Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter lista Personer, ej hörande till Embets och Tjensteman, För Borgerlig rörelse.
Tomter, Verk och Inrättningar. 35 och 37 gg. 1,684 Lnrn Hamhrceu.v
Tj. J.
Gardell. KONGL. MAJ:TS BEFALLNINGSHAFVANDES uti Calmar Cän till KO]VOE.. MAJ:T i utttieratinighef afgifne EMBETSBERÄTTELSE för åren 184®, 1843, 1844, 1845, 1840 och 1841.
STOCKHOLM, 1850. l\ A.
NORSTEDT & SÖNRR, Kongl. Boktryckare. w -/ \ ■ Underdånig Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Calmar län och Öland för åren 1842,1843, 1844, 1845, 1846 och 184?.
I afseende på detta läns fysiska och politiska geografi med dertill hörande omständigheter, hvilka under den tidrymd, som denna underdåniga Berättelse bör omfatta, icke varit underkastade några hufvudsakliga förändringar, får jag, till undvikande af onödig vidlyftighet, underdånigst åberopa 1 § af min sednast i underdånighet afgifna Femårs-berättelse.
Endast en förändring bör anmärkas, nämligen att Mortorps socken i Södra Möre härad blifvit, till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 18 Maj 1847, fördelad i tvänne, på det sätt, att denna sockens skogsbygd, som tillförene hade ett eget kapell, der gudstjenster höllos hvarje tredje söndag, nu under namn af Oscars socken bildar en särskild annexförsamling under Mortorps pastorat, och har, med kapellet till sin kyrka, söndagliga gudstjenster, sedan pastoratets komminister, efter ombyte af boställshemman, flyttat till närheten af den nya socknens kyrka, 2 mil från moderkyrkan. %■ 2- Länets Invånare.
Länets iolkmängd, som år 1841 utgjorde 181,937 personer, har under derefter förflutna sex åren ökats till 192,091 personer, hvartill, enligt underdånigst bifogade Tabell N:o 1, folkmängden år 1847 uppgick.
Deraf voro 93,211 mankön och 98,880 qvinkön.
Folkökningen under dessa sex år har således utgjort 10,034 4 personer, hvilken tillväxt, ehuru i proportion något mindre, än den, som ägde rum under nästförutgångna quinquennium, likväl ingalunda kan anses obetydlig.
Vid granskning af den åberopade Tabellen visar det sig, att folkökningen varit ojemförligt starkast inom den klass, som, utan egentlig egendom, måste lefva af sin arbetsförmåga och som består af tjenstehjon, torpare, gerningsmän, backstugusittare och inhyseshjon med flere.
Då antalet af personer, tillhörande denna folkklass, under ifrågavarande sex år, stigit med nära 7 procent, har tillväxten inom alla de öfriga, i ekonomiskt hänseende bättre lottade klasserna, när de räknas tillsammans, icke uppgått till mera än 4 procent.
För öfrigt visar omförmälda tabell, att länets folkmängd år till olika ståndsklasser, fördelad på det sätt, att nyssnämnde eller den egentliga Arbetsklassen, Bondeståndet, Borgareståndet, Ståndspersoner, Ägare af jordlägenheter utan åsatt mantal, Gemenskapen af krigsfolk, Presteständet samt Bidderskapet och Adeln.
Vid jemförelse emellan denna ståndsfördclning och den, som upptages i sednaste Femårsberättelsen, förefaller det anmärkningsvärd!, att, då arbetsklassens proportion till hela folkmängden ökat sig från 987 till 994 tusendelar, så har bondeståndets nedgått från 349 till 344 per mille.
Länets fasta egendom, bestående af hemman, frälseräntor, lägenheter, bergverk, fabriker och manufakturier, qvarnar och sågar samt hus i städer och köpingar, har, med hänseende till taxeringsvärdet, varit under ifrågavarande sex år fördelad emellan olika ståndsklasser på det sätt, att de hvar för sig innehaft fastigheter till följande uppskattningsvärden i Riksdaler banko, nämligen:
År 1842. 1843. 1844. 1845.
Bidderskapet o. Adeln 3,368,337. 3,228,637. 3,194,477. 3,206,821.
Presteständet . . . 221,878. 207,467. 206,421. 208,391.
Borgareståndet . . . 920,614. 1,088,464. 1,084,498- 1,044,484.
Bondeståndet .... 10,210,461. 10,191,757.
Ståndspersoner . . . 1,084,013. 1,070,572.
Embets- och Tjenste mäns boställen. . 633,491. 634,052. 634,602. 634,602.
Andre personer . . 229,633. 231,436. 230,854. 220,633. omkring 4 procent.
1847 varit, med hänsigt vfiTjrr tillhört ArVtr Tidnj Ttroc Tibhr 3 TTOTT 10,189,449. 10,183,687. 1,040,719. 1,055,487. 1846. 3,226,812. 203,244. 1,078,894. 10,196,523. 1,039,502. 634,602. 220,746. 1847. 3,239,900. 207,809. 1,157,500. 10,247,428. 1,053,750. 634,602. 227,750.
Summa 16,668,427. 16,652,385. 16,581,020. 16,554,105. 16,600,323. 16,768,739.
De betydligaste förändringar, som i detta hänseende ägt rum, äro således, att Ridderskapet och Adeln minskat sin fasta förmögenhet med ett taxeringsvärde af 128,437 Riksdaler, och att Borgare-ståndets fastighetsvärde deremot ökats med 236,886 R:dr.
Jemföres 1847 års här ofvan upptagna fördelning af fastighetsvärdet med folkmängdens fördelning efter Tabellen N:o 1, så visar det sig, att derest inom hvarje af nedannämnde fem hufvudklasser af fastighetsinnehafvare fastighetsvärdet vore emellan klassens alla medlemmar lika fördeladt, deraf skulle belöpa på hvarje medlem af Ridderskapet och Adeln omkring 6,600 R:dr.
Presteståndet Borgareståndet .
Bondeståndet .
Andra stånd eller klasser 300 320 156 400
Om, vid bedömandet af den allmänna sedligheten hos detta läns befolkning, man uteslutande skulle fästa sig vid den under ifrågavarande sex år i en förvånande grad ökade numerären af de personer, som för hvarjehanda brott eller för lösdrifveri varit i länshäktet intagna, så skulle man komma till en högst bedröflig slutsats; ty då dessa fångars medelantal för året utgjorde under nästförflutna quinquennium 708, har detta medelantal under de nu afsedda sex åren stigit till 1,253, på sätt Eders Kongl. Maj:t täcktes i nåder inhemta af följande Uppgift på de under nedanstående år å Calmar länshäkte intagne fångar, häktade för Dråp, mord och rån.
Förfalsk- ningsbrott.
Stöld och snatteri.
Slags- mål.
Andra för- brytelser.
Lösdrif- veri.
År 1842 , . . . 18. 6. 196. 20. 340. 228. 808- » 1843 .... 28. 10. 241. 20- 412. 288. 999.
» 1844 .... 34. 17. 235. 23. 392. 264. 965. » 1845 .... 52. 28. 380. 33. 590. 537. 1,400. » 1846 , . . . 43. 33. 531. 29. 663. 348. 1,647.
» 1847 .... 37. 29. 591. 32. 723. 286. 1,698.
Summa 192. 123. 2,174. 157. 3,120. 1,751. 7,517. eller i medeltal årl. 53. 20. 362. 26. 520. 292.
1,253- Men den betydliga ökning, som sålunda ägt rum i fångpersonalen, bör icke, i och för sig betraktad, antagas utgöra något ojäfaktigt bevis på den allmänna sedlighetens försämring; så mycket mindre som, fastän det är svårt att fullkomligt förklara orsaken till denna ansenliga tillväxt af häktets befolkning, många, mera eller mindre bidragande, och likväl af det allmänna sedlighetstillståndet icke egentligen beroende, 6 anledningar dertill kunna angifvas.
I sådant hänseende torde jag i underdånighet få nämna dels, att den mildring i kriminal-lagstiftningen, som år 1841 infördes, genom spöstraffets borttagande i de flesta fall, för hvilka det tillförene ådömdes, icke torde, här mera än annorstädes, undgått att i början af dess tillämpning föranleda en på brottens antal möjligen influerande minskning i straffets afskräckande verkan, synnerligast som det i härvarande länshäkte, hvarest celler eller enskilda fängelserum saknas, är förenadt med stor svårighet att kontrollera en tillbörligt sträng verkställighet af det nu allmännast förekommande vatten- och brödstraffet, hvars åsyftade verkan på brottslingen också ansenligen minskas deraf, att det undergås i samma rum af ofta ända till 20 å 30 delinqventer, som hjelpa hvarandra att fördrifva tiden med samspråk och öfningar af sådan natur, att derigenom verkas motsatsen af ånger och bättring, dels att de svåra missväxter, som åren 1843 och 1846 hemsökte flere trakter af detta län, likasom af hela riket, och framkallade en sällsynt dyrhet på spannmål och andra lifsmedel, naturligtvis måste föranleda ett ökadt antal af förbrytelser emot äganderätten, och dels slutligen, att den sålunda ökade mängden af ololliga tillgrepp synes hafva fört med sig en allmän benägenhet att mindre än förr skona tjufvar och snattare, samt att strängare efterhålla försvarslöse personer.
Att den af missväxterna alstrade dyrheten af födoämnen i betydlig mån bidrog till fångpersonalens ökning, är så mycket mera påtagligt, som denna personal erfarit en ansenlig förminskning sedan, efter år 1847, sädes- och potates-prisen åter nedgått till deras vanliga höjd, och arbetsförtjenst blifvit lättare att erhålla.
Dom-Kapitlen i Calmar och Linköping hafva i denna fråga meddelat följande yttrande, nemligen Dom-Kapitlet i Kalmar: »Hvad sedligheten angår, torde under nuvarande, för densamma ingalunda gyn»samma, ställningar och förhållanden, ännu icke'vara tid att tala om något dess till»tagande.
Då, för att, enligt tidens menniskokära fordringar, dem Dom-Kapitlet in»galunda bör klandra, bereda ett större utrymme åt menniskofrihet och menniskorätt, »naturligtvis utrymmet å motsatt sida måste inskränkas för de motståndskrafter, hvil»ka mot vidlådande missbruk fordom ansetts för samhällsbeståndet behölliga, torde de »beräknade lyckliga följderna häraf tillhöra en annan tid att bedömma»; samt DomKapitlet i Linköping: »I afseende på sedligheten hafva icke några bekymmersamma tecken till afta»gande, under den tid dessa uppgifter omfatta, sig visat.
Dock bör nämnas, att »vid en Biskops-visitation i Wirserum, hösten år 1843, aktningen för äganderätten »uppgafs hafva så aftagit, att tjufnadsbrott hörde till ordningen för dagen, härflytan»de, som förmenades, af en mer och mer tilltagande opinion om strafflöshet i lagen »eller dess tillämpning». 7 . , ®.et, t0r<?e ‘ nJder ll.lläta,s miS att äfvenledes här intaga det hufvudsakligaste af i\ad fogderi-berattelserna innehålla angående det allmänna sedlighetstillståndet°
Derom yttras: från T justs fögderi: att folkets bildning och sedlighet i allmänhet äro tillfredsställande: att, ehuru de fleste af allmogen ännu bibehålla ett enkelt lefnadssätt
Tf" °.f, f fret ^efterhärma förmögnare ståndsklassers lefnadsvanor hos eu stor f •‘kval betydligen tilltagit, hvilket uppenbarar sig i ett allmännare bruk af kaffe mare kläder, tryckta eller målade tapeter, betsade möbler o. s. v.: att den tilltaean-’ de böjelsen for yppighet likväl icke har någon naturlig grund i ett mera allmäntV-il stånd hvilket tvertom märkbart försämrats, dertill orsakerne vore att söka dels i de okade lefnadsbehofven och dels i 1845 och 1846 årens missväxter: från Tunaläns Sefvedes och Aspelands härader: att ortens befolkning i allmänhet, med den liflighet’ som vanligen utmarker skogstraktens invånare, förenar mycken foglighet i lynnet’ så länge detta icke upphetsas af brännvin, då envishet och hämndgirighet ofta uppenbara sig: att fattigdomen, fastän orten lidit af tvänne missväxtår, likväl icke beydligen tilltagit, hvilket anses bast ådagaläggas deraf, att utmätningarne inom fögdenet minskats nara till hälften af det antal, hvartill de för få år sedan uppginfjfrån Norra More, Stranda och Handbörds härader: att folket i allmänhet ä?K säd och b, dadt, men att ett afgjordt företräde i detta afseende visar "g tom Dölerbults och Alems socknar, som länge haft större och väl handhafda skolinrättningar, samt att ehuru flrt och arbetsamhet äro allmänt rådande, större delen af ortens allmoge likväl har så ringa förmögenhet, att en felslagen skörd alltid åstadkomhärad aVllk§eT i all°C" 9tt gä från hus och hem:
•>'ån Södra Möre H fl I r Tafg0dt °Ch ’ynne: att af förekommande brs°Itt t fl®Ja ut?oras af m,ndre stölder’ o^ast föranledda af svår nöd jemte slaes“41 och ^dsgernmgar, härrörande från öfverilning och oftast begångna under fvlle°riatt det likväl, tyvärr, måste medgifvas, att äfven antalet af gröfre, öfverlamla brott under sednare aren , ett beklagligt förhållande stigit, dertill andra hufvudors^ker icke kunde upptackas, an eu minskad gudsfruktan hos allmänheten, i förening med straff Xnandem mg: ^ ^ -dlighe^synL vara i För egen del har jag ingen anledning att, hvad förhållandet med den allmänna »enigheten vidkommer, frångå de åsigter, dem jag i min sednaste underdåniga Fem! årsberättelse haft nåden yttra.
Föga lärer man hafva skäl att i detta hänseende loppas en bättre stallning, förrän verkmngarne hunnit visa sig af den allmänna folk Jumeri842S’ S°m b Vlt anbefaHd gen°m EderS K0ng1' Maj:tS nädiSa Stadga den 18 8 Genom underdåniga anmälanden från härvarande Dom-Kapitel är det Eders Kon^l. Maj:t icke obekant, att Presterskapets bemödanden att, i enlighet med högstberörde nådiga Stadga, bringa folkskole-undervisningen till stånd, rönt obenägenhet på många ställen från allmogens sida; men detta förhållande, som haft sin hufvudsakliga ”grund i svårigheten att anskaffa de till folkskolornas inrättande och lärarnes aflönande0 nödiga medel, kan dock numera, sedan Eders Kongl. Maj:t, med Rikets Ständers begifvande, nådigst täckts till sådant ändamål anvisa hälften af den personella bevillningen, anses vara till största delen häfvet; och då jag i sednaste Femårsberättelsen, med grundadt bekymmer, hade nåden omförmäla hurusom ordentliga skolhus och anslag till skollärares aflöning saknades i 64 af länets landsförsamlingar med en sammanräknad folkmängd af 93,039 personer; är det mig nu deremot en sann tillfredsställelse att kunna till Eders Kongl. Maj:t underdånigst inberätta, att med högst få undantag, dem jag nedanför torde få i underdånighet omnämna, alla socknarne i länet hafva fasta eller flyttbara folkskolor; varandes förhållandet på iandsbyggden i länet i detta afseende följande:
Fögderier.
Antal Socknar.
Invånar- nes antal.
Antal Folkskolor Lärjungar- nes antal.
Beloppet af halfva Skydds- afgiften år 1847. fasta. flytt- bara.
Tjust . ......... 18 36,169 16 31 2,674 3,427 56 Tunaläns m. 11. härader . 17 38,266 10 23 1,114 3,536 24 Norra Möre m. 11. härader 16 39,611 10 8 2,254 3,608 24 Södra Möre härad ....
12 33,507 4 11 2,888 2,912 6 Ölands Norra Mot . . . 15 17,206 7 8 1,084 1,603 42 Ölands Södra Mot . . . 18 15,613 3 11 1,373 1,408 12 Summa 96 180,372 50 92 11,387 16,497
Inom tre socknar på Öland, nämligen Sandby, Gårdby och Segerstad, voro folkskolor ännu icke inrättade år 1847, emedan dessa församlingar, enligt lemnad uppgift, erhållit Eders Kongl. Maj:ts serskilda nådiga tillstånd att intill slutet af år 1848 dermed låta anstå.
Tabellen, om den kunnat upptaga förhållandet sådant, som det sannolikt i närvarande stund befinnes, skulle 'utan tvifvel hafva visat ännu gynnsammare resultater, men den ådagalägger emedlertid, att redan år 1847 funnos på landet inom detta län 142 folkskolor, och att ungefär procent af landets hela be - I 9 folkning der njöt undervisning.
Den visar äfven att ett högst betydligt belopp af statsmedel blifvit till detta nyttiga ändamål anslaget. §• 3. Xäringarne.
Då jordbruket är detta läns naturliga hufvudnäring och år från år måste blifva det i ännu högre grad, i samma mån som skogarne uthuggas, så skulle det i flera hänseenden vara önskvärdt, om de uppgifter, på hvilka jag måste grunda denna underdåniga berättelse med dertill hörande tabeller, kunde erhållas så fullständiga och rigtiga, att det blefve möjligt att derigenom komma till sanningsenliga resultater i fråga om den öppna åkerjordens areal, samt utsädets och skördens belopp, och man dymedelst sattes i tillfälle att bedöma, i hvad mån odlingarne tilltaga och till hvad belopp sädesproduktionen, jemförd med förbrukningen, lemnar öfverskott eller brist; men som, på sätt jag i min sednaste underdåniga Femårsberättelse haft nåden omförmäla, det är svårt, om icke omöjligt, att insamla noggranna uppgifter i dessa afseenden, så måste jag inskränka mig till begagnande af dem, som kunnat erhållas, ehuru det, likasom i förra berättelsen blifvit i underdånighet anmärkt, äfven nu visar sig uppenbart, att de uppgifna qvantiteterna af utsäde och skörd äro alltför ringa i jemförelse med det kända förhållande-, att detta län i allmänhet afkastar mera spannmål, än dess invånare förbruka.
Dessa qvantiteter, beräknade för ett år, å länets landsbyggd, upptagas i underdånigst bifogade Tabell, på sätt som Eders Kongl. Maj:t nådigst täcktes inhemta af efterföljande sammandrag, hvaruti jag, till underlättande af en jemförelse, jemväl infört de för quinquenniet 1837—41 uppgifna belopp, äfvensom jag ansett lämpligt att i detta sammandrag intaga en uträkning, huru mycket af hvartdera sädesslagets årliga medelafkastning skulle, under den ena och andra af dessa tvänne tidrymder, efter jemn fördelning, belöpa på hvarje individ af länets befolkning, vid hvilken fördelning bråk af kappar dock blifvit utelemnade:
Berättelse öfver Calmar län för åren 1842—1847. 2 10 Sädes-slag.
, Medelförhållande under ett år.
Af skörden belöper på hvarje person.
Utsådde Tunnor.
Skördade Tunnor (efter afdrag för utsädet). 1837—41. 1842—47. 1837—41. 1842—47. 1837—41. 1842—47.
T:r. K:pr. T:r. K:pr.
Hvete ....
Råg..... Korn ....
Blandsäd och Hafre . . . Ärter ....
1,984 41,762 28,034 7,171 1,482 2,090 43.092 30.092 9,506 1,606 10,526 183,486 110,947 29,093 7,032 10,817 197,738 144,905 34,897 7,249 1 : 2 20 5 1 1 2 1 24 6 1 S:a Säd 80,433 86,186 541,084 595,606 i 28 2 2 Potates | 56,162 | 64,576 | 283,192 | 316,344 1 | 18 1 1 21 Af detta sammandrag, derest de uppgifter, hvarpå det är grundadt, vore fullt tillförlitliga, skulle det således visa sig, att länets produktion af spannmål och potates under de sex år, på hvilka närvarande underdåniga berättelse har afseende, ökat sig till den grad, att hvarje invånare i länet nu kunde deraf erhålla 6 kappar säd och 3 kappar potates mera, än hvad under nästlörutgångna quinquennium belöpte på hvarje individ af den då mindre talrika befolkningen, eller att, om jemförelsen verkställes, utan hänsyn på folkmängden, endast emellan de olika summorna af utsäde och skörd, en förkofran skulle under dessa sex år hafva ägt rum, motsvarande, hvad utsädet angår, för säd 71 och för potates 14 procent, samt, beträffande skörden, för säd 134 och för potates 111 procent.
En sådan förkofran, om den verkligen ägt rum, kunde icke ensamt härflyta från förbättrade brukningsmethoder, utan skulle, då den afser äfven utsädets belopp, nödvändigt hafva sin hufvudsakliga grund i nya odlingsföretag; men fastän jag med tillfredsställelse förnummit, att länets jordbrukare i allmänhet under de sednare åren ådagalagt vackra bemödanden att, dels genom stenbrytning och rödjning, samt dels medelst mossars och sanka trakters utdikning, till mera och mindre bördiga åkerfält förvandla ägor, som i deras förra skick nästan saknat allt värde, vågar jag likväl icke antaga, att de sålunda under en tidrymd af endast sex år tillkomna nyodlingar varit af den sammanräknade stora vidd och betydenhet, att desamma kunnat bereda ett ökadt årligt utsäde af icke mindre än 5,75o tunnor säd och 8,414 tunnor potates.
I denna alltför stora olikhet emellan de upp - 11 gifter, som legat till grund för bägge de ifrågavarande underdåniga Femårsberättelserna, måste jag se ett ytterligare bevis på sådana uppgifters mindre tillförlitliga beskaffenhet; och då jag i sednaste underdåniga berättelsen, genom en beräkning dels af länets invånares eget behof af spannmål och potates till föda, samt dels af de kända omständigheter, att en stor del af dessa produkter användes till bränvinsbränning, kreaturs utfodring och försäljning til! andra orter, kommit till den slutföljd, att både utsäde och skörd måste hafva varit större, än i besagde underdåniga berättelse upptages, så vill det, vid betraktande af samma omständigheter, synas mig, som om de nu för handen varande uppgifter närmare uttryckte det verkliga förhållandet, ehuru äfven dessa uppgifter torde vara något för knappt tilltagna.
Bland större odlingsföretag, som under nu afsedda tiderymd blifvit verkställda eller åtminstone påbörjade, torde jag underdånigst få omnämna följande: l:o Utdikning af kärrtrakten
Fänet inom Wissefjerda, Thorsås och Arby socknar af Södra Möre härad.
Denna trakt, omfattande en vidd af nära 3,000 tunnland, bestod i dess ursprungliga skick af så vattensjuk dyjord, att den var nästan till allt begagnande oduglig.
På min framställning beslöt härvarande Hushållningssällskap, år 1844, att låta genom Agronomen A. Johnson undersöka Fänet, för att få utröndt, huruvida det kunde genom utdikning göras användbart till åker eller äng.
Denna förrättning företogs i Maj månad 1845; men dels i följd af bristande tid och dels i anseende till högt vattenstånd, kunde Johnson icke göra någon fullständig undersökning eller med erforderlig noggrannhet uppgöra arbetsplan och kostnadsförslag.
De afvägningar, som han verkställde, visade dock, att kärrtrakten kunde genom utdikning göras torr; och han fann en stor del af trakten tjenlig till odling.
Dessa upplysningar föranledde Hushållnings-sällskapet att hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om nödiga medels anvisande till bekostande af fullständig undersökning af Fänet; och sedan Eders Kongl. Maj:t, under den 18 September sistlidet år, täckts i nåder till detta' ändamål anvisa 200 R:dr b:ko samt intressenterne i Fänet förbundit sig att tillskjuta det öfriga i undersökningskostnaden, så blef, efter mitt derom utfärdade förordnande, ifrågavarande undersökning, våren 1846, förrättad af t. f. förste Landtmätaren Kapitenen C. J. A.
Magnet; utvisande undersökningen, att hela kärrtrakten kunde för en kostnad af 21,757
R:dr 24 sk. b:ko göras torr, hvarigenom omkring 800 tunnland genast blefve tjenliga till odling och det öfriga till äng och betesmark.
Härefter och sedan jag den 23 September sistnämnde år på stället hållit en sammankomst med intressenterne, och desse dervid valt en kommitté, som bos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om understöd af allmänna medel till detta betydliga odlingsföretag, så har Eders Kongl. Maj:t, under den 28 Maj 1847, behagat i nåder dertill bevilja ett statsbidrag, motsvarande hälften af 12 kostnadssumman, eller 10,147 R:dr 24 sk. b:ko, deraf 4,495 R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och 5,652 R:dr 24 sk. såsom lån, att, under vanliga vilkor, utgå af behållningen å den tillgång, som uppstått derigenom, att de till Emåns upprensning, på sätt jag i min sednaste underdåniga Femårs-berättelse haft nåden omförmäla, af Rikets Ständer anvisade medel, sedermera, i anseende till intressenternes uraktlåtenhet, att inom föreskrifven tid fullgöra stadgade vilkor, icke kommit att för det ändamålet begagnas; och har arbetet med Fänets utdikning derefter genast blifvit företaget samt under nästlidet och innevarande år med drift lortsatt.
Detta odlingsföretag är af så mycket större betydenhet, som en stor areal af öppen åkerjord derigenom i framtiden vinnes inom en ort, hvars i allmänhet stenbundna och skogbeväxta mark försvårar vanliga odlingsarbeten och der sädesproduktionen, i följd häraf, icke ens i goda år motsvarar invånarnes behof. 2:o Uttorkning af en större kärrtrakt i Calmar, Dörby och Kläckeberga socknar förmedelst upprensning och utvidgning af den så kallade Törnebäcken.
Sedan genom ett, efter föregången undersökning, af Agronomen A.
Norin uppgjordt och af Kapitenen Magnet öfversedt kostnads-förslag, blifvit utröndt, att nämnde arbete, hvarigenom afsågs att till odlingsbar jord förvandla omkring 700 tunnland vattensjuk mark, skulle erfordras en kostnad af 11,315 R:dr 44 sk. 8 r:st banko, så har, uppå min den 10 Januari 1846 gjorda underdåniga framställning, Eders Kongl. Maj:t, under den 4 Februari samma år, täckts i nåder bevilja delägarne i företaget, såsom lån, hällten och, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, en fjerdedel af beräknade kostnadssumman.
Arbetet påbörjades våren sistnämnde år och bragtes samma år till slut.
Det lärer hafva utfallit till delägarnes fullkomliga belåtenhet, och vackra skördar hafva sistlidet år blifvit bergade å ägor, som tillförene icke lemnat annan afkastning, än dåligt madhö. 3:o En inom norra delen af Wissefjerda socken i Södra Möre härad belägen ägotrakts befrielse från vattenstånd, medelst upprensning af Wissefjcrda-ån.
— Efter mitt förordnande hade Kapiten Magnet undersökt möjligheten af detta arbete samt dertill uppgjort plan och kostnadsförslag, utvisande, att omkring 600 tunnland, till största delen bestående af sämre madängar, kunde förvandlas till fast och odlingsbar mark, för en kostnad af 4,910 R:dr b:ko; hvarefter, uppå delägarnes underdåniga ansökning, den jag med underdånigt förord beledsagat, Eders Kongl. Maj:t, under den 30 Mars 1847, i nåder täckts till detta företag anvisa, af de förut till Emåns upprensning anslagna statsmedlen, hälften af beräknade kostnadssumman, eller 2,455 R:dr, deraf 1,900 R:dr såsom lån och det öfriga utan återbetalningsskyldighet.