Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För nain del vågar jag således föreslå följande tillägg till ifråga?#- rande §• *’För medel, som genom gåfva eller testamente tillfallit omyndig, eller denne sjelf kunnat förvärfva, under det fader eller moder båda ännu lefva, ege ej bos dem förnionsrält rum, såvida icke anmälan derom hos Domstolen skett och denna förordnat, att medlen under Förmyndare-ansvar emottagas må.” Justilice-Rådet von Rose‘n instämde uti hvad Högsta Domstolens flest#
Ledamöter yttrat.
Ex Piotocollo C. P. A.
Ankom i nfskr. till Exp.
Utsk. den 9 April kl, 3 e. b. KONGL. MAKTS Nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer t angående tillökning af lånbidraget till Manufactur-Discontfonden.
Gifven Stockholms» Slott den z5 Mars i834- Kongl.
Majit, som af Dess och Rikets Commerce-Collegii i underdånighet afgifne berättelse om förvaltningen af Manufaclur-Discontfonden under året i832, ibland annat inhemlat, att den efter lillverknings-värdet beräknade lånerättigheten för sådane Fabriks-idkare, hvilkas låneräll ickje är genom serskilda stadganden bestämd, under de senare åren betydligen nedgått och komma att ytterligare förminskas, i den nion tillverkningen af mantifacturer tilltager, har i della förhållande funnit en giltig anledning att, i sammanhang med frågan om grunderne för Bankens framtida lånerörelse , i öfvervägande skulle tagas, huruvida någon tillökning i den till låneunderstöd för fabriksidkare nu anslagna summa må kunna beredas.
Sedan Kongl. Maj:t för sådant ändamål från Commerce-Collegium infordrat fullständiga upplysningar, har bemälde Collegium, under den 28 fcisllidne Februarii, med underdånigt belänkande i detta ämne inkommit.
Efter gjord framställning af de utaf Rikets Ständer ifrån 1756 till närvarande tid vidtagne beslut, sorn grundlagt och Yidmaglhållit Manufaclur - Kongt.
Mojits Nddign Sbrifvtlst Nio 5o. l) Discontfonden, samt af de vilkor, hvarunder Bankens Jånebidrag blifvit; samma fond meddelade och till fabriksidkare i Discont väg utgått, har Commerce-Collegium serskildt fästat Kongl.
Majlis uppmärksamhet derå, att Rikets år 1818 församlade Ständer, i då aflåten skrifvelse, tili svar å KgL Majlis Nådiga Proposition, angående fabriksidkares behof af ytterligare understöd och om fastställandet af en viss procent af tillverkningarnes värd# såsom låneräll, underdånigst yttrat, att en bestämd summa af Manufacturdiscontfonden, stor 200,000
R;dr, borde afsättas lill såkallade stående eller förlagslån, för anläggningen af nya förut här i Riket okända uppfinningar och inrättningar i fabriks- och slöjdeväg, på serskilda bestämda vilkor; att, enär en alltid lika och oföränderlig låneandel af fabrikstillverkningen i allmänhet vöre beroende af ett obegränsadt creditiv, hvilket, med bibehållande af de säkra beräkningarne för Bankens credit, icke kunde lemnäs, oeh dessutom i sina följder skulle strida emot de af Rikets Ständer erkända satser, syftande till Fabrikernas framtida sjelfbestånd, Rikets Ständer, såsom grund för bestämmandet af det belopp, fabrikerne till ytterligare understöd påkallade, antagit hvad de i sin då varande ställning behöfde; och i betraktande af huru stor låneandel Fabrikerne egt under åren näst före år 1816, hvilken låneandel då omvexlat emellan 26 och 20 procent för cattunstryckerien och emellan 34 och 24 procent för öfrige fabriker, ansett 3l procent af sistnämnde fabrikers tillverkningsvärde och 12 procent för Caltuns-tryckerien, allt beräknadt efter 1817 års tillverkningsvärde, utgöra den ungefärliga låneandel, som erfordrades för att underhjelpa fabrikerne och återföra dem lill deras förra ställning, samt att, hvad slutligen angick den af Kongl. Majit till Rikets Ständers yttrande öfverlemnade fråga, om icke lånerättigheten kunde till andra gagneliga handteringar och deribland äfven glastillverkningen utsträckas, Rikets Ständer trott lämpligast vara, att afsätta en bestämd summa af 100,000 Ridr till fördelning emellan glasbruksidkarne intill nästpåföljande Riksdag, då Rikets Ständer k 1*1- de blifva i tillfälle att erfara nämnde tillverknings rätta belopp, och i anledning deraf bedöma, huruvida den borde i den allmänna fördelningen af Mauufactur-Disconl-fonden ingå.
Och hade Rikets Ständer, för fyllande af alla bär ofvan uppgifne behof, anslagit en summa af tillsammans 508,713 Ridr 36 sk. 7 r. att af Banken i låneväg till Manufactur-Disconten utgå, hvarigenom, med de förut i sådant ändamål af Banken utgående 49*»2bS Bldr It sk. 5 r., Bankens hela bidrag lill
Fabrikernes understöd komma att utgöra en jemn summa af en million Riksdaler.
De af Rikets Ständer sålunda i underdånighet föreslagna förändr»- *4 Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse N'.o 3o. gar i Manufactur-Discontfondens förvaltning, liar Kongl. Majit derefter till deras liufvudsukligaste delar, under den 9 December 1818, gillat och godkänt, hvarförutan Kongl. Majit, i anledning al Rikets Ständers tillika gjorda underdåniga framsl»Ilning om angelägenheten, att jern- och melalllorädlingen, serdeles i Eskilstuna, hlefve framför andra inrättningar understödd och uppmuntrad, uti Nådig skrifvelse af den 3 November i8rp förordnat, »tt förläggare i Eskilstuna skulle, enär förlagssumman det föregående året »tgjort 4°oo R.dr och derutöfver, ega rätt att upptaga lån i MannfacturDisconlfonden lill r>-5:delar eller \o procent af l’öilagssumman, samt att Fristads-Manufaclurister egde att åtnjuta lån i samma fond till i-3idjedel eller 33 i-3:djedels procent af det värde, hvartill föregående årets tillverkning uppgått, under iakttagande i öfrigt af de reglementarisk» föreskrifter, högstberörde Kongl. Bref vidare innehåller.
Från Rikets Ständers sida hafva sedan år 18r8 några andra förändringar, i afseende på Manufactur-Discontfondens förvaltning, icke blifvit föreslagne, än alt Rikets Ständer vid 1829 års
Riksdag- i underdånighet hemställde, alt den lid af 6 år, sorn för innehafvare af förlagslån blifvit uti Kongl. Brefvet af den 9 December 1818 fastställd, måtte utsträckas till 8 år, saint att fabriksidkare, hvilka, enligt Discout-Rcglementet, ålåge, att såsom säkerhet för lån ur fonden hypolhicera endast forskrifningar för upphandlade manufacturvaror, måtte tillåtas att, äfven emot godkänd borgen eller andra skuldsedels-hypothck, sådane lån erhålla.
Och har Kongl. Majit, uti Kungörelse af den 7 November 1829, bifallit hvad Rikets Ständer i sistnämnde afseende hemställt, samt uti Nådig skrifvelse af samma dag förklarat, alt Kongl. Majit ville vid de tillfällen, då serskilde omständigheter dertill föranledde, i Nåder medgifva förlängdt anstånd med afbetalningen af förlagslån ur Manufactur-Discontfonden, på sätt Rikets Ständer hemställt.
Af de handlingar, hvilka ii ro vid Commercc-Collegii Betänkande bifogade, inhemtas, att den allmänna låneprocenten, sorn i följd af Rikets Ständers hemställan och Kongl. Majits ofvanåberopade Nådiga Skrifvelse af den 9 December 1818, blifvit år 1819 upptagen och beräknad lill 3i procent af tillverkningsvärdet, under de tio näst derefter följande åren småningom och i ett mindre kännbart förhållande aftagit, så att densamma år 1829 utgjorde 28 procent; att deremot under de fern år, sorn derefter förflutit, låneprocenten så betydligen minskats, alt den för innevarande år nedgått till allenast 20 och en half procent, samt att detta för fabrikornc menliga förhållande egentligen härledt sig ifrån en, dessa senare åren, mer Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse Nio 5o. fin vanligt ökad tillverkning af lunberältigade fabricat, men icke från ett förhöjdt pris å samma varor.
I sådant afseende må bär endast åberopas: att klädestillverkningen, som år 1818 utgjorde 392,008 alnar, år i832 uppgick lill 648,i85 alnar; att bomulls- och linnefabricationen under samma lid stigit från 282,811 alnar och 2870 diverse stycken till 609,406 alnar och 48,944 stycken, samt att papperstillverkningen likaledes från 64,863 uppgått tili 196,601 ris.
Efter hvad sålunda upplyst blifvit, visar sig, alt fabriksnäringen, i afseende på dess lånerätt i Manufactur-Discontfonden, nu kommit i nära samma belägenhet, som 1818, då lånerätligheten inom några år nedgick från 3o a 3a procent lill 20 procent af tillverkningsvärdet; ett förhållande, som föranledde Rikets Ständers här ofvan omförmälda beslut, att meddela ett så beskafladt ytterligare understöd, som kunde återbringa fabrik erne i deras förra ställning.
Om den åsigt Rikets Ständer vid samma tillfälle yttrade, att nemligen låneunderstöd af Statens medel icke borde såsom ständigt qvarslående betraktas, utan endast vore ett underlättande medel, hvarigenom fabrikerne bereddes tillfälle, alt småningom och framdeles komma i oberoende ställning, utan behof af allmänt understöd, äfven vore såsom allmän grundsats antaglig och rigtig; så förutsätter tillämpningen häraf likväl sådane förhållanden, som i afseende på inhemska nuringarne ännu icke inträffat.
I Sverige, der penningeräntan är hög och der capitalisten således kan utan all möda upphem ta en större inkomst af sina i annan väg utlånade penningar, än om man insätten eller använder dem i en näring, hvilken åtminstone i början lemnar en mindre afkomst och alltid fordrar hans noggranna uppmärksamhet på densammas fortgång, är fabrikanten i saknad af nästan all tillgång på penningeförlag ifrån enskild hand.
Den möda och ansträngning, sorn i vår tid, då industrien i andra länder hunnit den största utveckling, fordras, för att med fördel drifva fabråks-inrättningar, föranleder äfven dertill, alt personer med betydligare förmögenhet och egna större capital, sällan ingå i sådane företag.
Behofvet för fabrikanter, att vid sådane omständigheter erhålla allmänt förlagsbiträde, är så mycket mera oundgängligt, sorn deras tillverkning, om den icke skall nfsätlas med förlust, mäste .föryttras på flere månaders credit, och då fäbrikanlerne från äldre tider haft att trygga sig vid det låncbiträde de frå* Manufactur-Discontfonden egde att undfå, i förhållande till deras tillverkningar, samt de, i följd deraf, egt anledning till förhoppning, att i den mon de genom möda och flit uppdrifvit tillverkningen, ett högre förlagsbiträde skulle komma dem tili godo, men de i stället fält erfara, att de» Kongl. Majus Nådiga Skrifve 11 /V;o 5o lånesumma, som dä stöde dem tillhanda, utgjorde ett vida mindie belopp, Hn det de erhållit åren förut, dä de användt mindre bemödanden samt produclionen och dess värde vida understigit de påföljande arens: så mäst# sådant ovilkorligen leda derhän, att hägen för nyttig verksamhet hos dtu idoge fabrikanten försvagas.
Erfarenheten har också ådagalagt, att flere fabrikanter, hvilka det ena året uttagit hela deras låneandel, men under detta •amma år så ökat deras tillverkningar, alt de varit fullt förvissade att påfoljde år erhålla en högre disconlrätt, än året förut, i det stället vid fördelningen at fonden kommit i det förhållande, att de nödgals inbetala icks obetydliga delar af föregående årets lån, innan någon ytterligare lånerätt för dem kunde komma i fråga.
Och olägenheten häraf för fabrikanten är så mycket större, som han ej förut är i tillfälle att känna, hvilka Hers lånsökande än föregående året sig anmält, eller till hvad högre på dep allmänna fördelningen inverkande belopp.
Den grundsats, alt i samma mon fahriks-tillverkningarne ökas, det allmänna lånebidraget borde minskas, kan således icke utan skada i afseende på inhemska fabriksrörelsen i hela sin vidd tillämpas.
Låneprocentens nedsättning har emedlertid icke endast härledt sig från en ökad tillverkning af de slags fabricat, för hvilka lånrätt egde begagnas före år 1818, och för hvilka ensamt Rikets Ständer vid samma års
Riksdag beräknade det ytterligare belopp, som erfordradés för att bereda den tillgång på lån efter 3i procent af tillverkningarnes värde; —dertill har äfven bidragit, att, med anledning af Discont-Reglemenlets stadgande och Rikets Ständers egen önskan, åtskillige andra allmänt gagneliga handteringar sedermera blifvit i Nåder tillagde disconlrätt.
Deribland må nämnas : portertill verkningen, enligt Kongl. Brefvet den 22 Mars 1821; slilgjuteriet i Stockholm, genom Kongl.
Brefvet af den 27 Februarii 1822; aluntillverkningen, jemlikt Kongl. Brefvet den 18 April 1824; mechaniska spinnerien, hvilka förut hade en viss summa afsatt, men erhöllo allmän disconträtt i följd af Kongl. Brefvet den 20 April 1827; oljeslagerien, efter Kongl. Brefvet den 5 Mars 1828; Gustafsbergs poreellaines-fabrik, enligt Kongl, Brefvet den 23 Januarii 1828; samt manufacturverken till AstadkominancU af machinerier, gjutgods och redskap för näringarne, jemlikt Kongl. Brefven af den 23 April i83i samt den 14 Januarii och 22 December i83a.
Och har sammantagna tillverkningsvärdet vid de sålunda lånberältigade verk, hvilka innevarande år anmält sig till erhållande af lån, 1833 uppgått till en summa af icke mindre än 770,000 R:dr, oberäknad!
Loients Porter - Kongl. May.ts Nådiga Skrifvilse N'.o Jo. 17 Porterfabrik vid Götheborg, hvarifrån sistlidet år någon tillverkning icke blifvit uppgifven, men, i händelse densamma fortsättes, sannolikt skall främ deles, likasom de föregående Aren, öka sistnämnde summa med omkring 100,000 R:dr.
Härtill komma ytterligare de utsträckta låneförmoner, som, i anledning af Rikets Ständers vid t 8 r 8 års Riksdag framställde uttryckliga önskan, blifvit , genom Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 3 November 1819, tillagde Eskilstuna Fristad, och hvilka Rikets Ständer ansett kunna utgå af Manufactur-Disconlfondens årlig» vinst.
Enär likväl denna årliga räntevinst vanligen utgör 3o,ooo R:dr, deraf Kongl.
Majit, enligt Rikets Ständers vid 1823 års Riksdag gjorde underdåniga hemställan, anslagit 14,000 R:dr, eller nära hälften för underhållande af det i hufvudstaden inrättade Technologiska Institutet; men Eskilstuna Fristads förläggares och manufacturisters förlagssumma och tillverkningsvärde för sist lide t år uppgått tillsammans till 260,608 B;dr, med en lånerätt innevarande år af 94,jg$ R:dr; sa synes i hvad högst ringa mon fondens årliga behållna vinst kunnat till detta ändamål bidraga; hvarföre ock liela beloppet blifvit å fondens allmänna för delningssumma uppförd t.
Fabriksnäringens behof af ytterligare förlagsbiträde är, under sådane omständigheter, obestridligt, och ett sådant understöd synes för det närvarande så mycket hellre böra, i hvad möjligt är, medgifvas, som fabrikanterne under de senare åren med berömligt nit för saken och med Betydliga kostnader sökt och lyckats att tillegna sig och använda de nyare uppfinningar och mechaniska inrättningar, som i andra länder blifvit begagnade för fabricationens fullkomnande, hvarom äfven de sedermera åstadkomne inhemska fabricaten lemna ojäfaktigt vittnesbörd.
Och att denna hos fabricanterna väckta drift och omtanka å det allmännas sida underhålles och uppmuntras, är af så mycken större vigt, som under närvarande tidpunkt, då en allmän täflan i industriväg uppstått, ett oupphörligt fortskridande och begagnande af alla de nyare medel, som vetenskap och konst erbjuda, utgöra de enda vilkor, hvarunder fahrikshandteringar kunna ega bestånd och lemna en för det allmänna och enskilde påräknad nytta och fördel.
I fråga om'huru stort ytteiligare bidrag skulle erfordras, för att sätta fabrikanterne i tillfälle alt fortgå 'på den bana de börjat och förekomma eli eljest möjlig återgång af hvad de redan så verksamt åstadkommit, anser Kongl. Majit det procentbelopp Rikets Ständer, på sätt förrberördt är, vid 1818 års Riksdag bestämde, för att sätta fabrikerna i deras Di/i, till R, St, Vrot, l834. 1 Sam!. 1 A fdel. 3 i3:de Häftet. i8 Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse Nio 50' förra ställning, eller 3i procent af tillverkningarncs värde, äfven för det närvarande, då fabrikernes lånrätt på lika sätt nedgått, kunna 'för ändamålet i allmänhet göra tillfyllest.
Maj:t föreslår alltså Rikets Ständer, att, i sammanhang med reglering af den lånerörelse, som för allmän räkning kommer att bedrifvas, taga i öfvervägande, att en så stor ti
Hök t summa till fabrikernes understöd må ytterligare kunna afsättas och anslås, sorn erfordras för att, inberäknadt det förut af Banken utgående creditiv och fondens egne disponible medel, uppgående vid sistlidet års slut till omkring 640,000
R:dr, motsvara och utgöra 3i procent af i833 års lånberättigade fabrikstillverkningai s värde.
Den efter sådan grund erforderliga ytterligare anslagssumma skulle, enär samma Ars tillverkningsvärde, med undantag af det, som blifvit uppgifvet från Eskilstuna Fristads förläggare och manufacturister samt Glasbruksegarne, hvilka för det närvarande redan ega en lånerätt, qfverstigande 31 procent af tillverkningsvärdet, uppgått till 5,p88,3i2 R:dr, komma att utgöra ett belopp af, i det närmaste beräknadt, 63o,ooo R:dr.
I förening med detta Nådiga förslag, vill Kongl. Maj:t fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på följande dermed gemenskap egande förhållande.
I fråga om hvilka flere, än förut lånberättigade fabriks-handtei ingar, förtjente att af lånrätt komma i åtnjutande, hafva Rikets Ständer vid 1818 års Riksdag, med öfverlemnande till Kongl.
Maj:t, att i allmänhet bedöma, hvilka sådane handteringar för landet medförde den största nytta och sålunda borde understödjas, endast företagit till granskning glasbrukshandteringen, såsom den enda, hvilken bestämdt blifvit af Kongl.
Majrt lill disconträtts erhållande föreslagen; och då Rikets Ständer, i saknad af uppgift om beloppet af dess tillverkningar, icke kunnat bestämma den summa, som, i händelse glasbruksidkarne erhölie allmän disconträtt, skulle af fonden medtagas, bade Rikets Ständer afsatt en summa af 100,000 R:dr till fördelning emellan sistnämnde idkare, att utgå intill påföljande Riksdag, (fö Rikets Ständer blefve i tillfälle pröfva, huruvida glasbrukshandteiingen borde i den allmänna fördelningen af Manufactur-Discontfonden ingå.
Efter 1818 Ars Riksdag bar likväl någon förändring i det sålunda bestämda anslaget icke skett, och följden deraf bar varit, att glasbruksidkarnes lånerätt år 1819 utgjort 4o procent, derefter uppgått år 1822 lill 45 procent, sedermera omvexlat emellan 3i och /jo procent, och utgör för innevarande år 3q och en half procent, under det att de öfrige i allmänhet lånberättigade fahriksidkares disconträtt på samma tid nedgått från 3i till 20 och en half procent af tillverkningsvärdet.
Alt nu, sedan glasbruksegarne erhållit sådane vid - Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse Nio 5o, 10 sträckta låneförmoner, samt på de senare åren ådagalagt verksamt nit och användt betydliga kostnader för glastillverkningens, fullkomnande, nedsätta deras låneprocent till likhet med de öfrigas, hvarigenom de blefve nödsakade att återbetala nära hälften af det lånecapilaJ de undfått och i sin rörelse nedlagt, skulle, ehuru de öfrige fabrikanterne i deras nu varande ställning icke sakna skäl för ett slikt yrkande, dock svårligen blifva verkställbar!, utan att leda till en högst menlig inverkan på näringens fortgång; och Kongl.
Majrt anser således för det närvarande någon annan åtgärd icke lämpligen kunna vidtagas, än att, i händelse det föreslagna ytterligare bidraget till Manufactur-Discontfonden beviljas, och öfrige lånberättigade fabrikanter derigenom nästinstundande år komma i åtnjutande af 3i procent af i833 års tillverkningsvärde, det för glasbruksidkarne nu afsatta anslag förklaras böra till fondens allmänna fördelningssumma ingå och glasbruksidkare ega att, lika med andra lånberättigade fabrikanter, i förhållande till tillverkningens värde, ingå i den allmänna fördelningen af Manufactur
Discontens tillgångar.
Det af Commerce-Collegium i förevarande ämne afgifnä underdåniga betänkande, tillika med dervid fogade tabeller oall andra delta ärende rörande uppgifter, skola aflemnas till del Rikets Ständers Utskott, dit denna Nådiga Skrifvelse varder remitterad.
Maj.t förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Utdrag af Protocoflet öfver Handels- och Finance-Ärenden j hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2.5
Mars i834- Närvarande: Hans Excellence Justi t i aa Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gref* ve af Wetterstedt, ao Kongl.
Majus Nådiga Skrifvitst N.o 5o. Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner_, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Herr Grefve Adelsvärd j Friherre Åkerhielm Hof-Cancelleren Friherre v. Schulzenheim.
Sta ts-Secreteraren Skogman.
Stats-Secreteraren uppläste till justerin» ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga heslut den 8 innevarande månad, författadt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående tillökning af lånebidragen till Manufactur-Discontfonden.
Maj:t behagade, uppå Stats-Rådéts underdåniga tillstjrkande, delta förslag i Nåder gilla, sådant det finnes Protocollet hilagdt, och skulle, i ölverensstämmelse dermed, Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer under denna dag expedieras.
Ex Protocollo A. F. Normelin. STOCKHOLM, i834> hos J. A. Walldc», Kongl. Majus Nådiga Proposition N'.o 5i.
Ankom i nfskr. till Exp. Utsk. den 23 April kl. 7 e, m.
MALTS Nådiga Proposition^ till Rikets Ständer, angående f. cl. Allmänna Magasins-Fonden samt betalningsvilkoren för erhållna spanmäilsunderstöd.
Gifven Stockholms Slott den 12 Apell 18of.
Under åberopande af den berättelse, angående Magasinsärendenas behandling sedan sisla Riksdag, som af Stats-Contoret blifvit i underdånighet afgifven, och hvilken lill Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnas, vill Kongl. Maj:t härmed till Rikets Ständers kännedom och pröfning framställa åtskilliga frågor och omständigheter, rörande dels f. d. Allmänna MagasinsFondens slutliga utredning, dels ock liqviden af de äldre och senare årens uridsättningsskulder.
Vid slutet af år 1829, då, enligt Rikets Ständers af Kongl. Maj:t gillade beslut, Allmänna Magasins-Fonden befriades från alla kostnader vid förvaltningen af Kronans span målsräntor, för att ej vidkännas andra utgifter, andem, som erfordrades för vården af fondens spanmålslager och underhållet af dess fastigheter, intilldess det ena och andra hunnit försäljas eller disponeras, beslodo Magasins-Fondensegentliga redbarheter uti 282,759 R:dr a5 sk. 7 r:st., contant behållning, 72,749 tunnor spanmål, mjöl och bröd samt de fastigheter och inventarier, som icke vidare voro af nöden för Stats-Werkets eller andra allmänna behof, hvarjemte fonden, efter afdrag af skulder, egde utestående fordringar för undsättningar m. m. till ett sammanräknadt belopp af 518,783 R:dr 11 sk. 2 r:st., hvilka dock icke till något väsendtligare belopp kunde bland fondens säkra tillgångar påräknas.
Sedan, år i83o, en summa af 173,588 R:dr 42 ^ r:s*:' blifvit af fondens contanta behållning aflevererad, såsom fyllnad i ersättning för det lill undsättning efter 1826 års missväxt disponerade creditiv , mot vilkor, alt Magasins-Fonden för denna ersättningssumma skulle undfå betalning af inflytande medel för Credilivfondens spanmålsförråd och utestående fordringar, har försäljningen af Magasins-Fondens förenämnde tillgångar i spanmål, mjöl och bröd sålunda fortgått, alt för det närvarande endast 569 tunnor deraf återstå, hvilka hittills icke kunnat till antagliga pris afyttras; varan Bihang till R.
St, Fröt. i3}4. 1 Sami. 1 A få. i, i 4-de Häftet. 1 Kongl. Majit Nådiga Proposition K:o 5i. de af nämnde tillgångar 28,930 tunnor allemnade till Stals-Werket för dess Lehöf, efter gällande markegångspris, 2,018 tunnor till undsättningar efter de sislförflutne fyra årens missväxter, emot ersättning af spanmålscreditivet till enahanda pris, samt 1,061 tunnor lill Districtmagasinen inom Jemtlands Län.
Magasins-Fondens alla fastigheter samt inventarii- och materialpersedlar voro vid i83o års början i räkenskaperne upptagne i värde, de förre till 3^72,115 R:dr 3 sk. 9 r:st., och de senare till 46,578 R:dr 3y sk. 2 r:st.
Efter verkställda undersökningar, hesigtningar och värderingar i orterne, så väl till utrönande af hvilka hus och inventarier behöfde för Stats-Werkets ständiga spanmålsrÖrelse bibehållas, som ock hvilka kunde umbäras, och till hvilka skäliga pris de samma efter mätismanna ordom ansågos kunna afyttras, hafva, dels i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts