Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning häraf och då härtill kommer att, enligt hvad Utskottet inhemtat, Constitulions-Utskollet föreslagit förändring uti 5 §.
Regerings-Formen, åsyftande alt bereda tillfälle lill närmare stadgande om pröfning af besvär öfver markegångs-sättning, hvilket förslag redan är af 2tne 20 Stats-Utskottets Utlåtandej IY:o 3 26.
Ständ antaget, såsom hvilande Grundlags-förslag, samt om det vid nasta Riksdag skall slutligen pröfvas, det i flere hänseenden vore lämpligt, om alla frågor om förändringar uti föreskrifterne, angående markegångs-sätlning, då kunde lill afgörande förekomma, och således lättare hringas till inbördes sammanhang, hyarförinnan ock nödig utredning af alla derpå inverkande omständigheter kunde erhållas, har Utskottet ansett sig föranlåtet frånträda de förut föreslagne förändringarue oeh deremot hemställa, att de, i afseende å markegångssältningen, nu befintlige föreskrifter må förblifva gällande, intilldess Rikets Ständer vid nästkommande Riksdag blifva i tillfälle att nödige förändringar deruti besluta; samt att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla, att, då erfarenheten ådagalagt nödvändigheten deraf, att markegångssättning^! framflyttas lill sådan tid, då prisen hunnit blifva mera bestämda och stadgade, än vid den tid, då samma förrättning för närvarande eger rum, Kongl.
Maj:t, sedan vederbörande blifvit hörde, för utredande om och i hvad nion hinder för berörde förrättnings framflyttande ma kunna möta, täcktes Kådigt förslag i ämnet liil Rikels Ständer framställa.
5:te punkten, angående Uppburdsterminen.
Härvid har blifvit anmärkt, att, då de redan befintliga olägenheterna deraf, att uppbörden öfver hela Riket på en gång indrifves och dragés ur rörelsen, måste blifva ännu större och känbarare, om, enligt Utskottets förslag, alla herumausräntor och kronotionde-spanmål skulle komma att med penningar lösas, vore det af nödvändigheten påkalladt, att flere olika uppbördsstämmor blefve fastställde, och har i detta afseende blifvit åberopadt det af Herr Prosten Ahlquist, i dess reservation, framställde förslag.
Utskottet har redan uti dess förra Utlåtande medgifvit de flerfalldiga förmoner, som skulle uppkomma deraf, om, på sätt Herr Grefve Spens, uti en till Utskottet remitterad motion, föreslagit, uppbörden uti städerne samt å landet af de ulskylder, som af andre personer, än egare och brukare af jord, skola erläggas, kunde förrättas om hösten före flyttningstiden; men Utskottet ansåg denna förändring hindras deraf, att, första gången den vidtog, n:ne års ulskylder skulle komma att under samma Stats-Uukottets Utlåtande, JY:o 3ä6. ai år liqvideras.
Vid öfvervägande af de gjorda anmärkningarne oell då del onekligen är af vigt, alt, om alla skatter komme att med penningar utgöras, så da ne ålgärder vidtagas, att icke^hela uppbördsbeloppet‘s på en gång indrifves och drages ur rörelsen, hvarigenom otifvelaktigt förlägenhet för varu-afsättning och penningars erhållande vid denna lid skulle uppslå, samt det jemväl ur denna synpunkt vore lämpligt, om utskylderne i städerrie, hvilkas invånare skola vara afnämare af landtmannens produeter, icke infordrades vid samma tidpunkt, som på landet, finner emedlertid Uiskottet dessa omständigheter vara af den betydenhet, att flere upphördslerminer för framtiden svårligen kunna undvikas.
All bestämma serskilda terminer för uppbörd af samma personers utskylder, Tror Ulskoltei dock icke vara lämpligt, enär erfarenheten visat, alt vid de frivilliga upphördsmötena föga blifvit liqvideradt, och stadgandet af bestämda afbelalningar skulle leda till mångfalldiga svårigheter och olägenheter, äfvensom sådant ej gerna kunde föreskrifvas för dem, sorn innehafva hemmansbruk och i allmänhet icke förr än vintertiden, då de afyllrat sin gröda, eller kunna bereda sig inkomst genom kolning och forssling i de orter, der sådant brukas, äro i tillfälle att c Isky Ider na sig afbörda.
För vinnande af berörde ändamål, tror derföre Utskottet det af Herr Grefve Spens framställde, här förut omförmälde, förslag vara lämpligast, enär derigenom tillika vunnes den fördel, att allt arbetsfolk, som ofta ombyter bostad, komme att liqvidera sine utskylder före flyttningen och vid den tid på året, då detsamma genom arbetsförtjenst dertill eger bästa tillgången, hvarigenom kronobeljeningens besvär med uppbördens indrifning samt de nu ofta förekommande handräcknings- och efterlysnings-åtgärderne skulle betydligt förminskas, samt således åliggandet atthålla;en serskild uppbördsstämma på landet för arbetsfolks och andre icke jordegande eller brukande personers utskylder, tvifvelsutan vara uppvägdt; och då, hvad uppbörden i städerna vidkommer, förändringen skulle kunna successive verkställas på det af Herr Prosten Ahlquist föreslagne sätt, eller uppbördsslämmans tillbakaflyttning i månad hvarje år, tilldess den inträffade på beslutad tid, samt hvad angår arbetsfolk på landet, eller personer, som icke hafva hemmans bruk, skälig anledning numera är för handen, att Rikets Ständer vid denna Riksdag komma alt deras utskylder nedsätta, och således förändringen, äfven om den på en gång utfördes, icke för dem kunde blifva känbar, enär deras utskylder äro obetydlige och berörde lättnad vid samma tillfälle komme dem tillgodo, tror Utskottet sig böra hemställa: 2 2 Stats- Ut skottets Utlåtande^ N:o 326. att Rikets Ständer ville, för denis del, besluts, att ifrån och med nästa år skall å landsbyggden uti September eller irsta hälften af October månad hållas en serskild uppbördsstämma, hvarvid alla de personer, hvilka icke ega eller annorlunda innehafva egendom och som befinnas i det förhållande, alt serskild debetsedel för dem utfärdas bör, skola sina kronoutskylder för året erlägga; sami att tiden för kronouppbördens verkställande uti städerne fastställes till September månad det löpande skalleåret, hvilken förändring likväl successive lill vägabringas på det sätt, att, ifrån och med uppbörden af nästa års utskylder, uppbördsslämman årligen tiilbakaflyttas en månad, intilldess densamma på nyssnämnde tid inträffar; och torde Rikets Ständer anhålla, det Kongl.
Maj:t täcktes i öfrigt meddela alla de serskilda föreskrifter, som, i följd af dessa förändringar, kunna blifva af nöden. 6'te punkten, angående förändrade st ad g anden j i afseende ä controllen öfver uppbördens redovisande.
Emot Utskottets härutinnan framställda förslag är dels hos Ridderskapet och Adeln, dels hos Borgare-Ståndet anmärkt: att den nuvarande controllen, medelst Häradsskrifvarnes annotation, är den säkraste och icke medför någon verklig olägenhet, enär de skattskyldige äro förpliglade att liqvidera vid uppbördsslämman och, örn de det underlåta, få skylla sig sjelfva för deraf möjligen härrörande obehag; att afbetalningar icke skulle låta sig göra, emedan qvittencen då ej kunde aflemnas; att Konungens Befallningshafvande ej skulle komma att ega den för controll å medlens levererande nödiga upplysning om uppbörds-beloppet vid stäm monie, som nu genom Häradsskrifvarnes annotation beredes; att, genom den föreslagne förändringen, Häradsskrifvarnes göromål skulle erhålla för stor tillökning; samt att Fogden ändock vore i tillfälle alt vid ridjvisningsdagen dölja sin uppbördsställning genom företeende af obegagnade qviltencer, ehuru afhetalningar derå blifvit gjorda.
Huru föga tillförlitlig den nu föreskrifne controllen varit, bar den af mångfalldiga balancer vunna erfarenhet ådagalagt och hvad Utskottet i förra Utlåtandet anfört, torde ytterligare utreda detta förhållande, hvaremot Utskottet hyser den öfvertygelse, alt, genom den föreslagne åtgärden, en tillförlitlig controll skall beredas, och hvilken serdeles är af vigt vid Stat s-Vt skottets Utlåtande } N:o 326, 23 redovisningsterminerne, enär kännedomen derom, alt uppbördsställningen då icke kan fördöljas, måste afskiäcka uppbördsmannen att använda Kronans medel, hvaremot, om han vill tillgripa dem och dermed afvika, sådant svårligen genom nå. ra controller kan förekommas.
Nödig controll å hvad vid slämmorne influtit, är ej eller, genom den nya metboden, förhindrad, enär det skulle ankomma på Kongl. Majit att meddela de serskilda stadgandet), hvartill dess införande kunde föranleda och säkerligen flere utvägar i beiörde afseende förefinnas, hvarpå såsom exempel må anföras, att, då det nu är stadgadt, alt Häradsskrifvare!! skall medfölja på slämmorne, för att annotera hvad, som inflyter, det icke kan möta hinder att föreskrifva, alt han, efter stämmornas slut, skall inställa sig hos den vanligen i granskapet boende Fogden, för att verificera huru stor del af uppbörden, enligt qvarvarande obegagnade qvittence-blanquetter, är obetald.
Alt vid redovisningsdagen rester skulle verificeras, med qviller.cer å summor, hvarå afbetalningar egt rum, synes ej eller böra befaras, då Utskottet föreslagit, att
Fogdens uppgifter å de reslskyldige skulle uppläsas i sockenslämmorne och någon Fogde, vid sådant förhållande, säkerligen icke skulle våga att uppföra poster, som verkligen voro betalde.
Hvad vidkommer den yltrade förmodan, alt Häradsskiifvarnes göromål, genom förändringen, skulle ökas; så kan Utskottet, på de redan uti förra yllandet anförda skäl, icke medgifva dess rigtighet, enär besväret alt uti tryckta qviltence-blanqvetter införa N:r, namn och summa, visserligen fulll motsvarades af befrielsen ifrån den, jemväl med ej obetydliga kostnader förenade, skyldigheten att bevista upphördsstämmorna och der föra anteckningar öfver verkställde liqvider.
Då Utskottet sålunda icke kan frånträda sin förut yttrade öfvertygelse, att den ifrågavarande nya controllör) är både verkställbar och lämplig, hvilket äfven vitsordas deraf, alt den, i många år, med fördel varit begagnad vid K rono-Uppbörden i Stockholms stad, samt dertill kommer, alt skyldigheten alt anskaffa Häradsski ifvarens annotation på Kronofogdens qvittencer, onekligen kan för de skattskyldige medföra stora olägenheter, hvilka de icke skäligen böra underkastas endast derföre, att de tilläfventyrs icke äro i tillfälle att vid uppbördsstämman sina utskylder erlägga, finner Utskottet sig böia till alla delar vidblifva, hvad uti denna punkt är vordet föreslaget. 2 4 Stats-Utikottets Vtill ande j IV. o 3 26. y\de punkten j angående ifrågast
Hlld förändring uti terminen för uppbördens redovisning samt förenkling uti Landsboks-räkenskaperne och deras tidigare af gifvande.
Emot de hufvudsakliga framställningarne uti denna punkt liar endast förekommit den af en Ledamot af Ridderskapet och Adeln gjorde erinran, att räkenskaperne ej skulle kunna slutas med calender-år, emedan Fogden derigenom kunde komma i tillfälle alt sammanblanda olika års uppbörder; men denna erinran lärer så mycket mindre förtjena afseende, som redovisningen för hvarje års uppbörd, hädanefter som hittills, skulle Komma att afgifvas långt innan ett påföljande års uppbörd vidinge.
Hvad vidkommer redovisnings-terminen, så förfaller val numera, genom förslaget om serskilda uppbördsterminer, det skäl, Utskottet anfört för afslyrkande af bifall till det utaf Herr Grefve Spens väckte förslag, att densamma måtte tillbakaflytlas till den 1 April, men det synes likväl betänkligt att, innan verkan af de flere förändringar uti uppbördsverket, som Utskottet tillstyrkt, hunnit visa sig, i förstberörde hänseende vidtaga någon förändring, hvilken icke år af verkligt behof påkallad.
Beträffande serskildt frågan om förändring uti redovisnings-terminen på Gottland och dess utsträckande till (den 1 Juli; så har inom Preste- och Borgare-Stånden blifvit anmärkt, dels alt Rikets Ständer borde en dylik förändring, för deras del, bestämdt besluta, dels alt Rikets Ständer borde i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t ville derom i Nåder förordna; men då, efter Utskottets öfvertygelse, ordningen fordrar, att, innan något bestämdt omdöme eller beslut i ett dylikt ämne fattas, ve-- derbörande auetoriteter lemnäs tillfälle deröfver sig yttra, kan Utskottet icke frånträda den åsigten, att endast en så beskaffad vilkorlig framställning, som Utskottet föreslagit, i sakens närvarande skick lämpligen kan ega rum och hvarigenom ändamålet för öfrigt lika väl vinnes, helst det icke ankommer på Rikets Ständer att i dylik fråga förordna.
På grund af allt della finner således Utskottet sig böra förnya de yttranden och framställningar, som uti denna punkt blifvit gjorde.
Slutligen Stats- Utskottets UtlåtandeNo 3ny.
Slutligen liar Utskottet ansett sig bÖia hemställa, om icle BondeSlåndet, som bifallit Utskottets förra Utlåtande, skulle finna skäligt jemväl godkänna de i allmänhet mindre betydliga förändringar deruti, som nu blifvit af Utskottet föreslagne.
Stockholm den 25 September i84o. Reservationer.
Af Herr Doctor Björkman:
"Jag reserverar mig emot förestående Betänkande, i hvad det rörer tillstyrkandet, att alla sådane löner, som nu utgå till clereeie-slalen af vissa, enligt presterskapets privilegier, för everdeliga tider anslagna kyrko-herbergen, hädanefter, sedan nuvarande löntagare afgått, skola utgå contant och utan all slags spanmåls-beräkning.
Jsg anser, att alla ifrågavarande anslag oförryckta höra af Stats^Conloiret, enligt föreslagne markegång, allt framgent hållas lönings-lagarr.e och läro-verken tillhanda; och åberopar vidare min vid förra Betänkandet, rörande della ämne, bifogade reservation.’’ Och af Herr Prosten Astrand, som åLeropade sin vid UtBlandet, N.’o 170, anförde reservation.
]\T:o 32y.
Ank. till Exp. Utsk. den 26 September, kl. 2 e. m.
Utlåtandej i anledning aj ätenemiss a Utlåtandet N'-o iyy. (I. A.)
Det af Slals-Utskollet, under nyssnämnde nummer, afgrfne utlåtande, i anledning af Riksdags-Fullmägtige fiån Jemtlands Län Eric Nilssons och Anders Mårtenssons motion, om andi ing uti stadgandena, angående beskaffenheten af den span mål, som af licnde-gifvat e hör levo eias, häraf Bih. till B.
Piot. 1840. 4 Sami. 1 A fil. 2 Land. 22 Haft. 4 2.6 Stats Utskottets Utlåtande, N:o z3y.
Borgare- och Bonde-Stånden blifvit bifallet; men af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet återremitteradt, såsom egande sammanhang med återremitterade Betänkandet N:o 170, Då Utskottet, uti nu afgifyet Utlåtande, i anledning af återremissen 3 sistnämnde Betänkande, vidhållit det förslag, som uti Utlåtandet N:o 177 blifvit åberopadt, finner Utskottet sig jemväl böra vidblifva hvad uti detta senare Utlåtande är vordet yttradt.
Stockholm den a5 September r84o.
S TOCK H’OLM, Eliens och Granbergs Tryckeri. i84o. Stals-Ulskollets Utlåtande, N\0 328, 329. 1 N:o 328.
Ani», lill Exp. Utsi», d. 26 Sept., lil. 2 e. ra.
' Utlåtande, i anledning af ålerremiss å Utlåtandet N:o 178. fl. A.) Utskottets ofvanberörde Utlåtande, i anledning af vackt motion om rättighet för de skattskyldige inom Ölands norra
Mot att uti Borgholms Krono-Magazin få leverera jemväl den span mål, som är anordnad till löntagare samt serskilda Verk och Inrättningar, hvilka borde förpligtas att spanmålen å nämnde ställe emottaga, har af Borgare- och Bonde-Stånden blifvit godkändt, men af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndel återremitteradt, såsom egande sammanhang med det uti Utlåtandet N:o 170 behandlade ämne.
Enär Utskottet, uti nu aflemnadt Utlåtande, i anledning af återremissen å sistnämnde nummer, vidhållit der framställda förslag i de delar, som uti nu ifrågavarande Utlåtande N:o 178 åberopas, linner Utskottet sig äfvenledes böra vidblifva sistnämnde Utlåtande.
Stockholm den a5 September 1840.
Ani», till Exp.-Utsli. d. 26 Sept., kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af ålerremiss ä Utlåtandet N:o 185. (I. A.)
Vid föredragning af det Utlåtande, Slals-Utskotlet, under N:o i85, afgifvit, i anledning af väckt motion om nedsättning af den ifrån sju socknar i Helsingland lill Upsala Academi utgående Kronotionde, till det belopp, hvarmed den år 1789 blifvit utgjord, hafva Borgare- och BondeStånden nämnde Utlåtande bifallit, hvaremot detsamma af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Slåndet blifvit återremitteradt, för att ytterligare handläggas, i sammanhang med återremissen å Betänkandet N:o 170.
— Sedan Utskottet numera besvarat sistnämnde återremiss och vidhållit det förslag om anordnad Kronotiondes indragning lill Statsverket, emot anvisandet af Bih, lill R.
Sl, Fröt, l8jj.o, Samt, 1 Afd, 2 Band, 83 Haft. 1 2 Stats-Utskottels Ullålande, N\o 330. onlnnta Stats-anslag, som uli Utlåtandet N:o i85 blifvit, till stöd för dör afgifne yttrande, åberopadt, anser Utskottet sig likaledes böra sistnämnde yttrande vidblifva.
Stockholm den September iS/jo. N:o 330.
Anli. till Exp. Utsi», d. 26 Sept., W. 2 e ro.
Utlåtande, i anledning af erhållen älerremiss af St alu-Utskottets Utlåtande N:o 227. (I. A.)
Uti dess under N:o 227 afgifne Utlåtande, hvilket af Borgare- och Bonde-Stånden blifvit bifallet, men af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet, till följd af förekomne anmärkningar, återremilteradt, hade Utskottet hemställt, att Rikets Ständer matte, på grund af 80 §.
RegeringsFormen, för sin det besluta, att Kongl. Andra Lif-Grenadier-, Westgötha och Bohus Lans Regementen samt Smålands Grenadier-Bataillon och en Bataillon af Lif-Regementet må allt framgent såsom Infanteri bibehållas, äfvensom att Rikets Ständer, med anmälan härom, ville dels hos Kongl. Majit i underdånighet begära, att nödiga åtgärder måtte vidtagas för till— Yägabringande af de med rusthållarne vid förstnämnde 3:ne Regementen afslutade häst-vacance-contraets förlängning på 3o år, räknade från den tidpunkt, då hvartdera af dessa contract tilländagår, dels lill Kongl.
Majit* Nådiga pröfning i underdånighet öfverlemna, huruvida någon ytterligare reduction af Indelda Cavaileriet må anses böra ega rum; hvarjemte Utskottet förklarat sig sakna anledning att tillstyrka föreslagen nedsättning i den häst-vacance-afgift, som af Rusthållarne vid förenämnde Regementen och Corpser för närvarande erlägges.
Såsom grund för återremisserne har inom sislbemälde 2ine Riks-Stånd blifvit emot förevarande Utlåtande hufvudsakligen erinradl: att, sedan SlalsUtskottet tillstyrkt och jemväl Rikets Ständer beslutat att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, det läcktes Kongl. Majit förelägga Rikets nästsammanträdande
Ständer en omfattande plan till Försvarsverkets organisation i dess helhet, på det alt Rikets Ständer må blifva i tillfälle att i ett sammanhang besluta öfver de åtgärder, som erfordras för att, i förening Stals-Utskottes Ullålandej N\o 330, 3 med en afsedd lindring i de rustandes och roterings-skyldiges besvär, befordra den utsträckning af Beväringsmanskapets öfning, som tillika borde ega rum, det syntes vara i hög grad inconsequent alt nu besluta om de indelda Cavallei i-Regemenlenas afsittning för ali framtid eller något, som anginge Regementenas förändrade organisation, helst Rikets Ständer, genom vidtagande af dylika beslut, torde inverka på möjligheten af den begärda generella försvars-planens uppgörande; att ifrågavarande
Utlåtande äfven i så målto innefattade en bestämd motsägelse, som Utskottet först hemställt, att Rikets Ständer måtte förklara, det de afsutne
Cavalleri-Regetnenlena borde för alltid såsom Infanteri bibehållas, och häst-vacancecontracten följaktligen blifva å Kronans sida ouppsägbara, men sedermera, genom den tillika föreslagna underdåniga begäran hos Kongl. Maj:t om nödiga åtgärders vidtagande för lillvägabringande af de med Rusthållarne vid 3:ne af nämnde
Regementen afslulade häst-vacance-contracts förlängning på trettio års tid, medgilvit, att berörde conlract må å Rusthållarnes sida kunna uppsägas, samt att, derest Utskottets förenämnde tillstyrkanden blefve af Rikets Ständer bifallne, och Kongl.
Maj:t sålunda icke egde att, i händelse af Rusthållarnes vägran att fullgöra contractens innehåll, förordna om Regementenas återuppsitlning, följden häraf blefve, alt Rusthållarne kunde föreskrifva hvilka vilkor som helst för ingående af ett förnyadt contract; ali det ingalunda kunde förutses, huruvida icke i framliden en ökad cavalleri-styrka må blifva för landet behöflig, eller huruvida icke det kan finnas ändamålsenligt alt i en del af Riket låta ett Infanteri-Regemente sitta upp, men deremot i en annan landsort ett Ca va lier i-Regem en te förvandlas till Infanteri; att, i händelse Utskottets mening vore, alt de i Betänkandet omför mähle Cavalleri-Corpser skulle förvandlas lill ständigt fortvarande Infanteri, hvilken åtgärd förutsatte
Rusthållarnes frivilliga medgifvande, fråga icke kunde uppslå om nya häst-vacance-contracts uppgörande, utan borde i sådant fall Ruslbållen rotera för den del af deras ränta, som motsvarade roteringsskyldigheteu i orten, och återstoden af räntan, jemte alla augmenter, till Statsverket indragas; att, i händelse deremot Utskottet åsyftat, att nämnde Regementen och Corpser skulle tills vidare och så länge ske kan, fortfara alt vara afsutne, detta förslag icke innefallade sådan rubbning af Indelningsverket, att Utskottet till grund derför behöfl åberopa Regerings-Formens 80 §.; att, i stället för det i första punkten gjorde tillstyrkande, Utskottet bordt föreslå Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, alt, då de emellan Kronan samt ofvannämnde Regementens och Corpsers Rusthållare nu gällande contract, rörande häst-vacance - \ Stats-TJtskottets Utlåtande N\o 330. afgifts erläggande löpa till ända, nya contract må för längre lid, der så ske kan, med bemäldde Rusthållare uppgöras; alt Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 17 sistlidne Mars, hvilken framkallat Utskottets förevarande Utlåtande, icke innefattade någon Proposition, utan endast ett tillkännagivande, angående de af Kongl.
Maj:t vidlagne åtgärder och afslutade contracf om häst-vacance-afgitb ines fortfarande vid en del af de fordna Cavalleri-Regementena, och att den enda af de uti högstberörde Nådiga Skrifvelse omförmälde omständigheter, hvilken erfordrat någon åtgärd å Rikets Ständers sida och följaglligen Utskottets yttrande, vore frågan örn nedsättning uti den hittills erlagde häst-vacance-afgifl; samt slutligen, att Utskottet bordt fästa mera afseende å den af Friherre Toll gjorda framställning, rörande organiserandet af depot-inrättningar vid indelda CavaiJeri-Regementena och angående förändrade grunder för de afsutne Regementenas och Corpsernes återuppsittning 5 äfvensom det blifvit yrkadt, att Utskottet måtte hos Rikets Ständer föreslå ex» underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan, att Kongl. Majrt täcktes taga berörde framställning i Nådigt öfvervägande, och i anledning deraf till Rikets Ständer i ämnet aflåta Nådig Proposition.
Till besvarande af dessa anmärkningar har Utskottet skolat anföra: att Utskottet väl icke funnit skäl förekomma att frånträda den förut yttrade åsigten, alt någon återuppsittning af de till Infanteri förändrade Cavalleri-Regementen och Corpser icke lämpligen bör ega rum, och att, då de uti Utlåtandet N:o 237 omförmälde Regementens och Gtfrpsers återför vandling till Cavallen icke vore för Rikets försvar behöflig, men deremot skulle förorsaka en känbar lunga för de rustningsskyldige, desse Regementen och Corpser måtto ålit framgent såsom Infanteri bibehållas; men, enär Rikets Ständer numera beslutat aLl hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t vid nästa Riksdag täcktes för Rikets Ständer framlägga en plan för Försvarsverkets ändamålsenliga organisation, vid hvilket förhållande, och då berörde fråga dervid mäste lill pröfning förekomma, det måhända icke vore lämpligt, om serskildt beslut i denna omständighet nu blefve af Rikets Ständer för deras del fatladt, har Utskottet, som, på förut anförde skäl, fortfarande anser någon nedsättning uti hittills bestämde häst-vacanceafgift icke böra beviljas, funnit sig på det sätt böra förändra sitt förut framställda förslag, att Utskottet tillstyrker, att Rikets Ständer måtte, i stöd af 80 § Regerings-Formen, för deras del medgifva 3o års prolongation af de med de rustande vid Kongl, aldra Lif-Grenadier- och West götha - Stals-Ulskoltets Utlåtande, N'.o 331, 5 Regementen, Smålands Grenadier-Balaillon , Lif-Regemenlets Grenadier-Corps samt de rustande vid Bohus Läns Regemente, som dermed förklarat sig nöjde, afslulade Contraet om dessa Regementens och Corpsers fortfarande tjenstgöring såsom Infanteri, emot erläggande af en bestämd hästvacance-afgift.
Utskottets uti de 2ine sista momenten af nu ifrågavarande Utlåtande afgifne yttranden, i anledning af Riksdagsfullmägtige Lars Rasmussons , Olaus Ericssons och Olof Benj amins sons, äfvensom Herr Friherre Tolls motioner, så har Utskottet dervid icke något att tillägga.
Stockholm den 25 September iS/jo.