Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
17 lärer densamma äfven genom Statens mellankomst icke annorledes kunna upphäfvas än derigenom att Lindberg befrias från all ansvars-skyldighet jemväl för ofvanberörda redan mbetalde 1,000 R:dr och således berättigas att af Stats-verket återbekomma så stor elei af samma belopp, som af Stats-rådet af Wingårds sterbhus-delegare eller rätts-innehafvare kan varda hos Lindberg uttagen.
Om ock ett dylikt medgifvande, hvarigenom redan i Kronans kassa inbetalda balansmedel efterskänkas den redovisningsskyldige, är mindre vanligt, får Utskottet likväl å andra sidan erinra, att de omständigheter, som i detta fall förekomma till stöd för en sådan mildhet å Statens sida, ej heller kunna ofta inträffa.
Då nemligen Kammarrätts-rådet Lindberg åt Statens tjenst egnat 48 år af sin lefnad och derunder 37^ år förestått den trägna och ansvarsfulla befattningen såsom Lands-kamererare med det af Kongl.
Kammar-rätten lemnade vitsord att i allmänhet med nit och skicklighet hafva fullgjort sina tjensteåligganden; då den uraktlåtenhet, till följd hvaraf ifrågavarande ersättningsskyldighet, med sträng tillämpning af lagens bokstaf, blifvit ålagd, likväl vid ett bedömande, som grundar sig på billighet och med afseende å de dermed förenade omständigheter, kan anses i viss mån ursäktlig; då Lindberg numera vid en ålder af 73 år och försvagad af sjukdom befinner sig i så torftiga omständigheter att han för sig och sin familj nästan saknar alla utvägar till den tarfligaste bergning; och då slutligen den förlust af ej fullt 3,000 R:dr R:mt, som härigenom skulle tillskyndas Statsverket, är af ringa betydenhet och Rikets Ständer vid föregående tillfallen, äfven under innevarande riksmöte, funnit godt efterskänka redovisnings-skyldige embetsoch tjenstemän vida större belopp under omständigheter, hvilka, enligt Utskottets tanke, ej innefattat så bevekande skäl, som i detta fall förekomma; — i betraktande häraf kan Stats-Utskottet ej tveka att hos Rikets Ständer förorda beviljandet af den ytterligare förmån för Kammarrätts-rådet Lindberg, som här ofvan blifvit omförmäld, hvadan Utskottet således tillstyrker, att Rikets Ständer måtte icke allenast bifalla hvad Kongl. Majit uti förevarande nådiga skrifvelse behagat hemställa och föreslå, utan ock medgifva att Lindberg fritages från allt ansvar äfven för det belopp af 1,000 R:dr, utaf den fastställda ersättnings summan, som Stats-rådet af Wingård i lifstiden inbetalt, samt att, i händelse bemälde Stats-råds sterbhus eller rätts-innehafvare hos Lindberg uttaga dessa 1,000 R:dr, han, Lindberg, berättigas att sagde belopp af Stats-verket återbekomma.
Prol. 1850—1858. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 8 Höft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande Jrt 226.
Ank. till Eip.-Utsk. d. 16 Jan. 1858, kl. 2 e. m.
Utlåtande, med förnyadl förslag till. ett stadgande i afseende å aflöningen för de civile ernbels- och tjenstemännen i allmänhet, (U. A.)
Uti sitt under Jtä 41 afgifna Utlåtande, rörande en med stats-regleringen gemenskap egande fråga, hade Stats-Utskottet föreslagit vissa vilkor och allmänna grunder, hvilka, enligt Utskottets tanke, vid den nya stats-regleringen borde stadgas i afseende å aflöningen för de civile embets- och tjenstemännen i allmänhet, och deribland följande, i momentet d förekommande, bestämmelse: »Sådane embeten och tjenster, för hvilkas innehafvare löneförhöjning är äskad, »men icke af Rikets Ständer beviljas, skola vid inträffande ledighet tillsättas endast »på förordnande; dock må de särskilda medel, som nu för göromålens obehindrade »gång inom ett embetsverk af Rikets Ständer anvisas till Kongl. Maj:ts disposition, »jemväl kunna användas till lämpliga arfvoden inom samma verk, såväl åt nu »varande tjenste-innehafvare, som åt den eller dem, hvilka förordnas att ledig tjenst »tills vidare bestrida.»
Vid föredragning hos Riks-stånden af ofvannämnda Utlåtande blef sagde moment gilladt af ett Riks-stånd, men återremitteradt af de öfrige tre Stånden hufvudsakligen på grund deraf, att, om ett dylikt stadgande skulle beslutas, förslaget blifvit för tidigt väckt och att dermed borde anstå intilldess samtlige frågor om löne-förhöjning å de särskilda hufvudtitlarne kommit under Rikets Ständers pröfning, enär, i händelse de löne-tillökningar, hvilka Kongl. Majit äskat och Utskottet tillstyrkt, icke skulle alla af Rikets Ständer beviljas, det kunde inträffa att, med tillämpning af ifrågavarande stadgande, vissa beställningar, t. ex. Rikets högsta domare-embeten, komme att, i strid med grundlagens bud, utöfvas endast på förordnande.
Stats-Utskottets Utlåtande M 226. 19 Enligt sitt sedermera afgifna Utlåtande JVs 81, ansåg sig Utskottet ock, i följd af de gjorda anmärkningarne, böra göra den hemställan, att ofvannämnda moment, för det dåvarande, måtte utgå, samt förklarade, att, sedan yttrande meddelats öfver samtlige å Hufvud-titlarne förekommande frågor om löneförhöjning, Utskottet ville afgifva nytt förslag till bestämmelse i förevarande hänseende, innefattande äfven uppgift å de beställningar, som med stadgandet afsåges.
Utskottet, hvars sednare yttrande är af Riks-stånden godkändt, har nu, efter det samtlige frågor om löneförhöjning å de särskilda Hufvud-titlarne blifvit af Rikets Ständer pröfvade, tagit förslaget till stadgande i ofvan omförmälta afseende under förnyadt öfvervägande; och får Utskottet, som i sådant ändamål genomgått de beslutade aflönings-staterne och dervid funnit, att ett så beskaffadt stadgande, som det ifrågavarande, blott kan komma att afse sådana civile beställningar, för hvilkas innehafvare äskad löneförhöjning icke är af Rikets Ständer beviljad på annat sätt, än att en viss summa blifvit ställd till Kongl.
Maj:ts nådiga disposition, härmedelst föreslå, att Rikets Ständer, jemte förut fastställda vilkor och grunder i afseende å aflöningen för de civile embets- och tjenstemännen i allmänhet, måtte besluta följande stadgande: »Sådana beställningar, för hvilkas innehafvare äskad löne»förhöjning icke är af Rikets Ständer beviljad på annat sätt, än »att en viss summa blifvit ställd till Kongl. Maj:ts nådiga dispo»sition, såsom förhållandet är med kanslist- och kopist-befattnin»garne inom Stats-departementen samt kanslist-tjensterne i de »fleste af Rikets kollegier, skola vid inträffande ledighet tillsättas »endast på förordnande; dock må de anvisade medlen jemväl »kunna användas till lämplige arfvoden inom vederbörande verk »såväl åt nuvarande tjenste-innehafvare som åt den eller dem, »hvilka förordnas att ledig tjenst tills vidare bestrida.» Stockholm den 15 Januari 1858. 20 Stats-Utskottets Memorial M 227.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandei Jtä 'ISO. (L A.) Ofvannämnde Utlåtande, deruti Stats-Utskottet, på anförda skäl, tillstyrkt att Rikets Ständer måtte å Riksgälds-kontoret till Kongl. Maj:ts disposition anvisa en summa af 140,000 R:dr R:mt att, i mån af behof, användas till inköp för Statens räkning af egendomen JYs 1 på Riddareholmen, i den händelse att Kongl. Majit, vid nådig pröfning af detta ärende, finner en sådan åtgärd vara för det allmänna nyttig och lämplig — är, enligt ankomna protokolls-utdrag, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bifallet, men af Bonde-ståndet afslaget, hvaremot Borgare-ståndet återremitterat Utskottets Betänkande, på grund af deremot gjorda anmärkningar.
Då emellertid Stats-Utskottet, efter erhållen del af de inom Borgare-ståndet afgifna yttranden, som föranledt den beslutade återremissen, funnit desamma icke innefatta andra skäl eller omständigheter, än dem Utskottet redan vid afgifvande af sitt förra yttrande tagit i behörigt öfvervägande, saknar Utskottet anledning att frånträda sitt af 2:ne Riks-stånd gillade Utlåtande, samt hemställer, att hvad Utskottet i ofvannämnde hänseende tillstyrkt och föreslagit, måtte äfven af Borgare-ståndet godkännas.
Stockholm den 15 Januari^ 1858. Stats-Utskottets Utlåtande JK 228. 21 N:o 228.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 18 Jan. 1858, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga orri förhöjning af inqvarteringsp enning arne i garnisons-orter utom Stockholm. (I. A.)
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion har Herr Bildt, K., anfört hurusom de inqvarterings-penningar, som, enligt Kongl. Brefvet af den 19 Juni 1845, utbetalas till Götheborgs garnison och, enligt Kongl. Inqvarterings-ordningen af den 22 Februari 1841, utgå till garnisonerna i landsorterne, genom de i sednare tider mycket stegrade hushyrorna befunnits vara så otillräckliga att de icke på långt när motsvarat det afsedda ändamålet, i följd hvaraf de redan otillräckliga lönerna måst tagas i anspråk för att betäcka bristen.
Med afseende härå och då det med visshet kunde antagas att ett anständigt möbleradt rum jemte sådana lägenheter, som, enligt tarifen Litt B. i inqvarterings-ordningen af år 1841, böra åtfölja, numera icke i Götheborg kunde erhållas under 20 R:dr R:mt och i landsorten ej under ett pris af 13i R:dr i månaden, har motionären hemställt att Rikets Ständer måtte förhöja den nu gällande inqvarterings-tarifen till det belopp, som å nedanstående tablå finnes upptaget, hvarvid motionären särskildt anmärkt dels att servis-penningarne, ehuru ännu otillräckliga, ej blifvit tagna i beräkning, då de endast äro vilkorligt bestämda att i framtiden utgöras af städerna, dels att 2:a och 3:e klasserna, såsom egande rätt till lika stora lägenheter, äfven borde åtnjuta enahanda belopp i inqvarterings-penningar, dels ock att för korporaler och manskap ingen förhöjning blifvit föreslagen, enär särskilda föreskrifter ålägga städerna att besörja deras inqvartering in natura. Stats-Utskottets Utlåtande JM 228.
Förslag till Tarif: Servis- Garnisonen i Götheborg.
(Klass-indelningen enligt 1841 års inqvarterings- ordning.) 1:a klass.
Öfverste m. fl. ... penningar, som inräknas i inqvarteringen.
Nuvarande inqvartering.
Föreslagen tillökning.
Summa. 30 700 300 1,000 600 100 700 2:a dito Öfverste-löjtnant m. fl 30 427.5 427.5 292,5 720 400 80 480 3:e dito Majorer m. fl.;... 30 292,5 720 300 180 480 4:e dito Kapitener m. fl. .. 30 213,75 266,25 480 120 200 320 5:e dito Subaltern-officera- re m. fl. . 24 142,5 97,5 240 75 85 160 6:e dito Under-officerare m. fl , 12 67,5 52,5 120 36 44 80 7:e dito Korporaler m. fl. . 1,75 12 — 12 12 — 12 8:e dito Manskapet m. fl. . 1,75 9 — 9 9 — 9 fr* c* Stats-Utskottets Utlåtande JM 228. 23 Jemte denna motion, som blifvit till Stats-Utskottets handläggning öfverlemnad, har Utskottet erhållit del af 2:ne, i anledning deraf, hos Ridderskapet och Adeln afgifna yttranden af Herr G. J. af Dahlström och Herr D. Silfverstolpe, hvilka begge förordat det väckta förslaget, den förre dock med yrkande af den förändring att beräkningsgrunden för i Wisby garnisonerande subaltern-officerare måtte, i anseende till de derstädes mer än i andra landsorter uppstegrade hyrorna, förhöjas från 13 R:dr 16 sk. till 16 R:dr 32 sk.
Hvad sålunda blifvit föreslaget, har Utskottet tagit i öfvervägande, men utan att nu ingå i någon närmare granskning af det uppgjorda förslaget, får Utskottet likväl erinra att de i ofvanstående tarif upptagna belopp för garnisonen i Götheborg äro betydligt högre än de inqvarterings-penningar, som, enligt Inqvarterings-ordningen för Stockholms stad af den 28 Februari 1856, åtnjutas af den härstädes förlagda garnison, så att skillnaden utgör i 1:a och 3:e klassen 250 R.dr, i 2:a klassen 190 R:dr o. s. v., hvadan således godkännandet af motionärens förslag skulle medföra en allt för stor och ej på giltiga skäl grundad olikhet i förmåner för officerarne å dessa begge garnisons-orter.
Utskottet mindre lämpligt att en fråga af denna beskaffenhet af Rikets Ständer upptages till pröfning endast på grund af enskild motionärs framställning, enär det måste antagas att, om en dylik förhöjning af inqvarterings-penningarne är af behofvet påkallad, Kongl. Majit icke skall underlåta, att, efter anmälan af vederbörande
Regements-chefer och sedan frågan blifvit behörigen utredd, derom till Rikets Ständer aflåta nådig framställning; och får Utskottet, på grund häraf, hemställa, att förevarande motion må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Stockholm den 15 Januari 1858 Reservation: af Herrar Bildt, D. G. och Törnebladh. G., hvilka yrkade, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj‘t täcktes till Rikets härnäst sammanträdande
Ständer aflåta nådig proposition i ämnet, samt att det för kapitener, subalterner. korporaler och manskap begärda anslag nu skulle beviljas.
STOCKHOLM, tryckt hos Eric Westrell, 1858. Stais-Utskottets Memorial N:o 229.
1 Nio 229.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 19 Jan. 1858, kl. 1 e. m.
Memorial, med förslag lill volerings-proposition i anledning af Riks-Ständens skiljaktiga beslut i fråga om anslag till beredande af tillfälle för Officerare af Arméen att ingå i utländsk krigs-ljenst. (U. A.) Enligt Stats-Utskottet tillhandakomne Protokolls-utdrag, halva, vid föredragning hos Riks-Stånden af Utskottets Utlåtande N:o 76, innefattande tillstyrkande, att ett anslag af 9,000 R:dr Riksmynt måtte af Rikets Ständer för hvartdera af åren 1058, 1859 och 1860 å Riksgälds-kontoret anvisas för alt, stäldt lill Kongl. Maj:ts disposition, användas till understöd åt Officerare af Arméens särskilda hufvudvapen, hvilka inträda i aktiv krigstjenst hos någon krigförande, i vänskapligt förhållande med Sverige stående makt, med rättighet för Kongl. Majit att hvad af anslaget inom ett år kan komma att besparas, få ett följande år för ändamålet disponera, Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutat, att ett anslag, af det förra Ståndet bestämdt till 18,000 R:dr, och af det sednare till 9,000 R:dr, må af Rikets
Ständer för hvartdera af ofvannämnda tre år å Riksgälds-kontoret anvisas för att, stäldt till Kongl. Majits disposition, användas till understöd åt Officerare af Arméens särskilda hufvudvapen, hvilka inträda i aktiv krigstjenst hos någon i vänskapligt förhållande med Sverige stående makt, hvars armé till större eller mindre del befinner sig på krigsfot, med rättighet för Kongl. Majit att hvad af anslaget inom ett år kan komma Bih. till R.
Prot. 1856—1858. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 9 Häft. 1 2 Stats-Ulskottets Memorial N:o 229. att besparas, lä ett följande år för ändamålet disponera; Borgare-Ståndet deremot gillat Utskottets yttrande med den förändring, att, i stället för orden: ”någon krigförande, i vänskapligt förhållande med Sverige stående makt”, skulle införas dessa ord: ”någon i vänskapligt förhållande med Sverige stående makt, hvars armé befinner sig på krigsfot”, samt Bonde-Ståndet åter bifallit Utskottets Utlåtande oförändradt.
Ett så beskaflädt anslag, som det ifrågavarande, är alltså al samtliga RiksStånden beviljadt, äfvensom beloppet deraf blifvit genom tre Stånds sammanstämmande beslut bestämdt till 9,000
R:dr, hvaremot, i afseende å sättet för anslagets användande, trenne särskilta i någon mån skiljaktiga meningar uppstått, hvilka måste blifva föremål för votering i Förstärkt Stats-Utskott; och då ett Stånd, eller BondeStåndet, godkänt det förslag, Utskottet afgifvit, torde först, för bestämmande, hvilkendera meningen, antingen Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets, eller Borgare-Ståndets, skall blifva kontra-proposition i hufvud-voteringen, omröstning böra anställas, enligt en så lydande proposition: ”Den, som vill, att till kontra-proposition i hufvud-voteringen antages den mening, att ett anslag af 9,000 R:dr Riksmynt må af Rikets Ständer för hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860 å Riksgälds-kontoret anvisas för att, stäldt till Kongl. Maj:ts disposition, användas till understöd åt Officerare af Arméens särskilta hulvud-vapen, hvilka inträda i aktiv krigstjenst hos någon i vänskapligt förhållande med Sverige stående makt, hvars armé till större eller mindre del befinner sig på krigsfot, med rättighet för Kongl.
Maj:t att hvad af anslaget inom ett år kan komma att besparas, få ett följande år för ändamålet disponera, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition enahanda mening, med den förändring, att, i stället för orden: ”hvars armé till större eller mindre del befinner sig på krigsfot”, införas dessa ord: ”hvars armé befinner sig på krigsfot”.
För hufvud-voteringen får Utskottet föreslå följande proposition: ”Den, sorn vill, att ett anslag af 9,000 R:dr Riksmynt må af Rikets Ständer för hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860 å Riksgälds-kontoret anvisas för att, stäldt till Kongl. Maj:ts disposition, användas till understöd åt Officerare af Arméens särskilda hulvud-vapen, hvilka inträda i aktiv krigstjenst hos någon krigförande, i vänskapligt förhållande med Sverige stående makt, med rättighet för Kongl. Maj:t Sfals-Utskottels Ullätande N:o 230. 3 att hvad af anslaget inom ett år kan komma att besparas, få ett följande år för ändamålet disponera, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages (lista alternativet.) (2:dra alternativet.) Stockholm den 18 Januari 1858.
Nio “230.
Maj.ts Nådiga förslag om förhöjning af det å Nionde Hufvud-titeln uppförda anslag till ersättning för mistade löne-innehdllningar. (U. A.) Stats-Utskottet hade uti 3:dje punkten af sitt Betänkande Nio 167, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Nionde Hufvud-titel, förmält sig framdeles skola afgifva yttrande uti den af Kongl. Majit, jemlikt Dess Nådiga Pro position örn Stats-verkets tillstånd och behof (sid. 49), lill Rikets Ständers bepröfvande öfverlemnade fråga, att den från Fjerde Hufvud-titelns besparingar nu utgående fyllnad i vederlaget för de uppförde vakans- och liggetids-besparingarne, utgö - 4 Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 230. rande för Arméens Pensions-kassa 9,58 7 R:dr och för Civil-statens 2 45 Ridr, eller tillhopa 9,802 Ridr Banko, skulle särskilt anvisas medelst tillökningar i de för kassorna å förstnämnda Hufvud-titel uppförda ersättnings-anslag; och får Utskottet i detta ämne nu meddela följande utlåtande.
Vid 1850 och 1851 års riksdag afläl Kongl.
Maj:t tili Rikets Ständer förnyadt Nådigt förslag, bland annat, om upphörande af de genom då gällande författningar, under namn af vakans- eller förslags-liggetids-besparing, bestämda innehållningar utaf embets- och tjenstemäns löner samt om årliga anslag till vederbörande pensions-kassor såsom ersättning för dessa till dem anvisade och för uppfyllandet af deras förbindelser påräknade inkomster; och uti underdånig skrifvelse af den 13 Augusti sistnämnde år lemnade Rikets Ständer till svar härå, det de väl funnit, att de utgifter, som
Stats-verket i nämnda afseende skulle komma att vidkännas, såsom godtgörelse till pensions-kassorna för deras minskade inkomst, till en stor del blefve godtgjorde derigenom, att besparingarne å hufvud-titlarne betydligen ökades, men att då Stats-verket genom ersättningen till pensions-kassorna måste vidkännas en direkt kostnad al omkring 20,500 R:dr, och den godtgörelse, som derför skulle tillfalla detsamma, tillgodokomme besparingarne, hvaröfver Kongl. Majit egde dispositions—rätt, Rikets Ständer, sorn dessutom icke varit i tillfälle att på förhand beräkna det belopp, hvartill ifrågavarande tillökningar kunde uppgå, ansett sig icke böra å stat uppföra förenämnda, af Kongl. Majit till detta föremål äskade, betydliga anslag, hvaremot Rikets Ständer, jemte medgifvande för sin del, att de vakans- och förslagsliggetids-löneinnehållningar, hvilka dittills, vid inträffande ledigheter, tillfallit Civil-statens Pensions-kassa, Arméens Pensions-kassa och Amiralitets-krigsmanskassan, måtte upphöra, beviljade, såsom bidrag till ersättning för den förmån, hvaraf dessa kassor genom förändringen skulle gå i mistning, ett årligt anslag af 5,000 Ridr Banko att på Riks-statens Nionde Hufvud-titel uppföras till Kongl. Majits Nådiga disposition, såvida Kongl. Majit funne för godt att af de på hufvud-titlarne härigenom uppkommande ökade besparingar anvisa de summor, hvilka utöfver dessa 5,000 Ridr erfordrades såsom ersättning åt förenämnda pensions-kassor.
Majits vid nämnda riksdag aflåtna Nådiga Proposition i ämnet innehåller, uppgick den för kassorna beräknade ersättning för uppburne vakans- och liggetids-besparingar, i medeltal för 10 år, till 20,484 Ridr 34 sk., eller i jemn summa till 20,500 Ridr, deraf, enligt hvad Utskottet vidare inhemtat, skulle tillkomma Civil-statens Pensions-inrättning 6,140: -— Arméens Pensions-kassa 12,680: — och Amiralitets-krigsmans-kassan 1,680: — eller tillhopa 20,500: — Ståls-Utskottets Utlåtande N:o 230. 5 och då, jemlikt Kongl.
Maj:ts Nådiga Brei' till Kongl.
Stats-kontoret af den ] 7 September 1851, ofvannämnda af Rikets Ständer anvisade ersättnings-anslag, 5.000 R:dr, borde mellan de särskilda kassorna sålunda fördelas, att Civil-statens Pensions-in rättning deraf erhölle . . 1,497: — Arméens Pensions-kassa 5,095: — och Amiralitets-krigsmans-kassan 410: — komme alltså fyllnaden i vederlaget för ifrågavarande besparingar att utgöra för Civil-statens Pensions-inrättning 4,643: — för Arméens Pensions-kassa 9,587: — och för Amiralitets-krigsmans-kassan . . . . 1,270: — Hvad nu angår ifrågavarande från Fjerde Hufvud-titelns besparingar utgående fyllnad i nämnda vederlag, har Utskottet, inhemtat, att det Arméens Pensionskassa tillkommande fyllnads—belopp, 9,587 R:dr, enligt meddelade särskilda Nådiga föreskrifter, blifvit, efter hvarje års slut, af Kongl.
Krigs-kollegium till Kassans
Direktion anordnadt med 1,090 R:dr af besparingarne å anslaget för Artilleri-regementena och med återstoden, 8,497 R:dr, af Fjerde Hufvud-titelns allmänna besparingar, äfvensom att, jemlikt Nådigt Bref till Kongl. Stats-kontoret af den 11 Juni ■1853, Kongl. Maj:t förordnat, att Civil-statens Pensions-inrättning från och med år 1852 och framgent egde att, såsom ersättning för förlorade vakans- och liggetids— besparingar, årligen uppbära vissa uppgifna belopp från de särskilta Hufvud-titlarnes besparingar och deribland 215 R.dr från Fjerde Hufvud-titelns, hvilken titel äfven bidragit till de nämnda Pensions-kassa tillflutne löne-innehållningar.
Genom det ofvanstående är redan upplyst, att Rikets Ständer vid 1850 och 1851 års riksdag beviljade såsom bidrag till ersättning för den förmån, hvaraf omförmälta Pensions-kassor genom vakans- och förslagsliggetids-besparingarnes upphörande gingo i mistning, ett årligt anslag af 7,500 R:dr Riksmynt, såvida Kongl. Maj:t funne för godt att af de på Hufvud-titlarne härigenom uppkommande ökade besparingar anvisa de summor, hvilka utöfver nämnda belopp till kassornas ersättande erfordrades; och har jemväl, såsom vidare är anfördt, fyllnaden i sagde vederlag, efter stadgad fördelning, utgått af de särskilda Hufvud-titlarnes besparingsmedel och till den del, som belöpt på Fjerde Hufvud-titelns besparingar, utgjort sammanlagdi 9,802 R:dr Banko, eller i Riksmynt 14,703 R.dr.
Att nu, oaktadt det af Rikets Ständer vid beviljandet af ofvannämnde ersättnings-bidrag fästade förbehåll, anvisa ytterligare medel för ifrågavarande ändamål på det att nyssnämnda Hufvud-titels besparingar skulle från berörde utgift befrias, synes likväl Utskottet vara desto mindre nödvändigt, sorn, i betraktande deraf, att vid innevarande riksdag betydliga dels nya dels ökade anslag å Fjerde Hufvud-titeln blifvit beviljade samt, genom uppförandet af ett förslags-anslag till bekostande af mathållningen för garnisons-regementenas manskap, besparings-medlen icke vidare, såsom förut skett, be - 0 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 230. höfva till detta föremål anlitas, det måste antagas, att Fjerde Hufvud-titelns besparingar, hvaraf ifrågavarande ersältnings-belopp hittills kunnat bestridas, hädanefter skola för ändamålet lemna än större tillgång; och då för öfrigt något giltigt skäl ej förekommer, hvarföre nyssnämnda Hufvud-titels besparingar skulle mera, än de andra Hufvud-titlarnes, från en så beskaffad ersättning, som den ifrågavarande, fritagas, har Utskottet funnit sig sakna anledning att till Kongl. Maj:ts förevarande
Nådiga framställning tillstyrka Ilikets Ständers bifall.