Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj, med underdåniga yttranden till Eders Kongl. Maj:t inkommit, och dervid, uppå anförde skäl, afstyrkt den föreslagna föreningen af föreståndare-befattningarne, men tillika i underdånighet hemställt, att Öfverdirektören Norling, som numera upphunnit 70 års alder, och under 55 år varit tillförordnad föreståndare för Veterinär-inrättningen i hufvudstaden, måtte, i anseende till hans utmärkta förtjensler om Veterinär-undervisningen och sjukvården, betryggas mot ekonomisk förlust genom den reglering, som kunde blifva en följd af ifrågavarande Inrättningars förnyade organisation
Vid underdånig föredragning häraf den 25 nästlidne Maj fann Eders Kongl. Maj:t de båda Veterinär-inrättningarne i riket böra hvardera hafva särskild föreståndare, i följd hvaraf det förordnande Ofverdirektören Norling innehade såsom föreståndare och förste Professor vid Veterinär-inrättningen i Slockholm skulle med utgången af Juni månad innevarande år upphöra, dock med bibehållen rättighet för Norling att, då hans närvaro och tjenstegöromål sådant medgifva, i Direktionens för sistnämnde Inrättning öfverläggningar deltaga; och behagade Eders Kongl. Maj:t, med fästadt afseende å Ofverdirektören Norlings mångåriga och utmärkta förtjensler så väl om Veterinär-inrättningen i Stockholm allt ifrån dess första grundläggning, som om djurläkare-yrkets ordnande i riket, i nåder förordna, att nådig proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas, angående uppförande a Allmänna Indragningsstaten af ett mot
Norlings innehafda arfvode såsom föreståndare för Veterinär-inrättningen i Stockholm svarande belopp af 2,000 R:dr Banko årligen, att af Norling åtnjutas under hans återstående lifstid, samt att samma belopp skulle, intilldess Rikets Ständer sig öfver denna proposition yttrat, qvartaliter utgå från och med den 1 Juli innevarande år af dertill disponible medel å 8:de Hufvudtiteln, på sätt Eders Kongl. Maj:t ville derom framdeles förordna.
Maj:ts sålunda fattade Nådiga beslut, torde Eders Kongl. Maj:t i Nådiga propositionen om statsverkets tillstånd och behof föreslå Rikets Ständer att å Allmänna Indragniugs-staten uppföra ett belopp af 3,000 R:dr Riksmynt, att af Ofver-Direktören Norling årligen under hans återstående lifstid uppbäras. 32:o. Anslag pir
Då det statsanslag af 800 R:dr årligen, som Vetenskaps-Akademien under sednare åren uppburit, för att låta utföra original-målningar af vexter ur Sveriges Sveriges Flora, samt för utgifvande af teckningar af zoologiska föremål, icke är beviljadt för längre tid än sednast fastställda statsreglering omfattar, men behof— Bil. M 7 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. Jtä 1, om Statsverket 1856, vet af samma anslag under längre tid kommer alt fortfara, alldenstund ett icke ringa antal inhemska vextarter ännu återstår att afbilda, har Akademien hos Eders Kongl.
Maj:l anhållit om aflåtande af Nådig proposition till Rikets Ständer i fråga om anslagets ytterligare beviljande; och har Akademien dervid upplyst, att de medel, som för berörde ändamål sedan sisla riksdag utgått, hufvudsakligen blifvit använda till förökande af den samling afteckningar utaf svamparterne, hvilken blifvit utförd under Professor Fries’ inseende och som numera vunnit den utvidgning, att ett arbete, innefattande så väl de nya eller mindre kända, som de i ekonomiskt eller annat hänseende användbaraste arlerne snart bör kunna lill vetenskapens och allmänhetens gagn utgifvas; hvarjemte Akademien förmält att förberörde i sitt slag enda, och genom Professor Fries’ ledning och bestämning klassiska samling tillvunnit sig den uppmärksamhet, alt främmande länders författare hit afrest, för att taga kännedom af densamma.
Med afseende ä de i denna underdåniga framställning åberopade skäl, hemställer jag, det Eders Kongl.
Maj:l behagade föreslå Rikets Ständer, att för ytterligare trenne år till ofvanberörde ändamål anvisa 1,200 R:dr Riksmynt om året, eller tillsammans 3,600 R:dr samma mynt. 33:o. Sekreteraren A. M. Strinnholm har i underdånighet anhållit, att Eders Kongl. / / ** si # / Maj:t måtte täckas till Rikets Ständer göra Nådig framställning derom, alt sö-Sekreteraren kanden finge fortfarande uppbära det årliga understöd af 1,300 R:dr, som vid Strinnholm. sistförflutna riksdag blifvit honom beviljadt för utarbetning och utgifvande från trycket af »Svenska folkets historia från äldsta tider»; och har sökanden derjemte anmält, att 6:te bandet af ifrågavarande arbete under loppet af nästkommande år kommer alt läggas under pressen.
Med bifall till denna underdåniga anhållan och för att bereda Sekreteraren Strinnholm tillfälle att fortfarande egna sin verksamhet åt fortsättningen af förrberörde förtjenstfulla arbete, torde Eders Kongl. Maj:t finna godt i Nåder föreslå Rikets Ständer, att det begärda anslaget för ytterligare trenne år mätte beviljas. 34:o.
Sedan den årliga pension af 300 R:dr banko, hvilken allt sedan år 1849 Pension åt af Allmänna Indragnings-staten utgått till aflidne Provincial-läkaren Professor Eric ^ro^sfls°^ii Acharii enka, Margaretha Maria Hoffberg, i anseende till hennes den 19 sistlidne oförsörjda Juni inträffade död numera upphört, hafva professor
Acharii efterlémnade oför- döttrar. sörjda döttrar, Charlotta Wilhelmina och Erica Julia Maria Acharius, uti ingifven skrift i underdånighet anhållit, att ofvannämnda utaf deras moder i lifstiden 72 Bil.
JYs 7 till Kongl.
Pension för Kapellmästaren, Assessor E. Wenster.
Extra anslag lill löneförbättringar för år 1857. uppburna understöd finge uppå dem öfverflyttas; varande härvid bifogadt intyg derom att sökanderne, Charlotta Wilhelmina, född den 22 September 1808, och Erika Julia Maria, född den 20 December 1812, båda äro sjukliga och sakna förmåga att sig sjelfva försörja samt befinna sig i torftiga omständigheter.
Vid berörde förhållanden och med särskildt afseende å sökandcrnes aflidne faders ådagalagda förtjensler såsom vetenskapsman, tillstyrker jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer, att å Allmänna Indragningsstaten bevilja hvardera af sökanderne eli årligt anslag af 225 R:dr Riksmynt, att af dem under deras återstående lifstid uppbäras. 35:o.
Uti ingifven skrift har Kapellmästaren vid Lunds Universitet, Assessoren Emanuel Wenster, underdånigst anhållit, alt då han, som i 50 år varit i egenskap af Kapellmästare vid Universitetet anställd och nu mera uppnått 71 års ålder, i anseende till försvagade krafter funne sig böra taga afsked från nämnde befattning, men för egen och en talrik familjs bergning ej vore i tillfälle alt afstå frän de med tjensten förenade inkomster, Eders Kongl.
Majit måtte hos Rikets Ständer föreslå honom att efter afskedstagande! varda på Allmänna lndragningsstaten uppförd med en summa, motsvarande det belopp han af Universitetets kassa för närvarande uppbär, eller 850 R:dr Banko; hvilken ansökning t. f. Kansleren för Lunds Universitet, uti infordradt, den 12 sistlidne September afgifvet utlåtande, lika med Consistorium Academicum, i underdånighet förordat.
Och får jag i anledning häraf underdånigst tillstyrka, det Eders Kongl. Majit täcktes Assessor Wensters ifrågavarande anhållan i så måtto bifalla, alt Eders Kongl. Majit behagade hos Rikets Ständer föreslå honom att, sedan hail från Kapellmästare-tjensten erhållit afsked, varda uppförd å Allmänna Indragningsstalen, att der under sin återstående lifstid få årligen uppbära ett belopp, svarande mot den lön han, enligt Universitetets stat, såsom Kapellmästare åtnjuter, eller 900 Ridr Riksmynt. 36:o.
I öfverensstämmelse med Eders Kongl. Majits Nådiga beslut all föreslå de för Embets- och Tjenstemän nödige ansedde löneförbättringar att utgå från och med 1857 års början, tillstyrker jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer äska, att ett belopp, motsvarande de å 8:de Hufvudtitelns ordinarie stat föreslagne löneförhöjningar för ett år måtte såsom extra anslag beviljas; utgörande dessa löneförhöjningar: för Bil, JYs 7 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. JM 1, om Statsverket 1856. 75 för Departementets Expedition 13,863 » Riks-arkivets tjenstemän 8,873 » Kongl.
Bibliolhekets d:o 4,802 » Elementar-läroverkens d:o 146,139 Sundhets-kollegii d:o Carolinska Institutets d:o Riks-antiqvarien Akademiens för de Fria konsterna tjenstemän Universiteteruas d:o Riks-musei d:o 11,097 6,392 2,320 3,923 48,300 3,030 tillsammans R:dr Riksmynt 231,364 30. 31. 30. 8. 50. 89 or Hvad Departements-chefen i ofvanberörde afseenden i underdånighet yttrat och hemställt, täcktes Kongl. Majit, uppå tillstyrkan af Slats-rådets öfrige Ledamöter, i Nåder gilla och bifalla; och behagade Kongl. Majit derjemte förordna, att utdrag af protokollet skulle till
Finans-departementet öfverlemnas för att tjena till ledning vid författande af Kongl. Majlis Nådiga Proposition till Rikets nu sammanträdande Ständer, angående
Statsverkets tillstånd och behof i hvad den kommer att röra Åttonde Hufvud-titeln, äfvensom att bandlingarne rörande de ärenden, hvarom framställning till Rikets Ständer blifvit beslutad, framdeles skulle till vederbörande Utskott öfverlemnas.
Ex Protocollo, Carl Fr. Liljewalch, Bih till R.
Prol. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 9 Hafi. 10 MO STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1836.
Prop. M 2. i JfS 2.
Ank. till Eip.-Utsk. d. 7 Nov. 1886, kl. 1 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående upphörande af det från rotehållarne eller soldalerne vid indelta Infanteriet nu utgående bidrag lill soldatbeklddnadens anskaffande och underhåll; Gifven Stockholms slott den 28 Oktober 1856.
Öfver tyngden af roteringsbesväret hafva rotehållarne i flera orter af Riket tid efter annan fört klagan.
Majit och Rikets Ständer hafva ock på sednare tider å dessa klagomål fästat det afseende, omständigheterna kunnat medgifva.
Sålunda har roteringsbesväret inom de Norra länen nemligen'Nori bollens, Westerbottens och Jemtlands, blifvit till rotehållarnes förmän betydligen minskadt genom jemkningar i den gamla roteringen; och medelst upphörande af mötes-passevolansafgiften eller skyldigheten att under möten underhålla soldalen, har en allmän lindring i roteringsbesväret rotehållarne i Riket tillgodokommit.
Då nu Statsverkets närvarande fördelaktiga ställning synes lemna tillgång att bereda rotehållarne någon ytterligare lindring i detta besvär, vill Kongl. Majit härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att det från rotehållarne eller vid vissa regementen, från soldaterne utgående kontånia bidrag till beklädnaden må upphöra samt ett deremot svarande stats-anslag anvisas att, jemte det förut å 4:de Hufvud-titeln till »Lifmundering för indelta Infanteriet» upptagna belopp, för ändamålet användas; hvarigenom rotehållarne skulle befrias icke allenast frän en kontant utgift, hvilken i medeltal, efter de sista 10 årens riksmarkegångspris å soldatmunderingen, utgjort 5 Ridr 18 sk. 6 rst.
Banko årligen för hvarje rote, utan äfven från det dermed i sammanhang stående besväret att genom ombud deltaga i beklädnads-direktionernas göromål jemte granskningen al dessa direktioners redogörelser, samt sålunda en i ena och andra afseendet för rotehållarne önskvärd lättnad dem beredas.
Majit vill först härvid i nåder erinra Rikets Ständer, huru med bern lill R.
Prot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Å[d. 10 Häft. 1 2 Kongl. Maj:t•
Prop. JVf 2. klädnadens anskaffande och underhåll vid rothålls-regementena intill närvarande tid tillgått.
Desse Regementens beklädnad har nemligen, på grund af knekte-kontrakten, ifrån äldre tider varit besörjd på det sätt: alt släpkläder i allmänhet tillhandahöllos soldaterna af rotehållarne, men vid några regementen anskaffades af soldaterne sjelfva emot åtnjutande af deremot svarande högre löne-förmåner af roten; att Lifmunderingen åter bestods af Kongl. Maj:t och Kronan, likväl vid åtskilliga regementen ined bidrag dertill från rotehållarne; att släpkläderna nyttjades vid alla arbets-kommenderingar, kompanimöten och mindre tjenstgöringstillfällen inom regementenas stånd, hvaremot Lifmunderingen endast begagnades under regements-möten och mönstringar samt kommenderingar utom regementenas stånd; och att släpmunderingen merändels hvart 3:je år nyanskaffades, då deremot ny lifmundering blott hvart 12:te år uppsattes.
— Genom Kongl. Förordningen angående indelta Infanteriets beklädnadssätt den 4 Februari 1812 förbyttes
Kronans ofvanberörde bekläd— nads-skyldighet uti en bestämd, årligen utgående vedergällning i penningar eller slilnings-ersättning för den tid, soldaterne, i stället för Krono- eller Lifmunderingen, under fredlig tid kommo att nyttja släpkläderne; hvarvid de vid regementena då befintlige kronomunderingar med alla dertill hörande persedlar till soldaterne öfverlemnades, emot förbindelse att i fredstid städse vara försedde med 2 brukbara munderingar, af hvilka den bäst behållna alltid borde förvaras i rotekistan och således, när regementena erhöllo eller förskaffade sig släpmunderingar, de i rotekistorna förvarade borde till dagligt bruk åt soldaterne utdelas, men de nyförfärdigade i stället uti rotekistorna inläggas.
Beträffande de beklädnadspersedlar, sorn rotehållarne vid en del regementen voro skyldige påkosta hvarje gång regementena med ny Lifmundering försågos, så bestämdes, att dessa regementen skulle, såsom förut, vidkännas åliggandet att i fredlig tid hvart 12:te år, räknadt från det år, Kronomunderingen sist utföll, till Kronan erlägga värdet af förberörde persedlar efter markegång.
Vid 1817 och 1818 årens Riksdag funno väl Rikets Ständer, alt indelta Infanteriet genom den sålunda vidtagna åtgärden kunde med minsta' tunga för Statsverket bättre, än förut, förses med både Krono- och SJäpmundering, men att ehuru 1812 års Kongl.
Förordning ålade soldaten att sjelf hålla sig beklädnaden med understöd af slitnings-penningarne och bidraget af roten, det likväl vore klart, att kostnaden, oberäknadt de mindre betydliga slitnings-penningarne, drabbade ensamt rotehållaren, som måste vidkännas soldatens hela underhåll; och då Staten på det hela eller hvarje medborgareklass i samhället ålåge att deltaga i kostnaderne för landets försvar och säkerhet, samt det icke heller vöre förenligt med knekte-kontraktens i 80 § af Regeringsformen försäkrade helgd, att
Staten undandroge sig fullgörandet af det hufvudsakliga vilkoret i samma kontrakt, nemligen: att bestå Krono- eller Lifmunderingen, ansågo Rikets Ständer billigt och nödigt, att rotehållarne lättades från den dem i denna del åliggande tyngd, hvilken, i an - Kongl. Sfaj.ti Nåd.
Prop. Jtl 2. 3 seende till lidens förändrade skick och soldatens derefter lämpade kostsamma beklädnad, vore för jordbrukarne för hardt tryckande, i synnerhet som, hvad ater släpkläderne anginge, det frän början stadgade bidrag dertill af rotehåilarne icke kunde återföras till de persedlar, knekte-kontrakten utstakade, emedan med dem soldaten icke skulle vara beklädd eller ändamålet uppfyllas, samt, i Rikets Ständers tanke, det äfven instämde med kontraktens rätta tillämpning, att rotehåilarne, af ålder förbundne bestå soldaten sådane släpkläder, hvarmed han den tiden varit belåten, nu måste vidkännas hvad som erfordras till hans släpbeklädnad, sådan den vid förändrade förhållanden finnes böra vara beskaffad.
Rikets Ständer ansågo sig alltså föranlåtna att föreslå en ny reglering i beklädnadssättet vid indelta Infanteriet; hvilket beklädnadssätt äfven, efter rotehållarnes hörande, af Kongl.
Maj:t genom Dess Nådiga Förordning den 30 December 1819 fastställdes.
Härigenom stadgades bland annat: att kronan och rotehåilarne skulle årligen till beklädnaden bestå hvardera en sjettedel af munderingens värde efter riksmarkegång; att de af kronan förut bestådda slitnings-penningar endast kommo att utgå för komrnenderingar utom regementets stånd; att vid Helsinge Regemente, der rotehåilarne vägrat ingå på erläggandet af sjettedels-bidraget, enär de, jemlikt knekte-kontraktet, icke vore förbundne till någon beklädnads-afgift, såvida icke soldaten innehade årstjenst hos rotebönderne och derför borde undfå arbetskläder, Lifrnunderingen skulle anskaffas genom bcklädnads-direktionens försorg; att, i följd af rotehållarnes vid Irsta LifGrenadier-Regementet enahanda vägran, sjettedels-bidraget vid detta regemente skulle erläggas af Grenadiererna utaf dem i lego-kontrakten med rotehåilarne öfverenskomna beklädnads-sädcn och släplönen; samt att, af samma skäl, sjettedelsbidraget vid Kronobergs, Jönköpings och Calmar regementen borde af soldaten bekostas.
Vid 1828, 1829 och 1830 årens Riksdag antogo Rikets Ständer, uppå Kongl. Majrts derom gjorda framställning, brukningstiden för Lifrnunderingen till fyra i stället för tre år; i följd hvaraf, genom Kongl. Kungörelsen den 9 Juli 1830, det årliga bidraget till munderingens underhåll, så väl för Kronan som för rotehåilarne, minskades från en sjettedel lill en åttondedel of munderingens markegångsvärde; Och utgår afgiften för närvarande efter denna beräkningsgrund.
De roterings-skyldige hafva härigenom vunnit den lättnad i beklädnads-besväret, att de, i stället för att ursprungligen hvart tredje år nödgas anskaffa ny släpmundering och, vid några regementen tillika hvart tolfte år bidraga till ny Lifmundering, nu äro befriade från all annan beklädnads—skyldighet än att erlägga det årliga bidraget med en åttondedel af enkel soldatmunderings värde efter Riksmarkegång.
Skulle nu, på sätt Kongl. Maj:t här ofvan föreslagit, jemväl detta bidrag till beklädnaden från rotehåilarne och. vid några regementen, från soldaterne komma att upphöra, erfordras i stället ett för behofvet tillräckligt anslag af statsmedel, filt beräkningsgrund härvid mäste antagas regementenas eller korpsernas nummer - 4 Kongl. Maj:tt Nåd.
Prop. JM 2. styrka efter plan, enär den ifrågavarande förmånen bör tillgodokomma ej mindre de effektiva rotenumren, för hvilka beklädnads-bidraget erlägges, än de vakanta, för hvilka detta bidrag innefattas i vakans-afgiften.
Dock anser Kongl. Maj:t något anslag icke erfordras för rotenumren vid Jemtlands Fältjägare-korps, alldenstund rotehållarne i Jemtland icke för närvarande vidkännas någon afgift för manskapets beklädande, utan denna afgift, till följd af den nyligen fastställda roteringen der städes, i stället utgår från den då jemväl bildade Jemtlands roteringskassa, med kapitalfond af Jemtlands gamla till rotehållarne öfverlemnade reservmedelskassa, uppkommen genom dit anslagna räntor från Medelpad, och försedd med årliga inkomster ursprungligen utaf hemmans-räntor, afrads-penningar och augments-räntor, som tillförene, enligt det äldre indelnings-verket, voro till understöd för rustningen eller roteringen anvisade, eller numera utaf ett deremot svarande kontant statsanslag, som till roteringskassan ingår.
Likaledes lärer något anslag icke vara af nöden för de vid Skånska Infanteri-regementena under en tid af 30 år, från och med år 1816, emot en afgift af 6 tunnor spannemål för hvarje nummer vakanta 383 rotar, af det skäl, att, vid upphörandet af mötes-passevolans-afgiften, någon nedsättning i deras vakans-afgift icke blifvit dem medgifven; viljandes Kongl. Maj:t likväl till Rikets Ständers vidare pröfning öfverlemna, huruvida den för öfrige rotehållare föreslagna förmånen af beklädnads-bidragets upphörande eller ersättning derför må äfven ifrågavarande 385 vakanta rotar tillkomma.
Antalet af rotar, som sålunda skulle åtnjuta den föreslagna lindringen, blifver följande: vid l:sta Lif-Grenadier-Regementet 1,244. » Upplands Regemente 1,200. » Skaraborgs d:o . 1,200. » Södermanlands d:o 1,200.
» Kronobergs d:o 1,100. » Jönköpings d:o 1,100. » Dal-Regementet 1,197. » Elfsborgs Regemente 1,200. » Westgöiha-Dals d:o 1,200.
» Bohus Läns d:o 904. » Westmanlands d:o 1,200. » Norrbottens Fält-Jägare-Korps 483. » Westerbottens d:o 460. » Calmara Regemente 1,100. » Nerikes d:o 766. » Wermlands d:o 908.
Transport 16,462 rotar.
Uaj:ts Nåd.
Prop. M 2. vid Norra skånska Infanteri-Regementet »
Södra skånska d:o d:o Transport 16,462 rotar.
. . . 799.
. . . 797. tillhopa 18,058 rotar.
Helsinge regemente, som vid det ofvan omförmälda förhållandet, att de rolerings-skyldige icke lemna något bidrag till beklädnaden, för detta ändamål nu endast åtnjuter hälften af det beklädnads-bidrag, som för de öfrige regementena bestås, hvarigenom mycken svårighet uppstår för regementets beklädnadsdirektion att underhålla 2:ne munderingar för regementet i det skick, som vederbör, vill Kongl. Maj:t, med anledning af delta förhållande, nu tillika i nåder föreslå Rikets Ständer, alt Helsinge regemente må i berörda afseende försättas i samma ställning, som alla öfrige rothälls-regementen, samt således anslaget utsträckas äfven lill detta regementes 1,200 rotar.
Och torde Rikets Ständer härvid taga i betraktande, uti, ehuru å det på 4:de Hufvud—litell» uppförda anslag, 71,000 R:dr B:ko, till Lifmunderingen för indelta Infanteriet, uppkomma årliga besparingar, hvilka till större eller mindre del skulle kunna betäcka ifrågavarande utgift för Helsinge regemente, så användas likväl dessa besparingar, med Rikets Ständers medgifvande, dels till beklädnads- slitnings—ersättning för de konimenderingar ur indelta Arméen, hvilkas underhåll af 4:de Hufvud-titeln bekostas, dels för tillfällig anskaffning af beklädnads-förnödenheter för indelta Arméen, då medel dertill ej finnas anvisade å Kongl. Majlis och Rikets Krigs-Kollegii Intendents-Afdelnings stat; hvadan nödigt är, alt i sammanhang med nu ifrågaställde förändring med beklädnads-afgiften, anslag för berörde ändamål äfven för Helsinge regemente anvisas.
Enligt hvad redan blifvit omförmäldt, har rotehållarnes beklädnads-bidrag under de sednast förflulne 10 åren i medeltal utgjort 3 R:dr 18 sk. 6 rst.
Banko årligen för hvarje nummer; hvadan den nya slals-utgilten för ofvannämnda 18,058 rotar, samt vid Helsinge regemente 1,200. eller tillhopa för 19,258 rotar. å 3 R:Jr 18 sk. 6 rst, skulle uppgå till 65,196 R:dr 17 sk.
Banko, motsvarande 97,794 R:dr 53 öre Riksmynt; Och då nuvarande anslag till Lifmunderingen utgör 71,000 R:dr Banko eller 106,500 R.:dr Riksmynt, skulle det sammanlagda anslaget, som är behölligt för underhållet af så väl Lif-, som Släpmunderingen blifva 136,196 R:dr 17 sk.
Banko, motsvarande 204,294 R:dr 53 öre Riksmynt, eller i rund summa, 204,500 R:dr Riksmynt, hvilket belopp borde uppföras å 4:de Hufvudtiteln bland anslagen för malerielen under benämning: till Lif- och Släpmunde ringar vid rothålls-regementena; hvaremot det nuvarande anslaget till »Lifmundering för indelta Infanteriet» skulle försvinna.
Från det nya stalé-anslaget med sagda benämning skulle utbetalas ej allenast till regementenas och korpsernas beklädnads-fonder hela den nu dels af kronan och « Kongl. Maj:lt Nåd.
Prop. M f. dels af rotehSilarne bestridda bekliidnads-afgiften, utan äfven till aflönings-fonder. musik-kassor, med de flera ändamål, hvarför afgift ifrån vakanta rotar finns anslagen, ersättning för den minskade vakans-afgift, som af denna förändring blefve en följd.
Vid lista Lif-Grenadier-Regementet saint Kronobergs, Jönköpings och Calmare regementen, der beklädnads-bidraget nu erlägges af soldaterna, som i stället åtnjuta högre förmåner af roten, anser Kongl. Maj:t del höra lemnäs vederbörande rotehållare öppet att, sedan denna afgift för soldaterne upphört, af soldatens löneförmåner årligen innehålla eli emot beklädnads afgiften efter årets riksmarkegångspris svarande belopp, så länge dessa förmåoer för soldaten utgå enligt de uti nu vanliga kontrakt bestämda grunder.
Af den nu med beklädnads-afgiften föreslagna förändring, om den af Rikets Ständer jemväl för deras del antages, blifver äfven en följd, att sammansättningen af rothålls-regementenns och korpsernas heklädnads-direktioner förändras, bland annat så, att rotehållarnes ombud uteslutas från antalet af Ledamöterne; hvarjemte rotehållarnes åliggande att deltaga r granskningen af direktionernas redogörelser kommer att upphöra.
Slutligen vill Kongl. Majit i Nåder hufva förklarat, att den sålunda för rotchållarne afsedda lindring i roterings-besvärel, i händelse Rikets
Ständer jemväl för sin del dertill lemna bifall, endast kan komma att fortfara så länge ett, det upphörda beklädnads-bidraget från rotehållarne motsvarande slats-anslag af Rikets Ständer anvisas, eller, i händelse detta, i följd af inträffande stegring af prisen på beklädnads-förnödenheter, skulle befinnas otillräckligt, nödigt anslag för beklädnadens anskaffning och underhåll af Rikets Ständer Kongl. Majit tillhandahålles. Kongl.
Datum ut Supra. OSCAR. A. F. N.
Maj‘li Säd.
Prop. Ai 2.