Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
en mängd stora jordagods i olika delas af landet, idkade hon grufdrift, var intressent i flere kompanier, sasom skepp- byggningskoinpaniet ocli Guineakompaniet, befordrade liandel och skeppsbyggeri, lät exportera och försälja timmer i Spanien, anlade klädesfabriker, som levererade kliide ' åt svenska kronan, anlade olje- slageri, mässingsbruk, gevärsfaktori, försökte att i Sverige införa den då ännu i landet okända porsliiisindustrien.
Dessutom lkg hon ständigt i process ined skylda och oskylda.
Ytterst karakteristisk för tiden ocli
personliglieten ar skildringen af grefriiinan de la ' Gardies processer ocli hennes klagan öfver reduktionen.
I de .hittills utkonina 11,aftena skildras annii en kvinna, clrottning Krrislina.
Det begi.äns ?de område förf.
haft att förfoga öfver har låtit henne gifva denna frainställning formen af en karakteristik.
liar sokt och afveii, s % vidt vi knnna döma, lyckats att i sin skildrisg låta den så olika bedönida drottningen vederfaras rättvisa, att i liennes.
blandning af faderns ly- anlag, denna egendon~liga och oharnioniska sande intellektiiella begkfning och den svaga, excentriska moderns iniiidre goda karaktersegeiiskaper.
i hennes för en kvinna o~anliga nppfostran, i den ställning lion ' lltifrkn sin späda barndom intog och livilken i liög grad var ägnad att underblåsa liennes medfödda liögmod, liärsklystnad och sjiilfriskliet, se en förklaring, om oc ?rsk icke ett försvar för de inånga Iiandlingrar, ' som gjort Kristiiias iiiinne förlintligt.
Karskters- teckningen belyses af inånga episoder frkn, Kristinis lit ocli citat ur hennes sjalfbiografiska anteckningar.
I det sista aniiii icke utkonina häftet skola inflyta biografler af Sofia Elisabeth Brenner, I&lt;atarina Cliarlotta ~ a i i l ~ Hedvig e, Cliarlotta Nordenflyclit, Anna &amp; iaria Leiingren ocli Fredrika Breiner.
På sainnia ghng vi till sist lyckönska förf.
till hennes förtjanst- fulla arbete, få vi på det varmaste rekoinmendera det till alla vän- ner till god liistorisk lektyr och sarskildt soin en sund, lärorik och fosterländsk bok för de iiugn och so111 en lämplig läsning inom.
familjekretsen; hvars bide äldre och yngre inedleii~iiiar det bör vara agnadt att intressera.
De.t ar en bok, som icke borcle saknas ' p8 nigon ung flickas jiilbord, och önskvardt v.ore, att det dar siväl so111 i hennes intresse kunde undantränga ' n % k af de underlmltiga engelska ocli amerikanska niissronianei., soin på senare tider f8tt ett SK stort insteg i vår ungdoiiislitteratur.
3.K c.. '
Genom skuggor.
E n nutidsskildring af Matliilda Roos. '
E t t nytt arbete af BIathilda Roos motses alltid med intresse och spänning.
Man vantar sig med ratta mycket af Sveriges f. n. obestridligen mest framstående romsnförfattarinna, och afven om man, som fallet kanske varit ined en ocli aiinan af lieiiiies tidigare berat- telser, finner sig något bedragen i sin väntan, liar dock alltid Matiiilda Roos ' böcker i liög grad förinhga8n a-tt intressera och fängsla.
Till det rent litterära intresset för den begåfvade förf: s skapelser har på senare åren f o g h sig ett intresse af helt annan, djupare art. Xatliilda Roos ' seiiare arbeten ha nämligen steg för steg betecknat en öfvergång från en själsriktning till en annan, inan liar kunnat bevittna hela liennes lifsåsk %diiings omdaiielse, ja, en lie1 sjalshistoria med dess skiftningar och skrider kansiigas 11a återspeglats i liennes verk.
I livad m&amp;n förf: s förändrade viirldsksldidning koiiiiner att lit- öfva ett eggande eller häinmande inflytande p % hennes rent litteriira utveckling, är en sak, livarom räl ingen iinnii kali anse sig berlttigact att utt-ala ett omdöme.
Hvad hennes sista arbete, Genoni skuggor: .. beträffar, synes det oss likväi genom tankens och äinnets alirar och sjalfva stilens klarhet, beteckna ett betydelsefullt steg fraliiat p % den författarebana, Iion alltid med framghg betradt.
Mathilda Roos ' tidigaie arbeten kiinna kännetecknas sksoin salongs- romanen par .excellence.
Ingen har som hon förstatt att liitt och ele- gant, meil på.
samma gång skarpsinnigt, med slbnnde saiining och träffande.
naturtrohet skildra det s. k. societetslifvet, siirskildt viii * hufvudstads.
Det ar just i dessa slags nutidsskildringar förf.
haft sin styrka och, hvarför ej säga det rent ut, det är sin talang att porträttera den fina världen, den, för lirilken den stora allmänlieteii nu en g %ng hyser ett så allt uppslukande intresse, som förf.
till stor del har att tacka för sin popularitet och sitt rykte.
I, Genoin skuggor, liar, som man kunnat förutse, förf.
föraktat att begagna sig af de vanliga medel, livarmed hon alltid kunnat p&amp; rakna att asl % ans på den stora rotnanliisaiide publiken.
är en helt annan nutidsskildring an den som ar förlagd till salongen och den fina stockholinsdainens boudoir, hoii har npprullar för läsaren.
genom skuggors a r i ordets sannaste bemärkelse en skön sjals historia.
Man - följer steg för steg en adel, storslagen andes kanil) iniirker - genoni skuggor - till ljus^.
Robert Wallner, bokens hjälte, är en iing prestinan tillliöraiicle den svenska statskjrrkan.
Nar vi först göra hans bekantskap se ri homin oingifven af en beundrande skara.
ahörarinnor ur - den högre societeten,, och nar man sedermera lär kanna Iioiiom såsoiii den verk- ligt högt begåfvade, af en sann och allvarlig tro besjiilade, för de ädlaste m %1 strafvande gudsmannen, förvånas nian öfrer, att han någon- sin, om an blott för ett ögonbllck, l %tit sig duperas af denna osmak- '
liga afgiidadyrkaii ocli funnit viilbellag i deii ' t ~ e t ~ d i g rollen a &amp; f:) predikant p % nioclet ».
Men förr eller seiii1i.e niiste deiiiia ' roll blifvii, en iiim a.f Wall- ners allvarliga natnr förliatlig.
Hm lamnar Iinfvndstadeii, d&amp; han soin andlig.
talare och prest Hr så högt uppburen ocli dar en lysaiide fraintid tycks vauta lioiion1, för att soiii brukspredikant vid ett ' af- lagset sigverk i Norrland agna sig helt åt sitt kall soin lärare och, sjiilasörjare, i deii förlioppniiig, att den ' sjiilens jamnvikt, lian under hufvudstadslifvets iiiflytaiide kiiiinei: sig förlorat, liiiib skall återfiniias.
Neii de erfarenheter Iiaii viiiiier rediiii efter eii kort tids vistelse i siii nya församling iiro af bittraste art.
Han Ilar.
flytt världen för att iindgå att ryckas ined.
i den Iivirf ve], Iian lcäiiiier drar Iioiioiii fråii Gud, och mötes af nya sliti-+~g,zr ocli frestelser.
T lians iiya försain- ling, Iivilkeii niistan iiteslutande bestar af arbetare, rider en splittring i såval religiöst som socialt liansee~ide, soni gör prestelis ställning i hög grad brydsain och önitålig.
Med en nästan feberaktig ifver kastar lian sig iii i sin iiya verks: ~iilI.iet, arbetarnes sak gör lian till sin egen, försakar sin Iiusliga lycka, sina dagars frid ocli sina nätters ro ' för att verka Giids verk blaticl inaiiiiiskorna, men kaniier blott att all hans strafvaii # r ffafiing; att dar lian hoppats inest lia uträttat, Iiaii endast skördat otack ocli blifvit missförstådd.
Under denna dagliga kanip mot yttre svtbiglieter och inre anfiiktelser kiinner lian, Iiur hans barnatro viker ifrhii 110110111, lian blir ett rof för de förfärligaste tvif- vel, tvifvel pk sig sjglf och sin kallelse, tvifvel p A kristendomens sanning, tvifvel på G-iids bnrn1ha.rtiga ingripande, ja tvit ' vel på Guds tillvaro.
Söiiclersliteii af deiiii.
ständiga själskanip, soiii päst3ii drifver Iionom att begå själfinord, svik&amp; lian dock ingen gång sin plikt som prest och sjiuasörjare, hiiller modigt ut ända till dess hans hälsa brytes 0.~11 han liigges på sjukbiidden.
Där skiiigras.tviflen, med döden för ögoiieii får haii ater klarhet i det soin varit dunkelt, och lian dör soin en troende kristen iiiecl Jesu iiami på lapparna.
Detta ar i f " ord liiifv~idpwsoiieii, och i ' och nied detsamma ar.
Iiufv~idiniielikllet af boken angifv&lt;t.
Kring Robert W e e r s person griippera sig nämligen alla bokens öfriga figurer ocli händelser, hvar- före man niistan skulle vilja ge det hela n m i i a£ en romantiserad biografi.
Det är nied iiiycken viinne och iiiiieiligliet £örf.
tecknat denne Robert Wallner, hoii liar af lioiiom gjort en visserligen ej fullt .klar ocli lielgjiiten, meii synipatisk persoiilighet; nian kanner sig till- talad af det allvar, soni 1canneteckna.r alla lians sträfvaiiden, mau syinpatiserar med lians liclande och sjiilskainp, äiveii om det lir åtskil- ' O.
ligt som brister i den logiska utvecklingen af hans karakter och man e j tycker sig kunna följa med alla de skeden lians andliga lif genom- gkr, från den strängaste tro till de mörkaste tvifvel, frtln de mörkaste tvifvel åter till full klarhet ocli oriibblig tro.
Vid sidan af den sjalshistoria, vi här ofran i flyktiga drag skisserat, löper, eliuru betydligt ställd i bakgrunden, en aktenskays- historia.
Ty, som Robert Wallner med en i betraktande af situatio- nen väl l %iigt drifven s~invetsgraniihet redan vid sin första karleks- förklaring uttryckligen betonar: » kom ihhg att jag först af allt ar en Guds tjänare.
P 2 omrhdet för initt presterliga ambete fiir du aldrig krafva det minsta offer af mig^, s % är lian först och främst prest och det är i den egenskapen förf.
egentligen skildrat honom.
Maken kommes först i andra rummet.
Och erkännas miste, att vi kanna oss bra bedragna p&amp; den unga flicka, lian väljer till liustru.
Man vantar sig verkligen något mer af denna visserligen stolta och högdragna., af ett ytligt sällskapslif bortkollsade Gabrielle, men hvilken trots den spotska ytan l %ter en skymta så mknga förutsättningar för att hon af sann kärlek skall utveck- las till en ädel, uppoffrande brinna.
Den för- n ä m, firade societetsdamen förenas med den uppburne modepresten; visserligen utan nkgon yttre beräkning H någondera sida, ty de a s k a hvarandra uppriktigt, men en verklig sjiiilsgemenskap mellan dem fin- nes icke.
När hon in2ste öfvergifva hiifviidstaden för att följa sin man till en aflägsen landsbygd, far i och med detsamma deras äkten- skapliga lycka, som redan från början tyckes ställd p&amp; vacklande pund, dödsstöten.
Hon delar ej ett ciida af sin mans intressen, del- tager ej i hans arbeten, föraktar lians sträfvanden, afskyr arbetariie och allt hvarp8 han sätter värde, är med ett ord, hvad hon sjalf er- känner sig vara, Beii dalig hustru&gt;.
Först nar hon efter ett k s fri- villig.
skilsiniissa itervänder till ' sin man och finner honom döende, vaknar hennes biittre natur, hon kaniier nu, ehuru för sent, livad hon borde och kunde lm varit för sin make, de bittraste samvetskval för- tära henne, men han förlåter ocli glöminer, makarna försonas, men först af döden, som allt försonar.
Detta ar upplösningen p2 denna tragiska, ja, vi skulle vilja säga onödigt tragiska äktenskapshistoria.
Ty man frigar sig ovilkorligen: Iivarföre Blef denne ädle, iipphiijde Robert ' ilrallner en s5 kall och Q
239 1ikgi.g akta man, livarföre den i griind och botten sh rättänkande Gabrielle en så ' försiimlig och kärlekslös liiistru, livarföre deras akten- skap, ulinrii griindadt på kärlek och ömsesidig aktning, s: ~ olyckligt och förfeladt?
Detta är frtgor soin, tyckes det ossj förf.
ej fiillt tillfredsställande liar vetat att besvara.
s: Jämte ~ u f ~ n d ~ e r s o n e r staler oa förf.
flera med hehnes woliga t &amp; m g tecknade biligiirer.
, Den elaka styfinoclernw ar mycket val skildrad.
Af den kalla, ytliga viirlbsdamen med sin gnagande afund- sjuka, sin otillfredsställelse ined lifvet, sitt inissriktade trosnit, liar Iion skapat en visserligen föga sympatisk, inen .karakteristisk bild.
afveii frha lifvet i det lilla norrländska br~ !kisainliallet skänker förf.
oss många anslående taflor, ocksa o111 Inan, särdeles livad arbetare- figurerna angå, icke s p h a r samma sanning och BskBdlighet, s0111 då förf.
tecknar personer iw sin.
egen sfer.
Hon liar sainvetsgrannt och ärligt studerat - de typer och förhållanden, Iion tecknat, Iion känner en lef- vande sympati för arbetarnes sak, och de sociala sporsinål,.
som löpa lik en röd tråd genom tideii !.lia iiied oeftergiflig sanning triingt sig på henne.
e.n fotografi, om än aldrig så fint utförd, aldrig s i val återgifvande likheten, ja and.
till niinsta detaljer af det föremhl, den framställer, förblir alltid blott en fotografi.
ifv vet, färgen, det varma blodet, som piilserar i ådrorna, det viijrlande iittrfcket i Blicken kan den ej ilterge.
Sil saknar inan i skildringen af arbetarerörelseii cliiriippe i Norrland, exeinpelvis i be.skrifniiigen p$ strejken, eliiiïli för- trlfflig i sina detaljer, det lif och den kraft soiii fordras för att gifva f ull åskådlighet åt frainställningen.
en &amp; !en om karaktersiitveckliliiigei~ i denna som i anira af Matliilda Roos ' böcker ej läinnar läsaren fiillt tillfredsställd, oin vissa aninark-.
ningar kiinna göras mot koinpositionena enhet och deii logiska skärpan i hennes bevisföring, star Iion i friga om stilens liflighet, sjalfva frani- s t ~ n i n g s s ä t t e t s klarhet öfver allt beröin.
Fh af vara 1111 lefvande prosaförfattare inom det skönlitteriira oinrådet torde i det af seendet h n n a mäta sig med henne.
Det ligger en tjusning i hennes sph ?k, som verkar oeinotst~iidligt .fangslande.
Hon älskar bilder, iiien bil-.
derna äro alltid träffande och mklnnde.
Naturbeskrifningarna iiro mättade med poesi, men enkla .och sanna.
Hon fraintrollar stäiniiingar
och situationer, soni ' verka med en illusorisk sanning på läsaren.
vackert ' förstår hon ej med nkgra penndrag att måla den nordiska sommarnattens mystiska skönhet, Iiiir klart stiiller hon ej framför v i r blick dessa stäinningsfulla norrliindska landskapstaflor, p&amp; en gång allvarliga och lifliga, fiilla af vemod, men äfreii fulla af kraft!
Det vill en stor konst till att kiinna berätta s&amp; som Xathilda Roos gör.
det, man skdl aga en konstnars sjiil, en konstnärs blick, och iugen reflekterande läsare betviflar efter genoinliisaiidet af hennes sista arbete, &gt; ~ e n &amp; n skuggor
Meddelanden.
Fredrika- Frökel8 M. Sz ' low, en af Förbiiiidets styrelseiiiedleniiiiar, som i egenskap af sekreterare i stipendiekoinitéii företagit en resa i lands- orten ' för att väcka intresse för stipendiefonderna, har samtidigt för inbjudna kretsar läinuat redogörelser för Förbundet i dess helhet.
Tack vare det tillinötesghende, som styrelserna för de högre flickskolorna risat, i det de afgiftsfritt ställt lokaler till fröken Silom förfogande, liar ett större antal personer kommit i tillfälle att erhålla narniare kunskap om Förbundets verksamhet.
De orter, där redogörelser sålunda lämnats, l i a f ~ a varit Oarie- stad, Skara, Lidköping, Karlstad, Filipstad, Kristinehaiiin, 9111fi1, Uddevalla, Venersborg och Borås.
Som Zä~zsombzccl f&amp; stipe~~diefoizden~n ~ e r k: a f ör Skarabrgs liiii fru Betty Bolinder, Mariestad; för T7iiriiilands län biskopinnan Clinr- lotta Iiundgren, Karlstad; för Elfsborgs lan fru Karin Hyding, Ve- nersborg.
Till orclfö) - aszde i de lokaln komitdema iiro följande danier ut- sedda: fru.
Maecliel, Karlstad; fru Geijer, Kristinehamn; fru Rall- stenius, Filipstad; do~nprostinn~ii Linnarssoii, Skara; borgniastarinnan Vennerns, Lidköping; landshöfdingskan Lotliigiiis, Tenersborg; borg- mästarinnan Wendt!
Följande personer hafm godlietsfiillt %tagit sig att vara Freth-ihv- Bremer -- l ?örbzc~ztlefs oiizbucl i de stader, diis de äro bosatta: fru dndri- ette Florén, Mariestad; fröken Elin Tgbom, Skara; fru Lotten Fischer.
Lidköping; fröken Louise Heurliu, Amtil; fröken Olga Tengström, Ve- ~zersbwg; fröken Ingeborg Sandegren, Uddecalla; fröken Sophie Uggla, Borås.
F.ör det stora intresse, so111 visats Förbundets sak; och det väl- villiga tillmötesgående, som kommit dess representant till del, sihk1 fyån pressens in %lsinan som från enskilda personer och familjer å de olika orterniil, ' frambäres härmed ett hjiirtligt taek.
Mrlitloc7cska stipendiet har i år, i likhet med föregående år, till- delats fil.
kand. fröken Wilhelmiiia Ohlson för fullföljande af sina studier vid Lunds universitet.
, ' Elr gilfva af 300 7w.
har af en person, som önskar vara oniimnd, öfverliimnats till Förbundet att anviindas till lån åt Bildad kvinna, som agnar sig &amp; t barniiiorskekallet.
Pr-ecZrika- Bremer
i hotell Continentals vackra festvhnhg.
Samkvämet var myc- ket talrikt besökt, och stiiiniiingen den angenäinaste.
Föredrag, sång och en utställning af konstföreinil utgjorde aftonens program. '
' I Kristliga Föreningen af Unga Kvinnor invigde tisdagen den 3 november sin nya lokal, Arsenalsgatan 2 A, dit den efter en fyraårig vistelse i det betydligt trängre och anspfiks- lösare hemmet, Norrlandsgatan 13, iiu inflyttat.
A t t i vårt land, sär- skildt i vår Iiufvudstad, förhiillanden finnas, soin göra uppkomsten af en förening med den ifrigavmandes syfte bmättlgacl., ja, af behofvet påkallad, bevisas bast ' af den utvecklipg, som den i siii början så ringa föreningen inom få år natt.
Kristliga Föreningen ' af Unga Kvinnor grundades hösten 1885 af fru Andersson-Meijerhelin efter engelskt mönster.
Den utgör en gren af världsföreningen Young Women ' s Christian - Association, och har till syfte att åt unga, ensamma flickor af den arbetande klassen gifva ett skydd och ett hem, där de efter slutadt dag&amp;bete,.nnder le,dning.af %ldre medlemmar af föreningen, få njuta af en stunds andlig vederkvickelse eller agna sig åt de olika sysselsättningar, ' soin det för hvarje vinter uppgjorda programmet har att uppvisa. '
Bönemöten, arbetsmöten, bibel- '
klasser, blo~nstermissio~i, föredrag i bildande iiinnen, lektioner, skng, allt detta har föreningen att bjuda de unga kvinnor, som vilja ansluta sig till densamma.
3Iedlemmarna, soni tillhöra alla samhiillsklasser, lämna hvar och en efter sin förmåga bidrag af tid, krafter och kun- skaper.
S % uppsthr mellan föreningens medleminar ett ständigt utbyte af arbete; den soin ena gången gläder de andra med sin sång, f %r själf en annan gHng vara Bhörare af nhgot föredrag eller deltaga i bibelklassen.
Alla st&amp; dock i skuld hos den outtröttliga föreståndar- innan, som med aldrig svikande kärlek sätter in hela sin personlighet i det ansvarsfulla kallet.
Till hjälp för tjiinstsökande har föreningen upprattat en place- ringsbpå, .som isynnerhet under flyttningsdagarna mycket anlitas.
Under dessa dagar råder dessutom en liflig verksamhet; inedlemniar af föreningen infinna sig vid järnbans- och ångbitsstationerna för att emottaga tjiinstsökande landtflickor, rädda dem från ds faror, soni hota vid ankomsten till e11 främmande stad, och hänvisa dem till för- eningen, diir de under de niirmaste dagarna finna hägn och skydd, samt beredas tillfalle att tillbringa sina aftnar på ett uppbyggligt och angenämt sätt.
Förutoin detta arbete inom centralföreningen finnes på Söder en gren däraf, inom hvilken rader stor verksamhet, synnerligast bland .fabriksflickor, för livilka i å r ett saft on hem^ har kommit till stånd.
Afven ytterst billig middagsspisning liar där för dein anordnats.
Kungsholmen äger ock en filial, Iirarj8inte omkring 30 grenar bildats i landsorten.
, It.
x. Hvarj ehBnda l kvinnofr&amp;tgan.
Sceriges kuidiga studenter.
Sedan genom lcongl.
bref af den 3 juni 1870 till ' kanslersämbetet för universiteten i Upsala och Lund rättighet beviljats kvinna, att, enligt föreskrifterna i stadgan den 11 april 1862 ' angkende afghïigsexameu vid rikets högre elemen- tarläroverk undergk sådan afghngsexamen och öfver sina därvid idaga- lagda kunskaper erhhlla vitsord^, hafra tills dato 240 kuU11iga stw derande ajlagt godknn ' d mogenhetsexarnei2.
Då för hren 1871-1880 de kvinliga studenternas antal utgjorde 32, liar nnder åren 1881-1891 antalet vuxit till 208.
Till nu på- gkende exainensperiod h a h a 2 flickor aninält sig till stndeiitexamen.
Skolor för 7~uslig ekonomi.
maj: t har tilldelat lärarinnan Ingeborg Valin ett belopp af 1,200 kr.
till företagande af en ' resa i iindam %l att i utlhndet taga kännedom om skolor i Iiuslig ekonomi.
K v i d i g Ipostexpeditör wlziiller ej dlderstillägg.
Den aiisök&gt;n oin åtnjutande af ålderstilliigg, som af fröken Evelina Mathilda Astedt, hvilken 1885 antagits att tills vidare vara postexpeditör i postverket,.
inläinnats till regeringen, har af denna af slagits.
Stiftelsen Lars ~ ï e r t a s nainne ' har \; id sin senaste styrelsesamman- koinst bland andra anslag beviljat ': Till direktör Rzd.
Abeliqilz för en trädgårdsskola för kvinnor 1,500 kr.
Till fru Cecilia Örtenblad för upprättande i Venersborg af en hushållsskola^ för flickor ur arbetsklas- sen 1,000 kr.
Till den med stiftelsens medel upprättade nya stipen- diifanden för kvinnor,, soin studera medicin, 5,000 kr.
Nornan, det nybildade försa7cr~ngsbolaget, som siirskildt tagit till sin uppgift att arbeta för kvinnoförsiikringar, såsoin gifterinålsförsak- ring samt familje- och öfverlefvelseförsiikring, har.
bland sina styrelse- .ledamöter invalt tvenne kvinnor, näinl.
fröken Gertrud Adelborg så- so111 ordinarie ledamot och fröken Alida Rossander siisain suppleant- Danmark.
Danskt Kvindesanzfund, soni nu iigt besthd i 20 ' h, meddelar af denna aiiledniiig i det senast ntkomna numret af sin tidskrift wKvinden og Samfiindet~ en Iiistorik öfver kvinnosakens lit- vec %liiig i de skandinaviska länderna.
Fröken Xirstine flrederilcsen lainnar en öfverblick af Dansk Kvi~idesainfunds historia; fru Vilheknine Ullman tecknar kvinnofrågans.
fortgåhg i Norge; Esselde har skrifvit en uppsats öfver &gt;Tidskrift för hemmet och kvinnosaken i Sverige %, hvarjamte redogörelser för Fredrika-Bremer-Förbundet och Föreningen för Gift kvinnas ägande- rätt förekomina.
Fröken Alexand~a Gi-ipenberg har författat den ar- tikel, som berör den finska .kvinnans ställning; och förhillanden; *.
* I Eiiglniid.
Tri-idgårclsskötsel som förvarfskiilla för kvinnor af den bildade klassen %r en id&amp; som i England vinner allt mer och mer anslutning.
E n större trädgårdsskola, belägen vid järnviigen till Dover, liar nu utvidgats med en siirskild klass för kvinliga elever.
I när- heten af hufvudbyggnaaen finnes en bostad afsedd för dessa elever, Iivilka sta under föreståndarens speciella tillsyn.
Det praktiska ar- betet upptager fem timmar, det teoretiska tre timmar dagligen.
- E t t bolag af fruntimmer h9r äfven i en af L6ndons fashionablaste stadsdelar öppnat en bntik, livsrest öfverenskorninelder kunna träffas om allt, so111 angår bloinsterskötsel, siirskildt viixtdekorering af fön-
ster, balkonger, ruin och entréer.
E n giiig i veckan sandes ett af bolagets kvinliga biträden till de olika lienmeii för att efterse vaxt- arrangemangen, vidtaga nödiga åtgärder ocli gifva behöfliga föreskrif- ter.
Samma affar htager sig äfven rlirden af grafrar, allt enligt detaljerade prislistor.
I saniinanliaiig liarmed ina näiniias, att i Alexandra College i Diiblin, en klass i Iiortikiiltiir nyligen öppnats för iinirersitetets h i n - liga studerande.
Ett pris af 2,000 francs för den basta skrift öfver B kvinnans sociala ocli politiska stallning, en stadie i jämförande rättsvetenskap,, Ilade, soin vi i ett föïegkende häfte nieddelat, iitsatts af jiiridiska fakiilteteii i Paris.
Resultatet af denna pristiiflan ar nii kandt och kan s&amp; till vida ha sitt intresse för oss, att afveii den svenska kviniians förhallanden af franska jurister med anledning af pristaflingeii gjorts till förenihl för allvarliga studier.
Af de fyra insända täfliiigsskrifterii har en, hvars författare r a r inr Ostrogorski, belönats med 1,000 francs; 500 francs livardera ha tilldelats nir Giraiilt och inr Loiiis Frank.
Deu första kvinliga apotekare i F r a d r i k e ar fröken Leclerc, som nyligen aflagt sin examen i Paris.
Fröken Leclerc ar af fransk nationalitet, liar genoingått den treåriga praktiska kiirsen och liar niimer rättighet att föresta ett första klassens apotek.
Bii.1.lr7sz~tstäZZni~1gen i C7ticngo 1893.
En af de första.
åtgärder, som s i godt soin alla norra Ainerikas stater, hvilka äinna deltaga i den blif vande varldsutstiillningen i Chicago, vidtagit, liar varit a t t invälja kviimoï i sina utställningskomitéeï.
E n del stater hafva bland sina komiterade ett lika stort antal kvinnor som män, och sarskilda statsbidrag hafva beviljats för att kvinnoarbetet och kvinnoslöjden inåtte komma tili sin rätt rid den stora ~rärldsiiiark- ii aden 2. t
Då Fredrika-Bremer-Förbtindet vid sin nyss afslutade pristaflan för barn- och ung- domsböcker ej kunnat utdela det första pri- set, ' få2 Förbundet härmed inbjuda hugade författak- till en ny pristaflan.
, ' Förbundet.