Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dito —, angående ändring af 70 § i Kongl. Förordningen om kommunalstyrelse å landet. 59.
Dito —, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjunde Huf vudtitel. 60.
Dito —, i anledning af väckt fråga om tackjernstiondes upphörande inom bergslag. 61.
Dito —, angående upphörande af tionde för tillverkning af metaller. 62.
Dito —, angående eftergift af Kronans rätt till danaarf efter åtskilliga personer. 63.
Dito —, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående ytterligare förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid. 64.
Dito —, angående ändring i planen för sänkning af Solgen m. fl. sjöar i Jönköpings län, med bibehållande af dertill beviljadt understöd. 65.
Dito —, angående förhöjning af räntan å Manufaktur-diskontens kreditiv i Riksbanken. 66.
Dito - , angående ändring af 28 Kapitlet 1 § Byggninga-balken, i fråga om afståndet emellan gästgifvaregården. 67.
Dito —, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Fjerde Huf vudtitel. 68.
Dito —, angående d:o af d:o under Riks-statens Femte Hufvudtitel. 69.
Dito —, i fråga om kärande parts skyldighet att gifva vederparten del af uppskofsbeslut. 70.
Dito —, angående förändrade stadganden i afseende på vilkoren för rättighet att fullfölja mål hos Hofrätterna och Högsta Domstolen. 71.
Dito —, angående stämpelpappersafgiften. 72.
Dito —, i fråga om indragning af de s. k. prebendepastoraten. 73.
Dito —, angående ömsesidig frihet för undersåter inom Sverige och Norge att vistas och bosätta sig inom ena eller andra riket, äfvensom att derstädes idka handel och vissa andra yrken. 74.
Dito —, i fråga om utvidgande af qvinnans medborgerliga rättigheter. 5 75.
Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i fråga om tillämpningen af nu gällande stadgande angående ersättning åt militieboställsinneliafvare för å bostället för Kronans räkning huggen ek.
» 76.
Dito —, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjette Huf vudtitel.
» 77.
Dito —, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående förändring i gällande bestämmelser om godtgörandet af kostnader vid laga skifte ä boställe.
» 78.
Dito —, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter.
» 79.
Dito —, angående beviljadt anslag för jernvägens mellan Orebro och Arboga fortsättande till Köping. » 80.
Dito —, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition, angående förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilde af Kronans mark i Norrland och Kopparbergs län samt om dispositionen af stubböresmedlen. « 81.
Dito —, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Huf vudtitel. a 82.
Dito —, angående beräkningen af Statsverkets inkomster. a 83.
Dito —, angående statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, hamn byggnader och kanalarbeten, äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag m. fl. dylika föremål. a 84.
Difo —, angående allmänna vilkor och stadganden i afseende på nämnda statsbidrag. a 85.
Dito —, angående tullbevillningen. a 86.
Dito —, angående förändradt röstberäkningssätt vid prestval äfvensom vid tillsättande af folkskolelärare, orgelnisten, klockare och annan kyrkobetjening. a 87.
Dito —, angående ersättning för sådana af Statskontoret förskottsvis bestridde utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit beviljade. » 88.
Dito —, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående kostnadsfri utdelning af Post- och Inrikes-tidningar till alla kommuner i riket, a 89.
Dito —, angående fortfarande anslag för Kamereraren C. Sandberg. a 90.
Dito —, angående föreskrifter rörande ersättningar i händelse af olycksfall vid jernvägstrafiken.
» 91.
Dito —, i anledning af år 1865 verkställd revision af Statsverkets m. fl. all männa fonders förvaltning under år 1863.
Dito -, angående den Staten tillhöriga till Riksarkiv tillförene begagnade f. d.
6 JVs 93. » 94. » 95. » 96. » 97. » 98. » 99. » 100. » 101. « 102. » 103. » 104. » 105.
» 106. » 107. >» 108. », 109. » 110. » lil. » 112. » 113. » 114.
Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, rörande åtskilliga frågor i anledning af den under innevarande riksdag verkställda statsreglering.
Dito —•, med öfverlemnande af ny bevillningsstadga.
Dito —, angående förändring af nu gällande stadganden rörande förlagslån.
Dito —, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner dels angående förändring i grunderna för beväringsinrättningen samt om bildande af en landstorm, och dels angående grunderna för infanteriets och kavalleriets organisation m. m.
Dito —, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Nionde Hufvudtitel.
Dito —, angående ändringar i de för allmänna Hypotheksbanken samt hypotheksföreningar gällande stadganden.
Dito —, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående folkskolelärares pensionering.
Dito —, i anledning af d:o, angående disposition af kronotionden på Gotland för dervarande presterskaps aflöning.
Dito — , i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, i fråga om inlösande af de s. k. frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta svafvelbruk.
Dito —, angående de i 63 § Regeringsformen föreskrifna kreditivsummor.
Dito —, med ny Riks-stat.
Dito —, angående upprättadt nytt reglemente för Riksgälds-kontoret.
Dito —, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående nedsätt ning i bevillningen för reseagenter.
Dito —, med reglemente för Bankens styrelse och förvaltning.
Dito —, i fråga om ändring af lagens bestämmelser angående tiden för full följande af vad och besvär emot utslag, meddelade af Underrätt å Gotland.
Dito —, angående föreslagen ändring i gällande stadganden om skyldighet att deltaga i kyrkobyggnad.
Dito —, angående grunderna för upprättande af förslag till kyrkoherdelägenheter samt till kapellans- och andra sådana beställningar.
Dito —, angående förändring af gällande föreskrifter om tiden för fullföljande af besvär i ekonomiska och administrativa mål.
Dito —, om ändring af 13 § 1 mom. i Kongl.
Dito —, angående ändring i Kongl.
Förordningen om kyrkostämma samt kyrkoråd och skolråd den 21 Mars 1862.
Dito —, angående förrättadt nytt val af suppleant för Justitie-ombudsmannen.
Dito —, förordnande för Advokatfiskal m. m. C. M.
Rydqvist att vara Rikets Ständers Justitie-ombudsmans suppleant. 7 JW 115.
Rikets » 116.
Dito » 117.
Dito » 118.
Dito » 119.
Dito ningsafgift vid export till utrikes ort. angående upphörande i vissa fall af nu stadgade transitoafgift för transitogods. angående ändring i Kongl.
Förordningen om fattigvården i riket, angående vilkoren för bränvins tillverkning. om förändring i vissa delar af Kongl. Förordningen den 18 December 1863, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. 120.
Dito —, angående åtgärder för beredande af lättnad i myntcirkulationen emellan Sverige, Norge och Danmark.
Holmberg & Comp. 1866.
(Transsumt, bifogadt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t af den 20 Juni 1866, med öfverlemnande af ny Bevillnings-Stadga.)
Af Rikets Ständer beslutade ändringar i gällande Bevillnings-Stadga: Sveriges Itikes Ständers Bevillning för år 1867 och påföljande år, intill slutet af det år, under hvars lopp ny Bevillnings-Stadga af Riksdagen fastställd hlifver.
Personlig skyddsafgift.
It. A.
Bevillning af fast egendom. § 4.
Vid uppslcattningen af fast egendom utsättas serskilda värden: a) i stad: å tomt, åbyggnad och jordegendom; b) på landet: å hvarje serskildt hemman och hemmansdel samt från annan egendom för alltid eller under viss tid afsöndrad lägenhet, äfvensom å byggnader, hvilka antingen användas till annat föremål, än jordbruket tillhörande näringar, eller äro uppförda på lustställen eller andra dermed jemförliga mindre lägenheter och utgöra dessa ställens och lägenheters egentliga värde. B. Bevillning tor inkomst af kapital eller arbete. § 6.
För all inkomst, — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — till samma aflöning.
Hill. lill /}. SI.
Prot. 1865—1866. 10:e Sami. l:a Afd. 1 Arrendatorer, af sådan Staten tillhörig, fast egendom, för hvilken bevillning, enligt § 2, icke utgöres, erlägga bevillning för den inkomst, de af dessa arrenden åtnjuta. § 7. Grunder för inkomsternas beräknande.
I fråga om — — — — — — — •— — — — — — -—- — —- — utgifter. 2:o.
Uti den inkomst, — — — — — — — — — — — — — —. — .—. — — — — -— — boställen.
Likaledes må afdrag ske fur följande utgifter, nemligen: den afgift, tjensteman, såsom sådan, åligger utgöra till pensions-, enke- och pupill- eller annan understödskassa, aflöning eller annan ersättning till vicarie eller tjenstebiträde, presterskapets s. k.
Gärden och Taxen, ränta och amorteringsbidrag till ufverbyggnads-amorteringsfonden för prestgårdarne i Skåne, de af landshöfdingars och officerares löner utgående ackords-, ränteoch amorterings-afdrag samt kostnader för sådana anbefallda tjensteresor, för hvilka ersättning icke är serskildt anvisad. 3:o.
Inkomst genom bruks-, fabriks- och handelsrörelse, — -—- — — — -— — — — .— — — innehåller. § 9- Bevillning för inkomst af kapital eller arbete påföres: bankbolag, der bolagets rörelse drifves, vare sig genom liufvudkontor, af delnings- eller kommissionskontor; annat bolag, der bolagets rörelse hufvudsakligen å en eller flera orter drifves, eller, i fall sådana bestämda orter icke förefinnas, der bolaget har sin styrelse; fabriksegare, handlande samt annan yrkes- och näringsidkare, der fabriken är belägen, eller handeln, yrket eller näringen förnämligast idkas; dock skola handlande i de ståder, hvilka innefatta flera församlingar, för den handelsrörelse, de derstädes idka, taxeras inom den församling, der de äro mantalsskrifne; egare af fartyg, hvaruti flera hafva del, der hufvud- eller korrespondent-redaren är mantalsskrifven, eller, om sådan ej finnes, der fartyget har sin hemort; utrikes boende pensionstagare från Svenska Statsverket eller annan allmän inrättning, der pensionen utbetalas; hvar och en annan skattskyldig, der han är mantalsskrifven.
A. Bevillning af Frälse-egendomar. B. Bevillning för Post- och Lots-hemman. 3 0.
Bevillning för rättighet till skogsfång på allmänningar. D. Bevillning för Dylta bruks tillverkningar. E. Bevillning af Bank-bolag med sedel-utgifningsrätt.
F. Bevillning af utländske handlande och handels-expediter. § 16.
Utländning, som reser omkring i landet — — — — — — — böra innehålla erinran om behörigt iakttagande af hvad fällande författningar i afseende å dylik handel stadga.
Den utländning — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — —- — Norska produkter. G. Bevillning af utländningar för konserter och dramatiska eller andra föreställningar.
H. Bevillning af gåfva, testamente, fideikommiss, arf och fynd. I.
Bevillning tor spelkort. K.
Bevillning för tidningar och periodiska skrifter.
Bevillning för karaktersfullmagter.
Föreskrifter angående Allmänna Bevillningens påförande, uppbörd, afkortning och redovisning.
A. Uppgifter rörande fast egendoms värde samt beloppet af hvarje skattskyldigs inkomster. § 11.
Direktionen eller styrelsen för hvart och ett bolag, som fått sina bolagsreglor af Kongl. Maj:t stadfästade och antingen står under offentlig kontroll eller har inskränkt ansvarighet enligt Kongl.
Förordningen den 6 October '1848, skall det åligga att före 4 April månads utgång hvarje år, på sätt i § 26 finnes föreskrifvet, insända bestyrkt utdrag af samma bolags sednast afslutade räkenskaper, utvisande beloppet af den, under det år dessa räkenskaper omfatta, för bolaget uppkomna vinst.
Och bör sådant utdrag, beträffande bankbolag, utvisa denna vinst, fördelad på liufvudkontoret samt hvarje af dess afdelnings- och kommissionskontor. B.
Bevillnings-ntgifiteruas påförande. 1 :o.
Bevillning s-beredning arne. § 32.
Hvarje Bevillnings-beredning bör i stad bestå af tre, högst fyra personer, nemligen en af Konungens Befallningshafvande till ordförande och föredragande förordnad Magistrats- eller annan härtill lämplig person samt två eller tre inom beredningsdistriktet boende personer, som under sednast förflutna år derstädes utgjort allmän bevillning efter då gällande Bevillnings-stadgas 2:dra Artikel.
Dessa ledamöter utväljas af stadsfuilmägtige i de städer, der sådane finnas, men i öfriga städer af allmän rådstuga.
På landet bör Bevillnings-beredningen utgöras af någon utaf Konungens Befallningshaf c> O O O o o vande förordnad, helst inom distriktet boende person, som eger tillförlitlig kännedom om ortens ekonomiska ställning och industriela förhållanden och hvilken skall vara ordförande och föredragande, samt två eller tre på kommunalstämma utsedde, i orten bosatte personer, af hvilka under sistförlidna år bevillning inom socknen eller pastoratet blifvit erlagd efter då gällande Bevillnings-stadgas 2:dra Artikel.
Åro deremot flera socknar förenade till ett berednings-distrikt, skall för hvarje socken väljas en eller två ledamöter i Beredningen.
Vid samma tillfälle, sorn de ordinarie ledamöterne i Bevillnings-beredningen utses, skola äfven, så i stad som på landet, en eller två suppleanter på enahanda sätt, som jle ordinarie ledamöterne utväljas. — — — — — — § 38.
Bevillnings-beredningens förslag bör, sednast fjorton dagar innan ortens Taxeringskomité sammanträder, aflemnas, i stad till Magistraten och på landet till kommunalstämmans ordförande; hvarefter, genom Magistratens eller bemälde ordförandes försorg, så skyndsamt ske kan, kungöres, att ifrågavarande förslag blifvit uppgjordt och aflemnadt, samt att kännedom om detsammas innehåll kan på angifvet ställe inhemtas.
Sedermera bör den af Taxerings-komitéens ledamöter, som på kommunalstämma blifvit dertill utsedd, afhemta ofvannämnda förslag och detsamma till Taxerings-komitéens sammanträde medföra, vid bot af 10 Riksdaler. 2:o.
Taxerings-komitéerna. 5 § 50.
Har kronofogde, häradsskrifvare eller annan person, som det åligger att, enligt nästofvanstående §, vara tillstädes och tjenstgöra vid Taxerings-komités sammankomst, derifrån, utan laga förfall, uteblifvit efter den för komitéens sammanträde utsatta tid, eller har hans dessförinnan inträffade förfall icke blifvit vederbörligen anmäldt, bote han Tretio Riksdaler.
Kan, till följd af en eller annan anledning, taxerings-förrättningen icke företagas eller fortgå, bör anmälan derom af Taxerings-komitéen göras hos Konungens Befallningshafvande, som då vidtager den åtgärd, förhållandet finnes påkalla. 3 :o.
Pröfnings-komitéerna. 4:o.
Allmänna föreskrifter.
Uppbörd, afkortning och redovisning.
Bo. Uppbördsboken och debetsedlarne.
Bo. TJppbörden. 3:o.
Afkortning arne. 4:o. Redovisningen.
Instruktion för taxerings-förrättningarne vid de under allmänna bevillningen inbegripna oell af taxering beroende afgifters föreslående och fastställande.
Uppskattning af fast egendoms värde. § 7.
Sedan fast egendom år 1867 blifvit, enligt föreskrifna taxeringsgrunder, till sitt verkliga värde uppskattad, må detta värde, under tre år, bibehållas oförändradt, såvida icke brandförsäkringsverket å byggnader i stad och på dess område eller å öfriga i § 4, mom. 4 uppräknade hus och byggnader blifvit ökadt eller tninskadt, eller egendomens värde antingen genom ny- eller tillbyggnader, nya fabriksanläggningar eller andra 6 inrättningar blifvit under tiden i betydligare mån förhöjdt, eller genom inträffad eldsvåda, vattenflöde eller af annan dylik anledning märkligen förminskats; i hvilka fall sagda värde bör jetinkas efter de förändringar egendomen undergått.
Uppskattning af inkomst utaf bergsbruk och dertill hörande näringar samt qvarnar och fabriker m. fl. verk och inrättningar.
Uppskattning af inkomst genom skeppsrederi, sjöfart, handel och handtverk samt annan jordbruket icke tillhörande näring.
Uppskattning af de i allmän eller enskild tjenst anställde personers inkomster.
Uppskattning af inkomst genom räntebärande kapital samt andra liär ofvan icke omförmälda tillgångar.
Sedan ali annan — —- — — — — — — — — — — — — — — —. — — — — bolag eller inrättning.
Sorn, vid tillämpning af 1 momentet i Bevillning s-stadgans 8 §, angående befrielse från eller lindring i bevillning för inkomst af kapital eller arbete, såväl den behållna afkomsten idåf skattskyldig tillhörande fast egendom, sorn äfven hans inkomst af sådan serskildt beskattad rörelse, som drifves i bolag eller idkas å annan o?'t ån der den skattskyldige år mantalsskrifven, skola tagas i beräkning vid bestämmandet af hans sammanräknade årsinkomster, så bör, hvad fast egendom angår, dervid iakttagas, att af kornsten af jordbruksfastighet beräknas till 3 procent och af annan fastighet till 5 procent af taxeringsvärdet; — och om sålunda skattskyldig finnes i sin muntalsskrifningsort hafva t. ex. 300
Riksdalers inkomst af kapital eller arbete, samt han tillika eger jordbruksfastighet, taxerad till 5,000 Riksdaler, och hvilken alltså bör upptagas till 150 Riksdalers afkomst, så att det hela uppgår till 450 Riksdaler, kommer, enligt föreskriften i del ifrågavarande momentet att 300
Riksdaler af inkomst utaf kapital eller arbete äro fria från bevillning, när de sammanräknade årsinkomsterna, ehuru uppgående till 400 Riksdaler, icke öfverstiga 1,800 Riksdaler, sådan skattskyldig att tillgodonjuta fullständig eftergift af bevillning å förstnämnda 300 Riksdaler; — hvaremot, om skattskyldig Olifver taxerad till 350 Riksdalers inkomst af kapital eller arbete, samt innehar sådan till 2,000 Riksdalers värde uppskattad ”annan fastighet”, att dess afkomst bör anses till 100 Riksdaler, — utgörande följaktligen äfven då hans årsinkomster, sammanräknade, 450 Riksdaler, •— bevillning skall honom påföras med en procent å de 50 Riksdaler, hvarmed hans berörda inkomst af kapital eller arbete öfverstiger förutnämnda afgiftsfria belopp, 300 Riksdaler; — likasom, derest den skattskyldige har 1,600 Riksdalers inkomst af kapital eller arbete, samt derjemte eger jordbruksfastighet till ett taxeringsvärde af 7 10,000 Riksdaler, med 300 Riksdalers deraf beräknad afkomst, oell således i sammanräknade årsinkomster åtnjuter tillhopa 1,900 Riksdaler, bevillning kommer att, utan medgifvande af något afdrag, honom påföras med en procent å hans berörda till 1,600 Riksdaler skattade inkomst af kapital eller arbete o. s. v. STOCKHOLM, 1866.
RIKETS STÄNDERS RIKS-STAT FÖR
Ar 1867 och intilldess nästa Statsreglering vidtager.
Hör till R.
Skrifvelse, 1865 & 1866, M 103.
2 Riksstaten för år 1867 och intilldess r Riksmynt. ■ r inkomsten :
Ordinarie inkomster för Statsverket:
Penningar 4,097,000:
Indelta Räntor, förslagsvis beräknade 2,692,900:
Spanmål: 653,050 kubikfot Indelt med värde på förslag å 2 R:dr kubikfoten t ,306.100: — 441,370 kubikfot Oindelt med dito 882,740: — 2,188,840: 14)94,420 kubikfot.
Extra ordinarie inkomster, enligt Regeringsformens 60 §, inflytande såsom Revillning R:cir 8,978,740: — 26,600,000: — i 4 35,578,750 Pi Ridderskapet och Adelns vägnar: 6>.
Lagerbjelke. n. v.
Landtmarskalk. i i I Summa | — |3B,578,7401- Stockholm den På Preste-Ståndets väguar: > ! i MM.
Reuterdahl, Talman. 3 nästa Statsreglering vidtager.
SS Indelta S p ) n mål. äT TQ Räntor Indelt på förslag.
Summa Utgiften : 3 r renmngar. enngi markegång på förslag.
Vårda å 2 R:dr kubikfoten.
Värde förslagsvis å 2 R.dr kubikfoten.
Förslå Hufvud-Tileln : R:dr. ö.
R:dr. ö. Kub.fot. k. R:dr. ö. Kub.fot. k.
R:dr. ö. R:dr. 'o. Kongl.
Hof- och Slotts-Staterna ... n 1,417.000 — — — — — 1,417,000 — Andra Hufvud-Tileln: f 2,429,046 2,434,950 Tredje Bufvud-Tileln:
Utrikes-Departementet n 479.200 — — ___ - — — - 479,200 - Fjerde Hufvud-Tileln: Landlförsvars-Departementet E. 6,751,127 80 2,111,397 — 125.955 9 251,911 80 122,581 7 245,16.3 40 9,339,600 - Femte Hufvud-Tileln: Sjfiförsvars-Departementet.., F. 5,759,643 60 81,510 — — — 59,623 2 119,246 40 3,940,400 Sjette Hufvud-Tileln: Civil-Departementet C,. 3,576,019 99 206,575 41 5,908 4 11.816 80 8,29.3 9 16,587 80 3,811,000 - Sjunde Hufvud-Tileln: Finans-Departementet n. 6,045,517 20 24,481 — 967 4 1,934 80 28.3 5 567 — 6,072,500 — Åttonde Hufvud-Tileln:
Ecklesiastik-Departementet i 3,208,167 30 259,760 50 520,092 1 1,040,184 20 26,044 — 52,088 — 4,560,200 - nionde Hufvud-Tileln:
Pensions- och Indragnings-Staterna K 1,261,138 - .3,272 20 126 2 252 40 24,74.3 7 49,487 40 1,314,150 — Sgr — 28,886,860 — 2,692,900 — 653.050 — 1,306,100 — 241,570 — 483,140 — 33,369,000 - Bidrag för bestridande af de på Riksgäldskontoret anvisade ut- gifter 2,209,740 2,209,740 Summa — 31,096,600 — 2,692,900 — 653,050 — 1,306,100 — 241,570 — 483,140 — 35,578,740 — 21 Juni 1866.
Pä Borgare-Ståndets vägnar: •t. €i. Schwan, n. v. Talman.
På Bonde-Ståndets vägnar: Wils Larson, n. v.
\ ► 4 Statsverkets Ci dinotrie Inkomster.
Ordinarie ränta:
Hvad af denna ränta är anvisad! till åtskilliga Stater, Verk och Inrättningar utiöres här till ett förslagsvis beräknadt belopp af 2,692,900:
— Hen öfritra delen inflyter till Statsverket direkte och upptages till 2,060,800: — Tionde-spanmål Tionde-spanmåls-liisen efter bestämda priser Arrende-medel af kungsgårdar och andra kronolägenheter Silfver-tionde, myntarelön och slagskatt Koppar-ränta, 1,100 centner a 69 K:dr Tionde-tackjern, 16,000 centner å 2 R:dr 50 öre Svafvelbruks-tionde Mantalspenningar Bötesmedel Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål:
Vid Lif-reg; mentet för 500 N:r kubikfot 23,625. » f. d. Östgöta kavalleri för 1,000 N:r » 47,250. » f. d.
Westgöta dragoner för 1,000 N:r » 47,250.
» Smålands dragoner för 500 N:r » 22,050.
Tillfälliga rotevakans-afgifter Vakans-afgifter af nyroterad jord Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland Trosspassevolans-afgift Bålsinans-vakans-afgift Kontrollstämpel-medel
Båk- och Lots-rnedel Observations-medel Extra medel och uppbörder Intresse-medel !
Sgr Transport j Inkomster.
5 Bil.
A. Penningar.
R:dr. 2,060,80;) 6,800 62,000 16,000 75,900 40,000 3,000 620,000 340,000 7.000 63.000 18.000 26,500 60,000 20,000 600,000 3.000 70,000 5.000 Indelta Räntor, enligt markegång på förslag.
R:dr. 2,692,900 S p a n m å 1.
Kubikfot. 653,050 k.
R:dr. 1,306,100 ö.
Kubikfot. 147,195 154,000 140,175 Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten.
R:dr. 294,390 308,000 280,350 Summa Riksmynt.
R:dr. 4,753,700 1,600,490 6,800 370.000 16,000 75,900 40,00(i 3,000 620.000 340,000 280,350 7.000 63.000 18.000 26,500 60,000 20,000 600,000 3.000 70,000 5.000 4,097.000 .\692,900 653,050 1,306,100 441,370 882,740 8,978,740 4,097,000 2,692,900 653,050 1,306,100 441,370 882,740 8,978,740 6 Transport Extra-ordinarie Inkomster.
Tull-medel Post-medef, påräknade för Postverkets stat och omkostnader Stämpelpappers-medel Bränvinstillverknings-afgift Sgr Summa 7 Penningar.
| Indelta Räntor, enligt markegång på förslag.
Värde å 2 R:dr kubikfoten. R:dr. 4,097,000 13.500.000 I 2,000,000 | ■ 1,000,000 ! • 9.500.000 ; R:dr. 2,692,900 Kubikfot. 653,050 R:dr. 1,306,100 Oindelt.
Kubikfot. 441,370 R:dr. 882,740 ö.
R:dr. 8,978,740 13,500,000 2,000,000 1,600,000 9,500,000 26,600,000 26,600,000 30,697,000 2,692,900 653,050 1,306,100 441,370 882,740 35,578,740 8 Första Hufvudfiteln.
Litt. B. Bougt, tiof- och Slotts-Staterna linnel Hor-StaiK-anslageii.
Maj:ts Hofhållning Hennes Maj:t Enkedrottningen Josephinas Hofhållning i Hans Kongl. Höghet Hertigen af Östergötland
Deruti inbegripna handpenningar för Hans Kongl. Höghets Gemål. j Hans Kongl. Höghet Hertigen af Dalarne Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Eugenie |
För underhåll och vård af möbler och andra, Staten tillhöriga, inventarier i de Kongl.
Slotten I Kongl. Hofstallets utfodring Polis-, lys- och renhållning vid Kongl.
Slottet och Arfprinsens palats Rosersbergs slott | '.'ed och kol för de Kongl. Hofven
Sgr ■iougl, Slotten.
Brandväsendet och yttre lyshållningen vid Kongl. Slottet och Arfprinsens palats Drottningholms och Svartsjö Slott Gripsholms Slott Ulriksdals Slott Haga Lustslott och Park Strömsholms Slott Penningar.
R:dr. 800,000 120,000 126.000 53.000 18.000 56,400 45.000 22,500 3,000 50.000 1,293,900 63,000 11,250 24,600 5.000 8,250 8.000 3,000 Sgr 123,100 Summa I 1,417,000 j Andra Hufvudtiteln.
C. Justitie-Departementet.
Departements-chefen, Justitie-Statsministern Justitie-Statsexpeditionen Högsta Domstolen J ustitiekanslers-expeditionen Justitierevisions-expeditionen Svea Hofrätt, med derunder lydande Justitiestat Göta Hofrätt, med derunder lydande Justitiestat Hofrätten öfver Skåne och Blekinge, med derunder lydande Justitiestat Krigs-Hofrätten Fångars vård och underhåll:
Bestämdt anslag 183,227: 50.
Förslagsanslag 1,120,000: