Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti dessa skola , såsom egentligen inrättade för mindre bemedlade Resande samt för varors oclx effecters transporterande, så väl de förra med beqvämlighet färdas under säkerheten af en alltid pålitlig kusk , som de sednare emottagas af Bolagets Betjening, med all omvårdnad förvaras och till bestämd ort och ställe under vägen aflemnas, samt sedermera, då Bolaget, efter att hafva under förenämnde 5 års tid haft en uteslutande rättighet till begagnandet af sådana täckta forvagnar, samt under denna tid blifvit i stånd att åtaga sig hela skjutsnings-skyldigheten på denna väg emot de förutnämnde vilkor å gamla skjutslagens sida, en mera utvidgad anstalt på flera vägar och med flera och beqvämare vagnar skulle göra denna till en mera liflig och lönande näringsgren, hvarföre
Contracterna föreslås i sådant fall böra utsträckas till 15 å 20 år.
Hvad bestämmandet af sjelfva skjutslegan vidkommer; så och då vinsten bör grunda sig pä mängden af varor, som skickas imellan Städerna, anser val Herr Landshöfdingen detta vara en svårare omständighet; dock som Bolagets - Den a o Juli. 1971 gets industri å ena sidan bör fordra,' att kunna göra denna så låg som möjligt är , så torde, i händelse af befaradt misstag i calculen å ändra sidan, denna utan vidrigt inflytande på hela inrättningens bestånd snarare böra Utfalla till Bolagets förmon än skada, 1 anledning häraf uppgör Herr Landshöfdingen den calcul , att efter ett Lispunds vigt på hvarje häst efter Gästgifvareskjuts, dubbla skjutsen genom Städerna och vagnpenningar inberäknade, för hvarje Sképprd af varor betalas 1 sk.
Banco milen, samt för 4 åkande personer 8 sk.
B:co milen , då dessa dessutom kostnadsfritt få hvardera medföra saker till 2 -L:punds vigt på personen, att sålunda för hvarje mil skjutslegan blir 2 R:dr 16 sk.
B:Co för en sådan forvagn, förspänd med 5 hästar och fullt lastad , som utan att följa calculen i alla dess detailler, hvilka äro både högst billiga och väl beräknade, lemnade ett årligt öfverskott, hvaraf Bolagets Betjening skall lönas, Vagnar underhållas och interresse på förlagS-summaii betalas.
Men då icke i Sverige som i England Bolaget kan få sin vinst assurerad, föreslår slutligen Herr Eandshöfdingen , att då'
Bolaget genom säkert förda Böcker kan visa sin förlust för ett år, denna då af Kronans medel må ersättas, emot förbindelse att det godtgöra, då vinsten sådant rnedgifver, hvilken uppoffring icke anses böra komma i beräkning hos en Nation som äger ett ädelt politiskt interresse, då frågar! är att lätta commuriicationen och stadga förtroendet med Broderlandet.
För öfrigt förbinder sig Herr Landshöfdingen att vidare utarbeta detta ig73 Den 2 o Julh detta Beglementariska Utkast till inrättningen, om saken bifalles, till hvilken mera utarbetade plan han anser höra, • att Postjagter eller Sumpar inrättas imellan Stockholm och Orebro samt Carlstad och Götheborg, på hvilka varor af mindre värde och resande, som ville hushålla, lunde färdas, samt att en stor del af den på Götheborgsvägen betungande skjuisert härigenom försvunne.
I sammanhang härmed har OeconomieUtskottet emottagit ifrån Höglofl.
Kidderskapet och Adeln yttranden: 1:0 af Herr Bruks-Patron A. Spaldencreutz, af innehåll att han, som alltid önskat forvagnars inrättande på de a största vägarna mellan Stockholm till Götheborg och Helsingborg, nu fullkomligt instämmer uti Herr Landshöfdingen af Wingårds förslag om dessas inrättande och bedrifvande genom Bolag, emedan Kronan aldrig bör blanda sig i sådana Oeconomiska anstalter; men befarar att detta icke lan bestridas genom ett enda Bolag, såsom antingen för vida spridt att kunna communicera sig eller för inskränkt att behörigt bevaka ordningen och sina egna förmåner, hvarföre han föreslår 2:ne Bolag ; hvarjemte Herr Spaldencreutz, hvad de projecterade Bancolånen på upplöpta hemmansdelar samt understödet af <j:de Hufvud-titeln emot låg renta angår, förklarar sig, i synnerhet vidkommande detta sednare, icke lunna utan betänkligheter detsamma tillstyrka, emedan sådant framlockar vinningslystnaden, som alltid urartar till oduglighet, hvarigenom ändamålet skulle gå förloradt och inrättningen ramla Den 30 Juli. 19 7 3 ramla samt Staten ådraga sig onödiga kostnader och besvär.
Inga ersättningar vid timad förlust anses af Staten kunna böra påräknas, emedan sådant skulle kunna leda till uppdiktade förluster.
Detta oaktadt gillas förslaget och planen i det hela , med Önskan af dess snara sättande i verket ; hvarjemte bifogas den anhållan, att Gästgifveri-Ordningen , med hvad mera dermed har sammanhang, må vid denna Riksdag af DagUtskottet genomses, såsom förslag Riksens Ständer meddelas och af dem till Kongl. Maj:ts Nådiga bifall och sanction hemställas; hvilket förmodas mycket skola befrämja forvagns-inrättnin» gen; och 3:0 af Herr Lieutnant U.
Mannerhjerta, som så väl anser nu varande Skjuts-inrättning skadlig för Landtbruket, som ofullkomlig att, under en 6 månader om året hämmad segelfart, befordra communicationen imellan aflägsnare orter i Fäderneslandet, då icke en gång ett enda litet paket kan utan särkildt bud försändas ifrån ett ställe till ett annat; att förtiga både det snöpliga och äfventyrliga för den mindre bemedlade men upplysta och nyttiga mannen, som ej i egen vagn kan färdas, att på bondvagnar eller kärror fortsätta sin resa under en ofta drucken och berusad Skjutsares körning, då den förmögne, till att göra afbrottet så mycket större, beqvämt gungar i sin egen präktiga vagn; hvarföre en jemnkning i dylika synliga förhållanden anses böra vidtagas, som bäst förmodas ske genom antagande af forvagnar, enligt Herr Landshöfdingen af Wingårds förslag.
Men då J 974 Deri 20 Juli. 4a dessutom uti vårt vidsträckta Fädernesland, till upplysningens spridande ifrån Hufvudstaden till Uandsorterria i allehanda Iitteraira och oeconomiska ämnen, i synnerhet hvad Bokhandeln, Journaler och Dagblad vidkommer, all beqväm communication saknas , för att i behörig tid få del häraf, sorn dock uti hvarje civiliseradt land är nödvändigt , om icke forvagnar imellan Städerna inrättas, föreslår Herr Mannerhjerta att en på Statens bekostnad farande Post må inrättas och att Oeconoujie-Utskottet, med den uppmärksamhet detta ämne förtjena)', mätte framställa det gagneliga häraf samt föreslå medlen att detsamma tillvägabringa.
Uti ett hos Vällofl. Borgare-Ståndet den t 3 sistl.
April uppläst och till Utskottet remitteradt tryckt Memorial af Herr Handelsmannen Gust, Stabeck, om förslag till en ny Skjuts-inrättning i Piket, jemte en calcul öfver den betydliga förlust jordbruket årligen lider af den nu varande; föreslås pag. 6 uti 4 Momentet, att å båda de större stråkvägarna, som gå ifrån Hufvudstaden genom Oster- och Vestergöthland till Skåne och Götheborg, borde minist 2 gånger i veckan gå en så kallad Diligence, t. ex. måndagar och thorsdagar, nied tvänne par hästars anspann, som beqvämt kunde rymma 8 passagerare: att allmänna Posten uti samma vagn med större säkerhet kunde befordras , och Kronan härigenom indraga de förmåner, sorn nu varande Posthemman för Postföringen aro tillslagna: ,att Passagerare må äga rättighet medföra en kappsäck af viss vigt, emot särskild afgift derefter ; Ven 2 o Juli. 1975 eft r: att dessa postvagnar borde gå för Kronans räkning, enligt den anmärkning, som pag.
10 göres, att ofia kan inträffa, det postvagnen går alldeles ledig vissa stationer, och att detta L allmänhet återyinnes pa de stationer, då hail är fullsatt, och att, i händelse af förlust, denna billigare måtte falla pä Staten, än på en del fattiga jordbrukare: att passagerare höra erlägga skjutslegan efter den projecterade Ordinarie Taxan och denna betalas för hela resan vid det PostContoir i den Stad der resan börjar och Passagerarens namn inskrifves: samt, enligt 5 Morn. att dessa postvagnar böra framför andra Resande hafva anspråk på de 12 reserv-hästar, Herr Stabeck föreslagit att dagligen vid hvarje ombyte böra hållas i beredskap, och Gäsgifvaren vara ansvarig att sä manga deraf , som erfordras till postvagnens fortskalfande, stå färdiga till anspann hvarje dag vid den tid, då postvagnen ankommer; och detta, enligt anmärkningen, för att, så långt möjligt är, förebygga förlust för Kronan.
Herr Assessoren C.
Arosenius har uti ett den 12 sisth Maj ankommet, både till Stats-och Oeconomie'-Utskotien remitteradt, Memorial yrkat, att den fråga, som vid 1809 års Riksdag väcktes om en Postvagns-inrattning, nu måtte upplifvas, och då Herr Assessoren föreställer sig att ingen annan orsak lärer gifvits, hvarföre, sedan den tiden, saken icke blifvit företagen, än bristande tillgångar till kostnadens bestridande, föreslås att Riksens Ständer vid denna Riksdag kunde anslå allt , hvad som utöfver den i Riks-Staten påräknade summan årligen inflyter af Post - Den 2 o JulU Post-medlen.
Detta , såsom det första steget att bereda en framtida förändring af den så allmänt öfverklagade Hållskjuts-inrättningen , tror Herr Assessoren icke fordra mycket förord för att antagas, äfvensom, att då ämnet blifvit af Riksens Ständer i Oeconomiskt hänseende skärskådadt, vore det öfverflödigt att remittera detsamma till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, utan Stats - Utskottets Utlåtande egentligen böra inhämtas; och har Herr Commerce-Rådet Santesson härvid gjort det tillägg, att om icke något sådant öfverskott skulle blifva på post-medlen, att ändamålet dermed kunde vinnas, något anslag då matte göras, på det att en så nyttig sak icke matte afstadna.
Detta allt hafva Utskotten uti behörigt öfvervägande tagit och velat lemna detta ämne den uppmärksamhet, dess vigt förtjenar.
Oeconomie-Utskottet, för sin del , har genom så väl fö ra tiders sorn genom egen erfarenhet vid denna Riksdag funnit, att frågorna om den i flerfaldigt hänseende skadliga och Jordbruket betungande Håll- och Reserve-skjutsen, vid flera Riksmöten utgjort ett både vigtigt och icke sällan af stridiga intressen obehagligt öfverläggningsoch tviste-ämne; samt är fullkomligt af den öfvertygelsen, att örn icke Skjuts-inrättningen inom vårt Fädernesland, i anseende till locala omständigheter och en mindre allmän rörelse, kan i det hela och öfver allt sättas på den fot, som den befinnes vara i de öfriga af flera Naturens och Climatets förmåner gynnade Europeiska länder, densamma dock i en icke obetydlig man torde Den 2 o Juli.
1977 torde kunna inrättas och jemnkas på ett sätt, att deri upphörer, att för Landet vara så besvärande och tryckande som hittills.
Det enklaste och, man torde få tillagga, enda medlet härtill, som kan väljas, är antagandet och inrättningen 'af de uti flera till Utskottet äfven vid denna Riksdag inkomna och nu uppräknade och detaillerade Memorial föreslagna fragt- och forvagnar, ufed hvad som med dessa inrättningar för öfrigt kan äga gemenskap.
.Enär Utskottet, å ena sidan icke kan anse dessas inrättande å alla orter och på alla vägar inom Riket möjliga, ja nästan icke behöfliga, då ett inskränkt antal af sällan passerande resande, samt längre afstånd imellan Städer, som dessutom icke ännu äro af så betydlig mercantilisk vigt, samt ett glest bebodt Land alltid gör Skjutsningsskyldigheten mindre ofta påkommande och således sällan betungande för de skjutsande, samt en Forvagns-inrättning i sådana omständigheter icke kunde bära sig och äga bestånd , tror Utskottet å andra sidan, att på de större och allmännare vägarna både behofvet krafveldessa inrättningar och alt, änskönt rörelsen, sorn alltid är jemnast och störst närmast de större Städerna, på afsånd derifrån aftager, denna likväl är nog tillräcklig att kunna underhålla och till en påräknad båtnad befrämja dessa företag.
Utom en större uppoffring af Staten, skulle likväl dessa vagnar hvarken kunna såsom en allmän inrättning till vägabringas och med tillbörlig ordentelighet, säkerhet och drift, till nytta användas; ej eller åt någon enskilt man, såsom förut skedt, ined ett slags Privilegium öfver - j g 7 8 J)tn 2 0 Juli, verleainas, utan att. da blottställa liela anstalten för enahanda ofullkörnllgheter; icke eller, så framt någon påräknad framtida förändring i Hallock Reserveskjutsen härigenom åsyftas , böra dessa vagnar inrättas blott på en och annan kortare Station på e-n viss väg; ty försök i smått, om än försigtigheten bjuder dem vid flera företag , skola dock här förfela ändamålet och blifva en säker orsak att inrättningen ruinerar upphofsmannen och går snart öfver ända, samt afskräcker från all vidare efterföljd.
Utur alla dessa skäl finner Utskottet sig böra tillstyrka sådana Forvagnars inrättande till en inbördes lättare och tilläfventyrs mindre kostsam Communications befrämjande, äfvensom mindre bemedlade resandes beqvämlighet, alldeles pä det sätt Herr Landshöfdingen af Wingård föreslagit, att, nemligen, de både organiséras af och stå under ett Bolags Styrelse, samt utsträckas till siri gång på en längre bestämd väg.
De grunder Herr Landshöfdingen uppgifvit och på hvilka lian stöder sitt förslag äro i allmänhet så antagliga och loiva en så lycklig följd, att mari ingalunda bör tveka, att erkänna och gilla desamma, samt de beräkningar öfver kostnader så väl för Bolagets utkomst med inrättningen som för de resande, hvilka han uppgifver, så billiga, att man bör anse dem lika lockande för Patrioten att dertill använda några af sina tillgångar, som för resande att begagna en önskad inrättning; heidst då nian väntar alt ifrån samma hand få de lofvade detaillerna och det Beglementariska för Bolaget och inrättningen, som nu gifvit grundritningen.
Den 20 Juli. *979 Oeconomie-Utskottet går fullkomligt in uti den plan Herr ^Landshöfdingen uppgifvit, att hvad första årets anstalter vidkommer, under denna tid få begagna Gästgifvareskjuts saint att derefter antingen genom öfverenskommelse med Allmogen eller genom inköpta Hemmanslotter sättas i författning att bestrida skjutsen med egna hästar; äfvensom att då inrättningen hunnit stadga och kan utvidgas, rättigheten att antaga hela skjutsen i stället för Hållskjutsen måtte Bolaget ulan intrång af andra tillerkännas, emot ersättning af vissa fourage-persedlar af hvarje skjutslag till viss vigt af Hemmanet, och detta allt med bestämmandet af en viss tid i både förra och sednare perioden, för att trygga så väl inrättningen, som de förut skjutsskyldiga.
Utskottet anser, att, till collisions undvikande imellart gamla och nya inrättningen, är det högst nödvändigt, att
Bolaget genast vid sin organisation är i författning att med egna hästar bestrida sin skjuts, antingen det i mer eller mindre utvidgad mån vill denna rättighet begagna, men att det icke härföre må uppbära någon ersättning af gamla skjutslaget , utan heldre få denna på annat sätt.
Hvad vagnarnas beskaffenhet, anspannets och de resandes antal, vigten å de medförde sakerna samt bevakningen och vården om desamma, med mera, angår, hörer sådant till det reglementariska, som , efter de uppgifne grunderna hestämdt, inåste erhålla Regeringens stadfästelse; och hvad stationerna beträffar och deras afstånd , lärer sådant till en större del bero på locala omständigheter.
Att hela Forvagns Bola - lgSo Dai 20 Juli.
Bolaget får inrättas och stå under Kongl. Maj:ts beskydd, hoppas Oeco*nomie-Utskottet så mycket heldre, sorn Kongl.
Maj:t i Nåder lärer täckas både med sin höga sanct ion bekräfta BoIagetsReglor och Stadgar, som äfven med Nådigt välbehag anse en Inrättning, hvilken skall lända Riket till nytta och Hans trogna folk till lättnad.
Hvad således Herr Landshöfdingen föreslagit om Forvagns-Inrättningen imellan Stockholm och Christiania, samt hvad mera, som om Post Jagter eller Sumpar för Sjötransporten imellan Stockholm och Götheborg finnes anfördt, önskar Utskottet äfven hvad den förra vidkommer, niåtte utsträckas till ett Bolag, som efter enahanda grunder ville ombesörja Forvagns-inrättningen imellan Hufvudstaden och Helsingborg genom Jönköping, hvilken Forvagn på denna stora allmänna väg, der en så daglig passage är, bör 2tne gångor i veckan fram och återgå.
I anseende till västra vägen ifrån Stockholm till Götheborg, så står väl en blifvande
Forvagnsinrättning på densamma i närmare gemenskap med den af Herr Landshöfdingen projecterade åt Orebro och Carlstad, utom det sorn genom Rost Jagter na och Sumparna of vanföre är sagdt; men torde dock, i hänseende till den starka rörelsen, sorn mera jemt derpå inträffar, böra äfven komma i åtanka, antingen under ett särskildt Bolag eller under detsamma, som förden förra vägen blir organiseradt.
Om på några mindre , ehuru ej obetydliga ifrån dessa större afgående vägar enskildta inrättningar skulle påtänkas , må det stå vederbörande fritt att härom öfver - Den 20 Juli. öfverenskomma, dock i öfverensstämmelse med de allmännare grunder, som äro eller blifva uppgifne.
Och på detta sättet skall med tiden den väntan kunna uppfyllas , att Hällskjutstungan efter hand blifver obetydlig, åtmindstone på de större vägarna , der densamma hittills varit förderflig.
I öfrigt och da Oeconomie-Utskottet äfven hör utlåta sig öfver det uti Herr Landshöfdingen af Wingårds förslag begärte så väl Lane' understöd af gide Hufvud-Titeln , till första förlagets inköp af Forvagns Bolaget, som Bancolån å de sedermera inköpta Hemmanslotter, samt slutligen, i brist af inrättningens assurance, få vid inträffande förluster, sorn dock med säkra Bäkningar böra visas, en ersättning af Kronans Medel, emot förbindelse att, då vinsten sådant medgifver, detta godtgöra; så och då icke lärer kunna nekas, att ju en viss farhåga för missbruk, åtmindstone misstanka härföre, såsom Herr Spaldencreutz befarat, torde hos någon kunna uppstå, vill Utskottet likväl för sin del medgifva, att Inrättningen , för att vinna fullbordan och bestånd, förtjenar någon uppoffring å Statens sida, och derföre tillstyrka att någon sadan bör beviljas, i synnerhet hvad bestridandet ^f dea första förlagskostnaden beträffar, dock som, enligt hvad Utskottet har sig bekant och ofvan anfördt är, utom hvad genom Commerce-Collegii Kungörelse 1757 beviljades Entrepreneurerne för Forvagnars inrättande, ingen f&rskotts- eller läne-summa sedermera till sådant ändamål sökts eller erhållits, och detta dessutom beror på Stats Ut - Sen so Juli.
Utskottets Utlåtande, dit ämnet 1 denna delen hörer, ty kan icke Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskottet mer än önska, att företaget ej må uteblifva eller afstadna , i brist på erforderliga medel, hvilka tilläfventyrs torde vara att påräkna till understöd enligt den anvisning Herr Assessoren Arosenius uppgifvit, eller utaf öfverskottet af Postmedlen, samt, iliändelse desse skulle befinnas otillräcklige, anslag af någon annan Artikel, enligt Herr Commerce-Kådet Santessons yttrande, matte göras.
Och härmed anser Oeconomie-Utskottet sig ej allenast hafva besvarat de inkast, Herr Spaldencreutz anfört, utan äfven gillat de af Herr Mannerhjerta, i dess Memorial, äskade anstalters vidtagande , till comrnunicationens befrämjande, resandes beqvämlighet, Bokhandelns utbredande och upplysningens utspridande.
Men instämmer för öfrigt i så måtto med Herr Spaldencreutz om Gästgifveri-ordningens granskande, att Utskottet anser densamma behöfva af Kongl. Maj:t granskas och sedermera stadfästas.
Slutligen ,och i hvad sorn Herr Stabecks Memorial rörer ifrågavarande ämne; så och då den åsigt, hvarmed han betraktat detsamma , i allmänhet är af enahanda beskaffenhet, hvarmed det af Herr Landshöfdingen af Wingård blifvit omfattadt och redan är skärskådadt, utom i de delar, der Forvagns-inrättningen, enligt Herr Stabecks plan, står i sammanhang med hans Skjutsnings-system; så kan Oeconomie-Utsköttet icke annat än gilla den princip han följt, i anseende till användbarheten af en dylik inrättning* - Den ao Juli. ning.
Men da han dessutom föreslår, att Allmänna Posten skulle uti dessa Diligencer eller Postvagnar med större säkerhet befordras, och således Postföringen skulle förenas med Forvagnarna , afviker han i denna del ifrån hvad de öfrige Memorialerne i ämnet innefatta.
Uti ingen af de Författningar , som blifvit utfärdade för Post- och Forvagnars inrättande, är, när Kongl. Förordningen af 1718 undantages, mindsta tillåtelse lör denna förening; tvärtom är så väl uti Commerce-Collegii förut åberopade Kungörelse af 1755, som Öfver-Post-Directeurens Kungörelse till Post-Förvaltarna af 1757, uttryckeligen förbjudet, vid vite af Io Dal.
S:mt, att Bref skulle på Forvagnarna få emottagas.
Och utom gemenskapen att färdas samma väg hafva dessa arne inrättningar intet synnerligt gemensamt med hvarandra: de skulle snaiare i före ning vara hinderlige för hvarandra, så att vid Post-Contoiren posten antingen skulle uppehållas för Forvagnens eller denna sednare för Postens expedierande; och i alla fall Posten alltid hindras genom långsammare körning.
Och hvad den större säkerheten vidkommer, som häraf anses vara att förvänta, vore den kan hända icke alltid så att påräkna, heldst dä hända kunde, som Hr Stabeck anser möjligt, att
For vagnen lomme att gå ledig ifrån Passagerare vissa Stationer, och en skälm äfven på en Forvagn kunde sig innästla, som under nattens mörker och Vagnbetäckningens slöja kunde göra ingrepp , härförutan den medföljande Postillonen (ofta a till antalet) alltid skulle borttaga rum för andra resan - 1984 DeR a o Juli. sande, och aldrig vara skyldig att något betala för frakten.
Häremot kan väl invändas, att Post* vagnen borde gå för Kronans räkning; men er-, sättningen af Post-hemrnanen , genom de ifrån dem till Kronan indragne förmåner, skulle icke fylla kostnaderna för q:ne personers beständigt fria inrymme uti Forvagnen.
Hvad Herr Stabeck för öfrigt icke erinrat sig , är det5 att då han föreslagit att Skjutsbönderne sjelfve ovilkorligt skulle köra sina hästar för hvarje vagn , äfven Forvagnen således ej skulle åtföljas af någon beständig kusk.
Hvem skulle då ansvara för Vagnens behöriga framkomst tili visst ställe på viss tid?
Hvem för alla saker, som mot betalning på denna Vagn transporterades ifrån den ena ändan af Piket till den andra ? eller för sjelfva Vpgnens bestånd och vård?
Och all säkerhet och allt förtroende skulle på detta sätt fela vid en inrättning, sorn annars, riktigt organiserad, åkall äga en gynnande inflytelse på - det allmännas, i synnerhet Jordbrukets, fortkomst och upphjelpande.
Riksens Ständers Stats-Utskott har för sin del, vid öfvervägande af hvad rörande omförmälte inrättning är vordet förslaget, funnit , att ehuru nyttan deraf icke synes vara någon tviP vel underkastad; likväl och som förslagets utförande fordrar åtskilliga förberedande åtgärder samt deribland fullständiga calculer öfver kostnaden; så kan Stats-Utskottet för det närvarande icke föreslå någon tillgång flir en inrättning af denna art, utan tror att dermed bör anstå till planen Den 50 Juli. planen hunnit utarbetas och elt bestämdt förslag för Riksens Höglofl.
Ständer framläggas.
Detta allt varder, jemte ?:ne Oeconomi»!* Utskottets Ledamöters inom bemälte Utskott yttrade och uti bilagde Protocolls-Utdrag intagne särkilta mening, Riksens Höglofl.
Ständers närj mare granskning vördsamligen underställdt.
På Högh Ridd. och Adelns Ledamöters vägnät Albr. Lantingshausen.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnätC. v.
Rosenstein. J. Fk.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Jen Jenssen.
Riis Månsson. M. M. Rosbeck» Transsumt af Protocollet, hållet uti Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts Plenum den Io Juli 1815* S. D. Upplästes det af 2:dra Beredningen författade Project till Betänkande, angående en före* slagen Forvagns-inrättning. 5:te Bandet. 54g. 550.
Efter 198r Den so Juli* Efter uppläsande häraf, förklarade Herr Prosten Fellenius, det Herr Prosten icke kunde. för sin del, tillstyrka något anslag på g:de Hu vud-titeln till Entreprenad af Forvagns-inrätiningen , såsom, i Herr P.ostens tanka, nog äfventyrliet; hvilket yttrande Herr Prosten anhöll måtte genom Protocolls-Utdrag få åtfölja Betänkandet till de Bespec iva Biks-Stånden.
Härmed förenade sig Herr Carduansmakaren Holmgren till alla delar.
Ex Protocollo M. M. Rosbeck. t/pjdfisr hos H«gl.
Ridd. och Ad. den ao Juli, Högvörd.
Prest-Stånder den ao — Vällofl. Borgare-Ståndet den al _ HeJerv. Bonde-Ståndet den ao _ Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotts
Betänkande , i anledning af tvänne från Högloft.
Ridd. och Adeln remitterade Memorialer, angående så vål inskränkning af Finska Handeln, som förbud i allmänhet emot vissa varors införsel i Riket.