Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den saken är lätt hjälpt genom att vända sig till Linderoth, Stockholm, som har de yppersta saker i den vägen att erbjuda.
Och litar ni ej på ert fickur, utan vill skaffa er ett nytt, så kan ni ej finna pålitligare klocka, om ni sökte jorden rundt, än dem, som fås från Halda iickursfabrik.
I den lilla montern strax bredvid Linderoth kan ni själf öfvertyga er om, att urets inre företer det subtilaste och mest noggranna arbete, samt att tafla och boett i prydlighet och finess lemna ingenting öfrigt att önska.
De otaliga småsaker, som eljes behöfvas för att pryda ert hem, vet ni nog, hvar ni skall skaffa er, ty ni har säkert icke glömt den dagen, då vi gingo igenom utställningen enkom i.afsikt att taga reda på, huru den kvinliga slöjden där var representerad.
Men känner jag er rätt, så kan ni själf dra försorg om en hel del af dessa föremål, ty ni är ju ej blott en intresserad åskådarinna, utan ock en flink och kunnig utöfvarinna af kvinlig slöjd.
Nåväl jag visste det!
Men då måste ni också tillåta, att jag följer er till ännu ett par tre montrer.
Ni skall nog finna, att besöket lönar mödan.
Först till Huskvarnas.
Där ha vi visserligen varit en gång, men då voro vi så upptagna med deras spisar, kaminer och dylikt, att vi glömde symaski- nerna.
Och dem har man väl ändå på intet vis lof att glömma, när man tjänstgör som ciceron för en ung dam, som går i bosättningsfunderingar.
Se på denna symaskinstyp, som man kallat Göta.
Den börjar att sy igenom en tunn linneremsa, men går lika ogeneradt igenom sjudubbel tjock korderoj och till och med genom en blyplatta af rätt betydlig tjocklek.
Samma nål har tjänstgjort i veckotal på dylikt hårdarbetadt material, utan att brytas af.
Och betrakta vi maskinen närmare, skola vi finna, att den är till sin sammansättning ytterst förenklad, de få delarna kunna med några handgrepp tagas isär och sedan lika ledigt hopsättas.
En så stark, enkel och lättskött maskin är j u en verklig skatt i en flitig och arbetsam kvinnas hand, och prydlig är maskinen också till sitt yttre, så att ni godt kan sätta den hvar som helst i er våning.
Äfven maskinen Freja m. fl.
typer bära vittne om, huru högt Huskvarna drifvit upp sin symaskinstillverkning.
Medgif att det hvarken är fosterländskt handladt eller ur den egna ekonomiska synpunkten klokt att köpa utländ- ska symaskiner, då vi hafva ett så ypperligt inhemskt fabrikat.
Gå vi ut ur hufvudbyggnaden och tvärs öfver planen mot annexet, finna vi där på venster hand en liten paviljong, hvari utställas några små maski- ner, som äro lika nyttiga och för ett hem oumbär- liga som symaskinen, men dessa vittna måhända om ännu större uppfinnareförmåga och mekanisk fyndig- het.
Det är ingeniör Per Perssons stickmaskiner.
Dessa maskiner tillverkas å J.
Erikssons mek.
verkstad, Stockholm, och äro således alltigenom, så väl till uppfinning som arbete, af svenskt ursprung.
Det som väsentligen skiljer dessa stickmaskiner från andra dylika är den beundransvärdt väl konstruerade räkneapparaten, som med osviklig säkerhet säger till, när ni skall sätta till en nål eller taga ut en, med andra ord när ni skall öka eller minska bredden på det stycke, som är under arbete.
Härigenom kan ni, utan att behöfva bry er hjärna med en ansträn- gande räkning, gifva hvad slags form som helst åt stycket, och det färdiga plagget smyger sig fullkom- ligt efter kroppens linier.
Och betrakta blott alla dessa färdiga arbeten, gjorda på de Perssonska stick- maskinerna, som kläda den lilla paviljongens väggar.
De äro ju utmärkt vackra och smakfulla alla dessa ylleartiklar från den lilla näpna bebékostymen upp till nattrocken, som skulle göra er man öfverförtjust.
Det är sannerligen icke att undra på, att hr Perssons maskiner väckt formlig entusiasm till och med bland Amerikas kvinnor, som dock af helt naturliga skäl äro mycket bortskämda och fordrande, när det är fråga om inventiösa och praktiska saker af hvad slag de vara må.
Och hade det ingått i hr Perssons plan att här nere vid utställningen hafva försäljning af stickmaskiner, så hade han kunnat realisera en an- senlig mängd.
Blott ännu en liten titt in i stora annexet.
Där finna vi utom täflan en utställning från Sven Dym- ling &amp; C:o af alla slags råmaterial, verktyg och uten- silier för träsnideri.
Detta är en vacker och nyttig slöjdgren, som lämpar sig väl för kvinnor, och som äfven flitigt öfvas af dem.
Det är därför glädjande att se det en person, hvars verksamhetsfält är ett helt annat än köpmannens, af intresse för saken ta- git sig för att åt träskulpturens idkare tillhandahålla allt hvad de behöfva för ett moderat pris.
Tydetta är fallet med hr Dymling.
Han har också för att utvidga intresset för denna slöjd anordnat pristäfiin- gar, hvilkas vackra resultat man till en del kan se bland de utställda arbetena.
Dymling &amp; C:0 höra hemma i Göteborg och äro utan tvifvel den i fråga om material och verktyg för träskulptur bäst försedda firma i landet.
Och härmed, värderade läsarinna, taga vi farväl af industriutställningen i Göteborg, som snart stänger sina portar.
Låt oss vara öfverens om, att denna ut- ställning haft åtskilligt godt och glädjande att säga om kvinlig så väl som manlig arbetsskicklighet, att den gifvit oss en god inblick i skilda grenar af vårt lands industri, och att den kraftigt bidragit till att lära oss älska och uppskatta svenskt arbete.
Och då har ju utställningen också gjort, hvad den skulle göra.
Scsevola.
Apropos senaste simpromcv tionen för damer.
Forts. o. slut fr. föreg.
n:r.
(filmen hvarje medalj har, åtminstone i som- ligas ögon, en frånsida.
Äfven mot dessa i vårt tycke så glädjande och beröravärda prof på kvinlig idrott, som vid simpromotionerna lemnas, uppmuntrande till efterföljd, eggande till täflan — äfven mot dem hafva åtskilliga anmärkningar framställts, hvilka vi här anse oss icke böra med tystnad förbigå, utan vil- ligt skola framlägga, endast med rätt att i korthet bemöta dem.
Dessa anmärkningar hafva hufvudsakligen framställts dels ur sanitär, dels ur sedlig syn- punkt.
Man har nämligen trott, att de vid- lyftiga prof, som erfordrades för magisters- och kandidatgradernas vinnande, och hvilka naturligtvis fordra både kraftansträngning och en längre stunds vistelse i vattnet, skulle ofta verka skadligt på den kvinliga organismen, särskildt på de individer, hos hvilka funnes vissa sjukdomsanlag.
Denna fråga bragtes äfven under diskussion i Stockholms Simsäll- skap redan år 1878 af en kvinlig ledamot, professorskan Retzius, född Hierta, och detta med den påföljd, att nämnda sällskap ingick till Svenska Läkaresällskapet med begäran om dess yttrande i ämnet.
Detta uppdrog svarets afgifvande åt tre bland Läkaresällskapets leda- möter (hvaraf två specialister i fruntimmers- sjukdomar och en hygieniker), hvilka åter med sig adjungerade tvänne erfarne badläkare.
Resultatet blef ett utlåtande, hvari desse läkare, efter att hafva betonat de faror, som af kalla bad och simöfningar kunna för kvinnan under vissa förhållanden uppstå, sluta med att an- befalla vissa försiktighetsmått.
Sålunda skulle den spädare kvinliga ungdomen ej få taga kall- bad vid lägre värmegrad i vattnet än 17 gra- der, ej uppehålla sig i vattnet längre än en kvart, ej bada mer än en gång om dagen, ej under den starkaste middagshettan och ej före midsommar.
Särskild försiktighet anbe- falles under den utvecklingsperiod, som van- ligen inträffar vid 1 3 — 1 5 års ålder.
An- gående simdräkten föreskrifves, att den bör vara vid samt tillverkad af strid, spänstig ylleväfnad.
På ' grund af detta utlåtande, hvilket genom Simsällskapets försorg blifvit tryckt och spridt till alla landets simskolor för fruntimmer, ansåg sig Simsällskapet lämp- ligen böra inställa de kvinliga simpromotio- nerna, och sådana förekommo i Stockholm sedermera ej heller under de närmaste åtta åren.
Först efter fullbordandet af Stockholms stads nuvarande stora bad- och siminrättning år 1886 återupptogos de, men då med de betyd- ligt nedsatta fordringar, för hvilka vi här ofvan redogjort, och hvarigenom all fara för öfveransträngning eller förkylning vid profvens afläggande, hvilket för öfrigt alltid sker under erfarna lärarinnors tillsyn, torde vara undan- röjd.
Det synes sålunda, som om de ur helso- synpunkt framställda anmärkningarna mot kvin- liga simpromotioner vore nöjaktigt vederlagda.
Frågan har åtminstone behandlats af Simsäll- skapet med ett allvar, hvaråt man måste gifva sitt erkännande.
Också finnas i detta säll- skap flere läkare, af hvilka en tillhör säll- skapets styrelse — något som vi nämna till oroliga modershjärtans ytterligare lugnande.
Den andra anmärkningen är kanske svårare att vederlägga, ty vid dess behandling spela tycke och smak en så stor roll.
Den kommer hufvudsakligen från betänksamma mödrar, som skaka på hufvudet och säga: » Ja, de där fruntimmerspromotionerna kunna nog vara bra, men aldrig skulle jag tillåta, att min dotter finge uppträda på en sådan. » Detta räsonne- mang har också ofta gjort, att skickliga sim- elever aldrig fått mottaga sin förtjänta ut- märkelse och verka genom sitt exempel, detta både till egen och sina lärarinnors ledsnad.
Det har till och med drifvits så långt, att i en uppvisning inför endast kvinliga anhöriga flickor af sina mödrar vägrats deltaga, sedan dessa erfarit, att några herrar af simskolans styrelse (alla gamla familjefäder) måste invite- ras att närvara.
Och på detta sätt har hela uppvisningen gjort fiasko till stor skada för lärarinnan, anstalten och hela den kvinliga simundervisningen.
Detta måste ju för denna undervisnings vänner vara mycket nedslående.
Men frågan är af så ömtålig beskaffenhet, att vi visst icke våga fördöma de med oss olika tänkande.
V i vilja endast vördsamt och vän- ligen erinra dels om simkostymens blygsamma beskaffenhet, i vårt tycke vida blygsammare än den, i hvilken kanske mången af dessa nyssnämnda mödrar släpper sina döttrar på bal, dels om den värdiga och rena ton, som vi alltid funnit utmärka dessa promotioner, där kögt stående och högt aktade personer (till anmärkningsvärdt stort antal prester) ut- föra promotors höga funktioner, samt där man ser närvara en mängd personer, både damer och herrar, af obestridt anseende, hvilka säkert ej skulle bevista en offentlig tillställning, öfver hvilken den minsta skugga hvilade.
V i kunde berätta om en simpromotion i Stockholm för många år sedan, då en prost såsom promotor satte magisterkransen på tre af sina döttrars hufvuden — detta på en tid, då kvinliga sim- promotioner ännu voro något utomordentligt sällsynt.
Må de, som rycka på axlarna åt dessa, själfva i all försiktighet en gång be- söka en sådan fest och med egna ögon se, hur der tillgår!
Men, som sagdt, vi respektera till fullo en mors känslor i fråga om sin unga dotter och våga blott till slut uttala den för- hoppning, att så småningom de strängare åsik- terna i denna fråga måtte mildras därhän, att de ej verka hindrande på simkonstens utbred- ning bland det kön, som just i vår tid är i så stort behof af god fysisk utveckling — ifall vi för resten önska att hos nästa generation ännu finna kvar något af helsa och kraft.
* * * Att emellertid intresset för kvinnans under- visning och fulländning i simkonsten är i sti- gande inom vårt land, tro vi oss med glädje kunna intyga.
Några statistiska och histori- ska upplysningar i detta ämne från de sista femtio åren, hvilka vi tro skulle vara af in- tresse för våra läsarinnor, skola vi kanske till stöd för vår mening en annan gång få till- fälle att framlägga.
läggas på en fyrdubbel handduk att afrinna, läg- gas sedan i en såskastrull tillsammans med smör, peppar o c h salt att fräsa ungefär en kvarts tim- me eller något mer.
Litet söt grädde påhälles, om så önskas.
Stufvade champignoner.
Tjugu medelstora cham- pignoner tvättas, skalas tunnt, o c h stjälken afskä- Prisbelönt svar på frågan mr L X V.
100 gr. smör upphettas starkt, utan att bry- nas, champignonerna stekas däri fyra minuter Svamp bör alltid plockas vid torr väderlek och tillsammans med 8 gr. salt o c h 4 gr. peppar, be- sedan daggen gått af marken, ty de, som plockas strös med 20 gr. mjöl, stekas ännu en minut, i våtväder, äro vattniga, mindre goda såväl till hvarefter en matskedhackad persilja, en matsked hac- lukt som smak samt hålla sig ej så bra.
Man kad charlottenlök och femton cl.
buljong tillsättes; får bör ej rycka .upp svampen, ty därigenom förderf- koka, tills champignonerna äro mjuka.
Serveras var man en mängd småsvamp, som oftast följande varma till smörgåsbord.
Användas konserverade dag är utvuxen, utan bör den skäras af helt nära champignoner, tages en ä två burkar jämte spadet.
roten.
Skägget på undersidan bortrensas väl, isyn- Griljerade champignoner.
Champignonerna ren- nerhet på fullt utvuxen svamp, äfvenså skinnet, sas, sköljas väl, saltas litet, doppas i vispad ägg- när detta lätt lossnar.
All svamp, antingen den gula o c h rifvet bröd samt stekas ljusbruna i smör.
skall begagnas färsk eller konserveras, bör anrät- Anrättas med citronsaft eller ättika.
tas genast den är rensad, då den eljes lätt blir Stekta champignoner.
Champignoner rensas skämd eller mister sin friskhet o c h färg samt ser väl, torkas, o c h stjälken afbrytes, den lilla för- mindre aptitlig ut.
Så fort den är rensad, sköl- djupningen fylles med smör, litet peppar och salt, jes den i flere vatten, tillsatta med citronsaft eller hvarefter de stekas i ugn, tills de få färg.
ättika.
Champignoner med omelette.
10 ägg, 63 gr.
Svamp kan förva- smör, litet salt och 7 cl.
vatten vispas, tills det ras i flere år, när den är saltad, torkad eller inlagd.
är väl blandadt.
63 gr. smör smältes i en omelett- Om man för några dagar vill förvara svamp, ned- panna, o c h de vispade äggen slås därtill; då ome- lägges den hvarftals med ren, frisk och fuktig letten är till hälften stannad, pålägger man stuf- mossa.
cbampignoner, omeletten öfvervikes, gräddas, upp- Insaltning af svamp.
Svampen rensas — de stör- lägges på fat och serveras genast.
sta skäras itu — sköljes sedan i flere vatten, tillsatta Champignonpudding.
En form smörj es med med citronsaft eller ättika; lägges på linne att smör o c h beströs med rifvebröd, beklädes sedan afrinna.
Då vattnet väl afrunnit, nedpackas svam- med fiskfärs; däröfver strös konserverade eller pen i burkar hvarftals med salt emellan och salt färska förvällda champignoner, som förut väl af- öfverst.
Ofvanpå lägges en träbotten med en sten runnit; sedan nedlägges åter fiskfärs och så åter på.
Burkarne öfverbindas o c h förvaras i svalt champignoner, men det sista hvarfvet skall vara rum.
Innan svampen skall begagnas, urvattnas fiskfärs.
Ett med smör smordt papper lägges öf- den i flere timmar.
ver formen, som insattes i svag ugn.
Gräddas, Torkning af svamp.
Då svampen är väl ren- tills puddingen höjt sig, stjälpes på fat o c h ser- sad o c h sköljd, de största ituskurna, upplägges veras med champignonsås.
den på handduken att afrinna, uppträdes på trå- Champignoner i låda.
Champignonerna tvättas dar samt upphänges i luften, där solen ej skiner, väl och få afrinna, skäras i bitar, läggas i en af att långsamt torka.
När den är väl torr, dragés starkt hvitt papper gjord låda, eller liten blecklåda.
den af trådarna, nedlägges i påsar, som upphän- som är smord med smör, tillsammans med hac- gas i ett torrt och luftigt rum.
De böra emellanåt kad lök och persilja, salt och peppar samt i bitar skakas om o c h luftas.
Man kan äfven torka sönderdeladt smör.
Ställes på halster öfver het svamp i bakugn.
All svamp bör torkas lång- aska.
När champignonerna äro färdiga, ställes samt samt mycket väl, eljes möglar den o c h blir lådan på ett fat och serveras.
då oduglig.
Då torr svamp skall anrättas, lägges Champignonkroketler.
inkokta champig- den först ett par timmar i ljumt vatten eller noner skäras i små bitar.
En rågad sked smör mjölk.
fräses med 2 ä 3 skedar mjöl, spädes med litet b u l j o n g.
af kalf eller höns, grädde och / ättika inlagd svamp.
Väl rensad och sköljd det spad som var på champignonerna; kokas svamp förvälles i vatten med litet salt.
Uppläg- till en tjock gröt, blandas med socker, salt och ges på linne att afrinna; nedlägges i en burk tillsammans med några i skifvor skurna rödlökar.
hvitpeppar, en matsked madera, champignonerna samt fyra väl vispade ägg.
Om massan är för lös, Man kokar upp vinättika med några korn.
hel tillsättes litet rifvet bröd.
Upphälles och ställes hvitpeppar, litet salt samt ett par lagerblad; när ett par timmar i kallt rum.
Häraf formas sedan ättikan är kall, slås den öfver svampen, en botten kroketter, s o m rullas i mjöl, doppas i vispadt ägg med en tyngd pålägges, smält flott påhälles, och och sedan i rifvet b r ö d; få ligga omkring en burkarne öfverbindas o c h förvaras.
timme att hårdna, kokas sedan gulbruna i smör, Inkokta champignoner.
Nyss plockade, felfria läggas på linne att urdragas.
champignoner sköljas väl och läggas på linne att afrinna.
Förvällas i slutet kärl, i lindrigt saltadt Ragu på kalf med champignoner.
Champigno- vatten, tillsatt med citronsaft, fyra minuter öfver nerna sönderskäras, fräsas med smör en tio ä frisk eld; uppläggas att afrinna.
När champigno- femton minuter, utan att brynas, upptagas och nerna äro kalla, nedläggas de i konservburkar, läggas i en panna tillsammans med i stora tär- hvilka fyllas med spadet, hvari champignonerna ningar skuren kall kalfstek, begjutas med en sås äro förvällda, tillsatt med litet kokt vatten, Loc- af stark kalf- eller hönsbuljong, afredd med smör ken påskrufvas, och burkarne kokas.
Burkar och mjöl; sättas öfver mycket svag eld, o c h då på 1 liter kokas två timmar, mindre burkar kor- det är på kokpunkten, vispas några äggulor med tare tid.
Burkarne ställas i kallt vatten att blifva ett par skedar af såsen och slås därtill, får ej fullständigt kalla.
koka; litet citronsaft tillsättes, röres öfver elden tills det tjocknar, serveras genast.
Champignoner inlagda i smör.
Nyss plockade champignoner rensas, de största klyfvas, sköljas Små pastejer med champignoner.
Smördeg ut- väl o c h få afrinna på linne.
Färskt, godt, obe- kaflas tunnt, uttages med mått i små rundlar, tydligt saltadt smör smältes, champignonerna läg- som bestrykes kring kanterna med ägg, belägges gas däri att sakta koka öfver svag eld under jämn midt på med stufvade champignoner, (champigno- omröring, tills smöret blir klart och simmigt som nerna bör vara smått sönderskurna), betäckas med olja, men får ej brynas.
Sedan champignonerna likadana rundlar, som äfven öfverstrykas med ägg.
svalnat, fyllas de i glasburkar.
Smöret bör stå Man sticker ett par hål i hvarje, hvarefter paste- väl öfver.
Sedan smöret stelnat, pålägges ett jerna gräddas i ugn.
Uppläggas högt på bruten papper, hvaröfver man häller smält fårtalg.
Bur- servett och serveras varma.
karne öfverbindas med oxblåsa och förvaras.
Hvit champignonsås.
50 gr. färskt smör fräses tillsammans med en matsked mjöl, men får ej Murklor och annan svamp kunna inläggas på brynas, spädes med 25 cl.
grädde; 25 cl.
små samma sätt.
champignoner iläggas, få koka tills de äro full- Kokta cham- pignoner.
Medelstora champignoner rensas, läg- komligt mjuka, salt och peppar tillsättas.
gas med detsamma i en kastrull tillsammans med Brun champignonsås.
Smör och mjöl fräsas en matsked vatten, en matsked citronsaft samt tillsammans, spädes med det spad, som är på fyra gram salt, skakas ofta samt kokas därpå champignonerna, samt litet buljong af kalf eller öfver frisk eld fem minuter med tillägg af tjugu höns; salt, peppar och litet sherry tillsättes, fär- gr. smör; upphällas i en spilkum och öfvertäckas gas med soja; champignonerna sönderskäras och med ett papper, eljes mörkna de.
Begagnas till iläggas sist, såsen koKas till lagom tjocklek.
såser och garnityr.
Soppa på champignoner.
Champignonerna ren- sas och sköljas väl, sönderskäras, få koka en Champignoner, frästa i smör.
Champignonerna fjärdedels timme i smör, hvarefter kokande vatten, rensas, de största sönderdelas; allt efter s o m de salt och peppar tillsättes, kokas, tills soppan har rensas, kastas de i kallt vatten, blandadt med nå- stark smak af champignonerna, hvarefter den si- gra droppar citronsaft eller ättika; sköljas väl, Några anvisningar för konser- vering och anrättning af svamp.
Insamling och rensning af svamp.
Konservering af svamp.
Anrättningar af svamp.
W e s t e r b e r g s S m u l t r o n - T v å l rekommenderas för sin a n g e n ä m a och naturliga smultronlukt och sina utsökta ingredienser såsom en den finaste toilette-tvål; rekommenderas särskildt för den finare toiletten Tillverkas endast hos las genom hårsikt och skummas, afredes med vispade äggulor o c h grädde, får ej koka sedan.
Små vackra champignoner förvällas i smör o c h litet vatten samt läggas i soppan.
Sherry tillsät- tes efter smak.
Serveras med stekt bröd.
Champignonsoja.
Champignonerna sönderbry- tas, läggas i en kruka och beströs med mycket salt, få stå en tre eller fyra dagar, omröras dag- ligen.
Saften silas genom en i vatten doppad och urvriden handduk.
Har man 40 cl.
saft, ta- ges ett blad muskotblomma och 4 gr. hel peppar; kokas öfver stark eld, tills hälften återstår, upp- hälles i en kruka, öfvertäckes med mångdubbelt linne och ställes i svalt rum.
Följande dag af- hälles det noga, att inget grums medföljer, butel- jeras.
En tesked olja slås öfverst i hvar butelj, korkas o c h hartzas.
Murklor i smör.
Man af skär stjälkändarne, murklorna tvättas, läggas i kokande vatten tillsatt med citronsaft, få afrinna; kokas i smör i slutet kärl, tills spadet är alldeles hopkokt, då de äro färdiga.
Användas som ensam rätt, i såser o c h till garnityr.
Frästa murklor.
Torkade murklor kokas i tre ä fyra vatten, urkramas väl, hvarefter stjälkarne afskäras.
Ett stycke godt smör fräses i en kastrull, murklorna iläggas och omröras, tills de bli väl genomhettade.
Användas till garnering.
Stufvade murklor.
Murklorna rengöras och sköljas väl, urkramas, läggas i en kastrull till- sammans med salt, hvitpeppar och hackad per- silja, spädas litet emellan med buljong, så att de ej brännas, stufvas omkring en timme, litet socker och citronsaft eller franskt vin tillsättas, afredas med några äggulor och litet grädde.
Torra mur- klor fordra fem gånger så lång tid till kokning som de färska.
Griljerade murklor.
Murklorna rensas o c h sköl- jas, förvällas o c h uppläggas på linne att afrinna; doppas i vispade ägg, rullas i rifvet bröd och stekas gulbruna i smör.
Murklor med vin.
Murklorna rensas och för- vällas, kramas väl ur, stjälkarne afskäras.
Fräsas i smör i en kastrull; franskt vin, blandadt med litet socker påhälles, omröres väl.
Murkelsås.
Murklorna förvällas, urkramas, stjäl- karna borttagas, och murklorna sönderskäras och fräsas i en matsked smör; två matskedar madera eller franskt vin, en half matsked socker och litet hvitpeppar tillsättes, hvarefter alltsammans blan- das med den sås, hvartill de skola användas.
Stufvade kantareller.
Kantarellerna rensas, sköljas i 3 ä 4 vatten och urkramas; läggas i en panna med lock öfver, få koka tio minuter.
Det spad, som bildats, afhälles, smör, peppar och salt tillsättes, får koka fem minuter, söt eller sur grädde tillsättes, omröres.
Färs af kantareller.
Färska eller saltade kan- tareller hackas mycket fint och stötas; fint stötta skorpor blandas med mjölk, peppar, nejlikor o c h salt samt några äggulor, de hackade kantarellerna tillsättas, alltsammans blandas mycket väl, sist iröres de vispade ägghvitorna, profvas, och om färsen skulle vara för lös, tillsättas några stötta skorpor.
Användes till bullar, bakas i form i ugn m. m.
Färsen kan äfven blandas med hackadt kött eller fläsk.
Griljerade kantareller.
Lika s o m griljerade murklor.
Stufvad blomhålsvamp.
Svampen rensas o c h sköljes väl, förvälles i saltadt vatten, lägges upp, att afrinna.
Smör och mjöl sammanfräsas, spä- des med grädde eller god mjölk och får koka upp kryddas med litet muskot, hvarefter svampen iläg- ges att bli genomvärm.
Läckra rörsoppen, blomkålssvampen, musseron eller hofsvampen kuana anrättas lika som cham- pignoner.
Ugnstekt svamp.
Härtill användes hvilken sorts svamp som helst.
Stjälkarne borttagas på medel- stor svamp, hattarna rensas och sköljas, saltas något, mjölas samt stekas gulbruna på båda sidor, nedläggas sedan i en förtent form.
Smörsås, kryddad med peppar och afredd med sur grädde, påhälles, så att det står väl öfver svampen, öfver alltsammans slås smält smör o c h stötta skorpor, gräddas i ugn, tills de få vacker färg.
Svamp med rifven ost.