Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholms 349 28-64 1-65 0-61 212-9 112 7,920 0-046 ? 22,69 Upsala 2G7 23-18 2-07 0-48 128-2 143 6,173 0-045 5,6 7 23,12 Södermanlands 351 34-23 2-04 0-49 172-0 133 5,929 0-056 12,73 16,89 Ostergötlands 358 38-27 2-08 0-48 171-8 163 6,464 0-057 12,95 18,06 Jönköpings 522 41-21 3-62 0-28 146-2 140 4,112 o-ioo 20,06 7,88 Kronobergs 605 53-06 4-14 0-24 145-2 156 4,539 0-140 30,56 7,50 Calmar 643 60-34 4-04 0-25 160-8 258 6,778 0-094 19,75 10,54 Gotlands 524 40-70 4-94 0-20 104-8 175 5,373 0-105 5,47 10,25 Blekinge 529 88-03 5-65 0-18 95-2 178 12,474 0-085 44,94 23,58 Christianstads . 416 67-04 5-32 0-19 79-0 310 7,199 0-087 16,79 17,31 Malmöhus 221 58-89 4-73 0-21 46-4 437 11,442 0-049 32,79 51,77 Hallands 327 37-79 3-81 0-26 85-0 170 4,961 0-055 19,49 15,17 Göteborgs och Bohus 337 58-76 5-72 0-17 57-3 221 6,823 0-054 35,4 5 20,25 Elfsborgs 566 61-43 5-04 0-20 113-2 181 5,850 0-078 22,79 10,34 Skaraborgs 347 44-76 3-82 0-26 90-2 254 6,583 0-065 12,03 18,97 Wermlands 1,765 136-84 11-32 0-09 158-9 473 13,571 0-169 ? 7,69 Örebro 565 49-10 3-81 0-26 146-9 168 5,059 0-061 27,00 8,95 Westmanlands 430 31-83 2-70 0-37 159-1 116 6,438 0-052 9,55 14,97 Stora Kopparbergs 3,214 86-59 12-22 0-08 257-1 225 7,223 0-117 17,49 2,25 Gefleborgs 1,676 55-49 3-13 0-32 536-3 136 4,440 0-070 11,15 2,65 Wester-Norrlands 2,712 66-75 4-98 0-20 542-4 128 5,997 0-103 21,07 2,21 Jemtlands 8,614 55-45 5-08 0-20 1,722-8 91 3,282 0-104 11,50 0,38 Westerbottens 11,871 85-33 7-35 0-14 1,661-9 154 9,537 0-176 45,06 0,80 Norrbottens 26,049 86-30 7-49 0-13 3,386-4 128 8,117 0-067 40,31 0,31 Skiftesverket. 73 Med ledning af tab. N:o 8 A, som upptager sammanlagda längden af allmänna lands-, härads- och socknevägar, har jag i kol. 9 utfört medeltalet af denna väglängd på hvarje mantal, dervid det visar sig, att i följd af mantalens relativa fåtalighet och stora areal i Westerbottens län, hvarje mantal der har att i medeltal underhålla en väglängd af 0'J7G mil eller omkring 6,336 fot, hvarefter närmast i ordningen följa mantalen i Wermland med underhåll af 6,084 fots väglängd, i Kronobergs län med 5,040 fot, i Stora Kopparbergs län med 4,212 fot o. s. v. ned till Upsala län, der hvarje mantal i medeltal har att underhålla blott omkring 1,620 fots väglängd.
I kol. 10 är utförd! medeltalet af tillskott till fattigvården efter hemmantal enligt de uppgifter, som tab. N:o 13 härom innehåller (i kol. 19).
Dessa uppgifter hafva synts mig lämpligare att använda till denna jemförelse, än de som i kol. 23 af sistnämnde tabell förekomma.
Det bör jemväl upplysas, att för några län den här nödiga skilnaden mellan landsbygd och städer påkallat några förändringar af siffrorna i kol. 19, grundade på närmare granskning af specialuppgifterna från hvarje stad.
För Stockholms och Wermlands län hafva nödiga upplysningar ej kunnat erhållas.
Hvad de öfrige länen beträffar, så finnes af tabellen, att högsta tillskottet till fattigvården af mantal utgår i Westerbottens och Blekinge län, mer än 8 gånger så stort, som det lägsta på Gotland.
Skiftesverkets fortgång, åberopas i underdånighet bilagde tab. N:o 11.
Deraf inhemtas Tab. N:o bland annat, att sökta skiftens antal varit störst år 1856, nemligen 1,475 stycken, minst 1858, eller 1,020 stycken; största antalet fastställda skiften (1,115) kommer på periodens sista år 1860, hvaremot minsta antalet (824) inträffade år 1857.
Hela antalet sökta skiften för femårsperioden utgör 6,146 och fastställda skiften 5,016.
Orsaken till den icke obetydliga skilnaden i antal af sökta och fastställda skiften upplyses vara den, att en del ansökningar blifvit återkallade, och att förrättningar, hvilka i ansökningarne uppgifvits såsom laga skiften, befunnits icke böra under denna egenskap hänföras.
,Då de uppgifter örn skiftesverket, hvilka årligen till Eders Kongl. Majit i underdånighet afgifvas af Öfver-Direktören för Landtmåteriet, icke befinnas öfverensstämma med de i femårsberättelserna innehållne uppgifter i detta hänseende (tab. 11), men båda dessa uppgifter härleda sig från samma källa, nemligen Landtmäteristaten i orterne, har, efter vederbörlig skriftvexling i ämnet, den upplysning vunnits, att berörde olikhet härör dels deraf, att i Landtmäteri-styrelsens berättelser antalet af slutade skiften redovisas, hvaremot i Läns-styrelsernas uppgifter, enligt nu begagnade formulär, endast fastställda skiften upptagits, hvilket måste föranleda en icke obetydlig skilnad, enär åtskilliga laga skiften, som under perioden blifvit afslutade, af hvarjehanda orsaker ännu ej hunnit att fastställas, dels deraf, att under rubriken fastställda skiften stundom medräknats sådana hemmansklyfningar, hvilka varit af laga skiftesnatur, stundom åter icke.
I fråga om ökning eller minskning i antalet laga skiften, vitsordas från flere håll den ifver, som i detta hänseende ådagalägges och den synnerliga framgång som skiftesverket — åtminstone i en del län — haft.
Så omtalas från Göteborgs och Bohus län, att från utfärdandet af den nådiga Stadgan den 4 Maj 1827 till 1860 års slut skiftats öfver 2,155 förmedlade mantal, deraf mer än 23H komma på de fem ifrågavarande åren.
Från Blekinge län förmäles, att skiftesverket fortgår, om ej hastigt, dock oafbrutet, och från Calmar län, att skiftesverket bedrifvits med nit och omsorg, samt att ingen för nit och skicklighet känd landtmätare i länet saknat fidi sysselsättning.
Flertalet af Läns-styrelserna medgifva dock, att i allmänhet antalet skiften minskats, ehuru med icke obetydliga vexlingar de särskilda åren emellan.
Såsom grund till denna minskning angifves, dels att antalet af hemman som kunna blifva föremål för skifte årligen aftager, enär flerestädes de flesta byar och samfalligheter redan undergått dylik förrättning, dels det genom Landtmäteritaxan af den 12
Maj 1857 förhöjda arfvodet, dels de mera tillfälliga och öfvergående förhållanden, som bero af det ena årets större eller mindre förmånlighet, såsom den under åren 1857—1858 rådande penningebrist, de olika Sammandrag af K. M. Befdes tind. bcräll. for åren 1856—1860.
10 74 Skiftesverket. skördarnes belopp och beskaffenhet m. m.
På Gotland hafva i detta hänseende väsentliga förändringar inträffat genom Eders Kongl.
Maj:ts nådiga Kungörelse den 15 Juli 1859 angående laga skiftens verkställande derstädes, hvarigenom i sjelfva verket hoppet att ernå det med laga skiften hufvudsakligen afsedda ändamål derstädes möjliggjorts.
Under perioden hafva efter de i berörde författning stadgade grunder 10 laga skiften sökts och 1 fullbordats, hvarjemte ett på allmän bekostnad företaget mönsterskifte i Weskinde år 1856 afslutats; varande ännu vid 1860 års slut hela den öfriga delen af länet oskiftad.
Antal oskiftade byar och hemman har i allmänhet ej kunnat bestämdt angifvas.
Att i flere län det mesta i detta hänseende är undangjordt, framgår emellertid af hvad berättelserna härom innehålla.
Så uppgifves från Jönköpings län, att 1860 endast 951 mantal qvarstodo oskiftade, under det 10 år förut antalet oskiftade var 1,678, — från Blekinge län, att 280 byar och hemman ej undergått enskifte eller laga skifte, — från Malmöhus län, att högst få byar och hemman äro oskiftade, — från Göteborgs och Bohus län, att omkring af jorden derstädes kan anses oskiftad, — från Elfsborgs län, att under det öfver 2,483 förmedlade mantal undergått laga skifte på alla ägorna, 188 på inägorna och 316 på utägorna, omkring 1,134 förmedlade mantal ansågos komma att undergå skifte på alla ägorna, 164 på inägorna och 147 på utägorna, — från Skaraborgs län, att föga mer än 20 byar torde återstå oskiftade, och att de enstaka hemman, som ej undergått laga skifte, blifva allt färre, — från Wermlands län, att ganska få af Bondeståndets hemman äro oskiftade, men att af större egendomar ej många undergått skifte, — från Örebro län, att på slättlandet endast ett ringa antal oskiftade byar och hemman qvarstå, — från Gefleborgs län, att vid periodens slut 762 byar och hemman funnos, som ej undergått laga skifte, — och från Jemtlands, att den oskiftade jorden ligger i aflägsna, mindre odlade, vidsträckta, men till jordbrukets afkastning och tillfällen till skogsförsäljning mindre väl lottade trakter.
Beträffande Gotland, är det redan näinndt, att — på grund af särskilda förhållanden — med undantag af blott 2 skifteslag hela öfriga länet vid periodens slut qvarstått oskiftadt, hvadan denna jordbrukets mägtiga häfstång till utveckling och förkofran derstädes hitintills saknats.
I fråga om skiftenas verkningar intygas visserligen från åtskilliga län, att de på skogarne — åtminstone till en början — ej verkat välgörande, till följd af föreskriften, som medger afverkning af den skog, som vid skifte frångår hemmanen, men å andra sidan synas, rörande den förmånliga inflytelse, skiftesverkets fortgång haft på jordbruket, meningarne ingalunda vara delade.
Ehuru denna välgörande inverkan för den enskilde i allmänhet ej kan blifva synnerligen märkbar förr, än någon tid efter det skiftet fullständigt afslutats, vittnar dock den ifver, hvarmed skiftena flerestädes fortgå, derom, att jordbrukaren i allmänhet och icke minst allmogen alltmer inser, det fördelarne icke blott af tidsbesparing vid brukningen, utan äfven af Tab. Litt. 0. Storskiftes- och afvittrings - 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. | 9.
Agor i qvadratref.
Föreslagne till områden åt gamla hemman, ny- byggen, torp och lägenheter.
Inrös- nings-jord.
Stora Kopparbergs W ester-N orrlands Norrbottens Summa 31,909 98,162 108,594 958,272 1,867,333 1,677,016 1,704,717 1,395,950 990,181 3,670,212 3,181,560 273,679 139,876 159,919 2,607,614 1,746,846 1,324,813 112,029 1,738,008 958,937 2,993,322 3,624.730 2,443,669 23S,665 4,502,621 3,100,667 7,841,953 573,474 5,679,273 2,808,974 9,061,721 Storskiftesverket och Afvittringarne.
75 friheten att sjelf råda öfver sin jord vida öfverväga de ofta stora kostnader och olägenheter, som förrättningar ne medföra.
Allmänt synes man derom komma öfverens, att då delegarne bekommit sina förut spridda ägor i minsta möjliga antal lotter sammandragne och derigenom satts i tillfälle att med mer omsorg än förr sköta sin jord, dels fördelen häraf, dels den derigenom uppkomna större hågen för ett arbete, som rikligen belönas, förorsakat betydliga odlingar och förbättringar, och att sålunda skiftesverket — jemte många fördelar i andra afseenden — varit den verksammaste häfstång att höja jordbruket och öka spanmålspro duktionen.
Rörande storskiftesverket i Dalarne och afvittring ens fortgång i de 4 nordligaste länen meddelas från Tab. Litt.
3:ne län den i nedanstående tab.
Litt. ö upptagna tabellariska öfversigt.
Rörande afvittringen i de 2:ne återstående länen, förmäles af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Jemtlands län, att afvittringen derstädes vid periodens utgång var nästan slutad och att då hufvudsakligen endast återstodo att uppgå och rörlägga rågångar, samt af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Westerbottens län, att ifrågavarande förrättning under femårsperioden fortgått inom Bjurholms, Degerfors’, Burträsks, Skellefteå och Umeå socknar, af hvilka de två förstnämnda äro slutligen afvittrade enligt utslag, som vunnit laga kraft.
I öfrigt vitsordas från Wester-Norrlands län, att afvittringen fortgått med rastlös ifver, hufvudsakligen härrörande dels från en ökad afvittrings-landtmätarepersonal, dels och hufvudsakligast genom den fördelaktiga arbetsmethod, som blifvit en följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 8 Januari 1858, varande det att förmoda, det afvittringen äfven i sistnämnde län inom få år kan vara slutad.
Statsverkets bidrag till storskiftesförrättningarne och afvittringen har för hela perioden utgjort: för Stora Kopparbergs län R:dr Runt 158,571,20, » Jemtlands » » » 13,259,32, » Westerbottens » » » 83,597,55, » Norrbottens » » » 128,452,08. *) Summa R:dr Runt 383,880,15.
Mot den tabell, som enligt förr gällande formulär för femårsberättelserne redovisade för »statsbidrag», hafva flera grundade anmärkningar gjorts, med anledning hvaraf uti förslaget till dessa berättelsers förändrade uppställning bland annat lades vigt på bestämd skilnad emellan verkliga statsbidrag och kommunalutskglder, och såsom ändamålsenligast antogs, att för de förra upptoges blott en summarisk redogörelse öfver injlntne belopp och restantier, hvaremot beträffande de senare ansågs önskvärdt, att femårsberättelserne om ') Från Wester-Norrlands län saknas uppgift i detta hänssende. arbetet 1856—1X60.
Tab. Litt. 0. I 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 1. ö 1 to 05 sr 1 w 2. f®0 ct>" 1 ■"* SL ct> •-S Fot.
Mantal, förslagsvis afvittrade o. skattlag- de eller storskiftade:
Antal förslagsvis afvittrade eller storskiftade.
Föreslagne att afsättas såsom öfverloppsmarker.
Gamla hemman och besutenheter.
H O: 5. 5’ Cfq o' cL Si O"
Cfq Cfq a> P Gamla hemman och besutenheter. 3 o- crq Cfq Q P P 6 P o o Öfverloppsmarker.
Inrös- nings- jord.
Summa. 6,708,190 388-0 — — — — — — 4,468 464,862 228,035 697,365 3,910,717 46-6 6'8 95*6 78 131 1 49 22 8,177 1,004,360 379,451 1,391,988 8,554,803 65-4 3-5 46*4 314 139 — — 23 12,645 1,469,222 607,486 2,089,353 19,173,710 500-0 10-3 142*0 392 270 1 49 45 76 Statsbidrag.
Kommunalutskylder. dem komme att meddela alltmer omfattande redogörelser, i den mån kommunalförvaltningens utbildning dertill kunde bereda tillförlitliga källor.
Beträffande de verkliga statsbidragen innehålla visserligen nästan alla femårsberättelserne mer och mindre utförliga uppgifter, men då för dessa uppgifters meddelande något visst formulär ej föreskrifvits, kunna de ej för denna gång sammanställas till någon upplysande öfversigt för hela riket, utan nödgas jag härvid i underdånighet hänvisa till hvarje särskild berättelse.
Derest Eders Kongl.
Maj:t skulle täckas jemväl för hithörande uppgifter fastställa ett formulär för framtiden, torde derigenom vinnas en upplysning i ämnet, hvilken, oaktadt de årliga redogörelserne från Eders Kongl.
Maj:ts och Rikets Stats-Kontor samt RiksgäldsKontoret, dock ingalunda skulle sakna vigt.
Med undantag för några få län, der dels krisen år 1857, dels klena skördar vållat penningebrist, vitsorda Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, att skatterne med berömvärd noggrannhet och beredvillighet årligen ingått, så att till stor del inga eller obetydliga restantier uppstått, samt att der ett betydligare restantiebelopp framträder detta egentligen berott på böter m. m., som ej kunnat uttagas och redovisas förr än utslagen vunnit laga kraft, eller af den anledning, att personerne lemnat orten o. s. v. Från ett och annat län upplyses, att sådana bötesbelopp för öfverträdelser af författningarne rörande bränvinstillverkning uppgått till ansenliga summor.
Flera af femårsberättelserne innehålla utförliga upplysningar rörande voteringen, men då sådane för andra län saknas eller blott i korthet meddelats, så kan något sammandrag häröfver ej upprättas, och då detta ämne dessutom är föremål för särskilda tryckta redogörelser, så torde sådant ej heller vara påkalladt.
Rörande kommunalutskylderne bekräfta Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande den gjorda förutsättningen, att ännu öfver dem ej kan vinnas någon fullständig och tillförlitlig allmän öfversigt.
Emellertid innehålla flere berättelser ganska upplysande bidrag till kännedomen om såväl städernas som andra kommuners inkomster och utgifter, till hvilka jag nödgas gifva underdånig hänvisning, då något sammandrag af uppgifterne ej låter sig verkställa.
Men otvifvelaktigt är, att genom Kommunal-Styrelserne efterhand bör kunna beredas tillgång till sådana uppgifter rörande kommunalförvaltningen, hvilka i åtskilliga andra länder utgöra ganska omfattande och värdefulla bidrag till den officiela statistiken och kunskapen 0111 tillståndet i landet.
Vilkoret härför, jemväl antydt i en och annan af femårsberättelserne, är emellertid fastställandet och begagnandet af ett så likformigt redogörelsesätt, att uppgifterna från hela riket kunna sammanställas och med hvarandra jemföras.
För närvarande har härmed endast kunnat göras ett inskränkt försök i afseende på fattigvården, för hvilken jag här nedan utbeder mig få särskildt redogöra, enligt de uppgifter, som erhållits till svar å tabellformuläret N:o 13.
Särskildt torde dock här böra tilläggas, att i femårsberättelserne från Gotlands och Elfsborgs län klerecistatens underhåll frainhålles såsom särdeles betungande, att skjutsningen, som lindrats der jernvägar framgå, och enligt hvad genom tab.
N:o 8 är ådagalagdt under qvinqvenniets senaste hälft nästan i hela riket högst betydligt minskats, dock torde i följd af de förändrade koininunikationslederna komma att på vissa ställen blifva kännbarare än förr, att vägunderhållet, som i flera län till följd af markens beskaffenhet ej anses särdeles betungande, deremot å andra orter af samma skäl och brist på grus blir ganska kostsamt.
Flera andra häntydningar på olikheter orter emellan tyckas ådagalägga förhandvaron af ett behof att genom skäliga jemkningar tillvägabringa större likformighet. 6.
Mångfalden af de ämnen, som under ofvanstående titel, när den uppfattas i sitt vidsträcktaste omfång, skulle kunna påkalla utrymme inom femårsberättelserne, har föranledt dertill, att i förslaget lemnats hänvisning på nödvändigheten att ej egna någon utförligare redogörelse åt sådana hithörande frågor, hvilka äro eller böra blifva föremål för särskilda berättelser af Centralmyndigheterna.
Enskilda, Flick-, Söndags-, Småbarns- och Tekniska skolor.
Kreditanstalter. 77
En sådan år bland annat undervisningsväsendet, hvars statistik är anvisad såsom särskildt föremål för Ecklesiastik-Departementet af Eders Kongl. Majrts Kansli.
I afseende på det allmänna omdöme om folkskolornas inverkan, hvilket likväl borde af femårsberättelserna meddelas, så instämma dessa i allmänhet deruti, att dessas ändamål allt iner börjar af allmogen rätt uppfattas, hvaraf följden blir en växande håg för deras flitiga begagnande, stegradt nit hos lärarne och ökad uppmärksamhet på ändatnålsenligare skollokaler, materiel m. in., hvilket allt åter i sin mån medfört ökad frukt af undervisningen.
Då det redan fordras en viss grad af bildning för att fatta bildningens värde, så är det dock ej öfverraskande att finna från några orter uttalad klagan öfver allmogens senfärdighet att af egen drift främja folkskolans ändamål och behofvet af pådrifvande åtgärder från de mera bildade.
I närheten af Stockholm uppgifvas de täta omflyttningarna bland den obesutna befolkningen betydligt minska de goda verkningarna af folkskolorna; och ett likartadt förhållande torde väl flerstädes äga rum.
Från några län klagas ock öfver brist på duglige och nitiske folkskolelärare.
Några berättelser meddela visserligen utförliga detaljer rörande folkskolorna, men då sådane i flertalet ej förefinnas, kan något sammandrag ej ifrågakomma.
Med förbigående på anförde grund jemväl af de uppgifter rörande elementarläroverken, hvilka i fernårsberättelserne förekomma och redan gifva en omisskännelig vink om den stora betydelse, som dessa läroverk komma att vinna, när de icke blott genom sjelfva undervisningen, utan ock genom sin lärarepersonal och sina bibliotheker rn. m. inom länen blifva medelpunkter för en högre bildnings spridande, vore det önskvärdt att här kunna lemna en öfversigt öfver den mängd af mera enskilda undervisningsanstalter, som svårare kunna samlas inom den officiela redogörelsen för de offentliga läroverken.
För dessa skolors antal å landsbygden vid bruk, verk och andra inrättningar samt större egendomar saknas emellertid fullständiga uppgifter.
Folkskolornas otillräcklighet för den qvinliga uppfostran i städerne måste der framkalla särskilda flick skolor i mängd, hvilka alltså antagligen finnas till större antal än af femårsberättelserna kan inhemtas, ehuru dessa omförmäla sådane skolor i de flesta städer.
Söndags- och Småbarnsskolor, som i flertal finnas inom hvar och en af de större städerna, saknas ej inom manga af de mindre och finnas t. o. m. här och der på landet.
Enligt vederbörandes årsberättelser utgjorde antalet elever under läseåret 1860—1861 i Malmö vid tekniska skolan 51, vid söndags- och aftonskolan 194, i Borås resp. 38 och 52, i Norrköping resp. 37 och 116, i Orebro vid tekniska skolan 29, i Eskilstuna vid söndags- och aftonskolan 37, i Stockholm vid slöjdföreningens skola 599 manliga, 252 qvinliga och vid söndags- och aftonskolan 851.
Femårsberättelserna omförmäla dessutom slöjdskolor i Thuringe socken af Stockholms län, i Wisby (flickor), Carlskrona, Malmö (flickor), Halmstad (flickor), Göteborg, Nora (flickor), Falun, Hernösand och Sundsvall, hvarjemte fond till sådan samlas i östersund.
Vid 9 navigationsskolor i Stockholm, Göteborg, Gefle, Calmar, Malmö, Hernösand, Wisby, Carlshamn och Westervik uppgick, enligt årsberättelserna läsåret 1860—1861, antalet inskrifne elever tillsammans till 397 och examinerade till 392.
Vid ängmachinistskolorne i Stockholm, Göteborg, Gefle och Carlshamn funnos enligt årsberättelserna läsåret 1860—1861 tillsammans 84 inskrifne elever, och 91 hade examinerats till ångfartygsbefälhafvare samt 28 till inachinister.
I öfrigt torde rörande uppfostrings- och undervisningsanstalter få hänvisas till de utförligare redogörelser, som i vissa länsberättelser förekomma.
Näringarnes förkofran är ovilkorligt beroende af väl ordnade Kreditanstalter.
En fullständig framställ- Tab.
Litt ning af dessa kan så mycket mindre här ifrågakomma, som Finans-Komitén i särskilda Betänkanden öfver Bank- och Hypotheks-inrättningarne redogjort för bemälde anstalter under större delen af ifrågavarande tiderymd, samt dessutom Läns-Styrelsernas uppgifter i detta hänseende äro särdeles sparsamma och svårligen kunna till något helt förenas.
Aa redogör emellertid för antalet af de Bank- och Hypotheks-inrättningar, som vid periodens slut förefunnos, med undantag af Riks-Banken, beträffande hvilken 78 Filial- och enskilda banker.
Hypotheks-inrättningar. en årlig öfversigt af trycket utgifves, jemte det en särskild tryckt berättelse af Bankofullmägtige till Rikets Ständer vid hvarje Riksdags början afgifves.
Beträffande det inflytande, som berörde kreditanstalter på befolkningen och näringarne utöfva, kan väl å ena sidan ej bestridas, att detta i icke ringa mån är beroende af låntagarens egen vilja och förmåga att på ett klokt och ändamålsenligt sätt göra sig till godo den lättade penningetillgången.
Att i synnerhet personer af allmogen flerestädes på ett lika oförståndigt som hejdlöst sätt kastat sig in i företag, vida öfverstigande deras intellektuela och ekonomiska förmåga, och dervid hufvudsakligen lockats genom lättheten att i låneinrättningar erhålla penningar, är en beklagansvärd sanning.
Men å andra sidan synes man alltmer blifva ense derom, att det genom Banker och Hypotheks-inrättningar beredda tillfälle för affärsmannen å ena samt fastighetsägaren å andra sidan att erhålla behöfligt förlagskapital, utgör en källa till uppkomst och välstånd för den förståndige, ordentlige, arbetsamme och sparsamme låntagaren, hvilket yrke han än må utöfva, samt genom underlättande af större odlingsföretag och af den industriela verksamheten i allmänhet mägtigt verkar Tab. Litt.
Banker och Hypotheks-inrättningar är 1860. 1. 2. | 3. 4. | 5. 1. 2. 3. 4. 5. A) Filialbanker.
Oktroje- rad.
Tecknings- sumnia.
R:dr 11: in 1..
Försträcknin ban Lån.
R:dr R:mt. g från Riks- ten.
B) Enskilda Banker.
Oktroje- rad (första gången).
Grundfond.
Utelöpande kreditsedlar.
Behållning i Bankens kassor.