Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
53 mångsidighet, derest något tillfälle för en dylik utveckling der bereddes och utsigter på lönande anställningar öppnades; i anledning hvaraf motionären för ett bättre och tidsenligare tillgodogörande af de många unga och utmärkta lärarekrafter, som i nämnde stad erbjudas, och med afseende å den lätthet hvarmed en teknisk läro-anstalt der kunde åstadkommas, föreslagit, att till en teknisk elementar-skola i Upsala stad måtto anslås nödiga medel, i likhet med hvad flera andra städer förut erhållit.
Huruvida inom Upsala samhälle finnes större tillgång på personer med tekniska kunskaper och erfarenhet än uti åtskilliga andra orter af riket, anser Utskottet, för sin del, tvifvelaktigt; men äfven om så vore förhållandet, synes det icke vara skäl att flera tekniska skolor för närvarande inrättas, då, efter hvad Utskottet inhemtat, vid de redan befintliga kan emottagas ett betydligt större antal elever än som der hittills åtnjutit undervisning; och torde derföre det vid tvänne föregående riksdagar af Upsala stads ombud framställda och nu förnyade förslaget om en teknisk elementarskolas inrättande derstädes icke heller vid innevarande riksmöte hos Rikets Ständer vinna afseende.
Befrämjande i allmänhet af Slöjderna. 41 :o) Enär de så kallade Manufaktur- samt Tull- och Beslags-medlen numera lemna endast en obetydlig tillgång för att af Kongl. Maj:t användas till rese-understöd åt sådane arbetare i de särskilda närings-yrkena, hvilka önska att genom resor till främmande länder, der industrien uppnått en högre ståndpunkt, samt någon tids arbete på dervarande verkstäder öka sina insigter och sin konstfärdighet, hade Kongl. Maj:t äskat, att Rikets Ständer för nämnda ändamål måtte till Kongl. Maj:ts disposition ställa ett årligt anslag af 3,000 R:dr under nästa statsreglerings-period, eller tillsammans 9,000 R:dr; hvarjemte Kongl. Maj:t föreslagit att till befrämjande af Slöjd-expositioner måtte för instundande statsregleringsperiod beviljas ett lika belopp, som till enahanda ändamål blifvit för nuvarande statsreglerings-period å Riksgälds-kontoret anvisadt, eller 4,500 R:dr; och— får Utskottet, med hänvisande till de upplysningar Stats-Råds-protokollet beträffande förstnämnda fråga innehåller (pag. 26), tillstyrka, att dessa anslag måtte af Rikets Ständer beviljas. 42;o) Under anförande, hurusom från främmande länder årligen införskrifvas färgstofter för betydliga summor, såsom t. ex. år 1856 för mer än 1,300,000 R:dr, hvilken kostnad skulle kunna till stor del besparas, om allmänheten förvärfvade närmare kännedom om sättet att bereda och förädla de färgstofter, som i vårt land finnas, har uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion Grefve C. M. Lervenhaupt, såsom den lämpligaste utvägen att sprida en sådan kännedom, framställt det förslag att Rikets
Ständer måtte anvisa ett årligt belopp af 10,000 R:dr R:mt, att användas till rese-understöd åt en eller flere i kemi kunniga dersoner, hvilka skulle synnerligast till den mindre bemedlade allmänheten lemna undervisning om lämpligaste sättet, huru färgstofter böra beredas, för att icke blott i den enskilda hushållningen blifva användbara, utan ock kunna såsom handelsvara i den allmänna marknaden utbjudas.
Då vid de tekniska läroverken undervisning meddelas uti kemi och dess praktiska tillämpning, synes det böra antagas, att erforderlig kunskap i det af niotio - 54 Stats-Utskottets Utlåtande No 93. närén omförmälda hänseende härigenom skall småningom blifva alltmera utbredd bland allmänheten.
Något särskildt anslag för detta ändamål anser Utskottet derföre icke vara behöfligt, helst Kongl. Maj:t, derest det skulle pröfvas lämpligt att reseunderstöd beviljas för meddelande af undervisning, rörande färgstofters beredning, torde af de för slöjdernas befrämjande afsedda eller andra å denna Hufvud-titel tillgängliga medel, kunna anvisa det mindre belopp, som kan ifrågakomma att härtill användas; — och får Utskottet således hemställa, att denna motion ej må till någon särskild åtgärd af Rikets Ständer föranleda.
Undervisning s-anstalter för Handel och Sjöfart. 43:o) Kongl. Maj:t, som tunnit nödigt, att någon förhöjning borde ega rum i anslagen för de flesta af navigations-skolorna, har i sådant afseende föreslagit, att Rikets
Ständer måtte bevilja följande årliga tillökningar nemligen: för åstadkommande af en förbättrad aflöning åt lärarne i ångmaskin-lära vid Navigations-skolorna i Stockholm, Göteborg, Gefle och Carlshamn tillsammans 1,612: 50. för Wisby Navigationsskola: förhöjning i årsanslaget från 1,973 R:dr 75 öre till 2,950 R:dr, eller 976: 25. med dervid fästadt vilkor att de vid skolan inflytande inskrifnings-penningar samt lösen för afskrift af betyg bör till bildande af en premiekassa användas; samt Carlshamns Navigationsskola, — oberäknadt det tillökta belopp af 262 R:dr 50 öre för undervisnings meddelande i ångmaskinlära vid nämnde skola, hvilket inhegripes i ofvannämnde summa af 1,612 R:dr 50 öre, — förhöjning i årets anslag med 950: — under vilkor att staden Carlshamn tillhandahåller en fullt ändamålsenlig lokal för skolan; — utgörande dessa förhöjningar tillsammans .... 3,538: 75.
Efter tagen kännedom om hvad i afseende på behofvet af dessa anslags:illökningar är uti Stats-Råds-protokollet (pag. 36—42) fullständigt anfört och upplyst, har Utskottet funnit skäl tillstyrka, att ofvan uppgifna belopp måtte, under de af Kongl.
Maj:t föreslagna vilkor, af Rikets Ständer beviljas såsom förhöjning i Navigations-skolornas årliga anslag. 44:o) Beträffande Navigations-skolan i Calmar har uti en hos BorgareStåndet väckt motion Herr
Dahm anfört, huruledes denna stad använde ett icke obetydligt antal sjöfolk, till följd hvaraf dervarande skola varit, enligt af Direktionen lemnad uppgift, under åren 1855 till och med 1859 besökt af 42, 52, 53 och 48 elever, af hvilka under förlidet år ej mindre än 15 önskade undervisning i ångmaskin-lära.
Då likväl någon lärare i detta ämne icke fanns vid skolan anställd, och således ingen undervisning deri kunde meddelas, hade en del af desse begifvit sig till annan ort, men de fleste, som saknade tillgångar till en sådan resa och till uppehälle på främmande ort, nödgats stanna hemma och försaka denna för dem måhända vigtiga kunskap.
Då likväl detta förhållande vore såväl för den enskilde som för det allmänna menligt, hade motionären funnit sig böra hos Rikets Ständer föreslå, att ett lika stort arfvode som bestämmes för läraren Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 55 i ångmaskinlära vid Navigations-skolorna i Gefle och Carlshamn äfven måtte afses för en lärare i detta ämne vid navigations-skolan i Calmar.
Då den utförliga framställning angående löneregleringen för de vid navigations-skolarne anställde lärare i ångmaskin-lära, som finnes meddelad uti åberopade Stats-Råds-protokoll (pag. 36—38) icke innehåller något oin behofvet af en sådan lärare vid Calmar navigations-skola, har Utskottet funnit sig sakna anledning att till bifall hos Rikets Ständer förorda den af Herr Dahm väckta motion. 45:o)
Med afseende å Skeppsbyggeri-institutets i Carlskrona fördelaktiga inflytelse å skeppsbyggeri-yrket inom riket, har Kongl.
Maj:t i nåder föreslagit att det från Riksgälds-kontoret för 1 bemälde institut nu utgående årliga anslag af 5,000 R:dr måtte under instundande statsreglerings-period än vidare få fortfara, med rättighet för Kongl. Maj:t att använda detta årliga belopp till lärares aflönande, elevers underhåll och andra för institutet erforderliga utgifter.
Uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion har Riksdags-fullmägtigen Sven Haraldsson från Blekinge — under erinran att skeppsbvggeriet vore för vårt land med dess långa kuststräckor samt rika tillgångar på skogs-produkter och jern, en fullt naturlig och ganska lönande industri, som äfven på den sednare tiden varit i ständig tillvext, samt efter en framställning af den gagnande verksamhet, det i Carlskrona år 1848 inrättade skeppsbyggeri-institutet, oaktadt de alltför otillräckliga medel, som dertill varit anslagna, dock fortfarande utvecklat, — vidare fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf att kunskapen uti skeppsbyggcriet blefve bland allmänheten mera utbredd, hvaraf stora fördelar vore för hela landet att påräkna;—hemställande i sådant hänseende motionären, att skeppsbyggeri-institutets årliga anslag måtte förhöjas till 10,000 R:dr.
Då Kongl. Maj:t icke till Rikets
Ständer aflåtit nådig framställning om tillökning uti det för Carlskrona skeppsbyggeri-institut hittills beviljade anslag, har Utskottet ej kunnat antaga annat än att anslaget är för dermed afsedda ändamål tillräckligt; hvadan Utskottet hemställer, att för skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona måtte för nästa statsreglerings-period anvisas enahanda belopp, som under innevarande statsreglerings-period dertill utgår, eller 5,000 R:dr årligen.
46:o)
Af anslaget till undervisningsanstalter för bergsbruket, 7,500 R:dr, bestridas aflöningskostuader m. m. för Fahlu Bergsskola. — 1 afseende å detta läroverk hafva vid innevarande riksmöte framställningar förekommit dels uti en hos Borgare-Ståndet af Herr Gahn väckt motion och dels genom en af Kongl.
Maj:t den 9 sistlidne Mars till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition, derå Utskottet den 7 innevarande månad erhållit remiss från samtlige Riks-Stånden; — och vill Utskottet i anledning af dessa framställningar, som afse att Bergsskolan skulle till Stockholm förflyttas och förenas med Teknologiska institutet, till Rikets Ständer framdeles afgifva särskildt utlåtande.
Ofvannämnda anslag, deruti någon förändring under nästkommande statsreglerings-period icke skulle ifrågakomma, äfven om nyssberörda förslag hos Rikets Ständer vinner afseende, är derföre uti hosföljande tabell litt.
E uppförd 56 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. med oförändradt belopp; — dock torde Rikets Ständer tinna att, i anseende till den ifrågaställda förändringen med läroverket, anslaget icke kan för närvarande definitivt fastställas. 47:o) Riksdags-fullmägtigen Gustaf Hultman från Orebro län har uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion, erinrat om nödvändigheten af en sträng hushållning med landets tillgång på brännmaterial, hvilket i annat fall, anlitadt för mångfaldiga behof skulle alltför hastigt medtagas och slutligen blifva otillräckligt för att uppfylla ens de oundgängligaste vilkoren för samhällsmedlemmarnes trefnad ocb civilisationens bestånd.
Erkännande att skogshushållningen under de sednare åren, befrämjad genom Statsmagternas omtanke, gjort betydliga framsteg, ansåge likväl motionären, att mycket ännu återstode att göra till atlägsnande af faran tor skogsbrist; och borde härvid i första rummet uppmärksamheten fästas på de ansenliga besparingar, som kunde åstadkommas, om en förbättrad method för kolning blefve bland allmänheten känd och tillämpad.
På det sätt dermed vanligen tillginge, blefve endast i:dclar af det kolämne veden innehåller tillgodogjorde; och skulle, enligt en af Bergmästaren von Schéele gjord beräkning, endast inom hans distrikt sålunda förslösadt kolämne uppgå till ett värde af omkring 350,000 R:dr årligen.
Till förebyggande af den oerhörda nationalföl-lust, som härigenom hvarje år uppkomme, syntes det vara nödigt, att undervisning i kolningskonsten blefve genom Statens försorg allmänheten meddelad, och har motionären i sådant hänseende hemställt, att Rikets Ständer måtte bevilja dels ett årligt anslag af 15,000 R:dr, dels för en gång 10,000 R:dr, såsom premium för uppfinnande af den bästa kolningsmetliod: — och borde anslaget, enligt hvad motionären vidare anfört, användas på följande sätt: till löner och reseanslag för två personer, hvilkas skyldighet skulle vara att kringresa och tillhandagå med upplysningar och biträde vid kolning, samla de olika resultatex-ne och inlemna uppgifterna derom i årsberättelse till Chefen för Skogs-styrelsen; — till kolningsförsök vid skogsläroverk och skogs-skolor, som borde särskildt af Staten upprättas, och hvilka jemväl borde offentliggöra resultaten af anställda experimenter; — till stipendier åt unge män, som i utlandet ville förskaffa sig kännedom om der brukliga methoder; — till understöd lör utgifvandet af en populär skrift om kolnings-konsten; — samt till premier åt dem bland allmogen, som utmärkt sig genom skicklighet och förbättringsnit i yrket.
I sammanhang härmed har Utskottet förehaft en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion af Herr D. von Schultzenheim, hvilken — efter att hafva framställt enahanda farhågor i afseende på en inträffande skogsbrist, som nyssbemälde motionär af Bonde-Ståndet, samt, bland annat, meddelat den uppgift, att, till fyllande af landets behof af brännmaterial, på de sednare åren blifvit införda stenkol till ett värde af 5 millioner R:dr årligen, hvilken införsel i följd af den allt mera ökade konsumtion af brännmaterial, som ångkraftens allmännare användande medför, säkerligen skulle än ytterligare tillvexa — vidare anfört, hurusom i statsekonomiskt hänseende stor vigt borde fästas vid den omständigheten, att Sverige inom sig egde större tillgångar till brännmaterial än alla Englands stenkolslager, nemligen uti de inom hela landet spridda torfmossarne, hvilka till sin beskaffenhet vore fullt jemförliga med andra länders.
Då emellertid bruket af detta brännmaterial, som annorstädes användes till mångfaldiga ändamål, såsom i Baijern för jernYägs-trafiken, i Steiermark och Frankrike vid hyttor, i Böhmen vid glasbruk - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 57 bruk o. s. v., inom Vårt land, i anseende till bristande kunskap om sättet för dess tillgodogörande, vöre högst inskränkt, syntes det motionären angeläget, att kraftiga åtgärder vidtoges, för att uppmuntra denna nya näringsgren, i hvilket afseende följande förslag är af honom framställt: — att en summa af 50,000 R:dr R:mt årligen skulle ställas till Kongl.
Maj:ts disposition, att användas till de kostnader, som undersökning af landets torftillgångar, analysers verkställande vid de tekniska skolorna, inlösen af patenter och utvidgande af läroböcker erfordra, efter de grunder, Kongl.
Majk i nåder finner lämpligt bestämma; samt att Rikets Ständer ville i underdånighet anhålla, det Kongl. Majk täcktes i nåder anbefalla, att undervisning i allt hvad som rörer ifrågavarande ämne hädanefter skall lemnäs vid Skogs-institutet och jemväl ingå såsom kunskaps-ämne i Landtmäteri-examen, på det kännedom om vilkoren för en rationel behandling af landets bränntorfslager må blifva spridd, samt, vid hädanefter skeende laga skiften och egovärderingar, torfrnossar må upptagas till deras verkliga värde.
Ehuru, hvad särskildt angår sistberörda motion, Utskottet inkemtat, att, på sätt uti allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets till Rikets Ständer afgifna utlåtande N:o 9 närmare är omförmäldt, åtgärder nyligen blifvit af Jern-kontoret vidtagna för utrönande af bästa sättet för torf jords beredande till tjenligt bränsle, har Utskottet likväl funnit det af ofvanbcmälde tvänne motionärer med deras framställningar afsedda ändamål, besparing i landets omkostnader för brännmaterials anskaffande, vara af den vigt för allmänna hushållningen, att Utskottet ansett önskvärdt, om detta ändamål kunde, äfven genom någon uppoffring för Statsverket, på ett verksamt sätt befrämjas.
De nu väckta förslagen sakna dock tillräcklig utredning, för att kunna af Rikets Ständer upptagas till närmare pröfning; och Utskottet skulle i allt fall finna betänkligt att för ifrågavarande ändamål tillstyrka anvisandet af så betydligt belopp, som motionärerna begärt.
— Då emellertid de ifrågaställda åtgärderna, derest de af Kongl. Maj:t skulle pröfvas lämpliga, torde till någon del kunna bringas till verkställighet utan synnerliga kostnader, och då, efter hvad Utskottet inhemtat, under loppet af flera år icke någon utgift varit anvisad på det kontanta penninge-anslag, 3,700 R:dr, som i Riksstaten är uppfördt ”till befrämjande i allmänhet af bergsbruket,’’ har Utskottet föreställt sig, att denna tillgång lämpligen kunde härtill användas, och får i anledning häraf tillstyrka, att Rikets Ständer, jemte anmälan af de i nämnda hänseenden hos dem väckta förslag, i underdånighet hemställa, det Kongl. Maj:t täcktes, efter inhemtande af vcderbörandes underdåniga utlåtande, vidtaga sådana åtgärder, som pröfvas lämpliga på det dels en förbättrad och till större besparing ledande kolnings-metod, dels ock kännedomen om torfjords ändamålsenliga beredande till godt brännmaterial, må blifva i landet allmännare utbredd, — med anhållan tillika att de kostnader, som för sådant ändamål till en början kunna ifrågakomma, måtte af ofvannämnda anslag bestridas.
48:o) Till förrättande af vetenskapliga undersökningar rörande fiskerierna beviljades vid förra riksdagen ett extra anslag af 1,000 R:dr årligen; och då enligt hvad Stats-Råds-protokollet (pag. 24) utvisar, Landtbruks-akademien ansett detta Bih. till B.
Brot. 1859 $ 1860. 4 Sami. 1 Åfd. 2 Band. 2 Haft. 8 58 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. anslag fortfarande vara behöfligt, får, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts derom gjorda nådiga framställning, Utskottet tillstyrka, att samma belopp måtte för nästkommande statsreglerings period till berörda ändamål af Rikets Ständer anvisas. 49:o) Å förslagsanslaget: jordförluster genom kanal- och väg anläggning ar utgår, bland annat, på grund af Kongl. Brefvet den 13 Januari 1726, till innehafvarne af vissa hemman i Lyckeby och Augurums socknar inom Blekinge län tillsammans 252 kubikfot (40 t:r) spanmål, såsom ersättning för bortmistade egor genom vattenuppdämning vid uppförandet af Lyckeby kronoqvarn, hvilken ersättning vederbörande städse fått uppbära med antingen spanmål in natura från kronans magasin eller kontant lösen derför af Stats-verket.
Utskottet, som fun nit berörda spanmålsqvantitet vara i nu gällande Riks-stat origtigt uppförd såsom indelt spanmål, har derföre låtit å närlagde tabell öfver Hufvud-titeln (Litt.
E) upptaga densamma i kolumnen för oindelt spanmål.
50:o) Beträffande Sjette Ilufvud-titelns öfriga ordinarie anslag, deruti förändring ej blifvit ifrågaställd, hemställer Utskottet, att dessa anslag må uppföras till oförändrade belopp, såsom närlagde tabell öfver Hufvud-titeln närmare utvisar.
Utskottet här ofvan tillstyrkt och föreslagit, och sedan anslaget till skrif materialer och expenser — hvilket genom den uti 4:dc punkten föreslagna öfverflyttning af 1,000 R:dr från Statistiska tabellkommissionens anslagskulle ökas till 27,588 R:dr 66 öre, — blifvit för jemnande af Hufvud-titelns slutsumma minskadt med 22 R:dr 75 öre, komma samtliga i Riks-staten uppförde anslag å denna Hufvud-titel att uppgå till 2,206,100 R:dr, eller 38,600 R:dr utöfver hvad nu gällande Riks-stat för Sjette Hufvud-titeln upptager. 51:o)
I afseende på löneregleringen har Utskottet uti särskilda föregående punkter omförmält, att hinder ansetts möta för definitivt fastställande af aflöningsanslagen för Landsstaterna i länen, Teknologiska institutet samt Fahlu Bergsskola; och som, hvad angår Kommerse-kollegium, vissa förändringar i detta embetsverks organisation äro ifrågaställda uti det af särskilda Kommitterade afgifna Betänkande angående Rikets Styrelse- och Förvaltningsverk, torde icke heller Kommerse-kollegii anslag kunna annorlunda än provisoriskt uppföras.
Likaledes har, beträffande Statistiska tabellkommissionen, Utskottet, i anledning af den förändring uti de vid Centralbyrån anställda tjenstemäns aflöning och tjenstgöringsskyldighet, som här ofvan blifvit af Utskottet i enlighet med Kongl.
Maj:ts nådiga framställning tillstyrkt, ansett resultatet af denna förändring höra afvaktas, förr än det nya cmbetsverket på ordinarie stat uppföres.
— I följd häraf och under åberopande af de uti Utskottets särskilda Betänkande N:o 48 yttrade åsigter, får Utskottet hemställa, att, med nu omförmälda undantag, aflöningsanslagen för de till Sjette Hufvud-titeln hörande embetsverk och stater måtte af Rikets Ständer definitivt fastställas. 52:o) Utskottet får här, i ett sammanhang, framställa de till extra statsregleringen hänförliga anslags-summor, hvilkas anvisande Utskottet, under behand - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93.
59 lingen af ofvan omförmälda särskilda frågor, tillstyrkt för nästkommande statsreglerings-period, nemligen: a) till Rikets ekonomiska k ar t ever k 47,250: — b) till inlösen af en stall- och ladugårdsbyggnad åt Landshöfdingen i Norrbottens län 3,008: 70. c) till understöd för uppehållande af färjhållningen vid Röhällan, Färje staden och Beijershamn, 1,500 R:dr årligen, eller för 3 år tillhopa 4,500: — d) till skiften och afvittringar 211,725: — e) till byggnader vid Landtbruks-akademiens experimentalfält samt in köp af kreatur m. m. i och för agrikultur-kemiska försök . . . 25,000: — f) till förhöjning i årsanslaget för Svenska Trädgårdsföreningens elev skola m. m 13,500: — g) till premier vid Landtbrukaremöten 9,000: — li) till underhållande af stamholländerierna 30,000: — i) till geologiska undersökningar och utgifvande af geognostiska kartor 110,000: — k) till vetenskapliga undersökningar, rörande fiskerierna 3,000: — 1) till inköp af utländska hingstar 50,000: — m) till resestipendier åt fabriks- och handtverksarbetare 9,000: — n) till Slöjd-expositioners befrämjande 4.500: — o) till Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona 15,000: — tillsammans R:dr Runt 535,483: 70.
Uti den nådiga Propositionen om Stats-verkets tillstånd och behof har Kongl. Maj:t vidare gjort åtskilliga framställningar om anvisande af medel dels för vissa år, dels för en gång till föremål tillhörande Civil-departementet, dervid i ordningen först förekomma frågor om anslag eller lån för hamnbyggnader m. m.; för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar; för understödjande af mindre hamnbyggnader och årensningar samt för befrämjande medelst anslag af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odling s-företag.
Utskottet skall, i anledning af dessa framställningar äfvensom i samma ämnen väckta motioner, afgifva särskildt utlåtande och öfvergår nu till behandlingen af de följande. 53:6)
Till fond för undersökningar, inspektionskostna.der och expenser för allmänna arbeten har Kongl.
Maj:t äskat enahanda årliga anslag som vid sistlidne riksdag anvisades eller 25,000
R:dr, att utgå under åren 1861, 1862 och 1863, och som dessa utgifter, enligt hvad Styrelsen för väg- och vattenbyggnader i underdånighet anfört, ökats i mån af berörde arhetens årligen vexande antal, torde någon minskning af detta anslag icke kunna ifrågasättas, hvarföre Utskottet tillstyrker, att det äskade beloppet, tillsammans 75,000 R:dr, måtte af Rikets Ständer beviljas. 54:o) Beträffande aflöningen för Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader samt dess tjenstebiträden så väl i hufvudstaden som i landsorterna., för hvilken personal vid sednaste riksdag anvisades ett årligt anslag af 26,950 R:dr, har Kongl. Maj: t, — i anledning af hemälda Styrelses underdåniga framställning om behofvet af ett ytterligare biträde för Distrikt-chefen uti norra väg- och vattenbyggnadsdistriktet, som, omfattande samtliga de nordliga länen, hvarest företagsamheten. 60 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. syntes hafva vaknat i afseende på lättade kommunikationers beredande, vore alltför vidsträckt för att kunna af Distrikt-chefen behörigen handhafva» med biträde af endast en Adjutant, — i nåder föreslagit, att ifrågavarande anslag måtte bestämmas till ett med 600 R:dr förhöjdt belopp af 27,550
R:dr årligen, utgörande således för 3 år tillhopa 82,650 R:dr; — och får Utskottet hemställa, att denna nådiga framställning måtte af Rikets Ständer bifallas. 55:o) Till arfvoden åt lärare vid Mariebergs Artilleri-läroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-ingeniörer äfvensom till stipendier åt elever vid bemälda läroverk, som genomgå den för Civil-ingeniörer bestämda kurs, har Kongl. Maj:t slutligen äskat enahanda belopp, sorn vid förra riksdagen beviljades, nemligen 3,000
Riksdaler årligen för hvart och ett af omförmälda tv to ne föremål, eller för nästkommande trenne år tillhopa 18,000 Riksdaler, hvilka anslag torde höra af Rikets Ständer fortfarande beviljas.
Emot !:a punkten mom. litt. a (angående Expeditions-chefens aflöning) af Friherre Åkerhielm, Herrar Bildt, Montgommerie-Cederhjelm, Lilliehöök, Stjerngranat, Gripensvärd, von Printzencreutz, Skogman, Fåhreeus, samt Biskop Annerstedt, Prosten Schram, Doctor Nordström och Prosten Wåhlander.