Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Årliga averkningen har utgjort pr medium 1,441 block, 1,125 timmer, 288 sparrar, 2,708 famnar ved, 95 tjog läkten samt 1,995 tjog slör.
Årliga behållningen under ifrågavarande tidrymd har pr medium varit 6,595 R:dr Banko. 2) Edsmären i Gäseneds härad, af 2,900 tunnland, afrösade för kronans räkning och, enligt Kongl, brefvet den 1 Mars 1854, under behandling för frösådd och planteringar.
Andra blocket, innehållande 828 tunnland, hvaraf 529 tunnland iiro alldeles kala, har blifvit, enligt faststäldt kulturförslag, till nära -/:i besådt med skogsfru.
De begge förut inhägnade och besådde blocken innefatta 1,907 tunnland.
Å det tredje har afdikning af en mosse af nära 300 tunnlands vidd blifvit fullbordad; och komma desse likaledes att besås sedan erforderlig sjunkning föregått.
Koslnaderne för denna kronopark, som nu är fullt inhägnad och till större delen med skogsfrö besådd, utgör 4,578 R:dr Banko 3) Weden i Wedens härad, 850 tunnland, skogbevuxen; är åren 1834—1855 uppmätt, taxerad och till trakthuggniug indelad, men huggningsplanen beror på fastställelse.
Kr ono-allmänningar äro Kuleskog och Bisveden af 1,270 tunnland, hvilka enligt Kongl, brefvet den 8 Juni 1849 komma att för Bjerke hiiradsboers gemensamma räkning bibehållas.
Efter det rågångarne blifvit bestämda är skogsindelningen nu under behandling.
Häradsallmänningen Brevikshult af 3,670 tunnland, bibehållen af Kullings hä— radsboer för gemensam räkning efter trakthuggnings-indelning, som här infördes 1839.
Den skötes förtjenstfull! af en direktion och har en behållning af 2,657 B.dr Banko, under det att åtskillige hyggen af 143 tunnlands vidd icke kunnat elter beräkning afverkas, i anseende till dåliga vintrar och öfverflöd på skogsprodukter i den närma ste orten.
Sockne-allmänningar saknas.
Såsom skoglöse orter anmärkas här: delar af Nordals, Sundals, Väne, Ahle och Marks härader samt nästan hela Gäseneds härad, hvaremot Wedbo, Wedens och Kinds härader äro de skogrikaste; och anses enskildes skogar, under förutsättning af deras begagnande såsom hittills, i framtiden icke kunna fylla Länets invånares behof af 14 skogsprodukter; men ännu har förödelsen icke gätt längre än att, om genom förändrad lagstiftning ändamålsenlig skogshushållning åstadkommes, de skogrikare delarne kunna lemna det öfverskott, som skogsbristen i andra orter klöfver.
I öfrigt kan nuvarande förbrukning af skogsprodukter till bergsbrukens bedrifvande och export icke fortfara såsom hittills, utan menlig inverkan på skogarnes bestånd.
Bristen på träkol är redan så stor, att bruksägare på norra
Dal till bruksdriften stundom använda stenkol.
Trävaruexport har nästan upphört, sedan hvad Wedbo och en del af Walbo härad haft att aflåta i det närmaste medtagits.
De trävaror, som från Bollebygds och en del af Marks härad på hjul fraktas till Götheborg,- kunna icke vara af särdeles betydenhet.
1 åtskillige trakter af Länet finnes bränntorf, tjenlig till bränsle; men i byggnadssättet hafva förändringar, som verkat lill skogsbesparing i allmänhet, icke blifvit vidtagne; utan har tvertom allmogens tilltagande håg att bygga högre och rymligare boningshus snarare bidragit att öka skogsåtgången; och verkställes stängsel, likasom husbyggnader, ännu i allmänhet på skogens bekostnad. d) Bergsrörelse.
Den vid Billingsförs uppförda, i förra berättelsen omförmälda masugn drifves ännu för tackjernsblåsning, men hvarje år med förlust.
Malmen erhålies till obetydlig del i orten, men hemtas till större delen från Nerikes, Wermlands och Smålands bergslager.
Bergsrörelsen är isynnerhet betydande inom Wedbo härad och har under de sednaste fem åren gått betydligt framåt, så att tillverkningen är mycket ökad, hvartill bidragit ej mindre de goda konjunkturerne än förbättrade metoder.
Vid Gustafsfors, Bäckefors, Kristinedal, Lisefors, Hanefors, Persby och Korsbacka är smidesrätten numera oinskränkt, och användes der Engelskt tilIverkningssätt eller så kalladt Lancashire-smide; men Forsbacka bruksägare använda ännu till någon del det äldre så kallade tysksmidet.
Vid Billingsfors, Katrineholm och Hvittlanda begagnas ett slags Fransyskt smidessätt, vanligen kalladt S:t Cyrs smide.
Utom ofvan omnämnde masugn finnas, enligt hvad den härvid fogade tabell visar, inom
Länet i gång 2 kopparhammare, lä stångjernsverk med 23 stångjerrishamrar och B ämneshamrar.
Tillverkningsvärdet vid de begge förre har icke undergått någon förändring, utan anses, såsom tillförene, utgöra 27,300 R:dr, men jerntill verkningen, hvars värde utgjorde 1840—1843 i medeltal 381,196 R:dr 12 sk., 1843—1830 » » 364,366 R:dr 12 sk,, utgör 11U 1830—1833 » » 970,996 R:dr 12 sk.
Banko; varande detta värde beräknadt efter en tillverkning af 19,283 Sk®" smide å 39 här dar och 33 hamrar, jemte hvad som förädlats å manufakturierne, om hvilkas beskaffenhet nämnde tabell lemnar vidare upplysning. 18
Till bergsrörelsen räknas föröfrigt ett mindre betydligt tälgbrott i Wedbo härad och ett i Walbo härad, tvänne skifferbrott inom Nordals härad, hvarifrån takskiffer säljes för 3,000 R:dr årligen, samt qvarnstensbrott inom sistnämnde och Gäseneds härad; 14 stycken kalkugnar vid foten af Halle- och Hunneberg, med en tillverkning af 1,000 tunnor kalk vid hvarje. e) Fabriker, bruk och öfrige verk på landet, hvilka icke höra till bergsrörelse:
Sågverk oell sågar finnas i större skala å Trollhättan och Lilla Edet vid Götha eli samt å Upperud och Skåpefors å Dalsland.
I)e förre äro grundade pä köptimmer, som erhålles hufvudsakligen från Wermland; och tillverkas å Lilla Edet, vid 6 sågar med 10 ramar och 4 centrumstrissor för kantning, af 0,000 tolfter blockar 12,000 tolfter plank, lii,000 tolfter bräder, hvaraf de förre, efter 13 R:dr 16 sk., uppgå i värde till < . 160,000: — och bröderne å 4 R:dr till 48,000:
Vid Trollhättans 4 sågar med lii ramar föriidlas årligen 8,000 tolfter blockar till 16,000 tolfter plank å 13 R:dr 16 sk. ... 213,333: 16. samt 16,000 tolfter bräder å 4 R:dr 60,000: — Banko R:dr 481,333: 16.
Sågverken på Dalsland äro grundade på stockfångst från egna och angränsande skogar, men tillverkningen vid dem är, i följd af skogarnes aftagande, betydligt förminskad.
Hela antalet mjöl- och sågqvarnar, som drilvas för tulltägt, är inom Länet 891.
De voro 1880: 839, och äro sålunda ökade med 82, oaktadt 8 blifvit med behörigt tillstånd nedlagde.
Utom det som finnes här vid staden, hvarom vidare nedan förmåles, idkas skeppsbyggeri vid Trollhättan i förening med docka, Haneström, Eckerna, Garn och Gammallödöse, hvarest så kallade Eif- och Wenersbåtar hufvudsakligen repareras.
Jerngjuteri å Trollhättan i förening med mekanisk verkstad sysselsätter 60 arbetare och inbringar 80,000 R:dr; men vid Lockerud är dylik inrättning nedlagd.
Tegelbruk äro 84 och pappersbruk 4.
Glasbruk finnes vid Limmared med 48 arbetare och tillverkningsvärde af 48,820 Riksdaler.
Mekaniska bomullsspinnerier finnas vid Näs i Wädtle härad, Sjuntorp i Elundre härad och å Trollhättan; utgörande tillverkningsvärdet under sista året vid Näs 619,279: 40, eller dubbelt mera än i förra berättelsen upptages, vid Sjuntorp samma år 213,000 R:dr och vid Trollhättan 18,200 R:dr Banko.
Arbetspersonalen är vid Näs 500, vid Sjuntorp 215 och vid Trollhättan 30, hvaraf '% äro barn öfver 12 år. 16 Martill kommer del nya bomullsspinneriet' vid Rydahl i Marks harad, hvilket, 1854 anlagdt af Fabriksidkare!! och Riddaren Sven Eriksson jemte bolagsman, redan 1855 med 202 arbetare tillverkade 83,923 bundtar bomullsgarn för ett värde af 519,613 R:dr Banko.
Mekaniska konstväfverier med tillhörande inrättningar finnas vid Rydboholm jemte dertill lydande tjensteverket Skrapered samt Jaquardväfverierne Källäng och Lydde, alla i Marks härad.
Tillverkningsvärden voro 1855: vid Rydboholm 530,630 R:dr, vid Källäng 64,297 R:dr och vid Lydde 3,000 ll:dr.
Enligt de till Kommerskollegium ingängne årsberättelser är förhållandet med samtlige fabriker å landet inom Länet under ifrågavarande tidrymd följande:
För år 1851, Bomulls- och Linnel Färgerier . (larfv erier .
Glasbruk . . Klädesfabriker Oljeslagerier .
Skeppsbyggerier .
Diverse Fabriker . briker Summa För är 1852, Bomulls- och Linnefabriker Färgerier . Gårfverier .
Glasbruk .
Klädesfabriker Oljeslagerier .
Diverse Fabriker .
Summa Antal.
Tillverknin- gens värde. 4 766 891,102 18 116 65,704 36 56 20,120 1 24 29,959 2 22 6,909 3 9 36,426 5 25 7,687 2 45 3,652 50 251 97,782 121 1,310 1,159,321 6 945 1,095,047 25 160 75,241 40 88 19,845 1 44 30,000 3 8 —,— 3 12 40,026 4 19 8,555 o M 50 4,316 55 158 45,222 139 1,447 1,315,870
För år 17 Antal.
Tillverknin- gens värde.
Bomulls- och Linnefabriker . 7 1,040 989,557 Färgerier 24 171 111,826 Garfverier 36 51 25 689 Glasbruk 1 42 29,110 Klädesfabrik i B - Oljeslagerier 2 11 45,083 Pappersbruk 4 19 8,736 Skeppsbyggerier 2 44 3,406 Diverse Fabriker 37 131 37,257 Summa 133 1.537 1.268,464 Bomulls- och Linnefabriker 10 1,303 1,248,519 Färgerier 24 154 133,458 Garfverier 37 32 19,102 Glasbruk -1 47 29,080 Klädesfabriker 2 5 1,000 Oljeslagerier 2 15 61,435 Pappersbruk 4 17 9,926 Skeppsbyggerier . . . . ' . 2 31 3,026 Diverse Fabriker...... 57 121 61,159 Summa 139 1,747 1,566,703 Bomulls- och Linnefabriker 10 1,398 1,970,191 Färgerier 25 146 128,212 Garfverier 42 54 21,070 Glasbruk 1 55 45,824 Klädesfabriker 2 5 500 Oljeslageri 1 13 67,766 Pappersbruk 4 17 11,281 Skeppsbyggerier 3 70 7,800 Diverse Fabriker 49 126 59,722 Summa 137 1,884 2,312,366 f) Binäringar:
Jagt idkas vanligen mera till nöje och tidsfördrif och fiske till Berättelse öfver Elfsborgs
Län för åren 1851—1855. 3 18 husbehof i alla delar af Länet, men till afsalu i Wenern och Göta eif, der afvert lax fångas.
Biskötsel idkas mer eller mindre, men mest söder ut, så att i desse orter vax årligen försäljes.
Kolning för jernbruket» och för afsalu i städerne förekommer egentligen i Wedbo och Kinds härader och utgör, jemte körslor vid bruken och sågverken, en icke ovigtig hilör tjenst.
Husväfnadsslöjden.
Tillverkningen för hand af ylle-, linne-, men förnämligast bomullsväfnader, iir inom södra delen af Länet, förnämligast Marks, Kinds och Åhs härader, en högst vigtig näringsgren, hvaraf deri talrika befolkningen uti dessa till största delen ofruktbara trakter i ganska hufvudsaklig mån heintar medel för uppehälle och bestånd.
Den tillverkning härifrån som ärligen afsättes genom gårdfarihandel har oafbrutet ökats, så att, enligt Kongl/ Koinmerskollegii nu offentliggjorde berättelse, den inom Länet för år 1855 afstämplade tillverkningen af husväfnader uppgått till 14,548,887 alnar eller 5,374,627 alnar mera än föregående år 1854.
Den alsättning utaf sålunda tillverkade ylle-, linne- och bomullsväfnader, som särskildt äger rum genom resehandlande från Borås och Ulricehamn samt genom personer i dessa städer eller på landsbygden, hvilka dermed drifva handel i parti på andra inländska städer och orter samt på Norrige, är sålunda högst betydlig, oberiiknadt hvad på begge dessa sätt föryttras af i Halland tillverkade väfnadsartiklar, hvilkas förläggare äfven till större del tillhöra Borås stad och Marks härad; och förtjenar härvid anmärkas att, oaktadt tillverkningsbeloppet vid Rydboholms jemte öfrige ofvannämnde fabriker årligen blifvit Ökadt, sådant icke menligt inverkat pä husväfnadsslöjden, hvilken tvertom finnes hafva samtidigt varit i tilltagande.
Isynnerhet under de begge sista åren har konjunkturen varit särdeles gynnsam för ej mindre gardfarihandeln än husslöjdens förläggare och fabrikerna, hvilkas tillverkningar jemväl genom berörde handel haft en strykande afgång; bland orsakerne hvartill må omlörmälas att, i följd al yttre politiska förhållanden, tillverkningarne funnit väg till Finland och Ryssland.
För husbehof, och jemväl något till afsalu, idkas för öfrigt husväfnadsslöjd al allmogen inom alla delar af Länet.
Bland binäringar böra ock räknas förfärdigande af laggkärl, såll, askar, korgar och mera dylikt, som äger rum inom Kinds, Wedens och Bollebygds härader, samt tillverkning af hvarjehanda smiden, linhäcklor, kardor och skrubbor, af hvilka sistnämnde 4,000 dussin säljas från Kinds härad.
Timmermans- och inurarehandtverket utöfvas -såsom binäring af allmogen i Ahle, Bjerke och Kullings härader samt i ett par socknar på Norra Dal.
Såsom binäring vid jordbruket bör bränvinsbräuningen särskildt omförmälas.
En - 19 ligt hvad ofvan blifvit anmärkt, är dock särdeles husbehofsbränningen betydligt inskränkt, och utgjorde antalet af till beskattning angifne bränvinspannor: Skatt. är 1851: 3,676, deraf 26 med ånga Banko R:dr 32,556: 7. — » 1852: 2,978 » 25 » » » » 24,521: 41. 10. » 1853: 3,465 » 53 » » » » 28,705: 30. 4. » 1854: 2,658 » 4 » » » » 15,074: 18. 1. » 1855: 564 mindre » » 84,863: 31.
1. och större 9 » » 48.769: 30.
— Under åren 1852 och 1854 var dock bränningstiden inskränkt.
Utom den som å landet alltid drifvits med landtmannavaror, idkas, enligt Kongl. Förordningen den 22 December 1846, så kallad landthandel å Dalsland af 34 och i Westgötadelen af Länet af 66 särskilde personer; och sedan minuthandeln med bränvin blifvit derifrån skild, förspörjas deraf mindre olägenheter än tillförene.
Enligt hvad ofvan omförmäles är den så kallade gårdfarihandeln högst betydlig..
Ehuru sju härader af Westergötland äro genom gällande författningar dertill berättigade, ulöfvas dock densamma till det ojemförligen största antalet af personer från Kinds och Åhs härader.
Följande allmänna arbeten hafva inom Länet blifvit verkställde: 1) Omläggning af landsvägen emellan Åmål och Wenersborg inom Tössö, Tydje, Ånim skogs och Fröskogs socknar i Tossbo härad med statsbidrag af B:ko R:dr 6,850: — 2) Dito inom Ahle härad å landsvägen emellan Göteborg och Weners borg af nära % mils längd med statsbidrag af 19,640: — häradet har hidragit med 9,819 R:dr. 5) Upprensning af Säfve å i Kullings härad med anslag af 3,370: — hvarigenom 326 tunnland vattendränkt mark blifvit för odling tjenlig. 4)
För sjön Eldmörjaris ofvan omförmälde sänkning är beviljadt anslag med 14,559: 12. 5) För upprensning af Bredängsån i Wäne härad är beviljadt lån och anslag med 2,200: — 6) Omläggning af landsvägen från Gullered förbi Ulricehamn, Brunn och Dollebo gästgilvaregårdar till Borås, hvilket arbete nu pågår, och emellan Brunn och Dollebo redan blifvit fullbordadt; varande för hela denna vägomläggning anslag beviljade med -56,300:
— Hit är att hänföra anläggning af statens vestra jernvägsstambana, som från Jonsered vid gränsen af Göteborgs
Län kommer att stryka igenom Lerums och Skallsjö socknar af Wädtle härad, Hemsjö, Alingsås, Bälinge, Hols, Fullestads, Sköfde, Tum - 20 berg;!, Brottensby, Remmeneds, Tarsleds och Herrljunga socknar i Kullings härad samt Hudeneds och Hellestads socknar i Gäseneds härad till Skaraborgs Länegräns vid Snipebro.
Af denna sträcka, utgörande i längd cirka 8 mil, var vid förra årets slut terrasseringsarbetet till 3 mils längd fullbordadt och omkring
V* mil under arbete; men då för banans anläggning den i förra berättelsen omförmälde, emellan Alingsås och Lerum anlagde nya landsväg funnits för banans framläggande erforderlig, har staten af vägbolaget inlöst vägen och trafiken blifvit återflyttad till gamla landsvägen förbi Ingared, å hvilken dock de största backarne blifvit borttagrie eller minskade.
Sjöfart idkas på Wenern och Göta eif, men upptages till betydlig del af sjöfolk från Bohus Län.
Yrket bedrifves dock nu mera än förr af kustboerne vid berörde vattendrag.
Till beskattning uppgifna fartyg och båtar om 3 lästers drägtighet och derutöfver voro å landet: år 1831 72. » 1855 83.
Handtverkerier på landet äro i tilltagande; och funnos, enligt de till Kommerskollegium afgifne berättelser, å landsbygden: 1850. 1855.
Skräddare 145. 147.
Skomakare 136. 142.
Snickare 7. 52.
Smeder 8. 80.
Glasmästare 4. <16.
Murare — 21.
Målare — 10.
Urmakare 6.
Vagnmakare — 2 Sadelmakare 4.
Kakelugnsmakare 2.
Kopparslagare 6.
Härvid må dock anmärkas att allmögen flerestädes öfvar en del af dessa yr isen såsom husslöjd, utan att idkare deraf äro såsom handtverkare upptagne* 21 .§ 3- Politisk Författ niny. a) Kammarverk.
Häraf lemnar den statistiska tabellen en allmän öfversigt.
Följande lägenheter hafva tillkommit:
Två öde hemmanslotter, tillsammans af S/I6:dels mantal, hafva blifvit ånyo skatt— lagde och en ny lägenhet satt Vi6:dels mantal.
Såg- och mjölqvarnar äro, såsom ofvan förmäles, ökade med 52.
Till skatte hafva tillsammans 13 i3V.,B0 mantal blifvit köpte och antalet kronohemman följaktligen blifvit med lika hemmantal minskadt.
Hemmansklyfningen har fortgått i samma mån som hittills.
Enligt förra berättelsen hade vid 1850 års slut ungefär 2,156 hemman undergått laga skilte, hvaremot 3,230 hemman ansågos ytterligare komma att undergå skifte, men hemman, som antogos icke blifva föremål för skifte, utgjorde ett antal af 262.
Under ifrågavarande tidrymd äro afslutade 882 laga skiften och 979 andra förrättningar, men ändock äro till 1856 balancerade 687 laga skiften och 620 andra förrättningar.
Slutligen afmätte äro 244,636 tunnland, och skiftade 303,518 tunnland.
Årligen halva i medeltal utfärdats förordnanden lör landtmätare till 211 laga skiften och 101 andra förrättningar.
De utllyttandes antal i följd af ofvannämnde laga skilten utgör 1.077, och på de gamla tomterne skola qvarbo 2,930, eller tillsammans 4,077 delägare, som innehafva 1,105 förmedlade mantal.
För de utflyttningar, som berörde skiften föranledt, hafva understöd af allmänna medel utgått till följande belopp, nemligen: 185 1852 » » 6,412: 30. 3. 1853 » » 7,210: 15. 11. 1854 » ,, 6,101: 28. 8. 1855 . ,, ,, 9,988: 44. 9. b) Statsbidrag.
Erdigt bifogade sammandrag af de från fögderierne och städerne inkomne statistiska tabeller haf»a till Kronan ingående bidrag år 1855 tillsammans utgjort: för landet 375,414: 32. 6. » städerne 24,676: 26. 3. 400,095: 10. 9, 22 Enligt nästföregående årsberättelse utgjorde bidragen: för landet 334,714: 17. 10. » städerne 21,073: 13. 3. 355,787: 33. 1.
Elter roteringsindelningen underhåller Elfsborgs Län: af Westgöta regemente 208 man.
» Elfsborgs d:o 1,191 » » Westgöta-Dals d:o 6 kompanier . . . . 900 » » Båtsmanshåll^ 87 » Enligt Kongl, brefvet den 21 September 1839 betala städerne vakansafgift för 19 ordinarie bätsmansnummer.
Den år 1826 och derefter tillkomne ordinarie roteringen för hittills oroterade hemman svarar vid soldathållet emot rote samt, vid båtsmanshållet mot l87/72 rote.
Extra roteringen utgöres: vid Elfsborgs regemente af 77 rotar .
. 21 daler 16 öre. » Westgöta-Dals d:o af 67 » .
. 4 » » Westergötlands båtsmanskompani 12 rotar; samt af städerne för 2 '"•n mantal, motsvarande — 4%os roteandel.
Af ofvannämnde 156 rotar hafva, i händelse af krig, 108 åtagit sig att uppsätta hästar, men återstående 48 vilja fortfarande hålla karl.
Roteringsprestationen uppgår, enligt 1855 års markegångssättning, till 38 R:dr lör hel soldatrote samt för helt hemman, tillhörande båtsmansroteringen, till 18 R:dr 6 sk. 8 r:st Banko.
Klereciets aflöning ingår endast till så vidt i statistiska tabellerna, som den al skattdragande hemman, inrättningar, näringar och personer särskildt och årligen utbetalas.
I sådan del rättar den sig merendels efter tiondesättning och gamla eller nyare ölverenskommelser, som dels äro af Kongl. Maj:t stadfästade för viss tid eller ock i allmänhet endast gälla för den lönade prestmannens tjenstetid.
Utgiften härtill, inberäknad kyrkobetjeningens aflöning, är för ena orten så olik den andra, att hvarje från det hela dragen slutsats om samma utgifts belopp på hemmantal eller annorledes skulle blifva förvillande.
Detta onus är dock ganska säkert på landsbygden ett bland de betydligaste, då beloppet deraf kanske uppgår till 15, 20, 25 och ända till 30 R:dr Banko på helt mantal om året, oberäknadt de såkallade jura stolae.
I städerne deremot äro invånarnes afgifter till klereciet jemförelsevis mindre och således vanligen föga betungande. 08
Med afseende på fattigförsörjningskostnaden unmärkes, att den i allmänhet ar för lågt upptagen uti statistiska tabellerna, som lör landet grundats endast på de uppgifter, som kronofogdarne kunnat förskaffa sig, och hvilka ofta varit ganska ofullständiga.
För väghållningen på landet erfordras årligen från och med fvra till och med sexton ökodagsverken af hvarje helt mantal, i förhållande till lokalen samt något mera vid tillfälliga större skador å vägarne.
Egentligen är dock väghållningsbesväret, när vägarne jeinnt och försvarligt underhållas, icke betungande i förhållande till hvad siffran derom utvisar, emedan bidraget dertill för det mesta utgår in natura eller genom arbete pä sådane mellantider af året, då hemmansbrukaren och hans dragare äro mindre upptagne af andra göromål och körslor; men det är sannolikt att väghållningsbesväret blifvit drygare eller erfordrat flere dagsverken, sedan väglagningstiden och viigsynerna förflyttades in på sommaren; och likväl förenar sig dermed den allmänna olägenhet, alt vägarne nu äro ojemna och tunga för trafiken under sommarmånader ne, då de annars borde och kunde vara goda.
Nämnde olägenhet torde dock motvägas af den omständigheten, alt väglagnings verkställande sommartiden anses falla sig beqvämligast för de väghållningsskyldige i allmänhet och fördelaktigare i det fall att den inträffar pä en tid, då jordbruksarbetet lernnor mera ledighet dertill, än vår och höst, isynnerhet när missgynnande väderlek för brukning och skörd försvårar detta sednare angelägna arbete.
Hvad tabellerne upptaga under rubriken: diverse afgifter, onera och allmänna besvär, utgår på landsbygden för kyrko-, prestgårds- och tingshusbyggnad, inqvartering, skallgång och andra jagtanstalter, tingsgästning och häradstjenares aflöning, kurhusmedel, barnmorske-aflöning, djeknepenningar, kollekt- och stamboksmedel och riksdagsmannaarvode, samt i städerne för kyrko-, skole-, rådhus- och andra publika byggnader, brandredskaps underhållande, magistraters och stadsbetjentes aflöning, inqvartering, kurhusmedel, djeknepenningar, kollekt- och stamboksmedel och riksdagsmannaarvode, med flera tillfälliga kommunalutgifter.
Beloppet af samtlige desse afgifter, både i det hela och för hvarje del särskildt, är alltför olika, orter och städer emellan, att kunna sammanföras och beräknas till något visst å hvarje hemman, bruk, inrättning, näring eller person med den tillförlitlighet i kalkylen, som för ändamålet skulle erfordras.
Såsom bihang till upplysande af grunderne för persedelvärdets beräkning i tabellerne, medföljer slutligen vidlögade sammandrag öfver 1851—18S3 årens markegångar. c) Politi.
Folkundervisningen inom Länet är öfverallt ordnad enligt Kongl. Stadgan den 18 Juni 1842.
Inom Istorps och Sätila pastorater af Marks fiärad finnas särskilda, på 24 donerade fonder grundade skolinrättningar, likasom vid åtskilliga bruk och egendomar särskilda skolor äro inrättade.
Hit är att hänföra Östads barnhus, hvilket, med donation af 20 hela hemman Östads säteri med underlydande, årligen lemnar undervisning åt omkring 100 harn, hvilka jemväl njuta vård och underhåll å de under säteriet lydande arbetshemman.
För helsovården äro provincial-läkare stationerade en i hvardera af Länets 5 städer.
Offentliga sjukvårdsanstalter äro lasaretterne i Wenersborg och Borås.
Examinerade barnmorskor finnas egentligen endast i släderne; men omsorgen för anskaffande af sådane biträden har på landsbygden redan gifvit sig tillkänna och i vissa orter äfven skridit till verkställighet.
Vaccinatörer deremot finnas inom alla orter.
Veterinärinrättningar finnas i Wenersborg och Borås jemte dervid anställde djurläkare.
Kolerafarsoten, som år 1853 åter hemsökte åtskilliga orter inom Länet, skördade, enligt hvad ofvan är omnämndt, 182 offer.
Fattigvården är ordnad enligt Kongl.
Förordningarne den 23 Maj 1847 och 13 Juli 1853.
Länets båda Hushållningssällskaper fortfara, hvartdera inom sitt distrikt, att utöfva det helsosamma inflytande, som i förra berättelserne blifvit omförmäldt.
Gästgifveriskjutsningen utgöres på entreprenad vid 12 gästgifvaregårdar.
Gästgilverier äro flyttade från Wägne till Wångsjö och från Norra Onsön till Vestra [löksäter samt, i följd af Lerumsvägens afträdande till staten, från Norsesund till gamla gästgifvaregården Ingared.
Nya gästgifverier äro anlagde vid Seglered i Marks härad, Räfmarken, Åhrbohl, Rörviken och Högsbyn i Wedbo härad.
Socknemagasiner med fastställde reglementen finnas endast uti 56 socknar.
Sparbanker finnas uti alla Länets städer och fortfara att äfven för omgifvande landsbygd utöfva en gagnelig verksamhet.