Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En Actie eller ett Lottbref gäller i en mans hand för en röst, 5 för två, 10 för tre, 20 för fyra, 3o för fem, l\o för sex, 5o för sju, 60 för åtta, 80 för nio, 100 för tio röster, öfver hvilket antal det icke lillåles någon att beräkna rösträttighet. § 8- Revision skall årligen hållas före ordinarie Bolagsstämma och berättelse deröfver afgifvas, hvilken, sedan den ondergått Bolagets granskning och godkännande, genast efter släminans slut, skall till Kongl. Maj:t i underdånighet insändas och på Direclionens föranstaltande genom trycket till allmänhetens kännedom befordras.
Thyförulan uppgöre
Direclionen månadtligen och tillsände Rikets Ständers Bancofullmägtige en Tableau öfver Bankens ställning.
— Meddele ock ofördröjligen alla de upplysningar, som Kongl. Maj:t eller sagde Bancofullmägtige vid andra tillfällen kunna infordra. § 9.
På det de i öfverensstämmelse med denna Lag inrättade Offentliga Bolags-Banker må tillgodonjuta allt det förtroende och allt det skydd, de förtjena i afseende på den säkerhet de erbjuda och den 113'tta de medföra för jordbruk, handel och näringar, beviljas dem enahanda handräckning till sina fordringars indrifvande, sorn för Stats-Banken är eller blir beviljad; äfvensom ansvar och straff härmed stadgas för efterapning eller förfalskning af deras creditsedlar och invisningar samt för utprångling af de förfalskade, lika med hvad för Rikets allmänna Sedelmynt är eller blir stadgadt. § 10.
Den tid, intill hvilken nya Octrojer af Kongl. Maj:t hädanefter i Nåder beviljas och äldre Octrojer kunna förlängas, bestämmes gemensamt till år Bihang till R.
Prof. 1834- 6:te Sami. 2:dra Afd. 2 t :sta Htift. io Banco- och Lag-Utskottens Bet.
JY.-o 2. 1860.
Före denna termins utgång, vid näst förut limad Riksdag, skall Systemet af hela Rikets Bankrörelse och Myntväsende undergå granskning af lagstiftningen, i händelse ändringar i vissa delar finnas nödige, men ditintills skall samma Lag förblifva oförändrad.
Bankens namn eller firma utmärke alltid, att den är en Actie-Bank, och skall sådant jemväl på dess creditsedlar och invisningar tydligen utsättas. § 12- , Totalbeloppet af en Actie-Banks grundfond eller teckning får uti intet fall understiga tio millioner Riksdaler Courant.
Pröfvar Kongl. Majit ändock, alt rörelsen, i någon stad, skulle kräfva en större grundfond, utsätte då en högre Minimi-summa.
Ingen Actie får ställas på mindre summa än Tiotusende Rrdr Courant. § 13.
Af nämnde Totalbelopp skall minst 10 procent vara af Actie-egare inbetalt i reda penningar, innan eller vid Bankens öppnande, samt lika mycket inom en månad derefter.
Ytterligare J*5:delar eller 3o procent böra antingen med contanter, eller lätt realisabla papper, inbetalas terminvis sist inom sex, nio ocb tolf månader efter Bankens öppnande.
Aidelar eller 5o procent skall Actie-Bankens
Directionen ej kan genast förvandla dem i penningar, eger den, att, jemte desse papper såsom Hypothek, till det värde de apses ega, fordra insättarens revers, ställd på rätta insättningsbeloppet. § 14 Den Actie-egare, som icke inom föreskrifven tid fullgör sina inbetalningar, på sätt i nästföregående §. är stadgadt, bafve förlorat hvad han förut å Aetien insatt, hvilket tillfaller Bolaget: Och vare Actien, till viss numer uppgifven, genom Kungörelse i allmänna Tidningarna dödad. § 15- Ej må Actie-Bank, vid förlust af dess privilegium, någon tid finnas hafva utgifvit ett större belopp af creditsedlar och invisningar, än som motsvaras af tre fjerdedelar af totala Actiebeloppet, tillsammanlagdt med summan af gjorda depositioner på löpande upp- och afskrifnings-räkningar. ' § 16
På det depositionsbevisen, som af Banken för upplånte pengar utgifvas, äfvensom de obligationer, med eller utan ränta, med eller utan uppsägning, som för tidtals görande lån kunna utställas, icke må göra en ofunderad ökning i Bankens sedel-emission, skola de lyda endast på insättarne eller långifvaren, med förbud att transporteras utan anmälan och tillåtelse af Banken.
Öfverflyttning från förra Depositariens eller Långifvarens Conto till nya Innehafvarens Credit måste då göras. § 17. Önskar Aclie-Banken ytterligare utsträcka sin rörelse med creditsedlar, då mäste den dessförinnan anmäla sådant hos Rikets Ständers Bancofulimägtige och visa^ att ett motsvarande belopp af värde egande papper eller inteckningar, till säkerheten pröfvade af Konungens Befallninghafvande i orten, derstädes blifvit deponerade; hvarå räntan väl får af Banken uppbäras, men icke i öfrigt kunna af Banken disponeras förr, än de inlösas med contanta pengar, eller sedan Banken fullgjort alla sina förbindelser. 12 Banco- och Lag-Utskottens Bet. iY.-a 2. § 18.
Minsta sedelvaleur, som Actie-Bank får utgifva, är i o Riksdaler Courant. § 19- För att vara gällande och för Actie-Ranken förbindande, skola alla creditsedlar, in visningar och förbindelser, af hvad namn de vara ma, underskrifvas af 2:ne Directions-Ledamöter samt Kamereraren. § 20.
Directions-Ledamöter, som af Bolaget erhålla det serskilda uppdrag alt underteckna de sedlar och förbindelser, för hvilka Banken ansvarar, skola hos Konungens Befallningshafvande i Landt-Ränteriet deponera minst femtio Actier hvardera, och stånde dessutom med all deras öfriga förmögenhet, en för alla och alla för en, i full ansvarighet för den förlust, som Bolaget eller Sedel-Innehafvare genom uppsåtligen oredliga eller olagliga åtgärder möjligen kunna iråka. § 21.
Inom 14 dagar efter Bankens öppnande bör uppgift till Konungens Befallningshafvande i Länet, samt till allmänheten, genom kungörande i allmänna Tidningarne, meddelas, hvilka bland Directionens Ledamöter sorn erhållit förenämnde uppdrag.
Om Provinciul-Banker. § 22.
Banker med solidarisk ansvarighet må uppstå i landsorterna eller Rikets större städer, så framt minst Etthundrade Lottegare derom genom Bolags-Contract förena sig och iakttaga hvad uti i Gap. af denna
Lag och bär nedanföre stadgas. § 23.
Provincial-Bank må ej inrättas eller privilegieras, med mindre delegare sammanskjuta en fond af minst en million R;dr Courant.
N.-o 2.
Uppgår icke grundfonden öfver nätnnde belopp till två millioner, sä mäste den, lill minst en tredjedel, bestå i cort tan ta penningar, hvilkas in» betalning skall ske terminvis, nemligen en femtondedel eller 6| procent af grundfonden före eller vid Bankens öppnande; en annan, en månad derefter, och de öfrige tre femtondedelar inom årets slut.
Återstående |:delar af Bankens grundfond kan bestå uti till
Directionen eller ordres sliillda reverser, på högst 6 månaders uppsägning, med hypothek af fastighets-inteckningar samt andra värde-egande papper, till säkerheten pröfvade såväl af Bolaget, sorn af Konungens Befallningshafvande i Länet, och böra nämnde hypotheker ställas under gemensam vård af sistnämnde autoritet samt Bolagets Direction, till den senares disposition.
Uppgår grundfonden till två millioner, må den contanta insättningssuinman, enligt Kongl. Majrts Nådiga ompröfvande, med afseende på localen för Banken och ortens rörelse, tillåtas vara mindre än t af grundfonden, dock ej under en femtedel såsom minimum, der Bankens grundfond stiger till 5 millioner R:dr Courant.
K 24.
• y Lottbref till deltagande i Provincial-Bank, på minst femhundrade R:dr Courant, skola ställas till viss man, med förbud att desamma öfverlåta annorlunda, än efter af Directionen tillstyrkt oell af Bolaget vid påföljande Bolagsstämma, i afseende på viss uppgifven annan person, stadfästadt samtycke.
Börandes alltid en fullständig förteckning öfver samtlige Lottegare hållas och vara att tillgå hos Kongl. Majrts Befallningshafvande, samt anteckning derå göras, så ofta någon förändring i personalen inträffar. § 25.
Samtlige Lottegare skola förbinda sig'till solidarisk ansvarighet, en för alla och alla för en, för alla de förbindelser, af hvad namn de vara må, som af Directionen i Bolagets namn utfärdas.
Varandes denna ansvarighet så att förstå (i olikket med proprie borgen, den någon personligen åtecknat), att ansvarigheten ej kommer i fråga förr, än sedan, efter anstäldt kraf mot Directionen, enl. i Cap. 5 §., Bank-Bolaget blifvit lagsökt att gemensamt gälda hvad som i Bankens redbara tillgångar brista kan, och dervid, der någon Lottegare icke förmår sjelf gälda sin andel, denna andel måste fyllas af någon eller någre bland öfrige Lottegare, mot hvilka fordringsegaren finner godt alt vända sin talan. »4 Banco- och Lag-Utskottens Bel.
Vid slutlig utredning skall dock förlusten fördelas lika bland alla Lottegare, i moa af hvarderas lotter. § 26- Ej må Provincial-Bank, vid förlust af dess privilegier, någon tid finnas hafva utgifvit ett större belopp af cteditsediar och in visningar, iin som motsvarar dess totala grundfond, tillsammanslagd med summan af gjorde depositioner på löpande upp- och afskrifningsräkningar.
I afseende på depositions-bevis och obligationer, som Provincial-Bank utgifver, galle hvad för Actie-Banker i § 16 stadgadt är. § 27.
Hvad beträffar utfärdande af Provincial-Banks sedlar och kungörelser till Konungens Befallningshafvande samt allmänheten, gälle hvad i 19 och 21 §§. för Actie-Banker är föreskrifvet. § 28. Provincial-Banks
Bolag ege i provincens mindre släder eller köpingar, der sa görligt finnes, förlägga Bahk-Afdelningar, hvilka ombestyra utlåningar och incasseringar samt hålla räkningar med enskilda personer, på sätt Reglemente, Instruction och Central-Bank-Directionen föreskrifva; men BankAfdelningen, ehuru inrättad med serskild
Direction, må ej utfärda andra förbindelser, än invisningar på Central-Directionen, och vare ej heller skyldig invexla Bankens sedlar eller förbindelser.
Så snart en Bank-Afdelniug beslutas, skall ett enskildt district för dess lånerörelse bestämmas.”
Hvilket förslag, grundadt på uppgifne motiv, sorn ej torde behöfva här närmare upptagas, då samma förslag finnes serskildt tryckt och till Riks-Ståndets medlemmar utdeladt, blifvit beledsagadt af de yttranden, Herr Gunther, Carl och Herr Friherre Ehrenborgh, Casper Wilhelm, vid dess remitterande afgifvit.
Banco-Utskoltet, som ansett för dess pligt att göra till föremål för sina första öfverläggningar frågan om verkställigheten af den genom Rikets sist församlade Ständer beslutade realisationen, såsom det ämne, hvilket varit förnämsta anledningen lill Rikets nuvarande Ständers sammankallande, samt åt delta ämne, jemte den dermed förenade frågan örn hufvudgrunder - Banco- och Lag-Utskottens Bet.
JV.-o 2. i5 ne för Rikets Ständers Banks förvaltning och rörelse, föranlåtits, snart sagdt uteslutande, egna dess tid under första delen af Riksdagsgöromålen, har dock, med fäsladt afseende ej mindre å vigten i allmänhet af en väl ordnad creditrörelse, än äfven å det nära samband hvarje åtgärd, till vinnande deraf, onekligen eger med det numera verkställde rea lisa lion s-förelaget, genast efter aflåtandet af Utskottets första Betänkande, angående Bankens öppnande till ulvexling af silfver och hufvudgrunderne för Bankens rörelse, till pröfning företagit Herr Skogrnans ofvanberörde motion, under önskan och hopp att med slutligt Utlåtande deröfver kunna till Rikets Ständer ingå, om ej samtidigt med, åtminstone omedelbart efter afgifvandet af BancoUtskottets svar, å de vid förstnämnde Betänkanden inom Riks-Stånden framställde anmärkningar; men sedan Banco-Utskottet behandlat de delar af samma motion, hvaröfver Utskottet ansett dess yttrande egentligen erfordras, bar Utskottet funnit nödigt, att, med begagnande af den rätt 43 §.
Riksdagsordningen lernnar, sammanträda lill öfverläggning i frågan med Rikets Högloflige Ständers Lag-Utskott, derunder Utskotten jemväl till gemensam handläggning företagit det sedermera af Herr Grefve Frölich afgifne, här ofvan införde förslag; men ehuru lifligt Utskotten gemensamt önskat, att ju förr desto hellre kunna till Rikets Ständer ingå med deras Utlåtande i denna vigtiga fråga, hafva likväl till en början de ej mindre raagtpåliggande ärenden, som påfordrat behandling af hvartdera Utskottet serskildt, samt derefter inträffade oförutsedde omständigheter, genom hvilka en längre Lids afbrott i Utskottens verksamhet uppstått, lagt sådane hinder för Utskottens arbeten, att omförmälde förslag ej förr än nu kunnat af Utskotten slutligen pröfvas.
Yid denna pröfning bar bos Utskotten fråga först uppstått, huruvida, på sätt föreslaget blifvit, någon ytterligare Lagstiftning kan erfordras för så kallade enskilde Låne-Banker, eller de Bolag, hvilka vilja sig befatta med upp- och utlåning, utan någon rättighet derjemte att utgifva tryckte eller graverade skuldförbindelser, sedlar eller depositionsbevis.
Och då de enskilde, hvilka kunna sig förena, i afsigt att emottaga insättningar af penningar, vare sig räntefritt eller emot ränta, samt utlåna penningar och meddela Cassacreditiv, efter Utskottens öfvertygelse, ej kunna annorlunda betraktas, än såsom hvarje annat Bolag, hvilket kan uppstå, att under så kallad firma eller serskild antagen handteckning någon rörelse idka, och skäl således ej förefinnes att tillägga de Bolag, som sådan lånerörelse vilja bedrifva, någre andre förmoner eller för dem bestämma någre andre skyldigheter än som för Handels- och Fabriks-Bolag i allmänhet redan genom i5 Cap. Hand.
Förordningen den 28 Junii 1798 äro stadgade, men Bolag, Banco- och Lag-Utskottens
IV.-o 2. för bedrifvande af sådan lånerörelse dock icke i berörde Lagrum äro bestämdt omnämnde, finna Utskotten någon annan Lagstiftningsåtgärd i afseende på dessa Bolag ej erfordras, än att Utskotten härmedelst få tillstyrka, det måtte Rikets Ständer, för deras del, besluta utfärdandet af en Författning derom, att hvad i5 Cap. Handels-Bglken och Kongl. Förordningen den 28 Junii 1798 förklarar böra iakttagas af de Bolag, som under så kallad firma eller serskild antagen namnteckning vilja Händelsoch Fabriksrörelse idka, hädanefter skall tjena till efterlefnad äfven för sådane Bolag, som önska att med upp- och utlåningsrörelse sig befatta, utan dermed förenad rättighet att utgifva tryckte eller graverade skuldförbindelser, sedlar eller depositionsbevis.
Hvad åter vidkommer de Bolag, hvilka kunna önska att uppstå till bedrifvande af Bankrörelse med egne tryckte eller graverade creditsedlar, så och med erkännande å ena sidan af den' visserligen rigtiga grundsats, att en sådan Bank, som Rikets Ständers, egande rättighet att utgifva, ett creditmynt inför Lagen gällande i alla liqvider och i all uppbörd, måste låta alla andra afseenden vika, der sådant fordras, för uppfyllandet af dess första åliggande, att genom inlösen af dess sedlar, med klingande mynt, när helst så påfordras, bibehålla värdet å dessa sedlar; samt å andra sidan inseende de svåra påföljder, som för alla näringar mäste uppkomma, i händelse en sådan Bank, efter att under en lungre tid hafva utgjort näringarnes förnämsta understöd och snart sagd t deras enda förläggare, skulle, för uppfyllandet af dess omförmälde pligt, oaktadt alla begagnade försigtighetsmått, nödsakas att vidtaga en inskränkning i dess öfver hela Riket utvidgade låne-rörelse, hafva Utskotten väl kommit Lill stadgad öfvertygelse derom, att bildandet af Bolag till Bankrörelsens bedrifvande med egne tryckte eller graverade creditsedlar, de der måste anses såsom medel alt småningom tillvägabringa ett fullkomnadt Bank-System, så ordnande, både den collectiva och parliela credit, Nationen, på grund af i landet befintlig massa guld och silfver, eger, att under den högsta besparing och största relativa tillgång på bytesmedel, underlättade penninge-transactioner tillväxa i bredd med ökad stadga i myntvärdet, vore för landet och näringarne af väsendtlig fördel, men tillika nogsamt funnit nödvändigheten af, att för desse Bolag ingå i en Lagstiftning, gifvande åt allmänheten all den trygghet, hvarpå densamma eger anspråk i förening med all den frihet åt Bolagens Bankrörelse, som af tidslynnet och industriens kraf påkallas.
I betraktande af de svårigheter, hvilka onekligen möta för tillfredsställandet af de olika fordringar sålunda mäste uppslå, vid stiftandet af en Lag Banco- och Lag-Utskottens
J7 Lag i della ämne, kunna emedlertid Ulskolten icke hoppas, ali i detta företag fullkomligen lyckas; men våga dock tro, att man skulle närma sig det sökta målet, genom antagandet af följande hufvudgrundsatser för en sådan Lagstiftning, nemligen: alt då rörelse-capitalel ej bör i förväg ökas till påskyndande af näringarnes utveckling och framdrifvande utöfver en jemn progression, och perioder visserligen lika väl kunna inträffa, då löpande penningestocken är för stor, samt både larfvar och tål förminskning, som perioder gifvas, då densamma är för behofvet otillräcklig, och då vid Bolags stiftande noga bör tillses, att localen dertill är tjenlig, att fonden ej blifver för knapp i jemförelse med ortens rörelse, och att ej heller en skadlig concurrence med redan existerande Bolag uppkommer, men ej på förhand kan förutses de serskilda fall, i hvilka tillåtelse till Bankrörelses bedrifvande möjligen kan böra förvägras, måste de personer, som önska dylikt Bolag stifta, alltid derom förut göra anmälan hos högsta Magten, som otvifvelaktigt bäst är i tillfälle, och ej bör betagas rättigheten att pröfva de serskilde förhållanden, hvilka kunna verka till bifall eller afslag; att första vilkoret för tillåtelse till sådan Bolagsrörelses bedrifvande alltid blifver
Bolagets ställande under största möjliga offentlighet, såsom utgörande den säkraste garantie emot missbruk och öfverträdelser af de för detsamma gällande föreskrifter; att då det å ena sidan är för Bolaget af högsta vigt, att blifva förvissadt om en ej allt för korrt tid för dess rörelses bedrifvande, under vilkor att uppfylla de lagar och föreskrifter, hvilka vid Bolagets stiftande tjenat till efterrättelse, hvarigenom sådant Bolag, lika med enskilde Handelshus, sättes i tillfälle förvärfva sig en accrediterad firma; men, å andra sidan, en allt för lång utsträckning af tiden för Bolagets verksamhet skulle betaga möjligheten att för ett ingånget Bolag göra gällande de förbättringar i lagstiftningen, som erfarenheten visat vara nödvändige, en lämplig tidrymd alltid bör af högsta Magten, vid Bolags-rörelsens beviljande, bestämmas för densamma; dock med rättighet för Bolaget, hvars upplösning vid den först utsatta tidens slut möjligen kunde blifva högst äfventyrlig för den ort, der dess rörelse varit förlagd, att söka förlängd Octroj-tid; att de förbindelser, Bolaget utgifver, erhålla sådane kännetecken, hvarigenom allmänheten i möjligaste måtto tryggas för vådan, att genom dessa förbindelsers förfalskning blifva lidande; • Bihang till R.
Prat. 1834■ 6;te Sami. 2.-dra Afd. 3 i:sta Haft. i8 Banco- och Lag-Utskottens Bet. iV.-o 2. alt då hvarje Bolag lill Bankrörelses bedrifvande måsle anses förtjena större credit, i den nion detsamma formerar sig i stort, omfattande antingen större Släder eller hela Provincer, hvars invånare af alla classer, mer och mindre förmögne, sålunda bilda och utveckla ett gemensamt interesse, hvarmed hela ortens handels- och närings-rörelse är på det närmaste införlifvad, men deremot små Banker i allmänhet onekligen äro både vådliga och otjenliga, ett visst, ej för lågt belopp bör bestämmas, såsom det minsta, hvartill Bolagets tecknings-summa skall uppgå; att, till borgen för uppfyllandet af de förbindelser Bolaget kommer att utfärda, en viss andel af det tecknade Capitalet bör af Bolaget, före öppnandet af dess rörelse, insättas i goda Hypolhek, samt att, till förekommande 3f hvarje möjlig brist i Bankens tillgångar, till följd af inträffande förluster å dess låne-rörelse och till allmänhetens desto säkrare betryggande för vådan af, att Banken genom försummelse hos dess gäldenärer skulle kunna sättas ur tillfälle att sina förbindelser fullgöra, Bolaget bör förbjudas att någonsin utgifva större belopp af credit-sedlar eller andra förbindelser, af hvad beskaffenhet som helst, än som motsvarar den insatta och innestående andelen af det tecknade Capitalet jemte de contanta medel Banken derutöfver innehafver och summan af dervarande depositioner; att, till förebyggande af den oreda i penninge-rörelsen, som lätteligen kunde uppkomma, i händelse alla de serskilda slags förbindelser, hvilka af Bank-Bolag utgifvas, skulle blifva på en gång i rörelsen såsom mynt löpande, dels ett. visst ej för lågt minimi-belopp bestämmes för de af BankBolag utgifvande tryckte eller graverade skuldförbindelser med bestämd förfallotid, dels ock dess bevis öfver å räkning deponerade medel skola utställas allenast på insättaren; att då ett land med vidsträckt, men glest bebodd yta ej synes kunna vara belåtet med ett långt utvidgadt bruk af metalliskt mynt; då Sverige eger en Central-Bank, med det åliggande i första rummet, att med klingande mynt vid anfordran inlösa dess credit-sedlar, och med en i förhållande till dess Sedel-stock ganska betydlig metallisk fond; och då rättigheten för Bank-Bolag att grunda dess rörelse på Stats-Bankens credit-Sedlar, såsom valuta, allenast kan göra det möjligt för Banker i landsorlerne,
alt, ulan alltför stor kostnad, drifva sin rörelse, det ej må åläggas blifvande BankBolag att sina förbindelser med silfver inlösa; men alt, så väl lill stadgande af desse Bolags egen credit, sorn till allmänhetens fredande från förluster, hvarje innehafvare af Bank-Bolags credit-sedel bör vara försäkrad att af executiva magten åtnjuta skyndsam handräckning til! utbekommande af sin Banco- och Lag-Utskottens Bet.
N.o t. ig rätt, i händelse Bolags-Bank någonsin skulle vägra att en förevisad creditsedel inlösa, efter lydelse, med Rikets gångbara mynt; att, i anseende till de högst betydliga olägenheter och möjliga förluster, sorn för allmänheten kunde uppstå, derest innehafvare af Bank-Bolags credil-sedlar skulle vid möjligen inträffande concurs nödsakas desamma bevaka, eller för desse sedlar blefve gällande den för skuldfordringar i allmänhet bestämde praescriplionstid, undantag i dettaj hänseende bör ske för BankBolags credit-sedlar; att, i afseende å sådan Bank-inrättuings Låne-rörelse, väl några visse allmän ne bestämmelser må meddelas, men på Kongl. Majit ankomma, att, före beviljandet af privilegium, under granskning taga det för hvarje Bank serskildt uppgjorde Utlånings-reglemente; samt att i öfrigt Lag-stadgandena för ifrågavarande Banker, såsom nästan hittills okände inrättningar, böra vara så specifika, som lämpligen ske kan, utan att träda för nära hvarje Bank-Bolags rätt, att efter serskilde localförhållanden afpassa sina Bolags-reglor.
' Enär offentligheten utgör en af de förnämste garantier, hvilka, enligt förestående grundsatser, böra iakttagas vid inrättandet af Bolag till
Bankrörelses bedrifvande med egne tryckte eller graverade credit-sedlar, hafva Utskotten ansett desse Bolag böra benämnas Offentlige Bolags-Bankerj hvarigenom äfven kunde uttryckas motsatsen af de föreningar, som, utan rättighet till egne tryckte eller graverade credit-sedlars utgifvande, vilja idka upp- och utlåningsrörelse, hvilka egentligen torde böra kallas Privat-Banker.
Efter att nu hafva antydt de grunder, hvilka, enligt Utskottens öfvertygelse, böra tillämpas å alla de offentliga Banker, som möjligen kunna uppstå , anse Utskotten sig böra fästa uppmärksamheten derå, att då så väl penningerörelsen, som personers förhållanden till hvarandra mäste blifva olika, allt efter de serskilde ställen, der offentliga Bolags-Banker kunna inrättas, dela sig desse i arne bestämdt olika slag, det ena hvilande på större verklig penninge-förmögenhet, under delegarnes större oafhängighet af hvarandra, oc-h det andra på inbördes kännedom och förtroende, hvaraf sig visar, att i förra fallet betydligheten af det tillskjutna Capitalet och i senare fallet gemensam ansvarighet utgör lnifvudsakliga säkerheten.
Offentlig Bolags-Bank af förstnämnde egenskap, grundande sig på Aclier, ulan skyldighet å delegatens sida att ansvara för mer än hans tecknade Åctiebelopp, hafva Utskotten trott böra benämnas Actie-Bank.
Offentlig Bolags-Bank åter af den egenskap, att Lottegarne i densamma ikläda sig ansvarighet, en för alla och alla för en, för Bolagets samtlige förbindelser, har synts Utskotten böra benämnas Solidarisk Bank. 20 Banco- och Lag-Utskottens Bet.
JV;o 2.