Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mot un derdåniga ansökning, om förlängning af Uppbörds - Terminens utsättande för Ordinarie Krono-Utskylders leverering.
24:0 — den 12 November 1812, på RiksdagsFullmägtiges från Vester - Norrlands Län underdåniga ansökning, om ändring uti Auction s - Den 8 Mars. 209 tions-tiden, som af Konungens Befallningshafvande blifvit utsatt. 25:0
Af den 3 December 1S12, ofver BondeStåndets underdåniga ansökning, om KronoDagsverkens losen med penningar. 26:0 — den 2i Januari 1813, på Biksdags-Fullmägtiges från Nyköpings
Län underdåniga ansökning, om ersättning för Brefbärare inom Länet. 27:0 — den 21 Januari 1813, på Fullmägtiges från Götheborgs
Län underdåniga ansökning, att Sörbygdens och Tunge Häradsboer måtte inrikes fritt få försälja ved och trädyir-ke. 28:0 - den 4 Augusti 1812 , på Bonde-Ståndets underdåniga Besvär, angående ersättning för Soldaters Släp Mundering , då de commenderas till arbete för enskilta Bolags räkning. 29:0 — den 1 September 1812, på BiksdagsFullmägtiges från Malmöhus
Län onderdåniga Besvär, rörande lindring uti de- till Militiä-Boställen anslagna Hemmans onera. 30:0
Af den 16 Juni 1812, på Anders Olssons frän Orebro Län underdåniga Ansökning, om lindring uti Becruteringen för Kumla Socken. 31:0 — den 27 October 1812, på Särna Socknemäns i Stora Kopparbergs
Län underdåniga - 2io Deri 8 Mars. niga Ansökning, om befrielse från uppsåt» tande af Bevärings-Manskap. 32:0
Af deri 12 Februari 1813, på Eonde-Stån» dets underdåniga Besvär, rörande Städernas skyldighet att tillverka Saltpeter. 33:0 den 1 December 1812 , på Magnus Jönssons underdåniga Ansökning om Saltpeterlevereriug i Mo Härad i Jönköpings Hän. 3 po den 17 December 1812, på Fullmägtiges från Oland underdåniga Ansökning, om National-Armerings upprättande derstädes. 35:0 — den 12 Februari 1813, på Ossbo och Wassbo Häraders Riksdags-Fullmägtiges underdåniga Ansökning, rörande Sältpeter-gär» den i Jönköpings Hän. 36:0 den 22 Januari 1811, på Riksdags-Full mägtiges från Södra Helsingland underdåniga Ansökning, om Rothällames befrielse från Jiåtsrnans beklädnad i krigstid. 37:0 — den 16 Mars 1813, på Fullmägtiges ifrån Carlstads
Hän underdåniga Ansökning, rörande skyldighet för Vargerings-Manskapet att ingå uti Ordinarie Soldat-tjenst. 38:0 — den 4 Augusti 1812, på Fullmägtigenfi från Jemtland underdåniga Ansökning, att Soldaternes Släpkläder måtte få göras af grått ^allmar. 39:° Den 8 Mars. 211 39:0
Af den 29 Januari 1811, på Johan Månssons från Elfsborgs Län underdåniga Ansökning, örn ersättning för af Rolhållarne aflemnade Stutsare. 40:0 den 22 Januari 1811, på Fullmägtiges från Norra delen af Bohus
Län underdåniga Ansökning, rörande Vacance-Afgift vid Bohus Läns Regemente.
Ifrån Konungens Högsta Domstol har jag erhållit Kongl. Maj:ts den 1 April innevarande år utfärdade Nådiga Förklaring öfver 14. §. 21. Cap. af Kongl. Förnyade Landt-Tulls-och AccisStadgan den ig September 1776, af innehåll: att i alla mål, som angå föröfvadt våld vid beslag förbudet gods, bör Hof-Rätten, ehvad målet genom Besvär eller underställning inkommit, innan dess Beslut fattas, inhämta underrättelse, huruvida Under-Domarens Utslag i Beslags-frågan blifvit hos Commerce-Collegium öfverklagadt, ; eller vunnit Laga kraft, och i förra fallet afbida Commerce-Collegii utlåtande deröfver, på det HofRätten sluteligen må kunna på en gång utsätta det ansvar, som i bägge målen följa bör.
Stockholm den 31 December 1813. L. A. MANNERHEIM.
AOkrift, Den 8 Mars» Afskrift.
Alldenstund Hennes Kongl. Maj:t vår Allernådigste
Drottning behörigen nr vorden förvissad, att hos Dess trogne Undersåter, Presterskapet och Allmogen på Gothland någon irring och oreda en rum tid häfver sväfvat, och högstbemälte Hennes Kongl.
Majit af infödd Kongl, mildhet och nåd gerna ser sådant af vägen rojt, och i stället igen rigtighet och ordning befordrad och handhaft!; Dy häfver merhögstbémälte Hennes Kongl. Majit
Nådigst pålagt och befallt oss, Hennes Kongl. Majus Råd och Ammiral, Åke Hanson Ulfsparre till Jonsberg och Blåvik SCc. jemväl Hennes Kongl. Majus Ofverste til!
Häst och nu mera Uandshöfdirige uppå Wisby Slott öfver Staden och dess JLän, samt Commendant öfver Befästningens Garnison, Gustaf Banér till Tuna och Ådenäs, såsom ock Hennes Kongl.
Majit Secreterare Daniel Behm, sådant tillbörligen ransaka, intaga och således ställa och bilägga, att hvart Stånd behåller sin skäliga rätt och rättighet och derhos hvar vet sin pligt och skyldighet, mea derjemte allt upphof och irritainent till confusion, missförstånd och oenighet utrotas och i god tid afskaifas.
Denne Hennes Kongl. Majus bexömeligasie
Vilje och nådige Befallning tili följe och underöånigst hörsamhet håfve
Vi sammankallat förberörde Presterskap och Allmoge, bagges andragne Besvär åhört och efter behörlig ransakning och skärskådan omsider alla saker och tvister, Den 8 Mars tvister, så stillat och afhandladt, ntt bägge ofvanskrifne parter dermed alldeles väl hafva varit tillfreds och likväl förmodligen ingen af dem uti sin hafvande rätt något är präjudicerat, utan heller så dermed är Content, att af ofta Högstbemälte Hennes Kongl. Maj:t de derpå nådig cortfirmation underdånigst ödmjukeligen begära, såsom de till yttermera visshet och bekräftelse detta Contract, Accord och Slut, med bägge Ståndens Fullmägtiges egne händer och Secreter, håfve vetierligfen och af välbetänkt mode underskrifva och verificerat.
Och på det icke obekant må vara nu eller i tillkommande tider, hvad en gång är belefvat, slutat och affätdat:
Dy är efterföljande Puncter och Artiklar uppsatte, samtyckte och af dern sorn vederbör enhälligen beviljade: iso.
Eftersom af ålder häfver varit brukligit, att när Hustru eller Bonde dör, då en Oxe, Stuf, Ko, eller hvad der kan finnas efter hvars och ens ämne och förmögenhet, gifves lill Själesörjaren och Kyrkan; dy är ock nu belefvat, att densamma seden skall hållas vid magt, och Presten denne likstolen med Kyrkan och dess Föreståndare parlera och skifta, så att Bresten bekommer tvådelarne och Kyrkan en tredjedel. 2:0.
Emedan på hela landet häfver varit sedvanligt, att på vissa tider om året offra några penningar till Kyrkoherdens underhåll: så är fuller intet mer -ai4 Den 8 Mars1 mer än billigt,1 att den som tjenar till Altaretj ock deraf kan lefva, hvarföre ock är samtyckt, att hvar och en skall efter sitt förråd, ännu vidare icke underlåta Kyrkoherden sitt skäliga underhåll tillställa; men alldenstund uti detta offrande någre olägenheter finnas, hvilke hvarken Presterskapet eller åhörarne kunne vara tjän- och beforderlige; dy är dermed således förafskedat, att sjelfve offren opphäfvas och i deras ställe af hvart helt hemman gifves En daler, af hvart halft hemman
En half daler, och af ett fjerdedels hemman En mark Sölfvermynt, hvilket Kyrkovär» darne, eller där emot förmodan det icke sker, då Domarne skola uti Tre Terminer, nemi. om Juul, Påska och Pingst Presterskapet behörligen tillställa låta, utan någon vedergällning eller lön,' att derföre taga eller begära.
Och är detta så till förståendes, att icke Ponden och hans Hustro allena detta förenämnde utgöra skola, utan alla de, som på hemmanet bo och vistas oell fördetta offrat pläga, skola denna hjelp sammanskjuta, efter hvars och ens ämne och förmögenhet, och till sin Själasörjares underhåll församla. 3:o. Öm
Presfegårds-byggnader är så beslutet,'’ att vid hvar Prestegård skall hållas en syn, och då rätteligen pröfvas och stadgas, hvilke hus kunna vara nödige, och hvilke till öfverflöd.
De som nödige äre eskola af Allmogen hållas, de andre efter handen afskaffas.
Dock lofvar
Presterskapet sig vela emot sine Åhörare häruti vavara - jDen 8 Mars. ra diserete och icke alltid låta husen flickas, utan allena när höga nöden det kan fordra och kräfja. 4:0.
Med Tionde-Hö är således bejakat, att af en half Gård livart nr ett medelmåttigt Halft, af ett fjerdedel?; Hemman
Ett fjerdedels Lass, men af ett helt Hemman gifves och Ett helt Lass. 5:0. <% Hvad Eisk-Tionden vidkommer, så Ht ock Sämtyckt, att den härefter skall gifvas, icke efter garnet, utan som Gud täckes gifva välsignelsen och som namnet sjelf fordrar, nemligen den tionde delen, äfven såsom Allmogen ock utlofvar att såsom för detta är practicerat, göra rigtig Tionde af Land och Strand, lefvande och dödt, ehvad namn det ock kan hafva. 6:0.
Örn Arbetsdagar på ängen hålles det skäligt, att af hvar Gård sändes dit ut hvar tredje person, dock såsom det sker af en god vilje mer än af pligt, så lofvar Presterskapet deremot sig vela gifva Arbetarne mat och öl, medan de äre vid arbetet.
Men ingen skall efter denne dag det ringaste besväras när han eller hon vill gå till Ligt och Herrans Nattvard.
Blifver någon Prestman beträdd det att göra, han bote 50 Daler Sölfvermynt till nästa Kyrka och Wisby Hospital tveskiftes och ändock varde af Super-Intendenten derföre tilltalter och näpster. 7:0. 2i6 Dm 8 Mars'. 7:0.
Deremot skall ock ingen Prest hafva magt att tvinga någon ehvem det är, att karda och spinna ull, utan det sker med Arbetarens goda minne, och att den derföre skäligen betalt varder. 8:0.
Med Prestegårds akers upplöjande är afskedat, att hvar .Bonde skall halla en dags plöjning om föraret och en om Sommarn, men intet mer. 9:0.
Alldenstund Sättings- och Tings-Domarne esomoftast äre besvärade med Hennes Kongl. Maj:t och Kronones ärender och arbeten, ty är dem och deras folk eftergifvet och bejakat att vara frikallade för allt arbete hos Presterskapet, utan det de af en god vilja och benägenhet genom sitt folk vilja och kunna utgöra. 10:0.
Såsom det häfver af ålder varit brukligit, så skall ock härefter hållas att af hvar Gård en kast ved hugges och föres till Prestön, men intet mer eller annat utan det sker af Bondens fria vilja och en god benägenhet, dock skall Juleveden härmed intet förstås utan så härefter som för detta utgöras, att folket till Kyrkan ankommandes dermed sig må kunna varma. 11:0.
Din 8 Mars. 317 11:0.
Med Tionde-Tjära skall så hållas, art afhvar Tjäre-söe gifves en fjerding Tjära och icke ineta 13:0.
Det midsommars-smör och mjölk, som någorstädes plägar fordras, skall afskaffas, såsom ock det bröd man kallar Korskakan; men i dess ställe skall gifvas af hvar Kyrkogångs-Hustru, såsom och Faddrarne, hvad de af en god vilije kunna och förmå att offra på Altaret. 13:0.
Såsom Presterskapet af ålder hafva haft den rättighet, att åhöraren häfver gärdat och tunat af hvart hemman Tre Varper; alltså är härmed afskeda! att ock det framdeles ske skall och af hvart helt hemman bemälte Tre Varper årligen tunäs. 14:0.
Ar oclc afskeda!, att Matskud än härefter göras skall, så att den rättigheten blifver i sitt Förra esse och bruk, nemligen fyra gånger ora året.
Aile desse föreskréfne
Punkter och Artiklar äre bade af Presterskapet och menige Allmogen slutbo 28, 29.
Den 8 Märs. slutne,' beviljade och afskedad^, dock allt till Hennes Kongl. Majus vidare Förklaring och Nådige Confirmation, det vi nedanskrefne med väre egne händer och Secreter vittne och betyge» Datum på Wisby Compagnie-huus, år 1648 den 30 September. ** <-> •
Alte Hansson Ulfsparre.
Gustaf Banér.
Hans Strelow.
Hans JLndislov.
Nils Lauritzen.
. Lars Lundbjers. Christen Hellvig.
Schacht.
Botel Tyrvalds.
Rasmus Qvinnegärde.
Christen Ringume.
Per Kattelunds.
Lärs Nygärds. < Mattis Bjerges.
Jacup Hesselby.
Enligheten med det vid Wisby Dom-Capi* tels Archiv förvarade Original intygar M. Gustafson.
Const. Wisb.
Notait Afskrift Den 8 Mars.
ÅfifVrift af Afskrift.
Maj:ts Nådiga Resolution uppå Allmogens Riksdags-Fullmägti ges från Gothland Lars Persson PolarJves och IVilhelm Olofsson Box sökte Förklaring af i, 3, 12 och 14 $. §. uti 1648 års Conventions-Stadga om Pr est-rättigheter na-, rörande Likstol, Pr este gå rds- Bygg n ad, Offerpenningar och Matskott, gifven Upsala Slott den 21 Noi), i 7d(>.
xCongl.
Maj:t hat vid öfvervägande häraf
Sig i iNåder erinrat, huru dessa frågor redan igenom Kongl. Resolution af den 30 October 1747, men. ännu senare under den 28 September 1752 och de'n 25 September 1780 så väl sorn igenom Resolution öfver Allmogens Besvär af år 175G, 'och Kongl.
Brefvet till Kammar-Collegium af deri O , O 31 Juli 1783 blifvit afgjorde och Convention alltid deremot stadfästad, så att Allmogen till dessa Besvär varit fullkomligen obefogad.
Den enda omständighet Kongl. Majit funnit förtjena något afseende är, att när ett kreatur gifves i Likstol, löser Bresten Kyrkans andel med 1 6 sk.; hvarigenom Kyrkan lider och Allmogen äfven förlorar i samma mohn som Kyrkans tillgångar ■för dess behof icke blifva tillräckliga.
Dä 'tiolive n - 220 Den 8 Mars. vention utfryckeligen innehåller, att Kyrkan tillkommer en tredjedel, kan meningen icke vara annorlunda än, när ett sådant kreatur efter gånghart pris gäller Sex R:d tillkommer Kyrkan en tredjedel, eller Två Bal och så vidare, emedan Kyrkans rättighet icke bör vara, i mindre helgd än Prestens; Och som btftnnes det Allmogen till klagomål därutinnan hafva haft skälig anledning, sa pröfvar Kongl. Maj:t rättvist i Nåder förordna det hädanefter vid slike tillfällen Kyrkan alltid, ina enligt
Conventions innehåll åtnjuta en full tredjedel af kreaturets värde, hvilket vederbörande till underdånig efterrättelse länder.
Under Kongl. Majus Secrtt. (K. S.) F. Schröderheimi Resolution uppå Gothlands Allmoges Besvär rörande Förklaring i 1648 års Convention.
Fikheten med Kongl. Original-Conceptet betygar på begäran Jean Adam Rehbinder Friherre och Lagman.
Enligheten med vidimerade afskriften intygar M. Gustafson.
Consist, Wisb. Nour.
Den 8 Mars. Afskrift Bil. N:o 4.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Dess och Rikets Kammar-Collegium, med svar angående Tiotiden pä Gottland, daterad Kung söhr den 22 ful ii Anno 1695.
CaHL SCc.
Väl- &c. Vi håfve sett utaf
Eder underdåniga skrifvelse daterad den 17 hujus, uti hvad tankar J are stadnade ofver Prästerskapets på Gottland underdåniga ansökande, att få till deras nödtorftiga uppehälle behålla hela KyrkoTionden, som de af ålder åtnjutit; Och ehuru väl att Vi finna Eder kunna hafva skjäl nu som förr detta att styrka Oss dertill, det med KyrkoTLondén der i Provincen må blifva förhållit på samma sätt som här i Sverige, i thy till befarandes är der Vi till någon ändring derutinnan skulle bevillja, att sådant torde gifva Prästerskapet i Wästerbotten anledning till, att i underdånighet stikå det samma, sedan står den olägenhet deraf till befara, att i fall
Allmogen framdeles för deras oförmögenhet skull icke sjelfva kunde förse Kyrkorna med Via och Byggningssäd, så vore Oss intet något reserverat, en sådan brist att ersätta, ej heller hade Vi på den händelsen der å orten något att tillgå, der Oss skulle behaga vid ett eller annat tillfälle, fattiga Enkor eller andra der på Landet med något gratial att benåda, fall - JD,cn: 3.
Mars*, fallandes J fördenskull fast häldre på den me-, ningen , att i fall en eller annan Prästegård be-, funnes vara så ringa och Församlingen så svag att Prästen deraf tillbörligen ej kunde underhållas, det sådane Präster lill understöd måtte åt-, njuta ett-visst uti Span ne mål af Kyrkoherbergen mer eller mindre, allt sorn deras, vilkor kunna fordra, dock att dervid brukas dgn justiee och rättrådigheten ? att Fandshöldingen jemte Su.per-fntendenten adjungera sig någon som, öfver det arén-, det höra vederbörande P-astöres., och sedan göra, en sådan jemkning dem emellan, att deri hjelp, af Ivyrkoherbergen sorn de af Var Nåd komma att njuta, matte efter hvars oell ens vilkor modereras, och den sorn har bättre lägenhet med mindre, och den sorn ager sämre med; mera hjelpas, och understödjas:
Dock likväl, som Prästerskapet i berna!te Province redan långliga tider,, uppå Kongl, Resolutioner be finnes hafva åtnjut tit hela.
Kyrko-Tioriden och det tvifvelsutan förden orsaken skull att de för Pastoratenies ringhet skull dersammastädes, dessutan intet val hafva befunnits kunna subsistera, Vi eljest i alla tillfällen funnits benägnare att förmera det som till Pias Cansas varit af våra Predecessorer förlänt, än detsamma att förminska och förringa; Ty vele Vi af blotta Gunst och Nåde härmed hafva efterlåtit oftahemälte Prästerskap på Gottland, nu som af lånliga tider, att behålla hela Kyrko-Tionden till deras så mycket bättre utkomst, dock med det förbehåll, att i fall Allmogen framdeles, för deras oförmögenhet skull, i Ci « Den 8 Mars. icke sjelfva skulle kunna förse Kyrkorna med Vin och Byggningssäd, så skola Prästerne af KyrkoTionden vara skyldige sådant att uppfylla, på det:
Vi intet i någon måtto dermed mage blifva graverade; Hvilket J bafve att låta Eder vara till rättelse- Och Vi befäl le 8Cc.
CAROLUS, C'.
Rättligen vara afskrifvet ur det i Riks-Archivet förvarade Registratur, betygas af O. Sundel.
Actuarie» Stockholm d- 13 December 1813* Riksens Ständers Justitiä-Ombudsmans Embet$ Berättelse, för År 1814.
JVlitt åliggande, enligt Grundlagen och den In-’ sfruction Rikets Högloft.
Ständer för deras Justitiä-O rnhudsman utfärdat, att redovisa huru det mig anförtrodde Embete, under loppet af detta år» blifvit förvaltad!, anser jag i nu varande förhållanden lämpligare kunna uppfyllas genom framställning af sådana händelser, hvilka antingen hafva gemenskap med Lagskipningen i Riket* eller i oeconomiskt afseende förtjena uppmärksamhet, än genom allmänna reflexioner öfver de föremål, sorn tillböra min Embets-befattning, hvilkas verkliga grunder sällan kunna vederbörligen prof - Den 8 Mars. pröfva®, utan i sammanhang med sådana Handlingar, hvilka Riksens Höglofl.
Ständer sjeifve förbehållit sig att genom deras Utskott hufvudsakligen granska.
Och ehuru .Varvid förekomma händelser, hvilka skulle synas motsäga det omdöme jag uti nästlidet års Embets-Berättelse afgifva, örn Lagskipningens tillstånd i Riket; vågar jag dock tro, så val på grund af den anmärkning jag uti nyssnämnde Berättelse anfort om olikheten af öfvertygelsens både uppkomst och rigtning hos särskildta personer, Som ock i afseende på yttre omständigheters olika verkan på Statens säiskildte Embetsman, till drift och omtanka vid tjenstepligters utöfning, att samma omdöme i allmänhet ännu äger rum.
Likmätigt exhållne föreskrifter har jag äfven vid 1813 års
Markegångar anmärkt hvad jag ansett bidraga tili ändamålets vinnande med detta uppdrag, nemligen Statsbördornas möjligast lika fördelning emellan Rikets skattdragande Inbyggare, och hafva sådan© mina anmärkningar, utom de, som härledt sig ifrån den allmänna öfvetrsigten af Rikets hela Markegångs-verk och deraf nödig befunnen jemkning emellan angränsande och med hvarannan lika production ägande Län, förnämligast varit grundade på de medelprisförteckningar , hvilka blifvit författade efter de ifrån Magistrater och Krono-Fogdar till Herrar Landshöidingar insände och 111ig sedermera med deidte - Den 8 Mars. 525 deldte priscuranter, hvilke, enligt Kongl. Brefvet den 16
December 1774 samt Kongl. KammarCollegii och Stats-Contoirets Circulair-Bref den 8 Maj 1775, böra i allmänhet tjena till grund för Markegångs-priset, men hvarifrån vederbörande Taxeringsman någon gång afvikit, utan att orsaken dertill uti deras Protocoll funnits upptagen.
De särskildta förhållanden, som inträffa med Gottland, der Presterskapet åtnjuter Kronobonden, och med Jemtlands Kän, der samma tionde mestadels är anslagen till militairens aflöning, hafva icke eller nu gifvit anledning till några anmärkningar vid berörde Kans Markegångar; Men vid alla de öfriga är af ofvannämnde orsaker vordet anmärkt, på sätt Bilagan N:o 1. vidare utvisar, merändels till nedsättning af Taxeringsmännens åsatte Markegångsvärde, isynnerhet på Spannmål, hvilken Artikel, i anseende till så väl förlidet års förmonliga skörd, som ock den af Kongl.
Maj:t påbudna inskränkning af Brännvinsbränningen i alla Bikets Provinser, skäligen bibehållit sig vid jemnlikhet i pris.
Sedan mina anmärkningar i dessa ämnen särskildt för hvarje Kän den 29 December 1813 till Kongl. Kammar-Collegium blifvit inlemnade och på Communication med vederbörande Kandshöfdingar och Taxeringsman genast derefter utställde, har högbemälte Collegium, efter inhämtade förklaringar, deröfver sig utlåtit och resolverat, på sätt Bilagan för hvarje Kan utvisar, och hvarom Kongl. Collegium uti skrifvelser den 1 Den 8 Mars. i Febr. för Upsala, Misterås, Stora Kopparberget oell Örebro; den 4 Febr. för Blekinge; den 8 för Linköpings, Nyköpings, Carlstads och Stockholms Län; den 9 för Skaraborgs; den 16 för Jonköpings, Kronobergs, Calmare och Elfsborgs; den 25 för Malmöhus och den 28 Febr. för Gefleborgs, WasU-rnorrland , Wästerbottn och Norrholm ; den 4 Mavs för Götheborgs och Bohus, samt d.en 22 April for Christianstads
Län mig underrättelse meddelt, hvarefter äfven de fleste Herrar i at dshöfdingar till rpig insändt ett exemplar af deras i Länen, utfärdade Kungörelser om de uti Markegångspriset ådörn.de ändringar Öfver Kammnr-Collegii salunda meddelte beslut har mig veterligen inga. andra besvär hos Kongl,, Majit blifvit anförda, än af Arrendatorer af den så kallade Kungsängen vid Upsala, i afseende på den af mig foreslagne och af Kongh Co.llegitim. gii till 10 sk.
Lispundet, hvilka underdåniga besvär Kongh Majit likväl i Nåder behagat ogilla Den allmänna nytta pröfnir.gen af Markegångs-Sättn ingarne öfver hela Riket medför, ärdock åtföljd af partiella olägenheter, hvilka jag bär anser mig böra. nämna, på det, i händelse de förtjena något afseende, Rikets Högloll.
Ständer måga sättas, i tillfälle att tillvägabringa sådana, beslut, hvarigenom desamma kunna undvikas,.
M a r k eg å tig s - Taxorna ifrån LandsContoiren utfärdas, begynnes vanligen liqvid emellan’ Rentetagare och Rentegifvare otti de förres. Löner - Den 8 Mars. 227 Sier och; de sednares Utskylder, på hvilka, om de \ persedlar eller in natura, enligt RentetagarneS Optionsrätt, skola utgöras, forsedal inom i Författningar viss föreskrifven tid bör vara utfärdad; men merändels rättar sig Rentetagaren i detta fall efter det penningevärde, sorn renteper&edeln får genom Markegången, förenadt med den stadgade forlönen.
Qtn nu tiden, sorn åtgår hos justitiaOinbudsmannen till Handlingars inväntande och till anmärkningars författande samt för Kongl.
Rammar-Collegium till förklaringars infordrande deröfver af Länens ofta ifrån hvarannan aflägse boende Taxeringsman, hvilka dessutom med ert ny sammankomst och, förökad reskostnad derigenom blifva besvärade, samt Anmärkningarnes pröfning och afgörande, öfverskrider den tidepunkt, då forsedel bör vara utfärdad, hvilken i ovisshet om det uppgifna Markegångsprisets bestånd Rentetagaren emedlertid ej ansett sig böra utgifva; ?å förlorar han å ena sidan sin förmånsrätt till den indeldta Lönens emottagande in natura och måste åtnöjas med forlönen och det blifvande Markegångsväfdet, ehurudapt det må stadgas.
A andra sidan åter, om Rentegifvaren efter det i orten uppgifna Markegångspriset genast fått liqvidera sin indeldta renta, syäfvar han i osäkerhet, om han betalt för mycket eller för litet, intill dess Markegången af vederbörande Rtomare blifvit definitift pr öfvad, och afventyrar att till ny liqvid eller uppbörds-möte blifva bådad.
Ilen andra olägenheten drabbar de Kronouppbördsman, hvilka med Hemmans-rpntornas de bite - 328 Den 8 Mars. bitering och uppbärande hafva befattning.
Om de begynna debiteringen efter den i Fänet uppgifna Markegången, måste en annan uppgöras och rättas efter skeende förändringar
Dröja de åter med detta arbete till dess Kongl. Kammar Cullegil Beslut dem kungöres, kan tiden blifva otillräcklig, att uti vidlyftiga Fögderier hinna upprätta, rigtiga Uppbörds-Böcker, derefter indrifva Utskylderna och för dem inom Uppbords-årets slut redovisa.
Efter nu gällande
Uag kunna Mnrkegångssättningarne ej verkställas förr än i början af December månad, då Varu-prisen forrnodas vaxa med säkerhet i vederbörande
Uän kända.
I följd deraf hafva en del Markegångs-Taxor ej förr än mot slutet af nyssnämnde
Månad till mig blifvit insända, och om än med ali möjlig skyndsamhet anmärkningar dervid göras, så vida skäl dertill finnas, förklaringar infordras och afgifvas samt beslut deröfver af Kongl. Kammar-Collegium meddelas, kunna sådana beslut ändå icke förr än högst i medlet af Febr. månad till aflägsnare Provinser hinna afsändas, der de äfven skola utskrifvas eller tryckas och uti alla Sockne-Kyrkor kungöras; således föga mer än två månader förr, än hela Krouo-Uppbörden bör vara infordrad och redovisad, hvilken tid för en sä grannlaga förrättning på flera ställen visserligen lärer finnas otillräcklig.