Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
att äfven i de Socknar, der man, i hopp att tillintetgöra allt tiggeri, vidtagit både omsorgsfulla och kostsamma fattigvårds-anstalter, hvilka sträckt hjelpsamheten i möjligaste måtto till ijlla behöfvande, ändamålet likväl icke vunnits, utan tiggeriet nära oförändradt fortfarit, under det den vidt sträckta hjelpsamheten endast stegrat de fattigas anspråk på bekymmerslösa dagar och förvillat deras begrepp om sina fordringar; att emedlertid ingen församling inom denna Provins finnes, som ej ordentligen reglerat skyldigheten att försörja sina fattiga; att de olika sätt hvarpå fattigförsörjningen inom Länet bestrides, hufvudsakligen bestå deri, att uti en del Socknar finnas gemensamma bidrag och gemensam styrelse, då deremot uti de
Öfrige man fördelat skyldigheten till de fattigas underhåll Rotevis, med en fattig-föreståndare i hvarje rote, som under Pastors tillsyn, besörjer fattigförsörjningen; att i de sednare Socknarna, vanligen inga särskildta fattigstugor finnas, men alt öfverallt, der sådana äro att tillgå, ehvad de tillhöra det ena eller andia sättet för fattigförsörjningens organisation, de äro högst otillräckliga för inrymmandet af alla Socknens fattighjon, hvartill, på de flesta ställen, skulle fordras verkliga Caserner, försedda med särskild uppsigt och styrelse; samt att blott i några få Socknar fattigstugorna äro försedda med särskildta sjukvakterskor» men att i allmänhet sjukvården på landet, för de fattige, är lika vanvårdad, som för allmogen sjelf.
Och vidkommande slutligen; helsovården pålandet, så får jag dels upplysa, att utom den Provincial-Läkare som finnes stationerad i Carlskrona, en Extra Provincial-Läkare blifvit år i83o förordnad med station i Sölvesborg, hvarigenom Läkare-biträde erhållits icke blott för sistnämnde stad, utan äfven för orten deromkring som förut var deraf r saknad; dels ock åberopa det underdåniga utlåtande i detta ämne, sorn den ^ide Augusti i83o afgafs af Ed ers-Kongl.
Majlis då varande Befallningshafvande i Länet.
Det *r deri ådagalagdt, att ehuru, med ofvannämnde 2:ne Provincial-Läkare, bekinge, sorn dessutom bär tillgång på Läkare både i Carlshamn och Boo - - 54 - lichy, är bättre lottadi, än de flesta andre Län, Läkarevården i Länet likväl ingalunda härigenom uppnått all den fullkomlighet den kunne och borde vinna; alt härtill fordrades att hvarje Socken, åtminstone hvarje Pastorat, försågos med Sockne-Läkare, som utgjoide Provincial-Läkarens underordnande organer, Sockne-dpothek, som ställdes under Sockne-Läkarens vård samt Sockne-Sjukhusj der icke blott sjuka fattighjon, utan äfven sjuka tjenstehjon, kunde mot ersättning inrymmas och hvilka för öfrigt vore lilloöngliga vid inträffande epidemier för sjukas afskiljande från de friska.
Lehofvet af dessa anstalter och fördelarne deraf äro tydligen visade, äfvensom förslag framställde huru tillgångar skulle kunna beredas lill kostnndernes bestridande och huruledes äfven, för att understödja de curativa anstalterna, preservativ borde vidtagas genom en mera ändamålsenligt ordnad Sundhels-Police och inskränkning i brännvinets omåtlliga bruk. —.
Emedlertid höla, bland Länets helsovårds-anstalter särskildt nämnas de 3:ne helsobilinnar som finnas, nemligen vid Ronneby, Carlshamn och Sölvesborg, af hvilka dock endast den förstnämnde, som existerat sedan längre lid tillbaka, är försedd med Brunns-Intendent, Ordinarie Provincial-Läkaren.
Derstädes finnas ock särskildta anstalter för fattige Brunnsgästers vårdande.
Denna Helsobiunn belägen |:dels mil från Ronneby Köping, nära invid den från Köpingen flytande ån, uti en af Provinsens skönaste nejder, äger ett försina välgörande verkningar och sina ovanliga beståndsdelar ganska berömdt mineralvatten, som årligen begagnas af många brunnsgäster, äfven från aflägsna™ orter; Men sorn Brunnens område, nu utgörande en Krondageniet, lii ganska inskränkt och alla byggnader der äfven saknas för Brunnsgästers herbergerande, måste dessa söka sin boning uti Köpingen, samt sålunda om morgnarne transportera sig till och från brunnen, hvilket medför icke ringa olägenhet.
Fråga uppstod val förlidet år, örn organiserande af eli Bolag, som skulle inköpa jord lill ökadt utrymme samt derå uppföra byggnader till Brunnsgästerries logerande; men den allmänna farhågan för alla AclieBolag synes utgöra ett oöfvervinneriigt hinder för verkställigheten.
,L.ynreit.S Lazarett eller Kurhus, sorn vårdas af särskild Direction, under Landshofdingens ordförande, inrymmer icke blott veneriska sjuka utan äfven andra, som besväras af elakartade sårnader eller svårare invärtes sjukdomar äfvensom vansinniga personer der undergå den i förfatlningarne föreskrift prof-kur, innan de få till hospital försändas.
Antalet af sjuka, som på denna inrättning njutit vård förhåller sig på följande sätt:
År 1828 ............... *- >82f)............... ■— i83o ............... •— j 831............... — 183a...............
Veneriske Sjuka.
Med andia sjukdomar behäftade.
Summa Personer 110 81 io3 . 09 92 100 78 63 68 202 l8l l8l i5o j37 Summa| 4 5°/ 401 85-1 Städer.
Länet äger 3:ne Städer Carlskrona, Carlshamn och Sölvesborg, samt aine Köpingar Ronneby och Christianopel, begge lydande under Carlskrona.
Carlsksona.
Såsom hufvudstation för Rikets Flotta och ägande dertill den förträffligaste hamn, räknas denna ort för en af de vigtigare i Riket.
Anlagd (1680) på en klippig ö ute i hafsbandet, med endast frenne inlopp lill hamnen, hvaraf det största ensamt kan begagnas af större Örlogsfartyg, erbjuder denna stad utan tvifvel alla de förmåner, som ingingo uti den vise anläggare^ beräkning vid bestämmandet af dess val till marine-etablissement.
Om Stadens fundation behöfver man ej leta i urgamla häfder.
Historien framställer den såsom en af senare siders mest anmärkningsvärda skapelser.
Hvad staden från början var ämnad att blifva blef den dock aldrig, åtminstone fortfar den icke att blifva det: ■— en mäktig handelsstad.
De tillfälle dertill, hamnen erböd, motvägdes af många andra förhållanden, som i Edernas längd ännu mer gjort sig gällande.
Äfven grund-ideen, hvarpå dess Uppkomst byggdes och som länge nog bibehöll den vid lif och rörelse, bär ^ mera förändrats, nemligen stadens optionsrätt till lefverancer af Flottans 0ch KronoVarfvetS behöfver.
Denna rätt, som af omsorg för stadens upp - kemist, I början ansågs orubbelig och ännu under det första seklet bibehölls i och för sin häfd, hitloekade håde speculation och förmögenhet från andra orter, gaf liflighet och omfång åt stadens handel, samt underhåll åt Öfrige näringar, hvaraf bergning, välmåga och folkökning uppkommo, ökade eller minskade i förhållande till Flottans större eller mindre rustningar.
Men under senare tider, då å ena sidan intet för Flottans bästa påkallat fri täflan, och å den andra stadens innevånare sjelfva vanvårdat sin förbindelse att tillbörligen afse det allmännas stigande fordran, bar stadens optionsrätt upphört att göra sig gällande, dess uteslutande befattning med anskaffandet af Flottans behofver således i väsentlig mån försvunnit, dess välstånd i förhållande derefter sjunkit, dess försök till täflan med förmögnare lefverenteurer misslyckats och biagi handelns idkare i misseredit, hvarigenom alltså näringsutvägarne ansenligen förminskats, äfven hos stadens liandtverksklasser, hvilka för öfrigt sett sina utvägar till bergning minskade derigenom att Flottans eget arbetsmanskap erhållit vidgad rätt lill utöfvande af handtverkerier äfven inom stadens område.
Så har Carlskrona, år från år, nedstigit till sin närvarande låga ståndpunkt, der den i allmänhet blott är boningsplats för Flottans Tjenstemän och arbetare jemte Öfrige på stället stationerade Embets- och Tjenstemän, samt dess handel föga har annan befattning än att i minut förse ställets och den närmast kringliggande landsortens innebyggare med sina behofver.
Om man uti anläggningen af Carlskrona, betraktad såsom liufvudstation för Rikets Flotta, igenkänner ett bland de minnen som Carl XI:tes kraft och ordnande omtanka för Rikets förkofran och sjelfbestånd efterlemna!, så utgör Kungsholms Sjöfästning3 hvilken framstått under närvarande Regering, ett icke mindre ärorikt monument, till samtidas och kommandes beundran.
Beskrifningen öfver detta nordiska fäste och dess anspråk på en utmärkt rang bland Europas starkaste Sjöförsvar, hörer icke hit; det må endast i förbigående nämnas, att detta mönster för dylika arbeten blifvit uppfördt af en arbetspersonal tillhörande denna klass vanartade, som, missbrukande sin frihet på ett för allmänna säkerheten vådligt säst, här under correetipnel uppsigt användas till gagn för det allmänna; i hvilket afseende man — 57 ~ tean kan säga, att detta arbete tillskyndar landet en dubbel nytta och derjemte anvisar rätta sältet att freda samhället från och minska detta ännu Stadens Folkmängd, som 1827 var 10,636 af tean- och 5898 af qvinnkön, utgjorde i832 personer, nemligen 4»7^8 Mankön . ............
Qvinnkön.............
Mantalsskrifna Ej Mantals- skrifna.
Summa. .2,859 3,712 i ,901 2,416 4,760 6,128 Summa! 6,57l| 4,317 10,888 Bland Mantals-skrifna mankön finnes äfven inberäknad
Flottans gemenskap, som utgör ett antal af icyö personer, hvilka äro från personela kronutskylder befriade.
Af de icke mantals-skrifna finnas öfveråriga af mankön *22 och af qvinnkön 663; de Öfrige äro underånga.
Detta ansenliga antal öfveråriga qvinnor, utan tvifvel en följd deraf att Sjömanslifvet Llottställer raännerna för en tidig död, hvarigenom många enkor och oförsörjda döttrar uppkomma , visar en af källorna till Stadens betydliga fattigpersottal, hvarom bär nedan vidare kommer att talas.
Tillförseln af lifsmedel och andra förnödenheter, ehuru i sig sjelf betydlig , är det dock mindre i förhållande till den starka åtgången; hvarföre °ck priserna vanligen äro höga och många hushållare behöfva vara omtänkta att från andra orter skaffa sig vissa förråder.
Denna tillförsel sker emed^‘iid alla söcknedngar dels till Stadens salutorg och dels till saluhamnarna, ärskt Kött, Bröd och Dricka erhålles dagligen af dertill privilegierade filtare, Bagare och Bryggare, hvilka äro förbundna att sälja till visst pris, s°te genom taxa månadtligen af Magistraten bestämmes.
Behofvet af mäld uPpfylles till någon del af flera inom Stadens område befintliga väderkärnar.
Ett behof, sorn deremot ännu saknas, ar godt dricksvatten, hvilket hel S°m t‘^örene ”“åste hämtas från Lyckeby källa, på |dels mils afstånd, nai’St-^et va*'ten’ SOm Annes uti en del, på publik bekostnad anlagda bruntr’ icke är tjenlig! att drickas.
Vid iR23 års Riksdag, beviljade Riksén^ handsk. 5-årsberättelse för Blekinge Lån. ' 8 58
Ständer ett betydligt anslag till uppköp af matérialier för en vattenledning, som då var föreslagen att sträckas från Augerums Källor, hvarvid såsom vilkor å Riksens Ständers sida föreskrefs, dels att arbetet bolde af Flottan besörjas äfvensom vattenledningens framgena underhåll,, dels ock att de i5oo R:dr Banco, sorn Stadens innevånare ulfäst sig ait årligen erlägga borde till Stats-verket. ingå.
Stadens innevånare afgåfvo, till följe häraf,' redan år 1824, deras förbindelse å delta årliga bidrag; men som verkställigheten af vattenledningen, hvilken innevarande år förmärkts vara å bane, besörjes af Kongl.
Flottans Befäl och Eders Kongl. Majris befallningshafvande icke erhållit del af derom grina föreskrifter, är jag ock icke i tillfälle att i några detailler derom ingå.
Handeln och Sjöfarten har, såsom jag redan anmärkt, inskränkt si" till omsorgen att förse orten med sina förnödenheter.
Några exportartiklar finnas knappast, ty trädvaruhandeln är, i följd af bristande tillförsel, härifrån högst obetydlig.
Tull-intraderna, som utgöra den säkraste måttstocken i detta afseende, hafva förhållit sig på följande sått: t
År 1828 — 1829 — i83o — 1831 Utgående Tull.
Inkommande Tull. 3,6o<5 4°j- 23,071 _ 2,090 42 22,553 37 _ 2,790 (8 25,586 24 — 34.988 4 3,433 — — 43,452 i3 — Staden äger för närvarande endast 25 Fartyg, nemligen 1 Skepp örn 144X Läster, 1 Brigg om 66} Läster, 1 Skonert om 35} Läster, 9 st.
Galeaser örn tillsammans 266} Läster, samt i3 Slupar oell Jagter om a75 Läster.
Deras egentliga fart idkas på Inrikes orter, särdeles Stockholm, nå' gon gång på Hamburg och Lfibeck.
Blott det större Skeppet sedlar på Medelhafvet, hufvudsakligen för att hämta salt för Örtens behof.
Emedlertid är antalet af Handlande ganska betydligt, i förhållande till den rin^a handel som af dera idkas, ty detta antal uppgår till icke mindre än n5; oberäknad! dem som äro i köpingarna bosatta; Också äro flera af dem uti fattiga vilkor och deras rörelse inskränker sig stundom till en torftig hökerihandel för Flottans gemenskap. - 59 - Handtverkerierne äro lika med handeln inskränkta till förarbetningen af ortens behofver.
De bestridas af följande antal:
Transport 69.
Bagare . , . i5.
Mjölnare . . 5.
Bokbindare . 3.
Messingsslagare 1.
Bryggare . . 3.
Repslagare , r.
Bleckslagare . a. Sejlare . . . 3.
Färgare 1.
Sämskmakare 1. Gelbgjutare . » •• 1.
Slagtare . 7. Glasmästare . 3.
Snickare . . o. Garfvare . 7* Skomakare t/ 18. •
Guldsmeder . 8.
Skräddare 9.
Gördelmakare 2.
Skorstensfejare I.
Hattmakare . 7* Svarfvare . , 1.
Handskmakare 1.
Sadelmakare . 9 5.
Kakelugnsmakare . 4* Tunnbindare 5.
Körsnär . . 1.
Vagnmakare . 2.
Kammakare 2.
Tenngjutare . X.
Kopparslagare 4- Sockerbagare . 2.
Murmästare . 2.
Segelmakare , 1.
Målare . . 3.
Smeder . . 3.
Transport: 69.
Urmakare — x4§ Dessutom finnes inom Staden: Coopvardie Skeppare . . . 3i, Källarmästare och Traktörer 8. Timmermän......6.
Musikinstrumentmakare . . 3.
Båtkarlar ....... 5.
.-Hyrkuskar
.......3.^ öe särskildta industri-inrättningar som i Staden finnas anlagda, äro: Ett SockerbrukConcordia kalladt, som äges af flera intressenter och "edrifves nied fern arbetare.
Afstämplingen förlidet år uppgick lill 37,491 Stalp.
Topp-socker, 2000 Stalp.
Candi-socker och 3o,ooo Skalp bria Sirap alltsammans i värde ansedt till 17,487 R:dr i3 sk. 4 r:st Banco tim r ,Tf'T°bt;Falriker' hrilta- li“ egna a, betare od. bllhjdp af iegdt folk s,studel 5r tillverlat och afatsmpla. ,4.8,0 Skäl,,.
Cardus-fobak 1 värde upptagen till ro,3o4 R:dr 4 ,k.
Banco, hvaraf en ^aS Sll 7’700 8-894 SU'I>- oob de öfriga Tvenne Apothek af hvilka det ena redan äldre tider varit här elableradt, meli det andra forst år i83i blifvit oniao,i, i ,n nåd är ,83a kommit i verksamhet 6 °Cl‘ Februar, m». Étt Boktryckeri och en BoklådaJ Samt Ett Skeppsvarf., hvarå nybyggnader och reparationer af större och mindre Fartyg, numera hnfvndsakligast för andra orter, förrättas.
Bohne.
Stadens Styrelse består af Ivaline Borgmästare, en Justitie. samt en Plandels- och Politie Borgmästare, Sex Rådmän, En Kämner Pre ses En Stads-Fiskal och Nio Politie-Betjenter.
För att befrämja en närmare ordning och sedlighet, organiserades år 1828 en särskildt Poliskammare “ ^ årS bÖrjar tr^de 1 Verksarahet> enligl den af Eders Kongl.’ M.j.t, för densamma utfärdade ordning af den 29 October 1828.
Politie Borgmästaren är deri Ordförande och har till Bisittare tvänne Borgare som torrvis ombytas.
Dess sessioner hafva vanligen inskränkt sig till en -ån- i veckan för handläggningen af instämda mål.
Staden ar, 1 ecklesiastikt hänseende, indelad i Irenne församlingar nera Egen Storkyrko- eller Svenska., Tyska och Amiralitets Församlingen Pastor 1 Morkyrko-församlingen är, för närvarande, tillika Amiralitet Intendent, (ett Embete, som med nuvarande innehafvares afgång npphör ochrel de Pac o upphört) och Pastor-Pnmarius i Amiral!tets-Försambn-en sorn dessutom bär Irenne Com-^astorer och en.
Fång-Predikant.
T v.sk* Fö’* lingen iar sin egen Pastor, som af densamma utväljes och af Eders K '"V Maj, med Fullmakt förses Pastor-Primarius eller h^-Församlingen, som 1 sednare egenskapen njuter biträde äfen Stads Tom minister, har Ramdala ecb Jemsjö Pastorat som prebende.
Bestämda gränser
Församlingarna emellan finnas för närvarande icke och en uppgörelsf i det afseende ar ännu beroende af vederbörande auetoriteter.
För lin*domens undervisningj hafva Stadens husägande innevånare, år iSaö, inköpt ett stort oell rymligt Skolhus af sten och försatt detsamma i beqvämt och prydligt stånd, med gymnastik-inrättningar för barnen och boningsrum för så val Rector som öfriga Skol-Lärare, hvarjemte ruin för en Apologist-Class är, på Gonsistorii förslag inredt, men som hittills icke kommit att begagnas, enär brist på fond till en ny Lärares aflöning hindrat inrätta wiet af en sådan lurdoms-class.
Denna Skola lemnar för närvarande utrymme för minst 80 Lärjungar; men antalet af de barn, som begagnat skolan, har vanligen ej öfverstigit 5o.
Orsaken härtill bör icke fördöljas vara brist på förtroende till den publika Skolundervisningen i dess närvarande skick, hvarföre ock ett icke obetydligt antal privata Skol-inrättningar linnas inom Staden, hvarest i synnerhet alla Ståndspersoners och Embetsmäns barn njuta undervisning, lör hvilket ändamål äfven flera förenat sig om privata informatorers hållande.
Icke desto mindre finnas flere andra publika Skolor, nemligen en vid Tyska Församlingen, sorn dock i sednare åren, i följd af tillfälliga förhållanden, varit nedlagd, samt inom Amiralitetet: Skepps-Gosse- och BambusSkolorna, hvarförutan Stadens Fattig vårds-inrättning underhåller en Skola,' der 80 Gossar och 4° Flickor Hjula undervisning efter Lancaster-method.
För att uppmuntra Fattigvårdens Skol-barn har den här i Staden inrättade S:t Michaels-Logen anslagit tvänne belönings-jettoner i Silfver ut hvardera könet, hvilka årligen utdelas, den lista December, till dem som utmärkt sig genom llit och sedlighet.
Stadens Fattigvårdsinrättning, hvars närvarande organisation härleder sig från år 1814, är en af de betydligare och kostsammare i Riket.
Ben är gemensam för Stadens alla tre församlingar, har för gemensamma tillgångar inköpta hus, och kostnaderna lill denna inrättnings årliga underhåll bestå dels af bidrag från Siats-verket till belopp af 3,000 R:dr, af Amirahtets-Krigsmans-Cassan i,oco R:dr samt dels tillfälliga och dels uttaxerade ,nkomster af Stadens innevånare till omkring 11,000 R:dr Banco.
Vid en l'!’ dessa sednare nyligen hållen öfverläggning rörande delta bekymmersamma ^111 Ue, bär det blifvit utredt: att endast under de.sista tio åren, från och 1832 till och med i83i, utgifterna uppgått till 121,835
R:dr 36 sk* 6 r:st, men inkomsterna endast till 111,458 Hide 24 sk.; ali inrättningen 6a sålunda, på denna tid, gjort en förlust af 10,377 frdr 6 sk. 6 rist Banco, som ingripit uti dess Capiial-fonder, hvilka, i följd af anslagens otillräcklighet, måst användas: att den fond, som på detta sätt blifvit helt och hållet medtagen, utgjort den så kallade arbetshus-fonden, samlad år i8r4, genom sammanskott af Stadens innevånare till belopp af 7,144 frdr 16 sk., deraf
Ami rall tets-Staterne hade tillskjutit endast 883 frdr, men Stadens öfriga innevånare hela återstoden, eller 6,361 frdr 16 sk., hvaraf Borgel skåpet ensamt utgjort 5,556 frdr; att fattigvården likväl, oaktadt detta tillgrepp af sina Capeder, i följd af tillgångarnas otillräcklighet, mäst successivt minska sina understöd, så att då till och med 1827 mellan 7 och 800 personer årli. gen njöto antingen underhåll eller understöd, lia deremot, efter denna tid, endast mellan 5 och 600 personer kunnat dermed förses; att för närvarande 665 njuta antingen dagligt underhåll eller blott understöd, inell att häraf ingalunda får slutas, att de fattigas antal förminskats eller att fattigvården för närvarande uppfyller sill bestämmelse, ty utom det att, i anseende till dess knappa tillgångar, det understöd som utdelas på långt när icke är motsvarande fattighjonens behof, bardet, vid anställda undersökningar, befunnits, att ett ytterligare antal fattiga och behöfvande inom Staden finnes af icke mindre än 792 personer» hvilka, oansedt deras behof, hittills måst lemnäs utan allt understöd, nemligen: Pauvres honteux ‘......... „ , , 66 Ålderstigna, bräckliga och till arbete oförmögna 114 Arbetsföra, men saknande arbetsförtjenst . . ,210 Minderåriga barn...........402^ Att likväl hvarken Liand dessa 792, eller de redan understödda 665 fattighjon äro inbegripna de i4o personer af Borgare-Classerna, som njuta understöd af Ivaline serskildta donations-fonder, bestående af Lundeska och Danielssonska Cassorna , till belopp den förra af 23,858 frdr 16 sk. och dea sednare af 20,617 frdr 17 sk. 4 r:st Banco.
Då man betraktar förenamnda betydliga antal tff nära 800 personer, som äro i behof af den allmänna välgörenheten utöfver de 665, som redan utgöra föremål derföre; att mängden af dessa sednare blott njuta en otillräcklig hjelp, som lindrar, men ej afhjelper deras nöd, och att bland berörde 800, hälften utgör minderåriga barn; så bör den omständighet icke vara oväntad, att, oansedt både Fattigvårdens och Polisens förenade omsorger, Stadens innevånare dagligen öfverhopas af liggare, hvilka framställa nöden och eländet i alla möjliga skepnader.
Och då få kunna helt och hållet tillsluta dea enskifta barmhertigheten för dessa olyckliga, men mången, som närmare känner fattigvårdens otillräcklighet, eller ledes af personlig välgörenhetshåg, lemnar på ett obemärkt sätt kanske vida större fattigbidrag än Sorn på honom uttaxeras, kan det med skäl antagas, att det fatligbidrag, som på detta sätt utgår af Stadens Innevånare, är, öfver hufvud räknadt, lika betydligt som det contanta i räkenskaperna synliga.
Ali Carlskrona bar en så betydlig fattigpersonal är en lika naturlig följd af härvarande förhållanden, sorn det är uppenbart, att Stadens öfriga innevånare ingalunda borde belastas med deras försörjande.
Af Stadens folkmängd, utgöras mer än 4000 personer af Kronans manskap samt deras hustrur och barn, nemligen:
Sjö Artillerister.............65o deras hustrur.............1 15 och barn...............117 Krono Jungman och Matroser ....... 36o hustrur ...............69 barn..................
r 882 Krono Timmermän....... 356 hustrur...... 279 barn ......... 5n __i Ilo Andra Varfsarbetare...........282 570 deras hustrur och barn . .
Afskedade af Kronans arbetare och manskap deras hustrur........... och barn ............
Enkor efter aflidne
Kronans manskap .
. deras barn.
........... i93 376 55 31 29 246 38?
533 85 r 115 Summa 4i°3 personer. — 64 — Hela denna folkmassa är af Kronans gage, eller publika pensions-utdelningar, endast lif närd för dagen och måste således, så snart samma gage upphör, blifva verkliga fatiighjon, åtminstone i den män egen arbetskraft är otillräcklig till förvärfvande af lifsbergning eller tillfälle för dess användande saknas.
Flottans Underofficerare med deras hustrur, enkor och barn, utgörande säkerligen 5oo personer, befinna sig ock vanligen i så fattiga vilkor, att, vid männernas död, enkor och barn blifva fattighjon; och när härtill kommer, att Kronans ofvanomförmälte manskap och arbetare äro, i följd af sin tjenstgöring, ofta blottställde för vådliga händelser, hvarföre ock antalet af Enkor och barn, som sakna husfaders-vård, är så betydligt; så torde det vara lätt begripligt icke allenast hvari de förhållanden bestå, som vålla att Carlskrona Stad, mer än någon annan, är besvärad af en kostsam och betungande Fattigvårds-inrättning, utan äfven att Staten, genom hvars inrättningar dessa förhållanden uppkommit, har en oeftergiflig förbindelse, större än Stadens j alt afhjelpa de olägenheter, som deraf härflyta, förmedelst ett större bidrag till de fattigas underhållande eller besörjande af sådana anstalter, hvarigenom fattigförsörjningen minskas.
Huru fattigförsörjningen kan och bör på lämpligare och ändamålsenlig gare sätt organiseras, är ett ämne, hvarom jag serskildt hos Eders Kongl, Maj:t arnar göra underdånig framställning, grundad på Stadens Innevånares beslut och yttrade önskan; men att den icke är verkställbar utan betydligare anslag af publika medel, helst de ökade kostnaderne icke billigt vis kunna fordras af stadens redan nog båldt betungade innevånare, anser jag böra bär i förväg anmärkas.
På sätt förra FemårsBerältelsen omförroäler, bar en Spar-Bank blifvit inrättad den irsta December 1826, lili hvilken 5yt personer då hade gjort insättningar till ett belopp af 5,816 H:dr 8 sk.
Denna inrättning har sedermera fortgått med oafbrutet förtroende.