Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru den tillökning i anslaget för slöjdskolan i Stockholm, som nu af förhållandena påkallades, äfven med nedsättning i det af skolans styrelse framlagda förslag till stat måste blifva högst betydlig, hade Kongl. Maj:t likväl, då denna för slöjdernas och industriens utveckling fördelaktigt inverkande undervisningsanstalt endast ofullkomligt skulle uppfylla sin bestämmelse, om, i den åt skolan beredda rymliga nya lokal, undervisningen icke skulle göras så omfattande och fullständig, som med ett billigt afseende å kostnadernas skäliga begränsning läte sig förenas, ansett sig böra föreslå Rikets Ständer att, för detta ändamåls ernående, anvisa härtill nödiga medel.
På grund af de egna förhållanden, som förekomme vid en skola med den mängd särskilda undervisningsämnen och så stort antal lärare, som den ifrågavarande, der i följd af tillfälliga anledningar under vissa tider särskilda ämnen måste drifvas både längre och med större lärarekrafter än under andra, dels ock med afseende å önskvärdheten att skolans ordnande i den nya lokalen finge taga sin början, innan en del special-anslag definitivt bestämdes, ansåge Kongl. Maj:t emellertid mest ändamålsenligt, att en del af de i staten förekommande utgifter såsom till lärare, ordningsmän, med flere, icke nu fastställas annorlunda, än till vissa belopp för de särskilda ändamålen i deras helhet och att sedermera, tills vidare, efter det skolans styrelse till Kongl. Kommers-kollegium afgifvit förslag till stat för hvarje år, en sådan stat för året fastställdes.
Efter öfvervägande af hvad i ärendet förekommit, har Kongl. Maj:t alltså föreslagit, att nedannämnda belopp må vid årsanslagets beviljande tagas i beräkning, nemligen: Till Föreståndaren: lön hyresersättning 1,000 99 Kassaförvaltaren 400 Bibliothekarien 1,000 Matrikelföraren 1,200 Predikanten 300 Sekreteraren 300 99 Ordningsmän 4,000 Öfverlärare 27,000 Underlärare 6,200 Biträdande lärare 5,500 99 Tillfälliga föreläsningar 400 Machinist 1,000 Förste
Vaktmästare lön 600 för renhållning 300 — Transport R:dr 53,200 48 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
R:dr 53,200 — Till Andre Vaktmästaren 400 — 19 Två portvakter 400 — 19 Gaslysning 10,000 — Brännmaterialier 7,000 — 19 Vattenförbrukning 500 — 19 Bibliotkek och samlingar 1,500 — 19 Undervisningsmateriel 5,000 — Inventariers underhåll 1,000 — 19 Diverse utgifter 5,000 — Summa R:dr 84,000 — Om från detta belopp afdrages skolans nuvarande statsanslag 15,000 R:dr och skolans enskilda inkomster af skolafgifter, Svenska slöjdföreningens bidrag, m. m., 5,000 R:dr, eller tillhopa R:dr 20,000: — återstode R:dr 64,000: — Jemte det Kongl. Maj:t äskat Rikets Ständers medgifvande, att de besparingar å en titel, som, efter det utgifterna under samma titel blifvit bestridda, möjligen kunde uppkomma, finge användas till utgifter under en annan, som deraf kunde vara i behof, har Kongl. Maj:t föreslagit Rikets Ständer, att för slöjdskolan i Stockholm bevilja en förhöjning i dess årsanslag med 64,000 R:dr, deraf dock, med anledning af skolans inrymmande i dess nya lokal först till höstterminen nästkommande år, erfordrades under år 1867 allenast hälften eller 32,000 R:dr.
Stats-Utskottet, som tagit kännedom af de till ärendet hörande handlingar och från slöjdskolan förskaffat sig de ytterligare upplysningar i ämnet, hvilka funnits erforderliga, har dervid inhemtat, bland annat, att skolan på de sista tio åren så vidgat sin verksamhet, att lärjungarnes antal mer än fyrdubblats; att lärjungarne tillhöra icke blott hufvudstadens befolkning, utan till stor del äfven landsorternas, hvadan denna anstalt icke numera kan betraktas såsom någon angelägenhet uteslutande för Stockholms stad; äfvensom att nära hälften af lärjungarnes nuvarande antal tillhör qvinnokönet, i hvilket hänseende denna undervisningsanstalt ostridigt utgör ett ganska vigtigt och verksamt medel för bildandet till äfven för detta kön passande borgerliga och tekniska yrken.
Med hänsigt härtill och till hvad Kongl. Maj:t för öfrigt i den aflåtna Propositionen i ämnet anfört, anser Utskottet denna undervisningsanstalt vara väl förtjent af ytterligare understöd från Statens sida.
Då likväl, såsom i den Kongl. Propositionen erinrats, bestämmandet af åtskilliga för skolan erforderliga anslagsbelopp är beroende af det sätt, hvarpå skolan i den nya lokalen kan blifva ordnad, och flyttningen dertill beräknas icke kunna ske förr än nästkommande års hösttermin, finner
Utskottet det vara för tidigt att nir fastställa en definitiv utgifts-stat för inrättningen, helst de nya förhållanden, som af flyttningen föranledas, torde medföra behofvet af ändringar i de för inrättningen nu gällande stadgar, som på utgifternas reglering kunna hafva inflytande, hvarvid för öfrigt det synes böra tillses, att för kostnadernas inskränkande, såvidt möjligt är, ej andra läroämnen föreskrifvas, än som för skolans egentliga ändamål erfordras.
Utan att nu ingå i någon närmare pröfning af det framställda förslaget till utgifts-stat, inskränker Utskottet sig alltså till den hemställan, att, på grund af de beräkningar, som i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition äro angifna, det af Kongl. Maj:t äskade belopp af 32,000 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
49 32,000 R:dr måtte för instundande statsregleringstid till slöjdskolans behof anvisas, med rättighet att, derest skolans inrymmande i den nya lokalen skulle blifva fördröjdt utöfver den tid, som derför beräknats, den dorigenom besparade del af anslaget må kunna under följande år för ändamålet blifva att tillgå.
Tillstyrkande Utskottet jemväl, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t härvid föreslagit, att de besparingar, som under berörda tid kunna uppkomma å i förslaget beräknade specialsummor, må till andra utgifter för skolan få användas, med den inskränkning likväl, att till aflöning icke anvisas hvad i förslaget till andra behof afsetts. 53:o.
Under förmälan att lärjungarnes antal vid den tekniska söndags- och afton-skolan i Eskilstuna, hvilken för närvarande åtnjöte ett årligt statsanslag al 5.000
R:dr, på sednare tiden så betydligt ökats att detsamma nu utgjorde 76, deribland flore från omkringliggande landsort, har Herr J. A. Bovin uti en hos Borgare-Ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion (N:o 79) föreslagit, att nämnda skola måtto varda utvidgad till fullständigt tekniskt läroverk, äfvensom att derför nödiga medel måtte anslås; men då motionären icke ens uppgifvit det belopp, som för sådant ändamål skulle vara erforderligt, än mindre åvägabragt någon sådan utredning af frågan, som för ett fullständigt bedömande deraf är af nöden, saknar Utskottet anledning den gjorda framställningen förorda, hemställande alltså, att densamma måtte lemnäs utan afseende. 54:o.
Uti en hos Borgare-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 41) har Herr G. C. Witt hufvudsakligen anfört, hurusom i April månad 1860 uti Carlskrona stad öppnades en slöjdskola, der undervisning om aftnarna meddelades i vetenskaper och slöjder åt handtverkslärlingar och andra personer, som endast den tiden vore lediga från sina yrken.
Denna skola hade alltsedan fortfarit med den framgång, att elevernas antal stigit från 36 år 1860 och 54 år 1861 till 69 nästlidet år.
Medellösa elever hade fått fri undervisning och de betalande endast erlagt: handtverkslärlingar 1 R:dr 75 öre, gesäller 3 R:dr 50 öre, andra personer 8 Ii:dr 75 öre om året.
Skolans öfriga tillgångar utgjorde 845 R:dr årligen i donationsmedel, 300 R:dr i hushyremedel, som staden betalade och halfva hundskatten, uppgående för staden till omkring 300 R:dr, hvarjemte förlidet års landsting anslagit ett tillfälligt understöd för en gång af 1,000 R:dr Runt.
Då Skolstyrelsen långt för detta insett omöjligheten, att med dessa små tillgångar ordna skolan, så att den motsvarade sitt ändamål, hade Styrelsen före sista riksdagen ingått till Kongl Majit med underdånig ansökning att. af statsmedel erhålla 6.000 R:dr årligen.
Kommers-kollegium, som deröfver afgaf utlåtande, ansåg sig icke sakna anledning att till nådigt afseende förorda ansökningen, men föreslog dock, på anförda skäl, summans nedsättning till 4,000 R:dr.
Uti Kongl. Maj:ts nådiga beslut i ämnet omförmäldes, att enär det gagn, som till näringsflitens utveckling och förkofran kunde påräknas af den ifrågavarande läroanstalten, företrädesvis tillgodokomme Carlskrona stad, och Statsverket icke i allmänhet borde betungas med utgift för dylika inrättningar af mera inskränkt beskaffenhet, hade Kongl. Majit icke funnit skäl att till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition i ämnet.
Det vore likväl under en annan förutsättning, nemligen att icke blott Bih. till Ii.
Brot. 1865 $ 1866. 4 Sami. 1 A/d. 21 Häft. 7 50 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
Carlskrona, utan bela landet, droge nytta af en sådan inrättning, som motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte till utvidgande af Carlskrona slöjdskola bevilja eit årligt statsbidrag af 6,000 R:dr, eller åtminstone af det mindre belopp, 4.000 R:dr, som Kongl. Kommers-kollegium ansett erforderligt.
På de af Kongl. Maj:t anförda skäl och då genom den af motionären gjorda förutsättning icke kan anses vara ådagalagdt, att ju icke gagnet at ifrågavarande söndags- ocb aftonskola företrädesvis tillgodokommer Carlskrona stad, samt andra sambällen, exempelvis Göteborgs, sjelfva bekosta dylika läroanstalter, hemställer Utskottet, att motionärens i ämnet gjorda framställning icke måtte bifallas. 55:o.
Vid förlidna riksdag uppfördes på ordinarie stat ett vid 1859- 1860 årens riksdag beviljadt extra statsanslag af 3,000 R:dr årligen till reseunderstöd åt sådane arbetare i de särskilda näring syrkena, hvilka önska i främmande länder förvärfva sig ökade insigter och konstfärdighet.
Under erinran att detta anslag vore för det gagneliga ändamålet alltför otillräckligt, bafva, i Borgare-Ståndet Herr C. A. Pettersson ocb bos Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigen C. J.
Svensén väckt motioner (den förres N:o 165 och den sednares N:o 312), hvaruti föreslås att berörda anslag mätte böjas.
Herr Pettersson bar hemställt, att beloppet kunde ökas till 10.000
R:dr, Svensén att detsamma måtte bestämmas till 6,000 R:dr.
Då, enligt hvad Utskottet från vederbörligt embetsverk inhemtat, det hittills för ändamålet beviljade belopp varit otillräckligt, så att af sådan anledning understöd till flera bland de sökande icke kunnat meddelas och Utskottet anser det vara för den inhemska industrien särdeles gagneligt att arbetare i de särskilda yrkena beredes tillfälle att i främmande länder, med mera utvecklad industri, förskaffa sig ökade insigter ocb konstfärdighet, hemställer Utskottet, att ifrågavarande anslag, 3,000 R:dr, måtte till det af Svensén föreslagna belopp, 6,000 R:dr, höjas. 56:o.
Uti en bos Ridderskapet ocb Adeln väckt samt till Utskottet remitterad motion (N:o 148) har Friherre Bonde, Knut, hufvudsakligen anfört, hurusom under en tid, då på ena sidan våra näringar vore stadda i en rastlös utveckling, ocb å den andra mångfaldiga rubbningar i de industriela förhållandena dels redan inträffat dels vore att emotse, till följd af vidtagna genomgripande förändringar i handels- ocb närings-lagstiftningen, det vore af största vigt att icke några åtgärder försummades, som kunde vara cgnade att stödja och utveckla samt i en rationel rigtning leda den inhemska industrien.
Att flera sådana åtgärder blifvit vidtagna genom inrättande ai goda undervisningsanstalter, genom åvägabringande af lättade kommunikationer och genom ökad tillgång på rörelsekapital ville motionären icke förneka; men deremot felades, enligt hans tanke, för fabriks- och handtverks-industrien allt det stöd, som skulle kunna vinnas genom ett fullt ordnadt samband mellan dess idkare uti en institution, till hvilken de hade att vända sig för erhållande af råd och upplysningar i såväl teknisk som ekonomisk väg, inom hvilken kunde väckas ocb diskuteras allmänna, industrien rörande frågor och hvarifrån dylika frågor, med fullständig, på sakkännedom grundad utredning, skulle kunna till Regering och Ständer öfverlemnas.
Landtmannanäriugen hade redan en sådan institution i Landtbruks-akademien, bergshandteringen i Jernkontoret.
I utlandet iuunos mångfaldiga väl orgauisorade institutioner, der den Svenska industri-idkarens yrkesbröder, med hvilka han måste uthärda en ansträngande täflan, hade att vänta en fortgående uppmuntran, en ständig hjelp.
Sådana institu - Stats- Utskottets Utlåtande N:o 60.
51 tioner vore exempelvis:
Société d’cncouragement pour 1’industrie nationale i Frankrike samt de Preussiska, Hannoveranska ock Bayerska slöjdföreningarna.
Det. djupa behof af någon dylik anstalt, som jemväl här i landet gjort sig gällande, hade sökt och funnit ett uttryck uti en institution, som, ehuru egentligen af mera enskild natur, dock i någon mån motsvarade detta behof.
Denna institution vore den Svenska Slöjdföreningen.
Den hade väl hittills uträttat åtskilligt, hvarom uti motionen förmäles, men på det att denna förening måtte under Statsmagternas hägn och offentlig kontroll kunna utbildas till en sådan institution, hvars nödvändighet motionären sökt visa, har han föreslagit, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts disposition ställa ett årligt belopp af 10,000 R:dr, hvilket belopp, sedan Svenska slöjdföreningens styrelse till Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning ingifvit en för ett år i sender uppgjord och af vederbörande myndighet granskad plan och förslag samt derå vunnit Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse, skulle till bemälda styrelse utbetalas för att af densamma användas på det sätt och för de ändamål, som sålunda blefve i nåder godkända, mot åliggande för styrelsen att aflägga behörig redovisning och vara underkastad den kontroll, som Kongl. Maj:t kunde finna nödig.
Då motionären icke närmare antydt sättet och ändamålet för det äskade anslagets användande, har Utskottet varit urståndsatt att om behöfligheten deraf bilda sig ett fullt tillförlitligt omdöme, och vid sådant förhållande föranlåtes Utskottet hemställa, att motionärens framställning icke måtte af Rikets Ständer bifallas.
Undervisningsanstalter för handel och sjöfart. 57:o. Enligt hvad af Statsråds-protokollet inbemtas hade Kongl.
Kommerskollegium, uti underdånig skrifvelse den 23 Juni sistlidna år, anmält, att
Direktionen för navigationsskolan i Göteborg fästat uppmärksamheten å angelägenheten deraf att, utom de vid skolan nu anställde två lärare, ytterligare en tredje lärare derstädes blefve antagen; till stöd för hvilken framställning
Direktionen yttrat, att, då undervisningen vid skolan borde meddelas i tre afdelningar, nemligen en för kapitener af första klassen, en för kapitener af andra klassen eller styrmän af första klassen och en för styrmän af andra klassen, vore det äfven nödvändigt att hvar och en af dessa afdelningar finge såväl sin särskilda lärosal, hvartill den nya skolbyggnaden lemnade mer än tillräckligt utrymme, som ock sin särskilde lärare; att antalet af de elever, som under sednast förflutna fem läsår i Göteborgs navigationsskola åtnjutit undervisning, utgjort: under läsåret 1860—1861: 52, deraf utexaminerats 48 1861-1862: 54 „ „ 48 1862-1863: 51 „ „ 50 1863-1864-. 48 ,. „ 47 1864-1865: 57 „ „ 49; att ehuru nämnda byggnads rymliga och beqväma beskaffenhet medgåfve, att dubbelt så många elever, som de, hvilka sålunda under de sednare åren varit i skolan inskrifna, blefve derstädes antagna, skulle man dock, i händelse den ifrågasatta tillökningen af lärarepersonalen icke komme att ega rum, nödgas inskränka elevernas antal, enär det icke vore möjligt för två lärare att på samma gång i tre särskilda afdelningar handhafva undervisningen och utöfva erforderlig tillsyn öfver nära 60 lärjungar eller derutöfver; samt att i en stad såsom Göteborg, der 52 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. sjöfarten år efter år så betydligt ökades, behofvet af undervisning för en mängd ynglingar, hvilka egnade sig åt sjömansyrket, vore i samma mån tilltagande
Uti ett öfver denna framställning afgifvet yttrande hade t. f. Inspektören öfver rikets navigationsskolor hufvudsakligen anfört att, vid jemförelse mellan Stockholms navigationsskola, den enda, hvarest för närvarande två underlärare funnes anställda, och navigationsskolan i Göteborg, det visade sig, att årliga antalet examinerade lärjungar, hvilka under läsåret 1864—1865 utgjort i Stockholm 37 och i Göteborg 49, vid den förstnämnda skolan under sednare åren varit aftagande, men deremot vid Göteborgs navigationsskola afgjordt stigande; att, ehuru redan af denna anledning lika stor lärarepersonal erfordrades vid Göteborgs som vid Stockholms navigationsskola, framställde sig behofvet deraf ännu större, då man toge i betraktande antalet af de lärjungar, som utexaminerats från de båda högre afdelningarne, hvilket under läsåret 1864—1865 utgjort i Stockholm 15 och i Göteborg 31, samt att, på grund af uppgifna förhållanden, med någorlunda visshet kunde antagas, icke blott att antalet lärjungar komme att vid navigationsskolan i Göteborg blifva minst lika stort som i Stockholms navigationsskola, utan äfven att inom de två högre afdelningarne elevantalet vid den förstnämnda skolan komme att öfverstiga antalet elever vid den sednare: hvarföre t. f. Inspektören ansett sig böra tillstyrka, att ytterligare en underlärare måtte anställas vid navigationsskolan i Göteborg; och hade Kommers-kollegium häruti instämt.
Direktionen för navigationsskolan i Göteborg och t. f. navigationsskole-inspektören sålunda anfört samt då vid nämnda skola biträde af en andre underlärare för undervisningens behöriga ombesörjande åtminstone för närvarande kunde antagas vara af verkligt behof påkalladt, har, på sätt
Dopartements-chefen i underdånighet hemställt, Kongl. Maj:t af Rikets Ständer äskat, att, för beredande af aflöning åt en andre underlärare vid navigationsskolan i Göteborg, ett årligt anslag för nämnda skola måtte på extra stat anvisas att utgå med ett belopp, motsvarande det, enligt nu gällande stat, till en underlärare vid skolan årligen utgående arfvode, eller 1,200 R:dr; och får, med hänsyn till hvad sålunda förekommit, Utskottet tillstyrka, att, för beredande af aflöning åt en andre underlärare vid navigationsskolan i Göteborg, Rikets Ständer måtte för instundande statsreglering å extra stat anvisa ett belopp af 1,200 R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå. 58:o.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o 15) har Herr von Francken, A. A., på anförda skäl föreslagit, att löneförmånerna för lärarne vid rikets navigationsskolor, hvilka nu utgjorde vid navigationsskolan i Ordinarie lärare Underlärare lön, bostad. lön, bostad.
R:dr 3,500: fri R:dr 1,200: — Göteborg „ 3,000: fri „ 1,200: — Gefle . „ 2,500: fri „ 1,000: — Malmö „ 2,500: fri ,.
Calmar fri i — Hernösand / — Westervik R:dr 2,000: fri \ . . . „ 1,000: — Wisby fri ( — Carlshamn 200/ — R:drs ersättning Siats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
53 måtte ändras sålunda, att do lärare, som redan tjenstgjort i fem år, nu måtto erhålla nedannämnda aflöning, hvilken, hvad utiderlärarne särskildt beträffade, efter ytterligare fem års tjenstgöring borde förhöjas på sätt nedan förmäles: vid navigationsskolan i Ordinarie Underlärare. lärare. uu efter fem år R:dr.
R:dr. R:dr. Stockholm — — — . 1,700: — 2,200: 2:e . 1,700: — 2,200:
Göteborg 3,200: — 1,500: — 2,000:
Gefle 3,000: — 1,350: — 1.700:
Malmö 3,000: — 1,350: — 1,700:
Calmar 2,700: — 1,350: - 1,700: Hernösand 2,700: — 1,350: — 1,700: Westervik 2,700: — 1,350: — 1,700: Wisby 2,700: — 1,350: — 1,700: Carlshamn 2,700: — 1,350: - 1,700:
Dessutom har motionären föreslagit, att då uti det för ifrågavarande skolor utfärdade reglemente vore stadgadt, att, om biträde af underlärare erfordrades, sådan finge antagas för så lång tid hans biträde ansåges behöfligt, men erfarenheten visat att nämnde lärare voro oumbärlige, deras aflöning måtte å ordinarie stat uppföras.
Vid förlidna riksdag blefvo, uppå Kongl.
Maj:ts samt enskilde motionärers framställningar, model af Rikets Ständer anvisade till förhöjning af löner oell arfvoden för ordinarie lärarne och underlärarne vid samtliga navigationsskolorna; och då genom motionärens nu gjorda framställning icke kan anses vara ådagalagdt att för lärarne vid dessa skolor ytterligare löneförhöjning är erforderlig, helst i sådant fall vederbörande väl icke underlåtit att hos Kongl. Maj:t anmäla ett dylikt behof för att, få detsamma i vanlig ordning utredt och pröfvadt, samt den af motionären föreslagna åtgärd i afseende å uppförande af underlärarnes aflöning å ordinarie stat icke heller utan en närmare utredning synes lämplig, hemställer Utskottet, att, motionärens framställning icke i något hänseende måtte bifallas. 59:o.
Vid sednaste riksdag anvisades af Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret ett årligt anslag af 7,000 R:dr till Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona; hvarjemte Rikets Ständer anhöllo om vidtagandet af sådana förfoganden, hvarigenom institutet klefve ordnadt till en tillämpningsskola, vid hvilken så kallade machinistexamina äfven kunde afläggas.
Sedan, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers sålunda uttalade åsigt, förändring i institutets organisation, på sätt af Statsrådsprotokollet, inhemtas, egt rum och förnyadt reglemente blifvit den 18 Juni 1864 för detsamma utfärdadt, samt,, enligt anmälan från Direktionen för institutet, elevernas antal under året från den 1 Maj 1864 till den 1 Maj 1865 utgjort 11, hvaraf 9 i skeppsbyggeri-afdelningen och 2 i machinist-afdelningen, har enahanda anslag för institutet äfven lör år 1867 blifvit af Kongl. Maj:t äskadt med 7,000 R:dr; och som Utskottet icke funnit något att härvid erinra, tillstyrker Utskottet, att ifrågavarande extra anslag, 7,000 R:dr, måtte jemväl för år 1867 beviljas att från Riksgälds-kontoret utgå. 54 Stata-Utskottets Utlåtande N:o 60. 60:o.
Vid de två sednaste riksdagarne har Kongl.
Maj:t framställt förslag till Rikets Ständer om åtgärders vidtagande, för att på ändamålsenligt sätt ordna undervisningen lör den vigtiga del af landets modernäringar, som afser bergshandteringen.
Med anledning af Bruks-societetens genom dess Fullmägtige i Jernkontoret gjorda framställning i ämnet och i enlighet med hvad deruti samt af Teknologiska Institutets styrelse blifvit anfördt, föreslog Kongl. Majit, genom nådig Proposition den 9 Mars 1860, att den i Falun inrättade Bergsskolan måtte förflyttas derifrån och förenas med Teknologiska Institutet och att erforderligt anslag måtte af Rikets Ständer beviljas till uppförande af en byggnad för bergsskolans behof å Teknologiska Institutets nya tomt, hvarest byggnad för institutets räkning då pågick.
Uti sitt härå aflåtna svar af den 24 Oktober 1860 förklarade Rikets Ständer, att det svårligen kunde bestridas att bergsskolans flyttning från Falun till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet skulle i vissa hänseenden medföra väsendtliga fördelar, såväl för undervisningen som för det allmänna, men att sådant äfven syntes komma att föranleda åtskilliga tänkvärda olägenheter, samt att, på anförda skäl, Rikets Ständer funno frågan om denna förändring i vissa uppgifna hänseenden erfordra ytterligare utredning, innan Rikets Ständer kunde derom besluta; och anhöllo derföre Rikets Ständer, att Kongl.
Majit täcktes, efter det sådan utredning blifvit verkställd, till Rikets näst derefter sammanträdande Ständer aflåta den nådiga framställning, hvartill omständigheterna kunde föranleda.
Sedan, med anledning af hvad Rikets Ständer sålunda begärt, dels Kongl.
Kommers-kollegium, jemte öfverlemnande af särskilda, utaf bergsskolans föreståndare och bruks-socicteten afgifna yttranden, dels ock styrelsen för Teknologiska Institutet äfvensom Fullmägtige i Jernkontoret med förnyade utlåtanden till Kongl. Majit inkommit och deruti fortfarande tillstyrkt bergssltolans flyttning till Stockholm och förening med institutet, hvarjemte ritningar och kostnadsförslag aflemnades, af bergsskolans föreståndare för uppförande i Falun, derest skolan skulle komma att der qvarblifva, af nya byggnader på ny tomtplats i stället för nuvarande till större delen förfallna byggnader, samt af föreståndaren för Teknologiska Institutet till byggnad för skolan på institutets tomt, upptagande dessa förslag kostnaderna i förstnämnda afseendet till 200,000 Ridr och i sednare till 100,019 Ridr; så aflät Kongl. Majit den 20 Februari 1863 förnyad framställning i ämnet till Rikets Ständer.