Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
23 medtoge en summa af omkring 30,000 R:dr B:ko, hvilken summa kunde till värdigare och nyttigare ändamål användas; och dels af det skäl, att ineranämnde småsedlar, i synnerhet i Rikets allägsnare orter, så länge kringlöpa, att de genom nötning blifva oigenkänlige och derigenom förorsaka enskilde personer förluster, hvilket ock framkallat en ny utgift, och äfven möjlig risk lör Banken genom hållande på dessa aflägsna orter, emot beviljad vexlingsprocent, af större summor nya småsedlar, för att emot de förslitna utbytas ; hvartill kunde läggas den sannolika omständighet, att mången arbetare, som nu icke sällan för en onyttig och ofta skadlig förtäring afyttrade en smutsig od» söndrig så kallad tolfskilling, skulle draga mera i betänkande , att, på lika lättsinnigt sätt, förslösa ett vackert och snyggt silfvermynt af samma namnvärde, hvilken omständighet åter gåfve anledning till den förmodan , att småsedlarnes upphörande och utgifvandet af silfvermynt i stället skulle kunna medverka till både sparsamhetens och nykterhetens angelägna befrämjande; och har motionären, under åberopande af dessa skäl, föueslagit: a) att en viss termin, t. ex. Riksdagens slut, eller årets utgång, eller ock någon annan, ännu längre framflyttad, men bestämd och icke aflägsen, tid måtte utsättas, efter hvilken Ranken icke vidare utgifver sedlar å 16, 12 och 8 skillingar; b) att Bankens ännu qvarvarande förråd af sedlar å 14 och 10 skillingar kopparskiljemynt måtte, så länge någon sådan finnes i behåll, i allmänna rörelsen utgifvas; och cj) att Utskottet måtte pröfva, huruvida de af Bankens nuvarande tjenstemän, som med skrifningen af ifrågavarande sedlar haft befattning, men, genom upphörande af deras tillverkning och utgifning, komma att tillskyndas minskning i sina inkomster, boide härför tillerkännas någon ersättning, hvilken likväl med bemälde tjenstemäns befordran eller afgång skulle upphöra, I sammanhang med olvanberörde 2:ne motioner, hafva jemväl till Utskottet blifvit öfveiiemnade de, vid frågans förehafvande hos Högv.
PresteStåndet, afgifne yttranden, utvisande, att, till vederläggning af hvad
Doctor Anjou anfört och såsom stöd för småsedlarnes fortsatta ingifvande från Banken , blifvit anmärkt: att Svenska nationen icke visat sig serdeles begärlig efter silfvermynt, sedan sådant blifvit i Banken tillgängligt, utan att snart sagdt hvar och en, som hade att bestrida någon mindre utgift, dertill i fram - 24 Banco-Utskottets Utlåtande, H:o iS. sta rummet använde sitt inneliafvande silfveimynt; att den förlust, som någon gång tillskyndades enskilde personer derigenom, att sedlar, hvilka medelst nötning blifvit obrukbara, icke kunde till inlösen godkännas, hvilken olägenhet dock skulle helt och hållet försvinna om tillfället att utbyta de gamla sedlarne emot nya oftare iagttoges, mindre borde afses, enär samma förlust motsvarades af en lika stor vinst för Banken och således äfven för Staten, hvaremot allt silfveimynt, som på ett eller annat sätt ginge förloradt, medförde en oersättlig förlust icke blott för individen, utan äfven för samhället; att, under närvarande förhållanden, då den stadgade proportionen af 2 till 5 emellan Bankens metalliska cassa och sedelstock vore underskriden , så att, till förstärkande af den förra, åtgärder måst af Banco-Styrelsen vidtagas, en indragning af ifrågavarande utelöpande sedlar, uppgående till omkring 2,000,000
R:dr, destomindre vore välbetänkt, som densamma skulle hafva till följd icke blott att Bankens metalliska valuta komme att minskas med ett nämnde summa motsvarande belopp , utan ock att, för upprätthållande af berörde proportion, 3.000,000 B:dr Banko måste af Bankens lånerörelse indragas , hvarigenom på samma gång inskränkning i rörelse-capitalet uppkomme, Bankens årliga ränteinkomst förminskades med 150,000 R:dr och, om derifrån afdroges den genom småsedlarnes afskaffande föregifna årliga besparing af 30,000 R:dr, Banken således i sjelfva verket tillskyndades en nettoförlust af 120,000 R:dr för året: och har en ledamot af Högv.
Preste-Ståndet derjemte yttrat den önskan, att sedlarne å 16, 12 och 8 skillingar hädanefter mätte utgifvas i någon annan form, än den hittills begagnade, eller i närmaste likhet med nuvarande sedlar å 32 skillingar.
Af Banco-Utskottets vid sistförflutna Riksdag under N:o 21 afgifna Utlåtande, i anledning af då väckt motion om fortsatt utgifvande af Bankens sedlar å 16, 12 och 8 skillingar, inhemtas, att Utskottet, såsom skäl fördess till Rikets Ständer framställde förslag, att sedlar å nämnde valörer måtte till nästblifvande Riksdag förfärdigas och i allmänna rörelsen utlemnas, bland annat, anfört, att kostnaden för utgifvandet af berörde slags sedlar, vid jemförelse till den,< som med en ökad utmyntning af smärre silfveimynt och detta mynts spridande i landsorterne måste vara förenad, icke kunde blifva betydlig, helst det icke borde förbises, att någon förlust uppstode för Banken i följd af silfvermyntets nötning, om äfven icke i betraktande tnges den omständighet, att Banken otvifvelaktig! tillskyndades en icke obetydlig vinst genom sedlarnes tillfälliga förstöring, då deremot allt det silfveimynt, som ginge förloradt, utgjorde en förlust för Banken; att stone delen af allmänheten hittills icke med Banco-U [thott eli Utlåtande, N:o 16.
25 med begärlighet emottagit silfvermyntet samt att, med den glesare befolkning och de mildre utbildade communications-anstalter, landet eger, sedlar å ifrågavarande smärre valörer svårligen skulle kunna i rörelsen umbäras.
Under åberopande af berörde, utaf Banco-Utskottet vid sistlidne Riksdag anförde skäl för utgifvande af Bankens sedlar å 16, 12 och 8 skillingar, och då, på sätt Banco-Fullmägtige förmält, indragningen af dessa sedlar skulle erfordra ett större belopp af metallisk valuta, än Banken, under nuvarande förhållanden, dertill lämpligen kan afse, finner Utskottet sig böra hos Rikets Ständer hemställa, att sedlar ä smärre valörer, äo Bankens nuvarande sedlar å 32 skillingar, må intill nästkommande Riksdag förfärdigas och från Banken utgifvas; förbehållande sig likväl Utskottet, att, sedan sig visat, huruvida ett af Utskottet föreslaget förändradt myntsystem varder af Rikets Ständer antaget, få afgifva förslag, i afseende, på ifrågavarande sedlars valörer, äfvensom angående deras beskaffenhet, form och utseende.
Reservationer af Herr Friherre Stjernstedt, Jac. Theod..: ”Mot Utskottets tillstyrkan, att Banken framgent må utgifva sedlar å valeurer, understigande 1 R:dr R:gs, får jag anmäla min reservation.
Jag anser, att om äfven Bankens närvarande ringa silfverförråd kunde synas lemna något skäl för fortsatt utgifning af dessa sedlar, så bord'* dock detta förhållande icke hindra Utskottet att föreslå en viss bestämd tidpunkt, då all vidare sådan utgifning komme att upphöra;” samt af Herr Bråkenhjelm, P. R., som instämt i denna reservation, med tillägg, att det förakt för en trasig och smutsig skillingssedel, som i den mindre rörelsen så ofta varseblifves, ej kunde annat än menligt inverka på den fattiges hushållning; åberopande Herr Bråkenhjelm hvad i detta afseende blifvit af Herr Prosten Anjou anfördt.
Trot. 18U. 6 Samt. 1 Afd.
S Håft. STOCKHOLM, TRYCKT nos W. F.
Dalman, 1844.
Banco Utskottets MemorialW.-o 1J. i N:o 17.
Ank. till Exp. Utsk. d. 5 Oct. kl. 1 e. m.
Memorial, med anmälan att hela beloppet af den sedan t8fo ars början upplupna Batico-vinst erfordras för Bankens consolideratule.
Banco-Utskottet har, genom 2 §. uti den för Utskottet gällande Instruction, undfått den föreskrift, att, så fort sig göra låter, till Rikets Ständer inkomma med uppgift om och huruvida någon del af den sedan 1840 års början upplupna Banco-vinst erfordras för Bankens consoliderande.
Innan Utskottet kunnat fullgöra denna föreskrift, har det för Utskottet varit nödigt inhemta närmare kännedom om Banco-verkets ställning och lånerörelsens förhållande icke allenast för tiden från och med 1840 års ingång, utan äfven för åren från och med i835 till och med i83g, för att derigenom komma i tillfälle utröna, huruvida vid sistberörde tidpunkt någon del af den då upplupna Bancovinst var oanvänd, och följaktligen kunde till hela beloppet eller större eller mindre del från Banken utbetalas, utan anticipation på den från och med år 1840 inflytande vinst; hvilken utredning
Utskottet anser destomera erforderlig, som, på sätt här nedan närmare kommer att omförmälas, Banken ännu har oliqviderad en del af sistnämnde vinst.
I berörde afseende har Utskottet inhemtat, att, sedan från den under åren i835 med 183g upplupna vinst 3,3i 1,216: 4i- 5. jemte de, likmätigt 287 §. i Banco-Reglementet af den 26
Maj i835, under samma tid, influtna capital-afhetalningar 6go,g46: 21. 3. • 4,002,163-. i 4* 8. afräknas de anvisningar, Banco-fullmägtige, på grund af stadgandena i nyss åberopade Reglemente, till och med i83g, meddelat, nemligen: a) Såsom Cassa-creditiv åt Skånska Hypotheks-Föreningen och Bruksegares Hypotheks-cassa 400->000: —•
— Transport 40050°o: —■ —4»002?1 ^3: 14- 8.
Fröt. i844- 6 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 1 2 Banco-Utskottets Memorial, N:o 1J.
Transport B:co R:dr 400>000: — —4’002»1 ^3: 14. 8. b) såsom förstärkning till
Discontfonder ne, för belåning af publika papper . 200,000: — — c) såsom förstärkning af Handels- och Närings-Disconternes fonder .... 2,710,000: * • 3,3i 0,000: — —• så återstår en summa af B:co B:dr 692,163: 14. 8. hvilken synes hafva vid sistberörde års slut varit oanvänd och förthy utan rubbning i då varande förhållanden tillgänglig; en åsigt, som Banco-fullmägtige, enligt hvad deras år 1840 till Banco-Ulskottet algil na berättelse utvisar, äfven synes hafva hyllat.
Att detta emedlertid icke varit händelsen, visar följande jemförelse emellan Bankens lånerörelse efter i834 och 1839 årens Bokslut, i hvad den angår sådana grenar af berörde rörelse, som icke äro inskränkta inom vissa bestämda belopp, nemligen: i834. 1839.
Lånerörelsen på:
Guld och silfver . 287,367: 331,728:— — 44*^58: D:o, på Bankens ränte - bärande skuld för bindelser . . 282,940: 2. 4. i3i,3o6:i6.— 121,633: 34. 4- D:o, på jern, koppar och liera våg för • da effeeter . 848,487: 37. 11. 1,679,470: 28. 7. 83[,012: 38. 8.
Summa 1,388,764: 4°- 8. 2,142,801: 44‘ 7• 878,370: 38. 8. 121,633: 34* 4* Enär från ökningen 878,870: 88. 8. drages minskningen 121,683: 34- 4‘ qvarstår en ökning på det bela af ....
. 783,787: 4- som öfverskjuter ofvanberörde ...... 692,168: 14. 8. nied : B:co R:dr 61,878: 87. 8.
Sorn likväl Banken, jemlikt Rikets sednast församlade Ständers meddelade och uti 218 §. 2 mom. af nu gällande Banco-Reglemente intagne Banco-Utskottets Memorial, N.o 17. 3 förordnande, hade att, af det enligt i83g års Hufvud-bok utöfver grundfonden varande vinst- och capital-öfverskott 3,3ii,2i6 R:dr 4* sk. 5 rst B:co från och med år 184* till Rikets Ständers Riksgälds-Contor, med en femtedel årligen, utbetala 3,31 1,316 R:dr 4f 5 rst
B;eo, men, efter hvad nu blifvit upplyst, berörde vinst på det hela varit nedlagd uti Bankens Låne- och Credili v-rörelse; så måste en dylik liqvid verkställas genom ingående Banco vinst.
Huruvida densamma eller den från 184© års början influtna vinst dertill lemnat tillgång, inhemtas af Banco-fullmägtiges till Utskottet vid Riksdagens början afgilhe och Utskottets Memorial N:o 3 bifogade Berättelse, uti hvilken under 60 är vordet ådagalagdt, att Bankens vinst under åren 1840—1843, utgörande 3,404,775 R:dr 18 sk. 6 rst.
Banco, blifvit uti Bankens Låne- och Creditiv-rörelse under samma år till hela beloppet använd, och att ökningen af samma rörelse öfverskjuter summan af omförmälde vinster med 5o 1,646 R:dr 6 sk. 4 B:co, hvilket resultat härleder sig ej mindre från de tillökningar i fonderna för belåning af fast egendom och för allmänna discontrörelsen samt i Creditivet för Manufactur-disconten, hvilka vid sednaste Riksdag anvisades, än äfven och väsendtligen från den i lånerörelsen på jern och andra vågförda effecter under sistnämnda år uppkomna tillökning.
Då nu i betraktande tages: att Banken ännu har att till Riksgäldskontoret inbetala ?:delar af ofvannämnde andel utaf vinsten, efter i83g års bokslut, med ........ 934,486: 35. 11. att lliksgälds-Contoret för derstädes upptagne lån eger en fordran hos Banken af i,i43,75o: att, vid slutet af nästlidne månad, Banken upptagit lån hos allmänheten till belopp af . . 503,625: samt att, på sätt här förut blifvit uppgifvet, Låne- och Credit i v-rörelsen vid i843 års slut ökats utöfver dertill disponible tillgångar medj 5o 1,646: 6. 3,073,507: 42. — så torde häraf vara klart, att äfven under förutsättning att den hädanefter inilytande Banco-vinsten får af Banken disponeras, någon uLbetalning af större eller mindre del utaf den efter 1840 upplupna vinst icke kan under 4 Banco-Utskottets Memorial, N.-o 1J. nuvarande förhållanden af Banken annorlunda verkställas, än genom utgifning af nya sedlar.
Härvid torde ej eller höra lemnäs oanmärkt, att bristen uti proportionen af 2 till 5 emellan Bankens metalliska Gassa samt utelöpande sedlar och depositions-skuld den 28 nästlidne September uppgick till 881,726 R:dr 28 sk. 1 rst, och att denna brist, i händelse densamma skall fyllas genom indragning af vinstmedel eller minskning i lån-rörelsen, erfordrar ett belopp af 2,2o4,316 R:dr 22 sk. 2 rst.
Banco; och skulle det sålunda redan betydligt rubbade förhållandet emellan metallisk Cassa och Sedelstock, genom den sedel-utgifning, som blefve en följd af den upplupna Banco-vinstens utbetalning till större eller mindre del, än vidare försämras.
Det torde derjemte tillåtas Utskottet fästa uppmärksamhet derå: att en väsendtligare, om ens någon, indragning från den till bestämda summan upptagne låne-rörelsen icke gerna låter sig verkställa; att snarare ökning än minskning är att förvänta uti den obegränsade låne-rörelsen, eller den, emot pant på kortare tid; att likväl med de sedlar, som i sådan låne-rörelse utgå, silfver kan uttagas; att i öfrigt metalliska Cassan, i följd af ofördelaktig conjunctur, möjligen kommer att lida en betydligare minskning, samt att, i slikt fall, det skulle blifva för allmänna rörelsen i högsta måtto skadligt, om Banco-Styrelsen, i saknad af tillgängliga medel, nödgades att antingen för berörde Cassas förstärkning inleda Banken i en utländsk skuld, eller för minskning af utelöpande sedelstocken verkställa indragning från Lånrörelsen.
För öfrigt och då härvid förekommer, att, för den händelse Rikets Ständer skulle besluta någon tillökning i nuvarande låne-fonder eller godkänna ett väckt förslag om bestämmande af Bankens grundfond till 10,000,000 R:dr B :co, det är af vigt för Banken, att få bibehålla den vinst, som efter 1840 upplupit, på det att i förra fallet Banken icke må alltför mycket äfventyra genom en erforderlig sedel-utgifning, och i det sednare åter, att det afsedda ändamålet må kunna inom någon kortare tid uppnås; har Utskottet, uppå dessa förenade skäl, ansett sig böra inför Rikets Ständer förklara, att hela beloppet af den efter år 1840 upplupna Banco-vinst erfordras för Bankens consoliderande.
Stockholm d. 1 Oct. 1844- Reservationer.
Af Herr Friherre Stjernstedt J. Th.: ”1 hvad mon Banken har behof af samt verkligen consolideras genom reserverandet af den sedan 1840 influtna Banco-vinsten, torde hufvudsakligast bero af det sätt på hvilket Ban - Baneo-Utskottets Memorial, N'.o 1J. 5 kern låne-rörelse intill nästa Riksdag varder reglerad, samt huru med den blifvande, till nästa Riksdag inflytande, Banco-vinsten kommer att förfaras.
Utskottet bade således, i min tanke, bordt i ett sammanhang behandla dessa ämnen och uttala sin mening derom, ty gifvet synes det mig, att om meningen skulle vara att bibehålla så väl den redan influtne, som den blifvande Banco-vinsten, för att derigenom kunna ytterligare utsträcka Bankens lånerörelse, kan ett motsatt resultat, till det i Betänkandet angifna, eller Bankens consolidering, lätteligen inträffa.
Bankens egande tillgång på metallisk valuta måste vara den grund, som hufvudsakligast bestämmer beloppet, af de sedlar, Banken bör och kan bålla i omlopp, icke det överskjutande belopp, den kan ega af fordringar mot skulder; ej eller kan det för det allmänna vara nyttigt eller önskvärdt, att Banken, oafbrutet fortgående i den redan började riktningen, städse upplägger allt större och större behållningar, medan jordbruket allt mer och mer skuldsättes, och medan industrien och näringarne, till följd af den sålunda småningom tillskapade allmänna fattigdomen och i brist på lifvande afsättning, nödvändigt måste förtyna.
På grund af dessa åsigter, får jag således till Riks-Ståndens bepröfvande anmäla följande 3:ne hufvudbestämmelser: 1:0. då den sedan sista Riksdag influtna Banco-vinsten finnes fästad i låne-rörelsen, föreslås, att den må fortfarande bos Banken qvarblifva, men att Bankens bestämda lånegrenar eller summan af dess alla utlåningar icke vidare ökas; 2:0. att Bankens grund- och Reserv-fonder bestämmas till det belopp, hvartill de nu ungefärligen uppgå, eller till 10,000,000 R:dr B:co, samt 3:o. att den derutöfver intill nästa Riksdag uppkommande årliga behållningen på Bankens hela rörelse, sedan utgifter och förluster blifvit afdragne, måtte till Riksgälds-contoret aflemnas, för att i anslagsväg utgå.” Af Herr Nordenanckar, T. kV.: ”Uti Betänkandet om Bancovinstens användande bade Utskottet, i min tanka, bordt i ett sammanhang yttra sig icke allenast om den redan influtne, utan äfven om den vinst, som hädanefter inflyter.
Så tillgår vid all reglering af Statens inkomster och utgifter.
Det är genom ett tyst förbigående häraf, som Utskottet kommit till det, troligen för många oväntade och för Bankens credit ingalunda likgiltiga, resultat, att en StatsBank, med ett capital-öfverskott af 10 millioner oeh en ytterligare årligen inflytande vinst af circa 900,000 R:dr, likväl ej 6 Banco-Utskottets
Memorialj N.-o 17. är i tillfälle att kunna aflemna något bidrag till den Stats-reglering, som nu af Rikets Ständer uppgöres.
Den culcul, Utskottet framlagt, utgör dess utom den skarpaste critik öfver Bankens reglering och förvaltning, och visar mera än allt annat, alt denna fråga bade bordt af Utskottet fullständigare och i sammanhang behandlas, hvartill Utskottet haft så mycket mera anledning, som uti en inom Utskottet vackt motion, om Bankens reglering i sin helhet, blifvit, på ett enkelt och tillfredsställande sätt, visadt i hvad förhållande
Banken för framtiden bör sättas till Statsverket.
Bankens Grundfond bestämdes 1800 till 4>400>00°5 ökades 1835 till 5,000,000 samt förhöjdes 1840 genom en reservfond af 1,000,000 till 6,000,000 Riksdaler.
Vid 1843 års slut utgjorde capital-öfverskottet 9,404,775 (sorn likväl, om i beräkning tagas serskilda, för
Diseonten afsatta , reservfonder, vinsten på redan under indragning ställda sedlar, samt 1843 års Disconlvinst, som först i 1844 ^rs bokslut intages, rätteligen utgör minst io| millioner); och om Rikets Ständer, på grund af den, i min tanka, ofullständiga framställning, Utskottet nu gjort, underlåta all föreskrift om dispositionen af framtida vinster, så lärer öfverskoltet örn tre år uppgå till circa 12,700,000; men blifvande Banco-Utskott troligen finna lika anledning till det förklarande, som nu blifvit gjordt, eller att Banken icke kan afstå någon del, för att disponeras till Statens allmänna behof.
Vid den calcul, hvarmed Utskottet velat visa omöjligheten att kunna utbetala den vinst, hvarom 1840 års Ständer i Banco-Reglementets 219 §. uttryckligen stadgat, att den borde hållas 1844 års Ständer tillhanda, kan anmärkas: att de skulder till Riksgälds Contoret och allmänheten å tillsammans 1,647,375 Rdr, som uppkommit genom den upplåning, hvarmed Fullmägtige sökt återställa den rubbade jenmvigten emelian silfver och sedlar, icke borde, i fall af uppsägning, betäckas genom vinstmedlen, utan fast heldre genom ny upplåning elier genom låne-indragning; att belåningen af vågförda effecter troligen minskas i samma förhållande, som de nu ovanligt stora Vågbehållningarna, och således dessa inbetalningar möjligen lemna tillgång på sedlar att i annan väg disponeras; att den tillfälliga ökning af utlåningen i Handels Diseonten af 090,000 och allmänna Diseonten 700,000 Rdr, sorn Fullmäktige, utöfver de 1840 bestämda ordinarie anslag, beviljat, i första rummet borde återtagas och till Bankens egna behof disponeras; och att vidare, såsom medel för liquidens verkställande, kan beräknas de hädanefter inflytande Vinstmedlen och Capital-afbetalningarne.
Men äfven om man anser, att de af Utskottet anmäldla hinder för utbetalning för det Banco-Utskottets Memorial, N.-o 1"]. n närvarande ega vigt, så hade likväl den utväg kunnat återstå, att nu tillerkänna och creditera Riksgälds-Contoret den behållning, sorn för Bankens egen soliditet kan umbäras, med det vilkor, att sjelfva utbetalningen finge uppskjutas till dess att tillgång influtit, antingen genom låne-indragning, eiler till dess att bättre sillvertillgång gjorde den för det rubbade förhållandets återställande verkstälda upplåning öfverflödig.
Med ogillande af Utskottets motiver och behandlingen, och utan att erkänna Bankens behof af, att, för egen soliditet, få behålla vinstmedlen, som icke eller i minsta nion lätta silfverköp, vill jag likväl af det enkla skäl, att Riket, Sverige, väl kan bestå sigen Bank med io millioners tillgång, instämma uti den inom Utskottet väckta motion: 1:0 att Bankens Grund- och Reserv-fond må uppbringas till 10,000,000; 2:0 att behållningen derutöfver skall, efter hvarje års bokslut, till Riksgälds-Contoret aflemnas, för att i anslagsväg till Rikets allmänna nytta användas; hvarjemte jag, såsom följd häraf, föreslår; 3:o att Rikets Ständer måtte anmoda Banco-Utskottet, att, efter ny behandling af denna fråga och med afseende äfven på inflytande Bancovinst, tillkännagifva, huruvida deraf någon tillgång kan vara för Statsregleringen att disponera.
Af Herr Bråkenhjelm, P.
R”Efter i8/(,3 års bokslut egde Banken något öfver 8,000,000 R:dr Banco i guld, silfver och koppar; dess Sedeloch Depositions-skuld utgjorde något öfver 27,000,000 R:dr Banco; förhållandet har sedan den 3o December 1843 obetydligt förändrat sig, och som Banken ej kan nu afstå sin vinst, utan att Sedelskulden ökas, hemtar jag från detta enkla förhållande tillräcklig anledning att rösta för Bankens bibehållande vid dess nu upplupna ränte vinster; utan att jag anser denna anledning böra sökas från calculer, som hvarken upplysa Bankens ställning, ej eller dess förmåga, att honorera de tillfälliga anvisningar, som Rikets Ständer nu kunde finna sig föranlåtna att å Banken utfärda.
Derjemte har jag ansett, att Utskottet bordt i detta betänkande' tillkännagifva, att UtskoLtet är betänkt på framläggandet för Rikets Ständer af en fullständig plan för en förändrad reglering af Bankens Låneocli Cassa-rörelse, uti hvilken plan den nu upplupna Bancovinsten är påräknad.” STOCKHOLM, I.
Marchs. 1844. Banco-Utskottets Memorial, N:o t8. 1 J1° 18.
Ank. till Exp. Utsk. den 4 Oct. kl. 2 e. m.
Memorial, med hemställan om ett förtydligande och tillägg. iiio §. af Banco-Reglementet.