Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning häraf får Stats-Utsko’tet upplysa: att, enligt Hedervärda Bonde Ståndets, Pro“ tocolls - Utdrag af den 27 December nasti, år, innefattande Remiss af Nils Månssons från Malmöhus Län Memorial, om Tull-vedens afskaffande i de Städer der densamma ännu verkställeshade val, jemte flere andre Riksdags - Fullroägtige från Skåne och Calmare Län, Börje Börjesson från Halland,' men icke Pehr Bengtsson, förenat sig uti Nils Månssons framställning, utan att likväl uppgifva, det någon Tuliveds-intägt sker i Halmstad.
Och då sådant icke eller i berörde Memorial var anmält, ägde Utskottet
Lgen anledning att derom sig yttra.
Efter hvad Utskottet uti dess utlåtande den 6 sisth April, angående Stats-Regleringen under Åttonde Hufvud-Tituln ut red t så val i följd af Kongl. Majus Nådiga Proposition och serskildte Remiss i detta ämne, som ock till besvarande af Nils Månssons Motion, har ifrågavarande Ved-intägt endast ägt rum i Städerne Calmar, Carlscrona,^Carlshamn , Malmo, Jönköping, Landscrona och Christianstad; och har Utskottet tillstyrkt ett ytterligare anslag å Stat till ersättande af den härigenom af ålder påräknade inkomst för Vedhållningen i berörde Fästningsorter, så att Tull veds-tägten, likmätigt Kongl. Majus genom Resolution den 9 Januarii 181b förklarade Nådiga afsigt, må såsom en ojemn bch tryckande beskattning kunna afekaffas, så snart de ännu gällande Arrende - Contracterne för någre Städer löpa till ända.
Hvad åter nu Halmstad beträffar, så, emedan denne Stad icke finnes upptagen bland dem, Stats-Vtskottets Betiinkanden. 1731 der denne uppbörd ägt rum, hvarken u(1 Högst* berörde Nådiga Resolution elier uti deri Förteckning, söre Kongl. Majus och Rikets KrigsCo legmm pil nådig befallning afgifvit och Kongl. M ij:t tili Utskottet tack is låta öfverlemna att tiena till upplysning for handläggningen af detta, ärende; samt Ved-tägten i Halmstad, som Pehr Bingtsson nu öfverklaga!, alltså skulle vara ett missbruk, hvilket ej kan föranleda till någre medels anslående lill ersättning vid detsamma® anskaffande; ty, o,ch da för öfrigt frågan härom» såsom ett denne ort särskildt rörande ämne, hvilket allena ankommer på verksfal ande Ivfagtens åtgärd, synes endast tillhöra Fullrnägtige från orten, att i underdånighet anmälas ; har Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka Riksens Hög-, lofi.
Ständer, att i någon befattning härmed ingå; hvilket dopk vördsammeligen hernställes till Riksens Höglofl.
Stockholm den 4 Junii t8ij.
N:r 2S7.
Riksens Haglo fl. St cinders Stats-Utskotts Utlåtande öfver Herr Jac.
Linströms Motion och Förslag, att Statens alla intrader skulle upphöras och redovisas af Riksgälds -ContoireU U ti till Vällofl.
JSorgare-Ståndet ingifvit samt derifrån till Stats-Utskottet remitteradt Memorial har Riksdags-Fullmägtigen från Stockholm.
Herr Jac.
Linström, med åberopad anledning a 173'^ Stats-Utskottets Betänk anden'. deraf, att, enligt de till Stats-, -Banco- och Rihs-' gälds-Verken» öfverseende senast församlade Revisorers berättelse, någon Riks-Hufvudbok ännu icke blifvit afslutad, och dä det dessutom skulle leda ti i 1 en säkrare Conttoli och Redovisning samt lätta öfvetsigten af Stats-Intrader.' ne, förslagit, det alla bade Ordinarie Inkomster och bevillning*?,, äfvensom Salt petar-Skatten och Passevolans^-afgiCteti m. m.s kunde uppbär»# och redovisa? på ett atilia, hvartill Herr Linström pfl aa-fördt skei aosåga SiisgäldsContoir«t tjénligast; dock sk noa Kong!.
StatsContoirat hädanefter, såsipai hittills, fortfara med. bestridandet af Stäts-Utgifterne efffes de JMio Hufvud - Titlsrne i Iliks-Staten och dertill erhålla medel från Riksgaids-Contcfret» Elter det ®tats-Utskottat ofver detta Förslag inhämtat Riksens Ständers Fullrnägtiges i Riksgälds Contoiret yttrande, samt derefter under öfvervägande tagit hvad både med och emot Herr Linstriims Motion blifvit anfördt, har Stats.Utskottet funnit, huruledes, då RjksgäldsContoiret är inrättade endast till låqviderande a£ Rikets gäld och således med tiden må kunna upphöra och försvinna, det icke skall vara lämpeligt att derstädes införa befattningen Jned Hufvud-Uppbörden af Statens ständige intrader, hvarförutan deremot förekomma åtskilH-ge betänkligheter, i afseende på den rubbning sådant skulle medföra teti nu faststälde ordningen för Statsrbestyrelsen på det hela, och den saruman>- blandning af Lagstkftaade och Verkställande Mag-; tens åtgärder, som derigenom uppkomme, och hvilken med grundlsgen ej står att förena; hvar-: Stats-Utsiottets Bellini anden. **35 före Stats Uiskoitet, som ej eller kan inse nyttan eller behofvet af den ifrSgastälde förändring,' roen för öfrigt finner att densamma skulle åtminstone till en början förorsaka större StatsUtgifter, ansett sig böra omförmäldte Förslag, såsom oanvändbart, vördsammeligen afstyrka.
N:r 2g9.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver % jorde Anmärkningar vid dess yttrande, angående Gott länd' ska National- Bevar i ngens aflöning.
I anseende till gjorde Anmärkningar vid Stats■Utskottets den 7 nästledne Maji afgifne yttrande, angående Gottländske Matioaal-Beväringens aflöning, har Högjofl. itioderskäpet och Adela återremitterat detta ämna till Utsk«ttets åtgärd.
Men, som berörde Utlåtande är bifallit af de öfrige jme Stånden , nemligen: äf Högvördige Präste-Ståndét den a 6, af Vällofl. Borgare-Ståndet samma dag och af Heder varda Bonde-Ståndet afven den 16 nästledne Maji, samt frågan alltså likmätigt 6g. §i 11 egerings-Formen är afgjord; så kari densamma tili någon ytterligare handl äggning nu ' icke upptagas; hvilket Utskottet skolat vördsammeligen anmala.
Stockbom den 4 Junii 18x8'. 1734 Stats-Uiskottets Betänkanden.
Nir 289.
Stunders Stats - Utskotts Utlåtande i anledning af gjord a.rmarktung i fråga örn laedel.- anslående för Elementar -Schohin i Askersund. lU^orn Hoglofl Ridderskapet och Adeln den 25, Högvordige Präst-Ståndet den ; 1 och Hedervärda Bonde- Ståndet dan ig sissi.
Maji bifallit Stats.
Utskottets utlåtande af den 12 i samma månad Öfver Herr Borgmästaren A7orsfrönts Motion otti understöd af Statens Medel för Elementar - Scholan i Askersund; och denne fråga alltså, likmätigt 69 §. i Regerings-Formen, är afgjord; så kan Utskottet ej till handläggning upptaga (le hos Vallöf!.
Borgare-Ståndet gjord© anmärkningar vid Utskottets Betänkande; mea får sådant vördsammeligen tillkännagifva.
Stockholm den 4 Junti iSx8» N:r 250.
Ständers Stats -Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid dess Betänkande, angående Lära-Verkens förbättring. id Stats-Utskottets den 24 sistl.
April afgifne Utlåtande, angående tillökte anslag i Spannemål till Uönernes förbättrande vid de Allmänna Schöl»- och Läro-Verken hafva Anmärkningar blifvit gjorde hos Hedervärda JBonde-Ståndet, sorn derföre återremitterat detta Ståts-Utskottens Betunkandenl 1735 ämne till Utskottets åtgärd ; men, som de 3-'ne öfrige Stånden, nemligen: Höglofl.
Riddersjcapet oell Adeln den 4 och Högvördiga PrästStåndet den 2 samt Vällofl.
Borgare-Ståndet den x6 sisth Maji bifallit Utskottets yttrande, samt ärendet alltså, enligt 6g §, i RegeringsFormen är afgjordt; så kan någon vidare handläggning deiåt icke lemnäs; hvilket Utskottet vördsammeligen får anmäla.
Stockholm den 4 Junii igi8- 291.
Ständers Stats-Utksotts Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Aeademice- med flere Hemmans före slagne försäljning till Skatte.
G^nom Protocolls-Ufdrag af den 23 sistledne Maji, har Hedervärda Bonde-Ståndet, i anledning af åtskillige Anmärkningar, återremitterat frågan, angående Academiai- Domkyrko- Wisingsborgs Scholas-Gods.
Praabende- Annexe- och acl pios usus anslagne Hemmans, jemte Militiae Boställens försäljande till Skatte: hvaröfver StatsUtskottet, den nästföregångne, sig yttrat; och, sorn de öfrige Respective Riks-Stånden, under den 16 i samma månad, bifallit Utskottets Utlåtande, hvadan frågan, likmätigt 69 §. i Regerings.
Formen, redan är afgjord, har Utskottet jfyV® Siats-TJts&ottets Eetänkanden'. skolat sådant, till svar uppå återremissen, vördsammeligen anmäla.
Stockholm den 4 Jiniii 1818.
Ständers Stats _ Utskotts Utlåtande, i anledning af Rikets Högloft.
Ständers till Stats- Banco- och Riksgälds Verkens öfverseende för ordnade Revisorers Berättelse om Riksgälds-Vérket, t den del, sorn angur det linder sistnämnde Verk lydande General-Assistande - Contoir ,* såsom ock öfver de hos Riks - Stunden väckta Motioner i samma ämne.
Rikets Hciglofl.
Ständers till Stats- Banco- och.
Riksgälds-Verkens öfverseende senast församlade Revisorer hafva uti devas under den tg iiästledne November till Rikets Högiofl.
Ständer afgifne och tili Stats-Utskottet remitterade Berättelse om Riksgälds-Verket anfört, huruledes af den anledning, att det under sistnämnde Verk lydande General-Assistance-Contoir, sedan Lömerne derstädes, vid 1815 års Riksdag, blifvit förbättrade, icke kan uti dess nuvarande skick,1 jned den senast bestämde Foful af 200,000 R:dr
Råneo underhållas, titan betydlig förlust för Riksgälds Contoiret, fråga hos Revisorerne blifvit vackt om vidtagande af någon förändring ined förstberörtfe Contoir, men att, då, för upp - Stats-Utskottets Bellini: anden. 3737 rättandet lif något förslag härtill, ärfordrades en vidlöftig och noggrann undersökning om Inrättningens föremal, beskaffenhet och organisation, ilen Révisorernes inskränkta tid, som mast delas ät mera angelägne ocl# thagtpäliggamde förrättningar, icke kunnat medgifva, Revisorerne måst låta bero dervid, att blott anmäla förhållandet till Rikets-Högloft.
Jemväl äro Motioner, rörande Genaral-Assislance-Gontoiret, inom 3:00 Rilcs-Stånd väclfta och till Stats-Utskoitets åtgärd remitterade.
Hos Högloft, liidderskapet och Adeln Ilar Herr Gustaf Grönhagen föreslagit, att räntan å
Lån i General-Assistance-Contoiret skulle nedsättas så lågt, sora möjligen ske Iean, och endast så stor Ränta tagas, som oundgängligen ärfordras, så val till Räntans betalande å Fonden, sorn ej bör öfverstiga 4 ä 5 proaent, som äfven till Tjänstemännens och Retjeningeris aflöning, jemte öfrige till Verket hörande Utgifter, Hos Vällojl. Borgare-Siandet har Herr G.
Abrahamsson i sammanhang med dess väckta Förslag orri Numer-Lotteriets upphörande, yttrat, att, då General-Assistance-Contoiret icke med fördel kan tillitas af någon annan, än deri, som stulit sin pant, ansen Herr Hulphers Inrättningen; såsom i flera afseeaden skadlig, åtminstone icke nyttig, icke böra för Stathus"
,1'äkning vidare underhållas.
Hos Hedervärda Bpvde-Ständj& har Riksdagsmannen från Östergöthland Anders Joachimsson, uti dess Motion om Numer-Lotteriet, äfven satt Ifråga General * Assi§tauce- Contoire t s indragning 173* Stats-ZJtskottets Betänkanden. eller skiljande fran allt sammanhang med Staten eller Riksgälds - Contoirets nu varande förhallan de.
Utom det Stats-Utskottet inhämtat Herrar Fu'lmäg<iges i Riksgälds - Contoiret Utlåtande öfver förenämnde hos Revisorerne väckta fråga, har Utskottet sökt förskaffa sig alla upplysningar uti ämnet, sorn möjligen kunnat erhållas.
Af Herrar Fullmägtiges Utlåtande befinnes, ait afsigten med General - Assistance Contoirets inrättande, efter hvad Kongl.
Majus Nådiga Privilegium och Reglemente af den 2 October 1772 utvisar, varit den, att, som större delen af Hufvudstadens Innevånare icke kunde begagna sig af de Författningar, som tid efter annan om publika
Rån blifvit utfärdade, och dymedelst oftast1 utsättas för Ocker, som de strängaste Lagar icke förmå fullkomligen afhöja, så länge andre tjenlige
Lån - tillgångar saknas; så skulle Allmänheten vid delta Verk betjenas med större och mindre Penn inge-Lån emot underpant, ej mindre af Guld och Silfver, än ali annan lös Egendom.
Till vinnande af detta ändamål, pröfvades Fonden för Inrättningen böra bestå af Femton Tunnor Guld, som indel tes på Sex Tusen Ac* tier, hvardera på 750 D;r Kopparmynt, hvaraf Kongl. Majit och Kronan antog sig
Tre fjerdedelarne åt private Interessenter, Intet Lån meddeltes på kortare tid, än Ett fjerdedels år, eller på längre, än Ett halft år, och betalnings-terrninen lick endast en gång och det till blott hälften af den tid, Pant-Sedeln innehöll, förlängas; och» Stats-Vtskottets Betänk anden. 1739 om Panten icke kunde, vid förfallo-tiden, inlösas, ldef den genom Auction torsåld.
— Vi ligren for Ijåns undfående utstakades till Sex pro, cents årlig Ränta, och en, i afseende på erforderliga kostnader lill aflöning och Verkets underhåll, för nödig ansedd provision, sorn i följande gradation betaides, nemligen af Lån ifrån 15 Daler Kopparmynt, såsom de minsta, till och med ion D:r, 4 procent, ifrån 100 D:r till och rr.ed 500 D:r, 3 procent, ifrån 500 till och med 3000 D:r, procent, och ifrån 3000
D:r och d erofver 3 procent.
Denna provision var alltid densamma och lika, antingen Länet gjordes på kortare eller längre tid, men Lief sedermera år 1773, såsom för högt tilltagen, nedsatt, för de minsta Lånen eller uti första Classen Ifrån 4 till 3, eiler med En procent, och för de öfrige Classerne roed En half procent.
Ehuru afgifterne för Lånen denna tiden voro betydligare, än för det närvarande, gaf likväl
Inrättningen icke någon afkastning utöfver aflöning och omkostnader; hvarföre, och på det Delägarne åtminstone matte hållas skadeslöse för deras hrstuekne Capital, General-AssistanceContoiret tillädes rättighet, att upptaga
Lån mot Tre procent och dem fört anta mot Sex procents Interesse; men, dä, till följd af Riksens Hög]ofl.
Ständers vid 1792 ars Riksdag tagne Beslut, all Discontering, med undantag för Kongl, Commerce-Gnllegii Manufactur-Discont, tillegnades Riksgalds Contoiretj och General-AssistanceContoirets Bolag derigenom blef urståndsatt, att fortsätta LorubardTnrättningen på de från des* 3740 Stats- Utsiottcts Betänftanden* början 'lagrie g’under, s?. måste denna Inrättning, jämlikt missens Höglofl.
Ständers vid sam-1 ma Riksdag meddelie förordnande, öfvertagas af Biksgälds-Contoiret.
Vid 1803 ars Revision af Riksgälds-Verket, upptäcktes flera OorÖnimgar uti GeneralAssistance - Contoirets Förvaltning, sorn den tiden var anförtrodd ät en Directeur ; i anledning hvaraf en ny organisation ansågs nödvändig, enligt livi,ken 3me Öfver-Commissarie! tillförordnades, att, under Herrar Fullrnägtiges i Riksgäl ds-Centoiret uppsigt, emottaga Förvaltningen af Verket under gemensamt ansvar.
I sammanhang härmed förordnades, ått Rån mot Fern procents Ränta och provision af En -procent pro anno för Rån af teo till 1000 R:dr, och af * procents provision för Rtjn af 1000 B:dr och derutöfver skulle meddelas å Utland* ske rudimaterie!- och inheir.ske såkallade Manu.- fact ur- Tillverkningar. aine år derefter eller vid Eevisiönen äc 3805 förordnades, att den såkallade förfallo-procenten, hvarmed alla till Auction föjrfaline Panter vörö belagde, skulle IRrsvinpa och provisionen ytterligare nedsättas, så aft, efter nu gällande Författningar, innehålles, vid
Råns beviljande, med undantag af dö här ofvan omförmäldte
Rån, mot underpant af Utländske rudi materier', och Inhemske Ma nufaStur-Till verk» ringar, Sex procents ränta, beräknad efter Eånetiden, och uti provision /sulingen
Rånet meddelas på längre eller kertare tid.
För Rån-af -— — 2 R dr 4 sk. — 5 Ruhr 2 8 sk. — s ditp. Ståts-Utskottets J3etiinkanden] 1741 — —* 5 If:dr 32 sk.— 27 H:dr 33 sk.— 2* d:o — 2 8é£:dr-— —R;dr—■ —2 dito. — — 170 Rids**— —- 550 Jhdr—• ■—~i| d:o •— — , 560 jR:dä: • — ggoILdr— —2 dito.
För Lan af 1000.
å 2000 3R:dr inriehåiles i ett för allt Sju och Jin half procent efter .Låntiden oell för Lån r.f 2300 Sldr och deröfver likaledec
Under tiden och alli intill Ir 1816, da Xiönförbättringen tog sin början, har Vérket drifvits, om icke med någpn betydlig vinst, åtminstone utan förlust}
Men för åren: 1 g 16 och 1817 lufva Utgifterne öfverstigic inkomsterna sålunda, att förlusten varit:
År 18x6 - <> -- Hulr 12,810." 22. 1 — 4817 - * V “ 13)83g: 17. 4.
Med anledning af gjotda framställningar, huruvida General - Assisfance - Contoiret, utan hänsigt till den penninge - vinst eller förlust, som dess underhållande kars medföra, uppfyller sitt egentliga ändamål, och oms icke Inrättningen är mera skadlig, än nyttig, får Stais- Utskottet, med skyldig aktning för ändras olika öfvertygelse, häröfver yttra siria egna tankar.
Att den öpna tillgäng på .Lån, sorn Geneial-Assistance-Cpntoiret srhjuder, kan föranleda till missbruk, och att härigenom stulet eller annat orättfånget gods lättare i?.n undangömmas, är en följd af sjelfva Inrättningens beskaffenhet, sorn icke ma-Igifver någon sådan undersökning, sorn, vid Låns meddelande, vanligen Iean och bör äga rum; Men Utskottet hyser likväl den öfvertygelse, att General - Assistansen Contoi^et i det hela är en Inrättning, som med *74® Stats-Utskottets Betänkanden. fördel kan begagnas af Hufvud-Stadens mindre bemedlade och Fattiga.
Innevånare, helst Utskottet icke kati instämma uti det omdöme, att General ..
Assiatance - Contoi tet egentligen skall tiliitas, endast af den brottslige, lättjefulla och imsshushållaren.
Uti en'
Folkrik Hutvud-Stad skall, i förhållande till Folknutne|'n, alltid finnas ett större antal personer af alia classer, som genom sjukdom eller andra olyckor, utan eget förvållande, försättes i belägenhet, att för tillfredsställandet af högst nödvändiga behof, hvilka kunna vara relative till hvars och ens serskilda ställning i Samhället, söka penninge-under* stöd; Och för desse nödställde mäste ju General - Assistance - Contoiret alltid vara en välgörande Inrättning, då de der, utan besvärlig omgång, kunni med säkerhet vinna undsättning, och såmedelst undvika, att antingen till ytterligt vanpris
Försälja en husgeråds persedel e ler annat gods, eller oele tillita ockrare om Lån och blottställas för deras oskäliga preyerier.
— Den , som anförtror sin pant åt General - Assistance-C ontoiret, kati dessutom vara trygg, att den derstädes icke vanvårdas eller förstöres, och att, om den, efter förfallotiden, skulle gå till försäljning ä Auction, det blifvande öfversko! tet hålles hot,om tillhanda, så framt han, till dess utbekommande, inom Natt och år, efter försäljningsdägen, sig anmäler.
Med stadgad öfvertygelse derom, att General-Assistance-Contoiret, oansedt allt hvad det samma kati föras till last, är en för HufvudStaden oumbärlig
Inrättning, skulle Utskottet Stats Zhskottens Bttänkanden.
1743 likväl icke kunna erianna någon Staten S]iggande skyldighet, att denna Inrättning, af hvil. ken endast Hufvudstadens Innevånare äro uti tillfälle att sig begagna, med Statens skada och förlust underhålla.
Imedlertid är sälten nu uti sådant skick, att en hantig indragning af General-AssistanceCoritoiret skulle för Staten åstadkomma en myc. ket större årlig förlust, än den , Slaten hvarje af de nästförflutne 2:ne åren fått vidkännas, enär Stats - Utskottet anser det icke böra kunna komma i fråga , att, vid Inrättningens upphörande, Lönerne skulle fråntagas den ordinarie Betje ningen.
Efter det för nästledit år 1817 fastställdte pris på Spanriemål, besteg sig ordinarie allöningen, utom Pensioner, till R:dr 33,3g2: 24 sk.
IPco, hvilken, utgift kunnat till en stor del bestridas med vinsten af I-åne-rörelsen.
Således, och om, vid en skeende reduction af Inrättningen, Ordinarie .Lönerne skulle komma att uppbäras på Expectance * Stat, så länge och intill dess deras innehafvare antingen kunna flyttas eller befordras till andre Tjenster med motsvarande Löner, eller ock med döden afgå, skulle allt hvad som till Expectanter utbetalas blifva en ren årlig förlust.
Vid detta förhållande, har Stats-Utskottet trott,att, vid denne Riksdag, icke bör fattas något bestämdt och ovillkorligt beslut om General- Assistance-Contoirets blifvande öde; utan att åtgärderne nu endast böra rigtas på 2tne hufvudsakliga föremål, det ena, att, genom en förändrad Reglering af Utlåningen med hvad de£l Ståts-Utskottets B&länianden''. till hörer, söka vinna en jemnvigt emellan inkomster och utgifter, så att Inrättningen i det närmaste må Junnj bära sin egen kostnad; och. det andra, att bereda och grundlägga Inrättningens framtida upplösning på ett sätt, sorn för Staten blir minst betungande, i händelse denna upplösning skulle beslutas, sedan resultatet af den nya regleringen med någorlunda tillförlitlighet hunnit utrönas.
I förstnämnde afseende, har ett Förslag af Herrar Fullmägtige blifvit uppgifvit, att, å fina sidan, utan rubbning uti nu varande Controller, genom en förändring vid utlåningen oell inlösningen och deraf förmodad förminskning uti göromålen, kunna, vid yppande ledigheter, indraga åtskilliga Tjenster och Befattningar; och såmedelst bespara Verkets utgifter till aflöning; Och å den andra, att genom någon förstärkning af den förut af Herrar Fullmäktige sjeifve bestämde Låne-Fönd samt fastställande af Sex Procents Ränta och Två Procents Provision för samtlige Fånen, och följaktligen äfven för de större Fånen, hvilka, enligt hvad ofvan är anförd t, hittills erhållits mot lindrigare afgifser, än Fån på mindre Summor, bereda en tillökning i Verkets Inkomster.
Detta Förslag har i det hela förekommit .Utskottet väl grundahl, trien Utskottet har, lika med Herfar Fullmäktige, måst erkänna svårigheten, om icke omöjligheten, att i förväg kunna med säkerhet beräkna följderne oeh verknirsgarne af dessa föreslagne anstalter.
Och, då det är endast af tiden och erfarenheten, sorn ^erkliga resultatet skulle kunna förväntas, är StatS’Utskottets Betänk anden. 1745 Utskottet af den tanka, att det må öfverlemnas åt Herrar Fullmäktige, att låta besörja utlåningen vid General-Assistance - Cotitoiret efter de xeglementariska föreskrifter, som Herrar Fullmäktige, med afseende på omständigheterne, kunna pröfva lämpligast stadga, och att det sedermera må ankomma på Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco- och Riksgälds-Verken, att nödiga rättelser och förbättringar härutinnan föreskrifva.
Utskottet anser likväl' följande restrictioner härvid böra af Rikets! Högloft.
Att tillökningen uti den af Herrar Fullmäktige senast bestämde Fåne-Fond af Två Hundra Tusen Riksdaler Banco icke får öfverstiga Femtio Tusen Riksdaler samma mynt, så att större Summa, än Två Hundra Femtio Tusen Riksdaler Banco, icke får på en och samma gång vara använd i Han-rörelsen. 2:0
Att till införsel eller nyttjande förbudne varor eller persedlar icke få, såsom pan-, ter i General-Assistance-Contoiret emottagas. 3:0
Att högre Ränta, än Sex för Hundra om året och Två Procents Provision å Lånebeloppet, hvilken Provision, jemte Räntan, vid Hånets meddelande eller omsättning, innehåiles, icke få beräknas.
Härförutan, och på det General - Assistance-Contoirets upplösning, i händelse den framdeles af Rikets Högloft.
Ständer skulle beslutas, må kunna med minsta möjliga gravation för Staten, i anseende till Expectance Hönerne, för sig gå, har Stats-Utskottet skolat tillstyrka, Bihang till lliks-St, Fröt, j\dc Sami.
Nir 219.
xai. Ståts-Utskottets Betänhanden. att Herrar Fullmäktige erhålla föreskrift, att tills vidare, och intill nästa Riksdag, endast efter provisionella förordnanden låta förrätta de Tjenster, hvilka nu äro eller framdeles kunna blifva ledige, så att de för sådane Tjenster anslagne Tonér, vid tjenstgör! ngens upphörande, ovilkorligen komma att indragas.
Detta allt underställes vördsamiigen Rikets Högloft.
Ständers granskning och ompröfvande.
Slutligen, och till upplysning om förhållandet vid General-Assistance-Contoiret nästledit år i §17, bifoga c Ofver-Gemm issar ier nes härom. till Herror Fullmäktige afgifne Berättelse Titt.
A.» och får Stats-Utsk°ttet härvid tillkännagifva, aU d® hos Öfver- Commissarietne haline Protocoll till och med nästledit ars slut blifvit af Utskottet granskade, och att något vid dem icke varit att erinra.
Äfvensom Utskottet öfversett samtlig© Departementet och Förvaring» - rummen vid General - AssistanceContoiret. *— Den vid General-Ässistance-Contoiret för år 1816 afslutade Eufvud-Bok med dertill hörande verificationer har väl blifvit till Stats - Utskottet öfverlemnad, men osäkert är ,huruvida Utskottets tid, som måste delas åt andra göromål af mera vigt, kan medgifva någon revision af nämnde Hufvud-Bok.
Hvilket Stats-Utskottet äfven ansett sig böra hos Rikets Höglofl.
Ständer vördsamiigen anmäla.
StatS'Utskottets Beiänh anderi. *747 Afskrift.
U ndertecknade få härmedelst 1 ödmjukhet af-1 gifva sin vanliga Ars - Berättelse orri GeneralAssistanee - Gontoirets tillstånd och förvaltning för nästledit år 1817- Förskotts-Summan till Forn bard - Rörelsen® bedrifvande var vid årets början 180,000