Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Stats-Utskottet under den i6:de sistlidne Februarii, afgifvit dess Förslag till Inkomst» Titlarnes beräkning uti den nu uprättande FiksStaten, hafva åtskillige Anmärkningar dervid inom samtlige Fespective Fiks-Standen blifvit gjorde , hvilket föranledt till ärendets återremitterande; I anledning hvaraf Stats-Utskottet får dess utlåtande meddela.
Under ett generelt bedömmande af det afgifne Förslaget, har Herr Grefve Mörner, Adolf Göran, yitrat tvifvelsmål dels om riktigheten af beräknings grundernes bestämmande fpr InkornstTitlarne, dels ock om behörigheten af visse Titlars uptagande i Förslaget.
I förra afseendet liar blifvit anmärkt, att beräkningen skett efter ett medium af olika år, eller från och med 10 till och med 3. år, ehuru, efter Herr Grefvens tanka, beräkningen bort upgöras efter 5 års medium, eller den tid, lrvarinnom Fägli ma Fiksdag bör inträda.
I senare omständigheten åter är endast anfördt, att åtskillige Titlar skola vara för obetydlige att förtjena upmärksamhet.
Att beräknings-grunderne måste stödja sig på medium af olika antal år, ligger i sakens natur.
Visse Inkomster äro af den beskaffenhet, att en längre tid sjemförelse huru de utfall Stats- Utskottets Betänk anderi. lit lemnar det sannolikaste Resultat.
— För andra ater, hvilka äro beroende utaf förändring af gällande Författningar med mera dylikt, lärer detta Resultat säkrast igenfinnas örn härvid håfve s afseende ä förhållandet under den kortare tid då följderne af sådane förändringar visat sig.
Utskottet får för öfrigt anmäla, att lika beraknings-grunder med de af Utskottet nu antagne, blifvit följde allt sedan 1809 års Riksdag; Och då de samma vid aila påföjande Riksdagar blifvit ytterligare granskade och bibehaline är, efter Utskottets tanka, ingen anledning till tvifvelsmål om deras vidare pålitlighet.
Oaktadt all möjlig forskning har Utskottet icke kunnat uptäcka någon Inkomst-Titul, som, då ifrågavarande Förslag aflemnades, bordt derifrån uteslutas, och det så mycket mindre, som Utskottet icke känner något Riksens Ständers Beslut, som till sådant uteslutande föranleder; Och, skulle under Riksdagens lopp, förordnande härom meddelas, kommer detsamma att iakttagas vid den slutliga handläggning af StatsRegleringen, hvilken Utskottet åligger.
Utskottet kan, för sin tiel, icke medgifva; att en säker inkomst bör från Staten uteslutas på den grund, att den till sitt belopp är obetydlig- •— Detta behandlingssätt skulle nödvändigt förutsätta, att den summa vore bestämd, sorn i sådant fall borde anses tillräcklig för Tittulns uptagande; men hvarom ej något finnes stadgadt.
Då det i öfrigt ålegat Utskottet, att för Riksens Höglofl.
Ständer framlägga en fullständig öfyersigt af Rikets alla Intrader, hade Utskottet minst förmodat anmärkning derom 694 Stat$-Ut$ftottets Betänkanden. blifva framstäld, att Utskottet, sin pligt likmätigt, fästat lika upmärksamhet viii Titlar af större eller mindre betydenhet, Uti Vallöf!. Borgare- och Hedervärda BondeStånden hafva anmärkningar blifvit gjorde; att Roteringsfrihets-afgifte nför visse Bergslager samt andre orter, Passevolance-medlen, vacance medlen fdr ledige nummer vid indelta Armeén, »altpetter-medlen samt Eesparingarne a allmänna Indragnings-Staten icke blifvit i Börslaget upforde, I anledning häraf får Utskottet uplysa att, utom Nerikes Bergslag, hvars Extra Roteringsvacance-afgift är uptagen i ansta puncten af förslaget, utgöra de öfrige Bergslagerne i allmänhet verklig
Rotering eller också betala vacanoeafgift, hvilken, jemte vacnce-afgiften för Extra Boteringen på andra orter i Riket redovises på sätt här nedan omnämnes; att Passevolance-med. len, hvilka med 8 R:dr på hvarje Hemman utgå och användas till indelta Arméens underhåll och öfrige behof vid möten , icke komma Stats-verket till godo, utan inbetalas till Kongl, Kr igs-Colleg ium, sorn derföre redovisar: samt att några ständiga vacancer uti indelta Arméen för Stats-verkets räkning icke finnas; hvadan någon inkomst deraf icke varit att påräkna, Hvad Saltpetter-medlen beträffar, är dermed enahanda förhållande, som i afseende på Passevolance-medlen är anfördt, att nemligen, O de icke ingå till Stats-verket.
At serskildte utsedde Comiterade har Kongl.
Maj:st i Nåder uppdragit förvaltningen och redovisningen af Saltpetter-Fonden; Och hafva Räkenshaperne Stats-Uiskottets
695 deröfver blifvit granskade af sist församlade Herrar Revisorer till Siats- Banco- och RiksgäldsVerkens öfverseende, hvilket af deras Berättelse närmare upplyses.
I fråga om Besparingarna på Allmänna Indragnings-Staten, får Utskottet upplysa, att, då Biks-Staten viri hvarje Riksdag regleras, upptages Allmänna Indragnings-Staten bland Utgifterne till det belopp hvartill den genom indragningar hunnit blifva reducerad.
Detta belopp blifver då ett bestämdt Stats-anslag intill nästa Riksdag, och hvad under tiden indrages, anses lika nied andra IJtgifts-Titlars Besparingar, hvilka af Kongl. Majit, enligt Riksens Ständes förordnande, disponeras.
Någon särskild InkomstTitul utaf desse slags
Besparingar har sålede* ej kunnat i Förslaget uppföras.
En Eedamot inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har hemstält, om icke} till lättande af Räkenskaperne, alla Inkomst-Suminorne kunde slutas med decimaler och således endast jemna iooo:de eller åtr.iindstone lootdetal utföras?
Men häremot förekommer, att en del Tittlar gifva mindre inkomst än rooital, och åter en annan del äro af den beskaffenhet, att de på rundstycket kunna bestämmas; Och då således enahanda behandlingssätt för alla Inkomst-Titlarnes uppförande ej är användbart, kan Utskottet icke gifva anledning till bifall å hvad i denna omständighet blifvit föreslagit.
Utaf Herr Professoren Doctor Wikman är uppgift begärd å medium af 5 års Öfverskottsinedel.
— I anledning hvaraf Utskottet skolat, upplysa, att desse medel uppgått: 6g6 Stats-Vtskottets
Betänkande»1 för år 1812 till - - - - 812,027 16 gi hvaraf Medium blifver 1,074,34g R:dr 24 ski 3 r.-st.; hvilket, i fall de föregående årens Inkomster varit i Riks-Staten beräknade lika med dem för år 1816, ej utgjort mera än 3,050,788 R:dr 4 sk. 7 r:st.
Da Siats-Utskottet nu yttrat sig öfver de Allmänna Anmärkningar och anföranden, som vid dess aflemnade ifrågavarande förslag blifvig gjorde, går Utskottet att besvara de speciella Erindringarne deremot, i den ordning, de Titlar i Forslaget förekomma, hvarvid dessa Erin* ringar skett.
Beträffande således först Ordinarie Räntan; så har Herr Grefve Mörner dervid anmärkt, att den skall b ifvit för högt upptagen såsom grun* dad på en medel-beräkning af 6 år, eller i~ från och med igJi till och med år 1816; under hvilken tid antingen krig eller missvext inträffat, som i betydfg mon verkat på Markegångs- prisen hvilka nu borde förväntas blifva i aftagande, sedan de verkeliga olyckor upphört, som föranledt uppjagandet deraf liittils.
Utskottets förslag upplyser, att ett års medium af den influtne ordinarie
Räntan för ifra-' gavarande 6 år, rätteligen utgör 3 9 7,55» R.‘dr 18 sk, 2 rist. men att detsamma vid beräknin - 1813 1814 1,584,475 3 7 — 891,405 17 i1, 379,89° 38 — 7°3,947 45 4- 1815 samt 1816 Summa 5,371,747 10 Stats-Utsholtets
Betänk andert. 6 97 gen blifvit nedsatt till 378,619 R:dr jost pä den grund , att höga Markegångar under tiden inträffat.
Den i denna del gjorde anmärkning , Ilvars ändamål redan är uppfylt, torde altsä förfalla.
Enär medium af afrads Spannemälen för 10
Sr uppgår till endast 3 2,‘.204 Tunnor har Herr Grefve
Mörner ansett denna inkomst vara för högt beräknad med de 33,200 Tunnor sorn för» slaget upptager.
Altsedan är 1812 bär likväl denna Spanmäl varit i jemt stigande med 200 tili och med 600 Tunnor och derutöfver årligen.
På hvilken grund Stats-Utskottet anser, att vid hvad härutinnan skäligen föreslaget är, ,bör förblifva, I afseende på Arrende-medlen af Kungsgård darne m. fl- Lägenheter, har Herr Grefve Mörner, förment, att uti Förslaget icke bordt upptagas deri förhöjning deraf, som uppkommit sedan år 1815, emedan ifrågavarande öfverskott då blef af Piksens Ständer anvist till förbättring af Eönerne vid Uppfostrings-Verket ; äfvensom Herr Eagmannen Grefve Gyllenborg-- i fråga om Stats prisets beräkning å den ingående Arrende-Spannemålen funnit det samma låta en icke obetydlig förhöjning.
Hrad angår förstnämnde Anmärkning, bör Utskottet upplysa, att förhöjningen å denne Titul är grundad på upprättade Contracter; hvadan den samma, såsom gifven och bestämd, bort påräknas, och, efter Utskottets tanka, ovilkorligen uppföras i Förslaget.
Utskottet får för öfrigt anmäla, att det öfverskott, sorn berörde Tilul lämnar, icke ovilkorligen är anslaget till Lö; 6g8 Ståts-Utskottets Betänianden. ne-förbättring för Uppfostrings-Verket; ty, enligt 25 §. i 1815 års Riksdags Beslut, skulle till understöd och upphjelpande af Rikets Allmänna .Läro- och Uppfostrings-Veik användas ali till indragning stäld Behaglig Tids Förlänings-Spaninal i den nion förläningarne förfalla; rnen som tiden till desse medels Indragning ej kunde förut bestämmas, emedan de efter hand inflyta, anhöllo Riksens Ständer i underdånighet, det täcktes Kongl. Majit emedlertid af Stats - Verkets öfversko!ter, som kunde uppkomma antingen af blifvande nya Kungsgårds Arrenden, eller på andra Inkomst-Titlar, i Nåder anslå de Medel och utvägar, som för detta ändamål kunde finnas nödige, dock med vilkor, att berörde anslag komrne att förminskas i mon, som den påräknade förlänings Spanmålen, genom timanda ledigheter och skeende indragningar blefve att tillgå.
Vidkommande åter den föreslagne förhöjningen å Ötats-priset; så och under åberopande af hvad Förslaget, till stöd för dess oförändrade bibehfdlande vid 4 ~ R:dr Tunnan innehåller, får Utskottet nu endast tillägga, att då alla Kronans intrader af Spanmäl, antingen de utgå in natura eller lösas med penningar, icke på långt nar äro till räck lige att bestrida de utgifter, hvarföre Spanmål är påräknad, skulle en förhöjning af detta pris endast tjena att öka Spanmåls-värdets numeraire; hvarmed i det hela ej något vore vunnit.
.F.mot det i Förslaget upptagne pris af 100 R:dr Sktdet för Koppar - Räntan har blifvit anmärkt, att det samma borde nedsättas, dels der Stats-Utskottets
Fet link anden'.
699 före, att denna Vahra hos Utländningen vore i fallande, dels ock på den grund, att större delen af Stats - Verkets Koppar 'emnås till utmyntning åt Banken, sorn icke betalar det samma efter annat än det af Kanken sjelf åsatte pris; Skolande, i fall det till 100 Hulr före* slagne pris för Sk;det Koppar antages, den omständighet inträffa, att för myntnings-kostnaden, hvilken icke vore obetydlig, någon ersättning jcke kunde påräknas i skillnaden emellan det antagna och verkliga priset; Och hafva åtskilige Ledamöter inom Wallof!. Borgare - Ståndet tillika begärt upplysning på hvad grund Åtvidabergs Koppar-Verk njuter befrielse från Utskylder till Slaten intill år 1823.
Om ock, såsom uppgifvet blifvit, men Stats.
Utskottet anser föga sannolikt, utländske priser å Koppar för närvarande falla, har erfarenheten de sednare åren tydligen visat, det priset derå inom Landet varit i jernt stigande; hvarföre Utskottet tror sig ej utan skal hafva föreslagit den anmärkte förhöjningen; Till förändring hvaraf Utskottet ej eller finner någon anledning utaf hvad i öfrigt härvid blifvit an* fördt, enär Stats-Verket endast lernnar ungefärligen en tredjedel af sin Koppar åt Banken, och hvarvid vinsten å de återstående d;delarne ersätter den förlust, som å Bankens erhåline andel kan uppkomma.
Till svar å den framställde förfrågan angående Åtvidabergs frihetsår, får Utskottet meddela, att, enligt Kongl. Bergs - Collegii Utslag den 7 Februarii 1812, hafva för Mormors- och Hag.Grufvorne ig
Frihets-ar blifvit beviljade yoo Siats-Utskottets Betänk anden'. ifrän och med är ign ; hvarförutan Kongl. Majit,’ jemlikt Nådigt Tref ti! 1 Bergs-Collegium af den 21 Januarii 1813, tillagt Bergsbo eller Catha* rinasbergs Grufva 10 Frihets-är, att beräkna frän 1813 ars början.
Angående Kronans Tionde och HammarskattsJernet samt Tionde 'Tackjernet har Herr Grefve Mörner anfört, att då efter ett medium af 4 år Hammarskatten endast utgjort 3976 SkRl samt Tionde Tackjernet 13,930 Skid men icke destomindre uti Förslaget blifvit upptagne 4000 Skid Hammarskatt»-Jern samt 13,400 Skid Tionde
Tackjern skall sädant vittna om en förhoppning i afseende på Jerntillverkningens till* växt, hvartill omständigheterne icke skola gifva anledning.
Och har Herr Grefven jemväl ansett prisen å desse Kante - persedlar vara för högt till tagne; hvaremot Herr Grefve H.
Gyllenborg trott dem kunna tåla någon förhöjning.
Stats - Utskottet har för sin del ingen anledning till tvifvelsmål derom, att ju det före* slagne quantum af Harn marskatts- och TiondeTackjern till fulla beloppet skulle utgå; Men,' om ock annat förhållande, emot förmodan skulle inträffa, kan Utskottet likväl icke frånträda sitt tilstyrkande i denne del, hälst gångbara ,värdet å desse Ränle-persedlar sannolikt kommer att öfverstiga det af Utskottet åsatte pris derå; hvadan någon brist i beräknings-summan icke eller lärer vara att befara.
Dock har Utskottet, med afseende ä närvarande Conjuncturs möjliga förändring, icke vågat föreslå, att, såsom Herr Grefve Gyllenborg åsyftat, det uti Förs Stats-Utskottets Betathlanden. 701I slaget uppförde pris å Hammarskatts- ock Ti» onde-Tackjernel riu ytterligare tillökes.
Förslagspriset d Alun- Tionden, hvilket upptages till 16 E:dr Tunnan, har Herr Grefve Mörner ansett för högt; Men Stats-Utskottet förmodar , att Anmärkningen härom ej vinner bifall, då Stats-Verket för sin å öppen Auction försålde Tionde Alun, de sednare åren undfått 20 å 23 E:dr Tunnan.
I fråga om Avesta Koppar- och ManufacturTulls förhöjning i Förslaget ifrån 3 till 4000 B:dr har Herr Grefve Mörner erinrat, att till stöd härföre ej annat skäl blifvit anfördt, än att denna inkomst under senare tider varit i stigande.
Ett sådant skäl anser Stats - Utskottet för sin del tillräckligt i förevarande fall; Och får för öfrigt upplysa, att Avesta Tullen lernnat ett öfverskott år 1813 af 2388 Ed., ar 1814 af 1673 Ed., år 1815 af 3589 Ed., samt år 1816 af 2084 Ed., hvarigenom ådagalägges, att beräkningen häraf ej varit bygdd på oriktige grunder:
Den uti Förslaget upptagne Inkomst under Titul af Kronans andel i Sakören samt Konungens Vites- och Ensaks-Böter hafva Herrar Grefvarne Mörner och Gyllenborg önskat måtte antingen aldeles försvinna, såsom grundad på Medborgares brott? eller åtminstone nedsättas, enär denna Inkomst under en verksam Styrelse sannolikt skall årligen förminskas; Varande dess-^ utom af Herr Grefve Gyllenborg begärd närmare upplysning om orsakerne till det förhållande, sorn foranledt Utskottet att föreslå en yo2 Stats~Utskottets Betänkandetji förhöjning å ifrågavarande TituI af icke mindre ari 11000 Rd. ärligen.
Utskottet har härvid trott sig höra nämna, att ofvanbetörde Titul uppkommer icke allenast af Böter* ålagde för brott, ulan egentligen af försummade svaromål å erhållne Corntounications-flesolutioner, uraktlåten personlig inställelse med mera dylikt; Och kan Utskottet i betraktande deraf, att uppå denne Titul, sedan år 1814 influtit minst 32,000 K:dr och, för alne år, öfver 36,000 B:dr årligen, icke frånträda sitt tillstyrkande, att densamma må, jemlikt Förslaget, hädanefter upptagas och beräknas till den nedsatta Summan af 28,000
Hvad angår den af Herr Grefve
Gyllenborg i ofvanberörde måtto äskade närmare upplysning i ämnet; så är Utskottet ej i tillfälle, att. densamma meddela i vidsträcktare mon, än här frammanföre är omnämndt; Förmodande likväl Utskottet, att en större uppmärksamhet hos Vederbörande vid beifrandet af begångne förbrytelser, i förening med tillbörlig drift och verksamhet vid ålagde Böters och Vitens uttagande äro bland de mest verksamma orsaker, att Inkomsten under denne Titul de senare åren betydligen stigit.
Herr Grefve Mörner har i afseende på Krutoch Saltpetter-försäljnings - medlen anfört, det Utskottet, utan annan anledning, än den sorn hämtats af Krigs-tillståndets upphörande, tillstyrkt en tillökning i denne Titul af 15,000 R:dr, emot hvad tillförene derunder blifvit beräknadt, och hvilken tillökning Herr Grefven altså hem - Stats-Vtskottets Betankanden.
703 »tällt måtte försvinna, jemte det Herr Grefven ansett Riksens Höglofl.
Ständer böra hos Kongl, Maj:t i underdånighet anhålla, att priset a det Krut, sorn för Jordbruks- och Bergs-handteringen erfordras, måtte intill nästa Riksdag förblifva oförändradt.
I anledning häraf får Utskottet anmäla, att af Krut- och Saltpetter-försäljnings-medlen, efter återvunnen fred, årligen influtit ej under 63000, men val öfver 66000 R:dr; Vid hvilket förhållande de i Utskottets Förslag uppförde 50000 R:dr under berörde Titul icke lära an. ses för högt beräKnade, äfven i händelge nuvarande krutförsäljnings-pris oförändradt bibehålies intill nästa Riksdag.
Vidare har Herr Grefve Mörner anmärkt, att Titul nj Indragne och besparde Militia- Boningsoch Eostälh-räntor, sorn i Förslaget upptagas till 55000 B:dr, bör nedsättas, enär den för 4 år gifvit ett medium endast af 60,472 R:dr.
Dessa Räntor bestå af flere artill ar; Och om, emot förmodan, brist å en skulle uppkomma, är Utskottet öfvertygadt, att den samma fullkomligen motväges af öfverskottet på en annan artikel; Utskottet anser derföre det föreslagne beloppet af ifrågavarande Titul med säkerhet vara att påräkna, och har för öfrigt vid denna punct icke vidare alt tillägga dess förr afgifne utlåtande.
Vidkommande Herr Grefve Gyllenborgs samt Riksdags - Fullmäktigen Anders Danielssons från Elfsborgs Uän anförande, att Stats-priset å den under Indragne Lönings-Räntor inbegripne Spanmål, samt a Häste Vacance SpanmdUn bör ökas; 7° 4 Stats-Utskottets Bctänkandeni så får Utskottet derom åberopa hvad detta Betänkande, i fråga om den bland Arrende-Medlen ingående Spanmål, innehåller.
Al Riksdags-Fullmäktigen Eric Ericsson har blifvit föreslaget, att Vacance-afgiften af Bergslagen i Nerikes Län, hvilken utgår med 195g -/U Sk:d Tackjern, sorn efter 4 § R:dr Skd:t är utfördt till 8818 R:dr G sk. 8 r.'st i penningar, måtte ökas till 30,000 R:dr.
Men då vid en sådan beräkning hvarje Sk:d Tackjern skulle komma att af Eergs.Uags Botarne lösas med öfver 15 R;dr Skldet, hvilket i Utskottets tanka, skulle öfverskrida allt sannolikt förhållande, kunde Utskottet icke gifva anledning till denna beräknings antagande, utan hemställer, under åberopande af förut upp* gifne grunder för Tackjernsvärdets beräkning, att dervid må förblifva.
Till besvarande af Herr Grefve Mörnäs anmärkning , det Stats - Utskottet icke skall meddelt anledningen, hvarföre Beklädnads-Medlen af Holarne nu blifvit upptagne till 7,000 B;dt i stället för 5,600 R.‘dr, som i 181G års Stat uppföras, får Utskottet endast åberopa hvad Förslaget härom innehåller, hvilket leronar en fullständig upplysning om grunderne för beräkningen i denna del.
I afseende på Båtsmans Varancé - afgiften är den önskan af Herrar Grefvarne Mörner och Gyllenborg framstäld, att Utskottet måtte vidare utveckla orsaken, att denna afgift i förslaget blifvit ökad ifrån 10, till 25,000 R:dr.
Härvid får Utskottet anmäla, att, utom den afgift Ordinarie Landtb Botarne erlägga, enär Stats- Utskottets Betänk anderi'. deras Båtamön längre ärö Vacante, Sn 3 måna* Sier, ägde Städerne , med undantag af Stockholm,’ enligt erhållne Contracter, att i vissa år, så i fred, som krig, hafva sine Båtsmäns Nummer Vacante, emot en årlig afgift af 10 R:dr per Nummer; Men, sorn desse Contracter med år a 816 gingo till ända, anhöllo Städerne i un-* derdånighet, att med Vacance-afgiftens utgö*> rande få fortfara; hvilket Kongl.
Majit 1 Nåder bifallit för ytterligare 10 år, med vilkor att Städerne skulle erlägga Vacance-afgiften efter Markegångs» beräkning, enligt de grunder’ som innehållas uti de af Utskottet i dess Förslag åberopade Kongl. Bref af den 21 Maji 1816 och 5 Augusti nägtlidfit år; Och, som Städerne härutinnan ingått, lärer Utskottet finnas hafva uppå galande Contracter och således icke, såsom Herr Grefve Mörner synts förmena, uppå godtfinnande grundat sitt tillstyrkande om 25,000 Rldrs uppförande under denne Titui; Börandé Utskottet, i anledning af Herr Grefve Gyllenborgs serskilda förfiågan, upplysa, att antalet af Städernes Båtsmän, Stockholms undantagne, uppgår till 722 Man, hvarföre Vacance-sfgiftär påräknad.
Till grund för bestämmandet af Lots- oc£ Bak-af gifter ne, har inom Vällofl, Borgare-Ståndet upplysning blifvit begärd om beloppet af desse medel de senare åren.
I)å någon förändring af den summa, sorn tillförene under ifrågavarande
Titul varit upptagen, icke blifvit föreslagen , har Utskottet trott en närmare specification af årliga Inkomsten Jiihang till Riks.St.
Frat. i%ij - igig. *:de Sami.
N-.r <j06 Stats-Utskottets Betänkanden. vara öfverflödig, hälst de under Riksdagens lopp, af Trycket utkomna Tabeller öfver StatsVerkets Inkomster och Utgifter L allmänhet, derom lemna all nödig upplysning.
Emedlertid får Utskottet nu vid handen gifva, att Uotsoch Båk-aFgifterne uppgått år 1814 till 38,968 R:dr 8 sk. 7 r:st, år 1815 till 53,601 R.dr 39 sk. samt år 1816 till 25,009 R:dr 15 sk. iortst.
I fråga om Controll - Stämpel - medlen, Kammar-Rättens Observations-medel samt Djekne-pénningarne i Vesterbotten har blifvit anfördt, att desse Inkomst - Titlar skola vara så osäkre, att någon förhöjning i beräkningen deraf icke bort i fråga komma; hvarjemte, hvad
Djeknepenningarne serskildt angår, förundran yttrats Öfver Utskottets noggranhet att fästa uppmärksamheten vid ett så obetydligt föremål.
Enär Controll-Stämpel-Medlen, sorn år 1816 beräknades till 2000 R:dr, de sednare åren lemliat en Inkomst af 3 till 4000 R:dr årligen; Och Kammar-Rättens observations-medel, ehuru till sin natur osäkre, för år 1815 uppgått till 5179 R:dr, samt för år 1816 till icke mindre än 17,999 R.'dr, tror Utskottet sig hafva visat tillräckligt skäl för desse Titlars förhöjda beräkning; Och vidkommande
Djekne-penningarnes upptagande, så torde den anmärkta uppmärksamheten i denna del icke anses öfverflödig, utan snarare ingifva ett större förtroende till Utskottets åtgärder, enär, såsom förr är nämndt, det Varit Utskottets ovilkorliga pligt, att noggrannt uppgifva alla Statens Intrader.
Beträffande Anmärkningarne om Nummer• Zotteri-medlens uppförande i Förslaget; har Ut» » Stats-Utskottets Betiinkanden.
707 sköttel ansett något utlåtande derom nu icke erfordras, enär frågan om denna Inrättnings fortfarande ännu faeror på Riksens Höglofl.
I anledning af Herr -Directeuren Schvarts framstälde begäran om upplysning angående beloppet af den ersättning, Stats-Verket ifrän ConvoyComtnissariatet erhållit för bestridandet af Tarki' ska Beskickningens halfva Aflöning; får Utskottet meddela, att berörde ersättning årligen utgör 6575 R:dr Hamburger
Råneo, som efter Coursberäkning uppgått, å,r 1814 till 14,038 R:dr 5 sk. 9 rtst., år 1815 till 12,561: 34. 5., samt år 1816 till 14,184 R:dr 25 sk. 5 r:st i Svenskt Råneo.
Den till Fond för Svea och Götha Hoj-Rätters
Aflöning i Förslaget uppförde summa af 7000 R:dr har Herr Grefve Mörner ansett böra på den grund nedsättas, att något mera af tltnna Inkomst ieke med visshet kan påräknas, än de 166 R:dr 32 sk. som Ranken årligen tillskjuter; Men Utskottet har ej vågat tillstyrka någon jemkning häri, enär, efter hvad Räkenskaperne upplysa, Inkomsten under denne Titul för flere år utgjort emellan 9 ä 10,000 R;dr årligen.
Dödsfalls- och A vancements-Besparingsmedlen, som blifvit föreslagne till 25,000 R dr, hafva, efter Herr Grefve Mörners yttrade tanka, bort ifrån beräkningen bland Stats-Verkets ordinarie Inkomster alldeles försvinna, såsom varande endast en besparing på influtne medel, hvilka till visse ändamål blifvit anviste. 708 Siats-Utskottets Betänkandet§ Härvid får Stats-Utskottet anföra? katf, di Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag beslöto, att ifrågavarande medel å Stat upptaga till ofvanberörde belopp, har Utskottet icke ansett sig tillständig! att dem derifrån utsesluta förr än Riksens Höglofl.
Ständer besvarat Kongl. Majlts Nådiga Proposition om förändring i Nådårs- o*h Besparings-Författningarne, och, i sammanhang dermed, örn TitulnS fortfarande sig utlåtit.