Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ilandet till 8 R:drs pris; så blir för en hvar lätt att inse, det Jemtland, som icke sällan, likasom några år sedan, i nödens tid mer och mindre fullständigt utblottas på penningar och andra redbarheter, utan att i lyckligare tider kunna återvinna någon betydligare del af hvad dess imellan utströmmat, ska’l efter handen, oaktadt en vackt odlingstlit på tacksam jord, likväl se Inbyggarnes kraft försvagas, i det deras mängdf blir mer och mer gäldbunden och nödgas, för att ett och annat år hajd a en af penningeförlägenheten påskyndad undergång, kasta sig i oskonsamma Ockrares händer. ”.Skall detta till någon hufvudsakelig deL afhjelpas, så är det icke nog att, nödfallsund eätt - 35* D$n 87 Juli» sättningar med Spannemål göras i harda §r; utan måste tillika utvägar beredas till afsatt* ning på öfverflödet i de goda åren, så att åtmindstone någon del af de penningar, som ena tiden ur landet utgå, må å en annan tid återkomma.
”För ett ännu så föga mägtigt Rike, sorn Sverige, kan det icke vara likgiltigt, om en stor och af naturen icke vanlottad Provins allt mer och mer nedfaller i vanmagt, eller om den, blefven ett närmare föremål för Allmänna Husliålls-Styrelsens omtanka och vård, småningom sättes i stånd, att med kraft underlätta Statens bördor.
Att blifva ett sådant föremål, kunna åtskilliga Pikets landskap i större och mindre mån behöfva, men, i ofvanberörde hänseende, intet högre än Jemtland.
”Min afsigt med denna ödmjuka framställning har icke varit annan än den att anföra rättmätiga grunder för min önskan och härmed görande anhållan, det täcktes Högloft.
Utskottet söka på tjenligt sätt vända Allmänna Magazins - Directionens uppmärksamhet synnerligen på oftanämrde
Hands behof af hjelp, icke mindre medelst uppköp, till skäligt pris, af Spannemål derstädes, så ofta tillgången derpå Öfverstiger Arsbehofvet, än medelst afbjelpande af den dess imellan yppade brist.
Hetta skulle i märkelig män bidraga till Handels förkofring, i det Inbyggarne derigenom i ymnigare år kunde vinna en högst behöflig penningetillgång, och vid inträffad svagare
Den 27 Juli. 35* svagare årsväxt med mångfaldt mindre tidspillan och möda och för lindrigare pris ernå bättre korn till lifsbärgning och utsade, än ifrån aflägsnare orter kunde erhållas; hvarförutan de blefvo mera i förmåga, att utnn förstörande utmätningar betala hvad dem i behofvens stund kan försträckas.
”Sättet att i verket ställa en så beskaffad dubbel välgörighet undgår jag att vidröra, dels emedan det lärer ligga utom kretsen af Höglofl.
Utskottets egenteliga befattning att deruti sig inlåta, dels ock emedan Allmänna Magazins-Directionen, i samråd med Konungens befallningshafvande i orten, är bäst i tillfälle att lämpa det samrha efter förefinnande locala omständigheter, heldst enär om bägges deras nit, att, i förening med Rikets förmån, främja Landets bästa, ingen anledning sig företer att hysa mindsta tvifvelsmål.
Och skulle detta yttrande genom Proiocolls-TJtdrag bifogas Berättelsen till Riksens Höglofl.
Uppläst hos samtliga Rils-Stånc!en den 27 Juli. Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Be. svärs och Oeconomie - Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Majoren C. G. af Silléns frän Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterade Memorial, om ajhjel pande - Den 2 7 JulU ffcponde af åtskilliga uppräknade hinder fWför jordbrukets förkofran.
Uti ofvanberörde Memorial har Herr Majoren uppgifvit det de orsaker, hvilka i hans tanka skul’e lägga hinder i vägen för Jordbrukets uppkomst och förkofran, voro förnämligast: att Importen af varor år från år öfversfiger Exporten : att silfret undandrages näringarne, och dels förvaras på kistbottnen,, de’s försmältes till dyra urnbärliga Toiletts- och Bordpieser; att närings-friheten a r inskränkt: att utrikes Spannemål införskrifves af andra än Allmänna Magazins-Directionen , som , i händelse behofvet någon gång så skulle fordra , ensam borde äga rättighet göra en sådan införskrifning : att en mängd syslolöse, öfverflödige Betjenter underhållas och således tagas från Jordbruket, der de bättre kunde behöfvas och användas: att ganska många arbetsföre personer dels sätta sig Inhyses, dels åt sig uppbygga Backstugor utan någon Jord att odla, och dels bosätta $ig uti så kallade Fäbodar, hvilka alla personer antingen icke kunna förmås att med arbete biträda Jordbrukaren, eller ock låta betala sig fyradubbelt mera än andra: att Fattighus och Arbets-hus dels icke finnas till iiödigt antal, dels ock äro organiserade på ett sätt som icke svarar emot behofvet och ändamålet: att luxén äfven bland arbetare och tjenstefolk tagit öfverhand, dertill Gårdfarihandlande anses vara orsaken, och slutligen att svåra vägar skola hindra communicationen och gö - Deri 27 Juli. gora afsättningen af Landtmannens egna varor bade kostsam och obeqväm; hvilka alla olägen' heter Herr Majoren önskat, att Riksens Hög. lofl.
Ständer måtte genom vidtagande åtgärder afhjelpa.
Utskottet får i affedning häraf förklara,' att då Riksens Högloft.
Ständers Stats-, Råneo-, Ung-, Oeconomie- och Särskildfa-Utskott, dels gemensamt, dels hvart för sig, redan lemnat Utlåtanden öfver det hufvudsakliga i detta Memorial, eller hvad sorn rörer medel till Jordbrukets upphjelpande, Rikets pénnlngeverk och dess organisation , näringsfriheten , Gårfarihandeln, luxens och öfverflödets hämmande,’ M agaziners anläggande, Spannmåls upphandling äf Landets egna tillgångar, och Förbud mot införskrifning af utländsk Spannemål med mera; så anser Oeconomie-Utskottet de utaf Herr Majoren väckta frågor i dessa ämnen icke behöfva någon vidare åtgärd.
Hvad åter angår Inhyseshjon och Backstugufolk, hvi!ka kunna å Landet nedsätta sig, och icke lemna något biträde åt Jordbruket , så enär förekommandet af ett sådant oskick beror helt och hållet på Jordägaren och de öfverenskommelser, han med dylika personer kan träffa, anser Utskottet sig så mycket mindre kunna föreslå något allmänt stadgande i detta afseende, som Jordägaren alltid är i tillfälle, att hos Styrelsen i Länet söka den Handräckning, han, i afseende på ett sådant Backstuguhjons tillhållande till nyttig sysselsättning, kan hafya rättighet att vänta.
Be - Ven t *j Juli.
Beträffande slutligen Fattighus- och Arbetshus-anstalterna, så enär Kongl. i an ledning af Riksens Höglofl.
Ständers underdåniga anmälan, redan i Nåder förordnat en Comité , att i detta ämne infordra alia nödiga Roca]a underrättelser, och hvilka äfven ifrån Herrar Handshöfdingarna och Consistorierna ingått, finner Utskottet, det, under afbidande af Kongl. Majus vidtagande Nådiga Beslut uti detta ämne, någon vidare åtgärd nu icke lärer böra äga rum ; hvilket dock till Riksens Höglofl.
Ständers ompröfvande vördsamligen öfverlemnas.
Stockholm den g 4 Juli 1815.
På Högvördiga Prestoch Adelns Redarn, Ståndets Redarn. vägnar vägnar A. Lantingshausen, Bryn.
På Vällofl. Borgare- På Hedervärda BondeStåndets Redam.
Ståndets Redam. vägnar vägnar Anders Fredin.
Nils Mänsson. M. M. Rosbeck.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Prest-Ståndet hafva, under dea i6:de uti innevarande månad, återremitterat Allmännå Besvärs* och Oeconemie-Utskottets den 6:te Den 2 7 Juli. 6:fe dennes afgifne Betänkande, i anledning af väckt fråga örn Båtsmans-Fördubblingens återställande; och äro följande Yttranden häröfver af åtskilliga Hög^fl.
Ridderskapets och Adelns Ledamöter till Utskottet öfverlemnade: Herr Öfversten Friherre Jacob Cederström, har anfört: att Båtsmans Fördubblingens upphäf* vande var ett bland vilkoren för den vid 1809 och 1810 årens Riksdag åtagna skyldighet, att utgöra Förstärknings-manskap i Krigstider, och att samma vilkor blifvit bibehållet, då, vid 1812 års Riksdag, Riksens Ständer, i stället för Förstärknings-Manskap, åtogo sig den nu gällande Bevärings-skyldigheten; hvarförutan upphäfvandet af skyldigheten att hålla fördubbling äfvenledes skall varit ett bland vilkoren för den ännu längre utsträckta Conscriptions-skyldigheten på Gottland.
Herr Baronen har dessutom anmärkt dervid, att Utskottet anfört Förmindskningen i Båtsmannens antal såsom ett skäl till Fördubblingens upphäfvande, att denna mindskning rikeligen skall blifvit genom Beväringsmanskapet ersatt, samt att, om Förbubblingen åter ékulle införas, bereddes derigenom Conscriptionens upphäfvande och återförandet af samma försvars tillstånd, som Sverige före Conscriptionens inrättning ägde. X anledning af väckt fråga, att BåtsmansFördubblingen borde anses som en stående Corps, har Kerr Baron Cederström yttrat, att han ej kunde förena med begreppet af orden Stående Corps, en Corps som endast under Krigstider - Den j 7 Juli} tider samlas^ och förmenat; att fördubblingen uti ingen Provins någonsin utgjort en stående Corps.
Något undantag för Gottland, i afseende på Fördubblingens utgörande, har Herr Baronen dessutom ansett icke böra bifallas, emedan intet undantag lagligen skulle kunna äga rum.
Herr Hectoren Silverstolpe har anfört: att, utan kännedom af Båtsmans-Contracternas fullständiga innehåll, borde man likväl genom, sitt sunda förnuft här kunna urskilja, hvad som är rättvist och billigt.
Frågan vore ej här om jemkning i Oeconomiskt afseende uti de olika onera, som genom Botering blifvit Hern. månen ålagde och om det äfven så skulle vara, ansåge Herr Hectom det vara en särdeles methode, att efter billighet jemka sådana onera, när man föreslår för somliga ökade tyngder, utan att föreslå lättnad för dem man anser för mycket betungade.
De Historiska uppgifterna i Utskottets Betänkande funne väl Herr Hectoren interessanta, men föga till saken hörande, samt tilläde, att när ma'n är sysselsatt att ändra om Contract, kan man ej såsom förbindande åberopa Contracter, som fordom varit.
Herr Hectoren har vidare yttrat: att
Utskottets uppgifter ej skulle vara fullständiga, emedan bland dem saknades den sista och hufvudsakeliga, nemligen Biksens Ständers Beslut rörande Beväringens inrättande 1810, hvarpå Konungens sedermera utfärdade Förordning sig stödjer, och hvilken just upphäfver alla förut åberopade Contracter.
Utan att vilja ingå i Dea 27 Juli; * j5 5' gå i djupare undersökning, om Båtsmans-Fördubblingen bör betraktas såsom en stående Corps, eller icke; ansåge dofck Herr JLectoren all fördubbling i allmänhet vara afskaffad, såsom villtor för Beväringens åtagande, samt att, genom Kongl. Majus härom utfärdade Förordning, alla gamla Contract äro upphäfne.
Herr Revisions Secr eter (iren Friherre Boije har ansett målet böra till Utskottet återförvisas, för att närmare utreda, huruvida BåtsmansFördubblingens afskaffande varit ett vilkor för Beväiings-manskapets upprättande; samt om den öfverenskommelse, i grund hvaraf Gottlands Innevånare utgöra en särskilt och svårare Beväring än det öfriga Sverige, skall hvila på befrielse för Gottlands Jordägare, att slippa Fördubblingen.
Herr vice Amiralen Friherre Rudolph Cederi ström har anfört: att Herr Baron varit Ue riarnot af de Comitéer ochUtskott, hvilka un*] der 1809 och 1810 samt 1812 årens Riksdagar beredde frågorna om förstärknings-manskap och Beväring, samt derföre kunde lemna den. upplysning, att det vid alla tillfällen varit ett absolut vilkor för ingåendet af någon sort Conscriptiön, att Fördubbling och Vargering skulle försvinna, och skälet dertill, omöjligheten att sätta upp den samma vid ett infallande krig, då Conscriptionen tillika skulle utgå.
Och hvad åter anginge den omständighet, att För,- dubblingen kunde anses såsom en efter Conttracter stående Corps, så vöre det, enligt Herr Barons '365 Dm 2 7 Juli.
Barons tanka, motsägande, då den ej bör fin* nas förr än vid inträffande krig.
Dessa Anmärkningar hafva dessutom blifvit besvarade af följande Höglofl.
Rodderska* pets och Adelns Ledamöter, hvilka ansett Utskottets Betänkande välgrundad!, nemligen: Herr Majoren Påhlman, Herr Majoren Blomstedt, Herr General Majoren Grefve Lantingshausen, samt Herr Öfversten Berghman , hvilken sistnämde likväl gjort den anmärkning .vid uppgiften i Betänkandet af Fördubblingsmanskapet, att enligt de underrättelser Herr Öfversten erhållit, skall Båtsmans-Fördubblingen hafva utgjort 3285 Man.
Högvördiga Prest-Ståndets återremiss af Utskottets Betänkande grundar sig derpå, att som 80 §. uti Regerings-Formen innehåller, det Båtsrnans-hållet af Rotering och Indelning skulle förblifva vid det upprättade Indelningsverket, och att ingeri ny eller tillökad Rotering, utan igenom Konungens och Ständeis sammanstämmande Beslut, kan tillkomma, och emedan Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse rörandeFörstärknings-Manskapet, af den 2 3 telje April 1811, stadgar, att Vargering och Fördubbling skulle försvinna, utom på de orter, der den såsom en stående Corps anses ; så borde denna fråga alldeles förfalla.
Utskottet har med den uppmärksamhet,' ämnet kräfver, öfvervägat de anmärkningar, som här ofvan blifvit upptagne, och får nu öfver dem afgifva följande vördsamma Förklaring.
Den S 7 Juli. 367 Innan Utskottet till närmare granskning företog den hoe Höglofl.
Ridderskapet och A» detn väckta Motionen, rörande närvarande ämne, ansåg Utskottet sig böra infordra alla nödiga upplysningar om Båtsmans-Fördubblin. gens fipphof och beskaffenhet, emedan frågans besvarande, enligt Utskottets tanka, hufvudsakeligen hvilade på den omständighet, huruvida skyldigheten till Fördubblings-Båtsmäns utgörande vore grundad uti Indelnings-Verket och de Contract, på hvilka detta sig stödjer.
Orsaken, hvarföre
Utskottet ansåg denna förberedande åtgärd af så inycken vigt, härledde sig från den öfvertygelse, att rubbningen af Indelnings-verkets grunder vöre en rubbning af Statens säkerhet, som till en stor del hvilar på denna urgamla organisation af dess försvar; hvilken äfven under alla Regeringar blifvit hållen i den helgd, som dess af tiden pröfvade nytta förvärfvat densamma.
Genom den framställning Utskottet i .sitt Betänkande redan afgifvit, torde så mycket mera vara upplyst, att skyldigheten till Båtsinans-Fördubblingen är grundad uti Indelnings-Verket, sora Utskottet anfört hvarje §. uti Båtsmans-Contracten, der härom uttryckeligen blifvit stadgadt; Och Utskottet får härjemte tillkännagifva, att ett dylikt stadgande', rörande Varge» ringen , på intet ställe uti ofvannämnde Con. tracter förekommer, samt att således skyldigheten att uppsätta Vargering alldeles icke är grundad uti Båtsmans-Contracten, eller ens derstädes finnes nämd; Att Utskottet icke velat tillstyrka - Den 2 y Ji/Zj.' styrka någon rubbning uti inde’nings-verket, torde ej behöfva vidare förklaras, då det just är denna rubbning, möjligtvis tillkommen genom en mindre fulländad granskning, eller genom förblandningen med en annan, icke uti Indelnings-verket ålagd skyldighet, eller af obestämda uttryck , hvilken Utskottet önskade måtte upphäfvas, samt att
Indelnings-verket måtte återställas till sina fordna rättmätiga gränser; och det är således ej en rubbning, utan ett återställande af Indelnings-verket, som Utskottet åsyftat.
Efter denna förklaring får Utskottet, i afseende på den gjorda erinran , att Båtsmansfördubblingens upphörande var ett vilkor för Förstärkningsmanskapets utgörande, vidare anföra, att, enligt Utskottets mening kan detta vilkor icke uppdagas hvarken uti OeconomieUtskottets år 181 o afgifna Betänkande, uti samma Urs Riksdags-Beslut, eller uti Kongl. Maj.ts i anledning häraf utfärd^e förordning af den A • * *J 23 April 1811, der eridaät tle orden förekomJ ma; ”Genom detina anstalt försvinner under krig, samt så länge det fortfar, all Vargering och fördubbling, utom på de orter, der den efter nu gällande författningar eller öfverenskommelser som en stående Corps anses;’’ Men om ett sådant vilkor äfven verkeligen ägt rum, så torde detsamma åtmindstone ej vara öfverensstämmande med en strängare rättvisas fordringar; och Utskottet grundar denna tanka på den kännedom, ait förstärkningsmanskapets utgörande var ett åtagande , som tillkom hela Bi - Den 3 7 Julli Riket, hvarest pä många orter Båtsmanshåll och Båtsinans-fördubbling icke fanns.
— Att en del af Riket,.eller den, der Båtsmans-FÖrdubbling utgöres, skulle åtnjuta en uteslutande förmån, såsom vilkor för ett sådant för hela Riket gemensamt åtagande, synes, enligt Utskottets omdöme, så mycket mindre kunna med billighet förenas, som Båtsmanshållet aldrig varit me? än den öfriga Roteringen betungadt; och då dessutom den omständighet härvid äger rum, att den förmindskning, som genom Fördubblingens upphäfvande uppkommit i Rikets Krigsmagt, förorsakar, att ett större antal af Beväringen, till en gemensam tunga för alla Rikets Innevånare, måste utgå, än i annat fall skulle skett, så tror Utskottet härigenom vara tillräckeligen ådagalagdt, att Uti skottet, tvärtemot att hafva förnärmat rättvisans och billighetens fordringar, endast velat göra deras anspråk åter gällande.
Utskottet har dessutom förmodat, att Riksens Höglofl.
Ständer, utan band af äldre åtgärder, skulie kunna upphäfva ett gemensamt Beslut, då detta upphäfvande ej strider emot Rikets grundlagar, men påkallas af vigtiga skäl, och, utan att förnärma någons rätt, befordrar Statens sanna fördelar; — och Utskottet fruktade så mycket mindre att det skulle betraktas såsom en ofullständighet i uppgifterna, att Riksens Ständers Beslut, rörande Beväringens inrättande år xgto, ej blifvit i Betänkandet upptaget, som detta Beslut just utgjorde ämnet för den väckta motionen och ett uppreFrnntt Band.
Fjerde Afdel. 47, 48. pande 3 70 Den 2 7 Juli. pande deraf derföre, enligt Utskottets tanka,’ skulle varit en öfverflödig fullständighet.
Beträffande den gjorda erinran om omöjligheten för Båtsmans-Rotehållare, att vid infallande Krig, da.
Conscriptionen tillika skulle utgå, uppsätta fördubblingen, så anser
Utskottet detta påstående vara vederlaggdt genom hvad Herr Majoren Påhlman anfört, att hvar och en sannolikt heldre tager lega att utgå såsom Eördubblings-Båtsman, än han såsom Bevälings-karl utgår utan betalning; hvarförutan samma svårighet är gemensam för hela Extra lioteringen.
Hvad angar de omständigheter, som rörande Gottland blifvit anförde, så har Utskottet redan meddelat de upplysningar, som Utskottet härom kunnat inhämta, samt af Kongl.
Förvaltningen för Sjöärenderna blifvit Utskottet meddelade, och får dessutom anmäla, att några vidare säkra underrättelser på denna korta tid ej kunnat erhållas, hvilka dessutom ej torde egenteligen erfordras till utredande af närvarande fråga; men Utskottet anser sig likväl böra härvid yttra den öfvertygelse, att enär Regleringen af Gottlands krigsmakt en gång blifvit af Riksens Högloft.
Ständer öfverlemnad åt Kongl. Maj:t och denna Ö dessutom, genom sin sednare organisation, åtagit sig en vida större försvars-skyldighet än den förut ägt, eller som någon annan del af Riket i proportion äger, så bör Gottlands Försvarsverk betraktas såsom skildt ifrån det öfriga Riket, då det nu mera stödjer sig på helt o lika - Dm 27 Juli.
Ilka grunder, hvarföre Utskbttet äfven anser Ö n Gottland i närvarande fall ej böra komma i fråga.
I anledning af hvad vidare, rörande denna omständighet, blifvit anmärkt, att undantag ej kunde göras för Gottland, emedan intet undantag Lagligen kan äga rum, får Utskottet erinra, att igenom hvad nu blifvit anfördt, torde tillräckligt vara ådagalaggdt, att denna satts ej kan lämpas till närvarande fall, utan deremot utgör ett af de vigtigaste skälen för Båtsmans-Fördubblingens återställande, heldst ett ganska betydeiigt undanlag genom dess afskaffande blifvit gjordt till Båtsmans-Rotehållarnes förmån, på Rikets öfriga Innevånares bekostnad.
Efter framställningen af dessa grunder, går
Utskottet nu att betrakta närvarande fråga utur en annan synpunkt, nemligen utur den, huruvida Båtsmans - fördubblingen bör såsom en stående Corps anses eller icke, samt om Oeconomie-Utskottets vid 1809 och 1810 årens Riksdag härom afgifne Betänkande bort föranleda till fördubblingens upphäfvande. — 1 5 §. uti Allmänna Rote-Båtsmans-Contractet af dén 23 Maj 1690 lyder ordagrant som följer: ^Anbelangande Fördubblings-Båtsmännerna, så alldenstund'
Allmogen icke villja släppa theras fördubblings-karlar, eftersom de kostat mycket på them i lega, utan äro heldre tillfreds att bibehålla them, på thet the vid infallande krig måga hafva them att tillgå; utlofvandes åt berörde Båtsmän emedlertid ett litet Torp till Boställe, halfparten så godt, sota 37* Dm 2 7 Julii sorn ordinarie karlen, eller i dess ställe en tunna
Båg och en tredjedels
Daler silfvermynt i hushyra, medart fred är; ty låter Kongl. Maj.t sig sådant i Nåder behaga.
Varan-; de samma fördubblings-Båtsmän, utom thess,’ tillika med theras Hustrur för mantals penningarues erläggande befriade; sedan hafva the ock frihet att söka sin föda inom Häradet ther the vela, dock måste the ge vederbörande Officerare tillkänna, hvarest the tjena och sig uppehålla, på thet, när så behöfves, the måga kunna snart igenfinnas, och på behöriga orter sig inställa, efter sorn the ock skola vara förpligtade hålla sig sådana theras Botar, förutan någon ny lega, alltid tillhanda, och icke hafva magt till att låta lega sig i andras tjenster.”
Då af denna § tydeligen inhämtas, att Fördubblings-Båtsmännerne, enligt ett af Konungen sanctioneradt åtagande å Botehållar-' nes sida, ej allenast under fred erhållit torp och aflöning, utan äfven varit förbjudne, att låta lega sig till andra tjenster, så kan Utskottet, för sin del, ej finna annat, än att Båtsmans fördubblingen bör såsom en stående Corps betraktas, och att således dess upphäfvande på intet sätt kan härledas ifrån Oeconoinie - Utskottets år i8iö afgifne Betänkan-! de, der fördubblingens upphäfvande endast tillstyrkes med det förbehåll, att den ej efter nu gällande Författningar såsom en stående Corps anses; och följakteligen har detta unphäfvande icke heller blifvit af Biksens Ständer beslu - Den 2 7 Juli. 373 beslutadt, då beslutet endast uppkom genom bifall till sistnämnde Betänkande.
Till svar 3 den gjorda anmärkningen att Båtsmans-fördubblingen blifvit genom Beväringen tillräckeligen ersatt, får Utskottet upplysa, att, enligt til! fö rl i t eliga underrättelser, det under Arméens Flottas Stockholms Escader lydande Båtsmanshåll har förr utgjort 1,167 Fördubblings-Båtsmän, då deremot under åren 1813 och 1814 endast 164 man Extra Roterings-Båtsmhn samt 831 man af Sjö-Beväringens i:sta Glass eller tillsammans 995 Båtsmän kunnat utgå, hvarigenom icke allenast antalet af Rikets Sjömagt blifvit förmindskadt, utan Statsverket äfven betungadt med Sjö-Beväringerts beklädnad och utrustning, hvaremot Fördubblings-Båtsmännen bekläddes på Rotarnes egen bekostnad. X anledning af Herr Öfverste Berghmans påminnelse, att Båtsmans-tördubbiingen utgjort 3,285 man, får Utskottet förklara, att enligt de specificerade uppgifter, som Utskottet ifrån Kongl. Förvaltningen af Sjöärenderna erhållit, uppgår detta antal till 3251 man, hvilken summa äfven uti Utskottets Berednings förra utlåtande varit upptagen; men uppå gjord anmälan i Utskottets Plenum af flera Vallöf!. Borgare-Ståndets Ledamöter, att Städerna ännu utgjordeBåtsmans-fördubblingen, blef sistnämde fördubblings - antal, utgörande S29 man, subtraheradt, hvarigenom den uti Utskottets Betänkande införde summa 24.22 uppkommit. 574 Den 27 Julié .
Beträffande sluteligen den inom Högvördiga Prest-Ståndet gjorda tillämpning af 80 §. i Regerings-Formen, som innehåller, att Båtsmans-håhet af Rotering och Indelning skulle förbli va vid det upprättade Indelnings-j Verket,’ och att ingen ny Rotering, utan Konungens or , Ständernas sammanstämmande beslut kan ,llkomma, så får Utskottet å nyo upprepa, att Utskottet alldeles icke åsyftat någon rubbning i Indelnings-Verket, eller någon ny rotering, utan tvärtom, af den fullkomligaste öfvertygelse om vigten af Indelnings-Verkets bibehållande, tillstyrkt, att detsamma mätte sättas i sitt förra skick, samt att den derstädes stadgade gamla FördubblingsRoteringen, men ej någon ny, matte åter införas; hvarföre ofvanberorde anmärkning synes väl kunna lämpas till Oeconomie-Utskottets år . 181 o afgifrre Betänkande, men svårligen till det utlåtande nu blifvit afgifvet.
Genom hvad sålunda blifvit anfördt tror Utskottet sig både hafva besvarat de emot Betänkandet gjorda anmärkningar, och ådagalaggt, att