Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Valen skola ske inför Magistraten, efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan äga rum, enär antingen någon Stads samtlige valberättigade invånare, eller ock en eller flere klasser bland dem, hos Konungen anhålla om fastställande af en ny valordning för staden, och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl att härtill samtycka.
Då valen förrättas af Borgerskapet samfäldt och icke af Elektorer, beräknas rösterna, efter hvad hvar och en af de väljande till staden skattar, samt, för Fahlu Bergslag, efter Fjerdepartsgrufvedelarne.
Annorlunda, än genom ordentlig omröstning med slutna sedlar, af Borgerskapet eller af dess utsedde Elektorer, må riksdags-fullmäktig icke kallas. 4:o.
Götheborg sände tre egna fullmäktige; Städerna af första klassen hvardera två; de af andra klassen, med rätt att ställa Iva, hvardera minst en, samt städerna af tredje klassen, äfvensom Fahlu Bergslag, hvardera En fullmäktig.
Städerna af de öfriga klasserna äga att sända hvardera en fullmäktig; dock med rättighet att förena sig, två högst tre, om en person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa städer, der han sjelf Magistrats-person eller Borgare är. 2:o.
De öfriga Rikets Städer ega jemväl att sända fullmäktige af Stadens Borgare eller Magistratsperson^1.
Götheborg sände tre egna fullmäktige; Städerne af första klassen hvardera två; de af andra klassen, med rätt att ställa två, hvardera minst en; och Städerna af tredje klassen hvardera en fullmäktig.
Städerna af de öfriga klasserna ega att sända hvardera en fullmäktig, dock med rättighet att förena sig, två, högst tre, om en person, hvilken likväl måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är.
Riksdagsfullmäktig för stad af tredje klassen må jemväl kunna tillika antaga fullmakt för en annan stad af lägre klass. 3:o. Valen skola ske inför Magistraten efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan ega rum, enär antingen någon stads samtlige valberättigade innevånare, eller ock en eller flere klasser bland dem, hos Konungen anhålla om fastställande af ny valordning för Staden, och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl att dertill samtycka.
Då valen förrättas af Borgerskapet samfäldt och icke af Elektorer, beräknas rösterna efter hvad hvar och en af de väljande till staden skattar.
Annorlunda, än genom ordentlig omröstning med slutna sedlar af Borgerskapet eller af dess utsedde Elektorer, må Riksdags-fullmäktig icke kallas. 4:o.
Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som icke minst tre konstitutions-Utskottels Memorial N:o 4.
5 Riksdagsfullmäktig för stad af Tredje klassen må jemväl kunna tillika emottaga fullmakt för en annan stad af lägre klass. 5:o Ingen må för städerna till Riksdagsman ulses, som icke, minst tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit Magistratsperson eller Borgare i staden, ej heller för Fahlu Bergslag någon, som icke lika tid varit derstädes brukande Bergsman ; och beräknas denna tid, för Magistratsperson och Borgare, från Tjenste- eller Borgare-edens alläggande, samt för Bergsman, från den dag, då han, genom Grafve-rättens beslut, blifvit till bergsbruks idkande berättigad. 6:0 Utom Fahlu Bergslag — efterrättelse uppläsas. år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit Magistratsperson eller Borgare i staden; och beräknas denna tid från tjenste- eller borgare-edens afläggande. 5:o Fjerdeparlsegare i Fahlu Bergslag äga att inom sig till Riksdagsman i Borgare-ståndet utse en Fullmäktig, som icke till annat
Riksstånd hörer och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafver.
Valet verkställes på öfligt sätt inför Magistraten i Fahlun, och rösterna beräknas efter fjerdeparts grufvedelarne.
Ingen vare härvid valbar, som icke i nämnde bergslag varit fjerdepartsegare minst tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, och är inom Länet bosatt. 6:0 Utom Fahlu Bergslag — — — efterrättelse uppläsas.
Fullmakterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: ”Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i skall hällas och tager sin början den . . .
. befullmäktigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Akademi): (för Borgare-ståndet ifrån N. N. stad, eller ifrån bergsbruken inom N. N. valdistrikt): (för Bonde-ståndet, boende och besuten å hemmanet N. N. uti N. N. härad af N. N. län) att del - Full makterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: ”Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, sorn i skall bållås och tager sin början den . . .
. befullmäktigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-ståndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Akademi) : (för Borgare-ståndet ifrån N. N. stad, eller från bergsbruken inom N. N. valdistrikt): (för Bonde-ståndet, boende och besuten å hemmanet N. N. uti N. N. härad af N. N. län) att deltaga i 6 Konstitutions-Utskottels Memorial, N:o 4. taga i rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärenden, hvarvid han ovilkorligen förpliglas, att ställa sig till efterrättelse Sveriges Rikes besvurna Regerings-Form af den 6 Juni 1809, jemte Riksdags-Ordningen och öfriga gällande Grundlagar.”
Preste-ståndets, för Stiften och Universiteten, af vederbörande Konsistorier, och för Vetenskaps-akademien af dess Prseses; Borgare-ståndets, för städerna, af Magistraten och Äldste, för bergsbruken, af valförrättandc Magistraten inom hvarje distrikt, och för Fahlu Bergslag, af Grufve-rätten och Bergslagens Deputerade; samt för Bonde-ståndet af Val förrättaren; börande tillika, för sistnämnde Stånd, val-protokollet, af Elektorer ne undertecknadl, medfölja samt, efter fulländad granskning af fullmakterna, till den valde återställas; och vare valförrättaren skyldig, att val-protokollet, före sin afresa från förrättningsstället utlemna. rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärenden, hvarvid han ovilkorligen förpligtas att ställa sig till efterrättelse Sveriges Rikes besvurna Regeringsform af den 6 Juni 1809, jemte Riksdags-Ordningen och öfriga gällande grundlagar.”
Preste-ståndets, för Stiften och Universiteten, af vederbörande Konsistorier, och för Vetenskaps-akademien af dess Praeses; Borgare-ståndets, för städerna, af Magistraten och Äldste, för Fahlu Bergslag och för Bergsbruken, af valförrättande Magistraten inom hvarje distrikt; samt för Bonde-ståndet af valför rättaren; börande tillika — ; — utlemna.
Bihang III, Konstitutions-Utskottets Memorial N:is 14, 22 Riddcrskapet och Adelns protokoll för den 15 Juni och 10 Juli 1848.
Preste-ståndets protokoll för den 17 Juni 1848.
Borgareståndets protokoll för den 17 Juni 1848.
Bondeståndets protokoll för den 17 Juni 1848.
Konstitulions-Utskottets Memorial, N.-o 4. 7 3.
Förslag till ändring af 52 § R.
F. och 24 § R. 0., angående tillförordnande af Ronde-ståndets Sekreterare. ffegermgsformeu. § 52.
Landtmarskalk och Talmän för Borga- Landtmarskalk och Talmän för Borgare- och Bonde-stånden samt Sekreterare re- och Bonde-stånden utnämne Konuiiför Bonde-ståndet utnämne Konungen.
Er- gen.
Erkebiskop vare alltid
Talman för kebiskop vare alltid Talman för Preste- Preste-ståndet. ståndet. Hiksdags-Ordiiingen. l:o Uti livart
Stånd skall vara en Sekreterare, som der före
Protokollen och ansvare för vården af ingifna handlingar, hos Ridderskapet och Adeln, Riddarhus-sekreteraren, hos Preste- och Borgare-stånden, de personer, hvarom de sjelfve öfverenskomma, samt hos Bonde-ståndet, en skicklig, lagfaren och i landthushållningen kunnig man af ofrälse stånd, den Konungen dertill förordnar.
Hvarje sekreterare tillhör, att allt det, som förefaller och beslutes, ordentligen 1:o
Uti hvart Stånd skall vara en Sekreterare, som der förer protokollen och ansvarar för vården af ingifna handlingar: hos Ridderskapet och Adeln, Riddarhus-sekreteraren, och hos Preste-, Borgare- och Bonde-stånden, de personer, om hvilka de sjelfva öfverenskomma.
Hvarje Sekreterare tillhör, att allt det, som förefaller och beslutes, ordentligen och noggrann! uppteckna och för Ståndet justera, samt, då antingen hela Ståndet 8 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. och noggrann t uppteckna och för Ståndet justera, samt, då antingen hela Ståndet eller någon Ledamot in pleno det fordrar, protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva; åliggande sekreteraren för Bonde-standet särskildt, att biträda Talmannen vid målens behandlande och göra påminnelser, om något mot Grundlagarne stridande skulle försökas; dock utan att i Ståndet äga röst.
Såväl Ståndens, som Utskottens sekreterare, jemte den under Riksdagar biträdande nödiga betjeningen i Ståndens kanslier samt Riksens Ständers Utskott, nj ute samma säkerhet med Riksdagsmän, och erhålle vid Riksdagens slut en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning af statsmedlen, hvilken af Stals-Utskottet, efter öfverläggning med Landtmarskalken och Talmännen, föreslås och, i sammanhang med den öfriga statsregleringen, af Riksens Ständer bestämmes. j Till nämnde betjening, hvilken af Stånden sjelfva tillsättes, räknas hos Ridderskapet och Adeln fyra kanslister, i Preste-ståndet en notarie och två kanslister, i Borgare-ståndet sammaledes, och i Bonde-ståndet två notarier och fyra kanslister.
I hvartdera af Utskotten, för hvarje division, en kanslist, hvilken, jemLe sekreterarne, förordnes af Utskotten sjelfva, med det undantag, som i 35 § finnes stadgadt.
Skulle i något Utskott en talrikare betjening oundgängligen tarfvas, anmäle Utskottet sådant hos Ståndens plena, hvilka derom förordne. eller någon ledamot in pleno det fordrar, protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva.
Så väl Ståndens, som Utskottens sekreterare — — — — derom förordne. 2 mom. utgår.
Bihang III, Konstitutions-Utskottets memorial, N:o 15.
Ridderskapet och Adelns protokoll folden 28 Juni 1848.
Preste-sländels protokoll för den 28 Juni 1848.
Borgare-ståndets protokoll för den 26 Juni 1848.
Bonde-slåndets protokoll för den 26 Juni 1848.
Konstitutions-Utskotteti Memorial, N:o 4. 2:o Bonde-ståndets
Sekreterare lige att, förr än han sitt Embete tillträder, följande Ed inför Ståndet aflägga: ”Jag N. N., utnämnd och förordnad, att vid detta allmänna Riksmöte vara det Hedervärda Bonde-Ståndets Sekreterare, lofvar och svär, vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att jag vill och skall med all min förmåga iakttaga Konungamaktens och Riksens Ständers rättigheter, i öfverensstämmelse med den af Konung och Riksens Ständer till efterlefnad antagne RegeringsForin af den 6 Juni 1809.
Jag skall ock ställa mig till ovilkorlig efterrättelse
Rikets öfriga gällande Grundlagar, och ej till det Hedervärda Bonde-Ståndets Protokoll, utan min uttryckliga anmärkning och reservation, föra eller föra låta, ännu mindre lill expedierande befordra eller befordra låta något, som emot de gällande Grundlagar stridande är.
Afven skall jag, vid Riksdagsärendenas afgörande, med goda råd och underrättelser, samt upplysningar om hvars och ens lagliga rättigheter och skyldigheter, Ståndets Ledamöter tillhanda gå, samt med ali min förmåga söka att bringa dessa ärenden till ett med Grundlagarne instämmande slut.
Detta allt lofvar jag alt troligen hålla:
Så sannt mig
Gud hjelpe till lif och själ!” Bih. till B.
S:k Prot. 1850 & 1851. 3 Sami. 3 Haft. 10 Kanslitutions-Utskottels Memorial N:o 4. 4.
Förslag till ändringar i 53, 69, 70, 71 §§.
Ii. F. och 31 §. R. O., angående åtskilliga B ernil nings-Utskottets åligganden. Regeriiigs-Formen.
Ständer välje genast, sedan Riksdagen blifvit öppnad, de Utskott, hvilka skola ärendena bereda.
Sådana vid hvarje Riksdag nödiga Utskott äro:
Ett Konstitutions-Utskott, att väcka och upptaga frågor rörande förändringar i Grundlagarne och yttranden deröfver till Riksens Ständer afgifva, samt att granska de i Stats-Rådet förda protokoll; Ett Statsutskott, att utreda och för Riksens Ständer uppgifva Statsverkets och Riksgäldsverkets tillstånd, förvaltning och behof; Ett Bevillnings-Utskott, att föreslå 13cvillningens fördelning; Ett Banco-Utskott, att Öfverse Bankens styrelse och tillstånd samt föreskrifter om Banco-forvaltningen gifva; Ett Lag-Utskott, att utarbeta de ifrån Riksens Ständers plena remitterade förslag lill Civil-, Criminal- och KyrkoLagarne» förbättring; samt Ett Allmänt Besvärs- och Ekonomiskt Utskott, att, i 53.
Ett Konstitutions-Utskott, att väcka och upptaga frågor rörande förändringar i Grundlagarne och yttranden deröfver till Riksens Ständer afgifva, samt att granska de i Stats-Rådet förda protokoll; Ett Statsutskott, att utreda och för Riksens Ständer uppgifva Statsverkets och Riksgäldsverkets tillstånd, förvaltning och behof; Ett Bevillnings-Utskott, att behandla bevillningsfragar; Ett Banko-Utskott, att öfverse — — — — — deruti föreslå. Kojistitnlioiis-Ulskottcts Memorial, N.-o 4.
11 anledning af i Ständen väckta frågor, anmärka brister i de Allmänna Hushållnings-Anstalterna och förändringar deruti föreslå. §. 69.
Uppstå, antingen hos Riksens Ständers Plena gemensamt, eller uti något af Riks-Stånden, betänkligheter att antaga hvad Stats-Utskottet tillstyrkt uti det, som rörer antingen Statens reglerande, eller Beviilningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till liiksgälds-Contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-Contorets styrelse och förvaltning, då böra de skäl anföras, på hvilka sådana betänkligheter sig stödja, samt meddelas Stats-Utskottet, som derefter lage Ärendet under ytterligare öfvervägande.
Anser Stats-Utskottet sig icke kunna afvika ifrån dess redan afgifna yttrande, eller instämma uti Riksens Ständers eller ett särskildt Stånds tankar, utnämne då Utskottet Deputerade, som uti det eller de
Stånd, der betänkligheter uppkommit, företräda och närmare upplysa förhållandet.
Förbi ifver något Stånd ändock vid den mening, det förut fattat, afgöres saken efter tre Stånds beslut.
Stadna två Stånd emot två, då skall StatsUtskottet förökas med så många Ledamöter af Riks-Stånden, i vanlig ordning valde, alt de blifva Tretio af hvarje Stånd.
Detta särskilda Utskotts Ledamöter röste sedermera samfäldt, med slutna sedlar, till Uppstå, antingen hos Riksens Ständers Plena gemensamt, eller uti något af RiksStånden, betänkligheter att antaga hvad Stats-Utskottet tillstyrkt uti det, som rörer antingen Statens reglerande, eller Beviilningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-Contorets styrelse och förvaltning; afgöres saken efter tre Stånds beslut.
Förena sig icke minst tre
Ständ uti sammanstämmande beslut; då skall Stats-Utskottet förökas med så många Ledamöter af Riksstånden, i vanlig ordning valde, att de blifva Trettio af hvarje Stånd.
Detta särskilda Utskotts Ledamöter röste sedermera samfäldt, med slutna sedlar, till ovilkorlig! antagande eller förkastande af hvad Stats-Utskottet tillstyrkt, blott i de frågor, hvarom RikStånden varit af skiljaktiga tankar; kommande de fleste sålunda röstandes mening att gälla såsom Riksens Ständers beslut.
Till undvikande af paria vota skall, vid omröstningen, förr än sedlarne uppräknas, en ibland dem uttagas och förseglad afläggas.
Befinnas, vid de öfrigas uppsummerande, rösterna lika delade, må denna sedel öppnas och gifva utslå - 12 Hons ti lulia n s - Uts k o (tets Memorial, N:o 4. ovilkorligt antagande eller förkastande af hvad Stats-Utskottel tillstyrkt, blott i de frågor, hvarom Riks-Stånden varit af skiljaktiga tankar; kommande de fleste sålunda röstandes mening att gälla såsom Riksens Ständers beslut.
Till undvikande af paria vota skall, vid omröstningen, förr än sedlarne uppräknas, en ibland dem uttagas och förseglad alläggas.
Befinnas, vid de öfrigas uppsummerande, rösterna lika delade, må denna sedel öppnas ooh gifva utslaget.
Ar plurali teten redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbruten genast förstöras. get.
Är pluraliteten redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbrulen genast förstöras.
. 70.
Riksens Ständers valda Bevillnings-Utskott åligge, att opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning, hvarefter, och sedan summans belopp blifvit faststäldt, Utskottet uppdrages, att, med tillämpning af dessa grunder, författa Förslag till Bevillningens utgörande.
Skolande allt, i den mån det medhinnes, Riksens Ständers Plena underställas.
Riksens Ständers valda Beviilnings-Utskott åligge, att bereda alla från Stånden remitterade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevilllningens utgörande; all förslagsvis beräkna de blifvande inkomsterna enligt de särskilda bevillningarne; och att, sedan Statsverkets behof äro utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens Ökande, om det erfordras, eller dess minskande, om sådant kan äga runi, och i sammanhang dermed lill Riksens Ständer afgifva förslag till bevillnings-stadga.
Utskottet ma derjemte uti bevillningsfråger föreslå hvad del anser billigt och nyttigt. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 4. 13 §• 71.
Yppar sig skiljaktighet emellan flere af Riks-Stånden om dessa grunder, sätten af deras tillämpning och Bevillningens fördelning till utgörande, eller skulle, hvad icke väntas bör, något Riks-Stånd allena söka undandraga sig det deltagande uti den fastställda Bevillnings-summan, som Bevillnings-Utskottet föreslagit, då skall hvarje Riks-Stånd, som ändring uti Bevillningsutskottets Förslag åstundar, meddela de öfriga sina skäl dertill, samt uppgifva det sätt, på hvilket en sådan ändring må vinnas, utan att ändamålet förfelas.
Häröfver höres Bevillnings-Utskottet, hvarefter Riksens
Stånd hvad emot Bevillnings-Utskottets Förslag i en eller annan del anmärkt blifvit, varde Förslaget i dessa delar förkastadt.
Afslå tre Stånd hvad ett särskildt
Stånd härutinnan yrkat, men detta ändock vid sin mening förblifver, eller stanna två Stånd emot två, då skall saken öfverlemnas till afgörande, på det sätt 69 § föreskrifver, åt Stats-Utskottet, förökadt till ett sådant antal af Ledamöter, som der bestämmes.
Bifalla detta Utskotts fläste ledamöter Bevillnings-Utskottets Förslag i en eller flere af de delar, hvaruti Riksens Ständer icke förut detsamma enhälligt antagit, blifve detta Förslag härutinnan med all kraft af Riksens Ständers beslut gällande; förkasta de detsamma i Förena sig icke samtliga Riksstånden om grunderna för någon bevillning, sättet för deras tillämpning, eller bevillningens fördelning till utgörande; då skall saken öfverlemnas till afgörande, på det sätt 69 § föreskrifver, åt Statsutskottet, förökadt till elt sådant antal af ledamöter, som der bestämmes.
Bifalla detta Utskotts fleste ledamöter Bevillnings-utskoltets förslag i en eller flere af de delar, hvaruti Riksens Ständer icke förut detsamma enhälligt antagit, blifve detta förslag härutinnan med all kraft al Riksens Ständers beslut gällande; förkasta de detsamma i någon sådan del, då skall det åligga Bevillnings-utskottet att föreslå en annan fördelning, eller andra grunder och sätt för utgörandet, blott af den andel i bevillnings-summan, hvaruppå den förkastade delen i Utskottets förra förslag har afseende. 14 Komtitutions-Utskottets Memorial N:o 4. någon sådan del, då, äfvensom när det af trenne Riks-Stånd blifvit lorkastadt, skall det åligga Bevillnings-Utskottet, att föreslå en annan fördelning eller andra grunder och sätt för utgörandet, blott af den andel i Bevillnings-summan, hvaruppå den förkastade delen i Utskottets förra Förslag liar afseende.
IRiksdags-Ordiiiiig-eii. § 31. l:o. Bevillnings-Utskottet skall bestå af Fyra tioåtta Ledamöter, valde från särskilda och, så vidt möjligt är, från alla Rikets Provinser.
Detta Utskott åligge att opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande bevillningens fördelning, hvarefter, och sedan Bevillnings-summans belopp blifvit faststäldt, det tillkommer Utskottet att, med tillämpning af dessa grunder, författa Förslag till Bevillningens utgörande; Skolande allt, i den mån det medhinnes, Riksens Ständers Plena underställas. 2:o.
Yppar sig den i RegeringsFormens 71 § omförmälda skiljaktighet, eller skulle något Stånd söka undandraga sig det af Utskottet föreslagna deltagande uti Bevillnings-beloppet, då skall, enär skälen till den åstundade ändringen och sätten till vinnande deraf blifvit uppgifna och de öfriga Stånden meddelade, Bevillnings-Utskottet deröfver höras, hvarefter l:o. Bevillnings-Utskottet skall bestå af fyratioåtta ledamöter, valde från särskilda och, så vidt möjligt är, från alla Rikets Provinser.
Detta Utskott åligge , att bereda alla från Stånden remitterade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande; att förslagsvis beräkna de blifvande inkomsterna enligt de särskilda bevillningarne; ock att, sedan Statsverkets behof liro utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller dess minskande, om sådant kan äga runi, och. i sammanhang dermed till Riksens Ständer afgifva förslag till bevillnings-stadga.
Utskottet må derjemte uti bevillnings* frågor föreslå hvad det anser billigt och nyttigt. 2:o.
Yppar sig den i Regerings-formens 71 § omförmälda skiljaktighet; förfares så som i berörde § stadgadt är: ålig - h o n s t itu t io ns- U/sk o t le Is Memorial N:o 4.
15 förfares såsom i berörde 71 § stadgadt är; åliggande det Bevillnings-Utskottet, då dess Förslag i en eller flera delar sålunda blifvit förkastadt, att föreslå en annan fördelning, eller andra grunder och sätt för utgörandet blott af den andel i Bevillnings-summan, hvaruppå den ogillade delen i Utskottets förra Förslag bar afseende, och förhålles, i händelse äfven en sådan ny fördelning ej antages, på det sätt ofvan föreskrifvet är. gande det Bevillnings-utskottet, då dess förslag, i en eller flera delar, blifvit förkastadt, att föreslå en annan fördelning, eller andra grunder och sätt för utgörandet blott af den andel i bevillningssumman, hvaruppå den ogillade delen i Utskottets förra förslag har afseende, och förhålles, i händelse äfven en sådan ny fördelning ej antages, på det sätt ofvan föreskrifvet är.
Bihang III, Konstitutions-utskottets Memorial N:ris 16, 24, 30, 33.
Ridderskapet och Adelns protokoll för den 28 Juni 1848.
Preste-ståndels protokoll för den 28 Juni 1848.
Borgare-ståndets protokoll för den 28 Juni 1848.
Bonde-ständets protokoll för den 28 Juni och 14 Juli 1848. 5.
Förslag till ändringar uti 53 och 56 §§ R.
F. samt 33, 34, 49 och 51 §§ R. O., angående motioner. Regerfiigs-Foriiien. §. 53.
Ständer välje genast, sedan Riksens Ständer välje genast, sedan Riksdagen blifvit öppnad, de Utskott, hvilka riksdagen blifvit öppnad, de Utskott, hvika IG Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 4. skola Ärendena bereda.
Sådane vid hvarje skola ärendena bereda.
Sådana vid hvarje Riksdag nödige Utskott äro: Ett Iionsti- riksdag nödiga Utskott äro:
Ett Konstitutions-Utskott, att väcka och upptaga frå- tutions-utskott, att väcka och upptaga frågor rörande förändringar i Grundlagarne gor rörande förändringar i Grundlagarne och yttranden deröfver till Riksens Stän- och yttranden deröfver till Riksens Ständer afgifva, samt att granska de i Stats- der afgifva, samt att granska de i StatsRådet förda protokoll; Ett StaLs-Utskott, rådet förda protokoll; Ett Stats-uLskott, alt utreda och för Riksens Ständer upp- att utreda och för Riksens Ständer uppgifva Stats-Verkets och Riksgälds-Verkets gifva Statsverkets och Riksgälds-verkets tillstånd, förvaltning och behof; Ett Be- tillstånd, förvaltning och behof; Ett Be villnings-Utskott, att föreslå Bevillningens villnings-utskott, — — fördelning; Ett Banko-Utskott, att öfverse — — — Bankens styrelse och tillstånd samt före- skrifter om Banko-förvaltningen gifva; Ett — —; Ett Lag-Utskott, att utarbeta de ifrån Riksens Lag-utskott, att behandla de från Riksens Ständers Plena remitterade Förslag till Ständers Plena remitterade förslag till Civil-, Criminal- och Kyrkolagarnes för- Civil-, Criminal- och Kyrkolagarnes förbättring; samt Ett Allmänt Besvärs- och bättring; samt Ett Allmänt Besvärs- och Ekonomiskt Utskott, att, i anledning af Ekonomiskt Utskott, att behandla de från i Stånden väckta frågor, anmärka brister Stånden remitterade frågor och förslag, i de Allmänna Hushållnings-anstalterna och som angå de Allmänna Hushållnings-anförändringar deruti föreslå. stalterna. § 56.