Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
D. Då Stats-Utskottet nu till afgörande företog de, nasti, dag på bordet lagde, frågor om tillökning uti Academiens för de Fria Konsterna Stats - anslag, jemte nya Löners anslående för en Secreterare och en Cantz list vid Kongl. Slotts - Byggnads - Directionen ; för Secreteraren vid Konungens Museum samt för 2 Ordinarie och 4 Extra-ordinarie Executions-betjente, förklarade Riksdags-Fullmägtigen Anders Joachimsson från Östergöthland, det han, i betraktande deraf att Riket , genom Finlands förlust, blifvit mindskadt, hvaraf borde följa snarare indragning i de forre än inrättning af nya tjenster, ej kunde deltaga uti tillstyrkandet af dessa nya utgifter, utan trodde, att hvad sorn förut finnes här - i6o Den 2 Juli.
Martill bestädt, äfven hädanefter kunde vara til!» rackiigt; hvilket särskildta yttrande, efter begäran, skulle bifogas Utskottets Betänkande i ämnet till de Respective Riks-Stånden.
Uppläst hos Häglof!. Ridd. och Ad. den 2 Juli, Högvörd.
Prest-Ståndet den 2 Vallöf!. Borgare-Ståndet den 3 Hederv.
Bonde - Ståndet rien 2 Vördsamt Memorial!
Uti ett inom Hedervärda Bonde-Ståndet uppläst Memorial, som till Banko-Utskottet blifvit remitteradt, har Riksdagsmannen J.
M. Wessing yrkat rättelse af det i de flesta Landsorter inritade mode, att betrodde
Män utgifva och kringsprida Assignationer; Riksdagsmannen anförer att sådant , äfven af mindre Credit-ägande , ej utan framgång varit försökt, och mången genom ett sådant Penninge-vingleri blifvit oskyldigt lidande, att obilligt vöre, det en del Medborgare skola få öka sina skatter genom egen rentefri Penninge-fabricering, då andra måste betala öfver lag uppjagade rentor; samt att en sådan fortfarande Assignering allt mera måste utjaga det reéla Banko-Myntet utur Rörelsen; och anser högst nödigt, att detta mot Lag stridande onda, må blifva afhulpet.
Hedervärda Bonde-Ståndet har likaledes till Banko - Utskottet remitterat ett Memorial af Riks-* Den a Ju/t.
Riksdagsmannen Hans Hansson fran Kopparbergs
Kan, som, under åberopande af flera olägenheter, så val Filial»Disconternes utelöpande Sedlar, som privates Assignationer, vara sig på Kanken eller enskild
Man ställde, yrkar, att alla Filial-Disconterne måtte indragas vid Octroyernes slut; samt någon viss kort tid föreskrifvas för private Assignationer till upphörande.
Flere Ståndets Ledamöter hade häruti instämt; och Anders Joachimsson från Östergöthland för dess del ansett nödigt, att Banken måtte försträcka Riks-Discont-Verket så stor Summa till Kans meddelande, sorn svarade emot hvad genom Filial-Disconternes indragning försvunne utur Rörelsen.
Till Banko-Utskottet har sluteligen från Väliofl» Borgare-Ståndet ankommit ett Memorial af Herr Handelsmannen A. J. Wigander , hvaruti föreslås; 1:0
Att allt vidare utgifvande af 3 procents
Sedlar matte Disconterne förbjudas; men de nu varande, högst få vara löpande till nästa års slut, och till förekommande af underslef förses med Charta Sigillata. a:o
Att alla Assignationer af löpande natur, ställde på Banken, måtte förbjudas, helst intet funnes, hvarföre Banken utan egen förmån skulle belastas med onödiga utgifter och besvär, blott för att lämna tillfälle till en skadelig förökning af pappers-valuter.
Memorial tillika åtföljdt af Herr Commerce-Radet Santessons dervid gjorde anmärkningar.
Hvad först angår enskildes invisningar på ^ndra enskilde, tillhörer väl denna fråga icke 5,te Bani#.. iSa Den 3 Juli. egenteligen Banko-Utskottets åtgärd.
Utskottet bör likväl yttra dess öfvertygelse, att rättigheten till incasserande af en fordran hos annan Man, medelst invisning, svårligen lärer kunna någon betagas.
Till förekommande af missbruk med denna rättighet äro åtskillige Författningar före detta meddeldte, som ofelbart blifva tillämpade, enär klagomål i sådant afseende å vederbörlig ort anmäles.
Assignerings-rättigheten på Banken, vare sig af private personer, publique Verk, eller Di sconterne, är af alldeles enahanda beskaffenhet.
Den är införlifvad med Bankens första Inrättning, och stödjer sig på dess Grundförfattning; i följd hvaraf en hvar äger frihet att öppna Bakning i Banken, och när som heldst, under iakttagande af meddeldte föreskrifter, utassignera de medel, han på samma Bakning utan renta deponerat.
En sådan anstalt'har för vigheten i Penninge-Börelsen ansedts nödig, utan att Bankens fördel dervid borde komma i fråga.
Assignering får icke äga rum, utan att den Summa som utassigneras, blifvit mindst en dag förut, i Banken insatt; och i händelse af ringaste förseelse härutinnan, blifver icke allenast Assignationens protesterande och öfverkorssning, till betydlig men för Assignantens Credit, utan jämväl en betydelig plikt, samt vid itererad förseelse, Assignerings-rättens förlust en oundvikelig följd.
En Assignations mer eller mindre löpande natur, beror helt och hållet af Allmänhetens mer eller mindre förtroende till Utgifvaren.
Det står hvarje innehafvare fritt att derföre - Den 2 Juli. före genast uttaga Penningar i Banken, äfvensom för hvar och en, att vägra dess emottagande.
Hvad Filial-Disconternes 3 procents Reverser beträffar, öfver hvilkas skadlighet för Penninge-Rörélsen, på mera och mindre grundade skäl högeligen blifvit klagadt, har Banko-TJtskottet före detta anmärkt, och hos dess Respective Principaler tillkännagifvit, ett och annat dervid föröfvadt missbruk.
Att utrifvandet af 3 procents Sedlar genast skulle Disconterne förbjudas, kan Banko-Utskottet för dess del ej undgå att finna mindre lämpeligt, då ofvannämnda Discont-Inrättningar genom utfärdade Privilegier blifvit berättigade att för de till DiscontRörelsens bedrifvande upptagne private Penningar, utgifva så beskaffade förskrifningar.
Och ett sådant förbud blefve efter Utskottets tanka , för närvarande så mycket mera vådeligt, då föga tillgång lärer finnas att ersätta den betydliga minskning för Rörelsen, som, genom hastig indragning af de i så måtto upplånte och åter utlånte Sumrnor, skulle uppkomma. X sammanhang med Discont-Rörelsens reglering i allmänhet, med hvars hufvudgrunder Banko-Utskottet för närvarande är sysselsatt, skall Utskottet ej underlåta att vördsamt underställa dess Principalers ompröfning, hvad Utskottet jemväl i afseende på Filial - Disconterne anser nödigt att för framtiden iakttagas.
Stockholm deh .13 Junii rå 164 Den 2 Juli.
Ledamöters Ledamöters vägnar vägnar Joli.
Gyllenborg. ,E. A. Almqvist.
Prest-Stånöet dea 2 Vällofl. Borgare-Ståndet den 3 Hederv.
Bonde-Ståndet den 2 _ Vördsamt Memorial!
Då flere frågor af vigtigt inflytande på Banko-Verkets ställning och framtida verkningsförmåga ännu icke undergått Riksens Höglofl.
Ständers slutliga pröfning; linner Banko-Utskottet sig ej i tillstånd att ännu afgifva den slutliga Berättelse hvarigenom vanligen i ett sammanhang, till Riksens Höglofl.
Ständers kännedom öfverlemnas, ej mindre Verkets styrelse och förvaltning, än dess verkliga och för framtiden påräknade belägenhet, och de föreskrifter som i sådant afseende anses nödige.
Men då den del af Utskottets befattning, som innefattar pröfningen af Herrar Banko-Fullmägtiges åtgärder, granskning af Verkets samtelige Räkenskaper - Dm 2 Juli. per och goromålens fortfarande jämna gång, efter sednaste Banko-Revisionen, före detta blifvit fulländad, samt inventering af Bankens redbarlieter jemväl för sig gatt; anser Banko-Utskottet sig ej böra underlåta, att till undvikande af uppehåll nu särskildt tillkännagifva:
Att Herrar Fullmägtige uti Verkets styrelse visat vedermälen både af den noggranhet uti Författningarnes efterlefnad, och den omtanka och rådighet vid särskildte händelser, hvarigenom de fullkomligen rättfärdigat Riksens Ständers vigtiga förtroende, och förvärfvat sig anspråk på deras utmärkta erkänsla; Och att Bankens Embetsoch Tjenstemän, så väl för redbarheternes vård, sorn de i ovanlig mån tillökte göromålens obehindrade gång, ådagalagt den ordning, flit och verksamhet, som gör dem förtjente af Riksens Höglofl.
På Högv. Prest-Ståndets •ch Ad.
Eedamöters Eedamöters vägnar vägnar Joli.
Borgare- På Heder v. Bonde Ståndets Eedamöters Ståndets Eedamöters vägnar vägnar .Gust. X>. Wilcke. Daniel Andersson. G. Helsingius.
Uppläs* »66 X)«ri a Juli.
Uppläst hos Höglofl, Ridd, och Ad. den 2 Juli.
Prcst-Ståndet den 2 _ ValloA. Borgare-Ståndet den 3 — Hederv.
Bonde - Ståndet den 2 Riksens Hog/ofl.
Ständers Stats - Lfrskotts Betänkande t angående sådant f. d. Konung Gustaf Adolph tillhörige medel, hvilka varit stälde under nu mera framledne Herr Presidentens vi. vi.
Friherre C. E. Lagerbeims och Herr Stats-Commissarien Georg D. Wåhlbergs gemensamma förvaltning, men enligt Kongl.
Maj:ts till Flen ar Fullmägtige i RiksgåldsContoiret ankomne Nådiga Skrifvelse den 0.7 sisth Februari, till näsnnde Contoir skola öfvcrlemnas.
Uti Memorial af den 20 sistl.
April hafva Herrar Fullmägtige i Riksgälds - Contoiret hos Stats-ITtskottet anmält, huruledes Kongl, Majit uti Skrifvelse af den 22 nästföregängne Febr. i Näder behagat gifva Herrar Fullmägtige tillkänna , det Kongl.
Majit, med anledning af Riksens Ständers Reslut, i Näder förordnat, att allt hvad af f, d. Konung Gustaf Adolphs enskilde medel hittills varit ställdt under framledne Herr Presidentens m. m.
Friherre Uagerheirns och Herr Stats-Commissarien Wahlbergs förvaltning , skall till Riksgälds-Contoiret aflem nas, Den 2 Juli. nas, uppgående samma medel, enligt en bifogad Förtekning, den Herrar Fullmägtige äfven insändt och i Afskrift Litt.
A. medföljer, till en summa af 385,566 Rtdr 20 sk.
Och som något Riksens Höglofl.
Beslut i detta ämne icke skall blifvit RiksgäldsContoiret meddeldt, samt för Herrar Fullmägtige således är okändt, huruvida Riksens Högl.
Ständer vid dispositionen af desse medel behagat fästa särskildta vilkor; så hafva Herrar Fullmägtige af denna anledning begärt, att Utskottet ville meddela Herrar Fullmägtige föreskrift, i afseende på hvad, å Riksgälds-Contoirets sida, härvid bör tillgöras, Stats-Utskottet har begärt och genom HofCanzlers-Embetets benägna föranstaltande erhållit del så väl af den år 1809 förrättade upptekning och värdering öfver f. d. Konung Gustaf Adolphs och dess Familles enskilde tillhörigheter, som af de ifrån och med år 180g till och med år 1814, serskildt för hvarje år författade och till Kongl. Majit i underdånighet ingifne Redogörelser för sådane f. d. Konungen enskildt tillhörige medel, hvilka varit stälde under framledne Herr Presidentens in. m.
Friherre jLagerheirns och Herr Stats - Commissarien Wåhlbergs förvaltning.
I afseende på nyssnämnde medel, så lyder den i November månad 1809 hällne Bouppteckning i Utdrag sålunda: ”Fruktbare Capitaler och Contante Penningar.
”Enligt författad Räkning under den 30 ?,Augusti nasti, af Herr Presidenten och Com men - Dm ss JuU. ”mendeuren Friherre Lagerheim samt Herr Stats* ”Commissarien och Riddaren Wåhlberg och sedermera under den 34 October upprättadt Novo ”Conto för f. d. Konungens enskilde medel , ”hvilka till underdånigste följd af Kongl. Majus ”Nådige Bref den 18 April 1809, En af Rikets Herrar, Presidenten, Ridd. och Commen”deuren af Kongl. Majus Orden Herr Grefve ”af Ugglas, emot erhållet qvittence, aflemnat, ”att tills vidare förordnande uti Kongl.
Stats”Contoireo förvaras, är behållningen den 1 September 1809, uppgifven, bestående afl ”Riksens Ständers Riksgälds”Contoirs Obligationer med 5 ”procents renta - - 301,4005 ”Uäne-Bankens reverser med ”4 procents renta - - 33,8501 ”Reverser med 6 procents ”renta - - - 19,416>: 3,9'., ”Nya Ost-Indiska Compagn. ”Actier - - -11,250: ’’ Tull- Arrende-Actier - 2,000: ”Södertelje Canal-Actier - 2,65,0; ”Till den 1 September upp”lupet och innestående Intresse - 14,139: 36, 5- ”Dito från sam”ma tid till den ”15 nästkommande a’Nov. (180g). 3)576: 4?, , U— 17,716: 20, 5. ”Contant - - 40: 28, 4.
Summa 381,323: 32, g.
Här - jDen 2 'Juli.
Härvid bor likväl anmärkas, att utaf Riksgälds-Contoirets Obligationer voro, dä Boupptekningen hölls, 250,000 R:dr pantsatte uti Riksgälds - Contoiret för derstädes uttagne lån till ett alldeles lika belopp; och att desse pantsatte Obligationer, enligt Riksens Höglofl.
Ständers vid 1809 och 1810 arens Riksdag sedermera fattade Beslut, blifvit annullerade och lånen såmedelst liqviderade; hvarigenom det i Boupptekningen å desse annullerade Obligationer beräknade Interesse äfven kommit att för» svinna.
Vid anstäld jemnförelse emellan Boupptekningen och ofvannämnde Redogörelser, hvilka redan undergått granskning af Herr Justitias-Rådet och Commendeuren Palmsvärd, Herr Commerce-Rådet och Riddaren Stråle och Herr Stats-Commissarien Runnius, har Stats-Utskottet haft tillfälle utröna, att de af framlidne Herr Presidenten m. m.
Friherre Lagerheim och Herr Stats-Commissarien Wåhlberg jämlikt Boupptekningen emottagne f. d. Konung Gustaf Adolph enskildt tillhörige Fonder, blifvit ordentligen redovisade, samt med nit och omtanka, till desses förkofran, förvaltade} äfvensom att efter afdrag af de här ofvan omförmälde 250,000 R:dr i Riksgälds Contoirets Obligationer , verkliga behållningen vid 1814 års slut, bör vara sådan den uti här ofvan åberopade Förtekning Litt.
A. finnes specificerad, nemi.:
Contant - Banko R:dr 3541 36. Riksgälds-Contoirets Obligationer nied 5 procents renta - - 95,200: ,535 itf* Den 2 Juli. 53 Södertelje Canal EolagsActier, hvarå äro inbetaide - 10,511: 32, Bankens Obligationer med 4 procents renta - 25,500: F. d. Biks - Marskalken Herr Grefve
Qxenstjernas revers med renta - - - - 4,000:
Summa R:dr 135,566: 20.
Beträffande frågan om desse Fonders framtida förvaltning och disposition , så får StatsUtskottet upplysa, att något förordnande härom icke blifvit af Biksens Höglofl.
Ständer meddeldt vidare , än att å f. d. Konung Gustaf Adolphs enskilda förmögenhet i fast och löst, som, efter afdrag af skulder, blifvit ansedd utgöra ett fruktbärande Capital-belopp af 471,643 B:dr 36 sk, 9 r:st- Banko, skall fem procent-renta godfgöras och å Biks-Staten uppföras med 23,582 B:dr 9 sk. årligen.
Vid sådant förhållande, och då Staten redan betalar renta å f. d.
Konungens enskilda Capital - Förmögenhet, anser Stats - Utskottet sig böra tillstyrka, att de nu ifrågavarande Fonder, hvilka varit stälde under framlidne Herr Presidentens m. m.
Friherre Uagerheims och Herr Stats - Gommissarien Wåhlbergs förvaltning, må i deras nu varande skick öfverlemnas till Biksgälds-Contoiret, för att med detta Contoirs öfriga tillgångar sammansmälta, dock så att uti Riksgälds - Contoirets Hufvud - Böcker för desse medel alltid visas särskild redo ; och torde detta finnas desto mera lämpligt, som i händelse Fon-t Den 2 Juli. 171 Fonderne framdeles med Konungens och Riksens Högloll.
Ständers gemensamma samtycke skulle komma att lyftas och uttagas, Staten för desse Fonder skall ansvara.
I sammanhang härmed har förekommit, huruledes vid Boupptekningen blifvit anmäldt, att, enligt då varande Öfver-Intendentens, nu mera Herr Presidentens och Commendeuiens Friherre Edelcrantz afgifne Räkning från och med 3:dje
Qvartalet 1805 till och med 2:dia
Qvartalet 1809, för den del af f. d.
Konungens enskilde handpenningar, som blifvit anslagne till dess enskilda disposition, utgörande 12,000 R:dr årligen, och hvilka varit stälde under Herr Friherrens och Presidentens förvaltning och redogörelse, var en behållning f. d.
Konungen till godo af Rtdr 3,624: 15, 11. 2:ne Actier uti Trollhätte Slussverk, äfven f. d. Konungen tillhörige, som voro under Herr Friherrens och Presidentens förvar, utgörande med ett års innestående utdelning, tillsammans 389: 8, Och som desse penningar och actier ännu icke, efter hvad vid 1809 och 1810 årens Riksdag blifvit beslutadt, till Kongl. Stats-Contoiret äro aflemnade; så hemställes, att Herrar Fullmagtige i Riksgälds Contoiret få sig uppdraget, att berörde medel infordra och emottaga; då. med dem kommer att förhållas på lika sätt, sorn Stats - Utskottet här ofvan föreslagit, i afseende på de medel, hvilka varit stälde under fram - Ven 2 Julii framledne Harr Presidentens m. m.
Friherre Lagerheims och Herr Stats-Commissarien Wåhlbergs förvaltning.
Ständers ompröfvande vördsamligen.
Afskrift; Den 3 Juli.
Den Behållning af f. d. Konung Gustaf Adolphs enskilte medel, som till underdånigste följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den Mars 1815 till Biksens Ständers Riksgälds-Contoir kommer att aflefvereras, utgörande vid nasti.
1814 års slut enligt afslutade behörigen reviderade och godkände Räkningar R:dr 385,566, a o sk.
B:co, består af: j Kongl. Stats - Contoirets Quittence af den 6 April igoj på Riksgälds - Contoi. rets Obligationer, hvilka till underdånigste följe af Kongl. Maj;ts Bref den 2 i samma månad blifvit dit allefvei erade och sedermera uti RiksgaldsContoiret till Krigs-Fondens förstärkande belänte - _ - 100,0081 I framlidne Herr Presidenten m. m. Baron C. E. Lagerheims
Qvittence af d. 9 januari 1809 på ofvannämnde ContoirS Obligationer, hvilka för samma behof på enahanda sätt blifvit belänte 150,000: 1 Riksgålds-Contoirets Obli- 1 111 gation den 21 Febr. 1812, med innestående renta från den 21 Febr. tSt4 - * 51,400:
I Dito d;o den 7 Mars Igte, med innestående renta från den 7 Mars 181a - - 9,C00J I Riksgälds-Contoirets Obli, gation den 1 Juli 1814 med renta från samma dag - 8,800
I Dito dlo den 30 Decemb. 18*4 med renta frän samma dag - 26,000: 53 st.
Södertelje Canal-Bo* —— lags-Actier å hvilka äf inhftajt - 7 - - Specie. 250,000; 95,2001 345,200 io,5t 1 Transport 355>711 *74 Deri 2 Juli• F. d. Riks-Marskalken m, m. Herr Grefve Oxenstjerna* Revers nied obetald renta från den I Jan. 181J Bankens Obligationer med 4 procents renta: 4 st. af den 21 Mars lSo9» med innestående renta från den 2t Mars 1814 4 st. af den 28 Mars 1S09 med innestående renta från den 28 Mars 1S14 16 st. af den 29
Maj >809 med innestående renta från den 29 Maj 1814 Contant Transport 18,000 Summa WJ.7” 1* 4,000 25,500 ? 54 36 a 385066 40 likalydande med den vid Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 22 Febr. 1815 lill Herrar Fullmägtige i Riksgälds - Contoiret bilagde uppgift, betygar S. Ekecrantz.
VppUat Den 2 Juli. 17$ Uppläst hos Högloft.
Ridd. oeh Ad. den a Juli, Hflgvörd.
Prest-Ståndet den 2 _ Vällofl.
Borgare-Ständet den 3 ' Hederv, Bonde-Ständec den 2 , Riks em Hö glo fl.
St linders StatsUtskotts Betänkande, angående några vid Boutredningen efter Högst* salig Hennes Majit EnkeDrottnin. gen Sophia Magdalena förekomna frågor.
Jemte det Kongl. Maj:t uti dess Nådiga Proposition af den 1 sistl.
Mars angående Statsverkets tillstånd och behof förklarat, det Kongl. Maj:t ämnade till Riksens Ständers bedömande i vissa delar öfverlemna hvad som förekommit och borde iakttagas i afseende på qvarlåtenskapen efter Högstsalig Hennes Majit EnkeDrottningen Sophia Magdalena, har Kongl. Majit genom
Remiss af den 15 i samma månad, i Nåder låtit tillställa SfatsUtskottet Handlingarna i detta ämne.
Enligt det deribland meddelta och härhos i afskrift bilagda Utdrag af Erotocollet i StatsRådet inför Kongl. Majit den 6 Juli 1814, har en af Rikets Herrar, Justiti®.Stats-Ministern m. m.
Herr Grefve Gyllenborg, såsom förordnad, att hafva inseende öfver Boutredningen efter Högstsalig Hennes Majit EnkeDrottningen, till Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning anmält följande dervid uppkomna frågor, nemligen: 17® Den 2 Juth I:o
Att de i följd af Heijratlis Contractet emellan Högstsalig Konung Gustaf III och Högstsalig EnkeDrottningen Hennes Majit, såsom Brudskatt från Danmark, tillagde och hit till Riket influtna 100,000 R:d.
Hamburger Banko, ej mindre ån det vederlag af en lika Summa, som deremot utfastades, måtte, såsom arf efter Högstsalig Hennes Majit, tillfalla f. d. Konung Gustaf Adolph och Dess Kamille, samt huruvida hela beloppet borde och kunde i sådant afseende till dem utbetalas, eller om de blott ägde att Rentan deraf uppbära. 2io Om och på hvad sätt Kronan borde undfå ersättning för de Jouveler, som enligt Riksens Ständers Secieta Utskotts medgifvande och jemlikt Kongl. Brefvet den 27 Maji 176G, blifvit inköpte och till Hennes Maj:t öfverlemnade och hvarutaf så många, som svarade emot 49,500 R:d.
Banko, borde anses såsom RiksJouveler, samt de öfriga för ett värde af 6,500 Rid. skulle utgöra present åt Hennes Majit, men hvilka Jouveler blifvit sammanblandade och icke finnas skiljda från dem, Hennes Majit enskildt tillhört; och 310 Huruvida, och på hvad sätt, utaf qvar* låtenskapen efter Högstsalig Enke-Drottningen. böra ersättas de vid f. d.
Famillens afresa, utur Riket medförda diverse Guld- och Silfverpieser, af hvilka de förre äro uppgifna till ett värde af i82t
Ducater, samt de sednare skola utgjort 2n8-| lod, utom 2:ne brödkorgar, tillsammans vägande 875 lod Silfver.
Öfver JDen 2 Juli. 177 Öfver den första af dessa frågor, liajr Kongl. Majit i'Nåder sig utlåtit: att da ej nägra medel bland Statsverkets tillgångar funnos, hvarutaf utbetalningen af de.f. d. Kongl.
Famillen iarf efter Högstsalig Hennes Majit EnkeDrottningen tillkommande Krudskätts- och Vederlags-Suminor kunde utgå, och det i öfrigt tillhörde Riksens Ständer allena, så väl att afgöra hvad anslag dertill kunde utses, sorn att pröfva sjelfva Capital-Summan till belopp och renta, och hvad deraf kan komma att utbetalas; så borde allt förordnande härom Uppskjutas till Riksens Ständers nasta sammankomst, då denna fråga, med hvad dertill hörde, skulle lill deras pröfning och beslut i INader, öfverlemnas; men emedlertid fun* ne Kongl.
Majit ej mindre Rikets värdighet, än den fullkomligaste rättvisa och billighet fordra, att den å förenämde summor belöpande sex procents renta, 12,000 R:d. om året, blefve till f. d. Kongl.
Eamillen utbetald, beräknad ifrån året efter Hennes Majit EnkeDrottningenS frånfälle, och hvilken renta skulle utgå af besparingarna å Hennes Majits Anslags-Summa , sorn för detta behof lemnade en passande och mer än tillräcklig tillgång.
."Beträffande dernäst ersättningen för de af Hennes Majit vid dess förmälning emottagna, men, såsom Rikets tillhörighet ansedda Jouveler, så ansåg Kongl. Majit jemväl frågan derom till afgörande utaf Riksens Ständer böra hänvisas, mep förordnade emedlertid, att af de Jou\eler EnkpfDrpltningens qvarlåtenskap funnos, så vidt i-fe Jiar\äa, 23.24. möjligt Den 2 Juli. möjligt vore, urskiljas och undantagas borde dem, hvilka blifvit såsom Rikets tillhörighet inköpte och i öfrigt så stor del deraf afsättas, som i värde svarade emot de uppgifna Riks Jouveler och Perlor, hvilket allt sedermera till dess Riksens Ständers beslut i detta ämne blifvit'med- ^ deldt, borde förvaras såsom en ersättnings-tillgång
Och hvad åter anginge frågan, huruvida de uppgifne Kronan tillhörige Guld - och Silfver persedlar, som f. d. Kongl.
Famillen med sig bortfört eller annorlunda disponerat, borde ersättas af det arf, som komme att dem tillfalla efter Hennes Maj:t Enke-Drottningen, så fann Kongl. Majit densamma äfven komma att ber» på Riksens Ständers ompröfning: varande emedlertid fullkomlig säkerhet äfven derföre att påräkna uti ofvanberörde för arfvingarnes räkning innestående medel; och skulle handlingarne, som upplyste förhållandet härmed, jemte Kongl. Maj:ts Nådiga beslut vid nästa Riksdag i omförmälte afseenden Riksens Ständer meddelas.
Då Stats-Utskottet, i följd häraf, till handläggning företagit dessa frågor, har Utskottet, i afseende å Brudskatts- och Vederlags-Summornå inhämtat: att genom det år 1766, emellan dä varande Hans Kongl, Höghet Kron-Prins Gustaf och Hennes Kongl.
Höghet Prinsessan Sophia Magdalena slutade Heirarlis-Contract, är bland annat afhandladt, uti 2:dra Art.-- att dea Kongl.
Prinsessan skulle införa till Sverige till Brudskatt 100,000 R;dr in Specie HamburgerBanko, hvilken Summa komme att utbetalas till dea Den a Jall.
A 79 den person > som af Kongl. Maj:t dertill hlefye utsedd: att den derefter skulle blifva under Kongl. Maj:ts och Sveriges Eikes disposition, under Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens hela. lifstid, samt Hans Kongl. Höghet emedlertid deraf njuta sex procents ränta årligen, och att om Hennes Kongl. Höghet Kron-Prinsessan utan Eröst-arfvingar afled, skulle Brudskatts Capitalet , efter Hans Kongl. Höghet Kronprinsens frånfälle, gå till Konungen af Dannemark utan interesse tillbaka; men om Hennes Kongl. Höghet vid'sin dödeliga afgång efterlemnade någon eller någre Bröst-arfvingar, så skulle Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen, Hans Arfvingar och det Kongl. Svenska Huset berörde Brudskatt behålla, utan att den vidare kunde Hans Majit Konungen af Dannemark och dess Krona tillfalla.