Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen. §. 11. l:o Med de i 2 §. omförmälda l:o Med de i 2 §. omförmälda föreskrifter förstås bestämmandet af föreskrifter förstås bestämmandet af skyldigheten for vederbörande Corpo- skyldigheten för vederbörande Corporationer eller Embetsman, att, utan rationer eller Embetsman, att, utan vidare påminnelse och utan annan vidare påminnelse och utan annan anledning, än, vid Lagtima Riksdag, anledning, än, vid Lagtima Riksdag, sista STOCKHOLMS HÖGSKOL Konstitutions-Utskottets Memorial, B Bf}L ^ TTIT/- - sista Riksdags-Beslutet, och vid Urtima Riksdag, sjelfva Kallelsen, besörja, det valen till Riksdagsmän, der sådana val äga rum, i laglig ordning och, vid ansvar, med all skyndsamhet verkställas; tillhörande det DomCapitlet, att för Presterskapet, Hufvud-Stadens Magistrat, att för dervarande Borgerskapet, samt Landshöfdingarne, hvar i sitt Län, att för de öfriga Städernas Borgerskap och Menige Allmogen om sådane Valförrättningar, å Embetes vägnar, föranstalta, med särskild föreskrift från Landshöfdingarne, att samma dag, då i Kyrkorna Riksdagskallelsen kungöres, skall Socknestämma till nästföljande Söndag, för Elektorsval af Allmogen, utlysas.
Skulle uti en eller flera Kyrkor af ett Pastorat Gudstjenst saknas å den Söndag, då Kungörelsen borde uppläsas, åligge det Presterskapet, att genast genom Kronobetjente i Pastoratet besörja, det nästa dag ett exemplar af Kungörelsen skyndsamt cirkulerar från by till by, uti sådana Församlingar eller Capell-lag, med förständigande, att deras Ledamöter hafva alt nästföljande $öndag sig vid Moderkyrkan infinna till Elektorsval, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag bör hållas i egen Kyrka, då valet derstädes må för Socknen eller Capell-iaget förrättas.
I de Härader, der Domhafvande!! är af sista Riksdags-Beslutet, och vid Urtima Riksdag, sjelfva Kallelsen, besörja, det valen till Riksdagsmän, der sådana val äga rum, i laglig ordning och, vid ansvar, med ali skyndsamhet verkställas; tillhörande det Dom-Capitlen, att för Presterskapet, Hufvudstadens Magistrat, att för dervarande Borgerskapet, samt Landshöfdingarne, hvar i sitt Län, att för de öfriga Städernas Borgerskap och Menige Allmogen om sådana Valförrättningar, å Embetes vägnar, föranstalta, med särskild föreskrift från Landshöfdingarne, att samma dag, då i Kyrkorna Riksdagskallelsen kungöres, skall Socknestämraa till nästföljande Söndag, för Elektorsval af Allmogen, utlysas.
Skulle uti en eller flere Kyrkor af ett Pastorat Gudstjenst saknas å den Söndag, då Kungörelsen borde uppläsas, åligge det Presterskapet, att genast genom Kronobetjente i Pastoratet besörja, det nästa dag ett exemplar af Kungörelsen skyndsamt cirkulerar från by till by, uti sådana Församlingar eller Capeii-fag, med förständigande,, att deras Ledamöter hafva att nästföljande Söndag sig vid Moderkyrkan infinna till Elektorsval, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag bör hållas i egen Kyrka, då valet derstädes må för Socknen eller Capell-laget förrättas.
Bill. lill It.
Prat, 1847 och 1848. 8 Sami. 1 Haft. 3 18 Konstitutions- Utskottets Memorial, A':o Z.
Frälsestånd, förordnes af Hof-Rätterna Ofrälse Valförrättare för BondeStåndet. 2:0
Örn tiden förde Riksdagar, lill 2.
Mora. oförändradt. hvilka Konungen Ständerna kallar, lärer Konungen i Nåder Hof-Rätterna förständiga.
Om tiden åter för sådana Riksdagar, till hvilka Stats-Rådet, eller ock, enligt Regerings-Formens §., de i densamma nämnde vederbörande kalla, åligge det dem att HofRätterna underrätta.
Bih. III.
Prot. B. VII. 435,446; VIII. 352.
Preste-Sl.
Prot. B. IV. 59. Bonde-St Prot. B. VIII. 3gg, \3\. 6:0.
Tvänne i Constitutions-Utskottet väckta j af hvarandra oberoende, förslag om tillägg i 28 ,§‘.
Regerings-Formen j rörande befordringsrätt för utländske män till vissa embeten och fenster. Regerings-Formen. §. 28.
Konungen äger att i Stats-Rå- Konungen äger att i Stats-Rådet det utnämna och befordra infödde utnämna och befordra infödde Sven - Konstitutions- Vlskollets Memorial, N:o 2.
19 svenske
Män lill alla de Embeten och Tjenster inom Riket,högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, alt Konungen Fullmakter derå utfärdar, dock höra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills ägt rum; Vare likväl Konungen obetaget, att uti Militära Embeten nyttja Utländske
Män af sällsynt skicklighet, men icke till Commendanter i Fästningarne.
Konungen läste, vid alla befordringar, afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras hörd.
Till Civile Embetsmän inom Riket och till Domare må sådane
Män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran.
Hvarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och Tjenster, vid de \erk och Stater, som under Departementet höra. ske
Män till alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen Fullmakter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills ägt rum.
Tillfödseln
Utländsk Man, som minst i tio år varit inom Riket bosatt och skattskrif ven, och som före de sednaste fem åren icke allenast i behörig ordning till Svensk medborgare upptagits, utan ock, efter det hans förbindelse till fremmande
Makt visats hafva upphört, tro- och huldhetsed ut Sveriges Konung aflagtj må i förenämnde hänseende anses lika med infödd Svensk Man, dock utan att kunna till Ledamot af Konungens Stats-Råd eller till Commendant i Fästning, utnämnas. 2.
(Det föreslagna andra tillägget, som, derest det lörsta antages, skulle införas omedelbart efter ordet ”utnämnas
,” har följande lydelse :) Till Lärarebeställningar vid Undervisningsverken må, under iakttagande af de för dylika tjensters tillsättning i allmänhet stadgade vilkor, kunna kallas och befordrasUtländske
Män af utmärkt förtjenst.
Konungen vare äfven obetaget, att uti Militära Embeten nyttja Utländske
Män af sällsynt skicklighet, men icke 20 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 2. till Commenclanter i Fästningarne.
Konungen fäste, vid alla Befordringar, afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd.
Hvarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och Tjenster, vid de Verk och Stater, som under Departementet höra.
(Anm. 1.
Antages icke ofvanstående första tillägg, skulle det nu anförda andra tillägget intagas omedelbart efter orden ”hittills ägt rum.” Anm. 2.
Antages icke det andra tillägget, följer efter det första tilllägget det återstående af §:n, dock med förändring af begynnelse-orden: ”Vare likväl
Konungen obetaget” till Konungen vare äfven obetaget.)
Hänvisningar : Bih. III.
Sami. Const.-Utsk. j Mern, N:ris 34, 41* Ridd. och Ad.
Prot. B. IX. 3, 197, 534; X. 356, 404.
Prot. B. X. i4q; XI. 8; XII. 42, 81. Borgare-St.
Prot. B. IV. 42I> 829* Bonde-St.
Prot. B. IX. 4I8» 519, 524; X. 3o3, 372.
Komtitulioni-tJtskottets Memorial, N:o 2. ‘2 i 7:o. Förslag, väckt i Constitutions-Utskottet_, om tvänne tillägg till 72 § Regerings-Formen, åsyftande ökad garanti för Riks-Bankens credit. Regerings-Formen. § 72.
Riksens Ständers Bank förblifver Riksens Ständers Bank förblif hädanefter, som den hittills varit, un- ver hädanefter, som den hittills vader Riksens Ständers egen Garantie rit, under Riksens Ständers egen Gaoch Vård, så att den ostörd må för- räntie och Vård, så att den ostörd må valtas af de Fullmäktige, hvarje Stånd förvaltas af de Fullmäktige, hvarje dertill förordnar, efter de Ordningar, Stånd dertill förordnar, efter de OrdStadgar och Reglementen, hvilka re- ningar, Stadgar och Reglementen, dan gjorda äro eller vidare af Rik- hvilka redan gjorda äro eller vidare sens Ständer göras kunna; ägande af Riksens Ständer göras kunna.
Ständer allena rätt att ge- Riksens Ständer allena äga rätt nom Banken utgifva Sedlar, som för att genom Banken utgifva Sedlar, som Mynt i Riket må erkännas. för Mynt i Riket må erkännas.
Dessa Sedlar skola vid anfordran_, efter deras lydelse, af Banken med silfver inlösas.
Ytterligare tillägg att särskildt pröfvas för den händelse , att det ofvanstående antages. — — — — —- inlösas.
Skulle_, mot förmodanj Banken någonsin brista i fullgörandet af denna inlösen _, må _, utöfver beloppet af dess då befintliga sedelstock, nya Sedlar genom Banken icke utgifvas. 22 Konstitutions- Utskottets Memorial, N:o 2.
Hänvisningar :j Bill. III.
Const.-TJtsk.
N:ris 22, 3i, 39 och 5i. mom. I, 2.
Prot. B. VI. .88,554; VIII. 6o, 4oi, 432; X. 356, 404, 686, 6g4- t Preste-St.
Prot A B. VII. 100, 23.; IX. 4.3, 549; X. 75; XII. 41 , 122, 378. Borgare-St.
Prot. B. III. 4^7?
IV. i83, 829, 963.
Prot. B. VII. 180, 56.— —574; IX. 75, 175, 196; X.|3o3, 372, 576. 8.
Förslag, väckt i Constitutions-Uttkottet, angående representations-rättigheten för Stockholms Stad. Riksdags-Ordningen, § 14.
Hufvudstaden Stockholm välje Hufvudstaden Stockholm välje Tio Riksdagsmän, hvaraf Tre Magi- Tio Riksdagsmän af Stadens Borgare stratspersoner, Två Grosshandlare, eller Magistratsperson^’.
Valen böra E11 Fabrikör, En Minuthandlare och förrättas af Femtio Elektorer, utsedTre af Embeten och Handtverkerier. de bland Borgerskapet efter lika klasValen förrättes af Femtio Elektorer, silikation, som Stadens Femtio Äldutsedde bland Borgerskapet, efter li-,sle.
Till Elektor eller Riksdagsman ka klassifikation, som Stadens Femtio af Borgerskapet s Stockholm är ingen Konstitutions-Utskottets Memorial, N-.o 2. 23 Äldste.
Desse Elektorer välje livar för annan valbar, lin den, som varit sig Riksdagsmän inom sin Klass, men trenue år Borgare derstädes och bealle samfäldt Fullmäktige af Magi- talar minst Fem Riksdaler till Stastraten.
För att blifva Elektor af den i årliga utskylder.
Borgerskapet eller Riksdagsman för Stockholm, fordras, att hafva varit Irenne år Borgare derstädes, att en Grosshandlare betalar minst Tjugu Riksdaler, en Fabrikör eiler Minuthandlare Tio Riksdaler och en Handtverkare Fem Riksdaler till Staden i årliga utskylder.
Bih. IIL Sami. Coust-Utsk.
N:ris 27, 37,44» 5i. mom. 4- Ridd. och Ad.
Prot. B. VII. 435, 444, 475; x. 356, 400, 486, 549, 686, 694. Preste-St.
Prot. B. IX. 128, 172; xii. 41, 71, 141, 217, 378. Borgare-St.
Prot. B. IV. 5i, 828, 886, 963. Bonde-St.
Prot. B. VIII. 398, 4^°? X. 372, 4^0, ^76. 9.
Förslag, väckt i Constitutions-Utskottet, angående ändringar och tilllägg i föreskrifterna om grundlagsfrågors behandling. Regerings-Formen. § 56.
Allmänna frågor, som uti Rik- Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej sens Ständers Plena väckas, må ej 24 Konstitutions- Utskottets Memorial, N:o 2. tili ett omedelbart afgörande der upp- till omedelbart afgörande der upptatagas, utan skola öfverlennäs till be- gas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, som äge, att dem ut- hörigt Utskott, som, på sätt i Riksreda och deröfver sig yttra, på sätt dags-Ordningen föreskrifves, äger att i Riksdags-Ordningen föreskrifves. dem utreda och deröfver sig yttra.
Frågor om förändringar af Stad- (Det återstående af denna § ulganden i Grundlagarne varda på föl- går.) jande sätt behandlade:
Tillstyrker Constitutions-Utskottet hvad en Riksdagsman hos detsamma i sådant afseende föreslagit, eller utlåter sig Utskottet med tilleller afstyrkande å en af Konungen i lika ändamål gjord Proposition; varde Utskottets yttrande vid samma Riksdag öfverlemnadt till Riksens Ständer, hvilka vid densamma må derom kunna öfverlägga; men icke vid densamma besluta.
Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot ConstitutionsUtskottets yttrande; lxvile detsamma såsom ett Riksens Ständers Utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med Ja eller Nej, skall kunna beslutas, och gälle då föreskriften i 75 §.
Göras åter i Riks-Slåndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar; hlifve de, hvilka hvarje Riks-Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Constitutions-Utskottet hänvisade.
Utskottet åligge då, att samtliga Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, om o foren - Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 2. 25 förenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmäla.
Blifva åter ltågot
Stånds tankar i någon eller några delar skiljaktiga, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar; varde Constitutions-Utskoltet, genom val af RiksStåndens Plena, till slutlig jemkning förstärkt till ett antal af Tjugu personer af hvarje Stånd, hvilka, genom samfälld omröstning, skiljaktigheterna förena, och det dymedelst fullständigt beredda utlåtande hvile sedan lill Riksens Ständers afgörande, som ofvan sagdt är. §• 81.
Denna Regerings-Form samt Rikets Denna Regerings-Form samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfvas, utan genom Konun- eller upphäfvas, ulan genom Konungens och alla Riks-Ståndens samman- gens och alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut. stämmande beslut.
Ej må frågor derom uti Ståndens Fråga derom må ej af Riksdagsplena väckas, utan anmälas de hos man i Stånds Plenum väckas, utan Riksens Ständers vid hvarje Riksdag bär anmälas hos Riksens Ständers valda Conslilutions-Utskott.
Detta Ut- Constitutions-Utskott.
Detta Utskott, skott, hvars pligt det vara skall att hvars pligt det är att Grundlagarne Grundlagarne granska, åge rätt alt hos granska, eger rätt att hos Riksens Riksens Ständer föreslå de ändringar
Ständer föreslå de ändringar deruti, Bih. till R.
Prat. 1847 och 1848. 3 Sami. 1 Haft. 26 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 2, deruti, som det anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga att verkställa.
Riksens Ständer må icke å den Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring föreslår, utan först å den nästföljande, derom besluta.
Blifva då alla Riks-Stånden om ändringen ense, öfverlemne de Förslaget derom till Konungen, genom deras Talmän, med begäran, att Konungen ville sitt bifall dertill gifva.
Konungen inhemte hela Stats-Rådets tankar deröfver, tage sedan Sitt beslut och meddele Riksens Ständer å Rikssalen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka
Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, höre Han Stats-Rådet och öfverlemne sedan Sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öfverlägga, uppdrage Constitutions-Utskottet, att sitt Utlåtande derom till Riksens Ständer afgifva.
Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, hvile frågan till nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta.
Afstyrker Utskottet Konungens Proposition, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afslå eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta; Gällande i detta fall tre Stånds mening och, om två Stånd stadna e - soin det anser högst nödiga eller nyttiga, och möjliga att verkställa.
Riksdagsmans for slag till Grundlagsändring , hvilket ConstitutionsUtskottet förkastat, förf alle.
Hvad Constitutions-Utskottet till ändring i Grundlagar ne, sjelfmant eller uppå derom af Riksdagsman väckt fråga j föreslår, skall, omintet deremot från något Riks-Ständ anmärkes, förblifva hvilande till nästpäf oljande Riksdag, och då af Riksens Ständer af göras.
Om Förslaget, af något Stånd, ej genast godkännes, skall det till Constitutions-Utskottet återförvisas, med de anmärkningar, som Ståndet förklarar utgöra dess gemensamma tankar; Utskottet dock obetaget att å anmärkningar ne fästa det afseende, hvartill deras pröf ning inom Utskottet föranleder.
Det Förslag j Constitutions-Utskottet vid återremissens besvarande framlägger _, kimna Stånden antingen förkasta, eller, med eller utan förändring_, godkänna.
Om Förslaget af samtliga Stånden godkännes, skall det hvila till påf öljande Riksdagj såsom ofvan sagdt är.
Ogillas detsamma affalla Stånden, förf alle frågan.
Blifva icke samtlige
Stånden om förslagets godkännande eller ogillande ense, skall Constitutions-Utskottet, genomväl af Riks-Ståndens Plena, förstärkt till ett antal af Tjugu personer af hvarje Stånd, medelst samfäld Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 3. 27 mot två, deras, som beslutet uppskjutit.
Samtycka då alla Riks-Stånden till Konungens förslag, begäre de dag, att på Rikssalen få Riksens Ständers bifall dertill afgifva.
Om vid Riksdag, då grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej äga rum utan Konungens och alla fyra Riks-ståndens sammanstämmande beslut. omröstning afgöra_, huruvida förslaget må hvila till följande Riksdags eller genast förkastas.
Aro samtlige
Stånden ense om förändring i en eller flera delar af Förslaget, skall detsamma j sålunda föt ändradt, blif va livilande till nästföljande Riksdag.
Aro Stånden af olika tankar om de för ändringar j som i Förslaget böra göras, och dessa ej kunna, uppå Constitutions-Utskottets framställning till Riks-Stånden, sammanjemkas_, skall genom omröstning, som af Utskottet föreslås, i Förstärkt ConstitutionsUtskott bestämmas,hvilken förändrade ordalydelse, som skall blifva livilande eller , om ingen sådan godkännes j att all fråga om ändring i Förslaget förf aller.
Vid den slutliga behandlingen under påföljande Riksdag af ett hvilande Förslag till Grundlags-ändring, kan det af Riks-Stånden endast ogillas, eller of örändradt antagas.
I sednare fallet öfverlemnas det genom Ståndens Talmän till Konungen, som, efter inhemtade af Stats-Rådets tankar deröfver, tager Sitt beslut, och meddelar Riksens Ständer å Rikssalen Sitt samtycke, eller ock orsakerna till Sin vägran.
Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarna, öfverlemna?'
Han, ef ter StatsRådets hörandej Sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öfverlag - Eonstitutions-Utskottels Memorial, N:o 2. ga, uppdraga åt C.onstitutions-Utskottet att utlåtande derom till Riksens Ständer afgifva.
Afstyrker Utskottet Konungens Proposition, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afslå eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta; Gällande, i detta fall, tre Stånds mening och, om två Stånd stanna emot två, deras, sorn beslutet uppskjutit.
Men icke må, under någon förevändning, Riksens Ständer förr än å nästa Riksdag Propositionen till slutligt bifall upptaga.
Derest Konungens Proposition icke i sålunda stadgad ordning af Riksens Ständer antages, aflemne de sitt afslag, med skälen Aer för, skri fteligen till Konungen, genom deras Talmän.
Om å Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej äga rum utan Konungens och alla Fyra RiksStåndens sammanstämmande beslut. Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 2. 29 R iksdags-Ordningen S- 29. Mom. 1.
Constitutions-Utskottet, som utgöres af Tjugufyra Ledamöter, tillkommer att, i den ordning RegeringsFormen föreskrifver , granska Rikets Grundlagar, samt upptaga frågor och till Plena afgifva Förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar deraf; h varöfver Ståndens Ledamöter vare obetaget, att in Pleno yttra sina tankar, men Riksens Ständer ej förr, än å den nästföljande Riksdagen, må besluta. Öfverlemna!- Konungen åt Riksens Ständer någon Proposition rörande Grundlagar, uppdrage.
Ständerna genast, utan att förut derom öfverlägga, åt Constitutions-Utskottet, att dess Utlåtande afgifva; och förliålles dermed, som i Regerings-Formens 81 §. stadgadt är.
Då Utskottet icke funnit skäl att gilla och till Riksens Ständers pröfning öfverlemna något Förslag till ändring eller förklaring af Grundlagarne, som Utskottet af en Riksdagsman emottagit, vare Utskottet skyldigt, om Författaren det yrkar, att meddela honom sitt yttrande, med tillstånd att detsamma, jemte Förslaget, genom trycket allmänt göra, då han, för det sistnämn - Constitutions-Utskottet, som utgöres af Tjugufyra Ledamöter, tillkommer att granska Rikets Grundlagar, samt att upptaga frågor och till Riksens Ständers Plena afgifva Förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar af samma lagar; vid hvilka frågors och förslags behandling förhälles, pä sätt Regerings-Formens 81 §. föreskrifver. 30 Eonstitutions-Utskottets Memorial, N:o 2. das innehåll, sjelf, i egenskap af Författare, må enligt Tryckfrihetslagen ansvara. §• 49- Mom. 3.
Vid pröfningen i Ståndens Plena af Utskotts afgifna förslag, skall detsamma först framställas till antagande eller förkastande utan förändring.
Göres dervid anmärkning till förändring, och finner Ståndet ärendet tillfyllest utredt, må Ståndet, sedan bestämdt förslag till sådan ändring blifvit uppgjordt, om dess antagande eller förkastande, antingen genast eller, derest någon Ledamot det äskar, i annat Plenum besluta.
Är anmärkningen af den beskaffenhet, att den anses fordra närmare utredning, erliålle Utskottet af samma anmärkning del, för att förslaget derefter ytterligare granska och jemka.
När ett sålunda beredt förslag till Stånden återkommer, varde det behandlad t på samma sätt, som här ofvan om Utskotts första förslag stadgas, dock att ytterligare återremiss ej må äga rum.
Stanna Riks-Stånden i sina beslut öfver någon fråga uti hufvudsakligen
Göres dervid anmärkning till förändring, och finner Ståndet ärendet tillfyllest utredt, må Ståndet, sedan bestämdt förslag till sådan ändring blifvit uppgjordt, om dess antagande eller förkastande, antingen genast eller* derest någon Ledamot det äskar, i annat Plenum besluta.
Är anmärkningen af den beskaffenhet, att den anses fordra närmare utredning, erhålle Utskottet af samma anmärkning del, för att förslaget derefter ytterligare granska och jemka.
När ett sålunda beredt förslag till Stånden återkommer, varde det bebandladt på samma sätt, som här ofvan om Utskotts första förslag stadgas, dock att ytterligare återremiss ej må äga rum.
Angående Grundlagsfrågors behandling är i 81 §.
Regermgs-Formen särskildt stadgadt. 73- Stanna Riks-Stånden i sina beslut öfver någon fråga uti hufvudsakligen Konstitutions- Utskottets Memorial, N:o 2. 31 eller till vissa delar skiljaktiga meningar, då skall hvarje Stånds beslut genom Protokolls-Utdrag remitteras till det Utskott, som med målet befattning baft, hvilket åligge, att meningarne, så nära möjligt är, sammanjemka och med Förslag öfver denna jemkning inkomma till Riksens Ständers Plena, som öfver den yppade frågan sedermera definitift beslute.
Skulle detta försök till jemkning fruktlöst aflöpa, utvälje Riksens Ständer i sina särskilda Plena, genom allmän omröstning, till en Nämnd, att förstärka det Utskott, till hvars handläggning målet hört, så att Ledamöterna blifva Trettio af hvarje Stånd, hvilka samfäldt röste, såsom 53 §. föreskrifver, öfver den tvistiga frågan, och äge att densamma med Riksens Ständers rätt afgöra. eller till vissa delar skiljaktiga meningar, då skall hvarje
Stånds beslut genom Protokolls-Utdrag remiteras till det Utskott, som med målet befattning haft, hvilket åligge, att meningarne, så nära möjligt är, sammanjemka och med Förslag öfver denna jemkning inkomma till Riksens Ständers Plena, som öfver den yppade frågan sedermera definitift beslute.
Skulle detta försök till jemkning fruktlöst aflöpa, utvälje Riksens Ständer i sina särskilda Plena, genom allmän omröstning, till en Nämnd, att förstärka det Utskott, till hvars handläggning målet hört, så att Ledamöterna blifva Trettio af hvarje Stånd, hvilka samfäldt röste, såsom 53 §, föreskrifver, öfver den tvistiga frågan, och äge att densamma med Riksens Ständers rätt afgöra.
Om behandlingen i dessa fall af Grundlagsfrågor är, genom 81 $ Regeringsformen, särskildt stadgadt.
Bih. III, Sami. Const.-Utsk.
N:ris 33, 48, 5i. mom. 8. i $ Ridd. och Ad.
Prot. B. VIII. 481, 516; IX. 67, 107, 135; X. 462, 507, 54i, 596, 597, 686, 6g4- Preste-St.
Prot. B. X. 109, i53; XII. 127, 242, 260, 378. Borgare-St.
Prot. B. IV. 280,857, 916,' 963.
Prot. B.
IX. 385, 388 —3g4; X. 394, 424,481, 518, 526, 576.
Marcus & comp. 1848.
Rättelser ock tryckfel i. Cor/stitutions-Utskottets Memorial, V:<> 2. 12 sid. 2 spalt. 12 råd. uppifr. står:
Riksdagsman läs: Riksdags-Fullmäk >> n ;> n 4 » nedifr. — åge — äga 22 >> 13 „ „ — ött kottet, — Utskottet, 27 „ 2 spalt.
12 „ „ — inhemtade —- inhemtande Hill. till 11.
Prat. 1847 & 1848. 3 Sami. 2 l,äft. STOCKHOLM, tryckt hos Marchs & Comp. 1848.
Konstitutions-Utsk:s Memorial, N:o 3. 1 JW 3. Ank. till E.\p. Utsk. cl. 6 Mars, kl. 11 f. in.