Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. inhemtat, att dylika lägenheter utgöra endast fyra stycken, nemi, Orlunda Pastorat till Wadstena Skola, Ekers till Örebro Skola, Barnarps till Jönköpings Skola, samt Hyllie och Bunkeflods Prasbende till Malmö Skola, hvilket sistnämnde Praebende dock redan för everldeliga tider är vordet Malmö Skola afhändt, ulan att den lill Skolan derifrån utgående årliga afgäld, i penningar per medium beräknad till 22f> R:dr 3G sk., af behofvet påkallas såsom löntillökning för Kyrkoherden vid berörde Pastorat. R.
St. inse väl rigligheten af den grundsats, hvarpå förslaget om indragning af SkoiPi •aebenden livilar; roen så länge Skol-Staten icke kan , på annan lämpligare väg, beredas några större tillgångar, hvilkas behöflighet ådagnlägges, bland annat, deraf, att, enligt nu gällande lönings-stat, Rectorer vid högre Lärdoms-Skolor i allmänhet icke åtnjuta högre lön än 720 R;dr, hafva R.
St., för deras del, trott frånskiljandet af nämnde fyra Praebenden icke vara af någon väsendtlig nytta, men väl medföra åtskilliga olägenheter; hvadan och enär R, St. ansett tiden ännu icke vara inne för verkställigheten af Expeditions-Utlot tels Förslug till ural Skrifvelse N.-o 326. förslaget om Praebende-pastoratens skiljande från Skol-sysslor, R.
St. skolat liil E. K. M. i underd. hemställa, att, vid hvad derom nu är förordnadt och gällande, må ännu tills vidare förblifva.
Beträffande sedermera de af Consistorierne i Westerås och Götheborg, under Litt. a och b, upptagne framställningar; så hafva R.
St. funnit den gemensamma syftning deri innefattas, att Lärarne vid Elementar-Läi overkeu skulle af Stats-Verket förses med det uti Interims-Staten för hvarje beställning föreslagne löne belopp, oberäknadt de serskilda förmoner af Praebende-pastorat, Praebende-hemman, hushyra, m. m., som dervid kunde vara förenade; men utom det, att en sådan åtgärd skulle leda derhän, att Lärare-beställningar, vid hvilka inkouisterne genom dylika serskilda förmoner redan äro ganska betydliga och vida överskjutande hvad vid Interims-Slatens uppgörande ansetts böra såsom lön skäligen bestämmas, icke dessmindre skulle förses med ytterligare löne-anslag, eller skillnaden emellan den hittills på lönen anvisade kronotionde-spanmål och det minimibelopp deraf, som vid Interims-regleringens uppgörande blifvit fastställd t, hafva R.
St. tillika, af dem tillhandakomne handlingar, inhemtat: att, vid de åren 1819 och i83i verkställda löne-regleringarne, omnämnde serskilda förmoner tagits i beräkning; att de derigenom uppkommande besparingar äro påräknade för aflönandet af ett icke ringa antal ännu ej tillsatte Lärare vid Elementar-Läroverken, såsom Lärare i moderna språken, gymnastik, m. m., och att, så vidt denna hufvudgrund för löneregleringen rubbas, den i de fleste deiar redan verkställda organisationen af Elementar-Llroverken icke kan bestå, utan så framt ett motsvarande bidrag anvisas.
Och som det vid sista Riksdag tills vidare beviljade och nu vid denna Riksdag på Stal uppförda anslag af 42,000 R:dr, i och för Elementar-Läroverkens reglering, skett under förutsättning, att denna releiing, med ett så betydligt årligt bidrag, skulle kunna till vägabringas, och att, genom en jemnare fördelning af tillgångarne, allas billiga anspråk skulle blifva uppfyllde, hafva R. St., lika med E. K. M., funnit, det ofvanberörde, af Consistorierne i Westerås och Götheborg, gjorda framställningar bort ogillas; och få R.
S'. i öfrigt, i afseende på detta ämne, yttra den grundsats: att, vid bestämmandet af Gymnasii- och Skol-lärares löner, böra i beräkning tagas alla serskilda löne-förmoner af Praebendepastorat, Piaebende-hemman, hemmansräntor, embetsgårdar, boställen eller vederlag, tomter och jordar, eller andra lägenheter, boningsrum, hushyror och enskilJa anslag, m. m., dock med undantag af Rectorernes embets - Ejcpeditions-TJtskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 326. i5r gårdar, fria boningsrum eller motsvarande byresmedel, hvilka icke heller hädanefter böra i beräkningen ingå; äfvensom med enskilda donationer, i händelse dSssa skulle vara så betydliga, att den donerade fondens afkastning vore större än lönen å Stat, och alltså donations-gifvarens vilja tydligen varit, alt åt en viss Lärare-befattning bereda en högre inkomst, bör sålunda förhållas, att innehafvaren af en dylik donation väl icke må uppbära den å Stal uppförda lön, men deremot icke vidkännas något afdrag för det belopp, hvarmed donationen öfverskjuter samma lön; i sammanhang hvarmed R.
St. tillika ansett sig böra i underd. tillkännagifva, det R.
St. jemväl för sin del gilla Skol-Revisionens antagna grundsats: att för lika befattningar inom Elementar-Läroverken öfver hela Riket bör vara lika löner, dock så, att Lärarne inom hvarje tjenstegrad få, i lika förhållande, de äldre större och de yngre mindre löner; med iakttagande likväl äfven härvid, af ofvanomnämnde undantag, i afseende på Rectorernes boslälls-rurn eller hushyror och enskilda donationer, hvilka gifva större afkastning än lönen å Stat.
Vidkommande den under Litt. d. upptagna, från Carlstads och till en del äfven från Hernösands Consistorium gjorda und. framställning, så få Rikets Ständer, i afseende på den del deraf, som afser grunden för lönernes bestämmande, endast 1 und. åberopa deras här ofvan, i anledning af punklerne a och b, afgifna yttranden; och hvad angår liden, då lönerne skola bringas i öfverensstämmelse med den fastställda Staten, samt besparingarne alltså skola taga sin början, och hvilken bemälde Consistoriel' i und. hemställt icke malte vidtaga vid nuvarande innehafvares afgång; så kunna R.
St. icke underslödia denna hemställan, såsom hinderlig för verkställigheten af den beslutade organis»!ionen, utan hafva R.
St. ansett, att de löner, hvilka, i förening med enskilda anslag, Praebende-pastorat och Praebende-hemman, m. m., eller dessa oberäknade, redan öfverstiga det löne-belopp, sorn för befattningen bestämmes, böra, vid först inträffande vacance, till sådant belopp nedsättas.
Slutligen, och då vid en så allmän reglering, som den nu ifrågavarande, händelser tvifvelsutan skola inträffa, då antagne allmänna grunder icke till alla delar kunna tillämpas, utan der förekommande serskilda förhållanden göra ett undantag eller en modification nödvändig, få Rikets Ständer härmed till E. K. M. i underd. öfverlemna att, efter det vederbörande Stifts-Styrelser blifvit hörde, låta uppgöra och definitivt fastställa Staten för Elementar-Läroverkens personal.
IJ2 Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse K.-o 3-if.
Hvilket allt Rikets Ständer, i anledning of E. K, M.‘s högslberörde Nådiga Skrifvelse, skolat härmed i underdånighet anmäla, Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3o April i835.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 3o April i835.
Presie-Ståndet den 3o — — Borgare-Slåndet den 3o — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående af KammarRätts-Rådet S.
Lindberg och Häradsskrifvarén A.
Halldin sökt eftergift df dem ålagd betalningsskyldighet för förre Kronofogden /.
H. Hoflings uppbörds-brist. TStats-Utsk.
N:o 439) S, A. K.
Sedan forre Landskamereraren i Hallands Län, numera Landskamereraren i Wermland, Kammar-Rätts-Rådet S.
Halldin, hvar för sig, hos E. K. M. i underd. anhållit, att af Nåd njuta eftergift af dem ålagd betalnings-skyldighet för förre Kronofogden J. H. Iloflings uppbördsbrist, bar E. K.
M. behagat de ingifne ansökningarne, jemte vederbörandes underd.
Utlåtanden deröfver, genom Nådig Remiss af den 21 nasti.
Mars, till Rikets Stånders Statsutskott öfverlemna, till det afseende Rikets
Ständer kunde finna de dervid förekomne skäl och omständigheter föranleda.
Af berörde handlingar inhemtas, det Eder Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Rätt, i anseende till Lindbergs och Halldins uraktlåtenhet att iakttaga nödig conlrol å numera aflidne Kronofogden i Halmstads Fögderi J. H.
Hoflings redovisningsåligganden, genom Utslag af den 23 Augusti i832, förklarat den förre, eller Lindberg, skjddig alt för bemälde Hoflings, under utöfningen af Kronofogde-beställningen, åsamkade oeh behörigen fastställde balance, bestående af i8i3, 1Sr4 ocb iSi5 årens diverse uppbörds-medel, 3,6o4 R:dr 17 sk. 1 r:st., samt af 4>9$9 R;dr 35 sk. ix rst., sem voro oredo viste af ett den 5 Julii 1814 utur Landt-Ränteriet uppburet förskott Expeditions-Utskoltets Förslag till tind.
Skrifvelse N.-o 3ij. \ 33 förskott till durchtågs-kostnader, eller tillUopa 8,564 R:dr 5 sk., stanna i ersättning lill E. K. M. och Kronan, och den senare, eller Halldin, att med 7,733 R:dr 35 sk. 7 r:st. gälda den brist, som, i afseende pä de, efter uppgift, Hofling år 1816 frånstulne uppbördsmedel >2,466
R;dr 3a sk., i Kronans fulla ersättning uppstode, sedan Hoflings alla tillgångar blifvit dertill använde; uti hvilket Kammar-Rättens Utslag, E. K. M., i anledning af Lindbergs och Halldins deröfver anförde underd. besvär, icke funnit skäl göra annan ändring, än att hvad hos Hoflings löftesmän komme att utgå icke borde afräknas allenast på den summa, hvarföre Halldin blifvit ålagd ansvarighet, utan skulle fördelas på de serskilda belopp, sorn kläganderne, hvar för sig, borde ersätta, i mon af hvardera summans förhållande lill hela den efter Hofling nu befintliga kronomedels- och uppbördsbrist; och hafva Lindberg och Halldin uti ofvanomförmälcla underdåniga ansökningar, lill stöd för deras underd. anhållan om eftergift och befrielse från det dem ådömde ersättnings-ansvar, hufvudsakligen anfört: det de endast egde obetydlig tillgång till gäldande af ersättningsbeloppet; att denna tillgångs användande dertill skulle försätta dem uti utblottadt tillstånd, hvilket blefve destomera tryckande, som Lindberg egde hustru och flera barn, samt tillika nödgades bidraga till någre ålderstigne anhöriges bergning, och Halldin, vid 6a års ålder, hade hustru och g barn att försörja; att uraktlåtenheten alt, vid de tillfällen då Hoflings balancer uppkommit, icke hafva iakttagit föreskrifne formaliteter i afseende på controlen af hans uppbörd, blifvit föranledd, af öfverhopade göromål vid deras trägna tjenstebefaltningar, samt att bägge njöto tillfredsställelsen, att hafva oegennyttigt sökt uppfylla sina tjenstepligter, med hvilka de hoppades ännu kunna vara det allmänna och sine medborgare till gagn; i hvilket hänseende Halldin ock vid sin ansökning bilagt ett intyg af åtskillige ståndspersoner i orten, hvilka, jemte underdånig förbön om Halldins förskonande från ersättnings-beloppets gäldande, vitsordat dess drift, oegennytta och noggrannhet vid fullgörandet af sina tjenste-åligganden, äfvensom i öfrigt utmärkta välförhållande.
Uti hvilken förbön för Halldin, Riksdagsfullmägtige från Falkenbergs Stad och Halldins Häradsskrifvare-district, uti serskild till E. K. M. ingifven och den Nådiga Remissen bilagd underd. skrift, likaledes instämt; hvarförutan Lindberg serskildt i underd. anhållit, att, derest han icke helt och hållet erhölle förskoning från erläggan. de af den honom ådömde summan, med vissa undantag af lös och fast Bi/i. till R.
Prot. 1834 och 1835. 10 Sami. 1 Afd. a Band. 10 l54 Expeditions-Utskollets Förslag till und.
N.o 827. egendom, få godtgöra sin skuld, så långt de afstådde tillgångarne medgåfvo.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit och handlingarne i öfrigt innehålla, hafva Rikets Ständer, hvad först beträffar KammarRätts-Rådet Lindberg, väl funnit hans förseelse, att icke iakttaga nödig uppmärksamhet och gällande föreskrifter i afseende på controlen af lo 1 re Kronofogden Hoflings uppbörd och redovisning, vara af svårare art än Häradsskrifvare!!
Halldins försummelse; men Rikets Ständer hafva ock trott sig böra taga i betraktande Lindbergs ringa tillgångar till denna skulds liqviderande, jemte öfrige för honom förekommande ömande omständigheter; och hafva Rikets Ständer derföre funnit godt bifalla, att Kammar-Rätts-Rådet Lindberg, emot det, att han, inom fyra år, räknadt från och med det innevarande, erlägger hälften af den honom ådömde summan, med en fjerdedel af beloppet hvartdera året, må från vidare kraf eller ersättningsanspråk härutinnan befrias.
Vidkommande Häradsskrifvaren Halldin; så och då upplyst blifvit, att han endast genom underlåtenhet att, i föreskrifven tid, afgifva rapport öfver de medel, som influtit vid den uppbördsstämma, sorn hållits näst före den tid stölden från Hofling skall föröfvats, blifvit ålagd ersättnings-ansvar, hafva Rikets Ständer ansett skäl förekomma för beviljandet af större lindring för honom, än här ofvan för Lindberg är vordet medgifvet; hvadan, och med afseende tillika å de för Halldin serskildt talande omständigheter, Rikets Ständer velat tillåta Häradsskrifvaren Halldin, att med en fjerdedel, deraf minst hälften bör erläggas inom slutet af detta år och återstoden inom nästa års utgång, godtgöra det honom ådömda ersättningsbelopp.
Hvilket allt Rikets Ständer, till svar å E. K.
M.'s högslberörde Nådiga Remiss, få härmed i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3o April i835. Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 3aS. 155 N:o 328.
Uppläst och godkänd hos RidJ. och Adeln den 3o April 1835- Preste-Ståndet den 3o — — Dorgare-Ståndet den 3o — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse> rörande uppsigten och controlen öfver vården aj Götha Canal-Verk.
N:o 6o.) S. A. K.
Då Rikets Ständer, i anledning af gemensamt gjord framställning från deras Stats- och Banco-Utskott, funnit Götha Canals framtida vidmagthållande, fastän de i och för Canalens anläggning och fullbordan från så väl Stats-Verket sora Banken lemnade lån redan blifvit af Rikets Ständer afskrifne, destohellre vara af vigt, sora, enligt pri vilegierne för Götha Canal-Bolag, Stats-Verket eger uppbära en del af Canal-inkomsterne, då dessa öfverstiga ett visst belopp, samt Götha Canal-actier, hvilkas värde beror på Canal-inkomsterne, få, i följd af Rikets Ständers Actieegarne gifna löfte, uti Banken belånas; hafva Rikets Ständer beslutat, att, för framtida uppsigten och controlen öfver Götha Canals vidmagthållande, Fullmägtige i Banken och Rfksgälds-Contoret må berättigas gemensamt utse och välja dels ett Ombud, som eger, att, i egenskap af Ledamot, å Stats-Verkets samt Bankens vägnar, uti Götha Carial-Directiou deltaga, dels ock ett
Ombud vid de årliga revisionerne af Cunal-Verkets räkenskaper.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3o April i835. 156 Expeditions-Utskoltets Förslug till uncl.
N-o 32g.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 4 Maj* 1835.
Pieste-Ståndet den 4 — — Borgare-Ståndet den 4 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående en uppkommande brist i Stats-Ferkets tillgångar för år i835 genom Rikets Ständers beräkning af Tull- och Bränvins-inkomsterne.
N:o 45°0 S. A. K. Sedan E. K. M:s och Rikets Stats-Contor hos E. K. M. i underd. anmält, att Rikets Ständers Stats-Utskott, i Förslag till Reglemente för Riksgälds-Contoret, upptagit den så kallade statsfyllnadssumman, eller det belopp af allmänna bevillningen, som intill nästa Riksdag borde till Stats-Verket årligen utgå, ifrån och med innevarande år i835, till i,i45,i 9° R:dr Banco och således 720,000 h.dr om året mindre, än den summa af 1,865,190 R:dr, som Stats-Ulskottet, på grund af hvad de senare åren för sådant ändamål erfordrats, förut beräknat vid den af Utskottet uppgjorda Stats-reglering, hvilken, hvad utgifterna beträffade, enligt Rikets Ständers beslut, ifrån och med detta år trädt i verkställighet; så och ehuru den vid denna Riksdag antagna beräkning af tullinkomsten med 4oo,ooo R:dr och af bränvinsskatten med 320,000 R:dr, eller tillsammans 720,000 R:dr mera än Stats-Utskotlet först upptagit, vore till siffran rigtig och äfven i verkligheten från och med år i836; men de nya Författningar om lulloch bränvins-afgifterne, hvarpå den beräknade tillökningen i Stats-Verkets tillgångar grundade sig, icke kommo att vinna tillämpning förr, än ifrån och med nästa år, hvarigenom för innevarande år en brist nppstode i Stats-Verkets tillgångar, svarande mot beloppet af berörde tillökning eller 720,000 R;dr; har E. K. M., genom till Stats-Utskotlet aflåten Nådig Skrifvelse den 11 sisth April, fästat
Utskottets synnerliga uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att Riksgälds-Contoret varder ålagdt och försatt i tillfälle att, i mon af behofvet, inom detta årsslut, tillhandahålla Stats-Verket denna, af en missräkning i tillgångarne för året härflytande, tillfälliga brist, för så vidt den ej kan af tilläfventyrs ingående behållna öfverskottsmedel 3 Stats-Verkets inkomster godtgöras.
M. sålunda behagat i Nåder framställa hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; hvarvid Rikets Ständer, på grund af de Expeditions-Utskottets Förslag till und.
N.-o 329. upplysningar deras Stats-Utskott meddelat, inhemta!: att bruttobehållningen af Stora Sjö-Tullsbevillningen år 1833 utgjort 2,786,34a
R;dr i3 sk. 4 r:st* oc^ alt densamma år 1834 med omkring 20,000 R:<lr understigit nämnde belopp; alt tullinkomsten blifvit vid denna Riksdag i Riks-Staten upptagen till R:dr 2,950,000: — — och om tullmedel innevarande år 1835 inflyta till omkring lika belopp som år i833, och delta belopp afdrages ifrån ofvanstående i Riks-Staten upptagne summa med — 2,786,342: i3. 4* så uppkommer en brist af . — 163,657: 34- 8- eller, när till denna brist, i rundt tal beräknad till — i63,ooo: — lägges hvad 1834 års tullinkomst understigit nästföregångne årets eller omkring — 20,000: — en brist af — 183,000: — — men hvilken, till förebyggande af all våda och 0- säkerhet vid beräkningen, autages uppgå i rundt tal till — 25o,ooo: — — och då härtill kommer skilnaden emellan hvad bränvinsbeskaltningen , efter ännu gällande Författning, af så väl Rikets Ständer som af E. K. M. i dess högstberörde Nådiga Skrifvelse ansetts böra inbringa, eller 43o,ooo R:dr, och hvad Rikets Ständer, på grund af den vid innevarande Riksdag åtagne beskattning, ansett densamma framdeles böra uppgå till, eller 750,000 ... — 320,000: — *— så utgör den genom förhöjda beräkningar af tulloch bränvins-bevillningen uppkommande brist i Stats-Verkets tillgångar för år i835 ....
— 570,000: — — men hviken brist likväl kommer att minskas i den mon i835 års Tullinkomst skulle öfverstiga det af Rikets Ständer beräknade belopp.
Då Rikets Ständer, lika med E. K. M., anse det vara af största vigt och angelägenhet, att Stals-Verket icke saknar erforderlige tillgångar, att dermed i behörig ordning bestrida de uti Riks-Staten bestämda utgifter, och fråga nu endast är om ett förskott, som af Riksgälds-Contoret skulle komma att meddelas, intilldess 1835 års Hufvudbok mot slutet af år 1837 Expeditions-ZJtshollets Förslag till tind.
N.o 33o. hinner afslutas och samma års extra Statsbrist utrönas, då Stats*Veikct, i händelse den extra Statsbristen skulle befinnas uppgå till mindre belopp, än hvartill den nu är vorden af Rikets Ständer beräknad, är skyldigt att densamma till större eller mindre del återbetala, hafva Rikets Ständer beslutat att under benämning:
"förskott å förmodad extra Statsbrist för år i835f på Riksgälds-Contoret anvisa högst 5no,ooo R:dr Banco till Stats-Contorets disposition, att utgå till ena hälften, eller 285,ooo R:dr, i Januarii månad, och andra hälften i Februarii månad nästkommande år i836, hvilka medel böra af Riksgälds-Contoret, i händelse annan tillgång icke skulle förefinnas, genom upplåning anskaffas, och för hvilken tillfälliga upplåning tillräcklig ränte- och amortissementsfond redan är beredd genom den summa, som blifvit Riksgälds-Contoret årligen tillslagen för betäckande af Contorets ränte- och amortissements-utgifter.
M:s högstberörde Nådiga Skrifvelse, få härmed i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 5 Maji 1835, N:o 33o.
Uppläst ocli godkänd hos Ridd. och Adeln den 7 Maji i835.
Preste-Ståndet den 7 — — Borgare-Slåndet den 7 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förändrade föreskrifter i afseende på jernbelåningen i Stockholm och Götheborg. (Banco-Utsk.
I afseende på nu gällande föreskrifter, rörande Bankens belåning af jern- och våg-effecter i Stockholm och Götheborg, hafva Rikets Ständer, i anledning afgjord framställning och efter Banco-Utskottels tillstyrkande, beslutat den förändring, att pantegare i nämnde städer må vara fritagne från det åliggande, att vid reqvisition, lill erhållande af våg-attest, specificera panten till stämplar, dimensioner, stång- och stycketal, äfvensom från Expcditions-V t skottets Förslag till und.
Skrifvelse N.O 33o. skyldigheten, att dylik specificalion, jemte våg-attesten, till Banken eller Låne-Contoret aflemna; samt att intet slag af vågförde effecter får i Banken eller Götheborgs Låne-Contor belånas, som icke under loppet af senast förflutne tio år undergått uppvägning och dervid blifvit, enligt Författningarne, till sin fullgoda beskaffenhet granskadt och pröfvadt, hvarom vågattesten skall innefatta bestämdt intyg.
I sammanhang härmed, hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet derå, att Formulairen för de ännu bruklige skuldförbindelserne för lån å vågförde effecter utsätta betalningstiden till October månads slut påföljande året, men att E. K. M:s Nådiga Kungörelse af den i3 Februarii i83o, utfärdad, i enlighet med Rikets sist församlade Ständers beslut, innehåller föreskrift för gäldenär, alt årligen föranstalta, det alla hos Banken i Stockholm eller Låne-Contoret i Götheborg qvarliggande våg-attester, som äro utfärdade till och med den i5 November, då all skeppning från vågarne gemenligen upphört, blifva, under samma löpande år, inom den t December, omsatta och förnyade, sålunda, att Banken eller Låne-Contoret tillställes ett af vågbetjeningen utfärdadt ytterligare bevis, sorn, med åberopande af förra våg-attestens numer och datum, styrker, att samma panter äro qvarliggande.
Och emedan omförmälde skilnad af femton dagar emellan lånens vanliga betalningstid och afslutningen lör skeppningen medför den olägenhet, att en gäldenär, som inom föreskrifven tid fullgjort sin liqvid med Banken eller Låne-Contoret, men genast vill uttaga våg-attest till ny belåning af den qvarliggande panten, nödsakas att, inom årets utgång och således blott efter omkring 2tne månaders förlopp, åter anskaffa och förete sådant förnyelsebevis, som ofvan nämndt är., hafva Rikets Ständer, till afhjelpande af nämnde olägenhet, beslutat, att betalningstiden, för lån emot pant af effecter å Stockholms och Götheborgs vågar, må utsättas, i stället folden sista October, till den i5 November näslpåföljande året; äfvensom Rikets Ständer förordnat, det skuldförbindelserne för belåning af dvlike effecter i nämnde städer böra erhålla ett tillägg, hvarigenom låntagaren utfäster sig, vid påföljd af lånets utsökning, att iakttaga den i Kongl.
Kungörelsen den i3 Februarii i83o, punkten 5, meddelade föreskrift om inlemnande af förnyelsebevis.
Hvilket allt Rikets Ständer skolat lios E. K. M. i underd. tillkänna - c, . ., - 160 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N-'0 33t. gifva, jemte underd. anhållan, det E. K.
M. läcktes, till vederbörandes efterrättelse, Kungörelse härom i Nåder låta utfärda.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 Maji i835.
N:o 331. fl Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 9 Maji 1835.
Preste-Ståndet den 9 — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 9 — —- Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående Stats-Verkets inkomster för år i835 och följande år, intilldess den vid nästa Riksdag skeende Stats-Reglcring blifver gällande.
N:ris 45 och 2o5, samt Bevilln.-Utsk. N:o 56.) S. A. K.
Efter öfvervägande af hvad E. K. M:s till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition, om Stats-Verkets tillstånd och behof, samt Stats-Contorets i samma ämne afgifne underd.
Berättelse innehåller, rörande StatsVerkets inkomster, hafva Rikets Ständer nu antagit desamma, till beräkning i Riks-Staten för år i835 och följande år. intill dess den vid nästa Riksdag skeende Stats-Reglering blifver gällande, att utgöra:
Ordinarie inkomster och restantier 4>°38,5oo.
Extra Ordinarie eller Bevillningsinkomster: 1:0 Tullmedlen: Stats-Verkets påräknade netto-inkomst. 2,388,000: Tull-Verkets
Stat och utgifter . . . ^^2>ooo:3)r)5o)ooo: 2:0 Salu-Accis-afgift af Städerne 7,500: 3:o Postmedlen:
Stats-Verkets påräknade netto-inkomst , . 100,000:
Till Post-Verkets Stat och utgifter . . . 35mooo:^50>000.
Transport 3,4o7,5oo:4»°38,5oo.
Charl* Expeditions-Ulskoltels Förslag till und.