Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Orsaken härtill ligger troligen uti en de sednare åren ökad tillförsel af socker från Götheborg och andra inrikes orter.
Här finnes ett Skeppsvarf, stäldt på aktier.
Det är hufvudsakligen ämnadt till reparerande och förbyggande af Stadens egna fartyg; men understundom byggas der äfven nya fartyg.
Arbetet å detta varf har under de sednare åren varit mindre lifligt än tillförene.
För ungdomens undervisning finnas här följande anstalter: 1:0 Ett Gymnasium, med 6 Lectorer, en Adjunct en Lärare i Natura (historien, en i Gymnastik, en i Teckning och en i Musik och Sång.
Lärjungarnes antal härunder de ifrågavarande tre åren utgjort i medeltal 28 och undervisningen sker på 3 afdelningar. 2:0 En Högre Lärdoms-skola, med Rector, Con-Rector och 3 Colleger.
Skolan som i83t begagnades af endast 81, räknade 1842, 107 elever. 3:o En Apologist-skola med 2:ne Lärare; antalet af Lärjungar utgjorde år 1837 33, och 1842 54. 4:o En Folk-skola med 2 Lärare. 53 5:o Elt Seminarium för Folk-skole-lärares bildande, med en föreståndare. 6:0
En Navigations-skola med en Öfver- och en Under-lärare, och 7:0 En Flickskola med en Lärarinna.
År 1831 inrättades här en Spar-Bank, hvilken hufvudsakligen visar sig välgörande för de fattigare och arbetande samhällsklasserna.
Denna Banks fond, som år 1837 utgjorde endast i8,6‘4i R:dr Banko, uppgick vid sista Räkenskapsårets slut till 49>94°
R-dr samma mynt fördelade på gg 1 inså tia re.
Stadens fattigförsörjning blef år i83q ordnad på ett mera ändamålsenligt sätt, än som tillförene varit följdt.
Ett staden tillhörande större stenhus, som sedermera blifvit betydligen tillökadt, inreddes till Faltig-arbetshus, hvarest sådane medlemmar af detta samhälle, hvilka af en eller annan orsak icke kunna sjelfva försörja sig, till elt antal af omkring 80, njuta husrum, kläder och föda, emot det att de tillhållas, att för inrättningens räkning verkställa de arbeten, som. de i mån af deras krafter kunna åstadkomma.
47 billiga barn äro på fattigvårdens bekostnad utackorderade till fosterföräldrar dels på Landet och dels i Staden.
71 behöfvande personer tå dagligen afhemta mat ifrån fattig-inrällningen, dels ulan ersättning och dels emot en obetydlig betalning.
133 fattighjon understödjas med visst belopp i penningar hvarje månad.
Årliga utgifterna för fattigförsörjningen, oberäknadt räntan och värdet af fattighuset och dess reparationer, uppgå till omkring 6,000 R:dr B:ko, hvaraf största delen utgöres af Stadens innevånare efter taxation, som verkställes af en dertill för hvarje år vald Kommitté'.
Det öfriga inflyter genom procent-afgifter vid fastighets-köp och lösöre-auktioner, sterbhusafgifter, bötesandelar m. m., äfvensom genom ränte-inkomster af fatlig-kassans utlånta medel, som utgöra 5,5oo R:dr B:ko, Invid Staden finnes ett Lazarett och Curhus för södra delen af Länet på fasta landet.
Der äro omkring 3o sängar för veneriskt smittade personer, hvilka njuta vård och skötsel vid inrättningen utan betalning, dock endast beräknad såsom ersättning lör maten.
En serskild Läkare är der anställd.
Af Sladskassan lönas en Stads-läkare, en Badare-mästare och 2 Barnmorskor.
Provincial-läkaren i Länets södra distrikt har sin station i Staden och biträder dess innevånare med läkarevård.
Under den tidrymd, som denna berättelse omfattar, hafva härstädes blifvit inrättade följande anstalter till enkors och faderlösa barns understödjande, nemligen: 1:0 en Enke- och Pupill-kassa för handlande Borgerskapet, Magistratens medlemmar nied flere personer.
Såsom grundfond anslogs dertill elen af IJandels-gillet samlade, så kallade handels-kassan, hvarjemte hvar och en delägare förskrifvit
Lill inrättningen en räntebärande och vid inträffande dödsfall till betalning förfallen summa af 200 å 25o R:dr B:ko.
Delägarnes antal utgör nu 80 och Cassan äger ett kapital af 31,208 R:dr 15 sk. 8 r:st.
För närvarande erhåller aflidne delägares
Enka och barn en årlig pension af 133 R:dr 16 sk.
B:ko, men all anledning är, att pensionsbeloppet snart kan ökas. 2:0 En dylik Pensions-kassa för Skeppare-societetens medlemmar.
Dess kapital uppgår lill 14,066 R:dr B:ko.
Delägarnes antal är ^5 och pensionsbeloppet är för närvarande 66|- R:dr B:ko årligen. 3:o En Enke- och Pupill-kassa för Handtverks-klassen, ägande ett kapital af 5,097 R:dr B:ko och 33 delägare.
Årliga pensions-beioppet är 5o R:dr B:ko. 4:o En Begrafnings-kassa för Handtverks-klassen.
Cassans delägare äro 172 och den äger ett kapital af 795 R:dr B:ko, tillkommit hufvudsakligast genom inträdes-afgifterne.
Vid en delägares död betala de öfriga hvardera 12 sk.
B:ko och kassan utgifver till sterbhuset en begrafningshjelp af 4° R:dr Banko; och 5:o En Enke- och Pupill-kassa för Stadens arbetsfolk.
För denna kassa, likasom för den här ofvan i tredje punkten omnämnda, liar grundfonden bildats, dels genom frivilliga gåfvor af Stadens bättre lottade innevånare och dels genom inkomsten af anställde Sällskaps-spektakel m. m., och kassan har för närvarande elt kapital af 409 R:dr 21 sk. 4 rrst.
Hvarje delägare erlägger årligen 4 Rtdr, hvaremot, efter hans död, enkan och barnen undfå en årlig pension af 20 R:dr nämnde mynt.
Delägarnes antal är ännu endast 24.
Stadens eldsläcknings-anstalter utgöras af: 1:0 4 större Slangsprutor, af hvilka hvar och en har sitt serskildta sprullag, bestående af nödigt befäl och omkring 60 arbetare för hvardera sprutan jemte vattenkörare, hvartill äro anslagne alla som hafva hästar. 2:0
En år 1839 inrättad frivillig Brandcorps, som har 2 lättare slangsprutor och en mängd annan redskap, dels för eldsläckning samt dels för menniskors och lösegendoms räddning och bergning ur anlända hus.
Corpsen, som är indelad i 4 divisioner, har omkring i5o medlemmar.
Under de nu ifrågavarande åren, har Staden lyckligtvis varit skonad från skada af vådeld.
Endast ett par gånger har eldsvåda utbrutit, men hvarje gång blifvit dämpad utan någon betydligare förlust.
De fleste af Stadens hus och byggnader, äro i Städernes Allmänna Brand - stodsBolag försäkrade till ett sammanräknadt penningebelopp af 772,100 R:dr Banko.
I Städernes nya Bolag till försäkring af lösegendom har denna Stads innevånare försäkradt egendom till ett värde af 782,080 R:dr sara ma mynt.
Utgifter ne för Stadens administration, allmänna byggnader, vägunderhållning m. m., uppgå vanligen till omkring 9000 R:dr Banko, samt fyllas genom inkomsten af tolagsmedel, hamn-, bro- och våg-afgifter, arrende-medel af Stadens jord och lägenheter, krogarrenden samt taxering under namn af skott och förskott på fastigheter och borgerlig rörelse. 2:o Stapelstaden Westervik, belägen under 57° 46° nordlig bredd i Tjusts Härads skärgård vid inloppet till den så kallade Gamleby viken.
Denna Stad anlades år 1433, hvarförinnan Staden hade sin plats 2 mil längre upp i nämnde vik, som just fått sitt namn deraf alt den gamla Staden der varit belägen.
Stadens folkmängd, sorn enligt sista Femårs-berältelsen utgjorde 3,229 personer, deraf 1,874 v01'° mantalsskrifne, uppgick år 1841 lid 3,45a, hvaribland 1,947 mantalsskrifna personer.
Af denna befolkning voro 1,553 manoch 1,899 qvinkön.
Innevånarnes antal har sålunda vunnit en tillökning af 228 menniskor, dertill inflyttningar från landet hufvudsakligen bidragit.
Gårdstomterne i Staden, till ett antal af 5oo, de fleste trånga oell af inskränkt utrymme, äro vid torgen och de större gatorne bebyggde med ansenligare en del under sednare åren uppförde hus, bland hvilka ett Stadshus af tegel ännu icke är fullt färdigt, men för öfrigt äro åbyggnaderne små och obetydliga.
Arealen af Stadens område utgör 4>399 tunneland, deraf 4^6 tunneland åker, 843 tunneland äng, samt 2,970 tunneland skogs- och betesmark.
Enligt år 1824 förrättad och af Kongl.
KamraarColiegium fastställd skattläggning, är all Stadens jord beräknad till pj hela hemman, deruti inbegripes den under Staden lydande till -J-tdels hemman upptagne köpingen Gamlebyn.
Såväl åker- som ängsjorden består för det mesta af ör och sand, samt är i allmänhet mager, hvarföre, oaktadt flerestädes infördt cirkulationsbruk och en omsorgsfullare skötsel under sednare åren, afkastningen och de framfödde kreaturens antal icke kunna bringas utöfver hvad tabellen härom innehåller.
Skogs- och betesmarken är till större delen bergig och stenbunden.
Hufvudnäringen är handeln, och Stadens större eller mindre välstånd beror således i egentlig måtto på det förhållande, hvaruti dess utrikes han - 5(5 delsrörelse under omvexlande konjunkturer sig befinner.
Denna drifves med 24 större och mindre fartyg af tillhopa 2,125 lästers drägtighet, med hvilka exporteras ortens produkter af jern, bräder, plankor, bjelkar, spiror, stäfver, beck och tjära, m. m.
— Dessutom finnas 9 jakter af tillsammans 1 24 läster, hvilka endast till inrikes sjöfart begagnas. Å de tvenne vid Staden inrättade skeppsvarf byggas gemenligen hvarje år tvenne fartyg af större eller mindre lästetal.
Importen har hufvudsakligast bestått i salt, som haft afsättning dels till Norrige och inrikes Städer, dels till angränsande skärgård och dels till allmogen i detta och Östergöthlands
Län, samt dernäst i manufaktur-varor, hvilka sednare dock till större delen emottagits i spedition för andra, inuti landet belägne Städers handlande.
Tullinkornsterne uppgingo af Exporterade varor:
År i837 till 2,900 R:dr 3o sk. „ 1838 3,385 „ .5 „ „ i83(j 3,765 „ 17 „ „ 1840 3,257 „ 22 „ „ 1841 3,231 „ 36 „ samt af Importerade varor:
År i837 till 43,857 R:dr 29 sk. „ i838 44,370 „ 47 „ „ 183g 29,474 „ 9 „ „ 1840 34,095 ,, 9 „ „ 1841 47,623 „ 13 „ allt Banko.
Stadens handlande, 28 lill antalet, deribland 4 åio bosatte i de under Staden lydande Kopingarne, drifva in- och utrikes handel, samt äro de fleste skeppsredare.
Öfrige Borgerskapet utgöres af 35 Coopvaerdieskeppare, samt 55 under Hall-Rätt eller skrå hörande, en del i de under Staden lydande Köpingar bosatte, mästare i hvarjehanda handteringar och handtverk.
Utom tvenne Fabriker, den ena för lädergarfveri och den andra för tillverkning af bleckarbeten, finnas här icke för närvarande några manufakturer eller fabriksinrättningar.
Uti härvarande Elementar-Skola meddelas undervisning i 3:ne klasser #f Rektor oqh 2:ne Colleger, af hvilka en bland de sistnämnde erhålla i lön af 57 af Staden 20 tunnor spannemål, hälften råg och hälften korn årligen.
Lärjungarnes antal i alla tre kiasserne utgjorde sistlidet år 5i.
Sjukvården i Staden besörjes af en Stadsläkare och en Stads-chirurg.
Fattigvården är öfverlemnad åt en Direction, som förvaltar och utde lar medeln samt vakar öfver ordningen.
Under samma
Directions inseende står äfven en här befintlig arbets- och skol-inrältning för a5 fattiga barn af begge könen, till hvilken inrättning, der barnen njuta undervisning af en läromästare och en förestånderska, få lära läsa, skrifva och räkna och flickorna derjemte att sy och spinna, hvarförutan hvarje barn undfår årligen en klädning, en skjorta eller ett lintyg och ett par skor, och i hvarje vecka 12 sk.
.Banko, — fond blifvit samlad genom frivilliga sammanskott, testamenten och gåfvor, deribland Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIV Johan täckts Nådigst förära 800 R:dr Banko.
Åt de fattige utdelas penningar månadtligen, samt understundom, vid inträffande svårare omständigheter, jemväl mat och andra förnödenheter.
Me dellösa barn underhållas på fattigkassans bekostnad, genom utackorderande till fosterföräldrar.
Äldre orkeslöse fattighjon äro inhyste å Stadens fattighus.
Antalet af fattige, som njuta understöd är 143, deraf för närvarande 16 äro intagne i fattighuset, hvilket Staden underhåller.
Utgifterne för fattigförsörjningen jemte den här ofvannämnda arbets- och skol-inrältningen, uppgående årligen i medeltal till omkring 1,236 R:dr Banko, bestridas af medel, som inflyta dels i räntor å förberörde donationer, genom afgifter vid egendoms-försäljningar och sjöfolks förhyrande, från aflidna personers sterbhus och genom utarrenderande af Stadens krogar, dels också för hvad som härutöfver tarfvas, efter taxering å Stadens Borgerskap och öfrige innevånare, hvilka sjelfva icke behöfva understöd, till en viss del af Församlingen godkänd och fastställd afgift i förhållande efter hvars och ens kända förmögenhet, rörelse och innehafvande fastighet inom Staden eller dess område.
Utom dessa inrättningar finnes här ett Fattighus, stiftadt af framlidna Enkefru Anna Cederflycht, som dertill anslagit en fond af 5,555 R:dr 26 sk. 8 rst.
Banko, hvilka uti Rikets Ständers Bank blifvit insatte, emot årlig ränta å 4 procent, under förbehåll, att kapitalet aldrig får lyftas och räntan endast till föreskrifne behof användas.
— Af denna ränta borde, enligt gifvarinnans förordnande, 16 fattiga personer från Westervik, samt Westrums, (Gladhammars och Hallingebergs Socknar njuta årligt understöd, samt jemte mat och ved, få fria husrum uti ett dertill på gifvarinnans bekostnad i Staden uppbygdt, rymligt stenhus; men detta har, då räntan icke var tillräcklig till de fattiges underhåll, Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillet för flera 58 år tillbaka ändradt i så måtto, att gratialisten^ i stället för nämnde förmåner, undfått i ett för allt årligen 5 R:dr 26 sk. 8 r:st.
Banko, ända till år 1825, då, i anseende till räntegifvande kapitalets under tiden vunna tillvext, hvilket kapital för närvarande utgör ig,y55 R:dr 8 sk. 3 r:st.
Banko, uppå Konungens Befallningshafvandes, af Kongl.
Seraphimer-Ordens-Gillet understödda underdåniga framställning, Kongl. Maj:t Nådigst behagat fastställa, att antalet af pensionärer skulle tillökas med 22 fattiga från Westervik och ofvannämnde Socknar, samt att de efter första Stiftelsen pensionerade 16 fattiga skola åtnjuta 33 R:dr 16 sk., och de öfrige 22 hvardera 1 R:dr 32 sk.
Banko i understöd årligen, i öfverensstämmelse med hvilket Nådiga Stadgande utdelningen sedermera verkställts; varande åt Magistraten uppdraget, att tillsätta en Syssloman, som årligen redovisar medlens användande och derför i årlig lön åtnjuter 5o R:dr Banko, jemte rättighet alt begagna 2:ne rum i ofvannämnde hus.
I sednare tider har sjelfva huset upplåtits dels till kurhus för veneriska sjuka så väl för Staden som landet häromkring, dels lill att deri inrymma den här förut omförmäldta arbets-skolan, tillikamed en Lancaster-skola, hvarest både fattige och förmögnare mäns barn äga tillfälle lära läsa, skrifva och räkna, under ledning af en lärare, som åtnjuter lön af fattigvårds- och allmänna stadsmedlen gemensamt.
Uti den år 1835 här inrättade Spar-Bank för Westerviks Stad samt Tjusts Härader, utgjorde vid 1842 års slut Aktie-ägarnes behållning 5,212 R:dr 14 sk. 11 r:st., samt de af 866 personer, bland hvilka 325 tillhörde Staden och 541 landsbvggden, verkställde insättningar 87,764 R:dr 36 sk., deraf de i Staden eller på dess område boende personer insatt 31,464 R:dr g sk.
De publike hus och byggnader, hvilka Staden har att underhålla, äro: Rådhuset, Skolhuset, Stadskällaren, Mätarebodarne, Jernvägen, Packhuset och 5 Spruthus, deruti Stadens brandsprulor finnas förvarade, hvartill komma Stadens Skeppsbro och en Vindbrygga äfvensom Ducs d’Albe uti hamnen.
Stadens inkomster utgöras af så kallade skatt, förskatt, ägopenningar, burgäld, stadslolag, våg- och mätare-penningar, bro-, hamn- ocb ring-penningar, ståndpenningar, tomtören, en procent af fastighetsköp, planpenningar i Gamleby köping, arrenden af stadsjord, stadskällaren och den så kallade stadskrogen i Gamleby köping, samt af staden tillhörige 1^ hemman Bjursvik i Hjortheds Socken.
Alla dessa inkomster hafva i medeltal under 6 år från och med 1837 lill och med 1842 uppgått till 8,156
R:dr för året; hvaremot Stadens utgifter under samma tid per medium utgjort 7,4*5 R:dr Banko årligen. 59 3:o Upstaden Wimmerby, belägen utmed Stångån i Sefvedes Härad under 4o° nordlig bredd.
Staden ägde år 184* en befolkning af 674 nian- och 856 qvinkön, eller tillsammans i,53o personer, af hvilka 876 voro mantalsskrifne.
Då folkmängden, enligt sista underdåniga Femårs-berättelsen besteg sig till 1,467 menniskor, så befinnes, att innevånarnes antal under tiden ökat sig med 68 personer.
Gårdstomternes antal uppgå till 115.
Staden äger betydlig jord, uppskattad till hemman, och utgörande 3,156 tunneland, deraf 260 tunneland åker, 470 tunneland äng och det öfriga skog och betesmark.
Jorden, som årligen mer och mer uppodlas, brukas i allmänhet väl.
Också räknas jordbruket såsom det förnämsta näringsmedlet för Stadens befolkning.
För öfrigt grundas Stadens bestånd på handel och handtverks-slöjder.
De handlande, hvilkas antal är 16, förse Staden och kringliggande landsbygds innevånare med deras behof af salt, sill och fiskes-varor, specerier, kram- och manufakturvaror, samt uppköpa lill afsättning på andra orter lin, vax, talg, smör, med flere af ortens produkter.
Antalet af handtverkare uppgår lill 58, af hvilka de fleste klaga öfver knapp utkomst.
Genom flera tillstötande, allmänna vägar, är Staden i jemn kommunikation med en vidsträckt och rikt befolkad landsort, på hvars kultur och näringar den alltså torde vara af ett fördelaktigt inflytande.
För barnundervisningen är sörjdt genom en i Staden förlagd Lärdomsskola, der Lärarepersonalen utgöres af en Rektor och 2 Colleger, Lärjungarnes antal i alla tre klasserne utgjorde sistlidet år 38.
Staden har gemensam Kyrka med Wimmerby Landsförsamling och utgör, tillsammans med denna och Pelarne Annexförsamling ett Pastorat, sorn är regalt och tillhör första klassen inom Linköpings Stift.
Sjukvården besörjes af en Stads-Läkare äfvensom af en i Wimmerby stationerad Provincial-Läkare.
Början är gjord till en bättre organisation af Stadens fattigvård, än som tillförene ägt rum.
Mat utdelas tre gånger i veckan lill 5o de mäst behöfvande af Stadens fattige.
Medel till fattigförsörjningen hemtas af fattigkassans och Stadens Spannemåls-magazins ränte-inkomster, af frivilliga gåfvor och en så kallad beläggning utaf en af innevånarne utgående afgift. 4:o Sjöstaden Borgholm, belägen vid vestra kusten af Öland, under 56° 54° nordlig bredd.
Denna Stad erhöll sina privilegier år 1817.
Tills vidare lyder den i afseende på jurisdictionen under Ölands Norra Mots Tings-Rätt och tillhör, hvad själavården angår, Köpings Socken.
Staden har en Ordningsman och en Fiskal.
Stadens folkmängd, som enligt sista Femårs-berältelsen utgjorde 417> uppgick år 1841 Lill 4^2, deraf 238 man- och 244 qvinkön.
De skattskrifnes antal utgjorde 3a r.
Den under ifrågavarande qvinqvennium i Staden vunna folkökning tillskrifves förnämligast inflyttningar.
Staden har la handlande, 3g handtverksmästare och 17 idkare af sådane yrken, hvilka ej kunna hänföras lill handel och handtverk.
Handeln idkas hufvudsakligen med spannemål, som uppköpes från kringliggande trakter af ön och derefter afsättes till Stockholm, Carlskrona och andra inrikes orter.
Årligen afskeppas från Borgholm omkring i5,ooo tunnor hvete, råg, korn och hafre.
Af öfriga varor, som skeppas från Borgholm, förekomma i synnerhet så kallad Ölandssten och oarbetade kreatursben.
Från andra inrikes orter importeras sill, salt, specerier, bränvin med flere varor för Stadens och landsortens behof.
Värdet af importen skattas vanligen till något öfver 100,000 R:dr Banko, och motsvaras i allmänhet af exportvärdet.
Stadens handelsrörelse eller snarare den vinst, som deraf inflyter, anses vara i aflagande och de handlande synas äfven här hafva lidit af den dagliga försämring af handelskonjunkturen, hvaröfver under de sednare åren på så många ställen klagats.
Handtverkarne hafva i allmänhet svårt att berga sig.
Då borgarerätt i Borgholm kan vinnas utan hinder af skråförfattningarne, så har det handt, att många handtverkare, hvilka saknat både erforderlig skicklighet i yrket och förlag lill dess drifvande, der sökt och vunnit burskap; och denna omständighet torde till en del förklara den anmärkta svårigheten för dem, att tinna tillräcklig utkomst.
Stadens inkomster äro ännu obetydliga och utgöra vanligen icke mera än 600 R:dr Banko 0111 året.
Den staden anslagna jord är af ringa vidd och består till största delen af betesmark.
I Borgholm har under sednare åren inrättats en Apologist-Skola, med en af Staten lönad Lärare.
Lärjungarnes antal uppgår vanligen till 25 ä 3o.
Calmar i Lnnds-Canzliet den 3o Maj 1844* C. U. NERMAN. C. A. Palme. J. O. Siljeström.
O*5t” BEFALLNINGSHAFV ANDES UTI itora Kopparbergs
Län TILL KONGL. MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRS-BERÄTTELSE för Åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842. ii i ~ STOCKHOLM, 1844.
Län i ekonomiskt och statistiskt hänseende. § i Länets allmänna beskaffenhet tjuder dea tidrymd, eller åren 1838 till och med 1842, som denna berättelse skall omfatta, har någon hufvudsaklig förändring icke ägt rum uti Länets allmänna beskaffenhet, utan de i berättelsen under den 27 November 1839 åberopade förhållanden äga fortfarande rum.
Sedan Rikets Ständer vid sista Riksdag, för rensning af Wabäcks-forssen uti Dalelfven inom Gustafs socken, af statsmedel anvisat ett anslagsbidrag af 5,000 R:dr B:ko; så hafva Thorsångs och Vika socknemän, hvilka skulle hafva fördel deraf att vattnet vid stränderne af sjön Runn vårtiden Femårs-Berättelse fr.
Län. '• 2 komme alt sänkas, år 1842 åtagit sig ålt enligt fastställd arbetsplan utföra arbetet, och innevarande år detsamma fullborda.
Den i förra berättelserne omförmäldte till det mästa upparbetade större odlingslägenhet inom Stora Schedvi socken bearbetas fortfarande med framgång, ehuru delägarne, som icke funnit sig vara i tillfälle att blott såsom lån på föresrifne vilkor emottaga de af Rikets Ständer vid sista Riksdag till understöd för odlingsföretaget bestämde 2,000 R:dr B:ko, endast med mycken svårighet kunna bestrida de ytterligare dryga kostnader, som ännu erfordras för en fullständigare vattenaftappning, hvarförutan frostskador å grödan derstädes icke sällan måste vara att befara.
Johnsson om lämpligheten af uppgifne odlingslägenheter på allmän bekostnad undersökningar anställt, hafva uti flere socknar af Länet betydligare vattenaftappnings-arbeten för odlingar blifvit dels påbörjade med dertill beviljade statsbidrag, dels anmälde till företagande med sådant understöd; utgörande innehållet af de utål Direktören Johnsson undersökte, till odling uppgifne myror omkring 8,000 tunnland, samt för vatlenaftappningar i sådant afseende hitintills beviljade statsbidrag, utan återbetalnings-skyldighet omkring 21,400 Riksdaler Banko, deraf innevarande år 900
Med undantag af Särna socken, hvarest i anseende till medgifven skattefrihet, mantalsskrifning icke äger rum, utgör folkmängden i Länet, enligt 1843 års mantalslängder 138,528 personer, eller då Särna sockens befolkning af omkring 912 personer tillägges, tillsammans 139,440.
Af dessa äro: mantalsskrifne: mankön „ qvinkön mantalsfrie: mankön, äldre . . . „ dito minderårige. „ tjenstgörande soldater „ qvinkön, äldre . . „ dito minderårige 36,458. 41,236. 77 Q94 4,373. 23,511. 1,081. 7,989. 23,880. 6Qg34_ 138,528.
Särna sockens ofvannämde befolkning utaf båda könen och af alla åldrar ^^*139 440 Folkmängden var vid 1838 års mantalsskrifning, inberäknadt Särna sockens befolkning 139,072 personer och har under de sedermera förflutna fem åren sålunda endast blifvit ökad med 368 personer.
Orsaken dertill att folkmängden nu i så ringa mån tilltagit emot hvad förhållandet under föregående fem åren var, ingenfinnes förnämligast uti den svåra rödsotsepedemi, som år 1839 i flere socknar åstadkom en sä ovanlig dödlighet att inom nio veckor mera än 2,000 personer deruti afledo, och hvilken jemväl år 1840, ehuru endast i några få socknar, hvarest den föregående året icke var gångbar, betydligen ökade dödligheten.