Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Här förtjenar således endast att nämnas, att sedan staden erhållit stapelstadsrätt, handel med spanmål, jemväl på utrikes orter, betydligen tilltagit, hvartill dess gynnsamma läge i väsentlig mån bidragit, och hvilken handel, derest jernvägsförbindelse med de inre delarne af Westergötland kan åstadkommas, skulle i väsentlig mån ytterligare tilltaga.
I öfrigt omfattar handeln hufvudsakligast in- och utländska kramvaror, specerier och drycker, salt, sill och andra viktualievaror jemte stenkol, samt i kommission från Wermland Elfsborgs län.
Staden Wenersborg. 29 jern och trädvaror.
Köpmännen i Wenersborg förlägga dessutom en stor del af dem, som idka landthandel i orten.
Jemväl fabriker och handtverkerier hafva icke obetydligt tilltagit, men lida under den tid af året, då sjöfarten är stängd, genom brist på kommunikationer.
A stadens skeppsvarf hafva under femårsperioden blifvit nybyggda tio och förbyggda elfva stycken medelstora fartyg, af hvilka en del blifvit till främmande orter försålda.
Den inrikes sjöfarten på Wenern har upptagits af jern och andra bergverkseffekter, äfvensom med blockar till försågning vid Trollhättan och Lilla Edet.
Djupet i segelleden förbi staden är beräknadt för 9i ä 10 fot djupgående fartyg.
Segelledens bibehållande vid erforderligt djup äfvensom underhållet utaf dragvägar utmed oell broar öfver kanalen åligger Nya Trollhätte Kanalbolag, enligt Kongl.
Brefvet den 28 Juli 1852- Slussarnes bredd är 24 fot och öppningen i broarne öfver segelleden i enlighet dermed.
Beträffande stadens sjukvård är under år 1859 uppfördt ett särskildt sjukhus för staden, att begagnas vid inträffande farsoter.
Kostnaden derför har uppgått till 8,000 K:dr.
Huset lenmar utrymme för 24 sjuksängar, och är nödig sjukattiralj äfven att tillgå.
Wenersborg har en Borgmästare och fyra Rådmän.
Stadskassans inkomster och utgifter Litt.
D. i medeltal åren 1856—1860 inhemtas af nedanstående tabell Tab. Tab.
Wenersborgs Stridskassas inkomster och utgifter i medeltal åren 1856 med 1860.
R:dr Hmt. öre.
R:dr Rrut. öre.
Arrende för stadens hemman 1,528 75 Afskrifningar 1,781 17 » » Nyebro 1,200 — Löner 10,592 51 4,508 96 499 61 Ersättning af Trollhätte bolag 3,000 Skrifningsmaterialier och ljus 551 64 Tullfrihets ersättning 48 84 Beklädnad 441 09 Burgäld 30 50 Eldsläckningsanstalt^’ 470 01 Taxerade medel 93 49 Utskvider för hemman 316 59 Platspenningar 1,469 90 Renhållning 212 80 Näringsafgift 361 40 Vägunderhåll 208 30 Bötesmedel 393 25 Underhåll af Nyebro 274 54 Straffränta 147 65 Diverse 1,167 02 Kokhusafgift 562 36 Byggnadsutgifter 1,258 25 Fiskförsäljningsafgift 81 — Regleriugsutgifter 647 28 Minuterings- och utskänkningsafgift 9,777 58 Räntor 790 26 Seglationsafgift 964 36 Fångunderhåll 109 77 Tillfälliga inkomster 802 07 Gator och torgs underhåll 1,124 96 Hamn- och kaj afgift 958 22 Lyshållning å torg och galor 1,377 27 Summa R:dr R:mt 25,928 33 Summa R:dr R:mt 21,823 — Hamu- och kajhvggiiailcn.
År 1856 5,474 68 År 1856 16,395 05 » 1857 3,965 41 » 1857 14,850 42 .» 1858 5,404 77 »» 1858 7,774 96 » 1859 6,422 87 » 1859 3,999 35 .. 1860 6,028 4 9 » 1860 3,435 97 R:dr R:mt 27,296 22 R:dr R:mt 46,455 75 | Anmärkning.
För åstadkommande af hamu- och kajbyggnaden, har lån blifvit upptaget, hvilket årligen amorteras.
I följd häraf öfverstiga utgifterna ännu inkomsterna. 30 Elfsborgs län.
Staden Borås.
Staden är anlagd under Konung Gustaf II Adolfs regeringstid år 1622, i Wedens härad vid Wiskaån, som till en längd af § mil från staden är segelbar, förnämligast med afseende å den rese- och Tab. Litt. E. Inkomster och utgifter i Borås stads kassor för år 1861.
Summa Riksmynt. I.
Borgerskapets enskilda kassa.
R:dr. öre. I.
R:dr. löre.
Behållning från förra räkenskapsåret 500 — Aflöning till Stadens Äldstes Sekreterare och Vaktmästare 100; — Burgäldsafgift Uttaxeras af 184 borgerlig fyrk å 4: 50 20 828 — 1,348 Amortering och ränta å kassans lån 1,000 R:dr Ränta å Holmströmska donationen 2,400 R:dr Afkortningar 1,120 120 Q — 1,348 ; II.
Stadens särskilda kassa. II.
Stadens särskilda kassa. 1.
Båtsmansvakansafgift.
1 Uppbörd af hemman på landet 122 1.
Båtsmansvakansafgift - 632 i Uttaxeras af jord, tomt och fyrk, efter 2:dra A ti Urvill- 2.
Skjutsningsbesvär et. 510 632 3,000 Afkortningar 32 79 3,032 79 2.
Skjutsning sbesvär et. i Uttaxeras af 184 borgerlig fyrk | [ 261 fyrk å 4: 25 ....
» » 53 närings d:o J 1,007 25 3.
Skorstensfej ar ens aflöning.
600 9 61 609 61 » » 384 tomter å 2: 64 » » 462 tunnland jord, ä 2: 19 1,013 1,011 76 78 3,032 79 4.
Eldsläckning sanstalterna.
Brist i kassan från förra året ' 100 3 Skorstensfejar ens aflöning.
Aflöning till brandmästaren och branddrängeu 75 — 309 300 60 01 Brandredskapens underhåll 366 _ 541 » » 1,579 kakelugnar å 19 öre 609 61 5.
Stadsläkarne och Barnmorskan. 4.
Brist i kassan från förra året Aflöning till Stadsläkarne 130 600 — Uttaxeras af 730,000 R;dr braudförsäkriugsvärde, å 70 a » Barnmorskan 125 — 511 Afkortningar 172 95 1,027 95 Uttaxeras af hyresgäster, som begagna mer än ett runi, 6.
Veterinärläkaren.
k 38 öre 30 — 541 — Brist i kassan från förra året 11 70 150 161 70 5.
Stadsläkarne och Barnmorskan.
Uttaxeras af 1,869 mantalsskrifne personer ä 55 öre ....
— 1,027 95 7.
Riksdagsmannaarfvode.
Brist i kassan från förra året 1,771 6.
Afkortningar 33 40 1,804 40 Uttaxeras af 462 tuunland jord, k 35 öre — 161 70 III.
Stadens allmänna kassa. 7.
Riksdagsmannaarfvode. 1,804 40 Brist i kassan från förra året Aflöning till Rådhusrättens och Magistratens ordförande 2,073 1,950 70 1 | och ledamöter — III.
Stadens allmänna kassa.
Aflöning till Stads- och Kronouppbördskassören » » Stadsfiskalen och Byggnadsinspektören 900 300 Skatt och arrenden af qvarnar, hemman, jord och hus... 30:de penningsafgift vid fastighetsköp 3,180 1,500 — » » Stadsexekutorn » » Poliskonstaplarne och Stadsbetjeningen » » Brand vaktskorpraler, torn- och gatuvakt ....
200 1,800 1,972 — | i Öfverskott af bränvinsmedlen Ståndplatspenningar Tullfrihetsersättning Saköresmedel Oförsåld koppar 5.000 400 330 100 1.000 — Gutuupplysning Underhåll samt skatter å allmänna byggnader
Ränta med amortering af stadens byggnadslån » å skulder på stadens fastigheter:
Tekniska skolans hus, Marieberg och Algårdsqvarn Hyresersättning åt Förste Kollega 550 300 2,261 1,332 300 07 60 1 Uttaxeras af 184 borgerlig fyrk 53 närings dito
Hyra för telegrafbyrån » » skolrummen i Östlundska huset 200 250 150 förmögenhets dito 29 jord dito 268 hus och tomters dito Assurans å stadens fastigheter
Ved till rådhuset och häktet Afbetalning å kreditivet uti Filialbanken
Diverse utgifter 250 300 2,500 200 — 684 fyrk, k 9: 12 6.238 08 17,748 08 Afkortningar 108 71 17,748 08 Summa 123,903 | 53 Summa | 26,905 53 Elfsborgs län.
Städerne Alingsås och Ulricehamn. 31 gårdfarihandelsrörelse, som derstädes ännu idkas, och hvaraf stadens bestånd hufvudsakligen beror.
För denna handel, som med drift sträckes till alla delar af Riket och äfven till Norge, uppköpa stadens handlande högst betydliga partier af inhemska linne- och i synnerhet ylleväfnader från Skåne, Halland och Småland äfvensom från andra orter, hvilka ylleväfnader till stor del stampas, färgas och beredas inom staden och i dess grannskap till tjenlig handelsvara, hvarförutom stadens handlande äro förläggare till eller uppköpare af betydliga andelar i de bomullsväfnader, som tillverkas dels i staden, dels hufvudsakligen i den landsort deromkring, hvarest väfnadsindustrien har sitt säte.
Jemväl bod- och minuthandeln med vanliga köpmannavaror är icke utan vigt.
Särdeles liflig är omsättningen på stadens torg med landtmannaprodukter och spanmål, för hvilken derstädes alltid finnes förmånlig afsättning, dels till stadens innebyggare och handlande, dels till allmoge eller uppköpare från de staden oingifvande folkrika trakter, som räknas till gårdfarihandels-distriktet.
Tillförseln häraf har, sedan Statens vestra stambana till Göteborg blifvit öppnad, något minskats, men skall, sedan den under perioden beslutade jernvägsanläggning mellan Borås och nämnde stambana med nästa år blifver fullbordad, otvifvelaktigt åter tilltaga och åt Borås stad gifva den lyftning och utveckling i industrielt hänseende, som den bör äga såsom medelpunkt i denna folkrika och industriela ort.
Jordbruket är inom stadens område icke af betydenhet, och produceras derigenom hufvudsakligen rotfrukter och foderväxter.
Bland fabrikerne förtjena färgerierne särskildt att nämnas, såsom varande af större betydenhet.
Goda handtverkerier, deribland garfverier med vidsträckt rörelse, saknas icke inom staden.
Rörande sjukvården, bildningsanstalter ra. m., åberopas hvad derom i det föregående blifvit anfördt.
Staden, som räknas till tredje klassen, har en Borgmästare och fem Rådmän.
Rörande stadens inkomster och utgifter åberopas den af Magistraten insända tab. Litt.
E. å före- Tab. Litt. gående sida.
Staden Alingsås, först bebygd af flyktade innevånare från det af fienden uppbrända Nya Lödöse, har år 1619 erhållit sina första privilegier.
Staden är belägen i Kullings härad, emellan sjöarne Gärsken och Mjörn, och drifver ett icke obetydligt jordbruk.
De fabriksanläggningar deremot, som i medlet af adertonde århundradet här anlades, hafva till största delen upphört, sedan jemväl de klädesfabriker, som intill senaste tider bibehållits, numera blifvit nedlagde.
Endast en strumpfabrik återstår.
Handtverkerierna i öfrigt, bland hvilka garfverierne intaga ett framstående rum, hafva deremot genom den lättare kommunikationen med Göteborg, som anläggningen af Statens stambana medfört, vunnit en icke obetydlig förkofran.
Staden har en Borgmästare och tre Rådmän samt räknas till femte klassen.
Rörande stadens inkomster och utgifter åberopas följande af Magistraten insända uppgift tab. Litt.
F. å nästa sida. o Ulricehamn, belägen vid sjön Asunden.
Lika med Borås idkar denna stad rese- och gårdfarihandel, som äfven utgör egentliga grunden för stadens bestånd, i öfrigt beroende af vanlig köpmannahandel samt fabriker och handtverkerier, jemte något jordbruk.
Stadens öfriga handel är likväl mindre betydlig och handtverksrörelsen ringa samt jordbruket icke af särdeles betydenhet.
Tillförseln af spanmål, egentligen från Skaraborgs län och af viktualier från den staden kringliggande landsort, är mer ån tillräckligt svarande mot stadens behof; dock saknas icke afnämare, emedan en stor del af innevånarne inom de tillgränsande häraderne, som idka gårdfarihandel, årligen köper spanmål.
Å denna handel, likasom å varuutbyten i allmänhet, har öppnandet af jernvägen mellan Göteborg och Falköping i så måtto verkat menligt, att, då tillförene en mängd af allmoge i Falköpingstrakten hitforslade och afyttrade sin spanmål samt här upphandlade sina förnödenheter, denna rörelse numera till största delen upphört. 32 Elfsborgs län.
Städerne Ålingsås, Ulricehamn och Åmål.
Den ringa vexling i antalet af stadens innevånare, sorn tabellen N:o 1 utvisar, kan anses beroende af det större eller mindre antal handelsbetjenter, som härvarande handlande i anledning af de staden förunnade privilegier använda, allt efter som handelskonjunkturerne äro mer eller mindre gynsamma.
Bland fabriks- och manufakturinrättningar förtjenar härvarande tapettryckeri uppmärksamhet.
Denna inrättning har år ifrån år utvidgat sin verksamhet samt i afseende å tillverkningarnes beskaffenhet sökt motsvara tidens fordringar.
Dessutom finnas två färgerier, ett kattunstryckeri och en urfabrik.
Stadens Magistrat utgöres af en Borgmästare och tre Rådmän.
Staden räknas till femte klassens städer.
Tab. Litt. g.
Rörande stadens inkomster och utgifter åberopas följande af Magistraten insända tabell Litt. G. Amål, belägen vid nordvestra stranden af Wenern, grundlagd år 1643, har godt läge och grundar sitt bestånd hufvudsakligen på handel och sjöfart jemte handtverkerier och jordbruk.
Handeln består i minutrörelse med vanliga köpmannavaror, deraf förlaget tages från Göteborg, och sjöfarten har till föremål dels detta förlags transporterande, dels fraktresor med jern och trädvaror från Dalsland och Wermland.
Alingsås stads inkomster och utgifter år 1860.
Rrdr R:mt.
Utbetalde å Irsta Hufvudtiteln (aflöningar till stadens och utgifter till allmänt nyttiga ändamål) Rrdr Rrmt.
Behållning från år 1859 5,285 39 Tjenstemän 6,830: 04 U p pbörden.
Afkortningar å Irsta Hufvudtiteln 1: 08 6,831 12 , Irsta Hufvudtiteln: bestående af arreudemedel, 30:de pennings- afgift, ståndpenningar och burgäldsafgift, samt taxerade medel Båtsmansvakans, uttaxerad 2,737 193 81 17 Utbetalde båtsmansvakansafgiften och boskapspengar..
Balans derå från förra året 158: 30 3: 21 161 51 Utbetalde af brandredskapsmedleu
Dito till Stadsläkaren och Barnmorskan 550: — 74 62 Brandredskapens underhåll, uttaxerade i Stadsläkarens och Barnmorskans löuer, d:o | Presterskapets och Orgelnisten löner, dro 117 659 1,023 35 52 16 Afkortning Balans från år 1859 Utbetalde till Presterskapet och Orgelnisten Afkortning 90: 10 7: 56 1,000: — 32: 50 647 66 579 96 6: 4 7 1,038 4,518 46 Utbetalde för vägunderhåll 629 75 9,383 Sra 63 Summa 15,114 82 Behållning till år 1861 5.731 19 Summa 15,114 82 Tab. Litt. G. Ulricehamns stads inkomster och utgifter år 1860.
Utyifler.
Kassabehållning från föregående året 1,780 16 Afkortningar 22 18 Räntemedel 227 29 Utbetalde löner 2,664 98 Taxeringslängd öfver stadens enskilde medel upptager 1,058 31 Dito öfver 30:de penningeafgifter 863 33 Diverse utbetalningar 1,500 38 Afgifter för marknadsstånd och ståndplatspenningar 421 39 Utestående enligt restlängder 285 92 i Tullfrihetsersättning 27 91 Kassabehållning 1,360 43 I Ersättning för förlorade gerningsören 62 — Bötesandelar 40 38 Summa 5,833 89 j Arrendemedel 122 05 Hyresmedel 240 — Minuterings- och utskänkningsafgift 966 07 Afgift för gästgifveriet 25 — Summa 5,833 89 Elfsborgs län.
Åmåls stad. 33 Hinder för sjöfarten har hittills mött i den omständighet att staden saknat en god hamn, hvilket hinder dock kommer att upphöra, sedan genom Rikets Ständers beslut anslag beviljats för hamnbygnad, hvartill kostnaden är beräknad till 24,616 R:dr Runt.
Staden har en Borgmästare och två Rådmän, samt räknas till femte klassen.
Rörande stadens inkomster och utgifter åberopas följande af Magistraten insända tabell Litt.
H. Tab. Litt. it. Tab.
Åmåls stads icke uttaxerade inkomster och utgifter år 1860.
R:dr R:mt öre.
Inkomst af hyra för råd huslokalen till tingshus 50 — Embets- och Tjenstemäns löner 2,309 73 60:de penningen af egendomsköp 1,413 06 Utgift till stadens qvarnbyggnad 424 41 Arrenden på viss tid .. 136: 14
Dito » bro- och gatubyggnad 156 23 Arrenden på obestämd tid .. 179: 46
Dito » stadens hamnbrygga 207 22 Afgift för lägenhet med äganderätt ... .. 74: 31 389 91 Dito » Åmåls våg för dragarelön för 40,443 centner Jern- Hamnuppbörden 1,914 24 effekter 384: 10 Ståndpenningar 11 25 Diverse andra utgifter till vågen 155: 38 539 48 Platspenningar 207 75
Diverse utgifter med afdrag af diverse inkomster för staden 289 — Burskapspenningar 31 — Saldo, öfverskott som reserveras till aflöning åt stadens Embets- Arrende för en staden tillhörig qvarn 301 och Tjenstemän m. m 392 14 Summa R:dr R:mt 4,318 21 Summa R:dr R:mt 4,318 21 . Wenersborg i Landskansliet den 31 Juli 1862.
ERIC SPARRE. C. O. Almqvist. J. M.
Ryding.
Landsh.-Emb. uti Elfsborgs län undt. ber. för åren 1856—1860. 5 34 Tab.
Tab. ]V:o I.
FOLKMÄNGD. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11.
Den 31 December enligt Enligt de mantalslängden, som upprättats vid slutet af motstående är.
Utskrif- husförhörs] angler ne.
År 1856 ... 119,720 126,617 246,337 119,450 126,749 246,199 55,865 56,949 112,814 10,502 » 1857 .... 120,436 127,327 247,763 119,768 127,242 247,010 58,853 60,363 119,216 10,430 »> 1858 ....
122,076 128,853 250,929 121,298 128,986 250,284 59,675 61,609 121.284 9,837 » 1859 ....
123,510 130,309 253,819 122,871 130,272 253,143 60,896 62,605 123,501 9,368 » 1860 125,262 132,327 257,589 125,018 132,238 257,256 62,283 63,668 125,951 9,023 I städerna. 1,533 1,825 3,358 1,678 2,056 3,734 719 825 1,544 176 1857 1,526 1,886 3,412 1,686 2,097 3,783 744 898 1,642 190 1858 1.572 1,946 3,518 1,735 2,208 3,943 719 910 1,629 183 1859 1,617 1,984 3,601 1,808 2,217 4,025 778 918 1,696 196 1860 1,820 2,256 4,076 1,861 2,311 4,172 802 980 1,782 181 Borås 1856 1,282 1,540 2,822 1,323 1,520 2,843 487 558 1,045 166 1857 1,272 1,537 2,809 1,346 1,562 2,908 522 597 1,119 154 1858 1,249 1,586 2,835 1,354 1,649 3,003 538 652 1,190 138 1859 1,257 1,567 2,824 1,337 1,629 2,966 528 631 1,159 137 1860 1,330 1,658 2,988 1,325 1,667 2,992 522 649 1,171 141 Alingsås 1856 567 810 1,377 578 805 1,383 233 298 531 57 1857 621 820 1,441 650 846 1,496 289 331 620 65 1858 648 851 1,499 690 897 1,587 300 362 662 73 1859 665 861 1,526 697 890 1,587 310 360 670 66 1860 703 913 1,616 685 902 1,587 304 371 675 63 Ulricehamn 1856 787 598 1,385 793 616 1,409 186 253 439 124 1857 783 590 1,373 808 610 1,418 186 265 451 129 1858 789 608 1,397 791 634 1,425 197 275 472 114 1859 803 601 1,404 775 640 1,415 195 283 478 99 1860 810 614 1,424 829 617 1,446 206 277 483 109 Amål 1856 704 874 1,578 578 766 1,344 217 302 519 56 1857 728 906 1,634 680 845 1,525 312 366 678 66 1858 757 915 1,672 697 861 1,558 326 385 711 62 1859 721 938 1,659 685 887 1,572 323 405 728 50 1860 711 918 1,629 665 864 1,529 292 322 614 50 Summa i samtlige länets städer år 1860 5,374 6,359 11,733 5,365 6,361 11,726 2,126 2,599 4,725 544 Summa i hela länet år 1860 130,636 138,686 269,322 130,383 138,599 268,982 64,409 66,267 130,676 9,567 Elfsborgs län.
N:is 2 och 3. 35 4 Tab. X:o 2.
JORDBRUK. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9.
Medeltal för åren 1856—1860.
Arliga utsädet på tunnland af tunnor Arliga behofvet för länet till utsäde » Tunnland åkerjord, använde till odling af Skördebelopp i korntal och med afdrag af utsädet Årlig förbrukning pä person i medeltal 4 7 UT 3,307 4,320 6 å 7 cirka tre 3 3 18,057 21,865 6 å 7 3) tunnor sa Ib 8,372 8,132 4 å 5 d af åtskillig H 111,554 78,285 3 å 4 e slag, jemte u 16,989 13,612 4 tre (3) tun t 5 TB 2,583 3,240 4 k 5 aor potatis.
A 861 1,168 314 51 61,663 12,431 7 å 8 Tab. IV:o 3.
Antal vinterfödda kreatur 1860—1861 Hästar.
Svin. 25,605 3,055 19,781 83,063 34,700 79,771 1,271 ; ' 38,196 H 36 Tab. N:o 4.
Tab. Nio 4. SKOGSHUSHÅLLNING. 1. 2. 3. 4. 5.
Majit och Kronan tillhörige samt till
Dess disposition indragne: Kronoparkerne Hunne- och Halleberg 12,729 1856 302,094 20,833 1857 219,342 15,690 1858 220,742 8,734 1859 297,637 12,621 1860 203,017 8,690 Kronoparken Weden 800 1856 5,026 405 Uppmätt och taxerad 1855—56.
Ordinarie averkningen, beroende på trakthuggnings-indelningens fastställelse, 1859 10,228 362 intill år 1857—58, efter hvilken tid trakthuggningen fortgått.
1860 15,141 343 Kronoparken Edsmären 2,953 Skoglös sedan lång tid tillbaka, således afsedd att genom frösådder och planteringar bringas till skogbördighet, hvarmed början blifvit gjord år 1840 och frösåning derefter fortgått till 1860, då den ordinarie skogskulturen blifvit derå fullbordad.
Som någon afverkning icke ännu ägt rum, har denna kronopark icke heller gifvit annan i inkomst än igenom årligen försålde höslotter, hvilka lemnat i behållning 1856 180 1857 191 1858 200 1859 — 218 1860 218 Allmänningen Kuleskog med Risveden 1,273 1857 18,611 836 Egentligen tillhörig Bjerke härad.
Eör närvarande ställd till Kongl. Majits och Kronans disposition, har denna 1858 7,145 123 allmänning blifvit afmätt och taxerad 1856—57, men indelningshandlingen icke stadfästad förr än 1858—59, 1859 13,383 999 efter hvilken tid den ordinarie afverkningen derstädes årligen fortgått. 1860 26,500 1,288 Kullings härads allmänning Brevikshult 3,670 1856 29,484 810 1857 30,124 1,771 1858 33,164 2,378 1859 32,100 2,509 1860 29,400 1,433 Elfsborgs län.
Niis 5 och 6. 37 Tab.
DÖDADE ROFDJUR. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. Ar.
Mård ar, Hillrar och Her- meliner.
E:dr Emit. 1856, enligt sockenvis insamlade uppgifter 12 4 714 2 13 10 122 8 I medeltal 1857, dito dito 14 2 849 5 9 14 113 11 ärligen en- ligt erhällne 1858, dito dito 8 6 959 10 15 9 115 7 upplysnin- 1859, dito dito 7 6 308 10 18 6 72 5 gar cirka 1860, dito dito 8 12 1,031 24 16 6 144 2 1,264 Summa 1856—1860 49 30 3,861 51 71 45 566 33 6,320 Tab. ]V:o 6. AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11.
Gäss.
Ankor.
E:dr Ernt. 1856.
Enligt sockenvis insamlade uppgifter 10 50 760 81 4 45 35 37 337 10,477 1857.
Dito dito 5 40 832 73 2 45 16 19 285 9,884 1858.
Dito dito 5 27 825 31 3 35 11 463 8,955 1859.
Dito dito 16 19 554 29 37 10 1 241 7,323 1860.
Dito dito 1 29 1,164 46 29 2 214 11,276 Summa 1856—1860 37 165 4,135 260 9 191 74 57 1,540 47,915 38 Tab. N:o 7. Elfsborgs län.
Tab. N:o 1. BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTURINRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. lolli 12. 13. 14. 9. 10. 11. 12. 15.
Handtverkerier. 0 A landsbygden.
Mästare, arbetare biträden af alla och s!^. ii- 15 Ider.
Deras bi- träden af O cu 5‘ era B p: O Dessas arbets- biträden.
Deras biträ- den af Enskilde. w o ps cp Öfver 15 års ålder.
Und års i Enskilde.
Andra arbetare.
Andra arbetare. m. q- m. q- m. q- m. q- Bagare 4 1 20 14 21 1 18 Bleckslagare — — — — — — — — — — — — — 1 — 3 3 7 — 5 Bokbindare — — — — — — — 6 5 3 — — Bomullsspinnerier 5 3 2 376 466 76 170 — — — — Bomullsväfveri — — — — — — — 1 1 16 44 — — — — Bresiljeqvarn 1 1 — 2 — — — — — — — Bryggare — — — — — — — — — — — — — — — — 7 3 10 — Bränneri er 16 16 — 116 — 2 2 18 1 __ — — Bundtmakare — — — — — — — 2 1 2 — — Byggmästare — — — — — — — — — — — — 2 — 2 Cigarr- och tobaksfabrik — — — — ' — — 1 1 1 __ — — Färgeri er 27 27 — 113 — 21 — 18 18 92 — 1 — — — — — — — — Garfverier 57 57 106 — 3 — 19 18 1 74 — 2 — — — — — — — — — — — — Glasmästare och spegelmakare _ _ _ z _ 10 12 4 1 6 Guldsmeder — — — — — — — . 7 7 5 — — Gördelmakare — — — — — — — — — — — — 6 2 3 1 1 Handskmakare — — — 1 7 3 — 1 1 Hattmakare — — — — — — — — — 8 2 1 — 1 Jaquardfabriker 2 2 — 35 91 — 28 — — — — — — — — — — — — — — J ernbruk 22 9 9 244 — 19 — — — — — — — — — — — Jerngjuteri 1 2 — 38 — — — Jernmanufakturverk 5 6 — 82 — 20 — — — — — — — — — — — — — — Kakelugns-, Sten- och Lerkärlsfabrikör ... 13 13 — 12 — — — 1 1 3 — — — — — Kakelugnsmakare ... — — — — — — — — — — — — — 2 1 1 — 7 13 10 4 1 Karduansmakare — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 12 13 10 15 — Kattunstryckerier och Kattunstryckare ....
1 1 — 2 — 4 — 7 7 63 — 11 — • — — — — 1 Kemisk fabrik 1 1 — 1 — — — — — — — — .— — — — Klen- och Hofsmeder — — — — — — — — — — r 108 7 14 6 25 — 12 Klädesfabriker 2 2 — 7 — — — Knappnålsmakare — — — — — — — — — — — 2 1 1 — — Konstväfverier 3 1 — 205 300 25 25 — — — — — — — — — — — — — — — — Kopparhammare 2 1 1 2 — — — — — — — — — — — — — — Kopparslagare — — — •— — — — 2 1 2 — 1 — 20 9 14 3 — Mekaniskt blekeri i 1 — — — — — — — — — — — — — — — — — Murare — — — — — — — — — — — — — — 45 3 1 — 5 Målare — — — — — — — — — — — — — — — — — 14 1 13 9 19 — 11 Mösssömmerskor — — — — — — — — — — 11 Oljeslageri 1 2 — 6 — 2 — — — — — — — — — — — — — — — — Pappersbruk 4 4 — 15 — 4 — — — — — — — .— — — — Pappersfabrik 1 — 1 17 — — — — — — Pottaskebruk b 5 — 5 — — — — _ ,— — — — — — — — — — — — — — Qvarnstensbrott 1 — 1 2 Repslagerier 1 1 — 2 — — — 3 3 6 — — — — — — — — — — — — — — Sadelmakare — — — — — — — — 4 — 8 4 3 4 5 Segelsömmare — — — 1 1 1 — — Skeppsvarf 4 4 — 47 — — — — — — — — — — — — — — — — — Skifferbrott 2 1 1 23 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — Skomakare — — — — — — — — — — — — — 2 3 — — 177 13 34 44 35 — 49 Skräddare — — — — — — — — —- — — — — 3 1 3 3 173 10 21 24 18 — 53 Slagtare —
— — — — — — — — — — — — — — — — — — 2 — 6 — 8 Smidesfabrik — — — — — — — 1 1 2 — 4 — — — — — — — — — — — — Snickare — — — — — — — — — — — — — — — — 89 2 10 5 12 — 16 Sockerbagare — — — 3 — 1 — 13 Strumpfabrik — — — — — — — 1 1 8 — 2 — — — — — — — — — — — — Svarfvare — — — — — — — — 1 — 1 — 1 — 2 Sågverk 2 — 2 360 — — — Tapetfabrik — — — — — — — 1 1 32 — 6 — — — — — Tegelbruk 41 41 — 60 — 4 — 1 1 2 — — — — — — — — — — — — — — Tenngjutare — — — 1 — — — — Tröskverksbyggare — — — — — — — — — — — 1 Tunnbindare — — — — — — — — — — — — — — 1 1 1 — 2 Tändsticksfabriker 1 — 1 10 20 10 15 2 2 24 19 44 56 — — — — — — — — — — — Urmakare — — — — — — — — — — — — — 1 1 1 — 8 — 9 — 5 — — Vadmalsstampar 26 25 1 12 — — — — __ — — — — — — Vagnmakare — — — — — — — — — — 9 — 5 1 2 — 8 Summa 250226 20 1,923 877 188 238 58 56 2 341 64 70 56 14 7 7 3j645 33 245 175205 39 232 Elfsborgs län.
N:is 8 och 9. 39 Tab.