Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Debet och Credit upptaga det verkliga förhållandet.
Herr Friherre Wir séns erinran, att någon förslagsvis antagen oföränderlig medel-cours för 5 år ej kan till iakttagande, i den sistnämnde eller Räntkammare-Boken och dylika Cassa-Räkningar, bestämmas, är alltså, efter Utskottets tanka, grundad; hvadan ock
Utskottet skolat till förtydligande af sin mening förklara, att med dess ofvannämnde Förslag åsyftas endast att, på sätt nu sagd t är, uti Riks-Staterne måga upptagas Stats-Verkets Inkomster och Utgifter i fremmande myntsorter, efter en sådan calculerad medel - cours; Stats-Utskottets Betänkaiulcn.
831 hvarefter det verkliga förhållandet med Intraderne och utbetalningarne för året, sorn blefve, genom de deröfver förde Memorial-Böcker och Räkenskaper utredde, bör grundlägga redogörelsen och liqviden med Riksgälds-Contoiret, angående möjliga differenen i Cours, på sätt Utskottets Utlåtande innehåller; och då tillika Herr Friherre Wirsén medgifvit, att den af Utskottet föreslagne medelcours, från Riksdag till Riksdag, i RiksStaten kan begagnas, förmodar Utskottet, det Riksens Högloft.
Ständer skola finna, att utan rubbning i hvad Utskottet åsyftat, åt uttrycken i dess förra tillstyrkande må kunna lemnäs, nu föreslagne förtydligande, uti den i förevarande fråga till Kongl.
Majit afgående underdåniga skrifvelse.
O 3:o
Vid det af Utskottet gjorda tillstyrkande, att den så kallade Abo-Akademi-fond, utgörande i Capital 5,374 R:dr Zy sk. 7 rist af Räntan, hvarå åtskillige Enkor och Barn njutit understöd, efter Kongl. Majlis derom meddelade särskildte Nådiga Förordnanden, bör med Stats-Verkets tillgångar sammanslås, och Riksens Ständers Beslut derom hos Kongl.
Majit i underdånig - Soä Stats-Utskottets Betänkandetu het anmälas, för att till verkställighet befordras, har Herr Friherre Wirsén likaledes anmärkt, att denna Fond , icke Vore för Stats-Verkets medel att anse, samt att, om Kejserliga Ryska Regeringen framdeles komine att liqvidera Svenska Kronans fordringar i Finland, kunde motsvarande anspråk på Ryska sidan göras å Fonden, såsom samlad genom algifter, hvilka varit Finska Fartyg ålagde; hvadan, efter Herr Frillerrens tanka, särskild underdånig anmälan i ämnet borde göras hos Kongl. Maj:t, samt dess Nådiga Beslut afvagtas, innan medlen af Riksens Ständer ovilkorligen disponerades.
Enär de Skattdragandes alla bidrag utgöras, för det skydd de utaf Staten åtnjuta, kan Utskottet icke biträda Herr Friherre Wirséns yttrade mening, om egenskapen af Åbo Akademi-fond.
Emedlertid och till förekommande deraf, att nödige medel skulle saknas, i fall, vid en skeende generell liqvid, emellan Svenska Kronan och Kejserliga Ryska Regeringen, om deras ömsesidiga fordringar, anspråk å Ryska sidan blefve väckt å omförmäldte fond, har Utskottet - Stals-Utskottets Betänkanclen. 833 tet trott sig bora i så måtto förändra dess förra hemställan, i berörde omständighet, att denna Fond, i stället att med StatsVerkets öfrige tillgångar genast sammanslås, må öfverlemnas till Riksgålds-Contoiret och i dess Räkenskap balanceras tills utredt blifvit, om någon större eller mindre del deraf kommer att Stats-Verket frångå, hvarefter desamma lika med andra Statsmedel böra disponeras; och som vid detta förhållande, tillgång alltid finnes för den utbetalning från RiksgåldsContoiret, som härvid'kan ifrågastållas, anser Utskottet någon sårkild underdånig anmälan, i afseende på Fondens disposition, icke vara af nöden. ' / 4:0 Emot Utskottets förslag, det Riksens Ständer hädanefter, vid bestämmandet af det mindre Creditivet, må för dess tillitande jemväl fästa det vilkor, att dervid fullständigt uppgifvas de utomordentlige behof och föremål, för hvilka de Summor, som af samma Creditive uttagas, anses erforderlige; och uti hvilka Summariska redovisning Riksens Ständer eller deras Revisorer jemväl kunna erhålla en ledning för den speciella kännedom om dessa medels användande, i hvarje fydt Sami, 53 834 Stats-Utskottets Betänkanden. särskildt fall, som må finnas nödig, år af H:r Friherre Wirsén anmärkt, att för tillitandet af den del utaf mindre Creditivet, som enligt 63 af Regeringsformen afsåttes att vara tillgänglig, då Konungen till Rikets forsvar eller andre högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit in* hemcade, finner den vara oundvikligen nödig, om hvilken del fråga vore, den i innefattade föreskrift borde anses både tydlig och tillräcklig för ordningen och sättet att öfver mindre Creditivet disponera; men att annorlunda ån Stats-Rådets Protocoll uppgifva anledningarne för begagnandet kunde medföra skada, utan att vara till någon nytta ledande, och att Råkenskaperne sedan lemnade, icke en Summarisk utan en speciel redovisning för användandet;' hvaremot H:r Ståhle, inom Vållofl.
Borgare-Ståndet erinrat, att, såsom Riksens Ständers Revisorer hemställt, en särskild och speciell Räkning och redovisning bör uppgöras för de medel, som å mindre Creditivet uttagas, utan att densamma med redovisningen för andra Statsmedel inblandas, emedan endast på detta sått Riksens Ständer och deras Revisorer blefve i tillfälle, att fullständigt granska huru Creditiv-medlen förvaltas och användas. Stats-Utskottets Betänkanden.
835 Utskottet hade önskat att understödja det af Riksens Stånders Revisorer föreslagne sått, att för de medel, som af mindre Creditivet uttagas för utomordentliga Försvarsanstalter, sårskild och speciel redovisning. helt afskild ifrån öfriga redogörelsen för de till Försvars-Verket anslagne medlen, måtte afgifvas, för att komma till Riksens Stånders och deras Revisorers granskning; men då under öfverlåggningarne hårom, den öfvertygelse erhölls, att sådant stundom icke vore verkstållbart, emedan de kunde behöfva anvåndas i sammanhang med anslaget för Försvars-Verkets materie, såsom exempelvis, om Creditiv-medlen erfordrades till Fartygs utrustande, skulle materialier dertill kunna komma att uttagas från Flottornas förråder och de upphandlingar, som måste göras, icke utan skada verkställas, afskildt från dem, som ske till de vanliga behofven, trodde Utskottet sig böra föreslå den förändring i Revisorernes framställning, hvarföre i verkställigheten icke kunde ligga något verkligt hinder; men som derjemte beredde det åsyftade ändamålet, möjligheten för Riksens Ständer och deras Revisorer, att utröna huruvida Creditiv-medlen blifvit använde för sådane föremål, hvartill de af 836 Stats-lJtskottets Betänkanden•
Riksens Ständer anvisas; och för detta tillstyrkande har Utskottet icke funnit något hinder, hvarken af 63 $. i Regeringsformen eller öfrige Grundlags Stadganden.
Lika med hvad H;r Grefve J. H.
Gyllenborg, såsom svar på H:r Friherre Wirséns anmärkningar, anfort, har Utskottet ansett, att, vid affordrande af Creditiv, man icke borde uppgifva, att det erfordrades för att rusta emot den eller den magten, men att deremot, utan äfventyr kunde yttras, att till Sjöförsvaret, utrustande af det eller det antal Linieskepp, Fregatter, m. m. eller Landrforsvaret, i det eller det ändamålet, erfordrades Summor, hvilka till beloppet uppgåfvos, utan att sådant må kunna i politiskt afseende vara vådligt, eller mera offentliggöra åtgårderne, ån sorn år en oundviklig följd af medlens användande; men afsigten, att vinna nödig ledning för en närmare kännedom om dessa medels användande, i hvarje särskildt fall, likväl ernås.
Sådant har ock vid ett tillfälle blifvit iagttagit, nemi. då Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref till Dess och Rikets SfatsContoir, af d. 27 Maj 1819. sålunda disponerade 100,000 R:dr af mindre Credi - Stats-Utskottets Betänkcinden. 83j vet, att deraf skulle utgå 30,000 R:dr till skyndsam och driftig fortsättning af reparationerne å de i Förråden befintliga bristfälliga Gevär, 30,000 R:dr till inköp af Commissklåde till förrådens förstärkning och 30,000 R:dr till 4 Fregatters, 4 Briggars och 6 dåckade Canon-Slupars försättande i sådant tillstånd, att de vid ankommande Ordres kunde genast utlöpa, allt att utbetala uppå Kongl. Krigs-Collegii och Förvaltningens af Sjöårenderne reqvisitioner, samt 10,000 R:dr åter afsåttas till oförutsedda Militaire-utgifter; hvaremot Utskottet icke kunnat finna annat bestämmande nödigt uti de Nådiga Skrifvelser, som till Fullmågtige i Riksgålds-Contoiret aflåtas, om Creditiv-medels uttagande, ån å hvilken del af Creditivet de skola utgå och till hvilket Verks eller Auctoritets disposition de komma att ställas.
Utskottet, som sålunda redogjort för de skål hvarpå dess tillstyrkande år grundadt, finner sig icke kunna detsamma frånträda, hvarken så att någon inskränkning deruti må medgifvas eller den utsträckning föreslås, som H:r Stahle yrkat, utan får förnya den hemställan, att Riksens Höglofl.
Ständer må besluta, det vilkor för mindre Creditivets anvåndan - 838 Stats-Utskottets Betänkanden, tk, att hufvudforemålen på sått, hår ofvan blifvit närmare utveckladt, varda bestämdt uppgifna, utan sammanblandning med de behof, hvilka af det årliga anslaget för Försvars-Verket bora bestridas. 5:0 Hufvudsakligen af det skål, att Kongl.
Majit, allt hittills oklandradt egt rättighet att, huru som heldst disponera alla uppkommande Besparingar å UtgiftsTitlarne, samt att Kongl. Majit endast genom en sådan dispositionsrätt varit i tillfälle, att, utan sårskildte ökade anslag bestrida oundgänglige utgifter under RiksStatens 3:dje Hufvud-Tittel, har ock H;r Friherre Wirsén bestridt Utskottets, i anledning af den till nämnde Hufvud-Tittel verkstålde öfverföring af åtskillige andre Tittlars Besparingar, lemnade tillstyrkande, att Kongl. Majits dispositionsrätt i detta afseende skulle erhålla inskränkning till endast de Besparingar, som måste användas för oundviklige behof under de Tittlar, hvarå Besparingarne uppkommit; men som dylika öfverförmgar möjligen kunde leda derhän, att anslagen å en Tittel helt och hållet inediogos för utgifter under en annan, hvarigenom ändamålet med Utgifts-Tittlarnes reglering alldeles förfelades, kan Utskottet icke Stats-Utskottets Betänkanden. 83p frånträda dess i denna del förut afgifne yttrande, som dessutom år fullkomligen öfverensstämmande med 30 §. i Riksdagsordningen, enligt hvilken Stats-Verkets medel icke måga dragas till andre föremål ån hvartill de blifvit anviste. 6:0
Då Stats-Utskottet föreslagit Riksens Ständer, att hos Kongl, Maj:t förnya deras vid sisth Riksdag gjorda underdåniga anhållan, att de på Nionde HufvudTitteln för Jordbrukets, Handelns och Nåringarnes förkofran anviste medel måga disponeras till understöd, endast för sådane allmänna företag, som öfverstigande den enskilda förmågan, kräfva uppmuntran eller bidrag af Staten, har Hrr Friherre Wirsén deremot erinrat, att detta förslag väl icke år i motsägelse med de för dispositionen af grde Hufvud-Tittelns anslag vid dess formerande faststålde allmänna grunder, hvilka innefattas uti 10 §. af Riksdags-beslutet d. 2 Maj 1810; men att det likväl åsyftade en inskränkning i den pröfningsrått, som på Kongl. Majrt hittills ankommit och af den beskaffenhet, att ett allmänt nyttigt förslag kan komma att sakna ett med anslaget åsyftadt biträde, derföre, att det ej kan kallas ett allmänt företag.
84o Stats-lJtskottets Betänkanclen.
Riksens Stånders yttrande, uti underdånig Skrivelse af d. 13 Junii 1818, om ett närmare bestämmande af grunderne för dispositionen af Nionde Hufvud-Tittelns tillgång, det nemi.
Ständer ansågo föremålet för dessa medel icke vara, att desamma egenteligen måga disponeras och förräntas till enskildte lån eller åt
Fastighetsegare för hvilke lån åro beredde i Riksens Ständers Bank, utan att de deremot bora användas till understöd för utförande af sådane allmänna foretag, som kräfva uppmuntran och bidrag, antingen såsom gåfvor eller råntefria lån allt efter hvad Kongl. Maj:t kan i Nåder profva omståndigheterne föranleda, har Utskottet icke kunnat finna vara stridande emot stadgandet uti 10 $. af 1810 års Riksdagsbeslut, hvilket ock H:r Friherre Wirsén medgifvit; men Utskottet anser det icke heller utgöra en inskränkning uti Konungens dispositionsrätt, utan endast såsom Riksens Ständers Revisorer sig uttryckt, ett närmare bestämmande af grunderne för dispositionen, hvarvid till nödig upplysning och säkerhet för medlens användande till deras behöriga ändamål, vissa af Riksens Ständer gifne föreskrifter böra iagttagas; och då företagets mer eller mindre allmänna nytta egentligen Stats-Utskottets Betänkanden.
841 bestämmer dess företräde till understöd, hvilket alltid bor blifva mera verksamt, om det erhålles antingen såsom gåfva eller råntefritt lån, ån om bidraget lemnäs emot ränta, ehuru nedsatt under den vanliga, låra Riksens Höglofl.
Ständer finna anmårkningarne icke föranleda till ändring uti det beslut, som vid sista Riksdag i detta hänseende fattades. 7:0 Enär H:r
Huldberg förklarat sig icke kunna fatta uttrycket af besparingar på en Indragnings-Stat, hvilka ej skulle kunna inträffa, emedan en inkomst, som år ståld på indragning, enligt begreppet af all Indragnings - Stat, måste derifrån försvinna med sjelfva Innehafvaren, och uti hvilket förklarande H:rr Cederborg och Falkman instämt; anser Utskottet sig böra upplysa, att det år utgiften som år ställd till indragning, emedan Indragnings-Staten, som vid hvarje Riksdag till beloppet bestämmes, år en Utgifts-Stat, hvarå besparingar, enligt egenskapen af denna Stats föremål, med mera visshet skola uppkomma, ån på någon af de öfrige Utgifts-Tittlarne. 8:0
Under åberopande af gjorde reservationer emot Utskottets pluralitetsbeslut, i hvad detsamma rörer användandet utom Stat af omkring 70,000 R:dr I 84a Stats-CJtskottets Betänkanden.
Postmedel till ombyggnad af Posthuset hår i Stockholm och hvilket anslag i stället synts böra anvisas uppå de till publike Byggnadernes underhållande anslagne medel, hafva hos Vållofl. Borgare-Ståndet H:rr Santesson, Eckhoff och Linström föreslagit, att underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t borde göras derom, att de i Riks-Staten påräknade Inkomster icke måga användas till fremmande ändamål, utan alla utgifter utgå på de HufvudTittlar, dit de rätteligen håra, uti hvilket yttrande flere bland Ståndets Leda, möter, instämt.
Detta förslag tror Utskottet sig bora, på erhållen anledning, af den ofvan omförmälde på Postmedlen gjorde dispositionen understödja, såsom ledande till den, vid 1809 och 1810 årens Statsreglering, samt vidare uti 30 §. af Riksdags-Ordningen, fåreskrifne ordning och säkerhet uti Förvaltningen af Stats-Verkets tillgångar, samt till befordrande af det lika vigtiga ändamål, att Stats-Verkets alla utgifter under sine behörige Tittlar varda synlige, 9:0 I anledning af H:r Ståhles yttrade önskan, att Utskottet måtte hafva inställt allt utlåtande angående dc hos Stats-Utskottets Betcinkcinden.
843 ChartreSigillat® Forsåljningsmånnen skeende Inventeringar, intill dess Bevillningsutskottet yttrat sig i den derstädes väckte fråga, om dessa Inventeringars upphörande; anser Utskottet sig bora upplysa, att Utskottet hvarken af- eller tillstyrkt nämnde Inventeringar, utan endast, med föranledande af Revisions-Beråttelsen anmält, att Kongl.
Maj:t i Nåder låtit till verkställighet befordra Revisorernes förslag, att desse
Inventeringar måtte ega rum 2:ne gånger om året, i stället för en, såsom dittills skett.
Slutligen får Utskottet anmäla, att dess ofvanberörde Betänkande blifvit tili alla delar bifallet af Högv. Preste-Ståndet d. I9:de och af Hederv. Bonde-Ståndet d. 25 sistlidne Martii, Stockholm d, 3 Maj 1823, N:0 146, Antom den ia Maji i8a3, Yttrande uppå Riksdags-Full» mågtigen Johan Olsson Longbergs Memorial, om större frihet i Jerntillverkning och försäljning. 844 Stats-Utskottets Betänkanden.
Uti af Hederv. Bonde-Ståndet till StåtsUtskottet remitteradt Memorial, har Riksdags-Fullmågtigen Joh. Olsson Longberg andragit, huruledes Bergsmanna-rörelsen vore betungad och motverkad af ett onaturligt tvång, som ej eger rum å andre näringsgrenar, och i anseende till sin skadliga inflytelse, synes bora afhjelpas, bestående deruti: 1:0 Att Smidet år inskränkt till ett visst och högst obetydligt qvantum, oansedt en större förmåga, fördelagtigare tillgång på Kohl och Malm samt verkens läge och strömdrag, der aldrig vattenbrist yppas, erbjuda sig för utvidgandet af denna näring i den mån, hvar och en kunde anse sig deraf ega förmån, och 2:0
Att producenten ej får afyttra sin vara, hvarest och till hvilken han behagar, emedan försäljning och forsling af Smide utom våg, år förbuden samt att Bergsmans-Ståndet måste vidkännas Tionde-afgift utaf dess tillverkning, ehuru, i Riksdags-Fullmågtigens hemort, ingen enda hytta skall vara anlagd för afsalu, utan endast för egne tillverkningsbehofvet och hvarigenom först råämnet och sedan det förädlade dubbelt beskattas; Stats-Utskottets Betänkanden.
845 äfvensom åtskillige andre afgifter och kostnader samt äfventyr skola belasta denne handtering; i anseende hvartill och uppå anförde flere grunder yrkas: att Bergsmän, emot Recognitions-afgift, måga erhålla frihet att tillverka så mycket jern de kunna, och i afseende på försäljningen deraf icke vara bundne af något tvång, utan ega rättighet afyttra sin tillverkning hvar och till hvem, som deraf kan vara i behof, så inom som utom våg, och att lika med Banken få köperåttighet till Kohl, då de icke, mera ån Bergsmans-Ståndet, ega tillverka mera jern, ån som med beståndet af egne anslagne Recognitions-skogar kan förenas; och har Longberg för öfrigt, enligt Hederv. Bonde-Ståndets Protocolls-Utdrag, framställt, att den utaf Jerntillverkningen till £taten ingående afgift, utgörande hvar I3:de penning af tillverkningsvärdet, syntes nog dryg i en tid, då nåringarne i allmänhet, i stället att påläggas tryckande skatter, så val behöfver all möjlig uppmuntran och frihet: deruti samtlige Fullmågtige från Bergslagen instämt.
Hvad Riksdags-Fulfmågtigen Longberg sålunda anfört och föreslagit, har synts Utskottet förtjena uppmärksamhet.
Utskot - 846 Stats- Utskottets Belänkanden. tet finner likväl dervid att, då det nu ofverklagade tvång å Bergsmanna-handteringen år grundadt på tid efter annan vidtagne Forfattningar, hvilka afse ej mindre Jerntillverkningens, ån Bruksrörelsens befrämjande och framtida bestånd, den yrkade större friheten uti den forre möjligen skulle kunna förnärma den senare, samt medföra en rubbning i de förhållanden, som försäkra bägges jemna gång och största nytta i allmänt hänseende; och då Utskottet ej år i tillfälle, att fullständigt undersöka och utröna följderna af en sådan större frihet i Bergsmanna-yrket, och huruvida den står tillsammans med Bruks- och ManufacturVerkens rättigheter samt Rikets sanna fördel; så och enär frågan eger nära sammanhang med den, om allmänna näringsfriheten, hvilken senare fråga af Riksens Ständers allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskott handlågges, får Stats-Utskottet vördsamt till Rikets HögloH.
Ständer hemställa, det Riksdags - Fullmågtigen Longbergs förevarande Motion må till bemåldte Utskotts vidare utredande öfverlennäs.
Stockholm d. Q Maji 1823. Stats-Utskottets Betänkanden, 847 N:0 147.
Ankom d. Maj i823.
Utlåtande, i anledning af Kgl. Majits Nådiga Remiss uppå Grosshandlaren Weners underdåniga ansökning, om nedsättning af Arrendet för Svartsjö Kungsgård.
Uti en till Kongl. Maj:t ingifven underdånig ansökning, har Arrendatorn af Svartsjö Kungsgård, Grosshandlaren Herbart Wener, i underdånighet anhållit, att, sedan han, under de nu till åndalupne 5 första åren, af detta 30-åriga arrende, uppoffrat all sin enskilda förmögenhet, och, för närvarande, ser sig utur ståndsatt, att, för fullgörandet af de påföljande årens arrende, anskaffa ny Borgen; hvarjemte hans kreatur skola blifvit för bristande arrende utpantade, och han sjelf äfventyra, att från Arrende-råttigheten varda skiljd, Kongl.
Majit med Nådigt afseende å den beklagansvärda belägenhet, hvaruti Sökanden, med hustru och 5 oförsörjda barn, sig befunne, samt i betraktande af omöjligheten för hvem som heldst att utgöra det för berörde Kungsgård faststålde dryga arrende af 600 Tunnor 848 Stats-Utskottets Betänkanden.
Spannmål årligen, täcktes i Nåder icke allenast bevilja honom nedsättning isamma arrende för nåstlidne och påföljande åren till 450 Tunnor Spannmål årligen, utan ock tillåta honom att, efter egen läglighet, få erlägga arrendet, antingén in natura, eller med penningar efter årlig Markegång, och har Sökanden derjemte i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t täcktes i Nåder låta inställa så vål ny arrende-auction å Kungsgården, som försäljning af de för 1822 års arrende hos honom utpantade kreatur, äfven som att, vid blifvande ny arrende-auction Sökanden i Nåder måtte förunnas optionsrätt, och slutligen att Kongl. Maj;t af Gunst och Nåd täcktes lemna honom anstånd med betalandet af sistlidne års arrende på visse föreslagne terminer.
Med anledning häraf täcktes kongl.
Maj:t, under d. 11 Febr. innevarande år, i Nåder förklara, att, intill dess Kongl. Maja sig vidare derom utlåte, skulle med all fråga om Sökandens skiljande från arrendet å Svartsjö Kungsgård anstå, äfvensom med försäljningen af de utpantade, Sökanden tillhörige kreaturen, så vida nemi. hans Löftesmän för arrendet, i denna Stats-Utskoitets Beiänkandeh. 84p denna sistnämnde omständighet hårde* deremot icke hade något att påminna; hvarefter och sedan ej mindre Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Stockholms Lån, ån Kongl.
Kammar-Collegium, uppå Nådig befallning, i ämnet afgifvit sine underdånige utlåtanden, deruti Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, under åberopande af Grosshandlaren Weners ingångne alltför dryga Arrende, och hans å Egendomen nedlagde betydliga kostnader, med flere omständigheter, i allo understödt omformåldte ansökning, men Kongl.
KammarCollegium endast i så måtto, att nedsättning af Arrendet till 450 Tunnor Spannmål årligen, måtte honom på 10 års tid* beviljas; Kongl Maj:t behagat i Nåder öfverlemna handlingarne till Stats Utskottet, i afseende på den af Wener sökte nedsåttningen, nåstlidet och följande år.
Af handlingarne inhemtas, att Egofne till Svartsjö Kongsgård, enligt den deröfver af vederbörande Landtmätare upprättade Charta, bestå af 313 Tunneland, 124 Kappland Åker, samt af 233 Tunneland 2 Kappland Ång, inberåknadt 24 Torp, upptagne att hvardera utgöra 2:ne dagsverken i veckan.
54 85o Stats-Utskottets Betänkanden.
Antages nu, att hälften af denna åkerjord, utgörande 156 Tunnland 28 Kappland, efter beräkning af £ Tunna på Tunnlandet, årligen besås med 117 Tunnor 21 Kappar, och medel-afkastningen anses utgöra 6:te kornet, hvarutöfver, på sått Kongl. Maj:ts Befallningshafvande upplyst, något der i orten vanligen icke påräknas, blir Kongsgårdens hela Span^ nemåls revenue endast 775 Tunnor 10 Kappar, som, efter afdrag af utsädet och det utfåste arrende-beloppet, ej lemnar större Öfverskott ån 57 Tunnor 21 Kappar.
Till bestridande af alla Kungsgården vidlådande Onera, jemte Förlags, Aflönings och öfrige för Egendomens skötsel nödige utgifter, har Arrendatorn sålunda ingen annan inkomst af Egendomen att påräkna, ån berörde 57 Tunnor och 21 Kappar Spannemål, jemte afkastningen af Ladugården; och då äfven denna, enligt handlingarnes föranledande, år af mindre betydenhet, helst de under Egendomen lydande Djurgårdarne, från sjelfva Kongsgårds- arrendet åro undantagne; hvartill äfven kommer det af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anmärkte förhållande, att, af ofvannåmnde 24 Torp, 5 utgöra endast 1 Dagsverke i veckan, i stället för 2; som, enligt Landt - Stats-Utskottets Betänkatiden.
851 matare förrättningen, bordt utgå; lärer intet tvifvel ega rum, att Grosshandlaren Wener, lika med manga andra, missledd al de då gynnande utsigterna för Landtmannen, iklådt sig ett arrende för Svartsjö Kungsgård, hvilket både blottställer honom för en oundviklig årlig förlust, och öfverstiger den Inkomst, Staten af Egendomen i en annan Arrendators hand skäligen nu kan förvänta*