Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti alla de fall &c. såsom Redactionen. § 43.
Bifölls till lika innehåll med Konungens Proposition: ■»Går Konung i fält etc. såsom Redactionen. § 53.
Borde, enligt stadgandet i den beslutne 8 §, bibehållas oförändrad, såsom i RegeringsFormen. § 91.
Bifölls hufvudsakligen, men med följande tillägg och förändringar : »Blifver Konungen utöfver Tolf» månader &c. såsom Redactionen. 1 Protokollets formulering innebär en hänvisning till den »redaction», som innefattas i bilaga n:o 8 och som omtalas ovan vid § 35, se sid. 404. 410 Den 13 Augusti 1812 Uteslutande af § 92 bifölls, i följd af stadganderne i 39, 40 §§. ' § 93.
Förändrades till denna mera bestämda ordalydelse: »Då Konung dör, utan att, på sätt 41 § stadgar, hafva den eller de personer utsett, som skola Rikets Styrelse föra» &c. se Redactionen.
Riksdagsmannen Bengt Svensson bortgick. 103 §.
Herr Grefven och Ordföranden: Sedan Kongl.
Maj :t nu föreslagit 103 §s borttagande ur RegeringsFormen, anser jag mig lycklig att i förhand, af Grefve Löwenhjelms project hafva fått anledning att utveckla mina tankar om detta ämne.
Jag får nu, som då, fästa Utskottets upmärkSamhet på 2ne omständigheter, som härvid förekomma; 1 :o Att Högsta Domstolens Ledamöter, utan Nämnd äro oberoende af både Konung och folk, utan den ringaste Controll öfver sig, såsom andre Domare, emedan de utgöra sista Instantien. 2 :o
Att det deremot är ömt att genom slutna sedlar utvoteras eller åtminstone såras; och jag har deföre trott, att en rättelse kunde vinnas om man voterade med öpna sedlar, som vore antingen Blanquetter, till befrielse, eller med utsatta namn till uteslutande.
Jag har redan haft tillfälle höra Herr Grefvens skäl och är af enstämmig tanka angående Nämndens bibehållande; och sedan det är afgjordt är jag villig att ingå i modificationer af dess tillämpning.
Öfversten ni. m.
Schönström föi’enade sig med Herr Doctor Wijkman.
Herr Lagman Sandh er g: införes N :o 6 c)1 Hvad Konungen Nådigst anfört till grund för sin Proposition, at denne § uti Reger :formen må helt och hållit utgå; är efter min tanka så gällande och öfvertygande, at intet med skäl däremot kan invändas.
Om det är hvarje Svänsk mans rätt, at icke ohördan dömmas eller skiljas från innehafvande förmåner; om Dommare magten dessutom efter Constitutionens esprit, bör vara oberoende af alt yttre inflytande, så at ingen som bekläder Dommare Embete, 1 Ursprungligen har i texten stått ett referat av Sandbergs yttrande, som löd på följande sätt:
Jag kan ej förena mig derom att någon må ohördan dömmas.
Jag åberopar mina förra yttranden i denna sak, och proponerar bifall på Konungens Proposition.
Detta referat har strukits och ersatts med en hänvisning till del c i bilagan n:o 6.
— Beträffande denna bilaga, se noten ovan sid. 405.
Den 13 Augusti 1812 411 må kunna, utan laga ransakning och Dom, därifrån skiljas; så förstår jag icke med hvad rätt och skäl Högsta Domstolens Ledamöter som föra Konungens
Dom, skola vara de enda Medborgare uti Staten, åt hvilka förnekas en rättvisa, den de sj elfve i utöfningen af deras Embeten äro skyldige att tilldela hvarje rättsökande, hög eller låg.
Jag tillstyrker darf öre bifall til Konungens Proposition, at denne § må helt och hållit utgå.
Herr Biskop Tingstadius anförde:1 I anseende till Opinions
Domstolens osäkerhet och de miss bruk, som af en så beskaffad
Domstol uti en framtid möjligen kunna hända, anser jag hela 103 § vara af den beskaffenhet, att han bör utgå utur Regeringsformen.
Då jag anser Domare Embetet vara förtroende sysslor af Allmänna Opinionen om innehafvarnes vilja och förmåga att skipa rätt, så måtte detta förtroende lika väl kunna af Allmänna Opinionen återtagas, som Konungen kan förordna om andra förtroendeposter.
Jag tillstyrker derföre Nämndens bibehållande.
Herr Regerings Rådet Hallenstjerna tillstyrkte deremot bifall till Konungens Proposition, i grund af det oberoende från alla håll, hvilket Herr Regerings
Rådet ansåg såsom första villkoret för en god lagskipning.
Till frågans afgörande företogs slutligen votering öfver följande Proposition: »Den, som bifaller att 103 §s stadgande, enligt Konungens Proposition, utur RegeringsFormen uteslutes, skrifver Ja, Den det ej vill, skrifver Nej Vinner Nej, eller stadna två Stånd emot 2, upkommer ny öfverläggning om de förbättringar, som vid 103 § kunna göras.»
Vid sedlarnes öpnande befunnos rösterna hafva utfallit, som följer:
Bidderskapet och Adeln: Ja. 3.
Preste Ståndet Ja 1.
1 Efter ordet anförde följer i protokollet intet referat av Tingstadius yttrande, ej heller någon hänvisning till bilaga.
Tingstadius’ mening rörande § 103 återfinnes emellertid i bilaga n:o 4 1/2 vid protokollet den 12 augusti (se om denna bilaga ovan sid. 390).
412 Den 13 Augusti 1812 Borgare Ståndet Ja 1.
Bonde Ståndet Nej 6.
Herr Regerings Rådet Hallenst jerna: Sedan Utskottet således icke medgifvit att 103 § må försvinna, anhåller jag att få upläsa följande: (införes N:o 7)1
Om opinionsdomstolen el. nämnden skall bibehållas föreslår jag at den genast vid Riksdagens början väljes och samma dag sammanträder, på det under Riksdagens lopp inga cabaler måtte få tillfälle formera sig, i afsigt at skilja en eller flere af Högsta Domstolens ledamöter från sina embeten.
At då den sammanträder sex de älste i hvart Stånd att börjas med Adeln inträda innom skranket at förrättningen fullgöra, derefter de yngre.
Det må då stå hvar och en fritt at votera el. icke: de som icke 2 votera förklara dermed en el. flere hafva förvärkat det allmänna förtroendet och utsätta på voteringssedeln deras namn, men så snart 16 icke voterat, uphör förrättningen och anses då omdömet emot Högsta Domstolen icke allmänt; och således blifva alla dess Ledamöter bibehållne.
Skulle nu 33 hafva afgifvit voterings sedlar, då ställas de 3 :ne som fått detstörsta antal af röster emot sig under en ny omröstning hvar efter annan, hvarvid 2/3 af de röstandes antal fordras emot den el. dem som skola vara från Riksens Ständers förtroende uteslutne.
Flera Ledamöter trodde att detta förslag skulle möta nog många motsägelser mot antagandet, och svårigheter i verkställigheten, men ansågo Nämndens sammanträde i början af Riksdagar vara väl beräknadt.
Herr Grefven och Ordföranden upläste följande förslag till redaction af 103 §. »Vid hvarje Riksdag skola Riksens Ständer välja Tolf Ledamöter af hvardera Ståndet till en Nämnd, som äge att döma huruvida Högste Domstolens Ledamöter gjort sig förtjente att uti sitt vigtiga kall bibehållas, eller om vissa af dem, utan bevisligen begångna fel och brott hvarom föregående § handlar, likväl kunde anses böra ifrån utöfningen af Konungens
Domsrätt skiljas».
Denna Nämnd träde samma dag den blifvit vald tillsamman.
Hvarje utaf Nämndens Ledamöter inlemne då en öppen sedel, som antingen, derest intet namn finnes antecknadt, utmärker att den röstande ansett alla Domstolens Ledamöter böra bibehållas, eller, genom uppgift af namn på en eller flere af Domstolens Ledamöter, 1 Hallenst jernäs yttrande är såsom bilaga n:o 7 fogat till protokollet.
Ovan texten är antecknat:
Til Prot. d. 13.
Aug. 1812.
- Ordet icke, som ger omening, torde bero på skrivfel.
Den 13 Augusti 1812 413 utmärker dem, som den röstande ansett böra entledigas.
De trenne, som då fått det största antal af röster emot sig, ställas hvar efter annan, under ny omröstning med slutna sedlar, men hvarvid två tredjedelar af rösterna erfordras emot den eller dem, som skola anses vara till entledigande anmälte.
Blifve han eller de derefter af Konungen, genom Nådigt afsked ifrån Embetet skilde.
Dock &c.
Med bifall till första delen af detta förslag, önskade Utskottets flesta Ledamöter att Andra Fördelningens förslag till sättet för omröstningens verkställande måtte antagas, hvadan Herr Grefven och Ordförandens redaction gillades till och med ordet skiljas; hvarefter följande ordalydelse skulle sättas: »Denna Nämnd träde samma dag den blifvit vald tillsamman och röste man för man, men icke Ståndsvis, med slutna sedlar öfver den frågan:
Skall omi'östning anställas till uteslutande af någon bland Högste Domstolens Ledamöter?
Härvid iakttages hvad Riksdags-Ordningen föreskrifver till undvikande af Paria Vota.
Besvaras derefter denna fråga enhälligt, eller af de fleste röstande med Nej, blifve då Högste Domstolens samtelige Ledamöter bibehållne.
Besvaras den åter med Ja, så upgöre hvar och en af Nämnden» &c. såsom i Reg.Formen. §§ 104 och 105 borde bibehållas oförändrade såsom i RegeringsFormen.
Den föreslagna Redactionen af 106 § gillades, med denna förändring : »Finner Utskottet af dessa Protocoll, att någon af Stats Rådets Ledamöter eller Föredragande» &c. såsom i Redactionen.
107 § antogs likaledes, sådan Konungen den proponerat, men med tillägg af orden eller Stats Secreterare efter Stats-Minister, så lydande: »Skulle Constitutions Utskottet anmärka» &c. enligt Redactionen.
Då den företagne granskningen af de förändringar i Grundlagen, hvilka Kongl. Maj :t hos Riksens Ständer proponerat, nu var fulländad, skulle Betänkande deröfver, åtföljdt af bilagde Redaction, N :o 8 hvarom Utskottet öfverenskommit, till Riksens Ständer afgifvas.1 Utskottet åtskildes kl. 2.
In fidem Protocolli Aug. von Hartmansdorff. 1 Se C. V. M. 1810—1815, sid. 485. 414 Den 14 Augusti 1812 75.
Den 14 Aug. 1812 e. m.
Justerat d. 17 aug. 1812. A. G. Mörner.
Thorsdagen den 14.
Augusti kl. 4. e. m. sammanträdde Constitutions Utskottet in Pleno, och voro dervid Herr Regerings Rådet Hallenst jerna, Herr Lagman Sandberg och Herr Assessoren Arosenius frånvarande.
Justerades Utskottets till Riksens ständer afgifvande Betänkande rörande de förändringar i Regerings formen som Utskottet i anledning af Kongl. M:ts Nådiga Proposition funnit nödigt att till kommande Ständers afgörande öfverlemna; och blef jemväl den i enlighet med besluten författade redaction öfversedd och gillad.1 Herr Öfver Intendenten Edelcrantz,2 De tvänne särskildte meningar som inom
Utskottet upkommo vid afgörandet af frågan om förändring i 37 § :n [R.F.], syns förutsätta att en bestämd föreskrift i Grundlagen saknas, i afseende på huru förhållas skall då vid beslutet om enskild mans till Utskottet inlemnade förslag till förändring i Grundlagens stadganden 2 Stånd stadna emot 2.
Ehuru jag ej var af samma mening som Utskottets Pluralitet, eldigt hvars beslut frågan förfölle, anser jag det likväl nödigt att Utskottet jemlikt detta sitt beslut föreslår en så bestämd föreskrift i Grundlagen huru vid dylika fall skall förhållas, att all tydning 3 och tillämpning af analogien kunde för framtiden undvikas.
Herr Kammarherren Silverstolpe som under det Herr Grefven och Ordföranden afträtt, förde ordet, tillfrågade Utskottet om det af Herr Öfver Intendenten Edelcrantz föreslagne tillägg vore enligt med Utskottets mening, och således komme att bestå uti en ny mening i 38 § :n Riksdags Ordningen.
1 Memorialet är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid 485.
2 Stycket fr. o. m. orden Herr Öfver Intendenten t. o. m. orden af Utskottet pröfvas återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 548 ff. 8 Ursprungligen har stått toetydning, men tve har överstrukits; genom denna strykning har meningen blivit dunkel.
Den 14 Augusti 1812 415 Utskottet lemnade härtill sitt samtycke och skulle
Secreteraren updragas att författa redaction till detta tillägg för att vid nästa sammankomst af Utskottet pröfvas.
Utskottet åtskiljdes kl: 1/2 6. e. m.
Kock. 416
Den 17 Augusti 1812 76.
Den 17 Aug. 1812.'
Måndagen den 17 Augusti, kl. 9. föremiddagen, sammanträdde E. H. S. Constitutions Utskott in Pleno då Herr Öfversten Schönström Regerings Rådet Hellenstjerna Doctor Wijkman, Assessor Arosenius och Borgmästaren Ullberg voro frånvarande.
PleniProtocollen för den 12, 13 och 14 dennes.
Likaledes justerades: 1 :o Vördsamt Memorial till
Riksens ständer om tillägg af en ny mening i 38 §.
Riksdags Ordningen. (införes)2 2 :o Utdrag af Protocollet m. m. den 10 Julii 1812. (införes)3 3 :o Utdrag af Protocollet m. m. den 9 Augusti. (införes)4 4:o Utdrag af Protocollet m. m. den 9 Augusti 1812. (införes)5 5:0 Utdrag af Protocollet m. ni. den 17 Augusti 1812. (införes)6 1 Justeringsformeln saknas.
2 Memorialet, som är fogat såsom bilaga till protokollet, är trvckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 546.
1 3 I protokollets marginal är antecknat: »N:o 76 (svar till Commerce Rådet Santesson)».
— Expeditionen, som är fogad som bilaga till protokollet, är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 588.
4 I marginalen är antecknat: »(svar till Grefve Löwenhielm)».
Expeditionen, som är fogad såsom bilaga till protokollet, är trvckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 591.
I marginalen är antecknat: »(svar till Exped.
Secret. af Forsselles)».
Expeditionen, som är fogad som bilaga till protokollet, är trvckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 632.
6 I marginalen är antecknat: »(svar till Reger.
Rådet Hallenst jerna)».
— Expeditionen, som är fogad som bilaga till protokollet, är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 641. —•
I plenum den 7 aug. (se ovan sid. 376) hade Hadenstjerna i ett skriftligt anförande »återfört» utskottets uppmärksamhet på frågan »angående upphävande av skillnaden mellan den gamla och nya adeln».
Och enl. protokollet för den 7 hänvisades detta anförande till andra fördelningens granskning.
Emellertid har andra fördelningen ej haft något sammanträde efter 7 aug.
Ej heller har
Hus anförande efter den 7 aug. omnämnts i plenarprotokollet förrän då ovanstående »utdrag ur protokollet m. m. den 17 aug. 1812» antecknas.
Det beslut, som ligger till grund för detta »utdrag» återfinnes icke i någon protokollstext.
Den 17 Augusti 1812 417 Uplästes Protocolls Utdrag: från Högloft.
Af den 14 dennes; om Dess beslut att först, vid nästkommande Riksdag till afgörande uptaga Constitutions Utskottets Memorial, angående ett tillägg i Justitia Ombudsmannens Instruction, för att ej bidraga till ett möjligt upskof af innevarande Riksmöte.
Af den 15 dennes; med till kännagifvande af Ridderskapet och Adelns beslut, att enligt 81 §.
Formen, och Kongl.
Maj :ts yttrade afsigt, låta de förändringar i Grundlagen, hvilka i Kongl. Maj :ts n[å]d.
Proposition af den 7 dennes och Coust.
Betänkande af den 14, finnas föreslagne, hvila till afgörande vid nästa Riksdag.
Uplästes Protocolls-Utdrag från Högvördige Preste Ståndet:
Af den 14 Augitsti, med tillkännagifvande att Constitutions Utskottets 4 särskilda Memorialer om hvilande Grundlagsfrågor, blifvit till nästa Riksdag lagde på bordet.1
Af den 15 Augusti:
Instämmande i Ridderskapet och Adelns beslut att upskjuta pröfningen af tillägget i Justitia?
Ombudsmannens Instruction; Tillkännagifvande att Constitutions Utskottets, i anledning af Kongl. Maj :ts nådiga Proposition afgifne, Betänkande om förändringar i Grundlagen, blifvit upskjutit till öfverläggning vid nästa Riksdag.
Uplästes tvänne Protocolls Utdrag ifrån Vällofl. Borgare Ståndet af den 15 Augusti, angående instämmande med Ridd. och Adeln i beslutet om upskof med af görandet af tillägget i Justitiae Ombudsmannens Instruction; och angående öfverlemnande, till nästkommande Ständers pröfning, af Constit.
Betänkande om de förändringar i Grundlagen, hvilka Kongl.
Maj :t proponerat.
Herr Grefven och Ordföranden:2 I anledning af hvad Herr Öfver Intendenten Edelcrantz anfört den 1 dennes, torde jag få upläsa följande: (införes)3
Med all den agtning jag hyser för andras öfvertygelse och som naturligtvis mera ökes, när denna opinion, understödd af en 1
De fyra memorialen gällde: l:o motionstidens begränsning till en månad: 2:o R. 0. § 14 om sättet att välja riksdagsmän i städerna: 3:o
Nytt förslag till grundlagsfrågors avgörande; 4:o
Förteckning på de föreslagna ändringar i grundlagarna, vilka åt tillkommande ständer böra överlämnas.
2 Stycket fr. o. m. orden Herr Grefven etc. t. o. m. orden jag upfattat (sid. 420) återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 549.
3 Mörners anförande är såsom bilaga n:o 6 fogat till protokollet.
Det är icke undertecknat, men aktstycket, som är försett med talrika rättelser och tillägg, härrör från Mörners egen hand.
Med annan handstil är överst på första sidan skrivet: Grefve Mörner.
Upläst den 17 Aug. 1812. 27 418 Den 17 Augusti 1812 utmärkt talang, blir med verkelig skicklighet utförd, kan jag likväl icke undgå att dela den gemensamma önskan att äfven min öfvertygelse måtte i tvistiga frågor blifva till sina grunder ådagalagd med den fullständighet jag kan åstadkomma.
Det är af detta skäl som jag utan att vilja förnya en öfverläggning vid hvilken allt för mycket kan å ömse sidor anföras, tror mig i anledning af hvad sedan mitt första yttrande blifvit till Protocollet anfört ang :de Riksdags Ordningens 38 :s lämpelighet till Constitutions Utsk :t vid frågor väckta af enskilt man om förändringar i Grundlagen, böra vidare utföra de skäl jag för min stridiga öfvertygelse yttrat.
Jag har grundat mitt begrep om det som i sådant fall borde vara förhållandet, uppå den sakernes ordning som vid frågors väckande rörande förändringar i Grundlagen är i densamma bokstafligen föreskrifven, uppå det förhållande hvaruti Constitutions Utsk :t i anseende till sådana frågors väckande af enskilte är igenom samma föreskrifters lydelse försatt och uppå det begrep om ändamålet med alternativers öfverlemnande till Stånden som jag utaf 38 § Riksdags Ordningen trott mig kunna upfatta.
I det första afseendet har jag uti 81 § regeringsformen funnit följande ang:de Constitutions Utskottet.
Detta Utskott, hvars pligt det vara skall att Grundlagarna granska, äger rätt att hos B:s 8t:r föreslå de ändringar deruti som det anser högst nödige, eller nyttige och möjlige att verkställa.
Jag har trott att ett förslag vid hvilket meningarne inom Utsk :t varit så delade att 2 :ne Stånd stadnat emot 2 åtminstone icke kunde sägas vara ansett hvarken som högst nödigt eller nyttigt.
Jag trodde derföre att i sådant fall det vore enligt äfven med Grundlagens bokstafliga mening, att ett sådant Förslag finge åtminstone för den gången förfalla.
I det andra afseendet har jag af 84 § regeringsformen inhämtat, att enär Utskottet icke funnit skäl att gilla och till R:s St:rs pröfning öfverlemna något Förslag till förändring eller förklaring af Grundlagarne som Utsk:t af en Riksdagsman emottagit, vare Utsk:t skyldigt, om Förslagets
Författare det yrkar att meddela honom sitt yttrande deröfver, och jag trodde, att, när enligt denna föreskrift, intet sådant Förslag borde komma under R :s
St :rs pröfning som icke blifvit af Utsk :t gillat, kunde detta icke sägas hafva inträffat i det fall då hvardera hälften af Utskottet varit af motsatt mening, då således egentel :n intet beslut ägt rum.
Om också omröstningen skett per Capita, hvartill ett Förslag sedan de föregående Riksdagar är hvilande, hade derest icke en sedel blifvit uttagen eller en person utlottad, likväl kunnat inträffa, att
Utskottets tanka blifvit oafgjord och förhållandet således enahanda.
Omröstningen per Capita åsyftar att lättare innom Utskotten åstadkomma ett bestämdt resultat, men har efter min tanka intet att göra med den frågan huru förhållas skall när meningarne innom Utskotten igenom någon händelse blifvit lika delade.
Jag har i Den 17 Augusti 1812 419 anseende till frågor om Grundlags förändringar som väckas af enskilt man, icke funnit någon af de constitutionella myndigheterna hvarken Ständer eller K :ng, kallade att deri deltaga eller derom taga kunskap förr än sådane frågor blifvit af Constitutions Utsk:t gillade och såsom högst nödige, nyttige och möjlige, till antagande framställte. Xär detta ej skett eller kunnat ske i anseende till meningames delning eller obestämdhet innom Utskottet, har jag ej trott att annat åliggande för Utsk:t kunde återstå än att lemna förf :n som väckt frågan del utaf resultatet af den öfverläggning som innom Utsk:t ägt rum i anledning af hans framställning.
På detta sätt skulle hvarje af de olika meningarne innom Utskottet blifva meddelad till den hvilken den i sitt dåvarande skick ensam kunde meddelas och någon upoffring väntade jag mig ej skulle vid ett sådant förhållande behöfvas, emedan jag trodde att då meningarne varit lika delade innom
Utskottet ingendera delen ägde rättighet begära att dess tanka skulle på annat sätt komma till allmänhetens eller Ständers granskning, utan så vida den lyckats att förena de villkor hvarunder en sådan rättighet var medgifven.
Hvad föreskriften uti 38 § Riksdags Ordningen angår, trodde jag den i sådant fall så mycket mindre kunna lämpas på Constitutions Utsk :t som jag trodde, att meningen med alternativers öfverlemnande till R :s
St :rs pröfning måtte vara att R :s St :r öfver dem skulle besluta, och jag fann att en sådan framställning af Const :Utsk :t i det fall då ingen ting af detsamma blifvit afgjort, då nyttan af förändringen icke af detsamma blifvit godkänd, kunde leda till ett emot 81 § :s föreskrift rakt stridande förhållande, nemi :n att R :s St :r kunde komma att besluta öfver en Grundlags förändring hvaröfver sjelfva Const.
Utskottet ej kunnat fatta något beslut.
Jag trodde att meningen med ordet alternativ var den att det skulle innefatta något att välja utaf, och jag väntade mig ej att framställningen deraf ifrån Const.
Utskottet skulle kunna anses medföra den följd, att R:s St:r skulle upskjuta med afgörandet af ett sådant val lika länge som om denna fråga först en Riksdag senare hade blifvit väckt.
Jag fruktade att en sådan varsamhet vid Grundlags frågors afgörande, aldrig så litet något intresse dervid inblandade sig, knapt vore att vänta, då någon föreskrift derom i Grundlagen icke gifves, och jag deremot fann, att ett framställt alternativ kunde allför lätt behandlas som en väckt fråga.
Jag trodde också att om alternativets pröfning skulle ej blott till den nästa men till den derpå följande Riksdagen uppskjutas, vore ingen ting med dess framställning vunnit, emedan den författare hvilken vid nästa Riksdag ville hafva sin mening framställd, för att vid den andra få den afgjord, vore altid i tillfälle att förnya sin motion i detta fall och ägde den utsigt att då med densamma vinna ett mera afgörande beslut.
Det är på dessa skäl jag grundade min reservation och det är som en ytterligare förklaring deraf som jag an - 420 Den 17 Augusti 1812 håller att få lägga detta till denna dagens Protocoll. Tanken om nödvändigheten af en sådan utveckling väcktes hos mig af de flere motiver jag senast i detta ämne af en värd Ledamot hörde anföras.
Utan att med honom täfla i framställningens behag eller skicklighet, och utan att något minska af min agtning för dess person och öfvertygelse, måtte det förlåtas mig om jag efter mitt sätt att se saken sökt att [i] enlighet dermed rättfärdiga det begrep om förhållandet jag upfattat.
Herr Grefven och Orföranden höll derefter till Utskottet följande Afskeds-Tal: (införes)1 Högvälborne, Högvördige Välborne Högärevördige Högädle och Hedervärde Ledamöter af Riksens Högl.
Ständers Constit.
Det återstår nu för mig att uppfylla den pligt som är den sista af mina befattningar innom detta Utskott, men som på långt när icke skall blifva den sista för mitt hjerta den att för Eder alla M. H. betyga min uprigtiga, min agtningsfulla erkänsla, för det biträde
I mig lemnat, för det tålamod hvarmed I håfven M. II. behagat öfverse ofullkomligheterna af mitt sätt att föredraga ärenderna.
Med hugnaden, att ibland Eder M. II. träffa gamla vänner och medarbetare, med hoppet att hos de öfriga Utskottets Ledamöter vinna tillgift och deltagande, öpnade jag detta Utskotts sammanträden och Edert förhållande M. II. under våra öfverläggningar har mer än rättvisat mitt hopp.
Mera än vi det må hända anade hafva granlaga och vigtiga ämnen kommit under vår pröfning.
Efterverlden skall lika visst dömma om riktigheten af våra beslut som våra samtida skola åtminstone till en del erfara verkningarne deraf.
Men då, när dessa till en stor del torde ingå i grunderne för
Domslutet, måtte det äfveu blifva häfdatecknaren förbehållit att utreda förhållandet af vår ställning och de omständigheter under hvilka vi handlat, för att uplysa om våra afsigter!!
Sällan torde tillfällen hafva gifvits där med lika välmening, man torde kunnat vidtaga mera olika medel; Sällan några där med mera stridig öfvertygelse om saker, man kunnat förena mera inbördes agtning för personer.
Det är denna som vid slutet af vårt sammanträde jag tror böra blifva det gemensamma intryck vi alla slutel. hemföre.
Under försäkran derom å min sida utbeder jag mig att hos Eder samtelige M. II., uti Eder vänskap och hugkomst få vara innesluten.
Utskottet uplöstes Kl. 11.