Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dernäst skulle honom, efter ålder och fallenhet, genom Modellers företeende, genom besök i Verkstäder och genom besigtning af de förnämsta i bruk varande Machiner, beredas en allmän Betänkanden. allmän eller mindre ensidig kunskap om de vigligaste Förrättningar, som i Slöjderna förefalla.
Fin kunskap, som icke allenast är väsentlig vid Näringars idkande utan ock under andra förhållanden af lifvet högst gagnande, ehuru den ty värr allmänt saknas. 3.
I anseende till Slöjd-Idkaren sjelf, skulle hail vid förefallande behof, kunna vid denna Inrättning inhemta råd och upplysningar, samt practisk undervisning och vägledning i enskildta ämnen; äfvensom det i allmänhet borde Inrättningen åligga, att genom uppmärksamhetens fästande på de vigtigare framstegen i Slöjderna, gifva anledning till nyttiga förbättringar och nya företag, så vidt allt detta af Inrättningens verkningsförmåga billigt kan fordras.
Till en sådan Inrättning fordras: 1.
En man som med Vetenskaplig underbyggnad och närmare kännedom, om Slöjdernas tillstånd och behof, förenar practisk fallenhet och båg att egna sig till deras förkofran. 2.
Biträden för honom af en person till Mechaniska ritningars uppgörande och till renskrifning, och en annan vid undersökningars och försöks anställande i Laboratorium, samt 3o * 4^4 Stats-Utskottets af tvänne Arbetare, en i träd och en i metall till hvarjehanda redskapers och karls förfärdigande, och för att göra modeller, hvilka personer tillika skulle vara Under-Lärare i Seholan. 3.
Tillgång af de förnämsta Utrikes och i Fäderneslandet utkommande Skrifter, som omedelbart angå Slöjder och Hushållning, deras tillstånd och utöfning, framstegen i deni och tillämpningar, som till deras nytta af Vetenskaperna kunna göras.
Utväg till försöks anställande, för att i smärre
Scala pröfva allehanda nyttiga utgifter innan de till efterföljd föreslås; för att vid förefallande behof utfinna förenklade, förbättrade eller nya methoder och till verkningssätt , och sådane, som ehuru på andra ställen verkstälde icke här i Riket äro kände och för att upplysa och vägleda Närings-Idkarne.
Tillfälle att, så vidt möjligt är, på stället'låta ‘ göra den erforderliga försöks-redskapen, ändra och reparera den, äfvensom att förfärdiga Modeller, föreställande icke allenast sådane väsendtliga delar , som ingå i redskap och Macliiner i allmänhet, och vid valet och verkställigheten, af hvilka man sorn mest felar, utan ock i synnerhet, nya uppfinningar och förbättringar, som lättare och O O säkrare i Modell kunna fattas och bedömas.
Betähkanden. III.
Omkostnaderne för en sådan Inrättning, efter den minsta Scala den kan verkställas , för att i någon mån blifva gagnelig, och icke stadna vid ett vanmägtigt företag utan båtnad för det allmänna, men blott förstörande för den person, som sig dess utförande med nit åtager, äro af tre slag, för localen, för inredningen och för Inrättningens bedrifvande. 1.
Inrättningen bör förses med en egen local der utrymme finnes, icke allenast fölen Läro-Sal, för Verkstäder, Laboratorium, Förvaringsrum för Böcker, Modeller och en samling al Slöjde-producter, utan ock lill Boningsrum för dc nödvändigaste vid Inrättningen anstälde personer. 2.
Med afseende på Inrättningens bestämmelse, att tillika vara en Schola för Ynglingar och en Rådförings-anstalt för sjelfva Närings-Idkaren for dräs ock för hvardera af dessa bägge föremål en särskild tillställning.
Till första uppsättningen af en SlöjdeSchola för mellan 5o och 100
Ynglingar fordras till diverse redskaper och verktyg (hvaraf flera af samma slag måste göras) samt till rummens inredning, en summa af minst 2000 R:d.
Till en practisk Rådförings-anstalt för sjelfva Närings - Idkaren fordras deremot ett 476 Stats-Utskottets Bibliothek, af lielt annan art än de för vanliga lärdoms-yrken; Verkstäder och Laboratorie-Aparater likaledes af särskildt beskaffenhet, och ändtligen en samling af Modeller, Techniska preparat och producter; utan hvilket allt ingen ting kan företagas.
Omkostnaderne derföre äro vida större än de föregående och kunna icke i hast beräknas.
Med undantag af hvad sorn är enskildta personers tillhörighet, eger Staten ännu ingeri ting annat som skulle kunna dertill användas, ände på Kongl. Modell - Kammaren uppstälde till större delen föråldrade Modeller. 3.
Den årliga omkostnaden för Inrättningens drifvande blefve:
För en Föreståndare med famille, hvilken helt och hållet öfverlemnar sig åt ifrågavarande
Inrättning och således icke kan hafva några.andra tjenster eller befattningar, hvilket är ovilkorligen nödvändigt, lön R:d. 2000.
För ofvanbemälde 2:ne personer, Föreståndare till biträde, och för de 2.*ne Arbetarne, ett arfvode af 200 R:d. till hvardera ....
— 1000.
Till inköp af de under II Art. 3 Mom. hörande Böcker, Redskap och Materialier för försöken, Verktyg och Materialier för Verkstaden och Scholan, samt andra tillfälliga omkostnader, ett årligt anslag, som, Transport 3ooo.
d 477 Transport 3ooo. derest Föreståndaren, likt vanliga Ämbetsmän, skall kunna använda sin Lön endast till sin bärgning, och så framt han verkligen skall vara i stånd uträtta något, icke kan upptagas till mindre än . . . . 3ooo. S:a B:co R:d. 6000.
Ehuru denna summa af enskilda individer icke sällan förtäres, skall den måhända likväl i allmänna omdömet synas öfverdrifven, då fråga är att använda den för ett ändamål, som i anseende till dess vigt, är, i sjelfva den Medborgare-Class, hvars nytta dermed omedelbart åsyftas, endast af några få upplyste medlemmar insedd.
Det bör åligga Föreståndaren vid ifrågavarande Technologiska Inrättning, att, vid Kongl.
Landtbruks-Akademiens sammanträde på dess årliga högtidsdag uppläsa en Berättelse, om de åtgärder hvarmed denna Inrättning det förflutna året sökt verka för dess ändamål; och torde denna Berättelse i det påföljande häftet af Kongl. Akademiens
Annaler böra upptagas.
Ankom den i3 Aug. 1823.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - 473 Stats-Utskottets Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Montgomerys Memorial, om upphörande af Krigs - Akademien , m. m.
Bland de hos Högloft.
Ridder skåpet och Adeln gjorde Motioner, om förändringar uti* Militair-Läroverken, hafva följande blifvit till gemensam behandling af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskotten öfverlemnade: j:o.
Memorial af Herr Grefve Cronhjelm, Polycarpus, i hvilket yrkas, hvad och förut skail vara påtänkt, sammanslagning afUndervisnings-anstalten för Ingenieur-Cörpsen , och den på Mariebergs Ivrono-Styckgjuteri förlagde, för Artilleriet.
Såsom skäl anföres, att det sammanräknade antalet af båda Corpsernes Elever ej är större, än att det viel ett Läroverk kan undervisas; Vetenskaperna, som vid dem båda studeras, äro desamme, och deras Studium skulle säkert vinna vid, om den enhet och grundlighet åstadkommes, som onekligen skalle blifva en följd af Läroverkens sammanslagning.
Ett Bibliothek kunde finnas, gemensamt för båda Corpsernas Elever; gemensamma Lärare bespara dubbla Statsanslag, och den enhet i principer vinnas, hvilken beklagligen ofta saknats vid Artiljerioch Ingenieurs-Ofiicerares gemensamma tjenstgöring i Krig.
Å dessa gemensamma högre Militair-Läroverk, egas förträfflige exempel i de Fransyske, Betänkanden.
479 Sluteligen föreslås en underdånig Skrifvelse, i änmet.
Herr von -Hartmansdorff, August, tillstyrker Förslaget och erinrar, att Hans Majrt
Konungen gifvit en dylik organisering åt den högre Militair-Undervisningen i Norrige, ders Officerare, sora söka anställning vid Generalstaben, äfven begagna den.
Deremot anför Herr Franc Sparre , B. E., att detta Förslag blifvit inför Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, såsom högste Befälhafvare för Artilleriet discuteradt, men att befunnits, det af ett enkelt sammanslående af dessa Läroverk, icke någon synnerlig nytta kunde uppkomma, hvarken i anseende till undervisningen eiler kostnaderne, emedan bägge Corpsernas Elever skulle fordra en vidare sträckt undervisning i hvarderas särskildte, ehuru nära hvarannan liggande yrken, och emedan Ingenieur-Corpsens Läroverk endast kostar 1,200 R:d. på ordinarie Stat, hvaraf så mycket mindre någon indragning kunde ega rum, sorn Professoren för sin 1,000 R:d. lön är pligtig att verkställa Triangelmätningarne och för de 200 R:d., som äro anslagne till Lections-arfvoden, äfven bestrides vården af Archiverne.
Deremot har man funnit sammanslagningen skulle medföra mycken olägenhet, dels i anseende till Ingenieur-Eievernes individuella förhållande, emedan de icke skulle kunna begagna Undervisningen på Marie - 48o Stats-Utskottets berg, utan att bo på stället, dels ock hufvudsakligast, i anseende till de olika grundprinciper, sora, i afseende på Corpsernas särskildta förhållande vid de bägge Scholorne nu följas, nemligen: att Arlilleri-Eleverne, saramandragne från 3:ne Regementen, flytta till Marieberg och bo der oafbrutet, till dess Coursen är slutad, hvaremot Ingenieur-Eleverne endast arbeta vid Scliolverket om vintren, och under sommarmånaderne öfvas och begagnas i verklig tjenstgöring vid Byggnader eller Topographiska arbeten.
I stället för det enkla sammanslåendet, har uppstått en annan fråga, om, nemligen, icke alla de särskilda grenar af publika tjenster och äfven enskildta Närings-yrken, som fordra kunskaper i Mathematiska, Physiska och Chemiska Vetenskaper, skulle kunna med fördel få sine Elever underviste i en gemensam Schola, uppstäld på de principer, som den Polytechniska i Frankrike.
Denna fråga har dock blifvit ansedd fordra mognad och tid, att i allt sitt sammanhang med öfriga Stats- och Uppfostrings - förhållanden betraktas, och framför allt mycken öfverläggning, för att ej brådstörtadt rubba hvad man egde, innan man med full säkerhet visste hvad man satte i stället, en försigtighet i synnerhet nödig i penningfattiga Länder, der man ej har råd att göra försök som kunna misslyckas.
I anförande den^Martii, har Herr Grefve Cronhjelm, emot hvad Herr Franc Sparre yttrat, Betänkanclen. yttrat, rörande Förslaget, att förena Artilleriets och Ingenieur-Corpsens Undervisningsverk, åter anmärkt, att större delen af de Studier som behöfvas, äro för båda Corpserne gemensamma; att vissa af de för hvardera särskilda, dock till ensidighets förekommande, böra af båda inhcmtas; att då IngenieurCorpsens Elever äro commenderade, begagnas äfven sommarmånaderne af Artilleriets Elever till Practiska öfningar, såsom utvidgad ritning, Canongjutning, Krutprobering, GeYärstillverkiiing och Recognosceringar m. m.
De olika Practiska öfningarne skulle således ej vålla något afbrott i sammanbandet emellan bägge Corpsernes gemensamma Theoretiska Undervisning.
Dessutom anmärker Herr Grefven, att bans Förslag icke är bundet vid Mariebergs local; fast heldre önskade lian, att det förenade Institutet blef förlagdt till Ilufvudstaden. 2:0.
Memorial under den 3 Martii af Herr Montgomery, Gustaf, som, anseende den särskilda eller rättare sagdt enskilda uppfostran man orätt lämpar på särskilda mcimisko-classer, böra gifva vika för en allmän liberal uppfostran oell bildning, icke den som åstadkommer Stånds-skillnaden, delade intressen, och ej sällan delade tänkesätt för, och grundsatser örn Statens bästa; tror Krigs-Akademien 4 'Sami. 3 B• 3i 482 Stats-Utskottets på Carlberg i liög grad bära stämpeln af denna ogillade ensidighet i bildning.
Att väJgörandet varit åsyftningen, och att förvaltningen varit god och förbättrande, erkännes.
Ensidig ar dock bildningen, emedan den är endast Militairisk, och den, nödtvungen i en ålder, då fallenheten annu icke utsagt sig.
Den falska aran, Härden, fåfängan inverka tidigt, innan det ar uppdagadt, om bestämmelsen är träffad eller förfelad.
Mail må icke säga, att en blott Militairisk uppfostran är nödig, om man skall kunna påräkna användbara Officerare och skicklige Generaler, De, som utgångne från Carlberg, banat sig en ärofull väg till högre befäl, skola erkänna, att bildningen de erhållit på Carlberg, dertill varit mindre verkande, än deras derefter fortsatta egna bemödande, att grundlägga, rotfästa, öka och utsträcka de kunskaper, de vid Krigs - Akademien blott ytligt fått inhemta.
Sveriges Krigsära under Gustaf Adolph och Gårdarne hade ingen Krägs-Akademi till ursprung, och bland de Franske sednare tidens stora Fältherrar, hade få erhållit endast en Militairisk uppfostran.
Den skråmässiga uppfostran strider emot tidens anda och väcker känslan af en Esprit de Corps, sorn föranleder till en söndring och skiljaktighet från andre Stånd och Medborgs-Classer.
Ändamålet bör vara motsatt, ty det är genom den allmänna föreningen ibland Statens särskildta Stånd, som den varma kraftiga Fosterlandskänslan och intellectuella, likasom den stora Betänkanden. 483 Physiska styrkan hemtar sin egentligaste och orubbligaste grund.
Men som alla maglpåliggande ändringar böra ske småningom, och icke torr än något bättre, icke endast är uppgifvit, utan, såsom nyttigare profvadt och godkändt, så tillstyrker väl Herr Montgomery Krigs-Akademiens upplösning, men föreslår en efter hans tanka, både mindre kostsam och ändamålsenligare uppfostrings-method för de Ynglingar, som vilja studera de Militaira kunskaperne, utan att behöfva, alldraminst vara tvungne, att åsidosätta de öfriga Vetenskaperna.
Dessa vigtige fördelar kunna vinnas helt enkelt derigenom, att 2 MilitaivProfessorer antagas vid hvarje Universitet, samt en Militair-Assessor vid hvarje Gymnasium i Riket.
På delta sätt skulle den enskilda Militaira uppfostran kunna gå i bredd med den allmänna, och Ynglingen icke tvingas att endast lära sig det, hvartill han till äfventyrs icke har anlag, utan tvertom finge han derigenom ett vidsträckt fält, för att pröfva sin fallenhet på, och välja den bana, som syntes honom lämpligast.
Den Fond, sorn nu utgår till underhåll af Fri-Cadetter, skulle då, med en ändamålsenligare välgörenhets åsyftning, kunna användas såsom Stipendier åt medellösa Ynglingar, hvilkas fäder gjort sig dertill förtjente.
Detta uppfoslrings-sätt skulle sammansmälta allas intressen till ett Fosterländskt och blott en Ståndskänsla, inom få mansåldrar komma att finnas hos alla Medborgare, ehuru i verkningskrets delade i högre 484 Siats-Utskottets och lägre Militaira och CiVila befattningar, under gemensam trohet och nit för Konung och Samhället.
Skulle denna totala förändring af Militaira Undervisnings - Verket icke komma att ega rum, föreslås: i :o Att åtminstone Krigs Akademien må flyttas från Carlberg till en ort, som icke är så nära Hufvudstäden , att Ynglingarne , genom så många förströelser och förförelser, må ega tillfälle att försämras till deras moral och finna obehag för ett träget studium; och 2:0
Att Sjö-Cadetterne måtte flyttas till Carlskrona, .eler de ega tillfälle att praetiskt öfva, hvad de theore tiskt inhemtat, väl vetandes, att det förra är lika så nyttigt och kanske nyttigare, än det sednare;.
Herr von Hartmansdorff, August, som ogillar, att i de lägre Classerne af Krigs-Akademien, de allmänna Elementer föreläsas, hvilka borde vara förut inhemtade, instämmer med Herr Montgomery i dess mening om enslighet, såsom följd af det särskildta uppfostringssättet; önskar ock Militair-Undervisningön flyttad till Universitetet, samt anslag derstädes af Stipendier, hvilket allt dock skulle, efter gjord beräkning, bespara Staten minst 8,000 R:d. årligen.
Herr Hartmansdorff finner ock ett missförhållande deruti, att endast 2 eller 3 Sjö-Cadetter kunna årligen utexamineras, då likväl per medium 10 Ynglingar ingå i Sjörensten.
Ett högre Under - Betänkande n. 485 visnings-Verk borde för desse gifvas i Carlskrona, der man bevisat det kända behofvet genom anstälde tactiska föreläsningar.
Såsom Välgörenhets-anstalt, uppmuntrande till KrigsStåndet, synes Krigs-Akademien icke varat behöflig, så länge Armeen liar en mängd öfvertaliga Officerare.
Herr Friherre Ankarsvärd, C. H., anser frågan om Krigs-Akademiens indragning icke kunna afgöras , utan i samband med Försvarsverkets organisation.
Den Militaira undervisningen borde först inträda, då den allmänna iir fullbordad, den fordrar ock intet särskildt Institut.
Om ensidighet, som uppstår af denna uppfostran, hyser Herr Friherren samma tankar, som Motionären.
Genom Krigs-Akademiens stiftning hafva tillfällen betagits lofvande Ynglingar , att genom conditionerande vinna understöd till Studiernes fortsättning.
Herr Franc Sparre, B. E., varnar för nedrifning af Läroverket, innan man har annat alt sätta i stället.
Ingen ensidig eller skråanda har uppstått af den särskilda MilitairUndervisningen.
Kunskaper hafva deremot genom Krigs - Akademien blifvit allmännare lios Militairen.
Herr Hohenhausen medgifver, att hvarje uppfostran bör till en viss grad vara allmän, men om, sedan den blifvit fullbordad, man icke fästadt sig vid något visst yrke, så blir 486 Stats-Utskottets man, så vida denna allmänna uppfostran längre fortfar, ej skicklig tili något.
Militairekunskaper äro nödvändiga i det utbildade skick, Krigs-systemet i Europa nu uppnått, men ännu nödvändigare blifva de hos oss, ♦än i stora Riken, då Krigs-Theatern, i vårt couperade Land, på få ställen erbjuder användandet af stora massor, utan fordrar mindre styrka och mera enskilda insigter och skicklighet hos Befäl och Troupp, Herr Lefre'n, J, P., som vitsordar KrigsAkademiens nytta och goda skick, förr och nu, sysselsätter sin uppmärksamhet egentligen vid tillrättavisande af vissa, som det honom synes, mindre valda talesätt i Herr Montgomerys Memorial.
Till svar derå, har den sistnämnde gjort ett slutligt anförande.
Sedan Ekonomi-Utskottet således utförligt uppgifvit, hvad i ämnet hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln förevarit, anser det sig kunna kortare fatta den vidlyftiga discussion, som derefter den 15 Maji på Riddarhuset åter anstäldes, och äfven föranledt sednare anföranden.
Herr Friherre Björnstjerna, Magnus, anför mot Herrar Montgomery och Hartmansdorff, att, då så många Gymnasier finnas, i Friherrens tanka, bestämde för den Theologiska bildningen, så många Apologist-Scholor för blifvande Närings-Idkares undervisning, Betänkandert. 487 en Undervisnings-anstalt för Krigs-yrket icke Lör synas olämplig.
Att förstöra denna, vore att utbryta cn länk ur kedjan.
Intet af våra nU egande offentliga
Un d e r v i s n i 11 g S - V e r k egnar sig till den oväldiga allmänna Elementar-bildning man önskar.
Vid anstäld analys inliemtas, att den brist som skulle uppstå, i händelse Akademien på Carlberg upphäfdes, icke för närvarande kan ersättas. UniversG tetet passar icke, ty det bör forst mottaga Ynglingar af 16 eller 17 års ålder, hvilken ålder icke innehafves af i Cadetter.
Ferieriie, dem Herr Friherren beräknat till 6 raånader, kunde användas, af den förstnämnde åldern, till sjelfverksamhet, icke afGadetten, vid i3 eller 14 år.
Den Tyska Philosophien, hvilken hos den, som icke gör den tili hufvudsak, har menligt intryck på begreppet, smaken och uttrycket, anses icke såsom tjenlig! bildningsmedel för den blifvande Militairen.
Gymnasierne _, använda , efter -Fr i herrens förmodan, i veckan 18 timmar till Theologi och dithörande ämnen, och endast 12 till de ämnen, som skulle kunna gagna Militairen.
Gymnasisten eger för sin bildning mera frihet än Cadetten bor hafva, emedan den sednare inspecteras vid bord och i boning.
Trivial-Scholorne skulle kunna förbindas- till Militair-studierne, heldst då WexelTJndervisningen, enligt hvad Herr Friherren förmenat, i dem blifvit införd, men Ynglingen utgår ur dem icke mera underbyggd än den, som intages på Carlberg.
Jpologist - ^88 Stats-Utskottets Scholorne skola vara otjenlige , emedan i dem icke skall läras Mathematik.
Den enskilda uppfostran är cj för mannen, som ämnas till det offentliga lifvet.
Ett allmänt Polytechniskt Institut skulle blifva kostsammare och ändå sedan fordra Applications - Soholor för hvarje särskildt yrke.
Kostnaden till en Cadetts-utbildning, är mindre, än för en Theologiae-Studiosus.
Långt ifrån att Gadetternas antal skulle vara för stort, utexamineras årligen endast 20 till 25, ehuru afgången vid Armeen varit omkring 100 Officerare om året.
Erkännande bristen vid Krigs - Akademien , men troende sådane vidhäfta alla våra offentliga
Under visnings-Verk, föreslår Herr Frilierren, att Riksens Höglofl.
Maj:t täcktes, icke allenast låta undersöka Krigs-Akademiens nu varande skick, men äfven tillika, med alla våra offentliga Undervisnings-Verk, ifrån och med Universiteterne till och med Pedagogierne, samt sakkunnige och redlige män, till nästa Riksdag, låta utarbeta ett Förslag till deras förbättrande, samt ställande i system och sammanhang med hvarandra, så att
Sveriges uppväxande generationer må kunna danas till alfvar i lynne, grundlighet i kunskaper, flit för arbetet och medborgerlighet i sinnet, så nödvändigt för ett folk, hvilket, omtänkt att följa civilisationens framsteg, vill upprätthålla sin frihet och försvara sin sjelfständighet.
Herr Betänkanden. 489 Herr Hartmansdorff svarar på den del af desse anmärkningar, sorn rörde lians anförande.
Om Cadetternas ungdom lagger hinder i vägen för Universitetets begagnande, borde det stadgas, att ingen finge blifva Officer, innan lian vore 20 år.
Det är åldern för Conseriptioii, och borde vara det för Commando.
Något menligt inflytande af Tysk Philosophi på Officerns tydlighet i uttryck, befaras så mycket mindre, sorn denne har Reglementet och Formulair att följa.
Friherre Björnstjernas misstag 0111 Gymnasiernas och Apologist-Scholornes bestämmelse rättas.
Om till de 3,ooo R:d. en Cadett på 5 år kostar, lägges extra utgifter för honom, och Slottets underhåll, så uppgår det till samma summa, sorn Herr Grefve Schwerin beräknat för en Theologi® Studiosus.
Då man ansett vissa af de kunskaper, som meddelas i de Lärda Seholorlie, icke nyttige för Militairen, gor Herr Hartmansdorff uppmärksam på den grundsats, att, örn de, som icke äro dertill användbare i det dagliga lifvet, men sorn ligga till grund för de praetiska Vetenskapcrne, också icke kunna till sin nytta så noga uppskattas, de likväl äro mycket värda, heldst de äro nödvändiga för Öfverskådningen af menskiiga angelägenheter och tingens sammanhang idet liela, samt att bildning utan dem är mer eller mindre grundlös.
Björnstjerna förklarar närmare sin tanka, och att Herr Hartmansdorff irrat 3 to* 490 Stats-Utskottets sig, då lian lämpat på Universiteten, hvad Herr Friherren sagt om Gymnasierne.
Herr Lefrén, J. P., instämmer så mycket heldre i den af Herr Björnstjerna yrkade allmänna revision af Undervisnings-Yerken, som Herr Lefrén varit, vid tillsyn af ett ibland dem, i tillfälle att inhemta, huru föga sammanhang emellan dem är rådande, och huru väl de tåla en ändamålsenligare reglering, samt vitsordar, att icke allenast Mathematik, men ock humaniora läsas vid KrigsAkademien.
Herr Grefve Schwerin, F, B., upplyser sin beräkning af kostnaden för en Theologi® Studiosus, och bestämmer föremålen för lägre och högre Läroverk.
Så skola dock icke Gymnasier och Scliolor vara inrättade, att de Akademiska Lärarne skola kunna fylla sin plats.
Herr Hartmansdorff motsäger detta sista yttrande, heldst en betydlig förbättring skall vara verkstäld genom nya Schol-Ordningen.
Ridderskapet och Adelns Protocoll den ai Maji, har Herr Montgomery besvarat Herr Friherre Björnstjernas anmärkningar , så vidt de rörde hans Memorial af den 3 Martii.
Om det är sannt hvad Friherre Björnstjerna påstått, att en olika uppfostran bör gifvas den Andlige och Krigaren, blir det dock alltid orätt, att för tidigt och utan anlagens och hågens pröfning bestämma Betänkanden.
Ynglingen lill ettdera yrket.
Den jemnförelse Friherren gör emellan Lärotimmarne vid Gymnasierne och Krigs-Akademien, tyckes vara mycket ofördelaktig för de förra, om man icke dervid, med erfarenhetens vittnesbörd, kunde göra det önskadt, att öfverliopade utanläxor gagna vida* mindre, än efter förståndet och tankeutvecklingen afpassade studier, och i synnerhet en uppöfvad sjelfreflexion hos de Studerande; och efter denna förutsättning torde la timmars studier i veckan under loppet af 5 månader (hör vara 7,) ej sällan kunna svara emot 3o timmars öfverhopande studier i veckan under loppet af 1 1 månadert hvilket sednare lär vara fallet på Carlberg, men hvarigenom Ynglingen blir brådmogen och hastar till målet, nemligen Fändriks-Fullmakten, utan att besinna vigten och »nyttan af hvad han, för att snart hinna till detta lockande mål, öfverhopande lagt på minnet, och sedan ofta icke vidare ämnar begagna och utveckla , efter som om,dömet till äfventyrs blifvit mindre uppöfvadt än minnet.