Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Verkan af skördens vexlingar. och dricka, samt till flera slags tekniska behof, likasom å andra sidan minskning af dessa faktorers belopp måste öka behållningen af öfverskott.
En ytterligare kontroll bör ej heller lemnäs obegagnad.
Om man nemligen undersöker hvad afkastning i korntal af det uppgifna utsädet af spanmål, som måste förutsättas, för att fylla de ofvan beräknade behofven af säd, så förefinnes ingen rimlig anledning att betvifla deras giltighet.
Med en medelafkastning af 6:te —7:de kornet gifver nemligen det antagna utsädet äfven det skördebelopp, som antagits.
Lägger man nu härtill, att vederbörande i allmänhet ansett utsädesbehofvet snarare för lågt än för högt upptaget, och att en sådan åsigt äger fullt stöd af det ofvan ådagalagda förhållandet, att den odlade jordens areal vida öfverstiger uppgifterna derom, så bekräftas än mer, att beräkningens utslag ingalunda öfverstiger verkligheten.
Om alltså uppgifterna rörande spanmålsskörden m. m. visa sig sinsemellan så nära öfverensstämmande, som skäligen kunnat önskas, så är deremot detta ej förhållandet med dem rörande potatisskörden.
Enligt här ofvan förslagsvis gjord beräkning, skulle de behof, som inom riket årligen böra fyllas, kräfva en skörd af 12,634,771 tunnor potatis, men enligt tab. Litt.
L. är skörden uppgifven till blott 7,985,607 tunnor, och skilnaden alltså ej mindre än 4,649,164 tunnor.
Granskar man nu de faktorer, som i beräkningen ingått, så kan någon öfverskattning af konsumtionen till bränvinsbränning ej ifrågasättas, då uppgiften härom är grundad på tillverkad och beskattad qvantitet bränvin.
Snarare skulle man för oloflig bränvinsbränning kunna förutsätta, att än mer potatis förbrukats.
Det till årligt utsäde antagna behofvet torde ej heller med skäl kunna nedsättas, utan snarare ifrågakomma till höjning, då man väl torde kunna draga i tvifvel, huruvida i uppgifterna från länen rörande utsädesbehofvet fästats nog uppmärksamhet på den mängd potatis, som i det hela måste åtgå till alla de små täppor vid backstugor, trädgårdar o. d., å hvilka potatisodling framför allt annat drifves.
Annu sannolikare är att vid uppgifterna om skördebeloppet ej nog i beräkning tagits afkastningen af alla dessa potatisland, som föda så talrika familjer, hvilka betydligt tyngt på vågskålen vid beräkningen af näringsbehofvens fyllande.
Antagandet ofvan sid. 20 om förbrukning till husdjuren af 1,971,400 tunnor kan deremot möjligen vara allt för lösligt, då potatis användes blott till ett par djurslag.
Till stöd för det uppgifna lägre skördebeloppet af potatis 7,985,607 tunnor kan anföras, att, om man ville efter det kalkulerade utsädet beräkna hvad afkastning i korntal, som skulle erfordrats för att producera det såsom konsumtionsbehof beräknade beloppet af 12,634,771 tunnor, härtill skulle varit nödig en medelskörd af 9:de—10:de kornet, och att årsväxtberättelserna ej gifva anledning till ett sådant antagande.
Om man åter, med begagnande af den i tab. N:o 2 C) för 15 län uppgifna arealen af jord, som användts till potatisodling, 807,498 qvadratref eller 144,196 tunnland, beräknar hvad afkastning på tunnland potatisen i samma län skulle hafva gifvit enligt det i tab. Litt.
L. uppgifna skördebeloppet eller 5,141,864 tnnnor, så får man ett medeltal af omkring 351 tunna på tunnlandet, hvilket åtminstone ej kan kallas för högt.
Ehuru uppgifterna icke gifva mig någon vidare ledning att förklara denna motsägelse mellan beräknad konsumtion och uppgifven skördemängd, torde den dock finna sin hufvudsakliga lösning i det ofvan ådagalagda förhållandet, att den till odling använda jordens areal är allt för lågt beräknad, och att detta just i fråga om potatisskörden måste utöfva den största verkan.
Ett hufvudföremål för jordbruket måste alltid blifva att så vidt möjligt göra odlingens lön oberoende af väderlekens vexlingar och andra föränderliga naturinflytelser.
En blick på tab.
H. visar ock, att i många län, der dessa vexlingar ej äro alltför skarpa, skördebeloppen i det hela under qvinqvenniet, enligt Länsstyrelsernes allmänna omdömen, stått hvarandra temligen nära, och att de största skilnaderna falla på de norra länen.
Detta oaktadt ådagalägger dock tab. Litt.
I. för åren 1856 och 1857 ett betydligt import-öfverskott af de dyrbaraste sädesslagen, och dessa årens sädespriser voro i sammanhang härmed så höga, att å en stor del af befolkningen kännbar verkan deraf utöfvades.
Denna känslighet för fluktuationer i skördebeloppet, hvilka enligt tab.
H. dock ej synas för riket i sin helhet hafva varit särdeles stora, och som ej hindrat Verkan af skördens vexlingar.
25 en export af mer än 1 million tunnor säd i medeltal årligen, torde måhända vid första påseendet förefalla mindre lätt förklarlig.
Jag tillåter mig derföre att i följande tabell åskådliggöra den verkan, som fluktuationerna i skörden utöfva på tillgången att fylla konsumtionens behof.
Återstående tillgång för alla andra behof: tunnor.
Höjning och sänkning i procent af medelskörden ^1-00.
Afkastning i kornta] på tunnland.
Hela skörde- beloppet på 1,000 tunnhd: tunnor.
Stående ut- sädesbeliofvet: tunnor.
Utgörande i procent af me- delskördens tillgång omkring 0*50 3-25 3,250 1,000 2,250 40 0-60 3'90 3,900 1,000 2,900 53 0-70 4-55 4,550 1,000 3,550 65 0-80 5-20 5,200 1,000 4,200 76 0-90 5-85 5,850 1,000 4,850 88 1'00 6-50 6,500 1,000 5,500 100 1-10 7-15 7,150 1,000 6,150 112 1-20 7-80 7,800 1,000 6,800 124 1-30 8-45 8,450 1,000 7,450 135 1-40 9-10 9,100 1,000 8,100 147 1'50 9-75 9,750 1,000 8,750 159
Om man exempelvis antager såsom utsäde på ett tunnland 1 tunna, och som medelskörd 6—7 kornet eller 6’r>o och betecknar en sådan medelskörd med l‘oo, samt, under förutsättning af t. ex. 5,000 tunnors behof för konsumtionen till föda, undersöker verkningarne af denna medelskörds höjning och sänkning i följd af olika årsväxt, så uppkommer följande förhållande.
Medelskörden gifver ett öfverskott af 500 tunnor utöfver förbrukningen, men en skörd, som utfallit 10 procent lägre, uttryckt med 0‘90, blir redan otillräcklig att fylla förbrukningen, då den lemnar disponibla blott 4,850 tunnor, hvaremot en skörd, som utfallit 10 proc. högre än medelskörden, uttryckt med l'io, gifver utöfver förbrukningen ett öfverskott af ej mindre än 1,150 tunnor.
En skörd motsvarande 0'50 ger alltså ej 3 utan 4 gånger mindre disponibel säd, än en dylik af 1'50, hvaraf tydligt följer, att det behöfves blott en ringa minskning i afkastningen, för att kännbart inverka på tillgångarne för konsumtion och deraf beroende priser.
Ett progressivt utsädesbehof ökar än mer bristen.
Knappast någon af länsberättelserna ifrågasätter otillräcklighet af sädesproduktionen för länets behof, under det de fleste vitsorda öfverskott till afsalu.
Om detta lyckliga förhållande gäller den såsom »medelmåttig» antagna skörden, så visar föregående tabell dock, huru lätt partiel brist kan uppstå vid en något lägre skörd.
Men fri spanmålshandel och lättade kommunikationer skola otvifvelaktigt snart förebygga de svåra olägenheter häraf, som förr ej sällan inträffat.
En fortgående redogörelse öfver priserna å jordbrukets förnämsta alster erbjuder ett högt intresse Tab. Litt. m. ej blott i socialt, statsekonomiskt och politiskt hänseende, utan ock för den enskilde, producenten så väl som konsumenten, och utgör en nödvändig fyllnad i framställningen om skördebeloppens vexlingar.
Uti formuläret för femårsberättelserna har alltså blifvit ifrågasatt, att dessa borde meddela handelspriserna å de liufvudsakligaste sädesslagen för hvarje år med särskild hänsigt till vexlingarne deruti.
Härvid förutsattes, att den tillgång å uppgifter, som Kongl. Kungörelsen angående grunderne och sättet för markegångsprisernes bestämmande af den 11 Maj 1855 har beredt, bordt kunna begagnas.
Oaktadt de värdefulla bidrag till ifrågavarande redogörelse, som från flera län lemnats, ser jag mig dock ej i tillfälle att göra något för hela riket upplysande sammandrag.
För att dock ej hafva förbigått ämnet, följer här å nästa sida i tab.
M. en öfversigt af så väl års-markegångspriserna, enligt § 3 mom. 2 af nämnde Kungörelse, som ock medel-markegångspriserne enligt dess § 3 mom.
1 — medium af det löpande årets och nästförutgångna 9 års priser —, och då dessa priser skola grundas på uppgifter om handelspriserna vid kontant liqvid, så böra de onekligen Sammandrag af K. M. Bef.des und. berdll. för åren 1856—1860. 4 26 Markegångspriser å säd. uttrycka medelpriser, som stå i direkt förhållande till skördarne, hvaremot de ej lemna upplysning om de yttersta gränserna för handelsprisernas fluktuationer.
Särskildt bör i afseende på denna tabell anmärkas, att Tab. Litt.
M. Markegångspriser å säd per tunna. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16 17. 18. 19. 20. 21.
Län. 1 8 5 6. 1 8 5 7. 1 8 5 8. 1 8 5 9. 1 8 6 0. K < cd CD tt ort? 7 0 b w 05 o> 3 < CD CO 50 po C63 71 0 B cd p CD a < O) (t td po aq 71 0 2 a p w a < CD n w cp° 71 0 B a p CD a < CD CD to po CP3 71 0 B 3 p *-* CD Stockholms it:dr R:rat årspris... 33,00 18,oo 16,50 10,oo 26,00 14,50 14,00 9,00 19,00 12,25 11,75 8,25 18,00 12,00 12,00 7,50 24,00 14,75 14,00 8,50 medelpris 15,12 12,09 15,40 12,34 — 15,65 12,59 15,75 12,84 15,62 13,07 Upsala årspris... 31,50 18,00 15,75 10,50 24,00 14,2 5 13,25 7,50 18,50 11,50 10,50 6,70 18,00 11,50 10,50 6,70 20,oo 13,50 11,50 7,00 medelpris 20,96 14,63 11,35 21,60 14,94 11,47 — 22,15 15,07 11,57 22,27 15,06 11,73 — 22,36 14,86 11,85 — Södermanlands årspris... 33,50 18,00 16,50 9,50 25,00 14,50 13,00 7,75 18,50 11,50 10,50 7,00 18,00 11,50 11,00 7,00 20,oo 14,00 12,00 7,50 medelpris 20,28 14,05 11,53 6,64 21,26 14,44 12,00 6,95 22,09 14,75 12,33 7,32 22,37 14,88 12,58 7,59 22,62 14,83 12,81 7,79 Ostergötlands årspris... 33,oo 19,00 16,50 9,00 24,00 16,00 14,25 8,00 17,50 11.50 10,25 6,50 17,00 11,25 10,50 6,50 20,oo 13,50 12,00 7,00 medelpris 14,35 11,42 14,87 11,87 15,26 12,28 15,41 12,58 15,21 12,63 Jönköpings årspris... 35,oo 20,oo 16,00 9,00 29,00 18,50 15,50 8,00 20,oo 14,00 11,50 7,00 19,00 12,25 11,25 7,50 24,0 0 14,00 12,50 7,50 medelpris 27,92 15,20 11,92 6,56 29,61 15,55 12,22 6,61 28,51 16,20 12,7 7 6,96 26,81 16,40 13,02 7,19 25,50 16,27 13,10 7,39 Kronobergs årspris... 20,oo 15,00 9,oo 18,00 15,00 8,00 — 14,00 11,00 7,00 13,00 11,00 7,00 15,00 13,50 6,50 medelpris 15,37 11,63 15,62 11,91 16,16 12,40 — 16,26 12,68 — 16,14 12,85 Calmar årspris... 31,50 18,00 16,25 8,75 25,50 16,25 14,50 8,25 17,50 12,25 10,95 7,25 17,50 11,50 11,00 6,75 21,50 14,50 13,00 6,75 medelpris 14,35 11,45 14,66 11,84 15,20 12,40 15,37 12,75 15,37 13,04 Gotlands årspris... 27,oo 16,50 16,50 9,oo 20,50 15,50 13,00 6,50 17,64 11,50 11,50 7,50 16,50 11,50 11,50 7,50 19,00 12,00 12,00 5,33 medelpris 19,30 13,70 11,22 6,20 19,94 13,86 11,54 6,60 20,28 14,22 11,79 6,85 20,41 14,43 12,14 7,19 20,45 14,34 12,35 7,49 Blekinge årspris... 30,oo 19,00 15,00 10,oo 27,50 19,00 16,00 10,oo 20,oo 15,00 13,00 9,00 18,7 5 13,50 11,50 9,00 24,0 0 16,00 14,00 8,50 medelpris 24,81 16,3 7 12,30 25,00 16,52 12,4 7 24,7 5 16,79 12,81 24,35 16,78 13,04 —- 23,86 16,67 13,23 Christianstads årspris ...
23,oo 16,33 13,67 8,00 20,58 14,50 12,75 8,08 16,33 12,50 9,83 7,33 15,67 12,00 10,33 7,00 21,33 14,33 12,00 7,50 medelpris 19,4 0 14,61 10,24 6,20 19,88 14,80 10,56 6,42 20,13 15,11 10,89 6,66 20,19 15,30 11,31 7,05 20,3 2 15,31 11,46 7,10 Malmöhus 23,62 16,50 13,50 8,62 20,50 14,50 12,50 8,44 16,00 12,00 10,oo 8,00 18,00 12,00 10,50 7,75 22,50 15,00 13,00 8,50 medelpris 19,59 14,55 9,97 6,53 19,99 14,75 10,22 6,71 20,24 15,02 10,44 7,04 20,60 15,32 10,84 7,43 20,95 15,50 11,24 7,78 Hallands 30,oo 18,50 15,50 8,50 24,25 15,13 12,50 7,50 20,oo 12,50 10,oo 7,50 19,00 12,00 10,oo 7,50 22,50 15,00 13,25 8,00 medelpris 14,75 10,21 5,92 15,05 10,61 6,17 15,60 11,09 6,52 15,82 11,44 6,95 16,02 11,90 7,37 Göteborgs och Bohus årspris... 33,oo 22,00 17,50 10,50 27,87 16,50 14,25 9,00 19,50 13,90 11,00 8,00 18,00 14,00 12,00 8,00 21,00 16,00 13,50 8,50 medelpris 25,56 16,25 11,39 6,88 25,89 16,6 2 11,66 7,10 25,54 17,00 11,99 7,40 24,93 17,25 12,42 7,70 24,43 17,45 12,82 8,02 Elfsborgs årspris ... 36,oo 21,00 18,00 10,oo 28,0 0 18,50 14,00 8,00 20,oo 15,00 11,50 7,50 19,00 14,00 11,00 7,50 20,oo 15,50 12,50 8,00 medelpris 16,22 11,28 16,50 11,66 17,10 12,15 17,20 12,40 — 17,28 12,73 Skaraborgs 36,oo 18,75 17,00 9,00 30,oo 17,00 14,75 8,50 18,00 12,00 10,oo 7,00 17,50 12,00 10,75 7,50 20,50 13,50 12,50 7,50 medelpris 14,88 11,05 15,30 11,60 15,82 12,07 15,97 12,27 — 15,87 12,50 Wermlands årspris... 39,oo 21,00 19,00 10,oo 30,oo 19,50 16,50 9,50 20,oo 13,00 10,50 7,50 20,oo 13,50 11,50 7,50 25,00 16,00 14,00 9,00 medelpris 22,36 16,15 12,76 7,30 23,84 16,90 13,31 7,65 23,97 17,30 13,61 8,00 23,57 17,45 13,81 8,20 23,82 17,47 14,04 8,35 Örebro årspris... 36,37 19,25 17,56 9,63 28,25 17,00 14,19 7,06 19,00 11,50 10,75 6,63 18,25 11,00 10,50 6,63 21,50 14,65 12,50 7,12 medelpris 14,56 12,19 6,38 15,13 12,73 6,68 15,6 7 13,12 6,97 15,69 13,20 7,18 15,49 13,29 7,32 Westmanlands årspris... 36,oo 18,50 16,75 10,oo 25,12 14,50 13,00 7,50 18,90 11,02 10,4 7 6,50 18,00 11,25 10,25 6,75 20,oo 13,00 11,50 7,50 medelpris 20,29 14,26 11,71 6,55 21,58 14,80 12,12 6,85 22,3 7 15,03 12,38 7,05 22,6 7 15,80 12,66 7,32 22,96 14,93 12,83 7,50 Stora Kopparbergs årspris ... 36,oo 23,37 20,oo 11,75 29,00 19,00 16,87 9,25 22,00 14,25 12,50 7,00 20,oo 13,75 12,00 6,25 23,60 15,50 13,00 7,06 medelpris 16,7 7 14,08 7,90 17,62 14,77 8,34 — 17,85 14,98 8,45 17,88 15,08 8,47 17,78 15,12 8,4 5 Gefleborgs 28,37 20,50 17,25 10,50 24,oo 16,63 14,3 7 8,50 20,50 13,50 11,25 7,00 19,75 13,70 11,55 7,03 22,50 15,75 13,25 7,75 medelpris 16,38 12,39 17,06 13,01 17,4 0 13,34 — 17,54 13,58 17,60 13,84 Wester-Norrlauds 21,00 19,00 11,00 18,00 15,50 9,50 14,17 11,97 9,45 15,12 13,54 8,82 15,12 12,60 8,82 medelpris 15,65 12,16 7,24 16,33,
12,96 7,84 16,74 13,4 7 8,16 16,95 13,73 8,41 17,13 13,92 8,70 Jemtlands årspris ... 20,oo 12,00 12,00 18,00 14,50 10,oo 15,12 11,34 6,93 __ 15,75 11,9 7 7,56 13,86 10,02 6.99 medelpris 12,4 7 9,22 13,9o| 10,48 14,62 11,17 15,50^ 11,97 ! 15,76 12,23 Westerbottens årspris .. 21,50 20,3 7 1 18,50 16,00 16,oo^ 13,00 15,75! 14,25 16,50! 14,67 medelpris 16,72 14.15 17,49| 14,99 —1 17,89; 15,28 18,17 15,56 18,47 16,00 Norrbottens 25,00 24,00 19,00 17,25 — 16,00 15,00 15,75 14,75 15,7 5 14,7 5 medelpris 16,43! 13,18 17,68 14,50 118,08! 14,98 18,33; 15,34 ! 18,50! 15,70 Arsprisernas förhållande till medelpriset.
Undsättning. 27 den för Calmar, Christianstads, Örebro, Gefleborgs och Jemtlands län uttrycker medeltalen af särskilda inarkegångssättningar för 2—3 olika områden af länet, äfvensom att då, i anseende till skördens obrukbara beskaffenhet i Herjeådalen år 1856, dess markegångspris blifvit satt särdeles lågt (Råg 6 R:dr, Korn 4 R:dr 50 öre), detta landskap för nämnde år och sädesslag ej medräknats.
För att i afseende på de 2:ne sädesslag, råg och korn, om hvilka uppgifter för alla län äro till- Tab. Litt. gängliga, gifva en lättare öfversigt öfver tabellen, tillåter jag mig antaga det för hvarje år bestämda medelpriset för hvarje län
N. utvisar.
Med tabb.
N:o 2 D) och Litt.
H. öfverensstämmer årsprisernes förhållande fullkomligt för åren 1856 och 1858, och verkan af brist eller öfverskott från ett nästföregånget år kan ock till största delen förklara prisbestämmelserna för de öfriga åren.
Prisernas vexlingar gifva en ökad bekräftelse på den känslighet för vexlingar i skördebeloppen, hvaraf vi måste komma att lida, dels i följd af landets beskaffenhet, dels och än mer i följd af de stora behof, som ännu återstå att fylla, innan vårt jordbruk mera närmat sig fulländning.
Statens omedelbara mellankomst för att förebygga allt för svåra följder af skador å grödan är under sådant förhållande en skyldighet, som den ej heller undandragit sig.
Enligt femårsberättelserna har under qvinqvenniet, dels för hagelskada, dels för missväxt, af dertill afsedda allmänna medel beviljats undsättning med eller utan återbetalningsskyldighet till följande belopp: Tab. Litt.
N. Arsprisernas förhållande till årsmedelpriset
Skilnad mellan högsta och lägsta.
Stockholms län 1-19 1-36 0-94 1-13 0-78 0-93 0-76 0-93 0-94 1-07 35 % 43% Upsala d:o 1-23 1-39 0-95 1-16 0-76 0-91 0-76 0-89 0-91 0-97 47 » 50 » Södermanlands d:o 1-28 1-43 1-00 1-08 0-78 0-85 0-78 0-87 0-94 0-94 50 » 58 » Ostergötlands d:o 1-32 1-44 1-08 1-20 0-75 0-83 0-73 0-83 0-89 0-95 59 » 61 » Jönköpings d:o 1-32 1-34 1-19 1-27 0-86 0-90 0'74 0-86 0-86 0-95 58 » 48 » Kronobergs d:o 1-30 1-29 1-15 1-26 0-87 0-89 0-80 0-87 0-93 1-05 50 » 42 » Calmar d:o 1-29 1-42 1-11 1-22 0-81 0-88 0-75 0-87 0-94 1-00 54 » 55 » Gotlands d:o 1-20 1-47 1-12 1-13 0-81 0-98 0-79 0-95 0-84 0-97 41 » 52 » Blekinge d:o 1-16 1-22 1-15 1-28 0-89 1-02 0-80 0'88 0-96 1-06 36 » 40 » Christianstads d:o 1-12 1-33 0-98 1-21 0-83 0-90 0-78 0-91 0-94 1-05 34 » 43 » Malmöhus d:o 113 1-35 0-98 1-22 0-80 0-96 0-78 0-97 0-97 1-16 35 « 39 » Hallands d:o 1-25 1-52 1-01 1-18 0-80 0-84 0-76 0-87 0-94 1-11 49 » 68 » Göteborgs och Bohus d:o 1-35 1-54 0-99 1-22 0-82 0-92 0*81 0-97 0'92 1-05 54 » 62 » Elfsborgs d:o 1-29 1-59 1-12 1-20 0-88 0-95 0'81 0-89 0-90 0-98 48 » 70 » Skaraborgs d:o 1-26 1-54 1-11 1-27 0-76 0-79 0-75 0-88 0-85 1-00 51 » 75 .» Wermlands d:o 1-30 1-49 1-15 1-24 0-75 0-77 0-77 0-83 0-92 1-00 55 » 72 » Orebro d:o 1-32 1-44 1-12 1-11 0-73 0-82 0'70 0-80 0-95 0-94 62 » 64 » Westmanlands d:o 1-30 1-43 0-98 1-07 0-73 0-85 0-71 0-81 0-87 0-90 59 » 62 ». Stora Kopparbergs d:o 1-39 1-42 1-08 1-14 0-80 0-83 0-77 0-80 0-87 0-86 62 » 62 » Gefleborgs d:o 1-25 1-39 0-97 1-10 0-78 0-84 0-78 0-85 0-89 0-96 47 » 55 » Wester-Norrlands d:o 1-34 1-56 1-10 1*20 0-85 0-89 0-89 0-99 0'88 0-91 49 » 67 » Jemtlands d:o 1-60 1-30 1-29 1-38 1-03 1-01 1-02 1-00 0-85 0-82 75 » 56 » Westerbottens d:o 1-29 1-44 1-06 1-07 0-89 1-02 0-87 0-92 0-89 0-92 42 » 52 » Norrbottens d:o 1-52 1-82 1-07 1-19 0-88 1-00 0-85 0-96 0-85 0-94 67 » 88 » 28 Undsättning för missväxt och hagelskada m. m.
Östergötlands län för hagelskada och missväxt år 1859 Jönköpings d:o hagelskada » » » missväxt Calmar d:o » » » Christianstads d:o hagelskada » » Malmöhus d:o » Hallands d:o : missväxt Göteborgs och Bohus d:o » Skaraborgs d:o hagel och missväxt Örebro d:o hagelskada Westmanlands d:o » Stora Kopparbergs d:o hagel och missväxt » » » » Gefleborgs d:o missväxt Wester-Norrlands d:o *) » Jemtlands d:o » » hagel och missväxt Westerbottens d:o missväxt
Med återbetalnings* skyldighet.
R:dr Rjint. 6,300. 1.500. 6,000. 1.500. 30.000. 13.000. 1857 1858 1859 )) 1860 1858 — 1859 — 1860 10,000. 1859 600.
1859—1860 123,000. 1858 — 1859 6,500. 1858 22,000. 1856 1,500. 1856—1857 114,610: so. 1858 — 1857 2,700.
» 7,500. 1856 1,200. 1857 2,000. 1856—1857 40,000. 1859 10,000.
Utan återbetalningsskyldighet.
R:dr R:mt. 280. 300. 500. 935. 292. 7,900. 800. 8,400. 1,000. 1,500. 600. 750*). 18,000.
Summa R:dr R:mt 399,910: so. 42,257.
Enligt Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Kontors räkenskaper böra dessa summor höjas med följande belopp, nemligen:
Calmar d:o Christianstads d:o. Hallands d:o Elfsborgs d:o Gefleborgs d:o Westerbottens d:o.
Norrbottens d:o år 1860 4,000. 500.
» 1857—59 6,000.
— » 1858 — 300.
» 1860 735. 495.
» 1858 800. — » 1857—59 199,000. 7,500.
» 1857 — 300.
» 1860 — 5,250.
» 1856—57 165,000. 14,200.
Summa 375,535. 28,545. 50. 70,802.
Summa Summarum R:dr Runt 775,445:
Då Hushållnings-Sällskapens årliga berättelser till Eders Kongl. Maj:ts Landtbruks-Akademi innehålla den bästa öfversigt öfver den rådande verksamheten för jordbrukets förkofran, och det skulle leda till en vidlyftighet, oförenlig med detta sammandrag, att upptaga den hithörande skildring, som jemväl i femårsbe - *) Till en del dock obegagnadt.
Åtgärder för jordbrukets utbildning.
Trädgårdsskötsel och fruktträdsodling.
29 rättelserne meddelats, torde det vara min pligt, att blott i korthet vidröra ännu några ämnen, som med jordbruket stå i samband.
Villkoret för ett önskvärdt genomförande af de förbättringar i vårt jordbruk, för hvilka länens Hushållnings-Sällskap med sina filialafdelningar allt mer utveckla verksamhet, synes vara föredöme af större jordägare af ståndspersonsklassen.
Detta föredöme verkar efterhand på allmogen, som i flertalet län ännu karakteriseras såsom saknande de insigter, hvilka jordbrukareyrket nu mera kräfver, och allt för länge vidhållande gammalt och mindre lönande förfarande i yrket.
Fortgången af jordförbättringar genom ändamålsenlig vattenafledning å ena och bevattning å andra sidan, genom brukningssätt med tillbörlig växtföljd, nödig gödsling och dermed sammanhängande ökad uppmärksamhet på ladugårdens behof, åkerbruksredskapens fulländande o. s. v. står alltså i allmänhet i direkt förhållande till antalet inom orten beflntliga större jordegendomar under kunnige och driftige ägares skötsel.
Med detta föredöme har allmogen flerstädes redan uppfattat grunderna för det rationela jordbruket och tillegnat sig detsammas fördelar, under det densamma annorstädes i saknad af sådant föredöme till större del ännu sköter sitt jordbruk så, att den går i mistning af en oberäknelig vinst.
Man behöfver blott betänka kapitalvärdet af den årliga skörd, som Sverige, enligt hvad i det föregående blifvit ådagalagdt, nu frambringar, för att inse, hur detta värde skulle tillväxa genom äfven en ringare ökning i afkastningen af den ofantliga jordvidd, som ännu illa skötes, eller ligger i lägervall.
Att sålunda, jemte verkan af föredömet, och särdeles der tillgång till sådant saknas, kunskaper och handledning bibringats genom Landtbruks- och Rättareskolor, kringresande Agronomer, Landtbruksmöte!], utställningar och prisutdelningar inom länen m. m., på sätt alla femårsberättelserne omförmäla, utgör onekligen en grundad anledning till den förhoppning, att vårt jordbruks produktion skall betydligt stiga, och att de få bland norra länen, som ännu behöfva anlita öfverskott från södern, äfven skola för sig sjelfve blifva tillräckliga i spanmålsproduktion.
Antalet elever vid det Landtbruks-Institut och de 21 Landtbruksskolor, oberäknade några Rättareskolor, hvilka vid 1860 års utgång voro i verksamhet, är väl ej fullständigt uppgifvet, men har enligt andra uppgifter uppgått till vida öfver 300, och den allmänt vitsordade begärlighet, hvarmed de utexaminerade eleverne eftersökts, är en säker borgen för de inhemtade kunskapernes vidsträcktare spridning.
De i en del femårsberättelse!* förekommande numeriska uppgifterna om jordvinning genom vattenaftappningar, uppgående till mer än 42,000 tunnland, uttrycka blott en del, måhända vida under hälften af denna vinst.
Den jordvidd, som under föresyn af större possessionater eller med ledning af agronomer årligen af allmogen förbättras genom dikning, är säkerligen ganska betydlig, och en ändamålsenlig grunddikning sprides allt mer och mer.
I afseende på trädgårdsskötseln och fruktträdsodling en instämma femårsberättelserna uti omdömet, att denna ännu i allmänhet befinner sig på en mycket låg ståndpunkt, af allmogen till största delen helt och hållet förbises och blott på en del s. k. herregärdar utgör föremål för en stigande uppmärksamhet.
Härifrån göra vissa trakter i närheten af några större städer undantag, ehuru äfven dessa ej talrika.
Emellertid hafva Hushållnings-Sällskapen med värma omfattat ämnet och på flerehanda sätt sökt deråt bereda ett större deltagande.
Utom understöd och belöningar vid utställningar för fruktodling och trädplantering samt underlättad tillgång till frön och plantor, hafva Hushållnings-Sällskapen lemnat sitt biträde åt bildandet af trädskolor och plantering sland (Upsala, Skaraborgs, Wester-Norrlands), trädgårdsföreningar (Östergötlands, Gotlands, Skaraborgs, Orebro), trädgårdsarbetareskola (Jönköpings) och folkskoleträdgårdar (Calmar län), hvarjemte i Wester-Norrlands och Jemtlands län blifvit anställde särskilde länsträdgårdsmästare, för att med ledning tillhandagå, så att äfven i den höga norden ingalunda saknas utsigter för bedrifvande af trädgårds skötsel.
Från Blekinge och Örebro län omtalas ock enskilda trädskolor, afsedde att verka i samma syfte sorn Hushållnings-Sällskapen.
Trädgårdsskötseln, som behöfver uppmuntras genom tillfälle till skyndsam 30 Boskapsskötsel.
Antal kreatur.
Foderskörd.
Djurracer. afsättning, skall ock utan tvifvel främjas af den fortgående utsträckningen af och lättnaden för kommunikationer.
Tab N:o 3. B) Boskapsskötsel.