Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af meddelad remiss,, den 24 och 29 nästförlidne Mars, u en af Stals-utskoltet anmäld anmärkningsanledning mot ledamöterne af den år 1843 tillförordnade kongl., regering, och SLats-utskottets uti protokolls-utdrag af den 14 i samma tjttånad gillia närmare utredning af anmärkningens föremål, har Konstitutions-ulskottel till åtgärd förehaft delta ärende, och af handlingarne inhemta!; att, sedan Rikets Ständers år 1847 församlade revisorer uti afgifven och till Stats-ulskottet remitterad berättelse om stats-verkets m. m. tillstånd, styrelse och förvaltning, anmärkt, att tillförordnade sekreteraren i Juslilie-kanslers-expeditionen, genom Kongl, brefvet af den 4 September 1845, blifvit förklarad berättigad att med månaden nästefter förordnandet tillgodonjuta sekreterare-lönen, ehuru civil-slatens pensions-kassa, enligt Kongl, reglementet af den 2l Februari 1844, uti ett fall, sådant som det anmärkta, der företrädaren tagit afsked, bordt undfå Irenne månaders lön såsom vakansbesparing; men revisorerne likväl; då räkenskaperna för revisions-åren ej utvisade, det stats-verket, genom nämnda disposition, tillskyndats någon förlust, emedan vakans-besparingen under den tiden Lill pensions-kassan ej utgått, endast ansett sig böra förhållandet anmäla, så hade Stats-ulskottet, vid ytterligare granskning af ärendet, funnit, alt protokolls-sekreteraren C. P. Laurin, i egenskap af tillförordnad sekreterare i Juslilie-kanslers-expeditionen efter expedilions-sekreteraren C. IV.
Ringborg, som den 23 Januari 1845 undfått afsked, blifvit genom Kongl, brefvet den 4 September 1845 berättigad att få såsom arfvode uppbära hela lönen från den 1 Februari 1845 till slulet af Januari 1846, i följd hvaraf någon innehållning af lönen under den tiden ej kunnat ske; och som protokolls-sekreteraren Laurin, sedan han den 30 Januari 1846 blifvit till ordinarie sekreterare i berörda expedition utnämnd, egde, jemlikt Kongl, förordningen den 10 Februari 1819, att, efter aftjenan - Konstitutions-Utsliottsts Memorial, N:o 11. 7 de af sex månaders begrafningshjelp, tillträda sekreterare-lönen, hade ej heller sedermera någon vakans-besparing, medelst innehållning af lönen, kunnat beredas; i anledning hvaraf, och då direktionen öfver civil-statens pensions-kassa bos Kongl.
Majlis och rikets Stats-kontor begärt utbetalning af ifrågavarande vakans-besparing, utgörande 300 r:dr, men Stats-kontoret förklarat en sådan, på ofvan anförda grunder, icke kunna ega ruin, Kongl. Maj:t, genom nådigt bref af den 4 Augusti 1846, förordnat, all nämnda summa af besparingarne å andra hufvud titeln skulle till pensions-kassan utbetalas.
Som, i följd af de uti Kongl, brefvet den 4 September 1845 meddelade föreskrifter, det alltså inträffat, att dubbel aflöning utgått för en och samma tjenst, hade
Siats-utskottet ansett sig böra mot fle ledamöter af den Kongl, regeringen, hvilka i beslutet deltagit, nemligen Hans Exc. herr Slals-minislern för utrikes ärendena, Friherre
Ihre, herrar Stals-råder O. /.
Fåhreeus, Friherre Staél von Holstein och Friherre Gyllen granat, samt herr Expedilions-chelen Normelin, som kontrasignerat sistnämnda Kongl, bref, anmärka detta förhållande och öfverlemna ärendet till Konstitutionsutskottetts behandling.
Konsti tu lions-Ulstottet har tagit ärendet under pröfning; och, som Utskottet red a n vid granskningen af Stäls-rådels protokoll för den tid, inom hvilken flen anmärkta åtgärden inträffat, fästat sin uppmärksamhet vid densamma, men icke funnit hvarken grundlagens föreskrift eller Riksens Ständers beslut angående dispositionen af besparingarne å riks-slaléns hufvud ti t lar dervid hafva blifvit öfverträdde, om ock anordningens rubricerande kunnat såsom en anmärknings-anlednihg uppfattas; alltså anser Utskottet anmärkningen böra förfalla, och får detta sitt beslut Rikets Ständer härmedelst vördsamt meddela.
S T O G K Ii 0 L M, Emes &.
Gra kbergs Tryckeri, 1848.
Konslitutions-lltskottets Memorial, N:o 12.
1 N:o 12.
Ankom till Exp. Utsk. d. 25 Maj, kl. 1 e. m.
Memorial till Rikets Stander, med betänkande öfver Kongl. Maj:ts, uti Nådig Skrifvelse af den 1 Maj 1848, Jfs 83, till Rikets Stander afgifna förslag till ny Riksdagsordning, jemte en dervid fogad serskild artikel, äfvensom i sam manhang dermed till ny Regeringsform.
Frågan om Nationalrepresentationens ombildning, denna vigtiga samhällsfråga, sorn under och emellan de sednare riksdagarne varit föremål för mångfaldig diskussion och för föregående Konstitulions-Utskotts bearbetningar i grundlagsenlig ordning, har, sedan de i afseende å densamma förut uppgjorda förslag blifvit af Rikets Ständer ogillade, äfven af Konstitutions-Utskottet vid innevarande riksdag varit till behand ling upptagen.
Äfven enskilde riksdagsmän hafva till Utskottet inlemnat genomgripande förslag till ny vallag och riksdagsordning, och frågan har således ock på denna väg blifvit å nyo initierad.
Sådane förslag äro inlemnade: l:o af Riksdagsfullmägtigen Bengt Gudmundsson: »Förslag till ny lag om val lill Riksförsamlingen och till ny redaktion af de §§ i Regeringsformen, som med representationen sammanhänga;» 2:o af Herr Akerman, Fredrik: »Förslag till svenska representationssättets ombildning, uppgjordt af en utaf åtskilliga Ridderskapets och Adelns medlemmar utsedd kommittée,» serskildt i tryck utgifvet; 3:o af Herr Frans Schartau, som inlemnat den år 1846 tillsatta Representationskommiltéens förslag med åtskilliga, af motionären gjorda, ändringar och tillägg; 4:o af Riksdagsfullmägtigen Pehr Sahlström, som likaledes inlemnat nyssnämnda kommittés förslag, med de ändringar eller tillägg, motionären ansett det böra undergå eller behöfva; S:o af Herr von Hartmansdorff', August: »Förslag till svenska Nationalrepresentationens ombildning, uppgjordt efter öfverläggning med ofrälse ståndspersoner och i samråd med ledamöter af alla 4 Riksstånden», serskilt i tryck utgifvet; it i/i. till R.
1847 och 1848. 3 Sami. 8 Höft. 1 2 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 12. 6:0 af Herr Anders Berg:
Förslag till ändringar och förbättringar af vallagarne och Riksdagsordningen; 7:o af Grefve Lagerbjelke, Gustaf:
Förslag, innehållande ändringar i Riksdagsordningen och Regeringsformen; 8:0 af Friherre Palmstjerna, Carl Otto:
Förslag till ändringar och tillägg i åtskilliga §§ af Riksdagsordningen och Regeringsformen; och 9:o af Herr Kröningssvärd, Carl Gustaf: »Förslag till åtskilliga förändringar i Regeringsformen och Riksdagsordningen, åsyftande Nationalrepresentationens ombildande».
Efter fulländad granskning af Statsrådets protokoll beslöt Utskottet att handlägga frågan, och öppnade den, till en början, med öfverläggningar om de hufvudgrunder, på hvilka förslaget till ny vallag borde byggas.
Utskottets ledamöter yttrade härvid enhälligt den mening, att de stadganden uti nu gällande grundlagar, i följd af hvilka för närvarande så många medborgare från representationsrätt äro uteslutne, ehuru de för öfrigt i hvarje afseende befinna sig uti samma förhållanden, som de, hvilka en sådan åtnjuta, borde upphäfvas, hela representationsrätten grundas på val, och valrätten utsträckas så allmänt, som med samhällets förnuftiga anspråk på sjelfständig samhällsverksamhet, sakkännedom och upplysning, såsom nödvändiga vilkor för en väl ordnad representation, vore förenligt; och, vidkommande valsättet, beslöts, till följd af derom anställd omröstning, att de valberättigade skulle, för valrättens utöfning, indelas uti valafdelningar eller klasser.
Inom Utskottet utsågos, i anledning deraf, kommitterade till att på dessa grunder utarbeta och till Utskottets pröfning framlägga förslag till ny vallag och öfriga till fullständig
Riksdagsordning hörande stycken.
Ett sådant förslag hade ock utaf de kommitterade blifvit utarbetadt, till Utskottet inlemnadt och på dess bord lagdt, då Kongl. Majit till Rikets Ständer afgaf Sin, den 1 Maj daterade, Höga Proposition, jemte förslag till ny Riksdagsordning, till en dervid fogad serskild artikel, samt, i sammanhang dermed, till ny Regeringsform.
Dessa Höga förslag hafva Rikets Ständer till Utskottet öfverlemnat i afseende å den af grundlagarne föreskrifna åtgärd, och Utskottet har, efter deras emottagande, ansett sig af undersåtlig vördnad böra i främsta rummet företaga dem till grundlagsenlig behandling.
Yid den, i följd häraf, verkställda granskning af högstberörJa förslag, har Utskottet funnit: Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 12. 3 att förslaget till ny Regeringsform icke innehåller andra väsendtliga ändringar af den nu gällande, än dels sådana, som blifva nödvändiga följder af den nya Riksdagsordningen, i händelse den antages, dels ock uteslutningar af åtskilliga stadganden, hvilka nu uti så väl Regeringsformen, som Riksdagsordningen äro intagne, men vid utarbetningen af de nya förslagen bibehållit sin plats endast uti den sednare, dels slutligen, såsom en följd häraf, en omställning och förändring af §§:nas nummerföljd; och att den serskilda artikel, som åtföljer den föreslagna nya Riksdagsordningen, blott innehåller föreskrifter om hvad iakttagas borde vid den riksdag, då den nya Riksdagsordningen, efter dess antagande, komme att sättas i verkställighet.
Reträffande förslaget till ny Riksdagsordning, så är det väl, såsom grundadt på principen för så kallade samfäldta val, med serskiljning likväl af stad och land, afvikande från den organisation för valrättens utöfning, hvilken, såsom ofvan är sagdt, Utskottet antagit.
Det innehåller derjemte uti flerfaldiga enskilda delar stadganden, dem Utskottet icke obetingadt kan godkänna.
Men då, till följd af grundlagarnas föreskrift, angående huruledes Kongl. Majrts afgifna nådiga propositioner med förslag till grundlagsändringar behandlas skola, det åligger Utskottet att utlåta sig om förslaget i dess helhet, och hvarje afstyrkande af en eller annan enskildhet deruti nödvändigt alltså skulle hafva det helas afstyrkande till följd, har Utskottet, som ej kunnat lemna utan uppmärksamhet, att behöfligheten af en representationens ornbildning inom samhället allmänt är uttalad och medgifven, ansett sig böra främst taga förslaget under öfvervägande i dess helhet och till dess allmänna syften.
Utskottet har dervid funnit, att detsamma, i fråga om valrätt, Riksförsamlingens verkningssätt och hvad dermed sammanhänger, framställer ett förhållande, som, jemfördt med det nuvarande, i afseende å valrättens större utsträckning och verkningssättets förenklande, visar sig ega bestärnda företräden framför det sednare, och att, om det blefve antaget, nödiga befunna förbättringar framdeles med mindre omgång kunde tillvägabringas än hittills.
Utskottet har ej heller kunnat undgå ätt erkänna vigten af de skäl, Kongl. Maj:t, uti den nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, hvilken åtföljt ifrågavarande Dess Höga proposition, behagat meddela för Sitt beslut att, efter samråd med Statsrådet, låta utarbeta och till Rikets Ständer öfverlemna detta förslag till ny Riksdagsordning.
Den stora samhällsfrågan har under en följd af år utgjort föremål för nationens alltmer stegrade deltagande.
Man bar väntat att hos Rikets Ständer vinna dess snara utveckling och lösning.
Den stridighet i åsigter, som rörande hufvudgrunderna för ombildningen af representationen varit rådande, har likväl aflägsnat hoppet att på denna väg få den till efterlängtadt slut befordrad.
För att i den 4 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 12. ordning, grundlagarne föreskrifva, fortskynda frågans afgörande, förekomma söndring inom landet och tillvägabringa den endrägt, som ensamt mot yttre flender och inre oro kan gifva staten styrka till lugn utveckling och förkofran, har fördenskull Kongl. Maj:t låtit, med behörigt afseende på samhällsutvecklingens fordringar, utarbeta detta för Rikets Ständer till grundlagsenlig behandling nu framlagda förslag, dertill uppmanad af Sin konungsliga pligt.
I betraktande' häraf, och på det genom ett afstyrkande, till följd af betänkligheter rörande enskilda delar, tillfälle ej måtte betagas att underställa det Höga förslaget nationens upplysta och lugna pröfning äfven vid nästföljande riksdag, har Konstitutions-Utskottet ansett sig, för sin del, fullgöra sin medborgerliga pligt, da det härigenom, till den behandling, grundlagarne föreskrifva, vördsamt tillstyrker Kongl. Maj:ts nådiga förslag till ny Riksdagsordning, jemte dervid fogad serskild artikel, äfvensom, i sammanhang dermed, till ny Regeringsform.
Som ifrågavarande nådiga förslag allaredan äro tryckta och till Riksståndens samtlige ledamöter utdelade, har Utskottet ansett någon ytterligare tryckning af dem i sammanhang med detta memorial icke hafva varit behöflig.
Reservationer: l:o.
Af grefve Lagerbjelke, friherre Adlercreutz, herr Tersmeden, grefve Lewenhaupt, biskop Hallström, professor Fries, doktor Broman och prosten Ljungdahl: »Då, efter vår fasta öfvertygelse, en representation grundad på klassval, såsom mera betryggande Konungamakten, samhällets bestånd och allas rätt, eger ett. bestämdt företräde framför en genom allmänna val bildad, hafva vi ansett vår medborgerliga pligt kräfva att afstyrka antagandet af Kongl. Maj:ts nådiga förslag till representationens ombildning.
— Den nakna grundsatsen om allmänna val, som är dagens lösen, kan aldrig följdrigtigt utföras utan största vådor för samhället; den kräfver derföre stora inskränkningar och kraftiga motvigter.
— Vi medgifva villigt, att sådana blifvit nedlagde i närvarande förslag; men just arten och vidden af dessa leda till ändlösa strider, till dess slutligen den lika följdriktiga, som samhällsvådliga utvecklingen af grundsatsen, en gång antagen, måste göra sig gällande.
— De tvenne nya klasser, hvaruti nationen efter närvarande förslag kommer att fördelas efter för - Konslitutions-Utskottets Memorial, N:o 12. 5 mogenhet och andra företräden, äro vida mindre naturlige och nationelle, än de i samhället redan lefvande krafters.
— Mera än någon på allmänna val byggd vallag, synes oss en på klassval icke blott närmare öfverensstämma med representationens idé och lemna ett trognare uttryck af nationens inre lif, utan tillika kunna blifva både enklare och mera gynnande för folkfriheten, utan all våda för samhällsordningens bestånd.
— Det utkast till representationsförslag på denna grund, som inom Utskottet blifvit uppgjordt, förr än Rikets Ständer emottogo Kongl.
Maj:ts nådiga proposition, öfverlemna vi härjemte till svenska folkets ompröfvande.
— Då hvarje förslag, bygdt på allmänna valens grundsats, måste medföra flera, mycket mera inskränkande, vilkor, våga vi hoppas, att man en dag skall blifva benägen öfvergifva denna grundsats och inse fördelarne alt antaga en ny representation, lämpad efter samhällets närvarande utveckling, men hvilande på den gamla fosterländska grunden.» 6 Konslitutions-Utskottets Memorial, N:o 12.
Om Riksförsamlingens sammansättning. § 1 Riksförsamlingen representerar svenska folket och sammanträder till lagtima riksdag hvart tredje år, den första söcknedag efter den 14 November.
Till urtima riksdag sammankommer Riksförsamlingen, då Konungen nödigt finner den dertill sammankalla, så ock i de fall, hvarom i Regeringsformens §§ förmäles; dock må vid urtima riksdag förekomma endast det eller de allmänna ärenden, som af Konungen framställas och hvad dermed står i oskiljaktigt sammanhang.
Inträffar lagtima riksdag, innan urtima riksdag slutad är, varde urtima riksdagen upplöst. § 2.
Riksförsamlingen utgöres af tvåhundrade nittiosex (296) riksdagsmän, och sammanträder på tvänne Kamrar:
Första Kammaren och Andra Kammaren.
Hvardera Kammaren sammansättes af lika stort antal Riksdagsmän. § 3.
Riksföramlingen utses genom val för hvardera Kammaren.
Första Kammarens medlemmar väljas för tolf år.
Af dem afgår vid hvarje lagtima riksdags slut en fjerdedel och ersättes genom nya val.
Andra Kammarens medlemmar väljas ånyo för hvarje riksdag. § 4.
För hvardera Kammaren väljas riksdagsmännen af samma röstberättigade i de valafdelningar och till det antal för hvarje, som här nedan sägs.
Om valrätt. § 5.
Valrätt till riksdagsman förutsätter: att valberättigad minst i fem år närmast före valdagen innehaft svensk medborgarerätt, bekänner den kristna läran och uppnått 25 års ålder.
Uti elektorsval eger valberättigad, som 21 års ålder innehar, taga del. § 6.
Valrätt tillkommer: Konstitutions-Utskotlels Memorial, N:o 12. 7 a) Egare eller fideikommiss-innehafvare af till mantal satt jord på landet, eller af annan sjelfständig fastighet, som ej till mantal är satt, men till minst 300 r:dr*) i taxeringsvärde är uppskattad; Innehafvare af kronohemman med stadgad åborätt; arrendator af jordegendom af helt mantal eller deröfver, eller ock, der mantal ej är åsatt, uti taxeringsvärde uppskattad till minst 8,000 r:dr, och med vilkor, att arrendekontraktet på arrendatorns lifstid, eller minst tio år, afslutadt är och han egendomen minst ett år före valdagen innehaft; b) Idkare af borgerlig näring, fabrik, handtverk, handel eller annat till borgerlig näring räknadt yrke; Idkare af annat, eget, sjelfständigt yrke i stad, för inkomst hvaraf direkt skatt till staten blifvit under nästföregående år af honom erlagd; Egare eller fideikommiss-innehafvare af hus och tomt i stad eller köping, så vida fastigheten i taxeringsvärde minst till 430 r:dr är uppskattad; c) Prester, som i kyrkans tjenst ordinarie beställning innehafva; lärare af alla grader vid universiteterna; ordinarie lärare med presterlig befordringsrätt vid andra offentliga läroverk; ledamöter af vetenskaps-, svenska-, och vitterhets- bistorieoch antiquitets-akademierna, så vida de ej på annan grund valberältigade äro; d) Ordinarie cmbets- och tjenstemän i statens omedelbara, eller allmän inrättnings tjenst, såsom ock dem, som från sådan beställning med pcnsionsrätt afgått. § 7.
Militär-personer måga, i och för tjenst, valrätt ej utöfva förr, än med vunnen officersgrad.
Kronolänsman, lands- och stads-fiskaler, vaktbetjente, eller andre, som med desse jemnlike eller ringare äro, ega, i och för tjenst, ej valrätt. § 8.
Delegare i solidariska bolag må valrätt utöfva i förhållande till hvars och ens utredda andel i bolagets fasta egendom, eller årliga rörelsevinst, under de vilkor, som för fastighetsegare och idkare af näring i allmänhet äro stadgade.
Delegare i aktiebolag tillkommer ej, i denna egenskap, valrätt. § 9- Den, som, ehuru till myndig ålder kommen, befinnes under förmynderskap, *)
Med r:dr förslås i della förslag r:dr r:gds. s Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 12. eller är underkastad annans husbonde-välde, eller blifvit ställd under tilltal för groft och vanfrejdande brott, njute under tiden ej valrätt.
Lag samma vare om den, som sin egendom till sina borgenärers förnöjande afträdt, till dess han styrkt sig hafva dem godtgjort, eller vara från deras kraf fri. § 10.
Har någon blifvit för groft och vanfrejdande brott sakfälld eller under framtiden ställd, eller dömd förlustig medborgerligt förtroende, eller ovärdig att vidare nyttjas i rikets tjenst, eller att föra andras talan; eller är någon förvunnen om röstköpslagan vid riksdagsmannaval; miste sin valrätt.
Om valafdelningar och valförsamlingar % 11
De valberättigade delas, för utöfning af valrätten, uti följande afdelningar: I.
Ridderskapet och Adeln: hvartill böra alla valberättigade adelsmän af de på Riddarhuset introducerade ätter. II.
Kyrko- och Läroverks-afdelningen: till hvilken räknas Ärkebiskop, Biskopar, Kyrkoherdar, Komministrar och andra innehafvare af ordinarie presterliga befattningar, lärare vid universiteterna och andra offentliga läroverk, och de ledamöter af akademierna, som på annan grund ej ega valrätt. III.
Embetsmanna-afdelningen: till hvilken räknas valberättigade, i tjenst varande, embets- ocb tjenstemän; så ock de embets- och tjenstemän, som med pensionsrätt från tjensten afgått och valrätt eljest ej ega. IV.
Städernas afdelning: till hvilken räknas valberättigade idkare af borgerlig näring i stad, köping eller på landet, idkare af annat, eget, sjelfständigt yrke i stad, husegare i stad eller köping, samt magistratspersoner i städerna.
V. Jordbruks afdelningen: till hvilken räknas valberättigade egare, eller innehafvare af jordegendom eller bergsbruk. § 12.
Af dessa afdelningar eger den första välja till hvardera Kammaren tjuguåtta: den andra tjuguåtta: den tredje sexton: den fjerde tjuguåtta: den femte fyratioåtta riksdagsmän. § 13.
Konstilutions-Utshottets Memorial, N:o 12. 9 § 13- Valberättigad, som till första afdelningen hörer, ege ej valrätt inom annan afdelning.
Lag samma vare om valberättigad i andra och tredje afdelningarna, så länge han är i tjenst.
Eger valberättigad, som till fjerde eller femte afdelningen hörer, laga grund för valrätt inom hvardera afdelningen, må han dock ej, utan i endera, der han lämpligast finner, sin valrätt utöfva.
Gör någon annorledes; miste sin valrätt. § 14.
Valberättigad i fjerde eller femte afdelningen, som valrätt eger inom flere valdistrikter, må utöfva den i hvartdera af dem.
Eger han inom samma valdistrikt valrätt för så väl fastighet, som inkomst; må han sina röster efter sådan grund till ett sammanlägga. § 13.
Huruledes riksdagsmannaval för första valafdelningen skall förrättas, äfvensom valkretsarnes antal och omfattning, och hvad i öfrigt vid valförrättningen bör iakttagas, bestämmes i Riddarhusordningen.
Denna ordning må ej mot Riksdagsordningen strida, ej eller bindande kraft ega, med mindre den af Konungen gillad är, sedan den af Ridderskapet och Adeln blifvit antagen. § 16.
Riksdagsmannaval för andra valafdelningen förrättas inför Konsistorierna.
Stockholms stad utgör i detta afseende serskildt valdistrikt. § 17.
Inom tredje afdelningen bildas för riksdagsmannavalens verkställande följande valkretsar: 1.
För civile embets- och tjenstemän: de, som bo inom Svea Hofrätts jurisdiktion, utgörande Stockholms stad en valkrets för sig; de, som bo inom Götha Hofrätts jurisdiktion; de, som bo inom Skånska Hofrättens jurisdiktion.
Valen förrättas inför vederbörande Hofrätter. 2.
För officerare af Arméen och Flottan: a) Landtarmécn: för hvilken fem valdistrikter bildas och valet i hvarje valdistrikt förrättas inför den Konungens Hern lill II.
Prot. 1847 oell 1848. 3 Sami. 8 Baft. 2 10 Konstitutions-Ulskottels Memorial, N:o 12. fallningshafvande, hvars residensstad är distriktets medelpunkt närmast; b) Flottan: för hvilken valet förrättas inför Konungens befallningshafvande i Carlskrona. § 18.
Valberättigade i fjerde afdelningen välja, antingen genom elektorer, eller omedelbart, riksdagsmän inför Magistraten i valdistriktets hufvudort. § 19.
Valberättigade i femte afdelningen utöfva sin valrätt genom elektorer; dock med den rätt, hvarom i 25 § sägs.
Elektorerne väljas socknevis på sockenstämma.
Valförrättare i sockenstämman är dess Ordförande.
Höra flere än en socken till samma prestegäll; egen de rätt om gemensamt elektorsval sig förena.
Uppkommer om sådan förening omröstning inom socknarna, beräknas rösterna, på sätt här nedan om elektorsval stadgas.
Elektorerne sammanträda till val af riksdagsmän, antingen å valdistriktets hufvudort, eller å den ort, hvarom i 29 § sägs.
Valet å hufvudorten förrättas af domhafvanden i den domsaga, hvarinom valorten är belägen. § 20.
Valdistrikten för de valberättigade inom fjerde och femte afdelningarne bestämmas till antal, omfång och hufvudort, genom serskild lag: så ock det antal riksdagsmän, hvarje valdistrikt inom så väl dessa, som andra och tredje afdelningarne eger utse, samt hvad i öfrigt i afseende på valens verkställande kan finnas nödigt att föreskrifva.
Denna lag, äfvensom ändring deruti, utfärdas efter Konungens och Riksförsamlingens sammanstämmande beslut. § 21- Flere län, eller delar af olika län, skola för jordbruksafdelningen ej till ett valdistrikt sammanslås. § 22.
Vid slutet af hvarje lagtima riksdag anmäle Första Kammaren hos Konungen de ledigheter inom densamma, som till nästpåföljande riksdag genom nya val skola tillsättas.
Konungen anbefaller, i följd häraf, dem, som vederbör, att om valens verkställande i behörig ordning draga försorg.
Inträffar mellan, eller under riksdagarne, ledighet i Första Kammaren genom Konstitulions-Utskottets Memorial, N:o 12.
11 ledamots afgång; åligge ock vederbörande valförrättare tillse, att. val till ledighetens fyllande anslälles.
Den, som då inväljes, behålle i Kammaren säte och stämma för återstoden af den tid, den afgångne der bordt sitta.
Om röstberäkning, valsätt och rihsdagsmannafullmagt. § 23.