Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde-St:ts prot. den 14 Okt. och 11 Nov. 1857. 6 :o. Förslag till tillägg vid 28 § Regerings-Forinen, angående utländsk undersåtes rätt att i riket förvärfva och besitta fastighet.
Itegeriiags-Formen. i§ 28. l:o Konungen äger att — — l:o Konungen äger att — — — — — __ — -— —- -— höra. — — — — — — — höra.
8 Konstilutiom-Ulskottcls Memorial AT.o 2. 2:o Konungen äger att genom na- 2:o Konungen äger att genom — turalisation till Svensk medborgare upp- — — — — — — — — taga utländsk man i den ordning och — — — utnämnas, under de vilkor, som uti särskild derom af Konung och Ständer gemensamt stiftad lag bestämmas.
Sålunda naturaliserad utlänning njute samma rättigheter och förmåner, som infödd Svensk man, dock utan att kunna till Ledamot af Stats-Rådet utnämnas. 3:o Konungen äge att meddela främmande makts undersåte tillåtelse alt i riket förvärfva och besitta fast egendom i den ordning samt under de vilkor och förbindelser, som i särskild derom af Konung och Ständer gemensamt stiftad lag bestämmas.
Hänvisning: Bih. till Riks-St:ns prot. 3 Sami.
N:ris 20, 30, 45 och 64.
Ridd. och Adelns prot. d. 25 Juli, 15 Aug., 26 Sept. 1857 och den 13 Febr. 1858.
Preste-St:ts prot. d. 25 Juli, 15 Aug., 23 Sept. 1857 och den 13 Febr. 1858.
Borgare-St:ts prot. d. 25 Juli, 15 Aug., 30 Sept. 1857 och den 13 Febr. 1858.
Bonde-St:ts prot. d. 25 Juli, 22 Aug., 30 Sept. 1857 och d. 13 Febr. 1858. 7:o.
Förslag till ändring uti 29 § Regerings-Formen, angående Ärkebiskops- och Riskops-val. Regerings-Formen. § 29.
Till Årke-Biskop och Biskopar, med Till Arke-Biskop och Biskopar uthvilkas val förhålles efter förra vanlig- namne Konungen en af de Tre, som ef heten, ler / Konslilulions-UlshoUcls Memorial N:o 2. 9 liden, ntnämne Konungen en af de Tre, ter föregångne, af vederbörande Pramm fores lagné blifvit. sier .skap och Konsistorier fört ältade val föreslagne blifvit, II a n v i s n i n g: Bih. till Iliks-St:ns prof. 3 Sami.
Konst,- Ut.skrs Mern.
Ridd. och Adelns prof. d. 18 Dec. 1857, Preste-St:ts prof. d. 16 Dec. J857.
Borgare-Strtg prof. d. 14 Dec. 1857.
Bonde-St;ts prof. d. 15 Dec. 1857. 8:o.
Förslag till Grundlags-ändringar, åsyftande dels förändring i föreskrifterna rörande liiks-styrelsens förande i vissa fall, dels utvidgad tjenste ti 11 sätt n i n "■srätt. för sådan Styrelse, sorn i Konungs ställe i vissa fall förer regeringen, dels Grnndlagarnes bringande till närmare öfverensstämmelse med Riks-Akten af den 6 Augusti 1815.
ItegcrtiiigfS-ForBSfiCfli. § 3?.
Vill Konungen utom Sverige och Vill Konungen utom Sverige och Norrige resa, meddele ilan Stats-Rådet Norrige resa, meddele ilan Siats-Rådet in pleno denna sin föresats och inhemte in pleno denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 § omta- dess tankar deröfver, på sätt 9 § omtalar.
Konungen derefter sådan lar.
Konungen derefter sådan resa och den verkställer, befatte Sig ej resa och den verkställer, befatte Sig ej med Rikets Styrelse eller utöfve den Ko- med Rikets styrelse eller utöfve den Konungsliga makten, så länge Han utom nungsliga makten, så länge Ilan utom Sina Riken vistas, utan före ,Ståts-Rådet, Sina Riken vistas, utan fores Rils-S/.yunder sådan Konungens frånvaro, Hege- reisen under
Hans frånvaro af den till ringen i Hans namn, med all ilen rätt, thron följ den närmast berättigade Prins, som denna Regerings-Forin Konungen om Han uppnått den ålder, sorn t’4/§ tillägger; dock må ej Siats-Rådet nå- sägs.
Han. styre såsom Regent mai all gonsin Adeligt stånd och värdighet för- Konungslig makt och myndighet, enligt läna, eller till Grefligt och Friherrligt denna Regerings-Form; dock må Hane.] stånd upphöja, eller Riddarevärdighet ut- Adeligt stånd och värdighet förläna, eller liih. lill.. II.
Prol 1839 4 1330. 3 Sand. 1 Hafi. 2 10 Kontinuliitns-LiskoUets Memorial A:o S. dala; äfvensom nila lediga sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Stats-Rådet dertill förordnar.
Huru förhällas skall, derest Konungen längre tid än Tolf månader ur Riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt.
Konungen så sjuk, att Han icke Regerings-ärendena vårdar, förvalte Stats-Rådet Styrelsen, pä det sätt, som i föregående § bestämmes. § Konung vare myndig vid fyllda Aderton år.
Dör Konung innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres Styrelsen af Stats-Radet vied Konungslig makt till Greflig! och Friherrligt stånd upphöja, eller Riddarevärdighet utdela; äfvensom alla lediga förtroendesysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som liegenien dertill förordnar.
Finnes ej Prins, sorn efter hvad nu bestämdt ur, äger att Riks-styrelsen öfvertaga, eller är lian af sjukdom eller af vistande utom Sverige och Norrige derifrån hindrad, då skall en
In te rimsRegering så sammansatt, som i RiksAkten, till bestämmande af de genom föreningen emellan Sverige och Norrige upp komne konstitulionela förhållanden, är stadgadt, tillträda Riks-Slyrelsen, hvilken den äger att föra med samma makt, som Regent.
Interims-Regering afträde Styrelsen, dä den af Regent kan Öfverlagas.
Inträffar det fall, att Styrelsen skall af Regent eller Interims-Regering öfver tag as, fores den, till dess sådant kan ske, af Siats-Rådet med samma makt, som Regent.
Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än Tolf månader nr Riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt. 40.
Blifver Konungen så sjuk, att Han icke Regerings-ärendena vårdar, för/tålfes med Riks-Slyrelsen, sorn i föregående § bestämmes. 41.
Lag samma vare för den lill Thron följ den närmast berättigade Prins. Dör Konung innan Thronföijaren denna KorisUlulions-Llskollets Memorial N:o 3.
11 och myndighet i Konungens namn, intill ålder uppnått, föres Styrelsen af Intedess Riksens Ständer sammankomma, och rims-Regering, enligt 59 §, i Konungens den Förmyndare-Styrelse, Riksens Stan- namn intilldess Riksens Ständer salomander förordna, [legeringen tillträdt, slut- komma, och den Förmyndare-Styrelse
Riklande sig Stals-Rådet denna Regerings- sens Ständer, jemte Norriges Storthing.
Form till ovilkorlig ejlet lefnad. i enlighet med Riks-Aklen, förordna, Rihs-styrelsen till träd t. § 42.
Skulle den olycka tima, att hela Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket Aifsrätten Konungahuset, inom hvilket Arfsrätten till Riket räknas, pä manliga sidan utginge, till Riket räknas, på manliga sidan då förval/e Ufven Stats-Rådet liege- utginge, skaij intill dess nytt Konungaringen med Konungslig makt och myn- hus blifvit utkoradt och den valde Konundighet, intill dess Riksens Ständer hinna gen Rege>ringen tillträdt, styrelsen föras sammankomma, ett nytt Konungahus ut- af Regering, på sätt i § 39 sägs. kora och den valde Konungen Regeringen tillträdt.
Uti alla de fall, hvarom föregående fyra §§ handla, skola Stals-Rådets sam'lige Ledamöter vat a närvarande och rösta. § 43.
Går Konungen i Fält, eller till af- Går Konungen i Fält, öfter — lägsnare inrikes orter eller till Konunga- — — — — — —- — — — riket Norrige reser, förordne Tre Leda- — — — — — — — stadgar möter af Stats-Rådet, under den Ordlörande, som Han, antingen ibland Prinsar af Sitt hus eller ibland Stats-Rådets Ledamöter, särskilt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
Hvad nu om Konung sagdt är gä lie ock i afseende på Re gen ten. då Riksstyrelsen af Honom utofvas. § 51.
I de fall, då Konungen eller Stats- I de fall, då Konungen, eller Rn Rådet sammankalla Riksens Ständer, fast- genien eller Regeringen sammankallar 12 Konslilutions-Llskoltets Memorial A':e 3.
Mailes tid^n till Riksdagens begynnelse efter tretionde och inom femtionde dagen fran den, då Kallelsen blifvit uti Hufvudstadens kyrkor kungjord. § f den händelse 39 § ointalar, att Konungen efter företagen resa utöfver Tolf månader ur Riket biifver, sammankalle Stals-Rädet, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, oell late Kallelsen inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Han ändock icke till Riket återkommit, tage Riksens Ständer ilen författning om Rikets styrelse, hvilken de nyttigast finna.
Då Konung dör och Thronfofjaren annu omyndig är, utlärde S/dls-llädet Kallelse ä Riksens ötander, hvilken kallelse inom Femton dagar efter Konungens död skall i Hufvudstadens Kyrkor och vidare i Riket kungöras.
Riksens Ötander äge, utan afseende på något den aflidne Konungens Testamente angående Riks-styrelsen, att förordna en eller flera Förmyndare, tom, intill dess Konungen myndig biifver, Regeringen i Dess namn, efter denna Grundlag, må utöfva.
Riksens Ständer — kungjord. 91.
I den händelse 39 § omtalar, att Konungen efter företagen resa utöfver Tolf månader ur Riket biifver, sammankalle Hegén t en eller Regeringen, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Han ändock icke till Riket återkommit, tage Riksens Ständer, jemte Aorriges Stort/ring, i öfverensstämmelse med Riksylklen, ilen författning om Rikets styrelse, hvilken de nyttigast finna. 93.
Dä Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utförde.
Regeringen Kallelse ä Riksens Ständer, hvilken kallelse inom Femton dagar efter Konungens död skall i Hufvudstadens Kyrkor och vidare i Riket kungöras.
Riksens Ständer äge, gemensamt med iXorriges Stor (liing, i den ordning Riks-yl k ten bestämmer, att utan afseende pä något den aflidne Konungens Testamente, angående Riks-Styrelsen, förordna en eller liera Förmyndare, sorn, intill dess Konungen myndig biifver, Regeringen i Dess namn, efter denna Grundlag, må utöfva. konslUuliont-UliliOllets Memorial K:o 2. 13 Skulle ilen olyckliga händelse inträffa, att den Konunga-Att, hvilken Arfsrätten till Riket uppdragen vore, pä manliga silian utpiiige, kalle Siats-Rådet, inom den i föregående § stadgade tid efter den siste Konungens död.
Ständer till allmän Riksdag.
Ständer skola då ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regerings-Forin.
§ Om emot förmodan Ståts-Rådet undciläte att i de läll, föregående 91, 93 och 94 §§ omförmäla.
Ständer genast sammankalla, dä äligge det ovilkorligen liiddarhus-Direktionen, DomKapitlen i Riket, Magistraten i Ilufvudstaden samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga Kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val äga rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes ä Femtionde dagen efter den, dä Slais-Rådet sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra. 9 4.
Skulle den olyckliga händelse inträffa. att den Konunga-Att, hvilken Arfsrätten till Riket uppdragen vöre, på manliga sidan utginge, kalle
Regeringen inom den i föregående § stadgade tid efter deli siste Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag.
Riksens Ständer skola då, gemensamt med Norriges Slut lfling, pä sätt Riks-Akten stadgar, ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regerings-Forin. 95.
Om emot förmodan Regenten eller Regeringen underläte att i de fall, föregående 91, 93 och 94 §§ omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, dä åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Kapitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden samt Landshöfdingarne i Liinen,. att, genom offentliga Kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val äga ruin, genast må kunnä anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Regenten eller Regeringen sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra. jafiksdags-Ordii ingen. § 4. 1 händelse Konungen, efter företagen I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver Toif månader ur Riket bIiI- resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Stals-Radet, genom ver, sammankalla Regenten eller Regc - 14 Kontin olu>r>r-titlkalltH Veino riol A: o i. öppet Påbud; Piksens Ständer till allmän Riksdag, och late Kallelsen, inom Femton dagar efter berörde tids förlopp, uti Hufvudstadens Kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra.
§ Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utfärde Siats-Rådet, i den omyndige Konungens namn, kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse, inom Femton dagar efter Konungens död, skall i Hufvudstadens Kyrkor och sedan vidare i Riket kungöras.
§ Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konunga-Ått, hvilken Arfsrätten till Riket varit uppdragen, på manliga sidan utginge, kalle likaledes StatsRådel, inom den här ofvan stadgade tid efter den sista Konungens död, Piksens Ständer till Allmän Riksdag.
§ I de fall, då Konungen eller Stain* Rådet sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Fem nonne dagen från den, då kakelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor kungjord.
§ Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 §§ utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Kapitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden, samt Landshöfdingarne i Lä - r ingen, genom öppet Påbud, Riksens — — — kungöra. 6.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utfärde Regeringen, i den omyndige Konungens namn, kai» — — — —- kungöras.
Skulle den olyckliga händelse inträffa, att. den Konunga-Ått, hvilken arfsrätten till
Riket varit uppdragen, på manliga sidan utginge, kalle likaledes Regeringen.
, inom den här — — — — — — — Riksdag. 9.
I de fall, då Konungen eller Re genten eller Regeringen sammankallar Riksens Siänder, — — — — —- — -— — — kungjord. 10.
Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 §§ utsätta, Riksens Ständer ej genast— — — — — Konslilutionx-UtskotUls Ihmeriai N:o *. 15 nen, att, genom offentliga kungöranden ifrån Prediksiolarne, underrättelse härom låta meddela, på det Riksens Ständer må sammankomma, att deras samt Rikets — — — — — — —skydda, rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag Sådan Riksdag öppnes å Femtionde daöppnes å Femtionde dagen efter den, dä gen efter den, då fl egen ten eller RegeStats-Rådel sist bordt kallelse dertill i ringen sist bordt kallelse dertill i HufHufvudstadens Kyrkor låta kungöra. vudstadens Kyrkor låta kungöra. § 23. l:o Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen Landtmarskalk för Ridderskapet och Adeln, samt till Talman för Preste-Ståndet ArkeBiskopen, eller, om han är sjuk eller frånvarande, eller hans Embete ledigt, någon annan af Biskoparne.
Sedan Borgare- och Bonde-Stånden, hvart för sig, på behörigt sätt blifvit constituerade, begäre de hos Konungen, medelst Deputationer, deras Talmän, hvjlka Konungen då förordne.
Enär Landtmarskalk eller Talmän under Riksdagen af sjuklighet eller andra anmälda laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen, hos Ridderskapet och Adeln af den främste närvarande Ledamoten, enligt Riddarhus-Ordningen, och i de öfriga Stånden af vice Talmän, hvilka likaledes, vid Riksdagens början, af Konungen utnämnes. Under det Borgare- och BondeStånden samlas, och innan deras Talmän förordnade äro, föres till vidare ordet: hos Borgare-Ståndet af Hufvudstadens förste Fullmäktig, och i Bonde-Ståndet af den närvarande Ledamot, som de flesta Riksmöten bivistat.
Då, i händelse af underlåten kallelse af S/ats-Rodet, de i 10 § nämnde vederbörande till Riksdag kalla, äge Ridderskapet och Adeln l:o Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres — — — — — bivistat.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Regenten eller Regeringen, de i 10 § nämnde vederbörande till Riksdag kalla, äge Ridderskapet och Adeln lfi Konslilutions-lJlskollels Memorial jV.-o 2. att nämna Landtmarskalk, och Borgare- att nämna Landtmarskalk, oell Rorgareoch Bonde-Stånden, hvart för sig, sina och Bonde-Stånden, hvart för sig, sina Talmän.
Talmän. § 26.
Konungen, eller, i de fall 4, ö, 6 och 7 §§ omröra, Siats-Rådet, läte genom en Härold, under hittills öfliga ceremonier, utlysa dagen, då Ständerna, efter förrättad Gudstjenst, må sammankomma på Riks-Salen.
Gudstjenstcn, hvartill alla Stånden böra enhälligt infinna sig, förrättes af en Biskop i Stadens Storkyrka, Efter dess slut, uppträde å Riks-Salen först Bonde-Ståndet, vidare Borgare-Ståndet och sist Preste-Ståndet, alla, hvart för sig, anförde af deras Talmän.
Ridderskapet och Allein, anförde af Landtmarskalken, vare Konungen följaktige, och intage samtliga Stånden de dem anviste ställen.
För Konungen skall längst fram i Salen stå en Thron, omkring hvilken KronPrinsen och de öfrige Kongl. Prinsarno hafva sina platser.
Dernäst intage, framför alla andra, de tvänne Stats-Ministrarne deras rum, och förhålles i öfrigt enligt det ceremoniel, Konungen låter för tillfället utfärda.
Härefter före Konungen Sjelf, eller, der Konungen är frånvarande, eller Han så för godt finner, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena ordet till Riksens Ständer, och låte dem afhöra berättelsen om hvad sedan sista Riksdag uii Rikets Styrelse sig tilldragit.
När Konungen Konungen, eller, i de fall 4, 5, 6 och 7 §§ omförmäla, Hegén ten. eller Regeringen låte genom en llärold, under hittills — — — — — — — ordning Konslitulions-Uiskottets Memorial N:o 2. 17 Konungen lemnar Rikssalen, beledsagas Han af Ridderskapet och Adeln, hvarefter de öfriga Stånden i ofvan föreskrifna — — — ordning afträda. ordning afträda. Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom JustitieCanzleren och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds Plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda Ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för Stats-Rådets Ledamöter de särskilda fall undantagna, då dem, enligt Regerings-Formen, uppdraget är, att med Konungslig makt och rätt styra.
Ej må någon, af hvilken Riksens Ständer kunna fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna göromål och Embets-åtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iakttagas, att i mål, som personligen röra en Ledamot af något Riks-Stånd, må han väl i Plena eller Utskott öfverläggningarne, men ej besluten, öfvervara.
§ Då val till Konung eller Tronföljare skall förrättas, äge Riksens Ständer, att i deras särskilda Plena, genom allmän omröstning, välja, till en Nämnd, Sexton Personer för hvarje Stånd, med uppdrag att, viii förefallande skiljaktigheter emellan Riks-Stånden, bestämma valet.
Dagen efter, sedan Nämnden är vald, skride hvarje Stånd särskilt till val liih. lill R.
Prut. 18S9 $ 1860. 3 Sc Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom JustitieCanzleren och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds Plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda Ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för Stats-RådsLedamot det fall undanlaget, då honom enligt Regerings-Formen uppdraget är att vara medlem af Regering.
I Utskott eller val — — — — — ej besluten, öfvervara, il. Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, äge Riksens Ständer, att dagen före den, som, i enlighet med Riks-A klen, blifvit till valdag bestämd, i Ståndens särskilda Plena, genom allmän omröstning, välja, till en Nämnd, Sexton personer för hvarje Stånd, med uppdrag att, vid förefallande skiljaktigheter emellan Riks-Stånden, bestämma nl. 1 Haft. 3 18 Konslitulions-Utskollcls Memorial JS:o 2. af Konung eller Thronföljare.
Förena sig alla Stånden om en och samma person, vare
Han utkorad.
Aro Ståndens röster delade emellan flere, afgöre Nämnden; dock må ej hos densamma komma under omröstning andre, än de, som flesta rösterna i hvarje Stånd erhållit; och må ej något Stånd flere än en Candidat framställa.
Ledamöter af Nämnden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmannarätt i Stånden, men träde tillsammans dagen efter den, då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej åt förr, än de flesta rösterna om en Person sig förenat.
Aro åter rösterna så delade, att en sådan full pluralitet icke äger rum, anställes, enligt det i 53 § beskrifna voteringssätt, ny omröstning, till antagande af den, som flesta rösterna erhållit, och, om han ej antages, af den, om hvilken, näst efter honom, de fleste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse, att Två eller Tre Personer undfå de flesta och lika många röster, anställes först särskild votering, enligt sistnämnde §, öfver den ordning, hvarutinnan om dessa Personer bör röstas; och skall sedan, vid hvarje ny omröstning, på enahanda sätt en voterings-sedol afläggas, intill dess en bestämd pluralitet är gifven. / den händelse, som i 94 § af Regerings-Formen omtalas, skall Nämnden väljas inom Tionde da - valet.
A den utsatta valdagen skride hvarje Stånd särskilt till val af Konung eller Thronföljare.
Ledamöter af Nämnden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmannarätt i Stånden, men träde tillsammans dagen efter den, då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej åt förr, än de flesta rösterna örn en person sig förenat.
Falla dervid rösterna, till mer än hälften af de röstandes antal, på n En Man, vare han behörigen vald.
Aro åter rösterna så delade, att en sådan full pluralitet icke äger rum, anställes, enligt det i 53 § beskrifna voterings-sätt, ny omröstning, till antagande af den, som flesta rösterna erhållit, och, om han ej antages, af den, om hvilken, näst efter honom, de flesta af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse, att Två eller Tre Personer undfå de flesta och lika många röster, anställes först särskild votering, enligt sistnämnde §, öfver den ordning, hvarutinnan om dessa personer bör röstas; och skall sedan, vid hvarje ny omröstning, på enahanda sätt en voterings-sedel afläggas, intill dess en bestämd pluralitet är gifven.
Konsliliikiom-Ulskollels Memorial N:o & 19 gen efter den, sorn i Riksdags-kallelsen till Ständernas sammankomst är utsatt, och Riks-Stånden skride till Konungaval dagen efter sedan Nämnden är vald, Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde de, sist dagen efter den, då Riksdagen å Riks-salen öppnad blifvit, och utvalje, genom allmän omröstning, i deras Särskilda Plena, till en Nämnd, Sexton personer för hvarje Stånd, hvilka röste per Capita om de af Plena till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen En, Tre eller Feni.
Hvarje Ledamot afNämnden upteckne å en sluten Val-lista de
Män, dem han anser förtroendet värdige, och så mångå, att de med en person öfverstiga det af Ständerna utsatta antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt i 53 § stadgas, först den, som liesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve Utslaget.
På samma sätt fortfares med den, som näst honom af de flesta blifvit kallad, och så vidare, till dess det föreskrifna antalet af Förmyndare varder uppfylldt; kunnande
Nämnden ej åtskiljas förr, än valet gjordt och fulländadt är; och gälle detta val, såsom Riksens Ständers beslut.
Nu händer, att Riks-Stånden ej inom Tre dagar, sedan de å Rikssalen afhört Kafva Riksens Ständers och Norriges Storthings val inträffat på samma Person, vare Ilan lagligen utkorad till Konung eller Thronföljare.
Skulle åter hvartdera Riket hafva valt en olika Person, förhålles på sätt i Riks-Akten stadgas. 62.
Skola Riksens Ständer, gemensamt med Norriges Stor thin g, jemlikt RiksAkten, tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde Riksens Ständer sist dagen efter den, då Riksdagen å Riks-salen öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning, i deras särskilda Plena, till en Nämnd, Sexton personer för hvarje Stånd, hvilka röste per Capita om de af Plena till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen En, Tre eller Fem.
På samma sätt fortfares med den, som näst honom af de flesta blifvit kallad, och så vidare, till dess det föreskrifna antalet af Förmyndare varder uppfylldt; kunnande Nämnden ej åtskiljas förr, än valet gjordt och fulländadt är; och gälle detta Val såsom Riksens Ständers beslut. 20 fionslitutions-UlsIcollels Memorial A':o 2. den i 26 § omförmälda Berättelse, åsämjas om Förmyndarnes antal; förordne då genast, genom sina Elektorer, till ett Utskott, Sexton af hvarje Stånd, att medelst votering per Capita, jemlikt 53 §, denna fråga, med samma kraft och verkan som Riksens Ständers beslut, inom Två dagar afgöra; skolande sedermera den utsedde
Nämnden likaledes inom Två dagar hafva valet förrättat, så att i alla händelser Förmyndaren eller Förmyndarne må, Inom Sju dagars förlopp från Riksdagens öppnande å Rikssalen, kunna tillsättas.