Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidkommande föremålet för sökandenas förevarande underdåniga framställningar, har Styrelsen vidare sig utlåtit, att, ehuru det å ena sidan ofelbart stöde fast, att de uti bal ance-frågan meddeldta domslut grunda sig på en sträng rättvisa, nödvändig för vården och förvaltningen af allmänna medel, det likväl å den andra icke torde kunna bestridas, att flere mildrande förhållanden sig förete till eftergift i nådeväg af en ersättning, som kännbart drabbade en i mindre goda omständigheter efterlemnad enka och harn, samt en man, hvilken icke saknat anledning till sin hysta förmodan, att han icke häftade i ansvar för eller ens egde att deltaga i förvaltningen af medel, ankomne under hans frånvaro och på en tid, då han begärde alt blifva skiljd från ali befattning med Correelions-inrättningen; att det icke eller syntes böra lemnäs utan afseende,, att Jedamöterne af Rireelionen bestridt sina högst ansvarsfulla göromål ulan allt arfvode, samt endast af medborgerligt nit att gagna det allmänna; att emot Gahm visserligen förekomme den besvärande omständighet, alt han under sitt sjuklighets-lilisfånd undertecknat qvilteneet å de från Styrelsen öfversände 4,600 Ii:dr, men alt, då hans rättighet att fordra redovisning för samma medels användande upphört med den t i Mars i83o, hans fel egentligen bestode deruti, att han ej då tillhållit Gapitainen Roos att aflemna den räkning, som denne sedermera undandrog sig alt uppgöra, då Styrelsen affordrade honom densamma; att, beträffande Fåbriks-idkaren Schubert, hvilken syntes hafva fästat det förtroende till Directiom ns Ordförande, att han i dennes vät jo lemnat penningar, hvilka denne ej användt till afsedde ändamål, bemälde fahriks-idkare, genom det sätt, hvarpå han efter Röos's afgång gemensamt med Pabrik s-idka ren J. G. Fagerström deltagit i förvaltningen af Corrections-in— rältningen ådagalagt, att hvarken bristande nit eller omtanka från hans - Slals-Utskottets - Utlåtandej N.-o 38a. sida varit orsak till den uppkomne balancen, hvilket ännu mera styrktes at' ett vid Styrelsens utlåtande bilagd t utdrag af räkenskaperne för åren 1828 lill oell med i838, utvisande, att då, under loppet af åren 1828, 1829 och i83o, inkomsten af fångarnes arbeten, med en personal af omkring 200 personer endast uppgått till 4>°91 R;dr om året, hvarföre Statsverket mäste årligen tillskjuta 12,821 R:dr, hade under den senare tiden,
med en mindre arbetspersonal, inkomsten af arbetena uppgålt lill 8,231 R:dr om året, oell Stals-Verket endast lemnat ett årligt bidrag af 5,928 R:dr; alt detta vackra bevis på en nitisk och verksam förvaltning, i förening med det menliga intryck , förrbemälde
Direeteurers förpligtande att godtgöra en balance, lill hvars uppkomst allmänna omdömet å stället ansett dem oskyldige, skulle förorsaka, och de stora svårigheter, sorn i mer än ett hänseende måste uppkomma, så framt ingen af Norrköpings stads invånare skulle, afskräckle genom detta exempel, vilja i Directionen ingå, och om Inrättningen förlorade i arbetsväg det förtroende, som Schuberts och Fagerströms förvaltning den tillvunnit, föranledde Styrelsen att lill Kongl. Majlis
Nådiga pröfning i underdånighet öfverlemna, om icke Kongl.
Maj:t skulle täckas af Gunst och Nåd bifalla den af enkan Gahm samt Fabriks-idkarne Rundstedt och Schubert i underdånighet sökta eftergift och restitution af oftanämnde summa 2,3o4 R:dr 19 sk. 10 rst.
Med anledning af hvad sålunda förekommit, har Kongl. Maj:t , jemte Nådig skrifvelse af den 5 sistlidne September, hvilken finnes införd under N:o 87 uti 1 Samlingen 1 Afdelningen af Bihanget lill Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag, behagat lill Stats-Utskottet öfverlemna handlingarne uti förrberörde mål för det afseende, omständigheterne syntes förtjena.
Vid behandlingen af ifrågavarande ärende, har Utskottet icke underlåtit att egna behörig uppmärksamhet åt de flerfaldiga förhållanden, hvilka , serskildt för hvar och en af förrbemälde sökande, blifvit anförde såsom bevekande skäl för beviljandet af den sökte befrielsen från ansvarighet för meranämnde cassa-brisl; men härvid mäste tillika i betragtande tagas, alt, då sökanderne blifvit dömde att, gemensamt med Direclionens f/d.
Ordförande, Capitainen Roos j ersätta nu ifrågavarande balance, sökandernes befriande, derifrån skulle leda derhän, att antingen bälancen måste äfskrifvas och följaglligen äfven bemälde Capitaine varda fritagen från den honom åliggande ersättningsskyldighet, hvarom likväl fråga icke är vackt, eller ock han ensam blifva derför ansvarig, hvilket åter vore stridande emot den i halance-målet gifne dom , helst då , oagtadt hvar och en af de till ersätt - 12 Stats-Utskottets Utlåtande, IV:o 383: ning dömde fått sig öppet lemnadi, att af' den eiler dem, som vederbör , söka sin ersättning åter, bäst lian kunde och gitte, sökanderne, som grundat den nu ifrågavarande ansökningen derpå, att Capitaine Roos. ensam skulle vara lill balancen vållande, dock icke synas hafva någon ersätlnings-lalan emot honom utfört, samt således icke afgjordt är , om serskild och vidsträcktare ansvarsskyldighet kan honom åläggas, än som genom domen i balange-målet blifvit bestämd , likasom äfven outredt är , om och i hvad mon tillgång hos, Capitainen Roos må finnas till gäldande af det belopp, han redan är eller tilläfventyrs ytterligare kun blifva känd skyldig att godtgöraoch, har Utskottet, vid, sådant förhållande, funnit sig icke kunna tillstyrka , att den af Fäbriksidkarne Schubert och Rundstedt samt allidne Rådmannen Gahms, sterbhusdelegare sökte befr ielse från skyldigheten att ersätta nu ifråga varande cassa-brist, samt att återbekomma, hvad lill godtgörande deraf redan blifvit inbetaldt, må varda, af RikeLs Ständer för närvarande beviljad; dock hemställer Utskottet,. om icke Rikets Ständer; skulle finna lämpligt medgifva, att, sedan slutligen blifvit i laga ordning utredt och bestämdt, huruvida Capitainen Roos, finnes, skyldig godtgöra någon större andel af balancersumman, än på honom såsom ledamot af Direclionen, efter nu gifne dom, skulle belöpa, samt om och till hvad del tillgång hos Capitainen Röos saknas, att gälda, hvad honom åligger, Kongl. Maj:t må ega att bevilja sökanderne den eftergift och restitution af hvad de., i följd af bristande tillgång hos Roos, af dennes andel i ersättningsbeloppet nödgats utgifva, hvartill Kongl. Maj:t kan i Nåder finna skälig anledning förekomma».
N:o 383.:.
Åpki till Exp.
Utsk. d. 27-November, k!.: 11 f. m..
Utiditande ,. i anledning ' af Kongl.
Maj:ls Nådiga Proposition, om förhöjning i löne-anslagen för Gästgifvare i Herjeådalen. Cu- A.) Uti Nådig Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskolt af den 5 sisth September, (intagen under Nro 88.-; i, 1 :sta, Samlingen, äf Bihang till Riks - Stats-Ulskoltcls Utlåtandej N.o 383.' 13 Ståndens-Pi otocoll), har Kongl. Maj t, som, vid öfvervägande af hvad genom vederbörandes hörande blifvit utredt, funnit serskild ersättning för gästgitverihållningen i Herjeådalen fortfarande vara af beliofvet påkallad, och derjemte ansett samma ersättning, sådan den hittills, i öfverensstämmelse med Kongl.
Resolutionen af den /j_ April 1764, utgått, nemligen med t5 R:dr 8 sk.
Banco, motsvarande gi Daler silfvermynt, vara allt lör otillräcklig, föreslagit Rikets Ständer alt för delta ändamål anvisa förhöjda anslag, alt utgå efter de grunder och lill det minimibelopp, Kongl. Majrts Befallningshafvande och Härads-Rätlerne i orten uppgifvit,, eller för Hede Tingslag med 160 R:dr och för Svegs Tingslag med i5o R:dr årligen.
Af handlingarne har Utskottet inlremtat: att, sedan Konungens Befallningshafvande i Jemtlands Län, uti underdånig, skrifvelse af den i3 November 1834» med anmälan , att samtlige gästgifvarne i Herjeådalen gjort ansökning om förhöjning i de för gästgifvei ihållningen dem bestådde kronolöner, i underdånighet hemställt , om icke, med afseende å gästgifvarnes fattigdom och de med gästgifveribefatlningen förenade kostnader och besvär, en sådan förmon måtte dem lills vidare i Nåder beviljas, i öfverensstämmelse med ett af Härads-Rätlerne i Svegs och Hede Tingslag, enligt bifogadt Piotocoll, upprättadt förslag, slutande sig å en summa af 180 R:dr Banco, hvaraf 164 R:dr 40 sk. beiäknats utöfver de gamla lönernes belopp, samt dels Kongl. Kammar-Gollégium, i anledning häraf, uti Utlåtande af den 20 Jan. 1837, i underdånighet hemställt, att de förut i sådant afseende anslagne löner af tillsammans 91 Daler silfvermynt, sorn , med beräkning af 6 Daler på Riksdalern, blifvit af Kronans behållna ordinarie räntor anordnade med 15 R:dr 8 sk. årligen, hädanefter kundé få utgå efter nuvarande myiitbestämning med 2 R:dr 3n sk. för hvarje Riksdaler Silfver specie , a 6 daler på Riksdalern, och således med 21 sk \ r.
Banco för hvarje daler i 1764 års stat, dels Kongl. Slats-Contoirel, under den 28 November i838, afgifvit det underdåniga yttrande: att Stats-Gontoiret väl ffrnnit skäl’ vara för handen, att Kongl. Maj:t måtte lemna Nådigt afseende å den ifrågavarande underdåniga ansökningen, men, beträffande beloppet af de förhöjde löner, som kunde komma i håga,, icke ansett den. år 1764 verkställde fördelning numera, efter nära trefjerdedels sekels förlopp och derunder tilläfventyrs inträffade förändrade förhållanden med gästgifveriet böra tagas till grund för en förhöjning, utan i underdånighet hemställt, alt, efter verkställd undersökning, angående, å eria sidan, de besvär, gäStgifvareskyldigheten tillskyndar innehafvarne och, å den andra, de friheter och förmoner , som dermed kunna vara förenade,, äfvensom å hvilka ställen, gästgifvaregårdar 14 Stats-TJiskoltels Utlåtande, N.-o 383. mi lor tiden béhofvas, Kongl.
Majit läcktes i Nåder, i afseende på den förhöjning i gäslgifvarnes löner, sorn dervid kunde blifva föreslagen, öfverlemna till Rikets Ständer att om anslående af beloppet sig yttra^ så har, vid anställde undersökningar vid Lagtima Ting med Svegs Tingslag den 34 Februari och med Hede Tingslag den 3 Mars innevarande, följande tillökte aflöning ansetts vara af behofvet påkallad, nemligen för inom Svegs Tingslag:
Koldslätt . ... från 1 R.dr 16 sk. lill 25 R:d ■99 Nilsvallen ... 1 . 3-2. » 25 99 99 Öfver-Hogdahl ,» 2: — 35 99 p i 99 Lillherrdahl . . » 1 : — » 10 99 99 Glisjöberg . . . „ 1:16.
99 25 - 99 i- 99 Ransjö „ 1: — 99 3o 99 ecb tillsammans i5o R:dr. inom Hede Tingslag: YVerndahlen från 2 R:dr till 60 Wiken ... „ 1: 8. 99 4o Hede .... „ 1— 32. 99 5o Långå -- 3-2. 99 60 Tännäs ... „ — 32. 99 60 Freirnäsdalen ,, — 32.
99 5o T T inell . . • ,, 1. *_>• „ 99 ,, Hede , « ■ • ,, —— 33* ,, 5o ,, tillsammans 320 R:dr; eller åtminstone hälften af denna summa till proportionerad fördelning.
Vid öfvervägande häraf och då ostridigt är, att gästgifveriskyldighelem inom ifrågavarande glest befolkade och mindre uppodlade landsort måste för invånarne medföra kostnader och besvär, hvilka af inga motsvarande fördelar uppvägas, hvaremot de sedan år 1764 anslagne ersättningar, i följd af icke allenast sedan dess uppkomne förändrade förhållanden i mynt- och varuvärden, utan äfven den ökade rörelse, som på de emellan Konungarikena Sverige och Norrige förande vägar uppstått efter begge Rikenas förening, icke vidare kunna anses uppfylla det med desamma åsyftade ändamål, tillstyrker Utskottet, att, med bifall till Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, Rikets Ständer måtte till löner för gästgifvare i Herjeå - Stat S-Utskot tels Utlåtande, N;o 384- 15 dalen bevilja elt årligt anslag" af tillsammans 3 to R:dr Bane», deruti inberäknade de i5 R:dr 8 sk., sorn förut för sagde ändamål utgått af Kronans behållna ordinarie räntor.
Stockholm den 24 November i84o» Häremot reserverade sig Herr Biskopen Doctor Hedren och Prosten Astvard i N:o 384; Ank. till Exp. Utsk. dén 27 November, kl. 11 f, w.
Utlåtande, i anledning af Anders Anderssons från Skaraborgs Lein motion, att kostnaden i och för underhållandet af vägen emellan Forsviksmo och Rödesund må af Staten bestridas. (U. A.)
Uti en inom Bonde-Ståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad, mollön, har Anders Andersson från Skaraborgs Län yrkat: att, som, i följd af Carlsborgs fästnings anläggning, åtskilliga nya vägar blifvit anlagde och på hemmanen i orten indelade, hvaribland i synnerhet en ifrån Forsviksrao lill Rödesund ungefärligen en och iffAels mil emellan Öfverby gästgifvaregård och Carlsborg icke vore för orten af ringaste fördel, oagtadt underhållsskyldigheten blifvit
Häradet ålagd och för närvarande, enligt afslutad entreprenad, utgick med emellan 2 och 3oo R:dr Banco, Rikets Ständer måtte besluta, alt berörde kostnad, lika med andra, i och för fästnings-anläggningen, målte af Staten bestridas.
I anledning af denna motion, har Utskottet tagit del af Kongl. Majrts den 10 Augusti 1824 meddelade Nådiga Resolution uppå de besvär, åtskillige församlingsboer uti Wadsbo Härad af Skaraborgs
Län anfört deröfver, att underhållsskyldigheten af ifrågavarande, på Kongl. Maj:ts och Kronans bekostnad, för vinnande af en lättare communication emellan den under anläggning varande fästningen oeh kringliggande landsort, uppröjde och 16 Siats-Utskottets Utlåtandej N:o 38J£. islåndsatte väg blifvit, enligt Kongl. Majlis och Rikets Kammar-Collegii Utslag den 25 Februari 1823, fördelad på Wadsbo Härads samtlige vågh llningsskyldige invånare, enligt hvilken Nådiga Resolution Kongl. Maj:t icke funnit någon annan ändring uti Kongl.
Kammar-Collegii öfverklagade beslut kunna ega rum, än att vederbörande blifvit förklarade berättigade att, i händelse de anse sådant förmonligare, i behörig ordning, väcka påstående om ny allmän väg och bro-delning inom Häradet, deruti ifrågavarande väg då komme att inbegripas.
Vid sådant förhållande, och då berörde väg är alt anse såsom allmän landsväg, hvaraf orten, genom en lättad communication till och ifrån Carlsborgs fästning, obestridligen måste hafva fördel, anser Utskottet sig ej kunna, i anledning af motionen., någon åtgärd tillstyrka.
Stockholm den 24 November i84°- Häremot reserverade sig Herr Westfelt och Herr Prosten Afzelius.
Stats-Utskottets Utlåtande s lY:o 385. i N:o 385.
Ank. till Exp.-Utsk. den i Dec., kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majits
Nådiga skrifvelse, angående öfverfytt ning å Allmänna Indragnings-Staten af de å Nummer-Lotteriets
Stat uppförde löner och ständiga arfvoden.
(I. A.) Sedan Rikets Sländer, uti skrifvelse af den 29 sisllidne Augusti, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält deras beslut om Nummer-LotteriInrättningens upphörande med innevarande års utgång, samt att Rikets Ständer till denna åtgärd afvaktade Kongl.
Maj:ts Nådiga bifall, för att derefter fatta beslut, i fråga om förflyttande å Allmänna IndragningsStaten af de utaf Lotteri-medlen nu utgående löner, anslag till Kongl. Seraphimer-Lazarettet af 5oo
R:dr, utgörande ersättning för öfverlålelsen af dess Lotteri-privilegium samt dispositionen af Lotteri verkets hus och öfriga tillgångar; så har Kongl. Maj:t, genom Nådig skrifvelse af den 17 nästlidne October, intagen under N:o 89 i första samlingen af Bihanget till Riks-Slåndens protocoll, gifvit Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Maj:t är sinnad att åt ofvannämnde beslut lemna Dess Nådiga sanction, men önskar, att Rikets Ständer dessförinnan till pröfning och afgörande företaga frågan om öfverflyltning å Indragnings-Stat af de på NummerLolleriets
Stat nu uppförda löner och ständiga arfvoden samt resultatet af deras öfverläggningar i berörde afseende hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla.
Då högslberörde Nådiga Skrifvelse blifvit till Stats-Utskoltet remitterad, har Utskottet, för att kunna dess yttrande afgifva, i stadgad ordning äskat upplysning om Nummer-Lotteriets nuvarande Embets-och Tjenstemän samt Betjening, jemte deras enligt Stat egande löneförmoner; och har Utskottet derefter fått emottaga en så beskaffad af Inrättningens
Direclion meddelad uppgift, hvars innehåll utvisas af närlagde förteckning, hvarjemte Directionen tillkännagifvit: att uti de uppgifna löningsvilkoren icke inberäknats den under namn af ljuspenningar bestådda löningsförmon, utgörande för Directionens Ordförande 86 R:dr 12 sk., för Bih. till R.
Prot. 1840. 4 ^anl. t Afd. 2 Band. 36 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande> N-o 385, hvardera af Directionens Ledamöter 4^ R:dr 6 sk.» för Secreterare, Ombudsman, Cassör och Conloirs-Chéfer, hvardera. 35.
R:dr 45 sk., för Bokhållare, Canzlist och Kammarskrifvare, så val Ordinarie som Extra-Ordinarie, hvardera 18 R:dr 24 sk.. och för Vaktmästaren och Kammardrängarne hvardera 12 R:dr 16 sk., äfvensom att åtskillige personer i Verkets tjenst begagna fria boningsrum i Kongl. Lotteriets hus, eftersom utrymme finnes och Inrättningens tjenst dermed befordras, nemligen: Kamereraren Holmbergssonsom år 1826, sedan Öfver-Commissarii-tjensten, hvarmed boställsrum följde, blifvit indragen, öfvertog den väsendtligaste delen af de, samma syssla tillhörande skyldigheter och göromål, hvaribland den närmare tillsynen vid Kongl. Lotteriets hus; Kamereraren Kihlstedt och Kamereraren Nordeströnij hvilkas controllörsLjenster äro af den beskaffenhet att fordra en mera oafbruten tilistädesvaro vid Verket; Tryckeri-Föreståndaren Malmgrenemot ökad arbetsskyldighef, hvarigenom en af de förut bestådde 2:ne veckolöner för Tryckeri-Gesäller blifvit bespard; samt Vaktmästaren Lindström och Kammardrängen Ericsson som skola vaka öfver eld, portstängsel och ordning vid huset.
Enligt hvad Nummer-Lotteriets
Direction upplyst, äro väl Inrättningens embete- och tjenstemän samt betjening icke försedde med fullmagter, utan så kallade öppna Bref och förordnanden samt Constitutorial; men, oagladt denna form för Expeditionerne varit begagnad och hvilket synes härleda sig derifrån att det vid en så beskaffad Inrättning, sorn den ifrågavarande, ansetts af nöden att kunna, utan laga rättegång, ifrån innehafvande befattningar skilja dem, sorn tilläfventyrs visade sig mindre skicklige eller pålitlige, hvadan rättighet härtill jemväl varit
Direclionen meddelad, är det emedlertid ostridigt att
Inrättningens ordinarie embets- och tjenstemän samt betjening innehaft tjenster på Stat, vid hvilkas bibehållande de egt att trygga sig så länge de sina tjensteskyldigheter behörigen uppfyllt och icke förverkat det dem lemnade förtroende.
Vid sådant förhållande sjmes ock , både rättvisa och billighet påkalla, att sislberörde personer, af hvilka de flesta en lång tid varit i Inrättningens tjenst anställde, icke mera än andra Statens Ordinarie tjenstemän, hvilkas befattningar indragits, blifva beröfvade de, enligt Stat, egande löneförmoner, hvilka de, såsom belöning för sina nedlagda mc» Stats-Utskottets Utlåtande j Nio 385. 3 tior, påräknat till egen och familjens bergning; och har denna grundsats jemväl tillförne varit af Rikets Ständer följd, äfvensom den redan kan anses uti nu förevarande fall af Rikets Ständer gillad, då Rikets Ständer, uti deras underdåniga skrifvelse, angående Nummer-Lotteriets indragning, förklarat sig sedermera vilja fatta beslut i fråga om förflyttande på •Allmänna Indragnings-Staten af de utaf Lotteri-medlen nu utgående löner.
I afseende å bestämmandet af de lönebelopp, livar och en af Inrättningens Ordinarie embets-och tjenstemän samt betjening, i följd af h vad sålunda blifvit yttradt, borde åtnjuta, förekommer, att å den af Lotteri-Directionen aflemnade uppgift blifvit bland löneformonerne inräknade:
För Secreterare!), sportler 5o: ,, Ombudsmannen, 12 procent af iridrifne balancer, enligt medelbeloppet för de 10 sista åren ....
269: /jö. 4- „ Cassören, missi äkningspenningar 4o:
Men då härvid i betragtande tages, att det icke skäligen kan ifrågasättas, att Staten skall godtgöra de sportler, Secreteraren, i och för vissa tjensteåligganden, uti lösen m. m. dylikt, åtnjutit; att, då uppbördsbalancer icke kunna annorlunda än sorn tillfälliga händelser belragtas, den vedergällning Ombudsmannen, då sådane inträffat, egt alt för sin dermed hafde moda åtnjuta, icke synes kunna hänföras till en så beskaffad årligen påräknelig inkomst, att ersättning derför, vid tjenstens indragning, kan och bör ifrågakomma; samt alt missräkningspenningar innefatta en ersättning för de förluster, hvilka för Cassören vid dess uppbördsår vältning kunna uppkomma, men vid tjenstens indragning upphöra; sä anser Utskottet, att berörde 3:ne poster icke böra till öfverflyIlning å Allmänna Indragnings-Staten ifrågakomma; dock att om under den utredning, som af
Directionen kommer att ombesörjas, balancer af Ombudsmannen indrifvas, han eger att derå tillgodonjuta de 12 procent, som å dylika medel finnas honom beviljade.
Deremot tillstyrker Utskottet, att Nummer-Lotteriets
Ordinarie embels- och tjenstemän må, vid Inrättningens upphörande, å Allmänna Indragnings-Staten uppföras, till åtnjutande af öfrige uti Stat bestämde löneförmouer, till det belopp för hvardera, som finnes utfördt uti den för detta ändamål uppgjorde serskilda column ä här bifogade 4 Stats-Utskottets Utlåtande j N:o 385. förut omförmälde förteckning å Lotteri-Inrättningens samtliga personal, under förbehåll, alt ifrågavarande Jöne-ersältningar, i öfverensstämmelse med de, i afseende å löner å Indragnings-Stat, gällande stadganden, minskas eller försvinna i den mon innehafvarne af allmänna medel undfå högre aflöningsförmoner, än de vid Inrättningens indragning uppbära samt att de NummerLotteriels embets- och tjenstemän, som af löner å IndragningsStat komma i åtnjutande, förpligtas att besörja den afslutning af Verkets Räkenskaper, med flere göromål, som i och för Inrättningens upplösning och sluteliga utredning erfordras; och utgör den löneersättnirig, som sålunda för närvarande skulle ifrågakomma, ett sammanlagdt belopp af io.oii R:dr.
Beträffande sedermera Inrättningens Extra Ordinarie tjenstemän, hvilkas aflöningsförmoner blifvit af
Directionen uppgifne till ett sammanräknadt belopp af 3,6i8 R:dr, så är förhållandet dermed sådant, att, af det till diverse omkostnader å Stat uppförde anslag, Directionen egt att tili arfvoden för Extra Ordinarier, som för Dragningarne begagnas, för hvarje gång disponera erforderliga medel; men då dessa arfvoden, ehuru de af lill ifrågavarande tjenstgöring antagne personer fortfarande åtnjutits, icke utgöra löneförmoner vid ständiga på SLat uppförda tjensler, anser Utskottet de ifrågakomne Extra Ordinarie tjenstemännen icke vara berättigade att de af dem åtnjutne arfvoden på Indragnings-Stat uppbära; Dock som berörde tjenstemäns biträde torde blifva af nöden vid den slutliga utredning, hvilken af Inrättningens upplösning blifver en följd, tror Utskottet skälig anledning förekomma till den hemställan, att på lika sätt, som, då Assistance-Couloret vid 1828—i83o årens Riksdag upplöstes en gratifikation förunnades Contorets på förordnanden med arfvoden tjenande personal, de vid Nummer-Lotteriet mot arfvoden för hvarje Dragning anställde Extra Ordinarie tjenstemän och betjening må, mot skyldighet att lemna det biträde, som vid de af Inrättningens upplösning föranledde göromål erfordras, såsom gratification undfå beloppet af ett års arfvode för hvardera.
Hvad angår den af Directionen jemväl uppgifne Tryckeri-Gesällen; så enär denne är en arbetare, som åtnjuter veckolön och otvifvelagtigt måste, lika med andre dylike personer, vara antagen på sådane vilkor, att Stats-Utskottets Utlåtandes N:o 385. 5 han, då så finnes nödigt, kan ifrån Lotteriets tjenst afskedas, hvarvid han af Lotteriets medel bör undfå den aflöning, hvartill uppgjordt contract kan honom berättiga, anser Utskottet nämnde person icke böra å allmänna Indragnings-Staten uppföras.
Vidkommande serskildt frågan derom, huruvida Lotteriets tjenstemanna-personal bör, på sätt
Directionen synes balva förmenat, undfå ersättning för åtnjutne ljuspenningar; så anser Utskottet det vara uppenbart, att, då dessa medel äro anslagne såsom ersättning för utgifter i och för göromälens bestridande, hvilka åter försvinna, då tjenstgöringen upphör, någon godtgörelse för så beskaffad inkomst icke bör NummerLotteriets högre eller lägre tjenstemanna-personal meddelas.
Likaså anser Utskottet, att, då de personer, som, på sätt förbemäldt är, för närvarande åtnjuta fria boningsrum uti Lotteriets hus, icke, så vidt uppgifvet blifvit, innehafva denna förmon såsom tjenstebefatlningarne åtföljande rättighet, utan densamma egentligen synes vara dem meddelad till lättnad vid utöfning af deras tjensteåligganden, dessa personer icke ega giltiga anspråk, alt för berörde förmon njuta ersättning, hvarföre ock Utskottet finner sig icke kunna en dylik ersättning tillstyrka.