Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Sekreter aren Klintberg.
Ett af serskildt i Nåder tillförordnade komiterade afgifvit underdånigt utlåtande, jemte dertill hörande Kostnads-förslag i afseende på inia t« Konungens Nåd.
Propositioner. rättandet af Allmänna Arbets- och CorrectionsJius å Borgholms Slott och i Wadstena anmältes i underdånighet af Siats-Sekreteraren , som dervid tillika med Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd, till justering uppläste ett underdånigt Projekt till Kongl. Majas Nådiga Proposition till Bikels Ständer i detta ämne.
Maj:t, sorn på Stats-Bådets underdåniga tillstyrkande, täcktes i Nåder gilla och bifalla om-förmäldte lörslag, sådant detsamma finnes Protokollet bilagt, befallte att dess nådiga Proposition skulle i öfverensstämmelse dermed expedieras och i vanlig ordning, till Bikets Ständer öfverlemnas.
Ex Protocolloi S. A, Munthe.
Mcij:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer angående inrättandet af Allmänna Arbets- och Correctionshus på Borgholms Slott och i Wadstena.
Gifven Stockholms Slott och den 10 December 1Q17.
För att befordra så väl personlig som egendoms Säkerhet, hvilken ej sällan stördes af bestraffade brottslingar eller andre, som ej ville förskaffa sig loflige näringsfång, och jemväl bereda sådane personers förbättring, stiftades år 1804 en allmän arbets-inrättning för Svea °ch Götha Riken L Carls - go Konungens Nåd.
Propositioner, Carlskrona, där de, utan att sammanblandas med grofva missdådare och dem, som till fästningsarbete blifvit dömde, skulle tillhållas att med arbete förtjena sitt underhåll.
Snart visade sig dock otillräckligheten af denna inrättning och behofvet påkallade allt mer och mer upprättandet af sådane stiftelser, efter en förbättrad och mera utvidgad plan.
I flere
Jåän hafva val, genom styresmännens nit och enskildas patriotiska uppoffringar, dylika arbets-inrättningar blifvit i senare åren tillvägabragte; men den allmänna inrättningens brister och olägenheter äro derigenom endast till en ringa del afhulpne.
Då Carlskrona Arbetshus ej kunnat inrymma flere än 200 så kallade Police-arrestanter, har man i brist af andra förvaringsställen, nödgats låta sådane fångar, till ett antal af omkring <joo, emottagas ocb förvaras å Fästningar , i hvilkas fängelserum endast dömde missdådare bort insättas.
I anseende till således yppad brist på utrymme vid Carlskrona arbets-inrättning och dess öfrige olägenheter, har Kongl, Majit på'
Rikets Ständers begäran, låtit undersöka, huruvida samma inrättning kunde utvidgas och vinna ett mera andamåls-enligt skick; och är vid denna undersökning befunnit, att icke eris lokalen rnedeofveen sådan utvidgning eller förbättring.
Dessutom har Kongl. Maj:t vid frågan ora.
Carlskmnas Arbets-inrättriings utvidgande, i syn* ner - Konungens Naii Propositioner. 81 flerhet fästat sin uppmärksamhet på Omöjligheten ätt eler med säkerhet skilja sysslolösa arbetsfångar ifrån grofva brottslingar, och att lämpa dö förres behandlingssätt efter ändamålet ined deras förvarande, deras beskaffenhet peli menskiighptens fordringar, som älla förbjuda , ätt de , må hända blott olycklige eller ock Vilseförde och t ringare grad brottslige personer* hvilkas förbättring genom tjenligä och milda besträffnings-anStalter* kan beredas
Och främjas, skola, i umgänge med grofva brottslingar, ådraga
Sig en obotlig sedförsämring och i en inrättning, som * grundad på välgörenhet* äfven äger deh till föremål* finna sig nästan lika olycklige* sorn de grofsta hrottslingari
Då de täta tymningar, som af ärhetsfångåf i Carlskrona blifvit i senare tider verkställde* derjemte Vittna om svårigheten , att bevaka det inskränktare antal af fångat sorn det nu finnes, har Kongl. Majt! jämväl haft för afsigt* alt de i Carlskrona Varande 2:ne
Cömpagniet äf arbetsfångar* skulle framdeles till nya arbets inrättningar förflyttas, hvarigenom ett nödigt öch länge önskadt Storrö utrymme för ähkätsmedje-fångarhe kart vinnas!
Sedan, uppå Kongl* Maj:fs vid sista Riksdag gjorde Nådiga Proposition, angående en efter tidens kraf och rrätiönens bildnings-gräd lämpad förändring af de nu gällande bestraffningssätt af Spö* ris oell fängelse
Vid vatten och bröd* Rikets Stäri B ihan g till Rihl,-Si; Prat, i$rf—isig. titia Simi, Na:
It* tit 82 Konungens Nad.
Ständer till Kongl. Maj:t öfverlemnat, att efter liand bereda inrättningen af sädane arbets- och korrektions-hus, som blefve nödige för verkställigheten af de förbättrade Staff-Lagar, hvilka framdeles kunde blifva antagne, har Kongl. Maj:t haft den tillfredställelse, att genom samma medel, hvilka i en framtid skola lätta eller snarare göra möjligt införandet af mildare , men ändock till främjande af straffens ändamål mera tjenliga lagar, för närvande bereda sysselsättning och bergning åt sådane samhällets medlemmar , hvilkas personliga frihet, endast i anseende till saknaden af arbete och utkomst, för allmänna säkerhetens skull, mäste inskränkas; och denna tillfredsställel-] se ökas -ytterligare genom den glada föreställning Kongl. Majit hyser, att den nödfallsanstalt , som i sistberörde afseende mäste vidtagas, skall genom lättade och förökade näringsutvägar, genom en af uppfostran och gynnande omständigheter lifvad håg för nyttig verksamhet och genom verkan af förbättrade straff-lagar , i tidens fortgång göras öfverflödig.
Till verkställande af Rikets
Ständers underdåniga önskan om utrymme för de till arbete dömde Police-Arrestanter, har Kongl. Majit först funnit Wadstena Krigsrnanshus-byggnad kunna med fördel användas.
Uti denna byggnad äro nu mera rum inredde för ett antal af 3oo:de personer, som, enär nödige behof af beklädnad , sängkläder och åtskillige andra persedlar, blifva anskaffade, kunna genast der intagas, Då Konungens Nåd.
Propositioner'. 83
Då likväl Kongl. Maj:t af Dess och Råkets Krigs-Collegii underdåniga berättelse angående fängelserummens otillräcklighet på Rikets Fästningar, funnit att arbets-irnättningen i Wadstena icke ensamt afhjelpte det nuvarande behofvet, Var Kongl. Maj:ts omsorg, huru detta vigtiga föremål för Dess omtanka malte vinnas, endast till en del lättad.
Enär ytterligare utvägar till flyttning och förvarande af de ä Rikets fästningar insatte PoliceArrestanter måste påtänkas, och sedan den hos Kongl Maj:t förut väckte fråga om Borgholms, på Oland belägne, Slotisinrättning för ett sådant ändamål, i anseende till befarad större omkostnad, kommit att förfalla, bief till Kongl. Majit öfverlemnad en af Ryttmästaren och Riddaren af Kongl. Majns Nordstjerne-Orden Axel Adlersparre skriftligen gjord framställning af Borgholms Slotts tjenlighet, att användas till en större K.or« rektions-anstalt, tillika med Rytfmästarens Underderdåniga erbjudande, att derest Kongl. Majit funne godt, att detta företag bifalla, utan någon ersättning afstå sitt återstående 16-års arrende af Borgholms Kongs-gård, med detta års växande gröda, alla der befintetige inventarier af får, boskap och redskap m. m.: all öfverloppsbyggnad, en vattenqvarn med 3 par stenar och en väderqvarn, att för inrättningen begagnas.
Sedan af deri år 1814 å Borgholms Kongs-gård haline hu» sesyn derjemte befunnits, det Ryttmästaren Adlersparre skall ej allenast till en betydlig del å nyo tillbyggt xnanbyggnaderne, uppfört en ny, stor 64 Konungens Nåd.
Propositioner, stor och kostbar ladugärd med trösklogar och fdä derlador samt ett hus för torpare, utan ock tillökt åkerjorden med 157 tunnland 13 kappland samt uppbragt hö-afkastningén från högst 400 till 6 ä 700 Lass; fann Kongl, Majit, i anledning af hvad Rytt mästaren Adlersparre således uppgifvit och tillbudit, för godt, att till vinnande af närmare underrättelse om Borgholms Slotts tjenlighet för det föreslagna ändamålet med mera , förordna Kammar-Rådet H. Julin och Öfverste-Lieutenanten J. P. Lefrén, att begifva sig till Oland, för att taga Borgholms Kongs gård och Slott i besiktning, uppgöra ordentligt kostnadsförslag till Slottets iståndsättande saint , efter samråd med Ryttmästaren Adlersparre, författa förslag öfver detaillerne, som hörde till inrättningens verkställighet i öfrigt, ungefärliga kostnaden dervid, jämte
Kongs-gårdens skötsel och användande i sammanhang dermed.
Af det underdåniga utlåtande, Sorn Kammar - Rådet Julin och Ofverste - Lieutenanten Lefrén öfver dessa ämnen afgifvit, har Kongl, Majit ibland annat inhemtat, att de uppoffringar, dem Ryttmästaren Adlersparre erbjudit, bestående dels i värdet af Vatten-och vädgr-qvarn, samt inventarier af kreatur och redskap, dels i vinsten af innevarande års gröda å Kongs gårdens ägor in, m., blifvit uppskattade till en värde af nära 28,000 R:d B:co; och som vid den skedde undersökningen i öfrigt befunnits , att Borgholms Slott vore tjenligt för inrättningen af en arhetsoch correktiom anstalt har Kongl, Majt: funnit godt Konungens Nåd.
Propositioner. 85 godt, att med antagande af Ryttmästaren Adlersparres anbud och öfverlåtelse, såsom innefattande de mest ojäfaktiga bevis af medborgerliga tänkesätt och sällsynt nit för ett allmänt gagrseligt ändamål, besluta, att Borgholms Slott skall till en sådan arbetsinrättning för ett antal af 500 fångar användas och inredas, och Kungsladugården i förening dermed förbrukas och förvaltas, ■äfvensom Kongl. Maj.t tills vidare och intill dess denna inrättning hunnit blifva fullbordad, till Byttmästaren Adlersparre högsta inseendet öfver det hela öfverlemna!-
Utom den fördel, som, genom Byttmästaren Adlersparres afstådde Arrende-rättighet till Borgholms Kongs-Ladugård och öfrige uppoffringar , tillflyter Staten, har Kongl, Maj:t genom förenandet af styrelsen öfver den blifvande arbetsinrättningen å Borgholms Slott med förvaltningen af Kongs-Uadugården, haft för ändamål att bereda åt Arbetsfångarne en tjenlig och till bevarande af deras hälsa och förbättring af deras seder bidragande sysselsättning med jordbruk , hvarförutan Kongl. Maj:t ansett det nödiga arbetsbiträdet vid Kongs-Ladugårdens bruk och skötsel kunna med minsta kostnad af Arbetsfångarne erhållas, men, för att draga all den fördel af egendomens förvaltning, som är möjlig, har Kongl. Maj:t ft».nnit nödigt, att efter de förslag , som blifvit uppgjorde, låta förändra och inreda der befintlige qvarnar, inrätta ett nytt Tröskverk, utvidga Ladugården och derjemte verkställa andra mindre nybyggnader, som funnits nödige.
Sedan 86 Konungens Nach Propositioner Sedan Ryttmästaren Adlersparres anbud således blifvit antagit, har ock Kongl.
Majit funnit sig föranläten, att, med fastställande af Stat och löijihgsvilkor för de personer, hvilka, till hushållningens vidmakthållande och jordbrukets behöriga drift vid Kongs-gärden erfordras, förordna en Commendant, som, åtnjutande årligt arfvode af Femtio Tunnor Spannemål, hälften Råg och hälften Korn, samt Femhundrade Riksdaler i penningar, skulle med styrelsen af arbets- och cor. rections-inrättningen och tillsynen öfver de reparationer, som å Slottet och Kongs-garden komina att företagas, förena förvaltningen af sistbe, förde egendom och i följd deraf äfven med redovisningsskyldighet emottaga innevarande års afkastning; äfvensom en Bokhållare till (kommendantens biträde vid dess mångfalldiga göromål ansetts nödig
Vid fattandet af förenämnde beslut, till beredande dels af förvaringsställen och nyttig sysselsättning åt personer, som sakna försvar eller 11aringsutvägar, dels ock af sådane straffanstalter, sorn för införandet af iörbättrade strafflagar äro nödige, har Kongl. Ma:jt ej utan deltagande bekymmer öfver sine trogne undersåtare» bördor, insett vidden af de nya bidrag , som till verkställigheten af samma beslut erfordras, inen då Kongl. Maj.ts åtgärder varit föranledde af de vigligaste ändamål och blifvit af Svenska Nationen, genom Dess Representanter vid sista Riksdag påkallade, samt Kongl. Majit härvid jemväl förekommit, att genom förflyttning af Policearre. stan - Konungens Nåd.
Propositionerl 87 stanter ifrån Carlskrona och andra Fästningar till Wadstena och Borgholms Arbetshus, bevakningskostnaden å Fästningarne kau till någon del minskas, äfvensom att det i afseende på fångarnes underhållskostnad blifver likgiltigt, å hvad ställe de njuta sin loda, gör Kongl. Maj:t sig försäkrad, att Fikets nu församlade Stander häruti finna ettnytt vedermäle af Kongl Maj:ts benägenhet, att uppfylla Nationens önskningar och Iean således ej tveka om Rikets Ständers beredvillighet, att anslå nödige medel, sa väl till iståndsättande af Borgholms Slottsbyggnad för ofvan uppglfne ändamål, som för kostnadbrne, hvilka dels vid fångarnes första emottagande, dels ock till Stat för nödige Embetsmän, Betjening och bevakning, dels ock till fångarnes underhåll, så vid arbetsinrättningen å Borgholm, som den i Wadstena, årligen kunna erfordas.
Maj:t har låtit de först infordrade uppgifter af desse kostnader utaf serskilde Committerade granskas och öfverlemnar nu till Rikets Ständer de kostnads-för^iag , som Kongl. Majit funnit skäligt antaga.
Af förslaget rörande Borgholms Slott finnes att kostnaderne till Slottets 1- ståndsättande och inredande samt till nödige in. ventariers anskaffande derstädes , så ock till förbättringar och byggnader m. m. å Kongs-Ladugården , blifvit upptagne till ett belopp af 71,953 R:d 22 sk. 4 rst.
För alt ej betunga Staten med denna dryga utgift för ett år, sch med den öfvertygelse, att arbetet kan lättare och säkrare samt med mindre kostnad verkställas småningom , än på en gång, har Kongl. Majit ansett förenämnde kost - §8 Konungens Nåd, Propositioner, kostnader kunna pä tre år fördelas, När nu till desamma läggas den antagne Commendantens och nödig befunne Bokhållarens arfvoden under tre prs tid, tillsammans 2,ion R;dr, uppkommer en (otal summa af 71,053 R:dr 32 sk. 4 r:sf., deraf kunde utgå forsta året 32,000 R;dr, pndra året 25,000, och tredje året 17,053 Ralf 22 sk. 4 r., hvilken olikhet i fördelningen af hela kostnads-* (tumman blifvit föranledd af nödvändigheten, att de första pren verkställa de mest kostsamma re-, parptioner och nödige materialier dertill uppköpa, Rtet anslag, som erfordras, sedan Slottet blil-, vit inredt och forsed t med inventarier, så att arbetsfångar kunna der emottaga», pr beräknadt för första året till 41,0713 R:dr 15 sk, 8 rst. och för följande åreq tjlf 34,413 R:dr 33 sk. 8 rst.
Bevakningen af kostnaden vid Arbetsinrätts pingen i Vadstena
Eter upptager anslaget för första året till 44,172 Ridr 40 sk. 2 r, och för hvarje påföljande år lil 1 30,327 R;dr 3 sk, 4 r, Enär användandet af reguliere, vare sig in, deld eller värfvad milie? till bevakning af arbetsfångarne blefve förknippadt med flere olägenheter och i synnerhet den, att den vid andre trängande behof disponible styrka kornrne att derigenom minAas, har Kongl, Maj,-t ansett lämpligast, att bevakningen besörjes af en Corps, sorn serskildt för detta ändamål upprättas och aflönas, hälst af uppgjorde beräkningen funnits, att underhållet af sådpne serskilda bevaknings-Corpser, nied nödigt befäl, ej yida öfverskjuter kostnaden vid Konungens Naii.
Propositioner, 89 vid användandet af bevaknirtgs-Manskap utaf in* deldt Infanteri-Regimente.
Med skäl kan väl förmodas, ali sedan Arbets-inrättningarne vunnit bestånd och erfaren* helen visat , hvilka tillverkningar lättast kunna genom fångarnes arbete åstadkommas och tillika vinna största afsättning, desses underhåll skall i betydlig mon, om ej fullt, kunna gäldas med ar betsförtjensten; men en sådan ersättning af un* derhållskostnaden har ej kunnat i början påräknas , hvarföre ock Kongl.
Majit ansett samma kostnad i de upprättade förslagen ej förr, an a' andra året kunna nedsättas och det ej mera än till två tredjedelar af hela kosfnaden, intill dess sig visat, att fångarne kunna, genom arbete förtjena sin föda, Att underhållet för bevaknings-Manskap och Arbetsfångar i Vadstena blifvit högre beräknadt, jin ftir bevakningen af fångarne å Borgholm, härrör dels deraf, att priserne å lifsmedel uppgifvits vara t allmänhet lägre på Öland än i Vadstena, dels ock af den i beräkning tagne omständighet, att en del lifsmedel för Borgholms bevaknings-Manskap och fångarne derstädes kunna af Kongs-Ladugårdens afkastning till lindrigt pris erhållas, Ehuru, efter hvad förut blifvit anmärkt, det är att förmoda; att arbetsfångarnes underhållskostnad kan, efter några års förlopp minskas, samt jemväl bär antagas , att en årlig behållning af Borgholms Kongs-Ladugårds afkastning, sedan det stad - go Konungens Nåd.
Propositioner'. stadgade Arrendet blifvit Stats-Verket godtgjordt, skall uppkomma, derigenom kostnaderne viii Borgholm kunna till en del ersättas, likväl och sorn endast en efter flera ars prof vunnen erfarenhet kan upplysa, hvad minskning i kostnaden , genom fångarnes egen arbetsförtjenst, kan tillkomma samt de betydliga réparationerne å Borgholms Slott möjligen kunde öfverstiga den derföre beräknade summa; så har Kongl. Maja, då brist i tillgångar skulle för arbets-inrättningarnes uppkomst och bestånd medföra vådliga påföljder, slutligen velat föreställa Rikets Ständer nödvändigheten, att låta de nödige anslag, som beviljas, oförryckte utgå till nästa Riksdag, då de använde medlen komma att behörigen redovisas och, efter befunnet förhållande, äfven kan pröfvas, hvad förändring i de årliga anslags-summorne , eller ock i afseende på Förvaltnings-sättet af Borgholms Kongs-Xjadugård, må kunna vidtagas.
Maj:t förblifver Riksens Ständer ined all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Uppläste hos Ridd. och Adeln d. 15 Dec. 1817.
Prest-Ståndet d. 15 Borgare-Ståndet d. 18 Bonde-Ståndet d. Ig — Ut - Konungens Nåd.
Propositioner, 9V Utdrag af Protocollet öfver Handels■ och Finance-Arender, hållit inför Hans Maj t Konungen uti Stats - Rudet il Stockholms Slott den jo December 1817 j hvarvid Hens Kongl. Höghet Kron-Prinsen var tillstädes.
Deras Exellencer, Justie - Stats - Ministern Herr Grefve Gyllenborg och Stats-Ministern för Utrikes Arenderne Herr Grefve von Engeström.
Siats-Råden: Hans Exelience Pierr Grefve Rosenblad.
Hans Exelience Herr Friherre Fleming.
Hans Exellenee Herr Friherre Lagerbring Herr Friherre Cederström.
Herr Friherre Skjöldebrand Hof Cantzleren, Herr Friherre af Weitetstedt.
Stats-Secreteraren Klintberg.
Stats-Secreteraren föredrog i underdånighet Stats-Beredningens underdåniga Betänkande, angående frågan om medel och utvägar till Hjelmare Slussverks ombyggnad och vidmakthållande, och uppläste derefter, med Kongl. Majus Nådiga tillåtelse, till justering ett af Stats-Secreteraren författadt underdånigt Förslag till Kongl. Majus Nådiga Proposition i detta ämne.
Kongl.' 9?
Nåd, Propositioner, I Kongl.
Maj:f behagade , uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Näder gilla herörde Project, sådant detsamma finnes Protokollet hifogadt, och befallte, att Dess Nådiga Proposition skulle, i enlighet dermed, på vanligt sätt till Pikets Ständer expedieras.
Ex Protocollo S. A. Munthe, Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition till Riksts Ständer angående nödige medel och utvägar till Hjelmare Slussverks ombyggnad och vi dm a gth ällan de.
Gifven Stockholms Slott den 10 December 1817.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer vid sista Urtima Riksdag rörande anslag af nödige medel till underhåll för Hjelmare Slussverk , ufverlemnade Rikets Ständer till Kongl.
Maj:ts Nådiga godtfinnande, att, sedan vederbörlig undersökning skett, huruvida Interessenterne i Slussverket fullgjort hvad uti det med Kronan ingångne Contract af år 1769 om dess underhållande var föreskrifvit, samt inrättningens tillstånd och öfrige omständigheter blifvit utredde, i nåder pröfva och bestämma hvad understöd , sorn af Nionde Huf vudtiteln kunde tills vidare meddelas till Slussverks-inrättningens vigmagthaliande.
Propositioner. 93 Sedan Kongl.
Majtt derefter af inkotnne yttranden och berättelser i timnet inhämtat, att Sluss* Verket fordrade tofa! ombyggnad,, hvartill en kostnads-Surruna af 339.198
B:dr blifvit berak, nåd, saint att det Bolag inom Örebro Stad, hvilket genom ofvarinämnde Cor.tract ägt upplåtelse af Verket, hvarken kunde anses pligtigt eller förmå vidkännas den till inrättningens förnyande åtgående kostnad; så fann Kongl.
Maja, då Stats-Verkets tillgångar ej medgåfve Verkets öfvertagande för Kronans räkning , godt tillbjuda åt Enskildte Nådigt Privilegium, att under namn af Hjelmare Kanal- och Slussverks Bolag, ombygga och fullborda samt derefter framgent äga och underhålla denna inrättning med de vilkor och förmoner, sorn Kongl. Majas derom utfärdade Kungörelse af den 31 Juli förledit år bestämmer; och hvarvid ibland annat fastställdes, att
Kanalen skulle till en tiel förläggas och upptagas på annan tjenligare local, enligt dertill uppgifvit och af Kongl. Maj:t gilladt förslag med tillhörande planritning; hvarjemte, Och som fråga tillika uppstått, att Kanalen borde fördjupas vid utloppet ur Hjelmaren, så att denni Sjö matie genom ett friare aflopp sänkas till förekommande af de öfversvämningar å kringligg ande Hemmans ägor, som nästart hvarje år skola förefalla och förorsaka betydlig skada, det blef samtlige vederbörande öppet lemnadt, att under subskriptions** tiden anföra hvad de i berörde hänseende hade att erinra.
I anseende till de skiljagtiga meningar, som härutinnan blifvit yttrade, har Kongl.
Maj;t, till den - Si Konungens Nåd.
Propositioner denna frågas närmare Utredande, Funnit nödigt anbefalla Majoren vid Sjömätnings-Corpsen C. P. Hällström, alt såsom Chef för de innevarande år fortsatte hydrografiske mätningarne i Hjelmaren, aflemna de uppgifter, sorn af desse undersökningar kunde hämtas till upplysning i ämnet; hvarefter bemälte Major, uti afgr-fvit underdånigt utlåtande, anfört de skäl och omständigheter, hvarå han grundade den förmodan, att någon Hjelmarens sänkning till viss gifven höjd emot förr eller en förändring af det skick, hvartill sjön blifvit af naturen danad, icke kunde vara förenlig med Segelfartens bestånd, efter dertill nu brukliga fartygs konstruktion, och till äfventyrs ej eller medföra de deraf för Landtbruket förväntade fördelar, samt att för öfrigt verkställigheten af en sådan sänkning sorn blifvit föreslagen till 2 fot af en Sjö med flere qvadratmils vidd, skulle dels blifva ofantligt kostsam , om ej omöjlig, dels hafva på de nedanföre belägne orterne oberäkneligt vådeliga följder; hvaremot
Majoren ansett afledandef af öfverflödigt vatten utur Hjelmaren förtjena att tagas under närmare öfvervägande och det förslag, att genom en Damm med Luckor, anlagd vid Hyndevad, söka bibehålla Hjelmaren i en någorlunda jemn höjd, till möjligheten icke motsägas af Strömmens beskaffenhet, men tillika trott, att så väl till vinnande af full öfvertygelse om denria möjlighet, och den deraf förväntade effekt och nytta , som ock till utrönande, i hvad mon strömmen skulle uppränsas eller fördjupas, for att gifva mera utrymme åt vattnets hastigare aflopp, noggranna un:
Propositioner. undersökningar förut borde anställas af en i Mechanik och Hydroteknik kunnig man ; och har Majoren för öfrigt trott ridi igast vara, att, i händelse
Nådigt afseende komma att göras på hvad anfört blifvit, rörande de olägenheter, sorn Hjelrnarens öfversvämmande medförde på angränsande Hemmans ägor, uppmärksamhet måtte fästas endast på upprensande af Hyndevads Ström, såsom det sannolikaste medlet, att hindra det öfverklagade onda, men att för öfrigt modifierandet af sjöns stigande och fallande', hvilket • ofelbart öfvergick mensklig beräkning och förmåga, lemnades åt naturens egen åtgärd.
Jemte afgifven redogörelse Öfver Dispositionen af de medel, utgörande tillsammans 50,000 E:'dr af Nionde Hufvudliteln, som Kongl. Maj:t anslagit till gamla Slussverkets underhållande,' samt till visse förberedande anstalter för Kanalens nybyggnad, har den af Kongl. Majtt tills vidare förordnade Slussverks-Direktionen i Orebro i underdånighet anmält; att vid företagne reparationer å det förra, Kanal- och Slussbyggnaderne ytterligare befunnits så förfallne, att de icke utan våda kunna längre begagnas, hvarföre Direktionen hemställt, em icke med den nya Kanal-gräfningen snart matte få göras början, i sammanhang hvarmed nämnde
Direktion föreslagit, att till vinnande af nödigt utrymme för den nya Kanalen vid dess förändrade sträckning samt dervid erforderlig Jord ersättning, jemte tillgång på byggnads-äinnen af bjelkar och annat virke m. m., inköp måtte ske af 2:ne fasta Egendomar, Hem - gb Konungens Nåd.
Hemmanen Stora Vallby, F.tt Mantal Skaile Rusthäll* och Oppeby, 2 Mantal Skatte A ogement, for hvilka hegäres en köpeskilling af 35.333 Ralf .1 fi sk.