Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Icke heller hade allmogens håg och ekonomiska ställning inom de norra länen tillförene påkallat eller möjliggjort ut förande af de vidlyftiga och dyrbara utdiknings-arbeten, hvilka numera med stigande förtroende motsågos.
Om med de hittills för hela riket sålunda beviljade utdiknings-anslag företrädesvis afselts att vinna ny odlingsmark, och en sådan vinst icke heller kunde uteblifva vid utdikning af stora, vattensjuka, men af god jordmån bestående trakter i de norra länen, blefve dock, åtminstone till en början, det angelägnaste och närmaste syftemålet med allmännare utdikning derstädes, att afleda frostländigheter från redan odlade och fruktbara fält och att först för framtiden göra de dikade trakterna odlingsbara, i den mån marken småningom hunne sätta sig.
Denna högst väsendtliga skiljaktighet, som i det närmaste syftemålet med utdikningarne företedde sig emellan de norra länen och öfriga delar af riket, angåfve behofvet både att särskilja anslagen för dessa olika landsdelar och att för anslagens utdelande inom de norra orterna loija andra grunder, än som i allmänhet blifvit bestämda och må anses fortfarande lämpliga för södern.
I de södra orterna, der odlingar länge - 60 Expeditions-Utskottets Förslåg till underd.
Skrifvelse, .\:o 115. sedan kommit lill större utsträckning, och ny landvinning i och för sig eger stort värde* innefattade ett räntefrilt eller mot låg ränta beviljadl lån tillräcklig uppmuntran och understöd för ett utdiknings-arbeles utförande.
I de norra länen åter, der förnämligast afsåges frostländighetens aflägsnande, men odlingslägenheter, oafsedt de vattensjuka trakterna, funnos till öfverflöd, ehuru odlaren af fruktan för frostskador icke vågade ali derpå nedlägga arbete, blefve verkan af ett utdiknings-arbete icke ensamt och ofta kanske icke ens hufvudsakligen en vinst för egaren till den utdikade marken, utan lör mer eller mindre aflägsna grannar, hvilkas jordbruk väl lede af frost, men hvartill källorna läge utom deras egna egor och stundom icke ens kunde med visshet bestämmas.
Vid sådana fall vore det föga antagligt och icke ens rättvist, atl den, hvars mark utdikades, men hvaraf först i framtiden kunde tillgodogöras odlingslägenhet, ändock skulle helt och hållet bekosta eller belasta sig med en skuld för utdikningen.
Lika litet kunde, med hopp om allmännare framgång, ifrågasättas, atl anilia än jordegaren, äfven om froslläudighel derigenom från deras egor afvärjdes, skulle mod jordegaren deltaga i kostnaden för utdikning af en mark, i hvilken de ej egde del.
Dessa omständigheter, i förening med det alltid betänkliga all inleda allmogen i större skuldsättning, helst der jorden, såsom i vissa delar af Stora Kopparbergs och Wester-Norrlands län, är synnerligt styckad, syntes således med allt skäl påkalla, att det för framtiden så ytterst angelägna uldikningsarbetet i de norra orterna understöddes med anslag, alltid afpassadl efter den sannolikt större eller mindre fördel, som hvarje särskildt utdiknings-arbete kunde antagas gifva jordegaren, samt dennes deraf beroende skyldighet att i arbetskostnaden sjelf deltaga.
Dylika statsanslag till fördel för de nona orterna syntes också numera desto hellre vara af rättvisa och billighet påkallade, som dessa orter, äfven om anslag till vigtiga kommunikations-anstalter dem beviljades, i allt fall endast i ringa grad kunde påräkna statsbidrag, motsvarande de dyrbara jernvägsanläggningar, hvilka komme lyckligare lottade delar af riket till godo.
Någon allmännare undersökning angående det belopp, som inom hvarje af de sex norra länen antagligen skulle lill understöd för nu omförmälda utdikningar oell vattenaftappningar årligen erfordras, hade väl icke på förhand kunnat ti II vägabringas; men med visshet kunde dock antagas, all en summa af minst 50,000 R:dr
R:ml årligen vore för hvarje län behöflig och skulle inom ganska kort tid bära frukter, vitsor dande, att Statens medel svårligen kunnat bättre användas.
Få grund af hvad sålunda blifvit i underdånighet anfördt, hafva E. K. Maj:ls bemälde Befallningshafvande i underdånighet hemställt, alt E. K. Maj:t täcktes lill Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om beviljande al årligt anslag af 50,000 R:dr för myruldikningar och vattenaftappningar inom hvartdera af omförmälda län, att utgå såsom anslag och utdelas på säll E. K.
Majit pröfvade skäligt i nåder bestämma; hvarvid tillika boide föreskr'ifvås, att hvad af ett års anslag icke till fullo utgått, finge till ett följande år för enahanda ändamål reserveras och disponeras, samt att anslagen lill hvarje särskildt arbete må till någon viss del förskottsvis, emot ställd säkerhet, utbetalas oell vidare i terminer i mån af arbetets utförande; alllid med förbehåll om skyldighet alt återbetala hvad af ett anslag blifvit lyftadt, jemte laga ränta derå, för den händelse arbetet icke inom förelagd lid eller efter fastställd arbetsplan blifvit fullbordad).
Härförulan har E. K. Majlis Befallningshafvande i -Jemtlands län, uti en till E. K. Maj:l samtidigt adalen särskild skrifvelse, i underdånighet anmält att, till följd af'E. K. Maj:ts Befallningshafvandes genom allmän kungörelse till länets jordegare gjord uppmaning att hvar för sig eller i större och mindre föreningar, eftersom lokala förhållanden föranledde, på egen bekostnad låta af sakkunnige personer verkställa nog. granna undersökningar af sådana mvrlrakter, till hvilkas utdikande statsbidrag åslunda Exp edil i o n s - U Isko Hets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 1~ 5. 61 des, större föreningar träffats inom Ovikens pastoral, hvars 2:ne socknar, Oviken och Myssjö, åtagit sig att gemensamt och efter skalte-talet bekosta en, hela pastoratets odlade bygd omfattande, undersökning; och hade likaledes, förutom flera mindre föreningar, mänga byar inom Hammardals och flera andra socknai förenat sig om bekostande af synnerligen omfattande undersökningar.
Ehuru dessa undersökningar vid den underdåniga skrifvelsens aflåtande ännu icke medhunnit afsiutas, uppginge sammanräknade utdikningskostnaderna till en summa af nära En million R:dr; och häri vore dock icke inräknadt annat, än de för vattnets afledande nödiga hulvudgrafvar, emedan de ännu dyrbarare bigrafvarne med flera arbeten, sorn för den utdikade jordens odling erfordrades, enligt E. K.
Maj:ts Befallningshafvandes lanke borde och äfven komme att bekostas af jordegarne sjelfva, i den män myrtrakterna hunnit sätta sig och blifva för odling tjenliga.
Det vore nemligen för det första afdiknings-arbetet, hvilket hade klimatets förbättring lill ändamål och för kommande tiders odling borde undangöras, sorn E. K.
Majlis Befallningshafvande ansett Statens mellankomst kunna oell böra tagas i anspråk, emedan man icke ens kunde beräkna, huru långt och till hvilkas egor verkan af denna afdikning sträckte sig, och emedan det knappast kunde förväntas, att det dyrbara afdiknings-arbetet skulle af jordegaren påkostas en från hans bostad aflägsen och först kanske efter hans bortgång odlingsbar jord; och hade E. K. Majlis Befallningshafvande derjemte velat genom sin framställning ådagalägga, alt del sökta årliga anslaget af 50,000 K:dr för Jemtlands län vore af bebofvet fullkomligen rältfärdigadt.
Jemte det Styrelsen öfver allmänna Väg- och Vattenbyggnader uti det algifna general förslaget meddelat uppgift på några större vallenaftappnings-arbeten inom mellersta delen af Sverige, för hvilka planer och kostnadsförslag b I i I v i t uppgjorda och för hvilka särskilda statsbidrag kunde ifrågakomma, har
Styrelsen jemväl i general förslaget intagit en länsvis uppgjord förteckning på de vatlenaftappnings-arbelen inom hela riket, hvilka i mer eller mindre inån vore förljenla af understöd från den fond, som för sådant ändamål blefve ställd till E. K.
Enligt denna förteckning skulle för forsla klassens vattenaftappnings-arbelen erfordras statsbidrag till belopp af R:dr 365,675: — för andra dito „ 257,740: — för tredje dito „ 95,645: — eller tillhopa R:dr 719,060:
Då dessutom undersökningar för arbetsplaners upprättande, angående utdikningar i flera af rikets län. på enskildes bekostnad fört farande påginge, har Styrelsen hemställt, om icke E. K.
Maj:t för ifrågavarande ändamål funne för godt äska en summa af 600,000 R:dr att utgå med 200,000 R:dr under hvartdera året 1864, 1865 och 1866, förutom den särskilda fonden för uldikningar i de sex norra länen, för hvilka, jemte Wermland, Styrelsen ansett 450,000
R;dr under ofvannämnde lid vara erforderliga.
1 sammanhang härmed hafva Rikets Ständer till pröfning förehaft åtskilliga inom Riks-Ständen väckta framställningar om anvisande af medel till belopp utöfver hvad af E. K.
Majit blifvit äskadt, dels för befrämjande af uldikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar inom rike/ i allmänhet; och dels för understödjande af myrutdikningar och valtenaflappningar inom de nordliga länen, i In ilkel sistnämnda afseende förslag äfven blifvit väckt, att viss summa måtte anvisas för hvartdera af de norra länen.
Enligt hvad kändt är skola dessutom i vissa trakter af Wermland, nemligen inom Elfdals, Frykdals och Jösse härader, enahanda förhållanden i klimatiskt afseende 62 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 115. förefinnas, sorn i de 6 norra länen, och i följd häraf nämnde härader i lika mån som de norra länen vara i behof af understöd för ifrågavarande ändamål.
Beträffande nu den sålunda väckta frågan all, med bibehållande af den vid sistförflulne riksdag stadgade grundsatsen att endast såsom lån anvisa medel till befrämjande af utdikningar och aflappningar af sanka trakter och sjöar för beredande af odlingslöretag inom riket i allmänhet, till E. K.
Maj:ts disposition anvisa en särskild summa, för att såsom anslag: nian åtter be la In ingss hg Idig h e t användas för understödjande af myrutdikningar och vattenaflappningar inom de ofvan omlörmälda norra länen jemte en del af Wermland: sä finnes visserligen en stor skillnad emellan så beskaffade vattenaflappningar, som hufvudsakligen afse att bereda odlingsbar mark, och sådana utdikningar, sorn i främsta rummet halva till ändamål alt borttaga froslländighet och dymedelst för vidsträckta orter åstadkomma en förbättring i klimatiska förhållanden.
I det förra fallet komma vanligen fördelarne af valtenaflappningen egarne af de närmast kringliggande jordområdena tili godo genom ökad eller förbättrad jord, som omedelbart derefter lemnar jordegaren ökad inkomst.
1 det sednare fallet åter alser utdikningen icke så mycket alt för den närmaste framtiden vinna ökadt egoområde eller vinst af den utdikade jorden, ulan fastmera att aflägsna frostländigheten ocb sålunda bereda säkerhet mot frostskada å den redan odlade eller odlingsbara jorden.
Att fördelarne äfven i sistnämnda läll i allmänhet förnämligast tillfalla egaren lill den utdikade jorden torde väl icke kunna bestridas, men gagnet tillkommer dock bär äfven mer eller mindre aflägsna grannar, som icke alltid torde kunna tillförbindas deltaga i utdikningskoslnaderna.
Det synes således icke sakna skäl att för så beskaffade uldikningar anvisa medel ulan återbetalningsskyldighet; hvaremot för aflappningar, som förnämligast afse alt vinna odlingsbar mark, den vid förra Riksdagen antagna grundsatsen, all medlen endast böra utgå såsom lån, torde fortfarande böra tillämpas.
Vidkommande derefter frågan, huruvida en viss summa bör afses för hvart och ett af de norra länen, jemte ofvannämda härader i Wermland, eller om en för alla gemensam fond bör ställas till E. K.
Maj:ts disposition, så bar det synts Rikets Ständer lämpligast att icke lör hvarje särskildt län bevilja en viss summa, utan hellre, på sätt E. K. Maj:t föreslagit, ställa en gemensam fond till E. K. Maj:ts disposition för att, utan någon på förhand uppgjord fördelning mellan de särskilda länen, efter pröfning af de i hvarje fall förekommande omständigheter, användas der behofvet mest påkallas.
Hvad angår bestämmandet af den summa, som bör anvisas särskildt för ofvannämnda län och särskildt för den öfriga delen af riket, så hafva Rikets Ständer ansett att, om det med myruldikningarne i nämnda län åsyftade ändamål skall i någon väsendtlig mån kunna vinnas, den af E. K.
Maj-.t för de norra länen föreslagna summa bör förhöjas och för instundande slatsregleringsperiod bestämmas till 300,000 R:dr eller 100,000 R:dr för bvartdera äret.
Beträffande åter beloppet af det anslag, som för vattenaflappningar i den öfriga delen af riket bör anvisas, så förekommer dels att Rikets Ständer vid innevarande
Riksdag beviljat särskilda statsbidrag för åtskilliga inom dessa orter föreslagna större arbetsföretag, som i anseende till deras vigt sami delegarnes stora antal och deraf föranledd svårighet att utan Statens medverkan kunna dem utföra, ansetts böra med betydligare bidrag understödjas; dels att insigten om fördelarne att genom vattenaftappningar förbättra och vidga enskilda jordområden numera torde vara så allmänt spridd, alt dylika arbeten, af mindre omfång, i allmänhet lära kunna, der företagen äro af verkligt gagn, åvägabringas ulan statunderstöd: och Rikets Ständer hafva på sådan grund ansett den för befrämjande af vattenaflappningar i öfriga delar af landel vid Expeditions- Utskottets Förslag till lindard.
Skrifvelse, N:o il 5. 63 sednast förflutna riksdag bestämda summan äfven under nästkommande statsregleringsperiod böra med oförändradt belopp bibehållas.
I ölverenstämmelse härmed hafva Rikets Ständer, som angående de närmare vilkoren och bestämmelserna för lillgodonjulande af understöd utaf de för ifrågavarande ändamål beviljade anslagssummor komma att lill G. K. Majit aflåta särskild underdånig skrifvelse, beslutat a) alt till E. K.
Majits disposition anvisa en summa af Trehundratusen R:dr, alt utgå med Etthundra tusen R:dr under hvarldera af åren 1864, 1865 och 1866, för all användas såsom anslag utan äterbetainingsskyldighet till understödjande af sådana wyrutdihningar och vattena/'tappningar inom Norrbottens, Westerboitens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län samt EIJdals, Frykdals och Jösse härader i Wermlands län, som företrädesvis afse att förminska frosttändigheten, dock under vilkor att sådant understöd icke i något fall får öfverstiga hälften af den lör arbetets utförande enligt fastställd plan beräknade kostnad, och alltid med förbindelse för rederbörande kommuner, föreningar eller enskilde att icke allenast tillskjuta hvad som derutöfver för arbetets fullbordande erfordras, utan ock att för ail framtid behörigen underhålla de afloppsgralvar och andra lör ändamålets vinnande utförda arbeten, som med statsbidrag blifvit understödda; egande E. K. Maj:l, att i de fall, der sådant anses vara af beholvet påkalladt, i nåder medgifva alt någon del af anslaget må förskottsvis till vederbörande utbetalas; b) alt till E. K.
Majits disposition anvisa en summa al Etthundrafemtio tusen R:dr eller Femtiotusen R:dr för hvart och ett af åren 1864, 1865 och 1866, alt utgå såsom lån för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar lill beredande al odlingsföretag inom rikets öfriga delar. 19:o Sedan behöriga undersökningar blifvit verkställda med afseende på ifråga satt upprensning af Olands å och dess sidogrenar inom Stockholms och Upsala län, hvarigenom blifvit utrönt, att genom en sådan upprensning icke mindre än 9,042 tunnland öfversvämmad eller af syra besvärad mark, belägen inom fem socknar af Upsala och fem socknar af Stockholms län, skulle kunna, tili gagn för egarne af sammanräknadl 250 hela hemman, befrias från vatten, mot en kostnad af tillsammans 245,885 R:dr, hvaraf 30,000 R :dr erfordrades till inlösen af vattenverk; har E. K.
Majit i anledning af gjord underdånig ansökan om statsbidrag för delta arbetes utförande, samt i öfverensstämmelse med hvad Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader i underdånighet hemställt, uti den nådiga propositionen angående statsverkets tillstånd och behof föreslagit Rikets Ständer, ali för berörda vatlenaftappning såsom lån anvisa 137,500 Ridr, motsvarande dels hela den ofvan berörda, lör vattenverks inlösen erforderliga summa, 30,000 Ridr, dels ungefärligen hälften af utdikningskoslnaden 215,885 R:dr; i sammanhang hvarmed genom särskild framställning hos Rikets Ständer jemväl blifvit ifrågasatt, att det af E. K.
Majit för ifrågavarande arbetsföretags utförande äskade låneunderstöd måtte förhöjas till 200,000 Ridr.
Väg- och Vattenbyggnads-slyrelstin, i hvars underdåniga generalförsag delta arbete blifvit upplördt till erhållande dels åfelt anslag å 30,000 Ridr, dels åfelt lån å 107,500 Ridr, bar erinrat, alt förevarande utdikningsföretag skulle möjliggöra förkofran (ören mångtalig mindre bemedlad allmoge, som till större del eger endast smärre hemmanslotter: och är, jemte erinran derom alt företaget egentligen skulle tillgodokomma östra delen af provinsen Upland, som icke kunde påräkna att någonsin komma i åtnjutande af de förmåner nutidens lättade kommunikationer bereda, hos Rikets Ständer i öfrigt upplyst, att jord - 64 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o il 6. brukarne vid Olands-ån tili det öfvervägande antalet utgöras af allmoge, sorn saknar tillräcklig kapitalstarka, för att utan låneunderstöd kunna utföra arbetet.
1 betraktande af den i förhållande lill kostnaden betydliga jordförbättring, sorn genom ifrågavarande arbetsförelags utförande skulle uppslå, samt svårigheten för det stora antalet mindre bemedlade hemmansegare, pä hvilkas gemensamma bekostnad arbetet skall utföras, all ulan Statens biträde kunna anskaffa de dertill erforderliga medel; hafva Rikets
Ständer funnit skäligt ali för vatteuaflappning medelst rensning af Olands-ån och dess sidogrenar inom Stockholms och Upsala län bevilja ett låne-underslöd af Etthundratretiosju tusen femhundra R:dr, att efter fem års förlopp från slutet af det år, inom hvilket lånemedlen först utbekommits, återbetalas, på sätt och under de vilkor i öfrigt, som i afseende pä andra för valtenaftappningsarbeten vid innevarande riksdag anvisade lånemedel varda stadgade. 20:o.
Uti särskilda hos Rikets Ständer gjorda framställningar har blifvit före slaget, att för sänkning af Lidaån till förekommande af öfversvämningar å omgifvande till odling tjenlig, vattenskadad mark, som beräknats utgöra 4,000 tunnland, måtte beviljas eli statsbidrag af 168,552 R:dr, motsvarande §:delar af den för arbetets utförande lill 252,828 R:dr beräknade kostnaden, all utgå med 84,276
R:dr såsom lån på fördelaktiga återbetalningsvilkor och med ett lika belopp eller 84,276
R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet.
Enligt uppgift skulle genom detta arbetes utförande hvarje tunnland af den utdikade jorden vinna eli ökadt värde af 150 R:dr, så att brutlovinsten lör 4,000 tunnland skulle utgöra 600,000 R:dr samt behållna vinsten, efter afdrag af kostnadssumman 252,828 R:dr, alltså uppgå lill 347,172 R:dr, hvilken vinst skulle komma ifrågavarande fattiga ort till godo; och har såsom skäl för den gjorda hemställan att halfva summan måtte utgå såsom anslag uppgifvits, att den ort, som af arbetet skulle draga nytta, vore en bland de i flera hänseenden mest vanlottade i riket, enär den, utom odugliga mader, lili större delen beslode af mark, som, i anseende till sin steniga beskaffenhet samt gränsande till Svälterna, med största ansträngning måste odlas, för att frambringa några skördar; all arealen till hvarje hemman vore y tterst inskränkt; att skattebördorna vore, jemförelsevis med skatterna ä andra hemman, tryckande; alt fullkomlig brist på skog förefunnes: och slutligen att tillfälle
(III binäringar saknades.
Sedan jemväl åtskilliga hemmans-innehafvare inom Frökinds och Wilske härader af Skaraborgs län samt Gäseneds härad af Elfsborgs län till E. K.
Majit ingifvit en af kartor och kostnadsförslag åtföljd ansökan i fråga om statsbidrag till den ifrågakomne sänkningen af Lida-ån, har E. K. Majt! till Rikets Ständer öfverlemna! de till ärendet hörande handlingar.
Rikets Ständer hafva i afseende å förevarande fråga inhemta!, att sistlidet år till Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader inkommit handlingar rörande tillämnad sänkning af vattenytan i Lida-ån, men all, enär vid deras granskning förekommit åtskilliga anledningar till anmärkningar mot den genom vederbörande jordegares försorg upprättade arbetsplanen, hade chefen i vestra Väg- och Vattenbyggnads-distriktet, Majoren D. W.
Lilliehöök blifvit förordnad att ombesörja konlrollmätningar och beräkningar samt på grund deraf vidtaga de rättelser i planen, som kunde finnas vara af nöden, för att åvägabringa ett ändamålsenligt arbete lill vinnande af det med sänkningen åsyftade ändamål.
Enligt den sålunda omarbetade planen skulle kostnaden för ifrågavarande aftappningsarbele uppgå till en summa af 252,828 R:dr.
Likaledes inhemtas af ett vid uppgörandet af den första planen till arbetets utförande afgifvet betänkande, Expeditions-U/sko Hels Färsing till underd.
Skrifvelse, N:o 175. 65 tänkande, att den mark. sorn under nuvarande förhållanden lede vid vattenflöde, kunde beräknas lill minst 4,000 tunnland, som genom vattenaftappningen skulle befrias från syra och blifva till odling tjenlig.
(Jli sitt i ämnet afgifna underdåniga utlåtande bar Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader, med vitsordande af den sednast uppgjorda arbetsplanens fullständighet, hemställt att, om statsbidrag skulle beviljas, detsamma målte utgå i samma förhållande lill beräknade utdiknings-kostnaden, sorn för dylika arbeten i allmänhet följdes, eiler hälften af kostnadsförslagets summa, i hvilket fall understödet borde inskränkas till 126,400 R:dr.
Med afseende å det gagn ifrågavarande arbetsförelag skulle medföra för den i ekonomiskt hänseende mindre väl lottade ort. som af detsamma skulle hafva fördel, hafva Rikets Ständer till sänkning och upprensning af Lida-ån beviljat ett låneunderstöd af Etthundratjugusex tusen Riksdaler, under de vilkor, som i afseende pä andra för valtenaftappnings-ai beten vid innevarande riksdag anvisade lånemedel varda stadgade; dock att utaf del beviljade lånebeloppet under nästa slatsregleringsperiod får lyftas endast Fyratiosex tusen Riksdaler och återstoden den derpå följande. 21:o. Hos Rikets Ständer är vordet föreslaget, alt ett lån af 80,000 R:dr mätte, på billiga vilkor anvisas för uttappning af sjön IVesan i Listers härad af Blekinge län.
Enligt uppgift, som jemväl bestyrktes al ett, till följd af Landtbruks-akademiens Förvaltnings-komitées förordnande, efter verkställd undersökning och afvägning, år 1860 utaf Landtbruks-ingeniören, Löjtnanten Philip Åkerman, uppgjordl förslag för torrläggning af sjön Wesan, vore nämnda sjö egentligen ett träsk af 2,300 tunnlands rymd.
Denna egorymd afkastade nu rörvass, som begagnades dels till taktäckning, dels till toder åt kokrealur, samt stöde tili en del under valten, hvilket vore ganska grundt; men den kunde, om vattnet utdikades, förvandlas till åker.
Denna utdikning vore påkallad både deraf alt den kringliggande fattiga och magra orten vore i stort behof af ökad sädesproduktion, och deraf, att det i sanitärt hänseende skulle hafva välgörande följder, om träsket blefve utdikadl, hvarigenom de derifrån kommande skadliga utdunstningar skulle minskas.
Kostnaden för uldikningen af denna såkallade sjö, sorn låge i samma höjd med Östersjön, samt för den sednares utestängande derifrån, tillika med uppfordringsanstalter för vattnets utpumpande, vore beräknad till 83,000 R:dr, hvilken summa omöjligen skulle kunna anskaffas af delegarue i Wesan: hvadan det allmännas biträde vore af behofvet päkalladt, om företaget skulle kunna bringas till fullbordan.
Af nämnda förslag upplystes vidare alt sjön Wesan, hvars förbindelse med Östersjön uu utgöres af Norjes sund, synbarligen i fordna tider haft jemväl ett annat utlopp åt Sloltsviken vid Sölvesborg och således varit ett hafssund, som skiljt östra delen al Listers härad från fastlandet.
Numera äterstode häraf blott en obetydlig insjö eller rättare hafsvik, genom Norjes sund förbunden med Östersjön, hvars alla nivå-förändringar den följde, och af blott 1J- ä 2 fots djup vid medelvattenstånd i Östersjön.
Under sommartiden funnes öppet vatten endast i sjöns norra ända; den öfriga delen vore igenvext med vass samt sä uppgrundad, att man torrskodd kunde gå öfver sjöns botten emellan två uppgifne byar.
Jordens till odling särdeles tjenliga beskaffenhet vore i främsta rummet att tillräkna de omvexlande flöden af salt och sött vatten, för hvilka den i århundraden varit utsatt.