Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anna A. Idun bör ej saknas i något hem; den vill för alla vara en god tomte, en tillförlitlig råd- gifvare.
Sopprätter.
öfverbällas med porter i en burk; om- röres emellanåt, att allt blir väl genom- Buljong.
Vid anrättning häraf, bör mjukadt, bör stå i flera månader.
Ar- förfaras med största noggranhet.
Man betas sedan med en mortelstöt i en hackho, att massan blir som en smi- beräknar vanligen 1 ® kött på hvarje dig deg.
Uppblandas derpå med kum- person och, då kokningen börjar, 1 k:na vatten till 3 ' S.
Köttet sköljes och min samt, om man så vill, med något styckas, men bör ej ligga i vatten; konjak, men aldrig vare sig med skiradt smör eller grädde, hvilket blott gör, ryggmärgen borttages, det säges, att den skall göra buljongen hvitaktig.
att potcheesen naturligtvis smakar här- Kokningen anbringas långsamt och sken då den blir gammal.
Utan dessa båda sistnämda tillsatser, blir den dere- | fortgår jemt vid sakta eld.
Starkpep- par, morötter och palsternackor iläggas, mot bättre, ju längre den gömmes.
Pot- buljongen saltas, hvaraf skummet skall cheesen nedlägges i en större burk för att kunna omarbetas, och först ef- bättre flyta npp.
Det bör omsorgsfullt ter några veckor nedpackas den i glas- borttagas, i annat fall kan man ej få Köttet upptages, då burkar (f. d. honungs- eller senaps- buljongen klar.
det är kokt, ty sedan tjenar till intet burkar) samt kokas väl.
att låta det ligga uti vidare.
(Kan Obs.
Skulle än fet än mager ost användas till pudding, rensadt från förekomma, bör, för att utmärkt pot- senor och benskärfvor, finhackadt, upp- cheese skall erhållas, hvar sort använ- blandadt med ägg, gräddmjölk, stötta das för sig.
N. skorpor, skiradt smör samt socker, salt och litet muskot).
Buljongen får se- dan hopkoka, och färdig silas den ge- Hästkött.
Som jag hoppas, att alla husmödrar nu för ' tiden äro nog för- nom linong.
Flottet, som stelnar of- vanpå, (det mesta bör likväl vara upp- domsfria att vilja begagna hästkött i skummadt under kokningen) upptages, sina hushåll, vill jag nämna att rökadt, och om man vill gömma det, skiras är det utmärkt godt till smörgås.
Man det med litet salt och skummas väl; förfar dermed som med annat kött, är utmärkt att steka fisk uti.
Bul- som insaltas för rökning; användt till biff, är det också särdeles godt.
Hvar jongen kokas helst dagen före den skall användas.
Man bör hafva en särskild och en bör i sin mon söka motarbeta den kanhända i många bygder ännu kruka, som till intet annat begagnas, att förvara den uti.
När den sedan qvarlefvande motviljan derför genom att föregå med godt exempel och an- skall användas, hälles den försigtigt ur krukan, att bottensatsen, som alltid vända detsamma.
N. bildas, ej kommer med.
Klar b n l j o D g serveras helst i koppar med varma pa- stejer, på tallrik eljest med en rå äggula, Kardinalkött.
En oxstek ingnides väl hackad persilja, brynta palsternackor med salt, socker och salpeter, hvaref- eller rostadt hvetebröd.
N, ter så mycket ättika påhälles, att den nästan står öfver köttet; några nejlikor och lagerbärsblad påläggas.
Steken Njuponsoppa.
Njupon, ' Is k:na till vändes dagligen och kokas efter en fyra personer; sköljas och kokas väl veckas förlopp i ättikan utspädd med sönder, passeras genom durschlag, att vatten; kryddorna följa med.
Förvaras en del af njuponen följer med.
Sop- i spadet.
M. pan göres simmig med litet i kallt vat- ten upplöst potatismjöl; russin kokas
Med Iduns expedition är förenad Iduns uträttningsbyrå, hvilken gratis verkställer alla uppköp åt Iduns abonnenter i landsorten samt för öfrigt och ihällas med sitt spad.
Serveras om vintern varm, om sommaren kall; i båda fallen bjudes gräddskum dertill.
N. Rabarbersoppa.
Stjelkarae rensas och skäras i mindre bitar samt kokas efter att hafva legat någon timma i kallt vatten.
Göres siramig med potatis- mjöl, sötas ovilkorligt med socker samt ätes kall med gräddskum.
N. Gåskråssoppa.
Då man köper slag- tade gäss på torget, får man sällan blodet med.
Det oaktadt kan dock fås en synnerlig smaklig soppa af spa- det, hvari syltan kokats.
Allt flott afskummas ytterst väl; soppan redes med brynt smör och mjöl, hvarefter man tillsätter nejlikor, socker, ättika samt litet sherry, som höjer smaken.
Serveras med krås, gåskorf, katrin- plommon och äpplen.
Spadet, hvari dessa kokats, hälles också till soppan.
G ägg och ' / e k:na grädde vispas, deruti nedröres äppelmos och rifvebröd, stekt i smör.
Formen smörjes, ätes varm.
4- hela ägg vispas väl, ' / a k:na tjock, söt grädde slås till skum, 2 händer mjöl.
Gräddas i stekpanna.
Frida N. JV.
Snöbollar.
4 hvitor vispas till hårdt skum, deri nedröres sakta 25 ort sik- tadt socker.
God mjölk kokas i en kastrull med en bit vanilj och då mjöl- ken fått tillräcklig smak af vaniljen, formas med ett par skedar små bollar, som kokas i mjölken.
N. Fruktmos.
4 15 päron, 4 " 8 äpplen, 4 &amp; plommon och 4 " B socker kokas till hårdt mos.
Plommonen doppas i kokhett vatten, att skinnet kan afdra- gas, väges sedan kärnorna uttagits.
Päronen tåla att koka längst.
Både päron och äpplen skalas och skäras i små bitar.
B åkning-.
I stop okokt sirup, I S strösocker, 1 qvarter grädde, 2 matskedar soda, 2 matskedar inge- fära och 3 " 8 hvetemjöl.
Degen skall stå 2 dagar innan den utbakas.
Jeannas kaka.
75 ort hvetemjöl, 50 ort smör, 25 ort rifvet socker, 1 ägg, | glas bränvin.
Allt detta hoparbetas till en jemn deg och utkaflas; en van- lig stekpanna betäckes på botten och sidorna med degen samt fylles med en compotl af äpplen eller plommon samt sylt, ofvan på detta lägges ett lock af degen.
Kakan gräddas i ugn och ser- veras med följade sås: | stop grädde, 6 äggulor, vanilj och socker efter smak.
En del af såsen slås öfver kakan.
Mången tänker väl: » Icke behöfver man några föreskrifter, om hur kaffe skall kokas, det är väl den lättaste sak i verlden! » Ja visserligen, men dervid, som vid alla anrättnin- gar, fordras noggrannhet, och det ända från kaffets inköp, tills det kommer på kannan för att serveras.
Man får icke tro, att allt är väl bestäldt med att blott slå kaffebönorna i brännaren för att rostas öfver en dålig, rykande eld, mala det och lägga det på pannan, som ganska ofta innehåller ett afsky- värdt afkok på förut användt kaffe.
JSej!
Första vilkoret för att erhålla et.t välsmakande kaffe är naturligtvis en god kaffesort.
Jag har funnit, för att nu icke tala om Mocca, prima Cey- lon samt äkta Guatemala vara goda sorter; Santos är äfven rätt bra, men prisskilnaden obetydlig i jemförelse med varans underlägsenhet under de förstnäm- I I — » I I K l I L » U IN da sorterna.
Kaffet bör alltid rensas och tvättas innan det rostas, helst i varmt vatten; man vispar kraftigt med en styf visp, låter det afrinna samt gnug- gar det sedan i en torr grof handduk.
Vill man, kan det torkas bättre i stek- ugnen, innan det rostas.
Sedan har man en god eld af torr, i kors lagd ved, att ingen rök uppstår; ty i annat fall kan man genast få det bästa kaffe illasmakande.
Bäst är i alla händel- ser en nedbränd björkvedsbrasa för den som så hafva kan.
Kaffebrännaren skakas ofta, att kaffet ej blir » svedt », en annan olägenhet, som kan göra det osmakligt; kort innan det är färdig- rostadt, påströs litet socker.
Bönorna äro färdiga, då de antagit en ljust röd- brun färg.
en vet, att det vid röstningen utvecklas en stark lukt; det är just kaffets egendomliga arom, som förflyktigar, och j u mer det » brän- nes », ju mer förflyktigar derutaf.
Det förvaras omalet i burk med lock, eller ännu bättre i flanellspåse, dit det slås varmt samt sedan males efter behof.
Bästa kaffet får man tydligen, då man ej begagnar » sump » eller afkok, utan kokar på klara vattnet, som bör vara friskt och välsmakande källvatten, samt beräknar minst 2 rågade teskedar målet kaffe till hvaje kopp.
Det bör ej koka mer än högst 15 minuter och sakta, aldrig » i fläng »; kokar det längre eller skall stå på spisen både länge och väl, blir det allt annat än godt.
Det bör klaras med en liten bit s. k. klarskinn, som man lätt sjelf kan bereda af ka- biljo.^ Måste man iakttaga sparsamheten att blanda kaffet, gör man klokast uti att använda råg; den rensas samt ko- kas tills kornen se svalda ut, hvarefter den uppsilas och omsorgsfullt torkas, i annat fall kan den lätt mögla, då den vanligen förvaras en längre tid.
Bågen rostas efter behof, ej tillsam- mans med kaffet, och deraf kokar man s. k. sump.
Man bör hafva tvänne pannor, en större och en mindre; i den förstnämda tömmes det tjocka på kaffe- pannan och friskt vatten påfylles, då det kokar pålägges groft malmråg.
Man bör aldrig, vare sig på sump- eller kaffepannan, låta samlas för mycket tjockt, utan tömma och skölja dem hvarannan eller minst hvar tredje dag.
Det är ock nödvändigt, att en och annan gång koka ur dem med vatten och en bit soda.
Skötte hvar och en sålunda noggrantkaffetillagningen, skul- le man blifva förskonad från det gråa osmakliga plask, som i månget hem serveras und&lt; \ r namn, heder och vär- dighet af — kaffe.
Inläggningar, Vildt på konservburkar.
Det vilda lägges i vatten öfver natten, hvarefter det väl torkas och urklappas.
Brynes väl i färskt smör; brynes ej köttet väl, kommer det att se ut som vore det kokt; spädes med vatten.
Står öfver natten, hvarefter det skares i jemna bi- tar och nedpackas jemt och tätt.
Skulle såsen vara stelnad, ljummas den, så att den kan påhällas; bör stå öfver steken.
Man tillser noga, att ingen bit vidrör locket, den möglar då.
Loc- ket skrufvas väl till, (man behöfver tång dertill), och får koka 1 tim., under hvilken tid man tager burken en gång och skrufvar upp locket så pass att man släpper ut den luft, som finnes.
Då steken skall användas, värmes den i burken, om den ej skulle behöfva ombrynas.
Såsen afhälles och tillsättes med grädde.
N. Slagt.
Kalfslagt.
Man bör aldrig slagta en kalf för späd, utan hellre kosta på några kannor mjölk, man har igen det i dubbelt mått, derigenom att köttet blir mycket smakligare.
Då slagt se- dan skall försiggå, böra alla husmödrar se till, att djuret ej onödigtvis plågas till billigaste pris och på bästa sätt utför alia möjliga uppdrag till tjens för Iduns ärade läsarinnor.
af den, som skall slagta det.
Blodet tages som vid annan slagt under stän- dig vispning, medan det rinner från kalfven; bör silas vid användandet.
Ett afskyvärdt bruk, som borde öfver allt förbjudas, är, att slagtaren upp- blåser kalfven, såsom det benämnes, innan den flås.
A f » räntan » tillvaratages magsäcken, användes till s. k. löpe, som begagnas vid ystning; lungorna, hjertat och lef- vern.
Hufvud och fötter skållas nog- grant och läggas i vatten tillika med lungorna och hjertat.
Detta allt kokas i samma kärl; fötterna och hufvudet rensas, medan det ännu är varmt; de största bitarne griljeras gulbruna i smör.
A f hjernan kokas sås — spädes med grädde, kryddas med hvitpeppar och salt — som bjudes dertill.
Det som Iemnats af hufvud och föt- ter, hackas fint tillika med hjertat och lungorna, lägges i en kastrull och på- spädes behöfligt af spadet, det kokas uti, hvarefter salt, socker, hvitpeppar och något ättika tillsättes; upphälles i formar att stelna, serveras med skarp- sås, skuret i tunna skifvor.
Lefvern späckas tätt och stekes som vildt eller användes till korfkaka.
A f blodet kokas antingen helt enkelt palt eller ock bättre pudding, som serveras med s. k. skärsäs.
Smör smältes i stek- panna och grädde påspädes, hvilket får koka, tills grädden ligger i bruna klimpar på botten och smöret står klart öfver.
V i d halsen sitter det s. k. bresset, som skuret i bitar och beströdt med salt, peppar och rifvebröd, stekes till smörgåsbordet.
Dagen efter slag- ten styckas kalfveu, och bör man ej gömma köttet för länge, ty det tager lätt osmak.
Man kan på torget få köpa utmärkta gödkalfsrentor för 1: 50 ä 2 kr., och bättre än dertill kan man ej använda sina pengar.
Tandpulver, ändamålsenligt och ofar- ligt, sammansättes af hvit magnesia, pulv.
hvalfiskfjäll och pulv.
violrot.
Man köper för 10 öre af hvardera sor- ten och sammanblandar efter behag.
Om man vill ha friskare smak, kan litet pepparmyntsdroppar blandas i mun- vattnet och ersätter då violroten.
Vid eldning i kakelugnar bör man tillse att barken på veden vändes utåt rum- met.
Man undviker då obehaget af att elden sprakar ut på mattorna.
Om bladlöss innästlat sig på blom- krukor, kan man om sommaren släppa Jungfru Maria nyckelpigor på växten, ty dessa förtära de otrefliga snyltgä- sterna.
Afven myrorna göra oss den tjensten att tycka om dem.
Ett enkelt och verksamt medel mot snufva.
A f en hvit flanellslapp gör man en liten roulå, i hvars båda än- dar en bandögla fästes.
Dessa öglor läggas kring öronen, och sålunda fast- hålles roulån under näsan.
Man be- höfver blott en enda natt ha begagnat denna » näsrespirator » för att märka en betydlig förbättring i snufvan, och, om denna icke är allt för svår, kan den så- lunda på ett par nätter fullkomligt bo- tas.
Tygrester och andra rena lappar böra icke bortkastas, utan klippas i små bi- tar, samlas och bli nyttiga till fyllnad i undermadrasser och kuddar i en tarf- ligare säng.
Ett af de vanligaste symptomen vid bleksot är just en dylik » andtäppa », som mest ger sig till känna, när det gäller att gå uppför en backe eller en trappa.
Är det så alldeles säkert, att ni nu är qvitt er bleksot?
Skulle så vara förhållandet, bör ni ej under- låta att låta läkare undersöka ert bröst; äfven en balsundersökning vore i sådant fall Önskvärd.
Så vidt vi utan tillfälle till undersökning kunna yttra oss härom, synas dessa » anfall » bero på gasbildning i magen.
Hon bör derför undvika mycket svårsmält föda, såsom ärter, bönor, kål, potatis, fläsk och mycket fett och salt kött i allmänhet.
På qvällen bör hon taga en matsked Fran- guladekokt samt öfver natten begagna ett våtvärmande omslag kring magen.
Artur hänvisas till svaren till Ina i n:r 9 och Prenumerant i n:r 5 (båda svaren äro att finna i innevarande årgång af » Idun ») Edra öron bör ni hvarje qväll tvätta med hett vatten och derefter stryka på en salfva af 1 del zinkoxid, 1 del stärkelse och 2 delar vaselin.
Ellic (?).
Är gossen i Öfrigt frisk?
Är hans mage i god ordning?
I många fall lyckas det ej att upptäcka orsaken.
Med tänderna är det ej någon fara.
Är gossen i öfrigt frisk, så försvinner detta sannolikt så småningom af sig sjelft.
Ung mageHagd flicka.
Ni måste för att vinna det efterlängtade målet öka qvantiteteu af er föda, och hvad qvaliteten beträffar, särskildt hålla er till födoämnen, som inne- hålla fett och isynnerhet s. k. kolhydrater.
Att rekommendera äro således särskildt mjölrätter (framför allt ett slags gröt), potatis, ärter, bönor, sockerhaltiga födoämnen etc. vidare oskummad mjölk i stora qvantiteter; äfven starkt malthaltiga drycker.
Vi anse oss dock böra påminna ev om, att er mage bör vara i godt ständ för att tåla vid dylika prof. Att alla ansträngningar böra undvikas, är ej heller att glömma.
Mycket sömn under- stödjer kuren.
Se svar till Souma A x.
i n:r 5 eller till Isedora i n:r 11.
Tvätta ansigtet hvarje qväll med hett vatten och hvarje morgon med källkallt; torka väl efter tvättningarna.
— Fettämnena äro oskadliga i detta fall.
Se svar till Lostitia i n:r 9.
Nej — tvärtom!
Ni bör tre gånger dagligen medels kraftiga frotteringar med banden ingnida en blandning af 1 del bolmörtolja och 2 delar kamfcrolja, hvarefter lindas med yllelindor.
— Af bättre verkan vore säkerligen ordentlig massage.
Se svar till Prenu- merant i n:r 5.
Liktornar äro alltid en påminnelse om, att skodonen antingen äro för små och för trånga eller också olämpliga till sin form.
Dessa fel måste alltid rättas, för att man skall ha utsigt att för framtiden bli qvitt liktornar.
Hvad sjelfva kuren be- träffar, så är operativt aflägsnande obestrid- ligen det mest radikala och säkra.
God verkan hafva penslingar med 10 — 20 % sali- cylsyrecollodium.
Ett godt medel är också det i handeln förekommande Hktornsmedlet collodin.
Trenne prenumeranter.
Bortkastade pengar!
Använd den behandling, som tillrådts Lisa 1) här ofvan.
Indryp flere gånger dagligen några droppar ljum borsyre- lösning (4 %).
Sannolikt fordras dock operativ behandling.
Ett dylikt » vestan vind sklimat&gt; skulle möjligen kunna förorsaka, att sjelfva orsaken till svagheten komme att fortfara.
Genom förståndig behandling kan ni — för så vidt orsaken till det onda ej längre före- finnes — blifva återstäld i Sverige lika väl som annorstädes, och kanske säkrare.
B, Se svar till Ung, magerlagd flicka i detta nummer.
Flicka 1862.
Båda dessa obehag pläga förekomma hos bleksotspatienter — hör ni ej möjligen också till dem?
En badresa i sommar skulle säkerligen göra er nytta.
Något medel att eljes — utan att känna någon orsak — bota dessa obehag, känna vi icke.
En salfva, som ni kanske med större fördel skulle kunna använda, vore följande: 1 del borsyra, 5 delar vaselin och 5 delar lanolin.
H. H — t.
Af er beskrifning hafva vi ej kunnat afgöra, hvilken sjukdom föreligger, önskligt vore, att ni hade tillfälle att rad- fråga en specialist i halssjukdomar.
Ingnid morgon och afton ögon- lockskanterna med en salfva af 1 del hvitt prcecipitat på 20 delar glycerinsalfva.
Använd dir Ulmgrens tandpulver.
Många an- vända pulveriseradt kol, ett enkelt och inga- lunda dåligt tandpulfver — ej minst ur eko- nomisk synpunkt!
För att hår ej skola växa igen, sedan de utryckts, måste sjelfva hårrötterna förstöras.
Detta kan ske medels skarpa brännsalfvor, men för att önskad verkan skall ernås, måste inverkan vara så stark, att ärrbildning torde blifva oundgänglig.
Det enda medel, som har säker verkan utan att ärrbildning samtidigt uppstår, är, så vidt vi veta, behandling med s. k. elektrolys.
I sådant fall blir det dock nödvändigt för eder att personligen vända er till läkare, som sysselsätter sig dermed.
Fins det något sätt att rengöra ett par ljusgrå smertingsskor, som blifvit något smutsiga?
N:r 6 5.
Huru skall man borttaga fotogen- flackar ur ljusgult kläde?
VI vilja särskildt fästa uppmärksamheten pä Iduns lämplighet tor platå- sökande och platsutbjudande annonsörer, i ifvensom för alla öfriga slags annonser som beröra familjekretsen.
— Annonser mottagas endast genom S.Gumsellus annonsbyrå och hes redaktionen.
F N:r 19.
Om Signe låter höra af sig å Iduns byrå, får hon der uppgift å en person, som godlietsfullt erbjudit sig att afgiftsfritt under- visa henne i handarbeten.
N:r 4 0.
Begagnade frimärken uppköpas i Stockholm af Heinrich Lichtenstein, adr.
Re- geringsgatan 75 a. Annie.
Vänd Eder till sjukhemmet på Er- sta, adr.
Känner Ni eder olycklig och tycker, att Ert lif är till ingenting nyttigt, så gä ut på gator och gränder, och Ni skall nog dä möta någon som behöfver Er bjelp.
Försök att till en aktad pats i samhället återföra om också blott en enda af alla de arma, som dagligen komma i vår väg.
Icke behöfva vi genomgå någon särskild kurs för att blifva barmhertighetssystrar.
Gä vi genom lifvet med vaken blick för vår nästas nöd, helt säkert skall det då gifvas oss tillfälle att utöfva barmhertighet, och att det bli vi sjelfva, som vinna derpå, det ur lika så säkert, som att den känsla af olycka, som nu tynger Er, dä skall försvinna.
N:r 4 8 b.
Ett utmärkt och säkert sätt att borttaga den » förargliga knarren » i skodon har jag fått lära af en gumma i Småland.
Förfaringssättet är följande: tag ett spets- glas renadt bränvin och slå i hvarje sko och låt det torka in, och Ni skall finna, att » knarren » totalt försvunnit.
Med en linnelapp doppad i foto- gen gnides symaskinen väl, sen eftergnides med en torr linnelapp.
Bett litet lim upplöses väl i varmt vatten och blandas sedan med kall mjölk.
Härmed borstas gipsbilderna och få sjelftorka. '
Lika mycket socker och mandel stötes tillsammans i en mortel.
Rifvet, mjukt hvetebröd, uppblandadt med några skedblad söt grädde arbetas in deri med en sked.
Lämpar sig endast som fyllnad i fettisdags- bullar, men är mycket god som sådan, t. o.
m. i mångas tycke bättre än den, som köpes på konditorierna.
Den faller sig äfven mycket billig, då ett hälft kilogram mandel räcker fyra gånger för ett hushåll af sex personer.
Gammal Husmor.
N:r 60.
Vinfläckar på duktyg försvinna genom att lägga det fläckade i kokande mjölk.
Vin- liksom bärfiäckar borttagas äfven med klorkalk vatten.
M:r 61.
För dem, som på egen hand vilja lära engelska språket, torde Svenssons öfver- sättning af d:r Rosenthals » Mästerskapssy- stemet », kort lärobok i engelska, vara en särdeles god hjelpreda.
Finnes i alla bok- lådor till ett pris af 3 kr.
En prenumerant frågar, om man skall b e - tala annonsafgift för atti Idun få begäraläkare- råd samt till läsarinnorna framställa och b e - svara frågor.
Pä intet vis.
Dessa afdel- ningar stå utan någon slags afgift öppna för alla våra prenumeranter.
När ni prenumererat å posten för helt qvartal, eger ni rätt genom veder- börande postkontor utfå de föregående num- ren.
En enkel påminnelse härom torde vara tillfylles.
En skollärarehustru.
Vi bemöda oss visser- ligen att på var praktiska afdelning genom nödig vexling tillgodose skilda förmögenhets- klasser, men önskningsmål kunna nog återstå.
Skulle ni ej något utförligare och i detaljer och belysande exempel vilja yttra er i denna sak, da ni helt säkert kunde veika godt i edert syfte och vi gerna skulle införa eder skrifvelse.
Den nu sända förefaller oss för kort och oklar.
En och annan prenumerant förfrågar sig, hvariör Idun i år ej åtföljes af den månadtliga modebilagan.
Vi ha dock i årets prenumera- tionsanmälan tydligen till kännagifvit dess indragande och äfven skälen härför.
En olycklig äkta man delar öde med många insändare i frågan om » bättre » och » sämre » flickor, då vi nu måste förklara denna sak för tillfället utagerad för att ej trötta genom ideliga upprepningar.
Cfiannäh.
Så fort vi hunnit genomläsa manuskriptet, skola vi lemna bestämdt svar.
Matmor på landet.
Eder uppsats har b e - tydande förtjenster, men förefaller oss delvis nog skarp.
Dess offentliggörande just nu skulle helt visst väcka » ondt blod ».
Få vi behålla den oeh framdeles — åtminstone till det väsentliga — begagna oss af den?
» God husmoder », » Verkligt hem », » Små pretentioner » och » Ellen 19 » ha ytterligare in- komna annonssvar att å byrån afhemta eller utfå mot insändande af porto och adress.
Pépa.
Uppsatsen är redan återsänd till författarinnan.
Omöjligt alltså!
Som ni ser, ha vi i dagens nummer användt en af edra uppsatser och äro äfven benägna derför betala något honorar.
» Två flickors bestigning af Breithorn » lämpar sig deremot ej.
Vi hade redan sändt breflädssvar ned till sätteriet, då eder epistel kom.
Eder uppsats har med tacksamhet mottagits och kommer ock att inflyta; kunde ni göra er ett begrepp om, i hvilken mängd manuskript inflyta till Idun frän alla håll och kanter, skulle ni dock helt visst ej så illa ondgöras, derför att edert något litet fått ligga Öfver.
Det undgår ju emellertid att med så mycket annat dela papperskorgens öde.
Ville ni samtidigt låta upp- gift följa, hvarifrån, och när uppsatsen är hemtad, vore bra.
A H L C R A N T Z &amp; C ° * T J N I V E R S A L - B I B L I O T E K - i: 2 a s * " S f ° OS si ä 5 $ » ' «3
ä o &lt;S5 k.
* 3 Innehållsförteckning: Concordia Löfving (till porträttet), af Ave.
— Ett steg framåt; af Elna Tenow.
— När tvänne bjertan skiljas; efter E. Geibel af Jacques.
— En timma om dagen året om.
— Resultatet af Iduns femte pristäfling.
— Mycket väsen för ingenting; små broderier på verklighetens botten af Mathilda Langlet.
— Om qvinnan och hennes rättigheter m. m.
; af Guido.
— Den nyfödde; några bilder frän forna dagar.
— Ur småskolelärarinnans lif; af Fröken Mar- gareta.
— Gastronomiska Kåserier, I I; af En gourmand.
— En radikalkur (Slutet); novell af Elin Ameen.
— Smörgåsbord.
— Bo- staden.
En 21 års flicka från landet önskar i vår i en bättre familj, helst på landet; är villig deltaga i allehanda inom hus förefallande göromål.
På lön fästes intet afseende endast på ett godt bemöiande.
Svar till portvakten vid lnedal, Stockholm.
I [125] H u s m ö 1 4 Carl L i l l a a r!
flere gånger prisbelönade och fullt jemförliga med de bästa utländska fabri- kat.
piensburg V a t t u g a t a n r Ättika, S e n a p, S å s e r, S o j a, DIVERSE.
Doktor d Försöken Th. Win- borg &amp; C:is i Stock- holm tillverkningar af 1 4.
[Hvardagar ' / a3 — k4t.
[34] års årgång af Doktor C D.
J o s e p h s o n A n n o n s e r.
H ö t o r g e t 11, 1 tr., 9 — 10 och 2 — 3.
H33] Tandläkaren LEDIGA C o n s t a n c e PLATSER.
Elbe, Humlegårdsgatan 8, 2 tr. Bådfrågningstid 1 — 2.