Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De Calculer, som häröfver, äfvensom öfver hvad genom i:a och a:a Artiklarne skall erhållas, blifvit upprättade, äro serskilt bifogade* visserligen med den måtta, både i afseende på beskattning och personer, som skola beskattas , att de efter sannolikhet böra utgå; men en inkomst, som till dess natur är så vanskelig, som den af vissa ÖfverflödsArtiklar, kan allt för lätt blifva mindre än Utskottet sig föresfällt, och det vore då val om Rikets Högloft.
Ständer, till betäckande så väl af denna, som öfrige möjlige brister i Statens påräknade inkomster, täcktes anslå en viss Summa, och BevillningsTJtsb. Betänbande.n, 161 dera lemna Credhiv till Kongl. Majit att begagna i behofvets stund, på det icke, i saknad, deraf, Riksens Högloft.
Ständer sommankallan» de inom laga tid , åter matte blifva nödvändigt, till större tunga för Rikets Innevånare, än en serskild Bevillning.
Jemte det Utskottet i ofvananförde delar stadgat dess öfvertygelse , har fråga uppkommit om återinförande af en .BränvinsConsumiionsAfgift , hvilken, efter en del Ledamöters tanka, både vore säkrare att påräkna och jern» nate skulle fördela allmänna bördor, om den, till ett måttligt belopp stadga!, kurtde tjena till lindring i de afgifter å vissa öfverflödsvajor, hvilka , sedan de kommit i allmänt bruk, skulle för hardt drabba den fattige eller medellöse ; hvaremot andre Ledamöter varit af den tanka , att afgift för Brännevinets bruk mindre öfverensstämde med billighetens fordringar, sedan sjelfva rättigheten till dess tillverkning och utöfningen deraf, begge vore med serskild Bevillning belagde ; Likasom de ansett betänkligt , att stadga så mångå serskildte allmänna afgifter, hvilka , ehuru fördelade på mängden, likväl slutligen folio Jordbruket och Näringarne till last, de der heldre påkallade förskoning, än betungande.
Vid anställd omröstning öfver den fråga j huruvida BränvinsConsumtionen borde ibland ÖfverflödsAniklarne införas, till lindring i andia så beskaffade afgifter, hvilka deraf voro i behof, hafva tvenne Stånd stannat emot två; men vl7tskottet derefter enstämmigt afgjort, dels att i6<j Bevillning Utsi.
Betänkanden. ifrågaställde Consumtion endast borde beräknas till Sex skill i ngar af hvarje Mantalsskrifven Person , dels hvilka Cfverflödsvarors förbrukning , i händelse ofvannärnnde mening vunne bifall , borde i stället minskas , eller i motsatt fall oförändrade förblifva ; i följe hvaraf Utskottet upprättat serskilte Calculer, för att fullständigt kunna framlägga Resultaterne af, de Alternativer, som Utskottet nu får till Riksens Höglofl.
Ständers ompröfvande framställa : Antingen den föreslagne Bran vinsConsumrions Afgiften skall äga ruin , och minskning i förhållande dertill vidtagas i afgifterne för Caffe och Thée, mindre Sidenpersedlars och Tobaks nyttjande; eller om BranvinsConsumtionsAfgiften skall försvinna , och Bevillningen å alfa öfrige förbrukningar, på sätt Utskottet i förstone bestämt , blifva oförändrad.
På det att vidlöftighet i Redactionen, så vidt möjligt är, må undvikas, har Utskottet bibehållit den först antagna, men i följd af de nu uppkomna Alternativer i Parenthes infört
Bränviris förbrukning på alla de ställen der sådant varit af nöden ; hvaruti rättelse är både lätt och skyndsamt verkställbar, i händelse Riksens Höglofl.
Ständer Beslut dertill skulle föranleda.
A rt. IV.
Af den anledning, sorn BevillningsUtskottet , i afseende på Bevillnings-grunderne föreslagit , och Rikets Höglofl.
Ständer godkänt, att nemligen, i den händelse Statens behof icke igenom afgift för öfverflöd kunde fyllas, en serskild - BevillningsVfsk.
Betänlanden. 163 skild Artikel i sådant afseende neli jemväl till ersättande af Band (Tullen borde antagas, har BevillningsUtskottet föreslagit denna Artikel till enahanda belopp , sorn den förra innehåller, eller 4 Skill, af hvarje Riksdaler, sorn enligt 2 Art. utgår.
Utskottet anser sig till dess urskuldande för denna Artikels tillvarelse endast böra fästa Rikets Högloft.
Ständers uppmärksamhet å den vida högre BevillningsSumma, än den föregående, som nu blifvit fastställd, och utom hvilken någon serskild FyllnadsAfgift icke varit nödig.
V. I de Reglernentariska föreskrifter , som 1813 års BevillningsSiadga innehåller, har BevillningsUtskottet, sä sparsamt sorn1 möjeligen, vidtagit forändringar, endast der de till mera tydlighets vinnande eller närmare öfverensstämmelse med Utskottets grundsatser , varit nödige.
Under sådan synpunkt har Utskottet vid denna Art. 1 §. 5 Morn., dels för att bereda den Skattskyldige en ytterligare utväg till de honom åliggande uppgifter vid Mantalsskrifningen, tillagt, att de äfven skrifteligen miga verkställas; dels, för att förvara Menigheten ifrån obehörigt fällande till böter, förordnat, att den deröfver afgifvande Förteckning bör, rhed uteslutande af Krono Betjenten , af Pastor eller den i dess ställe närvarande jemte 2:ne Socknemän bestyrkas ; — Vid 6 Mom. ansett enahanda upplysning, sorn deruti stadgas för den större eller mindre del af Socknens Innevånare, somt är i ett annat district Mantalsskrifven, alt etfc 164 Bevillning* Utsi.
Bettini anden. af vederbörande Pastor undertecknadt Utdrag af HusförhörsBoken bör till Mantalsskrifningen ingifvas, också vara gällande, dä någon frän annan Församling till Skattskrifning
Sig anmäler; derjemte för uteblifvande Sexman eller Rotemästare bestämt enahanda ansvar, som i 5 Mom. för uteblifvande frän Mantalsskrifning stadgadt är; gifvit 7 Mom. den utsträckning, som för Utskottet synts vara angelägen , att hvarje Skattskyldig skall ovillkorligen i Mantal uppföras der han bosatt är, dit han till nästa Fardag flyttar, eller största delen af året sig uppehåller; och vid 2 §.
2 Mom. funnit det tillägg närmare leda till ändamålet , att Termirrerne för BeredningsCommhteernes sammanträden , inom den i 1 Mom. föreskrifne tid mage vara slutade , och att Kungörelserne derom öfver hela Länet utfärdas och uppläsas; likasom vid 5 Morn- ibland de personer, hvilka i stället för besutne män af Adel , Ståndspersoner och Bönder, kunna vid BeredningsCommittéerne användas, de som ”äro’’ blifvit tillökte med dem som ’Vari/’’ i Kongl. Majus och Kronans tjenst.
Deremot har Utskottet af de i 17, 18 och Ig Mom. antingen hvarannan motsägande, eller omsagde föreskrifter för Hemmans-värderingen, ansett sig bora sammanfatta de egenteliga grunderne till ett Moment, som nu är det I7:de; I 18 Morn. närmare lämpat de i förra ao Mom. meddelte foresk ifter till de förändringar, som af tidens skick, genom utmätinngsAuctioner kunna inträffa; I Ig Morn. (al Mom. i den förra redaction) gjort det tillägg i Sevillnings Utsk, Betänkanden.
16 g i afseende pä FrälseRäntor, som deras beskaffenhet päkallat, men icke tillförene varit uttryckligen bestämdt ; I stället för det att TullMjölqvarnar förut blifvit inblandade i flere andre Verk och Inrättningar och derigenom tilläfventyrs undgätt den uppmärksamhet, som defij rätteligen/ förtjena, inrättat ett nytt
Mo ment som r/u är det aorde, angående grunderne för derr/s uppskattning, och nödvändigheten, att åtskilja dem frän alla andra Fastigheter, än sådafie, under hvilkas Skattläggning de äro begripne; I 31 Mom. sökt upplösa de tvifvelsmål , som , angående Brandföl säkrade Abyggnaders beräknande å Landet, ofta uppstått och till skiljaktiga åtgärder föranledt; och i 3st Mom. af den nya redactiorjén stadgat de åligganden för BeredningsCornmittéerne, hvilka, i Utskottets tanka, äro oumgänglige, ej mindre för att återföra Egendomsvärdet ä Landet till ett mera noggrant förhållande, än att, sedan detta värde blifvit ordentligen utröndt , det till nästa Riksdag bibehålla; En utväg, som redan år 18lo, fastän under mera inskränkta åsigter , blifvit vidtagen, men -nu stödjer sig på en m»d yttersta noggrannhet anställd granskning af de Fastighetsvärden å Landet, som för åren 1813, I8I4, 1815 och 1816 blifvit antagne.
Vid jemförelse af dessa vardén, för hvarje Province, med dess någorlunda allmänt kända beskaffenhet, har
Utskot et trott sig finna en olikhei i nedsättning, som, ingalunda föranledd af synnerliga orsaker, fast heldre tillkännagif - Bihung till Riks. St.
Prof. yteSaml.
N:r 22,2.3. 166 BevillningsUtsk.'
Betänkanden; ver åsidosatt uppmärksamhet, vid uppskattningen' eller en allt för vidsträckt eftergift i Statens för» dringar; då en sådan nedsättning, för en af de mest fruktbara Orter ägt rum , ända till 3ir4 Procent , för andra något mindre, men ändå 6tundom betydligt , under, det alt någre äfven ibland dero, sorn af krigets besvärligheter blifvit hemsökte, i det närmaste bibehållit deras, i jemförelse till de öfrige , snarare högt än under medelmåttan åsatte värden ; hvaraf Utskottet ansett sig kunna draga den följd, att dessa värden borde jemkas, icke till deras primitiva förhållande , men närmare de resuliater som af flere års erfarenhet inträffat, och på sådan grund, i den mohn dessa årens medelvärde öfverskjuter det Fastighets-värde som både vid 1815 års Biksdag blifvit påräknadt och af BevillningsUtskottet nu antagit, fördelt detta öfverskott på alla Bänen i förhållande till hvarderas nedsättning , och med en deraf inträffad förhöjning för somlige och minskning för andre, föreslagit hvarje Bans MinimiSumrna till det belopp, som på det hela tagit och med et presumtift, men sannolikt, värde af FrälseBäntor och serskilta lägenheter, uppgår till det belopp af Två Hundrade Sjuttio Millioner , som för Bevillningens utgörande af Bandet erfordras.
Ut* skottet har likväl ansett betänkligt, att hvarje hemman skulle i denna Summa taga lika del , utan inflytande af de skiljaktigheter , som både i afseende på förmåner och hittills mer eller mindre riktigt åsatte värden kunde sig förete; och derföre lemnat UppskattningsCommiftéerne fria händer; a*tt dessa skiljaktigheter närmare Bevillnings-ZJtsk.
167 profva, och det individuella värdet antingen förhöja eller nedsätta, men dervid Fästat de vilkor , att inga slumpvis vidtagande förändringar må äga rum, eller minskning i hela Länets MinirniSumma derigenom förorsakas.
Utskottet tvekar således icke, att hos Rikets Höglofl, Ständer tillstyrka bifall till den föreslagne MinimiSumman , enligt deröfver upp. rättad och bifogad Tabell , lika påkallad af en billig omtanka för Statens säkerhet , som lämpad efter sanna förhållandet, så långt det stått i mensklig förmåga att utröna $
Och , om den invändning häremot tnå äga rum, att fullkomlig jemlikhet emellan alla orter möjligtvis icke kunnat iakttagas , så är detta en följd, som vidlådar alla så beskaffade åtgärder, men ändå af mindre kännbar verkan för det hela , än om den ena Provincen allt jemt skulle fortfara att nedsätta sina Hemmansvärden , och en annan deremot lika oafbrutet förblifva vid de en gång antagne , hvaraf ojemnhet i beskattningen och brist i BevillningsSumman skulle uppstå i bredd med alla derifrån oskiljaktiga klagomål och olägenheter.
Genom desse af Utskottet vidtagne förän* drigar har ett Moment i denna §. utöfver den förra redactionen tillkommit, och , sedan de uti 22, 23, 24 och 25 Mom. uti sistnämnde re* daction blifvit i dc#t öfrige oförändrade bibehåll, ne såsom af bepröfvad redbar verkan, endast att Mjölqvarnar, såsom förut serskildt upptagne, blifvit ifrån öfrige Verk uteslutne, har Utskottet vid sednast anförde Mornent, som nu är det 26;te, till förekommande^afj|den osäker - 168 Beillriings-Vtsk.
Betiinkanderi. bet, som den hittills följde uppskattning för hvarje ågare medfört, i stället förornadt, att Be* villning bör hvarje serskildt Verk eller Inrättning påföras och ulga i den ort det är belägit ehvad en eller flere deruti hafva del; I förhållande hvartill Formulairet till uppgift vid Taxering i Släderne jemväl blifvit ändradt.
Vid 3 §• 3 Mom. har Utskottet, till vinnande af enstämmighet emellan Taxeringarna inom hvarje Fän, funnit oundgängligt, ätt Landshöfdingen bör ovilkorligen vara förbunden> ott sjelf öfvervara de i följd of denna Författning först skeende Taxeringar, om Laga förfall ej hindrar, och i sådan händelse en eller högst tvenne personer för hela Länet dertill fårordnas-, Vid II Mom. meddelat de utvidgade föreskrifter , som med ändamålet af 2 §• 2 2 Mom. öfverensstämma; — Vid början af 13 Mom. ansett en förändrad redaction nödig , i afseende dels på tiden för meddelande Utdrag af TaxeringsLängderne , dels på deras behöriga kungörande , så att ingen af okunnighet må försitta den tid till ändrings sökande, som honom är förunnad; Och vid 25 Morn. funnit Justering af Protocollet lika nö-.; dig med TaxeringsLängdens justerande och upp. läsande.
I hvad 4 §. 2 Mom. för Stockholms Stad föreskrifver, har Utskottet trott det vara angelägit, att vid det Plenum, som skall afgöra Afdelningarnes förslag , minst hälften af alla Ledamöterne böra vara tillstädes; Vid 12 Mom. tillagt serskilt ansvar för den Taxeringsman i de öfrige Städerne, som utan laga förfall från för - BevillningsUtsk.
Betänkandenl 169 rättningen utebUfver; ©ch, då de i 15 Mom. påbadne uppgifter, voro utan ändamål, om icke någon Summa föresläs efter Glassér, denna me* ning i den nya Redaction uteslutit.
Då Fastighetsvärdet inom Städerne unde?
de sednare åren varit i ständigt tilltagande, dels af förhöjde priser pa ByggnadsMaterialier, dels ock i synnerhet af en både utvidgad och förökad B andföisäkring, har Utskottet destomindre trott sig derå böra föreslå någon Minimiafgiffr, som den redan i B’andförsäkringsSumman är gifven och den grund i och dermed lagd, som för jemngoda Egendomars värdering ar att använda.
De föreskrifter i afseende på Hemmansvärdet, sorn Utskottet för TaxeringsCornmittéerne i 4 §. ii Morn. ansett nödige, hafva äfven i 5 §. t Mom. för PröfningsCommittéerne blifvit tillämpade; ändamålet för LandsKammererarens och Landtmatnrens närvaro , i 2 Mom. närmare uttryckt; tiden till TaxeringsEängdens insändande , af förekomne anledningar , L 4 Morn., till 3:ne veckor förlängd; och PröfrningsComrnittéens rätt , att hålla sina sammanträden inom slutna dörrar , flyttad till dess rätta ställe i 6 Mom. af denna §. ifrån 5 Art. 5 §. der den förut varit anförd.
Vid denna Artis 7 §. 1 Mom., har Utskottet ansett skattskyldiges rätt, att i TaxeringsCommittéens
Beslut söka ändring, böra förutsätta, att han derom erhållit underrättelse t och i 2 Morn. fcrnyat den i samma Art:s 5 §.
Landsjiammereraren förbehållne rätt att vid 170 BevillningsUtsk.
'PaxeringsCommitteernes åtgärder göra anmärkning.
Ibland demf som enligt denna Art:s 3 §.
3 Morn. äga att åtnjuta befrielse frän Bevillning, har Utskottet ansett nödigt tillägga , för AuscUltanter och Extraordinarie Tjenstemän af alla Stater, då deras Inkomster eller Sportlar icke uppgå till 300 R:dr; och i förhållande dertill, efter den i förra Författningen antagne principe, förändrat BPvillningen af Studerandeo Lön for enskild undervisning ifrån 150 R:dr till 100 R dr ; Äfvensom 1 BevillningsUtskottet funnit endast Utgifvare af sådane Dagblad och MånadsSkrifter , som sprida allmänt nyttiga kunskaper, böra befrielse från Bevillning efter 2 Art. tillgodonjuta ; Derjemte förtydligat 4 Morn- med uteslutande af intrycket: likasom fordom , i den afsigt att alla de i samma Momént upptagne personer må jemlik befrielse från Mantalspenningar tillgodonjuta; Och, då Höganäs Stenkolsgrufva, såsom varande afen Större Patriotisk och för Riket gagnelig omfattning , förijénar all möjelig lättning i Utskylder, ansett den böra från Bevillning efter 3 Art. befrias , dock endast till nästa Riksdag , hvilket genom 6:te Punkten är föreskrifvet.
Då"
Utskottet af de anmärkningar , som en värd Ledamot af Högloft.
Ridderskapet och Adeln under dess deltagande i Utskottets göromål framställt och sedermera inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln fullföljt, inhemtat, att de öfver hela Bevillningen i 1812 års Stadga föreskrifnej men i den af å 1815 uteslutne SevillningsUtsk.
Betänkandtn.
171 Sammandrag, vid en del LandsContoir blifvit med mindre noggrannhet författade, deraf äfven olikhet i det af RiksgäldsContoiret utfärdade GeneralSammandrag tillkommit , har Utskottet författat ett nytt Moment i 6 Art. 4 §. som nu är det 2tdra i ordningen, och deruti rned-delat de föreskrifter, dem
Utskottet förmodar blifva verkande till framtida ordning och redighet i detta ämne.
Utskottet nyttjar äfven detta tillfälle, att, i anledning af de till Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Prolocoll för den 24 sistlidne Februarii af samme värde Ledamot ytterligare gjorde anmärkningar, vördsamligen tillkännagifva, att den stora skilnad i Hemmantalet, ända till 2000 för ett år, härrört af en misskrifning i 1815 års ConceptSammandrag , hvartill den otydlighet i Upsala LänsSammandrag gifvit anledning, att antalet af Hemman der skulle utgöra 3x35, men första Ziffran var så skrifven att den fullkomligen liknade 5 ; likväl hafva hvarken denna eller de ifiån andra
Län mera eller mindre skiljaktiga uppgifter å Hemmantal under ägande rätt, Boställen, FrälseRäntor och Lägenheter medfört någon verkan på sjelfva Bevillninaen , hvilken endast beräknas efter värdet, och ännu mindre har den anmärkte skiljaktigheten emellan PartieSumrtiorne och SlutSumman i 18x6 års Sammandrag, Tabellen N:o 5, varit af den betydlighet ända till 40,000 R:dr , som blifvit anförd, utan är det deremot af Riksgälds* RevisionsContohets infordrade och afgifne intygande upplyst, att endast missräkning till 37 Rtdr 46 sk, i förrberöide års Sammandragragt 17« BevillningsUtsi.
Betänkanden♦ ium, utan att BevillningsUtskottet varit eller rätteligen kan blifva i tillfälle att närmare undersöka egenteliga förhållandet, hvilket dessutom icke kan undgå KammarRättens uppmärksamhet, då HufvudRedogörelsen uti UandsBoken kommer till dess granskning.
BevillningsUtskottetet har nu sökt göra reda för bevekande skälen till dess åtgärder , och skall med tacksamhetens oförställda känsla möta Riksens Höglofl.
Ständers skonsamma bedömrnande af ett arbete, som både till dess grundämnen och till dess verkan är underkastad! olika tydningar.
Gärna hade Utskottet velat undgå den anmärkning , att ifrån KammarCollegium alls inga, och ifrån CommerceCollegium endast ofullständiga eller påtagligen felaktige underrättelser ingått i de ämnen, som Utskottet vid Riksdagens början hos HofCancelleren uppgifvit och genast blifvit meddelade ; Men, då denna brist, ehuru den för det närvarande icke kunnat hindra Bevillningens uppställning efter förra förhållanden och Tabell Verkets vägledning, likväl synes böra för framtiden förekommas , så vida icke eljest StatsEcenomien skall sakna de enkla och bestämda åsigter , som dess ändamål påkallar, har Utskottet trott sig böra vördsarnligen hemställa, att Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla , om Nådig Befallning tall förbemäldte Collegier, att på det sorgfälligaste iakttaga förut meddeldte föreskrifter angående insamlande af sådane upplysningar , som tryggt kunna tillitas dels i afseende gå Rikets CameralVerk, med dertill hölan.
BevillningsTJtst.
173 de kännedom af Domainer, Egendomar och Lägenheter, dels i det som utreder dess Commerciella ställning med Handel , Fabriquer
, Manufacturer och öfrige inhemska Inrättningar; samt att alla desse upplysningar, fattade i lätt begripliga former, måtte så tidigt före Riksens Ständers nästa sammankomst vara i beredskap, att de ovillkorligen vid Riksdagens början kunna erhållas.
De serskildte Motioner, hvaruppå Utskottet trott sig kunna göra mera eller mindre afseende, torde i och med det nu aflemnade nya Förslaget vara besvarade och öfver dem , som icke kunnat understödjas, är Utskottets utlåtande serskildt följaktigt.
Med inre med vetandets tillfredsställelse och vördnadens tillförsigt öfverlemnas allt detta till Riksén Höglofl.
Ständers upplysta och ynnestfulla bepröfvande ; hvarjemte åtskillige Ledamöters inom Utskottet serskildte yttrande , bifogas.
Stockholm den as> Maji 18X8.
Project till Bevillnings-Stadga.
Erlägges af alla inom Sveriges Rike i Mantalslängd skattskrifne Personer, utan afseende på Stånd eller förmögenhet:
Af hvarje Mansperson, från fyllda 15 till Art. T, Personel Afgift fyllda 18 år ♦ Från och ined 19 året ♦ B:dr J, — 3 % sk. 174 BevillningsUtsk.
Af hvarje Qvinna från fyllda . 15 till fyllda 18 år . — 16 — Från och med Ig året — 24 — Denna afgift fortfar att årligen utgå till fyllda» 6 3 års ålder, då den upphör för alla dem, som icke af Egendom, Tjenst eller Rörelse äga en inkomst af Femtio Riksdaler.
Afgift af Lön , Egendom och Rörelse, m, m. §■ I Af Embets- och Tjenstemän, samt Betjente m. fl, I Mom.
Alla Embets- och Tjenstemän af Civil- , Militaiie- och Ecr-lesiastiqueStaterne, samt öfrige allmänna Verk, Private Bolag och Inrättningar, af hvad beskaffenhet de vara må, i Städerne och på Landet, skola för den sammanräknade
Lön, de af en eller flere tjenster åtnjuta, antingen i Penningar, Kronotionde, Spannemål från Kronans Magaziner, Indelta HemmansRäntor, anslagen Aker och Ang, eller andre sådane Lägenheter , da den öfverstiger Tvåhundrade Riksdaler, erlägga:
Till och med Sexhundrade Riksdaler, En af Hundrade.
Från Sexhundrade Riksdaler till och med Ett Tusende Tvåhundrade Riksdaler, Två af Hundrade ; samt
För ali Lön derutöfver Tre af Hundradet: kommande den Lön, som är indelt, eller utgår j persedlar, att förvandlas i penningar, efter den näst före Taxeringen satte Markegång.
Lön förstås all den inkomst , som BevillningsUtsk. Betänkande)!, I75 af tjensten under loppet af året blifvit för* värfvad och verkeligen åtnjutes.
Beloppet deraf skall på det satt uppgifvas , att hvad efter Stat utgår, utan afdrag-af Centonalen , uppföres såsom Ordinarie Inkomst; men Extra Arfvoden utom Stat , Tractarnenten for tillfälliga förat-tniegar på vanlige TjenstgöringsOrter, CompagnieRevenuer, Procenter, Remisslage, Tingsgästningspenningar , ExpeditionsLösen och andre Sportlar , föras i en Summa, under Titel: Extraordinarie Inkomst; hvilken sednare be* “rakrtas efter det belopp, hvartill den året förut uppgått.
För alla Ecclesiastique Ernbets- och Tjenstemän beräknas Taxeringsåret från den I Maji det år Taxeringen sker, till samma tid påföljande år.
Boställen och på Lön anslagne Lägenheter skola lika med andre Hemman till deras värden uppskattas, och den deraf till 5 Procent beräknade inkomst tilläggas Innehafva* rens öfrige Lönings förmåner, och Bevillning efter redan stadgad grund påföras med iakttar gande: ito Att då Bevillningen utgått af Boställsvärdet, den Indelte BoställsRäntan från Löneberäkningen försvinner; 2:0 Att LöneBevillningen för Ernbets-och Tjenstemän icke förändras genom afgiften för deras enskifta Egendom.
Ofvan stadgade Bevillningsgrund gäller således äfven : l:o För EcclesiastiqueStaten och dertill höjande Betjente , Organister och Klockare på 176 Bevillning Utsi.
Betänlanden.
Landet och i Städerne, i anseende till Tionde och öfrige rättigheter af Församlingarne , Löner och Lönings-tillökningar i Penningar eller HemmawsRäntor, Vederlag, Förläningar och andre Inkomster , som i och för tjensten verkeligen åtnjutas , hvarunder äfven begripes för Capellaner den inkomst de, efter slutad och behörigen fastställd öfverenskommelse , njuta af Kyrkoherdarrie , hvilka sistnämnde derföre äga att berörde utgift från sina egna inkomster afdraga ; 2:o För Academi*-, Gymnasii- och ScholaeStaterne, Domkyrkosyssloman , Kyrkolnspectorer m. fl. 3:0 För Städernes Magistrater samt öfrige Tjenstemän och Betjente; 4:0
För dem, som åtnjuta Pensioner, Gratialer och Benådningar, hvilka utgå efter Stat eller af allmänna medel. 5:0 För Qvinna, som njuter Lön eller annan Inkomst, så ock Pension, Gratial eller Nådegåfva af allmänna medel.
Hvaremot Patroni Ecclesiarum i Skåne , Halland och Bohuslän, som njuta Spannemål af Krono- eller KyrkoTionde, betala Fem Procent af Spannemålens värde, uträknadt efter den näst före Taxeringen satte Markegång.
Lika afgift erlägges ock af den Kyrkorne i dessa orter tillhörande Tionde, som ej är på Lön eller till andre bestämde ordinarie utgifter anslagen, och uträknas värdat på nyssnärhnde sätt; äfvensom af Domkyrkorne i Riket, för deras inkomster i Spannemål eller HemmansRäntor, sedan derifrån blifvit afräknade de, efter serskild Stat BeviUningsUtsk.
177 utgående Xöner, för hvilka Innehafvarne efter denna Artikel och §., till det belopp förut stadgadt Sr, Bevillning erlägga. §. i.
Bevillning af Städerne. 1 Morn.
Handlande, SkeppsBedare, Fabrikörer, Handtverkare och Borgare taxeras och utgöra Bevillning i förhållande till deras vilkor och rörelse, med Fem för Hundrade af den inkomst, de under nästföregående året njutit.