Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t nu begärda tillökning i anslaget, finnes för ändamålet otillräckelig; tillstyrker Utskottet:
St:r måga bevilja det af K.
Mit föreslagne, således icke för högt beräknade belopp af 3ooo Rdr, såsom tillökning i Anslaget för Farsoters och smittosamma sjukdomars botande, så att samma Anslag å Stat må intill nästa Riksdag blifva 9000 R:dr.
B e t ä n k a n d e n , N:o 128.
93 e) Under denna dag liar Utskottet afgifvit serskildt Utlåtande: N:o i3o ofver Herr Bråkenhjelms P. B.., äfvensom Anders Anderssons från Skaraborgs Län m. fl. Ledamöters af BondeStåndet motioner, om fortfarande af redan beviljade, samt anslag af ytterligare, medel för den i Hufvudstaden varande Veterinärinrättning; och Hr Frih.
Cederströms, Jacob, samt tillika med P. P.
Lundströms m. fl. RiksdagsFullmägtiges af BondeStåndet motioner om nödigt anslag till Iönevilkor för enDjurLäkare i hvarje Län; hvarjemte Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskolten tillstyrkt årligt anslag för flere ProvincialLäkares aflönande.
Bifalla B.
St:r hvad af Utskottet uti desse Utlåtanden blifvit föreslagit, så förekommer vidare vid MedicinalStaten: 1:0
Att såsom anslag för Veterinär-Inrättningen, intill nästa Riksdag komma att fortfara: de år 1823 för 8 Elever till denna Riksdag beviljade R:dr 960:
Hyresmedel för en Hage . . . . „ 25o: till Extra Utgifter 1000:
Sta 2210: 2:0
Att såsom ny utgift uppföres årligt arfv.ode 5o R:dr B:co åt en DjurLäkare i hvarje Län R:dr 1200: 3:o D:o till arfvoden för nye Pro vincialLäkare „ 1200: hvilka 2 sistnämnde Summor, tillhopa utgörande R:dr 2400: sammanräknade med här ofvan före slagne, tillsammans 38o3:24.
- Stats-Utskottets föranleda en tillökning på Staten för SundhetsCoIlegium med MedicinulYerlet i Riket af ......
, R:dr 63o3: 24. ~ med 29 T:r Sp:l under lönerne. i3:o
För en Vaktmästare vid StatsRådet med 200 Rrd.rs lön och 2:ne tillökta VaktBetjente vid Högsta Domstolen med i5o
R;dr hvardera, har K.
M;t upptagit tillsammans ........
R:dr 5oo:
Desse lönebelopp hafva, enligt K.
Brefvet den 18 December 1822, hitlils utgått af Extra Utgifts-medlen förskottsvis, samt af 2:3 HufvudTitelns besparingar ersatts, så vidt de dertill lemnat tillgång.
Anslaget har tillkommit, i följd af den underd. anmälan Justitiai-StatsMinistern hos K.
M:t samma år gjort, om nödvändigheten ej mindre för StatsRådet, att äga VaktBetjening för nödige Budskickningar så val för dess sammankallande som under Sammankomsterne, än ock för Högsta Domstolen i samma ändamål, enär den på Stat för II.
Domstolen varande persons befattning vore sådan att han för budskickningar icke är att begagna.
Och sorn Utskottet anser denna utgift såsom ständig böra på Stat uppföras å den Titel hvartill den hörer; så tillstyrker Utskottet: att beloppet 5oo R:dr B:co må på 2:a HufvudTiteln upptagas. i4:o
Uti de på 2,‘a HufvudTiteln uppförda allmänna FörslagsSummor har K.
M:t ansett följande tillökningar erfordras, lämpade efter hvad utgifterne de föregående åren utgjort, nemi.
Betan Landen, N:o 128. «) Omkostnader för Charta; Sigillatae-Verket 10,000 l\:dr.
Utom Aflöningen , upptager, till papper, bvitstämpling, Transporter, Porto, Expenser, Provisioner, 1823 års RiksStat en Summa af 20,000 R.
Utöfver denna Summa hafva utgått:
År 1824 R:dr 2o38: 37. 8. 1825 „ 7799: 38. 8. 1826.
„ 10,161: 25. 8, fristen för de sednare åren kan väl, i anseende till utgifterne i LandsOrterne, ännu icke bestämdt uppgifvas; men då anledning icke är att den varder stort mindre än de föregående åren, enär Anslagets otillräcklighet hufvudsakeligen tillkommit dels i följd af Stadgandet i 1824 års ChartaeSigill.-Förordning om Försäljnings-Provisionernes godtgörande af Staten, i stället för köparen, dels ock deraf att priset på papperet, som nu mera inköpes af R.
Stms Bank, är dyrare än förut; tillstyrker Utskottet: alt anslaget till Chartae Sigillata;-Verkets omkostnader, med tillägg af det utaf K.
M:t föreslagne tillskott, å Stat uppföres till 3o,ooo R:dr B:co. b) Skrifmaterialier och Expenser, samt ved och ljus för Collegierne m. fl, publique Verk R:dr 10,000:
Stat anslår härtill 5o,ooo R:dr årligen.
Bristerne deruti hafva utgjort:
År 1824 R:dr 10,710: 14. 4- 1825 ; „ 7,581: i. ii. 1826 1827 1828 „ 14,699: 38. 1. „ 15,742: 37. 9. „ 14,400: 2. 11, g6 Stats-Utskottets
Och hafva högre priser på de crforderlige ArtikJarne vållat Anslagets Otillräcklighet.
Uti beloppet af den af K.
M:t fö'reslagne tillökning 10,000 R:dr i detta Anslag, har Utskottet trott en betydlig nedsättning böra kunna äga rum, derigenom, att de så kallade Ljuspenningarne, som af detta Anslag utgå, indragas till StatsVerket af alla de deraf i åtnjutande varande Embeten, åt hvilka löneförbättring af Utskottet blifvit tillstyrkt; med undantag dock. af HofRätternes Betjening, för hvilka en så ringa lönetillökning blifvit föreslagen, att den skulle nästan tillintetgöras, om ljuspenningar dem fråntogos.
—Enär StatsRåden och JustitiseRåden icke uppbära ljuspenningar, skulle således för JustitiasCancelleren, HofCancelleren, StatsSecreterarne, HofRätternes Presidenter, Vice Presidenter och Ledamöter samt RevisionsSecreterarne nämnde förmon komma att upphöra; Och då destomindre anledning till klagan öfver en sådan åtgärd för innehafvarne af desse Embeten synes förete sig, som de fleste af dem, i händelse R.
St:r bifalla den af Utskottet föreslagne lönförhöjning, i så måtto erhålla en större förmon än den K.
M:t för dem begärt, att deras af K, M:t till visst oföränderligt belopp föreslagne löner, komma att derutöfver ökas, om Riksmarkegångspriset på den derunder begripna Spanmålen stiger öfver 6 R:dr T:n, har Utskottet, både för att bereda någon besparing åt StatsVerket och enkelhet i lönernes uppbärande med undvikande af alla de omgångar som uppgörandet och granskningen af serskilta förteckningar från Verken på Ljusmedlen äfvensom upp - Betänkanden, N.o 128. gy börden och redovisningen deraf för hvarje
Verk medföra, funnit sig böra tillstyrka:
St:r måga besluta, att ljuspenningar för ofvannämnde Embeten böra upphöra från och med det år den nya Statsregleringen tager sin början: att vid regleringen af de öfrige EmbetsVerkens löner, på enahanda sätt bör förfaras, så att Jjuspigr indragas, då lönen förbättras; att i allmänhet, då Embetsman, som uppbär ljusprgr, men nu ej undfått lönpåökning, från Tjensten afgår, desamma böra upphöra och för efterträdaren icke äga rum; samt att för de extra Ordinarier, som hädanefter inträda i Em bets Verk-en ljuspenningar likaledes böra försvinna.
Och sorn, i händelse af bifall härtill, de af K.
Mit i Nåder begärdta ofvanberörde 10,000 R:dr, såsom tillökning i FörslagsSumman till Skrifmaterialier och Expenser samt ved och ljus för Collegierne m. fl. publique Verk, kunna med 4000 R’dr förminskas; så föreslår Utskottet; att berörde Förslags-Anslag till endast 56,000
R:dr må förhöjas.
Till förekommande äfven deraf, att Öfverskotten på StatsVerkets inkomster måtte behöfva ålitas till fyllande af brister i blott förslagsvis beräknade Summor, har Utskottet funnit sig böra föreslå de i nästförestående 2ine Puncter ifrågakomne förhöjningar; men som Utskottet jemväl anser de Besparingar som på berörde FörslagsSummor kunna äga rum, böra Öfverskotten tillgodokomma; så tillstyrker Utskottet härjemte! g8 Stats-Utskottets alt R.
St:r tillägga det förbehåll vid desse Förslags*.
Anslags beviljande, att derpå blifvande Besparingar till R:g:sContoiret afleranas. i5:o Å Anslaget, till Rese- och Tractamentspgr för Civile Embets- och Tjenstemän, 10,000 R:dr årli-. gen, visa Räkenskaperne följande brister:
År 1824 , , .
R:dr 2879: 33. g, 1825 . „ 2694: 11.11. 1826 ......... „ 4940: 2. 8, Men då K.
M:t ansett de framdeles uppkommande brister på detta Anslag kunna utgå af 2:a HufvudTitelns Besparingar; har Utskottet funnit berördeFörslags
Anslag böra vid det vid sista Riksdag bestämda belopp förblifva, i6;o Efter granskning af LandsStaternes nu varande TjenstemannaPersonal och dess Aflöning, har Utskottet tagit i öfvervägande det till förbättring i desse Tjenstemäns Iqnevilkor af KammarColIegium och StatsContoiret uppgjorda i K, M:ts Nådiga Proposition om-. förmäldta Förslag.
För verkställigheten af berörde Förslag, skulle erfordras: 1) Att UandsStats-.Tjenstemännens nu varande, uti Kronoräntor och Spannemål indeldta, eller ock Contanta löner, resepenningar och expensemedel, de Boställen eller jordlägenheter, som af LandsKamererare, LandsSecreterare eller LandtRäntmästare å lön inneliafvas jemte Boställsräntorne för KronoBetjeningen utan undantag, så väl som de å serskildta KronoCJppbörder bestådde Provisioner, Procenter, Remisslage, Betänkanden, N:o 128. gg MantalsSkrifnings-Provision eller Arfvode in. m. till Staten indragas oell bland dess inkomster beräknas såsom tillgång för de nya löner, hvilka deremot nu borde regleras, 1) Att härifrån likväl undantogos de inkomster, hvilka icke af Statens eller andre Allmänna Medel uppbäras, såsom Expeditionslösen, hvartill äfven borde räknas den ersättning
Häradsskrifvare få åtnjuta för Debetsedlar, samt provision för utmätt fast Egendoms och stämpladt pappers försäljning. 3) Att, i stället för omförmäldte nuvarande olikartade och ojenina löningssätt, en allmän lika Aflöningsgrund för LandsStaterne antoges, nemligen visse anslag å Stat i SilfverSpecieMynt, hvilket, såsom förut nämndt är, dock borde utgå i det gångbara myntet och från Statens Gassa qvartaliter utbetalas, 4) Att under berörde Anslag äfven skulle uppföras serskildte belopp till resepenningar och Expensemedel för LandsKamererare och LandsSecreterare, för LandtItäntmäslarne till Expensemedel och renskrifningskostnad, samt för KronoFogdar och fläradsSkrifvare till erforderlige resepenningar, 5) Att LandsStatsPersonalen tillökes med en ny T|ensteman åStat i hvarje Län, nemligen LänsNotarie, hvilken skulle undfå lika lön med LänsBokhållare; å Jemtlands och Norrbottens Läns Stater löner för LänsBokhållare uppföras, samt åt KronoFogdar och Häradsskrifvare, aflöning för krifvare anslås. 6) Att för öfrigt antalet af Tjenstemän och Betjening i de Tjenstegrader, af hvilka flere finnas, bestäm - ioo Stats-Utskottets mes för hvarje Län, uti Speciella Staterne, efter förhållandet och behofvet, så att minskning iakttages delden kunde äga rum, och likaså den i visse grader nödiga tillökning. 7) Att Fjerdingsmännens Aflöning, om hvars upphörande och indragning till Staten hemställan tillika blifvit gjord, emedlertid upptoges å Stat, att tills vidare utgå till det belopp den hittills utgjort, endast med den förändring att hvad deraf uti indeldta räntor åtnjötes, komme att, jemte de öfriga indelningarne, indragas och i stället uppföras Penningelöner, uträknade efter hvad de förre utgjort per medium för 10 är, vid förvandling enligt Markegångarne. 8) Att de arfvoden Predikanterne vid LänsFängelserne åtnjuta, såsom reglerade vid sista Riksdag, äfvensom SkarpRättarnes löner, hvilka likaledes då blefvo förhöjda, i allmänhet skulle till oförändradt belopp upptagas. 9) Lönerne, lämpade efter Sysslornes vigt och beskaffenhet, äfvensom Resepenningarne och Expenseniedlen samt Skrifvare-aflöningen för LandsStats Tjenstemänuen och Betjeningen i alla Länen anslås till lika belopp inom hvarje lika grad; och 10) Att under löne-anslagen för KronoFogdar, Häradsskrifvare och Länsmän beräknades afkastningen af deras innehafvande eller framdeles erhållande Boställen eller Bohemnian, fastställd efter skeende undersökning och uppskattning lill visst ständigt belopp, som äfven i Silfver Specie, jemte lönen, å Staten upptoges, Betänkande!), N:o 128. jor I enlighet härmed och med ledning ej mindre af nu varande förhållandet än ock af Landshöfdingarnes Förslag,
med hvarannan jemforda, men förnämligast med afseende på den grundsatts, att, dd en reglering skulle vidtagas, som måtte kunna bestå i en framtid, så beskaffade löner borde anslås, hvilka, för Tjenste-* männens utkomst nödige, tillika voro lämpade efter Tjensternes vigt och beskaffenhet, i jemförelse till an-* dra Sysslor, på det skicklige och pålitlige personer till LandsSlats Tjenstemän måtte erhållas, hafva Kammar-» Collegium och StatsContoiret, i afseende på beloppet af den aflöning, resepenningar och expensemedel, sorn, lika i alla Län, borde i Silfver fastställas, föreslagit: furslagsboräkSilfver. ning i B:eoSc<tR.
S. lar å 128 sk. Cours.
För LandsKamereraren Ion . . . 5oo. Resepgr och Expensemedel . . 5o.^»0 t »gg. -j2 LandsSecreterare, lön.
, 4o°* Resepgr och Expensemedel . * ^°'45o 1200* - - LandtRäntmästäre, lön ...... 35o.
Expensemedel ..........
5o. Renskrifnings-Arfvöde ..... 5>o.^^0 {200* LänsBokhållare, Ion ........ 200. 533: 16. - Länsnotarie D:o ........ 200. 533: .6.- LandsContoirist ........
. . ioo. 266:32.
- LandsGancellist. iöo. 266:32.
- LandsGevaldiger, Ion ....... 60.
Resepgr ,. . . to~ m>. 186: 32.- 10a Stats-Utskottets FörslagslicriikSilfver. ning i BicoSedR.
S. lar å 128 sk.
Vaktmästare vid Landshöfdinge- Cours.
Embetet, lön 60. 160:
KronoFogde, lön 400> Resepgr 5o,4Öo. 1200:
Skrifvarhjelp 5o. i33: 16.- HäradsSkrifvare, lön 35o.
ResePSr 5°-4oo. 1066:32.- Skrifvarhjelp 5o. 133: 16.- Länsman, lön 120. 3ao: Fångvaktmästare, lön ...... 60. 160: ■ D:o Vaktkarl, lön . 40, 106: 32.- Efter de uppratlade ProjectStaterne oell det deröfver gjorda Sammandrag uppgår den föreslagne nya Allöningen för samtelige Länen till 218,610 R:dr i Silfver, som förslagsvis a 128 sk.
Cours calculerade, utgöra i Bancosedlar 593,629 It:dr 3 sk. 9 r:st., inberäknade de anslag i Contant, sorn till förra beloppen upptagas, nemligen FångPredikanternes, Fjerdingsmans och Profossers samt Skarprättares aflöningar, hvilka sammanräknade bestiga till 10,669 R:dr 3 sk. g r:st.
De LandsStats-Tjenstemännen och Betjeningen hittills bestådde Ordinarie löner samt öfrige inkomster hafva utgjort årligen per medium:
Löner och resepenningar m. m..
R:dr 246,863: 32.10. Provisioner och Procenter „ 5i,6n: 9. 7. och Boställs-afkastningar „ 47.958: 3.
3. tillsammans R:dr 346,432:45. 6.
Betänkande n, N:o 128. io3 ■så att, med beräkning af nu varande Anslag i indeldta eller Contanta löner, Resepentiingar och Expensemedel samt Provisioner och Procenter m. ni. såsom tillgång till de af Collegierne föreslagne nya Staterne, en tillökt, i anseende till nu varande olikhet i lönernes belopp icke allenast i serskildta
Län, utan ock inom ett och samina, olika utgift uppkommer, som för alla Länen tillhopa uppgår till rätteligen 247,196: 6. 1.
Uti denna Summa, hvilken med 44)'32
It:dr 33 sk. 2 rist ändock understiger det belopp, hvartill, enligt Landshöfdingarnes förslag, den erforderliga tillökningen skulle för Länen på det hela uppgå, har K.
M:t i Nåder antagit, att flere nedsättningar kunna äga ruin, såsom för LandsSecreterarne, KronoFogdarne, HäradsSkrifvarne och Länsmännen', tillsammanlagdt 85,400 R:dr; i följd hvaraf, med beräkning derjemte af de till indragning ställde Fjerdingsmans-lönerne, 8637 iRrdr 21 sk. 2 rist., hela den af KammarCollegium och StatsContoiret föreslagne ofvanberörde tillökning lomme att minskas till i53,i23: 32. 11., ett belopp, hvilket under förslagets
Verkställighet ansetts ytterligare kunna något nedsättas, dels genom vidare möjlig sammanslagning af någre Fögderier, dels i synnerhet i följd af ett närmare och säkrare utröndt förhållande med BoställsAfkastningen och genom Anslag af flere efter hand disponible Hemman, att till Boställen der sådane saknas, användas.
Men ehuru drygt detta lönetillskott visserligen vore, betrakladt såsom en ny utgift föl' StatsVerket, har K.
M:t dock ansett det icke nu kunna vidare förminskas, om det vigtiga än - io4 Stats-Utskottets damålet med liela denna lönereglering skulle behörigen kunna enias.
Vid anstäldt öfverslag af de tillgångar som för RiksStatens reglerande med säkerhet ansetts vara att påräkna, har Utskottet funnit sig icke kunna till R.
St:rs bifall anmäla alla de många, om än erforderlige, nya årliga anslag sorn vid denna Riksdag blifvit begärda, och Utskottet har således sett sig nödsakadt, alt vid pröfningen äfven af de ifrågakomne löne-regleringarne iakttaga all möjlig inskränkning, på det en tillökring i summan som genom serskild allmän bevillning fyllas bör, utöfver hvad den vid sista Riksdag fastställdes, måtte, så vidt möjligt är, kunna undvikas.
För att likväl bereda dem, som efter Utskottets öfvertygelse äro i största behof af bättre lönevilkor, någon väsendtlig nytta af en löneförhöjning, har Utskottet trott det vara bättre, att med inskränkning till desse, häldre göra det i helt, än att med utsträckning till alla, tilldela hvar och en så litet, att, ehuru Statsverket ändock skulle vidkännas en betydligare ökad utgift, något hufvudsakligt ändamål derigenom icke vunnes.
I frågan om företrädet för LandsStatens Tjenstemän eller för den indelta Armeens Befäl till åtnjutande af en så beskaifad förbättring i Aflöningen, förekommer väl den likhet desse Corpsen emellan, att missförhållanden och ojemnheter i lönevilkor hos deni båda äga mm , och hvilka brister genom förhöjning i vissa Anslag skulle kunna athjelpas; men som obe strid - Betänka nd en, N:o 19.8. io5 strill ligt är, att af alla löntagande, Armeens TjenstemannaPersona! för närvarande är den minst väl lottade, och att densamme, mera än de fleste af LandsStaten och Öfrige Civile löntagare, saknar en efter tidernes skick tarflig utkomst; sä liar Utskottet, för att kunna åstadkomma möjligheten af en öfver liela Armeen behöflig löne-reglering, ansett sig föranlåtet tillstyrka: alt för närvarande må uppskjutas med en så allmän och vidsträckt förbättring i LandsStatsTjenstemannens löner, sorn K.
M:t i Nåder föreslagit, hvilken, äfven utan antagandet af den ifiågakomne beräkningen af lönerne i Silfver, skulle erfordra ett ökadt årligt Anslag till ej mindre belopp än i53,ia3 R:dr sk. 11 r:st.
B:co. Men då, det oaktadt, under granskningen af de för LandsStaterne redan beviljade Anslag, Utkotlet ansett någre deruti befunne större brister kunna åtminstone till en del afhjelpas, har Utskottet skolat till R.
Stlrs pröfning öfverlemna följande: a) Genom Nådigt Bref den 23 Januarii 1827 har K. M:t, i anseende till Landskamererarens i Blekinge Län svaga lönevilkor, beviljat honom tills vidare, och intill dess den allmänna löneregleringen för LandtStaten hunne tillvägabringas, en löneförhöjning af 5oo R:dr B:co, hvilka utgått af 2:a HufvudTitelns besparingar.
Bcmälde Landskamererares Lönevilkor på Stat utgöra för närvarande: 2 B. 2 H. 8 ro6 Stats-TJtskottets
Lön, resepenningar och expenser, oindeldt R:dr 722. — - med derunder beräknade 66 T:r Sp:l hvartill komma provisioner, remisslage 366: 37.3.
S:a 1088: 37. 3.
Landskamererares lönevilkor inskränka sig äfvenledes i Gottlands Lant till Lön, resepenningar och expenser indeldt R:dr 100. - - oindeldt „ i5. - - som, efter förvandling, pr medium af 10 år, utgjort R:dr 712: 3. 5.
Provisioner, remisslage och proc:r m. m. 104: 43- 10.
S:a 816: 47* 3. i Jemtlands Lant Lön, resepenningar och expenser oindeldt R:dr 333: 16. — Provisioner, remisslage och proctr m. m. 4%: 33. r r.
S:a 793: 1. 11. i ^Vesterbottens Lcint Lön , resepenningar och expenser indeldt It:dr i5o. - - oindeldt ......
,, 23. - ■ förvandlade, efter 10 års medium . . . 785: 27. . - Provisioner, remisslage och proc:r m. m. 72. — - S:a 657: 27. - Betan k anden, N:o 128.
107 i Norrbottens Län; Lön, resepenningar och expenser oindeldt 563: 40. - med derunder beräknade 47 rL:r Sp:l.
Provisioner, remisslage och proc:r m. m. ng: 2. 2.
S:a 682: 42. 2.
Och som, hvad LandsKamereraren i Blekinge angår, det blifvit upplyst att han, med nära hälften mindre lön-inkomster än LandsSecreteraren och äfven mindre löneförmåner än LandtRäntmästaren i samma
Län, innehar en trägen och besvärlig tjenstebefattning, vid hvilken äro förenade åtskilliga sådane göromål sorn ingen serskild inkomst medföra, genom det att Flottan med SjöTrupperne till större delen äro i Carlskrona fÖrlaggde, hvaraf uppkomma ärender, rörande kronoskjutsningar, transporter och aflönings-liqvider m. m.; samt, beträffande Landskamererarne i de öfriga 4 Länen, det förekommer, att, då den betydliga skillnad i afseende på folkmängd och upphörd, sorn förut egentligen ägt rum emellan de Norra Länen, jemte Gottland, och den öfriga delen af Riket redan till en del upphört och efter hand äfven ytterligare skall förminskas, genom de för hemmans-afvittringen och jordbrukets samt Näringarnes upphjelpande i förstnämnde
Län, i senare tider vidtagne åtgärder, och desse ärenders utförande emedlertid sysselsätter
Tjenstemännen derstädes utöfver den lindring de deremot kunna hafva i de göromål, som äro gemensamma för LandsStaterne i hela Riket, hvartill äfven kommer, alt om sysslorna i de öfriga Länen fordra mera arbe - io8 Stats-TJtskottets te än i de Norra, de åter i desse sednare äro vida besvärligare i afseende på Orterncs läge och beskaffenhet än i de förre; altså, och enär Utskottet anser ofvan upptagne lönebelopp icke utgöra tillräcklig ersättning för de göromål och det ansvar som ifrågavarande Tjenstebefattningar åtfölja och icke eller stå i rättvist förhållande till hvad i andre Län Landskamererarne åtnjuta, och soln, efter lika beräkningsgrund, icke för någon understiger i35o R:dr men väl derutöfver för de fleste, till och »ned 2000 R:dr, tillstyrker Utskottet, det R.
Stir må bevilja förhöjning i lönen för Landskamererareii i Blekinge med . . .
R:dr 5oo - * samt för hvar och en af Landskamererarne i Gotiiahdsj Jemtlands, ^Vesterbottens och Norrbottens
Län med 3oo
R:dr tillhöpa utgörande )ioo - - eller tillsammans för desse 5 Landskamererare en tillökning af ......
R:dr 1700. - - att på Stat uppföras. b) Uti de Utlåtanden som, före upprättandet af det utaf KammarCollegitim och StatsContoiret afgifne Lönings-Förslag, ifrån K.
M:ts samtelige Bef:h:de inkommit, har i allmänhet blifvit framställd nödvändigheten deraf, att LänsNotarie för hvarje Län blefve på Stat bestådd till LandsSecreterarens biträde i göromålen, och för att, då han ägde förfall, förestå tjensten på eget ansvar.
KammarColIegium och StatsContoiret hafva härom anfört: att angeläget vore det LandsSecreteraren Betänkande n, N:o 128. 109 ägde, jemte sig, en Tjensteman, som icke allenast deltager i lians tjenstgöring och förer Protocollet vid de till hans Tjenstebefattning hörande Sammanträden och andra tillfällen då K. M:ts Bef:de sådant föreskrifver, utan ock, så ofta LandsSecreteraren af sjukdom, resor i Tjensteutöfningen eller andre laga förfall är hindrad, på eget ansvar förrättar LandsSecreteraretjensten, hvilket, enligt K.
Brefvet den 8 December 1820, så länge de icke innehafva Ordinarie Beställning, blifvit förbudit; på hvilken grund och då i omförmäldte afseende fordras personer, de der äga håde skicklighet och competence, att på egen hand förestå LandsSecreterare-tjensten och hvilka icke kunna erhållas med mindre deras befattning gifves egenskap af Ordinarie beställning på Stat med deremot svarande lön, KammarCollegium och StatsContoiret ansett dess mera nödigt, att LänsNotarie i hvarje
Län måtte bestås och tilläggas lika lön med LänsBokhållareq, som K. M:ts Ee;f;de i flere
Län projecterat löner för mera än en skrifvare vid LandsGancelliet, samt obestridligt vore, att de göromål vid LandsCancellierne, hvilka ej medföra serskild ersättning, genom Expeditionslösen, sedan LandsStaterne år 1778 reglerades, blifvit så ökade, att större biträde än af en LandsCancellist kunde medhinnas, för berörde göromål erfordras.
Med anledning häraf och då K. M:t i dess Nåd.
Proposition förklarat behöfligt, att, vid nu mera betydligt ökade göromål för LandsSecreteraren, en serskild Tjensteman vid LandsGancelliet på sätt Läns* no S t a t s - U t s k o 11 e t s Bokhållaren är vid LandsContoiret, finnes förordnad, som ansvarar för Protocollets förande derstädes och kan när som hälst vid inträffadt jäf eller annat förfall för LandsSecreteraren, i dess tjenste utöfning inträda; hvarföre ock denna anstallt redan i flere Län, med K.
M:ts tillstånd ägt rum, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka: att å hvarje LänsStat en serskild Tjensteman, i egenskap af LänsNotarie , må uppföras.