Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Nådigt bifall och förordnande : 1:0 att företrädesvis till en början och derefter uteslutande, Bil. till Allm.
Bes v.- och Oec.-Utsh. Uti. N. o iS3. 3i Här sådant profvas nyttigt och möjligt, Remonter af landets egen Hästafvel må vid Cavalleriet antagas , och att hemma i landet fallna , väl rjvalificerade Föl, vid fyra års ålder, ehuru de ej äro målfylliga, men om, de kunna påräknas blifva det, må i lediga Nummer få insättas; samt 2:0 att goda Race-hästar, som från Norra Tyska orterne kunna af enskilde personer införskrifvas, må, till bestämdt antal för hvarje transport, få uppå ång-pacjvelen från Greifswald till Ystad öfverföras.
Stockholm den 11 September 1829.
Reservation af Herr Friherre Sprengtporten: ”Utskottens förslag att vid Cavallerie Regementena vilkorligen må antagas undermåli - 3a Bil. till Allm.
Bes v.- och Oec.-Utsk.Utl.
IV.-o i53. ga remonter, då de äro fyllda 4 Sr, kan jag ej gilla, emedan jag föreställer mig det böra blifva omöjligt att, vid Remontens approbation, kunna med full visshet bestämma, om han skall uppväxa till det fastställda målet; helst många häst-racer gifvas, som redan viri 4 år och förr äro fullväxta; den ringa tillväxt, som å en g qvarters i tums remont kan påräknas, då den insättes vid 4 år, är, i alla fall, ej mera än hvad för en Cavallerie-häst kan behöfvas, för hvilken i tums mål redan är i sig sjelf nog lågt.
Denna åtgärd, om den bifölles, skulle således endast föranleda att i längden göra Cavalleriet mindre tjenstbart.
Med mera skäl hade Utskottet, enligt min tanka, bordt fästa uppmärksamhet vid Grefve Fersens förslag, hvilket åsyftar ej allenast att förse Cavalleriet med Remonter; innan deras framtida brukbarhet blifvit minskad genom ett tidigt användande i arbete, utan äfven bereder tillfälle åt de remonterande att förskaffa sig goda Remonter för så mycket lindrigare pris, sorn ett års föda, förlags-kosLnad och risque kan beräknas lill.
Denna princip för remonteringen har också blifvit antagen, och med största fördel använd i de länder, der man varit mon om att till billigt pris förskaffa Armeen goda Remonter.
I Bil. till Ålim. B c sv.- och Oec.-Utsli, Ull. N.oi53. 33
I tillämpningeu mötes den likväl af det hinder, att, då dessa unga Remonter för första året ej kunde användas i någon slags tjenstgöring, skulle denna omständighet alltför mycket förtunna lederne af vårt redan till antalet nog inskränkta Rytteri.
Jag kan sålunda ej annorlunda tillstyrka bifall till Herr Grefve von Fersens motion , än att Rikets Höglofl.
Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t må tillåta antagandet af fyllda 3 års Remonter vid Cavalleriena till så stort antal vid hvarje sqvadron, som med Regementets tjentgöriug är förenligt, hvarvid det borde åligga vederbörande
Befälhafvare vid de indeldta Ca valleri-Regementena att hålla hand deröfver, alt denna förmon finge af de Rustande tillgodonjutas hvar i sin tour.
Prot. 1828 och 182g. 8 Saml.j 1 A. ,2. B. 3:dje Häftet. 3 /T STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinaka Boktryckeriet, 1829, Allm.
Besv.- otli Oecon.-Utsh. Bet., N o 154. * N:o i54.
Ankom till Exp. Utsk. d. 6 Oct. 1829.
Betänkande j angående yrka dt Förbud emot innehaf vande af mera än en Tjen it af en och samma Person.
Uti Memorial, som Högloflige Ridderskapet och Adelil till detta Utskotts Utlåtande remitterat, har Herr Grönhagen, Gustaf, af den anledning, alt inom de Collegiala och Administrativa Verken skola finnas Embetsoch Tjenstemän, hvilka innehafva sysslor vid serskilda Verk, men sådant obestridligen förorsakade långsamhet och hinder i Tjensleutöfning, jemte det att andre personer derigenom utestängdes från Tjenster, som dem eljest kunde tillkomma, föreslagit, alt ingen Embets- eller Tjensteman, som på Kronans
Stat åtnjuter årlig
Ion eller arfvode till 1,200 R:drs belopp, må tillåtas bekläda mer än En enda Tjenst, och således icke på 2, 3 å 4 ställen uppbära löner till flere Tusende Riksdalers belopp.
Utskottet får i anledning häraf anföra, alt Utskottet väl delar Motionairens åsigt, att det vore nyttigt, om af en och samma person icke finge, jemte ett magtpåliggande och vigtigL Embete, hvarmed löningsförmo Bih. till Rihs.- Se.
Pro 1.1828 och 1829,8 Sami. 1 A/d. a Band. <f.de Haft. 1 a Allm. Besv.- och Oecon.-Utsli.
Bet, N:o 154. lier till högre belopp åtfölja, bestridas en eller flere andra Tjenster; men då, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet nen 24 Marlii 1824, rörande förändrad reglering af Stats-Contoirets Slat, Embets- och Tjenstemännen derstädes, efter att hafva tillträdt de i nya Staten bestämde förbättrade iöningsvilkor, icke få innehafva andre Tjenster på Bikets Stal; då Kongl. Majit dessutom, uti Skrifvelser af den 2 November 182.4 och 1 r Januarii 1825, angående Förvaltningens af SjÖ-Ärendena samt Krigs-Hof-Rältens nya Organisation, förklarat, att, endast med vissa undantag, Embets- och Tienstemännen derslädes icke hädanefter få bestrida andra Tjenstebefaltningar, sedan de kommit i åtnjutande af den för .
Tjenstemannapersonalen i nämnde Verk stadgade högre aflöningen, samt då det är att emotse, att, i den nion de öfriga Embetsverken undergå en ny reglering och tillökta löner för dem kunna blifva anslagne.
Majit lärer läckas äfven lill dessa Verk utsträcka berörde föreskrifter; så anser Utskottet Herr Grönhagens nu väckta Motion icke böra å Rikets Höglofliga Ständers sida för närvarande till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den i Oclober 182g, Allm, Besv.- och Oecon.- ZJtsk. Bet., N:o j55. 3 N:o 155.
Ankom till Exp. Utsk, d. 6 Oct, 1829.
Betänkande, i anledning aj väckt jr äga 0111 inrättande af en Landtbruks - Schola.
Ulf ett till Högloflige Ridderskapet och Adeln ingifvet samt derifrån till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet remilleradt anförande har Herr Grefve Bark, Nils, fästat Rikets Högloflige Ständers uppmärksamhet derå, att, då det isynnerhet är Jordbrukaren, som, enligt nu gällande beskallningsgrunder , upprätthåller Financer och Försvarsverk, aflönar Statens Embetsmän, och, med få ord, sorn ansvarar för Statens flesta utgifter, Landlbruks-Oeconomien således har utmärkta anspråk på omtanka, vårdnad och bidrag å det Allmännas sida.
Utgående från denna synpunkt, och med åberopande dessutom af det förhållande, att, i andra Länder, t. ex. Preussen, Sachsen, Damnark &c. , icke allenast Åkerbruket, utan också Boskapsskötseln, samt culturen af Ull, Lin, Hampa, Olja, med flere Landtmannaprodueter, blif vit uppdrifne till en ganska betydlig höjd, genom de väckelser och practiska kunskaper, insigtsfull män meddelat och spridt inom serskilda grenar af Laudtrnanna-Industrien, har Herr Grefven, 4 Allm. Besv.- och Oecon.-Utsh Bet.>
N:o i55. under öfvertygelse om möjligheten att, till allmän och enskild båtnad, äfven inom
Fäderneslandet utveckla ett lika lyckligt förhållande, hemställt, att en Landtbruks-Schola mätte, vid en för ändamålet passande local, varda inrättad, der det skulle meddelas: 1:0
Practisk undervisning uti Jordens behandling, enligt dess olika beskaffenhet, i förening med de kunskaper uti Chemien, som dermed ega sammanhang. 2:0 Undervisning och kännedom om de växter, hvilka kunna frambringas på Svensk jord, deras olika nytta och användande; samt 3:o Kunskaper uti kreatursskötsel, deras skiljaktiga racer, behandling och fördelar.
Hvilken Motion , vid föredragningen till remiss, blifvit af Ilerrar Hartmansdorff,\
Rosenblad och Hammarhjelm understödd.
Detta har Utskottet i noga öfvervägande tagit, och får vördsamt förklara, att Utskottet visserligen anser något i verkningarne säkrare medel till Landtbruks-Oeconomiens förkofran icke kunna finnas, än hvarje Jordbrukares enskilda bildning för sitt yrke, och medgifver desto hellre, att en Landtbruks-Schola inom
Fäderneslandet skulle blifva af väsendtlig nytta, som den vid liufvudstadenbefintliga Experimental-Farmen icke synes vara af beskaffenhet att kunna Allin. Besv.~ och Oecon.-Utsh. Bet,, N:o i55.
5 Jemna några för Landthushållningen i hela sin omfattning användbara och nöjaktiga resultat; men som inrättandet och underhållet af en Jordbruks-Schola, af det omfång som den'föreslagna, skulle leda till betydliga kostnader, och fordra ytterligare anslag, vida utöfver hvad på Nionde Hufvud-Titeln till Landtbrukets och dermed förbundna Näringars upphjelpande är, både vid föregående Riksdagar och denna, af Rikets Ilögloflige Ständer vordet beviljadt; samt härtill kommer, att Comiten till öfverseende af Rikets Allmänna Undervisnings-Verk, uti dess underdåniga Betäckande den 20 December sistlidet år, ehuru den icke då kunnat tillstyrka nya anslag för en Landlbruks-Schola, likväl yttrat sig anse den vara, på anförde skäl, nyttig och behöflig, hvilket yttrande blifver ett föremål för Kongl. Majtts Nådiga profning, i sammanhang med den af Förslaget i det hela till förändringar i nu beslående
Under visnings-system:
Alltså vågar Utskottet icke tillstyrka, alt den af Herr Grefve Bark i ofvanberörde måtto väckta Motionen varder för det närvarande bifallen.
Deremot och i öfverensstämmelse med de af Utskottet i det föregående antydda åsigter, i frågan om Jordbrukarens enskilda bildning för sitt yrke, och under liflig önskan, att alla de förfoganden till Jordbru - 6 Allm. Besv.- och Oéco/i.- Ut sfi.
Bet., N:o i55* kets förkofran, sorn med Stats-Verkets li 11— gängar kunna förenlige finnas, måtte varda tillvägabragte, har Utskottet skolat vördsamt hemställa, alt, som erfarenheten tillräckligt bestyrkt, huruledes inom åtskillige af Rikets Provincer mången Jordbrukare vanvårdat sin jord, oftast af bristande kännedom i de första elementerne för dess rätta behandling och bunden vid vanor och fördomar, hvilkas skadlighet han saknat förmåga att inse, Undervisnings-anstalter alltså, der Jordbrukets hufvudreglor practiskt finge inhemtas, måtte blifva organiserade inom de Provincer, hvarest en så beskaffad undervisning kunde i synnerhet finnas vara al behofvet påkallad; Och som Rikets Jlögloflige Ständer i deras, under den 3o:de sistiidne Julii, aflåtne underdåniga svar å Kongl. Majzts Nådiga Proposition om ökadt anslag till understöd för utflyttningar och vid egoskiften, med anmälan, alt på Nionde Hufvud-Titeln en tillökning blifvit beviljad till belopp af Tjugusju Tusende Riksdaler, för understöd vid egoskiften samt till foitskyndande utaf Afvittrings-Verket i Rikets Norra Provincer, förenat den underdåniga anhållan, alt Kongl. Maj:t, vid fördelningen af Hufvud-Titelns tillgångar, i Nåder täcktes företrädesvis afse Jordbrukets förbättring; så skulle de kostnader, hvartill Utskottets nu uppgifna förslag må föranleda Ailm. Betv.- och Oecon.-Vtslt.
N:o i55. 7 och hvilka icke bora blifva betydliga, kunna, utan att bereda Staten någon ytterliga . ! J O re utgift, betäckas genom medel, som pä det äldre anslaget af mera nä mnde IiufvudTilel anvisas.
Slutligen får Utskottet vördsamt tillstyrka, alt, derest Rikets Ilögloflige Ständer bifalla hvad sålunda af Utskottet är vordet heinslälldt, underdånig anhållan måtte uti afgående Skrifvelse till Kongl. Majit frambäras, att Kongl. Majit täcktes, efter eget Nådigt godtfinnande, besluta om de verkställighets-åtgärder, hvilka Kongl.
Majit kan, för ifrågavarande
Undervisnings-nnstrdters ändamålsenliga ordnande, i Nåder pröfva nödiga; hvarjemte Rikets Höglofiige
Ständer torde finna skäligt att, i afseende på valet af den Province, der en sådan anstalt först borde anläggas, fästa företrädesvis Kongl. Majlis Nådiga uppmärksamhet vid Skaraborgs Län, der Åkerbruket i allmänhet ligger i linda, men der en ypperlig jord skall tacksamt motsvara hvarje omsorg och uppoffring, som kan befrämja en förbättrad method för dess brukning.
Stockholm den i Oclober 1829. 8 Allm. Besv.- och Oecon.-Ulsh. Uti., N:o i56.
Ankom till Exp, Utsk. d. 6 Oct. 1839.
Utlåtande, i anledning af väckt Motion, rörande anskaffande af pliktstraff för uteblifvande från den offentliga Gudstjensten m. rn.
Uti Motion, under den 19 December sistlidet år, som Högloflige Ridderskapet och Adeln till detta Utskotts handläggning öfverlemnat, har Herr Silfverhjelm, Carl Ad., med hemtad anledning af förut väckt fråga om förflyttning af vissa helgedagar, föreslagit, alt, i sammanhang dermed, borde tagas under öfvervägande olämpligheten icke allenast af de pliktstraff, hvarmed uteblifvandet från den offentliga Gudstjensten vissa helgedagar är helagdt, utan ock af gällande förbud emot arbete under Gudstjenst, så att tidens fria användande sålunda blefve det enskilda godtfinnandets ensak; Men som denna motion, hvilken blifvit framställd först efter den stadgade motionstidens förlopp, icke står i något omedelbart sammanhang med den förut gjorda om helgedagars förflyttning, utan angår ett nytt ämne, som, vid sådant förhållande, emot stadgandet i 56 §.
Riksdags-Ordningen, icke kan till pröfning af Rikets Högloflige Ständer innevarande Riksdag - Allm.. Besv.- och Oecon.-Utsh.
N:o >57. 9 dag upptagas; har Utskottet funnit något annat dervid ieke vara att tillgöra, an alt sådant vördsamligen anmäla.
Stockholm den 1 Ocloher 1829.
N:o t 57.
Ytter ligre Utlåtande, i anledning af återremissen från f:ne aj de lie' sj)edine Bils Stånden aj Utskottets Betänkande JS.o 46, angående 11 el* singebuldans stämplande.
Högvördige Preste-Slåndet har under den a5:te , Välloflige Borgare- och Hedervärda Bonde-Stånden under den i_8:de sistlidne Februarii, till Utskottet återremitterat förenämnde Betänkande, med öfverlemnande af deremot gjorda anmärkningar ; hvaremot Högloflige Ridderskapet och Adeln, under den ig:de i samma månad, berörde Betänkande af slagit.
Hvad inom de Respeclive Hiks-Stånden, som återremiss beslutat, yttradt och erinradt blifvit, torde lämpligen kunna sammanföras under följande hufvudsakliga punkter: 1:0
Att det strider emot .enskild rätt att icke få lägga sin vara huru man vill.
Prot. 1828 celi 1829, 8 Sami. i Af cl, a Band, 4: de Haft. 2 io Allm, Bésv,- och Oecon.-Utsl;. Ihl., !V:o 157. 2:0
Att den ifrågasatta varan, genom sammanrullningén, dels är lättare alt transportera, såsom då fordrande mindre utrymme, dels ock uti detta skick bättre förvaras för väta och annan skada, än då den lägges uti lag, 3:o
Alt köparen bör skylla sig sjelf, om han, innan han köper varan, icke ser sig före, och utröner dess beskaffenhet, hvilket lika lätt skall kunna ske, om den är hoprullad, eller lagd i lag. 4:0 Att Utskottet, med det gjorda förslaget, afsett köparens beqvämlighet och maklighet på säljarens bekostnad. 5:o Att Utskottet icke bordt föreslå hvad Motionairen icke yrkat. 6:0 Att Commerce-Collegii Kungörelse af den 8:de September 1823 gör tillfyllest såsom föreskrift uti dylika fall, och 7:0
Att skugga icke bör kastas på Allmogen uti de Norra Orterne.
Serskildt hafva inom Välloflige Borgare-Ståndet flera Ledamöter, jemte det de gillat Utskottets förslag, yrkat det tillägg deruti:
Att tillverkaren af varan måtte å1 äggas, att å densamma utsätta sitt namn eller bomärke, hvilket åter af andra, de der äfven gillat Utskottets förslag, blifvit beslridt, såsom möjligen ledande till förfalskning och rättegångar; äfvensom inom Högvördige Preste-Ståndet en Ledamot yttrat, Allm, Bssv.- och Oecon.-Utsk. Uti., N:o my. ii att ärendet vore af obetydlig beskaffenhet, och att önskligl vore, det Utskotten i allmänhet mindre understödde hvarje obetydlig motion in. rn.
Utskottet, som tagit de gjorda anmärkningarne under öfvervägande, får nu till vördsamt svar derå lemna: ilo Alt, ehuru den satisen i sig sjelf är rigtig, att hvar och en tillverkare eger att lägga sin vara huru han vill, inträder likväl ett annat förhållande, då frågan är att sälja varan till annor man, och då bevislig är, alt det sätt, säljaren hittills iakttagit vid sammanläggningen , medfört betydlig svårighet för köparen, att före köpets afgörande räll kunna bedöma varans godhet, hvilket, i den mon varan är mera allmänt behöflig (såsom fallet är med Helsinge Buldancn), så mycket mer påkallar rättelse. 3:0
All eli slycke väf intager något mera utrymme, lagdt uti lag, än boprulladt, vill Utskottet icke bestrida, men anser denna skillnad vara för obetydlig, för alt böra afses såsom hinder emot det sökta ändamålets vinnande. livad åter angår alt varan, rullad, bättre förvarus från röta och skada, kan Utskottet icke dela denna öfvertygelse, enär, såsom gifvet, kan antagas, alt, ju lösare ett stycke väf är hoplagdt, ju lättare torkar det, då det blifvit vått. och anser Utskottet.: i ia Allm.
Besv- och Oecon.-Utsk. Uti., N:o i5j. likhet med Iiv;id en Ledamot utaf Välloflige Borgare-Ståndet yttrat, att, om den yttre ändan af stycket slutligen uti flera hvarf slås om detsamma, kan den befarade större skadan af väta och rötning, lika val som hittills, al höjas och förekom mas. 3:o
Att, om det för köparen vore lika lätt att se sig före, då han köper ett hoprulladt som ett i lag lagdt stycke, skulle äfven Utskottet tro, att han borde skylla sig sjelf för utgången af köpet.
Men då erfarenheten vittnar häremot, har ock
Utskottet ansett det med billighet och rättvisa mot köparen öfverensstämmande att föreslå ett förändradt hopläggningssätt, hvilket, utan tidsspillan för både köparen och säljaren, kan bereda lättadt tillfälle för den förre alt öfvertyga sig om varans beskaffenhet, innan köpet nfgöres; och Utskottet har således, med sitt förslag, icke afsett köparens maklighet, utan dess skäliga foi dringar. 4:o
Att det väl är sanni, att Motionairen icke yrkat någon förändring uti sättet att lägga varan, men då Utskottet, som, på anförde skäl, icke kunnat tillstyrka den begärda stämplingeu, dock likväl funnit sig böra fästa afseende vid motionen och föreslå annan till ändamålets vinnande ledande åtgärd, liar Utskottet trott delta vara både siu skyldighet och sin uti Riksdags - Ordningens 34 §. 1 mom. förvarade rättighet.
Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Uti., N:o 157. i3 5:o Att Utskottet, vid närmare öfvervägande, finnér, att det måhända blifver nog besvärligt för Allmogen, öfverhufvud tagel, alt äfven för mindre stycken husväfnader iakttaga det af Utskottet föreslagna läggningssätt. 6:0
Att den åberopade Commerce-Collegii Kungörelse visserligen förut är af Utskottet känd, men att Utskottet, för sin del, icke kan instämma deruti att denna Kungörelse ensamt är tillräcklig för införandet af en bättre ordning uti anmärkta felaktiga förhållande; och 7:0 Att Utskottets afsigt icke varit att kasta skugga på Allmogen uti de norra orterne, helst Utskottet hyser den öfvertygelse, att hvarje åtgärd, som upptäcker den oredligt handlande, med detsamma ställer den äilige uti klarare dag och aldrig kail blifva för den senare förnärmande.
Hvad angår det inom Yälloflige Borgare-Ståndet önskade tillägget uti Utskottets förra förslag, att säljaren borde å varan sätta sitt namn eiler bomärke, innan den till afsalu utbjudes, anser Utskottet denna föreskrift icke medföra hvarken kostnad eller olägenhet för tillverkaren, men deremot innebära en ökad controll och säkerhet för köparen, hvadan Utskottet funnit densamma böra till bifall understödjas.
Slutligen, och med anledning af hvad inom i4 siItm- Besv.- och Oecon.-Vtsh. Vll., N:o ir)j.
HögvÖrdige Preste-Ståndet serskildt yltradt blifvit, får Utskottet förklara, att Utskottet icke delar den öfvertygelse, alt närvarande fråga är i sig sjelf obetydlig, enär den handlar om rättelse uti ett upgifvet, kändt och af ingen vederlagdt missbruk nied en vara, hvilken årligen uti stora partier erfordras; dels för Kronans räkning, så väl lill Armeens som Flottornas behof, och hvarunder, då beliofven varit oundviklige, en ojemn och inuti sämre vara understundom måst emoltagas, hvilket åter, utom det yttre olika utseendet, förorsakat persedlarnes olika uthållighet, en skada, som antingen träffar Kronan directe, eller oek genom passevolance; dels för handeln, sjöfarten, den delen af Sveriges Allmoge, som har sin näring på Rikets insjöar och uti dess skärgårdar, och snart sagdl för hvarje enskilds räkning; dels ock har varit och ännu till en del är en export-artikel, serdeles tili America, ehuru, om rättelse icke snart sker uti det uppgifna menliga förhållandet, ali vidare export deraf torde komma att upphöra, och, det som värst är, det förut hos Utländningen väl grundade begrepp om den Svenska ärligheten möjligen kunde blifva vacklande.
Med anledning al hvad nu utredt och förklaradt blifvit, finner Utskottet sig föran .
1ALet alt vördsamt föreslå följande ändringar och tillägg uti dess Betänkande N:o 46» u4lltn, Besv,- och Oecon.-Utsh. Ut/., N:o r57. i5 nemligen: att Rikets Högloflige
Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täckes, genom utfärdande Nådig Kungörelse, uppmana Allmogen och andia personer, som förfärdiga den så kallade Ilelsingebuldanen, Tältduken och Fodervälven, att hädanefter lägga denna vara uti så kallade lag, och icke, såsom hittills skett, uti rullar, på det köparen må beredas tillfälle att lättare och utan tidsspillan bedöma varans godhet, innan köpet derom afslutas, samt att i båda andar af stycket förse varan med sitt namn eller bomärke, innan den till afsalu utbjudes; och torde Kongl. Maj:t derjemte täckas, uti samma Dess Nådiga Kungörelse, erinra alla dem, som hellre önska behålla det hittills begagnade hopläggningssättet, om noggrann efterlefnad af Kongl. Påbudet den 2 November 17^7, angående beskaffenheten af Buldan och llere väfnader, som till salu hållas.
Stockholm den 1 October 18:19.
Nils Monsson från Malmöhus
Län reserverade sig emot förslaget, att tillverkaren skulle med sitt namn eller bomärke förse ifrågavarande varor, enär sådant vore ali - iG Bil, t. Allm. Bes7>.~ o. Oec.-Utsh. Uti., N:o 157. deles ändamålslöst, s3 vida icke köpare af dessa varor Liefve förbundne till ett lika iakttagande, då de vilja dera återförsel ja; och instämde häruti Hant Hansson från Gefleborgs och Pehr Pehrson från Calmare Län. STOCKHOLM, hos Carl As.
Pihl, 1829.
B*$v, o. Otc.
Utsi, Ull.
N:o 158. i N:o 158.
Ankom till f£x-p, Utskottet den a8 Octob. 18:19, Utlåtande, i anledning af vackt fråga om förändring i PresteTiondens utgörande på Gottland, f Jedervärda Bonde-Ståndet har till Utskottets handläggning öfvertemnat ett, af Riksdagsfullmägtige från Gottland Pehr Jiurge och Pehr Martensson gemensamt afgifvet Memorial , deruti klagas öfver den oerhördt höga Tiondeafgift, sorn Allmogen derstädes erlägger till Fresterskapet, sorn, utom den så kallade Tertialen, uppbär både Krono- och Kyrko-Tionden i strå , utan att af den senare något afgår till kyrkornas underhåll, hvilken Tionde skall hafva tillkommit genom ett, på obestämd tid, år 1618 ingånget contract, till hvars afslutande de så kallade Sätlningsdomare , som dervid vunnit enskilda fördelar , icke skola genom behörig hallin a gt af Allmogen varit berättigade; hvarförutan detta contract blott kunde anses ega Sik, lill Rih-Si.
Fröt. 1828 och 1829. 8 Sami. 1 Afd. r, a alra B: (le t. 5 \te II: t. 3 Allm.
N:o 158. helgd i deras tid, och den missnöjde Parlen ega rätt att, när som helst, detsamma upphäfva ; önskande Motionairerne, att meranämnde contract , om hvars upphälvande Allmogen för nära 20 år sedan anhållit, så mycket hellre , som det icke skall vara af Kongl.
Maj;t stadfästadt, nu måtte undan, rödias, och Gottlands Allmoge, i likhet med Rikets öfrige provincers, till Presterskapet få erlägga endast Tertialtionde, eller ock, alt en sammanslagning af Pastoraten , sorn , till större delen, bestå af 12 till 3o Mantal, måtte ske , lör att såmedelst bereda tillfälle till en nedsättning, åtminstone till hälften af hvad nu måste utgifvas
Detta har Utskottet under pröfning förehaft; och hvad först beträffar Motionairernes uppgifter, rörande det contract, som umellan Presterskapet och Allmogen på Gottland blifvit upprättadt, får Utskottet förklara , att, då med samma contract icke lärer kunna menas något annat, än den så kallade Conventionsstadgan, hvilken år i648 emellan Presterskapet och Allmogen uppgjordes, genorn den då regerande Drottning Christinas tillförordnade Commissarier samt Presterskapets och Allmogens Allm.
Oec. Disk.
Ull. N.o 158.
5 Deputerade, och året derpå högstbemälde
Drottning confirme* rades; att då nämnde stadga efter den* na tid blifvit högtidligen sanctionerad genom Sveriges framfarna Konungars förnyade stadfästelse? derå , anda till Regementsförändringen 180g, ibland hvilka stadfästelser den, af Högstsalig Konung Fredric år 1747 utfärdade, tillkommit, uppå Rikets Ständers underdåniga tillstyrkande vid den Riksdag, som samina år hölls, hvilket tillstyrkande derpå grundades, ”att