Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den olikhet, som Herr Nordenstolpe trott sig linna skola uppstå i föreskrifterna uti 4 §. 3 Mom. och 14 §. 2 Mom. af Concours Stadgan, om de ändringar deruti, som blifvit föreslagne , varda antagne, har Utskottet icke kunnat inse.
Det förstnämnde Morn. stadgar, att om gäldenär beträdes hafva uppsåtligén gynnat en ellerannan borgenär med pant eller betalning de sista 30 hagarne förrän han sin oförmögenhet hos
Domaren anmälte, eller om han under samma tid penningar eller varor upplånt eller under annan förevändning åtkommit , hvilkas användande han ej kan behörigen redovisa, sadant äfven skall anses för ett oredigt förfarande och gäldenär icke njuta befrielse-förmån för det belopp han under - Deri 7 Juli i dan borgenärernas gemensamma rätt således försnillat, änskönt honörn i öfrigt sadan förmåö skulle blifva föruririädt; och uti det sédharé
Mö* mentet åter förskrifves, att en gäldenär för enahanda öredligä förhållande skåll svara icke allenast till hela gälderi, utan öck träda i häkte, dör borgenärerna sig ej annorledes åtnöja låta,- jrnéd dé flera- påföljder rédactionen af nämnde Moment innehåller, Det äf således klart, att delfi sistbetördé Moment hår afseende endast på de händelser, då deri bédråglige gälderiäréri icke kail styrka att något af de olycksfall honörn öfvergått, sorn kan göra honom berättigad till äfträ'- des-förmån för större ellet mindre belopjr af deså skuld , och denna gäldenär kan då ej undgå att ansvara för hela skulden ; hväfétnöf dé öfriga i Momentet utstakade påföljder utgöra den bestraffning han för sitt oredliga förfarande sig ådragit5 och liti det föregående i Momentet äf samma 14 §. förotdnäs huru förfaras bör med deri gäldenär, för hvilkeri de i lägert godkände olycksfall verkligen inträffat; riri6n
Söm en sådari gäldenär äfven kan hafva,- inriari häri åitt oförmögna tillstånd hos
Domaren fillkäririägifvérörédligeri handlat emot siria hörgériärér, vidtager då stadgandet i 3 Moni. af 4 §.
På Sadäri grririd anser Utskottet örnföfmälte ärimärkriirig éj föranleda till rubbning af hvad Utskottets Betänkande i dessä ämneri innehåller.
Att en gäldenär; sorn för bedrägligt förhållande mot sina Borgenärer blifvit dömd att,- jemte skyldighet att till fullo' betala Borgériärern»s fordringar , tillika för sitt förfarande ansvara,- seder - 82® Den • 7 Juli. sedermera icke bör kunna, genom det att lian. godtgör sina borgenärer eller de förklara sig rara af honom förnöjde, återvinna de Medborgerliga rättigheter, af hvilka han enligt lagens kraf blifvit ansedd förlustig, tror Utskottet vara tydligt, då, efter Utskottets tanka, en sådan gäldenär alltid bör vidkännas sitt förtjenta straff.
Härigenom och då i öfrigt Utskottet bibehållit Goncours-stadgans innehåll i slutet af första delen ntaf 14 §. 4 Morn., anser Utskottet sig hafva besvarat Herr Friherre Männerheirns i detta ämne gjorda anmärkning; äfven som i afseende å den af Herr von Schantz derom väckta erinran, att föreslagna stadgandet, det en såsom bedräglig dömd gäldenär icke må utur Riket sig begifva utan att Borgenärerne sådant tillåta , ej skall vara lämpligt på de gäldenärer, sorn rymt frän Riket, men uppå Konungens lejd återkommit, Utskottet anser annat svar icke erfordras , än att det icke lärer kunna i fråga sättas att denna gäldenär skall tillgodo njuta den rätt lejde-brefvet utsätter.
Herr Borgmästaren Kjellander har ock anmärkt, att då Utskottet i föreslagna nya redactionen af 4 Mom. utaf 14 §. uti Concöurs-Stadgan bestämt, det en bedräglig gäldenär, hvars tillgångar , sedan deras verkliga belopp är utrönt eller influtit, icke uppgå till —rdelar af skulden, bör genast häktas och straffas efter 15 §. i samma stadga, deraf blefve en följd, att
Domaren borde vara angelägen att fästa én noggrann uppmärksamhet på den afträdda egendomens rätta värde, heldst på denna omständighet - Den 7 Juli. 821! dighet gäldenärens väl 1 så betydlig mån komine att bero; i anledning hvaraf Herr Borgina» staren tillstyrkt, att Domaren bör genom säkra Boupptecknings- och Värderingsman låta berörde värde utröna, som sedan blefve grunden för dess meddelande beslut, likasom ock Herr Borgmästaren ansett att den gäldenär, som oredligen förfarit och således, enligt föreslagne stadgandet i 3 Mom. af nyss besagde §., icke bör kunna till publik tjenst befordras eller kan komma under val till förrättningar som innebära Medborgerligt förtroende, icke eller bör kunna bibehållas vid det publika Embete eller tjenst han innehar.
Ä Båda dessa anmärkningar, såsom i Utskottets tanka på goda skäl grundade , finner Utskottet sig böra gilla och antaga, hvarföre Utskottet ock föreslår följande ändring och tillägg uti de förut till pröfning framställda redactioner, nemligen: uti 3 Morn. efter de orden ’’på fri fot vara fafJ ’’blifve han ej till publik syssla eller förrättning antagen , samt om han innehar sådant Embete eller tjenst eller har uppbörd om händer, varde derifrån skild.”
Och vid 4 Mom. efter ordet belopp ”genom af Domaren tillförordnade säkra Bouppteckningsoch Värderingsman är utrönt eller ock influtit” 8Cc.
Slutligen och hvad beträffar Herr Borgmästaren Ullbergs anmärkning om strängare ansvar för Sysslomän, som underlåta att på det i Concours stadgan föreskrifna sätt och inom den deri utsatta tid redovisa tillgångarne i det gäldbund na - JDen 7 Juli. pa boet, anser Utskottet sig icke äga skäl till an, pal yttrande derom än Utskottets förut aflemna{le Betänkande innehåller, heldsf Utskottet tror att på Bprgenäfetna ankommer, att, otti Sysslo? männen i detta fall åsidosatta deras pligt, hög Domaren söka rättelse, som af lagen har tillräcklig grund att till fullgörandet deraf dem förpligta.
Detta varder dock Riksens Högloft.
Ständers vidarp pröfning vördsamt underställde.
Stock-; holm den 30 Juni 1815, På Höglofl.
Prest» gch Ad.
Ledamöters Ståndetg Ledamöters vägnar vägnar H. F, 'Strömfelt, Joli.
På Väl(ofl. porgare- På Hederv.
Bonde» Ståndets Ijedamöterg Ståndets Ledamöters vägnar vägnar E, G, Holm, Petter Jernström* A. J. Wahlstjernsp tjfpplast hps Höglofl. Ridd. och Åd. den 7 Juli.
Prest-Ståndet den 7 Vällofl.
Borgare-Ståndet den 10 Hederv.
Bonde-Ståndet den 7 „ 'Riksens Högloft.
Stånders. Stats-Utskotts Betankande, angående f. d. vice■.
Talmannen Jon Jonssons Memorial - Den 7 Juli. morial om Hildring uti BåtsmansIndelningen i Blekinge Lim.
Till Hedervärda Bonde-Ståndet har f. d. vice Talmannen och Riksdagsmannen för Bräkne, Medelstads och Östra Härader i Blekinge Ziän Jon Jonsson ingifvitett, angående liriring uti indeldta Båtsmanshållet, sa lydande Memorial : ¥ ”Uti den ort, hvarföre jag förer talan, har
Rikets försvar från äldre tider blifvit utgjordt med ett beständigt Båtsmanshåll, bestående af både indelning och rotering.
Det förra utgör ett belopp af omkring 860 hela Hemman , som , enligt contract, äro skyldige att till årlig tjenstgöring utrusta och underhålla 1500 Båtsmän.’5 ”Hemmans och Jordeboks-rentan är väl anslagen för denna indelnings vidmagthällande, som uppgår ej till mera än ungefär |:delar af det belopp, som till Båtsmännen blifvit i varot och penningar anordnadt, heldst på hvarj^ nummer endast 17, 18 högst 20 Daler Silfvermynt, räknadt efter 3 Dal. på Riksdalern , blifvit anshgne, men karlen, i grund af samma contract tillagd 24 Dal. lön, som efter lika beräkningssär. blifvit till större delen förvandlad i varor, så att hvarje Batsman enligt ortens priser kostar 10c R:dr Riksgälds.” ”Denna tryckande indelning har från dess första, inrättning innefattat både ordinarie vargering och fördubbling, heldst de tvänne karlar, som på ett helt Hemman utgöras, måste lika med hvarandra förrätta årlig tjenstgöring samt njuta '82 4:
Deri 7 Juli, njuta lika lön och utredning af dess anslagna Bönder”.
,’Skyldigheten att försvara landet, är för innebvggarne i Blekinge mycket drygare att utgöra än för någon annan landsort i Riket, utom Södermöre Härad i Calmar Hän, som till någon del uppgår närmast emot Blekingska AIR mogens allt för kännbara tyngder.’’ ”Roteringen, som utgöres från så väl endel Skatte, sorn Frälse-hem/nan, participerar från a till 2! mantal och derutöfver till underhållande af en Båtsman, Desse hafva från uråldriga tifler , ända till 18.10, varit skyldige att underhålla en Vargerings-karf pä hvarje Rote, och äfven med denna tillökta fördubbling har Båtsmans-Roteringen ej till ena halfdelen utgjort den rustpings skyldighet, sorn indelningen fått vidkännas.” ’’Otn rättvisa och billighet blifvit rådfrågide, hade indelningen tillbetydlig del bordt erhålla mindskning uti dess alltför kännbara onus, förr ari fördubblingen å Roteringen, såsom fä? dem, i mångdubbel mån, mindre kännbar, blivit afskaffad.” ”När Indelnings-Contractet är 1685 ingicls, var det i en tid då orten var hotad med stirk utskrifning och tvungen värfning, som ofta öfver ali billighet pressat Bandets innebyggire.
Vid ingåendet af en så kännbar indelningsskyldighet erhöll Allmogen gtne rättigheter, nemi. : att vara fredade från all utskrifning, af hvad namn den vara månde, och att inon orten vara skyddade från all sä frivillig som tvungen - Den 7 Juli, 825 gen värfning samt äga företrädes-ratt, att sjelfva af uppspanat löst folk få, framför Värfvade Arméens Officerare, antaga sina Båtsmän.
Och vid uppkommande tvister dem imellan, dömes alltid karlen till vacanta Båtsmans-numret, som alltid måste vara coinpleit.
Dessa rättigheter, sorn i långliga tider bibehållit sin helgd , hafva nu mera genom de vigtiga förändringar uti försvars-inrättningen med den nya Bevärings-pltgtens utgörande försvunnit.” ”De flesta Båtsmans-Rusthål! bebos af endast en, två, högst 3 åboer; som tillsammans äga ~ mantal och ofta derunder och af dessa [Rusthållare finnas mångå som äro sjukliga och ålderStegna, samt till arbete odugliga.
De åter sera varit i conscriptions-åren hafva blifvit commenderade till Bevärings-tjenstgöring samt måst lemna sitt lilla jordbruk åt qvinnor eller åldriga föräldrar, som snart både med krafter och förmåga aftynat,, bära en rustnings börda, hvilken med egenskapen af dess vanskötta och försvagade brukningssätt, blifvit dem alltför tung; hvarigenom den naturliga följd uppkommit, att ett.
Större antal hemmansdelar, till allt för mycket nedsalta priser , blifvit genom tvångs-auetioner försålde.” ”Den byggd af Blekinge Rän , hvarföre jag är Ombud, orngifver Carlscrona, som på ea Ö i Skärgården är belägen , hvarest Rikets Örlogsflotta har sin dyrbara station, och dit Sjöfolk, Arbets- och Krigsmanskap från de flesta aflägsna Rikets orter, å alla vägar genom
Dånet mäste framskaffas; transporten af spannmål, proviant, *25 Den 7 Juli. viant, skeppsvirke, ved och vatten samt Båge* riernas mäld till och ifrån <}varn, måste ofta landvägen forsslas.
Amunitions framställande från Tyghusen, Bruken eller Städerna uppe i Fandet samt mångfaldiga andra behofver, dem Flottans hastiga och skyndesamma rustningar oumgängeligen påkallar, mäste af Allmogen, öfver deras förmåga, bestridas.3’ ”När nu vid början af krig , då alla nummer skola vara cornpletta, en del Rusthållare commenderas som Beväringskarlar och andra öfver årens beväringsskyldighet blifva utskrifne från sina sina Eåtsmans-rusthåll , hvem skall då fullgöra de skjutser och körslor m. m.
, som för skeppens skyndesamma utrustning så ofta behöfvasP Flottans hastiga och snara afsegling, då den för Rikets behof och säkerhet är nödvändig, hvarken kan eller hör hindras, om ock Bonden derigenom skulle blifva nödsakad att i opasslig tid plöja och skörda sin åker.
”.Döt är icke nog att tillgång på folk finnes till Skepps besättningar, besuten Allmoge är äfven lika nödvändig sorn med skyndsamhet i behofvets stund framforsslar medlen , hvilka fordras för att sätta detta stora urverk i gång, hvaraf hvarje del i detsammas kedja, måste åt dén andra gifva styrka, för att kunna utgöra det stora hela.’' ’3Såsom ytterligare bevis att Båtsmans-indelningen utgör mera Folk till Staten än någon ännan ort i Riket, för jag nämna, att om man beräknar Båtsmans-Rusthållare med alla de å indeldta hemman sakttskrifna personer, så finner man Den 7 Juli, 827 man att rustrfingen utgör hvar yide man , och att om fran Jordbruket ett lika antal utginge, utan afseende pä det. antal, som.
Staderna borde lemna, Arméen dä skulle Uppgå till mindst ?
20,000 man ” ”Uti min landsort finnes uti flera byar både indeldte och roterade hemman , hvars ford är af lika natur och ägorna skiftade efter hemmantal; å de förra rustas en Ratsman å ‘;■ till |-:dels mantal och från de sednare eller gamla rotefingen utgår en roterad karl å till 3 hela hemman.
Dessa hafva vid 1810 års Riksdag blifvit ansenligen lindrade, genom Kongl. Majus Nådiga eftergift af Fördubblingsmanskapet, men den'mest betungade rustmngsskyldige af Indelningen bibehållen vid dess alltför känbara onus , såsom beroende på ingångna cpntracter.
Skånsk^ ^ provinserna ha dock sedermera, genom Ständernas medgifvande och Konungens rättvisa beslut vunnit befrielse från den, genom cantract, dem ålagde Vargerings skyldigheten.” ' ’’Den med sanning enliga beskrifning, hvilken jag nu framställt, har icke för ändamål att undandraga inig och de mina hemmavarande skyldigheten att försvara Fäderneslandet; hvilken hvarje Svensk bör i nödens stund eftersträfva och efter yttersta förmåga uppfylla — min afsigt är endast den, att leda det Hedervärda Ståndets uppmärksamhet på den anhållan , hvilken jag härigenom vördsammeligen vågar framställa, nemligen, att liela den lön och persedlar, som för hvarje .Båtsman bestås, och årligen in natura enligt 1685 års Stadgar och derefter utfät 82 8 Dm 7 Juli. utfärdade polett utgöres till 24 Dal.
S:mt å 3 Daler Riksdalern, måtte af Hemmans- och Jordeboks-Rentan blifva anslaget på hvarje Båtsmans-nummer, hvärigenom de indelte
Båtsmän* nens antal mindskades till 4;del eller *:del; och, genom nedsättning af denna obetydliga rmmmereling, kunde
Busthållarne blifva försatte i tillfälle att med mera säkerhet än som hittills skedt, till Kongl. Majtts och Kronans tjenstgöring underhålla bättre utrustade karlar, och hvarigenom, denna nu begärta obetydliga förmindskning blefvfc fullkomligen ersatt, samt den för Bandets säkerhet nyligen vidtagna Bevärings-inrättningen med mera billighet kunde utgöras, hvilken uti behofvets stund från denna landsort i mångdubbel mån ersätter denna yrkade rustnings ned» sättning och för dess frimodiga utgörande då undanrödja flera nu dermed förenade svårigheter.
” ”Jag hemställer till Er, mine Bröder, och i öfrigt till hela Allmänheten om det ens kan låta tänka sig, att Blekinge bör vara den enda fläck i Bandet, som skall behålla den stränga rustningen och derjemte vidkännas lika förbindelse med andra lindrigare berustade lands-orter, till utgörandet af Beväringsmanskap.
Hvarje rättsinnad mäste finna obilligheten häraf, och jag bör icke missräkna mig på Riksens Högloft.
Ständers beredvillighet att medgifva den rättelse jag söker.
Och då detta Bans Allmoge ej vill undandraga sig lika deltagande med andra Medborgare i Bandets försvar, bör det öfverlemnas åt en mild Regerings upplysta bepröfvande att låta Den 7 Juli, 8?9 låta denna Landsort i så måtto blifva skadeslös, sorn dess öfver ali jemförelse dryga rustning, torde få blifva mindskad till 4- eller *-:del af nu varande styrkan, såsom ändock ej motsvarande det Fördubblings- och Vargerings-belopp, som på andra orter allaredan för Rofehållarne försvunnit.
” Detta Memorial har väl Hedervärda Sonde-Ståndet under den 11 sistlidne
Maj remitterat till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie - lltskoitens gemensamma utlåtande; men som Bonde-Ståndet uti sedermera ankommet Protocolls-Utdrag af den 15 i denna månad återkallat Remissen till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-TJtskottet och endast Öfverlemnat ärendet till Stats-Utskottets behandling; så får StatsUtskottet dess utlåtande häröfver nu afgifva.
Om , på sätt Riksdagsmannen Jon Jonsson anfört, Båtsmans - Indelningen i Blekinge icke utgör mera än omkring 86o hela hemman , sorn, enligt contract, äro skyldige, att till årlig tjenstgöring utrusta och underhålla 1,500 Båtsmän; så är det utom allt tvifvel, att denna Indelning måste vara mycket tryckande för Landet, i synnerhet då härtill äfven kommer, att Båtsmans-Rusthållen, som till största delen skola bestå af mindre hemmansdelar, måste hålla 2:ne Ordinarie Båtsmän på hvarje helt hemman, samt derjemte deltaga uti Bevärings-manskapets utgörande, lika med alla andra hemman i Riket, deremot Båtsmans-rotarne, som i Blekinge Län skola bestå af 3 till Mantal på hvarje Rote num - Den 7 Juli. nummer redan skola njuta befrielse från Vargeringeti och Fördubblingett.
Det är Val en sanning, att till Båtsmans* Indelningens vidmägtliåliande äroanslagne Herri* mans- och Jordebok* Bentor; men «m dessa ej utgöra mera än 17, 18 till högst 20 Dal.
Sunt för hvarje Rusthålls nummer, och Båtsmannens lön -deremot* enligt Contfact, är fastställd till 24 Dal. S.-rrtt, hvilka till större delen skola vara förvandlade i varor* så synas BåtsmansRusthållen äfven härutaf kunna hämta anledning till någon jemkning och lindring uti In* delningen.
Def förslag , soni Riksdags mannön Jon jonsson härtill uppgifvit, att Indeldta Båtsmannens antal skulle mindskas till j-del eller med 250 man Och de qvarvarande Båtsmäns - Kusthållen få sig så mycket af den indragna Indelningen anslaget uti Hemmans- Och Jorcleboks-Rentor * att de hädanefter kardmo att njuta fulla 24 Dal.
S:mt Uti slika Rentor på hvarje Rusthållsnummer, sorn är lika' med den lön indelnings* Contractet för hvarje Båtsman utsätter, synes , i Stats-Utskdttefs tanka, väl icke sakna billighet; med sorn detta föranleder till ändring uti Indelnings-Verket och 80 §. i Regerings Formen stadgar, att med Båtsmanshållet af Rotering och Indelning förbiifver vid de med Bandet och Städerna upprättade Contraeter och IndelningsVerk, hvilka till deras hufvudgrunder skola vara orubbade , intilldess Konungen och Riksens Stä rider finna nödigt någon förändring deruti samfällt att göra; så kan, i sakens nu varande skick, Den 7 Juli. 831 skick, och innan rätta och verkliga forhållandet blifvit genom ordentlig undersökning vederbörligen utredt, Stats-Utskottet icke tillstyrka bifall å Riksdagsmannen Jon Jonssons gjorda anhållan.
.Emedlertid och som Riksdagsmannen Jon Jonsson anfört, det åtskilliga förändringar genom tid efter annan vidtagna Författningar skola skedt uti det afslutade Indelnings Contractet, till tunga för Båtsmans Indelningens utgörande, och Kongl. Maj:t uti Dess Nådiga Proposition jemväl omförmält, det, i afseende på Indplta Arméen och dess organisation, en närmare reglering, efter skedda undersökningar, blifver nödig; så hemställer Stats-Utskottet till Riksens Högloft.
Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj: i Nådej: måtte täckas, att intill nästa Lagtima Riksdag låta i dessa delar anställa behörig undersökning, rörande ej mindre Båtsmans-Indelningen och Roteringen i Blekinge , än Rusthålls - Indelningen samt Soldate- och Båtsmans-Indelningen och Roteringen i de öfriga Rikets Provinser, då både Kongl. Maj:t och Riksens Ständer derefter kunna blifva i tillfälle, att sig yttra i ett sammanhang om och hvad jemkningar härutinnan kunna finnas nödiga.
Hvilket allt underställes Riksens Höglofl.
Ständer vördsammeligen.
Stockholm den 4 Juli 1S15.
Deri 7 Julié På Högloft.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar Clari Fr.
På Högv. Prest-Ståndéts Ledamöters vägnar Garl v. .Rosenstein.
BondeStåndets Ledamöters vägnar And.
Sandsten< C.
Pernelius* IJppläst ii os Höglof!, Ridd, beli Ad. deri 7 jöth Högvörd.
Presj-Ståndet den 7 , Vallöf]. Borgare-Ståndet der.
9 Hederv, Bonde-Ståndet den 7 Riksens Högloft.
Stats - Ut - skotts Berättelse och Utlåtande om General-Assistance-Contoirct.
Stafs-LTtslcottef får härmedelst vördsamligeri afgifva Berättelse Och Utlåtande om det under Riksgälds- Verket lydande General - AssistanceContoir* Sedan Utskottet af Handlingarna inhämtat, att den för år 1811 vid General - AssistanceContoiret afslutade Hufvud-Bok varit den sista, som undergått granskning af de år a 813 till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende församlade Herrar Revisorer, Jiar Utskottet väl företagit till granskning 181 st års öfver Lombard - Den *7 Juth bard-rörelsen författade Hufvud-Bok, men hvil* ken befunnits så oredig och behäftad med så mångå felaktigheter, såsöm bristande transporter och hänvisningar med mera dylikt ä ätt Utskottet nödgats härifrån afstå samt anmoda Herra?
Eullmägtigä i Riksgälds-Contöiretä ej allenast allvarligen förehålla Kamreraren Uti General* AsSistance - Contöiref.
Gjöthström, Sonl berördé Hufvud-Bok författat och äfslutät , dess Visadé Oordentlighet, Utan otk ålägga hartom, att deri samma omskrifva , för ätt vid först infallandå Revision Undergå den granskning , görti ti ti iéké kunnat af Utskottet verkställasi Stats-Utsköttet har besett aila Departement ter inom General-Assistance Contöiret, och dervid så väl undersökt, huru Panterna vårdas Och. förvaras, Söm hurU verket i öfrigt sköteS; Och har Utskottet; vid en sådan undersökning, er* farit , det god ordning iakttages , så att något ej varit att påminna.
Af Öfver-Cömmissatiernås till innevarande Riksdag afgifnä berättelse öm General AssisiänceCöntoirets rörelse och förvaltning ifrån odh med år i8i2 , till och med år 1^8i4 > äfvensom ä£ Riksgälds-Corttoirets räkenskaper Inhämtas, ätt den summa sorn Riksgälds - Contoiref ständigt haft instucken uti General Assistartce Contoirets rörelse, åren 181 i , 1813 Och 1814 > per medium för hvarje år utgjort Omkring Etthundrade* femtiotusende (150,000) R:dr Bänto; hvaremot behållne revenuen, utan beräknande af någon renta å sådana Riksgälds-Contoiiets förskott, fö? 5.-te Bamfeti 105.
106* dessa 834 Den 7 Julis dessa 3:ne år endast uppgått till ett samman» räknadt belopp af 3803 R:dr 30 sk. 1 r. Någon vinst af General-Assistance-Contoiret liar icke heller varit påräknad, och kan icke möjligen påräknas.
Denna inrättning har, i följd af de vid ,1792 års Riksdag med Credit» Sedlarne vidtagna anstalter, kommit att underläggas Riksgälds-Verket.
Credit-Sedlarne blefvo vid samma Riksdag ansedde böra utgöra Rikets rörelsé-capital, och i sammanhang härmed tillädes Riksgälds-Contoiret uteslutande rättighet, med undantag af Manufactur-Disconten, att meddela Discont-lån uti dylika sedlar; af hvilken anledning uti Högloft.
Hemliga Utskottets Xnstruction för Herrar Fullmägtiga stadgades, att deräst Assistance-Contoirets
Eolag icke skulle kunna fortsätta Dombarden, sedan Discont-rätten med Credit-Sedlar det samma frångått, borde Riksgälds-Contoiret, efter träffad Öfverenskommelse med Bolaget, emottaga inrättningen och låta drifva den för Riksgälds-Contoirets räkning , så att General-Assistance-Gontoiret icke blifvit un» derlagdt Riksgälds-Contoiret såsom något vinstgifvande Verk, utan snarare såsom ett onus, för hvilket Rikgälds-Gontoiret genom den erhållna uteslutande
Discont-rättigheten skulle hållas skadeslöst.
På Högv. Prest-Stån - och Ad.
Uedamöters vägnar Carl de Geer. dets Uedamöters vägnar Gustaf Murray.
På lien 7 julL Rå Vallöf].
Borgare- Rå Hederv.
Bonde Ståndets Bedamöters Ståndets Bedamöters vägnar Vägnar Carl Fr. landberg» jon Jonsson« C.
Sylvan* tjppIäst hos Helglöf].
Ridd. och Äd. den 7 Juli.
Prest-Siåndet den 7 Vällofl.
ESotgare-Ståndéf deri tö / Hederv, Bonde-Ståndet den 7 Riksens Högloft» Ständers Stats ■ Utskotts Betänkande i anledning af gjorda Motioner ont fottfarande bidrag af Statens medel till Södertelje CanalInrättning i Till Stats-Utskottef har Höglofl.
Ridd. och Adeln behagat remittera ett af Herr Majoren och Riddaren Friherre Fr.
Hjerta öm fortsatt understöd för Södertelje Canal-Bolag gjordt anförande af följande innehåll: ”Ifrån detta Riksmötets början har jag förväntat att någon Ledamot af, detta Upplysta Samfund skulle söka ådraga Södertelje Canal Verk den Uppmärksamhet och det behjertande af Riksens Ständer, sorn det i mångas och mih öfvertygelse förtjenar.
Jag har till denna hain förväntan ägt skälig anledning af fleras yttrade tänkesätt om nyttan af denna Canal och med mig deltagande öfvertygelse - 836
Den 7 Julié tygelse att Canal-arbetets fortsättande till fullbordan , svårligen, om icke omöjeligen vinnes utan biträden af Rikets Allmänna medel, och med denna öfvertygelse företager jag nu ett försök att korteligen afmåla Canal-Verkets iråkade bekymmerfulla belägenhet och genom Historiska Facta bevisa anledningen dertill.