Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man, nerstam andragit: hurusom wid förra Riködagen Riksens Högloft.
Ständer, insett nödwänVigheten af wära gällande Lagars och Författningars allmänna öfverseende, sammandrag och förenkling, samt derföre bifallit Lag - Utskottets dä afgifne Betänkande om en Lag Comitees nedsättande för detta ändamäl; men att sä wida, dä detta Betänkande till Riksens Ständer inkom, nägra medel till utgifter för en sädan Comitee icke kunde blifwa anflagne, Lag.
Utskott tet endast i allmänna uttryck framstäf wigten af ärendet utan att bestämdt uppgifva yttrande om tiden, sättet eller ordningen för desi arbete, i anledning hwaraf, och sedan Högloft.
Stats, Utskottet nu mera redan tillstyrkt och anslagit medel till arfvode för en Lag-Commisiion, Herr
Man nerstam anmält den önskan, att, dä Z,ooo R.d. eller en större del af -de anflagne medel, anwändas säsom aflöning eller ersätt, ning till de Ledamöter och den betjening som till Comiteen förordnas, äterstoden mätte ansiäs till premier för de bäst utarbetade projectcr som till Lag.Comiteen kunde inkomma, hwaraf, em ligt Den 5 Oktober. 261 krgt Herr Mannerstams tankg, den fördel skulle uppkomma, att flere kunnige män finge uti arbetet deltaga, hwarigenom, dä ock täflan, mera än bestämd aflöning, wärkar kust och drift, Lag-Comiteen skulle äga tillfälle, att wälja emellan flere insigtsfulle mäns utarbetade samlingar och icke stundom twingas att ätnöjas med den lönade arbetarens mindre lyckliga producker; Hwarjemte förcfläs, att Lag-Comiteen, dertill insigtsfulla män, bäde i Hufwudstaden och i Landsorterne kunde wäljas, borde inom i</i2 ärs flut hafva utarbetat ett Förslag till sammandrag, förenkling och förbättring af r7Z4 ärs Lagbok och alla bäde före och efter densamma utkomne ännu gällande Författningar; att detta Project mätte efter hand tryckas och flutet deraf, om möjligt wore, i början af är 181Z utgifivas , sä att, intill sistnämnde ärs flut den granskande allmänheten kunde deröfwer meddela Lag-Commi§ionen fine anmärkningar och omdZ. men, hwarefter Comiteen ä nyo skulle under 1814 ärs lopp öfwerse hela arbetet och, i bör, jan af 1815, pä trycket utgiswa de tillägg, ändringar ^ch förbättringar , som Comiteen flu' teligen ansett nödige, sä att, wid den näst der? efter infallande Riksdag, Konung och Ständer kunde efter pröfning deraf antaga Projectet, eller utställa det till nägon ytterligare granskning.
Lagutskottet, som nogsamt inser, hurusom framgängen af det stora ändamäl, att Lagarus mä bade till deras form och innchäll, blifwa brag te annu närmare till den fullkomlighet,. som L62 Den Z Octoöer. som för mensklig förmäqa kan, efter hwarje tidehwarfs behof och omständigheter, warn mö. jelig, helt och hällit beror deraf, att insigtsfull te och erfarne män, blifwa upmuntrade att derä anwända all möjlig tid sch uppmärksamhet, samt att deras arbeten sedermera af en hwar mä kunna granskas, och att det förra betydeli. gen kunde befrämjas genom belöningar, som mera pä arbetets beskaffenhet, än pä den der. wid anwände tid berodde, har dock icke ansett sig äga anledning till annat yttrande, än det Lag-Utskottet ä sist öfwerständne Riksdag afgif, rvit, och Riksens Högloft.
Ständer dä biföllo; och emedan detsamma dä icke lärer blifwit till Kongl. Maj:t i underdäniqhct expedieradt, har Lag-Utskottet deraf lätit författa ett sammandrag, som härjemte bifogas, med wördsam till. styrkan, det mätte detsamma, säsom en Riksens Högloft.
Ständers, underdäniga önskan, hos Kongl. Mast ä denna Riksdag föredragas.
Hwilket alt dock Riksens Högloft.
Ständers pröfning wördsamt underställes, örebro den 5 October 1810. kj UZglokl, NI6<jer!1rspck5 ock kreHe^8t!näelz Lerlzmärerr I-eäsinärsrr vjtzn-r ^ob. sk dloräjo. k! Lorx-r«-5tIn <!«kr dlenröa. ^lmgvill. kyter ^srokröm. ^ob. kkolmbsrAsron.
Sam* Den Z October. 265 Sammandrag af Riksens Högloft.
Ständers LagUrstottS den i April iZlo afgifne Betänkande, angående Lagarnes urskiljande, förenkling och förbättring. högarnes och Författningars urskiljande, med afseende ä Regerings-Formens 57. och 89. § anser Utskottet wara ibland de swäraste problemer, emedan, dä Ciwil-Lagars full. komlighet och högsta syftemäl är, att jemte bestämmande och styddande af hwarje medborgares rättigheter, befordra enskild flit ochhushäll. ning samt deraf beroende allmän wälmäga, det härigenom blefwe wansteligt, att utstaka nägon gränts, hwarigenom de frän allmänna hushällnings-Lagar stola wara strlda; hwarförutan nägot afseende äfwen torde böra göras pä den nog allmänt rädande tanke, som skulle de för, fattningar, hwilkas ämnen icke influtit i 1754 ärs Lagbok, tilläfwentyrs med undantag af Kyrko- och Krigs-Lagar, kunna utan ätstilnad, bära namn af Oeconomiste.
Och att blott ut. reda de allmänna grunderne för denna skilnad, dertill har Utskottet destomindre nu ägt tillfälle, som den egenteliga swärigheten just deri besiär; hälst sedan rätt bestämda kännemärken för bada vefta arter af Lagar äro fundne, tillämpningen deraf bör, utan nägot förutgän. get uppräknande, kunna wara gansta lätt wid hwarje förekommande särskild fräga.
Dä frägoe upp - S64 Den 5 Qctober. uppstätt, om ett gifwit'mä! borde af detta, elser af Högloft.
Oeconomie. och Beswärs.
Utskottet behandlas, har Lag-Utskottet dels följt ofwannämnda nog allmänt rädande öfwertygelse, dels ansett för oeconomiskt, hwad som, cburu i allmänna Lagen intagit, likwäl svnts wara af mera local eller temporair beffaffenhet, bwilket rväl bör anses säsom ett mera prowisoriskt förfarande, men tilläfwentyrs den enda regel att följa, intill dest de grunder bttfwit bestämdt uppgifne, hwarpä den i Regerings.
Formen an. gifna skilnad egenteligen bör hafwa afseende. Widkommande Lagarnes rcwision och förbättring, är det otwifwelaktigt, att de fläste clatzer deraf tarfwa förenkling till deras pttre form, för att af allmänheten kunna rätt fattas och tillämpas, och äfwen nägvn förbättring ; deras innehäll, genom efter tidens skick af. pasiade närmare bestämmelser, tillägg eller än. dringar.
Men att utmärka nägon witz clast, soni framför andra more af sädan förenkling och förbättring i behof, anser Utskottet föga tjenande till nägot werkligt ändamål, emedan de, som kunna wara mäst beswärade med oreda, ofelbart äfwen fordra en djupare forskning och läng. re tid, än de öfrige, för att fullkomnas, hw^r, förutan defte wigtige föremäl i allmänhet torde snarast winna framgäng, om hwar och en, som -erpä kai» och will arbeta, fär wälja det ämne, hwars grunder han tror sig bäst känna Den Z October. 265 känna sch der han haft bästa tillfälle att förwärfwa tillräcklig erfarenhet.
Utskottet inser nödwändigheten af m förutgäende utredning af Lagarnes historia och sammanhang, bygd pä deras allmänna philoso, phiska och statistiska grunder, utom hwilken utredning försöken till förbättring mäste blifwa med större eller mindre ofu ckomligheter bchäf. tade; hwarföre de till Lagfarenhetcn, säsom desi grunder och hjelpemedel, hörande kunskaper pä allt möjligt wis borde uppmuntras, hwartill hörer, att de söm med Lagfarenhetens, t7!aturrättens samt lTlarional- och Stats cvecono. wiens Theone egenteligen böra wara fytzelsatte, pä tjenligt färt förmas att, till allmän granskning och undecwisning, pä modersmä. let utgifwa härtill hörande Afhandlingar: att äfwen andra kunnige personer, genom distinc. tioner och andra lämpeliga belöningar mä wäc. kas till täflan med de nytznämnde, sä att berörde
Theorie ej mä anses för ett monopol för nägra fä, eller för nägot som med ulöf, ningen icke skulle stä i synnerlig gemenskap, u. tan twärtdm kännedomen af den förra mera utspridas, sä wäl härigenom, som genom alfwarsamma examina för dem, hwilka ingä i Ciwil-Ständet, samt genom sunda befordringsgrundsattser, i sammanhang med nägon liberal löne-reglering för nytznämnde ständ, ett tillräckeligt antal personer, fä inom som utom Em. betsmanna Corpsen, tilldanas af anwändbar Aicklighet, äfwen wid Lagstiftnings ärender» L«6 Den 8 October. och hwaraf äfwen ffulle blifwa en följd, att Nationen i allmänhet, mera upplyst, ffulle med större interesie omfatta besia, i sig sjelf högst wigtiga föremäl.
Men ehuru besia äco willksren för en stör. re fullkomlighet i Lagwerket; dock som medlen härtill ärs mera längwäga; mä emedlertid byg. gas pä den grund, och begagnas de medel, man redan äger, förnämligast för att samman, draga de spridda lagförklaringar och försatt, ningar r den concila och rediga ordning som ämnenas natur och omständigheterna med. gifwa, hwarigenom äfwen möjligheten af de. ras werkeliga förbättring, der den tarfwas, i märkelig mon ffulle befordras.
Att sädant ffulle, pä ett emot ändamälet swarande sätt, kunna werkställas af Riksens Högloft.
Ständers Utskott, pä en Riksdag, är nägot som hwarken af besia Corpsers organisa, tion kan »väntas, eller med deras Ledamöters öfriga mängfaldiga göromäl förenas, kunnandes af dem högst fordras nägra yttranden i särskilda ämnen af mindre »vidsträckt omfatt. ning, men hwarigenom, äfwen dä de medförde nägon werkelig förbättring i Lagarnes inmbäll, masian af Förordningar dock beständigt ökes och Lagffipningen allt mera beswäras.
Lag-Utffotlet sinner äfwen, att LagwerketS förenkling och förbättring icke kan behandlas, säsom bisak af sädane, som genom andra offenteliga eller enffilda angelägenheter hindras frän att härpä anwända en odelad tid och upp märk.
Den 5 October. 267 märksamhet.
Hwarföre tjenstledighet, arfwoden, och för dem, som mäst utmärka sig, bedersbe. löningar, wisierligen borde ingä i de offenteliga anstalter, som till sädant ändamäl kunna »vidtagas.
Utskottet bör härwid blott erinra, att, ehuru, sorn förut sagdt är, allt hwad Nationen äger af insigt, erfarenhet och patriotisme bör bringas i täflan till det i fräga »varande stora ändamälets befrämjande, det i alla fall blefrve oumgängeligt, att icke allenast en särskild Lomitee af Sakkunnige män förordnades, som wörö särdeles förbundne, att pä Lagars och författningars redactton och förenkling ar. beta, och Verrvid begagna de Afhandlingar och Projecter, so»n under hand af andre kunde blifwa insände, utan ock, att nämnde Lomitees arbeten, efter andre Nationers exempel, ock) pä sätt äfwen bos osi förr warit öfligt, blefwe af trycket utgiftte, säsom projecter, för att ät allmänheten öpna tillfälle för päminnelser och anmärkningar, hälst ostridig! är, att det är wida lättare att, i andras arbeten, uptäcka »verkeliga brister, än att sjelf utarbeta nägot felfritt, och att äfwen mindre kunnige, kumm, underwisade af en tillfällig erfarenhet, gifwa nyttiga upplysningar, hwarmedelst, äfwen som af det sätt, hrvarpä allmänheten finnes fatta det föreslagna, goda anledningar kunna hämtas till rättelser, sä »väl i uttrycken, som i pro. jecternes huswudsakeliga »linehäll.
Och borde de gjorda päminnelser, sedermera af Corniteen i tillbörligt öfwerwägande tagas, för att med 268 Den 5 October. fullbordadt Betänkande och Förslag till Kongl-.
Mast och Riksens Ständer ä nästa Lagtima Riksdag inkomma.
Att i de ämnen, som blott angä wista or. ter i Riket, Landshösdingars och andre Embets. mäns, äfwensom Inwänarnes, yttrande förut borde infordras, är ock af högsta angelägenhet.
I anledning af hwad nu anfördt är, fär Utskottet tillstyrka, det hos Kongl. Maj:t den underdäniga önskan rnä andragas, ^ att alle, som dertill äga skicklighet mä uppmuntras bi. draga dertills att dels hela Balkar af allmän, na Lagen, eller flere med hwarandra gemenskap ägande, warda, med deri skedde ändringar och förklaringar, som förtjcnat bibehällas, eller an. dra, som synas oumgängeligen nödwändige att inköra, i systematisk ordning sammandragne, dels ock större delar af andre Författningars föremäl i lika ordenteligt sammanhang fram. ställde, säsom särskillde Lagböcker för hwarjs clast deraf, dels ock de grunder utredas och no. ga bestämmas, hwarefter Lagar och Författnin. gar mä, enligt Negerings Formens 87- och 89- §.
§. bringas under twänne ätskillde claster.
Hwarförutan Utskottet äfwen tillstyrker en lika underdänig hemställan om förordnande af en Lag-Comitee af sakkunnigo män, med särdeles omsorg walde af ätskillige corpser och frän särfkillde landsorter, till sädant antal, som Kongl.
Majit för godt finner, att, icke blott tillfälligt, wis, och pa inskränkta ämnen, utan med ode. lad uppmärksamhet pä hela Lagwerket, utarbeta ofwan - Den 8 October. 269 vfwanbeskrefna Förflag, att underkastas sädan granskning och slutelig pröfning, som förmäldt är.
Rätteligen sammandraget intygar: äob. tjolmbsrgtoo. ^105 6 Oäkob. iFrS* Wördsamt Memorial. — .iksens Högloft.
Ständers Stats, och Oeco. nomie.
Utskott, hafwa lemnat Banco.
Utskottet del af det yttrande, som , efter Utskottens ge. mensamma öfwerläggning, till de Respectiwe Ständer ffulle afgä, angäende Allmänna Ma. gazins Inrättningen i Riket; och därigenom satt Banco-Utskottet uti -tillständ, att, utan särskildt, till lids utdrägt föranledande Remist, ingä utr granstning, samt dest wördsamma Utlätande till de Respectiwe Ständen afgifwa, öfwer den delen af berörde Betänkande, som äsyftar ett isrän Riksens Ständers Banque ästundadt bi. träde, till ofwannämde Inrättnings upprätthällMde.
Med anförande af flera wigtiga ffäl, för Inrättningens bibehällande, till Landt-culturenS deraf förwäntade fördel, men ock oboteliga förlust, i fall densamma nu komme att aldeles upplösas; hafwa Utskotten ansett sig ej kunna undgä, att tillstyrka Inrättningens beständ intill - 270 Den Z October. till nästa Lagtima Riksdag, pä sätt, och under willtor, som uti Betänkandet innefattas: mojeligbeten deraf, berodde emedlertid pä ett sä de. skaffadt understöd iirän Riksens Ständers Ban. que, att, emot säkerhet genom Jntekning uti Magazins-Jnrättningens Fastigheter, samt pant. förskrifning af alla dest tillgängar, sä i pen. ningar som waror och Effecter, jemte Tre Pro. cent i ränta, Directionen blifwer berättigad, att under förenämde tid, fä pä desi Wexel. Ban. co Räkning, efter förefallande behof, och ägande tillgäng, ut-astignera, och äter insätta, Trehundrade Tusende Riksdaler, sälunda, att ränta ej föll-e Inrättningen till last för större del af Länet, än dag efter annan nyttjades, Berörde hemställan har Banco - Utskottet under noggrant öfwerwägande törehatt: och har derwid ej kunnat undfalla Utskottets efterstånande, huruledes, efter de, till Rikets räddning, redan meddelte, och än fortfarande ansenlige förskott, Banquen för alt ytterligare anlitande i sädan wäg, borde tills widare förskonas.
I betraktande deremot, af det hälsosamma ändamäl, som med ofwanberörde
Discont rättighet äsyftaS; samt att, utan. ett sädant biträ, de, Rikets förnämsta Hufwud-Näring komme att sakna allt understöd, ifrän en Inrättning, som anses hafwa i märkelig mätto bidragit till Lsndtbrukets upphjelpande, men deremot igenom saknaden deraf, en för bäde Näringen och hela Riket skadelig werkan more att befara:
Och dä Banco Utskottet äger grundad anledning tillden glada Den 5 October. 27 L glada förmodan, att Riksens Ständer wid sin nästa sammankomst, skola finna deras Banco.
Werk, hafwa hämtat förnyad förmäga, till ytterligare utsträckning af de biträden, som Nä. ringarne i allmänhet, och witze Närings grenar i synnerhet, oafbrutit sätt, och framgent fä be. gagna; tror Vanco-Mskottet fig ej fela, dä det till de Respectiwe Ständens upplysta ompröf. ning och gunstbenägna godtfinnande wörd.amt öfwerlemnar, huruwida ju icke, meranämde, egentellgen till Landtbrukets nödwändiga under, stöd ämnade Discont rättighet, mä intill nästa Lagtima Riksdag, under anbuden säkerhet, och emot förbehällen Ränta, af Magazins-Dircctionen, efter förefallande behof, fä nyttjas.
Arebro den 5 October 1810.
K. kmlc. L. 6^!Ien!,lrö!Z.
Usrz kä. lkinormäsr, kl. Obmsn. k/l. kkslswZius.
Uxllä k«r Lrmtelige Mk5-§l8ii!leo äei» 6 ONolier iZr».
Ä?ed anledning af erhällne Retkätzer ifrän z:ne Riks. Ständ fär nu det särskilta Utskottet den äran afgifwa sitt »Mande öfwer den bäde hos Högloft.
272 Den 8 October.
Ridderskapet och Ädeln och det Hederwärda Bonde-Ståndet wäckta fräga, om widtagande af wista sörsigtighets mätt i anseende till f. d. Konungens wistelse-ort och till afwändande af ett försök ä dest sida att nalkas eller beträda Sweriges gränsor.
Det särskilta Utskottet, som till fullgörande af detta nya uppdrag, fördubbladt sitt bemö. dande att smara emot Riksens Ständers förtroende har i detta afseende trott, att till ändamälets minnande more nödigt inhämta en noga kännedom af Riksens Ständers redan sörledit är öfwer detta ämne fattade beslut, jemförde med hwad en skylldig uppmärksamhet vä Allmänna säkerheten och lugnets bibehällande synes för framtiden kunna fordra.
Lika fullkomligt som Utskottet ansett sig öfwertygadt, att troheten för den närvarande Rnenten, äfwensom tillgifwenheten för den genom Nationens enhälliga röst utkorade Thronföljaren, genom inga obehöriga försök kunna göras wacklande, lika fullkomligt har Utskottet trott sig wara pliktigt att icke uraktläta nägot som lunde försäkra framtidens lugn och förekomma älwen de med största sannolikhet mistlyckade försök.
Utskottet har i detta afseeiide antagit till grundsattS, att det wore ät Regeringens wärd som denna omsorg i synnerhet borde uppdragas, men att tillika dest ätgärd, grundad pä länders beslut, utan att wara mindre werksam, skulle blifwa desto mera kraftig.
Uti Den 8 Oetober. 27Z Uti Konungens Nädiga Proposition till Riksens Ständer af den z Augustt 1809 angående en Underhälls-Summa för f. d. Konungen och dest Famrlle, har Utskottet funnit följande:
''Dea tidepunkt tyckes nu allt mera nalkas, dä en ej länge sedan öfwer Swerige Regerande Furste torde jämte dest Ätt, hwarS anspräk pä Konunga Thronen genom Riksens Ständers enhälliga Beslut blifwit kraftlösa, böra aflägsna ! sig ifrän detta Rikes gränsor.
Dest egen friwilliga önskan förenar sig t detta afseende, med hwad Statens närwarande lugn, med hwad dest tillkommande, säkerhet synes fordra.
Öfwer detta Ärendv, som kräfwer det mäst aftvätta och aranlaga behandlingssätt, har Kongl. '
Mast äfwen redan inhämtat Hemliga Utskottets räd 06) tankar:
Omständigheterna medgifwa dock icke ännu att de samma till Riksens Ständers pröfning öfwerlemna.
Men ett nära dermed E gemenskap ägande ämne (och som bör wara af. ^ gjordt innan nägot beslut om f. d. Konungens - > flyttning till utrikes ort kan fattas) innefattas ^ uti följande fräga: Hwad underhäll
Lro Rikk sens Ständer willige att bestämma för deras ^ fordna Konung, för dest Gemäl och närmaste ^ Bröstarfwingar?
Dä till beswarande af denna 8 fräga ätskillige omständigheter böra iakttagas ! hwilka fordra nägon tid till öfwerläggning och utarbetande, har Kongl. Mast sä mycket häldre l ansett sig derwid böra fästa Riksens Ständers - uppmärksamhet, som Kongl.
Mast ej förr än frägan Bihang, ll. B. ZZ, Z6. 874 Den 5 October. frägan om sjelfwa underhället blifwit afgjord, kan komma i författning att om sjelfwa flytt, »rngs ärendet samt om -et för Ronung Gu. staf Adolphs framtida wistande tjenligaste land, inhämta Riksens Ständers mening och beslut."
Utaf besia uttryck har Utskottet dragit den slutföljd, att underhälls Summan wäl först skulle bestämmas; men att det icke desi mindre skulle wara Riksens Ständer förbehällit att om f. d. Konungens flyttning och desi wistelse ort sin mening yttra och beslut fatta.
Detta skulle grunda sig ej blott pä en ätHärd i afseende pä person, men pä en nödig omtanka för den stora saken, det närwarandes lugn, det tillkommandös säkerhet.
Konungens senare Nädiga Proposition af den 8 December 1809 iunehäller widare: "Dä Kongl. Maj:t uti Desi Nädiga Pro. position af den Z sistl.
Augusti kallade Riksens Ständers uppmärksamhet pä nödwändigheten att bestämma en wisi underhälls Summa för f. d.
Konungen, desi Gemäl och närmaste Bröst Arfwingar, förekom Kongl. Masit Riksens Stän. der, att omständigheterne icke dä medgäfwo, att meddela det underdäniga yttrande Hemliga Utskottet uppä Kongl.
Maj:ts gjorda förfrägan afgifwit, rörande sä wäl tiden till f. d. Konungens och -desi Familles flyttning ur Riket, som det Land, hwilket till framtida wistelse ort borde för dem bestämmas."
Den Z October. 273 "Wid denna tid war Riket ännu inweckladt i krig med Europas mägtigaste Stater, och det war i anledning af denna ännu wädeliga ställning, som Hemliga Utskottet i underdänighet tillstyrkte att Hans Masits f. d. Konung Gustaf Adolphs, desi Gemäls och Barns flyttning utom Sweriges gränsor borde, med försigtigt afseende pä Rikets säkerhet, föregäs af en önstad Fred, ätminstone med Rikets twänne mägtigaste fiender, och att Sweitz i afseende pä desi läge och styrelse wore det lämpligaste
Land där f. d. Konungsliga Huset borde sig nedsätta."
"Kongl. Maj.t som till alla delar instämde i denna af Hemliga Utskottet yltrade under, däniga mening öpnade genast nödige och för f. d. Konungens egen säkerhet oumgängelige underhandlingar i detta ändamäl, och sedan desia ^ nu lyckligen blifwit fullbordade skyndar Kongl. ^ Mast att meddela Riksens Ständer den ätgärd ! som i följe deraf blifwit widtagen."
"Den längt framlidna ärstiden, ssm snart kunde göra all flyttning omöjelig, päkallar den j yttersta skyndsamhet.
Sedan pä Kongl. Maj.ts . Nädiga befallning, behörige Ordres blifwit ut^färdade och Ljenlige anstalter widtagne genom ' Kongl.
Maj.ts tjenstgörande General Adjutant, shafwa f. d. Konungen, desi Gemäl och Prins !
Gu staf redan i förrgär pä förmiddagen under s nödig bewakmng afrest till Carlskrona dit de ^ Kongl. Prinsesiorne om 2:ne dagar sig begifwa, iför att med Riksens Ständer-s förwäntade styndesamma samtycke sedermera gemensamt afgä '276 Den 5 Octvber. till Tyska wallen och widare fortsätta restm till Sweitz.
Bestämd säkerhet är wunnen, N wäl om' en obehindrad resa genom Tyskland, svin om den af Hemliga Utskottet önskade be. medling hos Sweitflska Regeringen att samtycka till f. d. Konungens och dest Familles wistande med fullkomlig säkerhet inom detta land." m. m.
Riksdags Tidningen wittnar,-att "samma dag denna Nädrga Proposition till Rcks-Ständen ankom blef den genast och enstämmigt af samtlige Riks-Ständen i underdänighet bifallen, sä wäl i afseende ä skyndsancheten af f. d. Ko. nungens och dest FamilleS förflyttande utom Rikets gränser, som i afseende ä det land hwil. ket till deras framtida »vistelse-ort blinvit utsedt; uppdragande Ständen deras Talemän att för Kongl. Mast förklara Ständens underdäniga erkänsla för de af Hans Kongl.
Maj t i afseende pä detta wigtiga ärende widtagne wisa och kraftiga anstalter?'
I sölje af besia sammanstämmande Propo. sttioner och Beslut har det Särskildta Utskottet ansett sig berättigad!, att deraf draga den vfel. bara slutföljd'.
Att f. d. Konungens och desi Familles aflägSnande ifrän Sweriges gränsor wore ett Riksens Ständers beflut; Att detta mäl blifwit ansett säsom ett Regeringsmäl hwilkct ät Styrelse. magtenS wärd och omsorg borde öf, werlemnas:
Att änteligcn den f. d. Konungen och desi Famille bewiljade underhälls Summa blikwit dem meddelt, äfwen som den blifwit be. gärd ondast under förbehätt och iakttagande af Den 5 October. 277 det närwarandes lugn och framtidens säkerhet.
I följe af desia flutsattser och till minnande af desia ändamäl för nu det Särskilta Utskottet, med afseende pä den härom wäckta fräga, den äran ytterligare Riksens Ständer föreflä: 1:0
Att till förtydligande och för att gif. wa mera fullständighet ät deras redan förledit är fattade beflut rörande f. d.
Konungens och desi Familles flyttning och wistande utom Riket , ytterligare förklara:
Att desia beflut inne. fattade det owillkorliga förbehäll, att hwarken si d.
Konungen eller nägon af dest Famille skulle beträda Sweriges gränsor och att Riksens Ständer för nu och i framtiden uppdraga ät
Regeringen att till rvidmagthallande af detta beflut och till minnande af det dermed äsyftade ! allmänna lugn och säkerhet, utan hinder af nä. got annat afseende widtaga alla till ändamäler nödiga- mätt och steg.
Lw Att om f. d.
Konungen eller nägon - af desi Famille skulle af gällande omständigheter sinna sig föranlätne att »vistelse ort förändra, s bör det ske med Swenska Regeringens wetskap och bifall, sä framt de wilja blifwa i ätnju. tande af dcn underhälls Summa Riksens Stän. der dem bewiljat. z.o Att dä f. d. Konungen aflägsnar sig ifrän sin Famille äger han icke att lyfta mer än interesiet för hans enskilta förmögenhet, ut. görande 23,532 R.d. Swenskt Banco, samt de 10,000 R d. som Riksens Ständer honom en. skilt tillagt».
278 Den 5 Octobor. 4:0
Att det äterstäende af underhälls
Sum» man tillkommer alltid i sädant fall f. d.