Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nej, bibehållas nu gällande bestämmelser härå, nemligen 24 sk. värde och 2 sk. införselstull skålpundet.
Hudar och Skinn: oberedda, torra, saltade och rå.
Sedan vid föredragning af betänkandet N:o 12, Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden godkänt
Utskottets förslag till förhöjning i införselstullen å artikeln Hudar och Skinn, som ej inbegripas under Pelsverk, nemligen för oberedda, torra från 1 till 2 sk., samt för saltade och rå från 6 r:st. till 1 sk. skålpundet, men med förklarande af Ridderskapet och Adeln, att i sistberörde rubrik saltade och rå ordet och skulle uteslutas, samt Borgare-Ståndet återremitterat frågan till förnyad handläggning hos Utskottet; så och efter det Utskottet i dess utlåtande N:o 26 ansett sig böra vidblifva sitt i detta ämne förut af - Bevil/nings-Utskottets Memorial, N\o 3o. 47 gifna förslag, hafva Ridderskapet och Adeln, Preste- och BondeSlånden vidhållit deras ofvanberörda förr fattade beslut, och Borgare-Ståndet bifallit hvad Utskottet sålunda hemställt.
De af Utskottet föreslagna förhöjda tullbelopp hafva således blifvit af alla fyra Stånden antagne och någon annan skiljaktighet än Ridderskapet och Adelns omförmälda åtgärd attur rubriken saltade och rå utesluta ordet och förefinnes alltså icke.
Utskottet hemställer derföre, att nämnde
Stånd ville från denna skiljaktighet afstå; men om denna framställning icke vinner afseende, så, enär ändamålet med uteslutningen synes vara, att, då hittills underrubriken saltade och rä införtullats alla saltade hudar, ehvad de varit saltade torra eller saltade rå, endast sistnämnde slag hädanefter skulle komma att mot den för ifrågavarande rubrik bestämda lägre tull införas, men de torrsaltade hudarne åter vidkännas den för rubriken oberedda, torra stadgade högre införselsafgift, lärer frågan, såsom af beskaffenhet att ega inflytande på tullintradens belopp, ej kunna afgöras annorlunda, än. genom omröstning, i hvilket afseende Utskottet föreslår en så lydande voterings-proposition: 59:o.
Den, som bifaller att, på sätt Utskottet föreslagit, den senare af af de vid artikeln Hudar och Skinn, som ej himna inbegripas under pelsverk> förekommande rubriken bör lyda saltade och rå, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer lydelsen af denna rubrik att blifva saltade, rä. .
Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden hafva gillat Utskottets hemställan, att Hängslen måtte, i stället för nuvarande förin 11- ningssätt efter uppskattningsvärde med 33* procent införselsafgift, förtullas dussinvis med stadgadt värde af 6 R:dr och 2 R:dr införselsafgift dussinet; hvaremot Ridderskapet och Adeln vidblifvit de nu gällande bestämmelserna för denna artikel.
Ehuru det må lemnäs obestridt, att förtullning efter viss procent af det å en vara för hvarje serskildt fall utrönta värde 43 Bevill nili gs-Utskotlets Memorial, N:o 3o. kari gifva annat resultat, än förtullning till visst belopp på ett med bestämdt medelvärde stadgadt quanlum af samma vara, älven om denna sednare Lull afgift står i samma förhållande till det antagne medelvärdet som den förre till uppskattningsvärdet; likväl och enär all grund för beräknande af en slik skiljaktighet saknas och fäljaktligen icke kan med visshet antagas, att den under enahanda förhållanden i öfrigt måste inträffa; ty och sorn den af Ridderskapet och Adeln i förevarande fall bibehållna införselsbestämmelse innefattar samma procent å uppskattningsvärdet, som den af de tre andra Stånden stadgade tuiiafgiften eger till det af dem för hvarje dussin bestämda medelvärde, och olikheten af dessa beslut alltså destomindre lärer få antagas kunna inverka på tullintraden, sorn icke vidden eller ens beskaffenheten deraf till ökning eller minskning möjligen kan utredas, hvilket dock, derest på sådan grund votering emellan de olika besluten i Förstärkt Stats-Utskott egde rum och Utskottets förslag dervid vunne öfvervigt skulle åligga Utskottet alt uppgifva i kalkylen öfver hvad af tullbevillningen hädanefter kan påräknas; alltså, och i fullkomlig öfverensstämmelse med hvad vid sistförflutne Riksdag af Utskottet föreslogs och af samtlige RiksStånden bifölls, vågar Utskottet förmoda, alt Rikets Ständer äfven nu skola anse denna och framdeles förekommande lika beskaffade skiljaktigheter icke böra föranleda till omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, utan att, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, vid hvad tre Stånd stadgat bör förblifva, och att, med tillämpning häraf på förevarande fråga, den föreslagna förändringen i förtullningssättet för Hängslen således måtte anses vara genom tre Stånds beslut afgjord, så att sagde artikel hädanefter bör förtullas med 2 R:dr för hvarje dussin med bestämdt värde af 6
R:dr skålpundet vid införsel.
Jern: gjutet, tack- och barlast.
De för tack- och barlastjern gällande förbudsbestämmelser hade Utskottet väl ansett böra i allmänhet fortfara, men dock på anförde skäl tillstyrkt Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t Bevillnings-Utskottels Memorial, N\o 3o. 49 Maj:t göra underdånig hemställan derom, att deraf måtte under loppet af delta år få utföras 50,000 skeppund tackjernsvigt, mot en efter 6
R:dr värde lill 1 R:dr 24 sk. skeppund nämnde vigt bestämd tull, samt sedermera årligen, intill slutet af nästa Riksdag, få mot samma tull exporteras så stor qvantitet, som Kongl.
Majt kunde finna med inträffande conjuncturer och jernhandteringens väl förenligt.
Denna Utskottets hemställan har väl blifvit godkänd af Bonde-Ståndet, men som de tre öfrige Stånden densamma afslagit och frågan, såsom rörande upphäfvande i viss mon af ett gällande förbudsstadgande, är af beskaffenhet att icke kunna utgöra föremål för omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, lärer på grund af tre Stånds beslut Utskottets ifrågavarande framställning icke kunna till någon vidare åtgärd föranleda, utan berörde förbudsbestämmelse böra utan inskränkning fortfara.
Bomber och kulor &c. Jemte hemställan, att den vid gjutet Jern förekommande rubriken "Bomber och halor, champlounerade till visst mått och ren filade, Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, samt finare och gröfre Lavetter måtte bibehållas vid den nedsättning till 4 sk. i derå enligt 1841 års taxa bestämda utförselstull af 16 sk., som genom Kongl.
Kungörelsen den 18
December 1843 derför medgifvits, hade Utskottet jemväl föreslagit den jemkning i redactionen, att näst efter ordet ”Mörsare” måtte införas ",stämplade och borrade Detta Utskottets förslag hafva Preste-, Borgare- och BondeStånden godkänt, hvaremot Ridderskapet och Adeln, genom dess ofvanomförmäldta åtgärd att utan förändring antaga de af Kongl. Maj:t medelst allmänna Kungörelser och Circulair-bref tillkännagifne jemkningar, förklaringar och ändringar, måste gnses hafva lemnat utan afseende berörde, af Utskottet i redactionen föreslagna, jemkning; och alldenstund ifrågavarande tillägg i rubri Rib. . till R, St. Trot, i8JS, 5 Sami, 1 AJd, i5 Haft. 7 50 Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 3o. ken af orden stämplade och borrade icke afser att i omfånget af till densamma häuförlige effecter åstadkomma någon rubbning, vare sig till utvidgning eller inskränkning, hvilket ådagalägges bland annat deraf, att nästföljande rubrik i taxan innefattar serskilda bestämmelser för ostämplade och oborrade Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, och att således i allt fall icke under den nu ifrågavarande rubriken kunna inbegripas andre än sådane, som äro stämplade och borrade; fördenskull och emedan förändringen, såsom icke inverkande på tullintradens belopp, är af beskaffenhet, att tre Stånds derom fattade beslut utgöra Rikets Ständers; lärer vid det ifrågavarande utaf Utskottet föreslagna och af Preste-, Borgare- och Bonde-Ståndet gillade tillägget i rubrikens lydelse böra förblifva.
Jern: gjutet. —- Hallar, ofver 1 f tums etc. — Hallar, af 1 f tums etc.
Vidare hade Utskottett för de två under gjutet jern befintlige rubrikerne, ”Hällar öfver 14. tums tjocklek, samt lod och lödjor öfver 1 skeppunds vigt stycket”, samt ”Hällar af 1j tums tjocklek och derunder till och med 1 tuni, lod och lödjor till 'vigter af 1 skeppunds vigt stycket och derunder till och med ' skeppund”, föreslagit den förändring i redactionen , aLt Hällarnes tjocklek blefve bestämd till 2 turn i stället tor ij. tum, hvilket Utskottets förslag Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden gillat, men Ridderskapet och Adeln lemnat utan afseende.
I de tullbestämmelser åter, som för berörde rubriker hittills varit gällande, har någon ändring icke blifvit föreslagen, utan skulle dessa äfven för de sålunda till deras lydelse förändrade rubrikerna tillämpas, nemligen å den förra rubriken 4 R:dr 24 sk. inforselsluli per Skeppund stapelstadsvigt och förbud mot utförsel , saint å den sednare 6 R:dr införsels- och 2 R:dr uLförselsaigift skeppundet.
För så vidt de nu ifrågavarande artiklarne varit både till in- och utförsel mot tull tillåtue, skulle Utskottet, enär den fö - Bevillnings-Utskotteti Memorial, N\o 3o. 51 reslagna förändringen i redactionen åstadkommer i den förra rubriken minskning och i den sednare utsträckning af dil eljest hänförlige varuslag och alltså bo>dt utöfva inflytande på den tullintrad, som för hvardera rubriken förut varit bestämd, hafva dels inbjudit Ridderskapet och Adeln att instämma i de öfrige Ståndens beslut, dels, för det fall, att en sådan inbjudning icke vunnit bifall, föreslagit, att genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott måtte afgöras, huruvida enligt Utskottets hemställan bestämmelsen 1>/, tums tjocklek borde i hvardera rubriken ändras till 2 tums tjocklek, eller örn begge rubrikerna borde bibehållas oförändrade; men vid det förhållande att, på sätt omförmäidt är, förbud hittills egt rum för utförsel af hällar öfver i'f.2 tums tjocklek, och frågan huruvida delta förbud skulle, såsom af ändringen blefve en följd, komma att upphöra för sådane hällar, sorn voro öfver 1 f2 till 2 tum tjocka, icke såsom af ekonomisk natur, får blifva föremål för omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, utan i detta afseende det beslut måste blifva gällande, hvarom de fleste Stånden varit ense; så och ehuru härvid förekommer, att Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden gillat den föreslagna förändringen i rubrikernes lydelse; likväl och som alla fyra RiksStånden, å en annan sida, genom godkännande så väl af Utskottets hemställan i betänkandet N:o 12, pag. 33, att äfven å de artiklar, som fortfarande komme att förblifva förbud ne, tullafgifler borde utsättas, och att i sådant afseende måtte antagas de eventuella bestämmelser, som af Rikets sist församlade Ständer ä dessa artiklar stadgades, som ock i följd deraf utaf den förteckning å sagde artiklar, som finnes Utskottets berörde betänkande bifogad och å hvilken pag. 20 den ifrågavarande rubriken Hällar af en och en half tums tjocklek etc. finnes upptagen såsom den der komme att enligt Rikets Ständers förslag blifva till utförsel förbuden mot en eventuell tull af 4 Rrdr 24 sk.
Skeppundet, måste antagas hafva enstämmigt varit af den mening, att rubriken, sådan den lyder i i841 års taxa, bör vara med utförselsförbud belagd; alltså, ecb då icke någondera af de begge ofvanbe rörde rubrikerna uti förevarande fall kan serskildt och hvarför sig behandlas, utan m^iste, såsom af hvarandra ovilkorligen beroende, i ett sammanhang och på enahanda sätt afgöras, samt 52 Bevillnings~Ulskottets Memorial, N:o 3o. icke eller serskilt kan beslutas om införsels- och serskildt om utförselsbestämmelserna, eftersom den föreslagna ändringen i redactionen inverkar lika på begge, anser Utskottet annan följd af de stridiga beslut, hvari tre Stånd, nemligen Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden, sålunda råkat både med sig sjelfve och med Ridderskapet och Adeln, icke kunna uppkomma, än att, genom alla fyra Riks-Ståndens bifall till bibehållande mot eventuel tull af utförselsförbudet för Hällar öfvered och ett halft tums tjocklek, begge de ifrågavarande rubrikerna böra, oberoende af de tre Ståndens beslut, att bestämmelsen ett och ett halft borde i hvardera ändras till två tums tjocklek,oförändrade bibehållas vid den lydelse, de enligt 1841 års taxa ega.
Jern: gjutet, allt annat gjutet arbete, ej specificeradt.
För den sista af de bland gjutet jern upptagne rubriker, nemligen ”allt annat gjutet arbete, ej specificeradt’', hade Utskottet föreslagit förhöjning i införselstutlen till 33 t procent af uppskattningsvärdet, hvilket Bonde-Ståndet godkänt; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bibehållit nu gällande införselsbestäramelse, 20 procent å värdet, och Preste-Ståndet stadgat, att artikeln skulle införtullas emot i R;dr per skålpund, med derå antaget bestämdt värde af 3 R:dr.
Hvad nu först angår Preste-Ståndets berörde beslut, att vigt bör utgöra grunden för förtullningen, så enär de tre öfriga Stånden godkänt Utskottets förslag, angående varans förtullning efter värde, och den bill, Preste-Ståndet bestämt, motsvarar den af Bonde-Ståndet antagns, lärer, på de skäl, här nyss förut vid artikeln Hängslen blifvit anfäfde, oberoende af skiljaktigheten i detta afseende, det af UtskotUjt föreslagna förtullningssättet efter varans uppskattninasvärde böra blifva gällande; Och beträffande sedermera ir/örselstullen, så och då Preste-Ståndet genom antagande af i R:di tull på ett stadgadt varuvärde af 3
R:dr skålpundet bestämt afgiflen i samma förhållande till värdet, som Bonde-Ståndet, eller 33 t procent, tror Utskottet sig böra hemställa till Ridderskapet och A.deln samt Borgare-Ståndet Bevillnings-Utskotlels Memorial, N.-o 3o. 53 att, med frångående af deras med hvarandra öfverensstämmande beslut af 25 procents införselstull å varuvärdet, antaga den tullprocent, Preste- och Bonde-Stånden, lika med Utskottet, ansett böra för artikeln bestämmas, men, i händelse denna inbjudning icke vinner afseende, torde omröstning böra anställas, enligt en så lydande proposition: 60:0.
Den, som godkänner Utskottets förslag, att å den bland gjutet jern förekommande rubriken , ”allt annat gjutet arbete ej specificeradt f bör bestämmas 33 R:dr 16 sk. införselstull å hvarje 100 R:dr varuvärde, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer införselstullen att fortfarande utgöra 25
R:dr för varor till 100 R:dr värde.
Jern: smidt eller valsadt, Spik samt allt annat Manufactur- och handtverkssmide.
Jemte det Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att biträda Kongl. Maj:ts
Nådiga förordnande om tullfrihet vid utförsel af de varuslag, som äro hänförlige under den vid Smidt eller valsadt jern upptagne rubriken ”Spik samt allt annat Manufacturoch handtverks mide, ej specificeradtoch hvilket tillstyrkande samtlige Riks-Stånden bifallit, hade Utskottet tillika föreslagit, att sagde rubrik måtte sönderdelas i två, nemligen den ena "Spik af två tums längd och deröfver” samt den andra ”Ali annan samt allt manufactur- och handtverks smide, ej specificeradt f samt värde och införselsafgifter bestämmas, å den förra, värdet till 4° R:dr och tullen till 10 R:dr per Skeppund Stapelstadsvigt, samt å den sednare rubriken , värdet till 32 sk. och tullen till 8 sk. skålpundet.
Detta förslag har blifvit godkändt af Bonde-Ståndet.
Presteoch Borgare-Stånden hafva bifallit detsamma, med den förändring, att å den sednare rubriken, nemligen ”ali annan samt allt Manufactur- och handtverks smide, ej specificeradt”, värdet blifvit Bevillnings-Utskottets Memorial, N'.o 3o. höjdt till 3 R:dr och införselstullen till i R:dr skålpundet.
Ridderskapet och Adeln åter har, med bifall till hvad Utskottet hemställt i afseende å den första rubriken, förklarat den andra böra ytterligare fördelas i två, nemligen ”ali annan” med 32 sk. tull värde och 8 sk. införselstull per skålpund, samt ”Manufacturoch Handtverks-smide, ej specificeradt, med 33
R:dr i 6 sk. införselsafgift för ioo R:dr tullvärde, samt föreskrift, att 'minsta värdet bestämmes till i R:dr skålpundet och hvarje serskildt slag bör till både vigt och värde angifvas.”
Som sålunda alla Stånden varit ense om, att ’’Spik af 2 tums längd och deröfver’ bör utgöra en ur det hela utbruten serskildt rubrik med 4o R-dr värde och i o
R:dr införselstull per Skeppund Stapelstads-vigt, återstår endast att få afgjordt, huruvida det öfriga skall sammanfattas under en eller två rubriker samt värde och tull derå; och hemställer Utskottet i dessa afseenden till Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, att de ville, med frånträdande af deras sins emellan skiljaktige meningar, biträda Preste- och Borgare- Ståndens beslut, enligt hvilket, på sätt nyss är nämndt, för all annan spik samt allt Manufactur och handtverkssmide skulle antagas ett gemensamt värde af 3 R:dr och tull af i R:dr per skålpund; men om denna inbjudning icke vinner bi fall, synes, för frågans afgörande, omröstning blifva nödig i följande ordning: 6 i:o. Den, som vill, att till contraproposition i hufvud voteringen om ”ali annan ([spik än af 2 tums längd och deröfver) samt allt manufactur- och handtverks-smide, ej specificeradt, skall antagas Preste- och Borgare-Ståndens beslut, att derå bör bestämmas ett gemensamt värde af 3 R:dr och införselstull af i R:dr per skålp. röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer contrapropositionen att utgöras af Ridderskapet och Adelns beslut, att sagde rubrik skall ytterligare fördelas i två, nemligen den ena "ali annan” med 32 sk. tull värde och 8 sk. införselstull per skålpund, samt den andra ”rnanufacturoch handtverks-smide, ej specificeradt”, med införselstull al 33 Bevill nings-Ui skottets Memorial, N-.o 3o, 55 R:dr 16 sk. för ett tallvärde af 100
R:dr, och följande stadgande: ”Minsta värde bestämmes lill 1 R:dr skålpundet och hvarje serskildt slag bör lill både vigt och värde angifvas.” 62:o.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att lydelsen för den ilråga varande rubriken bör blifva all arman samt allt Manufacturoch Handtverks-smide, samt att derå skall antagas ett gemensamt värde af 32 sk. och införselstull af 8 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, antagas (l:a alternativet) Preste- och Borgare-Ståndens beslut, (2:a alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut.
Kalk, släckt.
— Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden hafva gillat Utskottets förslag, att dessa artiklar borde befrias från utförselstull, hvaremot Ridderskapet och Adeln bibehållit sagde afgifter, nemligen för släckt kalk 1 sk. 6 r:st. per läst och för kalksten 1 sk. per Skit; och så vida icke Ridderskapet och Adeln för endera eller begge artiklarne afstår från berörde mening och instämmer i de öfriga Ståndens omförmälda besluL, komma följande voteringar att ega rum: 63:o.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att släckt kalk bör medgifvas tullfrihet vid utförsel, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer nuvarande utförselstull å denna artikel, 1 sk. 6 r:st. per läst, att bibehållas. 56 Bevilhiings-Utskottets Memorial, N:o 3o. 64: o. Den, som, lika med Utskottet, anser kalksten böra tullfritt få utföras, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, bibehålles å ifrågavarande artikel nu gällande utförselstull, 1 sk. per SkW.
Kemiskt teckniska prceparater.
Vid inrymmande i Taxan af rubriken Kemiskt teckniska prceparater, ej specificerade, som genom Kongl. Kungörelsen den 8 Februari 1844 medgifvits till införsel för fabrikernes behof, efter serskild anmälan hos Commerce-Collegium och af detsamma lemnadt tillstånd, mot en tull af 5 procent å värdet, samt för medicinska behof med hänvisning till Apotheksvaror, ej specificerade, hade Utskottet föreslagit den jemkning i berörde bestämmelser, att nämnde tullafgift af 5 procent borde höjas till 10 procent, hvilken hemställan blifvit af Preste-, Borgare-och BondeSlånden gillad, hvaremot Ridderskapet och Adeln, som, enligt hvad ofvan är omförmäldt, utan förändring bifallit de af Kongl. Maj:t redan vidtagne samt genom allmänna Kungörelser och Circulair-bref tillkännagifne jemkningar, förklaringar och ändringar, följaktligen för denna artikel, då den inkommer för fabrikernes behof, bibehållit den genom berörde Nådiga Kungörelse stadgade tull af 5 procent; och så vida icke Ridderskapet och Adeln, med frånträdande af denna dess skiljaktighet, lika med de öfrige Stånden, instämmer i Utskottets härom gjorda framställning, torde omröstning i följande ordning böra anställas: 65:o.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att, vid intagande i Taxan af artikeln ”Kemiskt teckniska prceparater, ej specificerade”, densamma bör, vid införsel för fabrikernes behof, efter serskild anmälan hos Commerce-Collegium och af detsamma lemnadt tillstånd, förtullas med 10 procent af värdet, samt för medicinska behof såsom Apotheksvaror, ej specificerade, röstar Bevillnings-Ut skottets Memorial, N:o 3o. 57 Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer, med bifall i öfrigt till hvad Ja-propositionen innehåller, artikeln, då den införes för fabrikernes behof, att vidkännas endast 5 procent af värdet i tull. Kimrök.
Kli aj andra ämnen än spanmäl.
Knapergall och Ekollon, malen eller omalen.
Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden hafva godkänt Utskottets förslag, att Kimrök och Kli af andra ämnen än spanmäl saint Knapergall och Ekollon, malen eller omalen, borde från utförselstull befrias, men Ridderskapet och Adeln åter har bibehållit derå nu gällande utförselsafgifter, nemligen för Kimrök 12 sk. per 100 skålpund, för Kli 2 r:st.
Lispundet, samt för Knapergall och Ekollon 1 r:st. skålpundet; och får Utskottet, i händelse Ridderskapet och Adeln icke afstår från dessa och biträder de öfrige Ståndens härutinnan fattade beslut, föreslå följande voteringar: 66:o.
Den, som instämmer i Utskottets förslag, att Kimrök bör afgiftsfritt få utföras, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, bibehålles nuvarande utförselstull derå, 12 sk. per 100 %. 67:o.
Den, som, lika med Utskottet, anser, att Kli af andra ämnen än spanmäl bör befrias från all afgift vid utförsel, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer den tull af 2 r:st.
Lispundet, som vid utförsel nu erlägges för denna artikel, att bibehållas.
5 Sami, 1 Afd, 15 Höft, 8 58 Bevillnings-Utskottets Memorial, N.-o 3o. 68:0.
Den, som gillar Utskottets förslag, att Knapergall och Ekollon, malen eller omalen, skall afgiftsfritt få utföras, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer nuvarande utförselstull å denna artikel, 1 r:st. skålpundet, att bibehållas.
Knifvar: andra slag, samt Gafflar, ej specificerade.
Preste- och Bonde-Stånden hafva godkänt
Utskottets förslag i afseende å den under artikeln Knifvar förekommande rubriken "andra slag, samt gafflar, ej specificerade”, att, med frånträdande af nuvarande förtullningssätt efter värde med derå till 331 procent beräknad införselstull, taga vigt till grund för förtullningarne och bestämma värdet till 3 R:dr 16 sk. och införselstulleu 1 R:dr per skålpund.
Ridderskapet och Adeln har väl gillat den föreslagna vigtberäkningen, men dels i sjelfva rubriken tillagt orden gjutne eller smidde, och dels antagit tullvärdet till 2 R:dr samt införselstullen till 32 sk. skålpundet.
Borgare-Ståndet åter har, med ogillande af Utskottets förslag, bibehållit nu gällande bestämmelse.
Så vida icke Ridderskapet och Adelil samt Borgare-Ståndet, afstå från dessa deras sinsemellan skiljaktiga meningar och instämma i Preste- och Bonde-Ståndens beslut, blifva för frågans afgörande följande omröstningar om contra-propositionen och i hufvudsaken af nöden: 69:o.
Den, som anser, att till contra-proposition i hufvudsakliga voteringen om den vid artikeln knifvar förekommande rubriken "andra slag, samt gafflar, ej specificerade”, skall antagas Ridderskapet och Adelns beslut, att vid denna rubrik skola tilläggas Bevillnings-Utskottets Memorial, N-.o 3o. 59 orden ”gjutne eller smidde” samt tullvärdet bestämmas till 2 R:dr och införselstullen till 32 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer contra-propositionen alt utgöras af BorgareStåndets beslut, att bestämmelserna i 1841 års Tulltaxa, eller 33 R:dr 16 sk. införselsafgift på hvarje 100 R:dr uppskattningsvärde, böra bibehållas. 70:o.
Den, som instämmer i Utskottets förslag, att den vid artikeln Knifvar förekommande rubriken ''andra slag, samt gafflar, ej specificeradej bör åsättas 3 R:dr 16 sk. värde och 1 R:dr införselstull per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Tvr . , (T:a alternativet) Riddersk. och Adelns beslut; V.nner Ne,, anlages j2;a a|ternalivelj Bergare-S.änJels beslut. "nickel.