Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
949 kcligen omtalas köp af all fast egendom, sa wäl i Städerne, som pa Landet, bade med billighet och rättwisa öfwerensstämmande,'att ifragawarande afgilt alwen bör erläggas för sadane Lägenheter, som genom byte, gafwa elier testamente erhallcs, emedan ägande rätten bertill beror icke pa någon lagligen förwärfwad rättighet, utan enskild antingen öfwercnskommelse eller wälwilia.
Deremot haswa Riksens Stander funnit, att wid arf icke en sadan afgift kan hästa, pa den grund, att arf ar en i Lag grundad åtkomst, hwilke man icke utan lagliga stal kan bcröfwas, och att ofta, i synnerhet bland Allmogen, haswa barn, som en sadan ärfd Jord erhålla, under Föräldrarnes lifstid, genom en mödosam arbetsamhet bidragit till desi widmagthallande och fortsättning.
En sadan afgift ffulle äfwen derföre wara mera betungande, som den som arfi Fastigheter, derigenom stulle pabördas statler, fran hwilkaerläggande, den, som ärft contance penningar eller lösören, stulle wara fri.
Men i afsende pa wärdets bestämmande till asgiftens beräknande för sadan fast egendom, som genom byte, gafwa eller testamente erhalles, anse Riksens Stander akt det wärde, som i och för Bewillningens utgörande, finnes wara sadan egendom asatt, ma blifwa grunden till asgiftens bestämmande.
Hwad dernäst angar, att Kronoskatte Rusthäll matte ifrån denna afgift wara befriade, emedan de förut, enligt äldre Författningar, haswa till denne Casja fastställda afgifter, anse Riksens Stander, enligt i och 4 §. §. af Kongl. Förordningen 1773, wid Rusthålls af- och till-trädande, Krigsmanshus-Casjan af Säljaren eller Afträdare» undfår en proCent af Köptlkillingen, samt af Tillträ daren - yso.
Den ; Julli daren r R:dr> för hell Rusthan och k samina förhållande, för mindre Nusthallsdclar och således Krigsmanshtis-Easian erhåller en större Cemona! än dea ifragawarande, r per Mille, att den, till l per Mil» le uti ztte puncten af Kongl. Kungörelsen den 2z Jan. l pabudna, fastställda afgift icke bör äga rum wid förändring af ägare till Kronossatte Rusthäll Atterligare, widksmmande det, att Krvno-Fogdanie för uppbörden häraf ssulle fa afssrifwa en witz proEem, kunna Riksens Ständer fa mvckeL mindre instämma i denna begäran, som uppbörden af denna afgift icke betpdeligen ökar Krono, Fogdarnes tjenstebefattning, äfwensom en sadan inkomst för Krono,Fogdarne ssulle medföra enahanda förinance för Sladernes Magistrater.
Slukeligen fa Riksens Ständer i underdånighet hos Eder Kongl. Maj:t achalia, det täcktes Eder Kongl- Mast genom Radig Kungörelse lata, komma till wederbörandes kunssap och efterrättelse de tillägg och ändringar angående afgifterne tilL Wadstena KrigsmanshuS-Casta, fsm Riksens Ständer för sin del ansett nödwändiga.
Ständer framhärda rr.
Uppläst hoö Ridd. och Adcln dcn 5 Jukik - - - - Prest-Ständct den z - « - « - » Borgare-Skänd/td- z - « » « - « Bonde-Ständct d. Z - - StormssAtigste ?Lllerna-igste Ronung! ^kfcnS Ständer stunda, att till Eder KonglMaj:t i underdånighet aflemna sitt beslut om bewiljandet af en ärlig Summa pa Stat af 16,666 R-de Z2 si.
Den z Julik. 95l zr ss. räknad ifrån 18 l r ars början för Hans Kongl. Höghet Arf-Fursten Prins 0 8cur8, Hertig af Södermanland, uppfostran och Hofhållning.
Ständer hafwa med den gladaste tillfredsställelse omfattat detta tillfälle för att bewisa den oinssränkta undersätliga wördnad och kärlek, som de hysa för Hans Kongl. Höghet, pa hwilken Swensta Folkets ljufwaste förhoppningar i en hotande framtid hwila.
Stander framhärda re.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den z Julik. - - - - Prest »Ständet den Z - - - » - - Borgarc-Ständet d. z - - r - » , Bonde-Ständer den z - - SrormäZtigste AUernädiZste Lonung! den aranssning ak Stats,Rådets Protocoll, som »or 8.
Regerings - Formen och 29 §.
Riks. dags-Ordningen föressrifwa, af Constitutons-lltssottec blifwit förrättad, och bemalte Utssott, under anmälan till Riksens Ständer, att det dcrwid ej funnit någon anledning lill anmärkning, förklarat, alt enligt 76 §.
Rlksdags-Ordningen och n 8. af den af Riksens Ständer fastställde Answarighcts - Lag, Stats-Rådets Ledamöter, Föredragande och Konungens Radgifware i Commando, mål, wörö såkallade frän ali answarighet intill den dag da innewarande Riksdag tagit sin början, fa Riksens Ständer härmed denna förklaring till Eders Kongl. Majrt i underdånighet öfwerlemna.
Riksens Stander framhärda rc. vpp - 9§r Den z Julik.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den z Julik. - . - Prest - Standct den Z - - . - » Bi'rgarc-Ständet d. Z - - - - - Bonde-Srändct den z - - Stsrmägtigste Allernadkgste Ronung: ^ anledning af skedd anmälan om bchofwet för Bohus Lans Jnnewänare af ett Lans - Lazarett, hwaraf de alltsedan 1806 ars Eldswäda i Uddewalla warit i mistning ej mindre an om nyttan deraf, arc det i Strömstad inrättade Curhus för Venenjka sjukdomar förflyttas till någon mindre aflägsen ort inom Länet, halma Riksens Ständer insett angelägenheten om anstalters widtagande till besia bristers afhjelpande.
Riksens Ständer fa derföre h.s Eder Kongl. Majit i underdånighet anhälla, sä wäl att ett efter bebofwet aspasiadt Läns. Lazarett matte för Bohus Län i Uddewalla Stad inrättas, som ock det i Strömstad warande Curhus för Länets större begwämllghel och nytta till Uddewalla förflyttas.
I sammanhang härmed och da sistnämnde Curhus blifwit grundlagdt genom Bohus Läns Jnnewänares friwilliga gafwor, samt tillgångar til! den af behofwet pakallade anstalt för Bohus
Län kanhända saknas ibland Kongl- Seraphimcr,Gillets medel, fa Riksens Ständer inför Eder Kongl.
Mast nedlägga den underdåniga önskan, attalia arliga in. samlingar som sta under Seraphimer-Gillets disposition och ward matte sa anwändas för serskildta orter till samma belopp de fran hwarje ort inflyta, samt att inkomsterne af alla hittills gjorda eller framdeles blifwande donationer alltid matte komina den ort till godo, för hwilken de warit eller diifwa af Den z Julii 95Z Giswarena bestämde; förmenandes Riksens Ständer att insamstngarne fran orterna till sadana ändamål betydligen skola ökas, när ben mhemgherens gäfwor komma dem till godo, som aro närmare föremål för Gifwarens walwilia.
Mast lärer äfwen nädigst härjemte pröfwa, om icke inkomsterne af de redan warande donationer, sem för u-gen wist Lundsort warit gifne, besinnas tiltracklige till betäckande af de behof i denna wäg, som för en eller annan mera wanlotkad Landsort af ut! densamma skoende ärliga insamlingar icke fyllas.
Hwilket allt Riksens Ständer fa till Eder Kongl. Maj-ts
Nådiga pröfning i underdånighet hemställa.
Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln den z Julli. - - - Prest - Ständet dm Z - - - - - Borgare-Skändct d. z - - ...
Bondc-Ständet den z - - GtOkMä§ti§ste 2lllernädigste Lcmung!
Riksens Ständer, som funnit nödwandigheten, att de wid 1809 och >8 ro arens Riksdag bkwiljade Z,ZZZ R:dr 16 si. till ärligt understöd af Institutet för Blindas och Dös-Stummas uppfostran och danande rist nyttiga medlemmar i Samhället, mätte uppföras pä Stat, fä i unde danighet till Eder Kongl. Majit dcröfwer öfweUemna sitt beslut, art de samma under Åttonde Hufwud - Titeln ma warda uppfö da och ärlieen utgä, sä länge nu warande upplyste och werkfamma Styrelse af Institutet fortfar.
Stander framhärda rc. UPP - 954 Den g Julik.
Uppläst bos Ridd. och Adeln den z Julli. - - Prest-Standet d. z - « - Borgare-EtZdet d. z - s - Bonde-Ständct d. z - Stormagtigste Allernadigste Konung! ^ sammanhang med det beslut Riksens Stander redan förut i underdånighet lill Eder Kongl- Majtt aflemnat, rörande en förändring i utjkrifninassättet af Bewäringsmanlkapet, fa Riksens Stander nu härmed till Eder Kongl. Majtt hemställa de underdåniga önskningar hwarom de, i afseende pa denna nya Inrättning sig förenat- Riksens Ständer sätta ej i fraga, att deka önssningar skulle kunna äga någon bidande kraft i afseende pa det bestut öfwer hufwudsaken som redanär fattadt; men te hofwa dermed haft den afsigt, att det allmänna tänkesättet i wika fall som röra Reglcmentariska stadganden, säkrast och snarast
xa delta sätt mäste framtränga till Tbronen, och göra sig det hoop, att Eder Kongl. Maru derpå matte göra det Nådiga afseende, som Inrättningens natur och lidens omständigheter kunna medgifwa.
I anledning af den rätt till pension och underhall för Bewä, inas-manskapet, som i ; punkten af Ede s Kongl. Mains Nådiga Proposition omtalas, fa Riksens Stander i underdånighet anmäla den önskan, att enär alrid en stor del af Bewaringsman, kapct af mindre fritt wal utgår, än de hwilka taga tftnft wid den stående Armeen, och beha sednare detzntom njuta sädana willor, att de för sig hustru och barn ej kunna sägas sakna alta utwägar till uppehälle, såsom någon större uppmuntran och sake: het emot en altför torftig framtida lefnad, tiden till Den ; Julik. 955
M sådana pensioners erhållande matte för.
Bewa» rings, manskapet förkortas Riksens Stander hafwa äswen förenat sig k rn underdånig anhållan till Eder Kongl- Mant, det täcktes Eder Kongl. Majtt i Nädcr undantaga Studerande wid Lärowerken ifrån kallelse till werklig tjenst i krig, utan sä wida Rikets nöd skulle göra alt afseende pa ömmande omständigheter obehörigt.
Men detta i underdänighet, önskade undantag ar ej vwilkorligt, der innefattar allenast den underdåniga anhållan, att de, hwilka såsom Studerande, genom »vederbörande Lärares eller Förmäns, efter skärpta, föreskrifter, företedde bewis om god fräjd, om snille skicklighet, flit och kunskaper gifwa hopp att i en framtid i Läro-jkolar och Ämbeten bliftva Staten nyttigt, matte af Eder Kongl. Majit, efter förutgangcn pröfning, dispenferas eller permitteras, i fal! de tillika kunna leda i bewis, att de af fattigdom äro ur ständ att lega fullgod karl i sitt ställc Riksens Ständer fa äswen till Eder Kona?.
Majtt i underdånighet hemställa, att de hemmansägare, som i förlitande pa Eder Kongl. Majus
Nar diga löfte wid sista utssrifningens uppsättande att njuta frihet för ny utskrifning, nyst tillträdt sine hemman och bosatt sig, genom ett lika medel kunde, endast för denna gången, frikallaö ifrån Conscriptionen; samt att likaledes i allmänhet pe soner, hwilka såsom gifta äro enda stödet för en stor 06) torftig slägt, underhålla aldriga föräldrar, eller en mängd minderåriga barn. eller i allmänhet alla mot hvilkas borttagande ifrån sitt förut bestämda yrke Iska ömmande omständicihetcr kulle tala. mftte, efter af Eder Kongl. Matt tillförordnad pröfning, kwma be» frias isian kallelse t.ll krig, sa wal pe soaligen, ! m, yr6 Den z Julii. derest werklig fattigdom dertill föranleder, i afseende pa förbindelsen att lega karl i sitt stalie.
Likaledes anhalla Riksens Stander i uderdäniahet hos Eder Kongl.
Maj:t det matte en undersökning blifwa anställd, huruwida det med BeställningSbrcf försedda antalet af Prstföratt som nu finnes, werkeligen ar behöfiigt, samt att Eder Kongl. Maj:t äfwcn i Nader tacktes utförda den befallning, att hädanefter inga matte till Postförare och Postilloner antagas, som icke redan upphunnit 2 c ar, pa det mängden af undantag ej altför mycket matte ökas.
I afseende pa den alder inom hwilken Legokarlar till Bewärings-manskapet skulle fa sökas, sa Riksens Ständer äfwen i underdanicchet anmäla den önskan, att den matte utsträckas äfwen till emellan z? och 40 ar, derest de personer som komma i fråga förut warit i krigstjenst, i den öfwcrtygelse, att sedan en z? ars gammal person redan lärt och wunnit öfning i krigstjensten, han ännu wid 42 och 4> ars alder ager tillräcklig kroppstyrka och liflighet att förrätta densamma.
Enär Riksens Ständer endast i allmänhet bifallit rn:de puncten af Eder Kongl. Majus NadiLa Proposition, och werställigheten af hwad deruti stadgas, sa wäl i afseende pa otterne hwarest förwaringsställen böra anläggas, som sättet och medlen till deras anläggande, endast af Eder Kongl. Mast beror och kan besörjas, fa Riksens Stander dock derwid ffr sm del yttra den önskan, akt dessa förwaringsbus mätte anläggas för sa små districlec som möjliat är, såsom till exempel ett för hwarje större Scken, eller högst för rme mindre Socknar saininanflagne. 3 Den z Julii. 957
I antenina af den utte puncten i Eders Kongl.
Majas Nådiga Proposition fa Riksens Ständer i underdånighet anmäla den önskan, det matte ei såsom en orubbelig skyldighet föreskrifwas, den Indelta Armeens fullständiaa rccrytering inom tre monader ester ett fluladt krig.
Stander fa äfwen i afseende pä denna önskan i underdånighet förklara, att de ej anse 82. §. i Negeringsfornacn hindra Cvntracternas fullgörande, ester förut skedd öfwerensrommelse emellan Ccntrahenttrne, antingen in natura eller genom varancé-afgift.
Pa det i en framtid ingen twetydighet om rättigheter och skyldigheter ma kunna uppsta, hafwa Riksens Ständer trott sig böra anmäla en undervåning önskan om ett noga bestämmande, att i fall en ägare af Indelt Båtsmans, Ryttare eller ständigt Knektehåll, som för sin nummer har vacance och är^ i utskrifningSaldern, sjelf utgår för sin Rote, del matte wara honom owillkorligen förbehållet, att efter fyllda 27 ar nyttja de Conscriberades rätt, att ifrån krigstjensten afgä, derest han för Roten sätter karl i sitt ställe.
Ständer hafwa ansett det sa mycket angelägnare att af Eder Kongl. Majrt utbedja sig ett sadant stadgande, som dessförutan den händelse kunde inträffa att om Lagens och Contracternas innehall bokstafligen följdes, mangen hemmansagare inom Conscriptions-aldern, da han ej pa en gang kunde tjena för Roten och såsom Conscriberad, kunde nödsakas ga ifrån sin åborätt, eller gwarblifwa i krigstjenst längre än hans, med andre medborgare gemensamma pligt honom alägger.
I sammanhang ined åtskilliga af dessa redan anförda underdåniga önskningar, wilja Riksens Stander äfwen i underdånighet anföra deri, att icke mindre än en 952 Den z Alili!. en hel elak? i sender ma uppbadas. Anledningm dertill ar den, att wart
Presterffap sällan med full säkerhet inom kertare perioder än äret kan uppgifwa ålderns weckeliga förhållande, och att när de Conscnbtto.kcs antal akes ju längre tidsrymd för uppbädningen antages,, erhåller Eder Kongl. Majrk ett större utrymme att permittera de ynglingar, som af moddrlbshtt icke forma lega, men antingen för sine Studier, yrken eller en sti Ide förhållanden, pröfwas böra fran Krigstjenst frikallas.
RikseirS Stander an hälla äfwen i underdånighet, alt ingen Conscrrberad matte mot sin wilia trugas till tjenstgöring som Batsman eller tili Slös» da det är en erkänd sak, att böjelsen till en betydlig del bestämmer dugligheten till tjenstgöring pä detta element.
Erfarenheten af mangfalldiga missbruk har för» arstedt dm underdåniga önskan, atti allmänhet Författningarne rörande Läkares undersökningar om personers skicklighet till Krigstjenst, matte starpas; och da Eders Kongl. Majus Reglemente utan twifwel härom kommer att innehålla bestämda Författningar, tro Riksens Ständer sig böra deribland utbedja sig det stadgande, att sjuk-attester ej matte gälla, utåt; i fall synbara lyten och åkommor aro förhanden, hwilka göra den framställda Personen oduglig till All Kronans tjenst.
Atter!igare anhålla Rlkssens Stander ! underdånighet det täcktes Eder K mål.
Maja genom bestämd
Lag föreskriswa, Att Bewärings - Manskapet ej i och för fel i tjensten, eller utan föregången laglig dom tua kunna bestraffas med nesliga eller kroppsstraff, af hwad beskaffenhet som hälst, och ej underkastas andra Militairista bestraffningar an ar - Den z Julik. rest, kassation och dödsstraff.
I sammanhang härmed anhalla afwen Riksens Ständer, att om det skulle inträffa, att någon af de inskrifne undergått ett wanhederligt straff eller wore känd för wanfräjd och liderlighet, en sadan person ej matte ställas i led med de öfrige utskrifne, utan en Corps Arbetsmanskap inrättas med serskild Unifvrme och Befäl, der sädana Conscriberade böra insättas.
I följe häraf matte icke heller någon för lega fa anragaS, som ar wanfräjdad och undergått wanhederligt straff; och pa det häröfwer säkrare matte kunna hallas uppsigt, hafwa Riksens Ständer önskat att legningen hälst matte ske, inom samma Socken, Härad eller Stad, der den utskrifne tages, da man kan erhålla riktig reda pa den legdeS fräjd, pä en ort der han är noga kand.
Riksens Ständer fa afwen till dessa underdåniga önskningar an widare tillägga:
Att den som sjelf ej utgätt, uran genom legning latit uppfylla sitt rum, ej sedermera mä 1 Krigs» stander njuta befordran:
Att den som lill Bewäringen friwilligt utgätt ma wid förefallande befordran; derest han i skicklighet och förljenster anses jemngod, njuta företräde för den, som emot lega i utskrifningen deltager:
Att, dä man af erfarenheten känner huru vtillrackliaa anstalter i wärl Land finnas, dels för blesserade Solr daters, dels deras E»kors och Barns understöd, Eder Kongl. Mant täckas uppmuntra sa wal dem k landet som ej i denna utskrifnings pligt deltaga, som dem, hwilka wid förmögnare wilkor genom legning ifrän faran befriat sina personer, att genom friwilliga sammanskott samla Jnwalid-Cassor, hälst inom smä districter, der wälqörenhelen päkallas till kända lidandes understöd.
Swensta Nationens kända dör 962 Den z Julik. jelft för wälgöre chet ökas nar den friwilligt utöfwas, och Riksens Stander twifla ej, att nar den en gang i detta Bewärings-Manskap stall igenkänna hjeltar, som skyddat befi flelfständiahet, stall ett ringa men frivilligt offer af de skyddades förinögenhet gerna åtfölja wördnaden för deras tappra bedrifter.
Ändteligen, och enär denna allmänna Bewäring i en framtid stall kraftigt werka pa Nationallynneks förädlings sa Riksens Ständer i underda, niahct hos Eder Kongl. Maj:t anhalla, det matte wid wara allmänna uppfoststngs, werk (sa wäl de som redan finnas anlagde, som de hwilka mera brhöf, liga efter en stigande odling, och alla Medborgares ökade behof af upplysning i man af deras ökadedclragande i Statens högsta angelägenheter, hädanefter kunna inrättas) sadana anstalter widtagas, att öfning och skicklighet till denna nya allmänna Medborgerliga bestämmelse redan der matte kunna grundläggas.
Riksens Stander iakttaga ock detta tillfälle att hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla några delade meningar rörande rätta förhållandet wid den förestående utskrifningen.
Frågor hafwa uppstått: rw Huruwida den, som wid den förra utskrifningen utgått, eller self för sig legt, bör anses hafwa uppfyllt fin förbindelse om han efter stutad
Fred ifrån stensten återkommer utan att annu hafwa upphunnit aldeen af 27 ar. 2:0 Om en Nägling pa hwilken lotten fallit alt wara FörstärkningsKarl, ma wid fyllda 2; ar, wara fran stensten fri, eller om han owilkvrligen bör tjena till Krigets stut, om det än blefwe aldrig sa langwarigt. z:o
Om den som wid förra utskrifningen deltagit i lottning, eller för akt undgå lottning i lega, derigenom bör Den 3 Zulii, 961 anses hafwa uppfyllt fin Conscrlptions-plie: oaktadt han ännu sjelf är emellan 20 och 25 ärs alder.
Hwad den första fragan beträffar anse Riksens Ständer i underdånighet utom all twifwel, alt den som sjelf utgatt eller sjelf för sig legt under den rid han bewistat Kriget äfwen uppfyllt denna nya Conferiptions-pligt; men skulle han, när detta förut ingangna Contrack genom ett Fredsslut upphör, ännu icke hafwa fyllt 25 ars alder, äger han ofelbart att för den återstående tiden uppwlla hwad genom den nu pa nya wilker stadgade Bcwärmgm blifwit föreskrifwet.
Wid den andra fragan anse Riksens Ständer det Contract, som wid Förstärknings - Manskapets uppsättande uppgjordcs, och hwarigenom Förstärkmngs'Karlen förbands stena ända till Krigets flut, genom en senare Författning kunna rubbas.
De rrv, att den som i denna tjenst hinner öfwer 25 ars alder, wäl ma räkna sig det tilt godo i afsende pa Lefia nya förbindelser, men skulle fraga uppsta cm riden för kjenstens fortsättande, kan den icke af annat an Contractets ordalydelse bestämmas.
Wid den tredje fragan har det synts Riksens Ständer, som en ynglings deltagande i lottning eller legning lill Förstärknings, Manskapet icke kan, enar han icke annu fyllt 25 ars alder, befria honom ifrån sin skyldighet i afseende pa Bewärings-Manskapet.
Mm hos Riksens Stander har derwid, såsom en ömmande omständighet kommit i betraktande den dubbla kunga defia personer skulle draga, om, sedan de erlagt sin andel i lottlagets lega, de äfwen siuteligen nödgas an sjelfwe ga i Fält, eller personligen lega Karl i sitt ställe- Riksens Ständer hafwa, för alt om möljigt ar afhjelpa denna Bihang.
N:o 6r.
962 Den z
Julii. olägenhet, beflutit att i underdånighet hos Eder Kongl. Maj:t anhar.'er, det täcktes Eder Kongl. Majit sa anordna, att, enär en sadan person sjelf nödgaS utgå, Sraden, Häradet eller Socknen, hwarest han förut i lettlag ^eltagir, ersatte den som sjelf utgår, hans Conlmgent i den förut för Förstarknings-kar, len aecorderade Legan; hwarwid dock ej kunde kom, ma i finga ersättning för del redan pa hand gifna förskottet innan FörstärkningS-Karlen i tjenst utgått, utan endast återstoden, som wid desi utcommendering warit accorderad att betalas, och hwilken pa de flesta ställen warit den betydligaste.
Da genom twekande meningar inom Riksens Stander fraga uppstått huru sörhallas borde, enar en Bewärings-Karl, som ingått för lega, genom död, rymning elier wanhederliat brott, afginge fran sittrum, utbedja sig Riksens Ständer att nu i underdånighet hoS Eder Kongl. Majit fa anmäla deras dcröjwer siuteligen stadgade öfwertygelse.
Om en' legd Karl stupar i Fäst, eller dör pa ArmöenS Sjukhus, eller genom bleflurer eller sjukdom blir osiicklig att göra tjenst, bär sädant anses, såsom hade samma miflöde öfwergatt Principalen, och were således denna löstad fran ali ytterligare förbindelse.
Om genom ett broänget nesligt brott den legde blefwe urstandsatt alt göra tjenst i led med Fäderneslandets adle Förswarare, hafwa Riksens Ständer redan yttrat don underdåniga önskan, alt, derest brottet ci fordrar hans fullkomliga skiljande ur Statens tjenst, flan da mätte flyttas lil! ArbctS - Manskapet.
Men skulle brottet wara af sadan natur att han alldeles fran stensten watte skiljas, inträder Principalens pilot, alt sjelf med egen person, eller genom nplegd Karl, hans rum ersätta.
Samma skyldighet Den z Julik. 96; åligger Principalen afwen derest den legde rymmer;, dock sa Riksens Ständer hos Eder Kongl. Majit 1 underdänighet anh ålla, att tre mänaderö rid ma lemnäs till den rymdes eftersökning genom Eders Kongl. Majtts Befallningshaswande, innan Principalen an, ses stylvig att uppfylla hans lediga ruin.
, Bl> förekommande af mistförstand om Ven stående
Ar msens rättigheter i afseende pa Wäcsning, hafwa Riksens Ständer trott stg nu böra förklara att enar dea stående
Armeen äger en gifwen rättighet att wärfwa inom 18 och z6 ars alder, denna rätt, oaktadt de nu beflutna stadganden om Bewäringen, alldeles oförkränkt fortfar, och att den yneling mellan 20 och 2^ drs alder, sm friwilligt ingar för Nummer i den stående Arin« n, derigenom fullkomligen anses uppfylla sin Bewarings pligt.
Riksens Ständer anmäla ock i underdånighet hos Eder Kone-l.
Majit den önskan, det täcktes Eder Kongl. Mant wid de reglementariska Författningars utfärdande, som med Bewaringen hafwa gemenskap, kata hafwa ett noga afseende pa de redan gällande stadgar rörande legning af tjenstehjon och andra Hemmans-Ädoer, saint de matt och steg hwilka bö, ra widtagas wid Bewarings-Manskapets hemför, lo swan de ur stensten, och hvilka, derest de följas, Riksens Stander ansett tillräckligt kraftiga att skydda Husbönders och Tjenstehjonsömsesidiga rättigheter ocd bewara den allmänna ordningen.
Sluteligen fa Riksens Ständer i underdånig, het anmäla de underdåniga önskningar serskilda R,ksStand, hwatt för stg beflutit: neml.
Ridderstolpe! och Adeln.
Att wid fragan om den ersättning Riksens Ständer önskat af Staden, Socknen eller Häradet, ät den som förut q- * del - 964 Den z Julis. deltagit i lottning eller lega till Förstarknings-Marv skåpet, all sadan penninge^ersättning korinne att förswinna, utan i desi skalle mätte stadgas, att de, som möjligtwis innan de upphunnit Bewärings, aldren tjcnt w,d Förstärknings - Manskapet, och nu i följd af denna nya Författning böra taga tjenst wid Bewärings-Manskapet, matte för sin tjenstetid fa niuca askortning pä den förestående.
Borgare-Standet: