Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Läder » 600267.
Mekaniska verkstäders tillverkning » 580703.
Gjutgods » 295438.
Stearin och talgljus « 933000.
Tvål och såpa » 344165.
Sidenväfnader » 610928.
Kemiska fabrikater » 104267.
Olja » 344097.
Porslin v, 311520.
Diverse fabriksvaror » 3927618. elller tillsamman » 11834172.
Dannemora jernmalmsfält i Dannemora och Films socknar lemnar nästan uteslutande materialet för länets jerntillverkning.
Brytningen derstädes utgör i medeltal årligen omkring centner 453000. med en arbetskostnad af vid pass 23 öre pr centner.
Dessutom bearbetas spridda malmfält i omgifvande socknar, Öster-Löfsta, Alunda, Kihls, Morkarla och Lena socknar till sammanräknadt årligt belopp ... » 198000.
Någon del af Dannemora malm, och större delen af de öfriga grufvornas malmer förbrukas i Norrland, dit de afsändas från Callerö och andra lastageplatsen Från grufvorna i Lena socken säljes dock malm öfver Upsala till masugnar på Östersjökusten.
Wid 9 masugnar och lika många stångjernsverk utgör tillverkningen af tackjern i medeltal årligen 116000 och af stångjern 80700 centner, allt af malmer från Dannemora.
Utom Wattholma bruk, som ligger närmare Upsala, äro alla de öfriga verken belägna emellan länets malmfyndiga trakt samt Dalelfven och hafvet, på 2 k 3 mils afstånd från det senare. 73 Brännvinsbränning idkades nästlidet år inom länet vid 17 större brännerier till belopp af 032737 kannor, samt vid 1 mindre dito till 2000 kannor.
Af de större brännerierna äro belägna 3 i Rasbo, 3 i Waksala, 3 i Trögds, 2 i Åsunda, samt ett i hvartdera af Håbo, Norunda, Ulleråkers, Lagunda, Örbyhus och Olands härader.
På landet finnes ingen fabriksrörelse af betydenhet samt i städerna endast till uppgifvet värde af 57000 R:dr, hvaraf i Upsala för 54000 R:dr, deribland garfverierna producera den största delen.
Såsom binäringar kunna endast anföras tegeltillverkning i trakterna vid Mälaren och omkring Upsala, skogs- och vedtransporter till Stockholm och Upsala samt forsling af malm, skogs- och brukseffekter i bruksdistriktet.
Vid Elfkarleby och trakten deromkring idkas dessutom lax- och strömmingsfiske af strandbyggarne.
Westerås Län.
Detta läns mest betydande jerntillverkning grupperar sig omkring dess stora jernmalmslager i Norbergs bergslag samt utefter dess 2 största strömmar Kolbäcksån och Hedströmmen.
Jernmalmsbrytningen, som i mån af konsumtion kan betydligt utvidgas, har inom Norbergs och Westanfors socknar åren 1855—57 i medeltal utgjort . . 860000 centner, om 45 k 50 procent jernhalt med arbetskostnad af 42 k 15 öre samt försäljningspris af 25 ä 30 öre per centner.
Dessutom äro i Skinskattebergs socken brutne 87000 » och i Sala socken 4000 » eller tillsamman 951000 centner.
Af Norbergs bergslags årliga jernmalmsuppfordring förbrukas omkring 500000 centner vid ortens egna masugnar, samt inom angränsande bergslagsorter i Kopparbergs län vid pass 260000, och inom Gestrikland 60000 centner, hvarförutan till Strömsholm årligen afgått omkring 30000 k 40000 centner för vidare försändning till hyttor vid Östersjökusten.
Malmerna i Skinskattebergs socken användas uteslutande vid dervarande bruks masugnar.
Tackjernstillverkningen är koncentrerad inom Norbergs bergslag, hvarest under åren 1855 — 57 vid 17 masugnar i medeltal producerats 216000 centner, uteslutande af bergslagens malmer.
Dessutom har vid Riddarhytte masugn i Skinskattebergs bergslag producerats 34000 centner af egna malmer, samt vid Molnebo i Wester-Löfsta socken 8000 centner af malm från Norberg och Sala.
Efter jemförelse emellan erhållna skiljaktige uppgifter torde kunna antagas, att af Norbergs bergslags tackjern blifvit i årligt medeltal använda vid bruken inom länet och till gjutgods 140000 centner. samt afsända öfver Westerås 36000 » och öfver Strömsholm 40000 »
Den öfriga tackjernsproduktionen i länet konsumeras på tillverkningsställena eller angränsande bruk.
Hela stångjernstillverkningen har i medeltal årligen utgjort 312800 centner vid 35 särskilda verk, af hvilka 19 äro belägna inom Norbergs bergslag eller utmed Strömsholms kanal med en sammanräknad årlig tillverkning af 122700 centner.
4 1 vid eller nära Hedströmmen med skeppningsort i Köping och produktion af 154500 » Bihang. \
0 74 2.ne vid Alboga an * a 1 mii fran staden med 7400 centner.
O 1 ' 1 1 vid Svartån 2 mil från Westerås med 21000 » och 2:ne, 2 ä 3 mil öster om Sala. med 7200 » Tackjern utöfver hvad som af länets egen produktion vid dessa verk konsumeras erhålles till största delen från Westerbergslagen i Dalarne samt en mindre del till de nedre Hedströmsverken och de båda bruken vid Arboga från Ramsbergs, Lindes och Nora bergslager i Orebro län.
Efter afdrag af hvad som försäljes vid bruken och i städerna försändes den öfriga tillverkningen såsom stång- och manufakturjern eller plåt till Stockholm öfver Strömsholm, Köping, Arboga och Westerås.
Sala silfververk har i medeltal de sisla 3 åren producerat 20 centner silfver och 1204 centner bly.
' Vid Riddarhytte kopparverk i Skinskattebergs socken har medeltillverkningen utgjort 1300 centner garkoppar, som skeppats öfver Köping.
Vid Skultuna messingsfabrik utgör tillverkningen omkring 2500 centner årligen.
Gjuterier med mekaniska verkstäder äro nyligen anlagda i Köping och nära Arboga, hvarförutan gröfre gjutgods, tillverkas vid de flesta masugnar.
Vid Norbergs by tillverkas 600 centner blyerz.
Af 10 inom länet anlagda större bränneriet- äro 3 belägne i Åkerbo, 2 i Snäfringe, 2 i Norrbo och 1 i hvartdera af Tuhundra, Siende och Wåla härader.
Brännvinstillverkningen har sistlidet år vid dessa samt 4 mindre verk utgjort omkring 300,000 kannor.
Utom tegelbruk, i synnerhet i södra delen af länet, finnas på landet inga fabriker af betydenhet.
1 städerna har värdet af tillverkningen vid fabrikerna år 1857 utgjort: t Westerås 101000 R:dr, hvaribland tobak för 45000, i Sala 55000 R:dr, i Kö ping 18000 R:dr och i Arboga 50000 R:dr, deraf största värdet tillkommer garfverier i de 2 sistnämda och i Sala blyhagel-tillverkningen.
Såsom binäringar angifvas i första rummet varuforsling emellan bergslagsorterna och Mälarehamnarne, i synnerhet på vägen emellan Westerås och Dalarne, äfvensom från Köping utmed Hedströmmen; dernäst kolning till bergverksrörelsen i norra delen af länet, sågning och virkesförsäljning särdeles i Salbergs fögderi eller Sventuna, Ofver-Tjurbo och Wåla härader, tillverkning af snickarearbeten, i synnerhet möbler till betydligt värde, äfven i nyssnämda fögderi till afsalu på Stockholm, Upsala, Gefle, Falun och Westerås samt väfnad af nöthårsmaftor i Fläckebo, Kihla och Wester-Fernebo socknar.
Bergshandtering är inom en stor del af detta län hufvudnäring till följd af de stora malmfyndigheter dess berg innehålla.
Jernmalmsbrytningen har inom hela länet under åren 4855 — 57 stigit till ett medelbelopp af 2297000 centner, hvarutaf inom Grangärdes socken 1156000 centner.
Norrbärkes dito 218000 »
Söderbärkes dito 2000 » Stora Tuna dito 92000 » Åhls dito 77000 » 75* Bjursäs dito 63000 centner.
Svärdsjö dito 238000 » Sundborns dito 7000 » Kopparbergs dito 41000 » Säters dito 263000 » Garpenbergs dito 44000 » Folkärna dito 19000 » Husby dito . 67000 »
Af bela tnalrnuppfordringen konsumeras största delen inom länet och endast ett jemförelsevis mindre belopp, ungefärligen' motsvarande den malmqvantitet som från Norbergs bergslag i Westerås län införes, tillgodogöres vid de nordligaste masugnarne i Orebro län ifrån Grangärdes socken och vid de vestliga masugnarne inom Gefleborgs län ifrån Bispberget i Säters socken, samt grufvorna i Svärdsjö, Sundborns, Husby och Garpenbergs socknar.
Arbetskostnaden för malmens brytning varierar inom Grangärdes och Norrbärkes socknar emellan 7, 10 och 14 öre, hvaremot salupriset derstädes efter malmens beskaffenhet är 20 å 30 öre per centner.
Inom de östligare grufvedistrikterna är brytningspriset 10, 20 ä 25 öre samt saluvärdet 30, 50 å 60 öre per centner i mån af malmernas godhet och grufvornas läge i förhållande till masugnarne.
I allmänhet äro länets jernmalmtillgångar vid de större malmfälten sådana, att brytningsqvantiteterna kunna ökas i mån af konsumtionens fordringar, dock gäller detta i främsta rummet om grufvorna i Grangärdes socken.
Under åren 1855 — 57 har tackjernstillverkningen inom länet i medeltal årligen utgjort 1056000 centner vid 57 masugnar, af hvilka inom
Säfserts socken 2 producerat 60000 centner af malmer från Grangärde.
Floda dito 1 » 21000 » dito dito.
Grangärdes dito 10 » 216000 » dito dito.
Norrbärkes dito 12 - 245000 » dito » Grangärde, Norrbärke och Norberg.
Söderbärkes dito 7 » 95000 » dito » Norbergs och hemgruf vor.
Stora Tuna dito 3 « 74000 >> dito » Grangärde, Norrbärke och hemgrufvor.
Gagnefs dito 1 28000 » dito » Grangärde, Norrbärke och Tuna.
Mora dito 1 » 8000 » dito >- Bjursås, Säter och Gran gärde.
Orsa dito 1 » 10000 » dito » Ahl, Säter och Gran gärde.
Ohre dito 2 » 29000 » dito » Ahl, Bjursås och Säter.
Rättviks dito 2 » 30000 » dito » d:o d:o d:o samt Svärdsjö.
Svärdsjö dito 2 » 40000 » dito inom socknen.
Säters dito 1 •> 16000 » dito d:o d:o samt fr. Norberg.
Hedemora dito 3 » 42000 » dito från Säter och Norberg.
Garpenbergs dito 1 » 25000 » dito » d:o d:o samt hemgrufvor.
Folkärna dito 2 » 1 1000 s> dito » d:o d:o samt Garpenberg.
By dito 4 >.
58000 » dito » d:o d:o dito Husby dito 2 » 48000 » dito » d:o d:o samt hemgrufvor. 76 Tili stångjern och gjutgods äro deraf inom länet årligen använde omkring 600,000 centner, hvadan ungefär 450000 centner blifvit utförda till andra orter, deribland direkte till bruk i Gefleborgs län och till Gefle största delen från Westerbergslagen vid pass 90000 centner, till dito i Westmanland från Grangärde, Norr- och Söderbärke 140000 centner, samt till Strömsholm för vidare försändning sjöledes 220000 centner.
Stång- och manufakturjerns-tillverkningen har samtidigt i medeltal utgjort 424600 centner, hvarutaf vid Säfsens socken • . 49000 centner.
Nås och Jerna dito ....
29000 Grangärdes dito 38900 Norrbärkes dito 22600 2 verk 1 dito 4 dito 3 dito 6 dito 2 dito 2 dito i dito 1 dito
I dito 1 dito 2 dito 1 dito 2 dito 1 dito 3 dito 1 dito 1 dito 2 dito 8 dito 4 dito Söderbärkes dito Tuna dito Leksands dito Wenjans dito Mora dito Elfdalens dito 41 100 26000 12900 3000 7700 5000 Orsa dito 17200 Ohre dito 26000 Rättviks dito 8000 Svärdsjö dito 26700 Säters dito 3400 Hedemora dito 27000 Garpenbergs dito 18000 Grytnäs dito 7000 Folkärna dito 1400 By dito 17500 Husby dito 37200
Den del af tillverkningen vid dessa bruk, som ej konsumeras inom orten, försändes från bruken i Westerbergslagen och södra delen af länet till Stockholm öfver Strömsholm och Westerås, från Husby och Svärdsjö socknar till Gefle samt från öfra Dalarne dels till Söderhamn, dels ock till Norge.
Vid Furudal tillverkas af ämnesjern på stället gröfre och finare kettingar, och vid Kloster plåtar, hvarförutan valsverk för uträckning af stångjern äro anlagde vid Smedjebacken i Norrbärke och vid Lindesnäs i Nås socken, från hvilket sistnämda, likasom från bruken i Säfsen, jernet afsändes öfver Kristinehamn till Göteborg.
Öfriga bergverk inom provinsen äro Stora Kopparberget vid Falun jemte i dess grannskap belägne mindre anläggningar, hvarest tillverkningen af flera slag åren 1855 — 57 i medeltal utgjort:
Koppar Silfver Nickelkoppar Svafvel .
Vitriol 176 15 centner. 6 300 1400 1459 8000 tunnor.
Råkopparn från Falun transporteras till garmakeriet vid Avesta, hvarest under före nämde år i medeltal tillverkats 14864 centner garkoppar och 4717 valsad kopparplåt.
Rödfärg 77 Förenämde metalliska bergverkseffekter hafva blifvit afsände till Stockholm, dels direkte vintertiden, dels öfver Westerås.
Svaflet konsumeras vid Klosters krutbruk och rödfärgen försändes dels till Stockholm, dels till Gefle, dels försäljes den inom orten.
Brännvinsbränning är under nästlidet år endast bedrifven vid 1 större och 1 mindre bränneri med tillsammans omkring; 20000 kannors tillverkning.
Af fabriker på landet förefinnas '1 pappersbruk vid Gryksbo, 1 mil norr om Falun, med 150000
R:dr årligt tillverkningsvärde, samt 1 krutbruk vid Kloster i Husby socken med 3000 centners produktion.
Städernas fabriksrörelse är inskränkt till några få garfveriet- och färgerier.
Utom de binäringar, hvarmed allmogen deltager uti bergverkens produktion, idkar den en mängd sådana, hvilka gammal häfd fördelat emellan socknarne.
Den betydligaste bi förtjensten inbringa de arbeten, hvartill allmogen utvandrar från de socknar, der den icke har af kolning eller annan betjening åt bergverk full sysselsättning för den tid, som jordbruket icke tager i anspråk.
Antalet af den allmoge, som för olika arbeten och under olika tider utvandrar, i synnerhet ifrån Oster-Dalarne, beror af de försörjningmedel, som den föregående årsväxten hemma lemnar.
Salpeter beredes i By socken och afsättes till krutbruket i Husby, hvarest utom Klosters äfven ett krutbruk finnes vid Långshyttan samt kruttillverkning i mindre skala bedrifves af allmogen.
Spånad och väfnad af lin till afsalu äten vintersysselsättning i flere socknar, särdeles Svärdsjö, Tuna och Gagnef.
Linet köpe3 till en del från Helsingland.
Skogarne inom länet gifva anledning och ämnen till många särskilda binäringar.
Tjärubränning till afsättning inom orten idkas i Jerna socken af Wester-Dalarne.
Uti den öfra delen af Öster-Dalarne, företrädesvis i Mora, Wenjans, Sofia Magdalene och Elfdals samt Rättviks socknar, förfärdigas båtar, laggkärl, askar, såll, skåp, kistor m. m. till stort värde hvarje år.
Dessa produkter nedföras af allmogen till sädesrikare orter och utbytas mot spannmål, som hemföres.
I Elfdalen tillverkas äfven väfskedar.
Ett qvarnstensbrott i Malungs samt kalkstensbrotten i Rättviks och Ohre socknar bereda en del af dessa socknars befolkning penningeförtjenst både inom och utom orten.
Likaså inbringa slipstensbrotten i Orsa en bruttoinkomst af 20000 R:dr åt dess invånare.
Till binäringar för Elfdalens allmoge räknas ock arbetet vid porfyrverket derstädes, som helt och hållet af allmogen utföres.
I Elfdals och Lima socknar smidas liar och hästskor till försäljning i Norge, äfvensom ståltrådsdragning och arbeten af ståltråd är en bi förtjenst.
Fordom användes härtill af allmogen tillverkadt myrmalmsjern, men numera köpes ämnesjernet från bruken.
Uti tvänne byar i Mora socken förfärdigas väggur, sorn kringsändas till flera provinser.
Inom Hedemora socken tillverkas plogar, harfvar, liar, pannor med flera småsmiden, eom afsättas både utom och inom provinsen.
Beredning af fårskinn och skinnkläder är den förnämsta binäringen i Malungs socken, likasom i Gagnef spånad och färgning af nöthår till täcken och mattor.
De nedra socknarnas allmoge har hitintills haft sina största penningeförtjenster genom forsling af köpmannagods och andra effekter på vägarna till Gefle och Falun.
Arbeten med plöjning och annat vid jordbruket omkring
Falun bestridas till stor del af allmogen från Tuna, Gagnef och Bjursås.
Provinsen Gestriklands jernproduktion beror dels af de egna malmtillgångar, som förefinnas inom Thorsåkers socken, dels på tillförsel af malm och tackjern från Dalarne, Norbergs bergslag i Westerås län samt Dannemora i Upland.
Den årliga jernmalmsbryt - 78 ningen inom provinsen, omkring 120000 centner, användes uteslutande vid inasugnarne i trakten.
Malmförsäljning äger sällan rum.
Vid 18 masugnar har tillverkningen i medeltal uppgått till 215000 centner tack - jern, nämligen vid 2 i Oster-Fernebo socken, af malm från Dannemora, Norberg och Bispberg 27000 centner. 8 i Thorsåkers dito af malmer från Säters, Husby och Svärdsjö socknar i Dalarne, från Norberg samt grufvor inom Thorsåker ....
110000 » 8 i Ofvansjö af samma slags malmer 23000 » 1 i Wahlbo af dito dito 2000 » 2 i Hille och Hamrånge socknar af malmer från Upland, Södermanland och Westmanland 17000 » 2 i Ockelbo socken af malmer från Wentjums grufvor i Svärdsjö dito . 36000 »
Allt tackjernet konsumeras inom orten och är otillräckligt för dess nuvarande stångjernsproduktion, som samtidigt uppgått till följande belopp, nämligen vid 2 verk i Öster-Fernebo socken af egen tackjernstillverkning ....
26900 centner 10 dito i Thorsåkers socken af dito 39700 » 10 dito i Ofvansjö dito af dito 62800 » 3 dito i Wahlbo dito af tackjern från Dalarne 40300 » 1 dito i Hille dito af dito dito 15200 » 3 dito i Hamrånge dito af dito dito samt eget 32000 » 3 dito i Ockelbo dito af eget tackjern 27000 » eller tillsamman 243900 centner, hvartill erfordrats omkring 300000 centner tackjern.
Hela stångjernstillverkningen skeppas dels direkte från Gede, dels öfver Stockholm.
Vid 3 gjuterier och mekaniska verkstäder i Gede samt vid Forsbacka och Hofors har årliga tillverkningen utgjort omkring 16000 centner gjutgods.
Någon fabriksrörelse af större betydenhet drifves icke på landet; men vid fabrikerne i och omkring Gede stad tillverkades år 1857 varor för omkring 2700000 R:dr, hvaraf vid Strömsbro bomullsspinneri och väfveri samt Stigslunds klädesfabrik för 1800000 R:dr. och vid garfverierna för 450000, skeppsvarfven för 200000, tobaksfabrikerna för 80000, repslageriet för 50000, samt vid gjuteriet för 120000 R:dr.
Af binäringar lemna arbeten för bruksrörelsen samt trävarutillverkningen ännu den förnämsta förtjensten åt allmogen i provinsen, samt derjemte smidesarbeten, qvarnsteushuggning af lösa sandstensblock omkring Storsjöns stränder, och snickeri i Wahlbo samt Ofvansjö socknar.
En del af Gede stads invånare samt kustboerne idka betydligt strömmingsdske, hvars produkter afgå till det inre af provinsen samt till dera delar af riket. 7» TÅBKLL öfver Jerntillverkningen.
Tillverkningens belopp i medelia! åren 1835—1857.
Af stång- och manufaklur- jern är i medeltal våg- förd t.
Verkens namn.
Tackjern Stång-oc manu- fakturjeri Orter hvarifrån nedanstående råämnen hämtas.
Centner. t- 1 Centner.
Flerohopp !
Hornsö i (>000 1700 Sjömalm från närlig- jgande sjöar; bergmalm från Nora öfver Pata- j holm samt l '/, mil ’ landväg.
( Mälaren öfver Kalmar (samt derifrån 5 mils (landväg.
På Kalmar Westervik Göteborg Stockholm 1000 14100 1800 4500 Fogelfors Fredriksfors — 4200 1100 Hornsö masugn.
I Mälaren öfver Oskars- hamn.
Hagelsrum o. Rosenfors 7000 700 Sjömalm inom orten.
Masugn på stället.
Pauliström 2000 500 j l):o d:o och berg- malm från Ökna socken |i Jönköpings Län, 1 mil. l):o.
Storebro 1)000 2400 I Sjömalm från omgif- (vande sjöar.
Bohlhiilt och Falsterbo. 0000 5000 | Bergmalm från norra (skärgården öfver Solsta- dström ' , mil landväg.
I);o.
I 22000 8000 i Bergmalm från Nor- Jberg, Otö m. 11. grufvor (öfver Werkebäck l’/4 (mil från Masugnen J):o.
Tofverum o.
Sporrbacka (>000 5000 1 Sjömalm på 1 å 2 mils (afstånd.
Ed 1 1 000 0000 | Bergmalm från Nov- Jberg, Dtö m. fl. grufvor (öfver Helgenäs s/s mil Ifrån bruket.
Bro. Öfverum 11)000 0000 I Nartorps, Sjösa och (Utö grufvor i norra 1 skärgården öfver Lubo- iholm t % mil Bro.
Forssaström 2400 Öfverums masugn.
Linnefors . — 500 Öfver Karlskrona.
På Kalmar 0200 Oremo 7000 — Sjömalm på stället. 4000 Bro Lessebo 4000 3500 Sjömalm på stället.
Arvd 4000 1000 1 D:o d:o; kalksten fr.
'Karlshamn, 9 mil.
Orrefors - 0000 Öfver Kalmar. 80 Verkens namn.
Tillverkningens belopp i medeltal åren 1855—1857.
Centner.l Centner.
Orter hvarifrån nedanstående råämnen hämtas.
Af stång- och manufakturjern är i medeltal vågfördt.
4000 5300 i Sjömalm från orten, j Bergmalm och kalksten Masugn på stället. öfver Kalmar 8 mil, [inglamåla 4 mil. 5000 3000 Sjömalm fr. grannskapet. ft:o. — 3300 I):o 4000 — Sjömalm i orten.
1500 200 Sjömalm.
D:o. 800 Sjömalmer, l å 2 mil.
It:o. Jönköpings Län. 10000 100 Sjömalm fr. grannskapet.
På Göteborg öfver Jön- 7000 2000 Sjömalm i trakten. liro och från Taberg. köping .... — 10000 Tabergs bergslag.
Stockholm . . . — 3000 1400 l):o. liro.
Halmstad ....
— 3500 3000 1 D:o samt från Nora (öfver Jönköping. l>:o. 0000 5000 i Taberg 2 % mil; kalk- Isten från Hammars soc- tken öfver Jönköping (SVj mil.
Masugn på stället samt från Nora öfver Jönkö- ping. 4000 3000 f Taberg 4 '/4 mil; kalk- sten från Jönköping |2'/4 mil. 0:o. 14000 — | Taberg '/2 mil; kalk- sten från Jönköping 2 (mil. 5000 8000 : t Taberg; kalksten från (Jönköping l'/2 mil.
1 Taberg '/2 mil; kalk- sten från Jönköping U% mil. 5000 — D:o d:o. 0000 — | Taberg 2 mil; kalk- sten från Jönköping |3 /2 mil. 5000 — j Taberg 2’/2 mil; kalk- sten från Jönköping 4 (mil. — 1800 Tabergs bergslag. — 1500 I>:o. 6000 — Taberg 2 mil.
Säfsjöström Klafreström Böksholm . Huseby .
. I)iö . . . Delaryd .
Lån, Åminne . . Ohs . . . Hörleverken Marieholm .
Elghammar Götaström .
Götafors Lindefors . Ekersholm .
Norra och Södra Månsarp Tabergs masugn Mobro d:o Sandseryds d:o Rasjö d:o Lomsjö d:o Åsa forss . .
Spaaforss . . Unnaryd . . 7000 150 750 81 Tillverkningens belopp i medeltal aren 18S5—18S7.
H Orter hvarifrån nedanstående råämnen hämtas.
Af stång- och manufaktur- 1 erkens namn. 05 5 cso jern är i medeltal våg- Centner. sr et ~! C.
Nissafors Gyllenfors Bruzaholm . älfsborgs Loviseholm Rådanefors. Oxnäs . . Bäckefors . Upperud Katrineholm Billingsfors .
Lisefors . . Kristinedal .
Hvitlanda .
Hanefors Forsbacka och j Gustafsfors . j Skaraborg | Ryfors . . 1 | Tidaholm . | Lagersfors . Korsvik . . Fredriksfors Skagersholm Ribbingsfors Åboholm Län Persby hän. — \ 8000 — i 2100 | I2000 2000 800 3400 5000 28000 9000 3700 1000 Granvikens masugn .
Bihang. 3000 j Sjömalm på '/, till S |mils afstånd.
Iici gmalm Ifrån Ökna socken 2 Imil. 6300 3600 11000 1600 6000 15000 10200 1000 1000 5000 4000 5000 9000 6000 1000 (Lerbäck öfver Askersund, Östergötlands skärgård, Taberg öfver J Jönkoping till Upperud 12 mil landväg.
| Tabergs bergslag samt [från Nora öfver Jön(köping. i): o. Taberg och Nora öfver Jönköping.
D:o öfver Wenersborg. l):o öfver Upperud. !):o. D:o.
På Uddevalla.
Göteborg öfver Wenersborg . Upperud . . .
Kristinedal . . Åmål . . . . , Kristinehamn eller Mälaren, sjöväg till (masugnen.
Masugn på stället samt från Kristinehamn öfver Upperud.
D:o. D:o.
D:o saint från Mälaren.
I Taberg samt Nora öf|ver Jönköping.
. Nora öfver Hjo eller {Gällö. . Mälaren eller KriIstinehamn.
På Göteborg öfver Göta kanal . . . Årås . . . .
I Nora öfver Mälaren (eller Askersund.
, Mälaren eller Kristinehamn.
Lekebergs bergslag.
c I):o och Karlskoga (bergslag, j Igelbäcks masugn eller INora öfver Arboga. 2100 1800 50900 18900 28000 7700 10200 11 82 Tillverkningens belopp i medeltal aren 1855—1857.
Af stång- och manufaktur- H sr Orter hvarifrån nedanstående råämnen hämtas. Verkens namn. 05 O cd’ "5 P äng- och manu- kturjern. jern är i medeltal våg- förd t.
Karlstads Län.
Lennartsfors .... — 12600 1 Kristinehamn öfver 'Åmål.
På Göteborg öfver Kri- Töksfors — 1900 ( D:o på Byeifven öfver IGIafva. stinedal . .
Amål ....
5500 13200 Snarkil — 3300 ( D:o öfver Åmål eller ^Byeifven.
Byeifven . . . 55800 Karlsfors — 1700 D:o. Borgvik . . . 39800 Svaneholm — 6500 D:o öfver Åmål.
Norselfven . . 22300 Kolsäter — 5500 D:o på Byeifven.
Skattkärr . 11300 Stömne — 5800 D:o.
Karlstad o. Skog- Sölje — 2000 D:o. hall .... 220000 Gladåker — 2000 D:o.
. 115800 Lenungshammar . . . — 5200 D:o.
Hult . . . . 23900 Glasfors — 3800 l):o. Arås .... 2700 Elgå — 3300 D:o. » Stockholm öfver Ore- Löfstafors — 400 »:o. bro eller Karlstad 700 Koppom — 2300 l):o. Skillingsfors .... — 1400 D:o.
Adolfsfors — 2700 D:o. - Noreborg — 2700 D:o.
Charlottenberg . . . — 4300 l):o.
Helgebodafors .... — 3300 D:o.
Lyred — 1900 D:o.
Rexed — 2500 D:o.
Sälboda — 21000 Bro.
Segerfors — 2400 D:o.
Fredros — 6800 D:o.
Mitandersfors .... — 4700 Brunsbergsverken . . —- 23000 , D:o öfver Borgvik och yvintervägar.
Borgvik — 22000 D:o.
Edsvalla — 22000 D:o. i D.o öfver Karlstad och Rottneverken .... 8500 (Fryken eller på vinter- jvägar fran Filipstads (bergslag.
Af stång- och manufaktur- jern är i medeltal våg- fördt.
Stång- och ntanu- fakturjern.
Orter hvarifrån nedanstående råämnen hämtas. Centner.
Högfors — 11000 1 Kristinehamn på By- | elfven öfver Karlstad 'och Fryken eller på I vintervägar från Filip- 1 stads bergslag.
Stöpafors — 4200 D:o.
Bada — 5500 l):o.
Thorsby — 15000 D:o.
Gustafsdal — 3600 D:0.
Konradsfors .... — 2200 D:o. Wägsjöfors .... — 5000 D:o. Kristinefors .... — 2100 D:o.
Löfstaholm ....
Gärdsjö
Dömle — 10000 2900 9000 D:o.
( Filipstads bergslag j landväg.
Qvarntorp — 4100 1 D:o eller öfver Kri- •jstinehamn och Karlstad Isamt Klarelfven.
Gunnerud 2400 1 Filipstads bergslag teller öfver Kristine- (hamn och Skattkärr.
Forsnäs 2800 Filipstads bergslag.
Norum — 3300 D:o.
Molkom — 2500 D:o.
Lindfors — 17000 D:o.