Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De idkas dels af Hemmansägre och Torpare i skärgården, dels hufvudsakligen af såkallade Saltsjö-fis^are, sorn, boende på fisklägen i skärgården, erhålla Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes antagningsbref och i berörde egenskap skattskrif vas, sedan de styrkt sig hafva bostad samt nödiga båtar och fiskesredskap.
Antalet af sådana skattskrifna Fiskare i Länet utgör omkring 400.
De fiskens» som allmännast fångas vid hafskusten äro Åhl, Lax, Torsk, Strömming samt Gädda och Aborrar, på en del ställen äfven Ort och Sik.
Strömming- och Torsk-fisket är likväl det väsentligaste.
Under de fem års tid 32 jag nu gär att redovisa, bär denna näringsgren varit mindre lönande, med undanlag af året i83o, då i västra delen af känd man ansåg sig äga ymnig fångst i det såkallade gi å-fisket; hvaremot Lax-fisketsom egentligen blott existerar uti Mörrums ström oell der utgör ett regale, varit under alla åren ovanligt svagt.
Också har arrendet deraf, som vanligen innehafves af i orten boende förmögnare bönder, nedfallit vid den år i83o hällne Arrénde-Auktion från ao33 R:dr 16 sk. till 1420 R:dr Banko.
Orsakerna sökte man, under de första åren, då fisket började minskas, uti de långvariga och stränga vintrarna, hvilka höllö hafsviken och ån betifckta nied is intill den tid då fisken vanligen börjar närma sig landet och uppstiga i strömmen, och dels regnigare väderlek under våren, som medförde högt vatten i ån, deraf Laxfångsten mycket försvåras; men dessa omständigheter hafva under sista åren förändrats, utan att följden ändå upphört.
Tilläfventyrs har någon uppgrundning inträffat utanför åns utlopp, så att årännan blifvit smalare, hvarigenom fisken., som helst söker djupt vatten, i någon mån hindras att uppkomma i strömmen.
Detta är så mycket sannolikare, som Mörrums å, den enda ström i Blekinge, hvari för närvarande Lax kan fiskas, otvifvelaktigt har denna förmån i följd deraf att densamma har ovanlig vidd oell djuplek vid utloppet i den stora hafsviken, då deremot alla de öfriga strömmarna äro smala vid utloppet och der begränsade af större eller mindre sandbankar, genom hvilka å-rännan i sneda och krokiga riktningar söker sitt utlopp.
Till följe af Eders Kongl. Maurts Nådiga Circulaire-Bref af den g:de sistlidne Februari, komma närmare undersökningar härom att anställas under innevarande år, i anseende till alla de större strömmarna; men i förväg är det mig bekant, alt utloppen så väl vid Lyckeby- som Bonneby-å, äro hesvärda af betydliga uppgriindningar, af hvilka den vid Lyckeby så mycket troligare är orsaken att all Laxfångst derstädes upphört, som jordboken utvisar, att Hemmanen i Lyckeby fordom varit skattade för Laxfiske.
•—. uppmuddring af Rönnby å och dess utlopp är en bland de anstalter för säkerhet och beqvämlighet i Köpingens sjöfart, sorn.redan blifvit beräknade vid en förlidet år derom vidtagen reglering; och hvad angår utloppet af Lyckeby å, så bar väl Kongl. Flottans
Befäl härstädes stundom låtit besörja uppmuddring af en smalare ränna, sorn är i ’ . . 33
Sr nödvändig till vinnande af farled för elen dagliga transporten af vatten och mäld, som för Flottans och Stadens behof hämtas från Lyckeby; men för att befrämja fiskens uppgång i strömmen är denna muddring allt för otillräcklig och dessutom verkställd i en riktning, som förfelar ett sådant ändamål.
Om det är onekligt, att fiskerierna å Blekingska kusten icke blott bereda näring åt flera hundrade personer,' utan äfven i väsentlig mån bidraga både lill ortens behof af fiskvaror och att förskaffa tillgång till byteshandel med kringliggande Provinsers innebyggare, är det dock lika onekligt, att salta och torra fiskvaror, till betydliga qvanliteter, ännu måste importeras från Norrige till Provinsens städer; och att fiskes-näringen således för ingen del uppnått den ståndpunkt, den kunde och holde hinna.
Sjölifvets faror och äfventyr älskas likväl af Blekingska kustboerne, och redan häri samt i den rika populationen ligger ämnet till en större utveckling af ett yrke, som fordrar dessa förhållanden.
Men hvad som saknas är industri och förlager; ty då detta näringsfång, utan understöd af de förmögnare, icke tillgripes af andra än de fattigaste, som sakna andra utvägar till uppehälle, och då fisket, i sitt närvarande skick, icke eller är så lönande, att det lockar deri förmögnare att derå använda sina kapitaler, är det naturligt att yrket kämpar med en vanmakt, hvaraf några större resultater icke kunna förväntas.
Håg för Handaslöjder, eller hvad man kallar slöjdigliet hos Mankönet, är ett anlag, som i allmänhet icke tillhör Blekingshoen, hvilken i det afseende! vida öfverträffas af sin granne Småländningen.
Länets HushållsSällskap, som ansett det af vigt, både i ekonomiskt och moraliskt afseende, att en så beskaffad industri kunde införlifvas med Landtmannéns vanliga sysselsättningar, för att på ett nyttigt sätt upptaga de mellanstunder Landtbruket, särdeles vintertiden, oftast lemnar, har väl genom belöningar sökt väcka och upplifva detta anlag så ofta de utbildat sig till någon större färdigt; meli hittills har det icke lyckats ali derigenom allmännare utbreda ^gon omtanka i detta afseende, utan liandaslöjderna på landet inskränka s,§ till de vanlige Socknehandtverkerierna, hvaraf för närvarande finnas: landth. 5-årsberättelse för Blekinge Län. v- 5 Glasmästare .....
Smeder Skomakare ..... Skräddare ......
Vagnmakare . . . , . Sadelmakare.....
Inom Östra och Medel-llnOTU’ Bräkne och- Lis- stads Härader | ters- Härader Summa I 5 21 56 60 5 1 3 2 29 55 65 2 4 7 ■ 5o 1 r 1 125 7 1 Summaf i49| Sjöfart idkas af åtskilige inom Länet boende Landlmän med såkallade öppna ingier, Slupar och Galeaser, hvarmed ortens produkter transporteras dels inom
Länet och dels äfven till Skåne? men någon Landtmanna-Seglation på utrikes ort har ännu ej kommit till verkställighet, utan bedrifves den med städernas eller köpingarnas fartyg, så vida ej stundom någon oloflig coramunication med Bornholm och öfriga Danska otterne tilläfventyrs äger rum.
Den handel, som i följd af Landtmanna-Seglationen bedrifves är emedlertid icke obetydlig när dervid tages i beräkning den tätare tillförsel uti Provinsens Landhammar, som äger rum af Spannemål från Skåne, som vanligen utbytes mot ved eller andra Skogs-effekter.
För befrämjande af handeln inom Landet hållas Landtmarknader i Christianopel och Ronneby Köpingar, vid Holje by i Jemshögs Socken samt nu mera äfven vid Öljehult i Hoby Socken, utmed Landsvägen emellan Baka ryds och Djuramåla Gästgifvaregårdar; varande sistnämnde marknad tillåten genom Eders Kongl, Majlis Nådiga Bref af den 27 Juni 182c/, och omfattas af ortens innebyggare med lifligt intresse.
Marknaderna i Carlskrona, Carlshamn och Sölvesborg, som hållas på hvardera stället 2:ne gånger om året, äro dessutom af Länets Innevånare tämligen talrikt besökte, hvad Carlskrona angår synnerligast Höstmarknaden, då Stadens betydligaste förråd af Slagt-kreatur uppköpes.
Någon egentlig Bergsrörelse finnes icke i Blekinge.
En Ämneshamraar och en Spikhammare vid Olofsström hafva längre tid varit nedlagde, och af de fyra Kopparhammare, som äro privilegierade och i Tabellen upptagas, äro blott t vänne, vid Holje, i Listers och Granefors, i Bräkne Härad, i bruk.
Deras drift är ungefärligen densamma som förut.
Den sker nemligen nied t vänne mästare och nio arbetare, och tillverkningen beräknas utgöra omkring 3oo Skeppund örn året, å 200
R:dr per Skeppund, till 60,000 R:drs värde.
Det är -egentligen på den jemna .åtgången af koppar till brännvinsvedskaper, som denna tillverkning livi lar.
Af Fabriks-Anläggningar, som inom Länet finnas, bör första rummet med skäl intagas af den, som under sednare åren blifvit tillvägabragt vid Strömma, nära Carlshamn, för Bommullsspinneri samt en i sammanhang dermed inrättad mekanisk verkstad.
En närmare underrättelse örn denna anläggning torde bär icke böra förbigås.
Den är börjad och fortsatt af ett för ändamålet bildadt Bolag, bestående af 20 Adier, hvarje actie beräknad till omkring .5,000 Riksdaler Banco.
Bomulls-Spinneriet anneiacias nu en loriidet och loregaenae året uppföra stenliusbyggnad, bestående af våningar, samt särskildt 2:ne våningar, som utgöra vinden.
Ett stort vattenhjul af fyra alnars bredd och 11 alnars diameter, med sina afvexliugshjul, alla af jern, uppsatte inuti sjelfva byggnaden, dit vattnet genomränna ledes, sätter i rörelse alla nedannämnde i de flera våningarna, uppställde Maehinerier.
Ifrån en ångpanna på nedersta botten genom jernrör som ledas till alla våningarna, befordras och sprides värmen , der den är behöflig.
Sjelfva byggnaden är i fullfärdig! skick.
Spinneri-Inrättningarne åter, med hvilkas fullbordande den tillhörande mekaniska verkstaden fortfarit alt sysselsätta sig, hafva nyligen detta år blifvit fullfärdiga (med sina 12 Spinnstolar och andra pieser i proportion derefter) då i »träd t i sill högsta verksamhets-period, efter den skala Intressen terne beslutat att desamma verkställa.
Närvarande local medgifver likväl ett till hälften ytterligare ökadt antal af alla dessa särskildta maehinerier, hvarigenom en proportionaliter högre till verk lii 11 gs-<jvantitet kail åstadkommas.
Men eu sådan ytterligare, utvidgning bär ondast varit af intressenterna åsyftad, b*st ännu ej beslutad.
De för närvarande vid Strömma mechaniska verkstad örfärdigade och i fabrikshuset uppställda machiner, som redan äro i verksamhet, utgöras af 10 Kardstolar, 2 Blåsmachiner, 1 Dragstol, 3 Förspinnings-stolar, 12 Spinnstolar, 1 stol för Kardsiipning, 1 präss och 1 o-HaspJP-machhier, vid hvilkas skötande äfvensom vid Bomulls-plockning och r ering, nära 100 Fabriks-arbetare af båda könen, barn inberäknade, uti 36 tvänne omgångar med circa 5o i hvarje omgång, är» natt och dag sysselsatte och med hvilkas tillhjelp redan 4° Bundter eller circa 4ao skålpund Bomullsgarn ifrån N:o 10 till och med N:o 20 hvarje dygn, kunna tillverkas.
Sjelfva den mekaniska verkstaden, bestående af en stor provisionel! uppförd byggnad af träd, belägen omkring 100 alnar från Strömma- å, drifver, genom en särskildt anlagd ränna och med ett mindre hjul af sex alnars diameter, diverse enkla och dubbla stolar för jernsvarfning, 1 Kuggskärningsmachine, drillar, Skrufstockar med sina tappar, 2 Biåscylindrar, Cylindersåg, Slip- ocb polerstenar m. m. varande inuti samma byggnad af slen uppförda 2:ne Smedjor, en Smält-ugn och en Cupulugn.
Vid denna verkstad hafva, utom den Engelska machinisten, det förflutna året varit sysselsatte 10 Engelska och Skottska arbetare och 18 Svenskar.
Vidare finnes uti Lyckeby inom Östra Härad en Segelduks-fabrik, tillhörig Handlanden af Judiska Nationen Fabian Philip.
Denna Fabrik, som under mångfaldiga år försåg Kongl- Flottan med dess behof af Segelduk, och ännu för 3:ne år sedan hade 56 väfstolar och motsvarande antal arbetare, har under sista åren betydligen aftagit, i följd af uppstådd täflan utaf Fabriks-anläggningar i Götheborg, hvarest
Segelduk nu mera lärer produceras till större godhet, så att Lyckeby fabrikens tillverkningar icke vidare i lefverence till Flottan emottagas.
Numera finnas blott 48 stolar och 24 arbetare, och productionens värde har i samma mån minskats.
Tilläfventyrs anser sig ägaren nödsakad nedlägga denna Fabrik, så snart de materia lier blifvit använde han redan ägt i förråd, hälst han redan upphört att sysselsätta Carlskrona stads betydliga fattigpersonal nied spånadsarbete till denna Fabrik.
Antalet af Pappersbruk har i Länet icke ökats, utan utgör nu som tillförene endast Sju; Men deremot har tillverkningen betydligen stigit, så alt då den förr bedrefs med endast 47 personer dessas antal nu ökats till y3, alt då tillveiknings-beloppet förr uppskattades till endast 10,000 Ilis papper af diverse sorter, det nu mera bestiger till mer »n 18,000 Ris, oberäknad! 3000 ark takpapper, sorn vid ett af dessa bruk förfärdigas, samt att tillverkningarnes värde, i förra Femårs-berättelsen uppskattadt till blott ao,000 R:dr, nu beräknas till minst 41,120 R:dr Banco. Af Tegelbruk upptager val Tabellen 8 såsom varande previlegierade; roen af dessa bedrifvas endast 3:ne med i3 arbetare, utan att årliga tillverkningsvärdet kan bestämmas.
Denna fabrikation är således i åtagande, och torde än mera blifva det, om Boråsiska byggnads-methoden och användandet af Pappers-tak komma att vinna förtroende.
Ett Oljeslageri och En Jttike-Fabrik äro privilegierade; men begge nedlagde.
Deremot finnas på landet Fem Färgerier, hvilka bedrifvas med fjorton arbetare.
Tillverkningsvärdet uppskattas vid alla till omkring 6,3oo R:dr årligen.
Garfverier finnas, oberäknad! de fem som äro anlagde i 'Ronneby Köping, Tio till antalet med 37 arbetare och ett tillverkningsvärde af 15,980 Riksdaler.
Af dessa Tio Garfverier är det ena nyligen anlagdt och bar således icke ännu hunnit all elen utbildning som är att förvänta.
Af Länets io83 förmedlade hemman , (hvaraf dock förmed ligen å8L mantal ännu ej vunnit behörig stadfästelse, så alt hemmantalet rätteligen torde böra beräknas till 1091 friels mantal) förhåller sig, efter hvad Tabellen utvisar, de olika hemmans naturerne på följande sätt:
Frälse Säterier......* * mantal Säteri Rusthåll.......* . 3 £ Insockne Frälse hemman , . • . • 8 Utsockne Frälse hemman ..... 8oi| (förmedlade lill 72^).
Frälse Skatte hemman ... . . . *6/g Krono hemman....... 0 g Krono Rusthåll . ......• 3°irf§ Krono skatte hemman......27s« Krono skatte Rusthåll......88r||-||l Militie Boställen.
....... H Civile Boställen ^ e Ecclesiaslique Boställen. .....
Lotshemman skatte......* 1 _ - --1091^ Vid jemförelse af Tabellerna för förra Femåvs Berättelsen och den närvarande, visar det sig, att 1 |||§ mantal blifvit under tjdeu skatteköpte.
Joi — 38 — ransakning har under denna tid icke blifvit förrättad och några förändringar hafva icke eller dertill föranledt.
Den •odisponerade Krono Lägenheten Jerkö i Sturkö Socken bär Häradsskrifvaren i östra och Medelstads härader hegart att få till Boställe anslagen, enär han förut .deraf är 1 saknad; men Kongl. Kammar-Colleginm har genom beslut innevarande år afslagit denna ansökan och ansett lägenheten böra till kronans förmån på 3o år utarrenderas.
Den särskildta Tabell öfver hemmans-klyfningen, jag låtit upprätta och som jemväl underdånigst bilägges; visar, att af ofvannämde 1091 T7v:dels hemman, endast omkring 100 äro bebodde af ägare som innehafva helt hemman eller deröfver, hvaremot de Öfrige äro sönderstyckade till snart sagt alla möjliga bråk och till de minsta hemmantal ända till -i-:dels mantal, så att 47^5 åboer finnes med hemmantal under belt mantal.
Bagges härtill de uti Tabellen särskildta lägenheter, nemligen i Boställs Lägenheter ........... 16 Skattlagde bebyggda torp och utjordar .... 16 Oskattlagde torp (hvaraf 1467 års Båtsmans torp) 1902 Bryggda Lägenheter, afsöndrade från hemman antingen med full ägande rätt eller på viss tid el - ler lifstid . . . . ......... . 3oo8 Backstugor . ............. 53o Skattlagde Sågar och Qvarnar ....... 176 Skattlagde krogar . .. ..• 4 Särskildta Bruks-lägenheter ........ 48 “ ' " 5900; så får man härigenom ett ungefärligt begrepp-om antalet af bebyggda ställen, sorn bebos af Landtbrukets egentliga idkare och af dem, som deraf eller af dess binäringar hämta sin utkomst.
Jemför man- detta antal med Landsbygdens folkmängd 65,327 nienniskor, så belöper sig mer än ses personer på hvarje botad, hvaraf torde vara uppenbart både att landet redan lider af en öfver-population och att i följd deraf jördens ytterligare styckande årligen är att förvänta, antingen genom ordentliga hemmans-klyfningar. eller genom ^afsöndringar, anläggning af Backstugor eller dessas ytterligare belastande af inhyseshjon. — 3g — Huruvida detta förhållande' förhindras eller befrämjas genom 1827 års författning om hemmansklyfning och jords afsöndring, är en fråga, som härvid utan tvifvel förtjenar att undersökas, enär denna författning är den enda i ämnet, som är af gällande kraft, och enär derigenom ett urgammalt Lag-förbud emot skattskyldig jordsminskning, som till sin stats-ekonomiska nytta ansågs nästan axiomaliskt, blifvit upphäfva.
Man torde med skäl kunna säga, att enär förut författningarne om hemmans-klyfning voro fullkomligt obestämda, den nya författningen åtminstone bär den förtjensten att begränsa klyfningen medelst vilkoret af besutenhet och medelst definitionen hvad som med besutenhet förstås.
Mell att den, det oaktadt, icke förhindrar att Hemmansklyfningen kan fortgå till oändlighet, härleder sig deraf, att den icke stadgar någon annan kontroll deremot, än den som innefattas uti större lottägare9 rätt, att till sig lösa obesuten hemmanslott, en rätt som sällan eller aldrig begagnas och för hvars begagnande äfven det hinder möter, alt författningen ej stadgar huru löseskillingen skall bestämmas.
Det inträffar nu dagligen, att hemmansklyfningar uppkomma antingen genom arf, icke blott i upp- och nedstigande leder, utan äfven på sidolinien, eller ock genom enskildta aftal, utan alt en större
Lottägare hvarken kän er sin rätt till lösen eller kan våga ifrågasätta den, oviss om både utgången och om löseskillingens belopp.
Det är på detta sätt den onaturliga sönderstyckning af hemman tillkommit, som nu besvärar
Blekinge med en stor mängd hemmansägare, så usla och fattiga, att publika utskylderna knap. past kunna utgöras, aldrig utan odrägligt besvärar fördelas.
Om deremot det stadgande funnes: alt när Lagfart eller skattskrifning sökas å hemmanslott t- ex. under |:dels mantal, borde elen ej få beviljas, innan undersökning föregått om åboen är besuten, och i fall Domstolen annorlunda pröfvade, §rannarne hembjudas lösningsrätten efter elen värdering, sorn dervid tillika kunde anställas; så skulle säkerligen många oskäliga hemmansklyfningar förekonamas, åtminstone 1827 års Författning komma till verkställighet » så att åboer ej fönnos som sakna besutenhet, hvilket åter nu oftast är händelsen.
På enahand3 sätt horde ock, annan skattskrifning får ske å afsöndrad lägenhet, undersökning föiegå om den är af den vidd och beskaffenhet, att den, enligt ifrågavarande ^fattning, får afsöndras.
Emedlertid är ej härigenom afgjordt, attdengiund °r besutenhet, som författningen antager, verkligen är den rälta, och det torde — 4ö — kile vara svårt alt ådagalägga, attoni hemmans-klyfning oell jordafsöndring öfverallt verkställdes till den vidd Författningen niedgityer, skulle landet komma att bestå af idel tiggare, oförmögne att utgöra allmänna onera.
Af lyckligare följder synes 1827 års Skiftesstadga vara för denna ort, der, under dess tillämpning, Skiftes verket fortgår till allmia belåtenhet o,ch utan att enskildta lidanden förspörjas.
Gästo-ifveri-skjutsningen fortfar att bestridas vid 18 inrättade Gästgifvaregårdar, med dertill, anslagne x8i|||-'dels Reservskjutskyldige hemman, Gästgifvaregårdarne deri inberäknade.
Af dessa Gästgifvaregårdar är blott en i senare åren inrättad å en väg genom Jemhögs Socken, som öppnar communication mellan Länets västra del samt den ofvanliggande delen af Småland.
Fråga har äfven uppstått att inrätta Gästgifvaregårdar å en genom Tvings Socken löpande Sockneväg som bereder communication med Kronobergs
Län, hvarigenom en genare farväg emellan Carlskrona oell Wexiö skulle af Resande kunna begagnas; men i följd af ortens önskan att undgå delta 0- nus och med afseende äfven å vägens mindre goda skick samt den brist på goda skjutshästar som der förefinnes, har denna fråga hittills blifvit hvilanda.
Bland anmärkningsvärda omständigheter, som härmed äga gemenskap, torde förtjena att nämnas, huruledes till följe af ett Kongl. KammarCollegii Utslag, som genom försutna fatalier kommit att vinna laga kraft, nu mera ingen allmän farväg finnes till Christianopel9 Köping, oansedt denna ort utgör en särskild kyrk-socken samt en allmän handels- och lastageplats, hvarest årliga marknader hållas; utan alla dit löpande vagar aro ansedde utgöra enskifta byavägar , hvilkas underhåll således icke är underkastadt kronobetjeningens uppsigt och hvilka också, i följd häraf, under senave åren, så förfallit, att de snart knappast äro farbara.
Postföreningen genom
Länet bestrides af dertill anslagne ii| mantal, som alla äro oberustade, utom f mantal, Nättraby, som först år 1745 anslogs till Postföring och då redan var indelt till ständigt Båtsmanshåll.
Till Läroverk eller fromma Stiftelser äro inga hemman inom Länet anslagne; men Hoby kyrka disponerar gemensamt med Pastor 3^§ mantal
Frälse mensal hemman, i följd, af enskild persons, för längre tid tillbaka, gjorda disposition.
Till Lotsars underhållande äro deremot anslagne 14 g-clels ' mantal — 4* — mantal samt särskildt 7 st. öar, hvilka alla antingen äro indelta till Båtsmanshåll eller utgöra Extra Rotering, Stats-bidrag.
Enligt Tabellen, är det Stats-bidrag, som utgår af Lan. dets hemman och Lägenheter, (i värde uppskattade till i,o5i,8a5 R:dr,) ^räknadt lill en summa af 256,715 R:dr.
45 sk., således något mer än 24 procent af värdet, nemligen: Bevillning: efter rista Art. ♦ . . . , . 21,817 „ „ efter 2:dra Dito 1 §. 779 5 „ 3, 4, 5, §§. 25,912 3a „a&6pl 3? >} Brännvins-brännings-afgift . . .6,8,1 8 „ 65.1,0 i5 Ständige Räntor:
Jordeboks- och Hemman- tals-Ränta • • * « • 11,369 4 ,, Kronotionde .... 8,207 >> ” Qvarn-Ränte-Spannmål el- ler afrad , . . . . 1,369 » » Mantals-penningar . . 8,142 12 „ Lagmansred!
Häradshöf- dinge-ränta .... » »» GerningsÖren . . , . , 94 32 „
Saltpetter-afgift . . . 2,268 „ „ 34.33,, J) Arrende för Krono-Lax-fisket . , . . . 1,900 16 Kostnad för Rustning och Rotering . . • 84,135 99 Clerecie Statens underhåll: - ' . Pastorers ..... 24,291 16 „ Capellaners..... 1,404 ,, >, Kyrko-Betjenings . . . 4'347 » ” 3o,i 2 2 16 Fattig-försörjning , ......... 5,728 ,, „ Skjuts ............. 14,5 31 „ „
Väghållning........... 8,890 „ „ Transport 29,149 ” ” 31^>974 29 handsk, S~är$berduelse för Blekinge Län, >> 99 99 99 2i 5,974 29 42 Transport 29,149 „ ,, Diverse afgifter, onera och allmänna besvär, såsom Kurhus-medel, Fångvaktares aflöning, Tingsocb Fånglius-reparationer, Tings- och Fånghusved, Skarprättare-lön, Kyrko-lionde, Kyrkobygg nads-bidrag, Prestgårdsbyggnad, eller Helgonskydd, Bibellrycks-säd, mm...,..,, 11,592 16 Summa 40,741 16 256,715 45 )) 9f »I Härvid bör dock observeras, att i denna beräkning icke är inbegripen någon calcul öfver hvad som utgår till charta sigillata och expedilions-lösen i och för Lagsökningar, Rättegångar, Lagfarter, samt andra legale handlingar, hvilket såsom tillfälligt, aldrig kan beräknas, men visserligen torde kanna antagas till minst 25,ooo R:dr årligen Deremot bör å andra sidan anmärkas, att af Jordeboks- och Hemmantals-Räntan 11,369 R:dr \ sk., äro 9,480 R:dr 42 sk. indelta till Båtsmans-rustningen, så att denna summa rätteligen bör afräknas från ofvanstående slatsbidrags-summa, helst den utgår i rustnings-skyldighet in natura och således år inbegripen under den summa som är upptagen för Roteringens bekostande med 84,*35 R:dr.
Båtsmans-rustningen i Blekinge består af dels den såkallade indelningen, som utgör i5oo man och dels Frälse-roteringen 27 man, oberäknadt extra Roteringen, som blott i krigstid ifrågakommer.
Den förra grundar sig på ett med Krono- och Krono-skalte hemmansägare år i685 slutadt Contract, hvarigenom de, å ett hemmantal af 92tedels mantal, åtogo sig att prestera berörde antal emot befrielse från utgörande af den förut till Kongl. Maj:t och Kronan ingående Jordeboks- och Hemmantals-Räntan;. hvilken således, lill ofvan upptagna belopp, indelades till båtsmans-rustning; men vid denna indelning bär icke hemmantalet utan Räntan kommit i beräkning, och då indelnings-förrättningen i685 börjades i Östra delen af Länet, synes man hafva antagit för grundsats, att af hvarje hemman med särskildt nummer göra en Båtsmans-rote, under rättighet att för hvad som brast i dess Ränta njuta ersättning af de öfverskolts-räntor, som naturligen borde uppkomma särdeles i Vestra delen af Länet, sedan det bestämda Båtsmansantalet blifvit indelt; Och som i östra och medlersta delarne af Länet, hvil - ka till stor del beslå af skogstrakter, ofta förefalla smärre hemmansdelar med särskildta licmmans-numener för hvardera, oansedt de ej utgöra hela mantal, biet vo sådane, hvar för sig, andelte till en Båtsman, utan annat understöd än den fyllnad i Ränta, som fordrades för att ernå den antagna grunden af i5, 16, 17, 18 och 19 Daler.
Följden häraf Lief att Rotar finnas, som bestå af f, |, |, f, j, §, \, f| och ||:dels mantal.