Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län för de uppoffringar, nämnde församlingar fått vidkännas derigenom, att de efter Kongl. Maj:ts den 27 Februari 1830 meddelde Nådiga tillstånd, inköpt rå- och rörshemmanet Hafrida Ågården, mantal, och SMs-JJlskottett Utlåtande, N:o 52. 17 och detsamma, utan förändring i jordnaturen, användt till Capelians-boställe i utbyte mot förre Capellans-bostället Rannäs Holstagårgen, om 1/4 mantal Krono, hvilket sednare måst af församJingarne till skatte köpas, emot erläggande af 10 års räntor, Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse af den 17 October 1840, N:o 118, förklarat, att, då det skatteköpte hemmanet förut varit,af Staten anslaget till boställe för Comminister, hvilken åtnjöt större delen af hemmanets ränta och Staten följaktligen genom församlingarnes åtgärd att på deras egen bekostnad anskaffa annat boställe, vunnit icke allenast skatteköpeskillingen för Rannäs Holstagård, utan ock den del af dess årliga ränta, som förut till lön för Comminister!) utgått, jemte hemmanets roteringsbidrag, samt således utan någon skälig anledning erhållit betydliga fördelar emot uppoffringar å församlingarnes sida, hvilka icke syntes hafva varit beräknade, då bytet ifrågasattes och öfrige deraf föranledda åtgärder vidtogos, Rikets Ständer, i betraktande häraf, funnit godt bifalla, att den erlagde skatteköpeskillingen fö»; hemmanet Rannäs Rols tågården, utan förändring i hemmanets natur, finge församlingarne ersättas och till utbetalning från Riksgälds-Contoret anvisas; så har Riksdagsfullmägtigen Pehr Mårtensson från Jönköpings Län, uti en hos Bonde-Ståndet väckt motion, under åberopande af bemälde församlingars dertill lemnade uppdrag, hemställt, att, enär Rikets Ständer, på sätt ofvanberörde underdåniga skrifvelse utvisade, sjelfve erkänt, att, oberäknad! den numera godtgjorde skatte-köpeskillingen för hemmanet Rannäs Höltagården, jemväl större delen af hemmanets räntor, jemte det deraf utgående roteringsbidrag, utan skälig anledning hemfallit till Stats-Verket, samt då, å ena sidan, det syntes Staten mindre värdigt att bibehålla nämnde, på sådant sätt tillkomne, fördelar, hvilka dessutom måste vara för det allmänna af högsta obetydlighet, men deremot, å andra sidan, den enskilde hemmansbrukare, sorn numera af församlingarne inköpt Rannäs Holstagården och genom ifrågavarande, hemmanet utan giltigt skäl, betungand© oneras utgörande råkat i stor fattigdom, kunde genom desammas upphörande sättas i tillfälle att sig och de sina ordentligen försörja, Rikets Ständer måtte,
med afseende å dessa förhållanden, medgifva, att Stats-Verket till de verklige rättsinnehafvarne afstode de af motionären ofvanuppgifne förmoner.
Till besvarande af Bonde-Ståndets å berörde motion aflåtne remiss, får Stats-Utskottet anföra, att det nya Capellans-bostället Rannäs Höltagården, i följd af den verkställde skatteförsäljningen, öfvergått från dess förra krononatur till egenskap af kronoskatte, hvartill väsendtligen hörer, att sjelfva jorden eges af enskild man, men räntan tillfaller Kronan.
Skulle åter, på sätt Bih. till R.
Prat. 1S4-4-. 4- Samt. 1 Afd. i7 Haft. 3 38 Stats-Utshollets Utlåtande, N:o 52. motionären yrkat, den af hemmanet utgående ränta tillegnas ofvanbemälde församlingar, eller innehafvare!) af deras genom skatteköpet förvärfvade rätt, blefve häraf en följd, att hemmanet ikläddes natur af frälseskatte.
En sådan förändring, hvarigenom, till förminskning af Kronans rätt och till förfång för öfrige skattskyldige, skulle bildas ett nytt frälsehemman, kan Utskottet för dess del destomindre tillstyrka, som, vid ifrågavarande hemmansbyte, det andra hemmanet, Hafrida Ågården, förklarats böra bibehålla sin förra rå- och rörsnatur och Rikets Ständer, enligt förut åberopade skrifvelse af den 17 October 1840, uttryckligen ansett någon rubbning uti Rannäs Holstagårdens Krono-skattenatnr icke böra ega rum.
Då nu omförmäide hemmansbyte och i anledning deraf verkställde förhandlingar emellan Kronan och församlingarne tillkommit med desse sistnamdes frivilliga begifvande, och församlingarne följaktligen måste anses hafva varit beredde att, vid emottagande! af hemmanet Rannäs Höltagården, underkasta sig den ränta och öfriga onera, hvilka hemmanet, i följd af dess genom skatteköpet uppkommande skattenatur, borde vidkännas, samt då för öfrigt härvid förekommer, dels att församlingarne redan, genom den vid sistlidne Riksdag beviljade ersättning af skatteköpeskillingen för Rannäs Höltagården, fått sig tillagd någon godtgörelse för deras vid förenämnde hemmansbyte gjorde uppoffringar, dels ock att, då vid Rannäs Holstagårdens försäljning till dess nuvarande egare och bestämmandet af köpesummans belopp otvifvelaktig! tagits i beräkning de räntor och andra skyldigheter, hvilka af berörde hemman måste utgöras, skulle följaktligen, i händelse den af motionären föreslagna eftergift af de från hemmanet utgående räntor och roteringsbidrag blefve af Rikets Ständer bifallen, nämnde efteigift tillgodokomma, icke församlingarne, utan den nye egaren, hvilken åter på en sådan fördel icke synes ega ringaste anspråk, så har Utskottet, i betraktande af dessa omständigheter, funnit sig sakna anledning att till Pehr Mårtenssons ifrågavarande motion tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Nionde Hufyud-Titcln.
Pensions- ock ludra aninus-St ater ne. <_/ O Pensions-Slalen för Civile Embets- och Tjenstemän .... 25,000: — — Dito för deras Enkor och omyndige Barn . . 15,000: — — Tilkommer förliöjdt anslag .... 8,500: — —- 23500- Dito för Militaire Embets- och Tjenstemäns samt Under-Olficc rares Enkor och Barn Wadstena Krigsmanshus-Cassa Amiralitets-Krigsmans-Cassan Summa Allmänna Indragnings-Statcn.
På förslag Summa Indelta Räntor.
Kronovärdie.
Markegång. 48,500 25.000 40.000 6,000 3,890 27 7 24,992 32 Spanmål.
Värde ä 6 R:dr.
Oinclelt, Mått.
Värde å 6 R:dr.
T:r. V. 884 16 5,307 T:r. k. 120,3001—j—| 3,8901271 7j 24,992)321 — j 884)16| 5,307 349,000 3,821 14 24,625 13 — 35 27 215 3 15 90 469,3001—|—| 7,7111411 8| 49,547)45)—| 920)11] 5,522) 3|—| 15)—| 90) - Summa Banco. 150,529 373,930 16 32 524,460j - Stata-UtsJtollels Utlåtande, N:o 53. 19 N:o 53.
Ank. till Exp. Utsk. d. 24 Oct., kl. 1 e. m. tillåtande, i anledning af väckt motion, angående upphörande af den inom (latinare Län utgående sä kallade Spring-skatten. (f. A.j Riksdagsfullmägtigen Måns Månsson från Calmare Län liar, uti en hos Bonde-Ståndet vackt oell till Stats-Utskottet remitterad motion , hemställt, att den, under benämning af Springskattj utaf några hemman inom berörde
Län utgående, för jordbruket tryckande, skatt, hvars ursprung vore obekant och hvilken, efter motonärens förmodan, icke vid skattläggningen tagits i beräkning, måtte för framtiden upphöra, helst Staten deraf hemtade allenast en obetydlig inkomst.
Den så kallade Springskatten, om hvars upphörande nu är fråga, utgår så väl inom Calmare Län, som ock å vissa andra orter af Riket, t. ex.
Ostra Härad af Jönköpings Län.
Den utgör en del af hemmanens ordinarie ränta och erlägges i åtskilliga persedlar, hvilkas värde uti de årliga markegångstaxorne bestämmes.
På Oland är denna skatt för hvarje hemman fastställd att utgöras med en ko, ett svin, ett får och ett lispund ullgarn, alltsammans i kronovärdi upptaget till 10 daler, och en tunna äpplen, 2 daler.
Beloppet af den år 1842 inom Calmare Län influtne Springskatt har, enligt Utskottet meddelde upplysningar, utgjort i Tjusts Härads Fögderi B:co R:dr 455: 15. 2.
Norra Möre, Stranda och Hanbörds Häraders D:o . „ 254: 46. 2.
Södra Möre Härads D:o „ 816: 19. —•
Ölands Norra Fögderi „ 179: 20. 11.
Ölands Södra D:o „ 886: 20. 8. tillsammans B:co R:dr 2.592: 25. 11. och uti Östra Härads Fögderi af Jönköpings
Län hafva i dylik skatt nämnde år erlagts 1,179 R:dr 10 sk. 2 rst.
Då nu, efter hvad kändt är, uti flere serskilde delar af Riket utgå skatter ar olika slag och beskaffenhet, hvilka å andra orter sakna motsvarighet, samt då beviljandet af dea för Calmare Län af motionären föreslagne be - 20 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 53. frielse från Springskattens erläggande utan tvifvel skulle från Bikets öfrige Län framkalla, på enahanda skäl grundade, anspråk att åtnjuta eftergift af vissa der fastställda skattebördor, så och enär för öfrigt dylika partiella förändringar i afseende på beskattningens grunder, efter Utskottets tanka, endast i följd af serdeles bevekande omständigheter, synas böra medgifvas, har Utskottet funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till hvad uti Måns Månssons förevarande motion blifvit yrkadt. istockholm den 22 October 1844.
STOCKHOLM, trxckt hos W. F. Dalman, 1844.
Stais~Ultkoltett Utlåtande, N:o 54. 1 N:o 54.
Ank. till Exp.-Utik. d. 4 Nov., kl. 10 f. na.
Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers åren i841 och 1848 församlade Revisorers Berättelser, angående samma år verkställd granskning af Stats-Verkets samt andra af Allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, åren 1888,185», 18/(1 och 1841. a a.) Samtlige Riks-Stånden hafva till Stats-Utskottet remitterat ofvannämnda Revisions-Berättelser, tillika med vederbörande förvaltande Verks och Ernbetsmäns, i anledning deraf, till Kongl.
Maj:t algifne underdånige utlåtanden; och får Utskottet, efter tagen kännedom af dessa handlingar samt inhemtande af de upplysningar, sorn i öfrigt för ärendenas utredning funnits erforderlige, härmedelst underställa Rikets Ständers vidare pröfning sådane uti Revisions-Berättelserne förekommande ämnen, hvilka Utskottet ansett från dess sida påkalla yttrande eller förslag.
Kongl. Stats-Contoret. §• I (4841 års Revisions-Berättelse pag. 13.
Förkl. 206. 4843 års Re visions-Berättelse pag. 67.
Förkl. 2).
Revisorerne hafva anmält: hurusom den vid 1838 års början å Riks, Statens dåvarande 2:dra Hufvud-titel (^Civile och Landl-Staterne) befintlige brist af 130,162 R:dr 14 sk. 4 rst., i följd af derå ytterligare meddeldta anvisningar utöfver tillgångarne, vid 1839 års slut befunnits ökad till 151,372 R:dr 24 sk. 3 rst; att denna brist väl under år 1840 nedgått till 146,271 R:dr 47 sk. 11 rst., men, i anseende till åtskillige sedermera anordnade utgifter, tillhörande 1840 års 2:dra Hufvud-titel, ånyo undergått förhöjning, så att den Bih. till R.
Prot. 1844. 4 Sami. i Afd. i8 Häft. 1 2 Stat s-U t (kottet t Utlåtande, 2V:o ,54. egentliga bristen utgjorde 149,172 R:dr 30 sk. 10 rst.; varande detta belopp, jemlikt föreskriften uti Kongl. Brefvet den 2 Februari 1842, föranledt utaf Rikets Ständers den 12 Maj 1841 aflåtne underdåniga skrifvelse N:o 332, uti 1841 års Rikshufvudbok inom linien balanceradt.
Enligt ofvan berörde underdåniga skrifvelse, hade Rikets Ständer, innan sig visat, om något constitutioneit ansvar kunde komma att tillämpas, till följd af anmärkte dispositioner å Hufvud-titlarnes besparingar utöfver befintliga tillgångar, och då total-beloppet af den sålunda uppkommande brist för liela den tid, som begränsas af den vid 1834—1835 årens Riksdag, ej kunde bestämmas förr, än 1840 års räkenskaper blifvit afslutade, ansett sig icke böra bevilja afskrifning af ifrågavarande brist, men tillåtit, att dess hela belopp finge, utan sammanblandning med skeende anordningar å de beparingar, som uppkomma ifrån den tidpunkt, då den in a Ståts-regleringen tagit sin början, godtgöras af under händer hafvande medel eller Stats-Verkets reservfond, samt i räkenskaperne serskildt balanceras intill nästa Riksdag, då Rikets Ständer komme i tillfälle att, efter det slutliga beloppet blifvit tillförlitligen kändt, vidtaga de åtgärder, som omständigheterna kunde föranleda.
Genom Riks-Rättens den 2 Juli 1842 meddeldte Dom, hafva Konungens Rådgifvare väl nu mera förklarats, i och för de af deni lilllstyrkte anvisningar å f. d. Andra Hulvud-titelns besparingar utöfver desse sistnämndes belopp samt det deraf föranledde öfverskridandet af samma Hufvud-titels anslag, icke kunna till ansvar fällas; men den af Rikets sednast församlade Ständer, för bedömande af frågan rörande den uppkomne bristens afskrifning, afsedde fullständiga utredning lärer emedlertid, efter Utskottets tanka, ännu icke kunna anses vara vunnen, helst, enligt hvad Kongl. Stats-Contoret, uti dess öfver 1843 års Revisions-Berättelse afgifne utlåtande, upplyst, sådana ytterligare utgifter, hvilka äro att hänföra till 2:dra Hufvud-titeln för år 1840 och föregående år, komma, jemlikt föreskriften i Kongl.
Brefvet den 2 Febr. 1842, att öka den befintliga bristen, hvadan följaktligen det i 1841 års
Hufvudbok inom linien balancerade belopp icke utgör en bestämd eller oförändrad summa förr, än dylika utgifter upphöra att vidare förekomma.
Vid detta förhållande och enär å andra sidan icke utan skäl torde böra förutsättas, att, genom upphörande för framtiden af en del sådana å besparingarne tillförene anvisade utgifter, hvilka utgjort föremål för Rikets Ständers och deras Revisorers anmärkningar, utväg kan beredas för betäckande åtminstone till någon del af den å f. d. 2:dra Hufvud-titeln uppkomne brist, skulle Utskottet tro någon afskrift Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 54-. 3 ning af beloppet nu icke lämpligen böra af Rikets Ständer medgifvas, utan tillstyrker Utskottet, att meranämnde brist mä uti Stats-Verkets räkenskaper fortfarande, på sätt uti Rikets Ständers ofvan berörde skrifvelse N:o 332 blifvit stadgadt, inom linien balanceras intill nästkommande Riksdag, då Rikets Ständer, på grund af för banden varande omständigheter, lära pröfva, hvad åtgärd i afseende på samma brist må böra vidtagas. § 2.
Revisorerne hafva vidare fästat uppmärksamhet å nedannämnde under revisions-åren förekomne, å dåvarande 2:dra och 3:dje Hufvud-titlarnes besparingar anvisade, utgifter, nemligen: (1841 års Rev. Ber., Pag. 14}.
Lönefyllnader åt embets- och tjenstemän i Kongl.
Kammar-Rätten; (1841 års Rev. Ber. pag. 15. 1843 års Rev. Ber. pag. 68).
Årligt arfvode af 400 RmIc till den person, som bestridt Secreteraretjensten i Kongl. Stats-Contoret; Ärligt arfvode af 800 R:dr till Växel-Controllören i Götheborg samt ersättning, 400 R:dr årligen, för skrifvarhjelp och expencer åt Herr Commerce-Rådet Rosenblad, som i Stockholm besörjt Vexel-Controllörs-befattn ingen; (1841 års Rev. Ber. pag. 17. 1843 års
Ber. pag. 70).
Årligt arfvode af 2,000 R:dr för tillförordnade Presidenten i Kongl.
Krigs-Collegium, hvilken utgift likväl, jemlikt Kongl. Brefvet den 25 Januari 1841, blifvit för nämnde år anordnad å Anslaget till oförutsedda mili— tarbehof; (1841 års Rev. Ber. pag. 17. 1843 års Rev. Ber. pag. 71).
Lönefyllnader för Lif-Gardes-Regementena, i följd af Kongl.
Mapts för dessa Regementen år 1831 fastställde Interims-stater; varande likväl, enligt Kongl. Brefvet af den 10 Juni 1841, en del af omförmälde lönefyllnader, till 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o Si-. belopp af 4,590 R:dr 27 sk. 6 rst., anvisad å Anslaget för oförutsedda mili— tärbehof; samt Löneförhöjning för Officerare vid Lif-Bevärings-Regementet, i öfverensstämmelse med den af Kongl. Maj:t för berörde Regemente den 22 December 1837 utfärdade Interims-Stat.
Då emedlertid Riks-Rätten, till hvars pröfning ofvanberörde frågor blifvit öfverlemnade, genom dess den 2 Juli 1842 meddelde Dem, befriat de Konungens Rådgifvare, hvilka tillstyrkt ifrågavarande utgifters anvisande å besparingarne uppå Riks-Statens 2:dra och 3:dje Hufvud-titlar, från det i och för deras i dessa hänseenden gifne rådslag yrkade ansvar, följer häraf, att
Revisorernes i berörde ämnen gjorde framställningar icke kunna till vidare åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. § 3. (4841 års Rev.-Ber. pag. 15.
Förkl. 206).
Jemte anmälan, att, genom Kongl. Brefvet af den 9 Mars 1838, dåvarande Stats-Rådet m. m.
Herr Friherre von Schulzenheim, i och för bestridande af Stats-Ministerns för Utrikes Ärendena embete under April och Maj månader, fått sig af 2:dra Hufvud-titelns besparingar tillagdt ett arfvode, stort 333 Rtdr 16 sk.
Banco i månaden, hafva Revisorerne yttrat den åsigt, att berörde arfvode rätteligen bordt utgå af Stats-Ministers-lönen, hvilken, tillika med taffelpenningar, under nämnde 2:.ne månader uppburits af H. Ex. Herr Friherre Stjerneld.
Då, efter hvad Kongl. Stats-Contoret upplyst, ifrågavarande arfvode anvisats å och till hela beloppet utgått af uppkommen besparing å den för Utrikes Siats-Ministern å Stat anslagne lön, hemställer Utskottet, att förenämnde anmärkning må, såsom nöjaktigt förklarad, förfalla. § 4. (1841 års Rev.-Ber. pag. 15..
Förkl. 207. 1843 års Rev.-Ber. pag. 68).
Revisorerne hafva fästat uppmärksamhet dervid, att, alltsedan år 1824, af 2:dra Hufvud-titelns besparingar 2,000 R:dr årligen utgått till Herr Vice Presidenten i Kongl. Commerce-Uollegium
Quiding, hvilken vid sin förflytt - Stats-V(skottets Utlåtande, 1V:o 54, 5 ning berörde år från Stats-Secreterare-Embetet för Krigs-Ärenden, jemlikt Kongl. Brefvet af den 9 Mars 1824, i Nåder hugnades med omtörmälde belopp under benämning: extra lön.
Utskottet anser visserligen berörde disposition, såsom varande af permanent egenskap, icke hafva bordt å besparingarne anvisas; men då meranämnde extra lön blifvit genom ordentlig fullmagt Vice Presidenten
Quiding tillförsäkrad, hvadan fråga om inställd utbetalning af lönebeloppet nu icke kan.uppstå; så och enär Rikets sednast församlade Ständer, jemte medgifvande af Kongl. Maj:ts dispositionsrätt öfver de å Hufvud-titlarne uppkommande besparingar, härvid fästat det vilkor, att samma besparingar hädanejter icke må begagnas till bestridande af årliga löner och arfvoden, hvilka böra rätta sig efter den faststälde Stats-regleringen, samt detta Rikets Ständers beslut, uti underdånig skrifvelse af den 12 Maj 1841, blifvit hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäldt, linner Utskottet någon serskild åtgärd å Ilikets Ständers sida, i anledning af omförmäide före meddelandet af Rikets Ständers nyssnämnde beslut vidtagne åtgärd, icke vara af behofvet påkallad. % 5. £1841 års Rev. Ber. pag. 15.
Förkl. 207}.
I afseende på ett, jemlikt Kongl. Brefvet den 28 September 1838, Häradshöfdingen O.
Hultberg, för bestridande af Polismästare-tjensten i Stockholm under 3:ne månader, tillagdt arfvode af 300 R:dr utaf 2:dra Hufvud-titelns besparingar, hafva Revisorerne erinrat, att berörde ersättning rätteligen bordt Hultberg tillkodokomma af anslagssumman för Polisens vidmagthållande i hufvudstaden.
Utskottet delar den af Revisorerne sålunda yttrade mening; men då berörde ersättnings anvisande å besparingarne sannolikt härrört i följd af bristande tillgång å det för Polisens vidmagthållande i Stockholm fastställde Stats-anslag, hvilket åter icke kan af Utskottet bedömas, enär redovisning lör nämnde Stats-anslags begagnande icke underkastas Rikets Ständers Revisorers granskning, finner Utskottet någon åtgärd i förrberörde ämne icke vara att vidtaga.
6 Stats-Utshotlets Utlåtande, N:o 54. § 6.
(1841 års Rev. Ber. pag. 16.
Förkl. 208}.
Hvad angår Revisorernes anmärkning, rörande en förefunnen skillnad, tili belopp af 145 R:dr 24 sk., med derunder begripna 34 tunnor spanmåi, emellan de af Kongl. Maj:t för Charta-Sigillata-Contoret utfärdade årliga stater samt Rikets Ständers för samma Contor fastställde stat, så enär Kongl. Maj:t, uti Dess vid innevarande Riksdag aflåtne Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, föreslagit, att ett berörde skillnad motsvarande anslag må å ordinarie stat uppföras, har Utskottet i förevarande ämne sig yttrat, i sammanhang med frågan om reglering af utgifterne under Riks-Statens 7:de Hufvud-titel. § 7. (1841 års Rev. Ber. pag. 16.
Förkl. 208.
1843 års
Rev. Ber. pag. 69.
Förkl. 6}.
Revisorerne hafva vidare anfört: att den år 1837 å 3:dje Hufvud-titeln (Försvars-Verket till lands} uppkomne brist af 29,741 R:dr 7 sk. 3 rst. blifvit år 1839 genom från Kongl.
Krigs-Collegium levererade medel titeln godtgjord med ett öfverskott af 802 R:dr 4 sk. 11 rst.; att vid 1839 års slut å samma Hufvud-titel förefunnits en brist af 62,114 R:dr 4 sk. 4 rst., hvilken likväl vid utgången af år 1840 minskats till 15,826 K:dr 32 sk. 6 rst.; samt att, enär under år 1841 måste anordnas 107 R:dr 24 sk., tillhörande 1840 års 3:dje Hufvud-titel, hade den egentliga bristen vid 1841 års slut utgjort 15,934 R:dr 8 sk. 6 rst., hvilket belopp, på grund af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 12 Maj samma år. blifvit inom linien uppfördt.
Med åberopande af hvad ofvanföre under § 1 blifvit yttradt, hemställer Utskottet, att ifrågavande å f. d. 3:dje Hufvud-titeln uppkomne brist må intill nästinstundande Riksdag uti Stats-Verkets räkenskaper fortfarande inom linien balanceras. § 8.
Förkl. 209.
1843 års Rev. Ber. pag. 70.
Förkl. 7}.
Af Revisorerne är vidare anmäldt, att, på grund af Kongl. Brefvet dea Stats-Utskottets Utlåtande, IV;o 54. 7 11 Aug. 1837, Herr General-Lieutnanten m. m.
Lorichs, i egenskap af tillförordnad Ordförande i Kongl. Krigs-Hof-fiätten, under hvartdera af revisionsåren utaf 3:dje
Hufvud-litelns besparingar uppburit ett månadtligt arfvode, stort 100 R:dr.
Utskottet får i anledning häraf anföra, att då, enligt Rikets Ständers skrifvelse af den ö October 1834, N:o^l50, Kongl. Maj:t varit oförhindrad att till årliga arfvodens meddelande använda de å Hufvud-titlarne uppkommande besparingar, samt det af Rikets sednast församlade Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 12 Maj 1841, N:o 332, anmälde beslut, hvarigenom Kongl. Majrts dispositions-rätt öfver nämnde besparingar i så måtto inskränkts, att desamma hädanefter i intet fall må begagnas till bestridande af utgifter utaf permanent egenskap, eller till årliga löner och arfvoden, icke lärer kunna tilläggas retroactiv tillämpning, hemställer Utskottet, att Revisorernes förrberörde anmälan icke må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. § 9.
(1841 års Rev. Ber. pag. 17. Förkl. 210.
1843 ars Rev.
Ber. pag. 73.) 1 afseende på det årliga belopp af 160 R:dr, hvilket, enligt Kongl.
Brefvet af den 18 October 1836 , blifvit Chefen för Topografiska Corpsen i Nåder tillagdt, att, såsom ersättning för det ökade besvär, han genom telegrafinrättningen fått vidkännas, utgå af 3:dje Hufvud-titelns anslag för oförutsedda militärbehof, hafva Revisorerne såsom origtighet i bokföringen anmärkt, att berörde utgift under hvartdera af åren 1838—1841 anordnats af anslaget för Topografiska Corpsen, emot ersättning af de för oförutsedda militärbehof anvisade medel; hvarjemte Revisorerne funnit ifrågavarande utgift böra, likasom öfriga för telegraf-inrättningen utgående kostnader, drabba postmedlen, på del att ä ett ställe i räkenskaperne må blifva synlige de för nämnde Inrättning belöpande utgifter.
Vid det af Kongl. Stats-Contoret upplysta förhållande, att nemligen meranämnde Chefen för Topografiska Corpsen beviljade anslag utgjort dels ersättning för ökadt besvär med telegraf-inrättningen, dels ock fyllnad i den lön honom efter Stat borde tillkomma, men hvartill statsanslaget ej förr, än, dter verkställigheten af några vid Corpsen beslutade indragningar, lemnade full tillgång, synes, efter Utskottets tanka, anledning icke hafva saknats till 8 Stats-Utskotlets Utlåtande, N‘.o 54 beloppets anvisande å anslaget för oförutsedde militärbehof; och kommer för öfrigt, enligt hvad Kongl. Stats-Contoret uppgifvit, den anmärkte origtigheten vid bokföringen att försvinna genom utgiftens öfverförande från Topografiska Corpsens till oförutsedda utgifts-anslaget.
Deremot anser sig Utskottet böra tillstyrka, att. till beredande af lättad öfversigt utaf de för Telegraf-anstalterne i Diket utgående kostnader, Rikets Ständer ville hos Kongl.
Majit i underdånighet hemställa, att samtlige för ifrågavarande anstalter be« helliga utgifter hädanefter må af Postverkets medel bestridas. § 10. (1841 års
Rev. Ber. pag. 19.
Förkl. 211.) Revisorerne hafva anmärkt, att, på grund af Kongl. Brefvet den 3 Mare 1837, blifvit af anslaget för byggnader och reparationer i landsorterne åren 1838 och 1839 utbetalde tillsammans 2,095 R:dr 40 sk. för iståndsättande af brandredskapen vid Corrections-inrättningen å Långholmen, hvilka utgifter, elter Revisorernes tanka, bordt utgå af de för fångvården i allmänhet anvisade medel.
Lika med Revisorerne, anser
Utskottet skäl desto mindre hafva varit för handen att med förenämnde helt och hållet främmande utgifter belasta anslaget förtbyggnader i landsorterne, sorn detta anslag erfordrats för sådana kostnader, hvartill detsamma egentligen varit afsedt; och får Utskottet af sådan anledning föreslå, det ville Rikets Ständer hos Kongl.