Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
År 1837. 16,538,797 9 16,319,560 16 19,255,592 16 17,188,727 37 19,149,998 IS 7,859,734 10 7,709,047 20 8,923,682 41 8,740,961 30 8,745,952 14 1,337,885 — 1,299,521 3 1,219,834 16 1,274,587 — 1,297,533 8 5,030,890 2,361,982 25 32 5,621,122 2,476,233 25 44 6,292,207 2,272,047 18 4 5,816.607 3,086,132 20 34 6,037.651 2,658,920 5 4 851 41,983 859 42,839 — 924 43,493 — 889 41,894 — 889 41,927 — 1,065,539 6,444 34 42 1,000,213 5,352 27 8 1,193,166 6,647 11 5 1,168,171 6,635 37 27 1,387,502 4,964 16 1 102,711 12,132 12,030 38 11 30 106,947 12,896 12,762 34 32 6 109,735 12,861 13,001 5 19 36 123,246 12,649 12,801 27 45 20 146,38,3 12,459 12,478 21 34 33 1,095 — [1,000 — 936 — 928 - 909 - 2,528,344 13.439,890 45 3,017,922 12,700,611 12 1,629,416 14,561,006 32 2,445,764 13,034,057 18 2,799,407 11,728,005 31 6,421,543 990,214 35 41 5,846,942 931,696 24 9 6,480,252 646,797 44 15 6,170,932 548,691 13 35 5,594,464 619,389 36 34 583,869 47 313,573 9 681,507 13 713,971 34 469,018 28 354,493 35 166,255 12 257,462 17 389,698 36 260,738 31 979 48,225 I 984 48,748 — 1,036 49,502 - 1,037 50,091 — 971 46,370 — 205,604 1,536 1,790 19 662 8,333 8,867 12 37 19 189,601 1,210 651 17,047 8,706 9,548 21 23 24 -» 215,283 603 3;417 15 47 26 203,627 957 1,989 8 8 25 150,567 706 1,756 43 33 23 3 11 44 O 11 42 8,730 9,088 9 16 8,857 9,606 40 37 8,009 8,647 42 12 124,815 230,161 äJ 2,119 1 24,022 25 150,697 209,179 J 1,909 J 32,256 i 37 165,406 238,869 \ 1,571 20,127 1 41 205,639 248,009.1 2,051 ä 15,333 \ 30 206,594 183,162 t 2,652 17,147 14 1,600 — 1,292 — 1,233 — 1,605 — 1,183 — 42 Och är ifrån Sjömanshuset härstädes den upplysning erhållen, att Stochholms Skepps-Rederier tillhörige Coopva:rdie-Fartyg och deras lästetal, utgjort:
År iS33 — i4o Fartyg med 11,408 Läster. — i834 — i3o — •— 10,401 — — 1835 —.122 •—. — 9,63o — — i836 — iir) — 9,468 — — ;S3y — 116 — — 9A92 — Varande 2:ne nya Coopvaerdie-Fartyg under berörde år byggde här i Staden, nemi. å Stadens stora Skepps-Varf Skeppet Oscar af 264 Lästers drägtighet, och å Djurgårds-Varfvet Skeppet Mary, om 149 Läster.
Af ofvan anförde uppgifter angående Handeln och Sjöfarten, befinnas följande ungefärliga förhållanden under dessa Fem år:
Rikets Varu-Import: Stockholms Varu-Import, nära “ 1 §. ir„ 1 . c -i 4 fVärdet af de på Stock- j Vardet af varor, inkom- II,-, ,T , , 1 , n o T,•, , AT t 1 ( f holmsJNederlagochLre- \ ,, T 1 1 ne på Rikets JNederlag >:< .. .
. ,3 f
Värdet af varor, som i-3 fVärdet af varor, exporte-3 från Rikets Nederlag I J rade från Stockholms t och Credit-uppiag blif- j J Nederlag och Credit- rliaia — 1 s' vit utförde . . . • J (. upplag J äfvensom på satt Grosshandels-Societetens och Skepps-Rederiernes
Deputerade uti deras afgifne utlåtande anmärkt, det visar sig: att värdet af Stockholms Importhandel ifrån utrikes orter varit mindre år 1834 än 1833, men i betydligt tilltagande 1835, något lägre i836, och åter, ehuru i ringa, mohn, ökad i83y; hvarvid erinras, att den tillökning, som åren 1835 och 1806, relatift till de föregående åren, ägt rum, härrört ifrån de qvanliteter Guld och Silfver, som då importerats: att sammanlagda värdet af de ifrån Stockholm till utrikes orter exporterade varor meranämnde
Fem år, på det hela förminskats ansenligen; hvilken minskning skulle för år 183^ hafva varit större, om icke under delta år Silfver, dels myntadt,. dels arbetadt, blifvit exporteradt till ett värde af y55,2o3 Rdr 16 sk.
Banko: alt antal och lästetal af Fartyg, som ankommit till Hufvudstaden, icke betydligen omvexla t, likasom antalet af fartyg, hvilka till utrikes orter härifrån afgått, ej varit synnerligen olika, hvaremot lästetalet af dessa sednare fartyg, och således antalet af de större aftagit: att Fartyg,, hitkomne eller härifrån afgångne i och för den inrikes handeln, lill antalet bibehållit sig vid 43 någorlunda jemn höjd: samt att antal och lästetal af Stockholms SkeppsRederier tillhörige fartyg, fortfarande, år efter annat, i ansenlig mohn, förminskats.
Såsom bidragande till den, enligt hvad det föregående ådagalägger, för Idufvudsladen inträffade minskning i utrikes sjöfarten, hafva GrosshandelsSocietelens och Skepps-Rederiernes
Deputerade anfört de hinder, som under en del af tiden förorsakats af den då härjande Cholera-fai soten; hvarjemte de ansett, att den brytning uti handels- och credit-förhållanden, hvilken inträffade i de Norra Americanska Staterne år i83>j, och som då föranledde fullkomlig osäkerhet i transactioner på dessa orter, varit af väsendtligen ofördelaktig inverkan på utrikes handeln och sjöfarten för Slockholm; och i anledning af Deputerades i sista Femårs-Berättelsen oinförmälda uppgift, att Brasilianska handeln, som i det hela ökat sig, likväl de sednare åren drif vits med mindre fördel, än tillförene, samt att handeln på Osl-Indien blifvit försökt, men ej hunnit utveckla sig så, att något resultat deraf dittills kunnat bedömas, hafva Deputerade nu omförmält, att anledning ej vore till förändring uti omdömet angående den Brasilianska handeln, och att handeln på Ost-Indien blifvit fortsatt, ej ulan fördel, och synes vara i tilltagande.
Coopvasrdie-Skeppare-Societetens
Deputerade hafva andragil: alt ofvanintagne uppgifter angående Coopvserdie-Skepparnes antal, ehuru till ziffran rigtige, såsom grundande sig på Societetens årligen förde anteckningar samt öfverensstämmande med de till Stadens Handels-Collegium årligen lemnade uppgifter, voro likväl i afseende på beloppet af den egentliga personalen, icke fullt tillförlitlige, emedan en del, så att säga, oegentlige Ledamöter, såsom Pensionärer och Gratialister, ännu stodo qvar uti Förteckningen öfver Societetens personal, på den grund, alt de icke uppsagt burskap: att alltså Ledamöternes antal, vid slutet af år 1837 i sjelfva verket utgjorde endast 115, af hvilka 85 under året varit emplojerade, samt följaktligen 3o i saknad af fartyg: att, ibland desse Åttatiofem, 73 fört fartyg, tillhörande Stockholms Rederier, och 3 fört fartyg ifrån andra Städer, samt g väl haft fartyg, men icke seglat: att de med Stockholms Skeppare försedde 78 fartygen ifrån Stockholm, tillsammans utgjort 0,273 Läster: alt mera än en tredjedel af alla Stockholms fartyg föras af Borgare ifrån andra Städer: att antalet af de Ledamöter inom Societeten, hvilka utan svårigheter förmå erlägga sina umgälder till Kronan och Staden, icke kan uppskattas till högre belopp än vid pass 90: alt, ehuru de meddelade uppgifterne visade en oupphörligt fortgående minskning af Societetens Ledamöter, vore dock den 44 tid, hvartill berörde uppgifter höra, allt för korf, för alt leda till ett fullständigt upplysande resultat, hvilket deremot vunnes genom jemförelse af nuvarande förhållanden med hvad de voro för t. ex. 20 år tillbaka, då, vid slutet af år 1817, Slockholm hade 281 fartyg, utgörande tillsammans 23,740 Läster, samt Societeten räknade minst 220 medlemmar: altdelgafs en tid, men det var närmare 100 år sedan, då Svenske Skeppare lill största delen sjelfve ägde de fartyg, som af dem fördes, hvaremot CoopvaerdieSkej pare-Socieleten i Stockholm nu endast ägde 3 sådane Ledamöter:, att de öfrige äro tillsatte Skeppare, d. ä. sådane, som af Rederierne antagas för tillfället och ibland blott för resan: att väl en och annan bland dem stundom har en liten del i fartyget; men icke destomindre vore deras och Skeppare-Classens i allmänhet ställning högst osäker och beroende: samt att många af Socieletens Ledamöter voro, såsom individer betraktade,
icke stort bättre lottade, än Tjenstehjon i allmänhet.
Orsakerne till detta, ej endast inom Coopvaerdie-Skeppare-Societeten i Stockholm, utan ibland hela den medborgare-class,. som kallas Skeppare, rådande beklagliga förhållande, ansåge Deputerade vara den liknöjdhet, hvarmed Skepparnes offentliga uppfostran för sitt yrke, ända intill de sista åren, blifvit ansedd och behandlad, samt den nästan totala brist på controll vid undergående af deras examina.
Några för denna medborgare-class fullt ändamålsenliga bildnings-anslalter hade aldrig funnits, och saknades ännu.
Deputerade hade derföre med underdånig tillfredsställelse erfarit, att Eders Kongl. Maj:t tagit detta vigtiga ämne i Nådigt betraktande, och, till en början genom tillsättning af en Comité för ämnets utredande, gifvit anledning alt för Handelns och Sjöfartens alla angelägenheter hoppas ett snart inträdande af lyckligare förhållanden Denna Comité har af Eders Kongl. Maj:t i Nåder blifvit tillsatt, sedau en del af Stockholms Stads Handlande och Skepps-Redare, uti en till Hans Kongl.
Höghet Stor-Amiralen inlemnad och derefter hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anmäld skrift uppgifvit: alt, under den i sednare tider förbättrade conjunctur för Skeppsrörelsen, antalet af öfvade Sjömän härstädes vöre otillräckligt: att isynnerhet skicklige ämnen för Befälhafvare på Handels-fartyg saknades: och att en förändring, så väl af Navigations-Sko1 or nes organisation, som af de Författningar, hvilka bestämma Skepps-Redares och Sjöfolks ömsesidiga förhållande, vore af behofvet påkallad.
Efter det upplysningar och yttranden från vederbörande blifvit infordrade, har Comilén till Eders Kongl.
Maj:t den i5 sistlidne
Maj afgifvit sitt underdåniga Betänkande; och då detsamma, jemte annat, äfven innehåller ej min - 45 dre utredning af orsakerne till den betydliga förminskning, som antalet af Stockholms fartyg, och följaktligen dess navigation de sednare decennierne undergått, än ock förslag tili beredande af ett bättre förhållande härutinnan i framtiden, anser Öfver-Ståthållare-Embclet något vidare i detta ämne här icke behöfva i underdånighet anföras.
I sammanhang härmed torde det jemväl böra om förmälas, alt Grossliandels-Socieletens och Skepps-Rederiernes
Deputerade, först år i833 den 16 Martii, med anledning af den högst betydliga förminskningen uti Lästetalet af Stadens Fartyg, erhållit af Eders Kongl, Maj:t
Nådigt bifall till gjord underdånig begäran om nedsättning, ifrån förut stadgade i8,000 tunnor salt, till i5,ooo Tunnor, uti qvanlileten af det ständiga salt-upplag, som de Handlande och Skepps-Redarne härstädes voro skyldige att hålla; och att sedermera, då genom en fortfarande ansenlig förminskning i Läsletalet af Stadens fartyg, det för Skepps-Rederierne var i ökadt mått känbart, att vidmagthålla det genom nyss åberopade Kongl. Resolution till i5,000 fastställda ständiga salt-upplaget, samt då erfarenheten än ytterligare bekräftat, att saltbrist icke vore att befara, enär införseln af salt varit och kunde förutsättas blifva för hehofvet mera än tillräcklig, Grosshandels-Societetens och Skepps-Rederiernes
Deputerade år iS36 i underdånighet anhållit, att Eders Kongl.
Majit måtte täckas, med afseende derjemte å de skäl, som år 1835 grundlagt
Nådig befrielse för Götheborgs Stads Handlande ifrån skyldighet att hålla ständigt salt-upplag, i Nåder frikalla jemväl Stockholms Rederier från fullgörande af berörde åliggande, eller åtminstone medgifva nedsättning af det fastställde ständiga salt-upplaget lill 8,000 tunnor, som, efter den beräkning, hvilken följdes vid salt-upplagets första bestämmande, af y/8:dels tunna per läst, ungefärligen motsvarade det år 1836 varande Lästetalet af Stadens fartyg; i anledning hvaraf Eders Kongl. Majrt genom Resolution den 14 April 1837 i Nåder bifallit,, att åliggandetför Stockholms Grosshandels-Societet och Skepps-Rederier, att hålla ständigt upplag af salt, finge tills vidare upphöra..
Till Femårs-Berättelsen år 1833 uppgåfvo Minuthanclels-Classernej alt deras yrken, under då ifrågavarande år ansenligen aftagit och blifvit hragte till en vida sämre ställning än tillförene; och såsom orsaker härtill, anfördes hufvudsakligen penningebrist och menlig conjunctur för handel i allmänhet: saknad af ett Handels-Reglemente, som, lämpadt efter tidens behof och förhållanden, närmare och mera bestämdt utstakade hvarje Corporatious rättigheter, och, genom nödige eorrectiver, satte en gräns för den ena medborgaren att inkräkta på den andras område, och såmedelst betaga 46 den ringa vinst, som af yrket möjligen kunde hämtas: det intrång, som, i saknad af ett sådant Handels-Reglemente, gjordes af personer, hvilka dels icke voro till yrket lagligen berättigade, dels kunde, med anledning af Författningar, anses dertill berättigade, utan motsvarande utskylder: och sluteligen ett förmycket utvidgadt antal Ledamöter af en och samma handelsgren.
Dessa förhållanden, såsom anledningar i allmänhet till serskilda Minutliandels-Classers uppgifna aftagande och deras rörelses inskränkning, äro jemväl nu åberopade; hvarjemte Borgerskapets Äldste förmält, att de, uti en till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet ingifven, den 25 April 183y daterad skrift, sökt ådagalägga, att det förslag till ny Handels-Ordning, hvilket Eders Kongl. Maj:ls och Rikets Commerce-Coliegium år i836 lill Eders Kongl.
Majit i underdånighet aflemnat, ingalunda skall undanrödja, utan fast mera komma att befordra de olägenheter, som för det närvarande öfverklagas.
Särskildt hafva anfört:
Diversehandlarne: att, för att sluta af det jemt tillväxande antalet af dem, som i denna handel söka deras utkomst, det torde förmodas, att denna handelsgren snarare är i stigande, än i aftagande; Spanmåls-, Minut- och Victualiehandlarne: att för denna minuthandel, under loppet af de ifrågavarande feni åren, hvarken så gynnande eller ofördelaktiga conjuncturer inträffat, att någon anmärkningsvärd ändring deruti skett; Bokhandlande: att hvad beträffade denna handel, eller omsättningen af tryckta Verk och Skrifter, det måste anmärkas, att den, i hänseende till omfattningen af det hela i litteraturen, eller mängden af pressens flerfaldiga alster, årligen försämrats, synnerligast hvad angick rent vettenskapliga ämnen, Belles Leltres och dylikt mera, men att åter antalet af den läsande Allmänheten i lika, om ej större nion tilltagit för Tidnings- och den så kallade Skillings-Litteraluren, eller några få enskilda förläggares företag, att till ett ringa pris utgifva Svenska Öfversättningar, serdeles af Romaner, under namn af Läse-Bibliolhek, Cabinets-Bibliothek, m. m., af hvilka arbeten de fleste, dels med, dels ock utan nummerföljd, sedan år i833 oafbrutet af trycket utkommit, och hvilka allt mer och mer vunnit en lifligare och snart sagdt uteslutande afsättning, fastän till föga båtnad för Bokhandels-idkarne, som, i anseende lill det låga försäljningspriset derå och häraf uppkommande ringa försäljnings-arfvode, på långt när icke härutinnan funne ersättning för den förlust, som utträngandet af eller åtmin - 47 stone inskränkning' i en mångsidigare Litteratörs redbarare och dyrköptare JBokhandels-artikJar de sednare åren förorsakat dem; äfvensom tillagdt blifvit, alt en orsak till förfall för Bokhandeln i Slockholm borde sökas deruti, att, under den sednare tiden, Bokhandlare nedsatt sig nästan i hvarje stad uti Riket, hvadan någon afsättning till or terne numera ej vore alt påräkna; Kryddkramhandlare.: att ibland orsaker, menligt inverkande för denna handel, synnerlig uppmärksamhet borde fastas på den lättare utväg, som för Handels-Beljenter agde rum, att nu, mera än förr, kunna tidigare, än Förfatlningarne medgifva, undandraga sig Husbondens vård och tillsyn, samt, utan den stadga och erfarenhet sorn erfordras för att kunna såsom Medborgare värdigt uppfylla sina pligter, genom begagnande af Enkors eller Ledamöters rättigheter, hvilka Enkor och Ledamöter,
stadde i fattigdom, ej mäkta sjelfve underhålla rörelsen, deras handel öfvertaga: ett förhållande, som, enligt hvad Krj^ddkramhandels-Societetens Hufvudman och -Deputerade förment, skall hafva kunnat undanrödjas, om den af Societeten i underdånighet begärda sanction å Reglemente för en beslutad Enke- och Pupill-Cassa, blifvit af Eders Kongl. Majtt i Nåder beviljad; Tobaks-Fabriks-Idkarné: att, såsom Stämpel-Längderne utvisade, fabrikationen al spunnen Rull-tobak något minskats, i, följd af det i flereXandsorler införda nyttjandet af utländska råa Tobaksblader: alt deremot snustillverkningen varit något högre: att fabrikationen af Cardus-tobak aftagit, hvilket härrört af den under de sista fem åren etablerade Cigarr-tillverkning: att exporten till Finland af Snus och Tobak under dessa år varit mindre, än förut, och aftager fortfarande: att de flere, under sednare åren, i de öfriga Städerna uti Riket anlagde Tobaks-Fabriker jemväl, tillen icke obetydlig del, minskat afsättningen ifrån Hulvudstaden: alt häraf synes, det conjuncturen väl icke vore egenteligen gynnande för Tobaks-Fabrikerne, men att till någon klagan öfver yrkets fallande saknades dock anledning, då förhållandet vöre ungefär enahanda, sorn när förra Femåi-s-Berättelsen afgafs; Lärflskramhandlarner att, under meranämnde fem år, handeln med inländska Linne-, Ylle- och Bomulls-varor, hvilken, enligt 1749 års Förordning, egenteligen tillhörde Lärftskramhandlare, betydligen aftagit eller försämrats, hvartill orsakerne borde sökas: 1:0 uti Finska Allmogens utminuterande, under loppet af sommaren, om bord på fartygen, af deras linneon!) yllevaror; 2:0 uti Norrländske böndernes utbjudande i husen, nästan hela året, af praemii- och ordinaire-lärfter; 3:o uti Westgöthe Gårdfari - 48 handlandes försäljning af bomulls- och ylle-väfnader; 4:o utd Hudiksvalls och Söderhamns Handlandes upplag härstädes af gröfre väfnader, buldan» foderväf, m. m., hvilka af bemälde Handlandes härvarande Commissionärer afyttras, så väl i parti som i minut; samt 5:o deruti, att, genom Ångermanlands och Helsinglands desse sednare år stigande production af väfnader, städernes Handlande i desse orter blifvit nödsakade, att, för borgade varor till Allmogen, emottaga dess tillverkningar, hvilkas mängd vållat, alt desse Handlande icke, såsom förut, afyttrat alla deras medhafde partier till Lärftskramhandlande, utan nödgats att med desse väfnader drifva byteshandel, och aflemnat dem till Grosshandlare, Kryddkramhandlare och Victualieharidlande,
samt i utbyte emottagit varor, som i deras ort varit afsättlige, hvarigenom lärfter och andre väfnader blifvit tillgänglige för köpare i andre bodar än hos Lärftskramhandlaren.
Nedannämnde Handtverks-Embeten och till Handtverks-Classerne räknade Societeter af Stockholms Borgerskapj hafva sig utlåtit; Bryggare-Embetet: att dess Spannemåls-afverkning
År i833 vunnit en tillökning af i5o5 Tunnor emot år r83a, och „ 1834 af 2/j93 1/2 . • k . • . i 833, men „ 1835 lidit en minskning af 1691 ...... i834; „ i836 af 993 r/2 1835; „ 1887 af 2352 1 fi . . . . - . j836; utgörande således totala förminskningen hos Bryggare-Embetet i Spanmålsafverkningen, ifrån år i832 till i838 års början, i,o38 1/2 tunnor; och skälen till denna förminskning i rörelsen har Bryggare-Embetet nu uppgifvit vara enahanda, som de år 1833 anmälde, nemi. stark tillförsel af Götheborgs Porter, högt uppdrifven Bränvins-tillverkning öfver hela Riket, samt, i någon mon, det i Hufvudstaden på sednare tider ökade bruket af Sockerdricka; Bagare-Embetet: att, genom Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref den 18 November 1806 och den 14 Augusti 1828, vore stadgadt, att ej någon må tillåtas att här i Staden utöfva Salu-bageri-handtering, med mindre han visat sig innehafva, antingen under ägande rätt eller emot hyra, ej allenast brukbart
Bageriverk, hvarmed då förstods sådan större Bageri-lägenhet, som var försedd med tillräckligt utrymme för upplag i vindar eller magasiner af betydligare spanmåls- eller mjölförråd, hvilka ovillkorligen erfordrades till yrkets ordenteliga drifvande, utan äfven till Bageriverket hörande salubodar: att, så länge desse, till Bagare-Embetets vidmakthållande och fredande - 49 dande ifrån obehörigt inträng gifne och sedermera icke i laga ordning upphäfde föreskiifler iaktlogos, och en hvar, som ville taga befattning med salubageri-handteringen härstädes, måste på nj^ssnämnde sätt ådagalägga sin förmåga, räknade JEmhetet ibland sine medlemmar ett försvarligt antal, försedde med stora och ordentliga Bageriverk; och med deltagande af sådane Idkare, kunde äfven Embetets skyldighet, att i både god och ond tid tillhandahålla Ilulvudstadens innevånare hröd af alla slag och i erforderlig mängd, efter de i Taxan bestämde priser, noggrant uppfyllas, oaktadt de mångfaldiga svårigheter, hvilka ifrån hand teringen vore oskiljaktiga; men att, sedan dels tid efter annan flere innehafvare af små Bagarestufvor, hvartill inskränkta och nästan inga lägenheter funnos för upplag af säd- och mjöl-förråd, undfingo rättighet till salubageri-handteringens idkande, dels omsider den förklaring öfver stadgandet om bruk barl Bageriverk, blifvit meddeladt genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Utslag i ett serskildt besvärsmål, men icke i ordentligen promulgerad Författning, alt dermed endast afsågs sådant Bageri, der bröd kunde tillverkas, hvilket förändrade stadgande sedermera tillämpats såsom lag i förekommande frågor om sökt rättighet till salubageri-handteringens utöfvande i Stockholm, dels slutligen Eders Kongl.
Mai:t genom Nådig Kungörelse den g Mars 1838, tillåtit fri samt af Taxa och uppsigt oberoende försäljning i Hufvudstaden af alla slags i ugn torkadt bröd, hafva såmedelst Bagare-Embetels rättigheter småningom försvunnit; att de större Bageri verken utträngas af de mindre: att då de förres ägare, lidande af oupphörligt intrång genom det allt mer och mer tilltagande antalet af främmande Idkare, nödgades, den ene efter den andre, upphöra med rörelsen, förmå de sednares innehafvare icke ersätta de afgångne: att något biträde af de främmande ldkarne vore så mycket mindre att påräkna, som de saknade lager, samt i allmänhet bakade af mjöl, köpt för dagen, och i alla fall, såsom icke underkastade de för Bagate-Embetet gällande föreskrifter, vid höga spannmålspriser, eller då brist på säd och mjöl uppstår, hvarken kunna, i likhet med Embetets Ledamöter, tvingas deltaga i deras ansvariga åliggande att hålla jemn tillgång på bröd, fastän äfven förbakningen tillskyndar idkaren förlust, eller nekas att upphöra med rörelsen i afbidan på en mera gynnsam tid: alt följden häraf blefve till slut obestridligen Embetets urståndsättande att uppfylla sina skyldigheter, Hufvudstadens blottställande för brödbrist, och Allmänhetens obelåtenhet med föi hållandet: samt att i följd häraf, och då Bagare-Embetet icke, utan förändring i det sålunda rådande systemet, kunde räddas från fullkomÖfver-Stålhållarens Femårs-Beriiltelse.
7 50 lig undergång, visade det sig uppenbart, att Bagareyrket i ITnfvudstaden, under ofvansagde för detsamma högst ofördelaktiga eonjunclurer, varit i starkt fallande.
Slagtare-Embetet: att ehuru kött-consumtionen under ifrågavarande fern år icke aftagit, hade likväl