Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Expediti oris- Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 42. 61 N:o 42.
Preste-Ståndet —'26 — — Borgare-Ståndet — 26 — — Bonde-Ståndet — 29 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående förtydligande af föreskriften i Kongl. Cirkulär-Brefvet den 20 April 1850 om befrielse i visst fall från man talspenningar s utgörande.
(Stats-utsk. Uti., N:o 66.) S. A. K. Hos Rikets Ständer liar i betraktande förekommit, att, dä E. K. M., af uppgifven anledning, behagat i Cirkulär-Bref af den 20 April 1850 i nåder förklara, det torpare och andra till arbetsklassen hörande personer, som emot arbetsskyldighet innehafva mindre jordlägenheter, böra, efter uppnådd 63 års ålder, befrielse från mantalspcnningars erläggande åtnjuta, af denna ordalydelse lätteligen kan dragas den slutsats, att torpare och andra till arbetsklassen hörande personer, hvilka, emot någon viss afgäld i penningar, säd eller andra räntepersedlar, innehafva en afsöndrad mindre jordlägenhet, icke skulle vara inbegripne bland dem, hvilka, efter uppnådda 63 lefnadsår, äro från mantalspcnningars erläggande befriade 5 och som Rikets Ständer ansett en sådan tolkning hvarken öfverensstämma med meningen af stadgandet, eller vara med rättvisa och billighet förenlig, enär derigenom skulle inträffa, att innehafvare af en obetydlig lägenhet, blott derföre att afgälden utginge i penningar, kunde förklaras skyldig erlägga mantalspenningar, under det en annan, som emot arbetsskyldighet innehade en dylik eller bättre lägenhet, derifrån befriades, la Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes meddela det förtydligande af förrberörda föreskrift, att torpare och andra till arbetsklassen hörande personer, hvilka innehafva och bruka torp och andra sådana mindre lägenheter, som ej under egande, eller stadgad åborätt besittas, äro, utan 62 Expeditions-Utskoltels Förslag till and.
Skrifvelse, N:o 43. afseende på sältet för afgäldens erläggande till jordegaren, efter fyllda 63 lefnadsår från mantalspenningars erläggande befriade.
Preste-Ståndet — 26 — — Borgare-Ståndet — 26 — Bonde Ståndet — 29 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af verkställd granskning af de tinder Kommerce-Rollegii förvaltning ställda fonder.
(Stats-Utsk. Uti., N:o 69). S. A. K.
Af hvad Rikets Ständers år 1849 församlade revisorer, i afgifven berättelse om granskningen af de under Kommerce-kollegii inseende ställda fonders förvaltning och räkenskaper för åren 1847 och 1848, anfört och upplyst, äfvensom af bemälda Kollegii deröfver infordrade och Rikets Ständer delgifna underdåniga utlåtande, hafva Rikets Ständer hemtat anledning att i nedanomförmälda vid revisionsförrättningen förekomna ärenden hos E. K.
M. göra de framställningar, hvilka Rikets Ständer få härigenom i underdånighet anmäla:
Med fästad uppmärksamhet derå, att beloppet af Manufaktur-diskontens osäkra fordringar under de begge revisions-åren ökat sig med ej mindre än 20,462 R:dr 16 sk. och vid 1848 års slut utgjorde 182,801 R:dr 17 sk. 2 rst., hvilken tillökning skulle visat sig ännu större, derest icke en summa af 6,349 R:dr 6 sk. 9 rst. blifvit uti diskont-inrättningens hufvudbok för år 1847 afskrifven, hafva Expediti.ons-Utskoltets Förslag lill und.
Skrifvelse, N:o 43. 63 Rikels Ständer ansett detta för diskontfondens förkofran och utvidgade verksamhet menliga förhållande hufvudsakligen böra tillskrifvas beskaffenheten af nu gällande föreskrifter angående säkerheten för de lån, sorn af nämnda fonds medel utgifvas; och få Rikets Ständer, på grund häraf, i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes låta granska berörda föreskrifter, samt derefter i nåder utfärda sådana nya eller förändrade stadganden, hvarigenom manufactur-diskontens säkerhet för derifrån utgifna låns behöriga återbetalning, på ett i möjligaste måtto tillfyllestgörande sätt, betryggas, samt dylika kapital- och ränteförluster, som diskonten hittills måst vidkännas, så vidt utan åsidosättande af de med ifrågavarande lån afsedda ändamål, sig göra låter, för framtiden förekommas.
I afseende å redovisningen för de kronan tillhöriga lar, hvilka vid stamschäferierna underhållas, har blifvit anmärkt, dels att de vid gamla ull-diskontens hufvudböcker hilagda årliga förteckningar, upptagande antalet af dessa får, icke uplysa om de förändringar, som genom tillkomst och afgång vid hvarje serskildt stamschäferi, med hänseende till kronans dervarande får, under årets lopp inträffat, dels ock att, fastän nämnda diskont merendels tillskjutit kostnaderna för fårens anskaffande från utrikes orter samt bestridt de för stamschäferiernas vidmakthållande erforderliga utgifter, förefinnes icke bland diskontens räkenskaper någon redovisning för de medel, hvilka kunna uppkommit genom verkställda försäljningar för kronans räkning af, dessa schäferier tillhörande, får.
S. härvid ansett omförmälda förteckningar jemväl böra innehålla de upplysningar, hvilka, såsom här ofvan blifvit nänmdt, för närvarande icke af desamma inhemtas, och då redovisning för de genom nyssberörda försäljningar uppkomna tillgångar synes böra till Kommerce-kollegium aflemnas, för att gamla ulldiskontens räkenskaper bifogas, fa R.
S. hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att de i dessa hänseenden erforderliga föreskrifter må till framtida iakttagande varda vederbörande meddelade.
Slockholm den 29 Mars 1851. 64 i Expedilions-UIs kottets Förslag till and.
Skrifvelse, N:o 44.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 26 Mars. 1851.
Preste-Ståndet den 26 — — Borgare-Ståndet den 26 — — Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, angående undersökning i fråga om fyrbåks anläggande på Gottska Sandön.
Besv. och Ekon.-Utsk:s Uti., N:o 52). S. A. K.
Hos Rikets Ständer har erinran blifvit gjord om nödvändigheten deraf att, till vägledning för sjöfarande, resa ett varningstecken för det farliga grundet ”Kopparstenarne, ” bestående af 3:ne i sträckning från öster till vester efter hvarandra, på ett afstånd från Gottska Sandön i nordvest af 2\ sjömil, nära under vattenytan belägna klippor, samt att undersökning företoges, till utrönande, huruvida i berörda ändamål lämpligt blefve att å nordvestra udden af nämnda ö låta uppföra fyrbåk, eller, i annat fall, vid samma grund förlägga ett fyrfartyg; och ehuru, enligt hvad upplyst blifvit, Förvaltningen af Sjö-ärendena och Lotsdirektören, efter det, uppå Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständers derom hos Kongl. Maj:t gjorda underdåniga anhållan, undersökning i detta ämne tillförene är vorden verkställd, uti underdånig skrifvelse af den 28 Juni 1844, af anförda skäl, ansett sig icke kunna en dylik fyranläggning å Sandön tillstyrka, hafva likväl, af den nu förnyade framställningen om behofvet af ett känijingsmärke till afvärjande af den genom ej sällan timande sjöskador bestyrkta våda, som vore förenad med segling under vidriga vindar i de nämnda klippor angränsande farvattnen, helst en å Sandön anbringad bak, i anseende till öns ringa höjd öfver vattenytan, blefve för sjöfarten betryggande jemväl om dagen, samt skulle af ä orten växande virke kunna mot en icke öfverdrifvet hög kostnad byggas, Rikets Ständer funnit anledningar icke saknas för vidtagande af en förnyad undersökning i berörda afseende; och Expeditions-Utskotlets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 45.
65 ocfr enär densamma torde kunna verkställas utan någon större kostnad, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att E. K.
M:t täcktes låta en ny undersökning eg a rum, i afseende å lämpligheten af en fyr-anläggning å Gottska Sandön eller ock förläggandet af ett fyrfartyg vid Kopparstenarne samt derefter nådigst vidtaga de åtgärder, som E. K.
M:t kan i anledning deraf finna tjenliga.
Stockholm den 29 Mars 1851, N:o 45.
Preste-Ståndet den 26 — — Borgare-Ståndet den 26 — — Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående upprättande af nytt sammandrag af de författningar m. m., sorn böra från prediks'tolen årligen uppläsas.
Besv. och Ekon.-Utsk. Uti., N:o 55). S. A.
K. linder innevarande riksdag har fråga blifvit väckt om förnyande af Rikets sednast församlade Ständers, i skrifvelse den 26 Aug. 1848, framställda underdåniga anhållan, det E. K.
M:t måtte täckas i nåder låta utarbeta och från trycket utgifva ett nytt sammandrag af alla de Kongl, förordningar, plakater, bref och resolutioner, hvilka höra från predikstolarne i kyrkorna hvarje är kungöras, samt efter hvarje riksdag utfärda nådig kungörelse, innehållande förteckning å samtlige de författningar, som derefter skola årligen uppläsas; i hvilken fråga förekommit: att Rikets Ständer, som ansett angeläget, att författningar, hvilka delsBih. litt R.
Prot. 1850 & 1851, 10 Sami. 1 Afd. 9 G6 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 45. upphört att ega förbindande kraft och dels icke hafva ringaste tillämpning pä menigheten, ej vidare kungöras, uti underdånig skrifvelse den 29 Januari 1830 begärt, det K. Maj:t täcktes låta undersöka, hvilka påbud och stadgar numera böra uti kyrkorna och vid häradstingen till menighetens efterrättelse årligen uppläsas, samt anbefalla utgifvande af en förteckning derå, till vcderbörandes underdåniga efterrättelse; att, i anledning häraf, en dylik förteckning äfvensom sammandrag af de å densamma upptagna, till årlig uppläsning i kyrkorna föreslagna författningar blifvit, uppå K.
Maj:ts nådiga befallning, upprättade och i underdånighet afgifna; samt att, då någon åtgärd i detta ärende derefter icke egt rum, sådant lärer varit föranledt deraf, att kyrkolags-kommittéen, uti sin den 29 December 1846 till E. K. M:t i underdånighet aflåtna skrifvelse, med förslag till kyrkostadgar m. nu, tillstyrkt, att presterskapct för framtiden må befrias från allt årligt eller förnyad t uppläsande af en gång kungjorda författningar.
Vid detta förhållande, och då en längre tid troligen kommer att förflyta, innan beslut i anledning af nyssnämnda underdåniga förslag kan varda meddcladt, samt ett sammandrag af de stadganden, hvilkas förnyade kungörande bör ega rum, under tiden är af behofvet påkalladt, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t täcktes låta dels från trycket utgifva samt vederbörande tillställa ett sammandrag af alla de författningar, hvilkas uppläsande frän predikstolen, årligen eller vid vissa tillfällen, E. K.
ÄI:t kan i nåder pröfva nödigt, dels ock sedermera efter hvarje riksdag utfärda nådig kungörelse, innehållande förteckning så väl å de nya stadganden af ifrågavarande beskaffenhet, hvilka tillkommit, som äfven å äldre sådana, hvilka upphört att vara gällande.
I Exp ed i tio n s- Utsko t te Is Förslag till lind.
Skrifvelse, N:o 46. 07 N:o 46.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 April 1851.
Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — *— Bonde-Ståndet den 2 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående restitution till regemenis skr ifvar en A. G. Enell af för högt beräknad och erlagd lönebevillning.
(Stats-Utsk:s Uti., N:o 72.) S. A. K. Sedan E. K.
M:t genom serskilda nådiga beslut förklarat
Sig icke kunna bifalla en utaf regementsskrifvaren vid Calmare regemente A. G. Enell, dels genom besvär oell dels derefter i nådeväg framställd underdånig anhållan om tillåtelse till restitution af 457 R:dr 14 sk. 7 r:st banko, som utöfver den rätteligen uträknade lönebevillningen för år 1846 påförts löntagarne vid nämnde regemente, men deremot i nåder pröfvat skäligt genom remiss af den 28 December förlidet år till Rikets Ständers Stats-utskott öfverlemna bandlingarne i detta mål, för det afseende, hvartill Rikets Ständer kunde finna härvid förekommande omständigheter föranleda; hafva Rikets Ständer detta ärende i öfvervägande tagit och dervid af handlingarne inhemtat, huruledes den oriktiga debiteringen tillkommit genom förbiseende af den uti 1845 års Bevillnings-förordning medgifna befrielse från bevillning för de utaf officerarnes löner utgående ackords-, ränte- och amorterings-afdrag, äfvensom i öfrigt förekommit, ej mindre att det härigenom för mycket påförda och erlagda bevillningsbeloppet ovilkorligen måst till vederbörande återbetalas, derest den oriktiga debiterings-åtgärden inom föreskrifven tid blifvit i stadgad ordning öfverkfagad, än ock att regementsskrifvaren Enell, som, på det att icke andre statens tjenstemän genom bans förvållande skulle blifva lidande, af egna medel godtgjort dem meranämnde belopp, följaktligen, i fall den nu sökta 68 Expeditions-Utskottets Förslag till and.
Skrifvelse, I\:o 47. restitulionen icke skulle beviljas, nödsakades att vidkännas en, i förhållande till beskaffenheten af det debiterings-fel, hvartill han, då en ny Bevillnings-förordning första gången tillämpades, gjort sig skyldig, alltför betydlig och mindre hillig uppoffring af enskilda tillgångar, med afseende å hvilket allt Rikets Ständer funnit godt tillåta, att ofvan omförmälda, vederbörligen inbetalda bevillningssumma fyrahundra femtiosju R:dr 14 sk. 7 r:st., må, i likhet med andra institutioner af för högt beräknade och erlagda bevillningsafgifter, få utaf Riksgälds-kontorets medel till regementsskrifvaren Enell, eller hans rättsinnehafvare, utbetalas.
Uppläst och gedkändt hos Ridd. ocli Adeln den 2 April 1851.
Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 2 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående afsöndring af jord från f. d. löjtnanls-bosiället vid fVestgötha
Dals regemente, Slommen N:o 1, till utvidgande af Jerns församlings kyrkogård inom Elfsborgs län.
(Stats-utsk:s Uti., N:o 74.) S. A. K.
Efter det socknemännen i Jerns församling af Elfsborgs län hos E. K. M:t i underdånighet anhållit, alt, lill behöflig utvidgning af församlingens kyrkogård, Expeditions-
V tsko t tets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 47.
69 måtte från löjtnantsbostället vid Westgötha
Dals regemente, Stommen N:o 1, om 2 :dels mantal, beläget i Jerns socken af Nordals härad och nämnda län, fä afsöndras nio kappland mark, bestående af sandmylla på grof sandbotten, hvilken mark vore af landtmätare i behörig ordning uppmätt och å karta allättad samt värderad till en årlig afgäld af 4 kappar råg, hvarförutan nuvarande arrendatorn af bostället Stommen, löjtnanten Uno Aspelin, för den återstående arrendetiden, eller till midfastan år 1872, medgifvit den sökta jordafsöndringen, utan all ersättning, så har E. K. M:t, uppå vederbörande embetsmyndigheters underdåniga tillstyrkan af nådigt bifall till den gjorda ansökningen, behagat, på grund af hvad härvid förekommit, genom nådig proposition föreslå Rikets Ständer att medgifva den ifrågavarande jordafsöndringen frän berörda boställe, för utvidgning af Jerns församlings kyrkogård, emot ofvan uppgifna afgäld, fyra kappar råg, att af församlingen till boställets innehafvare, så vidt det af honom äskås, årligen utgöras; och som, i betraktande af den till afsöndring föreslagna jordrymdens obetydlighet, samt då en densammas värde motsvarande årlig afgäld blifvit boställsinnehafvare!» tillförsäkrad, Rikets Ständer funnit skäligt bifalla, hvad E. K.
M:t i den nådiga propositionen föreslagit, få Rikets Ständer sådant, till svar härå, hos E. Ii.
Stockholm den 2 April 1851. 70 E:rpeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N-o 48, N:o 48.
I Uppläst ocfc godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 April 1851.
Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 2 — — Rikets Ständers underdåniga skrif velse, angående upplåtelse af jord från trumslagare-bostället vid Calmara regemente, Lilla Ökna N:o 2 i Jönköpings län, till plan för socknestuga och skolhus åt Ökna församling - (Stats-Utsk:s Uti., N:o 75.) S. A. K.
Uti afbiten nådig proposition liar E. K. M:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, hurusom, då Ökna församling i Östra härad och Jönköpings län: hos E. K.
M:t i underdånighet anhållit, att till nödig plan för uppförande af socknestuga och skolhusbyggnad för församlingens behof, h-\ kappland jord, uppskattade till 2|- kappland, måtte af egorna till trumslagare-bostället vid Calmare regemente, Lilla Ökna N:o 2, om mantal, upplåtas, emot ersättning af en till vidden, 2-JA kappland, något mindre, men till godbeten lika uppskattad jordrymd från kommi nisters-bostället Lilla Ökna N:o 3, om | mantal, som deremot skulle, såsom godtgörelse flir den afstådda jordrymden, af församlingen erhålla en årlig afgäld af 13-J, Lr/tf. godt hårdvallshö, med kontanta värdet deraf 3 R:dr 18 sk. banko, på sätt af landtmätare, efter i behörig ordning skedd uppmätning, beskrifning, uppskattning och affattning af dc begge jordrymderna, blifvit föreslaget; så hade É. K. M:ts Befallningshafvande i nämnda län, lika med öfriga dessförinnan i frågan hörda vederbörande, tillstyrkt nådigt bifall till egobytet, med underdånig hemställan att den komministern tillkommande årliga ersättningen måtte, enligt 4 § 2 kap. uti Kongl. Förordningen den 19 December 1827, bestämmas till 13-J- Ldt godt hårdvallshö, att komministern^ efter markegångspris, hvarje år af församlin - Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 48.
71 gen godtgöras, men icke ur kyrko-kassan utgå; hvarefter och sedan ökna församling förklarat sig vara beredvillig alt på sistberörda vilkor ingå, E. K.
M:ts och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier sig underdånigst utlåtit, att, som i Ökna socken någon tjenlig plan för socknestugas och skolbyggnads uppförande å annat ställe, än det nu föreslagna, ej skall finnas, samt fullt vederlag för den till ändamålets befrämjande ifrågakomna mark blifvit trumslagare-bostället Lilla Ökna N:o 2 beredt, äfvensom den komministers-bostället af församlingen tillkommande årliga afgäld vore bestämd efter afkastningen af den jordrymd, som derifrån bomme att till trumslagare-bostället såsom ersättning öfverlåtas, Kollegiernc, till bifalls vinnande, understödde hvad härutinnan sökt och medgifvet blifvit; vid hvilket sålunda utredda förhållande E. K.
M:t ansåge skäl vara för handen alt ifrågavarande jordutbyte, under de af E. K. M:ts Befallningshafvande uppgifna vilkor, bifalla, hvarom E. K. M:t alltså till Rikels Ständer gjort nådig framställning; och hafva Rikets Ständer, med afseende så väl derå, att omförmälde 2:ne boställen komma i åtnjutande af full ersättning för den upplåtna obetydliga jordrymden, som å det med upplåtelsen åsyftade nyttiga ändamål, E. K.
M:ts högstberörda nådiga proposition bifallit.
Hvilket Rikels Ständer fa hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Stockholm den 2 April 1851. 72 Expedit i o ns- Ut sko t tets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 49.
Preste-Ståndet dea 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 2 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående godtgörelse till Arrendatorn Å. Söderholtz för den vid hans tillträde till arrendet af Klingsbergs Kungsgård befunna husröta.
(Stats-Utsk. Uti., N:o 7G.) S. A. K.
Sedan arrendatorn af Klingsbergs Kungsgård i Fogdö socken och Nyköpings län, Anders Söderholtz medelst i underdånighet anförda besvär öfver vederbörlig domstols rörande klagandens nedanomförmälda anspråk gifna utslag, yrkat att i jemväl uppgifven ordning utfå af E.K.M. och Rikets Svea Hofrätt lill 2,698
R:dr 22 sk. 2 rst. banko fastställda ersättningsbelopp för den vid hans år 1837 inträffade tillträde till arrendet af nämnda Kungsgård befunna husröta, hvilket icke i någon mohn kunnat gäldas af Kungsgårdens då afträdande arrendator, hos hvilken jemte löftesmän klaganden skall uti sitt af Kammar-kollegium utfärdade kontract om arrendet erhållit anvisning att godtgörelse i sådant hänseende söka, har E.K.M., som vid förehafd nådig pröfning af detta ärende funnit de underd. besvären icke kunna vinna afseende, likväl och af anförda orsaker behagat, uti aflåten nådig proposition, föreslå Rikets Ständer att
Söderholtz eller hans rättsinnehafvare må för den vid hans tillträde till ifrågavarande egendom befunna husröta derå, hvarför någon ersättning utaf afträdaren icke kunnat vinnas, erhålla godtgörelse på det sätt, att beloppet deraf, lika fördeladt å hvarje af de återstående arrende-åren, finge vid arrendets liqviderande afräknas.
Af hvad så väl högstberörda nådiga proposition, som densamma åtföljande handlingar innehålla, hafvaRikets
Ständer inhemtat, bland annat, att Söderholtz, som ännu på arrende innehar ifrågavarande Kungsgård, med nit och drift fullgjort sina åligganden Expeditions-Utskottets Förslag till und.
73 åligganden, oaktadt arrendet blifvit förhöjdt till tredubbla beloppet emot hvad det förut utgjort; att ehuru Söderholtz utan eget förvållande, i anseende till bristande tillgång bos förre arrendatorn, gått miste om den husröte-ersättning, honom genom lagakraftvunnet utslag blifvit tilldömd, han likväl, enligt hvad vitsordadt blifvit, uppfört byggnader å egendomen för en tid af 61^ byggnadsår; och att Söderholtz, hvilken af arrende-kontraktets ordalydelse haft grundad anledning till den förmodan, att hans rätt till husröte-ersättning af förre arrendatorn skulle vara genom de uti kontraktet omförmälda Jöflesmännen betalnings-skyldighet tryggad, sedermera likväl kommit i erfarenhet deraf att förre arrendatoren, hvilken redan genom Utslag den 18 September 1834 blifvit dömd att den 14 Mars 1835 Kungsgården afträda, blifvit från arrendet skiljd till följd af bristande förmåga att anskaffa löftesmän, samt att några sådana följaktligen icke vid afträdandet funnos; och då det under sådana förhållanden icke kan vare med billighet förenligt, att Söderholtz skall ersätta den förlust, som tillskyndats Staten derigenom att förre arrendatorn icke kunnat fullgöra sina åligganden och att de, för betryggande af Statens säkerhet i berörda hänseende vidtagna, åtgärder icke Iedt till åsyftadt ändamål, hafva Rikets Ständer, med afseende jemväl å i öfrigt förekomna bevekande omständigheter, samt enär Söderholtz redan i 14 år varit saknad af den honom tillkom mande husröte-ersättning, godtfunnit att, med hufvudsakligt bifall till den af E.K.M. för Söderholtz i Nåder föreslagne godtgörelse, medgifva, att Söderholtz, för utbekommande af den honom genom E. K. M:s och Rikets Svea Hofrätts Utslag den 14 Maj 1839 tilldömda husröte-ersättning, 2,698
R:dr 22 sk. 2 r:st, må sig tillgodoberäkna motsvarande afdrag af först upplöpande arrendeafgift, intilldess nämnda summa blifvit honom godtgjord.
St:s Prot. 1850 & 1851. 10 Sami. 1 Afd. 10 74 Expeditions- Utslco t tets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 50.
Uppläst godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 April 1851.
Preste-Ständet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 2 — — Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, angående utbyte af kapellansbostället JFiskeryd
N:o 2 emot trumpetare-bostället Bjärstad storegården N:o 1. (Stats-Utsk. Uti., N:o 77). S. A. K.
Ilos E. K. M. hafva hemmansegarne inom Svinstads församling af Östergöthlands län i underdånighet anhållit, alt det kapellanen derstädes anslagna boställe Wiskeryd N:o 2 ett mantal krono, såsom beläget inom annan eller Wårdsbergs socken, omkring -J mil från Svinstads kyrka och mer än 2:ne mil från en del hemman i församlingen, måtte, till afhjelpande af de stora olägenheter, som derigenom tillskyndades ej mindre sockenmännen än kapellanen, få utbytas emot det i Svinstads socken |:dels mil från kyrkan belägna och af Andra LifgrenadierRegimentets lönefond disponerade trumpetare-bostället vid f. d.
Östgötha kavalleriRegrte Bjärstad storegården N:o 1, likaledes ett mantal krono, med hertill hörande Bjärstads utjord, hvilka 2:ne kronohemman, vid derå, med anledning häraf och uppå Nådig befallning verkställd refning och upskattning, befunnits vara till godhet och förmoner hvarandra motsvarande, i så måtto att åbyggnadsvärdet vid bostället Wiskeryd med 138 R:dr 16 sk. understiger enahanda värde vid bostället Bjärstad, hvaremot behållna inkomsten af förstnämnda boställe med 18
R:dr 37 sk. öfverstiger behållningen af Bjärstads boställe med dertill hörande utjord; och vore, under sådana förhållanden, det sökta hemmansbytet tillstyrkt ej mindre af samtlige deröfver hörda Embetsmyndigheter inom orten än ock af E. K. M:t och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier, hvilka, jemte det de emot den anställda refningsoch skattläggnings-förrättningen icke funnit något att erinra, i underdånighet hemställt alt, för den händelse bytet i Nåder bifölles, af Bjärstads hemmans och utjords dragande ränta tillhopa 11 R:dr 34 sk. lOf r:st. specie, hvilket hemman med Expeditions-Utskottcts Förslag till lind.