Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutligen får Stats Contoiret i underdånighet anmäla: att de Memorial Böcker, som föras öfver Stats Contoirets hela Benninge förvaltning , så till inkomst som utgift, ära för åren 18X2 och 134° Den 14 Juli. och I8I3 i vederbörlig ordning: att 18X3 ars Kongl. Bente-Kammarens Hufvudbok, med tillhörande Verificationer , är färdig, saint 1813 års under afslutande, samt att, hvad Riks Hufvud-Bokslutet angar, det samma, efter hvad Stats-Contoiret haft den Nåden anföra, uti underdånigt Betänkande af den Ig December förlidet år, angående de af Rikets Ständers Revisorer anmälta omständigheter och erinringar, hvarken kan vara fullbordadt för flera år, än I8I0, ej eller afslutadt förrän med nasti idet års utgång; och har Stats-Contoiret nu ytterligare förständigat Kammereraren vid Boksluts-Contoiret, att vid detta arbete lägga så skyndesam och verksam hand, att det ofelbart till den nu förestående Riksdagen varder färdigt, för att då kunna, jemte öfriga Stats-Contoirets Räkenskaper, för Rikets Ständers Stats-Utskott framläggas.
Eders Kongl. Majus underdån- tropligtigste tjenare och ivndersåter M. Haak.
Georg D. Wählberg. N. Frödelius.
Stockholm den 14 Februari 1815 - C. Tunelius.
Öijer.
Den 14, Juli. 134!
Utdrag af Kongl. Majit s Stat, å hvad sorn bör utgå af Högstsalig Hennes Majit Enke-Drottningens Statssumma får år I8I4- Pensioner.- Årligen.
Un af Bikets Herrar, Öfverste Marskalken , f. d.
Academie- Cancelleren, Biddaren och Com- mendeuren af Kongl. Maj:ts Or- den och Biddaren af Konung CARL Xlllrs Orden, Herr Grefve Carl Adam Wachtmeister 2,800 Öfver-Hofmästarinnan,Fru Gref- vinnan De la Gardie, född Friherrinna Bålamb - ' » 8°° Kammar-Fröken Margaretha Gyl- lenborg - 600 — —~ Hof - Fröken Johanna Lovisa Ehrenbill • 400 , Dito Charlotta von Stockenström 400
' Dito Sophia Magdal.
Ehrengranat 400 Öfver - Kammarherren och Com- mendeuren af Nordstjerne Or- den , Friherre Adolph Ludvig Stjerneld - X,ooo Kammarherren Grefve Johan Gyllenborg 250 — Transport 0,6 50 ■ftMM / 1342 Den 14 Juli. < Transport Dito Friherre Eric Ludvig Man- 6,650 derström - Dito Grefve Ad.
Julius Cron 350 — stedt - - - .
Högstsalig Hennes Maj:ts f. d. Harid-Secreterare , Kammarher- ren, Ridda ritus-Secreteraren, Rid daren af Nordstjerne Orden, En af de Aderton i Svenska Aca- 250 demien, A. G. Silverstolpe F d. Secreteraren vid Hen- nes Majus Hof Expedition, Andra Secreteraren 1 Cabinettet för Utrikes Erefvexlingen, Carl Ox O Hochschild • Lif Medicus och Riddaren af Wasa-Orden, Doctor Ad Fredr. 250 -*- Wedenberg - Ofver - Hof- Predikanten , m. m. 300 -i — Doctor C. C. Lilljenwalldh
Hof - Predikanten Ad. rs Adam Sebell, till dess han tillträder 166 32 ; —•
Pastorat - . 150 Hot Predikanten M. J.
Hagberg, på samma vilkor Pagen, Lieutenamten Grefve E. 150 J. G. Oxenstjerna, intill dess han , utom hvad han vid Ar méen‘uppbär , erhåller emot s Page. lönen svarande förrnoner Pagen, Lieutenanten F. U. Silf- 150 versvan, likaledes 150 — Transport 8,916 32 — 3 Den 14 Juli. 1343 Transport 8)916 32 - Lif-Chirurgus , Hof-Medicus J. L. Wenner, personelt 450 __ —; Hof Medicus M- L.
Wenner 300 — Kammarfrun Maria Catharina Ljung 400 .—- — Lito A. C. Rannoe 400 — —- Lito Anna N. Fernholm 400 — Hof-Kainererareh P v. Seltzen 333 ... , , Hof Oeconomie-Bokhällaren Ga briel Wennerberg, intilldess han vid annan tjenstbefattning vin- ner motsvarande
Ion, enligt Kgl. Brefvet den lo Nov, 1813 100 — Contoirs - Skrifvaren Carl AVTi 1 li. von Seltzen dito dito loo — - Förste Kammartjenare!) Carl Boh- man .... 336 Lito Ernst Freese 226 - - — Lif-tvätterskan Tingberg 172 * , - Åldtfrun H. C. Zierman 150 ■ Städerskan Amalia WibergSson 83 l6 Fateburspigan Greta Catharina * Sundgren - * - 3° — Kam mar- V akt mästaren Hultgren 110 ----- Hof Contoirs-VaktmästarenHam- marberg - loo Portc.haise-bäraren Wennborg 37 24 Lakejen Carl Lundgren , enligt Kongl.
Brefvet den lo Nov. 1813, fulla beloppet af dess innehafde lön - 100 . -i- Transport 12)744 24 — *344 Ben 14 Juli.
Svan , dito , hälften af 12,744 24 innehafda lön «■ <?
50 —- —* Dito Peter Hellström - Dito Barnström, enligt Kongl. 50 —— —- Brefvet den 5 Oct. i8i3,dito Dito G. A. Hindgren, enligt 50 samma Kongl. Bref, dito Dito Jacob Höfgren, enligt Kgl.
Brefvet den 16 Februari 1814, 50 dito - - - - -r 50 — _ Hof-Conditorn Etienne Gavuzzi 300 — — Kocken Edlund - äoo _ Taffeltäckaren Hjertzell 166 — Dito Nyström 160 — — Mundskänken Akerlund 166 — — Skafferi-betjenten Hallander - 65 — Koppar-skurerskan Sienberg - 37 — — Silfver-tvätterskan Hjertzell * Silfverkammarpigan Hustru Toll- 60 ..a*» stén , född Eklund t 14,184: 24.
Stall - Staten.
Hof-Stallmastaren , General-Ma- joren och Commendeuren med Stora Korssel af Svärds Orden, 3o Grefve Ad.
Kudvig v.
Schwerin TJ nder-Sta 11 mäst a ren , Hieutenant 750 — Mauritz Westfeldt Stall - Bokhållaren , Secreteraren 333 — Jonas Hind - 200 — — Transport 15,167 2 4 — i Den 14 Juli. *345 Transport i5Y4f>7 2 4 Hästlälcaren Ekmarck • 5° _ Vagnmästaren Hartman 44 _ Lifkusken Ekholm loo - Lif-förridaren Bergstram 88 Dito Nils Ernwall 88 - Hingstridaren Ahlgren - • 44 — Kusken Wennerström - . 84 Dito Skagersten - 56 Dito Hallgren 4.2 Förridaren Lindberg - 40 Eiddrangen Sundström 80 Dito Lundman - 40 .. --.4 Dito Sundling ... 73 ' . . Dito Lindman - 72 —— 8,183: — — -—u_ Pensionairer:
Äldste Kammartjena- rén Boman - 336': — Hof - Lakejen P. ' Almqvist - 100: - * 436 i Pensionairer nf Hand-Cassan Friherrinnan Man- derström - 400: — Ofverstinnan Eh- rengranat - 400; » * Transpotr 800: — — 16,803 24 5'te Sundet. 16g. 170. 1346
Fru Laval Fröken Lovisa Sandelhjelm, som, enligt Kongl. Brefvet den 20 April 1814» bibehåller hela ilen af henne gemensamt med. sin aflidna Syster innehafde pension af A* M. Seinkneckt Fru Suthoff • Fru Stenius Fru Strålenhjelm loo: 66: 33: 16 : 33: 22 : 32. — 16. — 3S- — i G. — 10. 8.
' Tillhopa årligen Härifrån afgår:
Äldste Kammarrjenaren Boman, genom döden afgången den i 2 April 1814.’* 16,803 1,072 17,875 24 Io 8 34 Bester! 17,539(34 8 8 Stockholm af Kongl. Stats-Contoirets StatsXamererare Contoir den 14 Februari 1815.
Ad, Leyonmarck« Vördsamt Oen i 4 JuiU Uppläst hos Samtliga Riks-Stäriden deri 14 jrili; Vördsamt
Till följe af fen inom Corisiifutiöns TTtsicötiet väckt tnotiori; får CönStitutiöns-tJtskbtter höé Rikstens
Ständer föreslå fett så lydande tillägg vid slutet af 6ö Regén ngs-lro fm teti: ”Uteslutande Privilegier å tid högst'fterfii ton år, för nya Uppfinningar, teller flya tellet?
betydligen förbättrade
Met boder i Konst telléf Näringsfång* varte likväl Konungen bbetäget, ätt fefter vedei böfandfes hörande bevilja.
Hvilket förslag hoä Rikstens Ständer vördsamt antnäles j för ätt enligt f>6 §.
RegeringsFormen behartdiaSa Stockholm dteri 13 Julii8i§; På Högloft.
Riddersk; På Hög v. Prést-Siåhdeis •fih Ad.
Uedämötfers
Utedafnöiers vägnar vägnar Rudolf Cedersirlitrii C.< v.
På Vällofl. Borgare- På Heder v. Bortdfe Ståndets I.edamöters Ståndets I.edamöters vägnar vägnar J. T Vegelin.
And. Json Hyckert.
Gei A. Silverstolpe'; Uppiast hos Samtliga Riks .Ständen rien 14 Juli Vördsamt ^Memorial!
I anledning af inom Utskottet vackt motion, har Constitutionk-Utskouet tillstyrkt följande. tillägg »348 Den 14 Juli. tillägg lill 46 och 56 §. §.
Riksdags-Ordningen»
Den 46 §. föreslås att begynnas med en så lydande ny mening: ”Under motions-tiden bura mindst ivaline Plena i vedan hållas , så vida ej Ståndet derom annorlunda beslutar.”
För öfrigt skulle denna §*. förblifva oförändrad, men i sammanhang härmed i 56 §.
Riksdags-Ordningen tilläggas vid slutet: ”Prågor rörande ämnen , hvaröfver Riksens Ständer ensamme äga beslutande rätt, få under loppet af hela Riksdagen vädas, och skola till vederbörande Utskott remitteras; men då sådana frågor, efter den ofvannämde motions-månadens utgång väckas, upptagas de ej förr till beredande af Utskotten, än vid nästföljande Riksdag.”
Hvilka förslag till Riksens Ständer skulle anmälas, för att, enligt 56 §.
Regerings-Formen behandlas.
Stockholm den' 12 Juli 1815.
Ståndets Ledamoters - Ståndets Ledamöters På Högh Riddersk. och Ad.
Borgare - På Högv. Prest-Stån - dets Ledamöters vägnar C. v.
På Hederv Bonde - vagnar J. Wegelin: vägnar A. J:Son Hyckert. G, A.
^Vörd - Den 14 Julié Uppläst hos Samteliga Riks-St5nden den 14 Juli.
I anledning af inom '
Constitutions - Utskottet vackt motion får Utskottet härmed till Rikssens Ständer anmäla ett förslag till en ny , hvilken borde införas mellan den 37 och 38 §.
Regerings Formen, så lydande: ”Norrmän som till Sverige inflytta njute Svensk medborgarerätt ifrån den tid de sig dertill hos Konungen anmäla.
Utlänningar sorn bekänna sig till den Christna Läran, hyilka 6 ar innehaft Ordinarie, Embete, Burskaps rätt eller varit fastighets ägare, vare berättigade att såsom Svenske Medborgare anses.
Andra utlänningar måge efter 6 års vistande i landet sig hos Konungen anmäla, som äge att pröfva huruvida medborgare-rätt dem må förunnas.’’
Hvilket förslag anmäles till behandling, enligt 56 §. Regerings-Formen.
Prest-Ståndets och Ad.
Ledamöters Ledamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström. C, v. Rosenstein.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamoters vägnar vägnar J. Wegelin. A.
Json Hyckert. G. A. Silverstolpe.
Vörd - ?|5* Pen M MN f/ppläst hos Samtlig?
Riks-StSnden d?n 14 Vördsamt Memorial!
Eagr' samt Allmänna Besvärs* och Qeco* npmie-Utskqtten hafva ti?l handläggning fqrehaft de särskildta till dessa Utskott; gemensamt frår; Höglofl Bjdder$kapet och Adeln samt Hederv.
Bonde Stånde? remitterade Memorial af I-ferc Eagmannen, Mapnerstam samt Riksdags Fullmägfiga Anders Danielsson från Elfsborgs Eän, Jon Jonsfon f?ap Blekinge och Nils Adansson fran Malmöhus Eän, äfvensom Herr Öfversten O . fjonrad Akerhjelms fil!
Ridderskapet?
Och Adelns RrotQcql} den Ig sisth April gjorde snundtliga anförande, såsom tillägg till Herr Eagman .Manrterstams då ingifna nyss omför* -gasildta Memorial. ^\f dessa Memorial hafva Utskotten inhärn-! tat, att deruti på anförda skäl föreslås: af Hére Uagmännen Mannerstam:
Isq atj en allmän riä* .fingsfrihet må införas, så att hvar Svensk man i Stad och på Rindet skall ägg att idka hvilket lofligt näringsfång sarp heldst, emot fullgörande af de allmänna skyldigheter och de afgifter tilf Staten, sorn dermed ärq förenade, samt att Allmogen m| utan särskild afgift idka handtverk
OCh slöjder; 2.0. att handel och sjöfart, sa val fnom Riket sorn till Utrikes orter, må af hvilken sorn helds; obehindradt idkas, samt Stapelfrihet lemnäs åt allg d© hamnar i Riket, derifrån fartyg kunna till in- p,ch utrikes, orter1 afsändas, pch der Tullbevakning finnes eller kän med säker controll inrättas; samt att alla Svenska män jnå aga rätt att reda i skepp; 3:0 att utländska skepp
Den 14 Juli. 1351 skepp och handlande må med lika frihet, lika tull och öfriga utgifter som inländské, uppköpa och utföra Rikets exportvaror samt hitföra och sälja de importvaror, som till förbrukning i Riket äro tillåtna och icke med allmän fördel kunna till erforderligt belopp inom Riket tillverkas; 4:0 att såsom en följd häraf alla stadgan - den uti 2, 3, 4, 5, 6 och 7 Cap. af HandelsBalken, hvilka såsom innefattande Oeconomiska jtadganden borå utur den under utarbetning varande nya Civil-Lagen försvinna, genast ändras i likhet med förenämnda grunder; och 5:0 att Product-Placatet upphäfves, samt att SeglationsOrdningen , SjÖtulls-Taxorna med flera i dessa ämnen utkomna Författningar efter samma grundsatser rättas samt alla de stadgar och inrättningar försvinna, som på något sätt gynna den utrikes handeln, så framt dessa inrättningar äro för Jordbruket och den nyttiga National industrien skadliga; af Anders Danielsson likaledes: att alla föreskrifter i ofvannämnde Capitel af. Handels-Balken, som angå Handtverkerier samt Rikets in- och utrikes handel må upphäfvas och endast den allmänna grundsats stadgas, att hvarje Svensk man får idka hvilken handel, handtverk, näring och rörelse som heldst och att den inrikes handeln bör vara fri och obehindrad: att Product-Placatet, med alia särskilta Författningar , som strida emot denna således lagda grund, må genast upphöra samt utförseln af Svenska varor och inföiseln af tillåtna utländska varor med lika tull och friheter få verkställas af in- och utländska skepp och handlande: att den vissa ✓ i 352 Veil 14 Juli. vissa Stader Iemnade Nederlagsfrihet afskaffa» och rättigheten att upplägga främmande varor blifver, så vidt den bör tillåtas, lika för alla Stapelstäder ; och att Tull-Taxorna sålunda ändras, att alla de utländska varor, hvilkas bruk ej kan*' förekommas , varda till införsel emot tull tillåtna, men deremot alla onödiga öfverflödsvaror bade till införsel och bruk varda förbjudna; af Jon Jonsson: att förbudet emot landsköp må upphöra, och således Allmogen och hvarje Landtman anses berättigad, att sig imellan handla och till hvad ort som heldst inom
Riket fa transportera öch afsätta alla landtbruksafkastningar, handaslöjder och trädvaror, af hvad beskaffenhet de vara må; och af Nils Månsson; att rättigheten till utförande utom
Riket af alla landtmanna-producter utan erläggande af tull må blifva alla provinsers invånare och åtmindstone dem i Skåne beviljad; hvarjemte Utskotten funnit att ofvanomförtnäldte af Herr Öfversten Åkerhjelm gjorda anförande i synnerhet haft till föremål, att fästa uppmärksamhet dervid, att i händelse Product-Placatets upphäfvande af Kai.
Majit icke i Näder bifölls, förutsåg Herr Öfversten svåra följder för Rikets Norra Provinser i allmänhet, hvilkas behofver af flera nödvändighetsvaror, jemte spannmål, fordrade den mest gynnande afsättning af trädvaror, som icke skulle kunna vinnas om invånarne voro skyldiga att endast till inländska köpmän föryttra berörda producter.
Vid det omförmäldta, till deras gemensamma utlåtande hänskjutna ämnen , hos Utskotten blif - Den 14 Juli. 1353 blifvit föredragna, hafva val Ledamöterna af Vallofl.
Borgare-Siandet tillkännagifva, att sorn de ansago de uti förenärnnda Memorial väckta frågor röra de Ståndet i Nåder förundta Privilegier, funno bemälte
I edarnöter sig icke kunna i öfverläggning till beslut derom deltaga; men då Ledamöterna af de öfriga Riks-Stånden ansett denna af Borgerskapets Ledamöter vidtagna ålgård icke böra vara for dem hinderlig, att, i likhet med hvad Riksdags-Ordningen föreskrifter, låta till beredning förekomma hvad till Utskottens handläggning är vordet öfverlemnadt, samt att Betänkande deröfver afgifva , hafva berörde ämnen i sådant ändamål till öfvervägande blifvit företagna.
Under öfverläggningen härom har dock imellan Ledamöterna af sistnämnda trenne
Riksstånd skiljaktiga meningar i vissa af de framställa frågor sig yppat, hvarföre ock votering blifvit anstäld; och få Utskotten således nu framlägga det af pluraliteten beslutade Betänkande.
Hvad forst beträffar den derom väckta mo'» tion, att en allmän näringsfrihet må beviljas, så att hvar och en Svensk inan i Stad och på Landet må blifva fritt att idka hvilket lofligt handtverk och näringsfång som heldst, emot fullgörande af de allmänna skyldigheter och de afgifter till Staten, sein dermed äro förenade; samt att Allmogen må utan särskilt afgift idka handtverk och slöjder; så, enär detta ämne redan hos Utskotten till behandling förevarit, anse
Utskotten någon ytterligare åtgärd dervid icke kunna ttagas.
Vid - >354 Den 14 Juli.
Vidkommande dernäst frågan om upphäfvande af hvad 6 Gap. Handels-Balken i afseende å förbud emot landsköp stadgar; så emedan dels allmän frihet i spannmålshandel förut är beviljad, dels enahanda frihet i afseende å handel roed victualie-varor, i anledning af derom gjord underdånig ansökning, lärer af Kongl. .Majit, efter hvad Utskotten hafvj fullt skäl att förmoda, innan kort genom utfärdad Nådig Författning fastställas, enär Kongl. Maj.-t under nu påstående Riksmöte täckts i Nåder inhämta Riksens Höglofl.
Ständers underdåniga yttrande öfver hvad vid en sådan fri handel bör iakttagas, och hvarom dessa Utskott, efter erhållen Remiss, afgifvit vördsamt utlåtande; ty, och då genom särskilta författningar Allmogen jemväl erhållit rättighet, att till Städerpa få införa och försälja åtskilliga af dem . tillverkade handaslöjd Jer, anse Utskotten, att förbudet emot landsköp i de hufvudsakligaste delar redan upphört, så att något hinder icke bör vara , att inrikes handeln med alla sådana varor, hvilka såsom landets producter ära att anse, må , utan undantag lemnäs fri och obehindrad; hvarföre Utskotten ock tro sig äga fullt skäl tillstyrka, det Riksens Högh Ständer må hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit i Nåder ville till eu slik frihet i inrikes handeln bifalla och derigenom förenätnde Capitel till ali kraft och verkan upphöra.
, Hvad åter angår det derom gjorda yrkande, att handel på utrikes Orter må af hvem som heldst frän alla hamnar i Riket, derifrån fartyg kunna v - * ' V J)en 14 Juli, *354 Jtunna till berörde orter ttfsändas, få obehindrad Utöfvas, och stapel-frihet varda tilldelt alla sådana af dessa hamnar, der
Tullbevakning och nödig cqntroll kan inrättas , samt att alla Svenske män må äga rättighet att reda * skepp; så, utom dea 'omständighet , att »ti Rikets vidsträckta skärgårdar, der en mängd så beskaffad* hamnar finnas, hvarifrån skepp till utrikes fart kunna utredas och utgå, det blefve svårt och i det närmaste omöjligt) att kunna föranstalti Om en tillräcklig TuUbevakning och tillsyn, fö» rete sig ock, efter hvad Utskotten trq sig inse, manga andra betydliga hinder emot antagandet af omförmäldta förslag.
Ibland dessa ber rakna* att dep sökta omfprmälta frihet icke skulle kun* na af Landtbrukare i. allmänhet, utan till det mesfa endast af dem, sorn ära boende närmare intill hafskusten begagnas, samt att den afven hos dessa sistnämnda skulle blifva inskränkt till ett ganska finga antal, då de öfriga sakna både den förmögenhet och de kunskaper, sorn till en slik handels idkande oundgängligen behöfyas, hva» dan ock denna handelsrättighet icke kan anse* bidraga till Jordbrukets förkofrans att Jordbrukaren, sorn, då b?n med erforderlig drift skall sköta sitt yrke, mäste dertill använda all sin tid odelad, icke skulle kunna derjemte nied allmän och egen fördel drifva en utrikes handel, förenad med flerfaldiga orricprger och besvär af brefvexling, räkenskapers, förande m. m : att örn än Landtmannen genom deritia handel skulle vinna någon förmånligare afsättning af egna och från andra Landtbrukare uppköpta sådana pro ducter, Den 14 Juli. (flucfer, som till export äro tillåtna, det likväl icke; kunde blifva, med bibehållandet af en för det allmännas väl nödig ordning imellan näringarna öfverensstämmande, att hvarje Landtman tillika skulle äga rätt idka handel med de utländska varor , som i retourlaster blefvo hämtade: att samma handel, tilläten för alla folk classer, oundvikligen skulle föranleda till Lurendrägerier och Tull försnillningar och befordra tillfällen till dylika företag , hvilka icke genom de kostsammaste bevaknings-anstalter kunde jorekommas, äfvensom att detta synes motverka det föremal, hvarå allmänna uppmärksamheten
xtu är fästad, att, till befordran af allt, som kan bidraga till national-vinst genom öfvervigt mellan Rikets export- och import-handel , förhindra införande af otillåtna utländska öfverflöds-varor: att genom en vidt utsträckt utrikes sjöfart, än mera arbetande händer skulle dragas från Landtbruket till Sjö-tjensten , hvilken sednare lemnar ynglingarne flera lockande anledningar att öfvergifva det modosamma arbete, det förra, som utgör Rikets hufvudnäring, medför; och att då de, hvilka såsom skeppare föra till utrikes orter afgående skepp, nu, enligt Författningarna, skola vara edsvurne Borgare i Stad, samt äro förbundne att ansvara för de Svenska sjömäns återkomst till Riket, af hvilka de under sjöresan sig betjena, denna nödiga controll komme att genom den ifrågasatte oinskränktare handelsrättigheten försvinna eller åtmindstone till det mesta försvagas.
På alla dessa skäl jemte de flera, som vidare voro^att åberopa, finna Utskotten sig så Den 14 Juli. *357 så mycket mindre äga anledning föreslå bifall * till hvad, i afseende å fri utöfning af utrikes handel, blifvit, på sätt forenärndt är, påstått, som all den nytta, Jordbrukaren synes kunna af sådan handel draga , derigenom varder honom beredd, oin, enligt hvad förut är tillstyrkt, det blifver för denna öppet, att, då export till utrikes orter af victualie-varor kan i Nåder tillåtas, få de samma i Stapelstad upplägga och derifrån låta utföra, hvilket icke eller nu, hvad spannmål beträffar, är betaget; varandes det, med undantag af några vissa personer, i Städerna, hvar Svensk man icke betagit att reda i skepp.
Den ändring som blifvit sökt uti hvad 5.
Gap. Handels-Balken stadgar om utländsk mans rätt att drifva köpenskap, anse Utskotten sig icke eller kunna tillstyrka, heldst densamma, synes icke vara hvarken med tillbörlig ordning eller det allmännas nytta förenlig; men hvad rörer den väckta frågan om Product-Placatets upphäfvande, hafva Utskotten funnit, att som Kongl. Majit i Nåder, i afseende å berörde Författning stadgat, att densamma så väf i krigstider, som ock då andra särskilta orsaker sådant fordrade, skulle blifva hvilande, hvilket jemväl för närvarande, enär Kongl. Majit detta år i Nåder tillåtit afhämtning med utländska fartyg från Rikets Stapel-Städer af trädvaror, bräder, bjelkar , sparrar och tjära , blifvit förordnad!; alltså och då Riket nu finner sig uti en tryckande underbalance, hvilken endast genom utvidgande af inhemska productioner och en fri afsatt - *358 Den 14 Juli. afsättning af Landets tillverkningar kan skyndsamt undanrödjas, samt flera Städer i Riket ické drifva någon särdeles actif Utrikes sjöfart, hvil* ken icke eller deraf lider mehn, öm Utländsk man från Stapel-Stad får afföra effectef af stångjern
Och förenämUdä skogs-pröductéf j hvarigenom Landtrtiannen öfelbart tillskyndas en vidi högre betalningj än öm Städernas handlande lemnäs tillfälle ätt sjelfve bestämma éffectetnas värde och den derföre erläggande betalning, trtt Utskotten Sig böra hemställa * örn igke den Underdåniga anhållan tnå hos Kongl. Majit af Riksens Höglöfl.
Ständer framföras * det niå 0 inför* mälte PrödUct-Placat blifva till sitt innehåll hviiande intilldess iändets ökåde piödUctiori kari medföra éii för Riket mera fördelaktig utrikes* handel* I Öfrigt Och hvad röret néde^-lags-friheferi i vissa Städer, öfverseende af Seglationsordning geöj ändring i Tull-taxorfw, med det toera ofvanbetörde Memorial innehålla, anse Utskot-1 teti sig deröfver icke kunna Utlåtande meddela, enär dessa ämnen dels ärö öfverlerri flade till andra Riksens Ständers Utskott, dels ock bero på en särskild handläggning, hvarmed dessa Utskott trott sig icke böra taga befattning.
De härifrån skiljaktiga yttranden sorn så
Väl i tvänne af ofvahberörde ämnen, sorn» i öfrigt äro af Prest - Ståndets Ledamöter afgifne , innefattas Uti hosfogade Prölncalls-Utdrag.
Delta ålit varder till Riksens Högloft.
Ständers vidare pröfning vördsamt öfverleinnadt.
Stockholm den 4 Juli iSij.
På Den 14 Juli. i 3 j g På Riksens Höglofl.
Ständer* Lag- samt Allmänna Besvärs • och Oeconomie - Utskott* vägnar.
Ridd. och Adelns Ledamöters vägnac H. F. Strömfelt. A.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. M. Livin. 1. L.
Fellenius■; På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar F. G. Holm.
A. J. Wahlstjerna.
Transsumt af Vrotocollct, hållet i Riksens Höglofl.
Ständers Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotts Vieman d. 4 Juli 1815. S. D. Företogs till pröfning ett af Utskottets sammansatta Beredning afgifvet Betänkande, i anledning af väckt fråga* öm en mera utvidgad Handelsfrihet m. m. <• - m - Herr Borgmästaren Holm anförde* att Hr Borgmästaren, i anledning af Borgare-Ståridets genom Protccolls-Utdrag meddelade föreskrift, i frigart om ea utvidgad Näringsfrihet, ansåg Bor» Den 14 Juli, Borgare-Ståndets ledamöter icke eller kunna deltaga i nägra öfverläggnirigar eller beslut närvarande ämne, sorn rörer Borgare-Ståndets privilegier ; hvaruti Borgare-Ståndets öfrige Ledamöter instämde.
Herr Grefven och Ordföranden föreslog, att, till vinnande af mera redighet vid beslutens fattande, Beredningens Betänkande punktevis skulle till afgörande företagas, hvilket af de trenne i öfverläggningarna deltagande Ståndens Ledamöter bifölls.
Proposition framställdes i anledning häraf, å bifall till Första punkten af Beredningens Be- » tänkande om en fri inrikes Handel med Landets producter.