Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sandels i ett eller annat afseende skulle underlåta att, inom viss förelagd tid, fullgöra den föreskrifna byggnadsskyldigheten, lånemedlen då varda hos honom uttagna; så och enär Sandels, hvilken, efter hvad ofvan förmäles, ej allenast redovisat de af honom af företrädaren erhållna husrötemedel, utan 'äfven dessutom fullgjort nybyggnad fullt motsvarande hans besittningstid, och till följd deraf och af de i öfrigt utaf honom å bostället gjorda förbättringar fått vidkännas, i förhållande till hans inkomster särdeles betydliga utgifter, förmält sig sakna tillgång till fullbordande af de ännu vid bostället felande byggnader, i saknad af hvilka påräknad inkomst af bostället och ersättning för de derå nedlagda kostnader ej torde kunna förväntas: samt det jemväl för Staten vore af vigt att bostället så snart som möjligt varder med fullständig åbyggnad försedt, har Kongl. Maj:t, med åberopande derjemte af de utaf Stats-Kontoret anförde skäl, i Nåder beslutat föreslå Rikets Ständer att åt Sandels bevilja ett räntefritt lån af Sju Tusen E:dr Runt, att, såsom han föreslagit, af boställsinnehafvaren återbetalas med V20-del om året, från och med år 1864 till dess hela beloppet varder guldet; dock med vilkor att för lånebeloppets behöriga användande och återgäldande godkänd säkerhet ställes, och att om boställsinnehafvaren underlåter att inom förelagd tid den löreskrifna byggnadsskyldigheten fullgöra, lånemedlen genast varda hos honom uttagne.
Med anledning häraf hemställer jag, att ifrågavarande lånesumma 7,000 R:dr R:mt ma i propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof såsom extra anslag för en gång å Andra Hufvudtiteln äskas.
I afseende å öfriga utgifter för nästa statsregleringsperiod, såvidt de tillhöra Andra Hufvudtiteln, anser jag det böra förblifva vid de nuvarande anslagen.
Hvad Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern sålunda yttrat och hemställt, täcktes Kongl. Maj:t, uppå StatsRådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkande, i Nåder bifalla, Och skulle Utdrag af Protocollet härom expedieras till Finans-Departementet, för att läggas till grund för Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof.
Ex protocollo TV. Becke/'. 14 Bil.
N:o i lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1839.
Protokoll öfver Utrikes-Departementets Ärende, hållet inför Hans Maj:t Honungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den Oktober i859.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern Friherre De Geer; Hans Excell. Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Frih. Manderström; Statsråden Wallensteen; Gripenstedt; älmqvist; Ehnemark; Hr Grefve Hamilton; Lagerstråle ; Björnstjerna ; Malmsten.
Hans Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes Årendena föredrog frågan otn regleringen af utgifterna under Riks-Statens Tredje
Hufvudtitel för nästa statsregleringsperiod och anmälde i underdånighet med afseende derå: Genom Rikets Ständers vid sistförflutna riksdag till Kongl.
Maj:t.,under den 14 Januari 1858, aflåtna underdåniga skrifvelse bestämdes utgifterna under Riksstatens Tredje Hufvudtitel, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts i detta afseende aflåtna Nådiga Proposition, att under då inträdande statsregleringsperiod utgå på sätt som följer: Departements-Chefen, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena 24,000: —- Departementets Expedition ....
25,500:
Minister-staten Skrifmaterialier och expencer samt extra utgifter . . . . 70,000:
Summa R:dr R:mt 479,200 — med rättighet för Kongl. Maj:t att, på sätt Rikets
Ständer i 5:te punkten uti ofvananförda skrifvelse medgifvit, använda samtliga här ofvan omförmälda anslag, utan hinder af deras fördelning i särskilda utgiftstitlar, eller inskränkning till något visst år, till fyllande af möjligen uppkommande brist å en eller annan sådan titel.
Bil. N.-o i Ull Kongl. Majlis Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket i839. 15
Då under den korta tid af endast 1% år, som Utrikes-Departementet sålunda varit i åtnjutande af det vid sednaste riksmöte beviljade förhöjda anslag till Tredje Hufvudtiteln, någon på längre erfarenhet grundad öfvertygelse om anslagets tillräcklighet icke kunnat vinnas, men det likväl visat sig att behofvet under denna tid af tillgångarna motsvarats, föreslog Stats-Ministern i underdånighet, det Kongl. Maj:t behagade till Rikets näst sammanträdande Ständer göra framställning om uppförande af samma anslag som vid sednaste Riksdag beviljades; så mycket heldre som ingen förändring blifvit i Norska Stor-Thinget föreslagen uti det af konungariket Norrige hittills beviljade anslag, hvilket föreslagits att fortfarande utgå med 50,000 Species, motsvarande efter parikurs 200,000 R:dr Runt, utgörande 5/n:delar af hela det från de begge förenade Rikena till denna Ilufvudtitel beräknade anslag.
Härvid ansåg Herr Stats-Ministern sig böra i underdånighet upplysa, att, ehuru Departementets för år 1858 afslutade och till Kongl.
Kammar-Rätten öfverlemnade räkenskaper för samma år utvisade en behållning uppgående till R:mt R:dr 40,818: 93 öre, denna behållning likväl endast vore skenbar, då, till följd af de utnämningar, som den 16
December 1858 egt rum af Ministrar i Köpenhamn, Berlin, Wien och Haag, ett belopp öfverstigande denna behållning var bestämdt att såsom ekiperings-penningar till dessa Ministrar utgå, ehuru detsamma, till följd deraf att de icke förr än efter 1859 års ingång till ber skickningsorterna ankommit, först under innevarande år utbetalats och i räkenskaperna blifvit uppfördt; hvaremot enligt den kalkyl, sorn öfver innevarande års tillgångar och utgifter blifvit i Departementets Kameral-Afdelning uppgjord, den för sistlidne år uppkomna behållning forde behöfva fullständigt tagas i anspråk till betäckande af innevarande års å Minister-staten utgående, till följd af särskilda förhållanden, betydligare utgifter.
Hvad särskildt beträffade Utrikes-Departcmentets Expedition, hade Hans Excellens Herr Stats-Ministern Friherre Lagerheim uti särskildt, med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof till Rikets Ständer öfverlemnadt Memorial, låtit utarbeta ett förslag till ny och gemensam
Stat för detta Departement, slutande på en summa af 36,000
R:dr jemte ett bidrag,, från Konsulsfonden af 6,500 R:dr, eller tillhopa 42,500 R:dr, hvilket förslag, omfattande en fullständig reorganisation af Departementet, Stats-Ministern Hejr Friherre Lagerheim, på de af honom uti Stats-Råds-Protokollet af den 14 Oktober 1856 anförda skäl, likväl icke ansåg sig för tillfället böra till fastställande anmäla.
— Efter tagen kännedom om innehållet af ifrågavarande förslag, yttrade Rikets Ständer, uti skrifvelsen af den 14 Januari 1858, att, utan att ingå i närmare pröfning af detsamma, de likväl, för sin del, förklarade att, så vida hinder i öfrigt icke mötte, den föreslagna organisationen, äfven under nästa Statsregleringsperiod kunde sättas i verket, samt att för sådant ändamål, den 16 Bil.
Prop. N:o i, om Statsverket i8S9. för Expeditionen beviljade summan 25,500 R:dr ställdes till Kongl Maj:ts disposition, att bland tjenstemanna-personalen, på sätt Kongl. Majit kunde finna mest ändamålsenligt, fördelas.
Då, på grund af det utaf Rikets Ständer sålunda lemnade förklarande, Kongl. Majit egde att, med användande af de anslagna medlen, när så lämpligt pröfvades, genomföra detta organisationsförslag, anmäldes detsamma under den 27 April 1858 till Kongl. Majits
Nådiga gillande, endast med den förändring, som till följd af den utaf Rikets Ständer beslutade nedsättning af 800 Ridr Rimt af det föreslagna beloppet föranleddes; och behagade Kongl. Majit, under ofvan omförmälda dag, att under innevarande statsreglerings-period gilla och fastställa följande stat för Kongl. Utrikes-Departementet: 1 Kabinetts-Sekreterare, Expeditions-Chef 5,500: — 1 Expeditions-Sekreterare och Chef för den Politiska Afdelningen . 4,500: — 1 Expeditions-Sekreterare och Chef för Handels och Konsulat-Afdel ningen 4,500: — 1 Expeditions-Sekreterare och Chef för Kameral-Afdelningen . . 4,500: — 1 Arkivarie 3,500: — 1 Förste Sekreterare 3,500: — 1 Andre Sekreterare 1,800: — 3 Dito Dito å 1,800 5,400: — 1 Andre Sekreterare 1,000: — 2 Dito Dito å 1,000 2,000: — 1 Vaktmästare 600: — 3 Dito å 600 1,800: - l Vaktmästare å 500: — Till Kongl.
Utrikes-Departementet hörande Embets- och tjenstemän: 1 Öfver-Ceremonimästare 2,000: — 1 Skönskrifvare 600: — Summa R:dr R:mt 41,700: — Hvilket belopp utgjordes af: 1:o anslaget, till Departementets Expedition å Tredje Hufvudtiteln R:dr R:mt 25,500: — 2:o <len enligt Kongl. Majits
Nådiga af den 20
April 1858 anslagne aflöning för handels- och konsuls-ärenden inom Departementet, utgående å den gemensamma Konsuls-ibnden . . . 6,500: — 3:o Bidrag från Norska Stats-verkets anslag till Minister-Staten . 9,700: — Summa R:dr R:mt 41,700:
— På grund af hvad sålunda anfördt blifvit, ansåg Herr Stats-Ministern att till Rikets nu sammanträdande Ständer, likasom till de vid sednaste Riksdag församlade - Bil. iV.o / lill tionyl.
Maj:ls Säd.
Prop. iV.-o •/, om Statsverket i859. 17 samlade, hemställan borde göras derom att de för Utrikes-Departementet beviljade anslags-belopp må utan hinder af fördelningen i särskilda utgifts-titlar eller inskränkning till något visst år få användas till att fylla möjligen uppkommande brist å en eller annan sådan titel.
Med Nådigt bifall till hvad sålunda i underdånighet föreslaget och hemsiäldt blifvit, täcktes Kongl. Majit, uppå StatsRådets öfrige Ledamöters underdåniga tillstyrkande, besluta att anslagen till Tredje Hufvudtiteln uti den till Rikets sammanträdande Ständer afiåtande Nådiga Propositionen om StatsVerkets tillstånd och behof, skulle uppföras att oförändrade utgå med ett sammanlagdt. belopp af 479,200 R:dr R:mt årligen; börande i sammanhang härmed, angående dessa anslags af Herr Stats-Ministern nu i underdånighet föreslagna dispositions-sätt, framställning hos Rikets Ständer göras.
In fidem E. van.
Brienen, Hill. lill II.
Prol. 1839 Sj 1860.
I Sand.
I Afd. 2 Haft. 3 STOCKHOLM, typografisk a föreningens boktryckeri, 1859.
Bil. NI 2 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. NI 1, om Statsverket 1859. 1 Alik. till Exp-Utsk. den 1 Nov. 1809, kl. 1 e. m.
Utdrag af Protokollet öfver fjundtför svars-Ärenden, hållet inför Hans Jfdj:t Konungen i Stats• 11 tule t på Stockholms Slott flen Ml Oktober 1S39.
N ärvarande: Hans Excellens.
Herr Justitie-Stats-Ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes-Ärendena, Friherre Manderström, Stats-Räden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Chefen för Landtförsvars-Departemcntet, Stats-Raclet Björnstjerna föredrog i underdånighet de frågor, sorn vid förslag till reglering af utgifterna under RiksStatens 4:de Hufvudtifel för nästa statsreglerings-period nu i ett sammanhang borde tagas i öfvervägande och deribland följande till Kongl. Majit inkomna underdäniga framställningar, nemligen: l:o De af Krigs-Collegii särskilda Afdelningar afgilha förslag och betänkanden i afseende ä anslag, hvilka anses för Landtförsvarets behof i allmänhet vara erforderliga; 2:o General-Fält-Tygmästarens framställning om anskaffning af Fält-batterier ined relflade kanoner; 3:o Chefens för Ingeniör-Corpsen förslag å inedels-behof till fortsättande af fästningsbyggnaderna; Bilt. till 11.
Brot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 3 Haft. I 2 Bil.
M 2 till Kongl. May.ts Nåd. Prog). M 1, om Statsverket 1859.
General staben. 4:o Samina Chefs framställning om behofvet af tillökadt öfver- och underbefäl vid nämnda Corps; 5:o Samma Chefs hemställan om uppsättning af ytterligare Sappör-trupper, in. m.; 6:o Chefens för Topografiska Corpsen förslag om anställande af Underofficerare på Stat vid Corpsen, m. m.; 7:o Chefens för Konungens värfvade Huss ar-regemente framställning om lönförhöjning för åtskilliga löntagare vid Regementet, m. m.; 8:o Militär-Befälhafvarens på Gottland framställning angående försvars-anstalterna på Gottland; om tillökning af befäl för National-Beväringen, m. m.; ^ 9:o Sekund-Chefens för Lif-Regementets Hussar-corps framställning, rörande behof af ridhus med flera byggnader för Corpsen; 10:o Direktionens öfver Arméens Pensions-kassa Betänkande, i anledning af ifrågasatt förslag till fullständigt ordnande af pensionsväsendet för Arméen; 11 :o Uandshöfdingens i Calmar län skrifvelse, med Domkyrko-Rädets i Calmar ansökning om fortfarande stats-anslag för den Domkyrkan åliggande ärliga ersätning till Krigs-Collegii Fortifikations-Afdelning för upplåtna delar af förra fästningsjorden.
Och afgaf Departements-Chefen derefter här nedan intagna skriftligen författade anförande: »Pligtig att inför Eders Kongl.
Majit i underdånighet framställa allt hvad som tillhör ett fullständigt ordnande af försvarsverket till lands, nödgas jag likväl i första rummet taga i betraktande de tillgångar, som kunna vara att härför påräkna, och, då dessa icke medgifva fyllandet af alla behof, inskränka mina förslag till endast sådana åtgärder, hvilka antingen afse fullföljande af redan påbörjade anstalter för försvarsverkets förbättring, eller ock af omständigheterna nu påkallas, och tilllika äro af beskaffenhet att icke kunna åsidosättas, utan att verkningarna af ett sådant uppskof skulle för framtiden kunna medföra de betänkligaste följder.
Svenska arméen har under den längre tid, dess uppträdande till fäderneslandets försvar ej varit påfordradt, först innevarande år fått i sina leder upptaga det manskap, som är beräknadt till dess förstärkning i krigstid.
Den utsträckta vapenöfning, Beväringsmanskapet till följd af Rikets sednast församlade Ständers beslut undergått, har medgifvit detsammas användande i förening med stam-trupperna, och en början har derigenom blifvit gjord att till hvarannan sluta de delar af arméen, hvilkas närmare förening skall utgöra Svenska härens styrka.
Den vidare utveckling bevärings-inrättningen bör erhålla, sättet derför och användandet af Beväringsmanskapet, täcktes Eders Kongl.
Majit tillåta mig att framdeles få föreslå för beredande af särskild framställning härom till Rikets Ständer.
För det närvarande utbeder jag mig således att blott fä anmäla de frågor, hvilka, enligt hvad jag redan antydt, nu torde böra komma under Nådig pröfning.
Ibland de frågor, som af Eders Kongl. Majit vid förra Riksdagen till Rikets Ständers pröfning framställdes, förekom äfven förslaget om fullständig organisation af Svenska General-Staben.
Ehuru detta förslag icke blef af Rikets Ständer antaget, hyser jag likväl öfvertygelsen, att de lnifvudgrunder, hvarpå detsamma hvilade, förr eller sednare skola erkännas såsom riktiga och ändamålsenliga.
Om således, oaktadt angelägenheten för försvaret att hafva General-Staben på ett fullt tillfredsställande sätt ordnad, jag nu afstår från anhållan om förnyad framställning i ämnet, omfattande General-Stabens fullständiga organisation, sker sådant endast af det skäl, att Statens tillgångar icke torde detta medgifva.
— För att emellertid så mycket Bil. M 2 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M 1, om
Statsverket 1859. 3 sorn möjligt underlätta organisationsplanens framtida utförande, så att verkställigheten deraf icke vidare ma fördröjas, då tillgångar dertill kunna beredas, hemställer jag i underdånighet, att nu mätte hos Rikets Ständer begäras de anslag, hvilka äro nödvändiga för vidtagandet af åtgärder till General-Stabs-officerares bildande.
Deribland intager ordnandet af undervisningen, så väl den theoretiska som den praktiska, främsta rummet; hvadan jag i underdånighet anhåller, det Eders Kongl.
Majit täcktes föreslå Rikets Ständer att för detta ändamål bevilja följande anslag, nemligen: till arfvoden åt Lärare i General-Stabs-ämnen R:dr 2,000: — till Fältöfningar » 1,500: — till Resestipendier » 3,000: — tillhopa R:dr 6,500:
— Aflöningen för Landtförsvars-Departementets Kommando-Expedition bevilja- Landtförsmrsdes väl vid förra Riksdagen i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Eders Kongl. Departementets Maj.ts derom hos Rikets Ständer gjorda förslag; men de vid denna Expedition an- Kommando ställde Officerare, hvilka hafva tjenstgöringsskyldighet under hela äret, äro dock 'Ll)ec> l0n' till större delen med de anslagna arfvodena af i allmänhet 750
R.dr svagt aflönade samt betydligt ringare än Officerare, som kommenderas till tjenstgöring emot åtnjutande af dagtraktamente enligt Rese-reglementet; och, särdeles med afseende ä de liera kostnader, som med deras tjensteäliggandcn äro i vissa fall förenade, såsom t. ex. att under kommendering vid ölningsläger vara försedda med häst, anskaffa sadelmundering, verkställa resor till och ifrån möten m. m., hemställer jag alltså i underdånighet, att ett anslag af 1,500 R:dr mätte begäras till uppförande på Expeditionens Stat, för att efter Departements-Chefens disposition användas till gratifikationer ät förenämnda Officerare, såsom bidrag till bestridande af ofvanberörda, för mänga af dem ganska betungande utgifter.
Med afseende å angelägenheten af det militära Charte-verkets skyndsammare Topografiska fullbordan och i anledning af anmäld brist på härför erforderlig arbetspersonal, ej Corpsen. mindre pä Topografiska Corpsens egen Stat, än äfven från arméen^ har Eders Kongl. Majit, uppå Corps-Chefens hemställan, för att bereda nödig fortgång ät Corpsens arbeten, hvilka i följd af de vid, förra Riksdagen ökade anslag mäst utsträckas utöfver hvad förut egt rum, under den 2 Februari 1858 i Nåder tillåtit, att vid Corpsen finge tillsvidare och pä förordnande antagas högst 8 Under-officerare att vid dessa arbeten biträda, med arfvoden af 500 R:dr årligen, hvartill dä anvisades, tvä lediga Löjtnants-löner vid Corpsen, samt den öfriga utgiften att utgå från anslaget till Corpsens arbeten; och då lämpligheten och nyttan af Under-officerares anställning vid denna Corps nu under mer än ett års tid hunnit tillräckligt pröfvas, tillstyrker jag, i enlighet med Corps-Chefens derom gjorda hemställan, att framställning till Rikets Ständer mätte göras om 8 Under-officerares uppförande pä Corpsens Stat, hvar och en med 500 R:drs lön, samt att, då deras användbarhet och skicklighet ökas ju längre de vid Corpsen qvarstå, och det således ar lör arbetet af största vigt, att de hafva en framtida utsigt å bättre vilkor, hvarigenom de vid Corpsen qvarhällas, bemälde Under-ofiicerare mätte berättigas till löntörhöjning med 250 R:dr efter 5 års med godt vitsord förrättad tjenstgöring, och ytterligare 250 R:dr efter vidare 5 års lika beskaffad tjenstgöring vid Corpsen, sä att en sådan Under-officer efter tio års tjenstgöring må kunna påräkna i aflöning 1,000 R:dr.— Jag anser, att dessa endast efter viss tjenstetid ifrågakommande löntörhöjningar, hvilkas årliga belopp, såsom af särskilda omständigheter beroende, icke kunna på förhand bestämmas, lämpligen kunna utgå frän anslaget för Corpsens arbeten, hvil - 4 Bil. HM 2 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. HM 1, om Statsverket 1859. kas befrämjande derigenom åsyftas; och skulle, med sådant medgifvande, Topografiska Corpsens anslag icke behöfva förhöjas med annat än 8 Under-officers-löner å 500 R:dr. elier med sammanlagdt 4,000 R:dr.
Men om, på sätt Chefen för Topografiska Corpsen äfven föreslagit, och hvilket jag i underdånighet tillstyrker, nuvarande Renritaren ä Corpsens Stat, Carl Akrell, hvilken enligt företedt läkarebetyg är och sannolikt för framtiden förblifver till tjenstgöring oförmögen, öfverflyttas pä allmänna Indragningsstaten, med rättighet att för sin återstående lifstid derifrån åtnjuta en] årlig pension, motsvarande den aflöning af 800 R:dr, han för närvarande å Corpsens
Stat innehar, blefve detta belopp för den nya regleringen disponibelt, alldenstund, efter Under-officerares anställande vid Corpsen, Rcnritarebefattningen såsom obehöflig kan indragas.
Härigenom nedsättes behofvet af nytt lön-anslag för Under-officerarne till 3,200 R:dr.
— Hvad vidare angår den af CorpsChefen föreslagna beklädnadshjelp af 150
R:dr årligen ät hvar och en af dessa Under-officerare, hvilken jag anser mig äfven böra förorda, anhåller jag i underdånighet, att medel härtill måtte få beräknas vid regleringen af anslaget för »Försvarsverket i allmänhet eller Krigs-Collegii Afdelningar», dit en sä beskaffad utgift rätteligen hörer.
— För öfrigt finner jag hinder icke möta deremot, att, vid slutliga fastställandet af Topografiska Corpsens Stat, den å Staten uppförda aflöning för en Professor må, pä sätt Corps-Chefen hemställt och likasom den öfriga aflö ningen för Corpsens personal, fördelas i egentlig lön och tjenstgöringspenningar.
Konungens Af Chefen för Konungens värfvade (f. d. Kronprinsens) Hussar-regemente rärfmde (f. d. har blifvit ifrågasatt förhöjning uti en del löntagares å detta Regementes Stat vid Hussas^Rei ^rra Riksdagen bestämda aflöning.
Jag anhåller att i anledning häraf fä i underdånighet erinra, att sedan Eders Kongl. Majit, i betraktande af de vid Regementet förut varande lönernas betydligt ringare belopp än vid öfriga Garnisons-regementen, funnit aflöningen vid ifrågavarande
Regemente i allmänhet äfven kunna bestämmas något lägre, sä yttrade Rikets Ständer, att, enär lefnadskostnaden i Skåne och särdeles i Malmö, der största delen af Regementet finnes förlagd, syntes vara i det närmaste jemförlig med den i hufvudstaden, samt
Officerarnes förflyttning emellan de olika garnisons-orterna otvifvelaktigt mäste ådraga dem ökade utgifter, billigheten fordrade, att Subaltern-officerarne och deras vederlikar finge tillgodonjuta enahanda lönförmåner, som för motsvarande grader vid öfriga Garnisons-regementen blifvit beviljade, i öfverensstämmelse hvarmed ock aflöningen för nämnde löntagare förhöjdes, dä deremot den lägre aflöningen fastställdes för Regements-Qvartermästaren, Sqvadrons-Cheferne, Fanjunkarne, Sergeanterne, Regements- och SqvadronsHästläkarne, Regements- och Sqvadrons-Trumpetarne samt Corporalerne.
— Dä, efter hvad Regemcnts-Chefen nu upplyst, särdeles Under-befälets ställning, oaktadt den vid förra Riksdagen beviljade lönförbättring, vore bekymmersam, samt de skäl, Rikets Ständer anfört för sin åtgärd att bestämma Regementets Subaltern-officerares m. fl. aflöning lika med den vid andra Garnisons-regementen, äro fullt tillämpliga pä Under-befälet med vederlikar, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit täcktes å Regements-Chefens framställning fästa det afseende, att nu hos Rikets Ständer måtte begäras löntillökning, utöfver den vid förra Riksdagen beviljade, för följande af personalen vid Konungens värfvade Hussar-Regemente och till nedanstående belopp, nemligen: för Regements-Hästläkaren Ridr 175: — » Regements-Trumpetaren » 200: — » 6 Fanjunkare å 200 R:dr » 1.200: — Transport 1,575: — Bil.
M 2 till Kongl.
Prop. M 1, om Statsverket 1859. 5 för 6 Förste Sergeanter ä 125 R:dr » 18 Andre Sergeanter a 125 R:dr Transport 1.575:
R:dr '750: » 2.250: » 600: » 600: » 288: » 540: » 6 Sqvadrons-Hästläkare å 100 R:dr . » 6 Sqvadrons-Trumpetare ä 100 R:dr » 6 Distinktions-Corporaler a 48 R:dr. » 18 Corporaler å 30 R:dr tillhopa R:dr 6,603: hvarigenom denna personal, till sin aflöning försättes i likhet med vederlikar vid öfriga Garnisons-regementen.
Den af Chefen för Ingeniör-Corpsen föreslagna tillökning i antalet af Officers- och Under-officers-beställningar vid Corpsen, jemte aflöningsförhöjning för det vid nuvarande Sappör-Compagnie anställda befäl m. fl., anser jag mig för det närvarande icke kunna tillstyrka.
Deremot kan jag icke underlåta att framhålla nödvändigheten om Sappör-truppens tillökning.
Om uppsättning af de enligt plan ännu återstående andra och tredje Sap- Sappör-tn pör-Compagnierna väcktes redan fråga uti Chefens för Ingeniör-Corpsen är 1856 Peri ämnet gjorda framställning; men Eders Kongl. Maj:t fann likväl de mänga vid förra Riksdagen ifrågasatta andra angelägna föremål, som erfordrade anslag, lägga hinder i vägen att dä föreslå Rikets Ständer beviljandet af de härtill nödiga medlen.
Då emellertid en armées företag i krig väsendtligen äro beroende af det skick, hvaruti Ingeniör-väsendet sig befinner, och i första rummet af den del deraf, som utgöres af krigsbryggor, men hvad i detta hänseende hittills kunnat här åstadkommas, är så otillräckligt att dermed föga kan uträttas, har Chefen för IngeniörCorpsen ansett sig böra ånyo fästa uppmärksamheten pä behofvet af den primitiva planens utförande, om icke på en gäng, så åtminstone efterhand.