Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enskilda öfverenskommelse!' i denna väg emellan pastor och församling äro emellertid träffade inom de Heste paslorater, dock icke på längre tid än 23 med nu varande innehafvare, hvilken omständighet här förorsakat ett verkligt ondt vid nya val, men som svårligen står alt afhjelpa.
Ingenstädes uttaga pastorerne lill fullo den tionde, hvartill de äro berättigade enligt 1648 års konventions-stadga.
Till vidmakthållande af ordning och polis inom hvarje socken äro By-ordningar fastställda oell Bya-Rätter valde, äfvensom, hvilket redan liämndt är, vid fiskelägena äro tillsatte Hamnrätter.
Arbetshuset i Wisby, sorn år 1839 af Eders Kongl. Majit erhållit ett förnyad t Reglemente, och året förut ett statsanslag af 1,114 R:dr 16 sk. lill lokalens reparation, hvilken nu befinner sig i godt stånd, har under de förllutne 3:ne åren fortfarande haft stora svårigheter att öfvervinna, härflytande af stegrade pris på ved och lifsförnödenheler, lika sorn till högst betydlig grad genom den tilltagande svårigheten att, utan allt för stor förlust, kunna afsätta arbetshusets tillverkningar.
Å arbetshuset hafva varit intagne sedan 1826, då stiftelsen sattes i verket, Mankön 127.
Qvinkön 27.
Utgångna Mankön 124.
Qvar vid årets slut:
Mankön 3.
Qvinkön — Fattigvården handhafves inom socknarna enligt gällande författningar och yppas sällan några klagomål deröfver från de fattigas sida; särskild redovisning härför blef, enligt Kongl, brefvet den 5 Maj 1837, den 30 November lierörde år afgifven.
Hvarje socken försörjer sina orklösa fattiga, och handhafves noggrant förordnandet att socknarna skola ersälta hemtningskostnaden för deras kringdrifvande tiggare, sorn icke från socknen blifvit efterlyste.
Ehuru, såsom anfördt är, fattigpersonalen å landsbygden icke är betydlig, och i följd deraf dess underhållskostnad icke är tryckande, så äger dock ett motsatt förhållande rum i staden, hvilket ock föranledt att man der varit nödsakad lill att icke blott i stadens fattighus inrymma och underhålla ett större antal fattighjon, utan jemväl under vintertiden genom inrättad soppkoknings-anstall understödja en stor personal, hvarförutan kontanta understöd af räntemedlen af donerade kapitaler utdelas. 24 Oaktadt genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga anslag af dertill erforderlige medel, länshäktet år 1830 blifvit tillökt med 3 rum uti det vidliggande trånga tornet al stadsmuren, samt 1835 med en utvidgad fånggård, hvarigenom häktets osundhet upphört, är detsamma likväl till sitt utrymme i fångrummen oftast otillräckligt, särdeles i afseende dertill att tillfälle saknas till ransakningsfångars förvarande i enrum.
Ulan trängsel rymma de blott 19 fångar.
Alla rummen, utom de Irenne i tornet, besväras ock starkt af rök, orsakadt deraf att huset ar beläget tätt under den höga stadsmuren.
De tvenne sednaste åren har dock fånganlalet varit inskränkt, så att andra lokaler icke behöft användas för fångarnes förvarande.
En utvidgad fängelsebyggnad är dock af behofvet påkallad, om ändamålsenlig förvaring af fångarne skall kunna äga rum.
Stadslängelset är äfven i behof af utvidgning och förbättring.
Vid Norra häradets Tingställe saknas ännu fängelse.
O D Uti Länet äro 91 socken-magasiner inrättade, hvilkas fond af spanmål, enligt 1849 års bokslut, utgjorde 10,230 tunnor, och af hvilka många derjemte äga betydlig kontant förmögenhet.
Alla dessa magasiner styras efter det år 1814 nådigt fastställda Reglemente, med de af Eders Kongl. Maj:t den 5 Juli 1834 gillade förändringar.
Till meddelande af den undervisning, som Eders Kongl. Maj:ts nådiga Stadga om folkundervisningen föreskrifver, äro i alla pastorater folkskolor inrättade och med få undantag försedde med examinerade lärare, till hvilkas bildande är inrättadt ett seminarium i Wisby.
Helsovårdeu besörjes af 2 Provincial-läkare, 1 Stads-iäkare, och särskildt för Gottlands Nalional-beväring af en Sjukhus-läkare.
I Wisby finnes ett hospital för mottagande af dårar och personer, behäftade med vederstyggliga eller obotliga sjukdomar, som har 12 platser för hospitalshjon; ett lasarett med 12 sjuksängar, samt ett kurhus för veneriska patienter, med 30 platser.
Antalet platser på hospitalet har befunnits nog inskränkt emot härvarande behof, hvaremot sängrummen vid lasarettet, oaktadt en stor del patienter der blifvit vårdade, likväl, utom någongång tillfälligtvis, hitintills varit tillräckliga.
Under 25
Under de sista 3 åren hafva patienter intagits å Lasarettet.
Kurhuset. 1 848 102 43. 1849 104 36. 1850 69 41.
Kurhuset har de sednare åren varit mindre anlitadt, härledande sig hufvudsakligast deraf, att bensårs-patienter, sorn förut vårdats på kurhuset, förflyttats till en särskildt afdelning, benämnd kurhusets lasaretls-afdelning.
Skatle-bidråget till kurhuset har ock derföre stundom kunnat nedsättas något under det fastställda maximi-beloppet.
Lasarettets inkomster, beslående i frivilliga gåfvor vid bröllop och barndop samt en årlig kollekt i Sliflets kyrkor, uppgående tillsammans per medium lill 220 R:dr, hafva icke varit tillräckliga till lasarettets underhåll, hvarför ock Kongl. Maj:t genom nådigt bref den '7 December 1828 täckts dertill anslå af allmänna hospitalsmed len ett årligt bidrag af 400 R:dr, hvilka medel, i förening med den afgift patienter erlägga, nemligen per dag 12 sk.
Banko af alla som icke äro uti armod, och 8 sk. af Fatligförsörjningarne, hafva hitintills varit tillräckliga alt på ett ändamålsenligt sätt underhålla de sjuka, då härtill jemväl under några år tillskott erhållits från kurhusmedlen.
Wisby hospitals inkomster bestå dels i inflytande arrenden af dess ägande jord, dels i räntor af förut omförmälda hospitals-skattejordar, samt öfrige räntepersedel- förvandlade i penningar, och hafva förlidet år uppgått till: Jordeboks-ränta R:dr 504: 43. 8.
Jordeboks-spanmål » 620: 6.
— Arrende-spanmål » 3,226: 15. 6. hvarförutom hospitalet äfven tillflyter en obetydlig kontant inkomst genom håfmedel i Wisby domkyrka, utgörande årligen några Riksdaler.
Tomtören och Infäste-afgifter, anslagne till ruinernes underhåll, hafva uppgått till 152 R:dr 23 sk. allt Banko.
Till vedbrand äger hospitalet ännu någon tillgång i egen skog.
De till hospitalet anslagne 101 öke-dagsverken och 6 hande-dagsverken, hvilka förut in natura utgått och af Sysslomännen disponerats till införande af 50 kastar ved lill hospitalet, få numera enligt Serafimer-Ordens-gillets förordnande lösas med penningar efter markegång, och äro inbegripna i ofvan upptagna ränte-persedels belopp.
Det icke obetydliga öfverskottet af hospitalets inkomster remitteras till allmänna hospitals-fonden.
Berättelse öfver Gottlands Län för åren 1848—1850. 4 26 Hospitalets fastigheter beslå, utom bygg na cl erne, i 177 stycken kring hela landet spridda jordlägenheter.
En djurläkare är anställd i Länet, hvilken, förutom inkomsten af sin praktik, åtnjuter i löningsförmäner 50 R:dr statsanslag, 100
R:dr af Wisby stad samt omkring 12 tunnor spanmål från åtskilliga socknar på landet, som sig dertill förbundit.
Gästgifvare-skjutsen har af ålder bestridts af gästgifvare-bemman och ett eller annat dertill anslaget reservhemman, utan hållskjuts, hvilket ännu till det mesta fortfar, emedan endast på 13 gästgifvaregårdar entreprenad blifvit ingången.
Landlposten, till äfven enskildes brefs fortskaffande jemte kronobrefven, har hitintills fortgått, ehuru icke medförande all den säkerhet för brefvens fortkomst som vore önsklig.
Brandstodsföreningar äro ingångne för hvardera häradet särskildt, och hafva brandskade-ersättningarne, särdeles i Norra häradet, varit lindriga, icke något är öfverstigande 3 sk. 2 rst. på 100 R:dr brandförsäkringsvärde; i Södra häradet hafva de varit något drygare.
Summan af brandförsäkringsvärdet i Norra häradet år 1850 är 3,144,603 R;dr och i Södra 4,269,906 » eller tillsammans det betydliga beloppet 7,414,509 R:dr för åbyggnader på landet inom en provins, som äger få herregårdar och intet hemman af säteri- eller frälse natur.
Sedan uppå Hushållnings-Sällskapets inom Länet derom gjorde begäran allmänna skall blifvit påbudna att årligen hållas i Maj månad och under några år fortgått, utan att dervid skeende räf-fångst tillvägabringa! en motsvarande nytta mot förlusten af de dagsverken, som på dessa skall nästan ofta fruktlöst föröddes, hafva något mer än halfva antalet af socknar på ön genom algifter till en af dem gemensam jagt-kassa friköpt sig från skallgången.
Iläral har det förmånliga resultat uppstått att genom de från denna kassa utgående premier ett flerdubbelt antal räfvar blifvit dödade än hvad sorn förut skedde genom skallgång, med hvilken öfrige socknar ännu fortfara.
Utom förenämnde premier utdelas utaf ett i Länet slifladt jägare-förbund 2:ne större premier, som årligen tillfalla de 2:ne personer, hvilka under året fångat eller dödat det största antal räfvar.
Genom dessa åtgärder har antalet af räfvar på ön betydligt förminskats. 27
I sydligaste delen af ön och på Fårön, der allmogen har största antalet af får, anställcs genast skallgång, så snart det förmärkes, att någon räf in kommit i socknen. Wisby, Länets enda stad, har mantalsskrifne invånare:
Mankön 1,026 Qvinkön ^^2,634.
Man talsfrie:
Mankön 165 Qvinkön 262 Minderårige:
Mankön 657 Qvinkön 652,] gQg_ Tillsammans 4,370 personer, hvilken folkmängd i den generella uppgiften om öns befolkning redan blifvit upptagen.
Stadens förnämsta näring är handel; dernäst jordbruk med i sednare tider betydligt inskränkt bränvius-bräuning, sedan handtverksarbeten och slutligen fiske, hvaraf en del invånare hemta sin bergning.
Exporten beslår förnämligast af kalk, trädvaror samt spannmål.
Importen består i salt, specerier, men äfven uti alla fabråks-förnödenheter, emedan, utom för snus och tobak saint ett mindre pappersbruk, inga fabriker linnas på ön.
Handeln drifves af Wisby handlande såväl här i staden, som vid landthamnarne genom expediter, och af några vid dessa hamnar bosatte köpmän.
Landthandlande hafva blifvit antagne 14, hvaraf en afgått, så att nu qvarstå 13.
Någre handlande deltaga äfven med sina fartyg uti den allmänna frakthandeln såväl inom som utom Europa.
I)e på öns kuster ofta inträffande slrandningar lemna äfven tillfälle till förtjenst genom upphandlingar i parti vid auktionerna, och åt någre få uti kommissions-arfvoden.
Exporten af trädvaror sker till Lybeck och städerna i Hertigdömena Holstein och Schleswig samt till någre af de Danska öarne. 28 Packsten eller osläckt kalk utskeppas egentligen till Lybeck, Stralsund, Wismar och Rostock, hvilken sistnämnda stad är nästan den enda, som med egna fartyg här afhemtar osläckt kalk.
En obetydlig del packsten afsättes ännu på Holstein, men denna afsättning minskas årligen.
Fordom var exporten af kalk på Danzig och öfriga Preussiska släder, äfvensom på Danska staterna ganska betydlig, men har mer och mer aftagit, sedan i nämnde riken kalkbränning i stor skala blifvit införd.
Lös kalk utskeppas mest på Stockholm och Norrköping samt Skåne, som lill betydlig del afhemtar den med egna fartyg.
Spanmål och bränvin utskeppas för det mesta på Stockholm, men jemväl på andra Svenska orter, då stegrade priser derstädes dertill föranleda.
Vid gynsamma konjunkturer har äfven export af spanmål på England ägt rum.
Handeln på sydliga Östersjö-provinserna upphör gemenligen med September månads slut, hvarefter handeln på Stockholm blifver så mycket lifligare med export af spanmål, bränvin, saltadt fårkött samt import af specerier med mera.
Minuthandeln består i försäljning till landets behof af salt, specerier och alla slags kram varor.
De handlandes antal bar i sednare tider och äfven under dessa 3 åren ökat sig.
År 1847 utgjorde de handlandes antal 73 och år 1850 utgjorde det 81.
Hela antalet af borgare uppgår till 316.
Då sammandrag öfver export och import numera icke vid tullkammaren uppgöres, kail värdet af från staden utförda och dit införda effekter icke uppgifvas.
De handtverkare, sorn äro arbetssamma och hushållare, sakna icke god bergning af handtverket, ehuru allmogen vanligen icke anliter andre än färgare, urmakare, kopparslagare, guldsmeder och hattmakare.
Det jordbruk, som af stadsboerne idkas, är ganska betydligt och åkrarne närmast staden för det mesta af ypperlig beskaffenhet.
Den jordareal, som 29 tillhör stadens område, utgör icke mindre än 3,483f tunnland, hvaraf dock hospitalet äger 1,602, sladsjordar 970, kyrkjordar 1971, såkallade frijordar 697 och kronojord 16f tunnland.
Lin, hampa, tobak eller färgväxter odlas här icke, utan endast vanliga sädesslag och jordväxter, äfven inom stadens murar finnas sädesåkrar.
Rapsatodlingen har de sednare åren icke betydligt fortsatts.
1 berättelsen äro förut omnämnda de på denna latitud sällsynta fruktträd, som växa i staden, nemligen mullbärs- och valnöts-trädet; under varma somrar gifver vinrankan, växande på kall jord i några trädgårdar, goda och fullt mogna drufvor.
Läder finnes för öfrigt till salu nästan i alla handelsbodar, och en stor del af allmogen bereder sjelf läder till eget behof.
Två tobaks-fabriker finnas i staden, men äro icke alltid i gång.
Nära staden finnas, utom flera väderqvarnar, fyra vattenqvarnar, 3:ne på stadens och en på Södra häradets område, hvilka erhålla öfverfallsvatten från en stor källa, som utspringer ur berget nära hafsstranden.
Inom staden finnas flera springkällor, som aldrig uttorka; men någon förmånlig verkan af deras lindrigt kalkblandade valten, som flerestädes anses fördelaktigt för färgerierna, förmärkes dock icke på de härvarande tillverkningar, som äro af vanlig beskaffenhet.
Apologist-skolan besökes af ett stort anta! lärjungar.
Läroverkens sammanslagning har ännu icke, i brist af tjenlig lokal, kunnat verkställas.
För Gottlands National-beVärings behof finnes i staden en undervisningsanstalt i de ämnen, som tillhöra linie-oflice.rs-examen, äfvensom ett artilleriinformatiousverk; under år 1842 är på grund af dertill lemnadt statsanslag en lägre navigationsskola öppnad för 30 elever; dessutom finnes härtill en förberedande skola för skeppsgossar och jungmän, som sedan några år varit i gång 30 och besökes årligen af omkring 20 elever.
Skolan underhålles af Gottlands S j ö in a 11 n a -S ä 11 s k a p. Gli Frunlimmers-Samfundets skola, numera efter Samfundets höga beskyddarmin! kallad Drottning Desiderias skola, undervisas omkring 40 fattiga flickor, utom i läsa och skrifva, äfven i sömnad; hvarförutan linnes en af Borgerskapet inrättad söndagsskola, hvilken, genom frivilliga bidrag af stadsboerna underhållen, flitigt besökes af handtverks-lärlingar och några gesäller.
För bemedlade föräldrars barn underhålles och förestås af en prestman en vexelundervisnings-skola, som nu besökes af 65 barn.
Enligt Borgerskapets gjorda löfte för vinnande af nådigt bifall till ansökan om en tredje lärare vid apologist-skolan, skulle en förberedande läroanstalt till apologist-klasserna alltid underhållas i staden, och hvartill nyss omförmälde vexelundervisningsskola var afsedd, som då ägde en rymligare lokal.
Flere mindre privata skolor finnas äfven, de fleste för flickebarn.
Länets helsovård är koncentrerad i staden, hvarest hospitalet, kurhuset och lasarettet äro belägne, äfvensom apotheket, det enda i Länet befintliga, hvilket dock för behofvet är befunnet tillräckligt; båda Provincial-Läkarne äro äfven boende i staden.
,, De fattiges antal inom staden är beklagligtvis stort, och får staden stundom tillökning i deras antal genom afsigkomna bönder, hvilka för en ringa penning inköpa någon gammal koja, och efter kort lid med talrik barnskara falla stadens fattigvård till fast.
En tillökning i fattigantalet uppkommer äfven understundom utaf afskedade artillerister, tillhörande garnisonen, samt deras hustrur och barn, men hvilkas underhållskostnad numera, sedan statsbidrag härtill erhålles, vållar föga tunga för staden.
Arbetsförtjenst under sommaren saknas icke, da det ofta är brist på arbetare och dagsverkpriserne lika höga, om ej högre än i de flesta mindre städer.
Till de fattiges understöd taxeras stadens invånare, hvarförutan något litet af tolagsmedlen tillflyter fattigkassan.
Dessutom utdelas årligen till jul 1,000 R:dr Krgs, utgörande intresset å doneradt kapital.
Stadens fattigvård har nu blifvit ändamålsenligare inrättad, ett större hus anslaget till fattighus och ett reglemente för fattigvården faststäldt, hvarigenom O o o O ~ allt liggeriet betydligt förminskats. lill att befordra omtanka och sparsamhet bland den arbetande klassen, har ett Sällskap för välgörenhet, år 1S30, under sin garanti stiflat en spar - 31 bank, hvaruti insatserna vid 1850 års slut uppgingo lill 88,252 R:dr 14 sk.
Arbets- och tjenande klasserne synas iner och mer hörja draga fördel deraf och betydliga insatser deri göras af allmogen.
Inom staden finnas byggnads- och brand-ordningar, öfver hvilkas efterlefnad handhålles.
Hamnen är för det mesta kringbygd med träkaj, men denna hamn, som utgör ett
Imf vudsakligt vilkor för stadens uppehåll och förkofran, är numera alltför grund för djupgående fartyg, den har endast 9 fots djup, hvilket vållar den stora olägenhet att många fartyg måste, sedan de i hamnen intagit halfva lasten, ankra ute på den osäkra redden för att intaga återstoden.
På grund af Eders Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, med vidfogad ritning och kostnadsförslag, uppgående till 119,000 R:dr Banko, har staden till byggnad af en ny hamn utanför den gamla erhållit ett statsanslag af 79,000 R:dr Banko emot förpligtelse att icke allenast sjelf bekosta de efter kostnadsförslaget felande 40,000 R:dr, ulan jemväl all den kostnad derutöfver, som kan erfordras att fullborda den nya hamnen efter fastställd plan.
På hösten 1842 är detta maktpåliggande och svårt utförbara arbete påbörjad t, och har sedermera fortgått medelst anläggande af en vågbrytare utanför gamla hamnen.
Olyckligtvis blef denna, till en mindre del redan försedd med öfverbyggnad, skadad af en häftig storm natten mot den 28 Oktober 1845, hvarigenom ock vanns den erfarenhet, alt vågbrytarens bas behöfde betydligt förstärkas, hvartill de tillgänglige medlen icke förslå, och kommer således byggnadens fullbordande att bero utaf huruvida ytterligare anslag kunna erhållas.
Wisby är den enda stad i Norden, som förvarar många och stora forulemningar af I2:te och 13:de seklets byggnadskonst.
Några bland de i ruiner stående kyrkorna utmärka sig synnerligen genom ett ädelt och snillrikt byggnadssätt.
Ovedersägligen vore det en stor förlust om dessa vackra ruiner genom tidens åverkan skulle gå förlorade, synnerligen då de, med användande af icke betydlig kostnad, kunna i sekler bevaras.
Deras fasta byggnadssätt af bruten och huggen kalksten garanterar härför; de skulle ock nu befinnas i vida bättre skick än de äro, om icke menuisko-åverkan å dem i förra tider hade åstadkommit den mesta förstörelsen.
Ett litet anslag till underhåll af stängsel m. m. vid ruinerna har af hospilalsmedlen härtill blifvit anvisadt uti inkomsten af hospi tals-tom tören i staden. 32 Slädens inkomster af hamn- och bropenningar, den tolagen tillhörande fattigvårds-afgiften, mätare-, vägare-, kokhus-, barlast- och bränne-penningar, tolag, varfvet och Beckborg hafva utgjort:
År 1 848 3,475.
» 1849 3,462.
» 1850 4,372. Wisby den 28 November 1851. G. J. AF D Å L S T R Ö M.
Lars Hambraus.
Gardell T A UK Ii Ii fils® Ilandet till f«o(flantlN Lans Emldet§-Berättel§e flis8 år 1850.
Hemmantal. Kungs- och Kungs Ladugårdar med derunder lydande lägenheter Krono-Hemman Krono-Sfeatte-Hemman Civila boställen och bohemman samt Strandridare-boställen utan mantal Under Civila boställen lydande Lägenheter.
Ecklesiastika boställen Hospitals-Lägenheter:
Skatte Dito dito Krono Kyrkojordar, Krono Lotsplatser från Skatte-Hemman Skattlagde, bebyggde Lägenheter utan mantal, sorn ej under got hemmans ränta äro inbegripne: Skatte. .
Skattlagde, obcbyggde dito:
Skatte Dito dito Krono Backstugor Bebyggde lägenheter, afsöndrade från hemman på viss tid Skattlagde Fisken:
Skatte Dito dito Krono Tull-mjölqvarnar med 57 par stenar Husbehofs-mjölqvarnar Husbehofs-sågqvarnar, deraf 186 st. med särskild i Jordeboken uppförd ränta Stampar Pappersbruk Oljeslageri Kalkugnar Såpbruk Skeppsbyggeri Tegelbruk Allmänningar, som tillhöra Kronan af 983| Tunnlands rymt Socken-Allmänningar af 1,669 Tunnlands rymd .
Efter Bevillnings- Förordningen.
St. 972 3 10 7,116 20 600 200 1,413 20 35,035 200 372 6,906 23 150 208 1,368 Efter 2:dra Artikeln.
Summa. S t ä n d i:
It ä n t o r.
Jordcboksoch Hemmanta Isräntor.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. II: r 8. 1*.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. 10,000 — 4 24 __ 4 24 259 19 4 263 4 3 4 19,562 — o — — 39 16 .— — — 44 16 — 8 16 — 52 32 — 3,382,530 — — 2,662 2 1 — 6,442 40 10 9 43 2 9,115 1 2 - 11,135 42 — 20,251 6 — 45,125 — — 38 18 214 _ — 252 18 29 42 — 282 12 — 1.000 — — 30 — .— — — ■ 30 — — — 30 — 109,203 — — 63 24 — 1,560 8 .— — 12 1,623 44 — 216 5 — 1,840 1 — 4,433 10 — 3 12 — 8 4 1 7 — — — 12 5 7 — — 12 5 7 500 — — 4 2 — 42 .— — — 1 36 — — — 1 3 6 — 250 — — . — — 24 — — — 24 — —— — — 24 — 1,500 — — 3 12 — 5 40 — — — — 9 4 — — — 9 4 — 8,160 3 2 — 16 10 16 16 _ 16 16 11,333 IG — 4 18 — 26 2 6 8 — — — 30 44 8 — — 30 44 8 272 16 — . — — 26 8 — — — 28 8 — — 26 8 38,960 — — 431 42 — 411 10 — 842 47 10 —— — 842 47 10 97,000 — — 362 18 — 454 28 — — _ — 816 46 — —— — — 816 48 — 2,773 — — — — 5 26 :) — — — 5 26 3 — — 5 26 3 — — _— — — — — —— —. — —. — —.— — 23,126 3 2 — 11 42 — 88 26 — — — ~ 100 20 — - 100 20 — ? 91,511 16 — - 184 47 10 — — — 184 47 10 — — 184 47 10 4,000 666 32 1 1 16 0 16 2 16 800 — — —— — — 1 28 10 — — 1 28 10 — — 1 28 10 61,184 — — — — 122 1 7 7 — — — 122 17 7 — — 122 17 7 2,133 IG — .
— — 4 12 8 — — — 4 12 8 — — 4 12 8 — — — — 13 16 — — — —, 13 16 — — — 13 16 — 2,000 86 12 809 13 2 895 25 2 244 8 1,139 3 3 2 3,964,160 32 — 3,679 30 — 10,424 39 1 1 10 7 2 14,114 29 1 11,893 [ 36 4 26,008 17 5 B:dr 317 40,653 735 3,034 109 47 120 51,073 to R:dr 124 17,303 19 134 575 18,158 Mantals penningar.
Gernings ören. 37 14 R:dr 5 29 3,897 23 1 101 R:r 030 105 5,184 12 45 90 Tionde och Räntor af Bruk, Bergverk samt andra Verk och Inrättningar.
R:dr 229 229 20 1 R:dr s. 5 36 471 21 67,855 46 777 38 1 28 3,135 34 24 5 167 18 635 692 47 1 350 113 74,735 14 R:r s. 46 lj 9 66 90 20 638 32 32 25 Kostnad för Rustning och Rotering.
R:dr 97 13,890 30 14,018 Klereci-Statens underhåll.
R:dr j s. Killi — 547 I 4 63,321 j 40 5691 8 72 72 311 640 40 63 36 65,892140 Kapella ners.
R:dr 10 1,720 1,733 Kyrkobc tjenings. 16 R:dr 15 33 3,696 50 Summa. 3,795 R:dr s. r. 175 __ __ 590 4 1 2 68,738 18 4 622 20 6 64 16 16 72 72 311 640 40 63 71,421 Fattigför sörjning.
R:dr 12 50 5.407 71 36 26 439 5,981 Skjuts hållning.
R:r 7 513 523 Väghållning.
R:dr 15 81 11,295 152 534 155 380 32 12,646 24 Diverse afgifter, onera och allmänna besvär.
R:dr 25 26 10,285 181 256 Summa Stats Bidrag. 602 516 32 16 11,928138 R:dr 958 1,378 198,236 2,187 2 6,205 80 18 29 16 270 181 2,548 2,797 5 29 792 232 1 472 4 13 40 1,380 33 217,900| 35 Wisby i Landskontoret den 15 Augusti 1851. G. J. af /talström.
Till Berättelsen öfver Gottlands Län för åren 1S48—50.
Lars Hambraeus. L. J. Gardell. Statistisk TABEIil för Wisby Stad, korande till den år 1850 afgifna Embets-Beröttelse för Gottlands Län.
Hus och Tomter Jord Tullqvarnar Sjömansskapet Kalkbruk National-Beväringen Färgerier Tobaks-fabrik Urfabriker Garfverier Summa sr h i I Er S* ‘i $ ~s o • "5 St. 960 982 Jord.
PT Tid 850 tfi pr c» Js c 3 o 3 3* Sa 33 CD H c 3 CD 3 3 ca Sa 3 CL pr Tid 107 Tid 21 1.108 K CD 3 Utsäde af a T:r G8 Yärdet inberäknadt i det af hus och tomter. 850 107 211 1,168 68 T:r 244 244 a a 3“ 3 T:r 196 196 T:r 63 63 T:r 24 24 >* T:r 31 31 T:r 641 641 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. a T:r 340 340 a T:r 1,230 1,230 T:r 984 984 T:r 320 320 T:r 125 125 T:r 217 217 T:r 5,128 Underhållna Kreatur.
St. 153 153 st. 169 169 5,128 Wisby Landskontor den 15 Augusti 1851 St. 321 321 st. 38 38 st. 391 391 C» a St. 457 457 o st. 14 G. J, af jDalström.
Lars Hambraeus.
Cf H o 3 R:dr 464,200 R:dr 153,845 a pr ä? 3 ' R:dr 6,100 2,000 6,000 tn c 3 3 R:dr 634,145 2,000 6,000 464,200 153,845 14,100 642,145 Stats - -SS i ti r a g» Bevillning.
Efter Beviilninas-Förordnineen.
B R:dr 433 150 16 R:dr 1,299 180 Efter 2:dra Artikeln. «-i SHO © 3 ^ p 3 » C 3’ pr “ S-g - 33 2: ® 2. *2 SR CD ~ CW* R:dr 1,267 17 12 R:dr 4,778 M co R:dr 599 1,479 1,296 4,778 6 < cr a "33 a 3 2 Bi
B O pr pr R:dr R:dr 645 152 17 814 R:dr Z? 33 3 B D - §•8* 5 2 a R:dr cc c 3 3 R:dr 645 152 17 814 3 o. R:dr B R:dr W o cn 3 sS.