Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De vid slutet af år 1860 utestående amorteringslån hos delegarne uppgingo till 7,174,090 R:dr Runt; och har denna inrättning, genom att fortfarande draga kapitaler till jordbruket, beredt sina delegare tillfälle till utvidgande och införande af förbättringar i sin näring, hvarvid mycken verksamhet yttrat sig, bland annat i åtskilliga större odlingsföretag, de der utan föreningens mellankomst antagligen icke kommit till stånd.
Örebro läns Filialbank, grundad på en teckningssumma af en million R:dr R:mt, efter erhållen oktroj den 4 Maj 1858, öppnades den 2 Maj 1859.
Den lifliga rörelse banken bedrifvit vitsordas bäst deraf, att totala rörelsesumman intill sistnämnde års slut uppgick till 4,053,435 R:dr Runt, ehuru penningetillgången icke tillät att under detta året anslå medel för beviljande af kassakreditiver, hvarmed början gjordes först år 1860.
Länets Brandstodsbolag, stiftadt år 1843, hade vid slutet af år 1860 meddelat försäkringar till ett ansvarighetsbelopp) af 42,458,770 R:dr Runt.
Under qvinqvenniet har bolaget vunnit en tillökning af 9,241,680 R:dr samt för 140 inträffade brandskador lemnat ersättning med 72,074 R:dr 74 öre, sålunda fördelade på de särskilda åren: 1856 för 25 brandskador R:dr Runt 13,505,14, 1857 » 31 » » » 6,763,11, 1858 » 33 » » » 21,413,14, 1859 » 32 » » » 9,372,22 och 1860 » 19 » » » 21,021,13.
Debiteringsbeloppet för hvarje 100 R:dr utgjorde år 1856 6 öre, 1857 4 öre, 1858 8 öre, 1859 4 öre och 1860 7 öre.
I Länets Ränte- och Kapitalförsäkringsanstalt hade vid 1860 års slut fonden växt till 52,832 R:dr R:mt, hvaraf 25,635 R:dr blifvit af 109 personer insatta för bildande af kapital och 27,196
R:dr af 116 personer för erhållande af lifränta.
Bland insättarne ansågos 68 tillhöra arbetsklassen.
N.-o 12.
I afseende å de inom länet befintlige Sparbanker åberopas i underdånighet tabellen N:o 12.
De insatta medlen utlånas mot skuldsedel och borgen.
Delegarne tillgodoräknas 5 procent å insatt kapital, hvaremot låntagare erlägga 6 procent oafkortad ränta.
Förvaltningskostnaden bestrides af öfverskottsräntor.
Dessa in - Örebro län.
Sockenmagasiner.
Helsö- och sjukvård. 27 rättningar, hvilkas nytta dock icke kan bestridas, synas, då uttagen under 3 år af perioden öfverstiga insättningarne, och dessa senare ännu 1860 på långt när icke uppnått samma belopp som 1856, icke sedan dess hafva vunnit någon utvidgning.
Orsaken härtill torde böra sökas hufvudsakligen i 1857 års penningekris och den deraf följande lättheten att på annat sätt och med större vinst göra sina besparingar fruktbärande.
Sockenmagasiner hafva funnits i de flesta af länets socknar; men dessa inrättningar anses numera i sitt hittills varande skick mindre ändamålsenliga, hvarföre fråga om deras upphörande såsom tvångslåneanstalt, der i brist af lånesökande hvarje hemmansägare i socknen var skyldig att sätta sig i skuld, och omorganiserande på åtskilliga ställen uppstått.
Bland länets
Sjukvårdsanstalter intages främsta rummet af länets Lasarett och Kurhus med ett godt och sundt läge i norra delen af Örebro stad, innehållande 11 sjukrum, dårceller, kokhus och badinrättning samt bostäder för Läkare och Syssloman.
Af derstädes befintlige 62 sängplatser hafva i medeltal varit upptagne på lasarettet 20 och på kurhuset 10.
Antalet vårdade patienter har utgjort:
På Lasarettet.
På Kurhuset.
Summa. år 1856 166 54 220, » 1857 164 54 218, » 1858 140 71 211, » 1859 123 81 204, » 1860 129 70 199.
Inkomsterna, som utgjorts af 1) på hvarje mantalsskrifven person debiterad kurhusafgift, för år 1856: 3 sk. G r:st, för år 1857: 4 sk. banko, för år 1858: 10 öre och för hvartdera af åren 1859 och 1860: 15 öre; 2) insamlade lasaretts- och kollektmedel; 3) räntemedel; 4) extra inkomst af badinrättningen; 5) af enskild person såsom bidrag för uppförande af bostad åt Läkaren årligen erlagde 150 R:dr, hafva uppgått för år 1856 till R:dr Runt 8,148,58, utgifterna till R:dr R:mt 7,191,76, » 1857 » » » 9,747,12, » » » » 8,885,71, » 1858 » » » 7,773,20, » » » » 7,450,73, » 1859 » » » 11,243,35, » » » » 9,151,49, » 1860 » » » 11,484,78, » » » » 10,943,43.
Genom testamente af numera aflidne Majoren Danckwardt-Liljeström har lasarettet kommit i åtnjutande af 750 R:dr, som äro mot säkerhet utlånte.
Dels i följd af tilltagande sinnessjukdom bland länets innevånare, dels ock i följd af svårigheten att få dessa sjuka inskrifne på centralhospital, der plats allt som oftast icke funnits för deras mottagande, hafva dårcellernas antal vid Lasarettet måst ökas med 2:ne, dertill 2 mindre sjukrum blifvit inredde; men har det oaktadt esomoftast inträffat, att Direktionen nödgats i följd af bristande utrymme vägra inträde å Lasarettet åt sinnessjuka patienter.
Ett i närheten af Nora stad beläget, Bergsförsamlingen tillhörigt, så kalladt Fattighus, ursprungligen afsedt att mottaga församlingens sjuka och grufskadade, mottager äfven till vård andra, så in- som utsocknes sjuka.
Här finnas 8 sängplatser, hvaraf dock i medeltal endast 4 kunna anses hafva varit upptagne, ehuru sjuknummern någon gång kan hafva öfverstlgit det bestämda antalet sängplatser.
I Lindesbergs stad finnes ock en dylik provisionel inrättning, som förr varit gemensam för Lindes och Nya Kopparbergs härader, men, sedan Ramsbergs socken numera erhållit egen Läkare, lärer fråga uppstått om indragning af denna sjukvårdsanstalt.
Vid Åmmeberg äro 2:ne sjukhus inrättade för derstädes boende arbetare.
De mest anlitade lielsohrunnar inom länet äro:
Porla brunn, belägen på gränsen mellan Edsbergs och Grimstens härader, och årligen besökt af omkring 500 personer; Loka bad- och brunnsinrättning i Grythytte 28 Örebro län.
Sundhetsnämnder.
Fattig- och fång-vård. socken, som i medeltal besökes af 250 personer årligen, hvaraf nära hälften varit medellösa; varande en ny Lasarettsbyggnad med 64 sängplatser för erhållet statsbidrag derstädes uppförd och år 1860 för begagnande upplåten; och Adolfsbergs brunns- och badinrättning på Orebro stads område.
Denna inrättning har under de senare åren varit besökt af omkring 100 betalande personer årligen, och är derstädes ett Lasarett med 10 sängplatser inrättadt.
Utom förenämnde helsobrunnar finnas i åtskilliga delar af länet helsokällor, som besökas af närmast kringboende allmoge, men icke någon af den betydenhet att Läkare der finnes anställd.
Inom länet äro anstälde 3 Provinsialläkare, 1 extra Provinsialläkare, 4 Stadsläkare, deraf 1 för hvardera af länets 4 städer, 1 särskild Läkare för Lasarettet och Kurhuset i Orebro och 3 Distriktsläkare, samt dessutom 1 praktiserande Läkare i Örebro och den i nämnde stad bosatte Regementsläkaren vid Kongl. Nerikes Regemente.
Rörande länets ytterligare behof af läkare, har Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande, i Dess utlåtande i fråga om den civila Läkarevårdens ordnande inom länet, haft tillfälle att sig yttra.
Endast 2:ne Fältskärer finnas inom länet, en examinerad i Götlunda socken och en icke examinerad i Örebro.
Barnmorskor äro antagne för alla länets städer och socknar, och i hvarje stad är ett Apothek inrättadt, och dessutom ett sådant med personligt privilegium i Carlskoga.
Utom Länsdjurläkaren finnas 5 Djurläkare bosatte i olika trakter af länet.
Sundhetsnämndernas verksamhet, hvilken påkallats endast vid de lyckligtvis få tillfällen, då en allmännare sjuklighet inom någon ort utbredt sig, har då i allmänhet medfört goda resultater och bidragit till nödens och olyckans lindrande.
Länets allmänna Fattigvårdsstyrelse, hvars fond, grundad 1813 genom gåfva af dåvarande Kronprinsen, sedermera Högstsalig Hans Majit Konung Carl XIV Johan, å 5,000 R:dr Banko, dertill sedermera kommit 500 R:dr samma mynt, skänkta af enskild person, vid 1860 års slut steg till ett belopp af 50,378 R:dr 15 öre, har fortfarande ej allenast lemnat räntefria lån till socknar, som det begärt för uppköp af rudimaterier till arbetsförtjenst åt arbetslösa personer, samt haft utgifter för att lätta straffade personers anställande i årstjenst, utan ock understödt församlingar både i fattigvård åt personer, som efter lång tids frånvaro kommit församlingarne till last, och med bidrag till kläder och föda åt barn, som derförutan icke kunnat bevista folkskola.
De upplysningar, hvilka om fattigvården i öfrigt erhållits, äro hopförde i härhos underdånigst bilagde tabell N:o 13.
Den olika tunga, hvarmed de särskilda kommunerna drabbas, lärer väl svårligen kunna under nuvarande förhållanden jernnäs.
Från åtskilliga håll klagas öfver det snarare till- än aftagande antalet främmande landstrykare, som, med få undantag bestående af sturska och lättjefulla dagdrifvare, knappt af hungern kunna drifvas till ärligt arbete.
Någon annan åtgärd hänförlig till den preventiva fattigvården har icke blifvit vidtagen, än att arbetsförtjenst, medelst spånad af blånor och garn, blifvit på åtskilliga ställen de fattiga beredd, och att en och annan fattigvårdsstyrelse årligen uppköper och sedan, ehuru ofta ej utan förlust^ afyttrar hvad de fattige kunnat tillverka.
I Örebro uppfördes under åren 1858 och 1859 ett nytt Länsfängelse med 95 celler, som var färdigt till begagnande i Oktober månad sistnämnde år.
Fångarnes antal, hvilket icke något år uppgått så högt som 1855, då likväl antalet var lägst under nästföregående qvinqvennium, har alltsedan 1857 ständigt minskats.
Stigande upplysning hos befolkningen och lättheten att vid de stora arbetsföretagen inom länet erhålla arbete hafva härtill hufvudsakligen bidragit.
De så allmänt kända och vitsordade lyckliga verkningarne af cellfängelsesystemet, hafva äfven här börjat visa sig.
Antalet af personer från länet, som blifvit dömda till allmänt arbete, har under qvinqvenniet utgjort endast 14 män och 2 qvinnor, då deremot under förra qvinqvenniet 40 män och 2 qvinnor dömdes till dylikt arbete.
41 män hafva frivilligt vid arbetsinrättningarne ingått.
Örebro stad. 29 Utom hvad förut blifvit anfördt rörande länets städer, och hvad i afseende å deras sjöfart, fabriker och handtverkerier upptages i tabellen N:o 10, torde här böra omnämnas:
Orebro, sjö- och uppstad, nära Svart- eller Trosaåns utlopp i Hjelmaren, har genom de planerings- och regleringsarbeten, som 1854 års eldsvåda framkallat, hufvudsakligast å de afbrända stadsdelarne, och genom byggnadsväsendets ordnande i enlighet med en af Eders Kongl. Maj:t den 1 Juli 1857 i Nåder fastställd ny Byggnads-ordning, bortsopat spåren efter eldens förödelse och till stor del framträdt i en förnyad gestalt, men genom de uppoffringar och ansträngningar, eldens våldsamma härjning haft till nödvändig följd, blifvit belastad med en skuld, som, om icke gynnsamma omständigheter träda emellan, torde komma att länge tynga på stadens finanser.
Genom de i nya Byggnads-ordningen gifna föreskrifter, har byggnadssättet blifvit förändradt till närmare öfverensstämmelse med nyare tidens fordringar på beqvämlighet, prydlighet och säkerhet mot eldfara.
Såsom byggnadsmateriel har tegel begagnats allmännare än timmer, hvilket dock, såsom af mången ansedt bereda helsosainmare boningar, icke blifvit helt och hållet undanträngdt.
Stadens folkmängd har under qvinqvenniet ökats med omkring 28 procent till 7,418 personer, deraf 3,369 mankön och 4,049 qvinkön.
Till denna folkökning torde äfven inflyttningar, föranledde af den större tillgång på tjenliga bostäder, som de afbrända stadsdelarnes bebyggande beredt, i någon mån bidragit.
Handlandenas antal hade stigit med 33 procent till 84; Fabriksidkarnes 75 procent till 28; Handtverkarnes med 10 procent till 122, och Idkare till sjelfför sörj ning 43 procent till 122.
Jemför man årliga inkomsten, beräknad efter de senast för rörelse i staden uppdebiterade bevillningsmedel, med 1855 års inkomst efter enahanda beräkning, visar sig, att den 1860 stigit för handlande 44 procent, men för fabriksidkare fallit 7 procent och för handtverkare blott något ringa.
Att denna beräkning dock icke kan anses såsom fullt tillförlitlig mätare för verkliga förhållanden, torde icke behöfva anmärkas.
Mången näringsidkare, som, genom att uteslutande egna sig åt sitt yrke, antagligen skulle vinna god utkomst, föredrager att söka hjelpmedel i jordbruk.
Till detta för fabriks- och handtverksnäringarne menliga förhållande bidrager den omständighet, att den till staden donerade jord i slutet af sistlidne århundrade blifvit fördelad i 632 såkallade sjettedelar, hvilka anslogos till gårdar, som till stor del år 1854 upphörde att finnas, en fördelning, som derjemte neddragit jordbruket till en binäring och beröfvat staden en inkomst, som kunnat väsentligen bidraga att afhjelpa den mindre fördelaktiga ställning, hvari stadens finanser nu befinna sig.
Hufvudsakligaste föremålen för stadens handel äro spanmål, ladugårdsprodukter, tackjern och köpmannavaror.
Torghandeln, ordnad och fördelad på särskilda platser, är särdeles liflig, och landtmannaprodukter uppköpas i myckenhet för afsättning åt hufvudstaden.
För stadens hamn- och lastageplats, Schebäck, är den 16 Oktober 1857 ny Hamn-Ordning i Nåder fastställd.
Carolinska Läroverket, för närvarande ett bland de största i riket, utbildades hösten 1849 till fullständigt Elementar-Läroverk, med åliggande att meddela undervisning för omedelbar afgång till Akademi, och förklarades 1859 för Högre Elementar-Läroverk, med en lärarestat af 8 Lektorer och 12 Adjunkter.
Den skicklighet och talang, som utmärker skolans ledning och undervisningens handhafvande, har medfört dess oafbrutna tillväxt, så att lärjungarnes antal, som vid slutet af år 1856 utgjorde 340, år 1857: 343, år 1858: 353, år 1859: 392, vid samma tid 1860 steg till 437.
Läroverket har ock numera erhållit den utvidgning af lokalen, som, i anseende till numerärens fortgående tillökning, var af högsta behof påkallad t.
Stadens folkskola beredde år 1860 undervisning åt ett antal gossar, som med 26 procent ökats till 187, och å Ladugårdsskogen åt 27 gossar och 29 flickor.
Skolan hade vid 1860 års slut en kapitalfond af 4,400 R:dr, en byggnadsfond af 3,432 R:dr 92 öre, jemte årlig ränta 55
R:dr 03 öre, 2 tunnland 3g kappland jord och aktier af mindre värde. 30 Örebro län.
Städerna Askersund, Nora och Lindesberg.
I Lancaster-flickskolan lemnades under år 1860 undervisning åt 110 flickor.
Skolans kapitalfond hade växt omkring 10 procent till 13,268 R:dr 65 öre.
Uti småbarnskolan, stiftad och underhållen genom enskild välgörenhet, njöto 60 barn undervisning.
Skolan ägde 1860 en underhållsfond af 5,089 R:dr 69 öre och en byggnadsfond af 5,499 R:dr 59 öre, hvilken sistnämnde fond ansågs böra växa till minst dubbla beloppet, innan ifrågasatt byggnad kunde bringas till ut förande.
Lokal hade skolan sig fritt upplåten i arbetshuset.
Undervisning i söndagsskolan, som hade en stiftelsefond af 1,050 R:dr, och njöt årligt bidrag af stadsförsamlingen med 584 R:dr, begagnades af 221 fabriks- och handtverksarbetare.
Bildningsföreningen, som sökt verka i förändrad form, men saknat derför erforderlig lokal, var nära att nedlägga sin verksamhet.
Bildande af Sockenbibliothek och Skarpskytteförening var under qvinqvenniets sista år föremål för verksamhet, som sedermera bringat dessa inrättningar till stånd.
Stadens fattigvård understödes dels af arbets- och uppfostringsinrättningen, dels ock af Novembei’stiftelsen.
Af förstnämnde inrättning, med en fond af 34,541 R:dr 67 öre, bekostades med 4,726 R:dr 48 öre vård och underhåll åt 100 fattiga barn, af hvilka, sedan 10 efter slutad nattvardsgång utgått, 8 försörjdes i ar betshuset och 82 genom utackordering hos välkändt folk i staden och å landet.
Novemberstiftelsen, hvars ändamål är att taga vård om barn, som eljest skulle förgås af elände, och hvars fond vunnit någon tillväxt, så att den utgjorde 12,759 R:dr 54 öre, beredde vård åt 17 barn med en kostnad af 701 R:dr 52 öre Runt.
Askersund, sjö- och uppstad, grundlagd 1643 och 1647 försedd med privilegier.
Staden, hvars folkmängd, enligt mantalslängderna 1860, uppgick till 1,155 personer, har 150 bebyggda och 41 obebyggda tomter, donerad jord samt 1,160 tunnland 10 kappland skog, äfven här utdelad på gårdarne.
Den handel, som af stadens borgare förr idkats med malt, bränvin och handsmide, har numera till större delen öfvergått i kringboende allmogens händer.
Till stadens och ortens förkofran och framsteg skulle otvifvelaktigt väsentligen bidraga, om den föreslagna jernbanan mellan Askersund och vestra stambanan snart komme till stånd.
I staden finnes ett Lägre Elementarläroverk, kalladt Prins Oscars Elementarskola.
Denna skola, från början en enskild stiftelse af år 1815, förenades 1826 med stadens äldre pedagogi, och blef, genom det af Eders Kongl. Maj:t den 8 Februari 1841 stadfästade Reglemente, upptagen på de allmänna Elementarläroverkens stat, sedan stiftarne af de enskildt samrnanskjutna medlen till skolans fond öfverlemnat 5,000 R:dr Banko.
Undervisningen har under qvinqvenniet blifvit bestridd af 2 lärare, och lärjungarnes antal i medeltal årligen uppgått till omkring 55.
Utom folkskola och en år 1813 inrättad flickskola, äger staden en under senare åren af åtskillige dess medborgare stiftad skola för den fattigaste klassens döttrar, med hufvudsakligt syftemål att bilda gudfruktiga, ordentliga och dugliga tjenare och husmödrar inom fattigare familjer.
Inrättningen, med en lärarinna och 20 elever, har hittills icke varit fotad på andra inkomster, än frivilliga bidrag, räntan af ett obetydligt stiftelsekapital och månadtlig afgift af 50 öre å hvarje elev, som kan erlägga detta belopp.
Bergstäderna Nora och Lindesberg, med gemensamt ursprung från de kringliggande bergslagernas behof och beqvämlighet, grunda sitt bestånd hufvudsakligast på handel och trafik med bergsallmogen.
Folkmängden i Nora utgjorde år 1860 1,096 personer, deraf 498 af mankön och 598 af qvinkön, och i Lindesberg 1,058 personer, deraf 470 af mankön och 588 qvinkön.
I båda städerna finnas stads- och folkskolor.
Uti småbarnsskolan i Nora har under qvinqvenniet i medeltal undervisning meddelats åt 50 barn årligen.
Nora njuter redan förmånen af direkt jernvägsförbindelse med städerna Orebro och Arboga.
Då genom anläggning af föreslagen jernväg från Frövi station å jernvägen Köping-Hult till Lindesberg, en anläggning, för hvilken staden och orten ifrigt arbeta, denna stad äfven kan komma i åtnjutande af samma fördel, skall den otvifvelaktigt blifva en mäktig häfstång för stadens och kringliggande bergslagers utveckling och förkof - Örebro län. 31 rån.
Blefve denna jernväg sedermera utsträckt norrut till Nya Kopparberget, skulle än vigtigare fördelar tillskyndas äfven det allmänna genom den möjlighet, som sålunda bereddes, att utan nästan oöfvervinneliga svårigheter och ruinerande fraktkostnader bringa dessa bergslagers rika produkter i verldsmarknaden.
Slott i Landskansliet den 21 Juli 1862.
CARL ÅKERHIELM.
Aiuj.
Helling. E. J. Wikander■ 32 Tabb.
Tab. ]V:o 1. FOLK M ÄNGD. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 1 8. 9. 10. 11.
Enligt de mantalslängden, som upprättats vid slutet af Den 31 December enligt motstående ar.
Utskrif- husförhörslängderna.
Hela folkmängden af
Deraf frie från mantalspengar. nings- manskap.
A laudsbygdcn.
Summa. 1856 65,671 68,862 134,533 64,854 68,070 132,924 30,963 33,120 64,083 5,590 1857 65,555 68,768 134,323 65,145 68,238 133,383 31,682 33,900 65,582 5,709 1858 66,532 69,774 136,306 65,643 68,843 134,486 32,437 35,004 67,441 5,217 1859 67,547 70,671 138,212 66,626 69,854 136,480 33,506 36,110 69,616 5,072 1860 68,916 71,950 140,866 67,996 71,190 139,186 34,342 37,284 71,626 5,078 I städerna.
Örebro 1856 2,731 3,347 6,078 2,832 3,374 6,206 1,159 1,536 2,695 352 1857 2,797 3,470 6,267 2,830 3,548 6,378 1,047 1,378 2,425 350 1858 2,884 3,594 6,478 3,027 3,687 6,714 1,184 1,416 2,603 326 1859 2,928 3,649 6,577 3,100 3,776 6,876 1,223 1,431 2,654 312 1860 3,334 4,043 7,377 3,369 4,049 7,418 1,375 1,537 2,912 309 Askersund 1856 505 648 1,153 504 644 1,148 213 248 461 41 1857 510 636 1,146 505 643 1,148 201 244 445 44 1858 527 653 1,180 496 626 1,122 196 251 447 56 1859 529 654 1,183 522 646 1,168 215 265 480 39 1860 549 668 1,217 521 634 1,155 213 265 478 49 Nora 1856 447 548 995 440 535 975 175 166 341 45 1857 472 591 1,063 459 582 1,041 198 203 401 45 1858 484 581 1,065 465 585 1,050 188 202 390 54 1859 518 612 1,130 497 597 1,094 219 233 452 41 1860 493 607 1,100 498 598 1,096 219 235 454 37 Lindesberg 1856 460 570 1,030 410 558 968 177 207 384 27 1857 475 568 1,043 442 549 991 205 224 429 28 1858 459 555 1,014 471 563 1,034 227 242 469 33 1859 470 587 1,057 456 555 1,011 232 255 487 30 1860 493 598 1,091 470 588 1,058 239 257 496 29 Summa för länets samtlige städer år 1860 4,869 5,916 10,785 4,658 5,869 10,727 2,046 2,294 4,340 424 Summa i hela länet år 1860 73,765 77,866 151,651 72,854| 77,059, 149,913 36,388 39,578 75,966 5,502 Tab. Y:o 2. JORDBRU K. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8.
I medeltal för åren 1856—1860.
Arliga utsädet p« tunnland
Ärliga behofvet för länet till utsäde tunnor Tunnland åkerjord år 1860 använde till odling af Skördebelopp i horntal af utsädet (med dettas afdrag)
Ärlig förbrukning på person i medeltal 21 kpr 2,673 4,045 8,3 3 kpr 24 kpr 29,278 38,660 7,6 1| t.-a 1 t:a 6.236 6.236 6,4 8 kpr It:al2kpr 37,781 27,230 4,2 2 kpr 1 t.-a 5 kpr 3,540 3,022 4,9 18 kpr 3,248 5,749 5,4 4 kpr 6t:r 18kpr 68,048 10,350 6,6 2-j t:a Örebro län.
N:is 3 och 4.
Tat».
N:o 3. BOSKAPSSKÖTSEL. 33 1. 2. | 3. | 4. 5. 6. 7. 8.
Tjurar och Oxar.
Svin. i Autal vinterfödde kreatur åren 1860 1861 i Bergslagen » » » » i Skogsbygden i » » » » å Slättbygden Summa 4,18*2 1,86*2 4,006 2494' 4.191 10,957 18,306 10,551 21,270 4,699 4,831 8,912 16,704 14,475 21,096 3,971 4,677 7,512 10,050 17.342 50.127 18,442 52,275 16,160 Tal». \:o 4.
S K OGS H U S H Å L L NI N G. 1. 2. 3. | 4. 5.
Areal vid periodens slut.
Afverknings-belopp.
Särskilde slag af skogar m. m.
Indelad.
Oindelad.
Qvantitet Belopp i Ar.
Tid. kpld.
Tid. kpld. kubikfot.
Majit och Kronan tillhörige och till dess disposition indragne: tvenne / 1856 9,616 957,16 Kronoparken, Tysslingen och Krämaremarken, uppmätte och till trakthuggning 1857 14,520 617,19 indelade 1,130 27 — — / 1858 11,177 428,95 1859 13,360 482,4 V 1860 20,057 1,396,56 » Norrgrytstorp, f. d.
Jägareboställes skog i Carlskoga socken, afverkas blott en- 1856 500 20 ligt arrendekontrakt till husbehof af vedbrand, med undantag af 1857, då 1857 15,575 635,50 öfvermogen skog såldes för kronans räkning — 140 " 1858 500 20 1859 500 20 1860 500 20 1856 2,239 111,95 » Mora, f. d.
Profossboställes skog i Ödeby socken, indelad till trakthuggning 1857 2,239 111,95 och utarrenderad, afverkas, enligt hushållsplan, för arrendatorns räkning... 138 8 — — 1858 2,239 111,95 1859 2,239 111,95 1860 2,239 111,95 1856 64,944 2,597,76 » Krono-Allmänningar: 2:ne stycken, Hålahult och Dylta Östra Allmänning, 1857 70,416 2,816,64 hvaraf afkastningen, utan afgift, är anslagen till Dylta Svafvelbruk — 3,552 29,6 4,962 0,6 1858 95,040 3,801,60 1859 77,328 3;093,12 . * 1860 81,936 3,277,44 , 1856 117,650 5,882,50 Boställens: af Militieboställens äro 5 uppmätte och indelade 887 19,5 1857 117,650 5,882,50 af Civile d:o d:o 2 indelade 208 19 — — 1858 117,650 5,882,50 af Ecklesiastike d:o d:o 5 d:o 3,062 30 ) 1859 117,650 5,882,50 (l860 117,650 5,882,50 /1856 404,973 21,343,50 i 1857 404,673 21,347,50 Oindelade boställsskogar — 15,076 6,5 19,235 11 1858 405,193 21,376,50 1 1859 410,358 21,566,50 1860 420,568 22,048,50 Landshöfdinge-Embetels uti Örebro län und. ber. för åren 1856—1860. 34 Tabb.
N:is 4-6.
Fortsättning af Tab. Xso 4.
SKOGSHUSHÅLLNING.
Areal vid periodens slut. 4.
A fverknings-belopp.
Tudelad.
Qvantitet^ Belopp i i ipenningevärdf kubikfot, i R:dr R:mt.
! Tid. kpld.
Tid. kpld. ( 1856 347,133 , 1857 331,454 I 22,425 29 — 22,425 29 {1858 321,425 117,2 8,28 1859 337,712 | [1860 337,680 ) 1.800 23,5 . ...A— 1856-60 145,000 5,800 668 1 — — 83,500 3,340 606 26 — — 66,915 2,676,oo 411 4 — — 25,000 1,000 431 29,i — — 43,255 1,730,20 ' 89 12 — 13,406 536,24 131 15 — 19,725 789 [ 1856 75,870 3,034,80 1857 68,310 2,732,4 0 1,806 — 1858 65,700 2,628 1859 50,760 2,030,4 o ( 1860 39,330 1,573,20 [ 1856 12,150 486 1857 14,130 566,20 325 -4,5 — 1858 6,300 252 1859 6,480 259,20 ! 1860 5,400 216 — 97 16 — 1856-60 9,750 390 — 471 16 6,839 19,1 47,150 1,886 [1856 4,248 295 1857 4,248 295 — 188 20 188 20 /1858 4,248 . 295 I 1859 4,248 295 [1860 4,248 295 Hiirads-Allmänningar finnas 9 stycken indelade i 15 skogsblock och innehållande tillsammans Gruf ve-Allmänningar, af Kongl. Maj:t och Kronan mot rekognitions-afgift upplåtne, i Nora socken: