Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid alla med statsbidrag i större eller mindre män understödda arbeten böra företrädesvis, der sig göra låter, tjenst- och sysslolösa personer användas. 13:o.
De arbetsföretag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna Riksdag äro beviljade, böra sednast under loppet af år 1867 påbörjas; kommande hvad Rikets Ständer nu anvisat för de vid sagda års utgång icke påbörjade arbeten att reserveras till Rikets Ständers disposition. 14:o.
För utbekomna låneunderstöd till sjösänkningar och myrutdikningar eller andra vattenaftappnings-företag bör efter tre års förlopp från slutet af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgälds-kontoret först utbekommits, årligen erläggas åtta procent å hela den lyftade lånesumman, hvaraf räntan godtgöres efter fem för hundra af obetalda kapitalbeloppet, och det öfriga utgör afbetalning derå.
I afseende på sättet och ansvarigheten för dessa inbetalningars verkställande lända ofvan åberopade Kongl. Kungörelser af den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848 till efterrättelse. 15:o.
För andra, till vissa företags befrämjande beviljade lån skola i alla de fall, der ej särskildt blifvit annorlunda föreskrifvet, årligen, efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommits, erläggas sex procent af hela den lyftade lånesumman, hvarigenom räntan godtgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapitalbeloppet, och utgör det öfriga afbetalning å detsamma.
Dock, som särskild årlig ränteliqvid ej behöfver verkställas, kommer någon föreskrift derom icke att i skuldförbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast förbinda sig att under den tid, 30 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 84. som åtgår för det erhållna lånets fulla återbetalning, före hvarje års slut erlägga sex procent å lånets ursprungliga belopp.
Alla kostnader, af hvad namn de vara må, som i följd af erhållna anslag eller lån föranledas för Riksgälds-kontoret, skola utan undantag bestridas eller godtgöras utaf den eller dem, som statsbidragen erhållit; och bör erforderlig föreskrift derom uti kontraktet införas.»
Jemte anmälan om de af Rikets Ständer sålunda beslutade stadganden få Rikets Ständer tillika hos Eders Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att Eders Kongl. Maj:t täcktes låta underrätta Fullmägtige i Riksgälds-kontoret ej mindre om de terminer, då beviljade statsbidrag böra utbetalas, än om sådana förändringar uti de för statsbidragens lyftning m. m. meddelade bestämmelser, som under arbetenas fortgång kunna varda i nåder medgifna.
Skrifvelse, N:o 85, 31 JS:o SS.
Uppläst oell godkändt. hos Ridd. och Adeln den 21 Juni 1866. » » » » Preste-Ståndet den 17 » » » » » » Borgare-Ståndet den 19 » » » » »> » Bonde-Ståndet den 19 » » Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående tullbevillningen.
(Bevilln:s.-Utsk:s Bet.
Niis 8 och 17, Uti.
Nås 14 och 18 samt Mein.
Nås 12 och 15) S. A. K. Sedan Rikets sednast församlade
Ständer uti underdånig skrifvelse den 4 November 1863 angående den af dem vid dåvarande riksdag verkställda reglering af tullbevillningen, under förmälan att de ansett tulltaxan vara i behof af förbättringar i flera andra delar än hvari sådana då kunnat beredas, anhållit, att, enär en mera djupgående granskning af författningen, för att icke gå miste om den öfverensstämmelse emellan dess särskilda delar, som i all lagstiftning vore af nöden, förutsatte mångfaldiga detaljutredningar, för hvilkas åstadkommande Rikets Ständer saknade tillfälle, Eders Kongl. Majit måtte, efter föregången utredning af sakkunnige män, till Rikets näst sammanträdande
Ständer i nåder aflemna förslag till ny tulltaxa, utarbetad i öfverensstämmelse med då uppgifna grunder, har Eders Kongl. Majit, vid underdånig föredragning af ett utaf särskilda af Eders Kongl. Majit, med anledning af Rikets Ständers nyssberörda underdåniga begäran, den 6 November 1863 i nåder tillförordnade komiterade afgifvet betänkande med förslag till ny tulltaxa, jemte underdånigt utlåtande deröfver af Eders Kongl. Majit och Rikets Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen, funnit Sig, med afseende på den långt framskridna tiden för detta riksmöte, icke böra till Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig framställning i ämnet, men deremot täckts förordna, att så 32 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 85. väl komiterades berörda betänkande som omförmälda deröfver afgifna utlåtande skulle tillställas Rikets Ständers Bevillnings-Utskott, för att vara tillgängliga vid den behandling af frågan rörande tullbevillningen, som vid innevarande riksdag förekomme.
Beträffande den för varors införsel gällande tarif hafva, vid det förhållande att nedsättningar i de genom den med Frankrike afslutade, af Rikets Ständer godkända, handelstraktat bestämda tullsatser icke nu bort ifrågakomma och de varuartiklar, sorn i traktaten innefattas, således i allmänhet af Rikets Ständer lemnäts ovidrörda, Rikets
Ständer dock vid en och annan af dem vidtagit sådana ändringar eller tillägg, som afsett att åt författningen bereda större tydlighet eller mera följdrigtighet, äfvensom Rikets Ständer funnit sig böra endast å några få andra artiklar, hvilka med nämnda traktat icke stå i sammanhang, besluta nedsättning uti eller frihet från nu stadgade afgifter; hvaremot Rikets
Ständer ansett sig böra dels till förmån för landets förnämsta modernäring åsätta en del nu åfgiftsfria landtmannaprodukter en lämplig tull, dels medgifva vissa förädlingsarbeten en sådan passande skyddsafgift, dels ock för en viss särskild artikel stadga förhöjning i nu belöpande tullsats; och få Rikets Ständer härigenom underdånigst redogöra för de af dem beslutade jemkningar i afseende å införselstarifen äfvensom å Underrättelserna om livad vid taxans tillämpning iakttagas bör. larifen för Införselstullen.
I afseende på artikeln bläckpulver eller substans hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen, lika med Tullkomiterade, föreslagit, ansett uttrycket »substans» böra för mera bestämdhet utbytas mot »bläcksubstans».
I 1865 års tulltaxa förekommer under stadgad tullfrihet artikeln flintor, huggna, utom agat; men då, enligt handelstraktaten med Frankrike, »arbetad, oinfattad agat», hvarå tull af 1 R:dr 50 öre skålpundet förut varit bestämd, numera äfven får tullfritt införas, hafva orden »huggna, utom agat». ansetts böra ur förstnämnda rubrik uteslutas.
Sedan ett slags garn af Indisk hampa eller s. k.
Jute börjat mera allmänt i handeln förekomma och hittills blifvit förtulladt såsom segel- och bindgarn, med hvilka det ansetts lika i värde, samt derföre af Tullkomiterade i samma rubrik upptagits till den af dem för dessa garnsorter från 10 till 5 öre per skålpund nedsatta tull, hafva Rikets Ständer, som icke funnit skäl till en sådan tullnedsättning å segel- och bindgarn, men väl ansett jutegarn, såsom icke utgörande föremål för inhemsk tillverkning, böra få mot sistberörda tull införas, beslutat att näst efter segel- och bindgarn må under särskild rubrik i taxan upptagas Jutegarn m,ed 5 öre tull skålpundet, äfvensom Rikets Ständer, i sammanhang härmed, ansett råämnet Jute Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 86. 33 Jute böra i taxan vid artikeln Hampa, till hvilken det är närmast hänförligt, till tullfri behandling införas; och rubriken Hampa erhåller följande lydelse: »Hampa, ohäcklad och häcklad, s. k.
Jute derunder inbegripet ..... Fri.»
Då Kamfer hufvudsakligen användes inom medicinen, och sålunda ické mera än apotheksvaror i allmänhet ansetts böra genom införselsafgift fördyras, hafva Rikets Ständer, med fästadt afseende äfven å den ringa inkomst denna artikel i tull inbringat, beslutat, att densamma må så väl i oraffineradt som raffineradt tillstånd tullfritt till riket införas.
Som införseln af Karkasser och K arkas sband, hvilka för närvarande draga en tull af 50 öre skålpundet, på sednare tider visat sig vara i ständigt stigande, och någon tillökning i statsinkomsterna synts genom en lämplig förhöjning i införselstullen å denna artikel kunna beredas, hafva Rikets Ständer bestämdt sagda tull till 75 öre skålpundet.
Kommers-kollegium och General-tullsyrelsen hafva, med erinran hurusom Stålstick och Träsnitt på sednare tider blifvit i handeln allt mer och mer allmänna samt närmast vore jemförliga med de artiklar, hvilka, under medgifven tullfrihet innefattas i taxerubriken »Kopparstick, Estamper och Litografiska arbeten, som utgöra tillbehör till tryckta verk», ansett desamma, äfvensom, i enlighet med Tullkomiterades förslag, Fotografiska arbeten, böra i sagda rubrik uppföras; hvarjemte, till förekommande af möjligen skeende försök att kringgå författningen och afgiftsfritt införa äfven plaucher, till hvilka text inom landet tryckts eller vore afsedd att tryckas, stadgande synts böra upptagas derom, att samtliga till nämnda rubrik hänförliga artiklar skulle, för att åtnjuta deri medgifven tullfrihet, tillhöra utrikes tryckta verk; och hafva Rikets Ständer beslutat följande lydelse åden ifrågavarande taxerubriken: »Kopparstick, Estamper, Stålstick, Litografiska och Fotografiska arbeten, samt Träsnitt, som tillhöra utrikes tryckta verk.»
Derjemte hafva Rikets Ständer i sammanhang härmed ansett Fotografier äfvensom Stålstick och Träsnitt böra på vederbörliga ställen i taxan upptagas med hänvisning till kopparstick.
Enär med den under första rubrik afdelningen af artikeln Korgar och Korgmakarearbeten förekommande benämningen »af oskalade qvistar och spån,» otvifvelaktig! afses beredningsämnen af blott gröfre beskaffenhet, hafva Rikets Ständer, i likhet med hvad embetsverken tillstyrkt, ansett att, till förekommande af missförstånd, framför ordet »spån» bör tilläggas bestämningen »gröfre».
I betraktande af den icke ringa tillverkningskostnaden för artikeln Ost, då denna vara i stort produceras, och den längre tids förlag densamma fordrar för att kunna med fördel afsättas, samt vid det förhållande att en genom tull å nämnda artikel åvägabragt prisförhöjning komme att i dubbelt hänseende verka fördelaktigt, nemligen dels omedelbart såsom en uppmuntran och nödigt skydd för den inhemska ostfabrikationen, och dels medelbart, sålunda att de oädlare sädesslagen, Bih. till R.
Pro t. 1865 <5i 1866. 10 Sami. 1 Afd. 11 Häft. 5 34 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 85. hvilka nu till men för jordbruket exporteras, i stället kunna med fördel användas till utfodring af ladugårdarne, och förmedelst derigenom erhållna större och kraftigare gödningstillgångar rikare skördar af jorden framkallas, hafva Rikets Ständer belagt artikeln
Ost med en införselstull af 3 R:dr per centner.
Sedan vid artiklarne agat, bernsten, med flera liknande varuslag, blifvit stadgadt, huru sådana, oäkta, infattade med guld eller silfver skola tullbehandla^, hafva Rikets Ständer, i likhet med hvad Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen föreslagit, ansett, att vid artikeln Perlor bör, näst efter rubrikafdelningen »oäkta», »andra slag», införas en afdelning af följande lydelse: »infattade med guld eller silfver, vägas med infattningen och förtullas såsom den».
Då genom handelstraktaten med Frankrike tullafgifterna för Akta porslin blifvit nedsatta till hälften af hvad de enligt 1863 års taxa utgjorde, hafva Rikets Ständer, i betraktande häraf och då licencer i allmänhet böra i möjligaste måtto undvikas, beslutat, att den under artikeln porslin förekommande anmärkning, att kärl och redskap af äkta porslin för farmaceutiska och vetenskapliga behof kunna i föreskrifven ordning få af vissa vederbörande tullfritt införas, må ur taxan utgå.
I öfverensstämmelse med hvad Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen, lika med Tullkomiterade, föreslagit, och då jordbrukets betryckta ställning, samt svårigheten äfven för flera andra inhemska näringar att, efter den väsendtliga minskning i förut tillgodonjutet skydd dem genom Franska handelstraktaten vederfarits, kunna bestå i kampen mot utländsk konkurrens, äfvensom den medellösare befolkningens anspråk att icke för en så oundgänglig förnödenhetsvara som Salt nödgas erlägga särskild skatt, fordrat en länge ifrågasatt eftergift af den statsintrad, som genom tullen å nämnda artikel varit beredd, hafva Rikets Ständer ansett tullfrihet böra medgifvas vid införsel af »Orajfneradt kok- och bergsalt».
Beträffande artikeln Spanmål, malen, så enär så väl mjöl både af hvete och råg, som äfven gryn af alla sädesslag, varit föremål för en stigande import, nemligen hvetemjöl från 1,557 centner åren 1847—1855 till 80,630 centner de påföljande nio åren, samt rågmjöl från 34,516 centner under det förra till 221,563 centner det. sednare tidsrummet, äfvensom gryn från 244 centner åren 1847—1855 till 1,414 centner åren 1856—1864, allt i medeltal årligen, hvaremot utförseln af d^sssa slag malen spanmål, ehuru tilltagande, varit jemförelsevis obetydlig, hafva Rikets
Ständer ansett tull å dessa artiklar vara af behofvet påkallad och derföre beslutat följande införselsafgifter, nemligen: å mjöl af hvete 80 öre, å mjöl af råg 50 öre och å gryn, alla slag, 50 öre, allt per centner.
Då genom traktaten med Frankrike tullen å Champignoner och Tryffel, hvilka förut varit inbegripna under rubriken Svampar, alla slag, blifvit bestämd till 16 öre per skålpund, hafva Rikets Ständer ansett andra slag af svampar icke heller böra högre tullbeskattas samt derföre nedsatt den nu med 50 öre per skålpund utgående tullen å »svampar, alla slag, ej specificerade,» till 16 öre. Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 85. 35 Enär af de genom
Tullkomiterade verkställda undersökningar blifvit upplyst, att de nuvarande tullsatserna å de särskilda slagen Arbetad tobak stå i ett öfverdrifvet högt föi-hållande till kostnaden för deras åstadkommande, hafva Rikets Ständer vid sådant förhållande funnit dessa tullsatser, utom hvad spunnen tobak angår, böra nedsättas, nemligen: för cigarrer från 1 R:dr 80 öre till 1 R:dr 30 öre, för karfvad tobak från 50 till 45 öre, för malen eller snus från 55 till 50 öre, samt för stänger och karotter från 60 till 55 öre allt per skålpund.
Derjemte hafva Rikets Ständer ansett Cigarretter, som nu förtullas lika med karfvad tobak, böra, såsom närmare jemförliga med cigarrer, i stället uppföras till lika tullbehandling med dessa.
I afseende på artiklarne Jern- och Ståltråd samt Messingstråd, hvilka enligt 1854 års tulltaxa drogo tull, de förra slagen af 4 sk. 6 rst. banko i allmänhet, och då de efter Kommers-kollegii tillstånd för vissa ändamål fingo införas, af 2 sk. banko per skålpund stapelstadsvigt, samt »andra slag koppar- och messingstråd» af 8 sk. banko skålpundet, hafva Rikets Ständer, med afseende å den betydliga tillvexten de sednare åren uti införseln af dessa artiklar, för hvilka all tull vid 1857 års taxereglering borttogs, men för tillverkning hvaraf anspråket på lämpligt tullskydd icke ansetts mindre befogadt än för åstadkommandet af andra med dessa jemförliga förädlingsarbeten, hvilka af sådant skydd äro i åtnjutande, å nämnda varor beslutat tullsatser till följande belopp, nemligen: å jern- och ståltråd 6 öre per skålpund samt å koppar- och annan ej specificerad metalltråd, andra slag, 8 öre skålpundet.
Underrättelserna vid Tulltaxan.
I likhet med hvad Tullkomiterade föreslagit, hafva Rikets Ständer ansett det i nuvarande rubrik förekommande ordet »verkställighet» böra utbytas mot det mer egentliga uttrycket »tillämpning».
I afseende på § 4 i Taxeunderrättelserna angående lastpenningars utgörande, hafva Rikets Ständer, för att ej mindre på ett ställe sammanföra de föreskrifter, som angå denna afgift, än ock gifva den för närvarande beviljade afgiftsfriheten en af det närmaste behofvet påkallad större omfattning, i likhet med hvad af Tullkomiterade blifvit hemstäldt, ansett dels den i § 10 mom. 3 af nu gällande Taxeunderrättelser intagna föreskrift böra hit uppflyttas, dels ock derefter införas ett tillägg rörande de fall, för hvilka befrielse från lastpenningars erläggande antingen redan finnes medgifven eller synts böra ytterligare medgifvas; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat, att hvad komiterade i afseende å 4 § föreslagit må, med iakttagande af de utaf Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen tillstyrkta jemkningar och tillägg, i författningen intagas och §:n erhålla den lydelse, som hosföljande förslag till Taxeunderrättelser utvisar. 36 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 85.
Då enligt 6 § det skall i stapelstad ankomma på vederbörande Fabriks- och Handtverks förening ar att utse personer, en eller flere, hvilka ega tillse, det varor, som skola tullbehandlas, blifva efter rigtiga värden och benämningar förtullade, men den i 1846 års Fabriks- och Handtverksordning, förekommande bestämmelsen, att i hvarje stad skall finnas Fabriks- och Handtverksförening enligt Kongl. Förordningen den 18 Juni 1864 angående utvidgad näringsfrihet, upphört att vara gällande, och det förhållande sålunda kan uppstå, att dylik förening icke allestädes i stapelstad finnes eller blifver bildad, har, för sådan händelse, den sagda förening tillbommande rättigheten att personer för omförmälda ändamål utse funnits lämpligast kunna utöfvas af vederbörande Kommunalstyrelse, hvadan ett tilläggsstadgande härom blifvit, på sätt Tullkomiterade föreslagit, af Rikets Ständer i paragrafen infördt.
Sedan genom Kongl. Brefvet den 27 Mars 1846 restitution af tullmedel redan blifvit medgifven för artikeln Punsch till belopp af 6 sk. banko per butelj, har bland andra så beskaffade stadganden i 9 § äfven detta, enligt Tidlkomiterades förslag, blifvit af Rikets
Ständer upptaget med beloppets utförande i riksmynt till 19 öre per butelj.
I sammanhang härmed hafva Rikets Ständer, i likhet med hvad som hemställts af Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen, beslutat, att första mom. af de för sådali restitutions beviljande meddelade föreskrifter må erhålla följande förändrade lydelse: »att af de i vigt här upptagna varor minst 100 skålpund af hvardera och af punsch minst 100 buteljer skola till export angifvas och på en gång afsändas».
Då för utförsel af bomullsväfnad, tillverkad inom landet af garn i finhet af N:o 32 eller deröfver, restitution för närvarande eger rum till samma belopp, som tullen utgjort för ofärgadt bomullsgarn eller 12 öre skålpundet, men genom traktaten med Frankrike sagda tull blifvit nedsatt till 8 öre per skålpund, hafva Rikets Ständer ansett restitutionen för den exporterade väfnaden böra derefter jemka® och utgå likaledes med 8 öre skålpundet, hvarvid likväl den utvidgning i afseende på qvaliteten af väfnaden funnits kunna medgifvas; att för bomullsväfnad af garn i finhet af N:o 26 eller deröfver, efter Engelsk beräkning, sådan restitution må ega rum.
I likhet med hvad Tullkomiterade föreslagit, hafva Rikets Ständer ansett erforderligt, att i oftaberörda 9 § stadgande intages om den genom Kongl.
Brefvet den 15 Oktober 1858 redan medgifna restitution dels för linneväfnad och dels för jutegarnsväfnad, hvilka blifvit inom landet förfärdigade af utifrån infördt garn; och då tullen för ofärgadt och oblekt linnegarn kommer, enligt Franska traktaten, att från och med nästa år utgöra 10 öre, samt å jutegarn blifvit af Rikets Ständer bestämd till 5 öre per skålpund, har restitutionen för nämnda väfnader® utförsel äfven synts böra bestämmas till respektive samma belopp.
Derjemte har den i andra mom. af föreskrifterna om vilkoren i öfrigt för tillgodonjutande af restitution förekommande bestämmelsen ori) styrkandet af att va - Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 85. 37 rån är inom landet tillverkad, hvilken hittills afsett endast bomullsväfnad, ansetts böra äfven till andra till restitution berättigade slag af väfnader utsträckas.
I afseende å tredje mom. af de i samma paragraf för restitutions beviljande gifna föreskrifter, hafva Rikets Ständer, på det att detta moment må bringas i närmaste öfverensstämmelse med hvad för närvarande vid införsel af bränvin och sprit från Frankrike är stadgadt, beslutat, att nämnda moment må, i likhet med hvad Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen föreslagit, erhålla följande förändrade lydelse: »3:o att utförseln verificeras genom intyg af vederbörande embetsmyndighet å lossningsorten, det varan derstädes blifvit lossad; skolande dylikt intyg vara af Svensk konsul eller vice konsul, derest sådan å berörda ort finnes anställd, behörigen legaliseradt.»
Enär de i första mom. af 10 § nu upptagna bestämmelser ingå i de mera omfattande stadganden rörande befrielse från lastpenningar, som blifvit tillagda vid 4 §, och andra mom. af förstnämnda § innehåller endast ett upprepande af hvad i gällande Tullstadga finnes i samma hänseende föreskrifvet samt paragrafens tredje moment blifvit till 4 § uppflyttadt, har hela 10 § i Taxeunderrättelserna ansetts böra uteslutas och nummerföljden i de öfriga derefter rättas.
I nuvarande elfte, men blifvande tionde paragrafen hafva åtskilliga smärre redaktionsförändringar blifvit al Rikets Ständer vidtagna, på sätt förslaget till Taxeunderrättelser utvisar.
Rikets Ständer framhärda etc. \ 38 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse JVo 85.
TULL-TAXA. att lända till efterrättelse från och nied den Tarif för Införsels-tullen.
Qvantitet för Införsels- tullberäk- tull ningen.
Absintll; hänföres under Likör.
Accordioil; hänföres till Slöjdvaror af sammansatta ämnen.
Aether spirituösas oller s. k.
Hoffmans droppar; tuli behandlas elior hvad taxan stadgar för art.
Affall; se Spillning. i Affall vid klädesberedning; se stoft.
Agat oarbetad eller arbetad, men oinfattad .... — lii infattad med gul d eller silfver, väges med infattnin- gen och förtullas såsom den; infattad med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bi- jouterivaror.
Aiguilletter; se Gulddragare- och Snörmakarearbeten.
Alabaster, oarbetad, äfvensom arbetad, ej specificerad — Fri Alblimill eller Allilill; hänföres under kemiskt-tekniska preparater.
Aloe; hänföres under Apotheksvaror. JFx]jeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 85. 39 Qvantitet för Införsels- tullberäk- tull. ningeu.
Alllll, alla slag . . — Fri Ambra ....
— Fri Angelika ....
— Fri Anis 1 skålp.
7 Antimonium (rudum, elier spetsglans och regulus.
. — Fri Apelsiner ....
— 6 Apotheksvaror, alla i taxan ej specificerade, enkla eller sammansätta, lill införsel af apothekare eller dem, som erhållit Sundhets-kollegii tillstånd att med sådana varor idka handel, eller, efter Sundhets-kollegii, We~ tenskaps-akademiens eller vederbörande Universitets- fakultets hörande, af vetenskapsmän till begagnande för vetenskapliga ändamål, eller ock, efler Rommers- koilegii pröfning, af näringsidkare, som styrka sig halva behof af dylika varor lör åstadkommaude af sina tillverkningar — Fr; a Argentan eller Nysilfver; hänföres under Metaller, sam- mansatta.
Arkitektoniska arbeten; se Bildhuggeriarbete^ Årrak- se Bränvin.
Arsenik, till införsel al Apothekare och, efter erhållet till- ständ af Kommers -kollegium, för fabriksinrättuingar — Fri Asfalt .... ■— Fri Asfaltfilt; hänföres under Papper, förbydnings-, press- och tak-.
Asfaltrör; hänföras fil Redskap och Machinerier.
Aska , rå, af träd elle r andra vegetabilier ....
— Fri- pott-, vällad eller öraffinerad, äfvensom raffinerad eller kalcinerad - Fri. koppar-; se Kopparskrot. lenn- och bly-; se Tennaska.
Åskar och Dosor, tullbehandlas lika med det ämne, ar- betadt, hvaraf de bestå; af sammansatta e ler såsom arbetade ej specificerade ämnen 1 skålp. 20 Assa foetida (Dyfvelsträck); lian förös under Apotheksvaror. 40 Expeditions- Utskottets 1'örslag till underd.
Qvantitet för Införsels- tullberäk- tull. uingeu.
R:dr öre Auripigmeilt; hänföros under Färger, oj specificerade.
Fl ORlsälN, kopaive-, peruviansk och annan nativ — •i Band: silkessammets- och helsiden- *) 1 skalp. 2 — halfsiden 1 skålp. 1 25 Anm.
Ingen skilnad i lullberäkniugen göres, om uti half- sidenband silket utgör blott eu ringa beståndsdel. andra slag, derunder inbegripna sådana, älven af silke, hvari kautschuk, gutta percha eller likar- 50 •i. tade ämnen ingå Bark, »lia ej specificerade slag 1 skålp.
Fl Barometrar; se Inslrumenter, fysiska m. 11.
Fr Fr a Bast och Bastrep — Bastmattor ci- Beck och Beckolja Fr ci- Bayerskt eller Tyrolerbeck; hänföres under Hartz.
Ben: oarhetadt, alla siag, derunder inbegripna taiigenl- skifvor lill s. k. klaviaturer, klufvet, spjelkadt och Fri it sågadt ben samt fönnalda ben elier s. k. benmjöl arbetadt: