Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under rubriken sadelmakare-arbeten, ej specificerade, upptager nu gällande rearbeten. faxa dylika arbeten ”med äkta förgylda, försilfrade eller pläterade beslag.”
Men då sådan förgyllning, försilfring eller plätering hvarken förekomme ej heller kunde kontrolleras, samt dessutom icke funnes omnämnd under artikeln ”Metaller”, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen föreslagit att ordet ”äkta” borde ur nämnde rubrik uteslutas.
Då emellertid de olika beslagen, särdeles om skilnad icke vidare göres å äkta och oäkta förgyllning, försilfring eller plätering, icke väsendtligen torde förändra varans värde, har Utskottet trott de under den nyssnämnda samt under benämningen ”andra slag” nu förekommande 2:ne rubriker med tullsats af 75 öre å den förra och 50 öre per skålpund å den sednare, lämpligen kunna sammanföras under en gemensam, nemligen: ”Sadelmakare-arbeten, ej specificerade, alla slag”, och som medeltull derå skäligen böra antagas det lägre beloppet af 50 öre skålpundet, hvilket till bifall hemställes.
Halt.
Så väl Friherre Raab hos Ridderskapet och Adeln som C. J. L.
Lönn berg i Bonde-Ståndet hafva uti deras ofvanomförmälda motioner N:o 66 och N:o 92 yrkat tullfrihet för salt] och ehuru önskligt vore, att sådan afgiftsfrihet kunde medgifvas äfven för denna oundgängliga förnödenhetsvara, har likväl, enär den nuvarande införseltullen å oraffineradt salt af 10 öre per kubikfot, hvilken sedan år 1858 bibehållits oförändrad, bör, likasom redan i afseende pa artikeln saltad sill blifvit åberopadt, kunna utgå utan kännbar uppoffring af den stora myckenheten konsumenter, men kok- och bergsalt emellertid år 1861 i tullkassan inbringat den betydliga inkomsten af 190,348 R:dr, hvilken statsverket svårligen torde kunna undvara, Utskottet ansett sig nu icke böra tillstyrka den ifrågaställa tullfriheten för salt.
Siktduk.
Jemte det Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen ansett den uti no ten pag.
34 af nu gällande taxa förekommande artikeln siktduk af metall, hvilken lika med öfriga varurubriker torde komma att uppflyttas ofvan linien, böra erhålla följande redaktionsförändring: »Siktduk af sammansatt metall; se Bevillnings-Utfkollett Betänkande N:o 8. 47 metaller, sammansatta, andra slag, arbetade", hafva bemälde embetsverk föreslagit, att ncdannämnda artiklar måtte, med hänvisning för tullbehandlingen, under samma rubrik upptagas, nemligen: ”Siktduk af jern; se manufaktursmide”, af koppar; se koppar, andra helfärdiga arbeten”, af stål; se stålarbeten,” ” af annat material; se väfnader”.
Utskottet hemställer att nämnda förslag måtte af Rikets Ständer godkännas.
Nuvarande mycket höga afgiftsbelopp för skomakar e-ar be ten anser Utskottet skäligen kunna nedsättas, och får i sådant afseende föreslå, att tullsatsen för skomakare-arbeten af andra tyger än siden samt af saffians, karduans-, färgade, pressade och tryckta skinn måtte bestämmas till 1 R:dr och för de under rubriken ”'andra slag” hänförliga till 75 öre per skålpund.
Sköldpadd, arbetad, drager nu en tull af 5 R:dr per skålpund; men för att underlätta den lofliga införseln af denna lätt smuggelbara vara, anser Utskottet sig böra hemställa, att nämnda afgift måtte nedsättas till 2 R:dr per skålpund.
Så väl för att bereda de inhemska slöjdidkarne lättade utvägar att från utlandet förskaffa sig goda modeller för sina tillverkningar, som ock i allmänhet för att genom lindrig tullbeskattning främja den lofliga införseln, hemställer Utskottet, att den nu med 20 procent å värdet utgående afgiften å slöjdvaror, eller fabriks-, handtverkeri- och manufakturvaror, i taxan ej nämnda, äfvensom i likstämmighet dermed den i införseltarifen sist förekommande rubrik, nemligen: varor mer eller mindre arbetade, som icke kunna hänföras under någon af de i införseltarifen upptagna bestämmelser, måtte nedsättas till 15 procent å värdet.
Smink och Sminkflor, hvilka artiklar, enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen upplyst, vanligen inkomma utbredda på papper, tyg, porslin eller glas, draga nu en tull af 65 öre per skålpund af varans vigt.
Men då denna ej kunde utrönas med mindre än att varan afskiljdes från det ämne, hvarå den vore fästad, hvilket ej kunde verkställas utan densammas mer eller Skomakare arbeten - Sköldpadd, arbetad.
Varor i taxan ej nämnda.
Smink oell Sminkflor. 48 Bevillnings-Utskottels Betänkande N:o S.
Soda,kaustik.
Spetsar, Uddar, Blonder. mindre skadande, hvarigenom egaren tillskyndades förlust, hafva embetsverken ansett lämpligast, om denna vara, i likhet med hvad för pomada och åtskilliga andra varuartiklar vore stadgadt, förtullades utan afdrag i vigten för det vidfästade ämnet, mot det att en skälig tullnedsättning medgåfves; och hafva embetsverken i sådant hänseende föreslagit, att den varan nu åsätta tullafgift 65 öre, måtte nedsättas till 50 öre, motsvarande införselstullen för pomada, samt att taxe-rubriken Smink och Sminkflor måtte erhålla följande förändrade redaktion: ”Smink och Sminkflor, utan afdrag i vigten för det tyg, porslin, glas eller annat ämne, hvarå varan finnes anbringad.»
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (n:o 21) har Herr Brakel, Mauritz, i och för beredandet af medel till ordnande af sjöförsvaret föreslagit, att sockertullen måtte höjas med 3 öre per skålpund ; men då motionären icke närmare uppgifvit, huruvida en sådan förhöjning skulle träffa alla de under nämnda rubrik förekommande slag, samt
Utskottet i öfrigt icke funnit skäl att för närvarande föreslå några afgiftsförhöjningar, får Utskottet hemställa, att Herr Brakels ofvannämnda framställning icke måtte till nåigon åtgärd från Rikets Ständers sida föranleda.
Enligt Kommers-kollegii och Geimral-Tullsfyrelsens förslag torde en ny rubrik: Sotla, kaustik., som utgör ett kemiskt-tekniskt preparat, böra, på sätt bifogade förslag utvisar, i taxan intagas med hänvisning till hvad i införseltarifen för dylika preparater bestämmes.
Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen hafva förmält, hurusom, då Spetsar, Uddar och Blonder af silke och linne, förfärdigades af dessa ämnen dels enbart, dels blandade med annat material såsom bomull m. m., men taxan under förestående rubrik endast omnämnde sådana varuartiklar af silke och linne med 6 R:dr samt andra slag med 2 R:dr per skålpund, vid förtullningen af silkes- och linnespetsar, uddar och blonder, till en ringa del blandade med annat ämne, påyrkats varornas tullbehandling med tillämpning af den lägre tullsatsen.
Till undvikande af härom förekommande tvister hafva embetsverken föreslaeit, o 7 att till benämningen silkes- och linne måtte tilläggas »med eller utan blandning af annat ämne».
Afven till detta förslag anser sig Utskottet böra tillstyrka bifall.
Likaledes Bcvillnings-Vlsk nilein Betänkande N-.o 8. 49 Likaledes tillstyrker Utskottet, i likhet med hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen föreslagit att en i taxan ej omnämnd artikel »Sprutor, brand-, med tillbehör» måtte derstädes under sådan rubrik intagas.
Deremot får Utskottet, i betraktande dels af dessa redskaps sammansatta beskaffenhet dels ock af deras gagn för det allmänna, tillstyrka, att afgiften å dessa artiklar, hvilken embetsverken ansett icke böra stadgas högre än 10 procent af värdet, måtte bestämmas till endast 5 procent.
För att underlätta den lofliga införseln af Spännhalsdukar af läder, hvaraf endast, en obetydlig import egt rum, och då dessa persedlar icke synas böra draga högre tull än den af Utskottet för sadehnakare-arbeten i allmänhet föreslagna, hemställes vördsamt, att afgiften för dem måtte nedsättas från 75 till 50 öre skålpundet.
Likaså torde den i förhållande till varuvärdet alltför höga tullsats, sorn nu är bestämd för Såpa, skäligen kunna nedjemkas till 1 öre per skålpund.
Införselsafgiften för Säckar, nya, tomma, bestämmes enligt nu gällande taxa efter den för väfnaden, med 10 procent förhöjning; men då behofvet af dessa artiklar är i ständigt stigande och afgiften för det å dem nedlagda enkla sömnadsarbete synes alltför hög, hemställer Utskottet, att tilläggsafgiften måtte nedsättas till hälften eller 5 procent.
I afseende på förtullningen af Tafvelramar i allmänhet är visserligen redan stadgadt, att desamma böra förtulla? lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, utan afdrag i vigten för taflan, derå anbragt glas m. m.; men då en närmare bestämmelse rörande tullbehandlingen af tafvelramar för fotografier funnits vara behöflig, hemställer Utskottet, i enlighet med KommerskoHegdi och General-Tullstyrelsens förslag, att under hufvudrubriken »Tafvelramar» må tilläggas: »för fotografier, af papp, ensamt eller med sammanbindning af glas; se papparbeten, olackerade, af bronseradt papp; se papparbeten, lackerade.»
Derjemte hemställer Utskottet, i enlighet med Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens förslag, Bih. lill K.
Prot. 1802 & 1863.
S Sami. 1 Afd. 6 Iläfl. 7 Sprutor, brand-.
Spännhals dukar.
Säckar.
Tafvelramar Tagel surrogat. 50 Bcvillnings-Utskoltcts Betänkande N:o S, Tandpulver.
Strängar. samt att tagelsurrogot eller s. k. artificiell tagel samt till sloppningsmaterial preparerad mossa, hvilket användes till samma ändamål som »gräs, färgadt, trensadt eller upprispadt», måtte, på sätt bifogade- förslag utvisar, i taxan införas; att Tandpulver likaledes måtte i taxan uppföras med hänvisning till sista rubriken i införselstarifen.
Såsom ett förtydligande af den under rubriken Tobak, arbetad, förekommande benämningen: spunnen eller negerhead, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen föreslagit, att ordet negerhead måtte uteslutas samt, med tullsatsens bibållande, efter spunnen tilläggas orden, »hopvriden eller pressad».
Utskottet hemställer att detta förslag måtte af Rikets Ständer antagas.
Såvida den af Utskottet föreslagna tullfrihet för späck kommer att af Rikets Ständer medgifvas, torde nuvarande taxe-rubrik Tran och Späck böra erhålla följande förändrade lydelse: »Tran alla slag . 1 skålpund 1 öre» Enär Bomulls- och Linnetråd icke lärer hvarken till erforderlig myckenhet eller godhet inom landet tillverkas, hemställer Utskottet, att tullsatsen å Bomullstråd måtte nedsättas till 30 öre per skålpund, samt att Linnetråd, som nu finnes upptagen under 2:ne rubriker med olika afgiftsbelopp, måtte till lättnad vid tullbehandlingen under en gemensam rubrik sammanföras med en tullsats af 40 öre per skålpund.
Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen hafva föreslagit, att, då utom den i taxan med hänvisning till tullbehandling såsom strängar omnämnda ”jern, stål- och messingstråd till instrumenter”, äfven tråd af koppar användes till strängar, sådan tråd måtte, jemte de förut uppräknade slagen, i taxan intagas; samt att, efter benämningen ”tråd, linne-” måtte tilläggas följande rubrik: ”tråd al silke, bomull eller lin, öfverspunnen med guld, silfver eller annan metall; se Gulddragare-arbeten.»
Till dessa förslag tillstyrker Utskottet bifall. ttetoillnlngs-Vlskoltcls fiel ti nit ari (te N:o S. 51 Fanérskifvor draga nu hälften af den tull, sorn är bestämd för snickare- Trädvaror. arbeten af samma trädslag, utan att något maximum för dessa skifvors tjocklek är föresluifvet.
Men då en sådan föreskrift visat sig vara af behofvet påkallad, och Kongl. Majit, i anledning af en under nådig pröfning dragen tvistefråga rörande rätta tullbehandlingen af ett parti trädskifvor till cigarrlådor, genom nådigt bref den 15 Oktober 185C förklarat, att dylika skifvor borde förtullas såsom fanérskifvor samt detta beslut vid uppgörandet af den nya taxan torde böra iakttagas, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen föreslagit, att den rörande tullbehandlingen af fanérskifvor i nuvarande taxa införda bestämmelse måtte få utbytas mot en annan, så lydande: »Fanérskifvor af j tums tjocklek och derunder draga hälften af den tull, som är bestämd för snickare-arbeten af samma trädslag.
Till fanérskifvor räknas äfven till cigarrlådor ämnade trädskifvor inom sagda dimensioner».
Då tangentskifvor af elfenben till så kallade klaviaturer enligt gällande bestämmelser tullbehandlas såsom oarbetadt ben och följaktligen äro tullfria, samt de till enahanda ändamål ämnade tangenlskifvorna af så kalladt ebenholtz med samma skäl synas böra vara från införselsafgift befriade, torde, i enlighet med hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen hemställt och på sätt bifogade förslag utvisar, desamma alltså under rubriken Trädvaror 1 taxan upptagas såsom fria.
Derjemte tillstyrker Utskottet, att den med 1 R:dr skålpundet utgående tullsatsen å svarfvareai beten måtte, såsom alltför dryg, samt då för dylika arbeten af ben införselsafgiften utgör 40 öre, nedsättas till 50 öre skålpundet; äfvensom att den nu till 50 procent bestämda tilläggsafgift vid införsel af möbler, försedda med stoppning och öfvertyg, måtte nedsättas till hälften eller 25 procent.
Enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen upplyst, hafva konst- Tänder, gjorda länder, hvilka för längre tid tillbaka förtullades såsom Emalj, arbetad, sedan denna bestämmelse borttogs ur tulltaxan, hänförts till porslin, äkta, hvitt, med en tullsats af 20 öre per skålpund, men då denna tullafgift vore alltför låg för eu så dyr vara, hvilken vanligen vore försedd med infästade stift af platina, 52 Bevillnings-Ulsltollcls Betänkande åm S.
Urband m. m. ladd.
Lafva embetsverken ansett densamma böra tullbeliandlas såsom varor i faxan ej nämnda och föreslagit, att ifrågavarande artikel måtte i taxan upptagas på följande sätt: »Tänder, konstgjorda, tullbeliandlas såsom varor i taxan ej nämnda, arbetade.» Till detta förslag tillstyrker Utskottet bifall.
I betraktande af den obetydliga tillverkning af Ur, som inom landet eger rum, och då denna artikel torde utgöra föremål för oloflig införsel, hemställer Utskottet, att afgifterna måtte nedsättas för följande slag deraf, nemligen: för fickur med guldboett från 4 till 3 R:dr och med boett af andra materialier från 1 R:dr till 75 öre stycket, för skeppskronometrar från 20 till 10 R:dr stycket, samt för lösa eller oinfattade urverk, eller delar af ur, från 3 till 1 R:dr per skålpund.
Enär, enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen upplyst, den nuvarande taxerubriken »Urband* och r Urkedjor” af annat ämne än guld och silfver, med hänvisning till bijouteri-varor, torde vara obehöflig, då dessa finnas bland nyssnämnda varor upptagna samt den lemnade hänvisningen för urbands tull behandling kunde anses mindre lämplig, hemställer Utskottet, i enlighet med embetsverkens förslag, att ifrågavarande rubrik måtte ur taxan uteslutas.
Med afseende å den i förhållande till varuvärdet dryga afgift af 25 öre per skålpund, hvarmed Fadd, andra slag än silkesvadd, för närvarande är belagd, torde tullsatsen å nämnda artikel bestämmas till 10 öre skålpundet.
o Enär tulltaxan i afseende på Vagnar och Åkdon, utom medgifven tullfrihet för sådana synbart brukade, som af resande för eget behof medföras, eller som blifvit ur riket bevisligen utförda, endast innehåller 2:ne tullbestämmelser, nemligen 37 R:dr 50 öre för tvåhjuliga samt droskor, trillor och slädar samt 100 Ii:dr för öfriga slag, har deraf blifvit en följd att äfven nya arbetsfordon och lastvagnar varit underkastade enahanda tullafgifter, ehuru dessa, vid jemförelse emellan de förstnämndas och de sednare artiklarnes beskaffenhet och värde, måste anses vara obilligt höga.
Vid sådant förhållande och då införseln af dylika för landtbruk och näringar bchöfliga redskap icke torde böra försvåras IScvillnirigs-lJtskollits liclänkandc jV:o 8.
53 elior omöjliggöras genom höga tullsatser, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen ansett en ny särskild lämplig tullbestämmelse med hänsigt till arbetsfordon och lastvagnar vara af behofvet påkallad och i sådant hänseende föreslagit, att under rubriken »vagnar och åkdon» måtte i taxan upptagas : ”Arbetsfordon och lastvagnar», med en tullsats aflORidr stycket.
Jemte det.
Utskottet tillstyrker bifall till det af embetsverken framställda förslag om intagande i taxan af ofvannämnda nya rubrik, får dock Utskottet, som anser nuvarande afgifter å vagnar och åkdon i allmänhet allt för höga, helst som den redan nu medgifna tullfrihet för sådana synbart brukade vagnar, hvilka af resande för eget behof medföras, torde hafva föranledt till missbruk, hemställa, att tullsatserna å ifrågavarande artiklar mätte bestämmas för arbetsfordon och lastvagnar til!
5 R:dr, för tvåhjuliga samt droskor, trillor och slädar till 20 R:dr, samt för öfriga slag till 50 R:dr stycket.
Den för Falten, mineral-, med 15 öre per kanna utgående tullsats torde, Vatten. i betraktande af denna artikels behöflighet inom medicinen, skäligen böra nedsättas till 10 öre kannan.
Enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen förmält, har ibland Vattenglas. införsels-artiklar under sednare åren förekommit en under benämning af vattenglas, utgörande en lösning af kiselsyra i kali eller natron, hvilken användes till indränkning af sten, öfverstrykning af kalköfverdrag och färgning på murar m. m.
Denna varuartikel har, såsom ej hänförlig till någon af de i införselsta riten upptagna bestämmelser, hittills tullbehandlats enligt sista rubriken i nämnda tarif eller med 20 procent ä värdet; och hafva embetsverken ansett densamma böra i taxan upptagas till enahanda tullbehandling.
Utskottet, sorn i betraktande af ifrågavarande artikels användning icke finnér densamma skäligen böra underkastas högre afgift än 5 procent å värdet, får alltså hemställa, att vattenglas måtte med en sådan tullsats, på sätt bifogade förslag innehåller, i taxan införas.
Då nedsättning i afgiften för bomullsgarn och bomullstråd redan blifvit fö- Vekar,.lamproslagen, samt Fekar icke synas böra draga högre tull än hvad för bomulls- och ,jns~' träd är tillstyrkt, föreslår Utskottet, att, den med 70 öre skålpundet för vekar nu bestämda tull måtte fastställas till 30 öre per skålpundet. 54 BcviUnings-Vlshotlcts Betänkande AT:o 8. ^fädor*' Kommers-kollegium oell General-Tullstyrelsen upplysa, hurusom, enligt an tagen praxis, så kallade verktygslådor, som innehålla verktyg, hvilka icke såsom sådana kunde begagnas, utan endast vore ämnade till leksaker för barn, blifvit tullbehandlade såsom leksaker; och hafva embetsverken föreslagit, att nämnde artiklar måtte på behörigt ställe i taxan under följande rubrik intagas: »Verktygslådor för barn, med verktyg, hvilka icke kunna såsom sådana begagnas; se leksaker.»
Vinsyra.
Likaledes tillstyrker Utskottet, i enlighet med Kommers-kollegii och Gene Vmstenssyra.
. ral-lullstyrclsens förslag, att Vinsyra och Vinstenssyra måtte i taxan uppföras med hänvisning till kemiskt-tekniska preparater.
Under afdelningen halfsiden-väfnader finnas följande slag upptagna, nem ligen: felb och plys med en tullsats af 1 R:dr 50 öre samt andra slag meden afgift af 3 R:dr.
Då, enligt hvad embetsverken förmält, under loppet af nästlidet år filtar af halfsiden inkommit och såsom i taxan ej särskildt specificerade blifvit hänförda till andra slag samt tullbehandlade med 3 R:dr per skålpund, hafva embetsverken, som ansett berörda afgift alltför hög i jemförelse med varans värde, i underdånighet hemställt, att densamma måtte tullbehandlas såsom felb och plys, samt att således efter sistnämnda artikel måtte införas orden: »äfvensom filtar.»
Detta förslag tillstyrker Utskottet måtte af Rikets Ständer godkännas.
Bland den under afdelningen ylleväfnad upptagna artikeln filtar lärer, enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen upplyst, förekomma dels sådana dubbla och kantade, vanligen kallade resfiltar och äfven använda till sängtäcken, dels ock så kallade machinfiltar, rundväfda.
Sistnämnda 2:ne varuartiklar hafva af embetsverken icke ansetts vara att tullbehandla såsom filtar och mattor, utan böra hänföras, de förre till »kläder» med 50 procents förhöjning i tullafgiften för tyget, och de sednare till delar af redskap och inachinerier och följaktligen fria från tull.
Hvad nu törst beträffar ofvannämnda så kallade resfiltar, anser Utskottet, då upplyst blifvit, att sådana artiklar äfven användas till sängtäcken, någon förhöjning i afgiften för väfnaden, hvaraf filten består, lika litet böra ifrågakomma som för artikeln sängkläder och hemställer derföre, Bevillnings-Vlskoltels Betänkande N:o S. 55 att rubriken filtar och mattor under ylleväfnad måtte erhålla följande lydelse: »Filtar och mattor, derunder inbegripna kantade resfiltar —- 1 skålpund 40 öre.» Vidkommande derefter artikeln machinfilt, tillstyrker Utskottet, i enlighet med embetsvcrkens förslag, att under filtar och mattor måtte införas en så lydande bestämmelse : »Machinfilt, rundväfd, för fabriksbehof; se Redskap och machinerier samt delar deraf.» Genom en sådan bestämmelse tror Utskottet ändamålet med en af Erik Andarsson från Elfsborgs län gjord framställning
(N:o 337) om tullfrihet för så kallade Blänkets eller tjocka tyger af ylle om 70 å 80 alnars längd, hvilka för tryckning på tyger med machin lära vara oundgängligen nödvändiga, hafva blifvit ernådt, och anser sig således icke behöfva närmare ingå i pröfning af omförmälda motion.
Från den allmänna tullbestämmelsen 50 öre per skålpund för hår- och tagel-väfnader hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen ansett undantag böra ega rum för nölhårsfiil, hvilken användes till samma ändamål som förhydningspapper, och följaktligen lika med sådant syntes böra vara tullfri; och torde ett stadgande härom, på sätt förslaget utvisar, böra i taxan näst efter »Väfnader: hår- och tagel-», införas.
Utskottet, som för närvarande ej ansett någon ändring i tullen å ättika af behof påkallad, har likväl velat .hemställa att, i händelse sådan kommer att göras i införscls-afgiften å bränvin, få äfven i afseende å ättika vidare sig yttra.
Enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen upplyst, har vid tullbehandlingen af en del jern- och andra metall-arbeten olika åsigt egt rum om rätta förståndet af det i taxan vid vissa sådana artiklar förekommande ordet: »poleradt».
Till undvikande af tvister i sådant hänseende hafva embetsverken föreslagit, att i slutet af införsels-tarifen måtte, i likhet med den i Norska tull-tarifen härom meddelade förklaring, införas en så lydande •»Anni.
Med det för vissa i denna införsels-tarif förekommande varu-artiklar af jern eller annan metall tillagda ordet »poleradt» förstås, att arbetet skall hafva så mycken politur att intet filstreck derå är synligt.» Ättika. 5G Itevfflnings-Ulskottcts Betänkande K:o S.
Utskottet hemställer, att detta förslag matte af Rikets Ständer bifallas.
Dä Utskottet nu i ordningen öfvergår till Utförsels-tarifen, har Utskottet ansett sig någorlunda fullständigt böra redogöra sä väl för hvad derom, på sätt ofvan är omförmäldt, blifvit vid tulltaxe-frågans föredragning inför Kongl. Maj:t i underdånighet yttradt, tillika ined hvad einbetsverken underdänigst hemställt, som ock ej mindre för de förut omnämnda motionerna om allmän tullfrihet vid export än äfven för öfrige till Utskottet remitterade motioner angående vissa artiklar i utförsels-tarifen.
Vid framställandet inom Konungens Stats-Råd af den särskilda mening, som afsåg upphörandet af ali utförselstull, har till stöd derför i allmänhet blifvit åberopad t hvad som yttrats utaf de komiterade, hvilka under den 2 Maj 1856 till Kongl. Majit afgifvit underdånigt utlåtande med förslag till ny tulltaxa, nemligen att, om införselsafgifterna böra betraktas såsom en bevillning, ålagd förbrukaren af artiklar, hvilka, der de tillverkats inom landet, skolat i tillverkarens vinst beskattas, utgöra åter utförsels-afgifterna en beskattning på den inhemska producenten utöfver hvad han skolat till Statsverket betala i mån af vinsten å sin rörelse.
Ty då den utförda varan allestädes på verldsmarknaden hade främmande medtäflare och följaktligen måste nöja sig med der gängse pris, borde det icke vara någon motsägelse underkastadt, att de afdrag, som vid utförseln ega rum, med ett motsvarigt belopp minska den behållning, som derförutan kunnat af försäljningspriset uppkomma.
Att den svenske tillverkaren af exportartiklar härigenom underkastades en beskattning, hvarifrån tillverkaren af varor, som förbrukas hemma i landet vore fritagen, läte således lika litet förneka sig, som att utförselstullen är ett band, hämmande den del af landets rörelse, hvarmed införda utländska varor skola betalas.