Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Banko. Den Subskription tili Aciier för det liliam* nafle Slussverks Bolaget, hvars besörjande Kongl* Majit uppdragit åt serskildte Kommitérade af Dess Tillförordnade StatS-Berednings Ledamöter, har emedlertid blifvit öppnad , mert inom deri dertill bestämda redan med den 5 Oktober för* lidit år tilläfidahtpne terminen på det saft utfallit, att
Actie-teckningen befunnits inskränkt till ett belopp af endast 49,900 Rsdr, hvarförutan likväl förre Bolags*Interessentern^ i Orebro förklara! sig vilja för deras uppgifne fordran af 11.300
R:dr i och för gamla Slussverks-inrättniii* gens utgifter, taga Actier i det nya Bolaget, Så framt ett sådant kömraer ätt fullbordas*
Majit å erta sidan funnit denntt ICaftal-anläggniflgs vidmagthål!ande för en framtid vara af stor vigt och nödvändighet flir gagiieliga näringars trefnad i de flere Landsörter, hvilkas inre rörelse derigenom väsendtligen underlättas, samt att, såsom en följd deraf, den förfallna och nu mera nästan alldeles obrukbara Slussverks-inrattningens ombyggnad, så fort ske kan, bör företagas
Utan hinder af den i sammanhang härmed väckte frågan om sänkning af Hjelmarens vattenyta, hvilken, sa framt deri beflnnes möjlig och nyttig och hvarom Kongl. Majit vill låta anställa serskild Undersökning,- bor, obe - Konungens K
Ful, Propositioner 97 oberoende af den nya Kanal-inrättningen, befordras genom denna Sjös naturliga aflopp vid Hyndevads-fallet, har Kongl. Maj:t, å den andra, nogsamt insett, att, om detta arbete skulle kunna bedrifva* med den verksamhet, alt kommunikationen emedlertid ej blefve allt f<ir lange hämmad, dertill fordrats betydligare tillgängar, än som kunnat användas af de i Staten anslagne medel, hvilka för dylika behof varit att påräkna.
Af sadan anledning har väl Kongl. Maj:t hiltils varit föranlåten att inskränka Stats-Verkets bi. drag i denna del egentligen till bestridandet af »le mäst oundgängliga utgifterne för det gamla Slussverkets underhåll, men tillika ansett den utväg böra försökas, att under visse villkor tillbju-] da inrättningens ombyggnad och framgena underhållande åt enskildte associerade.
Sedan det nu mera blifvit åriagalagdr, att detta försök ej medfört åsyftad verkan, återstår således att pröfva, hvad annan åtgärd ina kunna vidtagas tilL ändamålets befrämjande.
Idka med hvad Kongl. Majrts Tillförordnade Stats-Beredning, uti Dess underdåniga ytt' rande i ämnet anfört, anser Kongl. Maj:t egentliga orsaken till det ofördelagtiga resultatet af Actie-teckuingen igenfinnas uti den mindre tillfredsställande erfarenhet, sorn förhållandet i afseende på andra företag af enahanda beskaffenhet de senare åren lcntnat, och, under denna förmodan, tror älven Kongl. Maj:t, att ett väsentligt hinder emot ett mera förmonligt Utslag af en bilf Bihang thil Riki-St, Pr et. 1SI7—1818. f.sta Sami. N:r 13, 14, 98 Konungens Nåd.
Propositioner. blifvande ny subskription skulle undanrödja» , i fall någon sidan anstallt "blefve vidtagen, hvarigenom Bolaget kunde med säkerhet påräkna en viss billig inkomst af de Capitaler, sorn genom Actie ne insamlades.
Med den öfvertygelse Kongl. Maj:t äger om Statens förbindelse, att genom en lämplig och val beräknad uppoffring a dess sida medverka till ett ändamål af den erkända allmänna gagnelighet som delta, vill Kongl.
Majit, sorn nu låter till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna de till detta ämne hörande handlingar, hafva Rikets Ständer föreslagit, att af allmänna medel nödig fond må utses for att betacka den brist, som kunde komma att yppas uti en till 6 procent fastställd årlig ränta, hvilken, äfven i den händelse Slussverkets intrader ej dertill lemnade full tillgång, blefve att påräkna såsom enständig och gifven inkomst af Actie-Capitalet och således jemväl af den redan tecknade Summan, samt en förnyad subskription, beledsagad med en uttrycklig försäkran orri en sådan fonderad Räntebetalning, så tidigt öppnas, att verkan deraf må under nu påstående Riksdag utrönas, på det att Rikets Ständer, i fall Actie Capitalet , oagtadt detta vilkor, ej skulle blifva tillräckligt svarande emot kostnaden, (-natte kunna öfverväga, på hvad sätt den erforderliga Summan till Sluisbyggnadens fullbordande rnä anvisas.
Majit förblifver Riksens Ständer med ali Konungslig
CARL C, Klintberg.
Propositoner. gg N
Upplästa hos Samtliga RiksStånden d. ijDec-lgi?* Utdrag af Protokollet för Handels- och Finance Ärenden, hållet inför Kongl. Maj:t i Stats-Rådet å Stockholms Slott den jo December 1817, hvarvid Hans Kongl. Höghet Kron - Prinsen var tillstädes. Närvarande:
Deras Fxelencer Justinaa- Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg.
Stats - Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Grefve von En gest r örn.
Stais
Råden: Halis Exellence Herr Grefve Rosenblad.
H ans Exellence Herr Friherre Fagerin ing.
Herr Friherre Skjöldebrand.
Hof Cantzleren Herr Friherre af Wetterstedt. Stats-Sekreteraren Klintberg, Sedan i följd af Kongl. Majit* Nådiga be* fällning, Stats-Secreteraren Klintberg uppfäst det, vid detta Protokoll bilagde, underdåniga Förslag till Kongl. Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständer otn allmänna penninge-rörelsen och myntvärdets upprätthållande, och »amma Förslag blifvit - loo Konungens Nåd.
Propositioner, vit af Kongl. Maj:t i Nåder gilladt, täcktes Kongl.
Majit förklara:
Att Kongl. Majit, sorn nu till Rikets Ständer låtit öfverlemna Dess Nådiga Proposition i förevarande ämne, vill med detsamma gifva Rikets Ständer i Nåder tillkänna, alt då Dess konstitutionella åligganden icke föreskrifva Kongl. Majit en framställning af denna beskaffenhet , Kongl.
Majit dervid endast haft till afsigt , att gå Rikets Ständer och allmänhetens väntan och önskningar till mötes, och att gifva Rikets Ständer ett förnyadt vedermäle af
Sitt förtroende , genom ett meddelande af de åsigter och förslag, som hos Kongl.
Majit förekommit och som Kongl. Majit ansett tjenligast för de tvänne stora ändamålens vinnande, att stadga det Representativa myntets värde, och att med detsamma befordra penningerörelsen och uppmuntra näringsfliten.
Majit, som älskar att oinskränkt förlita sig på Rikets Ständers upplysning och fosterlandskärlek, skall med nöje inhämta att Rikets Ständer finna utvägar, som, bättre än de nu föreslagne, svara emot det vigtiga ändamålet, och derigenom sjelfve skörda frugterne af så utmärkte bemödanden.
Kongl, Majit skall uti medvetandet, att för samma ändamål hafva haft ali möda ospard äga en tillräcklig grund för Egen tillfredsställelse, äfvensom Kongl. Majit uti Fäderneslandets välgång skall finna sin ypt persta belöning.
Men då Kongl. Majit nu låter på en gång för Rikets Ständer utveckla både vigten af mynt - Konungens Nåd.
Propositioner•' ioi myntvärdets upprätthållande och medlen dertill,’ begagnar Kongl- Majit samma tillfälle, att förklara, det Kongl. Majit och Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen icke hädanefter, som hittills, ärna i detta afseende göra ytterligare uppoffringar, utan att det blifver Rikets Ständer .sjelfve, som numera ensame få sig den ansvarsfulla omsorgen uppdragen, att bibehålla i värde det mynt, som med deras egen garantie är utgifvit, ock som föreställer hela den i omlopp varande enskildta förmögenheten.
Då Rikets Ständec hafva valet af medlen, är det också dem det tillhör, att foga anstallt om utförandet; och Kongl. Majit gör sig förvissad att Nationens Representanter icke skola underlåta att nppfylla både Kongl.
Majits och Nationens förväntan.
Om Rikets Ständer vilja anslå nödiga me-, del, och hos Kongl. Majit anhålla, att förena sina bemödanden i detta afseende med BankoPullmägtiges, är Kongl. Majit, med fast öfvertygelse om myntvärdets mägtiga inflytande på. den allmänna välfärden, icke obenägen att, å sik sida, äfven dertill bidraga; och de uppoffringar Kongl. Majit och Hans Kongl. Höghet
KronPrinsen redan i detta ändamål gjort, äro Rikets Ständer en säker borgen på den fortfarande omtanka, Kongl.
Majit och Hans Kongl. Höghet åt denna vigtiga gren af allmänna penningerörelsen, ej skola underlåta att lemna.
Stats-Rådets samtlige Ledamöter tillstyrkte i underdånighet, att så väl den ofvan anförde Nå - 3 02 Konungens
Nöd, Propositioner.
Nådiga Propositionen, som Kongl. Majus i afseende derpå afgifne förklaring skulle på vanligt Salt Rikets Ständer öfverlemnas.
Ex Protocolla S. A.
Mimilie Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition till Rikets Strinder, om allmänna Penninge-rörelsen och Mynt-värdets upprätthällande; Gi fven Stockholms Slott elen 10 Deceinb. 1817.
Majit, sorn icke underlåtit att med noggrann uppmärksamhet följa Rikets finariciela Ställning, skulle med oro hafva sett den skakning, sorn senaste händelser förorsakat, om icke Kongl.
Maj t håde vid åtankan af det framfarna och af möjligheterne för framtiden, funnit lika. mycken anledning till tröstande förhoppningar.
Man har ofta sagt, att omständigheterne skapa menniskorna och afgöra Rikens öden.
Mångå anledningar bidraga, att gifva detta anförande ett utseende af sanning, men det är icke derföre alltid lika enligt med rätta förhållandet.
De högre snillen, sorn veta att följa ärendenas gang och moget bedomina menniskor och saker, sakna ej tillfallen lill den anmärkning, alt samma omständigheter, sorn blifvit med fördel begagnade af forutseendet .och visheten , fruktlöst erbudit sig åt sorglösheten , lättjan och slöseriet.
Det är således, uti sina egenskaper eller uti sina fel och Konungens Nild.
93 och misstag, som menniskorna höra söka förnäm, sia källan till ilen framgång eller de motgångar, sorn träffat dem, och omständigheterna blifva endast bidragande orsaker.
Flera folkslag hafva befunnit sig uti dylika omständigheter, som Svenska folket.
Men under det att för de flesta dessa omständigheter blifvit en grund till deras missöden, då de öfverlemnät sig till alla passionernas förvillelser, har Svenska Folket vetat , att vända dem till sin fördel genom sin försigtighet, sin vishet och det lugn, som styrt dess öfverläggningar.
Samma skakningar, hvilka nästan alltid göra Folken till ett rof för anarchiens förödelser, eller som böja dem under envåldsmagtens ok, hafva för Sverige blifvit en anledning att erhålla goda Grundlagar och en Satnhälls-ordning, som bevarar dess rättigheter och försäkrar dess frihet, äfvensom sjelfva Nationen emot all öfverdrift och öfverilning.
.Kong].
Maja har sammankallat Rikets Ständer för att med detri öfverlägga om ett Financesystem för framtiden och förväntar, att de skola lämpa det efter Fäderneslandets sanna fördel, emedan deraf beror det liela af Stats-för valtningen.
Ingen kan neka, att Financerne utgöra den förnämsta delen deraf, emedan det är endast genom dem, som de öfrige erhålla styrka och lif.
Ordning och sparsamhet vid bruket af Statens tillgångar bereda allmänt förtroende; Nationens Representanters noggrannhet uti uppfyllandet af Statens förbindelser emot medborgare skall försäkra - 104 Konungens Nild.
Propositioner. säkra dess bestånd, dess rikedom och dess anseende.
Det wifves hvarken sjelfbestånd eller anseende, om Statens Embetsman och Försvarare skola emottaga vedergällningen för deras tjänster uti ett Papper utan värde , och då »nassan af Folket och den arbetande klassen befinna sig 1 samma ställning.
En hvar måste erkänna , att äfvert under det mest gynnande förhållande, som vi kunne föreställa oss, det att hafva ett metalliskt mynt för allt vårt Representativa, skulle ett eller tvenne ar vara tillräckliga för att se det fönninskadt till hälften, om Ranken icke införskaffade redbarheter, som åter, då 'oehofvet sådant fordrade, kunde derifrån utgå, och sorn vore svarande mot en del af den inhemska produktionen.
Allt beror således derpå, att icke förlora ur ögonsigte dea verkliga orsaken till var Financiela stallning, och att icke bedraga sig på beskaffenheten af botemedlen.
Då fråga är om finander, händer det lättare än vid alla andra, att Nationeme förvilla sig, emedan de afvika från de erikla beräkningsgrunderne och metoderne.
Ingenting är der mera vådligt ä‘n nyheter.
Man uttänker invecklade systeiner, för att dölja det onda, sora redan ä-i gjordt, och man envisas nästan alltid, att söka botemedel för det närvarande uti anstalter, hvilkas otillräcklighet redan är bevisad, emedan de kunnat hvarken förekomma det, eller hindra dess fortgång.
I.åtom oss välja en bättre utväg; införom få nyheter; undvikom, om möjligt är, att öka pålagorna; gynnarn ali slags nä - Konungens Naii.
Propositioner. näringsflit; låtom oss i synnerhet uppmuntra jordbruket, men utan att derföre hindra handelns verksamhet, hvars fortgång har mycken likhet med friheten, sorn utvecklar och förstorar själen; undersfödjom således handeln; men må äfven den i sin ordning understödja Staten.
Föränderligheten utaf det Representativa myntets varde skall fora Staten till siri upplösning , orri man lemnar fritt fält åt penningevingleriet.
Öenna höjning och sänkning af myntvärdet gör, att ingen är saker att äga i morgon, hvail han hade i dag, och förvandla de enklaste och mest lagliga handels-företag till verkliga vågspel, och under allt detta hindras Regeringen i det goda, som den ville göra, och blir ofta nödsakad till uppoffringar, hvarigenom icke uträttas annat än ett ögonblickligt godt, utan att det onda derföre upphör.
Skall man väl med lika högagtning anse denna verksamma, redliga ooh välgörande näringsflit, genom hvilken en person efter hand ökar sin förmögenhet, skaffar Staten nya ulbytesvaror och sina medborgare tillfällen till förtjenst, under det att han öppnar en ny väg för deras verksamhet; och denna andra slags Industri, som är egoismens och rnaklighetens, hvilken, utan att använda en enda af sina medborgares arbetsförmåga, gör, att underhållsmedlen blifva för dem alla mera kostsamma och undandrager för deras behof de understöd, som Regeringen hade kunnat gifva dem, om den icke blifvit nödsakad till bestän - Konungens Nåd.
Propositioner. beständiga uppoffringar, för att hindra framgången af dessa spekulationer?
utan tvifvel, örn den förra är en förtjenst, sorn bör uppmuntras, såsom värd högagtning och erkänsla, är deremot det andra ett brott, som nian skyndsamt bör förekomma, emedan det leder till Statens undergång.
Tapperheten, denna själens styrka, som gör oss otillgänglige för fruktan , är visserligen en dygd, men blott såvida den är nödvändig , för att bevara Statens allmänna säkerhet; men om den an vandes att störa Sarnhiills ordningen eller allmänna lugner, är den val da en dygd? visserligen icke.
Den blir i sådant fall ett brott, och straffas med rättvis stränghet, i stället att den krones med lagrar, när flen, ledd af rätt— sinnigheten,-«ppoffrar sig för det allmänna bästa.
Bör det väl annorlunda förhålla sig med närings -fliten ?
Den väsendtligaste delen af en Stats-förvaltning, är den, som har afseende på de allmänna financerne.
Om Finarice-systemet är felaktigt, hafva alla Styrelsens grenar känning deraf.
Arendenas gång hindras, oordning uppkommer öfverallt, handeln tillintetgöres, och lemnar rum åt vexel-spekulationer, lika förstörande för den allmänna, sorn den enskilda förmögenheten; fabrikerne aftyna, och sjelfva jordbruket, denna första grund till Statens styrka, lider af det Representativa myntets hastiga förändring.
Det är då af den högsta vigt, att skapa ett Finance-system, öfverensstämmande nied våra behof och tillgångar - Konungens Nöd.
107 gar.
Man fäster sig med för mycken ifver vid rättelsen af enskildta missbruk, i stallet att häfva sjeifva grunden och anledningen till det onda.
Att uppdraga denna grundorsak till de olägenheter man vill afhjelpa, är den hufvudfråga, sorn mäste upplösas, innan rnan kan uppgifva medlen till verkställandet af en nyttig reform.
Sverige har väl ej delta öfverflöd af varor och förnödenhets-artiklar, sorn, i Länder, mera gynnade af naturen, bidraga till lifvets hr q vämlighet och luxens njutningar; men det äger inom sitt sköte allt det sorn är nödvändigt för dess invånares underhåll, och till och med ert mängd produkter, som mart skulle kunna kalla ofverflödiga, om vi ej hade den olyckliga vanart att mäta våra behof, ej efter våra tillgångar, utan efter andra Nationers.
Sverige har slutligen exportvaror af ett verkligt värde, sorn skulle kunna betala de lux-artiklar, dem vi hämta från Utlänningen, om man bemödade sig, å ena sidan, att gifva våra alster det värde de böra äga, och, å den andra, att ej gå utom den krets naturen tyckes hafva föreskrifvit oss.
Lemnom åt Söderns invånare de skatter en fruktbärande jordrnon och ett mildt luftstrek erbjuda riem utan möda; åtnöjotn oss med dem vi kunna hämta inom vårt land, och sökom ej hos Utlänningen annat än hvad sorn motsvarar värdet af det, hvarmed vi kunna förse honom.
Sverige har stora financiela tillgångar.
Hvar för sig och osammanhängande kunna de icke gifva Staten det stöd, som man af deras inbördes förening skulle hafva skäl att io8 Konungens'Nåd.
Propositioner att vänta.
De likna en spridd Här, som på åtskilliga jtunkrer erfar nederlag, men sorn, när den blir sammandragen, sätter en fruktansvärd grans för fiendens företag, och tvingar honom att gifva vika.
För att rätt skatta Sveriges financiela ställning, är det nödvändigt att uppstiga tili källan för den nuvarande oordningen, och att undersöka huru det nu circulerande pappersmyntet efter hand blifvit utgifvit, samt af huru många slag det består.
Massan af de utelöpande Banko-sedlarne vid slutet af år 1H07, var Nio Millioner Femhundrade Femtiofyra Tusende Femtiotvå Riksdaler; ett år derefter, eller vid slutet af 1808, vardén förökad med omkring Ätta Millioner, så att totala summan utgjorde Sjutton Millioner Femhundrade Tjugusex Tusende Etthundrade Nittio Riksdaler.
Maj månad år 1809, utgaf Banken,' enligt Rikets Ständers beslut, såsom förskott åt Staten: först Sex Millioner till krigskostnaden , och sedan efter hand nära Tre Millioner, att betala de gjorde skulderne och lefverantserne under fälttåget år 1808.
Men som den tillika hade indragit betydliga summor genom det interesse och de afbetalningar Rikets Ständer anslagit den, hade likväl Sedelstocken, från slutet af år 1808 till slutet af 1812, ej ökats med mer än omkring Sju Millioner, så att den vid sist nämn - Konungens Nåd.
109 nämnde ti<l utgjorde Tjugutre Millioner Niohundraett tusende Niohundrade FyratiAsju Riksdaler.
Derifrån till är 1815 hade Banken ingen utgift, tnen under denna tidrymd, indrog den nära Tre Millioner , sä att, vid slutet af ]8>4j totalsumman af de utgifne Sedlarne steg till Tjugu Millioner Niohundrade Attatiosju Tusende Trehundrade Riksdaler.
Men utom de Sedlar Ranken utgifvit, och för hvilka den är direkt ansvarig, äro äfven andra slag af Pappersmynt i omlopp, som hvila pä Rankens kredit, nemligen: Riksgälds-Sedlarne, hvaraf man bibehållit i rörelsen en summa, Svarande mot Fyra Millioner Tvåhundrade Tusende Riksdaler Ranko.
Dessa Sedlar, hvilkas belopp stundom ökats, stundom minskats, efter Ständernes Reslut och Realisationsplaner, stego, vid slutet af 18 14, enligt den vid Riksdagen är 1815 afgifna Redogörelse, till en total summa af Atta Millioner Sexhundrade Sju Tusende Femhundrade Sju Riksdaler, eller Fem Millio ner Sjuhundrade Trettioåtta Tusende Trehundrade Trettioåtta Riksdaler Ranko.
För att bibehålla Realisationens fortgång, har Riksgälds-Contoret äfven rättighet att draga på Banken Två Millioner, och mer om så behöfves, till följe af Rikets Ständers Beslut.
Ranken har dessutom sig uppdragit, att lemna åt Götha Canal en summa af Trehundrade Tusende Riksdaler årligen till år 1820, samt åt Magasins.Direktionen, under titel af förskott, som åter - I 10 Konungens Nåd.
Propositioner. återbetalas till Banken, i elen mntl Direktionen återfår sina penningar, En, och i vissa fall, Två jVliiiionei Riksdaler ärligen.
För att afhjelpa den såkallade penningebristen, besloto Rikets Ständer vid sima Riksdag, att Ranken skulle bevilja Fän ä( enskilda, hvaraf en del borrie utlemoas mot hypotek af fast egendorri , och den andra till understöd för nya odlingar.
Banken skulle derigenom återlemna åt lörefsen de summor som undandrogos deri genom intressen och afbelalningar.
Alen som låne-nnsoEcningarue öfverstigit den för året faststälda summa, äro redan lieie lån hegärde, än fonderne ända till år 1820 utgöra.
Derefter komma de enskildta Diskont-Verkens Creditiver, sorn stiga till omkring Två Alillioner.
Efter denna framställning af Bankens förbindelser och årliga utgifter, återstår det, att undersöka de tillgångar och inkomster dea äger till deras betäckande.
Staten betalar årligen till Banken, alltsedan ar 1815, såsom interesse och till godtgörande af sin skuld, en summa af Sjuhundrade Femtio Tusende Riksdaler Banko.
Banken har en årlig inkomst af 6 procent af de beviljade fastighets-lånen, hvaraf 4 proc. ingå i intresse och 2 procent i afbetalning å kapitalet; men gäldenärerne äro forbundne , att stan - Konungens Nild.
111 ständigt betala f> procent af den egentliga lane* summan, till dess den ar till fullo godtgjord.
Totalsumman af Bankens fordringar, intekrade i fast egendom, utgjorde i 8 i 2, Tvä Millioner Femhundrade Nittiofyra Tusende Attatiotvå Riksdaler, hvaraf den årliga lantan således uppgirk till Etthundrade Femtiofem Tusende Riksdaler.
Sedan denna tid har likväl låne-summan blifvit ansenligen förökad.
Inkomsten af Banko-Diskonten, som tillkommit i stället för Riks-Diskonten , tillhör Banken allena, såsom dess enda Actie-ägare.
Då man undersöker beskaffenheten af Bankens utgifter och inkomster, skall man finna , att balancen är till dess fördel.
Enligt de uppgifter man erhållit oin dess ställning vid slutet af år a 8 12, stego dess skulder till Trettiotre Millionec Femhundrade Fyratiosex Tusende Tvåhundrade N ittioåtta Riksdaler, och dess fordringar, äfvensom de redbarheter, hvaröfver den kunde disponera, till Trettioåtta Millioner Femhundrade Trettionie Tusende Trehundrade Fyratiosju Riksdaler.
Den agde således ett öfverskott , sig till godo af Fyra Millioner Niohundrade Nitiiotre Tusende Fyrationio Riksdaler.
Då det sålunda är utredt, att
Bankens ställning är ganska solid, och att dess tillgångar vida öfverstiga dess skulder, återstår att undersöka Sveriges allmänna financiela belägenhet.
Om 1 1 2 Konungens Nåd.
Om dess utrikes gäld ej vöre liqviderad , skulle detta ofantliga Kapital för närvarande ligga Staten till last och erfordra en ärlig utgift af omkring Sjuhundrade åttatio Tusende .Riksdaler Hamburger Banko.
Man skulle dä med skäl kunna säga, att Sverige vore i ett utblottadt tillstånd, emedan endast denna summa Sjuhundra åttatio Tusende Riksdaler i silfver , utgörande efter Nittiosex spillings kurs, En Million Femhundra sextio Tusende Riksdaler Banko, skulle medtaga nära tvä tredjedelar af BeviUningen,, Man ägde visserligen ali anledning att anse etc I.ands ställning bedröflig, om det hvarje är nödgades betala till utlänningen, för sina skulder, omkring två tredjedelar af hela Nationens tillägor; roetr detta fall äger lyckligtvis icke rum, oell Kongl.
Majit vidrör endast denna omständighet, för att visa, att vår belägenhet,’ ehuru obehaglig den i detta ögonblick, till följe af händelsen med Diskonterne, än må vara , likväl ej är så äfventyrlig, som en och annan, uppskrämd af sin inbillning, kan hända föreställt sig.
Om Kongl. Majit och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen ej under flera års förlopp, gjort så högst betydliga uppoffringar till bibehållande af pap. persmyntets värde,skulle kursen för närvarande hafi va stigit till Tvåhundrade, i stället för att nu vexla emellan Etthundrade a Etthundrafyra skillingar.
Dessa uppoffringar hafva varit deras enskilta.
Eångt ifrån att understödjas i Deras bemödanden, hafva de funnit ett oväntadt motstånd, sorn varit smärtande för Deras välvilja; men det är icke Konungens Nåd.
Propositioner icke deslo mindre snnnt, alt dessa uppoffringar, oell dessa beständiga ornsorger tillintetgjort vexel vingleriets spekulationer och hejdat den fart,' hvarmed Staten skyndade till sin undergång»
Om vårt sista krig haft en olycklig utgång^ i hvad belägenhet skulle vi väl nu befunnit oss?
Detta krig var nödvändigt, för att hänanas Nationens ära , och att återtaga våra skymfligt våldförda rättigheter.
Nationen borde vara beredd att heldre våga allt, än tåla den förnedring,' att se sig ostraffadt förolämpas.
Men hon har ingenting förlorat.
Delta krig, sä ärofullt för Svenska vapnen, så lyckligt i sina följder, har kostat Sverige ganska ringa.
Arméen, som Kongff Maj-.t anförtrott at Sin Sons vård , har återkommit, krönt af Segren, i det bästa tillstånd, lika beredd att strida, om så fordrats, för vår sjelfständighet och vår frihet.