Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och, emedan da invisningen Innefattar ett större penningebelopp, dels hvar och en, som en sadan mottager, mera noggrant gran-! skar och tillser hvad säkerhet och beqvämlighet han kan äga att utfå innehållet uti allmänt gängse mynt, dels densamma icke kan med dea lätthet och så vidsträckt, som då den är på mindre Summa ställd, kringlöpa och i allmänna rörelsen förblifva, hafva Riksens Ständer för sin del stadgat: att hädanefter icke må någon tillåtas utgifva så beskaffade invisningar, som nyss här ofvanföre äro omnämnde, pä ringare Summa än Ett Hundrade Riksdaler .Banko: samt att alla de i omlopp varande dylike invisningar på mindre Summor böra vara inlöste inom 8 månader efter denna författnings kungörande i hvarje Ort.
Hvad straffet för öfvertädelse emot detta stadgande angår, hafva Riksens Ständer ansett med ett rättvist förhållande emellan brott och straff vara närmast förenligt: att den, som beträdes hafva, sedan författningen blifvit behörigen kun. gjord, utfärdat handskrifven, till innehafvaren eller viss man och order ställd , invisning § annan enskild person till mindre belopp än Ett Hundrade Riksdaler Banko, bör första gången, jemte skyldighet att gälda densammas innehåll, erlägga i böter ett lika belopp, andra gängen, utom enahanda skyldighet att gälda innehållet, höta invisningens dubbla belopp, men tredje gängen, jemte enahanda ersättning och böter, anses, hafva förverkat medborgligt förtroende, och kan således sedermera hvarken få deltaga eller komma under omröstning vid Val till sa beskaffade TJnderdaniga Skrifvelser. 377 Allmänna Forrättningar, sorn af ett sådant förtroende bero, samt hans brott och stral! varda lemnade till kännedom EAllmänna Tidningarne ; och, på det efterlefnaden desto noggrannare må handhafva® samt öfv-ertradelser säkrare beifras föreslå Riksens Ständer, att böterne ina blifva Angifvarens ensak.
Dessa sina förslag öfverlemna Riksens Ständer i underdånighet till E. K. Mas Nådiga oinpröfning och anhålla, att, om de äfven af E. K. M. i Nåder gillas, behörig Författning derom må i Nåder varda utfärdad.
Ständer framhärda &c. N:o 175.
Uppläst?och godkänd hos Ridd. och Ad. d. 5 Juni 1818* — Prest-Ståndet d. 5. — .— Borgare-Ståndet d. 5. — — — Bonde-Ståndet d. 6. — — Riksens Stiinders underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t angående insändande till Justitie-Ombudsmannen af sädane beslut, hvarigenom lier söner dömas till arbete å Förbättringsbits eller u Fästning.
Sorn det i Riksens Ständers tanka är a£ största vigt oell angelägenhet, att de utstakade oränsor för dem sorn handhafva författningarne angående lättjefulle och oordentlige samt dymedelst eller ock geivim föröfvade brott och derför undergångne bestraffningar syssellöse personers användande till allmänt arbete vid Arbets- och 375 Underdåniga Skrifvelser.
JFörTiäittrings-Inrätfningarne, eller, i brist af utrymme derstädes, a Fästningarne, icke öfverskridas eller sådane medel utöfver verkliga behof, vet användas, hvarigenom kan icke allenast uppkomma oskyldigt lidande utan ock staten belastas med drygare utgifter, hafva Riksens Ständer, utan att äga någon anledning till förmodan, som skulle missbruk i detta afseende hafva inträffat, ansett en tillsyn hära behöflig, helst det leke undfallit deras uppmärksamhet', att för de personer, hvilka dömmas till arbete vid nämnde Inrättningar, ehuru icke stängde från utväg till klagan å vederbörlig ort, dä de förmena sig obehörigen förfördelade, likväl mäste möta svårighet och tilläfventyrs stundom saknas medel för verkställigheten.
Ständer få alltså hos E. K. Maj:t L underdånighet föreslå: att hädanfter så väl vederbörande Polis-Embetsverk söm E. K. Majus Befallaingshafvande må förpliktas, när af dem någon person med stöd af ifrågavarande Författningar dömes till arbete vid Arbets- eller Förbätirings-Inrättuing eller å Fästning, samt denne sig dermed åtnöjer, genast till Riksens Ständers Justitie-Ombudsrnan insända ett Exemplar af det i ämnet hållna Protokoll,och meddelta utslag innefattande alla de omständigheter som enligt stadgandet i 6:te §:n af Kongl.
Förordningen d. 2 7:de Februari 1804, böra deruti intagas, på det Justitie-Ombudsmannen må äga tillfälle att granska, huruvida hansEmbets-handläggning i afseende å beslutet erfordras; dock att genom denna åtgärd verkställigheten af samma beslut icke må uppehållas.
Riksens Ständer framhärda 8£c.
Underdåniga Skrifvelseri 379 N:r 17G.
Uppläst och godkänd lias Ridd, och Ad, d, 5 Junii 18X S. — Prés t-Stän det. d. 5 — — — BorgareStändct d. 5 — —- — Bonde-Stimkt d. 6 — _ Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t angliende tryckning af Lands h öfdi n gar nes Berättelser om årsväxten.
Emedan Riksens Ständer ansett nyttigt att Eders Kongl.
Majtts Befallriingshafvandes årliga Berättelser om Årsväxten till trycket befordras och på sådant sätt Allmänheten medelås har hos Riksens Ständer jemväl fråga uppstått huru dessa Berättelser och de deraf skoende Sammandrag böra lämpligen inrättas för att med all möjlig likstämmighet lemna en kort men säker öfversigt af det Ekonomiska tillståndet i Rikets åtskilliga landskap.
Då likväl Riksens Ständer insett svårigheten att uppgöra och en ännu större svårighet för vederbörande Embetsman att följa och verkställa vissa formulärer och föreskrifter i denria del, hafva Riksens
Stander bort för närvarande inskränka sig till den anhållan, de nu bos E. K.
Majit i underdånighet framföra, örn nådig befallning till E. K. Majus Allmänna Magazins-Direktion att i sammandrag af trycket utgifva E. K. Majus Befallningshafvandes sista Berättelser om
Årsväxten för hvarje ar på det sätt
Direktionen finner för ändamålet lämpligast, antingen i Tabell eller Text; och lärer
Direktionen icke underlåta att hos E. K. 38q Underdåniga Skrifreiser.
Maj:t i underdånighet begära de ändringar i uppgifterne, sorn deri anser behöflign, och hvilka E. K.
Majit dä torde i nader täckas förständiga dess Befallningshafvande till vederbörlig efterrättelse.
Ständer frartjhardar SCc.
Rbr 177.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad. d. 5 Junii 1818. — Prest-Slåndet d. 5 — — — BorgareStåndet d. 5 — — — Bonde-Ståndet d. 6 — _ Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl.
Maj: t om förklaring i vissa delar öfver Kongl. Kungörelsen elen 3:dje April i8i(j rörande Pre strättighet s-Öfverenskommelser.
Enär det ei allenast är öfverensstämmande med meningen uti E. K: Maj:ts nådiga Kungörelse d. 21 September 1810, utan ock ligger i sakens natur att på de Orter eller i de församlingar, der kontrakter eller öfverenskommelse!' emellan Pastorerne och Församlingarne rörande Presträttigheter blifvit afslutade, ingångne och för framtiden lagligen stadfästade innan 1810 Ärs Kongl. Kungörelse utfärdades; sådane äldre öfverenskommelse! böra så mycket hellre blifva orubbade, som genom dem redan äro undanröjde orsaker och anledningar, hvilka vid 1810 och 1815 årens Riksdagar föranlåtit Bonde-Ståndet att begära och Prest-Ståndet att medgifva frivilliga öfverenskommelsers ingående emellan Presterskapet och Församlingarne rörande deras ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, men detta Underdåniga Skrif v elser'.
38X förhållande icke finnes i E. K.
Majus Nådiga Kungörelse den 3 ApriL 1816 uttryckligen bestämdt, hvaraf ock, skall hafva handt, att man deråt sökt gifva annan tydning, få Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla örn utfärdande af Nådig Kungörelse med den förklaring: att på sätt nämndt är redan stadfästade öfveienskommelser mellan Presterskapet och Församlingarne rörande Presträttigheter böra blifva orubbade och oförändradt bibehåUne för den tid de äro ingångne.
Riksens Ständer framhärda 8Cc. N:o 178.
Uppläst och godkänd hos Ridd, och Ad, d, 5 Junii 1818, — Prest-Ståndet d. 5 — — Borgare-Ståhdet d. 5 — Bonde-Ståndet d. 6 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t i anledning af Nådig Pro position om befrielse ifrån BränvinsBevillningen för åren 1810, 1811 och 1812 af Personer ä landet som icke eg a eller besitta jord.
Sedan under den 3:dje sisdedne December Eders Kongl. Maj;t genom Nådig Proposition till Riksens Ständers pröfning öfverlemnat, huru, i ’ anledning af inkornne underdånige Besvär och Ansökningar må förfaras med utgörande af Bränvins-bevillningen för åren 1810, 1811 och 1812 af personer å Landet, som ej ega eller besitta erd, hafva Riksens Stander af de vidlyftige Underdåniga Skrifve!seri Handllngame i detta ämne tagit närmare kännedom och funnit 25 §. i Riksdagsbeslutet den 2:dre Maj 18x0 innehålla: ’’att den för, Bränvins-till”veikningen serskilt ätagne
Bevillnings-afgiften ”bör utgöras i Städerne samt af Ståndspersoner ”med flere å Landet, som ej ega eller besitta ”jord, efter personalen,; så att Tolf mantalskrif”ne personer anses lika med ett helt Hemman , ”och således betala åtta Skill ingar hvardera, kom”mandes denna bevillning att utgå antingen Brän”vinsrättigheten begagnas eller ej.”
Häraf kan ej dragas någon annan slutföljd, än att ifrågavarande afgift, utan afseende om Bränvinsbrännings-rättigheten begagnades eller icke varit häftad vid personalen.
Denna tydning strider icke emot Kongl.
Kungörelsen den a 3:de Juni 1810, der det föreskrifves; ”att Stånds”personer med flere å Landet som icke ega elller besitta jord, utgöra jemte Panne-afgiftén ”Rränvins-bevillning på det för Städernes invånare stadgade sätt, så att 12 personer räknas ”mot ett helt Hemman;” utan fast hellre instämmer den äfven med hvad Kungörelsen för öfrigt innehåller, utmärkande tydligt, att alla å Xandet boende personer, borde tillika med Parinerymds-afgiften, der den eger rum, erlägga bevillnings-afgift, hvilken sistnämnde alltså varit ett af den förre alldeles oberoende och derifrån hel och hållen skiljd börda.
Vid sådant sakens sammanhang, och då Riksens Ständer jemväl tagit i betragtande, att, om den för närvarande endast af en del skattskyldige ifrågaställde befrielse från personelle
Rränyin^bevillningens utgörande under de 3:ne of - Underdåniga Skrifvelserl vanberörda arén skulle medgifva?, enahanda befrielse äfven borde utsträckas till alla personer i lika förhållande, hvarigenom
Statens påräknade och till större delen redan influtne och använde inkomst under denne Titel i betydlig man minskades finna Riksens Ständer sig icke kunna till befrielse från den omförmäldte Bränvins-Bevillnings-afgiften för åren j8io, i Si*1 och 1812 lemna bifall; Men, för att bereda all skälig lindring för de Skattskyldige, som, efter det af Eders Kongl.
Majtts med afgifters indrifVande beviljade anstånd, nu skola den afbörda, och hvilka utgöra den minst bemedlade delen af Nationen, få Riksens Ständer till Eder Kongl» Maj:t i underdånighet framföra den önskan, att dervid yttersta varsamhet måtte iakttagas samt Eörfattningarne om Afkortningar med noggrannhet handhafves.
Riksens Ständer framhärda SCc. N:r 17 g.'
Uppl. o. godkänd hos Sanitl. Riks-St. d. 27 Juni! 181g Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse• till Kongl. Maj:t om verkställd granskning af de i Stats-Rädet förde Protokoll.
Den granskning af de i Stats-Rådet förda Protokoll, som enligt 105 §.
Riksdags-Formen och 29 §.
Riksdags-Ordningen tillhörer Riksens Ständers Constitutions-Utskott är nu fulländad:
Ständer få i underdånighet förklara att med stöd af 76 §. Riksdags-Ordningen Stats* Underdåniga Skrifvdser.
Rådets Ledamöters oell Föredragandes ansvarighet för sina rådslag och för Utöfningen af sina|Embeten intill den dag då detta nu snart ofverståndna Riksmöte börjades, fullkomligen upphört: att under denna frikallelse jemväl inbegripes Konungens i Kommandomål för Arméen: samt att för Konungens rådgifvare i Kommandomål för Flottorne en lika frikallelse äger rum med Undantag af det mål angående utfärdade Order till Befälhafvarne för en i nåder anbefalld Kustbevaknings-Expedition d. 8 Aug. 1817 för hvilket General-Adjutanten Herr Friherre Rudolf Cederström den 2 nästlidne April blifvit af Constitutions-Utskottet under tilltal inför RiksRätt ställd.
Bland ämnen, som stå i gemenskap med Stats-Råds-Protokollens granskning, förekomma de under loppet af tvenne är och sist den 27 September i8r7 vidtagne anstalter för Malmö Discont-Verks understödjande och räddning.
Rådslagen om dessa mått och steg har ConstitutionsUtskottet funnit styrda och utmärkta af en tidig och fortfarande omsorg att afböja de oredor och åtminstone mildra den förlägenhet, som väckt Motionens lifliga bekymmer och påskyndat dess Representanters sammankomst.
Någon anmärkning från Constitutions-Utskottet i och för detta steg har således icke ägt ram.
Men Riksens Ständer tro sig häraf hafva anledning till den underdåniga önskans framförande, alt, vid möjeligen i framtiden skeende inrättningar af sådane enskilda
Ren ilin geVerk som kunna äga^inflytelse på allmänna förtroendet - Underdäniga Shrifvelser.
385 (roendet oell penninge-rörelsen, de grundsatser och den sammansättning matte följas, hvarigenom på en gång, Nationen befrias från deltagande i dessa Verks af en oriktig förvaltning härrörande obestånd, samt Konungens Rådgifvare fran det svåra val, att nödgas tillstyrka dylika Verk* öfverlemnande åt ödet, och tillfälligheten, eller ock deras upprätthållande med Lånbitiäden af allmänna medel.
Riksens Ständer framhärdar & c. N:r 180.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad, d, 11 Junii 1818.
Öfriga Riks-Stånden d. 13 — — Riksens Ständers underdånigaSkrifveise, till Kongl. Maj:t angående Stats-regleringen under Riks-Statens andra Hufvudtittel.
Dels uti Eders Kongl. Majus Nådiga Proposition till Riksens Ständers Stats-Utskott om StatsVerkets tillstånd och behof, och dels genom Edem Kongl. Maj:t till samma Utskott aflåtne serskilde Nådige Remisser förekomma under Riks-Statens sindia Hufvud-Titel följande frågor, som Riksens Ständer tagit i öfvervägande. 1.
Riksens Ständer hafva bifallit, att den Summa 7,781 R:dr 6 sk., som Eder Kongl.
Majit, i Nåder äskat för en tillkommen 4:de Division af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Götha HofRätt; och hvilken Summa hittills måst utgå af besparingame på denna Hufvud-Titel, må hädan.
Bijians tili fiiki-St.
Prat, 1817—1818, tolle Sami, AV 49, 5®. 386 Underdåniga Skrifvelser} efter uppföras på Ordinarie-Stat; utgörande Lonerne efter förledi t års
Stat följande belopp: £ Assessorer ä 746 R:dr 3* sk. hvard«r$ i Lön - - - 3733- 16. 3.
Proto-Notarie-Lön - - 354. 16. 5; $ Civil-Notarier it 340 R:dr hvardera - - - - 680. _ 3 Fiekal-Lön - i \ - S26. 32.’ __ 1 Registrator-Lön - 2 g 301. *3. 5.' a.
Kanslist - - - * d - 190. 19. 2. 5486. — hvartill kommer tillökning för skill, naden emellan Statspriset 4§ R:dr och Riks-Markegångs-priset på de under dessa Löner belöpande tillsammans 602 Tunnor Spannmål, .sorn vid förledit års Riks-Markegång utgjort å 8 R:dr 15 sk.
Tua-1 nan eller 3 R:dr 39 sk. per Tgnna 8295.'' 6.
Summa 7781. 6. menhvilken Summa är årlig förändringunderkastadi 2.
I afseende på hvad Eder Kongl. Maj:& i Nåder framställt om Kansli-Styrelsen och 2:n* dess Ledamöters nu på Indragnings-Stat upptagne Löners uppförande på detta Verks Ordinarie-Stat, få Riksens Ständer i underdånighet förklara: att de med Jndragnings-Staten afsedda ändamål, nemligen de derå upptagne Löners och Pensionens indragande vid Innehafvarens afgång, skulle härigenom motverkas samt Ordinst-' rie-Staten med 2:ne en gång indragne Embets» manna-Löner åter ökas, och att Riksens Ständer, som deremot vid så val 18&9 och, iäio. årej^ Underdåniga Skrif reiser'.
387 som ide senare Riksdagarne funnit anledning
I underdånighet önska en sådan reglering af Kia. tens Styrelse-Verk, hvarmedelst antalet af Emhets- och Tjenstemän inskränkes, af den åtgärd Eders Kongl. Majit 1 Kader uti detta hänseende låtit vidtaga, i underdånighet tillförse sig Eders Kongl. Majus
Kådiga omsorg att, vid de na på Indragnings-Staten atlönade Kantzli-Rådens afgång, i stället till dessa Embefens bestridande förordna någre sådane Embetsman, hvilka, linder ledighet från annan Ordinarie t jenstgöring, bibehålla de Eoner, de förut innehafva. 3.
Att för En Vaktmästare vid Kansli-Styrelsens Expedition Lön på Stat 140 R:dr med. derunder inbegripnei5
Tunnor spannmål må uppföras, hafva Riksens Ständer bifallit. 4.
Hvad beträffar de vid Gfver.iStåthåilareEmbetet i Polis-ärender Tjenstgörande Embets- ( mans och Betjentes Löners föreslagne åter uppförande på Stat och den äskade tillökningen till förbättrad aflöning till ett belopp omkring 5000 R:dr hafva Riksens Ständer ansett deh af dem vid 1812 års Riksdag lagde grund för Polis-lnrättningens underhåll, att viss Summa dertill bestås, utan att Personel-Stat upprättas, så mycket hellre böra bibehållas, som Tjenstemännens och Betjeningens antal efter sig företeende omständigheter bör kunna, såsom Eder Kongl.
Majit i Kader finner lämpligt, ökas eller minskas, hvarvid en Speciel och ständig lön-reglering skulle vara hinderlig; samt funnit, enär anslaget till Polisens underhåll år 1812 förhöjdes med nära joo procent eller från 7758 R:dr ifi sk. till 15,000 R:dr, eclj hvarförutan Stockholm» Stad med viss 588 Underdåniga Skrifve!seri Summa dertill bidrager, samt jemväl någon del af de genom Polisens åtgärd inflytande Bötesmedel för ändamålet påräknas och användas, någon ytterligare förhöjning i den af Stats-Verkets medel år 1812 för samma Verk anslagne Summa icke kunna beviljas. 5.
I sammanhang med Eders Kongl.
Maj:ts och Rikets Stats-Kontors vid .Nådiga Propositionen bifogade Berättelse i den del, som angår Res~penningars uppbärande på Indelt Stat , i stället för de kontante 80
R:dr för Landshöfdingen i Södermanland, i följd af Kongl. Brefvet den 22 Oktober 1816, hafva Riksens Ständer tagit under handläggning Eders Kongl. Maj :ts Nådiga Remiss till deras Stats-Utskott den 5 nästledne November af Landshöfdingen* i Örebro Län underdåniga ansökning om de honom a
Stat kontant tillkommande aoo R:dr Respenningar* förvandling till indelte uti odisponerade Räntor i Länet; men, då, utom i dessa 2:neLän flere andre både Landshöfdingar och Tjenstemän vid Lands-Staterne innehafva Respenningar i kontant, hvilket möjligen eger sin grund uti olika och fördelagtigäre "Ränte - persedlars indelning under sjelfva Lönerne, än som äro anslagn© i de Län, der åter både Lönerne och Respenningarne äro indelte, samt någon rubbning i denne af ålder varande reglering å Lands-Statens Löner icke skäligen kan äga rum, till förmån för ett eller annat Läns Embets- och Tjenstemän framföre de öfrige i lika förhållande stadde, utan, derest Respenningar» förhöjning genom deras indelande i Räntor stöde att förena med Statens tillgångar, borde blifva allmän for alla, som der-:
Underdåniga Skrifvtlstr.
389 af finna sig i saknad, men, efter hvad Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium och Stats-Kontor uti afgifna underdåniga Utlåtandea i dessa ämnen anfört, Stats-Verket icke för de ifrågavarande
Landshöfdingarnes och följaktligen än mindre för alla öfriges förseende med indelte i stället för kontante Respenningar, eger odisponerade Räntor, helst de behållne Räntorne äro i Riks-Staten påräknade såsom tillgång för andre behof, kunna Riksens Ständer icke bevilja jndelte Respenningar* uppförande å Stat för Landshöfdingarne i Örebro och Södermanlands Län. 6.
Som Eder Kongl. Maj:t genom Nådiga Bref den 9 Januari 1816 och den 15 April nästlidit 8r, i anseende till Konga och Upvidinge Fögderiers vidd och folkrikhet, funnit nödigt förordna, att detsamma borde fördelas uti 2:ne Härads-Skrifvare-Distrikt och hvardera HäradsSkrifvaren åtnjuta 50
R:dr indelte i Hemmanseller Qvarn-räntor jemte 13 R:dr 16 sk. kontant i Respenningar och 16 R:dr 3? sk. äfven kontant till så kallad Lönförhöjning, likmätigt hvad som bestås Härads-Skrifvare i allmänhet på grund af Kongl. Brefvet den 4 December 1794, hafva Riksens Ständer bifallit, att de härtill uppgifna erforderliga tillökta Aflöning» - belopp 3b R:dr_ 32 sk. indelte och 43 R:dr 16 sk. kontant måga anslås och uppföras på Ordinarie Staten under Andra Hufvud-Titeln. 7. De tillökte Löner, som Eders Kongl. Maj:t enligt Nådigt Bref den 17 Julii 1816 fun-' nit nödige för 8 Länsmän uti Kronobergs
Län, ä 40 R:dr för hvardera , eller tillsanmjan 320 39» Underdånige.
Skr ifve!ser'.
Enir årligen, få till detta belopp under Andra, IIufvud-Titeln uppföras på Ordinarie-Stat. 8.
Vidare, och sedan Eders Kongl. Maj:t genom.
Nådig Skrifvelse den 5 Julii 1816 för 4 Länsmän i Herjeådalen pröfvat nödig den Lönförliöjning, att de, inberäknadt den gemensamt för dem på Stat anslagne aflöning 6 R:dr 35 sk. 10 r. indelte, 53 R:dr 16 sk. i kontant och 31 Tunnor korn, skulle, i likhet med de öfrige Länsmännen i Riket, årligen undfå 40 R:dr kontant hvardera, hafva Riksens Ständer bifallit, alt den härtill erforderlig© tillökning må på Stat uppföras. 9.
Till den af Kongl.
Stats-Kontoret gjorde hemställan om Löners beviljande för 4 Vaktmästare vid Krono-Fängelset i Götheborg, hvilka äro nödige sedan ett nytt sådant blifvit inrätfadt, der icke såsom tillförne kan begagnas bevakning af de i Götheborg förlagde värfvade Trupper, hafva Riksens Ständer äfven lemnat bifall, så att dessa fyra Löner till enahanda belopp af 58 R:dr 16 sk. och derunder begripne 6 Tunnor Spantnål för hvardera måga å Staten uppföras. to. Vid öfvervägande af hvad dels StatsKontorets underdåniga Berättelse och dels genom Eders Kongl. Majtts serskilda Nådiga Remiss den 12 sistledne November till StatsUtskottet öfverlemnade Handlingar innehålla om en Lönreglering för Ejerdingsmännen i Riket, hafva Riksens Ständer, liksom vid förra Riksdagen, funnit er. allmän jemkning och förbättring i deras Lört-vilker icke förr kunna tillvägabringas än den ifrågaStälhle reglering i det hela af Styrelse-Verken till alla dess grenar, efter Riksens Underdåniga Skrifvelse 391 Ständers derom yttrade underdåniga önskan, blif▼er vidtagen; Och, emedan vid det så högst olika förhållande med Fjerdingstnännens antal, sorn blifvit från serskilde orter uppgifvit och föreslaget, Riksens Ständer nh saknar bestämd och skälig grund för ett anslag af medel till förbättring emellertid af Lönerne för Fjerdingsmännen, hvilka i allmänhet redan åtnjuta dels indelte dels penninge-löner, jemte vissa andra friheter och förmåner, hafva Riksens Ständer icke kunnat härutinnan för närvarande vidtaga någon åtgärd. 11.
Till svar å Eders Kongl. Majus Nådiga Remiss den a 8 sutledne November på Kongl. Bergs-Collegii underdåniga Skrifvelse den 13 i samma månad hvaruti andrages behofvet af och uppgifves förslag till Lön-förbättring för BergsFogdarne uti allmänhet i Riket, få Riksens Ständer i underdånighet anmäla, att, då samtlige på ©rdinarie-Staten aflönade Bergs-Fogdar fått njuta till godo den vid 1815 års Urtima Riksdag Penninge-Lontagarne i allmänhet beviljade förbättring i deras vilkor, Riksens Ständer i Statens närvarande ställning, corn kräfver all möjlig besparing och inskränkning af nya utgifter, funnit sig destomindre kunna dertill lemna bifall, sorn titlika. en ny Lön-reglering härvid visar sig, hvarigenom de i förre Lönings-Staten iakttagn» grunder för deras aflöning, i jemförelse till Staten* öfrige Etubets- och Tjenstemän skulle rubbas, men en sådan förändring icke serskildt kan företaga* utan, om den skulle pröfva* nödig, bör förekomma i sammanhang med den allmänna regleringen oell nya Organisationen af Styrelse-Verken. 13.
Genon* Nådij Remiss den 33 sistledne 3gs Underduniga Skrifvelser.
November ar tiil Stats-Utskottets åtgärd öfverletrinad en af Öfver-Intendents-Embetet den 37 förUtgångne
Oktober i underdånighet gjord hemställan om förbättring af de vid sista Riksdagen anslagne Löner för 2:ne tillökte Tjenstemän, nemligen a Sekreterare och 1 Kanslist, samt förhöjning på Stal af Expens-medlen vin detta Verk; Och hafva väl Riksens Ständer funnit, att, då Sekreterarens
Lön omkring 340 R:dr jernföres med Kamrerarens å denna Stat, som för innevarande år uppgår till 85i R.-dr 30 sk., och Kanslist-Lönen omkring 105 R:dr jemföres med Andre Konduktörens
Lön 321 K:dr 47 sk., blifva de 2:ne ifrågavarande Tjenstemännens Aflöning mindre; men, utom det en sådan jemförelse icke skäligen bör ega rum, enär Kamreraren såsom tillika Kassör bestrider 2tne Befattninrar och Konduktören för sin
Lön måste hafva vida trägnare tjenstgöring än Kanslisten, är den för de aure sist tillkomne Tjenstemännen stadgade aflöning lämpad efter hvad dem skäligen kunnat tilläggas i jernförelse emot sådane Tjenstemäns Löner vid an. dra Publika Verk der en daglig och trägen tjenst, göring skall bestridas, som åter vid Siotts-byggnads-Direktionen, hvarest dessa 2
Ständer hafva alltså icke kunnat bevilja den härutinnan föreslagna Lön-förhöjning. 13.