Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om pensions beviljande åt f. d. Sekreteraren och Auditören vid Flottan m. lii. J. G.
Björkegrens enka, Anna Maria Hedmansson. S. I).
Föredrogs och Indes till handlingarne Konstilulions-Utskoltets Memorial N:o 2-1, angående verkställda omröstningar i Förstärkt Konstitutions-Utskott.
S. D. Föredrogs ett af Pehr Nilsson i Espö, Malmöhus län, inlemnadt memorial, med hemställan, att Allmänna Resvärs- och Ekonomi-Utskottet måtte föreläggas, att inom viss tid till Rikets Ständer inkomma med Utlåtande i den till bemälda Utskotts handläggning remitterade-fråga, angående reglering af skjutsningsskyldigheten och alt, i händelse motionärens berörda framställning b i fö lies, Ståndet ville inbjuda öfrige Riks-Stånd. att Bonde-Ståndets beslut biträda.
Efter inhemlad upplysning, alt samtlige inom delta S,lånd väckta motioner om sättet för skjutsnings-skyldighetens utgörande den 4 December sistlidet år blifvit till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterade, fann Ståndet, för sin del, skäligt besluta, att ofvanbemalda Utskott borde föreläggas, alt inom 3:ne veckor efter det Protokolls-Utdrag i ämnet kommit Utskottet tillhanda, lill Rikets Ständer afgifva utlåtande i skjutsreglerings-frågan; peli skulle respektive Medstånden vördsamt och vänligen inbjudas, att om detta Bonde-Ståndets beslut sig förena. 42 4 Prol.-Uldrag den 11 Juli 1857. S. D. I afseende å Konslilutions-UIskottets ned an nämn de Memorial fattades af Bönde-Ståndet följande beslut: N:o 21, angående verkställda omröstningar i Förstärkt Konstitutions-Utskott.
Lades lill handling ar ne; men N:o 22, angående underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t af det såsom hvilande till nästa Riksdag antagna grundlags-ändrings-iörslag, rörande Riks-styrelsens förande i vissa fall.
Vid nu skedd föredragning af Banko-Utskottets Betänkande N:o 57, med förslag till reglering af Bankens låne- och kreditiv— rörelse, stadnade Ståndet i följande beslut: Bonde-Ståndet antager såsom sitt beslut hvad Doktor Sandberg i sin reservation föréslagit och återlemnar derföre Betänkandet till Banko-lJtskotlet, med anmodan örn vidtagande af de redaktions-förändringar i Utskottets förslag, hvilka häraf blifva en följd; — dock att odlings-iånefonden bör oförändrad bibehållas såsom hittills; — äfvensom alt den i 10:de punkten litt. e) föreslagna förändring icke elter af Bonde-Ståndet bifälles, utan högsta beloppet af lån emot inteckning i fast egendom framgent bibehällés vid 6,000 R:dr Banko eller 9,000 R:dr Riksmynt.
Bonde-Ståndet beslutade derjemte, att Låne-kontoret i Wisby skall tillhanda— hällas 300,000 R:dr Riksmynt af Diskont-fonden eller 75,000 R:dr mera än Utskottet föreslagit, samt att beloppet af reserv-fonden bör i enlighet härmed ändras; men i allt utöfver hvad sålunda blifvit anmärkt, är Utskottets Betänkande af BondeStåndet godkändt. S. D. Föredrogos Stals-Utskottets Utlåtanden: N:o 76, i anledning af väckt motion om anslag till beredande af tillfälle för officerare af arméen ätt ingå i utländsk krigstjenst.
N:o 77, i anledning af Kongl.
Maj-.ts Nådiga Proposition om indragning till Kronan af den ränteved, som är anslagen för Wisby så kallade Krono-kalkugn i Gottlands Ian, och om ersättning derför till kalkugnens egare.
N:o 78, angående ett föreslaget låneunderstöd utaf allmänna medel tili byggnads- och utflyttnings-kostnader å häradshöfdinge-bostället Mälby.
N:o 79, Prot.-Utdrag den 11 Juli 1857. 425 N:o 79, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående eftergift af åtskilliga embets- och tjenstemän ådömdt ersättnings-ansvar i följd af Länsbokbållaren Caspar Langlets bedrägliga förhållande.
Afslogs; och N:o 80, angående
Täckt fråga om löneförhöjning åt statens embets- och tjenstemän m. fl. för år 1857.
Bifölls. S. D. Efter skedd föredragning godkändes Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets
Betänkanden: N:o 15, i anledning af väckt motion om ändring i nu gällande Mäklare ordning den 31 Mars 1855 ; N:o 16, i anledning af väckt fråga om förändrad lagstiftning i afseende å kronohemman; N:o 17, i anledning af väckt fråga om afskaffande af fideikommisser; N:o 18, i anledning af väckt motion om rättighet för jordegare att få upp sagd och afhyst, men likväl qvarboende landtbo förpassad till något Kronans allmänna arbete; N:o 19, i anledning af väckt motion om ändring i gällande Fiskeri-stadga, i hvad den rörer sillfisket i Bohuslänska skärgården; N:o 20, i anledning af väckt motion om förändring af 20, 21 och 26 §§ af Kongl. Grufve-stadgan den 12 Januari 1855; N:o 2 i, i anledning af väckt motion om utfärdande af en författning rörande torplägenheters afträdande; N:o 22, i anledning af väckt motion om tillägg till 17 kap. 3 § Bygg ninga-Balken; N:o 23, i anledning af väckt motion om kapell-församlings befrielse från byggnads- och underhålls-skyldighet vid moderkyrka; N:o 24, i anledning af väckt motion derom, att allmogens målkärl och vigter skola endast hvart femte år krönas; och N:o 25, i anledning af väckt motion om bestämmande af hvilka afgifter eller besvär må såsom kommunala anses.
S. D. Vid föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 96, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl.
Instruktionen för Förmyndare-kammaren i Stockholm den 9 April 1856, lät Ståndet vid Utskottets hemställan härutinnan bero.
Pro t. 1856 $ 1857. 9 Sami. 54 Prot.-Uldtag deta ii och 13 Juli 1857.
Den 11 och 13 Juli.
Ridderskapet och Adeln. SS. DD. Vid förnyad föredragning af Banko-V Iskottets den 22 och 25 sist— lidfié Juni på bordet lagda Betänkande N:o 37, med förslag till reglering af Bankens lane-och kreditiv— röfelse, återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, 30 och 32 punkterne samt mom. litt. e af 39 punkten, lade Ridderskapet och Adeln till handlingarne ijtskottets vid slutet af Betänkandet framställda förbehåll, alt framdeles få afgifva yttrande om och i hvad mån ändring af nu gällande föreskrifter angående sedelstockens beräkning må, i följd af stadgandet om Bankens reserv-fond, blifva af nöden, samt bléf förevarande Betänkande i öfrigt bifallet, med följande förändringar: i:o Afdelningen litt. d i 2 mom. af 10 punkten skulle erhålla följande lydelse: ”Å lånen beräknas 5 procent ränta.” 2:o 4 mom. af 25 punkten skulle erhålla följande lydelse: ”För de sum mor, som å kassa-kreditiv till enskilda personer och sparbankerne lyftas eller insättås, beräknas Fem procent ränta.” 3:o 47 punkten, deraf sista meningen uteslöts, skulle erhålla följande lydelse : ”Filial-bank erlägger till Riks-banken ä lånet Fyra procent.
För de summor, som å kreditivet lyftas, vare räntan Fem procent.” 4:o
Af 48 punkten uteslöts sednare delen, innehållande: ”Filial-bank ege icke alt beräkna högre ränta än Fem procent eller högre kreditiv—afgift än en half procent å det beviljade kreditivets belopp.” 5:o
Uti 52 punkten nedsaltes summan 4,681,000 R:dr, till 3,681,000 R:dr och summan 7,000,000
R:dr till 6,000,000 R:dr.
Den 13 Juli.
Föredrogs och lades till handlingarne Förstärkta Konstitutions-Utskotteis Memorial N:o 21, angående verkställda omröstningar i samma Utskott. / Pret.-Uldrag den ii, i3 och tf Juli i$#7.
A%7 Frän Högv.
Presle-Stdndet. S. J).
Vid ånyo skedd föredragning bifölls Konsätutions-Ulskaileis Memorial N:o 22, angående underdånig anmälan hos Kongl.
Majit af det såsom hvilande till nästa Riksdag antagna grundlags-ändrings-förslag rörande Riksstyrelsens förande i vissa fall, m. m.
Föredrogs ånyo Kmstitutions-Utskottels Memorial N:o 22, angående underdånig anmälan hos Kongl. Majit af det, såsom hvilande till nästa Riksdag, antagna grundlags-ändrings-förslag, rörande Riksstyrelsens förande i vissa fall, ni. m.; och, med godkännande af nämnde Memorial, remitterades detsamma till Expcdilions-Utskottet.
Den 41, 13 och 15 Juli.
Vid förnyad föredragning af Banko-Utskottets Betänkande N:o 37, med förslag till reglering af Bankens fåne?- och kreditivrörelse, fattade Ståndet följande beslut:
Till rättelse anmärktes det å sista raden sid. 22 förekommande tryckfel, hvarigenom ordet rdUgga" influtit i stället för ordet ”åligger”.
32 punkten, äfvensom mom. fj i 46 punkten återremitterades.
Mom. c), i 39 punkten förändrades sålunda, alt orden ”handskrifven invisning” å 3 raden utbyttes mot orden ”pä viss person ställd invisning, ä hvilken summa, datum och personens namn äro handskrif‘ne,” äfvensom ordet Vvexeln framför ”blanketter” å 4 raden uteslöts.
42 punkten bifölls utan annan ändring, än att summan 3,800,000 Ridr Riksmynt nedsattes till 3,750,000 Ridr samma mynt.
Af 48 punkten uteslöts sednare delen, innehållande: vFilial-bank ege icke att beräkna högre ränta, än fem procent eller högre krediliv-afgift än en half procent ä det beviljade kreditivets belopp.'1''
Uti 52 punkten nedsattes summan 4,681,000 R:dr till 3,681,000 R:dr och summan 7,000,000
R:dr till 6,000,000 R:dr. 498 Prot.-Utdrag den 11, 13 och 15 Juli 1857.
Benämningen ”Bankens reserv-fond”, som på åtskilliga ställen i detta Betänkande förekommer, ansågs böra ändras till ”Bankens reserv-fond för tåne- och kreditivrör elsen.r
Beträffande 53 punkten ville Ståndet hafva erinrat, att med den å 71 sidan, rad. 3 nedifrån åberopade 52 punkten afses berörde punkt till lydelsen sådan den genom Ståndets beslut blifvit bestämd, hvarjemte Ståndet återremitterade första stycket å sid. 72, innehållande denna föreskrift: ”dels lill kreditiv ät Filial-banker, som redan äro eller kunna varda inrättade, hvarvid må antagas, att under vanliga förhållanden högst hälften af total-summan af de ät samtlige
Filial-banker beviljade kreditiv kan blifva pä en gäng lyftad.'1'1 Betänkandet i alla öfriga delar blef af Ståndet gilladt och bifallet.
S. D. Föredrogs ånyo Banko-Utskottets Betänkande N:o 57, med förslag till reglering af Bankens låne- och kreditiv— rörelse.
Hvad dernäst, pag. 3 och 4, upptages.
Lades till handlingarne. 4—13 punkterna.
Biföllos. 14 punkten.
Utskottets förslag afslogs och nuvarande Banko-reglementes 162 § bibehölls oförändrad, endast med summans utförande i Riksmynt till 2,700,000 R:dr. 15—21 punkterna.
Biföllos. 22 punkten.
1 mom. bifölls och 2 mom. återremitterades. 23 punkten.
Godkändes, med förbehåll att framdeles besluta, angående benämningen af Bankens här omförmälda reserv-fond. 24—29 punkterna.
Biföllos. 30 punkten.
1 mom. återremitterades, hvaremot 2 och 3 mom. biföllos. Prot.-Utdrag den 15 Juli 1857. 429 51—57 punkterna.
Biföllos. 38 punkten. 7 moni. antogs böra lyda sålunda: ”För utassigneringar få allenast begagnas på viss man eller ordres ställda etc. (i öfrigt lika med förslaget); och de andra mom. i denna punkt gillades. 59 punkten.
Mom. e) antogs, med den förändring att å andra raden bör, i stället för ”högst tre procent ränta” införas ”högst fyra procent ränta.”
Öfriga momenter i denna punkt godkändes. 40 punkten.
Gillades med den förändring, alt här borde utföras: ”mot tre, högst fyra procent ränta. 41—45 punkterna.
Biföllos. 46 punkten.
Mom. d) återremitterades, hvaremot öfriga momenter af denna punkt biföllos. 47 punkten.
Gillades, endast med den förändring, att räntan för de summor, som å kreditiv lyftas, bestämmes till 5 procent, i stället för de af Utskottet föreslagna 3. 48 punkten.
Första perioden, eller den, som slutas med orden:
Faslstäldt Reglemente. gillades; men den sednare, eller den, som börjas med orden:
Filial-bank ege, och slutas med orden kreditivets belopp, uteslöts. 49—51 punkterna.
Biföllos. 52 och 53 punkterna.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Företog Ridderskapet och Adeln val af En Revisor för innevarande års granskningTaf Stats-, Banko- och Riksgälds-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning, f i stället Iför Friherre Sprengtporten, Jakob Wilhelm, som anmält sig vara hindrad att sådan befattning emottaga; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: 410 Prot.-Uldrag den 15 Juli 1837.
Friherre Bonde, Carl Jedvard, öfverste-kammarjunkare.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Konstilutions-Utskottets den 14 och 13 dennes på bordet lagda Memorial N:o 22, angående underdånig anmälan hos Kongl. Majit af det säborn hvilande till nästa Riksdag antagna grundlags-ändrings-förslag rörande Riksstyrelsens förande i vissa fall, m. m. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den B och 13 dennes på bordet lagda Betänkande Nio 9 7, i anledning af väckta förslag, åsyftande förflyttning till hufvudstaden dels af universiteten i Upsala och Lund, dels af båda universitetens juridiska fakulteter och dels af Upsala universitets medicinska fakultet, fann Ridderskapet och Adeln för godt att dels, med afslag å Utskottets förslag rörande den vid universitetet i Upsala nuvarande medicinska fakultetens förening med Carolinska mediko-kirurgiska Institutet till ett medicinskt undervisningsverk i Stockholm, fatta det beslut, att Rikets Ständer måtte genom underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl.
Majit må täckas genom en kommitté af sakkunnige män låta uppgöra förslag till deja medicinska undervisningens ordnande, samt, efter nådig pröfning deraf, vidtaga de åtgärder, hvilka till vinnande af detta ändamål finnas lämpligast, dels ock, i stället för hvad Utskottet i sista punkten af Betänkandet hemställt, besluta, det måtte Rikets Ständer lius Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att enär den vid Carolinska Institutet meddelade undervisning måste anses icke allenast motsvarande, ulan ock i flera delar fullständigare än den, som vid universitetens medicinska fakulteter kan åstadkommas, de läkare, hvilka genomgått alla vid Institutet föreskrifna examina, må tillerkännas lika befordrings-rätt med dem, sorn, efter yid ettdera universitetet aflagd Medicinae Licentiat-examen, genomgått den så kallade operations-examen och erhållit Chirurgiae Magister-diplom; och blef förevarande Betänkande i öfriga delar af Ridderskapet och Adeln bifallet. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Ulskottels den 29 sistlidne Juni och den 15 dennes på bordet lagda Memorial N:o 11, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående behandlingen af frågan om debetsedels-lösen, afslog Ridderskapet och Adeln Utskottets Betänkande, med förklarande, att då, i frågan huruvida voteras skall, 2 Stånd slädnät mot 2, denna fråga förfallit, kommande således vid det af 3:ne
Stånd fattade beslut om debetsedels-lösen att förblifva. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Bevillnings-Utskottels nedannämnde den 29 sistlidne Juni och den 13 dennes på bordet lagde Belänkanden: N:o 12, angående den så kallade Kurhus-afgiften; och N» 15, angående städernas Salu-accis.
PfOt-Uldrag den 15 Juli 1857. S. D.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottels den 4 och 13 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 76, i anledning af väckt motion om anslag till beredande af tillfälle för Officerare af arméen att ingå i utländsk krigstjenst, stadnade Ridderskapet och Adeln i del beslut, att ett anslag af 18,000 R:dr Riksmynt, må af Rikets Ständer för hvartdera af nästkommande 3 år å Riksgätds-kontoret anvisas, för alf, stäldt till Kongl. Majit disposition, användas till understöd åt Officerare af arméens särskilda hufvudvapen, hvilka inträda i aktiv krigstjenst hos någon i vänskapligt förhållande med Sverige stående makt, hvars armée till större eller mindre del befinner sig på krigsfot, med rättighet för Kongl.
Majit, att hvad af anslaget inom ett år kan komma att besparas få ett följande år för ändamålet disponera.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Slats-Ulskottels nedannämnde den 4 och 13 dennes på bordet lagda Utlåtanden:
Nio 77, i anledning af Kongl.
Majits Nådiga Proposition om indragning till Kronan af den ränteved, som är anslagen för Wisby s. k. krono-kalkugn i Gottlands län och om ersättning derför till kalkugnens egare; och Nio 78, angående ett föreslaget låneunderstöd utaf allmänna medel till byggnads- och utflyttnings-kostnader å härädshöfdinge-bostället Mälby. S. D.
Vid förnyad föredragning af Banko-Utskoltets den 4 och 13 dennes på bordet lagda Utlåtande Nio 58, öfver väckta förslag om vissa förändrade föreskrifter, angående Bankens vexlings-kassa och depositions-rörelse, återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, dels den i ingressen förekommande anmälan, alt de i 5:te artikeln af Banko-reglementet meddelade stadganden, som icke blifvit särskildt vidrörde, af Utskottet ansetts böra i utfärdande Banko-reglemenlet bibehållas oförändrade, dels ock lista, 5:dje och 9ide punkterne samt det vid slutet af 1 Side punkten intagna 5:te moment; och blef förevarande Utlåtande i öfriga delar af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Prcste-Stdndet. . i • ■ S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Bevillnings-Ulskottels Betänkanden:
Nio 12, angående den så kallade Kurhus-afgiften; och Nio 13, angående städernas Salu-accis. S. D. Vid ånyo skedd föredragning bifölls Stats-Ulskotlets Utlåtande Nio 77, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition om indragning till Kronan af den ränteved, som är anslagen för Wisby så kallade krono-kalkugn i Gottlands län och om ersättning derför-till kalkugnens egare. 432 Frot-UIdrag åen 15 Juli 1857. S, D.
Föredrogos ånyo Banko-Utskottets nedannämnde Utlåtanden och Memorial: - N:o 38, öfver väckta förslag om vissa förändrade föreskrifter, angående Bankens vexlings-kassa och depositions-rörelse.
Ingressen till detta Utlåtande eller den del deraf, som å sid.
1 förekommer närmast framför de af Utskottet i särskilda punkter framställda förslag, återremitterades.
De uti 3:dje punkten, sid 4 rad. 2, förekommande orden ”motsvarande å 128 sk:s kurs” ändrades lill ”motsvarande efter en kurs af 4 R:dr Riksmynt.”
Öfriga delar af delta Utlåtande godkändes.
N:o 39, i fråga om åtgärder till undvikande af penninge-remisser med posterna emellan Stockholm och de orter, der Banken har Låne-kontor, m. m.
Bifölls; och N:o 40, i anledning af väckt motion om inköp af jord och skog för Tumba bruks behof.
Föredrogs ånyo och bifölls Bevillnings-UIskottets Betänkande N:o 15, angående städernas Salu-accis. S. D.
Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Ulskoltets Utlåtanden:
N:o 77, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om indragning till Kronan af den ränte-ved, som är anslagen för Wisby så kallade krono-kalkugn i Gottlands län, och om ersättning derför till kalkugnens egare; och N:o 78, angående ett föreslaget låne-underslöd af allmänna medel lill byggnads- och utflvttnings-kostnader å häradshöfdinge-boslället Mälby. S. D.
Föredrogs ånyo meddeladt Utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Protokoll den 11 dennes, af hvilket inhemtades, dels att Bonde-Ståndet förelagt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet alt, inom tre veckor, efter det nämnda Protokolls-utdrag kommit Utskottet tillhanda, lill Rikets Ständer afgifva Utlåtande i skjutsreglerings-frågan, dels att Med-Stånden voro inbjudna att i detta beslut sig förena; men efter inhemtade upplysningar fann Borgare-Ståndet denna inbjudning för närvarande ej föranleda någon åtgärd å dess sida. S. D.
Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 18, Prot.-Utdrag den 15 Juli 1857. 433 N:o 18, i anledning af väckt motion om rättighet för jordegare att få uppsagd och afhyst, men likväl qvarboende, landtbo förpassad till något Kronans allmänna arbete; N:o 19, i anledning af väckt motion om ändring i gällande Fiskeri-stadga, i hvad den rörer sillfisket i Bohuslänska skärgården; N:o 21, i anledning af väckt motion om utfärdandet af en författning, rörande torp-lägenheters afträdande; och N:o 22, i anledning af väckt motion om tillägg till 17 kap. 3 § Bygg ninga-Balken.
S. D. Föredrogos och biföllos Banko-Utskottets Utlåtanden: N:o 38, öfver väckta förslag om vissa förändrade föreskrifter, angående Bankens vexlings-kassa och depositions-rörelse; samt N:o 40, i anledning af väckt motion om inköp af jord och skog för Tumba bruks behof; hvaremot, beträffande samma Utskotts Memorial N:o 39, i fråga om åtgärder till undvikande af penninge-remisser med posterne emellan Stockholm och de orter, der Banken har Låne-kontor m. m., Ståndet afslog hvad Utskottet hemställt å sidd. 21 och 22 rörande penninge-försändningar med posterna emellan Stockholm och de orter, hvarest Banken har Låne-kontor, äfvensom hvad Utskottet i sammanhang dermed tillstyrkt, angående allmänna verks m.^ m. penninge-försändningar, men biföll memorialet i öfrigt.
S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 9 7, i anledning af väckta förslag, åsyftande förflyttning till hufvudstaden dels af universiteten i Upsala och Lund, dels af båda universitetens juridiska fakulteter och dels af Upsala universitets medicinska fakultet:
Usta, 2:dra, 3:dje och 4:de momenten biföllos; 5:te momentet, angående medicinska fakultetens i Upsala flyttning till hufvudsladen återremitterades med anmärkningar; 6:te momentet bifölls, dock med uteslutande af orden: ”intilldess den öfvar föreslagna föreningen emellan medicinska fakulteten i Upsala och Carolinska medico chirurgiska institutet i Stockholm blifvit verkställd” samt med tillägg framför ordet å sid. 13 ”institutet”, af orden: ”Carolinska medico-chirurgiska”.
S. D. Efter skedd föredragning af Sammansatta Lag- och Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 26, i anledning af väckta frågor om förändring eller förklaring af nu gällande stadgande, angående skyldighet att bygga och underhålla kyrka, Bih. till 11.
Fröt. 1856 $ 1857. 9 Sami. 55 434 Prot.-Utdrag den 16 Juli 1857. prestgård, tingshus och härads-fängelse, bifölls Betänkandet i alla dess moment, utom momentet öfverst å sid. 9 af Betänkandet, angående dem, som höra deltaga i prestgårds- och tingshus-byggnad, hvilket moment afslogs; och antog Ståndet i stället, för sin del, hvad Peter Jönsson från Jönköpings län, i sin Betänkandet bifogade reservation, uti samma ämne påyrkat.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utskottets nedannämnde den 4 och 13 dennes på bordet lagda Memorial och Utlåtande: N:o 39, i fråga om åtgärder till undvikande af penninge-remisser med posterna mellan Stockholm och de orter, der Banken har Låne-kontor m. m.; och N:o 40, i anledning af väckt motion om inköp af jord och skog för Tumba bruks behof. S. D.
Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 4 och 13 dennes på bordet lagde Betänkanden: N:o 15, i anledning af väckt motion om ändring i nu gällande Mäklare ordning den 51 Mars 1853; N:o 16, i anledning af väckt fråga om förändrad lagstiftning i afseende å krono-hemman; N:o 17, i anledning af väckt fråga om afskaffande af fideikommisser; N:o 18, i anledning af väckt motion om rättighet för jord-egare att få upp sagd och afhyst men likväl qvarboende landtbo förpassad till något Kronans allmänna arbete; N:o 19, i anledning af väckt motion om ändring i gällande Fiskeri-stadga, i hvad den rörer sillfisket i Bohuslänska skärgården; N:o 20, i anledning af väckt motion om förändring af 20, 21 och 26 §§ af Kongl. Grufve-stadgan den 12 Januari 1855; N:o 21, i anledning af väckt motion om utfärdande af en författning, rö rande torp-lägenheters afträdande; N:o 22, i anledning af väckt motion om tillägg till 17 kap. 5 § Bygg nn:ga-Balken; N:o 23, i anledning af väckt motion om kapell-församlings befrielse från byggnads- och underhålls-skyldighet vid moder-kyrka; Prot.-Utdrag den 16 Juli 1857. 435 N:o 24, i anledning af väckt motion derom, att allmogens målkärl och vigter skola endast hvart 5:te år krönas; samt N:o 25, i anledning af väckt motion om bestämmande af hvilka afgifter eller besvär må såsom kommunala anses.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den 4 och 13 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 96, i anledning af väckte motioner om ändring uti Kongl.
Instruktionen för Förmyndare-kammaren i Stockholm den 9 April 1856. S. D. Vid förnyad föredragning af Slats-UIskottets den 8 och 13 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 79, i anledning af Kongl.