Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adelns Prot, Vt liw d, g October. 1823. rr 53 Adelns tillägg till dess beslut rörande 5:te Puncten af Stats- och BancoUtskottens Betänkande N:o 56 ; men som PresteStåndet under den 27 sisti.
Sept. härom redan fattat sitt beslut kunde berörde inbjudning af Ståndet icke antagas. S. D. Instämde] Ståndet i Höglo!!. Ridd. och Adelns tillägg till beslutet rörande Civile Ämbets- och Tjenstemäns rätt, att vid 65 års ålder taga afsked , med bibehållande af deras löneförmåner oafkortade, i följd af hvilket tillägg de afskedstagande Ämbets- och Tjenstemännens Löner borde såsom Pensioner å allmänna IndragningsStaten uppföras.
S. D. Sedan Stats - och BancoUtskolten, efter anmälan af Fullmägtige öfver Bancoooh RiksgäldsVerken, genom nu inkommit Memorial tillkännagifvit, att Förste ExpeditionsSecreteraren Richert förklarat sig ic! e böra emottaga den kallelse han erhållit, att JnslitiaeOmbudsmansÄmbetet tillträda; beslöt Ståndet för sin del, att lika med Höglofl.
Ptidderskapet och Adeln, samt Vällofl.
BorgareStåndet, nästkommande Tisdag den 7 dennes utvälja de Electorer, som jemte Electorerne från de öfrige RiksStånden böra utse en annan Riksens Stan.
Bihang till R. S. Fröt. 9:de Sami. 67 1054 Fröt. fJtär. ä. 3 October. 1323, ders Justitieombudsman och dess Suppleant. S. D.
Ständer i dess Förstärkta Statsutskott redan den 24 sistl.
Julii afgjort: i;o Att Capitationsafgiften ej erlägges för än efter fyllda 17 år och upphörer vid fyllda 60 år för alla som icke af egendom, tjenst eller rörelse kan ega en inkomst af 50 R:dr, eller icke efter 2:dra Artikeln utgöra Bevillning af Lön, egendom eller rörelse ; 2:0 Att Fullnadsafgiften eller ersättningen för LandtTullarne må försvinna. 3:0
Att all Bevillning för bruk och nyttjande af vissa öfverflödsvaror må upphöra j beslöt PresteStåndet, det borde Riksens Ständer i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anmäla så väl detta förhållande, som i anledning häraf, lika underdånigt anhålla , det täcktes Kongl.
Maj:t till samtlige Dess Befallningshafvande i Nåder låta utfärda en Skrifvelse härom, med förständigande, att detta Riksens Ständers beslut, må genast inom hvarje
Län blifva allmängjordt till upplysning och rättelse vid förestående Mantalsskvifningar, heldst den Prtff..
Utdr: d. 3 October. 1825. 1055 nya BevillningsFörordningen , som för år 1824 kommer att blifva gällande ej hinner till Mantalsskrifningen blifva känd, och mycken tidsspillan för Förrättningsmännen, samt mycken oreda och envishet för de skattskyldige härigenom unvikes.
Och skulle de Respective MedStånden vödsamt och vänligen inbjudas, att härutinnan med PresteStåndet sig förena; äfvensom Expeditionsl/tskottet, i händelse af Ständernas sammanstämmande beslut, skulle anmodas att uppsätta och till justering aflemna förslag till ifrågavarande underdåniga skrifvelse.
S. D. Stats - och BancoUttkottens Betänkande M:o 57 med. anmälan om de af RiksStånden fattade särskildta beslut, i anledning af Utskottens hemställan rörande Rikets Penningevisende och de dermed gemenskap egande ämnen , tillika med förslag till sammanjemnkning af de dervid förekommande skiljaktigheter, föredrogs nu å nyo; hvarvid BorgareStåndet, som fann någon åtgärd vid lista, 2:dra , 5:te, 6.te, 7:de, cpde, loide, i2;te, i5:de, i6:de, i^ide, 2o:de och 25:te Puncterne icke af Ståndet erfordras samt uppsköt allt 1056 Fröt.
Utdr. d. 3 October. 1825. vidare yttrande öfver litte Puncten intill dess Hederv.
BondeStåndet i den delen sig utlåtit, för öfrigt stadnade uti följande beslut:
Qldra Puncten:
Ståndet som förklarat denna punct, förblifver vid sitt beslut, men godkänner den förändrade redactionen , sorn Utskotten, i följd df de öfrige RiksStåndens beslut föreslagit. 3:dje PunctenSom , enligt ankommet ProtocollsUtdrag, Högv.
PresteStåndet nu mera fogat sig till Höglofl.
BondeStåndets beslut, och saken såmedelst blifvit afgjord, finnér BorgareStåndet sig i nödvändighet att låta dervid bero. 8:de Puncten; D?n förändrade redactionen gillas. 13:de Puncten:
Ståndet förblifver vid sitt förr fattade beslut och godkänner den fö» reslagne VoteringsPropositionen, 14:de Puncten:
Under förblifvande vid sitt beslut, godkänner Ståndet den redaction Utskotten i följd af MedStåndens beslut tillstyrkt.
Frit, Utdr. d. 3 October. 1823. 1057 J8-de
Pune ten : den förändrade redactio nen gillades» ig'de Puncten:
Ståndet förblifver vid sitt beslut och godkänner Voteringspropositionen. 21 ista och 22idra Puncterne : den förän drade redactionen antages.
C3'eije och 27:dc Puncterne:
Ståndet an tager såsom sitt beslut hvad Contrapropositionen i Betänkandet vid desse Functer innehåller, samt gillar i öfrigt hvad Utskotten angående det reglementariska och om fördelningar af Fastighetslånen hemställt. z6:te Runcten :
Den förändrade Redactio nen godkännes.
Återremitterades StatsUtskottets Betänkande N:o 477, angående GeneralÄssi* stanceContoiret.
S. D. Wid förnyad föredragning för Statsutskottets Memorial N:o 492 angående RiksStåndens olika beslut i frågan om årligt arfvode för ÖfverDirecteuren Schwartz, gillade BorgareStåndet hvad Utskottet i samma Memorial sig ntlåtit. it)53 Pfot. Vtdr. <?. 3 October. 1323.
S. D. DS nu S nyo föredrogs Stats- och Ekonomiutskottens Memorial N:oi anledning af återremiss å Betänkandet N:o 570 i frågan om biträde af StatsWerkets till Måssodlingar i Skaraborgs Län , lät BorgareStåndet vid nämnde, af de öfriga RiksStånden bifallne, Betänkande bero.
Eetänkanden föredrogos å nyo och biföllos.
StatsUtskottets : N:o 47^ otn Revision af Manufactur-Dis* cont-Fondens Förvaltning och Räkenskaper för år 1822.
N:o 478 i fråga om KronoUtskyldernas debiterande och qvittering m. m, N:o om begrafningshjelp efter Capitainen Sabelfeldt.
N:o 489 i fråga om nedsättning uti arrendet för betesmarken Rebbelberga Broar.
N:o 49° i väckte frågor om Passevolanceafgiftens upphörande eller nedsättning, Trot. XJtdr, d. 3 Öctober. iö23- 1059 Stats, och EkonomiUtskottens:
N:o 495 i väckt fråga om utgörandet af Stora Barnhuset i Stockholm anslagne Kronotionde.
N:o 496 i anledning af motioner om indeldta Cavalleriets samt RoteBåtsmännens beklädnad , equipering m. m.
N:o 187 i anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o 9 i fråga om frihet till Väder-mjöl-qvarnars uppbyggande samt om anläggande af Tull-mjöl-qvarnar i allmänhet.
S. D. Sedan Ståndet nu ifrån Stats - och BancoUtskotten fått underrättelse, att Förste ExpeditionsSecreteraren Richert förklarat sig icke böra emottaga den kallelse han erhållit att JustitiaeOmbudsmansÄmbetet tillträda, beslöt Ståndet, för sin del, att Tisdagen den 7 dennes utse de Electorer, som, jemte Etectorerne från de öfrige RiksStånden böra välja en annan Riksens Ständers JustiHasOmbudsman och dess efterträdare ; uti hvilket beslut respective MedStåmien skulle inbjudas att sig förena. lofio Fröt.
Utdr. d. 3 October. 1823.
ConstitutionsUlskottets ankomne nedannämnde Memorialer, innefattande förslag till förändringar i Grundlagaine, föredrogos och godkändes till den i 56 §.
RegeringsFormen föreskrifne behandling nästa Riksdag, nemi.
N:o 53 rörande 19 och 22 §. §.
N:o 54 och 55 angående 13 f. Riksdagsordningen.
N;o 56 beträffande 56 §.
RegeringsFormen och de flere ställen i Grundlagarna , hvarest förekommer att omröstning i Utskottet skall ske icke Ståndvii. N:o 57 rörande 2 §.
Tryckfrihetsordningen.
S. D. Föredrogs Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets den 30 nästlidne Sept. på bordet lagde ytterligare Utlåtandet N:o 187, i fråga om utvidgad frihet lill Vädermjöl-qvarnars uppbyggande, med rättighet, att derå mala för tull, samt upphörande af den omgång, som efter nu gällande För fatt - Prof.
Vtdr• rf. 3 October. 1823.
1061 fattningar erfordras för vinnande af tillstånd till anläggning af mjölqvarnar i allmänhet; och godkändes Utskotiets åtgärd, med undantag af förslaget om förbud mot Väderqvarnars uppförande närmare allmän väg, än ;50 alnar, heldst Ståndet ansåg platsens bestämmande böra i hvarje särskildt fall bero på vederbörlig pröfning.
S. D. Efter föredragning af StatsUtskottets den 50 nästl.
Sept. ytterligare på bordet lagde Utlåtande N:o 494 öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Bteänkande JSI:o 345, angående de för beklädnaden vid Nerike^ Regemente anslagne hemmansräntor , blef Utskottets åtgärd af BondeStån det godkänd. » S. D. I anledning af Stats- och BancoUtskottens nästl. gårdag aflåtne Memorial N:o498, med underrättelse deremot att Förste ExpeditionsSecreteraren J. G.
Rickert förklarat sig icke böra emottaga den kallelse, af den 17 sistl.
Sept. han af Riksens Ständers Fullmägtige öfver Banco- och Ri!<sgäldsContoiret erhållit, att JustitisOmbudsmansÄmbetet tillträda, fann BcmdeStåndet lika med Höglofl.
Ridderskapet och Adeln sajnt Vällofl.
BorgareStåndet för godt besluta, att å nästa Tisdag, den 7 dennes, ut Bihang till R. 3, Prof. 9:de S<unl, 67* io6s Pro t.
Utär. d. 3 October. 1O23. välja 12 Electorer och 4 Suppleanter lill utseende af en annan Riksens Ständers JustitiasOmbudsman och dess efterträdare. S. D. Föredrogs Stats- och BancoUtskottens Betänkande N:o 57, med anmälan om de af RiksStånden fattade beslut, i anledning af Utskottens hemställanden rörande Rikets Penningeväsende och de dermed gemenskap egande ämnen, tillika med förslag till. sammanjemnkning af de dervid förekommande skiljaktigheter; och stadnade BondeStåndet i följande beslut; irsta, 4;de, 6;te, 7:de, grde, I2:te, i5:de, lörde, i7:de, 2o:de och 25:te Puncterne, såsom dess af samtlige RiksStånden och dess af srne Stånd godkände, måste alltså tjena till behörig efterrättelse utan behof af vidare åtgärd.
Andra Puncten rörande inköp af myntbara metaller antogs sådan Utskotten nu mera den föreslaget.
Tredje Puncten fordrar nu mera ingen votering i förstärkta Utskottet, sedan Högv.
PresteStåndet, enligt ProtocollsUtdrag den £7 sistl.
Sept. biträdt Högloil.
Ridderskapet och Adelns samt BondeStåndets beslut, i följd hvaraf pluraliteten är gifven.
Vt/it. d. 3 October. 1823^ IC63 Då öfrige R.espective RiksStånden föreskrifva, hvad Femte Puncten vidkommer, att pä StatsVerkets skuld till Banken årligen bör inbetalas 150,000 R:dr Banco, måste äfven BondeStåndet dervid låta bero, hvarjemte Ståndet nu förenar sig med Högv.
BorgareStåndet derom, att berörde inbetalning bör öfverlemnas till RiksgäldsContoiret, för att lika med öfverskottet af Bankens vinstmedel disponeras; vid hvilken beskaffenhet BondeStåndet ej linner skäligt, att antaga Höglofl.
Ridderskapet och Adelns inbjudning, hvad denna punct angår, sedan ifrågastälde 150,000 R:dr icke komma att till någon del för Silfver-köp användas.
Den i Åttonde
Puncten föreslagne förändrade redaction gillades.
Med förbehåll af gillad pröfning, i anseende till reglementariska föreskrifter, corn framdeles komma till öfverläggning, godkändes hvad Utskotten, rörande Tionde Puncten föreslagit, under åberopande af det beslut BondeStåndet vid Femte Puncten fattat.
I afseende på Elfte Puncten , rörande HilcsgäldsContoirets berättigande, att upptaga Lån emot StatsObligationer, fann io64 Vrot Utdr. d. 3 Ootoher. 1823.
BondeStåndet skäligt biträda Höglofl Ridd. och Adelns samt Högv.
PresteStåndets beslut, i anledning hvaraf upplåningar ske emot tre proCents ränta och obligationernes inlösande till anfordran.
Vid Utskottens framställning i Trettonde Puncten lät BondeStåndet bero, utom hvad föreslagne voteringspropositionen angår, hvilken väl godkändes i afseende på Ja propositionen men contrapropositionen bör i BondeStåndets tanka förtydligas sålunda Vinner Nej Kommer det representativa myntet att utöfver de 50 millionerna ökas genom sedelutgifning, ej mindre emot inlemnad valuta i Guld och Silfver än medelst Lån å LAneBänkeris
Capitaler samt å exportabla efFecter, utan någon beräkning, grundad
Dä föregående års utlåningar; och inbjuder BondeStåndet vördsamt och vänligen sine respective MedStänder, att uti denna rättelse instämma.
Redactionen af Fjortonde puncten, såsom enlig med Ståndets förra beslut, antogs.
Utdr: d. 3 October. 1545. 1065 Den förändrade uppställningen af
A« dertonde puncten gillades.
Nittonde fordrar för närvarande ingen annan handläggning å Ståndets sida, än att godkänna den föreslagna voteringspropositionen, hvilken af Ståndet gillades.
De Redactionsförändringar, sorn förekomma i Tjuguandra och 1 jngutredje punciiérna anses af BondeStåndet lempligast kunna sammanjemnka de särskildta i vissa delar olika beslut; hvadan berörde förändringar godkändes; dock med uteslutande af Orden: ”507/1 öfverstiga den enskildta förmågan.”
Under ytterligare förbehåll att i re. glementariska hänseenden framdeles få besluta, antogs hvad Utskotten till sammanjernnkning af Tjugufjerde och Tjugufemte puncterne, rörande fastighetslån med hvad dermed står i sammanhang föreslagit; och som enligt nu ankommen underrättelse VälloH.
BorgareStåndet biträdt Högv.
PresteStåndets beslut, i följd hvaraf 1,200,000 R:dr Banco TransportSedlar komma att, fördelade på 5 år, tilläggas de förut bestämde tillgångar för nya fastighetslån, med de tillägg förstnämnde
Stånd dervid fästat, så förfaller nu mera behofvet af den io66 Trot.
Utdr. d. 3 October. 1323. föreslagne voteringen i sammansatta förstärkta Utskotten, heldst BondeStåndet i det. ta ämne jemnväl med Högv.
PresteStåndet instämmer.
I Tj agus jette pnncten förekommer en Redactionsförändring , den BondeStåndet biföll.
Ehuru Utskotten icke för närvarande ansett någon åtgärd böra ega rum vid BondeStåndets- beslut att alla i omlopp varande BancoSedlar skola inom Fem år indragas, och i deras ställe nya utgifvas, hvilkas högsta numeraira värde ej får öfverstiga 1,000 R:dr, och hvilka bestämmas efter gifna Serier och nummertal, väntar likväl BondeStåndet, att vederbörlig uppmäiksamhet derå lemnäs i det särskildta Utlåtande BankoUtskottet öfver nämnde fråga kommer att afgifva.
Den 4 October 182,3. från Högl.
Ridder skap et och Adeln. S. D. e. m.
Vid förnyad föredragning af följande Constitutions Utskottets den 24 sistl.
September allåtne samt den 3 dennes e. m. på bordet lagde Memorial.
Trot. XJtdr, d. 3 October 1323. 106j N:o 53.
Angående förslag till någre smärre ändringar och tillägg i 19 och 22 JT. §.
Angående förslag till ändring 1 13 Jf.
Riksdagsordningen, med afseende å Universiteternes Representations rätt.
Angående förslag till ändring 1 3 §.
Riksdagsordningen för bestämmandet af Universiteten Representanters valbarhet.
Rörande någre mindre Grundlagsändringar, föranledde af det inom Utskotten införde omröstningssätt.
Angående förslag till ändring i 4 Mom. 2 §.
Tryckfrihetsförordningen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att ConstitutionsUtskottets berörde förslag, till den behandling 56 §.
Regeringsformen föreskrifver, godkänna. S. D.
Vid förnyad föredragning af StåtsUtskottets den 2 dennes under N:o 506 afgifne samt den 3 derpå följde e. m. på bordet lagde Utlåtande, angående den summa, som för Stats och Riksgälds Verkens behof erFordras, att genom Allmänna Bevillningen utgöras; fann Ridderskapet och ioSQ Prot, Utdr. d. 4 Öctober. 1823.
Adeln, att samma Utlåtande borde till Bevillningsutskottet öfverlemnas. S. D, Föredrogos och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 5 dennes, e. m. på bordet lagde Utlåtand n:
Från StatsUtskottet: af den 20 sistlidne September N o 500. £ fråga em hvad Cassenrerne vid R ksgälds Contoirets Credit-Sedel-Yerk, såsom missräkningsersättning tillkomma bör, af den 24 sistlidne September.
N:o 509 I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i frågan om ersättning för förlorade ängar, m. m., vid Gränslinien emot Ryssland.
Från Stats- samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottens : af den 20 sisth September.
N:o 5x0.
Om skattläggnings methoden af Såg- och Mjölqvarnar.
Vtdr. <?. 4 0 c toler. 1823.’ 10S9 S. D. e. m.
Vid förnyad föredragning af Beviilr.ingsUtskottets, den 26 sisi.
September, under N:o 45, afgifne, samt den 3 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande lindring i Bevillningen för brandskadade i Madäng» By, af Vartafta Härad och Skaraborgs Län; fann Ridderskapet och Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit, af Ridderskapet och Adeln, bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande bordo läggas till handlingarne. S. D. e. m.
Vid förnyad föredragning af Förstärkta StatsUtskottets den, 29 sisllidne September, afgifne, samt den 3 dennes e. m. på bordet lagde Memorial:
Nto 503.
Angående Löntillökning för Secreteraren och Cancellisten vid Öfverlntendents Ämbetet.
N:o 504.
Angående understöd af Staten till någre inqvarteringsskyldige städer.
Angående pension för framlidne RiksRådet Grefve Liljencrantz^ dotter, Friherrinnan Tornerhjelm, fann Ridderskapet och Adeln, att berörde irenne Memotiel borde iill StatsUtskottet öfverlemnas.
Bihang till R. S. Prof. <f‘,de Sami. CQ trot.
Utdr, d. 4 Qctober. iJ5*s* S. D. e. m.
Då nn ånyo föredrogol förstärkta StatsUtskottets den 29 sistl.
September aflätne samt den 3 dennes på bordet lagde Memorial: N:o 501.
Angående sättet för kostnadersies bestridande till Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens förmälning och verkstälda utrikes resa.
Angående värderingsgrnnden till Bevillnings utgörande af brandförsakrada hus i Städerna samt om den ef Städerne utgående Salu Accisen; fann Ridderskapet och Adeln, att berörde svanne Memorial borde till BevillningsUtskottet öfverlemna:.
Från Högv. Prutt Ståndet, S.
D. f. m. Wid förnyad föredragning bifölls Stads- Lag- samt EkonomiUtskottens Betänkande N:o 497 angående en friare disposition af Ekeskogarne i Riket. S„ D. f. m.
Återremitterades, i anledning af gjorde anmärkningar, LagUtskottets Betänkande N:o 186, i anledning af väckte Motioner, •m Bankens säkerhet genom inteckning i Fröt.
VtJt.
(h 4 Octobee. 1823; jcyt fast egendom, om ändring af 17 Cap. g §.
HandelsBalken och inrättande af FormyndaréKammare samt om en förändrad HypotheksLag m. m. S. D. f, m.
Föredrogos och godkändes, till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
ConstitutionsUtskottets Memorial N:o 53 med föreslående af några tmärrs ändringar och tillägg i 19 och 22 §♦ §.
Nio 54 med förslag till ändring i 13 ^ Riksdagsordningen, med afseende å Universitetens representationsrätt.
S N:o 55 med förslag till en ändring i 13 §.
1 Riksdagsordningen, för bestämmande af Uni ! versitetena representanters valbarhet. ■ N:o 56 rörande några mindre Grundlagsändringar, föranledde af det inom Utskotten i införde omröstningssätt.
• N:o 57 med förslag till ändring i 4 Mom. 2 §.
I S. D. e. m.
Lades till bandlingarne BevilloiogsUtskottets Ytterligare Utlåtande N:o 43, 107a Prot.
Utdr. d. 4 October. 1Ö23. rörande lindring i Bevillningen för Brand$kadade i Madängs by. S. D. Wid föredragning af LagUtskottets förnyade Utlåtanden; N;o 186 Lift.
A. rörande ändring uti 12 §. af Kongl.
Förordningen den 13 Julii 1818 angående Inteckning i fast egendom.
N:o 186 Litt D. angående föreslagen ändring uti Författningen cm Inteckningar i jord och fast egendom å Landet.
N:o 186 Litt.
E. om yrkad ändring i 23 §. och upphäfvande at 25 §. i Kongl.
Förordningen den 13 Julii 181 b, odi Inteckning uti fast egendom.
EkönomiUtskoftets K:o 187, i LÄga om utvidgad frihet till Väder-Mjöl-Quarnars uppbyggande, med rättighet att derå mala för Tull, ro. nr., fann Prestestfmdet, sorn ej ansåg skäligt frånträda sine förut i dessa ämnen fattade beslut, att b^iörde
Utlatanden endast borde läggas tili handlingar ne.
Pro t. XJtdr: d. 4 October. 1325, 1073 S. D. e. m.
Da BeviliningsUtskottets Utlåtande N:o 42, rörande de mot dess Betänkande, om PostVerket och de deraf inflytande Bevillningsmedel, gjorde anmärkningar nu åter föredrogs, bi ef nämnde Utlåtande bifallet, med undantag af andra Puncten, angående moderationens upphörande, hvilken afslogs, äfvensom Ståndet icke fann någon åtgärd behöflig, i afseende på Hr Treffenbergs motion om belöning för den, som före nästa Riksdag inkommer med ett fullständigt och säkert förslag, till en förbättrad organisation af PostVerksInrättningen i Riket.
Från Wällofl. BorgareStåndet.
S. D. ConstitutionsUtskottets nedannämnde Memorial föredrogs å nyo: och de deruti uppgffne Grundlags ändrings förslag antogos att hvila, såsom Riksens Ständers Utlåtanden, till nästa Riksdag.
N;o 53, om några smärre ändringar och tilllägg i 19 och 22 §. §.
N;o 54. om en ändring i 15 §.
Riksdagsordningen med afseende å Universitetens represantationsrätt.
N:o 56 rörande några mindre Grundlagsändringar, föranledda af det inom Utskotten införda omröstningssätt. *0/4 Fröt.
Utdr. d. 4 October. 1825.
N:o 57 angående ändring i 2 §.
Constitu* tionsUtskottets Memorial N:o 55, med förslag till en ändring i 13 Jf.
Riksdagsordningen, för bestämmandet af Universitetens representanters valbarhet, gjordes emot detta förslag anmärkningar, hvilka Ståndet förklarade för sine gemensamma tankar, och beslöt, att till ConstitutionsUtskottet hänvisa.
S. D. föredrogos å nyo och biföllos följande Utlåtanden: N:o 486, angående Mörums Krono Laxfiske.
N:o 487, öfver väckte Motioner om uppränsning af Clara sjö. N:o g 10, om Skattläggningsmethoden af Såg- och Mjöl-Quarnar.
Stats- och Bevillningsutskottens: N:o 488, i väckt fråga om alla Tullum» gälders liquiderande i Svenskt mynt.
Trot. Utär, «?, 4 October 1825. ioy§ StatsUtskottets:
N:o 500 om missräkningspenningarne för Casseurerne vid RiksgäldsContoirets CreditSedelWerk.
N:o 507, om granskning af redogörelsen för 1817 1818 Srens Riksdagskostnader.
N:o 509 i anledning af anmärkningar vid Betänkandet i frågan om ersättning för förlorade ängar m. m. vid gränslinien emot Ryssland. S. D.
N:o 484 StatsUtskottets Utlåtande öfver anmärkningar hos Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet, vid Betänkandet N:o 545* angående deför beklädnaden vid Nerikes Regemente anslagne hemmanjräntorne.
N o 45 BevillningsUtskottets Utlåtande i anledning af återremiss från BondeStåndet, rörande lindring i Bevillningen för Brandskadade i Madängs By. S. D. Stats- Lag- och Ekonomiutskottens Betänkande N:o 497» angående en friare disposition af Ekskogarne i Riket, blef vid io7<* Fröt.
Utdr. d. 4 October. 1825. förnyad föredragning, till Utskotten åter» remitteteradt.
S. D. Wid förnyad föredragning af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns ProtocollsUtdrag för den 50 sisth September med beslut öfver StatsUtskottets Utlåtande N:o 267, rörande terminen för Civile Ämbets* och Tjenstemäns rätt att taga afsked med bibehållande af sine löneförmåner oafkortade, fann BorgareStåndet för godt instämma i det af Ridderskapet och Adeln beslutne tillägg, att en afskedstagande Ämbets och Tjenstomännens löner böra, såsom pensioner å Allmänna IndragningsStaten uppföras.
S. D„ Instämde BorgareStåndet i hvad Högv.
PresteStåndet, enligt nu ankommet ProtocollsUtdrag, sistlidne dag beslutir, angående en underdånig skrifvelse af Ständernas gemensamma genom förstärkta StatsUtskotret fattade beslut, om Capitations-Fyllnads- och öfverflöds-afgifterne. i S. D. Sedan, enligt ankommet ProtocöllsUtdrag, Hederv.
BondeStåndet nästlidne gårdag beslutir, att biträda Höglofl.
PresfeStåndets i il;te Puncten af Stats- och BancoUtskottens Betan - Prat. tltär. 3. 7 October 1623. 1077 Betänkande No 57 rörande Rikets Penningeväsende, om nämnde Beslut i frågan om Lån emot StatsObiigationer fann BorgareStåndet någon dess åtgärd vid denna punct numera icke erfordras.
Si D. StaJsUtskottets förnyade Utlåtande N:o 508? i fråga om grunders bestämmande för Pensioner åt innehafvare af HofStats tjenster, föredrogs å nyo och bifölls, med det tillägg, att, såsom viilkor för åtnjutande af Pension bör förrskrifvas skyldigheten, att styrka sitt behof deraf.
Den 7 October 1823:
Riddcrskcipet och Adeln: S. D. Sedan vid pröfning af BancoUtskot. tets, den 28 siftlidne April, under N:o 10 af. gifne, samt den 30 derpå följde e, m. pä bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjor. de anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, rörande publicitet af Bankens angelägenheter, Ridderskapet och Adeln den 7 sisth Maj f. m„ stadgat, att frågan om och huruvida någre uppgifter rörandq