Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 110. nas välmåga, under en sedermera förfluten tidlängd af nära Etthundrade Tio år, varit de märkligaste förändringar underkastad, till bevis hvarföre torde få anföras den i Herr Gezelii motion meddelade upplysning, att Oregrund, sorn ännu i början af 1780-talet egde och idkade handel med Trettio större och mindre däckade eller öppna fartyg, nu icke räknar mer än Tre odäckade Galeaser, visar sig på ett högst öfvertygande sätt, att Båtsmans-prasstationens ännu fortfarande fördelning saknar ett afpassadt ( förhållande till en del Städers förmåga att densamma utgöra.
Och då härtill kommer, att, jemlikt Rikets Högloflige Ständers i Riksdagsbeslutet af den 3 Maji igro, §. g, innefattade förordnande, egare af hus i Städerna böra med Borgerskapet i Båtsmanshållet deltaga, samt då ett nytt förhållande i fråga om sättet för denna praestations utgörande alltså uppstått, hafva de förenade Utskotten ansett i högsta måtto rättvist och till Rikets Högloflige Ständers bifall vördsamt skalat hemställa, att en ny allman reglering och fördelning, Staderna emellan, af deras Båtsmanshåll må verkställas; dock anse Utskotten att, innan denna nya reglering varder till Städerna Fahluns och Salas jord utsträckt, först undersökas må, i hvad mer eller mindre mon den förstnämnde Stadens utegor äro till Soldathållet ansiagne, likasom huruvida hinder för Sala Stadsjurds indelande Jör Båts - u8 Stats- samt Öec.-UtsA.
N:o uo. manshåll Iean tnöta af det om Sala Silfververks bedrifvande afslutade Contract.
I afseende S den Båtsmansstyrka, som af Städerna gemensamt framgent bör underhallas, har Kongl. Majit i Dess Nädiga Skrifvelse till Rikets Ständer, den 21 Februarii innevarande ar, täckts förklara: “att någon fråga cj bor uppstå “örn okande af Båtsmanshållet i det hela, hvilket “bor blij-va oforändradt;u och da detta Nädiga förklarande öfverensstärnmer med Rikets Ständers vid 1809 och 181 o årens Riksdag fattade beslut, samt någon anledning till förminskande af det antal Båtsmän, som Städerne, sedan sistnämnde tid, utgjort, icke eller är för handen, då genom en billig fördelning och jemkning, Städerne emellan, af Båtsmanshållet, detsamma icke bör blifva tryckande, tillstyrka Utskotten Rikets Högloflige Ständer att, jemväl för' deras del, besluta, det Rikets Städer, hädanefter såsom hittills, bora, efter skeende ny indelning, tillhopa underhålla Åttahundrade Åttatiosex Båtsmän, hvilket antal hvarken må ökas eller minskas, utan Konungens och Rikets Ständers öfverensstämmande beslut.
Beträffande härnäst de grunder, hvilka vid den nya fördelningen, Städerne emellan, af ifrågavarande Åttahundrade Åttatiosex Båtsmän, böra iakttagas, anse Utskotten för sin del, att, då deri Stats- samt Oec.-UtsA.
N:o uo. ag Städerna tillslagna jord är Borgerskapet Iernnad, ej blott såsom uppmuntran till bosättning vid Städernas första anläggning, utan ock till understöd för utgörandet af de rnångfalldiga skatter och förbindelser, som med bedrifvandet af borgerlig näring och rörelse äro förenade, och hvaribland Båtsrnanshållet intager ett icke obetydligt rum, då all annan Rustning och Rotering i Riket är fästad vid jordens egande, samt då Kongl. Maj:t, genom ofvan högstberörde Dess Nådiga Skrifvelse, den 3 i Julii 1780, uttryckligen antydt, att Båtsmansliållet är på Stadsjordarne grundadt, detta onus jemväl bör af jorden företrädesvis och i första rummet bäras; men enär af de uppgifter öfver Städernas jord, som af Collegierna blifvit meddelade, icke upplyses, huru mycket deraf är till Kyrkor, Fromma Stiftelser eller Tjenstemäns aflöning disponeradt och följaktligen bör från Ordinarie Rotering undantagas, samt då, hvad det uppgifna hemmantalet vidkommer, sannolikt sig visar, af anställda jemförelser emellan tunnland och hemmantal, att högst skiljaktige, om icke rent af felaktige grunder blifvit vid skattläggningen följde, det vid sådana förhållanden, och innan undersökning i dessa omständigheter förutgått, icke är möjligt att nu uträkna och bestämma, huru många Båtsmän hvarje Stad bör, i förhållande till jordens areal och godhet, underhålla, nödsakas Utskotten att inskränka sin åtgärd till föreslående af det beräkningsoch fördelningssätt, som från nästa Riksdag bör 3o Stats* samt Oec.-UtsJt.
N:o uo. blifva gällande.
Utskotten hemställa fördenskull vördsamt: att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Dess Nådiga befallning till Kammar-Collegium att, genom vederbörande Konungens Befallningshafvandes och Magistraters försorg, ofördröjligen och innan slutet af året 1831 låta uppmäta, gradera och i hemmantal efter hvarje orts skattläggnings-method indela all Städerna tillhörig åker, äng, betesmark och skog, dtn må benämnas Fundations-, Donations- eller Sjelfegande jord; likväl, hvad den sistnämnda beträffar, så framt densamma ej redan är, antingen till Ordinarie Knecktehåll eller JBåtsrnans-rotering indelad, att, sedan derifrån blifvit afräkriad den jord, som före iSi7 års utgång är vorden anslagen till Kyrkors, Fromma Stiftelsers och Stadens Ecclesiastique och Civile Tjenstemäns aflöning, och hvilken sålunda disponerade jord genast bör, af dertill genom Konungens Befallningshafvande utsedda oväldige Personer, till Extra Båtsmanshåll roteras i öfverenstämmelse med de i Kongl. Maj:ts Nådiga Instruction den 5 Februarii 181 1 bestämda grunder, den öfriga jorden må, utan afseende Slätt- samt Oec.~TJtsh. Ut\
N:o 110. 3i 5 dess natur, och enär den Säterijord, som tilläfventyrs kan vara någon Stad tillslagen , genom en sadan öfverlåtelse synes hafva antagit egenskapen af annan Stadsjord, till Ordinarie Båtsmanshåll indelat, i de Provincer, der Båtsmän i landet finnas; efter enahanda grunder, som vid dessas inrotering blifvit följde, samt i de orter åter, der effectiva Båtsmansrotar saknas, efter den roteringsgrUnd, som för ordinarie Knecktehållet är föreskrifveit, dock
Uti sistnämnde fall och enär, med undantag för Prdvincen Blekinge, Båtsiriarishållet i allmänhet eger större hemmantal än Potehållet sig anslaget, med femtio procents tillökning i det för hvarje Soldatrote bestämda hemmantal; att, sedan dessa refnirigar och skattläggningar, jemte de besvär som deröfver tilläfventyrs kunna af Städerna anföras* hunnit vederbörligen pröfvas, samt derigenom tillförlitligen uttedt och bestämdt blifvit, huru många Båtsmän af Städernas jord böra underhållas, det återstående antalet i den fastställda styrkan, 886 man, må, af Kammaroch Commerce-Collegierne gemensamt, uppå Städernes Borgerskap fördelas, i förhållande till den Bevillnings-afgift Stats- samt Oec.-UtsA, Uti, N:o no, i medeltal, sorn under åren 1828-— 1832 blifvit i sammantaget belopp erlagd för borgerlig näring och rörelse samt för de inom Städerne belägna hus och tomter, med rättighet för Städernes Styrelser att, efter enahanda grund, emellan Borgare och Städernes öfrige husegande invånare, sedermera årligen fördela detta onus ; att Kammar- och Commerce-Collegierne derefter, i enlighet med här bilagde formulairer (A och B), ma upprätta fullständiga Sammandrag, så väl öfver beskaffenheten, dispositionssättet och indelningen af all Städernes jord, som af Båtsraansstyrkans, efter ofvanföreslagna grunder belöpande för^ delning, Städerne emellan; att dessa uppgifter och sammandrag måtte, vid nästblifvande Riksmöte, Varda Rikets Ständer i Nåder förelagde, till den åtgärd, hvartill 80 §.
Regerings-Formen föranleder; att, sedan en ny och på rättvisa grunder stödd fördelning afBåtsmanshållet, Städerne emellan, sålunda blifvit, vid nästa Riksdag, af Konung och Ständer gemensamt gillad och fastställd, samma fördelning må, såframt Städerne derom sjelfve anhålla, hvarje - Stats- samt Oeo. UtsA.
N:o no. tS je 25:te
Sr undergå ny jemkning, i förhållande till Städernes stigande eller sjunkande välstind .
Utskotten, hvilka, utan tvekan i valet emellan de flera Ssigter sig framställt, hos sig stadgat den öfvertygelse, att de här ofvan föreslagna grunder för Båtsmanshållets frarngena fördelning, Rikets samtliga Städer emellan, äro de med rättvisa och billighet närmast förenlige, hade sa mycket hellre önskat att hos Rikets Högloflige
Ständer kunna tillstyrka desammas användande nu genast, som Utskotten, ej mindre af under denna Riksdag väckta motioner, än af de, uppå Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, med Utskotten communicerade handlingar, egt tillfälle inhemta och förvissa sig om den högst obilliga och med Borgerskapets tillgångar på intet sätt öfverensstämmande tunga, som en del mindre Städers invånare hittills måst af oftaberörde prasstation vidkännas; men då af skäl, dem Utskotten redan egt tillfälle här ofvan andraga, och deribland serdeles, att, vid saknade tillförlitliga upplysningar om
Stadsjordarnes verkliga beskaffenhet till godhet och dispositionssätt, den samma jord i första rummet tillkommande andel i Båtsmansstyrkans underhållande för närvarande icke kan bestämmas, hafva Utskotten icke kunnat utfinna och till Rikets Ständers pröfning framlägga något förslag, hvarigenom, före Bilt. till R.-S.
Pro t. 1828 och 1829, 4 Sami. 2 Afd. 2 Band. \l\:de Haft. 5 34 Stais- samt Oéc.-TJtslr.
Ull. N:o no. nästa Riksdag, en uppå antagliga grunder stödd jemkning i detta afseende rnä kunna åstadkommas.
Med anledning af det för Borås här ofvan tillkännagifna förhållande, och då af nu tillgängliga handlingar icke utredas kan, när och på hvad sätt de Staden af ålder tillagde 32 och ett halft mantal blifvit densamma frånski!jde, tillstyrka Utskotten vördsamt, det ville Rikets Högloflige Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att en undersökning härom måtte varda anställd, samt att Kongl. Maj:t, efter sig dervid företeende förhållanden, täcktes i Nåder pröfva och afgöra, huruvida Staden Borås framdeles bör, för beloppet af dessa hemman, eller blott för dess ännu behållna Sex och i-8:de!s mantal Stadsjord, i Ordinarie Båtsmanshållet deltaga, då, i senare händelsen, de frånskiljde hemmanen torde, efter deras beiintliga natur, böra till Ordinarie eller Extra Kneckteliåll roteras.
Likaledes, och då orsakerne till Städerna Östersunds, Vaxholms och Marstrands hittills åtnjutna befrielse, från allt deltagande i Ordinarie Båtsmanshållet, icke kunnat tillförlitligen utredas, hafva Utskotten vördsamt skolat hemställa, att undersökning i dessa afseenden måtte, uppå Rikets Högloflige Ständers tillgö - Stats- samt Oec.-TJtsh Uti.
N:o no. 35 rande underdåniga begäran, i administrativ väg få anställas, samt att af Kongl. Maj:ts Nådigste pröfning derefter bör ankomma, till hvad del dessa Städer skola, i det af Kammar- och Commerce-Collegierne uppgörande förslag till ny reglering, upptagas.
Af de inom Riket befintlige Köpingar har endast Trelleborg hittills med Städerne i Båtsmanshållet deltagit; men enär flera af dessa Köpingar, i prydliga byggnader och deras invånares välmåga, kunna jernföras med, om icke öfverträda, åtskillige af Rikets mindre Städer, samt för närvarande drifva en icke obetydlig inrikes handel; tillstyrka Utskotten vördsamt, det matte Köpingarne, i förhållande till egande jord och erläggande Bevillningsafgift, af Rikets Högloflige Ständer anses skyldige att, fran nästa Riksdag, i Städernes Båtsmanshåll deltaga, samt att Köpingarne, utan att derigenom öka Båtsmansstyrkan på det hela, alltså böra intagas i det förslag till ny fördelning af Städernes Båtsmanshåll, som af de Kongl. Collegierne kommer att uppgöras.
Slutligen, och i anledning af Herr ströms anhållan, att Hudiksvalls
Stad måtte af Rikets Högloflige Ständer förklaras berättigad att återbekomma den rotefrihets-afgift, sorn Sta - 36 Bil. till Stats-s. Oec.-Utsh.
N:o uo. den, från och medar 1818, skall, uppå origtiga grunder, hafva för 3:ne Extra Båtsmän blifvit affordrad och till Stats-Verket erlagt; så, och enär Motionairen hvarken uppgifvit beloppet af den afgift, för hvilken återbäring sökes, eller med handlingar och bevis närmare styrkt det uppgifna förhållandet, hvilket således befinnes alldeles outredt, samt då härtill kommer, att Staden Hudiksvall, så vida rotefrihets-afgift, emot gällande Författningar, blifvit densamma affordrad, icke saknar tillfälle att i administrativ väg derutinnan söka och erhålla behörig rättelse, hemställa Utskotten vördsamt, att något afseende 5t Herr Wallströms motion, i denna del, icke må af Rikets Högloflige Ständer lemnäs.
Och anse Utskotten, hvad af öfrige Motionairer yttradt och lremställdt blifvit, vara, i det föregående af Utskottens Betänkande och genom deruti innefattade förslag, besvaradt.
Åtskillige Ledamöters afgifna Reservationer bifogas.
Af Herr Grefve v. Fersen, H.:
Emot Högloflige Utskottens genom votering fattade beslut, att, vid den nya regleringen Bil. till Stals- s. Oec.-UtsA.
Uti, N:o t io, Z7 af Städernes Båtsmanshåll, ej något afseende skulle fästas vid de Privilegier, Kongl. Försäkringar eller Resolutioner, hvilka vissa Städer ega, får jag vördsammast reservera mig.
Mig synes, det Utskotten med mera grannlagenhet hade bordt behandla de garantier, Kongl.
Försäkringar och Resolutioner lemna Gorporationer och Individer i samhället.
Om vissa Städer ega gifna garantier emot ett större Båtsmanshåll, vore det, i min tanka, stridande emot rätt att, utan dessa Staders hörande och begifvande, ålägga dem förökad tunga i deras onera.
Enskildt hyser jag det hopp, att de Städer, hvilka ega dessa företräden, ej böra tveka att uppoffra deras enskilda möjliga fördel, på det att, genom denna uppoffring, en af behofvet påkallad jemnare fördelning af Båtsmanshållet, Städerne emellan, måtte kunna tillvägabringas; men med min röst har jag ej kunnat biträda det beslut, att egenmägtigt upphäfva Privilegier och Kongl.
Försäkringar, lemnade till enskildes eller corporationers betryggande, I ofvanstående Reservation förenade sig Herr Grefve E, G.
Emot det beslut, som genom votering afgjorts, rörande Roteringsskyldig jord vid Städerne, reserverar jag mig, med yrkande, att ifråfl denna Roteringsskyldiga jo^d för Båtsmans - 38 Bil. till Statg- s. Oec.-Utsh Uti.
N:o no. hållet bör undantagas den Stadsjord, hvilkens befrielse ifrån Rotering är försäkrad genom Privilegier och Concessioner, hvilka sistnämnda jag anser böra hållas heliga.
Ekerman:
Högloflige Stats- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-U tskotten hafva genom votering ansett, att, i anledning af Rikets Ständers år 1810 fattade beslut om Båtsrnanshållets fördelning, så val på hus och tomter i Städerne, sorn på Borgerskapets näring, bör en allmän reglering och fördelning, Städerne emellan, af deras Båtsmanshåll eea rurn, emot hvilket beslut jag reserverar mig, under yrkande, att denna jemkning icke kan utsträckas till de Städer, sorn ega serskilda Privilegier om Båtsmäns underhållande, så framt ej dessa Städer, sedan de häröfver blifvit hörde, häruti frivilligt ville ingå; anseende jag, att 181 o års Beslut så mycket mindre kan härvid åberopas, som den concession, de öfrige Respective Riks-Stånden då gjoide, i afseende å deltagandet i Båtsmanshållet, ingalunda var förenad med det vilkor, att de Städer, sorn, i och för detta onus, hade serskilta Privilegier, skulle desamma sig afsäga.
I ofvanskrifna Reservation instämde Herrar Lundgren, C. Strehlenert, T. A.
Aspelin och P. {Vinbladh.
Bil till Stats-' t. Oeo.-Utsl. UtL N:o no. 3g Af Herr Leffler, G. M.:
Äfven jag instämmer uti Herr Ekermans Reservation och anser, lika med honom, att fragan om vissa Städers Privilegier icke blifvit afgjord till deras upphäfvande, genom åberopade Concessionen.
Jag tror, att denna fråga beror af Rikets Ständers och Kongl. Maj:ts gemensamma pröfning och afgörande, och derföre bordt af de Högloflige Utskotten dertill öfverlemnas.
Detta hade likväl, efter min tanka, icke behöft hindra Utskotten “från pröfningen af “Beredningens förslag till en framtida jemnare “fördelning af Båtsrnanstungan, Städerne emel“lan“, hvilket, af Utskotten gilladt, äfven kunde för Rikets Högloflige Ständer framläggas, allt under den åsigt, att berörde fördelning komme uti verkställigheten att sträcka sig till Rikets samtliga Städer, hvilket, äfven efter min öfvertygelse, utgör hufvudvilkoret för fördelningen, om afsigten dermed skall vinnas, som måste vara att afse förmågan att bära de med Båtsmansskyldighetens utgörande förenade kostnader.
Häruti förenade sig Herr Commerce-Rådet Santesson. STOCKHOLM, mos Cari.
I (Vormulaire.) Litti» A. Förslag till ny fördelning af Städernes Båtsmanshåll, upprättadt i öfverensstämmelse med de af Kongl. Majit och Rikets Ständer derföre bestämda grunder.
Antal Båtsmän, sorn hit- tills af Städerne varit underhållne Projecterad ny Städernes Jord Fördelning emellan Borgerlig näring samt hus och tomter.
Summa Båtsmän, som före- slås att underhål. las af Jord af Borger, lig nä- ring Summa hemmantal efter ny Skattlägg- ning bör underhålla Båtsman, i för- hållande till roteringsgrun- derne inom hvarje Provins Bevillning i medeltal för fem år böra underhålla Båtsmän , å en sådan för 000 R:dr o sk. o r.
Bevillnings- afgift man man man hemman man B:dr sk. r. man man | N. Stad .... 0 00 00 00° 0 00,000 00 0 oo oo N. Län 1 N. d;o , , . 0 0 0 ORO 0 0000 0 _ 0 0 N. d:o .... — 00 00 0 0 OO 0 0000 oo 00 N. Stad .... 00 0 00 Q Oo 0 00,000 00 0 oo oo N .dio . . . f 0 — 0 o| 0 000 0 0 0 o N. Län N. d:o .... 0 0 00 00g 0 0,000 00 - 00 oo | N. dto . i .
. 0 00 00 0 0 00,000 0 - oo 00 - , N. d^o .... — 00 00 0 0? 0 0 0000 00 0 00 oo Summa 218. 668. 886.
OOO—— c 0 000 0,000,00 0 00 0 000 886 Upplysningar Tillhör Slats- och Oecon.-Utslotlets Utlåtande Nio 110. 4 Sami. 2 Afd. * Band. i4 Haft. STOCKHOLM, tryckt I Marquarssxa Boktryckeriet, 18 3 9.
(Formulaire.)
B* Sammandrag af de från vederbörande Konungens Befallningshafvande infordrade Uppgifter öfver Städernes jord, efter derå verkställd ny refning och skattläggning,, utvisande huru mycket deraf är till serskildt ändamål, före i827 års utgång, disponeradt, samt huru mycket i Ordinarie Båtsmanshållet bör deltaga, i förhållande till derföre bestämde Roteringsgrunder.
N* Län N, Län Summa c nj 3 ° J 1 Mr2. * <?
:r — e. 3 ® 3\ » 3 3- ^ W 0 2 g “ g. | £ ® era “ c cre 3 £■ v) re k S" * 2 i s 3 3 W ju 3 Al - efia cj e 3 w Städernes jord Fundations- och Donations - >• 3 era Sjelfegande 1 as i , - ■>: <1! * O) 3 05 Summa Tunnland > >■■ 3 CfQ CA
Af förestående jord är, före 1827 års utgång, disponeradt Till Kyrkor och fromma Stiftelser >• cc *r C era Till aflöning för Städernes tjenste* män Summa Tunnland Odisponerad jord att rie Båtsmanshåll till ordina* indelas Beducerad till i:aeller bästa gradens beskaffenhet - W 05 >r G CfQ - <t> o> C *-» C/Q 3. 5* 0 M C: *-» C/Q 01 tn n H CO 3- ro cr> 3 rr ä- 0 w q
U- fl-» CJ cj: 3 CfQ °? 5!
Haft. 5 T OCKHOLM, tryckt i Mar quar ds k 4 Boktryckeriet, 1829.
Stats- samt Öec.-tJtsft. Set.
J|:o lii; K N:o in.
Ankom till Exp. Utsk. d, *8 Dec, 1829.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om anslag af medel till Navigations-Scbolors inrättande.
Samtlige Riks-Stånden hafvä till Stats- samt Allmänna Besvärs- oell Oeconomie-Utskottens gemensamma handläggning öfverlemnat Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, af den 19 November sistlidet Sr, om anslag af medel till NavigationsScholors inrättande.
(Se Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, N:o 14, lista Sami. 1 Band. 4 Häftet, pag. 19.) Hvarjemte följande anföranden, rörande ifrågavarande Scholor, blifvit till Ijtskotteti remitterade, nemligen: a) Frän Välloflige Borgare-Ståndet: Af Herr Donner, som, under åberopande deraf, att Gottlands hufvudnäring är skeppsfart, grundad på landets läge, dess goda hamnar och tillgång på skeppsvirke, anhållit? att Rikets Högloflige Ständer ville bevilja medel till inrättande i Wisby afen dylik Navigations-Schola, som den, Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit att anläg Biht till R,-St.
Prot. 1828 och 1829, 4 Sami. 1 Åfelt i Band. 15;de Baft. 1 r a Stats- samt Ode.-Ulsh.
N:o '.il - ga* i hvardera af de i högstberörde Nådiga Proposition ornförrnälde Städer; och b) Från Hedervärda Bonde-Ståndet:
Af Riksdags-Fullmägtigen från Elfsborg»
Län sinder:
Danielrson, som på den grund bestridt ailt anslag af allmänna medel till inrättande af ifrågavarande Navigations-Scholor, att Handels-Sorieteterne och Skepps-Rederierne i Rikets Stapelstäder, som skulle draga största fördelen af dessa Läroverk, icke destomindre vägrat att i kostnaderna för desamma deltaga.
Välloflige Borgare-Ståndet har derjemte till Allmänna Besvärs- och Oecononriie-Utskottets serskilda behandling remitterat ett af Herr Carl faleij till Ståndet irigifvet Memorial, deruti han dels föreslagit, att, som den termin, nemligen vid 1830 års slut, då skyldigheten för vederbörande, sorn önska att vinna Burskap sorn Coopvaerdie-Skeppare, att undergå examen efter den för Navigations-Scholor föreskrifna method, bör vidtaga, vore, i Motionairens tanka, för tidig, Rikets Högloflige Ständer täcktes hos Kongl. Majit i underdånighet begära, att ett eller annat års prolongation kunde å denna tid varda i Nåder beviljad, och dels att underdånig anhållan måtte till Kongl. Majit frambäras, att den hittills brukliga examen till vinnande af Skeppareburskap kunde få fortfara och anses vara tillräcklig och nöjaktig i de fall, då <en Redare funne sig med en sålunda exami - i Stmls- samt Oec.-UuÅ.
N:o tit. 3 nerad Skeppare belåten och ville lemna honom sitt förtroende; i hvilken af Herr Valeij sålunda gjorda framställning Herrar Leffler och Donner *ig med honom förenat.
Detta allt hafva Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten i gemensamt öfvervägande tagit; och hvad först beträffar den Kongl. Propositionen, hafva Utskotten deraf irihemtat, att Kongl. Maj:t, redan den 16 Januarii sistlidet år, i Nåder behagat gilla de af Förvaltningen af Sjö - Ärendena och Cörninerce-ColIegium i underdånighet uppgifna förslag till Stadgar, Instruction för Lärare samt Aflöoings- och Inventarii-Stater för de i Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Calmar tillämnade Navigations-Scholor, samt att, i öfverensstämmelse med berörde Stater, skall erfordras till aflöning årligen 5,600 Rdr och till Inventariers inköp för en gång 2,000 Rdr, eller tillsammans för första året 7,600 Rdr Banco; men ehuru Utskotten, för deras del, visserligen medgifva nyttan och angelägenheter, af rrierberörde Navigations-SchoIors inrättande, hafva Utskotten likväl stannat i den öfvertygelse, att, sedan Rikets Högloflige Ständer vid detta Riksmöte, uppå torde Hufvud-Titeln, för Undervisningsverken i allmänhet beviljat en tillökad summa af 60,000 Rdr, derunder inbeiäknadt 1 8.000 Rdr för Universitetens och Tillämpnings Scho/ornes fullkomnande., samt då. i händelse Kongl. Maj:t, med bifall till Läroverks-Cu - 4 Stats- samt Oee.-UtsR.
N:o 111, piltén* förslag att, med de i Stockholm, Götheborg och Carlskrona, för Flottans behof, redan organiserade Navigations- och StyrmansScholor, förena dylika Uridervisnings-anstalter för Coopvaerdie-Skeppare, kostnaden för en sidan förening af undervisningen i dessa orter, enligt af Comitén framlagd specifik beräkning, icke skulle komma att öfverstiga 1,950 Rdr ärligen, oberäkpadt 6oo Rdr i ett för allt till Inventariers anskaffande, och svårighet i sådant fall icke torde möta att af sistornförmälde 18,000 Jtdr denna obetydliga utgift bestrida, anse Utskotten sig hvarken kunna eller böra något ytterligare anslag till Navigations-Scholors inrättande eller underhållande tillstyrka.
Vidkommande dernäst det af Kongl. Maj:t alternativt framställda förslag, att, genom en serskild afgift 3 utrikes gående Fartyg, bereda tillgång för Navigations-Scholors inrättande, finna Utskotten, för deras del, betänkligt att en sådan för handeln betungande allmän afgift tillstyrka.
I anledning af Herr JDonners anhållan, att en dylik Schola måtte, på allmän bekostnad, i Wisby varda iordningsäatt, hafva Utskotten skolat vördsamt förklara, att, då några medel hvarken för detta behof, eller för organiserandet af de i Gefle, Calmar och Malmö tillämnade Navigations-Scholor, nu kunna Stats- samt Oec.-TJtsIt.
N:o m. $ tillstyrkas, Utskotten anse sig ej elles böra något yttrande meddela om de föreslagna orternas lämplighet eller företräden sig emellan till erhällande af så beskaffade Undervisningsanstalter; utan torde, sedan nödiga tillgångar för Scholornas inrättande och framgena underhållande först blifvit genom vederhöraudes åtgärder beredde, bestämmandet af de tjenligaste localerne af Kongl, Maj:ts Nådigste pröfning få bero.
Hvad slutligen angår Herr Vaileijs hemställanden, ej mindre att den för blifvande Coopvaerdie-Skeppare utsatta tid till examens undergående i de, genom Kongl.