Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
December förledit år, angående angelägenheten af serskilta anstalter lill förekommande af stegring i priset på, bröd för den obemedlade mängden af Hufvudstadens Invånare, hafva Rikets Ständer uti skrifvelse den 23 nästlidne
Maj ibland annat i underdånighet gifvit tillkänna, det Rikets Ständer väl funnit, att lika principer vid undsättningars meddelande böra iakttagas, och att följaktligen Invånarne i en Province eller Stad icke må vederfaras större förmån, än hvaraf en annan äfven kunde komma i åtnjutande, helst all rubbning al denna princip vore stridande emot rättvisa och billighet, samt att Stockholms och Rikets öfriga Städers framtida rättigheter, att erhålla undsättnings spanmål, då en verklig brist sådant fordrade, ej borde annorlunda än i enlighet med dessa principer medgifvas och ej Konungens Nåd.
Propositioner. 539 eller Magasvns-Inrättningen 'efter andre förhållanden kunna med denna medverkande åtgärd sig befatta.
Som likväl Rikets Ständer ansett, att verkningarne af de anstalter, sorn Kongl. Maj:t låtit vidtaga, för att dels med egne betydliga uppoffringar, dels genom månatliga bitta. deri fran Magasins-inrättni ngen bibehålla det grofva brödet i Stockholm vid ett jämnt pris utan förhöjning, varit för Hufvudstadens mindre bemedlade Folk-klasser ganska välgörande, och att denna und^säftnings-åtgärds upphörande nu, då tillgången på Råg i allmänhet vöre. knapp och prisen högt uppjagade, skulle förorsaka ett känbart lidande för deri fattige, sorn en längre tid Varit van, att fa det grofva brödet till nedsatt värde; Sä hafva Rikets Ständer besluta, att dennä undsättning må fortfara och med sistlidne
Maj månads ipgång ökas till a,ooo Tunnor i månaden eller det parti, hvarmed Hagarne blifvit försträckte efter hittills bestämdt pris å. 8 R:dr Banko Tunnan för oriad elier y R:dc Banko för riadRåg; men hvarjemte Rikets Ständer förklarat, att desse utlefvereringar från Magasins-Irirättningens härvarande förråd borde a11- deles upphöra med instundande Augusti månads utgång, då säd af detta års blifvande skörd vore att förvänta.
Maj:t tror
Sig ej behöfva till öfvervägande hos Rikets Ständer framställa hvaiketi de flere gällande skäl, sorn vanligen i en Folkrik Hufvudstad, mera än i andre orter, föranleda till dyrhet på lifsförnödenheter i allmänhet, eller de vigtiga skäl, som påkalla serskilta anstalter för att åtminstone förekomma en för dess '34° Konungens Nåd.
Propositioner talrika obemedlade Folk-klatjser tryckands stegring i priset pä de-t mäst oundgängliga födoämnet brödet.
Då Kongl. Majit, jemte Dess Egne betydliga uppoffringar, för detta angelägna ändamål tiilitat- Magasins-Inrättningéns tillgångar, liar Kongl. Majit ej endast uppfyllt hvad billigbeten och en nödig omtanka påbudit.
Majit anser sig äfven hafva i en välgörande af. sigt nyttjat en utväg, som, med varsamhet begagnad, ej bör vara oförenlig med berörde Inrättnings bestämmelse, och Kongl*.
Majit har för öfrigt härigenom följt ett efterdöme, som blifvit Kongl. Majit lernnadt af Dess Hö'ga Företrädare, hvilka ej tvekat att använda Statens medel för hellof af enahanda beskaffenhet sorn detta.
Det har ej eller undfallit Rikets Ständer, att de understöd, hvarom nu är fråga, ej skulle, vid nuvarande höga Spannmålspris, kunna inställas utan kännbart lidande för Stockholms Stads fattige Innevånare, sorn sannolikt ej mägtade betala denna första nödvändighetsvara efter det pris, hvartill densamma utan allmänna bidrag skulle på en gäng uppstiga.
Med den välgrundade öfvertygelse, Rikets Ständer således yttrat, anser Kongl. Majit det ej kunna förenas, attfölenämnde undsättning skulle efter en viss bestämd tids förlopp ovilkorligen indragas, aldrajninst då utsigterne till en blifvande skörd lemna föga tillfredsställande anledningar till hopp om snar förminskning uti nu gällande; redan högt uppdrifne, spanrnålspris.
Majit, som funnit det vara Dess pligt, att fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på detta grannlaga ämne för Kongl Majus Nådiga omsorger, förväntar af Konungens Nath Propositioner - 34»!
Rikets Ständers rättvisa och fosterlandskänsla att de, med afseende på de serskilta skäl, soia föraniedt till denna förnyade Nådiga framställning, lära inse nödvändigheten deraf, att Kongl. Majit sättes i tillstånd att, då sådant af Kongl. Maj;t pröfvas nödigt, kunna äfven för framti.' den tillita Allmänna Magasins Inrättningen öm de undsättningar af SpanmåL till nedsatt pris , som det åsyftade ändamålet, förekommandet af en hastig stegring i priset på det grofva brödet för Hufvudstadens obemedlade Folk klasser, kan % , efter omständigheterna oundgängeligen fordra.
Nåd och ynnest städse välbevågen, CARL JOHAN C. Klintberg». N:r 28.
Upplästa hos Samtliga liiks-Ståiideu den i5 Jun i i 18x8; Utdrag af Protocollct öfver Handels- och Finance-Arender, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats Rudet ä Stockholms Slott den 12, f uni i 1818+ Närvarande: Deras Exellencer Justitie-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg, och Stats - Ministern för Utrikes Arenderne Herr Grefve von Engeström. Stats-Rådea Deras Exellencer Kerr Grefve Ro* Senblad. 342 Konungens Kail. Propositioner.
H err Grefve Lagerbring.
Hof-Cantzleren Herr Friherre af Wellerstedt.
Stats Raden Herr Friherre Cederström, Herr Grefve Mörner. Stats-Secreteraren Klintberg.
Stats-Secreteraren anmälte i underdånighet: en fiån Allmänna Magasins-Direktionen förled, ne gårdag ankommen , detta Protokoll bilagd , underdånig Skrifvelse, angående vidtagandet af tidiga anstalter, för att genom upphandling af Spannemål förekomma den brist derå, som tinder närvarande ofördelagtiga utsigier i anseende till årsväxten äro att befara; hvarjemte Stats-Secreseraren, med Kongl.
Maj:ts Nådiga tillstånd, uppläste ett utaf honom i anledning häraf, på serskilt Nådig befallning, författadt, och Protokollet äfven bifogadt , Projekt till Kongl. Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständer i detta ämne.
Maj:t, som uppå Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkande, i Nåder behagade gilla omförmäldte Projekt, befallte, att Nådig
Proposition i öfverensstämmelse dermed skulle på vanligt sätt till Rikets Ständer expedieras, Ex Protocollo J. A. Munthe.
Maj:ts Nådiga Proposition till Ri~ kets Ständer rörande behof vet af ser• skilta Pcnnivge-tillgängar till upphandling af Spanmål.
Gifven Stockholms Slott den 12 funii 1818.
Propositioner* 343 Hos Kongl. Maj t liar Allmänna MagasinsDirektionen uti Skrifvelse elen 8 i denne manad i underdånighet anmält, att, enligt inlupne underrättelser, Rågsädet i de Heste Provincer af R i ket befinnes i synjierhet inycket svagt och på åtskillige orter nära utgånget, samt Vårsäden i allmänhet klen och ganska litet för sig kommen, af hvilken bekymrande anledning, osli sorn årstiden redan är så framskreden, att, om äfven en mera gynnande väderlek inträffar, Rågsädet ändock icke kan vinna den frodighet, sorn gif. ver hopp otn en medelmåttig skörd, Direktionen i underdånighet anhållit att blifva försedd med nödige föreskrifter angående de tidiga åtgärder, som af Direktionen böra vidtagas till förekommande af brist och hungersnöd.
I sammanhang härmed har Direktionen i underdånighet upplyst, att af Magasins-Inrättningens nuvarande behållningar, hvilka jemte de lefverenqer, sorn, enligt beting, böra i denna och nästa månad verkställas, utgöra tillsammans circa 150,000 Tunnor Spannmål af alla slag, 80,000 Tunnor redan äro lill oundviklige undsättningar disponerade, så att örn, emot förmodan, ytterligare understöd för Landsorterne ej skulle denna sommar reqvireras, återstoden blifve^ omkring 70,000 Tunnor, samt att, sedan af de penninge-anslag, som Rikets Ständer Allmänna Magasins-Inrattningen beviljat, en Summa af 1,500,04)0 Riksdaler blifvit till
Direktionens disposition öfversten, Direktionens återstående tillgång af denna fond nu mera utgör endast 274,000 R:dr, hvaraf 134,000 äro att anse såsom redan disponerade, till betalning af ofvanberorde contraherade. * 344 Konungens Nåd.
Propositioner, men ännu ej fullgjorde lefverencer; äfvensom’ att undsättningstagarnes förlägenhet och den allmänna Penningebristen föranledt de fläste af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att med de erhållne Spannmåls-Lånens återbetalande begära anstånd dels till början af nästkommande år, dels ock längre, så att för någon väsendtligare elei af de skedde utborgnlngarné kontant betalning ej är att påräkna.
Då, efter sistledne års medelmåttiga skörd, det redan kända ^undsättxiings-beho. fvet utgör förenämnde belopp af 80,000 Tunnor, anser Direktionen, efter en sådan meia allmänt felslagen årsväxt, som den närvarande utsigten gifver anledning att befara, de blifvande behofven icke kunna genom Dess försorg fyllas, så framt Inrättningen ej forses med ett lager af 250, till 300,000 Tunnor Spannmål, af hvilket qvantum endast en mindre betydlig del kan anskaffas med Verkets nuvarande kontanta tillgångar och andre intrader, sorn kunna blifva att påräkna.
Vid detta förhållande, och då närvarande omständigheter lemna all aniedning till den farhåga, att Allmänna Magasins-Inrättningens Spannmåls-förråd fordra tillökning viita öfverstigancle hvad som kan uppköpas genom användandet af de 500,000 R:dr, sorn ännu i Ranken återstå på den vid 1815 års Riksdag Inrättningen beviljade Summa af tillsammans Två.
Millioner, Direktionen i underdånighet föreslagit; att, oberäknadt nämnde 500,000
R:dr, utvägar måtte för detta enda tillfälle beredas
Direktionen till en ytterligare serskild fond af Två Millioner R>dr, som kunde af Direktionen få Konungens Nåd, Propositioner1 34^ lyftas och disponeras till den del och i den mon, som beliofvet påkallar.
Af hvad Magasins-Direktionen således i underdånighet inberättat rörande utsigterne i anseende till innevarande års gröda, har Kongl. Majit med bekymmer erfarit, att den farhåga, hvartill den redan länge fortfarande otjenliga väderlekeö gifvit anledning, ty värr icke är o. grundad, och Kongl. Majit anser
Sig derföre af Dess Konungsliga pligt uppmanad att vara betänkt på serskilta anstalter för att förmildra följderne af den missväxt, hvarmed åtskillige Landsoiter hotas.
Ofvertygad både om nödvändigheten af skyndsamma åtgärder till upphandling af Spannmål sa väl inom som utom Riket, och om otillräckligheten af de Penninge-tillgångar , sorn från Magasins Inrättningen kunna disponeras för ett ändamål, till hvars främjande allmänna och enskildte omsorger, nu mera än någonsin, måste gemensamt medverka, har Kongl.
Maj t ej trott
Sig böra uppskjuta, att till en början ej låta den utväg begagnas, som , med anledning af Rikets Ständers beslut vid sist hällne Riksdag, ännu är öfrig till Magasins-fondens förstärkning genom Lån af Banken emot 3 procents R äntå.
I sådant afseende låter Kongl. Majit nu anbefalla Magasins-Direktionen att hos Fullmägtige i Rikets Ständers Bank sig anmäla för att, i den man behofvet klafver, tillita den summa af Femhundrade Tusende Riksdaler, som utgör återstoden af deri till 2 Millioner Riksdaler bestämda Diskont-rätt, hvilken, enligt nyssnämnda beslut, är Magasins-Inrättningen medgifven.
Majit laser likväl nog - 346 Konungens Nåd.
Propositioner. samt, att denna tillgång, jemte hvad MagasinsDi rektiorien i öfrigt äger att disponera, ej annat kan än högst ofullkomligt svara emot behofvet, och att följaktligen försigtigheten och en nödvändig omtanka oundvikligen fordra, att utomordentliga utvägar i tid beredas, för att bestrida kostnaderne vid de betydliga Spannmålsupphandlingar, sorn af omstandighéterne kunna påkallas.
Att genom en ytterligare tillökning, af den utelöpande Sedelstocken, öppna tillgångar till de härvid erforderlige utgifters bestridande, vöre en anstalt, som otvifvelaktig! skulle medföra högst menligs följder för Rikets redan förfallne Penninge-Verk. hvars upphjelpande utgör ett så vigtigt ämne för Kongl. Maj:ts äfvensom för Rikets Ständers omsorger.
Den skulle ofelbart verksamt bidraga till Vexel-kursens uppjagande, och den Spannmål, som under sådane omständigheter från utrikes orter införskaffades, i den mon fördyras , att denne till-- gång blefve för Menigheten nästan onyttig , samt således ett ondt fullkomnas, hvars verkningar i allt fall ej kunna undgå att blifva för Riket kännbare.
Då denna utväg ej annoilunda än i högsta nödfall bör tillitas, vill Kongl. Majit hafva Rikets Ständer föreslagit: 1.
Att authorisera Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, att efter den ledning, som af Kongl. Maj:t Fullmägtige lemnäs, upptaga inom och utom
Riket ett Lån i silfver till ett belopp af Två Millioner R:d emot Sex Procents Ränta, att efter 5 ä
xo års förlopp afbetalas med En Femtedel af Capitalet årligen, men med rättighet för Riksgälds Contoiret, att dessförinnan sam - Konungens Nåd.
Propositioner.. 547 ma
Län efter viss tids uppsägning infria, samt att säkerhet må Långifvarne anvisas för Kapitalet Uti Kongsgårdarne pch de Kronan enskildt tillhörande skogar och parker, saint för räntan uti ilon inflytande tulluppbörden; 2.
Att, i händelse hela Lnnesumrnan ej skulle på detta sätt kunna erhållas, Fullmägtige i nämnde Contoir må vara berättigade, alt, otti Kongl. Majit så nödigt linner, till den yppade bristens fyllande få emot Diskont-vilkor och 3 Procents Ränta i Mariken disponera en deremot svarande summa i Silfver, likväl ej öfversligande ett belopp af En Million Riksdaler, emot enahanda säkerhet för Ranken, som i afseende på det i första punkten omförmäldte
Lån bestämmes, samt att
Räntoine i bägge desse fall borde äfven i fillver erläggas; och 3.
Att, om de tillgångar, som härigenom blefve beredde, och hvilka endast borde användas i den mon upphandling af Span nial sådant oundgängligen fordrade, icke vore för detta ändamål tillräcklige, det i sådant fall må ankomma på Kongl. Majas
Nådiga godtfinnande, att tillåta, det Magazins-Inrättningen må, emot Diskontvilkor och 3 Procents Ränta, erhålla af Banken ett Lån af högst Två Millioner R:d i Mankosedlar, att utgå i afräkning på det Creditiv å En Million Riksdaler årligen i 4 år, som Rikets Standar lära till Kongl. Majits disposition afsätta, för att medelst inköp a»?
Silfver användas till M y n t v ärd e t s upprat t hå I i a n d e. Då Kongl. Majit ansett
Sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten af eftertryckliga >«h sky ndsarflma anstalter, för V. 34$ Konungens Nåd.
Propositioner, att afböja vadan af en förestående Spanmålsbrist> förväntar Kongl. Maj:t af Rikets Ständers upplysning och kärlek för Fäderneslandet, att De i detta vigtiga ämne fatta ett beslut, hvarigenom
Kongl- Maj:t kan finna Sine omsorger för trogne undersåtares väl lättade och ändamålet nppfyllas, på ett sätt, som med Kongl. Maj:ts önskningar och förhoppningar närmast instämmer.
CARL JOHAN C.
Upplästa hos Samtliga Riks-Stånden den 22 Juni 1818, Utdrag af Protokollet, öfver fustitie-Ärender, hållit inför Hatts Maj:t Konungen uti Stats-Rådet, å Stockholms Slott den 18 Juni 1818.
Närvarande: Justitiae-Stäts-Ministern, m. m.
Hans Excellence Herr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendernem. m.
Hans Exellence Herr Grefve von Engeström. Stats-Råderne, Hans Exellence Herr Grefva Roi senblad.
Hans Exellence Herr Grefve Fleming: Hiwis Exellence Herr Grefve Lagerbring, Herr Friherre Cederström.
Justitise-Råderne Blom och Friherre Kurchl Jnstitis-Ganaslleren LurdfjcsU.
I anseende till nu påstående Riksdags snart inträffande , slut täcktes iCongl.
Maj:t, uppå StåtsRådets samtliga Ledamöters underdåniga tillstyrkande, befalla, att Nådig Skrifvelse till Rikets nu församlade Ständer skulle afgå, nied förslag, att åt Kongl. Majit uppdraga att, efter erhållet svar från Norrska Stpr-Tlnnget uppå det Förslag, som för detsamma blifvit framlagdt, i likhet med Kongl. Majus
Proposition under den 2 1 sistlidne Maj, om en Lag, angående vidtagande anstalter för att anhålla och tilltala sådane personer, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade.
Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra, så jämnka och utfärda Författningar i detta ämne, som Kongl. Majit funné för båda Rikena nyttigt, för Sina undersåtares ömsesidiga säkerhet nödigt .och med grundsatsén af reciprocitet antagligt, under vilkor, att denna Författning vid nästa Riksmöte blefve till Rikets Ständers vidare öfvervägande, i anseende till dess framtida bestånd, öfverr leinnad.
Revisions-Secreteraren Bergensköld uppläste härefter förslag till denna beslutade Skrifvelse, hvilket, sådant det vid Protokollet finnes bi lagdt, af Kongl.
Majd godkändes, och skulle till Rikets Ständer skyndesammast expedieras.
Ex ProtocoIIo Alex Thuring.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående Dess Nådiga Proposition derr 21 sistledne Maj, ont Konungens Nåd.
Propositioner'. en Lag, i afseende på vidtagande anstalter, för att anhålla och tilltala sådana personer, hvilka hega förbrytelser i ett af de förenade Riken, Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra.
Gifven Stockholms Slott den i8:de juni 1818.
Under elen 21 sist!.
Maij håfve WI till fider låiit afgå'Nådig
Proposition omen Uag, angående vidtagande anstalter, för att anhålla och tilltala sädana Personer, hvilka begå förbrytelser, i ett, af de förenade Riken Sverige och Norrige* samt derefter afvika tili det andra, och WI håfve dervid gifvit lider tillkänna, att berörde Lag borde för häda P«iken vara gemensam, hvadan WI jemväl frira n st al tat, att samma Förslag blifver framiagdt för del nu i Norrige församlade Storling.
Emedlertid, och sorn ä ena sidan en Författning i detta ämne är behöflig och leder till ordning och säkerhet i Vära båda Riken, men å andra möjligen kan itända, att Norrska StorThinget, i anseende till derstädes nu gällande Lagar, icke skulle kunna till alla delar antaga forslaget, och i sådant afseende kunde hafva några modifikationer att föreslå, men att svar derifrån iske hinner ankomma under Eder sammanvaro; och tillfälle således komrne att saknas till beredning af nödige jemnkningar emellan Eder och Norriges Rikes Representanter; alltså, och då föremålen för den föreslagne Författningen egenteligen, utan att ändra Allmänna Lagen,innefatta - Konungens Nåd. Propositioner.' fatla Reglementariska föreskrifter, håfve WI, för att undanrödja niia hinder, trott Oss böra härigenom föreslå, att J till Oss uppdragen att, efter erhällen del af Norrska Stor-Thingets underdåniga svar, sä jernnka oc!r utfärda Författningen’ i detta äntne, sorn WI finne för häda Rikena nyttigt, för Wära Under säl ares ömsesidiga säkerhet nödigt, och med grundsatsen af reciprocitet . antagligt, under vilkor att denna Författning, vid nästa Riksmöte ina, till Edert vidare öfvervägande, i anseende lill dess framtida bestånd, öfverlemnas.
Majit förbi ifver Riksens Ständer med ali Kongl- Nåd oell Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN E. J. Bergenschöld.
N:r 30,' Kongl. Maj:ts Tal till Rikets Ständer angående Sanction ä
Gr lindi ags-frå g or, uppläst på Riks-Salen i Stockholm, den 15 Junii i#jS.
Välborne, Ädle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Vällärde, Äreborne, Förståndige, Välaktade, Hedervärde och Redelige, Gode Herrar oell Svenske
Sedan J, Gode Herrar och Svenske Män, under den ii sistlidne April, till vinnande a£ Mitt Nådiga bifall, öfverlemna! de lagligen béBihang till Jilki-St, Fröt.
IS t/- x S i S- lista Sami.
N;r 45, 46.
Konungens Nådiga Tal. redda, från 1815 års Riksdag hvilande, samt, vid innevarande, af Eder gillade och antagne Förslag till ändring i Rikets Grundlagar; har Jag, efter att hafva inhämtat Mitt Stats-Råds underdåniga tankar, stannat i följande beslut:
Till hvad J, angående 41 och 81 §. §. af Regerings-Formen, samt 3 §. 9 mom., 5 §. 1, 4, 6, 7, 8 Momemerne af Tryc.kfrihets-Förordningen i underdånighet föreslagit, har Jag härmed velat lemna Mitt Nådiga bifall.
Deremot har jag icke funnit skäl, att gilla ocdi antaga de af Eder föreslagne förändringar uti 2g och 37 §. §. af Regerings-Formen, 68 §. af Riksdags Ordningen, samt uti 1 $., 5, 6, 7 och 8 jMomenterne, och 4 §• 7 Mom-af Tryckf r i h e t s- F ö r o r d n i n g e n. ■ Jag förblifva Eder, Gode Herrar och Svenske Män, med all Kongl.
Nåd och ynnest städse välbevågen. <- CARL JOHAN.
N:r 3 r. Kongl.
Muj:ts Tal till Rikets Ständer, rörande Sanction å Lagfrågor, uppläst på Riks-Salen, denis Junit 1818.
Välborne, Adle och Välbördige, Areyördige, Värdige, Väliärde, Äreborne, Förståndige, V ähiktade, Hedervärde och Redelige, Gode Herrar och Svenske
Skrifvelse af den 2 sistledne Mars håfven J, Gode Herrar och Svenske Konungens Nådiga Tal. 353 Män, hos Mig i underdånighet anmält, hurusom, enär uti mål, som å lif och ära gå, de beslut, hvilka Fattas af Kämnärs-Rätterne uti Stockholm och Rådstufvu-Rätterne i de Städer, der Kämnärs-Rätt endast ransakar, alltid skola underställas Hof-Rättens pröfning och, hvad lifssaker angår, Hof-Rättens Domar än vidare till Kongl.
Maj:ts skärskådande öfverleinnas, J ansett de skäl, hvilka föranledt till den genom Kongl. Förordningen den ig Julii 1815 stadgade förändring i Domfört antal Ledamöter i HofRätterne, vara ännu mera gällande, alt i enahanda iron förminska antalet af de Ledamöter, hvilka i Kämnärs- eller Rådstufvu-Rätterne böra öfvervara dylika måls afgörande, äfvensom J, beträffande andra mål, som i Rådstufvu-Rätt förekomma, ansett det innefatta en stridighet i lagstiftningen, att då i Öfver-Rätt alla mål, utom de hvilka å lif och ära gå, kunna pröfvas och afgöras af fyra Ledamöter, så vida de är® om slutet ense, likväl uti Rådstufvu-Rätt, ehuru Under-Domstol, Fem Ledamöter erfordras, för att utgöra Domfört antal; och håfven J, på dessa skäl, för Eder del beslutit den förändring i 23 Cap. 1 §.
Rättegångs-Balken, att Kärnnärs-Rätterne i Stockholma uti de brottmål, som å lif och ära gå, samt Rådstufvu-Rätterne i allmänhet uti dessa och alla andra mål må anses domföre, då Tre Ledamöter deruti såsom Domare deltaga.
Efter det Jag häröfver inhämtat Mitt StatsRåds och Högsta Domstolens underdåniga utlå. tande, har jag till hvad J, Gode Herrar och Svenske Män, sålunda hemställt, i Nåder velat Konungens Nådiga Tal. lemna bifall; hvarom Jag i behörig ordning vill låta Kungörelse utgå. - v J håfven äfven, Gode Herrar och Svenske Män, uti underdånig Skrifvelse af den 3inästlidne Mars, förmält, att, då fråga hos Eder blifvit väckt, huru 12 Capitlet Giftermåls-Balken bör förstås i afseende på beskaffenheten af de Betyg, hvarmed för Presten må styrkas, att afvittring är lagligen skedd när Enkling eller Enka skall träda 1 annat gifte, J väl å ena sidan funnit nödvändigheten af de stadganden, 1 §. innehåller, att Enkling eller Enka ej får ingå nytt giftermål, förr än den aflidne Makens arfvingar blifvit afvittrade, och att, till förekommande af denna Hags öfverträdelse, vigsel ej må tillåtas innan afvittringen kan bevisas, men ®ck, å den andra, antagit att det af Lagstiftaren nyttjade ordalag, det afvittringen skall vara lagligen skedd, så mycket mindre knnde åsyfta att den Prest, hvilken viger Enkling eller Enka till nytt giftermål, dessförinnan bör pröfva afvittringens laglighet, sorn en sådan pröfning och utredning både öfverskrider hans Embetes befattning och jemväl 'ofta blefve för honom omöjlig; i sammanhang hvarmed J, Gode Herrar • och Svenske Män, trott Lagens kraf och ända” mål i förberörde föreskrift fullkomnadt och vunnet, då Enkling eller Enka för Presten, som förrättar vigseln, med behöriga handlingar visar, att q vårlåtenskapen efter den aflidne Maken är upptecknad och boet emellan den efterlefvande och den dödes arfvingar deladt, utan att Presten behöfvet ingå i forskning om upptecknin» i Körningens Nådiga Tal. gjijf gens och. delningens laglighet, eller huruvida,’ på grund af den sistnämnde, hvarje Arfvinge utfått hvad honom dervid blifvit tillagdt; och, i händelse ,om delningen uppstått tvist, som ej kunnat genom förening biläggas, borde Giftermålet och Vigseln derigenom icke uppehållas oell hindras, enär Enkling eller Enka hos Domaren ellér Konungens Befallningshafvande ställer godkänd borgen för hvad som omtvisfas; utaf hvilka skäl, och emedan Engen icke så fullkomligen bestämmer hvad Prest vid ifrågavarande tillfälle bör iakttaga, att jy ovisshet kos> honom kunde uppsta,
huruvidt hans pligt ma sträcka sig, J föreslagit en dermed enlig Förklaring öfver 12 Gap. i och st §. §.
Giftermåls-: