Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskotts förberedande åtgärd öfverlemna de yttranden och förslag, som af i Nåder förordnade Committerade blifvit afgifne till StyrelseYerkens förändrade organisation; så har Stats-Utskottet skolat vördsamt hemställa, om icke följande, dels till Stats-Utskottet allena, dels till gemensamt yttrande med annat Utskott remitterade Motioner, som med berörde ärende står i ett mer eller mindre direct sammanhang, måge till det särskildte Utskottet få öfverlemnas, nemligen: 1 roj) Herr Phintzénskölds Memorial om tillökning i lönernas antal inom Stats-Expeditionerne af Konungens Cancellie. 2:0) Herr M. Bagges Memorial, om förbättring i arfvode! för Ledamöterne i Rikets allmänna ärenders Beredning. 3:o) Herr Z.
Danielssons Memorial, om indragning och upphörande af Förvaltningen af Sjöärenderne. 4:o) Riksdags -Fullmägtigen Anders Hinricssonsj från Stora Kopparbergs
Län, Memorial, om indragning af BergmästareÄmbeten och Bergs-Tings Rätter. 5:o) Riksdags- Fullmägtige Anders foac/umssonSj från Östergöthlands- och Nils Stats-Utskottets.
Ii et änkan elen. 413 Håkanssons, från Kronobergs
Lön, särsk ild Le Memorialer om jemkning, förändring eller indragning af Biskoppars och.
Domprostars Lönevillkor.
G:o) Herr Ambr. Bergmans Memorial, angående indragning af öfverflödiga Ämbeten och Tjenster; varandes alla dessa Motioner remitterade endast till Stals-Utskoltetj och 7:0) Herr Prosten, Doctor Stenhammars till Stats- samt Allmänna BesvärsOeconomie-Utskotten remitterade Memorial om indragning af Ämbeten och Tjenster, och afvaktar Stats-Utskottet härgm Biksens Högloft.
Stockholm den 2g Mais 18^3.
N:0 77.
Anköm elen i April 1823.
Utlåtande ofver af åtskillige Ledamöter inom Högv- PresteStåndet våckte Motioner om Lönförbåttring för Krono-Beijeningen på Gottland och i Bohus Lån, samt om befrielse för Krono-Betjeningen i allmänhet från deltagande i Tryckningskostnaden af Landshöfdingarnes Kungörelser - /J14 Stats-Utskottets Betänkanden. skottet fått emottaga anföranden af åtskilige bland Ståndets ledamöter, afseende förbättring i Krono-Beljeningens Lönevilkor, innefattande desse anföranden hufvudsakligen: af Herr Prosten Herlitz 3 att Krono-Betjeningen på Gottland befunne sig högst vanlottad, då Kronofogdarne derstädes ej skulle ega i Lön mera an 5o R:dr indelat, hvaremot deras vederlikar i andra Provinser åtnjuta indelde Löner från 100 till och med i5o
R:dr och som mängden och vigten af de befattningar, hvilka åligga Kronofogdarne ej voro mindre pä Gottland, än annorstädes, har Herr Prosten hemstält att enahanda Löningsförmåner jemväl måtte förunnas dem , som deras Vederlikar i öfriga delar af Riket ega sig till— lagde; af Herr Prosten Linderotj att Lönförbättring jemväl borde tilläggas Kronofogdarne uti Götheborgs och Bohus Län på de skäl, att de dem anslagne Löner vid Indelningsverket upprättande väl blifvit anvisade i Jordeboks- och Hemmans-räntor till lika belopp i ziffran som för KronoBetjeningen i andra orter eller det kallade gamla Sverige, dock med den skillnad att Lönerne i öfrige orter utgått in natura, men i Bohus
Län endast med penningar utan förvandling genom Markegångsberäkning: hvilken olikhet i början icke varit menlig för Löntagarne, men i följande tider Preste-Ståndet har Stats-Ut - Stats-Utskottets Betänkanden. f\
15 undergått den väsendtliga förändring, att Jordebokspersedlarne höjt sig mångdubbelt mot de vid Indelningsverket dem åsatte priser, och baft den påföljd, att Kronofogdarne i Bohus
Län ej njöto mera än 226 R:dr 32 sk.
B:co samt Häradsskrifvare endast 142 R:dr 32 sk.
Contant, då deremot desse Tjenstemän i Elfsborgs
Län erhöllo, de förre omkring 1000 R:dr och de sednare 6‘oo R:dr, hvarföre Herr Prosten föreslagit det Krono-Betjeningen i Bohus
Län måtte tillgodonjuta de dem såsom
Lön an,slagne persedlar förvandlade i penningar efter Länets Markegång, och af Herr Prosten Doct.
Stenhammar : att då de nu föreslagne
Lönförbättringar troligen icke kunde beviljas under Statsverkets nuvarande knappa tillgångar, föreslog Herr Doctorn deremot, det Krono-Betjeningen måtte befrias från allt bidrag
Lill tryckningen af Landshöfdingarnes Ämbets-IiungÖrelser, hvilka, bestående uti efterlysningar, underrättelser för Länens Innevånare om Stämmor, Mantalsskrifningär m. 'ra. mäste till flere hundrade exemplar i Länen utgå, hvartill H:r Doctorn ansåg kostnaden böra af Statens medel bestridas.
Stats-TJtskottet har lemnat behörig uppmärksamhet åt dessa frågor, och beträffande den af Prostarne Herlitz och Linderot föreslagna Lönförbättring för Krono-Betjeningen på Gottland och i Bohus Län; så /J i G Stats-Utskottets Bebänkatid&U'. ehuruväl sadan olikhet i Krono-Betjeningens aflöning tili serskilde orter sig företer, att jemkning deruti synes nödig, kan Stats-Utskottet innan förslag till en allmän reglering blifvit upprättadt, i den ordning frågan nu blifvit vackt, icke tillstyrka någon åtgärd dervid af Riksens Högloft.
Ständer, utan lärer det bora ankomma på Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande att hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan om den jemkning i aflöningsvilkoren som må finnas nödig, då Kongl. Maj:t efter föregången pröfning afbehofvet lärer täckas ärendet till Riksens Ständer öfverlemna; Börandes Stats-Utskottet härvid upplysa, att K f o ilo-Betje n ingen i Bohus Län, såsom Herr Prosten Linderot uppgifvit, uppbära sine indelde Löner utan förvandling, att Krono-Betjeiiingen i Skåne och Blekingen åtnjuta Contante Löner och Kronofogdarne på Gottland, utom 5o R:dr indeldt, jemväl 5o
Rfdr i Contant, samt att för öfrigt af dell indelte aflöliingen är till beloppet olika i särskilda orter.
Hvad åter angår den af Herr Prosten Doct.
Stenhammar föreslägne befrielsen för Krono-Betjeningen att bekosta tryckningen af Laiidshöfdingarnes Ämbets-Kuiigörelser, så får Stats-Utskottet deröfver meddela enahanda yttrande* som det Stats-Utskottet. vid sista Riksdag linder d. 17 Jan. 1818 i anlett - Stats-Utskottets Betänkan den.
4*7 anledning af härom vacht fråga, afgaf, att Utskottet väl inser, att ifrågavarande tryckningskostnad, som i allmänhet vidkännes af Krono-Betjeningen, medförer en känbar utgift, derifrån befrielse skäligen kan önskas, så vidt det angår de Kungörelser, som uti egentliga Ämbetsärender utfärdas; men Utskottet är ej i tillfälle att beräkna det belopp af Statens medel, som för denna kostnads bestridande kan erfordras och anser frågan härom icke kunna lämpligen i annan ordning komma till handläggning, än efter Landshöfdingarnes derom tillgörande underdåniga anmälan hos Kongl. Maj:t, derigenom förhållandet i alla Länen må varda uppgifvet och ett generellt förslag upprättadt till grund för ärendets närmare bedömande.
Stockholm d. 29 Martii 18a3.
Ankom den t April j8a3.
Utlåtande, i anledning af Herr P. U. Huldbergs
Memorial, om Wadstena Kloster-Kyrkas öfverlåtande åt Stads- och Landsförsamlingen derstädes.
Mod åberopande af 25 §. uti Riksdagsbeslutet, d. 21 Julii 1818, deruti Riksens 4.de Sami. 27 4i8 Stät s-Vt skottets Betänkan den.
Ständer förklarat deras önskan vara, att ett ordentligt Contract måtte upprättas med Wadstena Stads- och Landsförsamlingar om öfvertagande af den så kallade KlosterKyrkan i Wadstena, hvarefter frågan om det bidrag af Staten Församlingarne äskat, såsom vilkor för detta öfvertagande, skulle till pröfning förekomma, har Riksdags-Fullmägtigen för Wadstena Stad, Herr P. U. Huldbergj uti Memorial, som Vällofl. Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet remitterat, anhållit, att sådant Contract nu måtte uppgöras i emedan Församlingarne voro benägne att emottaga denna Kyrka på de af dem förut i underdånighet uppgifne vilkor, nemi. att de jemte Kyrkan erhålla de 5ooo R:dr, som influtit för Kyrkans försålde
Tak, rättighet till en Collect och Stambok öfver Riket, fri Disposition af Stadens Kyrka samt tillstånd att i stället för uppbyggande af ett kostsamt Torn få uppföra en Klockstapel.
Härvid har Stats-Utskottet inhämtat, alt sedan, på Wadstena Stads och S:t Pehrs > dermed förenade Landsförsamlingars underdåniga ansökning, Kongl. Maj:t genom Nådig Resolution d. 18 Febr. 1817 bifallit, att Wadstena så kallade Kloster-Kyrka skulle till dem öfverlåtas, dock i det skick den befmnes, samt utan något anslag af Kongl. Maj:ts och Kronans medel till dess inredning och framtida underhåll, men Stats-Utskottets Betänkanden. 4 !.9 Församlingarné sedermera uti en af Landshöfdingen och Dom-Capitlet i Linköping insänd och med förord beledsagad ytterligare ansökning i underdånighet anhållit, icke allenast att Stambok och Collect öfver hela Riket måtte dem beviljas till insamlande af understöd för Kyrkans iståndsättande med inredning och Tornbyggnad, utan ock att för sådant ändamål
Nådig proposition kunde göras Riksens Ständer, om utbetalning till Församlingarné af den Summa omkr. 5ooo R:dr B:co, som vid den å Kyrkan företagne reparation, öfverblifvit på de genom försäljning af hennes, fordna Koppartak till Stats-Verket influtna medel, hvaremot
Församlingarné ville åtaga sig och efterkommande Kloster-Kyrkans framgena sorgfälliga vårdande och underhållande, så beviljade Kongl. Maj:t under den io Dec. berörde år, Församlingarné för Kyrkans emottagande, med vilkor att ansvara för alla reparationer och dess iståndsättande, den begärde Collect och Stambok, samt beträffande återstoden af de för Koppartaket influtne medel, öfverlemnade frågan till Riksens Ständers Stats-Utskotts åtgärd, hvarefter Riksens Ständer, uti underdånig Skrifvelse, af d. 9 Maji 18 r8, yttrat sig val hafva funnit, att, då Wadstena Kloster-Kyrka , såsom en märkvärdig fornlemning, framdeles så väl som hittills borde af Staten vårdas och hållas vid magt, skulle detta åliggande lämpligen och med minsta tunga 420 Stats-Utskottets Bétänkanden» för Stats-Verket kunna uppfyllas genom det ofvannämnde Församlingar, på sätt Kongl.
Maj:t i Nåder tillåtit, öfvertoge Kyrkan till begagnande, med förbindelse, att på sin egen bekostnad sätta henne i fullkomligt
Stånd och framgent behörigen underhålla, emot det att Stats-Verket, i ett för allt, utbetalte den äskade Summan af omkring 5ooo R:dr.
Men som desse ÖfverskottsMedel ingått och blifvit bland Stats-Verkets tillgångar, år 1811, uppförde, så att nytt anslag för en sådan utbetalning fordrades, samt hvad Församlingarne i den delen begärt, icke kunde å Statens sida vara någon skyldighet, ansågo Riksens Ständer ett ordentligt Contract, hvarigenom Församlingarne åtaga sig Kyrkans försättande i fullkomligt skick och dess framtida underhåll, böra uppgöras och af Kongl. Maj:t i Nåder gillas, förr än några Medel härtill beviljades, heldst på antagligheten af Contractsvillkoren berodde huruvida Summan måtte anslås; i följd hvaraf Riksens Ständer icke kunde åt detta ärende lemna någon åtgärd innan ett slikt Contract vöre uppgjordt, prÖfvadt och godkändt.
Enär ärendet nu hefinnes i samma skick, som vid sistförflutne Riksdag, så att det förbehåll Riksens Ständer då gjorde, om ett ordentligt Contracts upprättande öfver Församlingarnes åtaganden att försätta Kyrkan i fullkomligt skick och den framdeles un - Stats- Utskottets Betänkanden.
4a i derhålla, och hvilket borde hafva vunnit Kongl. Majrts
Nådiga sanction, förrän någre Medel härtill kunde beviljas, icke ännu vunnit verkställighet, lära Riksens Högh Ständer ej eller för närvarande finna någon åtgärd häråt bör lemnäs; men Stats-Utskottet hör likväl yttra den förmodan, att, om bland Contracts-vilkoren, deraf RiksdagsFullmägtigen nu yrkade förmåner beviljas Församlingarne, att i stället för en kostsam Tornbyggnad, få uppföra Klockstapel, samt att få fritt disponera den gamla Kyrkan, deras begäran att af Stats-Verket utfå den Summa eller omkring 5ooo R:dr, som för Kyrkans sålde Koppartak öfverblifvit efter verkställd Reparation, derigenom synes böra förfalla.
Hvilket vördsamt hemställes till Riksens Högloft.
Stockholm d. 29 Martii 1823.
N:0 79.
Ankom den 4 April i823.
Riksens Hoglofl.
Ständers Statsoch Banco-Utskotts
Utlåtande, i anledning af den del uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ytterligare anslag till fullbordande af Gotha Canal, som rorer CanalDirectionens anhållan, att nu genast få uti Rikets Stånders 4?2 Stats-Utskottets Betänkanden.
Bank, å Bolagets vägnar lyfta de af detta års förut anslagne Byggnads biträde, återstående 200,000 Rd., utan att behöfva förut hafva infordrat den sista Actie-insåttningen, som Rikets Stånders Beslut år 1815 utsätter inom utgången af innevarande år 1823.
Uti den af Kongl. Maj:t till Rikets Ständer, under den 27 sisth Febr. aflåtne och af samtlige Riks-Slånden, till gemensamt utlåtande af Stats- och Banco-Utskotten, remitterade, Nådiga Proposition, angående ytterligare anslag till fullbordande af Götha Canal, har Kongl. Majit, som i afseende på sjelfva Canal-arbetet föreslagit Rikets Ständer, att anvisa nödige Medel till dess fullbordan i en ordning, som jemförelsevis förenade minsta kostnad med minsta tidsutdrägt, derjemte till Rikets Ständers bepröfvande och afseende öfverlemnat åtskilige af Canal-Directionens, å Actie-egarnes Tagnar, hos Kongl. Majit i underdånighet gjorda framställningar; samt i afseende på en af dessa, rörande vigten deraf att Directionen berättigades, till högst nödiga förberedelser, för det löpande årets arbete, nu genast å Bolagets vägnar, i Rikets Ständers Bank lyfta de af detta års förut anslagne Bygguadsbiträde, återstående 200,000 Stats-Utskottets Betänkaiulen. 42^ R:dr, utan att
Directionen förut Lehöfde infordra den sista Åctie-insättning, som i8j5 års beslut inom detta års utgång föreskrifver, men om hvilken betalnings-termins förflyttning till nasta år Directionen, å Bolagets vägnar, anhållit* särskildt i Nåder fästat Rikets Ständers uppmärksamhet uppå angelägenheten, att denna fråga varder, oberoende af hufvudsaken, skyndsamt företagen och afgjord; så vida årets arbete skall efter den föreslagna planen kunna utföras, och en för hela återstående Byggnaden menlig verkan icke uppkomma.
Stats- och Banco-Utskotten hafva väl ansett sig, vid det första sammanträde, som varit egnadt till öfverläggningar, i anledning af, så väl den till Utskotten remitterade Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående de af en tillförordnad Committé utarbetade Betänkande!! om reglering af Rikets penningeverk m. m., som ock de, i öfrigt till samfäldt behandlande af begge Utskotten öfverlemnade frågor, dels rörande enahanda ämnen, som den Högstberörde Nådiga Skrifvelse omförmäler, dels om understöd, genom anslag af Lån eller andre biträden, för åtskilligc större företag till industriens befrämjande, för visse näringsgrenar i allmänhet, eller enskilda vinstgifvande inrättningar, utaf fonder, om hvilkas användande Rikets Ständer hittills i sammanhang med besluten rörande Pen - 4M Stats-Utskottets Betänkanden. ningeväsendets reglering vid hvarje Riksdag meddelt sine förordnanden; böra stadga den ordning för fortgången af sine arbeten till en fullständig och sammanhängande Utredning af dessa på Utskottens handläggning beroende ämnen att icke, utan särskilde förekommande anledningar, förr än efter det de väckta frågorne, om väsendtliga förändringar i organisationen och bestämmelsen af Rikets Penningeverk, hunnit, att, åtminstone inom Utskotten, bestämdt afgöras, till pröfning borde förekomma hvad som blifvit begårdt eller föreslaget rörande användandet af Medel, hvari tillgången så hufvudsakligen berodde, på det, som i det förstnämnda afseendet kunde blifva beslutadt; och lära således Utskotten, i följd af denna grund för ärendernas ordentliga behandling, till hvilkens fastställande inom sig Utskotten, utan egen fullkomlig öfvertygelse, alt ett nöjaktigt resultat af öfverläggliingarne dess förutan ej vore att ernå, ej heller saknat anledning af åtskilige Utskotten till— handakomne anföranden inom Riks-Stånden; ännu icke på någon tid lomme i tillfälle , att öfver den Kongl.
Proposition om Götha Canal-arbetes befrämjande, hvilken fråga , såsom erfordrande de betydligaste Summorne, ostridigt intager första rummet bland dem, som beträffa de för Rikets Ständer möjligen till anslags beviljande tillgänglige Fonder; afgifva ett till alla delar fullständigt utlåtande; Men Utskotten hafva icke destomindre trott sig, så väl med tillbörligt under - Stats-LJtskottets Betänkanden.
4^5 dånigt afseende å den anmaning oftanämnde Kongl. Majrts Nådiga Proposition innehåller, som i hetragtande af ögonblickets ovedersägliga kraf och ärendets särskilda beskaffenhet höra utan uppehåll stadga, och tili Rikets Ständers upplysta ompröfvande särskildt öfverlemna, sina tankar öfver Götha Canal-Directions härofvan berörde anhållan, i hvad den rörer det för innevarande år inträffade särskildta förhållande.
I detta afseende hafva Utskotten inhemtat, att, genom Rikets Ständers åren 1815 och 1818 fattade Beslut, rörande fortgången och befrämjandet af Götha Canal-arbete, blifvit i egenskap af vilkor, hvarförutan det såsom Byggnads-biträde från Banken beviljade anslag af 3oo,ooo R:dr årligen, till och med 1820, eller det år, då nästa Riksdag derefter infölle, icke för något år finge af Canal-Directionen, å Bolagets vägnar, lyftas, stadgadt, att den förrättade
Revisionen dessförinnan skulle hafva för det näst föregående året intygat Byggnadens fortsättning med full drift efter den faststälde planen, samt derjemte att af det tecknade Actie-Capitalet blifvit, i den ordning Reglementet föreskrifver, infordrade de insättnings-proCent, hvilka för hvarje år af Rikets Ständer blifvit bestämde, på sätt, att sista io.‘de delen af ActieCapitalet borde infordras år 1823.
Föremålet för den begäran af CanalDirectionen, som nu särskildt Rikets Ständers bepröfvande underställes, beträffar, 436 Stats-Utskottets Betänkanden. då den från de i öfrigt gjorde, i sin enkelhet, afskiljes, i enlighet med hvad som blifvit närandt, endast frikallelse från det sednare af ofvannämnde vilkor, i anseende till det nu i år återstående sista lyftningstillfållet af detta vid förra Riksdagar anslagna Byggnads-biträde, på det att Directionen må, utan saknad af nödige tillgångar till de för arbetets fortsättning instundande Sommar nödige förberedelser, kunna afbida, hvad Rikets Ständer framdeles kom me att besluta, i anledning af de flera andragandenDirectionen trott sig i öfrigt böra, å Bolagets vägnar, framställa; och hvaribland äfven förekommer det om ändrad inbetalnings-termin af Actie-Capitalets sista ännu återstående andel.
Och förenade
Utskotten tveka så mycket mindre att tillstyrka, det, genom beviljande af en dylik frikallelse, hela saken måtte bibehållas uti sitt nuvarande fullkomligen oafgjorda och på Rikets Ständers bepröfvande till bifall eller afslag beroende skick, som, af de föreskrifter, genom hvilkas bestämmande, såsom vilkor för det årliga Byggnads-biträdets utlemnande, Rikets Ständer velat, vid ett äfventyr af icke mindre än hela CanalYerkets afstadnande, tillförbinda Bolagets
Direction, att noga uppfylla hvad den fått sig af Rikets Ständer förelagdt, för närvarande ingen mera återstår ouppfylld, än den, genast, om så skulle erfordras, lätt åstadkomna, men, utan ändring af något - Stats-Utskottets Betänkanden.
427 nuvarande förhållande, lika lätt uppskjutna, Formaliteten af en allmän Kungörelse i Tidningarne, angående upptagandet afen Insättning, om hvars fullgörande, i behörig ordning säkerhet i alla fall ej förr, än efter en längre tids förlopp står att vinna.
Ständer hemställa alltså förenade Utskotten, att det må vara tillåtet för Götha Canal Directionen, att, med uppskjutande af den till detta år utsatte sista Actie-inhetalningens infordrande, intill dess Rikets Ständer sig öfver CanalDirectionens, i sammanhang med åtskillige andre, till Kongl. Maj:t ingifne, och af Kongl. Maj:t till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemnade, framställning, rörande ändring af terminen för berörde inbetalning, slutligen utlåtit: likafullt, i mån af hvad Directionen kan finna för Canalärbetets bedrifvande, efter den fastställda Planen, oundgängligt, å Bolagets vägnar, uti Rikets Ständers Bank lyfta de af det redan anslagna Byggnads-biträdet återstående, Tvåhundrade Tusende R:dr B:co; livarom, i händelse af Rikets Ständers bifall dertill, Banco-Utskottet torde på Rikets Ständers Fullmägtige i Banken till deras efterrättelse förständiga.
En Ledamots yttrade särskilda mening varder uppå dess begäran bifogad.
Stockholm den 2 April 1823. 428 Stats-Utskottets Betänkanden.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Rikets Hogl.
Stånders sammansatte Stats- och BancoUtskott den 2 April 1823. S. D. Vid öfverläggningen i afseende på det Utlåtande, som till Rikets Ständer kommer att afgifvas,i anledning af den del af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition angående ytterligare anslag till fullbordande af Götha Canal, som rör Canal-Directionens anhållan, att nu genast få uti Rikets Ständers Bank lyfta återstoden af redan anslaget Byggnads-biträde för detta år, aflemnades af Herr Jacob Linström följande skriftliga yttrande: ”Då Rikets Ständer vid de 2:ne nästförutgångna Riksdagarne stadgat, såsom ett oeftergifligt vilkor för det beviljade penninge-bidraget, att
Actie-inbetalningen skulle vara infordrad innan anslaget för innevarande år får utbetalas, är och blir det min tanka, om Rikets Ständers Beslut skall respecteras i ena fallet, det också bör respecteras i det andra.
Vi hafva oss nogsamt bekant, huru som Canal-Bolaget, eller må hända rättare sagdt, dess ständige Representanter, allt ifrån år i8i5 uppstegrat sina anspråk , och äfven till en så hög grad misskänt all Samhälls-Ordning, att, i Bolagets namn, blifvit till Regeringen ingifven Stats-Utskottets Betänkanden.
429 en formlig Protest emot Rikets Ständers vid sista Riksdag fattade och af Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerade Beslut, i afseende på Canal-Bolagets ramlade Discont.
För min del skulle jag tro det vara ganska tillbörligt, att när Bolaget allt ifrån 1815 års Riksdag fört ett så högt språk och beständigt pockat på rättigheter och förmåner, som aldrig blifvit af Rikets Ständer utlofvade, Bolaget en gång får begrepp derom, att skyldigheter å Bolagets sida också måste fullgöras.
Jag vill härvid tillägga, att om Actie-egarnes anhållan nu skulle beviljas, hafva vi, fastän indirecte, medgifvit, att den återstående Canalen skall byggas icke med Actie-egarnes utan med Bankens penningar; — enär på hvarje Actie å 100
R:dr icke skulle komma att utgå ur Actie-egarnas fickor mera än en R:dr i St. f. 10 R:dr.
Det yrkas väl, att Staten skall hafva uti Privilegium garanterat Actie-Egarne 5 proCents Ränta under Byggnads-åren, men detta påstående saknar all grund.
Uti privilegierne säges endast, att icke mera än 5 proCent af Discont-vinsten skulle fu utdelas åt Aclie-egarne, och hvarigenom man velat förekomma den möjliga och icke otroliga händelse, att man annars fastställt en så stor utdelning, att sjelfva Canal-arbetet blifvit lemnadt åt sitt öde och ej i manna-ålder kommit alt fullbordas. 43o Stats-Utskottets Betänkanden.
Man hör idkeligen upprepas, att icke en förväntad Discont-vinst, utan ifren att befrämja ett patriotiskt företag, skall föranledt den stora och hastiga Actie-teckningen.
Må det förlåtas mig, om jag hyser en annan öfvertygelse.
Det vore endast i vådans stund man skulle kunna förvänta en så starkt lågande Patriotism, att medborgare skulle på Fäderneslandets Altare offra sista skarfven af sin förmögenhet, och jag har således all anledning tro att en hvar, som sträckt sin Actie-teckning längre, än hans tillgångar kunnat medgifva, endast speculerat på Discontvinst, och att verkligen bemedlade, som engagerat största delén af sin förmögenhet uti Actier, äfven varit Speculanter, icke allenast på Discont-vinsten, utan ock på andra fördelar, som kunde skördas både af Disconten och sjelfva Canal-anläggningen.
Emedlertid vill man framställa desse Actie-egare såsom föremål för det ömaste deltagande, och man vill att Landet skall påläggas en ständig beskattning, för att godtgöra deras misslyckade speculationer.
Om Canalen icke kan gifva någon behållen afkastning, utan Actierne blifva nonvaleurer, så kan jag icke finna, att sjelfva National-förmögenhelen härigenom skulle komma att förminskas.
Stats-Vtskottets Betänkanden.
431 Det var en tid då Actierne uti det så kallade gamla Ostindiska Compagniet egde fullt värde, men icke har man yrkat, att Nätional-förmögenheten blifvit förminskad derigenom, att desse Actier blifvit nonvaleurer.
Vid Redactionen af det projecterade Betänkandet torde det tillåtas mig, att äfven framställa en anmärkning.
Der säges på ett ställe, att Bolaget i allo uppfyllt sine åligganden.