Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Banco; och har Kongl. Majlis Befallningshafvande derjemte anmält, att, ibland dem, som lidit skada, de liesta äro så fattige, att de för sitt lifs bergning icke haft annat att för vintern påräkna än den förstörda grödan; att den olycka dessutom inträffat, det åskan den 18 September antändt Ladugården vid den enda i orten varande Herrgård Åsa, der all inbergad gröda uppbrunnit, och hvarigenom det hittills vanliga tillfället för behöfvande i orten att derifrån få köpa spanmål för i år upphört, samt slutligen att de genom hagelskadan lidandes belägenhet jemväl försvåras deraf, att 'ingen förening om ersättning af dylika skador blifvit inom Åsa Socken och Norrvidinge Härad träffad.
Med anledning af dessa förhållanden har Kongl. Majlis Befallningshafvande hos Kongl, Majit 8 Stats-Vtslotlets Utlåtande JS:o 3ju underdånigst hemställt, det Kongl. Majit måtte täckas för de nödlidandes bispringande anordna en summa penningar; dock har Kongl. Majits
Befallningshafvande tillika anmält, att flere torde finnas, hvilka troligen icke kunna prasslera någon säkerhet för de lån, som dem möjligen beviljas.
Vid pröfningen af denna underdåniga framställning har Kongl. Majit, då några allmänna medel ej finnas på Stat anslagne till understöd af förevarande beskaffenhet, funnit godt förklara, det handlingarne i målet skulle till Stats-Utskottet öfverlemnas för den åtgärd, hvartill omständigheterna kunna föranleda.
I anledning häraf får Utskottet upplysa, att vid 1823 års
Riksdag fråga förevar om anslag af allmänna medel för tillvägabringandet af serskilda inrättningar, till understödjande af de jordbrukare, hvilka utaf oförutsedda natur-olyckor hemsökas; men Rikets Ständer tillkännagåfvo, uti underdånig skrifvelse den 23 October samma år, det några medel till omförmälde ändamål ej kunde af Rikets Ständer anvisas; och förständigades derefter Kongl. Maj:ts samtlige Befallningshafvande, genom Circulaire-Bref den 26 No v. 1823, att hvar i sitt Län uppmana Allmänheten till öfverenskommelser om skadestånd i dylika fall, på sätt för hvarje landsort tjenligast pröfvades.
— I öfverensstämmelse härmed hafva de natur-olyckor, som drabbat smärre menigheter, icke heller föranledt lill någon utgift för det allmänna, och i de fall, då ett för tillfället trängande behof måst afhjelpas, har sådant vanligen skett genom försträckning i säd eller penningar mot säkerhet och åtérbetalningsskyldighet inom föreskrifven tid.
Hvad den nu framställda speciela frågan angår, tror Utskottet lämpligast vara, att pröfningen, huruvida Åsa Socknemän äro i behof af något understöd, må öfverlemnas till Kongl. Majit, som, om skäl dertill förekommer, på sätt förut i likartade fall egt rum, och hvarpå såsom exempel må anföras, det låneunderstöd, som genom Kongl. Brefvet den 7 Sept. i833 blifvit åtskilliga församlingar pä Öland, till följd af liden skada genom hagel och oväder, förunnadt, tvifvelsutan al befintlige tillgångar disponerar hvad för Åsa Socknemän kan i förslräckningsväg anses erforderligt.
I händelse Rikets Ständer gilla denna Utskottets åsigt, lärer, i öfverensstämmelse dermed, underdånig skrifvelse böra lill Kongl. Majit expedieras till svar å den Nådiga Remissen.
Stockholm den 10 December 1834. S/als-TJtskottets Utlåtande N:o 3j2. 9 N:o 37a.
Ankom till E*p.-Utsk. d. 10 Dec.
Utlåtande, angående Hufvud-BoJcen öfver Kronans Hus ock Byggnader. (I. A.) Sedan Rikets äv 1829 församlade Ständer, i underdånig skrifvelse till Kongl. Majrt, (under N:o 272 intagen i io Sami, 2 Band. af Bihang till Rrks-Slåndens Protocoll) anhållit, att den Kongl. Kammar-Collegium dittils uppdragna befallning nied Kronans liuS och byggnader i landsorterne måtte öfverlemnas åt Öfver-lntendents-Embetet, samt att detsamma måtte anbefallas efter hand förskaffa sig ännu felande fullständiga heskrifningar, äfvensom ritningar öfver alla Kronans, med undantag af Militair-Staternes, hus och byggnader jemte tillhörande inventarier, samt att, i öfverensstämmelse med desse förteckningar, upprätta en Hufvudbok, deri alla skeende förändringar, så väl i afseende på sjelfva byggnadernes underhåll, som rörande dispositionssättet, borde noga antecknas, till rättelse vid förefallande frågor, har Kongl. Majit, efter Kongl. Kammar-Collegii, Kongl. Stats-Contorets och Öfver-Intendenls-Embelets hörande, genom Nådigt Bref af den 21 December i83o, förklarat
Sig hafva funnit förrberörde af Rikets Ständer begärda förändring, rörande befattningen med de under Kongl.
Kammar-Collegii inseende ställde Kronans hus och byggnader i landsorterne, icke vara lämplig eller medförande det dermed af Rikets Ständer åsyftade ändamål; hvarföre Kongl. Majit icke funnit skäl att Rikets
Ständers ofvannämnda framställning i annan måtto bifalla, än att Kongl. Majit i Nåder anbefallt Kongl. Kammar-Collegium, att, genom vederbörande, låta anskaffa ritningar och heskrifningar öfver de ifiågavarande Kronans hus och byggnader, samt förteckningar öfver deruti befintlige, Kronan tillhörige möbler och inventarier, samt i anledning häraf upprätta en Hufvudbok å dessa hus och byggnader med tillhörigheter och huru de disponeras, hvari sedermera alla skeende förändringar i dessa delar tid efter annan skulle antecknas, Af denna anledning har Stats-Utskottet ansett sig böra undersöka och hos Rikets Ständer anmäla hvad som blifvit tillgjordt för det af Rikets
Ständer med ofvannämnde deras beslut afsedda ändamål, och derföre från Kongl.
Kammar-Collegium begärt del af den, till följd af högstberör Bihane till R.
Prot. 1834. 4-de Sami. p.sta Afd. %:dje Band. 2 i7ide Häftet.
IO Stats-Utsiottets Utlåtande N:o 3~s. de Kongl, befallning, upprältade Hufvudbok öfver Kronans lius och byggnader ~i landsorterne.
Vid granskningen af densamma har Utskottet befunnit den ofullständig och opålitlig samt ingalunda motsvara hvad Rikets Ständer åsyftat och Kongl. Maj:t till verkställande förordnat.
Såsom hufvudsakliga anmärkningar må anföras: 1:0 att berörde Hufvudbok ej innefattar någon anteckning af hvad sorn efter densammas upprättande förefallit med husens underhåll och reparerande, eller med deras disposition, för hvilket ändamål äfven större utrymme för hvarje lägenhet skulle erfordras än uti nämnde
Bok finnes lemnadt; 2:0 att de husen tillhörande inventarier ej deri finnas upptagne; 3:o att de i Ilufvudboken intagne beskrifningar och underrättelser ingalunda äro pålitlige, utan har Utskottet deruti tvärtom anträffat någre fullkomligt origtige uppgifter, hvarå som exempel må nämnas, att om Länsfängelsena så väl i Wester-Norrlands som Norrbottens
Län befinnes antecknadt, att de bvggas och underhållas af Länets hemmansegare, då likväl, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 29 Sept. 1829, (N:o 174 i IO Sami. af|Bih. lill Riks-Ståndens Protocoll) blifvit bestämdt, att, emot det att allt anspråk å ersättning till desse
Län förfallit för uppförandet af sjelfve fängelsehusen, Staten skulle öfvertaga och hädanefter ensam bekosta underhållet af Landsfängelsena i samma Län, på sätt med de i Rikets öfrige Län varande enahanda byggnader eger rum.
Stats-Utskottet har sålunda trott sig böra tillstyrka Rikets Ständer: alt i underdånig skrifvelse till Kongl. Majrt anmäla ofvanberörde omständigheter, och, jemte öfverlemnande till Kongl. Majlis eget Nådiga godtfinnande, att förständiga Kongl. Kammar-Collegiura om dess pligt att framdeles med mera noggrannhet ställa sig Kongl. Maj:ts Nådiga befallning till efterrättelse, tillika underdånigst anhålla, det Kongl.
Kammar-Collegium måtte meddelas förnyad
Nådig föreskrift alt upprälta en för ändamålet mera lämplig, fullständig och pålitlig
Bok öfver alla Kronans hus och byggnader med tillhörande inventarier i samtlige Länen, hvilken, i Stats-Utslottets Utlåtande N:o 3/2. stället för att benämnas och vara Hufvudbok, egentligen endast behöfver svara emot en så kallad Liggare, eller Fastigliets-Registratur, som Länsvis upptager så väl en kort beskrifning om hvarje hus, dess ålder, när det blifvit uppfördt eller inköpt, för hvad belopp, jemte en noggrann anteckning af dermed för hvarje år skeende förändringar samt använde underhålls- och reparationskostnader, äfvensom huruvida det är brandförsäkradt, hvar, för huru lång tid och till hvad belopp, samt slutligen huru, och under hvad vilkor, hvarje hus disponeras, samt alla dermed förefallande förändringar; hvarjemte borde åberopas och citeras, ifrån hvilken officiel Act eller Handling alla de införde förhållandena blifvit hemlade.
Enär Rikets Ständers ofvannämnde underdåniga anhållan , att den då begärda Hufvudbok skulle omfatta Kronans allmänna hus och byggnader, så väl i liufvudstaden som landsorten, icke af Kongl. Maj:t blifvit bifallen, utan Kongl.
Maj:t ansett Dess Öfver-Intendents-Embele fortfarande endast böra hafva befattning med Kronans allmänna hus och byggnader i liufvudstaden. så hemställer Utskottet, alt Rikets Ständer jemväl i underdånighet begära, det Kongl. Öfver-Intendents-Embetet måtte i Nåder anbefallas, att, jemte dess förande Hufvudbok och Redovisning öfver anslagna medlen till desse husens byggande och underhållande, öfver desamma inrätta enahanda Liggare eller Fastighets-Registratur, som den här ofvan blifvit äskad af Kongl. Kammar-Collegium för Kronans hus i landsorterne; äfvensom, att Kongl. Maj:t täcktes låta meddela en lika befallning till Styrelserne för samtlige de allmänna Verk, hvilka ega egne hus och byggnader, så i liufvudstaden som landsorterne, och hvilka icke tillhöra hvarken Kongl. Öfver-IntendentsEmbetet eller Kongl. Kammar-Collegii öfverinseende, utandirecté och ensamt disponeras af Styrelsen för hvarje af de serskilde Verken, bland hvilka må nämnas Tull-Verket, Post-Verket, Seraphitner-Ordens Gillet, Militair-Staterne m. fl.
På det så väl enkelhet och enhet uti uppställningen af de hufvudsaklige anteckningar på en gång, med noggrannhet och ändamålsenlighet, må vinnas, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer], i sammanhang härmed, hos Kongl. Maj:t underdånigst anhålla, att Kongl. Majrt täcktes anbefalla Dess och Ri - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 3y3. tets Stats-Contor alt lemna ett Formulaire till hvarje af desse Styrelser, äfvensom till Kongl. Kammar-Collegium och Kongl.
Öfver-Intendents-Embetet, för sådane Böckers eller Liggares upprättande och sedermera fortsättande från och med instundande år i835; kunnande såsom hufvudsaklig ledning för desse Formulairens upprättande hänvisas till den Liggare, som vid Tull-Verket föres öfver dess byggnader, och anser Utskottet derjemte, att desse Liggare hädanefter alltid, i den mon sådant låter sig göra, böra vara att tillgå för Rikets Ständers Stats-Utskott eller Revisorer under deras granskning och förrättningar.
Stockholm den 10 December 1834- N:o 373.
Ankom till Exp.-Utsk. å. 10
Utlåtande, i anledning af erhållen åt er remiss å Betan Icandet N:o 314, i frågan om Pensions-understöd för Enkor och Barn efter Läkare, hvilka aflida i Cholera-farsoten. (TJ. A.) Detta Betänkande, innefattande afstyrkande af den i ämnet utaf Friherre Palmstjerna, C. O., väckta motion, har blifvit återremitteradt från Ridderskapet och Adeln samt Pr este-Ståndet med föranledande af den vid Betänkandet fogade, af Domprosten Doctor Heurlin afgifne Reservation, innehållande det tillstyrkande, att af Cholera-Creditivet må kunna meddelas Gratificationer för en gång i sådane fall, då Läkare, som under Cholerafarsoten utmärkt sig för synnerligt nit och fallit offer för sjukdomen, i fattigdom efterlemnat Enka och Barn.
Men enär Utskottet, vid frågans behandling förra gången, redan tagit under öfvervägande de skäl, som ligga till grund för berörde, från Utskottets beslut skiljaktiga mening, kan, då några nya sedermera icke tillkommit, Utskottet icke heller nu å samma mening göra något afseende, utan vidblifver sitt af Borgare- och Bonde-Stånden bifallna utlåtande i ämnet.
Stockholm den 10 Dec. i834- Stats-Utslottets Utlåtande Nto 3^4'
Ankom till Exp.-Utsi. den io Dcc.
Utlåtande, ofver Riks dags-Fullm ägt i gen E.
Perssons motion, om anslag för upprättande och tryckning på allmän bekostnad af Register till Riks Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag.
(Rgs- A.)
Bonde-Ståndet har till Utskottet remitterat en af Riksdags-Fullmägtigen från Gefleborgs Län Eric Persson ingifven motion, deri anföres, hurusom Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag, genom bifall till dåvarande Stats-Utskotls Betänkande N:o 3c)o, förordnat, att af Riksdagskostnads-meJlen skulle utgå ett anslag af Tio R:dr B:co efter hvarje tryckt ark för upprättandet af Register öfver Riks-Ståndens Protocoll vid samma Riksdag och ombesörjande af samma Registers tryckning, såsom Bilaga till Protocollen, uppå Statens bekostnad.
Och då Bonde-Ståndet icke Tärer undfalla nödvändigheten af ett lika beslut, i afseende på Protocollen för denna Riksdag, hvilka förutan Register skulle blifva nästan obrukbara och onyttiga, så föreslår Motionairen, att ett sådant anslag, som förut är nämndt, måtte beviljas för upprättandet och ombesörjandet af tryckning på allmän bekostnad af, om icke alla Riks-Ståndens, åtminstone Bonde-Ståndets Protocoll vid innevarande Riksdag.
Utaf det uti motionen åberopade Stats-Utskottets vid sistlidne Riksdag afgifne Betänkande N:o 390, som af 3:ne Riks-Stånd blifvit godkändt, inhemtas, att för de Register öfver Protocollen vid samma Riksdag, hvilka Riks-Stånden finna för godt låta upprätta, skulle anslås serskild betalning af Tio
Riksdaler för hvarje tryckt ark af sådane Register, och de upprättade Registren, såsom Bilagor till Protocollen, tryckas på allmän bekostnad, då betalningen för det ena och andra komme att utgå utaf de till bestridande af utgifter för sistlidne Riksdag anvisade medel.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet skolat tillstyrka, att, för upprättande af Register öfver Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag må anslås Tio (10) Riksdaler Banco för hvarje tryckt ark; hvarvid det dock torde böra öfverlemnas åt Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, att, om något RiksStånds
Protocoll skulle befinnas vara tryckt med finare stilar, då bevilja den förhöjning i den föreslagna vedergällningen, som, för Registrets upprättande öfver sådane Protocoll, må pröfvas skälig. Stals-Utslcotlets Memorial N:o 3?5.
Kommandes så väl kostnaden för Registrens upprättande som deras tryckning att utgå utaf de till utgifter för innevarande Riksdag anslagtie medel.
StQckholm den io
Dec. 1834- N.-o 3^5.
Antom till Exp—Utst. den io Dec, Memorial, med Berättelse, i afseende på utbytet af den för f. d.
General- Assist ance-Cont or et begagnade Egendom emot den Stockholms stad, tillhörige så kallade Hessensteinska Egendomen.
(Rgs* A.) Sedan, till fullgörande af Rikets Ständers, genom Stats-Utskoltet, Fullmäglige i Riksgälds-Contoret meddelade föreskrift, alt, med tillkännagivande af Rikets Ständers, angående ofvanberörde husbyte fattade Beslut, inhemta Stockholms stads Drätsel-Commissions bestämda yttrande, huruvida bemälde Commission vill, utan anspråk på contanta mellangiften af 400° R:dr Banco, samtycka till definitivt, utbyte af förenämnde Egendomar, så bade Fullmäglige, uti till Stats-Utskottet aflåten skrifvelse af den 20 nasti.
November inberältat, alt Drätsel-Commissionen, uti afgifvet svar af den 5 i samma månad, förklarat sig vilja afstå från den contanta mellangiften af 4ooo R:dr, och samtycka till definilift utbyte af den Riksgälds-Contoret tillhörige, för f. d. General-Assistance-Contoret begagnade, på Riddarholmen belägna Egendom, emot den Stockholms stad tillhörige, äfven på Riddarholmen belägna f. d. så kallade Hessensteinska Egendomen.
Och har Utskottet, med anledning häi’af, uppdragit åt Fullmäglige i Riksgälds-Contoret att gå i författning derom, att Bytes-Bref varder upprättadt och med detsamma lagfaret; äfvensom Utskottet lemnat Fullmägtige del af Rikets Ständers föreskrift, angående inbetalningen på en gång af den återstående 2-8 årens Brandförsäkrings-afgiften för f. d. så kallade Hessensteinska Egendomen.
Stockholm den 10 December 1834- Ståls-Utskottets Utlåtande N:o 3~G.
Ankom till Exp.-Utsk. d. io Dcff.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Di rectionens öfver Hjelmare Canal och Slussverk underdåniga ansökning i afseende få sättet för fullgörandet af det Beslut, Rikets Ständer vid sistförflutna Riksdag fattat, om afsättande af en reparationsfond, såsom vilkor för erhållande afskrifning af Cancil-Bolagets skulder för lånebidrag från Banken och Riksgälds-Contorel•
Olgs. A.)
Uti en till Kongl. Majit ingifven och af Kongl.'
Majit den 25 sisth Oclober till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnad ansökning, har Directionen öfver Hjelmare Canal- och Slussverksbyggnad i underdånighet anfört, att, sedan Kongl.
Majit, genom Nådig Skrifvelse af den 6 Mars 1829, till Rikets då församlade Ständers pröfning och bifall i Nåder öfverlemnat Hjelmare Slussverks
Directions underdåniga anhållan om eftergift och afskrifning af de låne-bidrag, som, enligt Rikets Ständers Beslut vid 1818 och 1823 årens Riksdagar, med y3o,ooo Ridr Bico från Banken och Riksgälds-Contoret till Hjelmare Canal- och Slussverks-byggnad utgått, hafva Rikets Ständer, i skrifvelse af den 26 Febr. i83o, till svar härå i underdånighet anmält, det de, inseende nödvändigheten af att bilda en någorlunda tillräcklig reparationsfond för underhållandet af de på Statens bekostnad helt, eller till större delen utförda Canal-byggnader, eller andra arbeten af likartad beskaffenhet, funnit godt lemna Hjelmare Canal- och Slussverks-Bolag den försäkran, att eftergift och afskrifning af Bolagets ofyenberörde skuldbelopp till Banken och Riksgälds-Contoret, i och för Canalens byggande, skall Bolaget, uppå framdeles skeende anmälan, beviljas, i händelse Bolaget visar sig hafva inom en tid af högst sex år ifrån Canalens fullbordan samlat och afsatt en summa af åtminstone Femton Tusende R:dr Banco till fond för Canalens framtida underhållande, oberäknadt de reparations-cassor, hvilka uti Reglementet kunde varda Bolaget ålagde, eller hvarom Actieegare serskildt sig förenade, till bestridande af de årliga mindre betydliga underhållskostnaderna; om hvilket Rikets Ständers Beslut Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse af den i3 Mars sistnämnde år, täckts Slussverks-Direclionen till underdånig efterrättelse förständiga.
Stats- Utskottets XJtl&tande N:o 3j6.
Ehuru Hjelmare-Canal redan i några års tid varit till segelfart öppnad, och, jemlikt hvad Kongl. Majit i högstberörde Nådiga Skrifvelse förordnat, bör anses vara med sistlidet års utgång färdigbyggd, återstå likväl ännu några i den fastställda planen föreslagna arbeten, sorn borde utföras, men hvilka likväl äro af den beskaffenhet, att de, utan ringaste äfventyr för Caualens bestånd och utan allt hinder för seglationens fortgång, kunna uppskjutas; och då den redan verkställde Canalbyggnaden icke allenast medtagit alla lill
Directionens disposition ställde tillgångar, utan en summa derutöfver af 14,000 R:dr, som Directionen varit föranlåten att upplåna; så har man ansett omständigheterne fordra, att af förenämnde arbeten dels helt oell hållet inställa byggnaden af de tillämnade tvännejerubroarne öfver Canalen vid 4^de och ^:de slussarne, hvartill kostnaden, R:dr 8,800, synes kunna och böra besparas', då de på dessa ställen nu inrättade, föga kostsamma flottbroar funnits fullkomligt svara emot behofvet, dels ock att låta anstå med byggnaden af hvälfd Stenbro i den Sluss, der landsvägen går öfver gamla Canalen, så länge nuvarande
Vindbro med full säker-, het kan begagnas, äfvensom med Quaibyggnadens fullbordande vid Notholmen, tilldess erforderlige medel dertill hunnit anskaffas, på det Bolagets förrberörde skuld, så fort möjligen ske kunde, må varda inbetald.
Med antagande af Sluss-uppbÖrden till det medelbelopp, hvartill den de sista åren sig bestigit, eller R:dr 7,500. samt att Bolagets öfrige inkomster af dess Fastigheter, in. m. årligen uppgå till i*....... ..,,....... 2,200. eller tillsammans till R:dr 9,700.
Men att deremot till Tjenstemäns och Slussvaktares aflöning, mindre reparations- och underhålls-kostnader årligen erfordras R:dr 3,000 till oförutsedda utgifter ... “ 54o och till årlig ränte-utdelning åt Actie-egare med 5 procent å deras tecknade Capital , 3,710 2^Q visar sig en större årlig inkomst än utgift, till ett belopp af R:dr 2,45o, hvarföre Directionen, som med Cassa-behållningen vid årets slut, eller sist den 1 Juni nästa år, kan på skulden inbetala 4,000 R:dr, enligt nu uppg jord och af Bolaget godkänd calcul, blifver i författning att', om ej oförutsedda olyckshändelser inträffa, med nyssberörde öfverskott före år 1840 till fullo godtgöra den öfriga skuld,; R:dr 10,000 B:co, hvarföre Bolaget Stats-Utskottels Utlåtande JV:o 3y6. till f. (1.
Cancelli-Styrelsen häftar, då den till säkerhet för sistnämnde summa uti Bolagets Fastigheter Stora Wallby och Oppeby Hemman gifne in teckning således senast kunde blifva dödad.
Men vid denna tid bör ock Canal-Bolaget, enligt Rikets Ständers of vannämnde Beslut, hafva samlat och afsatt en fond till Verkets framtida un derhåll och nybyggnad af minst i5,ooo R:dr Banco; och då Directionen nogsamt inser vigten och angelägenheten deraf, att detta Beslut behörigen efterlefves, ej mindre för att trygga Staten emot så kännbara uppoffringar till Verkets framlida nybyggnad, som den nu måst vidkännas, ån för att försäkra Actie-egare om Verkets everldeliga bestånd genom i tid vidtagne åtgärder dertill, bör icke eller någon mera än Directionen, som har sig uppdraget att vårda Bolagets rätt och fördel, vara angelägen derom, att verkställigheten sker på det mest ändamålsenliga sätt.
Stora Wallby och Oppeby Hemman, som Bolaget, innan Canal-byggnaden företogs, för a5,ooo R:dr Banco inköpte, hafva redan till denna byggnad lemnat så stora bidrag, att, genom besparade utgifter, köpeskillingen kan anses vara till fullo godtgjord; och deras nuvarande afkastning uti spanmål och skogsprodueter öfverstiger redan den ränta, som, vid försäljning deraf under nu nedsatta fastighetspris, af köpeskillingen kunde påräknas.
Värdet af den betydliga och sorgfälligt sparda skogen å dessa hemman, öfverstigande iooo Tunnland, och belägen nära stad och segelled, ökar sig med hvarje år; och med de dragare, som vid dessa fastigheter underhållas, kunna alla vid Cannlen förefallande körslor bestridas, samt åtskilliga andra arbeten för billig kostnad verkställas, hvilka, om främmande tillitades, skulle blifva vida dyrare och sällan i rätter tid kunna utföras.
Directionen har sålunda, efter en långvarig styrelse af Slussverkets angelägenheter, hos sig stadgat den öfvertygelse, att Stora Wallby och Oppeby Hemman äro för Slussverkets behöriga skötsel omistlige; att jordbruket vid dessa Hemman kan genom egornas vattning från Ganalen betydligen förbättras, och Egendomarnes värde derigenom än vidare ökas, samt att Hemmanens skog lemnar tillgångar för uet vid Slussverket anlaggda skeppsvarf, som icke utan största afsaknad skulle kunna afhändas.
På dessa med flere af Directionen framställda skäl, har Bolaget beslutat, att såsom en serskild tillhörighet till Hjelmare Slussverk, ehuru icke dermed genom Bolagets Privilegier af år 1816 införlifvad, bibehålla ifrågavarande fastigheter; och då Rikets Ständer väl beslutat, att Bolaget borde Bihang till R.
Brot. 18.34. 4-de Sami. ista Afd, 3'dje Band. 3 17.de Håftet i8 Stats- XJt slottets Utlåtande Nio 3j6. insamla, oell visa sig hafva inom sex år efter Canalens färdigbyggnad afsatt ett capital af i5,ooo Ridr B:co, men hvarken föreskrifvit, hvarest depositionen skall ske, eller huru fonden borde förvaltas, så att den, efter hand ökad, kunde uppfylla det dermed åsyftade ändamål, har