Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådiga disposition anvisa ett serskildt anslag af 3,000 R:dr, att, under loppet af 3 år, med 1,000 R:dr hvartdéra, utgå till understöd för utarbetande och ordnande af Capitainen Cronstrands Samlingar i den fordna Egyptiska Byggnadskonsten , så framt Kongl. Majit skulle finna att det med motionen åsyftade ändamål af Samlingarnes bringande i så fullständigt skick, att de kunna af trycket utgifvas, genom anslående af denna summa vinnes, samt under vilkor, att Capitainen Cronstrand, på sätt Kongl. Majit redan i Nåder föreskrifvit, årligen redogör för arbetets fortgång. 18:o Uti öfrige å denna Hufvud-titel förut uppförde anslag, har hvarken uti Kongl. Majits Nådiga Proposition eller annorledes föreslagits någon för - 28 Stats-Uukottets Utlåtande, N:o 41. ändring, hvadan desamma blifvit uti bilagde Tabell bibehållne, i likhet med hvad vid sistlidue Riksdag bestämdes. 19:o Serskildt har uti en från Borgare-Ståndet remitterad , af vice Talmannen Herr Brinck vackt, motion blifvit föreslaget, att på Riks-Statens 8:de Hufvud-titel måtte anvisas ett årligt, till beloppet dock icke uppgifvet, bidrag af stats-medlen för Orgelbyggaren, Directeuren Gustaf Andersson, för hans konsts fortsättande och ytterligare fullkomning; men Utskottet anser icke skäl vara anförda, som till ett sådant Directeuren Anderssons pensionerande af Staten kunna föranleda, hvadan motionen afstyrkes. 20:o Till Utskottet hafva äfven blifvit remitterade följande fyra motioner, nemligen: från Ridderskapet och Adelil, dels af Herr Ehrenhoff, G. //., att Rikets Ständer måtte ställa till Kongl. Majrts Nådiga disposition en tillräcklig summa, att dermed endera bilda en ny Räddnings-anstalt för vanvårdade barn i hufvudstaden, eller för att utvidga de för sådant ändamål redan befintliga ; oell dels af Herr von Matern, J.
Aom ett årligt anslag af 1,000 R:dr till understöd för en i Wermland tilltänkt Räddnings-anstalt för vanartige barn , i anledning af hvilken motion Herr Prytz, L. A., yrkat, att, om Stats-bidrag beviljades, detsamma snarare borde fördelas på sådane räddnings-anstalter i allmänhet; från Preste-Ståndet, af Professoren Bolmeer, att Rikets Ständer måtte för den vid Råby i Skåne inrättade Räddnings-anstalt för fattiga, öfvergifne, moraliskt vanvårdade barn anslå en summa för en gång af 20,000
R:dr, med tillåtelse för anstaltens
Direction att använda densamma antingen till ordnandet af ett åkerbruks-etablissement, eller, om hinder derför mötte, för årliga räntan af detta capital vid anstalten upptaga, vårda och uppfostra så många vilseförda barn, som dermed kunde underhållas, intilldess tillfälle yppades att passande jordegendom inköpa; samt från Borgare-Ståndet, af Herr Gillberg, att ett anslag af 20,000 F:dr måtte beviljas till bildande af en dylik Inrättning i Upsala Stad eller dess granskap.
Vid sistlidne Riksdag, då ett anslag af 1,000 R:dr anvisades såsom reseunderstöd för den person, som af Directionen för Råby Räddniugs-anstalt utsågs att i Hamburg och andra orter taga kännedom af dervarande, för samma ändamål stiftade, Inrättningar, funno Rikets Ständer derjemte, att något Statsbidrag för
Inrättningens vidmagthållande icke kunde beviljas; och ehuru Ut - Ståls-Utskottets Utlåtande, N:o Ai.
29 skottet anser, att hvarje fäderneslandets vän måste med tacksamhet erkänna de ädla uppoffringar, som af enskilde sålunda göras, för att bereda vård oell undervisning åt sådaue olyckliga varelser, hvilka redan i de spädare åren visat benägenhet för vanart, torde likväl icke lämpligen kunna eller böra af Utskottet föreslås åtgärder, hvarigenom Staten skulle komma att öfvertaga den föräldrar naturligen tillhörande pligt att uppfostra sina barn, hvilket åliggande, der föräldrar antingen icke finnas eller icke kunna vården om sina barn anförtros, endast kan i någon nion genom communerne eller enskildes bemödanden uppfyllas, och då härtill kommer, att, i fall denna bana af Staten beträddes, de kostnader, som i en framtid för sådant ändamål erfordrades, skulle blifva alldeles oberäknelige, har Utskottet funnit sig icke kunna tillstyrka något Stats-anslag, i anledning af de ifrågavarande motionerne. 21.*o För Utskottet återstår härefter att yttra sig öfver de antingen för en gång eller för viss inskränktare tiderymd äskade anslag, för föremål inom denna Hufvud-titel. a) I sådant afseende innehåller Kongl. Majrts Nådiga Proposition : att då dels de 5,000 R:dr, som af Rikets sednast församlade Ständer ställdes till Kongl. Majrts
Nådiga disposition för bestridande af kostnaderne för RiksArchivets flyttning och nödig inredning för detsamma af Riksgälds-Contorets nuvarande local, förmodades blifva otillräckliga för det afsedda ändamålet, dels det vore af yttersta vigt för det gagn, som af Archivets dyrbara samlingar blefve att hemta, att de just vid tillfället af flyttningen och i sammanhang dermed kunde, genom serskildt förstärkt biträde af skicklige personer, så skyndsamt som möjligt bringas i systematisk ordning, och enär genom de hinder, som mött utanordnandet af det för tjenstemän och biträden vid RiksArchivet vid sisth Riksdag afsedda förhöjda anslag af 2,500 R:dr årligen, en summa af ungefärligen 7,500 R.-dr blifvit Riksgälds-Contoret besparad , Kongl. Maj:t fann Sig böra af Rikets Ständer begära, att rättighet måtte Kongl.
Majit lemnäs att af denna besparing anordna så vål hvad utöfver ofvannämnde 5,000 R:dr kunde för det med desamma afsedda ändamål finnas erforderligt, sorn ock arfvoden åt serskilde för samlingarnes hastigare och syftesenliga ordnande i sammanhang nied flyttningen antagne biträden.
Utskottet anser sig i sakens nuvarande skick och innan behörigt förslag öfver de i och för en blifvande ny locals aptering för ändamålet samt samlingarnes flyttning och ordnande i den nya localen erforderlige kostnader 30 Stats-Utskotlets Utlåtande, N:o 41. blifvit npprättadt, ej kunna utreda, huruvida det vid sistlidne Riksdag för sådant ändamål bestämda anslag af 5,000
R:dr må anses blifva tillräckligt eller ej, i följd hvaraf och då den besparing, som af de till löner och arfvoden åt Riks-Archivets tjenstemän samt nödige biträden anvisade medel uppkommit, icke står i ringaste sammanhang med nyssberörde för localen och samlingarnes flyttning afsedde anslag, Utskottet Anner sig icke kunna, för nu ifrågavarande ändamål, tillstyrka någon förhöjning uti det redan beviljade anslaget, 5,000 R:dr. b) Utom hvad af Kongl. Maj:t för Universitetens materiela behof äskats, och hvaröfver Utskottet här ofvan afgifvit sitt yttrande, har, uti en från Pre ste-Ståndet till Utskottet remitterad motion, Professor Bolméer begärt: att, till uppförande af ett Observatorium, en tjenlig Anatomi-sal och nödige trädgårdsbyggnader samt ersättning för ett redan inköpt hus till ett värde af 12,000 R:dr, Rikets Ständer måtte för Lunds Universitet anvisa ett anslag för en gång af 50,000 R:dr; men enär för detta Universitet vid sisth Riksdag beviljades ett byggnads-anslag af 25,000 R:dr, och behörig utredning icke meddelats , rörande de föreslagne byggnadernes nödvändighet, eller kostnaden för desamma, afstyrker Utskottet bifall till motionen. c) För inköp och inredning lill den nya Elementar-Skolans begagnande af det Wesleyanska Capellet, eller den så kallade Methodistiska Kyrkan, som, enligt Directionens för Skolan anmälan, vore till salu och förmodades kunna inköpas och inredas för ändamålet, jemte anskaffande af erforderlig lekplan för gossarne i närheten af Skolan, för en summa, stor 50,0000 R:dr, har Kongl. Maj:t föreslagit Rikets Ständer att bevilja nämnde summa.
Då angelägenheten af egen local för denna lika som andra Skolor måste medgifvas, samt på de i den Kongl. Propositionen i öfrigt upptagne skäl, har Utskottet, utan att ingå i pröfning om ifrågavarande
Capell må anses för behofvet mest lämpligt, funnit sig böra på det sätt tillstyrka bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, att en summa af 50,000 R:dr måtte ställas till Kongl. Maj:ts disposition, för inköp och beredande af någon lämplig local, som blifver Statens tillhörighet, men tills vidare upplåtes till begagnande af Nya Elementax-Skolan.
(T) Slutligen och enär behöfligheten af det utöfver de |för fattigvården'i Stockholm och landsorterne på stat uppförde medel vid sistlidne Riksdag be - Stats-Ulskottets Utlåtande, N;o 41. 31 viljade anslag af 10,000 R:dr, att årligen intill denna Riksdag utgå till understöd för den Fattigvård, som, enligt 21 § 3 mom. i Rikets Ständers förslag till Stadga om Fattigvården i Riket, skulle komma att af Kongl. Maj:t oell Kronan bekostas, blifvit af erfarenheten styrkt, men det hvarken torde behöfva uppföras på Stat eller kunna bestämmas till sitt erforderliga belopp, förr än ny Stadga om Fattigvården blifvit af Kongl. Maj:t fastställd, har Hans Maj:t föreslagit, att nämnde summa, 10,000 R:dr årligen, finge för ändamålet utgå på samma vilkor, som vid sista Riksdagen bestämdes, således tillsammans för 3 år, 30,000 R:dr; och får Utskottet, som till alla delar instämmer i hvad Kongl. Maj:t sålunda i Nåder yttrat, följaktligen härtill tillstyika Rikets Ständers bifall.
Stockholm den 16 October 1844.
I fråga om anslag för bildande af ett serskildt Pastorat utaf Loos Capell-lag: Af Doctor Björkman: ’’Af inför Ståts-Utskottet företedt Protocoll, hållet i Loos Capell den 2 Augusti 1838, då frågan om bildandet af den nya Församlingen Loos i sin helhet skärskådades och till slutligt Nådigt afgörande förbereddes, 4 §, finnes ådagalagdt, att de 30 tunnor spanmäl, 1/4 råg och 3/4 korn, hvilka ansågos såsom det minsta erforderliga Stats-anslag, hvarmed i Pastoratet anställande Kyrkoherde kunde anses belåten, upptogs i värde till 10 R:dr Banco tunnan.
Orden lyda sålunda:
Vid sedan väckt fråga om sättet för och beloppet af Pastors aflöning vid det sålunda föreslagna gället, förenade sig med Herr Erke-Biskopen så väl de tillstädesvarande publike ombuden, som den samlade menigheten derutinnan, att anse 5o tunnor spanmäf \f'i råg och 3/4 korn, utom smör och qvicktionde j för det minsta belopp. hvarmed den blifvande Pastoren, oberäknad af kastningen af det Boställe, honom möjligen kan beredas, bör anses belåten.
Då af hvad ofvanomförmält är, finnes, att den lön, som för närvarande till Presterskapet utgår från alla till det nja gället föreslagna sockenandelar, icke förslår till fyllande af detta belopp, förnyade menigheten sin förr framförda önskan om erhållande af Statsanslag till fyllande af bristen, åtminstone intill dess, efter tilländalupne frihetsår, genom 32 Slats Utskottets U(låtande, N:o Al. anlitande af nybyggarenas bidrag sockneniännen sjelfve magta att den erforderliga lönen utgöra.
Till utfinnande af det belopp, sorn enligt den ofvanantagne grunden måste af Statsmedel påräknas, uppskattades, i öfverensstämmelse med det tillstädesvarande Presterskapets uppgifter, den nu utgående lönesumman omkring 333 R:dr 16 sk.
Banco, att utgöras medelst 3/5 eller 200 R.dr Banco i spanmål och med återstoden eller 2/5 i smör och qvicktionde.
Således skulle efter en skälig beräkning enligt i orten gångbara priser till 10 R:dr Banco tunnan den blifvande socknen nu kunna utgöra en spanmåds-lön af 20 tunnor, hvadan till en början det för Pastors aflöning erforderliga Statsanslaget skulle blifva 3o tunnor årligen, 1/4 råg och 3/4 korn, förutan hvilket ingen utväg finnes till ett skäligt underhåll för den Pastor, som för närvarande häi städes antoges.”
Vidare anförer H. Dom-Capitlet i Upsala i sitt härom afgifne Utlåtande den 13 Januari 1841:
Att den blifvande
Pastorens aflöning kommer att utgå till det fulla belopp, som vid sammankomsten stipulerades, anser Consistorium oundgängligen nödvändigt, helst synbart ar, att detta belopp blifvit bestämdt till det minsta möjliga.
Enär nu markegången i Helsingland, efter medium af sista 10 åren, understigit 8 R:dr Banco, oell det alsedda min im i-an slaget således kommer att minskas med mera än 2 R:dr Banco för hvarje tunna, synes det af Kongl. Maj:t äskade och nu till beviljande af Höglofl.
Stats-Utskottet föreslagne bidraget till Pastors och Klockares alhin:ng i Loos Pastorat icke komma att svara emot dermed afsedda ändamål.
Egentliga orsaken till denna sakens behandling ligger uti frami.
Erke-Biskopen Wallins underdåniga förslag den 30 Augusti 1838, hvaruti vid behofvets framställande begäres: l:o ett stående
Stats-anslag af 5 tunnor vin-och byggnadssäd samt 1 prost-tunna, och 2:o ett förskottvis, intill dess nybyggarena efter tilländalupne frihetsår blifva skattlagda, utgående Statsbidrag 34 tunnor, 30 åt Pastor och 4 åt Klockaren, men icke an föres, att beräkningen af 10 R:dr Banco för tunnan legat till grund vid bestämmandet af detta sistnämnde minimi-anslag.
Efter mitt förmenande afhjelpes felet lättast och på ett för Statsregl erin gen mest passande sätt, dermed att ifrågavarande begge anslag noga åtskiljdes och det stående, de 6 tunnorna anvisades in natura, men det tillfälliga, för en obestämd tid utgående, löneundersiödet utginge contant med 340 Kalr Banco, deraf 300 åt Pastor och 40 åt Klockaren, hvilken tillika*. enligt ofvanberörde Protocoll, skall bestrida barnaundervisningen i den nya Församlingen.
Såsom ytterligare bevekelsegrund för Rikes ►Ständers åtgörande, får jsg slutli Wgen - Slats-Ultkoltets Utlåtande, N:o 41.
33 gen anföra bemälde Erke-Biskop Wallins ord i ofvannämnde underdåniga förslag: Hvad Staten här förskjuter, får den framdeles och efter hand rikt igen, då dessa vidsträckta ödemarkers både nuvarande och blifvande allt mer talrika bebyggare skola med sina till densamma utgående skatter, sina till dess nytta eller försvar utvecklade användbara krafter, sin till dess både materiella och moraliska förkofran bidragande idoghet, välmåga och stadgade samhällsanda tacksamt betala en faderlig
Styrelses omsorg för deras bestånd och bästa.'0 Angående Herr Palanders motion om anslag till Carlskrona stads pastorat : af Herr Wirgin, som ansett Utskottet hafva bordt lemna bifall till motionärens förslag om bidrag från Staten af 100 tunnor krono-tionde, med afseende å Carlskiona Stads fattigdom, ringa rörelse och de ökade utgifter, sorn drabbat staden för dess pastoralvård, genom förlusten af 2:ne Prsebendepastorat.
I frågan om löneförhöjning för Professorer vid Upsala Universitet: af Friherre von Kraemer: ”Mot
Utskottets beslut att föreslå lönefvllnad åt endast 10 Professorer vid Upsala Universitet får jag mig reservera, emedan med de 5 yngste Professorerne, hvilka följaktligen skulle komma att tjena för mindre lön, förhållandet är fullkomligt enahanda och billighetsgrunderna de samma, som för de äldre.
En sådan löntur är, hvad motionären äfven antydt, endast lämplig emellan likartade sysslor, till hvilka man befordras efter jemförelse af meriter, men hvarje academisk Lärare liar blott utsigt till en plats, hvarföre af lika meriterade en kan vid 30 år, en annan vid 50 år först vinna målet, och det är just dessa sednare, redan missgynnade, som väntan hårdast träffar.
Vidare anför motionären, att ingen annan bana fordrar längre lärotid, ingen annan vanligen större ansträngningar och uppoffringar, innan målet vinnes och svårligen finnas många, uppå hvilka man har större anspråk på beträdaren.
Dess verksamhets-sfer är oändlig, allt, sorn rycker honom derifrån, är det allmännas förlust.
Extra inkomster eger han inga; extra utgifter för bibliothek, litterära föreningar, correspondence m. in., högre än sig låter beräkna. —•
Grunden, hvarföre Professors-lönerne i Upsala nu är o mera otillräckliga än förr: ligger icke blott i de stegrade vetenskapliga anspråken och den ökade lefnadskostnaden, utan hufvudsakligen deruti, att Professorerne såsom ofBih. till R.
Fröt. 1S44. 4 Sami. 1 Afd. 15 Haft. 5 34 Stats-Ulskoltels Utlåtande, N:o 41. fentlige examinatorer icke nu anse sig böra lemna enskilda collegier emot betalning, hvaraf de förr beräknade vanligen 1,000 it:dr årligen, utan lennia denna förtjenst åt yngre Lärare, utan att derföre undandraga sig enskild undervisning.
Om nu härtill i betraktande tages, att, då Universitets-läraren intagit lärostolen i sin vetenskap, har han hunnit spetsen af sin bane, och att det linnes derinom ingen högre grad, ingen befordan, som icke tillika är ett afbrott af banan och öfvergång till en annan; att Iefnadskostnaden i Upsala i intet afseende skiljer sig från den i Imfvudstadew; att, om Professoren skall verka för sin vetenskap, måste han ställa sig i beröring med den studerande ungdomen, öppna för den sitt hus, understödja yngre lofvande anlag m. m.; så tror jag mig ega talande skäl att vördsamt tillstyrka, att det af Stats-Utskottet förordade anslaget för lönetillökning åt Professorerne vid Upsala Universitet må med 1,500 R:dr blifva förökadt, hvarigenom Rikets nu församlade Ständer, likasom de föregående, komma att högsint visa, det de rätt bedömt vigten af andets högsta bildningsanstalter och klart insett, att Sveriges politiska vigt beror på dess högre cultur och de lefvande krafter, som skola vårda densamma.”
Herr von Rosen, Doctorer,ne Pettersson.
Björkman, Stenhammart Gumcelius och Hallbäck> Prosten Berlin och Herr Lagerstedt.
Af David Andersson; ’’Då jag vid beslutet om löneförhöjning för Professorerne i Upsala i Stats-Utskottet varit af olika mening med pluraliteten, anser jag mig skyldig här förvara min mening; jag har trott, ehuru jag visst erkänner behofvet af löneförhöjningen, att den nuvarande tidpunkten ej vore lämplig för en sådan förhöjning, då allmänna penningebristen förorsakat så nedtryckta pris på alla lifvets behof, att löntagare nu nödvändigt måste se sina vilkor vara i vida bättre förhållande, än de föregående åren, och at sådan orsak tror jag, att, intilldess ett annorlunda förhållande inträdt, löneförhöjningen bordt uppskjutas.’’ Af Johan Johansson: ”Då fråga om löneförhöjning för Professorerne vid Upsala Academi blifvit af åtskillige Herrar Reservanter med så mycken värma omfattad, men jag reserverat mig emot den af Utskottet föreslagna lönförhöjningen, anser jag mig äfven böra tillkännagifva det skäl, på hvilket mitt afslag sig grundar, nemligen folkets nödställda belägenhet; och är det mindre angenämt för mig att nödgas hysa olika meijing med Utskottets pluralitet, så i detta, som äfven i (lere andra fall, då anslag blifvit äskade, dels al rege - Stats-Utskoltets Utlåtande, N:o 41. 35 ringen och dels af enskilde motionärer.
När nu landets tillstånd icke kan för någon vara främmande, samt då folkets behof af minskade skattebördor ligger i så öppen dag och blifvit af dess representanter vid sistlidne Riksdag så tydligt uttaladt, hade väl icke nu högre utgifter bordt fordras.
Jag för min del skulle äfvenledes hafva röstat för ökade löneanslag till Professorer och de vetenskapligt bildade Embets- och Tjenstemännen i allmänhet, endast
Regeringen sökt att bereda besparingar i andra utgifter, hvilka i min tanke varit dels mindre nödvändiga, dels kunnat uppskjutas.
Uti förevarande anslag har ej Regeringen ansett tillökning böra ega rum, utan är den föreslagen af enskild Riksdagsman, hvarföre Sta ts-Ut,skotte t äfven haft ökad anledning att afstyrka Rikets Ständers bifall till detta förslag.” Herr Gustafsson, som var af styrkt laga förfall hindrad bevista Utskottets Pleni-sammanträde, då frågan om högre löne-anslag för Professorerne i Upsala förevar, har, med åberopande af 20 §.
Riksdags-Ordningen, förklarat sig instämma i Friherre v. Krcemers reservation.
Herr Lindström: ”Emot Utskottets, genom votering med knapp pluralitet tillkomna, beslut, att endast för 10 Professorer vid Upsala Universitet föreslå löntillökning af 300
R:dr, reserverar jag mig, och anser billigheten fordra, att Universitets-lärarne åtnjuta lika löningsförmoner, som andra med dem jemförlige Embetsmål), serdeles som den vetenskapliga bana, UniversitetsLärare beträdt, icke lemnar dem utsigt till högre befordran, såsom förhållandet är med andre Embetsmål).
Då nu medgifvas måste, att den aflöning, Professorerne åtnjuta, är otillräcklig, så vida de skola verka för sin vetenskap och således, jemte undvikande af tidens upptagande med enskild undervisning, blifva i tillfälle att komma i närmare beröring med den studerande ungdomen, genom densammas gästfria upptagande i sina hus, kan jag icke eller linna, livarföre en förbättring i detta fall endast skall få tilJgodonjutas af 10 och icke äfven af de öfrige 5, ehuru deras kall är lika vigtigt och ansvarsfullt, samt Staten på dem har alldeles lika anspråk.
Ofta hinner en Adjunct först vid 45 å 50 års ålder målet för sitt sträfvande, nemi. befordran till Professor, och det förhållande skall då inträffa, att han aldrig kommer att uppbära lika lön nied sina colleger, utan måste under hela lifstiden nied ständige näringsomsorger sköta ett kall, som minst af alla borde vara åtföljdt af sådane.”
Angående anslagen för Elementar-Läroverken och Nya Elementarskolan : af Doctor Stenhammar: ”Kongl.
Majrts Nådiga Proposition om Stats - 36 ätats-Vtsliottets Utlåtande, N:o M. verkets behof (sid. 40) föreslår, att ett serskildt anslag af 6,800 R:dr må uppföras å Stat för Nya Elementar-Skolan i Stockholm , hvarjemte Kongl. Maj:t (sid. 47) tillkännagifvit Sin Nådiga afsigt, att hela det för Elementarverkeus behof ursprungligen beviljade anslaget 42,000 R:Jr, sålunda befriadt från det afdrag, som hitintills med 6,800 R:dr till Nya Elementar-Skolan utgått, måtte härefter oafkortadt komma de gamla Elementar-läroverken till godo, för att fylla deras behof, hvartill anslaget varit otillräckligt.
I fullkomlig öfverensstämmelse med den Kongl.
Propositionen, hade också Utgifts-Afdelningen till Utskottets plenum hemställt att föreslå Rikets Ständer beviljande af 42,000 R:dr serskildt för Elementar-Läroverken och 6,800 R:dr serskildt för Nya Elementar-Skolan.
Vid detta förslag anser jag äfven Utskottet hafva bordt stanna, och reserverar mig härigenom mot deri förändring, detsamma i Utskottets plenum undergått. 1M Utskottet nemligen sammanslagit båda summorna till ett gemensamt anslag för gamla Elementar-läroverken och nya Elementar-Skolan af 48,800 R:dr, med tillagd underdånig anhållan, att njra Elementar-Skolan må häraf tills vidare erhålla, hvad för densamma prof vas erforderligt; så innefattar detta tillägg en tvetydighet, hvarigenom Riks-Stånden först och, om de godkänt Utskottets förslag, Konungens Rådgifvare kunna missledas.
Detta tillägg medgifver en sådan uttydning, att af de anslagna 48.800
R:dr ett större belopp, än de för nya Elementar-Skolan anvisade 6.800 R:dr, skulle kunna för denna Skolas behof pröfvas erforderligt.
Att någon af Utskottets ledamöter hyst en sådan afsigt, har icke blifvit utsagdt och jag förmodar det icke; men väl hafva de fleste, som yttrat sig inom Utskottet öfver detta anslag, uttryckligt tillkännagifvit, att de 6,800 R:dr, med hvilka gamla Elementar-läroverkens anslag ökades, när nya Elementar-Skolan serskildt försågs med ett anslag af lika belopp, borde blifva en tillgång för att användas till fyllande af många de förras behof, i alla fall högst otillräcklig, och på hvilken Utskottet hänvisat vid sina afslag på flera serskilda motioner, i hvilka sådana behof blifvit anmälda.
Då Kongl. Maj:t för nya Elementarskolan serskildt uttryckligen äskat 6,800 R:dr, lärer icke eller kunna betviflas, att denna summa utgör hvad Kongl. Maj:t för dess behof redan pröfvat erforderligt.
Sammanförandet af båda anslagen till ett enda saknar således alla giltiga skäl, men är stridande mot Kongl.
Maj:ts tillkännagifna afsigt och lika hägnande omsorg för båda undervisnings-verken och kan, åtföljdt af den bifogade förklaringen, blifva missledande ecb skadligt.
Jag anhåller derföre vördsamt, att Rikets Ständer mätte, i enlighet med Konungens Nådiga Proposition, åtskilja båda anslagen, på det hvartdera må oförryckt till sitt ändamål blifva auvändt, och således serskildt uppföra Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 41. 37 Anslag för Elementar-läroverkens behof 42,000, samt serskildt Anslag för nya Elementar-Skolan i Stockholm 6,800 R:dr”.
Häruti instämde Herr Prosten Odelberg oell Herr Nordwall.
Rörande ifrågastäldt anslag för Upsala Cathedral-Skola: af Friherre v.
Kraemer: ”En af Professor Knös väckt motion om Iönefyllnads-anslag till Upsala Cathedral-Skola har af Stats-Utskottet blifvit afslagen; mot hvilket beslut jag får mig reservera.