Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 78. cent af den af Beskattningsmännen pröfvade och jemkade säkra afkastningen; 4:0 att de i senare tider högt beskattade Qvarnar, som ej kommit i åtnjutande af skonsamhet, må få söka ändring, till vinnande af en på dessa grunder fotad billigare beskattning; och 5:0 att skattläggning hädanefter bör ske på Kronans bekostnad, ej på Verkegarens, och bör ej utgå, innan den är laga-kraftvunnen; samt till Hedervärda Bonde-Ståndet aflemnade Memorial af: 3:0 Pehr jonsson från Christianstads Län, hvilken, på anförda skäl, föreslagit, att de i senare tider anlagda Mjöl- och Stampqvarnar, der de icke oundgängligen genom äldre sådana Verks betydligare aflägsenhet tarfvas, måtte antingen xnedgifvas, eller i mon af trafiqueringen, som frångår äldre sådana inrättningar, hvilka med rustningsskyldighet äro belagde, ovilkorligen desamma till hjelp deruti anslås; mot hvilken motion likväl åtskilliga anmärkningar, dels af vice Talmannen jfon jonsson, dels af Nils Månsson från Malmöhus Län, med hvilka Nils Nilsson samt Olof Nilsson från Vermland sig förenat, blifvit gjorda, äfven som Ståndet i allmänhet sig deremot förklarat; 4:0 Anders Nilsson från Malmöhus Län, sorn hemställt, att, då uppå de sistförflutna 10 åren i Motionairens hemort många Tuliväderqvarnar blifvit uppbyggda, hvilka tillen allt för hög Qvamränta af tre, fyra å fem Tunnor upp - Stats- Bev.~ Lag- s. Öcc.-Utsh.
N:o 78. 1 g skattats, då deremot de gamla Tullväderqvarnarne erlägga en ringa afgift, som ofta skall bestå af endast några kappar säd, samt en märklig skillnad sig sålunda företer emellan de gamla och nyare Qvarnarnes afgifter, någon nedsättning för de senare måtte få ega rum; förmodande Motionairen, att en sådan af billighet påkallad nedsättning skulle derjemte uppmuntra till anläggande af flera nya, vid folkmängdens årliga tilltagande, behöfliga Väderqvarnar; och 5:0 Riksdags-Fullmägtigen från Christianstads Län Tafve Larssons Memorial, deruti den ö'nskan yttras, att Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i ämnet måtte i sin helhet blifva antagen samt hemställan tillika göras, att Innehafvare af alla slags Såg- Valk- och Stampverk må vara tillåtet att desamma nedlägga, med tillgodonjutande af frihet från ali beskattning derföre, samt att egare af äldre skattlagde Inrättningar af dessa slag må ega rätt att, i behörig ordning, söka och vinna förmedling i den åsätta grundskatten, derest densamma, emot Motionairens yttrade förmodan, skulle än vidare varda bibehållen.
Med anledning af förstnämnde 3:ne Utskotts anmodan, har äfven Lag-Utskottet deltagit i öfverläggningarne om förevarande ämnen, och förenade Utskotten få nu afgifva följande gemensamma Utlåtande:
Vid granskningen af de till dessa frågor hörande Handlingar, och serdeles af de upplys - 2® Stats- Bev.- Lag- s. Oec.-UtsJt.
N:o 78. ningar, Kongl. Kammar-Collegii Utlåtande meddelar, hafva Utskotten visserligen funnit, att i olika orter och vid olika localförhållanden granska olika methoder blifvit följda vid äldre och nyare Slgqvarnars skattläggning, hvaraf äfven högst olika resultat uppkommit, men då hvarje anläggare egt rättighet att i den ordning, Författningarne utstaka, anföra klagan öfver det lidande, han förment sig vederfaras genom den ågångna skattläggningen; da Sågqvarnsegare, hvilkas verk, genom de i senare tider inträffade händelser, förlorat påräknade skogstillgångar eller på annat sätt utan egarens förvållande blifvit till värde förminskade, ega laglig rätt att, i den ordning Författningarne medgifva, uti den ålagde Grundräntan söka och vinna minskning eller förmedling; då det icke vore billigt, att skattläggningarne å alla öfriga Sägqvarnar skulle emot deras egares vilja och bifall rubbas, för att tillfredsställa de klagomål några få anfört; då skattläggningar, hvilka i laga ordning tillkommit och vunnit laga kraft, måste tillskynda egaren af den skattlagde egendomen lika säkerhet i besittning och orubblighet i ålagda Grundskatter, som hvarje annan laglig köpeafhandling meddelar säkerhet enskilda Medborgare emellan, samt andtligen då, uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, flera undantag blifvit ansedda nödvändiga och äro föreslagna, i afseende dels på eganderätts-säkerheten, och dels på andra serskilda omstäudigheter, hvilka skulle förhindra den genom Stats- B ev.- Lag- s. Oec.-XJtsh Bet.
N:o 78* 21 det Nådiga Förslaget åsyftade allmänna likhet i grunden för dylika verks utskylder; så anse
Utskotten sig nödsakade att afstyrka bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition uti hvad den angår alla de skattläggningar å Sågar, Valk- och Stampverk, hvilka före 1787 blifvit verkställda.
Hvad dernäst angår de Sågqvarnar, Valkoch Stampverk, hvilka efter 1787 blifvit skattlagda, och hvilka skattläggningar, enligt hvad den Kongl. Propositionen omförmäler, kunna undergå förändring, till följe af de uti skattläggningarne derom gjorda förbehåll, så, och enär under de derefter förledne 40 år dessa verk till stor del troligen passerat genom flera egares händer och blifvit sålda samt köpta under förlitande på de verkställda skattläggningarnes bibehållande, och då det dessutom synes obilligt, att de egare, som vid dessa verk nedlagt penningar och kostnader, skola utsättas för möjliga förluster och lidande derföre, att den åberopade nya skattläggnings-methoden ännu icke blifvit till efterlefnad fastställd, alltså få Utskotten vördsamt föreslå, det Rikets Höglofiige Ständer vilie bos Kongl. Majit i underdånighet hemställa, att äfven alla dessa efter 1787 verkställda skattläggningar måtte förklaras böra orubbade bibehållas på lika sätt, 21 Stats-Bev.-Lag s. Oec.-ZJtsJ(, Bet.
N.-o 78. som Utskotten om de före nämnde tid verkställda skattläggningar sig utlåtit.
Hvad slutligen angar de Sigar, Stamp- och Valkverk, om hvilkas anläggning hädanefter kan blifva fråga eller, ehuru redan anlagda, ännu icke blifvit skattlagda, så få Utskotten tillstyrka, att, med bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, dessa Verk må betraktas såsom Fabriks-inrättningar, deraf årlig bevillning bör erläggas; och vill Bevillnings-Utskottet, derest denna grund af Pikets Ständer gillas och fastställes, framdeles inkomma med förslag om belop pet af en sådan Bevillnings-afgift; hvarom nödigt stadgande i BevillningsFörordningen skulle intagas.
I afseende på hvad anfördt är af enskilda Motionairer, få Utskotten, med åberopande af dess ofvanintagne förslag, i fråga om skattläggningen af Sågqvarnar, Valk- och Stampverk, för öfrigt vördsamt meddela följande Utlåtande: att Kongl. Mnj:t i den Nådiga Propositionen förklarat
Sig icke medgifva någon förändring, hvarken uti den grundskatt, som Mjöl qvarnar för närvarande är ålagd, ej eller uti methoden för skattläggningen af de Mjölqvarnar, sorn hädanefter kunna byggas; att, då förmedling eller nedsättning i räntan af nuvarande Mjöl- och Sågq varnar kan, då skäl dertil finues, enligt Författningarne, i laga ordning sö - Stats- Bev.- Lag- s Oec,- Utsk.
N:o 78. 23 kas, och de klagomål, som äro anförda öfver det intrång, som genom nya Mjöl- Stamp- och Väderqvarnar blifvit tillfogadt äldre sådana verk, aro frågor, som vid laga Domstol böra upptagas och afgöras; så få Utskotten föreslå, att alla dessa frågor, såsom icke tillhörande Rikets Ständers åtgärder, ina förfalla.
Herr von Qvant ens förslag, att Skattläggningar å Mjöl- och Sågqvarnar hädanefter bora ske på Kronans bekostnad, innehåller yrkande af en uppoffring å Kronans sida, så mycket obilligare, som ingen lärer anlägga eller begära skattläggning å dylika verk, utan att dermed afse sin egen förmon; och sorn Herr von Qvantens slutliga förslag, att alla nu i Kongl. Kammar-ColIegiuin befintliga oafgjorda skattläggningsfrågor skulle tills vidare hvila, rörande andras rätt, alltså få Utskotten föreslå, att båda dessa framställningar må förfalla.
Slutligen, och då det synes obilligt, att den Qvarnegare, som på ett ställe sammanbygger tvänne, eller flera förut enstaka
Qvarnar, då han icke derstädes anlägger flera verk eller insätter flera par Qvarnstenar, än förut nyttjade varit, skall belastas med ny eller högre Grundränta, än dessa gamla verk förut varit ålagda; alltså få Utskotten, med bifall till Herr von Qvantens i denna del gjorda framställ - a4 Stats- Bev.- Lag- s. Oec.-TJts?;.
N:o 78 o. 7g, ning, vördsamt föreslå, det Rikets Högloflige Ständer hos Kongl. Majit ville anhälla, att, da flera enstaka MjölQvarnverk pä ett ställe sammanbyggas, nägon ny skattläggning icke må ega rum, så vida dessa Qvarnar äro inom samma hemmans omräde belägna, samt förut varit skattlagda, eller flera pär
Qvarnstenar icke insättas, än de, som förut i de åtskiljda Qvarnarne varit begagnade.
Stockholm den 29 September i8?9- N:o 79.
Ankom till Exp, Utsk, d. 16 Oct, 1829, Utlåtande, angående väckt fråga om förändrad grund för prasstationers utgörande af hemman.
Hedervärda Bonde-Ståndet har till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets yttrande öfverlemnat åtskilliga med hvarannan gemenskap egande motioner, hvilka innefattas uti nedanskrifne 3:ne Memorial, nemligen: 1:0 af Casper IVrjkman, som, under flera Riksdags-Fullmägtiges från Upsala och Stockholms Län instämmande, framställt svårigheterne deraf, att flera prestationer, såsom Kyrko-, Prestgårds - Stats- Bev.- lag- s. Oec.-Utsft. XJtl.
N:o 79. i5 Prestgårds- oeh andra allmänna Byggnader, Dagsverken, Håll- och andra skjutsar, Salpe» ter-afgift m. m., utgå efter hemmanens skattetal, och ej, såsom billigheten fordrar, efter hemmanens olika godhet; föreslående derföre
Mo* tionairen, att berörde onera, sedan de blifvit be stämda för alla hemman inom By, mitte fördelas på hvarje Hemmansegare, efter hvars och ens inom byen innehafvande egolott eller öretal, derifrån likväl undantagne Jordeboks- och Hemmantals-Räntorne; 2:0 af Olof ^fansson från CalmareLän, hvilken ock anmärkt olämpligheten af skyldigheternas beräknande efter hemmantalet, såsom en osäker måttstock för jordens godhet, och yrkat, det bidragen till Staten borde utgöras å Landet efter Jordbrukarens verkliga förmögenhet; i hvilket hänseende Olof Jansson väl anser någon tillförlitlig norm blifva svår, om icke omöjlig, att utfinna, men hemställer dock, att alla utskylder må bestridas i mon af Lägenheternas Taxeringsvärde, så framt man icke funné tjenligare att värdera och taxera hvarje lägenhet till någon viss årlig afgift per Tunnland af hela areala innehållet, efter dess godhet i åker, äng, betesmark och skog m. m.; hvaremot Nils Månsson med flere förklarat sig icke kunna un\ derstpdja förslaget om utskyldernas beräknande Bih. till R.
Fröt. 1828 och 1829, 4 Sami. 2 Afd. <2 Band, 1 :sta Höft. 3 26 Stats- Bev.- Lag-s. Oec.-Utsk.
N:o yg. efter Taxeringsvärdet, deraf pSgon billig grund för jordbeskattningen icke kunde hemtas; och 3:0 af Johan Olsson från Vesterås Län, som, af enahanda anledning, föreslagit, att BevillningsTaxeringsvärdet måtte tagas till grund och måttstock för beräknandet och utgörandet af Hemmanens alla slags Extra Onera och Gärder; hvilket förslag Vice Talmannen Jon Jonsson ansett betänkligt, såsom ledande till rubbning uti de af ålder för Hemmanens Onera bestämda grunder; vayandes för dem, hvilkas lägenheter finnas belagda med högre Extra Onera och Gärder, än de kunna bära, utväg beredd, att, enligt Författningarne, söka förmedling så väl i Hemmansräntan sorn Mantalet.
Sedan Oeconornie-Utskottet funnit de i dessa motioner afhandlade frågor vara af den omfattning, attStats- Bevillnings- och Lag-Utskotten äfven borde deröfver sig utlåta, så hafva förenade Utskotten tagit de sålunda gjorda framställningar i noga öfvervägande, och visserligen insett, att skäl till klagan öfver skatternas olika fördelning kunna hemtas från Lägenheters af lika skattetal stora olikhet till deras värde och godhet, och ntt denna Öfverklagade olägenhet dels härrörer från den mindre noggrannhet, hvarmed första skattläggningen pågått, dels ock är en följd af innehafvarnes större eller mindre omtanka vid hemmansbruket och begagnandet af dess flera naturliga förmoner, och så vidare, men kunna likväl icke instämma uti mo - \
Stats* Bev.'
Lag- s. Occ.-Utsfc.
N:o 79. 27 tionairernas hemställanden om föreslagna förändrade grunder för Hemmans-prasstationernas utgörande, enär, utom den osäkerhet och oreda, som vid skatternas både afbördande och indrifvande skulle uppstå, genom de ofta omväxlande olika värden, efter hemmanens årliga taxation , en sådan rubbning och föränderlighet i Hemmanens Onera vore stridande emot eganderättens helgd och den säkerhet i beräkning, hvarpå laga fång af jord måste hvila; varandes genom den Extra Ordinarie beskattningens eller bevillningens utgörande, enligt berörde uppskattningsvärde, den för närvarande mest lämplige jemkning i utskylderna tillvägabragt.
Med anledning hvaraf Utskotten, som icke funnit någon af de föreslagna grundel na för prsestationers utgörande af Heraman lämplig, förklara sig icke kunna tillstyrka bifall å de nu ifrågavarande motionerna.
Stockholm den 39 September 18 *9- STOCKHOLM, ho* Carl Ab.
Pihl, 1839.
Stats• samt Allm.Besv. o.Oec.-TJtsk.jjtl, N:o 80.
x N:0 30.
Ank. till Exp.-Utsk* d. 26 Oct. 1829» Utlåtande, i anledning af väckt Motion om rättelse eller jemkning i afseende på Roteringens utgörande i Upland.
Uti Memorial, som af Hedervärda Bondeståndet blifvit till Allmänna Besvärs- och Oeconornie Utskottet remitteradr, har Riksdagsfullmägtigen från Upsala Län Casper Wijkman andragit, huruledes, genom Kongl. Majus Nådiga Utslag den 2 November 1824, i anledning af uppstådd tvist om roteringsbesvärets fördelande vid Soldat-Roten N:o 57 under Lif Compagniet af Uplands Regemente, förklaras, det 1695 års Indelnings»
Verk för nämnde Regemente uttryckligen föreskrifver, att, enär de till en Rote indelte hemman äro belägne uti en och samma by, roteringen då bör utgöras efter Oreslanden, om de på hemmanen finnas, men att samma rotering, då den blifvit lagd på «er Bih, t. Riki-St, Prat, 1828 och I829.
4 Sami. 2 Afd. 2 B'.dct, X:a H;t. 1 a Stats* samt Allm, Besv>o.Oec.-Utsk.Utl.N'.o8o. skilda byar, skall utgå efter hemmanens utsäde, godhet och storlekanmärkande Motionairen, att, allt ifrån Indelnings-Verkets införande i Upland, roteringsskyldigheten inom hvarje Rote, ehvad de dertill indelte hemman legat i en och samma eller serskilde byar, blifvit efter Oreslanden fullgjord, intill dess Kongl. Brefvet af den 27 Januarii 1803 utfärdades, sorn förordnade, att roteringen serskilde byar emellan borde fördelas efter hemmantal, oc.i sålunda förändrade den öfver 100 år följda grunden för roteringsafgifternes fördelning; af hvilken anledning Riksdägsfullmägtigen Wijkman yrkat den rättelse, att roteringen i Upland öfverallt måtte utgöras efter öre t al; men om detta ickeskulle bifallas, har Motionairen anhållit: att en jemkning i roteringen finge ske, och dervid såsom grund följas föreskriften i 1695 års Indelnings Verk; att hemman uti en Rote, då de äro belägne uti serskilda byar, böra deltaga i roterings besväret, efter jemförelse af deras utsäde, godhet och storlek.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie»Utskotten, som forehaft detta ämne till gemensam öfverläggning, hafva dervid funnit, att, hvad beträffar förra delen af Motionairens alternativt framställda begäran, hvarmed åsyftas, att Rikets Ständer skulle såsom origtig förklara den uti ett Kongl. Majus Stats- samt Allm. Besv,o Oec.-Utsk. Utl.N:o 80.
3 Utslag i enskildt mål förekommande, enligt Motionairens åsigt, origtiga tolkning af föreskriften i 1695 års Indelnings-Verk för Upland, att nemligen hemman, hörande till samma Rote, men belägne inom serskilda byar, böra deltaga i roteringsbesväret, i förhållande till deras utsäde, godhet och storlek; så hafva Utskotten ansett denna fråga icke kunna af Rikets Ständer till pröfning upptagas.
Vidkommande sedermera den, i fall af afslag å förberörde begäran, yrkade rotejemkning, för hvars verkställande Motionairen likväl icke föreslagit annan grund, än den, som redan finnes stadgad i 1695 års Indelnings-Verk och jemväl i Kongl. Majtts ofvanberörde Utslag den 27 Januarii 1803 blifvit tillämpad; hafva Utskotten icke eller funnit skäl att derå tillstyrka bifall, då anledning icke förekommer, att något allmännare behof deraf är för handen, samt, om jemkning och rättelse i några enskilda fall är af nöden, vederbörande ega att, på grund af gällande Indelnings-Verk och För - 4 Stats-samtAllm.Besv,o,Oec..Utsk.Utl N.-o 8i» fattningar, i behörig ordning göra sin rätt dertill gällande.
Stockholm den 17 October 1839.
Ankom till Exp.-Uisk. d. 26 Oct. 1839.
Utlåtande^ i anledning af väckt Motion om Anslag till flygsandens hämmande i Halland.
Ridderskapet och Adeln har till Utskotten remitterat en af Friherre Wrangel, Henning, denr 2g sistlidne Augusti väckt Motion, att, då de till dämpande af flygsandens härjningar i Halland hittills anslagna medel befunnits otillräckliga för den betydliga rymd af 8000 Tunnland, som flygsands-fälten i Halland innehålla, Rikets Ständer ville dertill bevilja något ytterligare understöd, hvilket Motionairen förklarat vara af högsta angelägenhet och vigt, så framt man vill fordra, Stats-samt Allm. Besv.o.Oec,- UtSk.Utl.Nto 81. 5’ att invåname 1 nämnde Province skola kunna bidraga till skattebördornes utgörande.
H vad salunda hemställdt blifvit hafva Utskotten i öfvervägande tagit; men anse sig icke kunna tillstyrka nlgot serskildt anslag för nu ifrågakomne ändamål, enär Rikets Höglofl.
Ständer å Riks-Statens g:de Hufvud
Titel anvisat medel till Jordbrukets och Näringarnes befordrande att af Kongl. Majit fördelas och disponeras, efter pröfning och jemförelse af förefallande behof; samt invåname i Hallands Län, dit, i följd af Kongl Brefvet den 6 Mars 182 2, 1000 Rtdr årligen under 5 års tid , till flygsands-fähens besående, från nämnde Hufvud-Titel utgått, äfven hädanef-, ter lära dertill, i mon af befintliga tillgångar, erhålla ytterligare understöd, i händelse sådant verkeligen behöfves och af vederbörande Autoriteter hos Kongl.
Majit anmäles.
5 Stats, samt Allm Besv. o.
Oec.-XJtsk.XJtl N:o S*.
N:0 8 2.
Ank. till Exp-Utski d. 26 Oct. 1829.
Utlåtande, i anledning af väckte Motioner om lindring i Roteringen inom Lima Socken af Stora Kopparbergs
Tm Stats- samt Allmänna Besvärs* och Oe* conomie-Utskottens gemensamma Utlåtande hafva från Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit remitterade:
Po Ett Memorial af Biksdagsfullmägtigen från Stora Kopparbergs Län Per Nilsson, hvaruti klagas öfver den tryckande roterin. gen inom Lima Socken, som, enligt Indelnings-Verket, uppå 23! mantal underhåller 40 Soldater, då deremot i den nedra delen af Länet, der en någorlunda god årsväxt jemte förtjenster vid Bergverken kunna påräknas, omkring en Soldat, eller något deröfver. är på hvarje hemman indelad.
Per Nilsson, som, på grund af upprättad specification, antager kostnaden för hvarje Soldats årliga underhållande till 87 R:dr 42 sk.
Riksgäldsmynt, oberäknadt passevolance och beklädnadsmedlen, upplyser derjemte, att det Stats- samt Allm. Besa,o Oec.-UtskUtl.
N‘o$t.
7 Villebråd och den Fisk, som troligen lockade Lima Sockens första inbyggare att, under ett hardt climat , bosätta sig uppå de långt inpå Sommaren snö- och isbetäckta fjellen, och sorn fordom lemnade tillgångar till de stora Utskyldernes erläggande, nu mera hafva, genom folkmängdens tillväxt och dessa hjelpkällors anlitande, samt genom de Vattenverk, hvilka i senare tider inom Orten anlagts, nästan helt och hållit försvunnit.
Det är uppå alla dessa bevekande skäl Motionairen, uppå sina hemmavarande Committenters vägnar, hos Rikets HÖglofl.
Ständer anhåller, att det Lima Socken ålagde Knecktehåll måtte så jernkas, att, i likhet med de nedre Socknarne, ej mer än en Soldat, eller något deröfver, ålägges hvarje helt hemman, hellst Socknens invånare, efter Motionairens yttrade förmodan, eljest nödgas öfvergifva den kalla och ofrugtbara fjelldalen och söka sinj utkomst på andra ställen af jorden; och 2:0 Ett Memorial af Riksdagsfulimägtigen från samma Län Johan Ericsson, med hvilken Länets öfrige Fullmägtige Eric Johansson och Eric Ericsson sig förenat, af innehåll, att då Kongl. Maj t, genom 1 §. af Dess Nådiga Resolution den 21 October 1682, uttryckligen täckts förklara: ”att af Dess trög - 8 Stdtsm samt Allm Besv,öOec.- Utsk.
N:o 8 j: ”na Undersåter och Allmoge i Dalarne, ”hvarken de, sorn nu lefva, eller deras efter* ”kommande, skola nu eller i kommande tilder blifva betungade med högre Kneckte”håll än 1200 man, samt att icke eller nå, ’gon refning skall ga öfver deras jord, fast ”de pä sin mark något upprödja och sina egor 'förbättra,'’ samt Kongl Maj:t ytterligare, genom Nådig Resolution på RikgdagsfuIImägtigen från Stora Kopparberg» Hän Frost Lars Anderssons underdåniga ansökning om jemkning i Kneckte - roteringen inom berörde
Dän, under den g September 1817 behagat yttra: ”att Kongl.
Maj:t, som anser all rubb”ning i nuvarande äldre förhållanden, med ”hvilken denna rotering hittills, utan hem» ”manens obestånd, kunnat utgöras, vara före» ”nad med betydliga olägenheter, enär en ”rotejemkning, som beredde de nu strängt ”roterade hemman någon lättnad, icke kunde ”ega rum, utan alt föranleda till större tyngd ”och börda för de andra hemmanen, som hit”tills varit lindrigare behandlade och, af så» ”dan orsak, vid köpeafhandlingar blifvit till ”vida högre pris försålde,” icke kunnat till Fröst Lars Anderssons underdåniga anhållan sitt Nådiga bifall lemna, Johan Ericsson, uppå dessa skäl och då härtill kommer, att hemmansdelningen inom Dalarne icke kan jemföras till den i andra Län, enär hvarje Socken, till rättelse för Kronoskatter, väl Stäts'‘Samt Allm. l esv o. Oec.~L tsi.
T'tl-N:o^2. 9 blifvit ansedd och antagen till visst hemmantal, men hemmansklyfningen äter är beroende af de flere eller färre så kallade besutenheter, i allo bestrider bifall till den af Pehr Nilsson begärda förändring i Knecktehålls. skyldigheten inom Stora Kopparbergs
Län; och har Johan Ericsson, såsom ytterligare skäl för ett sådant bestridande, anfört, att, om inom Dalarne det ena hemmanet be. finnes vara bättre än det andra, sådan skiljaktighet tillkommit, som följd af innehafvarens mer eller mindre arbetsdrift, hvadan det skulle vara orättvist, om den idoge brukaren, till lön för sina omkostnader och nedlagda möda vid upparbetandet af förut ofrugtbar jord, skulle påläggas ökade onera, samt Åkerbruk och Odlingsföretag, uppå sådant sätt, snarare nedtryckas än uppmuntras.
Hvad sålunda hemställdt och erinradt blifvit hafva Utskotten tagit i behörigt, öfvervägande; och då de skäl, hvilka, i Kongl. Maj:ts här ofvan omförmälda Nådiga Resolution den g September 1817, finnas anförde till grund för afslag å Riksdagsfullmägtigen Frost Lars Anderssons enahanda anhållan om jemkning i Kneckte roteringen inom Stora Kopparbergs
Län, jemväl ansetts böra af Utskotten tillämpas för en lika behandling af nu förevarande Motion, xo Stats■ samt Allm.
Besv. o. Oec.- Utsk.
N:o 8 3. hafva Utskotten vördsarnt skolat afstyrka Rikets Höglofl, Siänders bifall till Riksdagsfullmägtigen Pehr Nilssons ofvanberörde anhållan.
Stockholm den 17 October 1829* N:o 83.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 26 Oct. 1 SS9•
Ytterligare Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser å Utskottens Betänkande, N:o 35, angående Vacanceafgifts erläggande till Krigsfonden af de Rust- och Rotehållare vid Båtsmanshållet, hvilkas Båtsmän under krig afgå.
Sedan Stats samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskotten uti afgifvet Utlåtande Stats- samt Allm.
Besv o.Oec.-Utsk. 1'tl.N: 083. 11 N:o 35, af den 5 nästförflutne Junii, uppå anförda skäl, ansett sig icke höra tillstyrka Rikets Höglofl Ständers bifall för Kongl.
Maj ts, i Nådig Proposition den 29 October 1828, Rikets Ständer meddelade önskan, det ville Rikets Ständer bestämma en lämplig Beklädnads-vacance-afgift, att af de Rustoch Rotehållare vid det ordinarie Båtsmanshållet, hvilkas karlar på ett eller annat sätt hädanefter under krig från tjensten afgå, till Krigs-fonden utgöras, från den tid vacancen yppas och till krigets slut, har berörde Utlåtande af Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit bifallet, hvaremot detsamma från de öfrige trenne Respective Riks-Stånden återremitterats, med anmärkningar af nedannämnde Herrar Ledamöter nemligen: Inom Höglofl.