Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den större förödelse af spannemål, som, genom ett natt och dag idkadt bran vinstill verkande, med en 90 kannors panna, uppkommer, kan ej annat än förorsaka en öfver höfvan stigande dyrhet på alla sädesslag, och en tilltagande brödbrist.
Måtte heldre den mägtigare possesionaten använda sina större spannemålsförråd till landets inbyggares undsättning, uti lifvets första och angelägnaste behof.
Han gifver på ett sådant sätt en ädlare och mera båtande vinst åt Staten, som tilläfventyrs dä t66 Besv. och Ekon, Utsk. Betänktwden, skall undgå, alt utifrån köpa ‘panneinål, än ali den bevillning han erlägger för sin tillåtna BränvinsFabrik, med 90 kannors panna.
En* da och tillförlitligaste utvägen, att förekom» ma den öfver husbehof drifna spannemålsförVandlingen till bränvin, är, efter min tanka den, att flere än ett, högst tvänne, tillmäskningskar icke få begagnas vid pannor under 50 kannors rymd, samt att blott ett enda biandkar tillätes vid pannor öfver 50 kannors.
Controllen på biandkaren är lika så möjlig och säker genom st-ämpling, som på sjelfva bränvinspanr.orna.
På landet, der flera egendommar af 15,000 Ildrs värde, eller derutöfver, inom en mil af samma ägare in» nehafvas, må ägaren, ellar dess rätts innehafvare, icke utöfva bränvinstillverkning för alla egendomarne tillhopa, eller serskildt, utan endast med en 90 kannors panna, vid den af gårdarne, som honom beqvämligast
Synes.
Vid hvar och en af da öfriga egendomarne, som tiljhöra samma ägare, eller af dess rätts innehafvare brukas, må ingen större panna begagnas än af 50 kannors rymd.
Spannemålens besparing eller afsättning till brödföda är den hufvudsakliga förmon, sorn härigenom åsyftas och vinnes.
Då rättigheten till husbehofsbränningen på landet icke är fästad vid personalen, utan vid verklig egendomsbesittning, finnér jag strida emot sanna och rätta principer för bränvins* tillverkningens tillåtelse, att städerna i Riket, Stockholm, Götheborg och Carlskrona undantagne, hvilkas förhållande är mycket Eesv, och Ekon, Utsk.
BIHANG Till Samtliga Riks-Ståndens Protokoll} Innehållande de Handlingar,’ Hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnade, Såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar, Samt Riks - Ståndens Protokolls - Utdrag, vid Urtima Riksdagen i Stockholm 1817—i8i8- Fjerde Bandet'. 0 äO. STOCKHOLM, tryckt i Marqvardska Tryckeriet 1818.
Till delta Band hora a 4:de Samlingen Arlen N:r J13 236 eller ifrån och med Sidan 897 till och med Sidan 1888, innehållande Be
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver Kongl. Majits Nådiga Remiss, angående Jörhöjning i aflöningen för Vermlands Fält-JägareRegemente, txenorn Remis af den i4lde 1 sistledne månad, har lCongl.
Majrt i Nåder till Stast - Utskottet öfverlemnat Chefens för 2:dra Infanterie - Brigaden General - Majorens m. m.
Friherre von Gtters jemte Chefens för Vermlands Fält-Jägare-Regemente, Öfverste-Uieutenantens m. m.'
Montgommery Cedérhjelms i underdånighet gjorde hemställanden, om tilökning uti afiöningen för Corporalér, Trumslagare och Fält - Jägare -vid berörde Corps, såsom skäl hvartill anföres, att Trouppftn nu åtnjuter blott 6 R:dr per man i jhon om året, men är förbunden att på egea bekostnad bevista 14 dagars möte, hvattillj dl fen stor del-skall hafva 15 ä 20 mil till mötesplatsen, minst 3tne Veckor åtgå, samt att priSerne betydligen stigit sedan berörde AflöningsStat faststäldes, men någön förhöjning icke blifvit Trouppen bestådd, ehuru den öfrige VärfVade Arméns Uönings-vilkor äro förbättrade samt jämväl Öfver- Och Under-Befälet vidden-; ne Corps sådan tillökning erhållit.
Med afseende å hvad sålunda anfördt blifvit,' och då nödigt synes, att ifrågavarande Corps, Som, i jemförelse till hvad VarfVade Troupperne i allmänhet bestås, njuter en ringa aflöning, bihang tili Riks-St.
Trät. igiy.igig. 4, de Sami. N:r t?}. 134.
Stafä-Utskotteis Betänkdnden} äfven tillägges en mot tidens varupris^närmaré »varande aflöning, har Stats - Utskottet ansett skäligt tillstyrka, att Vermlands Fält - JägareRegementes Corporaler, Trnmslagare och Manskap, som nu aflönas med en Summa i ett för allt af 3,732 R:dr om året, måtte erhålla en tillökning i aflöningen till 33j:dels procent, som bestego till 1244 R:dr och hvilket belopp alltså å Staten under Tredje Hufvud - Tiruln nu skulle uppföras; Hvilket dock vördsamligen ofverlemnas till Riksens Höglofb Ständers b«- pröfyande.
Stockholm den 1 Maj 1818; N:r sool Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskotts utlåtande öfver gjorde Motioner, angående ytterligare Lönförhöjning för Militaire-Staterne. ^T*ill Stats-Utskottets utlåtande har Höglo®.'
Ridderskapet och Adeln behagat remittera följande dit ingifne Memorialer af ilo Herr Professoren Munck af Rosensköld,’ som framställt, huruledes angelägenheten fordrat, att Militaire-Staternes Eöneförhqjning vid sista Riksdagen hade blifvit bestämdt reglerad och fastställd, samt icke lemnats beroende af tillgångarne och tillfällige förhållanden, derjemjemte Herr Professoren nu föreslagit, att Lönförhöjning måtte efter samma grunder för Militairen nu anslås, hvarefter den vid sista Riks - Stats-Utskottets Betänkånden1059 dagen beviljades Civile-Staterne, och säkre anslag dertill göras: att härtill äfven användas de medel, sorn genom indragning och sammanslående af vissa Embeten och Tjenster kunna besparas: och att penninge-Löntagarne ej blott till hälften, utan fullt ut erhålla sina Löner beräknade i Spanmålsvärde» 2:0 Herr General-Majoren Friherre Björn* Stjerne, som andrägit, att en del CompagnieChefer, Soubalterh- och Under-Officerare vid Indeldte Infanteriet skola vara uti serdeles behof af förbättrade Eoner, emedan vid hvarje indeldt Infanteri-Regemente finnas åtta Capitainer med Eieutenants Eoner och en med endast Fendrichs Lön, Sju Exeuteoanter med Fendrichs Indelningar och fem med endast Under-, Officers, åtta Fendrichar med Penninge-Ecner och fyra med Under-Officers, samt Sextio Under-Officerare med endast Indelningar, och för öfrigt försedde med Usle Rotelöner: samt 3:0
Her L. A.
Montgomerij, som likaledes yrkat, att Befälet vid Westerbottens Regemente, såsom innehafvande svage Indelningar, måtte tilläggas förbättring å Eönerne.
I anledning häraf får Stats.Utskottet Upplysa: att, då vid förra Riksdagen, Kongl. Majit 1 Nåder proponerade, hvad ock genom flere serskildte Motioner yrkades, att Penninge-Eöntagarne i allmänhet 1 anseende till myrttéts fallna värde, måtte tilldelas Eönförhöjning, förkla* tade Kongl. Majstt i Kader sig vilja vidtaga en förändrad Organisation af hela Försvars-väsendet och påräkna tillgångar genom indragningar lo6o Stats-Utskottets Betänkanden. inom de redan varande anslagen.
Någon be* räkning af det öfriga behofvet kunde sålunda af Riksens Ständer icke göras; men de anslogci ett ungefärligt belopp härtill af 241,005 R:dr 10 rst. och lemnade dessutom till Kongl Majs:ts Nådiga disposition egentligen för de Militaire angelägénheternes reglerande 200,000 R:dr af Öfverskotteme på Stats-Verkets intrader, hvarutaf vid regleringen med år 1816, 121,25g R:dr 20 Sk. 6 rst. härtill användas, men hvarutöfver likväl erfordrades 132,242 R:dr 15 sk. 8 rst , vid berörde års Riksrnarkégångspris, och för år 1817 åter 228,960 R:dr 35 sk. 10 rst.
Riksens Ständer, sorn, på sätt anmärkt är, vid förra Riksdagen icke kunde ingå i en närmare åtgärd af Militaire-Staternas Dönreg’ering , såsom beroende af det nya skick, hvaruti Försvars-Väsendet skulle ställas, yttrade dock den Underdåniga önskan, att Milltaire-Staternes aflöning måtte lämpas efter de för Civile-Döntagarne antagne grunder.
Detta har ock skett, så vidt det af Kongl. Majtst i Nådér funnits verkställbar, med afseende å de serskildte förhållanden, som med de Milifaire-Corpserne inträffa , och hvilka ej hade medgifvit en i allt lika beräkningsgrund, som för de Civile, utan att tillika åstadkomma missförhållandenej blott Regementerne emellan, utan ock jemförelsevis äfven mot de Civile-Staterne; Och Kongl. Majstt här vid verkställigheten af denna reglering med de tillgångar, som anslogos och för öfrigt af Statens medel funnos disponible, uttryckligt förklarat under den 12 December 1815, det Kongl.
Majstt i Nåder ansåg© en närmare tillämpning Stats-Utskottets Betänk anden. 1061 af de för Civile Renninge-Löntagarne faststälde
Dönförhöjningsgrunder härvid icke hafva ägt rum, om än en deremot svarande tillgång hade varit af Riksens Ständer anslagen.
Hvad sorn utöfver ofvunnämnde vid förra Riksdagen amslagne belopp af Kongl. Majs:t i Nåder profvats nödigt och billigt samt med Rikets krafter förenligt till Militaire Staternes förbättrade aflöning, har Stats-Utskottet nu föreslagit till uppförande å Stat; och beror det på Kongl. Majstts
Nådiga bepröfvande, huruvida, genom vidtagande förändringar eller möjliga indragningar ut? visse detailler, tillgångar kunna beredas till förbättringar, der de tarfvas; men hvad för öfrigt angår Herr Professoren Munk af Rosenskölds förslag, att Penninge-Dön. tagarne i allmänhet måtte ej blott till hälften, utan fullt ut i Spanmålsvärde få deras Donér bestämde; så skulle dertill fordras ett ytterligare anslag af medel, som Stats-Utskottet ej kan tillstyrka.
Beträffande åter Herr General-Majoren Friherre Björristjernas samt Herr Montgammerys framställningar om Dönförhöjningar för Indeldte Infanteriets Befäl; så förekommer härvid, att Rikets Ständer vid sista Riksdagen fpnno sig endast kunna sträcka Bönförbättringen till Penninge-Böntagarne, emedan de indeldte, hvar i sin mån, ehuru med olika indelningar försedde, finna sig bättre lottade då deras
Donér åtfölja tiden och myntvärdet.
Döntagare åter vid Indeldte Arméen, som genom vidtagne regleringar med indelningarne, antingen nu måste tjena med andre inkomster, än deras tjenstegrar i o6a Stuts-Utskottets Betänk anden. der skulle tillhöra, eller ock hafva Penn in ge* Löner, njuta för närvarande sådane vilkor, sona Kongl. Majs:t vid regleringen funnit skäligt att fastställa och tillgängarne medgifva}
Och den jemkning eller ytterligare reglering, som i detta hänseende kan finnas nödig och äga rum inom de redan varande anslagen, anser Stats-U tskottet på Kongl. Majsits
K ådiga bepröfvande och åtgärd ankomma Hvilket vördsamligen hemställes -Riksens Höglofl.
Ständers fcepr öfvande.
Stockholm den i Maji 1S1S.
N:r sol. Riksens Höglofl.
Utlutande angående upptagande i'
Stat afl 3,500 R:dr Hamburger Banco Fyringsmedel, såsom inkomst från Danmark.
Dä , under verkställigheten af Stats - regleringen i afseende på Stats intraderne, Utskottet inhämtat, att till och med lgog varit påräknad en Summa af 3,500 Ridr Hamburger Banco på grund af 6 Art. i 1660 års Tractat med Danmark, såsom ersättning till Svenska Staten för Fyringarnes underhållande på Skånska kusten, men sedan berörde år från beräkningen i RiksStaten af Stats-Veykets inkomster blifvit utesluten; så har Stafs-Utskottet genom Herr HofCantzleren begärt och erhållit den upplysning, att, enligt de meddelanden, som i detta ämne från Kongl.
Majus Beskickning vid Kongl. Danska Hofvet erhållits, oinformälte Summa icke Stati'
Utskottets Betänkande^ 1063: genom wsnare Fördrag upphört att tillkomma Svenska Stats-Verket, hälst, då icke någon af 1660 års Tractats Articlar i detta fall blifvit inskränkt, utan deremot ytterligare bekräftade genom Freds - Fördragen i Jönköping och Kiel, den forte Tractaten ännu i sin fulla kraft bibehålles; hvarföre Stats-Verket otvifvelaktig! äger den rättighet, att, på lika sätt som före år 1809, ifrågavarande Summa uppbära samt bland dess Intrader allt framgent påräkna; Och hade anledningen till denne Stats - inkomsts utebiifvande varit den förgätenhet, som härom förmodligen uppkommit under de krigsoroligheter, hvilka vid denne tid ägt rum emellan båda Kilen; Men, som denne ersättnings-summa, på sätt anfördt är, vore försäkrad genom Tractatons helgd, och således borde oafkortad tillflyta Svenska Stats-Verket, skulle Kongl.
Maj t ej underlåta alt om sådane åtgärder förordna, hvarigenom så väl desse medel för den lid Slaten deraf varit i mistning må kunna återvinnas, som en framtida säkerhet beredas för deras oafbrutna utgörande.
På grund häraf har Stats-Utskottet funnit ifrågavarande Summa 3,500 R.dr Hamburger Banco kunna och böra upptagas bland Stats■Verkets Intrader uti Riks-Staten, som nu regleras, samt att denne Summa för de förflutne åxen, hvarunder den ieke ingått, blifver en tillgång bland Stats - Verkets Öfverskotts - medel ; Hvilket Utskottet skolat hos Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen anmäla med hemställan^ att den underdåniga anhållan gjöres, det täcktes Kongl. Majit i Nåder vidtaga de» åtgärd. jo 64 Stats-Utskottets Betänkande^', Kongl, Majit kan finna lämpelig, hvarigenom desse medel måga Stats-Verket tillgudokomma.
Stockholm dea l
N:r 203, Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, angående den Summa, som för Stats- och Riksgälds-Ver kens behof erJordras att genom Allmänna Be vinningen utgöras, Sedan Stats - Utskottet nu i så måtto fulländat dess åtgärder vid Stats - regleringen, att Utskottet afgifvit yttranden öfver de af Kungl. Majit uti Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof af den 29 November förledit år jemte serskildte i Nåder aflårne Remisser äskade tillökningar under Riks-Statens serskildte Hufvud - Titlar, äfvensom angående de för öfrigt hos Riks-Stånden föreslagne nya utgifter; så, och ehuru de af Utskottet tillstyrkte anslag ännu till en del icke äro af Riksens Högloft.
Ständer bestämde, har likväl Stats-Utskottet, i förmodan, att någon betydlig förändring icke lärer komma att äga rum uti de beräkningar, som nu kunna uppgöras såsom resultat af Utskottets arbeten, ansett sig böra uppgifva den Summa, som, i följd häraf, finnes erforderlig för Stats- och Riksgälds-Verkens sam. fäldte behof att genom Allmän Bevillning fyllas, på det Eeviilnings-Utskottet må komma i Ståts-Utskottets Betänkande.
106,5 tillfälle att upprätta Förslaget till fördelningen af Revillnings-beloppet.
Stats-Verkets nu ägande andel af Allmänna Bevillningen eller den så kallade Stats-bristen, utgör, enligt Riksens Ständers vid sista Riksdagen tagne beslut - - - - - 1,420,000: - - Och för de nu tillkomne ökade utgifteme, sorn å RiksStaten under dess serskildte
Titlar komma att uppföras, erfordras utöfver de påräknade Stats - Verkets nya tillgångar 250,000:-'
R/ksgiiWs - Contoirets behof.- 1:0
Ärlig ersättning till Hans Majit
Konungen för använde medel till liqviderande af Riksgälds-Contoirets utländske skulder - - - - 200,000: «■ 210
Afbetalning på förfallande
Lån inom 1823 års slut, interessen å RiksgäldsContoirets med ränta löpande skulder, förslagsvis årligen - - 250,000:- 1,670,000:1 fr ©6 9 Stais- Utskottets Betånkanden.
Transport ig:o Aflöning till vederbörande i Kiksgälds-Contoiret samt till Riksens Ständers Justius - Ombudsman och tjenstgörande vid dess Bureau. till Riksens Ständers Deputerade till deltagande i Öfver-Revision af Krigs - Räkenskaperne, Papper till Credit-Sedlar, Reparationer, Ljus-penningar m. m., på förslag - - - - 60,000:-- Summa 510,000 - - Hvarifrån afgå Riksgälds - Contoirets inlomster:
Licent-me del ... 1 45,000:-* Ränte-me del * ■ 1 * 15,000* — Skatteråtts medel . . I 3,ooo-« Observations - medel ....
500-ä 63,5°'a- •
- Återstå 446,500:-- Sefm utföras till jemnt ■ - - » ijöyojooa: - - Stats- Utskottets Betänkandan•
Transport 2,ilo,000:-- Ersättning till Banken af Förskottet till Krigs-kostnader samt afbetalning på mindre Creditivet - - 750,000:-- 1,200,000: - - Summa Allmän Bevillning 2,870,000:-- Då Bevillnings ■ summan vid sista Riksdagen fastställdes, med inberäknande af den genom Eyllnads - articlen uttaxerade Landt - Tulls-ersättningen och Bränvins - Consumtions-afgiften 270.000
R dr, till ett sammanräknadt belopp af 2.620.000 R;dr, skulle Allmänna Bevillningen. alltså nu ökas med 250,000 R:dr.
Härunder begripas likväl icke de StatsVerkets extra-ordinarie Inkomster, hvilka under benämning af Bevillning ingå till Kongl. Stats - Contoiret och bestå af Tull- Post- och Charta-Sigillatas - medlen samt Bränvins - brännings-afgift, hvilka serskildte Bevillningar vid den nu verkställde Stats - regleringen äro upptagne att utgöra 1,800,340 R:dr 13 sk. 8 r:st.; Hvadan, och om uti de Författningar, efter hvilka denna Summa utgår, någon sådan förändring nu skulle göras, hvarigenom beloppet häraf minskas, eller ökas, kommer ofvannämnde Summa af Allmänna Bevillningen att derefter lämpas.
I öfrigt får Stats-Utskottet tillfälle att i dess snart afgifvande generella Betänkande öfver Stats- regleringen upptaga och beskrifva de omflyttningar och förhöjningar, som vid denna reglering ägt rum och af hvilke sednare den nu uppgifne påökningen å d®n så kallade Statsbristen eller bidraget af Allmänna Bevillning io68 Stats- Utskottets Betäiikanden. gen för Stats-Verkets behof sig härleder:
Hvil' ket allt Utskottet skolat vordsamligen anmäla.
Stockholm den i Maj j8iS.
N:r 503.
Utlåtande i anledning af Herr L. L. Edelbergs Memorial om Län af Allmänna Medel till Skolehus uppbyggande eller inköp uti Landscrona.
R iksdags-FulJmägtigen från Landscrona Herr X. X. Edelberg har Uti Memorial, som Vällofl. Borgare-Ståndet remitterat till Stats•
Utskottets yttrande, anhållit, att, då vid den förändring nämnde Stad mäst undergå, Kongl. Maj t och Kronan funnit för godt öfvertaga Stadens ford. na Skolehus och det alltså vöre nödigt anskaffa ett nytt, det kunde ett Lån af Allmänna Medel, stort Tio Tusende Riksdaler, Staden härtill beviljas, desto häldre, som Malmö, Ystad och Hel singboi-g utaf Staten undfått betydlige Lånbiträden till Inrättningar, som ej haft ömare eller vigtigare föremål än detta att befrämja.
Stats- Utskottet har ej förr kunnat besvara denne Remiss af orsak, att, då uti Kongl. Majus Rådiga Proposition om tillökt anslag för LäroVerken i allmänhet äfven förekom fråga om anslående af Fond till Skolhus-Byggnader, det alltså berott på afgörandet utaf detta Ärende i sin vidd, huruvida någon utväg kunde finnas att af Stats-Verkets medel föreslå något under* Stuts-Vtskotlets Betänianden. 106g Stöd, hvarutaf Landscrona i förevarande hänseende kunnat få Sig begagna.
Utskottet har nu afgifvit dess Utlåtande angående UppfoStrings-Verkets befordrande, men dervid ansett sig éj kunna för närvarande tillstyrka det föreslagné bidrag till Skolhus - Byggnader i allmänhet, i anseende till Stats-Verkets knappa tillgångar» Och, beträffande nu Herr EdelbergS begäran om ett Lån af io,ooö R:dr, så, ehuru Stats - Utskottet, vid det förhållande som föranledt behofvet af ett nytt Skolhus i Landscrona Stad, finner
Staden ej sakna anledning att söka ett sådant biträde äf Allmänna Medel, kan likväl Utskottet, enär Stats-Verket ej har någon Fond, som härtill är disponible, icke tillstyrka detta Låns beviljande; Hvilket Vordsamligen öfverlemnas till Riksens Ständer® bepröfvande.
Stockholm den i Maj lgii.
N;r 204, Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Alf manna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts
Utlåtande i anledning af gjorde motioner, angående Tull-Verket och dermed gemenskap ägande ämnen, TJnder den g sistledné Januarii hafva Högloft; Ridderskapet oah Adeln till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterat de utaf Herr Friherfe C. X.
Stael von 1070 Stats* och Besvärs-ZJtskoitenS Betänkdndenl Hollstein och Herr C. af Stenhoff väckte md» tioner, om förändring af Tuliverkets Administration m. m. jemte Herr Grefve B. von Schtverins, Herr Friherre G. af Wettersteilts, Herr Friherre L.
Boijes, samt Herr E.
Muni af Rosenchöhls serskildta yttranden i samma ämne.
Under åberopande af Riksens Ständers rätt att disponera Tull-medlen, såsom varande af Revillnings-egenskap, har Herr Friherre Stael von Hollstein härvid framställt nödvändigheten att tillse, det denna Upppörd på det mäst fördelag. tiga sätt måtte administreras.
Herr af Stenhoffs motion åsyftar tillväga* bringandet af en total Reform af Tullstyrelsen samt grunderne för förvaltningen af Tull-medlen, hvilka, om de rättelligen beha‘ndlas, förmenas öfverstiga alt hvad derunder både blifvit beräknadt, och verkeligen influtit. —- I detta afseende har Herr af Stenhoff tillstyrkt, att Tull"
Directionen inskränkes till en General - TullDirecteur och högst 3 ne ledamöter, med behörig Cantzli-Retjening; att Öfver - UirecteursEmbetet alldeles indrages; att en af Tull-Sty. telsens Ledamöter uppdrages att, turvis, resa omkring Landet, för att controllera vederbörande Officianters förhållanden: att hela Tullverket uppföres på Rikets Stat: att Tull-Styrelsens Ledamöter och de fleste vid Tull - Staten varande Embets- och Tjenstemän icke miga sk i 1 jas ifrån sine Tjenste-befattningar annorlunda, än efter Laga åtgärd: att Lots- oth Dykeri-inrätlningarne sammanslås med Tull-verket: att Tull-Rakenskaperne förenklas, och Redogörelsen för 'Tullverket ställes under säkrare C<*n« Stats-och Besvärs-Vtskottens Betänk anden. 107»! troll, än hittills; samt att Landt-Tulls - bevakningen, såsom öfverflödig, och onödigt betungande för Landet, genast borde upphöra; Till vinnande af hvilket allt vidare blifvit föreslagit: att Revision af Tullverkets Räkenskaper med det snaraste måtte verkställas: att ett serskildt
Utskott kunde tillförordnas att upptaga alla ärender, rörande Tullverket: att, då en Commité vore satt till öfverseende och granskning af Tullverket i det hela, denna Cemmi-' tées Protocoller och Handlingar måtte infordras: samt sluteligen att, genom en stor Depu-1 tation, hos Kongl. Maj:t måtte i underdånighet framställas vigten af en nödig reform af hela1 Tullverket och dess organisation.
Hesse Herr af Stenhoffs förslag, i afseende på Tullverkets Personal, samt föreskrifters meddelande om det reglementariska vid Tull-Styrelsen, hafva Herr Grefve von Schwerin samt Herrar Friherrarne af Wetterstedt och Boije, på upptagne skäl, ansett icke kunna af Riksens Ständer pröfvas, utan böra på den administrativa makten allena bero; hvaremot Herr Munck af Rosenschöld trott det, enligt grundlagarne, vara Riksens Ständers ovilkorliga rätt, att i desse delar förordna, på sätt nödigt finnes; äfvensom Herr Friherre af Wetterstedt, vid bedömandet af Herr af Stenhoffs Motion i allmänhet, yttrat den öfvertygelse, att någon förändring af Tull - Styrelsen, för närvarande, icke vore af nöden.
Härförutan har Hedervärdd Eonde-Ståndet uppdragit åt Stats Utskottet enskilt, att sig utlåta öfver de af Riksdags.
Fullmägtige Eric E» 107J Stats- och 'Besvärs-Utskottens Betänkandenl riesson från Örebro Län, Johan Leiditz från Götheborgs oell Bohus Län, samt Anders Danielsson från Elfsborgs Län, hvar för sig, ingifne Memoriäler, med hemställan, att Tull-Styrelsen, dervid hvarjehanda Vore att anmärka, mätte, genom Riksens Ständers åtgärd sättas i ett förbättrad! skick; hvartill, efter Eric Ericssons tanka, hufvudsakligen skulle bidraga, om den serskilt!
Revisionen af Tullverket3 Räkenskaper upphörde, of-h denna granskning, i stället» lemnades åt Kongl. Kamtnar-Rätten, samt, för öfrigt, om hela Tull-Styrelsen ställdes under Kg!. Xammar-Collegii vård och inseende.
Vidare har Allmänna Besvärs- och Ekoxni - Utskottet till enskilt handläggning fått emottaga nedan anmärkte Motioner i detta ämne, nemligen : Af Herr F. Montgommery, sorn, under anförande af de olägenheter, hvilka med LandtTulls - bevakningen skola vara förenade, hemställt, att denna bevakning och dermed åtföljande visitationer genast måtte försvinna i hälst vid den af Riksens Ständer, vid föregångne Riksdagar, åtagne Bevillnirigs utgörande under namn af Landt-Tuils-ersättning, skall varit fo gadt det vilkor, att Landt - Tullarne borde indragas.
Af Herr Prosten Doctor Stenhammar.■ att, då verkställighet ännu icke följt å Riksens Ständers redan yttrade underdåniga önskan om nödvändigheten af en förbättrad organisation och förvaltning af Tullverket, förnyad underdånig hemställan derom nu måtte ske.
Stats- och Besvär s-Utsiottens Betänkanden. 1073"
Af Herr E. G. Holm: att, till förekommande af de många chicnner och ledsamheter,’ hvarmed den tr. fiquerande Allmänheten besväras genom visitationer efter Luren drägeri-gods, och genom Landt-Tulls-bevakningens fortfarande, desse anstalter måtte upphöra: att Kust bevakningen i stället måtte uts'räckas: samt att Tull-medlen, hvilka, såsom en Bevillning, tillhöra Riksens Ständers disposition, matte, i likhet med Banken, Rikgälds-Contoiret och Assistancen, ställas antingen under Fullmägtiges styrelse, eller komma under Riksens Ständers Revisorers granskning.