Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Urskotts utlätande, angående Rongl.
Maj:ts klådig» Scrifwelse till Riksens Ständer af ben 25 Junii rZle, om den wid i Zoy och i Z 0 ärens Riksdag föresiagne Rewisis'! öfwer Lörwaltntngcn af alla Rikets Medel sedan 1822 ars Riksdag. ingående den wid »809 och »810 a^ens Riksdag föresiagne Rewision ö«wer Förwalmingen af alla Rikets Medel under de sednast '^wstulne arén. bär Kongl. Majrt under den 2/ sisil.
Junit till Riksens Stan» '4 420 Den 9 Ju lii.
Stander astätit cn sa lydande Nådig Skrift weise:
"Uli underdånig ssriswelft af den 29 Martu r 8 :c, anhöllo Riksens da församlade Ständer, det läcktes Kongl. Mai:r lii! wcrkställande af cn nödig befunnen Rewision öfwer Förwalningen af alla Rikets Medel sedan 1800 ärs Riksdag, i Nadcr förordna och med Jnsteuction förse en fe» skild utaf allmänt aktade och vjäfwigc Man sammansatt Committee, at hwilken jemwäl den Speciella granssningen af Allmänna Medlens Förwaltning wid hwarse uppköp, Lön ^fördelning eller enskild Afhandling, kunde uppdragas, med skyldighet, att, i man af arbetets fortgång, inför Riksens Ständers Ombud framlägga resultaten af des' pröfning och grunderne dertill-"
"Konal.
Majit, fom. efter inhämtande af wederbärandes undcrdaniga utlåtande, detta mai i Nådigt öfwerwägande tagit, har wäl a ena sidan funnit att cn sadan widsträckt om med forskningen i de minsta dekaillerne förbunden Rewision af hela Nio ars Räkenskaper, skulle, för att bliswa någorlunda fullständig, d?l§ fordra en längre tid och ett derunder oafbrutit arbete, del-s ock medföra en gansta betydlig kostnad, till hwars bestridande Riksens Ständer icke ulfelt naara medel, och SkatS, Anslaget för Extra Utgiftcrnc icke lemnar någon tillgång, samt a andra sidan, att enär genom en redan förut i wänlig mag förrättad grew,sining och i följd af derwid förekomne samt i laga ordning til! stut befordrade Anmärkningar, Statens rätt synes blifwit tryggad eller ätcrwunnen, denna nu i fraga warande ytterligare Rew.sionö åtgärd tilläfwentyrs ej skulle uppfylla det fökt^ ändamalet, hälst sedan den af Kongl. Mast, uppå Riksens Ståndets underdåniga hemställan.
Den 9 Julli. wldtaane och igenom Kongl- Majus och Rikets Kammar-Collegium och Kammar-Nätt under ten :z:de Febr. näsil. ar utfärdade Förfaktnina, rörande en inskränktare Preskriptions - tid för Publike Räkenskapers Rewision och Redogörares answer, deredt en ny och större säkerhet bade ät Staten, och de Redowisande. Likwäl och som Kongl. Maj:t pröfwat billigt, att Riksens Stander alla de möjeliga upplvSningar, som kunde bidraga till öfwmyaelsens wischel i afseende pa Allmänna Penninge - Förwaltningcns och Redogörelse - Werkets tillstånd under de förslutne axen, har Kongl. Mant welat i Noder wara betänkt, att, sa wida Riksens Ständer ännu fortfara i deras yttrade önskan, om en sadan ytter, ligare granskning af Räkenstaperne frän och med 180a till och med 1829, den förcstagne Committeen nedsätta och med lämplig Jnstructivn förse: öfwcrlemnandes endast Kongl- Maj:! at Riksens Ständer, att härtill anwisa erforderliga medel."
"Da ett arbete af denna utsträckta omfattning kräfwcr, för alt med behörig drift sortsältas och fullbordas, ett emot göromalens beskaffenhet och mängd swarande antal af Reviderande t Da werkligt tjenst, görande Civile Embets- och Tjenstemän ej kunna dertill nyttjes, med mindre dem förunnas tjenstledighet, i hwilken händelse Vicarier mäste förordnas til!
Sysilornes förrättande och derföre serskildt lönas; da andre skicklige
Män icke eller kunna förbindas tiil meranämnde Newisions-arbete, utan emot ätmukan, de af skäliga arfwodcn, och da siuteligen Committecs bör wara biträdd af Canzli och öfrig Betjening, lära Riksens Stander nogsamt inse nödwändighclen af ett för alla Leke kostnader tillrackeligt Anslag"
Dä rqv2 Den 9 Julli.
Da Stats'U^sioktct, i. följd af erhallne remis» sir fran de Resp. Riks - Standen, åligger, att dctz utlåtande, i a ledning h r..f, 'afgifwa, sär StatöUtjkotlct. till fulgöiande deraf nu andraga följande: StatS Utsi ettet fö re si r, att en sadan Rewision, som den nu i sraga varande, skulle, i anseende till dej; utsträckta i msi ttnina och widlvstiga beskaffenhet, vstlba.t ko ni ma aic öswcrgä allt hwad i sadan wag warit förordnadr och söretaoit, och icke aflöpa utan de drygaste omkostn-idcr; Men Stats Utskottet skulle ändock icke finna betänkeliot, att såsom öfwerensstöminande med z6 §. i Riksdags-Besiutct af d. r Maji i8ro, den famina tillstyrka, om SlatS-Ut,kottet kunde inse, att den minsta nytta eller båtnad för Staten eller det Allmänna antingen nu eller i framtiden deraf more att förwänta.
Da till ett ars Rewisions - arbete i Kongl.
Kammar-Rätten, som hwarken sträcker sig eller möjeligen kan sträcka sig längre, än till granlkningen af blott ett enda ars Räkenskaper i fredstid öfwer Förmasta noén af alla Rikets Medel, Kam nar - Rätten mast pa Ordinarie Stat förse- med 47 R.viderande och i Revisions - arbeten crfarne Personer, som, jemte den ständiga Lönen, uppmuntras till flit och uppmärksamhet med wista proCent af de Medel, som efter deras anmärkningar inflyta:
Och, utom dcsta ^Reviderande rz Tjenstemän uti KammarRattens Canzli och Advocat- Fiscals Contoir, bestas, vberaknadt Kammar, Rättens egne Ledamöter; sa skulle fordras åtminstone 9 ar, för att med ett lika antal Tjenstemän och Betjente kunna werkställa den af Riksens Stander föresiagne Rewision; Men om den till nästa Lagtima Riksdag skulle fullbordas; som Stats, Utskottet förmodar matte haswa warit
Rik - Den 9 Julii. r42A Riksens Ständers mening, erfordrades icke mindre an ett dubbelt antal härtill, och således nara ras Personer.
För alla dose, ehwad de maas af werkeligen tjenstgörande Civile Cinders och Tjenstemän, eller ock af andre skickcliac
Män, mäste serskild Aflöning vestas, emedanSe förre icke kunna medhinna att sine tjenster sielfwe förrätta, om detta Rcwisionsarbete med all drift och noagranhet skall kunna werkställas, utan deras egne Tienster således af lönade Vicarier bestridas, och de sednare ater icke aläggas* meranämnde Rcwisions-arbete, utan emot åtnjutande af skaliga arswoden; Och till en siik aflöning, som icke kunds blifwa ringare än hwad Rikets Embetsvch Tjenstemän pa Stat vestas, skulle, cm den beräknas ester dubbelt antal, åtminstone erfordras 4v,Ooo R:dr Banko om aret.
Alt i narwarande omständigheter, och da sa mange andre och wigkige Stats-behof mäste fyllas, belasta Stats-Werket med en sa dryg utgift, hwartill någon annan tillgång, an en ökad Bevillning, icke gifwes, kan StatS-Ulffottet för dest del icke tillstyrka, da sadant wore utan allt ändamål, sedan, pä sätt Kongl. Majus Nådiga Proposition innehåller.
Statens rätt synes hafwa blifwit tryggad eller aterwunncn genom en redan förut i wänlig wag förrättad granskning och t följd as dcrwid förekomne samt l laga ordning till flut befordrade anmärkningar, saint den nu i staga warande ytterligare Rewisions åtgärd ej skulle uppfylla det sökte ändamalet, hälst sedan den af Kongl. Majit, pa Riksens Ständers underdäniga hemställan, widtaane och genom Kongl. Kammar, Collegium och Kammar - Rätten under den i8:de Febr. nästledit ar utfärdade Författning, rörande en inffränktare Prescriptions - lii» för ,*4S4 Den 9 Juli?. för Publikt Räkenskapers New i sion sch Redogörares answar beeedt en ny och större säkcchu bade at Staten och de Ztedowifande.
21 f alla testa stät och anledniiwar kan StatsUiikottet icke tillstyrka företagandet elter werrstälttcrhetcn af dennuisraca warande, wid 1309 och r8ie» arens Riksdag bcftutade Rcwisipn, öfwer Förvaltningen af alla Jrikets medel ledan 1800 a>s Resdag, sasvur metförande en dryg och onödig kostnad utan allt stags ändamål för Skaten och det Minanna; Hwilket dock Riksens Högloft.
Ständers ea!t ompröfwande wördsarnmeligen understalles.
O.ebra den 8:de Znlii r8>2. -Pä Högloft. Ridd. och Adcln» Pä Hög»v.
Prcst^tändetLcdam- »vägnar, Ledam. waquar, Larl körner.
6usr. d/lnrrszr.
Borgarc-Stätts Pä Hed rw.
Pcmde-^tändets Led. magnar, dets Lcd. »vägnar, st. äVs^elln. ston. sndersson. 6. lunollus.
Uppläst hoS Ridd och Adeln dcn 9 Juli». - - - - Prest-Ltändct dcn 9 -- -> - - - - Borgare-Hrändct d. 9 - « - - - - Bonde-Ständet Len 9 - - Riksens Sanders Srats - U skotts Betän. tande, angående pension för Lhirurgie Magistern Osbeck. -Eill Statsutskottet har Wallofl.
Borgare-Stander den 1 i sisti.
Manad öfwerlemnat Grosjhandlaren Gustaf D. Wil ekes samt Westgren Doct. 0- Gal^ Den 9 Julik. O. Gallöens till Ståndet ingifne serffildtc Mcmorialer, om tilldelande af understöd urås Allmänna medel at Chirurgie Magistern Osbeck samt efter hans död serskildt för hanö Hustru och Barn såsom uppmuntran och belöning för dcn af honom uppgifne Cur-method till botande af Vencrifke sjukdomar.
Delje Memorialer ärs af följande ordalydelse: 1:0.
"Ifrån langliga rider, har Swensta Folket, umr des' sköte framalstra:
Hieltar, som räddat deras Fosterland.
Patrioter som grundlagt desi wälmåga, och lärda Man, som at Nationen bewarar dest wettensiaplicra anseende.
En icke mindre ära för Nationen har der alud warit, att emot deste sine förtjenstfull»:
Medborgare haswa ädagalagt det prof af tacksamhet, svin möjeiigen statt i dest förmåga att dem bewisa.
Nyligen ar en af ware dyrbaraste Samhällsplister uppfylld, som stall lifwa war Nationa!-anda, trygga wart sjelfbestånd och befästa den agtning som Swensta namnet i aila tider ägt hos fram, mande Nationer; Till äfwentyrS böra wi nu mera cj sa mystet srugta utwertcs stender; men fästom deremot fa mycket mera war bl-ck pa det onda, s:m i löndom beröfwar wart Fosterland tor hända manaa stridbara wapenbröder, manga nyttigt medlemmar; ett ondt soin härjar de fleste af Rikets Prowlnser; borrtrycker äfwen till icke ringa del, Rikets framtida hopp, ten uppwäxande Generationen, lag menar den eyslioa, nu sa allmänt rasp!idda Venerista smitta, nll hwars hämmande pa ett ärkändt säkrare och mera bcpröswadt sätt, Chnur§ie Magistern Osbeck uppgifwit en genour manga U-ckliga rön bekräftad Lur,methed.
Uppmanad af »4o6 Den 9 Ju lil. sitt stora föremål, ihärdig i sina bemödanden, hav det lyckats honom att genom denna wigliga upptäckt och dess »verkställande, kunna motarbeta ett ondt hwaraf följderna hotar att blifwa de mäst förstorande för Samhället.
Ämnets stora wigt har längesedan fästadt ej mindre alla upplyste Läkares an hela Allmänhetens och sielfwa Regeringens synnerliga uppmärksamhet.
Det ar nogsalnr bekant , att Chirucgie Magistera Osbeck, g.nast efter upptäckten af den nya Curmechod, han för urartade Veneriffa Patienter nyttjar, företog sia va egen dryg bekostnad inrättningen af ett enfkildt Cur-hus i Wadstena för fa dane olyckliga Sjuklingar, ock hwarest han genom de mast oförtrutne bemödanden adagalade nyttan och wigten af stn uppfinning.
Efter de lyckligaste resultater af desi deri gjorde försök, kalladcS han leil Hufwudstaden, för akt der, 'städeö i stort och under dr mäst berömde
Läkares inseende yttermera bestyrka nyttan och användbarheten af sin uppfinning; Dessa nya försök utföllo, till icke mindre heder för honom, och gäfwo den billiga förhoppning, att i hanö Cur-method torde finnas de kraftigaste hittils kände botemedel mot den swaraste och mäst förhärjande af alla smittor.
Efter alla desse sa lyckligt »verkställda rön, »väcktes fräsan om sa ival en billig errsättning för de mängfalldiga kostnader Osbeck till »verkställande och fullkomnande af sin Cur-mekhod sjelf mäst »vidkännas, som om en billig belöning för den stora nytta han genom sin uppfinning beredt ät Fäderneslandet.
Maj:k täcktes till närmare bestämmande af Sitt Beslut i detta afseende tillförordna en Committö bestäende «f allmänt kände och berömde Läkare, hwilka sedan Den 9 Juli i. 1407 Osbeck för dem uppgifwi: beskaffenheten af sin Curanethod, ägde att närmare pröswa warder deraf och serdeles att bestämma i hwad asicende den fattima stiller sig ifrån den Wuislölfke.
Resultatet af de nya försök Osbeck inför denna Committé anstallt bekräftade tili den grad upfinningens redan ärkänoe »värde otc Commirreen oaMdt nagra i wissa delar stiljaktiga ineningar, sin-n Osbeck hafwa uppfyllt alla honom förelagde willkor, och honou» derföre hos Kongl. Majit cul
Rådigt afseende anmälte.
Majit räcktes de,uppå Nadigst tillägga Osbeck dea begä.rra arsa:! mgen för de kostnader han haft »vid urösmn.aen af sin Cur, h»vi!ken ärfatkn.ng Kongl- Serafimu-Order.s Gille! etter Konungens Nadisa Förordnande af de under Gillers disposition stående liiedc!
Osbeck tilldelat; »nen uppstöt fräsan om den belöning som i afseende pa uppfinningens nytta för det Al-männa af honom dlstwu fokt; formodeligen tued fästadt
Nådigt afseende ä de kill redan noga bestämda behof och ändamål fastställde Scats-ansiag.
Sedan de mänga, med den största framgång »verkställda försök redan nogsamt bewittnat »värdet af Osbecks Cur method; sedan siere af Riketö ypperste Läkare äswen uti tryckta ffrisier derom uttryckt sig, pä ett för honom utmärkt hedrande sätt; ja jemwäl den sä allmänt Högaglade Förste Styresmannen af R-kcts Medicinal-Werk, > m Osbeck lika opartiskt, sm smickrande yttrat: atr Osbeck äc en om det Allmänna wällfärtient man, och sedan Konungen sielf pä hans derömliga bemödanden fästat det Nädiga afseende som redan ar vämnt; sa har jag wägat tro, att det icke kan wara för tidigt, att wacka Rikets Högloft.
Ständers upp - §4S8 Den 9 Julli uppmärksamhet a en uppfinning af en sa erkand stor och »vidsträckt nytta för Staten och till beredande af en wärdig och afpastad uppmuntran och belöning för en Man. hwilken genom sitt nitfulla bcmödande och sin ihärdiga ståndaktighet ändteligen kommit till wäga att kunna uppgifwa ett kraftfullt och »välgörande Botemedel emot de sa förfärliga urartade Venerista Sjukdomar hwilka hittils åstadkommit fa gruss ina förödelser i »vart land. Ofwcrtygad om, att fa wal hwarje Ledamot af detta som de öfrige Rcspcctwe Stånden, delande »ned mig lika wärma och nit för allmänt gagnande uppfinningar, önstar, akt pä allt sätt bidraga till deras utbredande, och till uppmuntran för dem, hwilka genom sadane bemödanden göra sig sörtjente af Nationens erkänsla; öfwerrygad att det tillhör National-aran, att i sadan wäg icke lcinna företräde ät något annat folk, och att nyttige wettenssapers uppkomst och fullkomnande i wart land säkrast stall genom sadane mede! befordras, »vägar jag hos Högädle Herr Talemannen Directeuren och Riddaren samt Wällöf!. Ståndets Herrar Ledamöter ödmjukeligen hemställa, om icke det stuve finnas rärrwist och »värdigt att efter föregången inbjudning till de öfrige Respective Med-Standen, att häruti med ost deltaga, hoS Kongl. Maj:t anmäla en underdånig önskan:
Att Osbeck såsom någon uppmuntran och belöning uti sina knappa »vilkor matte hugnas med något understöd af Pudlique medel, sa wal för sig sa k'nge han lefwer, som sedan för hans Hustru och Barn och hwarigenom man afwen kan hoppas, alt denne om det Allmänna fa »väl sörtjente man, qwarstadnar inom Riket, och der fullföljer samt ytterligare anwander sitt bemödande, till Den 9 Julii.
1409 till fullkomnande af sin Cur-method, samt icke nödsakas att, i främmande
Länder söka en utkomst som han för när.varande inom Swerige saknar.
Jag ager sä mycket mera anledning till denna min ödmjuka hemställan, som jag ar fullt öswertygad, att den Osbecksta Cur-methoden, hwilken af alla hittig nyttjade lärer, wara den minst kostsamma, säkert stall bereda för Rikets Medicinal-Werk de betydligaste besparingar och det således synes troligt, alt i fall inga andra tillgängar kunna utfinnas, ifrägawarande ärliga understöd torde utan känning kunna honom af Medicinal-Fonden tilldelas. 6u8t.
O. Wilcke. Fullm. frän Stockholm." 2:0.
"Redan har en wärd Ledamot af detta Nespectiva Ständ tolkadt Herr Osbecks förtjenst och önstadt honom af Nationen nägvn gärd af tacksamhet.
Jag fär med honom till alla delar mig förena.
Her Osbecks Cur-method är af »vära kunnigaste Läkare pröfwad ock godkänd, samt »välsignad af Sjuklingen svin sä ofta förut uppoffeadt sin tid och förmögenhet utan att hälsan älcrwunnits.
Nära ett halft ärs egen erfarenhet har hos mig stadgadt samma öfwertygelse och har jag äfwen sedt Sjuklingar tillfristna, pä hwilka jag förut anwändt förgäfwes alla konstens ätgärder.
Dä narwarande Genaration hällst bland Allmogen i wista Prowinser, sä mycket beswäras af urartade Venerista äkommvr; dä Herr Osbecks Cur-method är säkrare än de förut kände och ej kostsam, fordrar en korrtare tid, och äger den enkelhet.
Bihang. N.o 89. att i4io Den 9 Julik. att Curén följd ester föreskrifter ej fordrar ftrdeleS Läkarens tillsyn.
Da denne Medborgare, om ej uppfinnare i det hela, dock wäckt allmänna uppmärksamheten härpå, samt derigenom atergifwit arbetsförmågan ät flere hundrade Landets innewänare — och ehuru ersatt för fine förste kostnader — dock för det närwarande är utan någon Systia eller annan förmohn af Staten, samt möter sin framtid utan utsigt för sina behoswer, i det Samhälle, hwars tillgångar han pä ett mera egennyttigt sätt kunnat begagna, sa kan jag ej annat än äswen, inför detta upplysta och Patriotiska Stand, anmäla min wördsamma önskan, alt denna Herr
Os be eks uppoffring och tjenst emot wär Nation, ej länge ma sakna sin belöning.
Härutinnan anhäller jag att de öfrige Rikets Högloft.
Ständer matte äfwen inbjudas. O. (valleen.
Stats-Utssottet har tvid förehafwande af detta amne funnit det Chirurgie Magistern Osbeck genom det han wändt uppmärksamheten pä anwändandet af isrägawarande Cur,method och den till ett allmännare bruk befordrat, beredt sig Nationens er, känsla och gjort sig berättigad till den belöning som Stats,Werkets tillgångar och mängfalldige utgifter kunna medgifwa; hwarföre Utskottet till Riksens Högloft.
Ständer »vördsammeligen hemställer, det Osbeck ma af allmänna medel ärligen fä uppbära zzz Riksd. 16 st.; deremot honom dock äligga bör att wid någon af de i Stockholm warande eller tillgörande Inrättningar för Veneriske Sjukdomars botande förrätta tjenst; Och kommer Osbeck att åtnjuta berörde Sunrma intill dek han kan erhälla nä - Den 9 Julii. »4" någon tjenlig Systia med motswarande
Lön pä Stat, samt i händelse sädant icke skulle inträffa, uppbära berörde Summa såsom Pension i sin lifs, tid; men huruwida Osbecks Hustru och Barn ester hans död mäae kunna erhälla nägot understöd, anler Utskottet, nu icke kunna eller lämpeligcn böra bestämmas, utan mä ester Osbecks frånfälle fråga derom wäckas.
Orebro den 8 Julii rZra.
Ridd. och Adelns Pä HögwZrd.
Prest-Ständets Ledam. »vägnar Ledan,, magnar (^Lil klörner. 6ustak delurrn Pä Wäklost. Borgarc-Stäy- Pä Hedcrw.
Bonde-StändetS Lcdam. wägnar dets Ledam. magnar 7. Wedelin. )onas ^ncler8son. (l. Iliaolius.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 9 Justi. - - - - Prest-Ständet den 9 - - - » - « Borgare-Ständet d. 9 - «s « - » - Bovdc-Ständet den 9 - - Riksens häglof!.
Ständers Stats,Utskotts Betänkande , i »ledning afLongl.
Maj:ts Nådiga proposition till Stats-Utskottec af den z Junii ,812, angående Riksgälds-^ontoirets Utländska Gäld. ^ongl. Maj:t har till Stats-Utskottet aftälit Dest Nådiga Proposition angående Riksgälds-Contoirets Utländska Gäld, gistren Orebro Slott den z Junii lZis, sä lydande: Sedan Kongl. Majit som funnit
Sig af wig, tiga considerationer uppmanad att lill Riksens Skan, * * ders »412 Den 9 Juli». ders serssilta uppmärksamhet och pröfning framställa fragan om Riksgälds,ContoirerS Urlandsta GäldForst dt rosmer, ined anledning af förekomne Politiska omuandigheter, inhämtat Rikftns Hemliga Utskotts underdaniaa yctrandc, arcrstar för Kongl. Majit att till Riksens Ständers Stals-Ulikott öfiverlemna delta ärende, berest för ett närmare öf, werwägande genom de upplösningar om Rikets yttre härtill relativa förhallanden, Kongl Magt, sa midt sakens beskaffenhet f.rdrar och tilläter, mill Stats-Utskottet meddela, för att laggas till dem Utskottet, i egentligen Financielt afseende, redan förut ager.
Med hänwisning til! de fullständiga underrättelser om Sweriges ställning lill andra Magter, som Kongl. Majus Hemliga Utskottet lcmnat, hade Kongl. Magt af detta Utskott äskat dek, pa tillämpningen häraf till Rikets Financer och i synnerhet Utländska Gälden grundade bedömande, huruwida Staten, i dek närwarande belägenhet, kunde uppfylla sina förbindelser, i all deras widd, mot de Utländska Creditorerne, och om, derest sadant more möjligt, Riksens Stander äfwen borde göra det.
Kongl- Maj:t hade harwid lagt under Hemliga Ut, flottets ögon en trogen målning af sednare tiders erfarenhet, den närwarandes radande grundsattser och nödmandighetens kraf, Fredliga Staters allmänna ratt, Neutraliteten, cnskilta afhandlingars oberoende af Cadinetens förändrade Systemer, och sielswa Menfflighetens fordringar, »vikande för de öswerlagsnas planmäkiga beräkning att, genom de swagares utmattande, småningom intminga dem i sina in, tereken: Sweriges sista oförgätliga förluster ännu ej botade, och deu »reda i desi Drätsel-werk, hwar - Den s Julii. -4-3 till ett olyckligt Krig »väsendtligen bidragit, endast långsamt afhjelplig: Swensta Exportchandeln stängd, export-artiklarne minffade, Sillfangstcn felflagen och Sjöfarten hämmad eller oroad under en försmarad och osäker communication: Beloppet af Utländska National-stulden wuxit, genom förfallna räntor, cch detta effectiva belopp nästan fördubbladt i följd af en uppdriswen Wepel-cours, — Alt sadant borde öfmertvga om omöjligheten för Swerige att nu fullgöra sina förbindelser.
Majit hade pröfwat nödigt att till ytterligare utwecklande af ämnet, för Hemliga Utskottet framlägga åtskilliga Calculer och Handlingar, som än närmare och till Siffran bestämde förhållandet, men hwilka Kongl. Majit anser
Sig sa mvcket häldre kunna nu förbigå, som Riksens Ständers Stats-Utstott ager det bästa tillfälle akt sjelf erfara och för Riksens Ständer framwisa de speciella drtailerna af Riksgälds,Contoirets ställning till dek Utländska Creditorer.
Emedlertid och under förutsättande af de närwaraade hindren för nämnde förbindelsers uppfyllande , hade Kongl. Majit likwäl a andra sidan funnit wigtigl och angeläget att Staten, med agtning för sin egen »värdighet, icke asidosatte dem utan de mäst gällande skäl, hcmtade fran andra Mästers tagna beslut och fran följderna deraf, som lwingat till ett reciprokt handlingssätt.
Majit hade, i sadant hänseende, till Hemliga Utskottets uppmärksamhet framställt hurusom, uppå Kongl- Majus yrkande, geno», Dek Minister i Paris, att de behörigen erkända fordringar, dem Swenske Undersater hos Fransta Regeringen söre Kriget agde, och hwilkas betalning, formligen och medelst skriftliga Resolutioner af Fransta Autoriteterna bifallen, endast i följd !4l4 Den 9 Julli. i följd af Kriget blifwit uppskjuten, matte, wid da mera återkomne manskap!,'ga Relationer, warda godtgjorde, Frankrikes Kejsare lm-.t, genom sin Minister för Utrikes ärendcrna, i de bestämdaste uttryck förklara "att, enligt Folkrätten, alla Reclamationer, Ansökningar och Fordringar hos Fransta Styrelsen more helt och hållit och för altid dödade genom Krigs-tillstandet."
Ej mindre tvid tillämpningen af denna, utaf en främmande Stat, till direcl försäng för Swenste Undersaker, antagna princip, än i betraetande af den sedermera inträffade occupationen af Hertigdömet Pomern, oansedt den lcmnade garar tien ak Swensta Rikets integritet, äfwensom at de oberäkneliga förluster Swenste Undersaker lidit, dels genom wänstapliga Nationers kaperier, under lofliga Handels-företag, dels förmedelst
Decreter om förändringar i underlagda Stater Financer, hwaraf det, som rörer förra Konungariket Holland, pabmder en realisation hwilken, med Twa tredjedelars afdrag a beloppet, träffat sjelfwa de wänstapliga Masternas Undersatarcs derstädes ägande fordringar, derwid jemwäl Kongl. Masts kärälsteliga Herr Son, Hans Kongl. Höghet Kron-Pi insen, sett den för ett af honom i Hollänsta Fonderna nedsatt betydligt
Capital pä en gang till en tredjedel förminstas, — hade Kongl. Mast funnit det wara hög tid att söka någon säkerhet och Fond för Swerigcs Kronas och
Dest undersåkers stadeslöshällande, samt att ett nedsättande af Utländska Riksgäldens belopp salunda skulle i staga komma, icke under tillämpning af andra Staters grundsattser allena, utan för eget förswar och såsom medel till ett utbyte mot lika reela fördelar och effecter.
Sluteiigen hade Kongl. Maj:t i Nader upp, Den 9 Julli. »4»s uppgffwit de utwägar Kongl. Mast harwid pröfwar menligast och likaledes till öfwerläggning medde. lat