Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär således, hvad pensionens belopp beträffar, två Stånd stadnat mot två, får Utskottet, för omröstning i förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande voteringsproposition : ”Den som vill, att Sekreteraren i Landtbruks-akademien Johan Theophil Nathhorst må berättigas att, vid afgång från berörda befattning, från allmänna Indragnings-staten under sin återstående lifstid uppbära en årlig pension till belopp af 3,600 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, är ifrågavarande pension af Rikets Ständer bestämd till 4,500 R:dr.” 33:o.
Uti 55:te punkten hade Utskottet förklarat sig sakna skäl att till bifall hos Rikets Ständer förorda Kongl. Maj:ts nådiga begäran, att aflidne General-tull-direktören, Friherre Carl Henrik Gyllenhaals enka, Aurora af Nordin, måtte på allmänna Indragnings-staten tilldelas en årlig pension af 700 R:dr; — och är Utskottets berörda yttrande godkändt af Borgare- och Bonde-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med ogillande af detsamma, bifVillit Kongl. Maj:ts omförmälda nådiga framställning.
För den omröstning, som i anledning häraf lär få anställas, föreslår Utskottet följande voterings-proposition: ”Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af Kongl.
Maj:ts nådiga framställning om pension för General-tull-direktören, Friherre Carl Henrik Gyllenhaals enka, Aurora af Nordin, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, med bifall till den nådiga Propositionen, beslutat, att för bemälda Enke-friherrinna skall å allmänna Indragnings-staten uppföras en årlig pension af 700 R:dr.” 34:o.
I anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition derom, att Chefen för Telegraf-verket i riket, General-löjtnanten Carl Akrell, måtte från och med Stats-Utskottets Memorial N:o 195. 21 månaden näst efter den, hvarunder afsked från nyssnämnda Chefsbefattning kan varda honom i nåder beviljadt, uppföras på Rikets allmänna Indragnings-stat till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension af 6,000 R:dr, hade uti 56:te punkten Utskottet, som ansett att derest omförmälda nådiga framställning af Rikets Ständer bifölles, den pension General-löjtnanten Akrell för närvarande vore berättigad att från Arméens pensionskassa uppbära, borde upphöra att vidare utgå, då pensionsrätten från allmänna Indragnings-staten vidtager, tillstyrkt att den nådiga Propositionen måtte med sådant vilkor af Rikets Ständer bifallas.
Detta Utskottets yttrande är i sin helhet icke godkänt af något Riks-Stånd.
Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva nemligen väl, i enlighet med Utskottets tillstyrkande, bifallit Kongl.
Maj:ts ofvanberörda framställning, men dervid tillika förklarat, det sådant skedde utan det af Utskottet för pensionens åtnjutande föreslagna vilkor.
Borgare- och Bonde-Stånden åter hafva, för sin del, antagit samma vilkor, men bestämt den äskade pensionen till endast 4,500 R:dr.
Då således två Riks-Stånd härutinnan stadnat mot två, med bestämdt uttryckta beslut såväl angående pensionsbeloppet, som det af Utskottet föreslagna vilkor, torde detta beslut böra i voterings-propositionen emot hvarandra uppställas sålunda: ”Den som vill, att Chefen för Telegraf-verket i riket, General-löjtnanten m. m. Carl Akrell, må berättigas att från och med månaden näst efter den, hvarunder afsked från nyssnämnda Chefsbefattning kan varda honom i nåder beviljadt, på Rikets allmänna Indragnings-stat under sin återstående lifstid uppbära en årlig pension af 6,000
Nej; Vinner Nej, är omförmälda pension bestämd att utgöra endast 4,500 R:dr, med vilkor, att den pension, General-löjtnanten Akrell för närvarande är berättigad att från Arméens pensions-kassa uppbära, bör upphöra att vidare utgå, då pensionsrätten från allmänna Indragnings-staten vidtager.” 35:o Enligt hvad i 72:dra punkten förmäles, hade Utskottet afstyrkt Rikets Ständors bifall å väckt motion om understöd af allmänna medel åt aflidne Distriktsläkaren, Medicine-doktorn Carl Petter Ekegrens enka; — och är detta Utskottets yttrande godkändt af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med afslag derå, beviljat förbemälda enka en årlig pension å allmänna Indragnings-staten till belopp af 300 R:dr.
På grund af hvad sålunda förekommit, får Utskottet, för frågans afgörande genom votering, föreslå följande omröstnings-proposition: ”Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af väckt motion om pensionsunderstöd af allmänna medel åt aflidne Distriktsläkaren, Medicine-doktorn Carl Petter Ekegrens enka, röstar Ja; 22 Stats-Utskottets Memorial N:o 195.
Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, hafva Rikets r Ständer beslutat, att för nvssbemälda enka å allmänna Indragnings-staten uppföra en årlig pension af 300 R:dr.” 36:o.
Den af Utskottet i 78:de punkten gjorda hemställan, att aflidne Biskopen Carl Adolf Agardhs enka, Charlotta Lindskoug, måtte tilläggas en årlig pension af 2,000 R:dr, att från allmänna Indragnings-staten utgå ifrån och med månaden näst efter den, då hennes nådårs-förmån upphör, är af Preste- och Borgare-Stånden godkänd: men Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet hafva, med bifall till punkten i öfrigt, nedsatt den af Utskottet föreslagna pensionen till 1,500 Rxlr; —och då således jemväl denna fråga måste genom omröstning algöras, får i sådant hänseende Utskottet föreslå följande voterings-proposition:
'Den som vill, att — enligt Stats-Utskottets af Preste- och Borgare-Stånden godkända hemställan — Biskopen Carl Adolf Agardhs enka, Charlotta Lindskoug, på allmänna Indragnings-staten tillägges en årlig pension af 2,000 R:dr, att utgå från och med månaden näst efter den, då hennes nådårs-förmån upphör, röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, är pensionen för Biskopinnan Agardh, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets beslut, bestämd att utgöra endast 1,500 R:dr.” 37:o.
Uti 81:sta punkten hade Utskottet afstyrkt Rikets Ständers bifall till en inom Preste-Ståndet genom derstädes väckt motion gjord framställning, att det på 9:de Hufvudtiteln för Professores emiriti vid Universiteterna uppförda lönebelopp af 4,000 R:dr måtte höjas till 4,500 R:dr; äfvensom Utskottet i samma punkt af förekommen anledning hemställt, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det behagade Kongl.
Maj:t i nåder tillse, att det på allmänna Indragnings-staten uppförda anslag till förenämnde Professorer icke må användas för annat ändamål, än hvartill medlen blifvit af Rikets Ständer beviljade, och att samtlige i tjenst varande Professorer måtte komma i åtnjutande af de lönebelopp oafkortade, som äro för deras befattningar anslagne.
Dessa Utskottets yttranden äro godkända af Borgare- och Bonde-Stånden, men ogillade af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvilka sednare Riks-Stånd, för sin del, beviljat den äskade löneförhöjningen; och torde vid sådant lörhållande frågan om den af Utskottet föreslagna underdåniga skrifvelsen hafva förfallit, men saken i öfrigt, eller bestämmandet af det Professores emeriti tillkommande lönebelopp få afgöras genom omröstning, enligt följande voteringsproposition : Stats-Utskottets Memorial N:o 195. 23 ”Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af kos Rikets Ständer gjord framställning, att det på 9:de Hufvudtiteln för Professores emiriti vid Universiteterna uppförda lönebelopp af 4,000 R:dr måtte böjas till 4,500 R:dr; röstar Ja ,* Den det ej vill, röstar Nej; Tinner
Nej, är det bemälde Professorer tillkommande lönebelopp bestämdt att utgå med 4,500 R:dr.” 38:o.
Vidare hade Utskottet uti 82:dra punkten hemställt, att för KonglBibliothekarien A. I.
Arwidssons enka, Johanna Carolina Armfelt, måtte på allmänna Indragnings-staten uppföras en årlig pension af 300 R:dr; — och är denna hemställan utan någon förändring bifallen af Borgare- och Bonde-Stånden; hvaremot ifrågavarande pension blifvit hos öfriga Riks-Stånd förhöjd, nemligen af Ridderskapet och Adeln till 400 R:dr samt af Prcste-Ståndet till 500 Rdr.
Då vid sådant förhållande, omröstning torde böra anställas angående Borgareoch Bonde-Ståndens mening, å ena sidan, samt Ridderskapet och Adelns, å den andra, enär det af sistnämnde Riks-Ståml anvisade pensionsbelopp innefattas i den summa Preste-Ståndet ensamt beviljat, har Utskottet ansett sig böra, för bestämmandet af pensionsbeloppet, föreslå denna voterings-proposition: ”Den som vill, att för Kongl. Bibliothekarien A. I.
Arwidssons enka, Johanna Carolina Armfelt, på allmänna Indragnings-staten uppföres en årlig pension af 300 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är pensionen för bemälda enka bestämd att utgöra 400 Rdr.” Stockholm den 28 September 1860. 24 Stats-Utskottets Memorial N:o 195.
Emot 26:te punkten af Riksdags-fullmägtigen Måns Månsson.
Emot 37:de punkten: af Herr Björck och Riksdags-fullmägtigen Nils Larsson från Jemtlands län, hvilka, i enlighet med Utgifts-afdelningens förslag, ansågo att, enär den af Utskottet i 81:sta punkten af Utlåtandet N:o 123 gjorda hemställan — att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det hehagade Kongl. Maj:t i nåder tillse, att det på allmänna Indragnings-staten uppförda anslag för professores emeriti vid Universiteterna icke må användas för annat ändamål, än hvartill medlen blifvit af Rikets Ständer beviljade, och att samtlige i tjenst varande professorer måtte komma i åtnjutande af de lönebelopp oafkortade, som äro för deras befattningar anslagne — innefattar en fråga som eger sammanhang med stats-regleringen, densamma alltså icke kan, såsom Utskottet antagit, förfalla, utan bör genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott afgöras. i STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1860. Stats-Utskottets Memorial M 196. 1 N:o 196.
Ank. till Exp.-Utsk. den 1 Okt. 1860, kl. 11 f. m.
Memorial, angående verkställd omröstning i åtskilliga till Slatsregleringen hörande frågor.
Sedan Rikets Ständer, vid pröfning af Stats-Utskottets Memorial Niis 149, 150, 174, 175, 176 och 182 äfvensom af Sammansatta Stats- Lag-samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial J[s. 29, godkänt de uti samma memorial för omröstning i Förstärkt Stats-Utskott föreslagna propositioner, har Förstärkta Utskottet denna dag sammanträdt och i dessa frågor verkställt omröstning, hvars resultat Utskottet härmed får för Rikets Ständer anmäla. lssta Voteringen.
(Enligt Stats-Utskottets Memorial JKi. 149.) 1:o.
Den, som — i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt PresteStåndets beslut — anser, att, till fortsättning af den påbörjade reparationen å Linköpings domkyrka och verkställande af de reparationsarbeten, hvilka Kongl. Majit efter Öfver-Intendents-embetets hörande, finner vara för kyrkans framtida bestånd nödigast, bör, utom den summa af 15,000 R:dr R:mt, som Rikets Ständer för nästa statsreglerings-period dertill beviljat, anslås ytterligare 15,000 R:dr, att utgå med y årligen, utan återbetalnings-skylaighet, röstar Den det ej vill, röstar Nej; Bih. till R.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 14 Häft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial M 196.
Nej, hafva — i öfverensstämmelse med Borgare- och Bonde-Ståndens mening — Rikets Ständer beslutat, att det sistnämnda beloppet bör med 5,000 R:dr årligen utgå endast i egenskap af lån, under de vilkor, som förut blifvit af Utskottet föreslagna.
Denna votering har utfallit med 6-1 Ja och 58 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med ja-propositionens lydelse. 2ulra Voteringen.
(Enligt Memorialet JVs 150.)
Den, som — med godkännande af Stats-Utskottets utaf Preste- och BondeStånden bifallna hemställan — anser, att vid innevarande riksmöte gjorda framställningar, angående anvisande af låneunderstöd till Christinehams stads och Warnums landsförsamlingar, icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, röstar Ja:
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer — i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets mening — beslutat, att åt nämnda församlingar anvisa ett låne-understöd, stort 50,000 R:dr, att utgå från Riksgälds-kontoret, under vilkor att lånet, för hvilket en sådan skuldförbindelse bör afgifvas, som af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret godkännes och antages, skall, sedan detsamma fått räntefritt innehafvas under trenne års tid, derefter återbetalas genom erläggande årligen af 6 procent utaf hela den lyftade lånesumman, hvarvid räntan kommer att godtgöras efter fyra för hundra årligen samt det öfriga utgöra afbetalning å kapitalet; äfvensom att, derest den sålunda stadgade inbetalningen icke varder inom bestämd tid fullgjord, dessutom skall, intilldess densamma verkställes, fem procent årlig ränta å det till liqvid förfallna oguldna beloppet erläggas.
Som denna omröstning gifvit ett resultat af 62 Ja och 57 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med ja-propositionen. 3:djc Veteringen.
(Enligt Memorialet JV2 174.)
Den som vill att —på sätt Presfe-och Bonde-Stånden, med godkännande af StatsUtskottets^ hemställan, beslutat — Rikets Ständer för utförande af en hamnbyggnad vid staden Åmål, till Kongl.
Maj:ts disposition anvisa en summa af 16,000 R.dr R:mt Stats-Utskottets Memorial M 196. 3 att utgå såsom lån, under de vilkor, som för andra till dylika företag under innevarande riksdag anvisade medel blifvit af Rikets Ständer föreskrifna, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Kongl. Maj:ts af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet godkända nådiga Proposition, beslutat att för sagde företag anvisa en summa af 16,000 R:dr R:mt, att utgå till hälften såsom anslag och till hälften i egenskap af lån.
Enär voteringen utfallit med 57 Ja mot 62 Nej hafva Rikets
Ständer alltså beslutat i enlighet med nej-propositionens lydelse.
Jule Voteringen.
(Enligt Memorialet JVs 174.)
Den, som, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, anser att vid detta riksmöte gjord framställning om understöd för inrättande af hamn vid staden Haparanda icke bör föranleda till någon åtgärd af Rikets nu församlade Ständer, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Borgare- och Bonde-Ståndens mening, beslutat att till uppförande af hamnbyggnad vid nämnde stad bevilja staden ett lån å 54,000 R:dr R:mt, att under vanliga vilkor utgå från Riksgälds-kontoret.
Omröstningen har utfallit med 50 Ja emot 69 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt nej-propositionens lydelse. 5:te Voteringen.
(Enligt Memorialet J\S 175.)
Den, som vill, att, med bifall till Kongl. Maj:ts, af Stats-Utskottet förordade och af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet biträdda, nådiga förslag, Rikets Ständer medgifva den förändring i grunden för amorteringen af de vid Landshöf - 4 Stats-Utskottets Memorial M 196. dinge-beställningarne i Upsala, Stockholms, Södermanlands, Calmar, Jönköpings, Christianstads, Malmöhus, Hallands, Göteborgs och Bohus, Elfborgs, Wermlands, Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands och Westerbottens län fästade ackord, att, från och med 4 864 års början, amorteringen må, under fortfarande beräkning af fyra procent såsom årlig ränta å det vid hvarje liqvid återstående kapitalbelopp, få verkställas medelst årlig inbetalning i stadgad ordning af sex procent endast å den del af primitiva ackords-summan, som vid hvarje af nämnde Landshöfdinge-embeten finnes vid 1860 års slut såsom skuld återstå, — röstar
Ja * Den det ej vill, röstar Nej5 Vinner
Nej, är, i enlighet med Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, den ifrågaställda förändringen i sättet för Landshöfdinge-ackordens amortering af Rikets Ständer afslagen.
Som denna omröstning utfallit med 56 Ja och 63 Nej hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med nej-propositionens innehåll. 6:tc Voteringen.
(Enligt Memorialet JV2 '176.)
Den som vill att — på sätt Preste- och Bonde-Stånden, med godkännande af Stats-Utskottets hemställan, beslutat — till befrämjande af den fabriks-anläggning, som, för bearbetning af marmor från kalkstensbrott å och invid Singön i Roslags skärgård, blifvit af Fabriks-idkaren Schram påbörjad, må af Rikets Ständer beviljas och anvisas en summa af 20,000 R:dr R:mt, att, emot antaglig säkerhet, från Riksgälds-kontoret utgå såsom lån, hvilket under fem års tid får innehafvas emot erläggande af ränta efter 4 för hundrade om året, samt efter nämnde tids förlopp bör till Riksgälds-kontoret återbetalas — röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är— i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, — den gjorda framställningen om ifrågavarande låneunderstöds beviljande af Rikets Ständer afslagen.
Enär omröstningen gifvit ett resultat af 68 Ja och 51 Nej, hafva Rikets
Ständer alltså beslutat enligt ja-propositionens lydelse.
7;dc Stats-Utskottets Memorial JY1 196. 5 7:tle Voteringen.
(Enligt Memorialet JVs 182.)
Den som, med bifall till Stats-Utskottets, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända, hemställan, vill,att Rikets Ständer för deras del besluta: att qvarn- och sågräntan må från och med nästa statsreglerings-period upphöra att vidare utgöras; att från de vid innevararande riksdag beräknade ständiga inkomster uti ordinarie eller grundränta må afdragas å den kronan behållna delen 100,000 R:dr; att, till ersättande af de förluster, indelningshafvare genom förändringen kunna komma att vidkännas, ett förslagsanslag af 30,000 R:dr om året må för åren 1861—1863 å Riksgälds-kontoret till Kongl. Maj:ts nådiga disposition anvisas, för att, i mån af behof, till berörda ändamål utgå; samt alt Kongl. Majit må ega meddela nådiga föreskrifter om de åtgärder i kameralt hänseende, som för verkställighet af ifrågavarande förändringar i afseende å beskattningsväsendet å mjöl- och sågqvarnar kunna vara af nöden, — röstar .lä •
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses Rikets Ständer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, hafva afslagit Utskottets förenämnda hemställan.
Denna votering har utfallit med 59 Ja och 60 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med nej-propositionens innehåll. 8:de Voterisigeis.
(Enligt Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm.
Besv - och Ekon.
Utskottets Memorial J\s 29)
Den som anser, att § 37 af Författningen angående den Allmänna Beväringen bör hafva följande, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet godkända, lydelse: »Af de i § 15 omförmälda afgifter skall, under benämning: »Allmänna Beväringsfonden», bildas en särskild tillgång, att efter Kongl Maj:t,s disposition och emot vanlig redovisning användas till bevärings-inrättningens ytterligare utbildande», röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Borgare-Ståndets mening, befi, 'h. till fi.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Hand. 14 Haft. 2 6 Stats-Utskottets Memorial M W6. slutat, att orden »efter Kongl. Maj:ts disposition och emot. vanlig redovisning» skola ur ifrågavarande § uteslutas.
Omröstningen har, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med 61 Ja och 57 Nej; och hafva alltså Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med ja-propositionens innehåll.
Stockholm den !28 September 1860.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 197.
1 Ank. till Exp.-Utsk. den 2 Okt. 18 60, kl. 2 e. ni. Utlåtande., i fråga om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet. (U. A.) Enligt hvad Stats-TJtskottet uti Utlåtandet N:o 93, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 6:te Hufvud-titel (46:te punkten), redan anmält, kar vid innevarande riksmöte, dels genom en hos Borgare-Ståndet af Herr H. Gahn väckt motion och dels uti Kongl. Maj:ts den 9 sistlidno Mars till Rikets Ständer aflåtna särskilda Proposition (Nio 98), det förslag blifvit framstäldt, att Fahlu bergsskola skulle till Stockholm förflyttas och förenas med Teknologiska institutet; hvilken fråga, i följd af Riks-Ståndens derå meddelade remisser, Utskottet, efter inhemtad kännedom af hvad i ämnet förekommit, nu tagit i öfvervägande och härmed får underställa Rikets Ständers pröfning.
Uti högstberörda Proposition, för hvars innehåll Utskottet ansett sig först böra redogöra, har Kongl. Majit behagat meddela, hurusom Bruks-societeteus Fullmägtige i Jernkontoret, uti en till Kongl. Majit den 30 Augusti nästlidet år ingifven skrift, i underdånighet anfört, att Bruks-societeten, bland hvars angelägnaste omsorger det alltid varit att till jcrnhandteringens idkare sprida kunskaper om bästa sättet för denna liandterings bedrifvande i dess särskilda grenar, och som derföre äfven, efter sin förmåga, sökt bidraga till ett ändamålsenligt ordnande af de undervisnings-anstalter, som för detta ändamål äro inrättade, vid allmänna sammankomsten nämnda år, i sammanhang med gjord anmälan om otillräckligheten af det åt bergsskolan i Fahlun anvisade anslag, till öfverläggning förehaft frågan, huruvida den plats, der bergsskolan nu är förlagd, vidare vore den dertill mest lämpliga, och om icke öfvervägande skäl talade för dess förflyttning till hufvudstaden och förening med Teknologiska institutet.
Frågan om en dylik förening hade flera gånger tillförene varit föremål för Bruks-societetens öfverläggningar, och särskildt vid allmänna sammankomsten år 1847, till följd af Kongl. Majits nådiga remiss å ett af Kommitterade uppgjordt förslag till reorganisation af Teknologiska institutet.
Ehuru Societeten äfven då insåg och erkände de stora fördelar, hvilka i flera hänseenden borde uppkomma genom förslagets antagande, fann SocieBih. till R.
1859 &f 1860. 4 Sami. 1 A/d. 3 Band. 15 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 197. teten sig likväl böra detsamma då afstyrka.
De skäl, på hvilka detta afstyrkande grundades, voro hufvudsakligen: att, med hänsigt till elevernas praktiska utbildning, Fahlun syntes erbjuda åt en bergsskola ett fördelaktigare läge än Stockholm, enär uti förstnämnde stad rådde ett verkligt bergsinannalif och öfvervägande intresse för de ämnen, som tillhöra bergsväsendet, hvarjemte nära intill staden öfvades grufbrytning, upphemtning af malm, smältning af koppar och silfver och ej långt derifrån vore belägna åtskilliga masugnar och bruk, hvarest eleverue kunde erhålla öfning uti såväl tackjernstillverkning som stångjernssmide, och jemväl, såsom vid det Fahlu Bergslag tillhöriga Avesta bruk, uti skötseln af valsverk och i koppargarning; att vidare i Fahlun redan funnes tjenliga lokaler för bergsskolan med dess samlingar, jemte boställslägenheter för lärarnc, hvaremot det syntes oafgjordt, huru och när sådana skulle kunna, om skolan till Stockholm förflyttades, der anskaffas, samt att af cu så beskaffad förflyttning den följd sannolikt skulle uppstå, att det årliga anslag af 1,200 R:dr Banko, som till skolan utginge från den så kallade afradskassan, komme att för framtiden indragas.
Under den tid, som förflutit sedan detta underdåniga utlåtande afgafs, hade likväl förhållandena i nämnde hänseenden undergått många och väsendtliga förändringar.
Det vore verkligen icke något tvifvel underkastadt, att i den ort, der bergsskolan nu vore förlagd, rådde ett bergsinannalif, som saknades i hufvudstaden och dess grannskap; men såvidt staden Fahlun ensamt toges i betraktande, omfattade intresset hufvudsakligen bearbetandet af dervarande grufva och koppartillverkningen.
Åt denna gren af bergsmannahandteringen egnade sig dock det ojemförligt minsta antalet af bergsskolans elever under hvarje lärokurs, enligt hvad föreståndaren för bergsskolan upplyst, i allmänhet icke flere än två, hvilka, i anseende dertill att kopparsmältningen vid Fahlun ännu på bergsmannavis bedrefves, ej heller der egde ett rätt nöjaktigt tillfälle till processens studerande.
För det stora flertalet elever, som riktade sin håg och sina studier åt jerntillverkningon, såsom den i Sverige vigtigaste delen af bergshandteringen, crbjöde jernverken i Dalarne numera föga eller ingen nytta, enär de, till följd af de hinder och svårigheter, hvilka mötte såväl för herbergcrandet af det under de sednare åren ökade antalet elever, som ock i flera andra hänseenden, ej kunde annat än tillfälligtvis och flygtigt besökas af en eller annan elev i sender.
En på 8 å 9 mils afstånd från Fahlun belägen masugn hade väl för skolans masmästerikurser understundom fått begagnas; men oberäknad svårigheten att på nämnde ställe erhålla bostad för flere personer på en gång, saknade eleverne der tillfälle att rikta sin uppmärksamhet åt stångjernsberedning.