Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
(U. A.) Från Preste-ståndet har lill Utskottet remitterats en af kommin’- ster Janzon väckt motion, deruti, efter framställning af fylleribegäret såsom Sluts-Utskottets Utlåtande, N:o 139. 3 en af de förfärligaste sjukdomar, som någonsin plågat menniskosläglet, och det elände, som derigenom tillskyndades såväl den enskilde mannen, sorn familjen och samhället, och då elt räddningsmedel mot denna sjukdom, efter motionärens tanka, funnes i den af doktor Schreiber uttänkta kur, föreslagit, alt 3,000 r:dr årligen matte af allmänna medel anvisas för att låta 120 patienter af handtverks- eller arbetsklassen, som icke mägtade betala omkostnaderna, gratis undergå den s. k.
Schreiberska fyllerikuren, om de sådant åstuudade; hvarjemte, och då för sakens framgång vore nödigt, att dess ledning anförtroddes åt en nitisk och skicklig person, som med erfarenhet om sjukdomen förenade ihärdighet och tålamod vid dess behandling, motionären hemställt, om icke doktor S. E. Aterman, hvilken länge meri framgång praktiserat, såväl i denna som i andra svåra kroniska sjukdomar ochj utom en mängd belyg öfver lyckliga kurer just i denna sjukdom, äfven kunde åberopa friherre Berzelii fördelaktiga vitsord, borde anlitas om tillämpning af ifrågavarande kur.
Uti afgifvet och af Riks-slånden gilladt betänkande af den 27 December nästlidet år, har Lag-utskottet afstyrkt bifall till väckt motion om inrättande af fyllerikur-anstalter; och då Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets betänkande af den 3:dje nästlidne Mars, hvarigenom blifvit föreslaget, alt Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes föranstalta, att tillfälle till inträde å länslasarettet) måtte beredas för sådana personer, som anmäla sig till undergående af den s. k.
Schreiberska fyllerikuren, blifvit af tvenne Riks*stånd bifallet och af de tvenne Öfriga afslaget, samt frågan följaktligen fått förfalla, anser Siats-utskottet sig böra hemställa, att anslag af allmänna medel för ifrågavarande ändamål icke må af Rikets Ständer beviljas.
Stockholm den 20 April 1848, Ank. till Exp.-TJtsk. den 21 April kl. 10 f. in.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om förändring i afseende ä sättet för uttagande från Kongl, ränte-kammaren af de till vissa verk anvisade stats-anslag. (J. A.) Från Borgare-ståndet har Stals-ulskoltet erhållit remiss å en af herr 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o ! 39. P. O.
Norinj med anledning af 56 § riksdags-ordningen, väckt motion, hvaruti omförmäles, ali utaf Rikets Sländers revisorers berättelse om den år 1847 af dem verkställda granskning af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1844 och 1845, inhemtades, bland annat, hurusom för Kongl. Krigs-kollegii räkning ganska betydliga behållningar af statsmedel vid hvarje års slut i Rikets Ständers bank innestode, under det att Kongl, ränte-kammarens till utgifter disponible tillgångar varit på samma tider ganska knappa och ofta otillräckliga för bestridande af erforderliga utbetalningar, hvilka då bade måst verkställas med sådana medel, som från andra fonder upplänats.
Med anledning häraf har motionären anfört, att, —enär dessa Krigskollegii behållningar af statsmedel till sitt betydligaste belopp utgjorde delar af de till nämnde embelsverks disposition anvisade stats-anslag, och hvilka anslag succesive under årets lopp kommit Krigs-kollegium tillhanda, ehuru desamma då endast lill en del behöfl af Krigs-kollegium" användas i och och för utgifters bestridande, — en oriktighet syntes ligga uti det förhållande, att en underförvaltningskassa vore obehöfligt fylld, under det att hufvudkassan saknade medel alt, utan omvägar, åstadkomma liqvider med de statens kredilorer som blifvit för betalnings erhållande dil hänvisle; och vidare alt, då ofvanberörde behållningar till en del möjligen beslode af extra stalsreglerings-anslag, en gifven ränteförlust för staten uppkom me derigenom, alt nämnde anslagsmedel, ehuru för tillfället ej behöflige, till Slats-konloret ulassignerades från Rikets Ständers Riksgälds-kontor, hvarifrån extra statsanslagen ursprungligen uiginge.
Rå emedlertid, enligt motionärens åsigt, eli förhållande, motsatt det, som uti ifrågavarande hänseende under närmast lörflulna
Liden skall hafva egt rum, vore det rätta, samt då embelsverken syntes böra räcka hvarandra handen] till förverkligandet af en i möjligaste måtto lätt och obehindrad samt hushållsaktig penningeförvaltning, har motionären föreslagit, det mätte Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse, hos Kongl. Maj:t anhålla, att Krigs-kollegium och de öfrige förvaltande verken, hos hvilka elt dylikt förhållande jemväl förefunnes, måtte i nåder förständigas, ali icke från hufvudkassorna reqvirera ett större belopp af medel, än det, sorn för närmaste framtidens utbetalningar kunde beräknas vara erforderligt.
Utskottet har tagit deLta ärende i öfvervägande; och ehuru, enligt hvad Utskottet inhemtat, de förvaltande verken i allmänhet icke från Kongl. Stats-UIskottets Utlåtande, N:o 140.
5 Stats-kontoret reqvirera större summor, än sora ungefär motsvara behofven för den närmaste framtiden, likväl,, och då ett motsatt förhållande någon gång inträffat och möjligen framdeles skulle kunna ega rum, har Utskottet, med afseende å angelägenheten af något bestämdt stadgande härutinnan, och till undanrödjande af ränteförluster för Riksgälds-kontoret, trott sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer ville, i underdånig skrifvelse, hos Kongl. Majrt anhålla, det vederbörande förvaltande verk måtte undfå nådig befallning att i Stats-kontoret endast i mån af behof lyfta de anvisade stats-anslagen.
Ank, till Exp, Utsk. den 21 April, kl. 10 f. m.
Utlåtandei anledning af 'väckt motiojij angående försäljning till skatte af en del kronan tillhörige och till Statsverket indragna hemman och lägenheter. (J. A.)
Under åberopande af de omkostnader och förluster, kronan finge vidkännas i och för utarrendering och tillsyn af sina egendomar, och enär det för jordbrukaren onekligen vore mera uppmuntrande att sköta egen än annans jord, har riksdagsfullmägtigen Johan Petter Andersson från Elfsborgs län, uti ett hos hederv.
Bonde-ståndet afgifvet och till Stats-utskottet .remitteradt memorial, föreslagit, att alla kungsgårdar, till kronan indragne militie- och landtstats-boställen, Lill Wadstena krigsmanshus-kassa donerade hemman, till invalidhusfonden indragne boställen vid t. d. adelsfane-regementet samt de till skogsplanterings-kassan redan indragna eller till indragning bestämda jägeristats- och skogvaktare-boställen icke måtte, då de till utarrendering blifva lediga, vidare utarrenderas på hittills öfligt sätt, utan, vid nämnde lid eller ock förr, i händelse nu varande arrendatorer sådant före arrendetidens utgång medgifva, samt derest egendomarne, efter vederbörande aukloritelers hörande, ej finnas vara för något visst ändamål behöfliga, på offentlig auktion, sedan egendomarne, på sätt om ut - 6 Slats-Utskotlets Ullålande, N:o Ml. milit fastighets uppsila
Ilning till försäljning är stadgadt, blifvit af dertill nlsedde män värderade och auktionen, genom Konungens befallningshaf\ andes försorg, i post- oell inrikes-lidningar samt i länets samtlige kyrkor inom viss tid kungjord, lill den mestbjudande, dock icke under uppskaltningsvärdet, försäljas till skalle, hvarvid skulle iakttagas, att, om det vid auktionen gjorda högsta anbud understege uppskaltningssumman, förre arrendatorn egde, emot denna summas erläggande, optionsrätt alt ett sådant hemman till skalle inlösa, äfvensom han borde vara berättigad att, i fall hemmanet vid försäljningen uppginge till högre belopp, än det genom uppskattningen bestämda, få köpet öfverlaga.
Dåj enligt Utskottets tanka, kronan har en varaktigare inkomst af sina fasta egendomar, utarrenderade på sätt nu eger rum, än sorn skulle uppkomma i händelse de försåldes, hemställer Utskottet., alt motionärens förevarande vidtomfattande förslag må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Stockholm den 20 April 18-18.
M 141.
Ani. till.
Exp. Utlåtande, i anledning af Täckt motion, angående föreskrifters meddelande, i afseende på rättigheten till bosättning å och begagnande af åtskilliga Kronoholmen i Götheborgs och Bohus län. (I. A.) Sedan ålskillige kronoholmar, 116 till antalet, belägna inom Götheborgs- och Bohus län, blifvit, jemlikt Kongl. Kammar-kollegii kungörelse den 25 April 1845, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers beslut, utan afgift till kronan, tills vidare upplåtna lill frill och allmänt begagnande af hvarje svensk undersåte, hafva riksdagsfullmäglige Lars Wenander och Olaus Eriksson från berörde län, i anledning af de dryga kostnader försa tillingarne, hvarinom desse holmar äro belägne, redan fått vidkännas i bidrag till underhåll åt de å ifrågavarande holmar bosatta merändels utfattige inbyggare, uti ett hos hederv, Boude-ståndet afgifvet och till Slats-utskoltel remitteradt memorial hemställt, att Rikets Ständer ville Stals- Utskottets Utlåtande, N:o 141. 7 lill Kongl. Maj:l aflå!a underdånig skrifvelse, med begäran om meddelande af den förklaring, atl inga andra må få bosätta sig på mer berörde kronoholmar än sådant; personel', hvilka antingen förut äro medlemmar af den socken, hvartill kronoholmen lyder, eller ock till bosättningen undfått församlingens tillåtelse, äfvensom att socknarne tillerkännas rättighet att för fattigvårdens räkning uppbära afkaslningen af kronoholmarne, utaf hvilka i allmänhet någon sådan visserligen icke vore ali påräkna; hvarjemte rnotionärerne föreslagit, att, lill undvikande i framtiden af förnyade tvister emellan strandsittare och inhyseshjon 0111 fördelning utaf arrendet, utgörande omkring 20 eller 30 rd:r rgs., af 2;ne inom Thorsby socken varande, , till kreatursbete utarrenderade, kronoholmar, Brunskäl och Sälö kallade, föreskrift i ämnet måtte meddelas.
Hvad rnotionärerne sålunda föreslagit, har Utskottet tagit i öfvervägande; och som den af rnotionärerne åsyftade inskränkning uti rättigheten till bosättning å ifrågavarande kronoholmar är stridande, ej allenast emot Kongl. Maj:ts och Rikets Ständer fattude beslut, angående kronoholmarnes begagnande, utan ock emot de uti Kongl, förordningen den 25 Maj 1847, rörande fattigvården i Riket, stadgade grunder, anser Utskottet sig sakna skäl att tillstyrka den föreslagna underdåniga skrifvelse», utan lärer det böra på vederbörande ankomma, att, i händelse serskilda ordningsstadgar, i a seende på begagnandet af oftanämnde kronoholmar, skulle vara af behofvet påkallade, för erhållande af sädane vända sig till aukloriteterne i orten.
Beträffande motionärerues framställning om föreskrift, rörande fördelningen af arrendet å holmarne Brunskär och Sälö, så och då dessa icke finnas upptagne ibland de, tili Kongl.
Kammarkollegii lörbesagde kungörelse, till namnet uppräknade liG kronoholmar, hvilka till allmänt begagnande blifvit upplålne, linner Utskottet sig icke böra berörde j framställning understödja.
På grund häraf får Utskottet alltså hemställa, aLt hvad rnotionärerne så i ena som andra hänseendet föreslagit icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Slockholm den 20 April 1848. 8 Stats-Ulslcottets Utlåtande, N:o i42.
Jtyo 142- Ank. till Exp. Utsk. den 21 April, kl. 10 f. in.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående upplåtande af krono-parken Furubacken åt Marums, Winköls och Härlunda Socknar.
Al) Till Stats-Utskottets behandling har hedervärda Bonde-ståndet remitterat ett af riksdagsfullmäktige!!
Johan Andersson från Skaraborgs län hos bemäldte Riksstånd afgifvet memorial, deruti han, under åberopande af sin vid senast hällne riksdag väckte, men då afslagne, motion, angående mulbetesrättighet å kronoparken Furubacken för Marums, Winköls ock Uärlunlunda socknar, föreslagit, att berörde inom nämnde län belägna park, innehållande 1012 1/2 tunnland, måtte, på sätt och i den ordnin: författningarne föreskrifva, öfverlåtas till omförmälde 3:ne socknars enskilda begagnande, hvarigenom så väl ett af deras angelägnaste behof blefve afhulpet, äfvensom Staten tillskyndades en betydlig vinst, hvilket sednare förhållande lätteligen ådagalades deraf, att de inkomster., hvilka från denna kronopark ingått till skogsplanteringskassan under åren från oell med 1842 till ock med 1845, endast utgjort tillsammans 2,669 rdr 5 sk. 4 r:st, hvarifrån dock borde afdragas kostnaderna för kronoparkeus vård, förvaltning och hägnad, då behållningen under sagde tidrymd blott biel ve 1,962 rdr 13 sk., eller för hvarje år, med uteslutande af skillingar, 392 rdr, hvaremot, om den föreslagne öfverlåtelsen medgåfves, följande inkomster skulle, efter motionärens förmenande, årligen inflyta till berörde kassa, nemligen: l:o Arrende för Jägarebostället Heden, /2 nuti i Marums socken minst rdr 200: — — 2:o dito för Jägarebostället Björnön — 133: 16. — 3:o Kronotionde, beräknad efter blott 2 k:pr på hvarje tunnland elier för 1000 t:d, 31 t:r, a 6 rdr t:n . . — 180: — — 4:o 5 procents ränta å dem för kronoparkens öf verlåtande uppkommande lösningssumma, beräknad efter 20 rdr för hvarje tunland, — 1000: — •— eller tillhopa rdr 1,513: 16. — hvilket Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 1-13 !) ii v il kel belopp allisa med 1121 r:dr öfverskjuter den inkomst, som för närvarande kunde af parken påräknas.
Utskottet, sorn icke är i tillfälle att bedöma tillförlitligheten af motionärens förenämnde beräkningar och således saknar kännedom, huruvida staten skulle genom den föreslagna försäljningen af kronoparken Furubacken tillskyndas den fördel, motionären förespegla t, anser, i ärendets så beskaffade skick, vederbörande socknemän ega alt med framställning om berörde kronoparks försäljning vända sig till den embetsmyndighet, hvilken det tillhör alt dylika ämnen lill handläggning upplaga, och hemställer alltså, att förevarande motion icke må lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Reservation af Juhan Andersson från Skaraborgs län. 143 Ank. till Exp.-Utsk. den 21 April, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående tilldelning åt:
R/örsätters sockens hemmansegare af skog frän Krono-parken IVestra Kinneskogen.
Af Uli ett bos Hedervärda Bonde-ståndet afgifvet memorial, derå Slatsulskottet erhållit remiss, har riksdagsfullmäkligen Johan Andersson från Skaraborgs län föreslagit, att sorn Björsäters sockens hemmansegare , vid reglering af kronoskogarne inom länet, icke, i enlighet med Kongl. Kammar-kollegii circulär-bref af den 14 April 1824, angående en förändrad reglering med kronoskogarne och allmänningarne i riket, erhållit något skogsanslag i likhet med öfrige hemmansegare i de fleste socknar i berörda län, hvaribland Lungnås, Bredsäter och Gullsäter tilldelats 100 tunnland å hvarje helt mantal, åt förstnämnde sockenmän måtte, i ersättning för den utsynings- och upprensningsrätt å kronoparken Kinneskogen, de från urBih. till R, St. Prof. 184 7 <?
1848, 4 Sami. 1 Afd. 39 Håft. 2 to Stats-Utsltoltets Utlåtanden, N:is 143 och 144. minnes tiel åtnjutit, anslås af berörde kronopark 25 tunnland, utom inped i menla, till hvarje helt, hemman.
Af Kongl. Maj:ls till Kongl.
Kammar-kollegium d. 9 Febr. 1827 aflåtne nådiga bref, angående reglering af kronoparken Kinneskogen, har Utskottet inhemta!, bland annat, att vid af Konungens befallningshafvande i länet, uti vederbörandes närvaro, hållet sammanträde för upprättande al' förslag till omförmälde reglering hafva utaf så väl enskilde hemmansegare, som åtskilliga socknemän gemensamt, yrkanden blifvit framställda om vederlag för mulbete och skogshygge å kronoparken, men något dylikt anspråk har icke väckts af hemmansegarne i Björsäter, med undantag för mönsterskrifvare-bostället Skattegården Björsäter, hvilket anspråk dock blifvit underkändt af det skäl, att nämnda boställe hade del i samma sockens betydliga enskilda skog; hvarjemte sistberörda sockens hemmansegare, oagladt dem och öfrige vederbörande lemnadt tillfälle till granskning af det utaf Konungens befallningshafvande uppgjorda förslag, med rättighet att dervid, inom viss utsatt tid, göra anmärkningar, af en slik rättighet sig icke begagnat
Då Björsäters socknemän, sorn vid omförmälda reglering af kronoparken Kinneskogen underlåtit ali framställa sina anspi åk på vederlag eiler ersättning för utsyning derå, hafva sig öppet ati, om de dertill finna sig befogade, göra sin rätt gällande i den ordning lag och författningar föreskrifva, hemställer Utskottet, alt motionärens förevarande förslag icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd» Stockholm den 20 April 1848.
Reservat ion af Johan Andersson från Skaraborgs län» M IM Ank. Exp.-Utsk. d. 21 April 1848, kl. 10! f, nr.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, att ä Kro/ians egendomar bosatte husmän och tor fjare må njuta mera tryggad besittningsrätt till sina torp och jordar.
Uti en inom Bonde-ståndet väckt och till Stats-ulskollet remitterad motion, har Christen Andersson från Malmöhus län anfört, hurusom; an enda - Stats-Utskotteti Utlåtande, X:o 144. i f torn af Flyinge kungsgård förvägrat flere innehafvare af så kallade gatehus, atl behålla de dertill af ålder lagde jordar, af skaij att KongL Kammar-kollegium, vid utarrendering af Dahlby och Flyinge kungsgårdar, icke betryggat andra husmän om sin besittningsrätt j än sådana , sorn på sina jordar hade städjebref eller kontrakter, äfvensom att kronofogdarne i sednare tider i så måtto förändrat lydelsen af städjebrefven, alt desamma icke innehölle bestämda åligganden i oell för jorda ines nyttjandej af hvilket förhållande arrendatorn ock skulle hafva hemtat anledning till det anspråk, att efter behag kunna ålägga gatehusens innehafvare arbetsskyldigheter till kungsgården; att besittningsrätten till dessa gatehus och jordar, hvilkas innehafvare förr hade haft sig ålagdt utgörandet af 52 stycken dagsverken årligen, emot icke obetydliga afträdes-summor under en längre titl öfvergått från man till man, hvarunder många innehafvare nedlagt dryga kostnader för lägenheternas förbättrande, odlingars verkställande , o. s. v.; och har motionären, då ifrågavarande lägenheters godtyckliga afhysande icke syntes hafva på lagenligt sätt tillgått, föreslagit, att Rikets Ständer mätte hos Kongl Maj:t i underdånighet anhålla, att de å kronans egendomar bosatte husmän och torpare måtte betryggas i afseende å besittningsrätten till sina torp och jordar, så länge de fullgöra å desamma lagda tjensteskyldigheter, hvilka borde till beskaffenheten noga bestämmas.
Då en i så måtto betryggad besittningsrätt till torp och jordar, som den, hvilken, enligt motionärens förmenande, borde medgifvas å kronans egendomar bosatte husmän och torpare, otvifvelaktigt skulle leda till en icke obetydlig förminskning uti kronans arrendeinkomster af samma egendomar, samt då det i öfrigt lärer fä antagas, att innehafvarne af gatehus och jordar ega desamma bruka och besitta sä länge de vilja fullgöra de tjenstbarheter, sorn skäligen kunna pröfvas motsvara en sådan förmån, finner Utskottet, äfven på grund deraf, att de af motionären uppgifna förhållanden icke blifvit tillförlitligen ådagalagda, sig böra afstyrka Rikets Ständer att, i anledning af Christen Anderssons motion, vidtaga någon åtgärd.
Stockholm den 20 April 1848, 12 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 145.
M 145.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, att för domaren i Östra härad af Jönköpings län måtte anvisas annat boställshemman. (I. A.) Stats-utskoltet liar erhållit remiss å en al' riksdagsfullmäktigen Petter Perhsson frän Jönköpings län inom Bonde-ståndet väckt motion, med förslag att, som häradshöfdinge-boslället i Östra härad af nämnde län, ett mantal Repperda Drakgård, vore 1| mil aflägset från tingsstället Hvetlanda, då deremot till kronan indragne pukslagare-bostället Hvetlanda Pinkaregård vore beläget vid tingsstället, och midt i häradet, nu varande dispositionen af berörde hemman måtte sålunda få förändras, att häradshötdinge-bostället Repperda Drak gård, som vore af vida bättre beskaffenhet, blefve för Kronans räkning utarrenderadt samt pukslagarehostället Hvetlanda Pukaregård deremot anvisades till boställe åt domaren; och skulle ett sådant utbyte ingalunda tillskynda kronan någon förlust, utan fast heldre medföra vinst, hvarjemte beqvämlighet och lindring i resor bereddes allmogen, som dagligen behöfde söka domaren.
Enär några, det uppgifne förhållandet bestyrkande, handlingar icke blifvit motionen bilagde, och Utskottet således ej varit i tillfälle bedöma om och i hvad mån den ifrågaställa förändringen uti dispositionen af kronans omförmäldte hemman må anses vara för kronan fördelaktig, samt då ej heller blifvit ådagalagdl, att nuvarande innehafvaren af bostället Repperda Drakgård är villig, att utbyta sitt innehafvande boställshemman mot det af motionären föreslagna, hemställer Utskottet, att denna fråga, i sitt nuvarande outredda skick, mätte få förfalla.
Stockholm den 20 April 1848. Ståls-Uhkollets Ultålamlc, N: 146. 13 Alik. till Exp.-Utsk. elen 21 Apell. kl. 1(J f. ra.
Utlåtande, i anledning af väckt motiony om befrielse
J or städer ne i Riket från utgifter för kronouppbördeti, byggnad och underhåll af tullhus samt fångvården, och dessa utgifters uppförande pä Rikets stat. (0. A.)
Uti afgifvet memorial, som från Borgare-ståndet blifvit tiil Stals-utskoltct rent il terad t, hav herr talmannen Brink, under Idrmälai), hurusom dels genom äldre författningar, oc'h dels lill följd al häfdvunua bruk, staderna i riket fält sig ålagdt att bestrida kostnaden’ lör en mängd bestyr, hvilka icke kunde tillkomma dem såsom serskilda kommuner, ulan vore af den allmänna beskaffenhet, alt de ovedersägligen tillhörde staten, hvilkens nytta och säkerhet de alsåge, samt att till denna kostnad, som uteslutande borde af allmänna medel bestridas, i synnerhet kunde härföras utgifterna för kronouppbörden, byggnad och underhäll af tullhus samt fångvården, med undantag måhända af fängelsernas byggande och underhållande, enär städerna deraf icke hade någon enskild fördel, samt dylika utgifter för landsbygden af kronan bestredes, hemställt och föreslagit, att städerna måtte från berörde utgifter befrias och. desse för framtiden varda å rikets allmänna utgifts-stat under behöriga titlar uppförda; varande ytterligare, till slöil för motionen, 'anföreit, att de förhållanden, under hvilka städerna i riket från början uppkommit, undergått betydliga förändringar samt att de dem förunnade förmåner, under det allmänna sträfvandet att tillvägabringa den enhet och likstämmighet i statsskicket och statsförvaltningens serskilda grenar, som för ett väl ordnadi samhälle ansetts vara af nöden, lid efter annan blifvit inskränkta eller upphäfda, hvadan det vore nödvändigt, alt skyldigheterna, hvilka städerna fått sig ålagde såsom motsats tili de dem förunnade förmåner, blefve rättade elter de sålunda förändrade förhållandena samt komme alt minskas i samma män, sorn städernas serskilda fri- och rättigheter försvinna.
Ehuruväl, i saknad af erforderlig fullständig utredning, ej mindre Uih. till R.
St, Viol. 1S-4 7 cy i 848, 4 Sami. l Afd. 30 Haft. 3 14 Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 145. öfver de allmänna besvär och onera, som åligga städerna i riket, än äfven öfver de förmåner vissa sådane ostridigt åtnjuta genom till deni upplåten kronojord, tolagsmedel m. m., genom hvilken utredning kunnat utrönas, om städerna i allmänhet, vid jemförelse med häraderna å landet, må anses vara, i afseende å ifrågavarande bestyr och utgifter, öfver höfvan betungade, Utskottet icke är i tillfälle att med säkerhet bedöma, huruvida skäl må vara för handen till städernas befriande från de i motionen om förmälde tre serskilda åligganden, får Utskottet likväl fästa uppmärksamhet derå, dels att anslag till uppförande af stadsfängelser blifvit af Rikets Ständer beviljadt, dels att de städerna tillfallande tolagsmedel och öfriga fördelar af skeppsfarten kunna anses mer än motsvara de utgifter, sorn för byggnad och underhåll af tullhus ifrågakomma.
Vid ofvanuppgifne förhållande, och då vederbörande hafva sig Öppet lemnadt att, der förenämnde åligganden kunna finnas för städerna för mycket betungande och ej motsvara de af från statens sida medgifne förmåner, derom, för beredande af lindring, hos Kongl. Maj:t göra underdånig framställning, bar Utskottet ansett sig böra å motionen afstyrka Rikets Ständers bifall.
STOCKHOLM, EtMew &.
Granbergs Tryckeri, 1848.
Stats-Utskottets Memorial, N:o 147 och Utlåtande, N'.o 148. 1 N:o 147.
Ank. till Exp. Utsk. den ag April, kl. 6 «. m.