Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den ställning i allmänhet, de personer måste ega, som kunna ifrågakomma till Rikets Ständers förtroende att vara deras Fullmägtige, berättigar visserligen till den icke heller svikna förhoppning att de med samvetsgrann klokhet skola tillse och vårda Verkets rätt, säkerhet och förmån, men ingalunda till en fordran, att de, eller flertalet bland dem, skola företrädesvis, än mindre uteslutande, egna tid och krafter åt de mångfaldiga bestyr samt den ständige uppmärksamhet och oafbrutna omsorg, som en så vidtomfattande förvaltning, för att någorlunda fullständigt handhafvas, kräfver.
Detaljerna vid densamma kunna icke af samtlige Fullmägtige handläggas, och, om sådant vore möjligt, skulle det ingalunda befordra deras ändamålsenliga behandling.
Derföre halva ock utaf dessa detaljer, vissa, såsom vexelhandel!! och hvad dermed sammanhänger, hvilka fordra en ständig handläggning och omöjligen kunna undvara en oafbruten uppmärksamhet, redan öfverlemnats åt deputerade ibland Fullmägtige, och för beredningen af andra, endast tidtals eller tillfälligtvis förekommande angelägenheter, till exempel förändring af Bankens sedlar, uppgörande af vidlyftigare förslag i en eller annan rigtning, hafva särskilde Komiterade måst inom Fullmägtige utses.
Ej mindre genom de Deputerade, som besörja vexelärendena än äfven genom den anordningen, att minst 4 bland Fullmägtige i egenskap af ledamöter deltaga i Direktionen' af Diskontverket, har således i viss mån redan i tillämpningen gjort sig gällande behofvet af en särskild delegation för handhalvande af hvad som tillhör den egentliga förvaltningen.
Genom införande af en sådan såsom stadigvarande institution skulle Fullmägtige först komma i det förhållande till Verket, som för dem, såsom Öfverstyrelse, är den rätta och med deras sammansättning närmast öfverensstämmande, att 4 IJanlw-Utskottels Memorial N:o 44. nemligen hufvudsakligen endast meddela nödiga allmänna föreskrifter och bestämmelser, utöfva en generel kontroll ä dessas verkställighet, pröfva och besluta öfver framställningar, som underställas Fullmägtige, och blott i särskilda fall omedelbart ingripa i den löpande förvaltningen, hvilken deremot borde åligga särskilda Direktörer, och som, efter hvad det redan anförda torde tillräckligt ådagalägga, i ett Verk med den omfattning Rikets Ständers Bank eger, skall taga i anspråk (lere personers krafter.
Af den närmare redogörelse, Utskottet här nedan lemnar för de bestyr, hvilka för närvarande utgöra föremål för Under-styrelsens verksamhet, skall det ovedersägligen framstå, att endast ganska obetydligt af egentlig förvaltning utaf Bankoverket på det hela i verkligheten genom Uuder-styrelsen nu utöfvas.
Emellertid bör det dock tillses, huruvida icke möjligtvis de funktioner, för hvilkas ändamålsenliga utförande särskilde
Direktörer äro hehöfliga, lämpligen skulle kunna besörjas af Bankens Under-styrelse eller de Bankens Kommissarier, hvilka bilda denna Styrelse.
Om Direktörerne, med de vidsträckta och magtpåliggande göromål, som skulle dem tillkomma, uteslutande utgjordes af Kommissarier, hvilka tillika i sistnämnda egenskap fortfarande hade andra, de förstnämnda underordnade, fastän med dem sammanhängande tjenste-åligganden och skyldigheter, så skulle, bland annat, den tillsyn och kontroll, som bör vara en af
Direktörernes icke minst vigtiga pligter, blifva omöjlig, enär Kommissarierne såsom
Direktörer icke kunde öfvervaka och kontrollera sig sjelfve och icke heller lämpligen samt med behörig verkan kunna utöfva dylik tillsyn och kontroll inom hvarandras afdelningar.
Många angelägenheter, såsom vexelaffärer, inhemtande af upplysningar och hvarjehanda meddelanden, föranleda ofta frånvaro från Banken under de tider af dagen, då denna är för allmänheten öppen, och de göromål, som tillhöra Kommissarierne, skulle då komma att blifva fördröjda till följd af den enes eller andres bland dem frånvaro.
Det är ej heller antagligt, att så mångå, till stor del ganska mycken tid fordrande, ofta brådskande göromål, som komme att tillhöra
Direktörerne, skulle kunna vederbörligen skötas i jemnbredd med dem, som åligga Under-styrelsens ledamöter i egenskap af Kommissarier och Kontorschefer.
Ehuru Utskottet ej förbiser att, om de egentliga affärsgöromål af någon betydenhet, som förekomma i bankförvaltningen, kunde öfverlemnas till vissa af Bankens Kommissarier, detta skulle utgöra en nyttig eggelse för Bankens tjenstemän alt vinnlägga sig om förvärfvande af insigter uti bankväsende i allmänhet; hafva dock de anförda, med liera här nedan vidrörda omständigheter öfvertvgat Utskottet, att Bankens nuvarande Under-styrelse icke kan vara en lämplig organ för den förvaltande myndighet, om hvilken nu är fråga, och hvars bildande blifver allt mera vigtigt, för att Banken må kunna utvidga sin verksamhet så, som dess ställning och betydliga tillgångar föranleda, till nytta för allmänna rörelsen.
Utskottet öfvergår tilli redogörelse för Under-styrelsens nuvarande åligganden.
Banko-Utskottets Memorial N:o 44.
5 Bankoverket är, enligt 31 § i Reglementet, indeladt i följande afdelningar, kontor och expeditioner, nemligen: en Kassa-a/delning, en [) epos it i o n s- afdelning, ett Sedel-kontor, en Lånc-ajdelning, ett Låne-kansli samt en Revisions- och Ekonomi-a/delning Fullmägliges expedition, Under-styrelsens expedition och Fiskals-kontoret.
Hvardera af förstuppräknade sex afdelningar och kontor står under en af Fullmägtige omedelbart tillsatt Chef. Af desse Chefer bildas Under-styrelsen, som, jemlikt 32 § i Bankoreglementet, vid sina sammankomster, skall besörja den egentliga förvaltningen af Banköverket på det hela.
Denne Styrelses sammankomster skola hållas en gång i hvarje vecka eller oftare, i händelse målens beskaffenhet eller ärendenas jemna gång sådant fordra.
Daglig tillsyn öfver ordningens vidmagthållande inom Bankens afdelningar och kontor åligger ej Under-styrelsen i vidsträcktare mån, än att, likmätigt 60 § i Reglementet, »Under-styrelsen läte, före utbetalningen af hvarje qvartals lönebelopp, genom några ibland dess ledamöter, biträdde af Advokatfiskal, i Verkets alla under samma Styrelse lydande afdelningar och kontor noga efterse huru sysslorna under loppet af nästförllutna tre månader blifvit bestridda.»
Deremot stadgas i 33 § 3 mom. af Reglementet, att Cheferne skola, hvar för sig, ansvara för arbetets ordnande samt göromålens behöriga och oafbrutna gång inom hvar sin afdelning eller kontor, med skyldighet att, för befrämjande deraf, noga handhafva och iakttaga de kontroller och den tillsyn, som hvar och en af dem, enligt instruktionen för samma afdelning eller kontor, eller andra gällande författningar åligga.
Den dagliga förvaltningen af Verket och tillsynen öfver göromålen derstädes beror således icke af Under-styrelsen, utan af vederbörande Afdelnings- och Kontorschefer, för hvar sin afdelning eller sitt kontor; och desse Afdelnings- och Kontorschefer, uti hvilkas ställning och åligganden i öfrigt någon förändring icke är afsedd, äro, i afseende å kontroll och tillsyn, bundne vid särskilda instruktioner.
Till ådagaläggande af Under-styrelsens olämplighet för den förvaltning, som af densamma nu besörjes, är, jemte annat, anfördt:
Betänkanden, Nio H22.
Memorial, med en fortsättning af Förslaget till Reglementet för RigsContoiret.
(Sjelfva Reglementet tryckes serskildt.)
Da till R.
Stlrs granskning oell godkännande Utskottet härhos vördsamt öfverlemna!- en fortsättning af Förslaget till Reglemente för RigsContoiret, af hvilket de fyra första Afdelningarne förut blifvit i enahanda ändamål till de respective RiksStånden insände, anser Utskottet sig böra serskildt utreda förhållandet med åtskilliga förut icke beräknade tillgångar, dels sådane, som uti RigsContoiret varit bokförda, men icke upptagne uti Betänkandet Nio 3o3, innefattande förslag till beräkning af RlgsContoirets egne Utgifter och Inkomster, dels tillgångar af annan egenskap. ilo Det Staden Ystad vid 1815 års
Riksdag beviljade Lån till Stall- och Cassern-byggnader för Garnizonen derstädes.
S Jfd. §. 8g.
Vid den tid då förenämnde Betänkande N.o 3o2 afgafs, hade R.
Stlr ännu icke fattat sitt Beslut, angående Städernes inqvarteringsbesvär och de i sammanhang dermed väckta frågor om afskrifning af de, vid 1812 och i8i5 arens Riksdagar, Städerne Malmö och Ystad utaf RlgsContoirets medel beviljade Lån, lill Byggnaders uppförande för de derstädes lörlagde Sqvadrr ier af Kronprinsens Husar - 5 78 Stats-Utskottets Regemente; af hvilken anledning någon inbetalning på dessa Lån icke kunnat ibland RtgsContoirets Inkomster beräknas, men sedan numera är afgjordt, att på Staden Ystads återstående
Lån skall, jemte ränta, afbetalas på Capitalet ett belopp af 35oo R:dr, så är, vid detta förändrade förhållande, ibland tillgångarne för extra anslaget upptaget hvad som, i följd häraf, kommer att inflyta. 2:0 i ' ■ ■ ' 1 . 4 1 ■ F. d. Konung Gustaf Adolphs enskilda.
Förmögenhet. 5 A/d. §. go. Enligt Utskottets, af R.
H. St:r bifallne Betänkande (Wto 96 sid.
43) skola de hithörande Actier, nemi. uti Trollhätte Canal och Slussverk upptagne till belopp af R:dr 366: 32. samt uti Södertelje Canal likaledes R:dr i3,i6i: 32. genom Hrr Fullmäktiges föranstalitande bortsäljas.
Denna försäljning var väl beslutad, då meranämnde Betänkande Wto 3o2 afgafs, men sorn Actierne uti Trollhätte Slussverk utgjorde i det hela ett obetydligt belopp, samt, vid då varande förhållanden, Actierne uti Södertelje Canal, ansågos ega föga värde, så har den tillförväntande försäljningssumman uti samma Betänkande N:o 3o2 icke blifvit upptagen bland de der förslagsvis beräknade Inkomster, Enär nu mera ett understöd af 3o,ooo R:dr blifvit Södertelje Canal beviljadt ,och anledning således är till den förmodan, att detta skall bidraga till förhöjning i värdet af Södertelje CanalActier, så harlörsäljningsbeloppet af ifrågavarande Actiers värde blifvit Betänkande!), N:o fai.
579 Under en serskild InkomstTitel upptaget bland de för extra Anslagen bräknade tillgångar. 3:o Adier uti Götha Canal, hvilka, i följd af iSi3 Urs RiksdagsBeslutj blifvit till R.-gsContoiret ofver lern - nade. 5 Afd. §. 91.
Som anledning är att dessa Adier, utgörande i insatt Capital 35,000 R:dr skola kunna till någorlunda skäligt pris försäljas, sedan vid denna Riksdag ett ytterligare Lånebiträde till den återstående CanalByggnadens fullbordande blifvit Bolaget beviljadt, så har Utskottet skolat tillstyrka: att det må uppdragas åt Ilrr Fullmäktige, att om försäljning af dessa Adier och en härifrån tillkommen Motala Verkstads obligation gå i författning på det sätt Hrr Fullmäktige pröfva lämpligast, dock så, att tillfälle beredes åt speculanter att derå göra anbud och åt Ilrr
Fullmäktige förbehålles att anbuden antaga eller förkasta.
Varandes under förutsättning af R.
St:rs bifall härtill, försäljningsbeloppet beräknadt för extra anslagem 4:o
Likaledes och under förutsättning af R.
Sttrs bifall till Stats- och Banco-Utskottens gemensamt afgifna Memorial N:o 54 äro uti g3 §. beräknade ibland Tillgångarne för extra Anslagen inflytande medel af Taekjerns-Berglagens Lån.
Den 1 Mars )83o. .■r-; ■ ■' -I ■ i.
: tne! 1 !-■ ' . ' • /; .. . . . . ■-■i ' • -U J!.. ~’ '> i\' nfj «{.■ f* •!$ •; ■ r. , • -: • ; - • i:. • *» i.;?
■ I.VCI i I ' ' f .:i . ‘ n • ... ; •' " ‘ • ‘ -;>i 1 : i '. i , ■ ; ...K , ' ' :: " • ■ ■ ' . • ' •
. 'ill i , , , .... ■ Stats-Utsk.
Betänkanden, K:o 58i N:o 423.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets Betänkande N:o 386, ang:de Åkerbo Härads dagsverksskyldighet under Kongsöhrs Kungsgård.
De inom H. PresteSländet, V.
BorgareStändct samt H.
BondeStändct gjorda anmärkningar, hvilka föranJedt berörde Betänkandes återremiterande till Utskottet, kunna sammanfattas uti följande 2:ne satser, nemligen : att då Åkerbo Härads
Dagsverksskyldighet icke härrörde från någon Jordeboks- eller Hemmans-skattlaggning, utan varit ett frivilligt åtagande, dessa dagsverken, jemlikt den vid 180g års Riksdag stadgade och sedermera i afseende på flere så beskaffade dagsverksskyldig menigheter, tillämpade grundsats, borde upphöra, hälst då Häradsboerne förklarat sig villige att till Staten återlemna den dem, såsom understöd vid utgörandet af detta onus, tillagde såkallade Dagsverkstunnan; samt att, då Stats- och EkonomiUtskotten uti en allrdeles enahanda fråga för Snefringe Härad i samma Län, tillstyrkt och R.
St:r vid denna Riksdag äfven beviljat befrielse från en dylik Dagsverksskyldighet, StatsUtskollet nu äfven borde handla i öfverensstämmelse dermed och icke orsaka, att R.
St:r uti alldeles enahanda frågor handlade inconseqvent. s B. 4o 58a Stats-U (skottets Varande dessutom inom H.
BondeStdndet, till stöd för den för Åkerbo
Härad sökta befrielse anfördt, atl a:ne allmänna landsvägar från Hufvudstaden löpa igenom nämnde Harad, hvilkas inbyggare derigenom, vida mer än öfrige delar af Länet, som ej vidkännas någon dagsverksskyldighet, besväras med Fångtransporter, Krono- samt Gästgifveri-skjuts.
Och har Prosten Doctor Svedelius föreslagit, att Utskottet måtte åtminstone göra den förändring i sitt förra tillstyrkande, att till K.
M:t må i underdrhet öfverlemnas att, om vid anställande undersökning, Åkerbo Härad befinnes i lika predicament som .Snefringe, det då äfven måtte komma i åtnjutande af samma förmån, utan att R.
St:rs sammankomst behöfver afvagtas.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet behörigen öfvervägat, och dervid funnit sig i så måtto böra förändra sin förut yttrade mening, att det i öfverensstämmelse med Doctor Svedelii förslag, tillstyrker: att R.
M:t i underd:het öfverlemna att, om efter skedd vederbörlig undersökning, Åkerbo
Härad finnes skäligen böra komma i åtnjutande af den sökta befrielsen från dagsverksskyldigheten till Kongsöhrs Kungsgård, K.
M:t må, mot den nu utgående så kallade dagsverkstunnans indragning till Kronan, tilldela Häradet en sådan lättnad.
Den 4 Mars i83o. * Betänkande n, N:s 4^3, 4a4- 585 Reservationer: Af Hr Lagman Noréus, som yttrade att om Statsutskottet vid detta ärendes behandling lemnat tillbörligt afseende å den utredning och de skäl, som föranledt Stats- och EkonomiTJtskottens uti Betänkandet N:o 102, gemensamt gifne tillstyrkande att Dagsverksskyldigheten för Snefringe Härad må genast upphöra, hade, efter Hr Lagmannens öfvertygelse, Utskottet uti denna alldeles enahanda sak icke kommit till ett olika, och, efter hans tanka, obilligt resultat} samt af RiksdagsFullmägtigen N. Strindlundatt han så mycket häldre instämde med Lagman Noreus, som Utskottet nu gått tvärt emot sitt förra, gemensamt med Ekonomiutskottet, fattade beslut, och hvilket, efter hvad Strindlund ganska väl erinrade sig icke varit föremål för några stridiga meningar, som äfven bevisades deraf, att ingen enda Reservation emot sagde Betänkande afgifvits.
Uti dessa Reservationer instämde Utskottets samtelige Ledamöter af IL BoudeStåndet.
Memorial, ang:de Gratificationer åt RrgsContoirets Tjenstemän för befattningen vid utdelningen af och redovisningen för Riksdagskostnadsmedlen, emottagningen och utdelningen till Prenumeranter af, samt redo - 1 584 Stats-Utskottets visningen för RiksStåudens Prolocoll vid innevarande Riksdag; äfvensom Hrr Fullmäktiges hemställan om afskrifning af möjligen uppkommande defecter i dessa tryckta Handlingar.
Sedan inom Utskottet fråga blifvit vackt om Gratificationer åt de Tjenstemän uti R:gsContoiret, hvilka fått sig uppdraget, dels att besörja utdelningen af Riksdagskostnadsmedlen samt öfver dessa medel föra och afsluta räkning, och dels att emottaga och till Prenumeranter utlemna samt redovisa för RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag, jemte Bihanget dertill; samt Hrr Fullmäktige i RtgsContoiret, med anledning häraf, blifvit anmodade, att, i afseende på beloppet af den vedergällning, som, i förhållande till det tned nämnde uppdrag förenade besvär kunde anses lämplig, utlåtande afgifva; Sa hafva bemälte Hrr Fullmäktige uti skrifvelse till Utskottet af den 25 sisth Februarii, anfört, att hvad angår Gratificationen till den person, som egentligen ombesörjt utbetalningen af Riksdagskostnadsmedlen, Hrr Fullmäktige, med afseende på det dermed förenade besvär och ansvar, ansett sig böra föreslå, att Casseuren för Inkomst och Utgift, hvars åliggande, förutan nämnde utbetalning, äfven är, att, efter Riksdagen, för Riksdagskostnadsmedlen behörigen redovisa, måtte varda beviljad en vedergällning af Fyrahundra R:dr B:eo, hvarvid Hrr Fullmäktige likväl tillagt, att de åtgärder, sorn före Betänkande!), N:o 4^4- 585 utbetalningen af Riksdagskostnadsmedlen varit erforderlige, äfven för andra bland R:gsConloirets
Tjenstemän medfört besvär ocb tidsförlust; hvadan Hrr Fullmäktige hemställt, om icke jemväl Kamereraren i RevisionsContoiret kunde för den af honom verkställda granskning af hvarje till betalning af Riksdagskostnadsmedlen uti RrgsContoiret företedd räkning, undfå Tvåhundra R:dr samt ContoirsSkrifvaren i BokslutsContoiret, hvilken ombesörjt utskrifningarne af de flerfalldiga anordningar som af utbetalningarne föranledts, Sjuttiofem R:dr, allt Banco; och således det belopp, hvilket, i förhållande till nämnde Tjenstemäns besvär, i och för Riksdagskostnadernes utbetalning, Hrr Fullmäktige trott sig böra föreslå, komma att utgörd 675 R:dr B:co.
Med afseende på hvad Hrr Fullmäktige sålunda anfört; och då Utskottet tillika infaemtat den upplysning, att för Riksdagskostnadsmedlens utdelning och redovisning inom K.
StatsContoiret vid sisth 18.13 års Riksdag, blifvit utbetald en summa af ggiR:dr B:co, har Utskottet funnit skäligt tillstyrka: att en Summa af Sexhundra Sjuttiofem (6y5) R:dr B:co anslås, för att, på sätt Hrr Fullmäktige föreslagit, fördelas emellan vederbörande, hvilka med Riksdagskostnadsmedlens utbetalning och redovisning egt och komma att ega befattning.
Beträffande åter Gratificationen till den Tjensteman, som fått sig uppdraget, att emottaga och till Prenumeranter utlemna samt redovisa för RiksStåndens Protocoll vid denna Riksdag jemte Bihanget der - 586 Stats-Utskottcts till, så är härvid af Hrr Fullmäktige anfördt, att detta uppdrag redan medfört så mycket besvär och ansvar för den, sorn detsamma emottagit, att Hrr Fullmäktige, i betraktande häraf, samt enär det åligger denna person, att äfven efter Riksdagens slut, icke allenast ombesörja allt hvad till förenämnde tryckta Handlingars emottagande och utdelning hörer, utan ock för de samma behörigen redovisa, trott sig, såsom vedergällning härföre, icke kunna föreslå mindre belopp, än Sexhundra (600) R:dr B:co, deraf ena hälften utbetalas, på samma gång, som de föreslagne Gratificationerne, samt det återstående beloppet, enär han för sitt uppdrag slutligen och nöjaktigt redovisat.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet, på de af Hrr Fullmäktige anförda skäl ansett sig böra tillstyrka: alt en Summa af Sexhundra (600) R:dr B:co anslås åt den person, som fått uppdrag, att emottaga och till Prenumeranter utlemna samt redovisa för RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag, jemte Bihanget dertill, under de, i afseende på tiderne för utbetalningen, af Hrr Fullmäktige föreslagne villkor.
Kommandes de af Utskottet tillstyrkte Summor, i fall de af R.
H. St:r varda beviljade, att utgå utaf Riksdagskostnadsmedlen.
Uti ofvanberörde Utlåtande är jemväl af Hrr Fullmäktige anmäldt, huru det, oaktadt all möjlig noggrannhet vid de tryckta Handlingarnes emottagande och uppräknande, likväl af mångahanda orsaker, un - Betänkan den, N:it 4a4, 4a^. 587 der Handlingarnes inbindning, alltid måste uppkomma några defecta exemplar, och i anseende hvartill, Hrr Fullmäktige hemställt, om icke den för ifrågavarande Handlingar redovisningsskyldige person må anses hafva sin redovisning nöjaktigt fullgjort, äfven om vid densammas afgifvande skulle af de 45o Exemplar, hvarföre lian hör ansvara, befinnas ett mindre antal defecta och hvilket Hrr Fullmäktige förslagsvis uppgifvit till ao exemplar.
Till hvad Hrr Fullmäktige sålunda hemställt har Utskottet ansett sig böra bifall tillstyrka.
Deu 5 Mars i83o.
N:o 425.
Memorial, i anledning af skiljaktiga beslut inom RiksStånden, i fråga om de af Utskottet, i Utlåtandet N:o4>4 föreslagne Allmänna Grunder för upptagandet af ett Lån för Statens räkning i Silfver, motsvarande 2 Millioner R:dr Svenskt Specie, efter gamla myntfoten.
Af de beslut, de respeetive RiksStånden i berörde ämne den 3 och 5 innevarande månad fattat och meddelat Utskottet, har inhämtats, beträffande i.-a Puncten.
Att, i afseende pä innehållet af fcde Mom.,Högv.
PrasteStåndet gillat Utskottets redaction; hvaremot 588 Stats-Utskottets Höglofl.
Ridd. och Adeln, Vällofl, BorgareStåndet och Hederv.
BondeStåndet beslutat, att, från Momentets början: ”Till gäldande af förrberörde 5 proc.t, eller 100,000 R.dr Silfver Specie" etc. skola uteslutas orden: "”eller 100,000 R.dr Silfver Specie,” hvarjemte BorgareStåndet förordnat, att orden ”5 procent” jemväl borde försvinna, och Momentet i denna del lyda sålunda:
"Till gäldande af förrberörde Ränta, och Capital- afbetalning användes” etc.
Enär i denna omständighet 3 RiksStånd äro ense derom, att orden: ”eller 100,000 R.dr Silfver Specie” skola utur 4tde Momentet utgå och 3 Stånd äfven godkänt uttrycket ”5 procent" i stället för det af BorgareStåndet antagne "Ränta och Capital-afbetalnings” anser Utskottet det vara af R.
St:r afgjordt, att ifrågavarande 4^de Moment af i:a Puncten skall erhålla följande lydelse: — — ”Till gäldande af förrberörde 5 procent användes årligen en motsvarande Summa af den ränta och Capital-afbetalning som vederbörande Fastighetsägare till RiksgäldsGontoiret erlägga.” 3.e Puncten.
I anledning af den deruti föreslagne rabatt, eller Mellangiften och Provisionen för lånets anskaffande, hvilken, jemte kostnaden för Silfrets fria lefvererande i Banken, enligt Utskottets förslag, mä ej Öfverstiga 8, högst to procent , är beslutadt: af Ridd, ock Adelns att orden: ”högst 10” borde utgå.
Betånkanden, N:o 4a5- 58g af BorgareStåndet.- att slut-orden borde blifva: “ej öfverstiga 5 procent af BondeStåndetj att samma ord borde blifva "må ej öfverstiga 8 procent.'"
Hvaremot PrasteStåndet bifallit Utskottets nyssberörde Förslag.
Vid detta förhållande, och som 2 RiksStånd, Ridd. och Adeln och BondeStåndet godkänt Utskottets tillstyrkande, så vidt det inskränker sig derhän, att rabatten må ej öfverstiga 8 procent j samt ett RiksStånd, Högv.
PrästeStändetj derutöfver bifallit äfven tillägget i Utskottets förslag "högst 10 procent/J alltså anser Utskottet sig böra inbjuda sistbemälte RiksStånd, att biträda det beslut Ridd. och Adeln samt BondeStåndet i denna del fattat, då genom 3 RiksStånds beslut afgjordt blifver, att rabatten må ej öfverstiga 8 procent.
PråsteStändet icke finna godt, att denna inbjudning antaga; då är Utskottet af den mening, att frågan bör af Förstärkt Statsutskott genom omröstning i följande ordning afgöras. ira Proposition:
Den som bifaller, att, i enlighet med Ridd. och Adelns samt BondeStåndets beslut, 3:e
Puncten afHufvudgrunderne för upptagandet af det utaf R.
St:r beslutne
Lån i Silfver, skall lyda sålunda: "Rabatten eller Mellangift och Provision för lånets anskaffande jemte kostnaden för Sil frets fria lefvererande i Ranken, antingen Transport och Assurance 5go Stats-Utskottets m. ra. af långifvnren eller af R:gsContoiret besörjei, må ej öfverstiga 8 procent,” voterar Ja, Den det ej vill, voterar Nej.
Nej; skall genom serskild votering utrönas, antingen Högv.
PrästeStändets eller Vällofl.
BorgareStändets
Beslut i detta ämne skall tjena till efterrättelse.
Blifvande, i händelse Berörde Nej-proposition vinner, 2ta Proposition så lydande:
Den sora bifaller StatsUtskottets, af Högv.
PrästeStåndet gillade, Förslag till 3:e Puncten af Hufvudgrunderne för upptagandet af det beslutne lånet i Silfver, voterar Ja.
Nej; kommer i öfverensstämmelse med Vällofl.
BorgareStåndets beslut, slut-orden i berörde 3:e
Punct att blifva: “ma ej öfverstiga S procent." 5.te Puncten.
Genom alla 4 RiksStåndens beslut bar blifvit afgjordt, att denna Punct skall erhålla följande lydelse: ”Sedan K.
Mit meddelat Dess Nådiga Beslut, att lånet må upptagas; äga Fullraägtige i RiksgäldsContoiret, att med långifvarne öfverenskomma om lämpelige terminer, då lånet skall lefvereras, äfvensom om det belopp, hvilket å hvarje termin skall aflemnas.” Betänkanden, N:o 4^5.