Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1 anledning häraf och då pedagogierna i sin nuvarande form syntes närmast vara hänförliga till de högre folkskolorna, hvarföre ock det dem tillkommande understöd utginge af det å 8:de Hufvud-titeln för folkskolorna uppförda anslag, har Kongl.
Majit jemte tillkännagifvande, att Kongl.
Majit ville till Rikets Ständer öfverlemna den, enligt deras underdåniga anhållan, rörande pedagogierna verkställda utredning, — i afseende på dem endast föreslagit Rikets Ständer, att ett belopp af 24,000
Ridr årligen måtte under instundande statsreglerings-period,— i stället för det vid sistlidna riksdag till utvidgning af och löneförhöjning vid pedagogierna å Riksgälds-kontoret anvisade anslag af 30,000 Ridr årligen, — få för samma ändamål användas och, jemte öfriga anslag till folkskolorna, om hvilka Kongl. Majit ämnade besluta särskild nådig framställning, utgå af den för folkskoleväsendets belrämjandc afsatta andel af personliga skyddsafgiften.
Om för mäld a utredning har numera äfven kommit Rikets Ständer tillhanda,.
Sedan nemligen Kongl. Majit anbefallt vederbörande
Domkapitel att inkomma med noggranna upplysningar rörande i riket befintliga pedagogier, deras beskaffenhet, läge, omfånget af den undervisning, som der meddelas, lärjungarnes antal, kommunernas benägenhet att lemna skolhus och rektorsboställe samt öfriga dessa läroanstalter beträffande förhållanden, har Kongl. Majit, efter det dylika upplysningar blifvit, afgifna, låtit inom den i Ecklesiastik-departcmentet bildade afdelning för handläggning af ärender rörande allmänna uppfostran och undervisningen, verkställa den utredning af ämnet, hvartill omförmälda upplysningar kunnat gifva anledning, samt till Rikets
Ständer öfverlemnat de uppgifter i nämnde hänseende, hvilka såsom bilaga åtfölja Kongl. Majits nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 17 November nästlidet, år (införd uuder Nio 61 i lia Samlingen af Bilmnget till samtlige Riks-Ståudens Protokoll).
Uti den särskilda Proposition Kongl. Majit den 21 Oktober samma år till Rikets Ständer aflåtit, angående anslag till folkundervisningens befrämjande (Nio 34), är i afseende å detta ämne meddeladt, att, då pedagogierna af ålder varit räknade till folkskolorna, ehuru synnerligen stads-pedagogierna varit afsedde att utgöra ett slags högre folkskolor, hvilket ändamål de flesta bland dem också på ett tillfredsställande sätt uppfyllt, Kongl.
Majit på sätt uti Propositionen angående Statsverket blifvit antydt, funnit ledande till större enkelhet och ordning, att det understöd, som af statsmedel kunde blifva pedagogierna meddeladt, utginge, lika med öfriga mera tillfälliga bidrag till folkskolorna, af den personliga skyddsafgiften, hvarföre Kongl. Majit icke äskat fortfarandet under nästkommande statsregleringsperiod af det extra statsanslag.
30,000 Ridr årligen, sorn vid sistlidna riksdag blef å 8:de Hufvud-titeln uppfönlt.
Af detta anslag hade åt lärarne vid nästan alla de stads-pedagogier, der undervisningen vunnit någon högre grad af utveckling, 88 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. beviljats löneförhöjning till så stort belopp, att årliga lönen, oberäknadt boställe eller hyresmedel, uppginge till 1,000 R:dr för dem, hvilka aflagt sådane prof, som för behörighet till adjunkts- och kollega-befattning äro föreskrifna och för öfriga lärare till 800 R:dr.
Sammanräknade beloppet af dessa löneförhöjningar belöpte sig till omkring 10,000 R:dr årligen, och måste under nästa statsreglerings-period för samma ändamål åtminstone 12,000 R:dr kunna disponeras, såvida det skulle blifva möjligt, att för ifrågavarande lärarebefattningar erhålla personer med erforderlig skicklighet, och jemväl bereda löneförbättring åt lärarne vid de stadspedagogien der undervisningen under den närmaste framtiden kunde vinna en hitintills saknad utveckling.
— Af ofvannämnda extra anslag hade ytterligare 12,000 R:dr, för år räknadt, utgått till nya löner vid 12 stads-pedagogier, der Kongl. Maj:t förordnat, att en extra lärare skulle för innevarande statsreglerings-period anställas; Varande dessa stads-pedagogier följande:
Söderhamn, Enköping, Hjo, Södertelje, Köping, Nora, Arboga, Hedemora, Grenna, Kungsbacka, Kongelf och Borgholm.
— Det årliga arfvodet för omförmälde lärare, hvilka borde hafva aflagt de prof, som för adjunkts- eller kollega-befattning vid elcmentar-läroverken erfordras, vore bestämdt till 1,000 R:dr, och syntes den utvidgning, ifrågavarande skolor endast tillsvidare erhållit, fortfarande vara behöflig, såväl med afseende å undervisningens omfång, städernas folkmängd och lärjungarnes antal, som på vissa städers läge i närheten af större elementar-läroverk, hvilkas lägre klasser redan vöre öfverbefolkade.
Statens bidrag för inrättande af högre folkskolor å landet icke utgjorde mer än 'i af kostnaden, hvaremot vederbörande skoldistrikt vore förpligtade att tillskjuta den återstående tredjedelen, syntes äfven de städer, som i saknad af elementar-läroverk villo inrätta nya, eller utvidga förutvarande högre folkskolor utöfver hvad do vid innevarande statsreglerings-periods början vöre, eller ytterligare förhöja pedagogornos löner utöfver de belopp, hvilka Kongl. Maj:t funnit skäl att utan vilkor af bidrag från städernas sida i nåder bevilja, icke böra undandraga sig att, i samma förhållande som skoldistrikt å landet, i kostnaden deltaga.
Under denna förutsättning har Kongl. Maj:t ansett, att sammanlagde beloppet af det årliga anslag, sorn under nästkommande statsreglerings-period vore behöflig till löneförbättring vid och utvidgning af stads-pedagogierna och pedagogien i Avesta, cj skulle öfverstiga 24,000 R:dr, hvilket belopp Kongl.
Majit alltså äskat att af de model, som blefve anvisade till folkundervisningens befrämjande, utgå till löneförhöjning vid samt till utvidgning af stads-pedagogier och pedagogien i Avesta.
Jemte denna nådiga framställning har Utskottet förebaft flera särskilda, uti afgifna motioner inom Riks-Ståndcn väckta förslag, angående utvidgning af vissa pedagogior samt grunderna för dessa läroanstalters ordnande; för hvilka motioners hufvudsakliga innehåll Utskottet ansett lämpligast att här i ett sammanhang redogöra.
Sålunda har inom Preste-Ståndet Doktor Björkman, som — med anförande, huruledes omständigheterna väl icke syntes medgifva att, såsom Rikets sednast församlade Ständer åsyftat, något definitivt beslut vid denna riksdag fattades i afseende å samtlige pedagogiernas reglering, men att sådant likväl både kundo och borde ske i fråga om de pedagogier, der undervisningen redan befunnits hafva vunnit någon högre grad af utveckling och hvilka derföre blifvit af Kongl. Maj:t förseddc med tvänne lärare, helst det nuvarande interimistiska förhållandet vid dessa skolor icke kunde i något hänseende vara fördelaktigt hvarken för kommunen eller State-Utskottets Utlåtande N:o 123. 89 för lärarne; — på grund häraf föreslagit, att alla de sedan nästlidna riksdag med 2me lärare försedda pedagogier eller smärre stads-skolor måtte, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers åsigt i ämnet, upptagas bland elementar-läroverken och i alla hänseenden ställas under de för dessa gällande föreskrifter, i likhet med hvad vid förra riksdagen beslutades angående pedagogierna i Norrtelje, Lidköping, Christinehamn och Marstrand; — uti hvilken motion Prostarne Kullman och Lundholm instämt, dervid de till den åtgärd, sorn blifvit af motionären föreslagen, särskildt förordat, den förre stads-pedagogien i Södertelje och den sednare pedagogien i Grenna.
Vidare har inom förenämnde Riks-Stånd Biskop Björck, — enär billigheten synes fordra, att lärarne vid de pedagogier, som i afseende på anordning och verksamhet kunde anses motsvara elemontar-skolornas lägre klasser, erhölle lika löneförmåner och befordringsrätt, sorn vore elcmentar-lärarne tillförsäkrad, — i sådan syftning hemställt, att Rikets
Ständer för sin del måtte besluta antingen att lärarne vid de pedagogier, der undervisningen vore fullt jemförlig med den för tvåk lassi ga elementar-skolor föreskrifna, skulle i alia afseenden, och särskildt hvad uppflyttning i högre lönegrad beträffade, vara likställda med lärarne vid berörde skolor, dock med vilkor att genom enahanda, inför vederbörligt
Domkapitel aflagda, prof pedagogerna visade sig ega en med elementar-lärarncs förmåga jemförlig undervisningsskicklighet; eller åtminstone att den lärare, som efter aflagde prof blifver ifrån pedagogi till elementar-skola förflyttad, må vara berättigad att vid denna sednare läroanstalt i afseende å. lönetur räkna sig till godo den tid, derunder han förut vid pedagogien utöfvat en fullt godkänd lärareverksamhet.
Hos samma Högvördiga Stånd har jemväl Domprosten Björling, med hvilken Doktor Nordström samt Prosten Källström med flere ledamöter sig förenat fästat uppmärksamhet å angelägenheten deraf, att lärarne vid de tvåklassiga stadspedagogierne erhölle en sådan förbättring i lönevilkor, att desse åtminstone i någon mån motsvarade lärarens ansträngande arbete och det kunskapsmått, som af deni fordrades.
Om åtgärder härutinnan icke klefve snarligen vidtagne, vore det fara värdt, att dessa läroanstalter, i brist på skickliga lärare, icke skulle kunna motsvara sitt ändamål eller förmå att upparbeta sig från den låga ståndpunkt, derifrån Rikets sednast församlade Ständer åsyftade att dem höja.
På grund häraf och med redogörande för den utvidgning stads-pedagogierne inom Westerås stift på sednare tider erhållit, har motionären föreslagit, att de pedagogier i samma stift, som voro försedde med tvänne lärare och lika många klasser, nemligen stads-pedagogierne i Arboga, Köping, Nora och Hedemora, måtte förklaras för lägre tvåklassiga elementar-läroverk och på staten för dessa läroverk uppföras, med en lön för rektor af 2,000 och för kollegan af 1,000 R:dr, samt med rättighet för desse att beräkna enahanda lönetur, som vore lärarne vid de högre elementar-läroverken medgifven.
Beträffande särskildt pedagogien i Arboga, har inom Borgare-Ståndet Herr Holmqvist, jemte hemställan, i likhet med sistnämnde motionär, att denna läroanstalt måtte uppföras på elementar-läroverkens stat, tillika föreslagit, att berörde skola, der undervisningen för närvarande bestrides af en ordinarie lärare och en vikarierande kollega, måtte förses med rektor samt tvänne kolleger; — varande af motionären till stöd för detta förslag hufvudsakligen åberopad den af Kongl. Maj:t uti dess nådiga Proposition om utvidgning af Söderköpings skola uttalade åsigt, att ”såvida ej de fullständiga läroverken skola alltför mycket öfverkopas i Bih. till B.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 16 Haft. 12 SÖ Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. ”de lägre klasserna och lärjungarnes antal derstädes vexa till en höjd, som bilde ”för utrymmet och ordningens upprätthållande blir menlig, det är angeläget, att ”behofvet af undervisning i de lägre klasserna någorlunda tillfredsställes å de or”ter, der det med någon kraft framträdt;” hvarjemte motionären i öfrigt anfört, hurusom ett dylikt behof af undervisning vöre, hvad Arboga stads-skola beträffade, särdeles framstående.
Redan den omständigheten, att samma skola i äldre tider bestått af fem klasser, som sedan tid efter annan så inskränkts, att läroverket nästlidet år utgjordes blott af en klass, ehuru folkmängden i staden, långt ifrån att minskas, tvertom åtminstone under de sista tio åren ökats med icke mindre än 50 procent, syntes ådagalägga angelägenheten af skolans utvidgning.
Visserligen hade skolan under sistförflutna år blifvit försedd med ytterligare en lärare; men behofvet vore dock dermed ingalunda tillfredsstäldt, såsom nogsamt visat sig af den ifver, hvarmed det sålunda erbjudna tillfället till erhållande af en vidsträcktare undervisning omfattats.
Då nemligen skolan med innevarande läsetermin började sin utvidgade verksamhet, hade lärjungarnes antal samma termin ökats med mer än 50 procent; och ville motionären dessutom för sin hemställan hemta något stöd jemväl af den beredvillighet, hvarmed Arboga samhälle icke utan ganska betydlig ekonomisk uppoffring redan gått i författning om anskaffande af sådan lokal för läroverket, att den beqvämligen lemnade utrymme för den af motionären föreslagna ytterligare utvidgningen, nemligen skolans upphöjande till treklassigt läroverk.
Inom Bonde-Ståndet har Riksdags-fullmägtigen Eric Jonsson från Westmanlands län påkallat uppmärksamhet derå, att den landsort, hvars representant han vore, nemligen Åkerbo och Skinnskattebergs bergslags härader, vore särdeles vanlottad i fråga om tillfälle att för det uppvexande slägtet vinna annan undervisning än den af lägre beskaffenhet, som församlingarnes folkskolor erbjuder.
Väl vore uti staden
Köping inrättad en så kallad pedagogi, der så väl stadens som hela kringliggande ortens barn sökte sin bildning.
Men dels vore det, i anseende till den ringa aflöningen, icke att förvänta, det någon skicklig lärare derstädes skulle kunna erhållas, dels kunde vid berörde skola, såsom bestående endast af en klass och en lärare, icke emottagas alla de barn, för hvilka inträde önskades.
Det vore derföre högeligen önskvärdt, att samma skola erhölle en af behofvet påkallad utvidgning, dertill omständigheterna syntes så mycket mera gynnsamma, som det nuvarande af stadens innevånare på egen bekostnad nyligen uppförda skolhuset lemnade godt utrymme för den behöfliga utvidgningen; — och har hufvudsakligen af dessa skäl motionären föreslagit, att omförmälda pedagogi måtte uppföras å de offentliga elementar-läroverkens ordinarie stat samt nödigt anslagbeviljas till löner åt minst tvänne lärare med enahanda rättigheter och skyldigheter, sorn för lärarne vid statens öfriga tvåklassiga elementar-skolor vore föreskrifna.
Äfven inom Borgare-Ståndet är af Herr Schenström gjord framställning om stads-pedagogiens i Köping uppflyttning till tvåklassigt lägre clemen tar-läroverk; hvarjemte motionären väckt enahanda förslag rörande pedagogien i Nora; och äro till stöd för dessa framställningar ungefär enahanda omständigheter åberopade som ofvanbemälde motionär anfört i fråga om öfriga stads-pedagogier i Westerås stift, bland hvilka pedagogien i Hedemora jemväl blifvit genom en, inom förenämnde Vällofliga Stånd af Herr Boman väckt motion till den ifrågaställda förändringen särskildt förordad.
I samma syftning, eller angående stads-pedagogiers uppförande på stat bland de tvåklassiga elementar-läroverken, äro vidare inom Borgare-Ståndet fram - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. 91 ställde förlag: dels af Herr A. F. Ericson rörande pedagogien i Laholm, för hvilken stad, såsom belägen uti en folkrik ort, enligt hvad motionären anfört, bchofvet af utvidgadt läroverk vore särdeles stort, och förmodade motionären, att något hinder för den föreslagna utvidgningen destomindre borde möta, som staden hade en passande lokal för den nya skolan att erbjuda; dels af Herr ,/. E.
Häcklin, angående pedagogien i Södertelje; varande af motionären i afseende härå anfördt, hurusom, sedan Kongl. Maj:t för nämnda skola beviljat löneförhöjning åt rektor och aflöning för en andre lärare, skolans verksamhet straxt derpå tagits i anspråk af ett förökadt antal lärjungar såväl från staden, som kringliggande orter; och skulle lärjungarnes antal otvifvelaktig! än ytterligare betydligen ökas, derest skolan, hvars nuvarande organisation endast vore provisorisk, blefve på ordinarie stat bland elementar-läroverken uppförd.
Uti en äfven hos Borgare-Ståndet väckt motion har Herr L.
Kistner, — i ändamål att bereda staden Enköping jemte angränsande landsort fördelen af ett ändamålsenligt inrättadt läroverk, — angående nuvarande skolan derstädes lemnat en utförlig historisk redogörelse i korthet af det innehåll, att samma skola, som i fordna tider var i åtnjutande af stort anseende, af ålder haft att för lärarepersonalens aflönande disponera, bland annat, ett anslag af 60 tunnor kronotionde.
Hetta anslag hade i början af innevarande århundrade, i sammanhang med väckt fråga om Upsala kathedral-skolas förflyttande till Enköping, blifvit denna stads skola fråntaget och i stället användt till lön åt en adjunkt vid kathedralskolan, utan att dock den ifrågaställda flyttningen ännu egt rum.
Berörde anslag hade emellertid vid katkedralskolan behållits, så att Enköpings skola, i brist på medel till lärares aflönande, alltifrån år 1808 varit inskränkt till en obetydlig pedagogi med endast en lärare, hvilket förhållande fortfarit ända till nästlidet års höst, då, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga förordnande, skolan provisoriskt erhöll löneanslag till tväune lärare, nemligen en rektor och en kollega, med slcyldighet för dessa lärare att vid skolan meddela undervisning i likhet med hvad vid tvåklassiga elementar-läroverk egde rum.
Den utvidgning, för hvilken skolan sålunda blef föremål, hade till följd, att lärjungarnes antal så betydligt ökades, att de för närvarande utgjorde icke mindre än 49 — ett antal vida större, än att det för endast tvänne lärare vore möjligt att på ett ändamålsenligt sätt uppehålla undervisningen i skolan.
Derföre hade ock, enligt hvad ett motionen bilagdt intyg af rektor schola; jemväl bekräftade, de vid skolan anställde lärare af egna medel bekostat biträde af ytterligare en lärare och på sådant sätt gjordt det möjligt att, i enlighet med omständigheternas kraf, bestrida undervisningen i frenne klasser.
På grund häraf och då den staden omgifvande landsorten vrore en bland de tätast bebyggda och folkrikaste i landet, hvadan det kunde med säkerhet antagas, att antalet lärjungar vid skolan inom kort tid komme att vinna än ytterligare betydlig tillökning, i beräkning hvarå skolhuset ock redan vore ändamålsenligen inredt, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer, såsom en gärd af rättvisa och billighet, måtte bevilja ett sådant anslag, att
Enköpings skola kunde varda å stat uppförd såsom ett elementar-läroverk med tre lärare, nemligen en rektor och tvänne adjunkter, aflönade i likhet med och under de vilkor i öfrigt, som för elementarläroverk med tre klasser vore föreskrifna.
Till förbättrande af Söderhamns skolinrättning, som för närvarande utgöres af en pedagogi med tvänne lärare, hvilka aflönas af det vid nästlidet riksmöte för dylika läroanstalter beviljade reservations-anslag, har inom Borgare-Ståndet 92 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123- Herr J. G. Ellberg, — på det nämnda samhälle med den uti ifrågavarande hänseende dit hänförliga landsort, hvars folkmängd uppginge till icke mindre än 40,000 innevånare, måtte kunna få de anspråkslösaste fordringar på en någorlunda tidsenlig undervisning för det uppvexande slägtet utan alltför stora svårigheter tillfredsställda, — framställt begäran om anslag till inrättande i samma stad af en treklassig elementarskola med en rektor och tvänue kolleger.
Hos Preste-Ståndet har Kontrakts-prosten Falck, — enär stads-pedagogien i Cimbritshamn, till följd af stadens tillvext äfvensom den omkringliggande ortens tilltagande anspråk på att vid nämnde läroanstalt för sina söner vinna den undervisning, som icke kunde på landsbygden erhållas, vore i särdeles stort behof af tillökning i lärarekrafter, framställt det förslag, att Rikets Ständer måtte anvisa erforderliga medel till att förse berörde skola med tvänne ordinarie lärare, hvilka kunde i årlig lön påräkna den ene 2,000 och den andre 1,000 R:dr, dock med aidrag för hvad dertill redan funnes att tillgå Med anförande, hurusom till de stads-pedagogier, i hvilka undervisningen hunnit en högre grad af utveckling och som derföre lämpligen borde till elementarläroverkens klass uppflyttas, utan tvifvel kunde räknas pedagogierne i Kongelf och Kongsbacka, hvilka skolor i följd deraf ock redan — ehuru endast för innevarande statsreglerings-period — på nådig befallning blifvit försedde hvardera med en extra lärare utöfver de förut antagne pedagogerna, har inom Preste-Ståndet Biskop Björck, med hvilken Prosten Ljunggren sig förenat — på grund af dessa omständigheter och då tilloppet af nya lärjungar till nämnde skolor ej mindre från de håda stads-samhällena än äfven från den omkringliggande rikt befolkade landsbygden vore i starkt tilltagande, samt det närmast belägna elementar-läroverket, nemligen det i Göteborg, på de sednare åren varit i sina lägre klasser öfver fy lid t, gjort den hemställan, att, med användande af de för skolorna i Kongelf och Kongsbacka redan befintliga tillgångar, ett fortfarande anslag måtte af Rikets Ständer på elementar-läroverkens stat uppföras, för att framgent i nyssnämnde tväune städer upprätthålla elementarskolor med tvänne lärare, försedde med lika löner och samma rättigheter i öfrigt, som för dylika skolor i allmänhet vore fastställde; — varande dessutom jemväl inom Borgare-Ståndet, genom derstädes väckta motioner, framställde förslag om förberörda pedagogiers uppflyttande till tvåklassiga elementarläroverk, nemligen dels af Herr Hammar, rörande pedagogien i Kongsbacka och dels af Herr Billström, angående Kongelfs skola, Uti en jemväl inom Borgare-Ståndet väckt motion har Herr A. Grenander, — med framställande af de fördelar i allmänhet, som skulle åtfölja ett utsträckt tillfälle för den enskilde medborgaren att för sina barn i närheten af föräldrahemmet erhålla en efter tidens fordringar lämpad skolundervisning — beträffande stads-pedagogierna inom Skara stift, eller i Sköfde,
Ulricehamn, Fahlköping och Hjo, vidare förmält, hurusom dessa skolor, af hvilka endast den sistnämnda kommit i delaktighet af det vid nästlidna riksdag till förbättrande af pedagogierna i riket beviljade reservations-anslag, samtlige vore i stort behof och i alla afseenden väl förtjenta af en sådan utvidgning och tillökning i lärarekrafter, som skulle blifva en följd af pedagogiernas förändrande till elementarskolor, likväl utan inskränkning i afseende å lärokurserne.
Motionären har derföre föreslagit, att nämnde fyra pcdagogier måtte varda till tvåklassiga elementarskolor uppflyttade, dock med särskildt tillstånd att undervisningen derstädes kunde få utsträckas så långt lärarekraft erne medgåfve; — och har motionären härvid, hvad pedagogien i Sköfde vidkomme, lemnat en utredning af de särskilda förhållanden, hvaraf den åsyftade Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123.
93 utvidgningen af denna skola betingades; varande i sådan syftning hufvudsakligen anfördt: att stadens folkmängd, sorn numera utgjorde omkring 1,400 personer, för mindre än 9 år sedan belöpte sig till endast 865 och således jemförelsevis vunnit en större tillökning, än någon annan stad i riket; att trakten omkring staden Voro särdeles folkrik; att antalet af lärjungar, som för närvarande icke utgjorde mera än 20, töre pedagogiens upprättande uppgått till emellan 40 och 60, samt att antalet i sednare tider sannolikt skulle varit lika stort, derest icke Skoldirektionen sökt så ordna skolan, att icke alltför många harn blefve der intagna, emedan i sådant fall läraren skulle, till men för undervisningens ändamålsenliga bedrifvande, blifvit öfverhopad med en mängd olika läseafdelningar; att för innevarande års första termin 10 barn vore till intagande i skolan anmälde och att lärjungärnes antal, efter hvad för handen varande omständigheter tydligen utmärkte, säkerligen komme att än ytterligare betydligt förökas, om skolan, som med allt skäl kunde räknas till de pedagogier, der undervisningen hunnit en högre grad af utveckling, erkölle nödig utvidgning och förstärkning i lärarekrafter — en förmån, som i öfrigt, vid anställd jemförelse mellan förhållanderna i berörde hänseenden inom andra städer, svntos motionären iclie kunna af någon skälig anledning staden Sköfde vidare undanhållas.
Slutligen hafva uti särskilda motioner: inom Preste-Ståndet Kyrkoherden Otterström, hos Borgare-Ståndet Herr Ridderstad och hos Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigcn J. M. Lundahl från Skaraborgs län gjort framställningar angående stnds-pedagogien i Hjo, samt dell sistnämnde derjemte rörande pedagogien i Sköfde ; — varande dessa framställningar af enahanda syftning, som Herr Grenanders här ofvan omförmälda motion och med denna jemväl i afseende å de åberopade skälen hufvudsakligen öfverensstämmande.
De särskilda förslag och yrkanden, som sålunda i denna fråga förekommit, har Utskottet tagit i öfvervägande; och visar sig af ofvan meddelade redogörelse för de särskilda framställningarne i ämnet, att tvänne i viss mån skiljaktiga åsigtor förefinnas, beträffande det lämpligaste sättet att för framtiden ordna undervisningen vid pedagogierna.