Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och torde det Reglementariska för verkställigheten, i händelse af Bihets Ständers bifall å hvad sorn nu blifvit framställdt, vidare få ankomma på Banco-Utskottet, att, efter samråd med Banco-Styrel» tianco-XJ t skottets Bethkande. 2V:o 45. 15 sen, uppgöra, för att slutligen i ett sammanhang anmälas hos Rikets Ständer.
Detta, jemte en Ledamots Reservation, hemställes till Rikets Ständer vördsamligen.
Herr Hofmarskalken Hammarhjelm* som, med vederbörligt tillstånd, var från Riksdagen afrest, då HÖglofl.
Utskottet fattade sitt Beslut, angående Tackjernsbelåningen, anhöll, att, vid detta tillfälle, då Utskottets Betänkande justeras, dervid få bifoga den anmärkniilgl att han, af flere skäl och synnerligast för Bankens säkerhet, trodde, det Tackjerns-belåningen, lill en början och vid denna Riksdag, icke borde medgifvas att sträcka sig längre, än till Vågarne i Rikets Stapelstäder, hvarest en säkrare Controll linnes, ärf vanligen i Jernvågarne iS Baneo-XStskottets Betånkmda, N-.o 45. inom Sjöstäderne eger rum.
Man bör nemligen erinra sig, att uppå Tackjern ej kan, likasom med Stångjern eller andra i Banken belånta ElFecter, verkställas den i Banco-Författningarne föreskrifne Snörlindning.
Sedan erfarenheten intill nästa Riksdag bevittnat, huruvida Tackjerns-belåning å Stapelstads-vågar medfört några förluster för Banken eller icke, samt hvad verkan denna till en början medgifna tillåtelse haft på Näringen i det hela, trodde Hofmarskalken först tiden vara inne, att utsträcka en sådan Belåningsrättighet äfven till Sjöstädernes Jernvägar.
STOCKHOLM 1839, tryckt hos Jon åd.
Wallpcsj N:o 46.
Utskottet d. io Junii 1829.
Rikets Ständers Banco-Utskotts Berättelse till Rikets Höglofl.
Ständer om den af Utskottet förrättade granskning af Banco-Verkets Räkenskaper, samt Styrelse och förvaltning efter sista Riksdag.
Banco-Utskoltet, sorn fulländat dess uti Riksdags-Ordningens 32 § utstakade befattning, i hvad som rörer ofverseenclet af det egentliga Banco-Verkets Styrelse och tillstånd, finnér sig i följd deraf nu i tillfälle meddela det vördsamma Utlåtande, sora, enligt samma §, bör föregå valet af Rikets Ständers Banco-Fullmägtige vid närvarande Riksdag.
Berättelserne till Rikets Ständer, angående de tvänne Revisioner af BancoVerket, som i föreskrifven ordning egt rum åren 1825 och 1827, hafva, enligt Remiss Bih-t.R.
St. Prot. 1828 och 182g, 6 Sami. 1 i Banco-Utskottets Berättelse.
(N:o 46-) från samtlige Riks-Stånden, blifvit BancoUtskottet meddelade, och utvisa, att, i fortsättning från ele tidpunkter, hvarvid 182Z års Banco - Utskott stannat, Bankens och Tumba Bruks Räkenskaper för åren 1822, 1828, 1824 och 1825 blifvit vid desse Revisioner till ziffran granskade, samt Herrar Banco-Fullmägtiges Protocoll till och med den 12 September 1827, och Commissariatets Protocoll, afdelade, serskildt för de allmänna målen, och serskildt för hvad som tillhör Lånerörelsen och dess bevakning inom Commissariatets Cancellie, till och med Junii månads slut samma år, genomgångne.
Resultaten af nämnde granskningsålgärder innefattas uti Revisions-Berättelserne, så väl de Allmänna till Rikets Ständer som de speciela till Banco-Utskottet, hvilka Utskottet alltså lagt till grund lör dess arbeten, samt vidare i enahanda ordning fortgått medelst förrättad Revision afj Banco-Räkenskaperne för år 1826, Tumba Bruks Räkenskaper för åren 1826 och 1827 samt läsning af Banco-Fullmägtiges Protocoll intill och med den 3o October, oell Commissariatets, så väl som Cancellie-Comrnissariernes Protocoll, intill och med d 1 November nästlidet år 1828.
Banco-Utskottets Berättelse.
(N:o 4^-) 3 Utskottet har härvid jemväl haft till ledning de Berättelser om Banco-Verkets tillstånd, Styrelse och förvaltning i alla dess grenar, som utaf Bnnco-Fullmägtige, Bankens Commissariat och Fiscals-Embete samt Revisions - Commissarien, blifvit, vid Riksdagens början, till Utskottet aflemnade.
Den förstnämnde, eller Banco-Fullmägtiges Berättelse, — hvaruti redovisas, ej mindre för Banco-Verkets tillstånd på det hela, jeinnförelsevis vid hvarje års utgång, från och med 1823 till och med 1827, enligt de afslutade Räkenskaperne, än för Hufvud-Styrelsen af Verket intill närvarande Riksdag, — har Banco-Utskottet, jemte dess Memorial N:o 3, öfverlemnat till Rikets Ständers kännedom; och, under åberopande af de dervid fogade Tabellariska uppställningar, hvilka gå ett år längre än de Räkenskaper, som varit föremål för Utskottets granskning, får Utskottet vördsamt tillkännagifva, att närmare uppgifter, på grund af provisionelt uppgjorde beräkningar om Bankens tillstånd, allL intill 1828 års slut, samt i vissa delar jemväl för innevarande år, förekomma i sammanhang med Statsoch Banco-Utskoltens gemensamma Betänkande öfver frågan om ordnandet af Rikets Mynt- och Penninge-väsende. 4 Baned-Utskottets Berättelse.
(N".o 4G-) Utskottet, som således anser öfverflödigt alt liar bifoga utdrag af de Räkenskaper, hvilkas granskning till zifFran Utskottet ombesörjt, enär sammanfattningar derutaf, såsom omförmäldt är, på annan väg kommit och komma till Rikets Ständers kunskap, anser sig deremot i detta dess Utlåtande böra på en gång lemna en öfversigt af de med Bankens förvaltning gemenskap egande ämnen, för tider jmden från sista Riksdag, hvilka varit föremål, så val för Revisorernes som Banco-Utskotlels uppmärksamhet och öfverläggningar.
Dessa bar Ranco-Utskottet ansett lämpligast kunna upptagas under vissa titlar, på sätt som följer: I.
Ämnen som stå i samband med Lån-Banken. a) Lån pä fasta panter. 1:0
Angående vilkoren för bibehållande af de från Banken utgifna Lån på hus i Rikets Städer, efter upplösningen af Allmänna Brandförsäkrings-Verkets f. d.
Stadsfolk d. (1827 års Revisions-Berättelse, pag. 38.)
Banco-Ulskottets Berättelse.
(JV:o 46.) 5 Utskottet åberopar dess härom under N:o 36 afgifne Betänkande, som tillika besvarar de af Herr Ståhle samt Herrar Santessonj Lamberg och Leffler i ämnet väckte och till Utskottet remitterade Motioner; kommande ärendet, i följd af åter rem iss, ytterligare att hos Utskottet behandlas. 2:0
Om vidtagande af sådan författning, att Banken måtte kostnads- och porto-fritt kunna erhålla det Silfver, som uti Ränterierne deponeras i afbetalning för fastighets-lån.
(1827 års Revisions-Berättelse, pag. 35.)
Utskottets afgifne ocb af samtlige RiksStånden bifallne Förslag i detta afseende innefattas uti dess Memorial JN:o 26. b) Lån till Od/ings-företag. 3:o Angående bebofvet af en närmare controll i afseende på de erforderlige intygen om Låntagares och Löftesmäns egenhändiga namnteckning.
(1827 års Revisions-Berättelse, pag. 41 -) Häröfver har Banco-Utskottet, uti Memorial N:o 19, sig utlåtit, och får, i anled - 6 Banco-Utskottets Berättelse.
(N:o 46■) ning af erhållen återremiss från 2:ne Slånd, tillfälle att närmare utveckla sina åsigter i ämnet. 4:o Rörande uteblifne uppgifter till Banco-Revisorerne om fortgången af de odlingar, hvartill Lån från Banken utgått. (i8a5 års Revisions-Berättelse, pag. 23.) (1827 års Revisions-Berättelse, pag. 43.)
I sammanhang härmed anser BancoUtskottet sig höra tillkännagifva, att, såsom en följd af de erinringar till vederbörande, hvilka genom Banco-Fullmägtige afgått, uppgifter angående odlingarnes fortgång hittills blifvit Banco-Utskottet meddelade från:
Upsala, Stockholms, Kronobergs, Jönköpings, Östergöthlands, Södermanlands, Elfsborgs, Vesterbottens, Malmöhus, Christianstads, Blekinge, Hallands, Götheborgs- och Bohus, samt Jemtlands, eller tillhopa 14 Län; hvaremot, och då inom Gefleborgs samt Vester-Norrlands
Län något Lån af Odlings-Fonden ej utestår, de ifrågavarande uppgifterne ännu saknas från följande åtta, nemligen: Skaraborgs, Vestmanlands, Calmare, Kopparbergs, Örebro, Vermlands, Gottlands och Norrbottens Län, Banco-Utskottets Berättelse.
(TV.-o ^6.)
7 Hvad som angår ordnandet af Bankens Låne-rörelse intill nästa Riksdag, — så i afseende på Fondernes fördelning och lämpligaste användande, som Ränte-beräkningen, hvarunder äfven hörer pröfningen af det förslag, Rikets Ständers Revisorer uppgifvit i afseende på förändrade grunder för fastighets-Låns bevakning m. m., (se 1827 års Revisorers Berätt. pag. 55) — förbehåller sig Banco-Utskottet att underställa Rikets Ständer, sedan grunderne för Penninge-väsendets
Reglering på det hela blifvit af Statsoch Banco-Utskotten gemensamt uppgjorde och till Rikets Ständers öfvervägande anmälde. c) Banco-Disconteti och Province-Låne Contoiren. 5:o Angående framställdt förslag till förändring med anmaningarne så väl för
Lån som omsättningar.
(1827 års Revisions-Berättelse, pag. 5o.) (Banco-Fullmägtiges Berättelse, 4 Afd. pag. 60.)
Banco-Utskottet har, uti dess Betänkande N:o 24, utlåtit sig öfver detta ämne, som, i anledning af ingångne anmärkningar från samtlige Riks-Stånden, kommer alt vidare till slutligt afgörande anmälas. — 8 Banco-Utskottets Berättelse.
(N.-o 46-) 6:0
Angående gjord hemställan, huruvida icke meddelandet af ömsesidiga Avislistor emellan Banco -Disconten och LåneContoiren öfver utgifne och omsatte
Lån, samt den, i följd deraf, å hvartdera stället erforderiige tredubbla Registrering, skulle kunna inskränkas blott till Banco - Disconten i Stockholm.
(Banco-Fullmägtiges Berättelse, 4 Afd. pag. 58.).
Med anledning af 10 § uti RiketsStänders, vid 1823 års Riksdag, gifne Reglementariska Föreskrifter för Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö, sorn stadgar, alt Directionerne så väl vid Banco-Disconten som båda Lane-Contoiren skola meddela hvarandra, genast efter hvar och en Discoritdag, Avis om de samma dag hos Verken antagne Låntagare och Cautionister samt de beviljade Lånens belopp, hafva Herrar Banco-Fullmägtige ansett sig böra fästa Utskottets uppmärksamhet derå, att denna föreskrift, hvars omedelbara följd är, att tredubbla Register, så väl öfver Låntagare som Löftesmän, mäste föras i Stockholm, i Götheborg och i Malmö, åstadkommer en tillökning i arbetet på alla dessa 3:ne ställen, hvilken, efter Fullmägtiges åsigt, icke vore af något verkligt behof påkallad.
Det ändamål, som härmed är åsyf - Banco-Utskottets Berättelse.
(N.o 4^-) 9 ladt, nemligen att skyndsamt och med säkerhet måtte blifva upptäckt, i fall det vid något tillfälle skulle inträffa, att, emot hvad 12 § i samma Reglemente tillåter, antingen någon Låntagare sökt och undfått
Lån å mera än ett ställe, eller ock någon Löftesman fått ikläda sig, hos alla
Disconterne gemensamt, högre betalnings-förbindelser, än Föifattningarne medgifva, ansåge Fullmägtige, med hemtadt stöd af de framflutne årens erfarenhet, och då öfverteckningar på det hela varit ganska sällsynta, kunna med all nödig controll och säkerhet vinnas dymedelst att tredubbla Register fördes blott på ett enda ställe, nemligen vid Banco-Disconten i Stockholm, hvilken för detta ändamål skulle fortfarande erhålla, liksom hittills, Avis-Listor frän båda Låne-Contoiren, och hafva sig ålagdt, att, genast då någon öfverteckning förmärktes, anmäla sådant med omgående Post, till behörig rättelse å det ställe, der öfverteckningen inträffat.
Med afseende på ett i ofvannämnde 12 § befintligt tillägg: ”att Caulionister, boende utom Districten, ej finge vid någotdera Lån-Conloiret antagas förr, än 8 dagar efter det Avis-Lislorne ingått”, funne väl Fullmägtige den afsigt antydd , att, medelst Registreringen af hvarje Län på 3:ne serskilda ställen, Öfverteckningarne skulle icke upptäckas först efteråt, utan på io Banco-Utskottcts Berättelse.
(N.-o förhand förhindras; men anmälde derjemte, att detta ej vid alla tillfällen varit möjlig tillvägabringa, i trotts af allt bemödande, och den verkligen öfverdrifna sysselsättning, som för dessa Registreringar erfordras.
Banco-Utskoltet, — som, vid öfvervägande häraf, ansett det ändamål otvifvelaktigt böra sökas: att förekomma öfver teckning ; men hvilket endast genom tredubbel
Registrering vid hvartdera Låne-Verket kan stå att vinna, och icke genom ett tredubbelt
Registers förande blott vid Banco-Disconten i Slockholm, hvarigenom en skedd öfverteckning först efteråt upptäckes och rättas, •— har på grund häraf, för dess del, ej kunnat bifalla Herrar Fullmägtiges gifne förslag, utan finner att den ifrågavarande
Registreringen bör bibehållas såsom hittills, så länge de vid 1823 års Riksdag för Organisationen och förvaltningen af Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö fastställda Reglementariska föreskrifter fortfara att vara gällande. 7:0 Angående val af suppleanter i Låne-Contoirens
Directioner vid inträffade ledigheter emellan Riksdagarne. (i825 åx’S Revisions-Berättelse, pag. 41 •) Eanco-Utskottets Berättelse (N.-o 4.6.) 11 Utskottet åberopar i detta hänseende dess afgifne memorial N:o 18, bvarå svar från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet och Yällofl. Borgare-Ståndet före detta ingått, men Hedervärda Bonde-Ståndets Beslut ännu afvaktas. 8:0 Angående tillstyrkt gratification för Bankens ombud vid Götheborgs Låne-Contoir, att räkna från 1824 års början lill nuvarande Riksdag.
(Banco-Fullmägtiges Berättelse, 1 Afd. pag. 33.)
Häröfver åberopas Banco-Ulskottets af samtlige Riks - Stånden bifallne memorial N:o 38. 9:0 Angående en från Revisionen öfver Götheborgs Låne-Contoir gjord framställning om behof af ett extra arfvode å 5o R:dr årligen, för Lån-extractets uppgörande derstädes.
(1827 års Revisions-Berättelse, pag. 5i.)
(Banco-Fullmägtiges Berättelse, 2 Afd. pag. 87.) Sedan, på sätt 1827 års Revisions-berättelse omförmäler, Herrar Banco-Fullmägtige funnit anledning uppskjuta med ali åtgärd, rörande tillstyrkt årligt arfvode för 12 Banco-Utskottets Berättelse (.N;0 ^6.) Låne-Extractets uppgörande, på den grund, att Låne-Contoirs-Revisorernes framställning derom ej funnits vara från
Directionens sida föranledd eller påkallad, — då likväl, enligt § i Rikets Ständers Reglementariska föreskrifter för Låne-Contoiren, BancoFullmägtiges rättighet alt, i hvad till säkerhet och god ordning leda kan, meddela föreskrifter, syntes böra hufvudsakligen stödja sig på hvad
Directionerne i sådant afseende funne vara behöfligt, — hafva Rikets Ständers Revisorer, med godkännande af denna Banco-Fullmägtiges åsigt i fråga om formen, öfverlemnat åt Rikets Ständer att, efter Banco-Utskottets börande, öfver sjelfva saken besluta.
Uppå sedermera gjord framställning i samma ämne af Directionen vid Götheborgs Låne-contoir, och då, enligt hvad Herrar Banco-Fullmägtige hade sig bekant, det ifrågavarande Lån-extraclet, i följd af ökadt antal lån, år från år blifvit allt vidlyftigare, hafva Herrar Fullmägtige, under den 3i Januarii 1828, funnit skäligt medgifva, att ett arfvode af Femtio R:dr Banco linge i berörde afseende, utaf Låne-contoirets cassa årligen utbetalas.
Herrar Banco-Fullmägtiges omförmälde åtgärder har Banco-Utskottet funnit sig böra för den förflulne tiden godkän - Banco-Utskottets Berättelse (N.o 4^-) i3 na; ankommande emedlertid på vidare öfverläggning, sedan Låne-Contoirens rörelse för framtiden blifvit bestämd, huruvida ett sådant arfvode bör fortfarande utgå. 10:0 Angående de vid Låne-Contoiret i Götheborg för Directionens Ledamöter, Bankens ombud och Contoirets Embets-och Tjenstemän anordnade ljuspenningar.
Härom innehåller Rikets Ständers Revisorers Berättelse, att vid den, öfver Låne-Contoirets förvaltning och räkenskaper för år 1826, förrättade revision, uppmärksamhet blifvit fästad derå, att under titel ljuspenningar för nämnde år (i likhet med 1825) funnits upptagen en summa af 45i R:dr 5 sk. 4 rst, hvartill
Directionen hemtat anledning deraf, att ljuspenningar vid Banco-Discont-verket i Stockholm äfven utdelas; och att Låne-Contoirets Revisorer, enär någon autorisation i detta afseende för Götheborgs Låne-Contoir icke blifvit hos Banco-styrelsen begärd, eller derifrån gifven, val, för deras del, ansett ersättning för ljus böra utgöras, men likväl funnit ordningen fordra Herrar Banco-Fullmägtiges bifall dertill; och fördenskull till dem öf - i4 Banco^Ut skottets Berättelse* (N.-o 46-) verlemnat att föreskrift härutinnan meddela; hvarefter Herrar Banco-Fullmägtige, enligt afgifvet förklarande till Directionen, med anledning deraf, att ljuspenningar under den förflutna tiden varit årligen tilldelade Banco-Discont-Directionens Ledamöter och detta Verks tjenstemän, funnit skäl, alt vid det anmälda förhållandet tills vidare låta förblifva.
Rikets Ständers Revisorer hafva, i anledning häraf, öfverlemnat till nu församlade Ständers pröfning, efter Banco-Utskottets hörande, hvad härom för framtiden ma forordnas.
Banco-Utskottet, som godkänt Hrr Banco-Fullmägliges åtgärd för den framflutne tiden, har ansett öfverläggning om ljuspenningars vidare bestämmande för Låne-Contoiren samt Banco-Disconten böra förekomma i sammanhang med enahanda frågor, hvilka, i afseende på Tjenstemännen vid Banken, blifvit väckte och stå i förbindelse med serskilde hos Utskottet gjorde framställningar om reglerandet af deras lönevilkor i allmänhet; och uppskjuter af sådan anledning med dess slutliga yttrande öfver nämnde punkt af Rikets Ständers Revisorers Berättelse. 11:0 Angående medgifne anordningar vid Låne-Contoiret i Götheborg afaooRtdr Banco-Utskottet.t Berättelse (IV. o 46.) i5 årligen till Skrifvare-hjelp för Ombudsmannen och 5o R:dr i ett för allt för ett sjuk-^ doms-vicariat.
(Banko-Fullmägtiges Berättelse, 4 Afd. pag. 37.) Banco-Utskottet har, vid granskning af Herrar Banco-Fullmägtiges i dessa hänseenden åberopade protocoll för den 17 April och 3i Julii 1828, godkänt de skäl, sorn föranledt deras samtycke till Låne-Contoirs-Directionens gjorde framställningar; skolande Utskottet taga under vidare pröfning om och i hvad nion det kan anses nödvändigt och i sin ordning att, till skrifvarhjelp åt Ombudsmannen, serskildt års-arfvode äfven för framtiden af Låne-Contoiret bestås. 12:0 Angående Götha Canal-actiers antaglighet såsom hypothek för Discont-lån.
(1827 Ars Revisions-Berättelse, pag. a4)
Vid betraktande att, enligt det vid sista Riksdag utfärdade Banco-Reglemenlet, deruti Götha Canal-Actiernes låuevärde i Banco-Disconten blifvit utsatt till g.'del af tecknade capitalel, en årlig afkastning af vid pass 1 R:dr per actie varit beräknad, 16 Banco-Utskottets Berättelse (N.o 4^-) hvaremot afkastningen, i medeltal för 4 år, föga öfverstigit hälften af sagde belopp, hade Rikets Ständers Revisorer, af denna jemte flere uppgifne anledningar till Actie-värdets nedsättning, begärt Herrar Banco-Fullmägtiges yttrande, huruvida icke, vid beläning af Götha Canal-Actier i Banco-Disconten, andra försigtighetsmått kunde påkallas, än dem Reglementet föreskrifver.
Hvarefter och sedan Herrar Banco-Fullmägtige, under åberopande af Reglementets bestämda föreskrift, ansett
Acliernes möjligen fallande värde icke kunna, intill nu varande Riksdag, verka till förändring i sjelfva belänings-priset, Revisorerne uti deras berättelse yttrat, det de funnit något vidare härvid af dem ej vara att åtgöra, än att till Rikets Ständers kännedom inberätta hvad i ämnet sålunda förekommit.
Då Götha Canal-Actiernes belänings-värde är i senaste Banco-Reglementet (pag.
109) uttryckligen bestämdt lill 16?
R:dr för en Actie å 100 R:dr, med tillägg (pag.
110} ”att Discont-Directionen väl må kunna vägra ett derå sökt lån, i bändelse*låutagares och cautionisters vederhäftighet ej skulle anses göra tillfyllest att betäcka ett möjligen blifvande deficit å sjelfva hypolheket, men ingalunda ega att förändra eller förminska utläningsbeloppet”; och då Utskottet inhemtat, det samina Banco-Utskottets Berättelse.
(N:o 4^0 l7 samma Reglementes föreskrift, (pag. 108) Matt, vid beläning af dessa Actier, till
Discont-verkets fullkomliga tryggande må fästas afseende, antingen på låntagarens personliga vederhäftighet, eller ock äskas en till säkerheten, i föreskrifven ordning, fullt intygad borgen för den brist, som vid hypotbekets användande till
Discontens godtgörande möjligen kunde uppstå emellan Verkets fordran och försäljnings-prisel”, är, efter sig företeende anledningar, iakttagen och tillämpad; har Utskottet alltså, vid Banco-Styrelsens yttrade åsigt i detta hänseende samt dermed instämmande handlingssätt för den framflutna tiden, ej något att erinra.
Frågan om fortfarande beläningsrätlighet för Götha Canal - Actier intill nästa Riksdag utgör ett serskildt ämne, som äfven blifvit af Kongl. Maj:t vidrördt uti Dess Nådiga Proposition, angående ytterligare anslag lill Götha Canal-byggnads fullbordande, och kommer att underställas Rikets Ständer i sammanhang med öfrige till Lånerörelsen hörande detailer.
Banco-Utskottet får i öfrigt här, i sammanhang med hvad som rörer Disconterne, föra Rikets Ständer till minnes, att jemte Utskottets Biih. till R.
Prot. 182S och 182g. 6 Sami. 2 Afd. i6:e H:t. i8 Banco- Utskottets Berättelse. (N;o 46.)
Memorial N:o 3 åtföljt den, ifrån BancoDiscont - Verkets Direction vid Riksdagens början, afgifna Berättelse om samma Verks förvaltning oell hufvudresultaten deraf från senaste Riksdag, äfvensom Tableauer öfver båda Lane-Contoi ens rörelse, från deras början, med April månad 1824, intill 1827 års slut.
ALLMÄNT REGISTER ÖFVER BIBANCrET TILL SAMTLIGE RIRS-STÅNDENS PROTÖCOLL, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, åren 1844 och 1845.
STOCKHOLM, Tryckt hos W. F. DALMAN.
A n visningar.
Maj:ts Nådiga Propositioner igenfinnas i Irsta Sami.
Irsta Aid.
Allt hvad af Rikets Ständers Revisorer blifvit till Rikets Ständer anmäldt, igenfinnes ander rubrik: Anmälan.
Af Utskott återställda motioner, sorn varit till dess handläggning remitterade, under rubrikr Motioner.
Uti de 4 Columnerna för Riks-Ståndens beslut, utmärker bokstafven a. afslaget, a. a. ad acta, b. bifallet och ä. återremitterad!.
Då något Stånd annorlunda, eller under vissa modificationer, fattat beslut, äro endast dag och artal i columnerna införda.
Academi, Musikaliska.
Se Hufvudtitel 8:de.
„ Vitterhets, se Hufvudtitel 8:de.
Academihemman, Lunds, om deras utarrenderande Accis-afgift å Bränvin, ang:de „ Salu, Städernas, ang:de .......
Svar pä återremiss *..*♦..* Accord, Landtstatstjenstemännens, om anslag till ersättande deraf ..»..»»»•
Accords-an’>ud.
Se Eftergift. Actie-Bo ag, om stiftande af
Lag för * * * * Adelsmans rätt att söka tjenstebefattningar i Städerne, äug:de ...
.. •*•***
Ad els-Prii/i legiér ne om förklaring af 32 § deri Adlersparre, Grefvinna, om pension för henne.
Se Hufvudtitel ö:de. Advocat-Corps, om inrättande af en sadan pa Stat * . . •
Afgärda-hemmamegares rätt att söka skifte ä Skog oell Utmark, angrde ......
Aflöning för Riks-Ständens och Utskottens Canzliperson il.
Se Riksdagskostnad.
Aflöningssätty om förändradt för Presterskapet.
Afradsland Spannmål, förändringar i stadganden om beskaffenheten deraf .......
Svar pä återremiss ........
I anledning afskiljaktiga beslut.
Afrads-Spannmälen Se Stats-Verket, dess inkomster, -sid. 3.
Afskrifning af i och för Revisionen öfver Rikets Élemeutar-Läroverk förskjutne summor . „ af f. d. Kronofogden J. P. Lundqvists uppbördsb ilance.
Se Lundqvist „ af åtskilliga i förra Allmänna MagazinsFondeus räkenskaper balancerade summor „ af i Förvaltningens af Sjö-Ärenderne räkenskaper balancerade 20,000 Rdr.
Se Anmälan N:o (»3.
,, af 3:ne utaf Låne-Cont.oret i Malmö utgifne Discontlån till Ryttmäst Frih. J. W. Bennet, försedde med Ryttmästaren G.Horns borgen .... ........
,, af 4 Odlingslån samt förande inom linien af ett dylikt „ af en såsom falsk ansedd Kgl. Ränte-Kammarens Assignation å 7,900 Rdr ....
„ af ett i Riksgälds-Gontoret balanceradt mål rörande testamentsbe vi Ilning ..... „ af Majoren Wenus’ skuld till den fordna Spinn- och Corrections-lnrättningen i Stockholm , , af åtskillige dels på öfverskotten af StatsVerkets inkomster, dels från Kgl Stats-Cöntoret, af under händer hafvande medel bestridde utgifter Z K* — O a> 3 '■S cj q C ~ d <r> o N:o 27 58 & o ^ « £: Z B Z s *■5 CX> _ I—. — P N:o | Sid. i 79 14 11 18 124 99 121 6 109 9 lil 237 295 107 143 13 24 25 22 55 2-5 1-3 32 6 1 14-20 4-7 6-8 8, 9 1, 2 1-9 1-5 1 7-9 9-1: 6, 7 13-16 80-82 15,16 1-3 80 3-8 Riks-Ståndens Beslut. rRidd. o. Adeln. a. 1 b. 1 ? 44 TT 44 44 44 44 b. *T* 45 V 45 b. i 45 b. V 44 b. v 45 b. n 44 4 45 V 45 b. V 45 b. v 45 b. y 45 b. A 44 b. f? 44 b- 14 44 A 44 * 3 AA TT b. 14 44 Pre»te Ståndet. a. 11 44 b. 1?
44 il 44 51 44 b. V 45 b. y 45 b. i 45 b. v 44 b. y 45 b. a 44 V 45 1 45 b. y 45 b. y 45 b. y 45 b. A 44 • b. i; 44 b. ii 44 b. A 44 b. 11 44 b. A 44 Borgare- Bonde Ståndet.