rustandes hörande och i öfverensstämmelse med de flestes begifvande, vidtaga den då föreslagna förändringen, i anseende till sättet för möteskostnadens bestridande. — 6:te §:n af ofvanberörde stadgande lemnar det mest ojäfaktiga vittnesbörd, huru åtagandet af den di föreslagna Passevolance-afgiften endast var beroende af den rustandes fria val: hvadan Författningen innebär, huru i anseende till dem, hvilka sig Passevolancen icke åloge, efter förra vanligheten förhållas borde Konung Cari, den XIII:s Nådiga Skrif. veise af den 23 Mars 1813 underkänner ic - Bil.t.Stats)s, Allm.Besv.o.Oec.Vtsk. VllN:o 73, 76 ke eller de rustandes rätt att,' efter godtfinnande, återgå till den urgamla rättigheten att sjelfve, under den vanliga mötestiden, försörja så väl Ryttarens som Hästens uppehälle , hvadan också de
Rustande äfven vid delta tillfälle kallades till afgifvande af deras mening, hvaraf äfven den händelse uppstod, att åtskilliga, hvilka icke funno sin räkning uti det nya Contractets antagande, förblefvo vid det från ålder vanliga sättet för Mötes-Passevolancens utgörande; och har ger nom 2:ne serskilda Kongl. Maj:ts Nådiga Domar, af den 20 Februarii 1828 samt den 18 Junii 1829, blifvit ytterligare vitsordadt, huru Kongl. Maj:t noggrannt afsett gränsen för de Rustandes åliggande, att, efter Indelnings-Verkets hufvudgrunder, endast under ett visst, i Författningarne stadgadt antal dagar, vid Exercitie-Möten underhålla Ryttaren med dess Häst.
Efter att hafva ådagalagt dessa förhållanden, torde det tillåtas mig att uttrycka någon förundran deröfver, att Svenska Folkets Ombud kunna ens ifrågasätta att vilja, i min tanka egenmägtigt och utan afseende å Rustoch Rolehållares individuela begifvande, såsom Lagstadgande ålägga dem hvad fordna tiders Konungar och understundom allt för mägtiga Ständer hitintills icke trott sig kunna afgöra annorlunda, än i öfveiensstämmel - Btl.t,Stats-s',/4llm.Besv.o.Oec.Utsl>Utl.N:ö 73. 77 mel se med de här ifrågavarande skattskyldiges fria och otvungna medgifvande.
Ifrån det välde och den magt, hvilken någras mening nu syne* vilja tillvälla Rikets Ständer, utgår äfven en ganska vigtig fråga, i anseende till sättet att utöfva denna, för mitt omdöme, inkräktade och sålunda äfventyrliga magt.
Jag eger visserligen icke hvarken tillräckliga kunskaper eller förmåga, att från någon sträng
Juridisk bevisning hemta stöd för den mening, hvarefter mitt sunda förnuft binder mig att uppfatta lydelsen af Regerings;’ Formens 80 $. Detta Lagbud innebär, att de med Landet och Städerne upprättade Indelnings-Verk skola orubbade vara, intill dess Konungen och Rikets
Ständer hnna nödigt någon ändring deruti samfäldt att göra.
Skola nu, efter deras mening , som tillägga Rikets Ständer och Konungen en absolut beslutande rätt i dessa frågor, Contractens helgd rörande Indelnings-Verket kunna brytas, eller till de Rust- och Roterings-skyldigcs skada och tunga kunna förändras, genom beslut utaf de Stånd, hvilka 78 BU.t.Suus-vÅUm.Besv,o.Oec.Vtsk.Utl, Nto 7 sr. af Rustnings-skyldigheterne icke draga den ringaste börda ?
Skulle dessa Cpptract, till ett obegränsadt mehn för Bonde-Ståndet, kb.nna förändras, oaktadt detta Stånds protest emot sådant å snart sagdt hela den Svenska jordbrukande Folkmassan inverkande beslut P Innebär Ordet, samfäldt med Konungen, att Tre Stånds beslut, tillika med Konungens sanction härutinnan, kan göra
Lag, till allt för möjligt ingrepp uti egande-rättens helgd, så var det icke serdeles mödan värdi att uti Grund-Lagen blott gifva ett skenbart skydd åt ett af den jordbrukande Allmogens mest ömtåliga interessen.
Jag är ej i okunnighet om det stöd, man vid detta tillfälle vill hemta ifrån 76 §:n Riksdags ordningen, för giltigheten af Tre Stånds Beslut , i så beskaffad fråga som den förevarande.
Jag nekar icke, att jag i 75 §.
Riksdags* Ordningen saknar 80 Regeringsformen, ibland de undantag, som deruti hafva sitt ruto; och det blifver således visserligen icke omöjligt för Rikets Ständer att, genom Tre Stånds pluralitet, åt 80 §.
Regerings-Formen gifva en sådan tydning, att endast Tre Stånds Be - Bd.tiStaibs.Allm.Besvlo.Oec. Utsk.Utl.N.o 7**79 slut skulle fordras , för att samfäldt med Ka* nungen rubba Indelningsverkets hufvudgrunder, men jag utbeder mig likväl att få påkalla uppmärksamheten å den omständighet, att samma fio §. stadgar: att ingen ny eller tillökad Rotering kan utan genom Konungens och Ständers sammanstämmande beslut tillkomma.
Jag anser ordet, Ständers sammanstämmande beslut, här innefatta samma mening, som alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut, uti 75 §.
Riksdags-Ordningen, innebär; och då de med Landet och Städerna upprättade Contract och Indelningsverk , i min tanka fordra till det minsta lika mycket tryggande emot öfverträdelser, som jordens beläggande med ny eller tillökad Rotering, så kan jag icke föreställa mig, att Lagens ordamening bör så förstås, att Rikets Ständer, vid uppgörande af 1809 års Statsförfattning, velat tillvälla sig en utväg att , medelst Tre Stånds beslut , möjligen kunna alldeles förtrycka det fjerde, eller Bonde-Ståndet, hvars välfärd här , snart sagdt, ensamt kommer i fråga.
— Men om det äfven blefve en möjlighet , att så förklara och tyda Lagen , så frågar jag :
Om det af Rikets Ständer vore klokt, rättvist eller ädelt handladt, att uti en fråga, vid hvars afgörande eje tvänne Stånden icke ega ringaste känning utaf beslu - SoBil.t.Stats-s.Allm.Besv.o. Oec. Utsk, Uti.