Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Pensionsbelopp. l:sta klassen, 2:dra afdelningen, 4. 9,600: — d:o 2:dra dito 3:dje dito 3:dje 4:de * 5:te dito 6:te dito 7:de dito 8:de 9:de dito 10:de lhte å den för skilda Gottlands Landtbeväring fastställda sär- pensions-stat: i l:sta klassen » 2:dra dito ». 4:de dito » 7 :de dito 1. 1.800 22. 26A00 31. 27,900 91. 68,250 350. 210,450 i. 525 29. 13,050 14. 5,775 5. 1,125 389. 70,120 56. 6,720 41. 3,075 2. 1,050: — 3,675: - 645: — 11. 4. 1. 100: — Summa 1,052. 450,260: — — 100 — Bet utaf Rikets Ständer vid 1856—1858 årens riksdag till fyllnadspensioner åt Arméens befäl anvisade kreditiv af 150,000 R:dr årligen redovisas i särskild räkenskap sålunda:
Tillgång 137,324: 56.
Uppbörd: 1859 års kreditivsumma 150,000: —•
Besparde pensioner 166: 67. 150,166: 67. * Balans till år 1860:
Skulder 43,864: 94.
Summa 331,356: 17. Credit.
Pensioner 44,026: 51.
Expenser 5: 10. 44,031: 61.
Behållning, innestående hos Rikets Ständers Riksgälds-kontor 287,324: 56.
Summa 331,356: 17.
Under revisionsåret hafva 100 pensionärer af detta kreditiv undfått pensionsfyllnad med ett sammanräknadt belopp af 44,026 R:dr 51 öre R:mt.
Den särskilda redogörelsen för det under Direktionens öfver Arméens pensionskassa förvaltning ställda statsanslaget för pensionering af militäre embets- och tjenstemäns jemte underofficerares enkor och barn är utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten.
Tillgångar 11,046: 36.
Statsanslag 37,500: — Summa 48,546: 36.
Bilaga Litt Q. till 1861 år* reviiioni-berättehe, angående atat*-verket. lid. 101.
Fortsatt utredning för år 1859 öfver de bidrag, stats-verket lemnat till Kongl. Arméens Pensionskassa och de af Kassan bestridda utgifter till pensioner m. m., samt öfver Kassans vid årets slut ägande förmögenhet.
För åren 1758 med 1858, enligt Arméers Herrar Fullmäktiges protokoll den 27 Februari 1857 och utredningen af den 12 September 1860 'Fortsättning för år 1859:
Ränta, a 'a det fran Wadstena Krigsmanshus-kassa aflemnade kapital •
Kattan* utgifter:
Pensioner, efter afdrag af besparda 8,597 R:dr 50 öre Förvaltningskostnader, afskrifningar, intresse-utgifter m. m Summa Utbetalningarne utgöras af:
Pensioner och begrafningshjelp ...
Ackords-ersättning, enligt Kongl, brefvet den 21 April 1774 Förvaltningskostnader m. m §:delar af Wadstena krigsmanshus-kassas äldre medel. 5,591,46214 103,899 23 10,265 39 Vakans- och liggetids-besparingar.
Begrafnings hjelps-bespa ringar.
1,270,158 29 19,020 856,137 28,080 22 Kreditiv till fyllande af bristen i Kassans inkomster.
Utbetalningar af pensioner, begrafningshjelp, förvaltnings-kost nåder, afskrifningar m. m. 480,938 70,025 43 8,198,695 221,024 10,265 73 66 39 5,705,626 76 1,289,178 29 884,217 22 550,963 51 8,429,985 78 17,311,651 465,241 27,473 55 87 63 17,804,367 5 15,458,446 513,176 1,832,744 R:dr | 17,804,367] 5 Kongl.
Arméens Pensions-kassas förmögenhet vid 1859 års slut utgjorde, efter afdrag af dess skuld 212,156
R:dr 58 öre, ett belopp af 3,747,794 R:dr 38 öre, deruti det från Wadstena Krigsmanshus-kassa aflemnade orubbade kapital, 205,307 R:dr 73 öre, är inbegripet; och som Arméen för bestridande af utgifterna, 17,804,367 R:dr 5 öre, tillskjutit genom egna bidrag 9,374,381 R:dr 27 öre, utöfver erhållna statsbidragen 8,429,985 R:dr 78 öre, lärer statsverket af nämnde förmögenhet ej anses äga större belopp än berörda kapital, 205,307 R:dr 73 öre, men delägarne i Kassan återstoden, 3,542,486
R:dr 65 öre.
Uti denna utredning är hvad å det kreditiv af 150,000 R:dr, som af Rikets höglofl.
Ständer för år 1857 och följande år anvisats till fyllnadspensioner åt Arméens Befäl, för åren 1858 och 1859 blifvit användt med 56,707 R:dr 5 öre icke inbegripet.
Stockholm af Kongl. Arméen* Pensions-kassas Revisions- och Bokhållare-kontor den 12 September 1861. X.
Lidbäck. i i vit * 0<18I lii W* oiiiiiboiJi) -‘ ••c i /:" ny. ..fri .m *i \' i i* >j. :.b! :r- ") ■ ' nr,8 V''. ^*»o fi«- >> finlöf Hl-V »Ixrjj-Qji ?i)i lif. l»i •
Jrt. •• ■!.: •;n -Vo9,8ert8 # • -*\r - J,«S : '1 • ' - V:’ rov.,tr- \r\ <•!. • . ■ina-Trn—- ■- r '(fil?* ' '7 fl >i) ’ - 't i : J-'X ■ *5:2 r.l V" •’ U ■.V’? *.* -t* -.0 v riJi >n;l doo ; i aaJittö / ' -v- ■ ■ . . • ,'l ur m kÄ^Wfrai^aru rfeWwli ■\a. • i •»*>'it. o ' .livfi'1..- i % -•al • I 1' • ' VIT ' lr qiJO1 'J .'! • 2 ' .
I , ; >To[' ; fi ■ ■I il; ■■ I' ’ 1 •>.. ■ . ‘A. ; iO .. o ■ ■■ . .» i • i.' ■: /:>"
' C . . •:
. i : ; . ■ ■ . / / : :» , , ..
I..- yl* ■" ‘.T i ■ — 101 — Credit.
Pensioner 33,197: 91.
Gratifikationer 3,733: — Annons- m. fl. kostnader 116: 85. 37,047: 76.
Behållning 11,498: 60.
Summa 48,546: 36. § 1.
Till följd af Direktionen utaf Arméens sednast församlade Fullmäktige meddelad föreskrift, har följande utredning blifvit till Revisorerne öfverlemnad:
Litt. Q.) § 2.
Revisorerne hafva i afseende å räkenskaperna icke funnit något att erinra.
Amiralitets-krigsmanskassau.
Till Rikets Ständers nu församlade Revisorer hafva blifvit öfverlemnade de af Kassa-direktionen aflemnade ntdrag af räkenskaperna för revisionsåret.
Dessa räkenskaper utvisa följande förhållande angående utgifterna, särskildt för pensions- och särskildt för gratialfonden:
Intressemedel 49,644 67.
Anslag af lotsverket 1,500 — Förverkade båtsmanslöner 1,453 78.
Böter af rust- och rotehållare 79 — Af- och tillträdesafgifter 25.500 — Inskrifningspenningar 300 — Arliga afgifter 21.
Centonalmedel 9,000 — Pensionsafgifter 20,715 47.
Transport: 110,279: 13. — 102 — Transport: 110,279 Avancementspenningar 845 Extra inkomster 85 Nådår eller begrafningshjelp 2,580 13.
Summa 113,789: 13.
Pensioner till Flottans embets- och tjenstemän 77,724: 6.
Dito till dito* gemenskap 22,149: 65.
Löner till Kassans embets- och tjenstemän 9,000:
— Arfvoden till dito dito 1,400:
— Nådår eller begrafningshjelp 2,282: 61.
Bese- och traktamentspenningar - 1,094: 28.
Bevillningsafdrag å räntor 217: 80.
Summa 113,868: 40, G ratialfonden.
Inkomster: Intressemedel . 43,415: 11.
Anslag af statsverket för förlorade arm- och lastpenningar i Pommern 4,500: — Passagerareafgifter 2,955: — Extra inkomster 24: - Saköresmedel 927: 36.
Tomtören _ 60: 50.
Gratialsafgifter — 12,355: 47.
Vakans- och liggetids-b>3sparing 2,520: — En-per-mille-afgift - 6,675: — Summa 73,432: 44.
Gratialer till enkor och barn «... 47,749: 67. Nådegåfvor 224: 50.
Gratifikationer _ 3,000: — Inqvarteringspenningar ■ 276: — Arfvoden 525: — Extra utgifter 1,406: 9.
Bevillningsafdrag ä räntor 271: 55.
Summa 53,452: 81.
Af ofvanstående redogörelse inhemtas, att pensionsfondens utgifter under revisionsåret utgjort 79 R:dr 27 öre mera, än fondens inkomster, men att deremot, gratialfondens inkomster öfverstigit utgifterna med iche mindre än 19,979 R:dr 63 öre, hvilket 103 gynnsamma förhållande hufvudsakligen lärer härleda sig derifrån, att kassadeläg&rne fortfarande erlagt dabbel gratialsafgift i ändamål att de betydligt ökade utgifter för gratialer till högre belopp, som, enligt fattadt beslut, från och n^gd innevarande år skola gratialisterna tillgodokomma, derigenom framgent må knnna vederbörligen bestridas.
Dess räkenskaper, som för revisionsåret undergått granskning i Kongl, Kammarrätten utan anmärkning och hos Revisorerne ej heller föranledt till någon erinran, redovisa inkomster och utgifter sålunda:
Tillgångar 153,334: 83.
Till aflöningar » rese- och undersökningskostnader samt expenser » Skeppsholms brobyggnad » reparationer å Tranebergs bro » inköp af 36 exemplar af Kapten Nermans tekni - Uppbörd: 26,950: — 25,000: — 116,000: — 1,369: 50. ska tidskrift 540: — 1,042: 6. 145: ~ 171,046: 56.
Försäljningsmedel m. m.
Arrende af.Albrechtsunds kanal, Balans till år 1860:
Skuld 30: 13.
Summa 324,411: 52#
Rese- och undersökningskostnader Kontorsexpenser Gråda kanal Albrechtsunds kanal Tranebergs brobyggnad Nockeby dito 27,700: — 24,337: 30. 843: 50. 75: — 163: 47. 1,369: 50. 5,470: 9 >.
Transport: 59,959: 73. — 104 - Transport: 59,959: 73.'
Drottningholms brobyggnad 4,755: 90.
Skeppsholms dito 125,120: 11.
Inköp af 36 exemplar af Kapten Nermans tekniska tidskrift 540: — 190.375: 74.
Kontant behållning 95,683: 2.
Inventarier och materialiér 24,819: 15.
Oredovisade anslag 13,533: 61. 134,035: 78.
Summa 324,411: 52. § I - På sätt Styrelsens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse gifver vid handen, utgjorde vid revisionsårets slut behållningarne å Styrelsens räkning i Rikets Ständers Bank följande belopp: å f. d. vatten-kommunikations-fonden 442: 30. » anslaget till aflöning för Styrelsens embets- och tjenstemän 568: 75. » anslaget till resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten .... * 7,399: 60. » medel, som tillhöra Albrechtsunds kanal 10: 63. » anslaget till ombyggnad af Nockeby bro 344: 27. » anslaget till Drottningholms-brons ombyggnad 3,555: 68. » medel, som tillhöra brobyggnaden mellan Kyrk- och Skeppsholmarne .... 81,000: — tillsammans R:mt R:dr 93,321: 23; och då härtill lägges hos Friherre De Geer befintlig kassa för sistnämnde brobyggnad, .2,361: 79. utgör hela kontanta behållningen R:mt R:dr 95,683: 2. hvilken summa äfven finnes i ofvanstående tabell upptagen.
Det belopp, som under titel oredovisade anslag finnes utbalanseradt i Styrelsens hufvudbok och derutur infördt i förestående tabell, utgjordes af förskjutne kostnader för allmänna arbeten, nemligen: till Konungens Befallningshafvande i länen 12,135: 3. » sjön Tåkerns sänkning 298: 58. » undersökningar 1,100: — Summa R:dr R:mt 13,533: 61. § 2.
Af en vid den underdåniga berättelsen fogad förteckning å sådane arbeten, till hvilka Kongl. Maj:t under år 1859 beviljat statsbidrag, inhemtas följande: — 105 — Arbeten med understöd från:
Vågbyggnadsfonden:
Vägomläggning emelian Bodarnes och Hasslerörs gästgif varegärdar i Skaraborgs län Sänkning af Groröds backe emellan Uddevalla och Raknebo gästgifvaregård i Götheborgs och Bohus län Vägomläggning emellan Christianstad och Ystad, vid Maglehem, Brösarp och Bondrum i Christianstads län....
Sänkning af Tågarps backe i Malmöhus län Vattenaftappnings fonden:
Utdikning af myrer å Täländö, Niva, Pajala, Kirnujänvi och Erkheikki byars ägor i Pajala socken af Norrbottens län Utdikning af myrer vid Wester-Sjulmarks by i Bygdeå socken af Norrbottens län Sänkning af sjön Örlén och ån Örlan i Ransbergs socken af Skaraborgs län Fonden för smärre hamnbyggnader och årensningar:
Hamnanläggning vid Råå fiskeläge i Malmöhus län Beviljadt statsbidrag: Anslag.
Lån. 9,000: — 6,000: — 12,200: — 15,000: — 1,590 165 1.700: 23.000: 6,360 1,660 6,800 Statens j ernvägsbyggnader.
De för detta ändamål auslagne medel redovisas i sju särskilda hufvudböcker, nemligen för: l:o Öfverstyrelsen. 2:o Vestra stambanan från Götheborg; byggnadsafdelningen. 3:o
Dito dito dito; färdiga banan. 4:o Vestra stambanan från Stockholm. 5:o
Södra stambanan från Malmö; byggnadsafdelningen. 6:o
Dito dito dito; färdiga banan. 7:o Södra stambanan från Falköping. — 106 —
Dessa räkenskaper hafva för revisionsåret ännu icke i sin helhet undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten.
Chefens för statens jernvägsbyggnader den 31 sistlidne Juli till Kongl. Majit afgifna särskilde underdåniga berättelser, angående arbetenas fortgång samt trafiken å statens jernvägar under år 1859, hafva, i likhet med hvad föregående år ägt rum, blifvit till Revisorerne öfverlemnade och äro af följande innehåll:
Angående arbetenas fortgång.
»Vestra stambanan från Götheborg.
Den för året nådigst gillade plan för arbetena å denna stambana innehöll, att linien emellan Falköping och Töreboda skulle göras färdig och öppnas för allmän trafik, samt linien från Töreboda mot Nerikes lånegräns påbörjas, hvarjemte byggnadsarbetet å reparationsverkstad och lokomotivstallar i Götheborg skulle fortsättas.
Vid 1859 års ingång voro terrasseringsarbetena å sistnämnda linie i det närmaste afslutade, landfästena till broar öfver Hornborga-, Osa- och Tidaåarna uppförde och uppsättning af öfverbyggnad å sistnämnde bro påbörjad, permanenta sliper och räler utlagde på en sammanräknad längd af 31,000 fot, stationshusen vid Sköfde och Töreboda uppmurade och takbeklädda samt godsmagasiner vid båda dessa stationer och vid Moholm upptimrade, hvarjemte grundläggning för lastkaj vid Töreboda och stationshus vid Moholm var verkställd.
De arbeten, som från årets början till trafikens öppnande mellan Falköping och Töreboda utfördes, voro följande:
Terrassering af återstående delar verkställdes till sammanräknad längd af 14,300 fot; öfverbyggnaden till ofvannämnde trenne broar uppsattes; bron öfver Hornborga-ån är belägen i närheten af Wahltorps kyrka, har ett spann af 75 fot och ligger med öfverkanten af rälerna 32 fot öfver lägsta vattenytan i ån; bron öfver Ösan, vid Åkleby, omkring 0,75 mil norr om Sköfde, har äfvenledes endast ett spann, men af 100 fots vidd; öfverkanten af dess räler ligger 40 fot öfver åns lägsta vattenyta; bron öfver Tida-ån, i närheten af Wads kyrka, har trenne spann af 50 fots vidd hvartdera och ligger med rälernas öfverkant 15 fot öfver Tida-åns vattenhöjd på detta ställe; öfverbyggnaden till alla dessa broar är af smidt eller valsadt jern, är tillverkad i England vid Woodside Iron Works, nära Dudley, kostar omkring 14 R:dr
R:mt per centner och väger respektive 590,992 och 714 centner.
För vägars framdragande under banan fullbordades 10 genomfarter, och 74 större och mindre vägöfvergångar i banans plan nediades.
Omläggning af landsvägar verkställdes på en längd af 7,350 fot. — 107 — Ballastning eller grusfyllning samt nedläggning af sliper oeh räler utfördes på en längd af 5.61 mil.
Telegrafledning, distans- och lutningspålar samt optiska signaler uppsattes utåt hela linien Falköping-—Töreboda, och ännu icke inhägnade delar af banan förseddes med stängsel, dels af sten, dels af trä.
Stationshus ooh godsmagasiner fullbordades vid Stenstorps, Sköfde, Wärings, Moholms och Töreboda stationer och vid sistnämnde station uppsattes dessutom ett lokomotivstall, en reparations-smedja och en cokesbod, hvarjemte boningsrum för trafikbetjening anordnades.
Dessa och förut för trafik öppnade stationers afstånd från Götheborg torde i ett sammanhang böra upptagas och äro följande: Partilled 0.8 mil.
Jonsered 1,4 » Lerum 1.9 » Floda 2.5 » Alingsås 4,3 « Lagmansholm 5,6 » Wårgårda 6,2 » Foglavik 8,1 » Sörby 9,4 » Falköping 10,7 » Stenstorp 12,0 » Sköfde .. 13,5 » Wäring 14,9 » Moholm 16,0 » Töreboda 17,1 »
För den trafikmateriel, som vid 1859 års utgång var anskaffad, är redogjordt i den särskildt åtföljande berättelsen öfver trafikens bedrifvande under samma år.
Vid bangården i Götheborg afslutades byggnadsarbetet å repararationsverkstaden, hvars inredning äfven till största delen verkställdes; en större byggnad till förvaring af stenkol och cokes uppfördes, äfvensom permanent bro af jern öfver den så kallade norra vallgrafven, i stället för den förut provisionelt utlagda.
Bangårdsområdets planering fullbordades tili största delen, och för den växande trafiken nödiga sidospår, utvexlingar och vändskifvor nedlades.
A den föregående år för trafik öppnade linien Wårgårda—Falköping utfördes åtskillida kompletteringsarbeten.
Det hade från början antagits såsom alldeles gifvet att vestra stambanan emellan Götha kanal och Nerikes lånegräns icke kunde, för terränghinder skull, framdragas öfver Tiveden på annat ställe än vid denna skogstrakts vestra gräns, d. v. s. utmed östra stranden af sjön Skagern, men en mot slutet af år 1858 företagen noggrann undersökning lemnade mot förmodan det resultat,’ att en mindre arbetsdryg och mer än — 108 — ^ mil kortare väg kunde utstakas öfver Elgarås och Finnerödja samt på andra sidan om Nerikes lånegräns beqvämligen fortsättas öfver en i allmänhet jemn sandmo till närheten af Porla brunn, hvarest den sammanträffade med den af Jernvägs-undersökningskommittéerna föreslagna fortsättningen af vestra stambanan genom Nerike.
I mitt underdåniga förslag till arbetsplan för 1859 års arbeten ansåg jag mig derföre böra till utförande föreslå det sednast utstakade alternativet, hvars rigtning, sådan den af Eders Kongl. Maj:t i nåder fastställdes, närmare inhemtas af nedanstående beskrifning.
Följande samma hufvudrigtning som emellan Sköfde och Töreboda, framgår linien i en nästan rak sträcka af mer än 2 mils längd norr om Götha kanal förbi Friabäck, Björkulla, Elgarås kyrka och Neckerud.
Vid Sörtorp, omkring 2,3 mil från Töreboda, nppnår banan högsta punkten af sin sträckning öfver Tiveden, eller en höjd af nära 600 fot öfver hafvets yta.
Hela den terräng, hvaröfver linien mellan Töreboda och Sörtorp är utlagd, lämpar sig i allmänhet väl för en jernvägsanläggning; inga konstarbeten förekomma och de enda större terrasseringsarbeten, värda att särskildt nämnas, äro bankfyllningarna mellan Skagelund och Baskelund samt vid Neckerud och Källabroängen.
Vid Sörtorp vidtager en svårare terräng och, för att erhålla en lämplig lutning af linien | vid dess öfvergång af den så kallade Finnerödjadalen, har den blifvit utstakad i en båge mot öster förbi Finnerödja qvarn öfver Bodarne-ån, hvarefter den i nordostlig rigtning och i nära rät linie framgår till gränsen emellan Skaraborgs och Örebro län, straxt norr om Bodarne gästgifvaregård.
Sedan den sålunda utstakade linien blifvit i nåder stadfästad, vidtogos förberedande arbeten och den definitiva utstakningen verkställdes.
Terrasseringen börjades under Augusti månad och pågick med en arbetsstyrka af omkring 100 man till medlet af November, under hvilken tid 3,330 kubikfamnar jordarbete och 31 kubikfamnar bergsprängning verkställdes, hvarigenom en sammanräknad längd af mer än 4,000 fot färdigterrasserade delar medhanns.
Vestra stambanan från Stockholm. Stockholm—Södertelje.
I min underdåniga berättelse om fortgången af 1858 års arbeten har jag redogjort för de grunder, hvarpå såväl det underdåniga förslaget till bangårds-anläggning å Södermalm som öfverenskommelsen med Stockholms stad om upplåtelse af erforderligt jordutrymme för samma anläggning hvilade.
Redan under nyssnämnde år hade utfyllningen af Fatbursjön påbörjats, dock endast medelst byggnadsgrus från inom staden pågående privata arbeten, men under 1859 skedde denna utfyllning tillika från terrasseringsarbetena å linien emellan Södermalm och Arstaviken, så att vid samma års utgång nödigt område för det blifvande stationshuset samt för banans hufvudspår var utlagdt och planeringen af bangårdsområdet påbörjad.
I sammanhang med utfyllningen verkställdes upprensning och fördjupning af sjöns utlopp till Arstaviken, och öfriga åtgärder, för sänkning af sjön till omkring 5 fot under dess vanliga yta, vidtogos.
Samtidigt härmed afslutades terrasseringsarbetena mellan bangården och Arstaviken, — 109 - Bank fyllningen öfver denna vik fortsattes med samma arbetsmetod, som under föregående året, eller genom urlastning af fyllnadsämnen från i banklinien utlagda fartyg.
Den lösa dyjord, sorn med ett ända till 50 fot mäktigt lager betäckte den fasta botten längs hela banken, blef, sedan grusfyllningen efterhand och delvis nedsjunkit, slutligen af denna fyllning helt och hållet undanpressad, så att vid 1859 års utgång, då mer än 20,000 kubikfämnar sedan arbetets början blifvit utfyllde, hela banken hvilade på fast botten.
Bankens största höjd från fast grund till öfverkanten uppgår ända till 80 fot och längden i vattenytan utgör nära 900 fot.
Kostnaden uppgick, sedan banken blifvit helt och hållet fullbordad, till omkring 147,000 R:dr R:mt, en summa, sorn endast utgör en tredjedel af hvad en bro öfver detta vattendrag skulle kostat.
På det att fartyg må obehindradt kunna passera till eller ifrån den nära en fjerdedels mil långa Arstaviken, är en rörlig bro i banklinien uppförd, men då, såsom nyss är nämndt, bottnen af viken består af lös dyjord och fast botten träffas på först 60 å 70 fots djup under vattenytan, så måste bron anläggas nära intill Liljeholinsstranden, der den fasta botten, som utgöres af berg, anträffas på 10 å 18 fots djup och der, dels genom bortmuddring af den lösa jorden och stenkistors nedsänkning, dels medelst pålning genom lösare jordlager, hela grundläggningen kunde göras hvilande på berg.
Bron har 2 öppningar, hvardera af 32 fots bredd och segeldjupet emellan midtelpelaren och norra landfästet är 13 fot, så att samma fartyg, som kunna passera Stockholms sluss, äfven kunna gå igenom denna bro.
Landfästen och midtelpelare äro af sten, öfverbyggnadcn, tillverkad vid Motala mekaniska verkstad af valsadt plåtjern, består af tvenne plåtbjelkar, 4 fot höga på midten och 2,75 fot vid ändarne, samt 91,8 fot långa, sinsemellan förenade genom stag och sträfvor, båda slagen äfven af plåtjern, Hela bron väger 800 centner, hvaraf 720 centner tillhöra den svängaude delen af bion och 80 centner de fasta delarne af svängningsmaskineriet.
Oaktadt denna betydliga vigt, verkställes brons svängning med lätthet af en enda man.
Arbetet å tunneln under Nyboda backe fortgick natt och dag intill den 7 September, då utsprängningen af tunnelns öfra hälft fullbordades.
Af nedra hälften var vid årets utgång en längd af 220 fot utsprängd och hela den öfriga delen under arbete.
Tunneln är 930 fot lång och 18 fot bred samt har 18 fots höjd till hjessan af det halfcirkelformiga hvalfvet; jernvägsspåret genom densamma ligger i en lutning afl: 100 och är med undantag af 80 fot, som ligga i en 1,500 fots kuva, fullkomligt rakt; spårets medellinie sammanfaller ej med tunnelns, utan ligger I fot på sidan derom, så att utrymme erhålles till utdragande af förruttnade sliper, utan att för detta ändamål en hel skenlängd behöfver uppbrytas.
Genomsprängningen började på norra sidan den 16 Juli 1858 och den 30 September samma år på södra sidan och, såsom ofvan är nämndt, fullbordades utsprängningen af tunnelns öfra hälft redan den 7 September påföljande år, hvarigenom det egentliga tunnel-arbetet kuude anses afslutadt, ty borttagandet af den qvarlemnade bottenpallen, eller tunnelns nedra hälft, företedde föga större svårigheter än en vanlig öppen sprängning.
Största tunnellängden, som af den öfre hälften pr dygn kunnat utsprängas, uppgick, på båda sidorna sammanlagdt, till 5 fot och minsta längden till 1,07 fot, och i medeltal utsprängdes 3,13 fot pr dygn.
Medelkostnaden pr längdfot (motsvarande omkring
Th kubikfamn) utgjorde för öfra^ hälften 96 R:dr 5 öre Runt och för den nedra hälften 44 R:dr 16 öre, hvadan, om 6 procent tilläggas för slitning af redskaper m. m. för hela tunnelöppningen, kostnaden pr löpande fot uppgått till nära 150 R:dr, och tunnelns totalkostnad till 138,221 R:dr, — 110 — Erfarenheten har visat, att så snart höjden af det berg, sorn af jernvägen måste passeras.^ öfverstiger 40 fot, blir det mindre kostsamt att göra tunnel än öppen sprängning.
Sådant är förhållandet icke endast vid Nyboda backe, utan äfven vid Bränninge.
Derigenom att ingen murning eller invändig beklädnad af tunneln ifrågakommer, har detta arbete kunnat utföras till det jemfördt med förhållandena i andra länder särdeles billiga pris.
De märkligaste sprängningsarbeten, utom ofvannämnde tunnel, å linien mellan Stockholm och Södertelje förekommo vid Liljeholmen och Grönbrink, mellan Westberga och Lerkrogen samt vid Rönninge och voro alla vid 1859 års utgång fullbordade med undantag af ett kortare stycke mellan Westberga och Lerkrogen.
Af alla terrasseringsarbeten äro bankfyllningar öfver mossar, kärr och lösare jordlager de som i allmänhet erfordra längsta tiden och hvilkas fullbordande svårast beräknas, emedan det ej är möjligt att på förhand rigtigt bestämma de lösa jordlagrens konsistens eller till hvad grad de genom utfyllningar af fastare jordarter kunna undanträngas, men på grund af anställde jemförande kostnadsberäkningar öfver olika methoder för öfvergången af de ganska betydliga mossar och sanka ängar, hvaröfver jernvägslinien mellan Stockholm och Södertelje måst utstakas, föredrogs likväl utfyllningen till fast botten i stället för den med konstgjord grnndläggniug .och ännu mer framför viadukter såväl med afseende å anläggningskostnaden som aet framtida underhållet, och erfarenheten har genom många exempel bevisat rigtigheten af den använda methoden.
De anmärkningsvärdaste af de å linien mellan Stockholm och Södertelje förekommande fyllningsarbeten äro: banken öfver Westbergaängen, med en längd af 2,500 fot, en medelhöjd ofvan naturliga marken af 15 fot och med ett djup från balansplanet till fast botten af mer än 40 fot, banken mellan Lerkrogen och Elfsjö, 1,800 fot, lång och omkring 15 fot hög ofvan jord, hvarunder fast botten först anträffas å ett djup af 35 fot; banken öfver den såkallade