Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nödwändioheten af en sadan rättighet leder sin upprinnelse ifvan en pa erfarenheten grundad öfwertyaelse, om fel ock brister i sielfwa Lagen, ty det är i annat fall ej förenligt med Naturen af fria Samhällen, hwilkas medlemmar sammanhällas igenom Lagens helgd, att Domaren eller Lagens Tolk, enär en gerning är sa qva« llficerad som Lagen densamma dtstriswer, skulle fa afwika frän Lagens tydliga bokstaf, eller betaga ho - Den 2z April.
Zz nom sin kraft och werkan, hwarigenom hände att Domarens magt blef öfwer Lagens.
Lika brott skulle icke heller alltid blifwa lika behandlade, ty det hörer till mmnistans ofullkomlighet, att personer, ehuru af erkänd skicklighet och bepröfwad dygd, ej sällan kunna fatta och tillämpa olika begrepp om samma föremal.
Men det hörer ej till förewarande ämne att utreda i hwad mon Leuterations-författningame warit eller mä wara nödwandiga i anseende till wära Lagar, eller hwilka utwägar kunna gifwas till undanrödjande af deras orsaker.
I anledning af Riksens Ständers underdåniga begäran äro, pa Kongl. Mahrs nädiga befallning sädane anstalter fogade, hwilkas wigtiga föremål är, att Lagwecket till hela dest widd mä blifwa öfwersedt, och Lagstiftningen lämpad efter tidehwarfwets behof.
Man bör och kan wänta, att enär detta stora arbete en gäng uppnår sin fullbordan, och Konungens Höga Nätt att i brottmäl göra Nåd ej warder förnärmad, alla anledningar till de sä kallade Lcuterations - stadgar stola förswinna.
Emedlertid torde man hällre döra med tålamod underkasta sig de gamla Lagarne, sädane de äro, ehwad desamma med större eller mindre stäk i wista delar ma kunna anses mer eller mindre bristfälliga, än att, igenom förhastande eller k otid antagna förstag, åstadkomma förändringar, hivarigenom det hela i sitt sammanhang afbrytes, och större oredor kunde uppkomma, än dem man welat afhjelpa.
Blott i sädane fall, Lä föremälct för en
Lag kan betraktas särskilt för sig och utan sammanhang med Lagens förestrifter uti flera andra ämnen, eller dä sädane händelserredan inträffat, att Lagens bud blifwit i anledning af »lika begrepp om defl rätta mening, pä olika sätt tilläm, * * n-w - 84 Den 2Z April. pade, uti förekomne lika beskaffade mål, torde marjam, heten att, ej utan noggrann öfwerlägoning, antaga nyheter, icke bliswa elt hinder för bemödandet, att undersöka 06) tillse hwad derwid kunde wara att gö, ra.
Af sadan anledning kunna wista delar af l8oz ars Leuter. stadga förtjena uppmärksamhet.
Ibland annat stadgas i dest z:ce moment, att Öfwer, Domstolar, ne (det äbcropade Kongl. Brefwet af den r Nov. 1778 är upphäfwit genom Kongl. Förklaringen den 2 z Mars 180?) böra underställa Kongl. Maj:t de, ras Utstag innan de afkunnas eller utgifwas, sa of, ta angifwelsen innefattar förräderi, myteri eller upp, ror, eller någon blifwer dömd fran aran af Hof-Rätten såsom första Domstol.
Tillamp, ningen häraf torde swärligen kunna förenas med nar, warande styrelse, grunder.
Enligt de samina kunna eller böra rättegångs,ärender i allmänhet ejbandte, ras annorlunda, än i den genom lagen bestämda ordning.
Mast, i anicduing af Öfwer, Domstolens hemställan ingär i pröfning af ett mål, hwarom Afwer-Domstolen ännu ej utfärdat eller afkunnat dest Utstag, sa blir följden, att Kongl. Mast omedelbarligen afgör stelfwa saken, och att an, tingen den rättsökande stall haswa förlorat den för han§ säkerhet hellga rätt att klaga eller att an, föra underdåniga beswär, eller och att Kongl. Maitt mäste uppå inkomne sadane underdåniga beswär, ä nyo pröfwa samma Utstag, som Kongl. Maj:t re, Lan förut i nader gillat.
Flera fall gifwas, da Under,Rätt dömer fran äran.
Enligt Kongl- Förklaringen den 2?
Mars r8o?, utfärdar Hof-Rätt dest Utstag i Lifssaker, uti alla andra mål, än de som uppräknas uti den nu i staga warande Lmerations, stadgan, samt de sär - Den sz April. sz särskilta händelser som afhandlas i Kongl. Brefwet af d. 4 April »807.
Hwarföre stola dä sadane mål rörande äran, hwilka Hof-Rält afdömer såsom första Domstol, blifwa understälte framföre de andre förr omnämde?
Det kunde sägas, att underdåniga hemställningar uti mål som röra förräderi, myteri och uppror, wörö nödiga till befordrande deraf, att Kongl. Mast blef i tillfälle att, igenom de inkommande ransakningarne winna underrättelser om desta den allmänna säkerheten hotande tilltag, och att Kongl. Maj:t salunda kunde pä förhand lata widtaga nödiga författningar till rättegängens förkortande, eller till förekommande deraf, att hela menigheter icke utan desto wigtigare orsaker, stuve kunna dragas för rätta genom wederbörande Actorers möjeligcn oförstgtiga behandlingssätt.
Men desta ändamål synas lämpeligare och med större skyndsamhet kunna winnås, derigenom att i dylika fall som desta, Raporter afgä ifrån otterne till Just. Kans!. Embetet, och att detta Embete sedermera med uppmärksamhet följer sakerne, anmäler hos Kongl. Mast hwad deruti förelöper, samt inhämtar Kongl. MajrtS bud och befallningar om de ärgärder Kongl. Mast i näder finner wara nödiga.
Den omgång att Öfwer, Ratt, enär den änteligen efter fulländad ransakning hunnit fatta ett stut, stall underställa dest Utstag innan det får utfärdas, och sedermera afbida Kongl.
Majtts nådiga swar, leder oemotsägeligen no till kostnad och beswär wid de brottstiaas undcrhällande och förwarande i fängelse. 2:0
Till ökat lidande för de brottstiga utöfwer
Lagens ändamäl igenom tillökad fängelsetid. z:o Till förminskande af Lagens kraft och werkan, derigenom att med straffet fördröjes, ty i samma mon som ransakningarne äro widlyftige och 86 Den rz April.
Dalen inwecklade, eller ock gerningsorten aflägsen fran Hof-Rätten, elier Hof-Rättens sate är aflägset fran Huswudstaden, stall uppehället alltid förökas.
Det torde således wara full anledning till den önskan, att de föreskrifter för Öfwer-Nätt, som innefattas i stte mom. af r8oz ars Leuterationsstadga mätte upphäfwas, ock) i stället med de der omnämde mål, förfaras enligt Lag och Kongl.
Förklaringen af den rz Mars 1807, angående Lisssaker i allmänhet.
Der är här oswanföre redan omnämt, att Kongl. Brcswet den 1 Nov- 1778 är upphäfwit igenoin Kongl.
Förklaringen den 2; Mars »827.
Den stflnämdcs innehall är enligt ordalydelsen:
Hof, RättS, lltflag, hwarigenom någon ar dömd till döden, ma ej werkställas, utan stall warda KonglMast i underdånighet underställt.
Om rätta förståndet af detta stadgande, hafwa meningarne warit vilka.
Skall maler nemligen, i anledning af den anbeiallte hemställningen wara appell för Kongl. Masts nådiga pröfning, blott i den del som angar sielfwa dödsstraffet, eller stall afwcn det nial hwaruti dödsdom är fäld, anses wara underställt till hela de§ widd, sa att sirken i anledning deras ma af KonglMast kunna pröswas, icke allenast till dödsstraffet, utan ock till alla de öfriga med hufwudperson och hufwudsak gemenskap ägande delar och omständigheter?
Den förra meningen ar, ma hända, mäst förenlig med ordalydelsen.
I anseende till werkftälligheten ater, synes den senare wara mera antaglig, och sa har älwen i allmänhet Lagen-s stadgande om fran Under-Rätt till Hof-Nätt underställda brottmål blifwit förstådd och tillämpad-
Ett annat be» handlmgssätt kan ock fajas medföra de olägenheter, Den az April. 87 hwilka uppkomma af mttsägelft-
Om till ex. i ett underställt mäi, hwarigenom någon ar dömd till döden, och derjemte ersättning till mälscgande eller andre anfldts aga runi; jemte det alt bland flere andre medbrottstige en och annan ware d md lill 40 pär spö och fästning för lifstid, Kongl.
Mast msträ.ikte betz pröfning blott till frägan om dKsstraffet, och derwid sann, att den till döden dömde borde ifrån detta straff njuta befrielse, men Kongl. Mast icke fann sir l tillfälle, att till pröfning äfwen upptaga de delar as malek, hwilka angingo de öfrige perso, neime, eller de flere derwid förekommande omständigheter, om hwilka Utstaaet eljest skulle anses såsom Laga kraft wunnit, sä skulle följden blifwa att, ehuru huswudmannen ibland de brottstige njutit befrielse fran dödsstraffet, skulle icke allenast honom drabba de öfriga fran brottet härflytande olägenheter, utan ock de till delaktighet i hufwudmannens brort för skyldige ansedda personer wara underkastade det öde, att för det att de endast bidragit till en ogerning, lida ett härdare straff än werkeliga huswudmannen, som i kraft af mälets underställande, hwad honom ensam beträffade, om principen för underställningen wore sadan, antingen fatt lindrigare straff, eller ock njutit befrielse, 0. s. w.
Emedlertid och dä olika meningar ägt och kunna aga rum i detta ämne, som innefattar stadgandet af en allmän grund för tillämpningen afen gifwen Lag, synes det wara af wigt, att ett närmare och mera bestämdt förklarande härom matte stadgas och utsärdaS.
Fräga har uppstått, huruwida 25 § af Regerings-Formen, och den deruti Konungen tillagde höga rättighet, att i brottmål göra näd, borde salunda förstas, att samma rättighet icke kunde sträcka - 88 Den sz April. sträckas till eftergift of andre böter ön Rrsnans andel i desamma.
Förklaring synes da först äga rum, när olika följder kunna dragas af Lagens icke nog bestämt uttryckta mening; men der defi bokstaf är tydlig och klar, der allmänt wedertagna begrepp om nåd, brottmål och straff ännu mera stadga begreppen om dest klarhet, der synes föreskriften wara tydlig och werkställbar efter en 06) samma princip utan behof af förklaring.
Af sadan beskaffenhet synes mig innehållet af i staga warande §. wara.
De tillägg i densamma efter orden: i brottmål göra nåd, att m.ldra lifsstraff, atergifwa ära och till Resnan förwerkat gods, kunna ej anses såsom inskränkningar eller definitioner öfwer hwaruti naderättigheterne egenteligen bestodo.
En sadan mening hade fordrat en hel annan Construction, såsom till exempel:
Ronungen äger att i brottmäl göra sädan nåd, att han kart mildra lifsstraffrcTill ytterligare adagaläggande af §:§ klarhet tjenar anförandet af allmänna begreppen om nåd och straff.
Hwad är nåd i brottmål? — förskoning fran straff. -- Hwad äro böter? - straff.
— Således matte Konungen af nåd kunna förstona stan böter.
Man förblande ej här böter med stade-ersättning.
Denna sednare innefattar allt hwad Lagen under namn af skadestånd, fa wäl i afseende va person som egendom stadgat.
Allt sadant har icke egenskap af straff, utan är en moralist skyldighet, hwilken skiljer stig deruti ifrån böter, att defia ej blisi wa proprietet förrän Utslag wunnit Laga kraft och Konungen nade-ansökning Magit.
Icke heller kunna böter komma under namn af förwerkat gods, ty Den rz April. 89 ty derom uppstår först fraga, i anledning af sadana gröfwa brott, om hwilka 4 vch 6 Cap.
Mifigernings-Balken handla.
Ständer torde således upplyst finna denna §- wara af sa tydlig beskaffenhet, att den hwarken tarfwar förklaring, förändring eller tillägg.
För att med möjligaste fullständighet kunna för Riksens Höglofl.
Ständer uppgifwa, hwilka af deras wid sist förflutne
Riksdag fattade beslut och gjorda framställningar blifwit af Konungen gillade, utfärdade och i werket ställde, en skyldighet hwilken mig aligger i kraft af det wid sista Urtima Riksdag, såsom tillägg wid 14 §. af Just.
Ombudsmanneö
Jnstruction fattade och af Konungen stadfästade beslut, har jag af wederbörande föredragan, de i Konungens Stats-Expeditioner och Nedre
Revision begärt och erhållit hosfogade antecknings,listor, sadane ämnen rörande.
Defia listor, hwilka upptaga äfwen de beslut, som wid den föregående Riksdagen wäl blifwit fattade, men innan sista Urtima Riksdags inträffande icke hunnit werkställas, och om hwilka Riksens Höglofl.
Ständer da förklarade, att de till den nästa eller den nu pågående skulle wara gällande, utwisa icke allenast hwilka beslut och framställningar blifwit i werket ställde, utan ock med de öfrige widtagne åtgärder, örebro d. 20 April >8l2.
I-,. hlsnnerlisinl. klari OsorZii. Wid 92 Den 2Z April. Wid Riksdagen i Orebro hafwa Riksens Stander kill Kongl. Maj:t endast afgiswit twänne underdåniga Skriswelser sonr hort till Ecclesiastigve-Expeditionens föredragning, nemligen: r:o Af den 14 October, rörande dispositionen af de Hwitfeldt Stipendii-godsen.
Cancellie-Styrelsen och Kammar-Collegimn hafwa genom
Nådig remiss blifwil anbefallde att efter wedcrbörandcs hörande med underdånigt utlåtande inkomma, hwilket ännu afwaktas s:o Om den allmänna ffuldigheten att deltaga i de fattigas försörjande wcl) wardande; om en särskild staga rörande Orgrylhe och Amiralitets-Warfs Församlingars Fartigwärd, samt om skyldigheten hos Sjöfolk i allmänhet alt bidraga till Fattigförsörjningen. H..
I öfwerensstämmelse med Riksens Ständers underdamga Skrifwelse, har Kanal.
Majit under den 14 Februaru l8ir täckts lata ulga en Kungörelse om skyldigheten att försörja de fattiga. L. Enligt Riksens Ständers tillstyrkande har Kongl. Mast alagt Sjöfolket i Götheborg att bidraga till Fattigwärden i Orgrylhe och Amiralints-Warfs Församlingar, hwaraf werkställiaheten bliswit Landshöfdingen i Götheborg anbesald. 0. Under den 14 Julii 18-1 har Kongl. Majit lätit utfärda en allmän Kungörelse om skvldigheten för Sjöfolk att bidraga till fattigförsörjning, samt i fadant afseende erlägga hwad Riksens Ständer stadgat. Wid Den rz April. 9^ Wid Riksdagen i Stockholm arén I82Y och 18 ro hafwa Riksens Ständer till Kongl. Majit hemstält flere Ärender, hörande till EcclesiastigveExpeditionens föredragning.
Beredningen af, en del bland dessa hade redan innan Riksdagen i O. ebro, tagit sin början, en del af Riksens Ständers underdåniga önskningar har sedermera bliswit werkställd, och flere af de framställde ärender fortfara under beredning, hwilket allt af nedanstående förteckning närmare inhämtas. i:o Riksens Ständers Skrifwelse af den December 1509, att Kongl. Majit täcktes förordna en Comit», hwilken till nästa Lagtima Riksdag borde uppgifwa plan till en allmän fattigförsörjning i Riket, lämpad efter enskilda orters olika ställning och behof.
Majit tillförordnade redan innan Riksdagen i Orebro denna Comité, bestående af Ledamöter t Hufwudstaden och Corrcsponderande Ledamöter i LandSvrterne.
Dess befattning kunde likwäl icke taga sin början förrän efter Urtima Riksdagens flut- Som Riksens Ständer till grund för den astundade planen hade lagt åtskilligt för nödige ansedde uppgifter och underrättelser, sä har Cornilsen till Lands, höfdingarne och Consistorierne latit afga närlagde skrifwelse.
Frän någre
Län hafwa desse icke lätt samlade uppgifter inkommit, men frände flästa saknas de samina annu och har Comitsm således icke kunnat företaga planens utarbetande.
Emedlertid baswa, enligt Riksens Ständers underdäniga begäran särskilde Fattigförsörjningsanstalter bliswit af Konol. Maj:t fastställde, och bör ibland annat nämnas en Ar - 92 Den 2Z April.
Arbets-inrättning i Calmar, och i synnerhet ett Arbets- och CorreckionshuS i Carlstad, hwilktt i flere afseenden torde wara wardigtatt tjena till eftersyn. 2:0
Af den >8 Februarii 1810 om wifla ändringar och tillaga i Kungörelsen af den zttc December 1788, om Fattighjons försörjande, och zw Af den i Maji 1312 om fattige Barns uppfödande.
Bägge desta Skrifwclser halma blifwik remitterade till nyflnamnde Comité och synas > sammanhang med den allmänna Fatkigwards-planen böra öfwerwägas. 4:0
I underdånig Skrifwelse afdcn i Maji 1810 hafwa Riksens Ständer hemstält att den ökade Tullafgitten pä wisa öfwerflödswaror matte fa uppbäras och anwändas af hwarje Stad, som har orderttelig Fattigwärdsinrattning.
Deka ökade Tullafgifter blefwo d. 2 Maji i8c>9 anflagne ät Barnhuset i Stockholm, Danwiks Hospitalet och Spinnhuset.
Stad har genom särssild Resolution till sin Fattigwärd erhållit hwad der uppbäres.
I afseende pa de öfrige Stapelstäder har Kongl.
Majit pröfmat nödigt att först afwakta den i fraga warande nya Fattig-försörjningsanstalt i Slockholm, samt de underrättelser wederbörande Landshöfdingar lemna om Fattigförsörjningsanstalkerna i hwarje Stapel, Stad.
Emedlertid Laswa General Tullarrende-Fullmägtige undfått nådig befallning akt innehalla och särskilt redowisa de fran hwar och en StapelStad inflytande ökade Tullafgifter pa öfwersiödö-waror - Den sz April- 9; I afseende pä Läkarewärden k Riket, hafwa Riksens Ständer afgifwit följande underdåniga Skrifwelser: 5:0
Om en förbättrad och utsträckt Läkarewärd i Riket af den i Maji i8ro. 6:0
Af den -8 April om Boskapssjukdomars botande, och 7:0 Af den 3o April om Veneriska smittans hämmande; i anledning af hwilka Kongl. Mast tillförordnat en sä kallad Läkarewardö-Comitö, bestående ak Militaire och Civile Embetsmän, af Läkare och Chirurger, samt Prestmän.
Ester denna Comitös betänkande och wederbörandes hörande, har Kongl- Mast, för att gä Riksens Ständers önskningar till mötes, följande i Näder befalt. ^ Riksens Ständer hafwa ansett en utwidgad Läkare, ward kunna winnås genom förenande af Medicinska och Theologiska Studier samt Presters danande att tillika wara Läkare, samt i sadant afseende anslagit Femtio Stipendier af ivo Rrdr hwardera.
Af desta Stipendier har Kongl. Maj:t anflagit Trettiofyra till Upsala och Sexton till Lunds Universitet.
Sedan Kongl. Maj:t fastställ wika grunder för Slipendiernes borlgifwande, underwisning, examen, m. m. har början blifwit gjord med förliden Hösttermin, dock sa alt wista Stipendier ännu äro innehällne, intill dest erfarenheten lemnat upplysning vm bästa sättet att dem anmanda.
Frågorna om ärsberäkning för dem, som pä en gäng aro Prester och Läkare, samt om en sa kallad Medicina-Pastoralis och Popularis äro annu 4 Den 2z April. oafgiorde, och det hela kan undergå de ändringar, hwartill erfarenheten föranleder.
L. Riksens Stander hafwa widare önskat en förbättrad Fält-Läkarcward, och såsom dertill bidragande ansett inrättandet af ett Chirurgistt Institut i Hufwudstaden, femte ett Garnizons Sjukhus för Trehundrade man, som kunde tiena att bereda ffickliga Chirurger för Armeen. Twenne Profestorer, en för det Theoretiffa, en för det Practista hafwa blifwit tillförordnade och Institutet tagit sin början, först wid Andra Gardets Sjukhus och sedan wid Garnizons Sjukhuset, hwistet, ehuru inga medel till inköp och inredning af hus blifwit anstagne, dock hunnit sa wida att i Lif-Gardets till Häst fordna Cassern Twahundrade Sjuke äro intagne- Kongl. Mast har i Nader tillförordnat en Direction öfwer Garnizons-Sjukhuset, samt för densamma utfärdat Nådig Jnstruction.
Tjugu-atta af de Stipendier, hwilka pa Collegii Medic!
Stat wörö uppförde för Studerande i Chirurgien, hafwa till Institutet blifwit anstagne.
Efter atffillige, icke lätt inhämtade upplysningar, har Comiteen i desta dagar uppgifwit ett underdånigt Betänkande om Organisation af Fältläkare-Corpsen sa wal den ordinaira i fred, som den Extra-ordinaira i krig, samt i detta afseende förestagit ett Reglemente.
Äfwen äro nya Reglementen för Sjukhus i Fält och för det Ekonomista af fältsjukewarden under arbete. O. Riksens Ständers förstag om förbättring i Provincial-Medicorum löner, beror af tillgångar, och den nya Jnstructionen Riksens Ständer - Den 2z April. 9; der för dosta Läkare önskat, har Kongl. Mast öfwcrlcmnat till Collegii Medic! yttrande, hwil, ket bäst känner behofwet af ändringar och för, bättringar.
O. Detta Collegium har äfwen blifwit anbefaldt att inkomma med underdånigt förstag till sörg delning af hwad Riksens Ständer anslagit kill fria Medicamenter för fattiga, såsom etc ämne, närmast hörande till detta Collegii kännedom och befattning. kl. Den Venenssa smittans förekommande och bo, tande har länge warit ett ämne för Regeringens omsorg och b.'ef det för Riksens Ständers omtanka.
Redan ar ,324 afgaf en tillförord, nåd Comité xtt Betänkande i detta ämne, grundat pa da inhämtade underrättelser fran alla Landsorter.
Krigsorolicheterne hafwa hindrat »verkställigheten.
Med anledning af Riksens Ständers underdåniga Skrifwclse har Kongl. Maj:t uppdragit Collegium Medicum, attester nya underrättelser dem Landshöfdingarne i samråd med Consistorieone och wederbörande käka, re blifwit anbefallde meddela, inkomma med un, derdanigt betänkande VIN förbättrade och Utwid, gade anstalter i afseende pa den Veneriska smittan.
De sa kallade obotelige hafwa belastat Lazaretkerne med fruktlöse utgifter.
Maj t har genm en belöning af Femtusende R:dr Banco af de under Seraphimer-Gillets disposition stående medel framkallat uppgiften af Chirurgie Magistern Osbecks genom anställde försök bepröfwade Curmechod, icke fullkomligen okänd, men åtminstone ofta uturaktlöten och i wista delar skiljaktig fran den Winslöwsse.
5 Den 2z April. k'.
Bostapssiukdomars botande eller Veterinakr, konsten har äfwen fast Kongl. Majus uppmark, samhet.
Jemte det att Collegium Mcdicum undsatt
Nådig befallning att afgifwa underdånigt utlåtande, will Kongl. Mast i detta amne infordra de upplysningar som aro nödige, för att bereda en utwidgad underwisning i Weten, ffapen och större tillgäng pä Bostaps-Läkare.
Uppfyllandet af bagge dessa ändamäl ankommer dock pa annu saknade medel. Q. Kongl. Maj:t har ansett Vaccinationen och Barnmorske, konsterne höra till den förbättrade Läkareward i Riket, som Riksens Ständer haft till föremäl.
Belöningarne för Vaccinationen haswa fortfarit och Collegium Medicum blifwit anbesaldt att i underdänighet förestä allt hwad till betz förbättrande och utwidgande kunde tiena.
Barnmorske-konsten och tillgång pä Barnmorskor i Landsorterne har ett utlätande af Collegium Medicum blifwit i Nader infordradt, hwarjämte Kongl. Mant redan wid, tagit en och annan till ändamälet ledande anstalt, samt anbefalt Landshöfdingarne och Con, ststorierne att uppmuntra Församlingarne i Riket att förse stg med underwista Barnmorskor, hwilket pä flere orter i Riket i senare tider blifwit uturaktlätit. K. Wid förekommande farsoter har Kongl. Maju, biträdd af Collegium Medicum, lätit foga skyndsamma och werksamma anstalter, samt anlydt
Presterstapet att med tidiga underrättelser inkomma.
För öfrigt lärer Riksens Ständers Statsutskott säkert inhemta nied hwad sorgfällig on?
Den 2; April. 97 omtanka de af Riksens Ständer för Mcdicinakwerket ansiagne medel blifwit anwände och anordnade. 8:0 I anledning af ettRectornSilwerstslpeS förstag till förbättringar wid Underwisnings- och Uppfostrings-werken i Riket hafwa Riksens Ständer uti underdånig Skrifwclfe af den z April 1810 anhällit, att Kongl. Maju täcktes läta genom kunnige
Män undersöka tillständet af alla Lärowerk för att winna förbättringar, instämmande med tidehwarfwetö stick och upplysning.
Innan Kongl- Maju i detta wigtiga ämne welat fatta Dess Nädiga Beflut, har Kongl. Maju genom den föredragande lätit inhemta allmänt kände och berömde Lärares tankar, och, sedan dessa inkommit, under den 29 Januarii innewarande är utnämnt en Comité, som äger att taga Uppfostrings- och UnderwiSnings,werke» i öfwerwägande, och med underdänigt Betänkande öfwer ämnet i hela dess widd inkomma.
Härtill torde dock en längre tid ätgä, hälst hwad Gymnasten och Schola angar nödigt blifwer att afwagta wederbörandes underdäniga berättelse om werkan af den nya Scholvrdningen, hwilket är 1807 blef pa prof för Fem är fasistäld. 9:0 Under den 2 April igro hafwa Riksens
Stander i underdänighet tillstyrkt dea utarbetade Kyrkohandbokens antagande ifrän i:sta Advents-Söndazm är i8rr.
Maju härom utfärdat Nädigt Päbud, har ben nya Handboken, som af trycket utkommit, blifwit till allmänt bruk öfwer Bihans. N?v 7. hela 98 Den rz April. hela Riket införd första Advents, Söndagen den i December i8n. ic»:o Riksens Stander hafwa uti underdånig Skrifwelse af den 29 Martti 1810 anhallit att Kongl. Main tacktes laka anställa en undersökning sa wäl om wederlags-spanmalen som behaglig tidS förläningar.
Denna undersökning har blifwit Kongl. Kammar-Collegium i Nader anbefald med fö, restrift, att enligt Preste-Ståndets särskilta underdåniga begäran genomgå och gransta Kain, mereraren Hökes ar 1702 upprättade förteckning.
Collegium har i October i8n af, gifwit desi Betänkande om de allmänna grun, berne, samt derefter speciele yttranden öfwer särskilde Län.
Arbetet har i afseende pa den bekante händelsen af mabeld warit gansta swatt och mödosamt. n:s Riksens
Ständer hafwa under den 2; Mars »gro anhallit om en författning till tvinnande af större säkerhet och ordning wid utgörandet af Torpares och Backstuguhjons dagswcrksstyldighet till Presterstapet.