Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot. 1850 & 1851, 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 56 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Ltlåtande, N:o 338. för Kungsöhrs kompani är en nödvändig följd af skattläggnings-methoden inom detta fögderi — och ett annat förhållande skulle inneburit en uppenbar orättvisa mot de öfriga båda kompanierna.
— 1 sjelfva verket, om medeltalen af rustningsräntan, sådane de befinnas efter 1717 års Indelning, med hvarandra jemföras, visar sig resultatet fördelaktigast för Kungsöhrs kompani.
Det var 1679 tio daler lägre än medeltalet för lif-kompagniet, men är efter 1717 års Inledningsverk blott 8 daler lägre.
Det borde lätt kunna begripas, att då ett rustbållsnuminer inom Kungsöhrs fögderi med lika antal öresland, som ett rusthålls-nummer i lif-kompaniet, har lägre skatteränta och således äfven lägre rustningsränta i Indelningsverket antecknad, så eger det likväl, genom sina naturliga förmåner, på hvilka afseende fastades vid indelningen, samma, till äfven tyrs större, förmåga att bära tungan af rustningen.
Anspråket att rusthålls-numren inom
Kungsöhrs fögderi skulle förses med rustningsräntor till lika belopp med de öfriga båda kompanierna, är derföre ganska obilligt.
Detta kompani lider icke af någon räntebrist, oaktadt dagsverksräntorna blifvit kronan behållna, då dess ränteanslag til! rustningens upprätthållande står i ett iika naturligt förhållande till fögderiets skattläggnings-method, som de öfriga kompaniernes till skattläggnings-methoderna för de orter, inom hvilka de lill dem hörande rusthålls-nummer äro belägne.
Inom de tre kompanierna finnes ungefär enahanda olikhet i rustnings-räntorna för serskilda rusthållsnummer.
Bilagda Tabell Litt.
A. upplyser delta.
Hvad Kungsöhrs fögderi angår, må endast anmärkas, att det större antal rusthållsnummer, hvilkas rustnings-ränta ligger melian 55-—-59 daler, än i de öfriga kompanierna, är en ovilkorlig följd af skattläggnings-methoden.
Största antalet af rusthålls-nummer befinnes i de båda andra kompanierna inom klassen mellan 00—64 dalers rustnings-ränta.
Men om hemmanen inom Kungsöhrs fögderi blifvit skattlagde efter Östra Westmanlands eller ännu mera Westerås läns skattläggningsmethod, sä skulle de rusthållsnummer, som nu innefattas under klassen mellan 55—59 dalers rustnings-ränta, hafva tillhört samma klass mellan 60—64 daler, flera af dem till och med. haft från 65—69 dalers rustnings-ränta.
Kanske torde man, om detta befinnes, kunna inse lösligheten af det föregifvandet, att Kungsöhrs kompani lider af en räntebrist.
Beviljas rusthållarnes inom Kungsöhrs kompani anspråk, så blifver det en skänk till de nu lefvande rusthållarne, som ej obetydligt ökar kapital-värdet af deras egendom.
Men om de rusthållsnummer inom Kungsöhrs kompani, som äro förseddc med en rustnings-ränta från 70 ända till 94 daler, komma i åtnjutande af Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 338.
19 denna skänk, hvad skola de rusthållare inom Ostra Westmanlands och Lif-kotnpagniet, som äro förseddc med endast från 52—69 dalers rustnings-ränta, tänka derom?
Har man icke att af dem vänta anspråk, som svårligen kunna afvisas?
Måtte det dock besinnas, till hvilka äfventyrliga följder en sådan rubbning af Indelningsverket nrstc leda!
Litt, A.
Rustnings-räntans belopp i jemna daler-lal, klassifice- radt efter det olika beloppet.
Antal af Rusthåll i bv arje klass. inom i n om Kungsöhrs kompani.
Ostra Westmanls kompani. lil Ulli Lif- kompaniet.
Rustnings-ränta mellan 52—54 daler .... 2 1 55—59 „ .... 40 4 3 60—64 „ ....
34 50 30 65—69 „ .... 22 20 29 70—74 „ .... 17 31 20 75—79 „ .... 3 8 19 80—84 4 5 10 85—89 1 — 5 90—94 „ 2 — 3 95-100 ...... — — 101—105 „ — 3 — 113f „ • • • • • — 3 — Summa 125 125 125 / I STOCKHOLM, tryckt hos isaac marcus, ISSI.
% Stat*-PtukotUts Memorial, A':o 339 I N:o 339.
Ank. till Exp.-Utsk. den 23 Augusti l&ol, kl. 8 e. m.
Memorial, med ytterligare fortsättning af förslaget tilt Reglemente för Riksgälds-kontoret.
(R:gds Åfd.)
Stats-utskottet får härmedelst aflemna och underställa Rikets Ständers pröfning och godkännande förslag till stadganden i ofvannämnde reglemente, angående anslagen till folkundervisningen, riksdagskostnaderna, aflöningen för Rikets Ständers Justitie-ombudsman och hans tjenstebiträden samt Sekreteraren hos Bonde-ståndets Kansli-direktion, äfvensom statsfyllnadssumman, jemte öfriga med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter samt de å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver', och får Utskottet, i afseende på de föreslagna §§;nes nummerordning, åbeTopa sin i Memorialet N:o 324 framställda erinran.
Prot. i8i0 i8öi. * Sami., 1 A/d.) 2 Band., 57 Hält. i Stats-Utskottets Memorial, A: o 339.
125 §, angående återstående behåliningarne utaf de vid 1840 och 1S41 samt 1844 och 1845 års riksdagar beviljade anslag för folkundervisningens befrämjande, motsvarar 108 § af 1848 års reglemente och eger hufvudsakligen samma lydelse, som denna §.
126 angående återstoden af de vid sednast förlidne riksdag för samma föremål beviljade anslag, innehåller enahanda stadgande!», som nyssnämnde reglementes 107 §; dock har Utskottet, på det att hvad al dessa anslag: icke varder af Kongl. Maj:t i nåder disponeradt, må af Rikets Ständer vid nästa riksdag kunna användas till andra allmänna utgifter, ansett sig böra föreslå den vid §ms slut nu tillaggda bestämmelse, sorn, med undantag af året, då reserverandet af ifrågavarande medel skulle upphöra, är lika lydande med det vid sednaste riksdag vidtagna beslut, rörande de för äldre åren då innestående anslagssummorna.
127 §, angående användandet af besparingarne å anslagen för folkundervisnin gen, innefattar Rikets Ständers beslut enligt Förstärkta Stats-utskottets Memorial N:o 337.
128 §, angående de vid innevarande riksdag beviljade anslag till folkundervis ningens befrämjande, grundar sig på den, af Rikets Ständer bifallna, Usta punkten af Utlåtandet N:o 166.
129 angående riksdagskostnademas bestridande, eger samma lydelse, som hittills gällande reglementes 108 §. 130 §, angående anslaget till Riksdags-arkivets förökning och komplettering, in nefattar Rikets Ständers beslut, genom bifallandet af Stats-utskottets Memorial
N;o 107 och motsvarar samma reglementes 109 §.
131 §, angående aflöningen för Rikets Ständers Justitie-ombudsman samt hans och Tryckfrihets-kommittéens expeditioner, är lika lydande med de 3;ne första punkterna af samma reglementes 110 §, undantagandes den förändrade och på Rikets Ständers beslut vid denna riksdag sig grundande beräkningen af ersättningen för den un^er lönerna inbegripna spanmål.
132 §, angående kostnaderna för Justitie-ombudsmannens embetsresor och de för hans expedition anslagna expensmede! samt tryckningen af de berättelser, denne embetsman hädanefter kommer att afgifva, svarar Stats-Utskollels Memorial, M:o 339. 3 mot de 2:ne sednaste punkterna af 110 § i 1848 års reglemente.
Då Utskottet anser, att hvad som utaf resekostnadsanslaget under ett år icke blifvit begagnadt, bör under nästpåföljande år få användas till betäckande af då möjligen uppkommande brist i detta anslag; så har Utskottet föreslagit ett sådant tillägg i stadgandet angående detsamma, som den nya § innehåller; och har Utskottet dessutom i samma § intagit Rikets Ständers, genom bifallandet af Utskottets Utlåtande N:o 106, meddelade beslut, angående tryckningskostnaderna för ofvannämnde berättelser. 133 §, angående aflöningcn för Sekreteraren hos Bonde-ståndets Ransli-direk tiou, eger samma lydelse, sorn hittills gällande reglementes lil §.
134 §, angående återstoden af den, vid sednaste statsreglering, å Riksgälds kontoret anvisade årliga summa till statsbehofveus fyllande, svarar emot och ar hufvudsakligen lika lydande med meranämnde reglementes 112 §.
135 §, angående den vid innevarande riksdag bestämda statsfyllnadssumma, grundar sig på Utskottets, af Rikets Ständer bifallna, Memorial N:o 333 och innefattar för öfrigt enahanda stadganden, som 113 § af Riksgälds-kontorets nuvarande reglemente.
136 §, angående ersättningen af bristerna i Statsverkets påräknade inkomster har samma lydelse, som den nu gällande 114 §.
137 §, angående bristerna i de å riksstaten uppförda förslagsanslag, öfverens stämmcr med 115 § af 1848 års reglemente och grundar sig för öfrigt på de vid denna riksdags statsreglering vidtagna beslut. 138 §, angående ersättning till indelningshafvarne för den så kallade forsellönen, grundar sig på Rikets Ständers beslut, genom bifallandet af punkten B. i Utskottets Utlåtande N:o 167.
136 §, angående statsverkets godtgörelse för de nådårs-bespariDgar, som hädanefter komma att till aflidne embets- och tjenslemäns sterbhus utbetalas, innehåller Rikets Ständers, i anledning af Utskottets Utlåtande N:ris 81 och 266, härom fattade beslut. 4 Stats-Vlskottets Memorial, N:o 339.
140 §, angående ersättningen för kostnaderna vid båtsmansrotarnes sammanförande inom lämpliga distrikter, grundar sig på Stats- och Ekonomi-utskottens bifallna Utlåtande N:o 37. 141, 142, 143 och 144 §§, angående de i regerings-formen foreskrifna kreditiver, äro redan af Rikets Ständer godkända, genom lemnadt bifall till Stats utskottets Memorial N:o 259. 145 §, angående kreditivet för ullproduktionens befrämjande, innehåller samma stadgande, som 123 § af 1848 års reglemente; dock har Utskottet, med hänsigt till det i Utlåtandet Nro 61, 15:de punkten, anförda förhållande, eller att detta kreditiv under sednare tider endast till en mindre del af dess fastställda belopp blifvit begagnadt, trott sig böra föreslå detsammas nedsättning från 300,000 r:dr till 150,000 r:dr. 146 §, angående kreditivet för underlättande af ackordsregleringen inom arméen, är lika lydande med nu gäliande reglementes 124 §. 147 §,angående det, i anseende till postskjutslegans förhöjning, vid denna riksdag beviljade serskilda kreditiv, innefattar Rikets Ständers härom meddelade beslut, genom bifallandet af Stats- och Ekonomi-utskottens Utlåtande Nio 37.
Då de, enligt oftanämnde reglementes 121 och 122 §§, till kostnader för 1848 års krigsrustningar och garnisonsförstärkning här i hufvudsladen anvisade 2:ne serskilda kreditiver redan blifvit för dermed afsedda ändamål begagnade, hafva dessa bägge §§ blifvit ur förslaget till det nya reglementet uteslutna.
Stats-Vtskotteti MemoriaI, Kio 339.
5 Förslag un Reglemente för Riksgälds-konloret.
(Fortsättning.) E) Anslagen till folkundervisningen, riksdagskostnader och aflöningen för Rikets Ständers Justitie-ombudsman m. fl. § 125.
Ännu återstående behållningar utaf de, under 1840 och 1841 samt 1844 och 1845 års riksdagar, till folkundervisningens befrämjande, för 1842 och efterföljande år, beviljade anslagssummor skola, för att till härmed afsedda ändamål kunna i nåder disponeras, Kongl. Maj:t af Kiksgälds-kontoret tillhandahållas; dock kommer hvad häraf, vid innevarande års utgång, icke är disponeradt, att ej vid arereserveras för de föremål, för hvilka de blifvit anvisade ; varande dessa behållningar här upptagna med de beldpp, desamma vid nästlidne Juli månads början utgjorde, nemligen: l:o återstoden af 1843 års anslag för de till folkskolelärares bildande inrättade seminarier, Femhundra riksdaler; 2:o återstoden af 1845—1848 års anslag för samma seminarier, Ettusen etthundra riksdaler; 3;o återstoden af 1845 års anslag till stipendier för eleverna vid nämnde seminarier, Etthundrafemtiosex riksdaler 32 sk.; 4:o återstoden af den vid 1840 och 1841 års riksdag beviljade och vid näst påföljde, eller 1844 och 1845 års riksdag reserverade anslagssumman [ox folkskolelärares aflänande, Fvratiofyralusen sexhundranitton riksdaler 16 sk. 10 r:st.; och 6 Stats-Utskottels Memorial, N:o 339.
5:o återstoden af 1845—1848 års anslag till understöd vid aflönandet af folkskolelärare inom de socknar, der statsbidrag för sådant ändamål, till följd af serskilda omständigheter och förhållanden, utaf Kongl. Maj:t pröfvas erforderligt, Trettioniotusen trehundra åttionio riksdaler 14 sk. 7 r:st. § 126.
Här nedan uppgifna, vid nästlidne Juli månads början, i Riksgälds-koutoret innestående summor utaf de ytterligare anslag, Rikets sednast församlade Ständer, för åren 1849, 1850 och 1851, beviljade till Kongl. Maj:ts nådiga disposition för befrämjandet af folkundervisningen, böra, i mån af behof och efter vederbörliga reqvisitiouer, utaf Riksgäld s-kontoret utbetalas, nemi.: l:o Fyratiofyratuseu femtiosex riksdaler 34 sk. 8 r:st. utaf nyssnämnde frenne års anslag till understöd för folkskolelärares aflöning inom de socknar, der, enligt Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, statsbidrag härtill, i följd af serskilda förhållanden, kan erfordras; 2:o Femtusen niohundrasextiosex riksdaler 32 sk. utaf samma års anslag till seminarierna för bildande af folkskolelärare; och 3:o
Sjuhundra riksdaler utaf samma års anslag till stipendier för elever vid dessa seminarier ; kommande hvad utaf dessa återstående behållningar icke är af Kongl.
Maj:t i nåder disponeradt vid utgången af det år, då nästa riksdag börjar, att ej vidare för ofvanuppgifna föremål reserveras. § 127.
Till följd af Rikets Ständers vid denna riksdag fattade beslut, i anledning af väckta frågor om beredandet af tillgångar för afskedade folkskolelärares framtida pensionerande\ bör, utaf de vid slutet af innevarande år 1851 uppkommande besparingar å de medel, som under föregångna riksdagar blifvit anvisade till folkundervisningens befrämjande, en summa af Åttio tusen riksdaler afsättas och tills vidare blifva i Riksgälds-koutoret innestående, på det att, derest inom nästa riksdag, sådana åtgärder i ett eller flera stift varda vidtagna, i följd hvaraf en fond, genom fölkskolelärarnes och församlingarnes bidrag, inom hvarje serskildt stift bildas förde Stati-UtskoUets Memorial, !S:o 339.
7‘ förres pensionering samt ställes under förvaltning af en, utaf folkskolelärarne stiftsvis utsedd och under stifts-styrelsens öfverinseende och kontroll stående direktion, och på vissa allmänna grunder byggda, reglementen derför upprättas samt af Kongl. Majit fastställas, — så vida Kongl. Majit då måtte ega att, med beräknande af omförmälde summas billiga fördelning mellan rikets alla stift, utaf denna summa tilldela hvarje sålunda tillkommen pensionsanstalt ett proportionerligt bidrag för en gang, såsom grundfond för densamma; börande detta bidrags belopp alltså i den ordning och på det sätt, Kongl. Majit lärer i nåder föreskrifva, af Riksgäids-kontorct utbetalas. § 128 Till Kongl. Majits nådiga disposition för folkundervisningens befrämjande, hafva Rikets Ständer, under innevarande riksdag, beviljat följande årliga anslag, att, i mån af behof, fortfarande utgå till och med det år, då nästa riksdag slutas, nemi.: l:o till understöd för folkskolelärares a/lönande inom de socknar, der, enligt Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, statsbidrag för sådant ändamål, i följd af serskilda förhållanden, kan erfordras, Tjugetusen riksdaler årligen; 2:o till seminarierne för bildande af folkskolelärare
Niotusen etthundra riksdaler årligen; och 3:o till stipendier för elever vid nämnde seminarier Tolftusen riksdaler ärligen; hvarjemte Rikets Ständer medgifvit, att de besparingar, sorn å dessa anslag kunna uppkomma, må af Kongl. Majit för folkundervisningens befrämjande användas; börande omförmälde anslagssummor, efter nästkommande års början, med deras årliga belopp af Riksgälds-kontoret utbetalas, på sätt Kongl. Majit behagar i nåder föreskrifva, och under iakttagande, att hvad som under ett år icke blifvit från Riksgälds-kontoret uttaget eller behöft användas, må under ett följande år disponeras och utbekommas. § 129.
Återstående kostnader och utgifter för innevarande riksdag skola af Riksgälds-kontoret bestridas, med iakttagande af de, genom Rikets Ständers^ Stats-utskott, Fullmäktige, till efterrättelse härvid, meddelade beslut och föreskrifter.
Likaså. 8 Slals-Vlsholtels Memorial, N:o 399. bör Riksgälds-kontoret, på föreskrifvet sätt, liqvidera sådana, ännu icke godtgjorda kostnader för sednast förflutna riksdag, sora, enligt Rikets då församlade Ständers beslut, skola af detta verks medel betalas. § 130.
För komplettering och förökande af det inom Rikets Ständers hus inrättade arkiv af riksdagshandlingar och författningssamlingar, hafva Rikets Ständer medgifvit, att, utom återstoden af det dertill under sednaste riksdag beviljade anslag, hvilken återstod vid nästlidne Juli månads början utgjorde 168 r:dr 40 sk., en summa af Femhundra riksdaler må, under tiden intill nästa riksdags slut, få utaf Fullmäktige, i mån af behof, disponeras till ytterligare anskaffning af sådana, till detta arkivs föremål hörande, tryckta böcker och skrifter samt kartor, som för detsamma erfordras och icke utan serskild kostnad kunna erhållas, äfvensom till inbindningskostnader jemte andra oundgängliga utgifter för samma arkivs räkning. § 131.
Aflöning en för Rikets Ständers Justitie-ombudsman samt den hos honom och Tryckfrihets-kommittéen anställde kansli- och vaktbetjening bör af Riksgälds-kontoret, under sista månaden af hvarje qvartal, utbetalas; skolande lönen för justitie-omhudsmannen utgå med lika belopp, som den Justitie-kansleren i nu gällaude stat tillerkända ordinarie löneinkomst utgör; dock eger Justitie-ombudsmannen, derest han förut innehar tjenst på rikets stat, endast att, jemte bibehållandet af den härmed förenade aflöning, derutöfver af Riksgähls-kontorets medel uppbära så stort belopp, som till fyllnad i den för justitie-ombudsmans-embetet här ofvan bestämda lön erfordras; vid hvilket stadgandes tillämpning i afseende på nuvarande Justitie-ombudsinan dessutom iakttages Rikets Ständers, vid sednast förflutna riksdag, härom serskildt meddelade beslut.
Såsom arfvode för den person, hvilken föroidnas att förrätta en blifvande Justitie-ombudsmans förra tjenst, skall Riksgälds-kontoret till denne perso» qvartalsvis utbetala hälften af det belopp, som skillnaden mellan Justitie-kanslerens ordinarie - Siats-Utskottets Memorial, A':o 339. 9 rie löneinkomst och samme Justitie-ombudsmans från Riksgälds-kontoret utbekomna lön utgör.
Aflöningen för ofvanbemälte kansli- och vaktbetjening utgår enligt hittills gällande stat, endast med den förändring, att den under lönerna beräknade spanmål, från och med nästa års början, bör efter Sju riksdaler 6 sk. tunnan godtgöras löneinnehafvare, som före slutet af 1840 och 1841 års riksdag sin befattning tillträdt. § 132.
Till kostnader för Justitie-ombudsmannens embelsresor bör Riksgälds-kontoret, uppå hans reqvisition och emot derför, inom hvarje års utgång, afgifvande redogörelse, förskottsvis utbetala en summa af Ett tusen riksdaler.
Skulle dessa kostnader under något år öfverstiga den dertill sålunda anslagna summa, må till det överskjutande kostnadsbeloppets godtgörande användas hvad som utaf enahanda anslag för det nästförutgångna året möjligen kan vara obegagnadt.
För upphandling af skrifmaterialier och till andra expenser vid Justitie-ombudsmannens och Tryckfrihets-kommittéens Expeditioner, bör likaledes ett årligt belopp af Trehundra riksdaler, emot behörig redogörelse, förskottsvis af Riksgälds-kontorets medel utanordnas.
Tryckningen och häftningen af ej mindre Justitie-ombudsmannens årliga embetsberättelser, än hans serskilda berättelser till Rikets Ständer vid kommande riksdagar, jemte dertill hörande bilagor, böra hädanefter verkställas och papperet för dessa handlingars tryckning anskaffas genom Fullmäktiges försorg; dock skall den härvid erforderliga korrekturläsning besörjas på samma sätt, sorn hittills: börande samtliga trycknings- och häftningskastnaderna för ifrågavarande berättelser och bilagor omedelbart utaf Riksgälds-kontoret godtgöras, utan afdrag å det till expenser för sagde expeditioner beviljade anslag; hvaremot d« medel, hvilka kunna inflyta genom samma berättelsers försäljning i bokhandeln, skola af Justitic-ombudsmannen, sorn härom eger foga anstalt, inför Fullmäktige serskildt redovisas.
Prat. iS50 tS5t * Sami., 1 A/d., 2 Hand., 57 Hält. 2 0 Slats ■ Utskottets Memorial, N:o 339 § 133.
Den af Rikets Ständer, till aflöning flör Sekreteraren hos Bonde-ståndets Kansli-direktion, anslagna summa af Etthundra r:dr årligen, skall af Riksgälds-kontorets medel qvartalsvis utbetalas.
F. Stats fyllnads summan, jemte öfriga med ordinarie Statsregleringen gemenskap egande utgifter. § 134.
Det ännu icke utbetalda beloppet, Femhundra aderton tusen femhundra trettio riksdaler, utaf den, enligt hittills gällande statsreglering, för sistlidet år 1850 bestämda statsfyllnadssumma bör, likasom hela stats fy llnadssumman för innevarande ån
En million trehundra adertontusen femhundratrettio riksdaler, af Riksgälds-kontoret Kongl. Stats-kontoret, uppå dess reqvisition, tillhandahållas. § 135.
Till betäckande af den brist, som vid den under denna riksdag verkställda reglering af statsverkets inkomster och utgifter uppkommit, och hvilken brist för nästinstundande år 1852 och derpå följande år, enligt amagna beräkningar, uppgår till ett årligt belopp af 1,183,880 liksdaler, hafva Rikets Ständer, för samma år, å Riksgälds-kontoret anvisat en häremot svarande årlig statsfyllnadssumma af En million etthundra åttiotretusen åttahundra åttio riksdaler; hvilken, intilldess nästa statsreglering vidtager, skall under hvarje år, uppå Kongl. Stats-kontorets reqvisition, af Riksgälds-kontoret förskottsvis utbetalas efter Mars månads ingång; men dessförinnan får något förskott å statsfyllnadssumman för året icke meddelas. § 136.
I händelse stats-verkets till Kongl.
Stats-kontoret ingående inkomster, för något ar, icke skulle uppgå till det sammanlagda belopp, hvartill dessa inkomster i Riksstaten blifvit af Rikets Ständer beräknade, bör den brist, som, enligt rikshufvudboken, härigenom uppkommer uti tillgångarne för statsutgifternas bestridande, Kongl. Stats-kontoret af Riksgälds-kontoret ersättas. § 137.
Derest någon af de, vid sednast förflutna eller innevarande riksdags statsreglering, i egenskap af förslags-anslag, beviljade utgiftssummor skulle, under ett el.er Slots-lMskoUrJs Memorial, A’.o 339.
11 annat år, befinnas otillräcklig för dermed afsedda ändamål, åligger det Riksgäldskontoret att bristen, efter årets slut, Kongl. Stats-kontoret eisätta; hvaremot de besparingar, som kunna å dessa anslag uppkomma, böra, för hvarje år, till
Riks gälds-koutoiet aflemnas.
Eldigt den för innevarande och nästföregångna år gällande riksstat sam 115 § i det vid sednaste riksdag för Riksgälds-kontoret utfärdade reglemente, anses följande anslag för samma år såsom föislags-anslag, nemligen: under Andra hufvudtiteln: anslaget till fångars beklädnad, föda och skjuts m. m.; „ kostnader vid mediko-legala besigtuingar; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus m. m.; „ „ rese- och traktamentspenniugar; „ ersättningar åt vittnen i brottmål.