Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att, sedan genom Försynens mägtiga bistånd, det Föreningsband lyckligen blifvit knutet mellan Scandinaviens tvänne Folk, som, ej af vapnen, men af den fria öfvertygelsen tillvägabragt, endast bör och skall hvila på ett inbördes erkännande af Folkens lagliga rättigheter, till stöd för deras gemensamma Throner, och då Vi, underskrifne Sveriges Rikes Ständer, med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 12 sistlidne April, om de nya Constitutionella förhållanden, som genom Föreningen mellan Norrige och Sverige uppkommit, erkänt och med Vårt enstämmiga samtycke bekräftat de, med afseende på dessa Constitutionella förhållanden, i Norriges Rikes Grundlag af den 4 November 1814 införde stadganden, hvilka under förbehåll af Vår Constitutionella rätt i de delar, som skulle medföra förändring eller jemkning i Sveriges Rikes Regerings-Form, af Vår Allernådigste Konung och Herre blifvit, under den 10 derpå följande November, antagne och besvurne; alltså håfve Vi, laglige Ombud för Norri - Bilaga till Mern.
N:o 39. 1029 ges och Sveriges Inbyggare, ej trott
Oss kunna på ett värdigare och högtidligare sätt för kommande tider befästa vilkoren för den mellan Norrige och Sverige träffade Föreningen under en Konung, men med åtnjutande af särskilda Regerings-Lagar, än då Vi öfverenskomma att i en särskild Riks-Act innefatta och upptaga förenämnde vilkor, alldeles såsom de ord för ord härefter följa: 1 §•
Thronföljden skall vara rätt nedstigande och agnatisk, sådan som den finnes bestämd i den af Sveriges Rikes Ständer beslutna och af Konungen antagna Successions-Ordning af den 26 September 1810.
Bland Thronföljare skall räknas -äfven den ofödde, som strax intager sitt tillbörliga rum i arfföljden, så snart Han efter Fadrens död födes till verlden.
När en Prins med arfsrättighet till Norriges och Sveriges förenade Kronor födes, skall hans namn och födelse-stund tillkännagifvas inför nästinstundande Storting, och i dess Protocoll antecknas. 3 §•
Är ingen arfsberättigad Prins till, och Tronföljareval i bägge Rikena skall anställas, skola Storting i Norrige och allmän Riksdag i Sverige till samma dag utlysas.
Konungen, eller, derest Thronföljareval under Thronledighet inträffar, bägge Rikenas lagligen varande Interims-Styreise, skall inom åttonde dagen efter den dag, då Storting i Norrige blifvit lagligen öppnadt, och Riksdag i Sverige å Riks-Salen öppnad, på samma dag å bägge ställen aflemna Propositionen om Thronföljden.
Norrsk Stortingsman, äfvensom Svensk Riksdagsman, håfve rätt att föreslå Thronföljare.
Vill någon af dem denna sin motionsrätt utöfva, skall han vara förbunden att densamma inom denna bestämda tid begagna.
Norriges Storting och Sveriges Rikes Ständer skola derefter hvar 1030 Riksdagen 1815. för sig bestämma valdagen; men ej sednare än den 12:te dagen efter den för Propositionens afiemnande faststälde termin skall ovilkorligen Thronföljarevalet förrättas.
Dagen före den, som sålunda blifvit faststäld till Norriges Stortings och Sveriges Rikes Ständers Thronföljareval, skall så väl i Norriges Storting som af Sveriges Rikes Ständer väljas den Committé, som får sig uppdraget att, derest det Norrska Stortingets och Sveriges Rikes Ständers val skulle falla på olika personer, sammanträda, och med bägge Rikenas Representanters rätt, genom omröstning, valet på En person bestämma.
På den till valet utsatta dagen skola Norriges Storting och Sveriges Rikes Ständer, efter det i hvartdera Rikets Grundlagar bestämda sätt, välja hvardera blott en person bland de föreslagne Candidaterna.
Denna Committé skall bestå af personer ifrån hvartdera Riket, jemte 8 Suppleanter, valde på sätt Norriges Storting och Sveriges Rikes Ständer särskildt stadgat.
Carlstad vare bägge dessa Rikenas Committéers samlingsort.
Innan hvardera Committéen afreser ifrån den ort, der Storting i Norrige och Riksdag i Sverige hålles, utvälje hvardera inom sig en Ordförande.
Konungen, eller, i fall af Hans frånfälle, bägge Rikenas varande lagliga Interims-Styrelse utsätte dagen, då bägge Rikenas Committerade i Carlstad skola inträffa, inom den kortaste möjliga tid efter erhållen underrättelse om hvartdera Rikets särskilda val, beräknad efter Stortings- och Riksdags-orternas afstånd ifrån samlingsorten, men ej sednare än den 21:sta dagen efter den för Norriges Storting och Sveriges Rikes Ständer till sista valtermin ofvanföre bestämda 12:te dag.
Hvartdera Rikets Committerades Ordförande utförde genast efter ankomsten gemensamt anslag till samman - Bilaga till Mern.
1031 träde på förmiddagen, dagen efter den, som blifvit utsatt till de Committerades inträffande på samlingsorten.
Derefter varde lottning förrättad mellan de bägge Ordförande, för att afgöra hvilkendera af dom vid valförrättningen skall föra ordet.
Den sålunda under en, äfven i omröstningen deltagande, Ordförande förenade bägge Rikenas gemensamma Committé företage då genast, och utan discussion, omröstningen.
Vid omröstningen skall hvardera Ordföranden för hvartdera Rikets Committerade uppläsa och utväxla det Document, som innefattar hans Committenters på En person bestämda val.
Derefter skall voterings-propositionen upprättas, medelst ifyllning af de bägge Thron-Candidaternas namn i följande Schema: Norriges Stortings och Sveriges Rikes Ständers
Deputerade rösta gemensamt att välja Thronföljare till Norriges och Sveriges förenade Throner.
Ifrån.
Norriges Storting är dertill föreslagen I N. N.
Ifrån Sveriges Rikes Ständer är dertill föreslagen N. N. Om flesta rösterna falla på N. N., är Han till Konungens Efterträdare (Konung) på Norriges och Sveriges förenade Throner lagligen utkorad.
Om flesta rösterna falla på N. N., är Ilan till Konungens Efterträdare (Konung) på Norriges och Sveriges förenade Throner lagligen utkorad.
Innan upprop till omröstningen företages, skola alla f de stadgar, som röra omröstningssättet, högt och tydligen uppläsas.
Upprop vid denna omröstning skall så förrättas, I att, derest den gemensamma Committéens Ordförande är Norrsk, de Svenske
Committerade först uppropas och sina röster afgifva, och dernäst de Norrske, och tvärtom, derest Ordföranden är Svensk.
Den Ordförande, som icke vid valförrättningen förer 1032 Riksdagen 1815. ordet, tecknar sitt namn på voterings-sedlarne, innan de till de Committerade utlemnas.
För att kunna gälla, skola dessa sedlar vara enkla, omärkta, slutna och hoprullade.
Om, efter förrättadt upprop, vid sedlarnes öppnande, någon sedel befinnes af egenskap att, enligt ofvanbestämde grunder, ej kunna antagas, blifve den på stället förstörd.
Skulle derigenom omröstningen stadna i paria vota, uppbrytes den förseglade sedeln, och bestämme utslaget, så framt den befinnes äga ofvanauförde egenskaper; men kan den ej antagas, anses voteringen för ogill, och skrides genast till ny omröstning.
Är dessförutan pluraliteten redan bestämd, skall den afiagde sedeln genast oöppnad förstöras.
Protocollet skall vid omröstningen föras af någon bland de Committerade sjelfve; på Norrska språket, om Ordföranden är Norrman, och på det Svenska, om han är Svensk.
Detta Protocoll skall genast efter omröstningens slut justeras, hvarefter tvänne lika lydande exemplar skola upprättas, af hela Val-Committéen, innan den åtskiljes, underskrifvas, i dess närvaro förseglas, och, genom hvartdera Rikets Committerades Ordförandes försorg, genast samma dag afsändas, det ena till Norriges Storting, under adress till dess President, det andra till Sveriges Rikes Ständer, under adress till Landt-Marskalken och Talemännen.
Dessa Protocoll skola underskrifvas så, att det exemplar, som till Norrska Stortinget afsändes, främst af Norriges, och dernäst af Sveriges Committerade, undertecknas, och det, som till Sveriges Ständer afgår, främst af Sveriges Committerade, och dernäst af Norriges, under- j skrifves.
Efter inhändigandet af denna Val-Act på båda | ställen, varde den genast, eller sist den följande dagen, för Stortinget i Norrige och Riksens Ständer i Sverige föredragen; och Norriges Storting och Sveriges Rikes Ständer skola genast träda i författning, att detta bägge Rikenas Representanters beslut Kongl. Maj:t, eller, i fall af Dess frånfälle, den lagliga Interims-Styrelsen meddela.
N:o 39. 1033 4 §•
När Konungen vill begynna krig, skall Han meddela Regeringen i Norrige Sina tankar, och derom inhemta dess Betänkande, jemte en fullständig Berättelse om Rikets tillstånd, i anseende till dess financer, försvarsanstalter m. m.
Sedan detta skett, sammankalle Konungen den Norrske Stats-Ministern och de Norrske StatsRåden, tillika med de Svenske, till ett utomordentligt Stats-Råd, och förelägge dem ej mindre de grunder och omständigheter, som vid detta tillfälle böra komma i öfvervägande, än Norrska Regeringens förklaring om detta Rikes tillstånd, jemte en dylik om Sveriges.
I dylika mål skall den i Norrige varande Regeringens Betänkande inhemtas, så vida de ej fordra ett så hastigt afgöradne, att tiden sådant icke medgifver.
Då infor Konungen i det Norrska Stats-Rådet, enär och ehvar det är samladt, ämnen förehafvas, som angå båda Rikena, skola trenne Ledamöter af det Svenska Stats-Rådet der äfven hafva säte och stämma. 6 §•
Dör Konungen medan Thronföljaren ännu är omyndig, skall Norrska och Svenska Stats-Rådet genast sammanträda, för att gemensamt utfärda kallelse till Storting i Norrige och Riksdag i Sverige.
Intill dess bägge Rikenas Representanter äro församlade och hafva förordnat om Regeringen under Ko 44 - 1034 Riksdagen 1815.
1035 nungens minderårighet, skall ett af lika antal Norrska och Svenska Ledamöter sammansatt Stats-Råd förestå Rikenas Styrelse, med iakttagande af dessas ömsesidiga Grundlagar.
Detta sammansatta Stats-Råd skall, under namn af Norriges och Sveriges Interims-Regering, bestå af sex Ledamöter från hvartdera Riket, nemligen från Norrige: Norrska Stats-Ministern och de tvänne Stats-Råd, sorn äro i Stockholm, tvänne Stats-Råd, som dertill utses af den i Norrige varande Regering bland dess egna Ledamöter, och i hvilkas ställe tvänne Stats-Råd tillförordnas, samt af en Stats-Secreterare, som af samma Regering utnämnes; och från Sverige: de tvänne Stats-Ministrarne, Hof-Canzleren och tvänne Stats-Råd, som dertill utses af Svenska Stats-Rådet bland dess egna Ledamöter, samt en Stats-Secreterare, som af Svenska Stats-Rådet utnämnes.
Den i Norrige varande Regering fortfar att emottaga, granska och bereda alla Norrska saker samt, i öfverensstämmelse med dess Instruction, att afgöra de mindre betydliga mål, och att underställa de vigtigare, likasom förut till Konungen, till det sammansatta StatsRådet (Interims-Regeringen).
Likaledes skola alla Svenska saker först granskas och beredas af Svenska Stats-Rådet, som, i likhet med Norrska Regeringen i afseende på Norrska saker, häfver rätt att afgöra alla mindre vigtiga Svenska mål, och till det sammansatta Stats-Rådet (Interims-Regeringen) underställa de vigtigare.
I det sammansatta Stats-Rådet (Interims-Regeringen) skola de Norrska Ärenderna af den Norrska Stats-Secreteraren föredragas, i Protocoll fattas _ och på Norrska Språket expedieras, och de Svenska Ärenderna af den Svenska Stats-Secreterarcn föredragas, i Protocoll fattas och expedieras på Svenska språket.
Saker, som angå båda Rikena, föredragas af HofCanzleren och expedieras till hvartdera Riket på dess språk och genom dess Stats-Secreterare.
Ärender föredragas af Hof-Canzleren och införas i ett särskildt Protocoll. Ärenderna afgöras genom de flesta rösterna, och när rösterna äro lika, bestämme Ordföranden utslaget.
Alla Resolutioner underskrifvas af samtlige Ledamöterne.
Norrska Stats-Ministern och den Svenska JustitiseStats-Ministern skola, vid bägge Stats-Rådens första sammanträde, draga lott om hvilkendera der först skall föra ordet.
Efter den, genom denna lottning, först faststälda ordning, skall Ordföranden sedermera hvar åttonde dag ombytas, så att hvardera Stats-Ministern, den ena efter den andra, och endast en vecka i sender, må föra ordet.
Vid alla de tillfällen, då efter Norriges och Sveriges Grundlagar Rikets Styrelse föres af Stats-Rådet, skola bägge Rikenas Stats-Råd, till lika antal och efter ofvan anförda grunder, sammanträda.
Valet af Förmyndare, att fora Styrelsen under Konungs minderårighet, skall verkställas efter samma föreskrift och på samma sätt, som förut i 3 § är stadgadt angående valet af Thronföljare. 9 §•
De Norrmän, som vid ofvan anförda tillfällen deltaga i Regeringen, skola inför Norrska Stortinget aflägga följande Ed: »Jag lofvar och svär att vilja förestå Regeringen i enlighet med Constitutionen och Lagarne, så sant mig Gud hjelpe och Hans heliga Ord».
Hålles ej Storting eller Riksdag vid denna tid, nedlägges Eden skrifteligen i Stats-Rådet och förnyas sedan på nästa Storting eller Riksdag. 10 §.
Såsom bestämd regel gälle, att den omyndige
Konungen skall erhålla tillräcklig undervisning i Norrska språket. 11 §•
Är Konunga-ätten på Mans-sidan utdöd, och ingen Thronföljare uthorad; då skall ett nytt Konungahus väljas, på det i 3 § föreskrifna sätt. 1036 Riksdagen 1815.
N:o 39. 1037 12 §.
Då de stadganden, som i denna Riks-Act innehållas, dels äro afskrifna ur Norriges Rikes Grundlag, dels utgöra tillägg till densamma, grundade på den till innevarande Storting, genom Grundlagen, uppdragne rättighet, så skola de, i anseende till Norrige, äga och behålla samma kraft, som detta Rikes Grundlag, och icke kunna förändras utan på det i nämnde Grundlags 112 § föreskrifna sätt.
Till yttermera visso, att Yi allt detta så belefvat och heslutit, håfve Vi Norriges Rikes Storting och Vi samtelige Sveriges Rikes Ständer denna Riks-Act med Våra Namns och Insegels undersättande stadfästat och bekräftat, som skedde i Christiania den dagen i Juli månad, och i Stockholm den dagen i samma månad år efter Christi Börd det Ett Tusende Åtta Hundrade och på det Femtonde.
Enligheten med Stortingets Protocoll intygar Christie. Weidemann, p. t. Secreterare.
Förslag til en Eigsact fil Bestemmelse af de ved Föreningen imellem Norge og Sverrig oplcomne constitutionelle Forhold.
Vi efterskrevne Norges Riges Repraosen tanter, her i Christiania til et ordentligt Storthing forsamlede, og vi Sverrigs Riges Stam der, Grever, Friherrer, Biskopper, Ridderskab og Adel, Praesteskab, Borgerskab og menige i Almue, som nu ber i Stockholm til overordentlig
Rigsdag forsamlede ere, gjöre vitterligt: at efterdi ved Forsynets maegtige Bistånd, imellem Scandinaviens Folk det Foreningsbaand lykkelig er bleven knyttet, som, ei ved Vaaben men ved fri Overbeviisning tilveiebragt, alene bör og skal fastholdes ved indbyrdes Erkjendelse af Folkenes lovlige Rettigheder, til Vaern om deres faelleds Throner, og da vi underskrevne Sverrigs Riges Staender, i Anledning af Hans Kongl. Maj:ts naadigste Proposition af 12 April sidstleden, om de nye constitutionelle Forhold, som ved Föreningen imellem Norge og Sverrig ere opkomne, havé erkjendt og med vort eenstemmige Samtykke bekraeftet de i Henseende til disse constitutionelle Forhold i Norges Riges Grundlov af 4 November 1814 indförte Bestemmelser, hvilke, under Forbehold af vor constitutionelle
Ret i de Dele, som skulle medföre Förändring eller Modification i Sverrigs Riges Regjeringsform, af vor allernaadigste Konge og Herre under 10:de derpaa fölgende
November er bleven antagen og besvoren: saa havé vi, som lovlige Fuldmaegtige for Norges og Sverrigs Indbyggere, ei troet at kunne paa en vaerdigere og höitideligere Maade for kommende Tider befaeste Vilkaarene for den imellem Norge og Sverrig trufne Förening under een Konge, men med saerskilte Regjeringslove, end ved at overeenskomme om i en saerskilt
Rigsact at indbefatte og indföre bemeldte Villmar aldeles saaledes som de Ord til
Ord her nedenfor folge: Kongeriget Norge skal vaere et frit, selvstaendigt, udeleligt og uafhaendeligt Rige, forenet med Sverrig under een Konge.
Dets Regjeringsform er indskraenket og arvelig monarkisk. § 2.
Arvcfölgen skal vaere ret nedstigende og agnatisk, saaledes som der. findes bestemt i den af Sverrigs Riges Staender besluttede, og af Ivongen antagne, SuccessionsOrden af 26 September 1810.
Blandt Arveberettigede regnes ogsaa den Ufödte, der strax indtager sit tilbörlige
Sted i Arvelinien, naar han, efter Faderens Död, födes til Verden.
Naar en til Norges og Sverrigs forenede Kroner arveberettiget Prinds födes, skal hans Navn og Födselstid tilkjendegives förstholdende Storthing og antegnes i dets Protocol. Q C* 8 å Er ingen arveberettiget Prinds til, og ThronfölgerYalg i begge Riger skal anstilles, skulle Storthing i Norge og
Rigsdag i Sverrig til een og samme
Dag sammenkaldes. 1038 Riksdagen 1815.
Kongen, eller, dersom Thronfölger-Valg under Thronledig hed indtrseffer, begge Rigers lovlige Interims-Regjering skal inden den ottende
Dag efter den Dag, da Storthinge i Norge er blevet lovligen aabnet, og Rigsdagen i Sver rig paa Rigssalen er bleven aabnet, paa samme Da paa begge Steder gjöre Förslag om Thronfölgen.
Norsk Storthingsmand ligesaavel som Svensk Rigs dagsmand bave
Ret til at foreslaae Thronfölger.
Vi nogen af dem udöve denne sin Motionsret, skal han vser pligtig at gjöre Brug af samme inden denne bestemte Tid.
Norges Stortbing og Sverrigs Riges Stsender skulle derefter bestemme Yalgdagen, enhver for sit Vedkommende; men ei.senere end den tolvte
Dag efter den for Propositionens Afgivelse bestemte Termin bör ThronfölgerValget uomgsengeligen foretages.
Paa Dagen för den, som saaledes er bestemt til Norges Storthings og Sverrigs Riges Stsenders Thronfölger-, Yalg, skulle saavel Norges Stortbing iblandt dets egne Medlemmer, som Sverrigs Riges Stsender vselge den Committee, til hvem det överdrages, i Tilfselde at det Norske Storthings og Sverrigs Riges Stsenders Valg skulde falde paa forskjellige Personer, at sammentrsede og, med begge Ri-1 gers Reprsesentanters Ret, ved Stemmegivning bestemme Valget paa een Person.
Paa den til Yalget bestemte
Dag skulle Norges Storthing og Sverrigs Riges Stsender, i Overeensstemmelse med den i enbver af de to Rigers Grundlov bestemte Maade, vselge bver blot een Person iblandt de proponerede Candidater.
Havé begge Rigers Valg truffet paa samme Person, da er ban lovligen udkaaret till Thronfölger.
Skulde derimod bvert af Rigerne bave vaigt en forskjellig Person, skal denne Forskjellighed afgjöres ved Stemmegivning af begge Rigers forenede Committeer.
Denne Committee skal bestaae af sex og tredive Personer fra bvert Rige, samt otte Suppleanter, valgte paa den af Norges Storthing og Sverrigs Riges Ståendet sserskilt bestemte Maade.
Suppleanterne tiltrsede i bestemt Orden Forretningerne, men kun i det Tilfselde, at nogen af de ordentlige Medlemmer ikke ved Valgforretningen skulde vsere tilstede.
Carlstad skal vsere Samlingsstedet for begge Rigers Committeer.
N:o 39. 1039 Forinden hver Committee afreiser fra det Sted, livor Stortbing i Norge og Rigsdag i Sverrig boldes, skal bver af sin Midte udvselge en Ordförer.
Kongen eller, i Tilfselde af hans dödelige Afgång, begge Rigers lovlige Interims-Regjering, bör inden den muligst korte Tid efter erbolden Efterretning om bvert Riges sserskilte Valg og med Hensyn til Afstanden imellem Samlingsstedet og de Steder, bvor Storthing i Norge og Rigsdag i Sverrig boldes, beramme Dagen, paa hvilken begge Rigers Committeer skulle infinde sig i Carlstad; men ei senere end til den een og tyvende
Dag efter den for Norges Stortbing og Sverrigs Riges Stsender til sidste Valgtermin o venfor bestemte tolvte Dag.
Ordförerne for begge Rigers Committerede skulle uopholdeligen efter deres Ankomst fselleds udfserdige Berammelse til at sammentrsede om Formiddagen, Dagen efter den, der er bleven bestemt for de Committeredes Ankomst til Samlingsstedet.
Ved Sammenkomsten oplseser först bver Committees Ordförer sin og Medcommitteredes Fuldmagt; derefter trsekke begge Ordförere
Lod om, hvo af dem der ved Yalgforretningen skal före Ordet.
Den saaledes under een, ogsaa i Stemmegivning deeltagende, Ordförer forenede fselleds Committee for begge Riger foretager derefter ufortövet, og uden Discussion, Stemmegivningen.
De Committerede skulle ei adskilles eller nogen af dem forlade Samlingsvserelset, forinden Valgforretningen i alle Dele er fuldendt.
Ved Stemmegivningen skal Formanden for bvert Riges Committerede oplsese og udvexle det Document, som indeholder hans Committenters, paa een Person, bestemte Valg.
Derefter skal Voteringspropositionen indrettes, og begge Throncandidaters Navne deri indföres efter fölgende Schema: »Norges Storthings og Sverrigs Riges Stsenders Deputerede votere fselleds, for at vselge Thronfölger til Norges og Sverrigs forenede Throner.
Fra Norges Stortbing er dertil foreslaaet N. N.; fra Sverrigs Riges Stsender er dertil foreslaaet N. N.» »Om de fleste Stemmer falde paa N. N., da er han til Kongens EfterfÖlger (Konge) paa Norges og Sverrigs forenede Throner lovligen udkaaren». 1040 Riksdagen 1815.
»Om de fleste Stemmer falde paa N. N., da erhan til Kongens Efterfdlger (Konge) paa Norges og Sverrigs forenede Throner lovligen udkaaren».
Forinden Opraab til Stemmegivning foretages, skulle alle de Bestemmelser, der vedkomme Voteringsmaaden höit og lydeligen oplases.
Opraab ved denne Votering skal saaledes forrettes, at, naar den falleds Committees Ordförer er Norsk, da skulle de Svenske Committerede först opraabes og afgive deres Stemme, og dernäst de Norske, og omvendt naar Ordföreren er Svensk.
Stemmegivningen skeer ved Sedler, af Störrelse og Udseende i alle Dele lige, hvorpaa hver Throncandidats Navn skal findes trykt med lige Bogstaver.
Den Ordförer, som ikke bestyrer Forretningen paategner Sedlerne sit Navn, forinden de udleveres til de Committerede.
For at gjalde, skulle disse Sedler vare enkelte, umarkede, lukkede og sammenrullede.
Enkelt Pluralitet giver Udslaget.
Forinden Sedlerne optalles, skal Ordföreren udtage een af dem, og aflaegge den forseglet.
Om, efter företaget Opraab, ved Sedlernes Aabning nogen Seddel findes, der, efter ovenstaaende Bestemmelser, ei kau antages, skal den paa Stedet tilintetgjöres.
Skulde Fölgen heraf bli ve, at Stemmerne ere lige, saa aabnes den forseglede Seddel, som da gjör Udslaget, saafremt den befindes at bave de anförte Egenskaber; men kan den ei antages, saa ansees det Passerede for uefterretteligt og der skrides strax til ny Stemmegivning.
Er Pluraliteten uden dette Middels Anvendelse allerede bestemt, skal den afiagte Seddel strax uaabuet tilintetgjöres.
Protocollen över Stemmegivningen skal föres af nogle iblandt de Committerede selv, i det Norske Sprog om Ordföreren er Norsk, i det Svenske, om ban er Svensk.
Denne Protocol skal strax efter Stemmegivningens Slutning lydeligen oplases og vedtages, hvorefter 2:de ligelydende Exemplarer forfattes, af bele Valgcommitteen, inden dens Adskillelse, underskrives, i dens Närvarelse forsegles, og, ved Föranstaltning af Ordförerne for bvert Riges Committerede, strax samme
Dag afsendes, det ene til Norges Stortbing, under Adresse til dets Prsesident, det Bilaga till Mern.
N:o 39. 1041 audet til Sverrigs Riges Stander, under Adresse til Landmarskalken og Talemandene.
Disse Protocoller skulle underskrives saaledes, at det Exemplar, som afgaaer til Norges Storthing, underskrives överst af Norges, og dernsest af Sverrigs Committerede, og det, som afsendes til Sverrigs Stander, underskrives överst af Sverrigs, og dernsest af Norges Committerede.
Efter Modtagelsen af denne Valgact paa begge Steder skal den strax, eller senest den fölgende
Dag, foredrages for Storthinget i Norge og for Rigets Stander i Sverrig.
Og skulle Norges Stortbing og Sverrigs Riges Stander strax iagttage det Fornödne, for at meddele Hans Kongelige Majestät eller, i Tilfalde af bans dödelige Afgång, den lovlige Interims-Regjering denne begge Rigernes Representanters Beslutning. § 4.
Ivongen skal bave
Ret til at sammankalde Tropper, begynde Krig og slutte Fred, indgaae og opbave Förbund, sende og modtage Gesandter.
Naar Kongen vil begynde Krig, da skal ban meddele Regjeringen i Norge sine Tanker og indbente dens Betänkning derom, tilligemed fuldstandig Beretning om Rigets Tilstand i Henseende til dets Finantser og Forsvarsmidler med videre.
Efteråt dette er skeet, sammenkalder Kongen den Norske Statsminister og de Norske Statsraader saavelsom de Svenske til et overordentligt Statsraad, og fremsatter da de Grunde og Omstandigbeder, som i dette Tilfalde bör tages i Overveielse, hvorved tillige den Norske Regjerings Förklaring om dette Riges Tilstand, saavelsom en lignende Beretning om Sverrigs, bliver at fremlagge.