Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande betalningen af de särskilda andelarne, stadgades, att den borde verkställas inom tre månader från nyssnämnde dag, men att emellertid särskilda öfverenskommelser kunde träffas i ändamål att uppskjuta denna tidpunkt eller bestämma betalningen medelst annuiteter, samt att ränta å 4 % å kapitalet skulle erläggas från och med den 1 Juli samma är för betalning i terminer; och gjordes slutligen verkställigheten af de ömsesidiga förbindelser, som i traktaten innehållas, beroende af de föreskrifter, hvilka vissa af de Höga kontraherande Magterna, enligt, gällande konstitutionela lagar hade att iakttaga.
Genom ett samma dag af de Fullmägtige undertecknadt Protokoll förklarades vidare, att Kongl.
Hannoveranska Regeringen, i afbidan på verkställigheten af de i Art.
VI oell VII af traktaten omförmälda förbindelser, skulle ega att provisoriskt och medelst kautionering bibehålla den tull, den förbundit sig att afskaffa, men att i den mån någon af de kontraherande Magterna uppfyllde dessa förbindelser.
Hannoveranska Regeringen. ä sin sida, skulle låta de provisoriska kautionerings-åtgärderna upphöra och anbefalla befrielse derifrån för de varor, sorn föras i denna Magts fartyg.
Till följd af ofvanberörde medgifvande i afseende ä liqviden, undertecknades sedermera den 2 derpå följande Juli, efter dertill erhållet bemyndigande utaf Sveriges och Hannovers Fullmägtige, ett Protokoll, af hufvudsakligt innehåll, att den på Sverige belöpande ersättning skulle erläggas under loppet af fem på hvarandra följande år, företa gången med 22,495 Thaler, å den tidpunkt nästinstundande år, som derför kunde varda bestämd, och derefter med 17.500 Thaler årligen, men mod Sverige förbehållen rättighet att gälda hela summan under år 1863 eller ock flere annuiteter på en gång. 6 Kongl. MajUs Nåd.
Proposition N:o 38.
I fråga om medel till bestridande af dessa utbetalningar, sorn åsyfta att bereda Sveriges handel och sjöfart en länge emotsedd befrielse från en betungande och ständigt vexande utgift och att dymedelst bidraga till att ytterligare utveckla detta lands mångartade förbindelser med de vigtiga handelsplatser vid Elben, till hvilka tillträde för detsammas fartyg hittills varit af denna sekelsgamla skatts erläggande betingadt, har Kongl. Maj:t, då Handels- och Sjöfarts-fondens tillgångar genom utbetalning af den för Öresundska tullens upphörande bestämda årliga aflösningssumma, hvilken äfven under nästinstundande statsregleringsperiod är beräknad att derifrån gäldas, — äfvensom af kostnaden för nya telegraflinjers anbringande och de äldres förseende i mån af behof med nya stolpar, — äro starkt anlitade, ansett att om ifrågasatta åtgärder till handelns skyddande å aflägsnare farvatten genom dit afgående expeditioner med örlogsfartyg och andra vigtiga företag till handelns och sjöfartens befrämjande, skola i någon mån kunna genom bidrag ifrån denna fond beredas, ifrågavarande utbetalningar icke såsom eljest önskligt varit, kunna derå anordnas, utan göra beviljandet af särskilda medel nödvändigt; och har Kongl. Maj:t härmed velat föreslå Rikets Ständer att, med godkän nande af de förbindelser, Kongl.
Majd genom ifrågavarande traktat
Sig och Riket ikhidt, till fullgörande af denna betalningsskyldighet antingen, med afseende å det i och för sig icke särdeles betydliga belopp, hvartill Sveriges andel i aflösningssummao uppgår, anvisa hela detta belopp 92,495 Thaler. att utgå på en gång under instundande år, jemte ränta beräknad från och med den 1 Juli sistlidet är intill samma tid nästkommande år, då betalningen antages i sådant fall kunna ega rum, eller för två år 7 399 T hr. 18 sgr. tillsammans 99,894 Thr. 18 sgr. motsvarande i jemnadt fal omkring 270.000
R:dr, eller oek, derest den Sverige förbehållna rättighet till betalning medelst annuiteter finnes böra begagnas, i enlighet med barbos bifogade uträkning öfver kapitalafbelalningarne och räntebeloppen anvisa l:o för innevarande år 1862: en summa af ... 3,699 Thr. 24 sgr, eller omkring ..... 9,990 R:dr, 2,o för år 1863: en summa af . . . . 26,194 Thr. 24 sgr, eller omkring 70,730 R:dr, 3:o för instundande statsregleringsperiod : för år 1864 Thr. 20.300 eller 54,810 R:dr, » » 1865 » 19,600 ...... eller 52,920 R:dr, ” ” 1866 « 18,900 58.800 ... eller 51,030 R:dr, eller tillsammans en summa af . . . 88,694 Thr. 16 sgr, motsvarande 239,480 R:dr; kommande i sistnämnda fall det till slutliqvid af kapital och ränta år 1867 erforderliga belopp, 18,200 Thaler eller 49,140 R:dr, att af Rikets härnäst sammanträdande Ständer äskas.
Majit har tillika velat fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att beslut härom utan någon större tidsutdrägt varder fattadt, pä det att förutnämnde provisoriska kautioneringsätgärder må, så snart som möjligt, upphöra att i afseende å Sverige ega tillämplighet, äfvensom Kongl.
Majit velat för Rikets Ständer Kongl. Majis Nåd.
Proposition N:o.. 38. 7 omförmäla, att den ränteliqvid, som, enligt traktatens lydelse den 1 sistlidne Juli, bort ega ruin, efter Kongl. Maj:ts den 29 sistlidne April fattade beslut, blifvit af den under Kongl.
Utrikes-departementets förvaltning stående Konsule-fonden förskottsvis erlagd, emot ersättning från de medel, hvilka af Rikets
Ständer för nu framställda behof kunna komma att anslås.
C AR I,. C. Lagerstråle.
T a !>
S å, utvisande de summor, hvilka under åren 1862—1867 böra för aflösning af Stade-tullen, jemte ränta å 4 proc. å aflösningskapitdet, af Sverige erläggas: 1862 Juli 1.
Ränta för 1 år ä 4 proc. å Thaler 92,495 — Th:r 3,699: 24 sgr.
1863 >; » Kapitalafbetalning » 22,495: — Ränta ä Thr 92,495: — . . . » 3,699: 24 26,194: 24. 1864 v » Kapitalafbetalning » 17,500: — Ränta å återstående Thr 70,000: — 2,800: - 20,300: — 1865 » Kapitalafbetalning 17,500: — Ränta å återstående Thr 52,500: — 2,100: — 19,600: — 1866 » » Kapitalafbetalning 17,500: — Ränta å återstående Thr 35,000: — 1,400: — 18,900: — 1867 o n Slutliqvid 17,500: — Ränta å detta belopp 700: — 18,200: — Summa Thaler 106,894: 18 sgr, af hvilket belopp kapitalet utgör en summa af Thaler 92,495: — och de upplöpande räntorna . . ” 14,399: 18 sgr.
Summa Thaler 106,894: 18 sgr. 8 Kongl. Majlis Nåd.
Propositivn N’.o SS. Utdrag af' Pia lokalia t öfver Ciri/-är enden, hälle/ inför Hans Maj: t Honungen i Stats-Rodel å Stockholms Slott den 51 Oktober 1862.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, 1 hyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Sedan underhandlingar i ministeriel väg egt rum med Kongl.
Hannoveranska Regeringen, i ändamål att befria sjöfarten på Elbe-floden från den afgift, sorn under benämning af Stade- eller Brunshauser-tullen hittills uppburits för laster uti fartyg, hvilka vid gåendet uppför
Elben passera mynningen af Schwinge-floden, och en traktat rörande berörde afgifts upphörande, emot öfverenskommen lösen, blifvit afslutad mellan Konungen i Hannover å ena sidan, saint de förenade Rikena, jemte åtskilliga andra Makter, å den andra, samt denna traktat, jemte ett af Kongl. Majds Fullmägtig vid berörde underhandlingar särskildt undertecknadt protokoll angående det sätt, hvarpå Sverige och Norrige skola uppfylla de dem jemlikt traktaten åliggande förbindelser, blifvit den 2 Juli 1861, under förbehåll af Svea Rikes Ständers och Norriges Rikes Stortings vid deras näst derefter inträffande sammanträden afgifvande bifall, af Kongl. Majit uppå föredragning af Utrikes-departementet gillad, antagen och ratificerad, så ock efter det Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, under den 24 innevarande månad, till Civil-departementet öfverlemnat exemplar af förenämnde traktat, jemte dervid fogade särskilda protokoll för den åtgärd, som på Civil-departementet berodde, anhöll föredragande Departeinents-chefen nu, efter föregången beredning af ärendet gemensamt med Chefen för Finans-departementet, att till Kongl.
Majrts nådiga öfvervägande få hemställa frågan om beredande af tillgång till den summa af 92,495 Thaler, som Sverige borde för siri del i lösen för Stade-tullen till Hannover utgifva.
I detta Kongl. Majds Nåd.
Proposition N:o 39. 9 ' ' I delta afseende anförde
Departements-chefen i underdånighet: — — — — Hvad Departements-chefen sålunda yttrat och hemställt, och hvari Stats-Rådets öfrige ledamöter instämde, behagade Kongl. Maj:t till alla delar i nåder gilla; hvarjemte Kongl. Maj:t befallde, att nådig Proposition i ämnet, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protoeollo Rudolf Adelgren, M:o 39.
Arik. till Exp.-Utsk. den 28 Nov. 1862, kl. 2 e. ni.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer i fråga om anslag för fortsättning af de geologiska undersökning arne inom riket samt lifgifvande af derpå grundade Kartor; Gifven Stockholms Slott den H November lk03.
Uti sin den 24 Oktober 1860 till Kongl. Maj:t aflätna underdåniga skrifvelse, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens Sjette Hufvudtitel, förmälde Rikets Ständer, att de upplysningar rörande jordlagrens rigtning, sammansättning och beståndsdelar, malmers och bersarters utbredning, särskilda trakters större eller mindre lämplighet för odlmgsföretag och nya kommunikations-liniers anläggning m. m., som inhemtades af de geogriostiska profkartor öfver dittills verkställda geologiska undersökningar inom riket, hvilka blifvit upprättade af Chefen för dessa undersökningar, Professoren m. in. A. J. Erdmann, funnits vara af den värdefulla beskaffenhet att, förutom deras vetenskapliga intresse, väsendtliga fördelar skulle deraf vinnas för jordbrukets och andra näringars utveckling och förkofran; och anvisade Rikets Ständer, som ansågo allt skäl vara för hand att ifrågavarande arbeten vidare fortsattes enligt uppgjord plan, det af Kongl. Majrt Hill. till It.
I Sami. 1 Afd. 2 Band 1 Häft. 2 10 Kongl.
Proposition N:o 39. enligt nådig Proposition den 27 Oktober 1859 för sådant ändamål äskade reservationsanslag, 30,000
Riksdaler årligen, att för innevarande statsregleringsperiod, eller åren 1861—1863, enligt Kongl, Maj:ts disposition från Riksgälds-konforet utgå; hvarjemte Rikets
Ständer beviljade ett reservationsanslag af 20,000 Riksdaler under samma statsregleringsperiod, att likaledes från Riksgälds-kontoret utgå till bestridande af kostnaderne för gravering och tryckning, enligt det af Professoren Erdmann framställda andra alternativ, i ■swinr'^8 skala, af de blad utaf landets geologiska kartverk, som under denna tid fullbordades.
De geologiska undersökningarne, hvilka togo sin början år 1858, voro under de första tre åren förlagde uteslutande inom de fyra län, som närmast omgifva Mälaren, nemligen Upsala, Stockholms, Westmanlands och Södermanlands län; men sedan Elfsborgs läns båda Hushållnings-sällskap i början af år 1861 hos Kongl. Maj:t framställt underdånig anhållan att dessa undersökningar finge utsträckas äfven till detta län, på det att länet med det snaraste måtte kommu i åtnjutande af de fördelar, som af så beskaffade undersökningars anställande derstädes kunde förväntas, samt
Uushållnings-sällskapen för detta ändamåls vinnande erbjudit sig att med visst belopp i kostnaden deltaga, har en del af arbetspersonalen varit till sistnämnde Isin förlagd, under det att den öfriga personalen fortfarande varit sysselsatt inom Mälareprovinserna, hvarest arbetena numera fortskridit så långt, att alla de trakter, sorn närmast omgifva Mälaren, blifvit fullständigt undersökta.
De i Elfsborgs län företagne undersökningar hafva omfattat en del af Dalsland samt de trakter, som frän Hunne- och Halleberg utbreda sig kring Wenersborg, äfvensom dem, hvilka i närheten af Alingsås omgifva och innefatta de så kallade Svältorna.
Sammanlagda arealen af det område, som blifvit undersökt under loppet af arén 1858—1862, utgör i rundt tal ungefär 120 qvadratmil, hvarjemte af denna areal omkring 50 qvadratmil blifvt under de tre sista åren reviderade.
Af det geologiska kartverket har hittills endast ett blad hunnit utkomma.
Sedan detta års början äro likväl fem nya kartblad under gravering och tryckning, hvaraf två snart blifva färdiga, och de öfriga tre utiemnas till allmänheten vid nästa års början.
Efter det innevarande års rekognosceringar afslutats blifva ytterligare åtta eller nio blad så fullständigt undersökta, att de, efter föregången uppritning och färgläggning, kunna under loppet af instunda nde vinter utleinnas till tryckning.
Priset för hvarje kartblad med dertill hörande beskrifning och profiler är af Kongl. Maj:t bestämdt i allmänhet till Två Riksdaler, men blifver något billigare för de blad, som omfattar mera vatten än land.
Af den underdåniga framställning rörande ytterligare fortsättning af ifrågavarande undersökningar under näst instundande statsregleringsperiod, hvarmed Professoren Erdmann till Kongl Majit inkommit, inhemtas, bland annat: att, i öfverensstämmelse med den af Kongl. Majrt vid undersökningarnes början fastställda plan, antalet af de vid desamma tjenstgörande egentlige rekognoscörerne småningom blifvit ökade till åtta, men att från och med nästlidna år med Kongl. Majits nådiga tillstånd ytterligare en rekognoscör blifvit antagen, för att i någon mån ersätta den minskning i arbetskraft inom Mäiaretrakterne, som skulle uppkomma, derest en del af den gamla arbetsstyrkan förlädes till Elfsborgs län; hvarförutan en särskild afvägare blifvit tillsvidare antagen, sedan Kongl. Majit beviljat ett extra anslag under åren 1861 — 1862, för höjdbestämmelsers iakttagande i samband med de geologiska undersökningarne; hvadan således inalles tio medarbetare för närvarande funnes vid ifrågavarande arbeten anställde, samt Kongl. Majus Nåd.
Proposition N:o 33.
11 att, enligt den i nåder fastställda aflöningsstaten, livarje medarbetare under de första tom åren erhölle en stigande årsaflöning tilldess han från och med sjette äret af sin tjenstgöring finge uppbära i lön 2,000 Riksdaler årligen, dock utan att sedermera kunna deri påräkna någon förhöjning; men att, enär det vore af vigt för undersökningarnes behöriga fortgång, att de dervid anställde biträden, som under en följd af år förvärfvat erfarenhet och säkerhet, fortfarande blefve qvarstående, och då förenämnda högsta årsaflöning vid ett sådant förelag, som det nu ifrågavarande, der trägen tjenstgöring under hela året utan afbrott måste af hvarje deltagare förutsättas, icke, med afseende å nuvarande höga lefnadskostnad, torde kunna tillbakahåila frestelsen för många, att på annat håll söka den ökade utkomst, af hvilken de genom ådagalagd flit och förvärfvade kunskaper ansåge sig förtjente, — det syntes varti lämpligt så bereda, att de vid de geologiska nndersökoingarne anställde personer kunde hafva förhoppning att efter en viss följd af år ånyo blifva uppflyttade i högre aflöningsgrad, i hvilket fäll sannolikt de fleste skulle finna med sin fördel öfverensstämmande och för sin framtid betryggande att qvar* stadna på den bana de en gång valt för sin verksamhet.
För en sådan lönetillökning har Professoren Erdmann framställt följande alternativa förslag, enligt hvilka hvarje medarbetare skulle, antingen, efter att fulla 10 år hafva tjenstgjort, hvaraf 5 år med 2,000 Riksdalers lön, uppflyttas till en aflöning af 2,500 Riksdaler, och sedan efter hvarje fem års förlopp erhålla en ytterligare tillökning i lönen af 500 Riksdaler, tills densamma efter 20 års tjenstgöring uppginge till 3,500 Riksdaler, utöfver hvilket belopp någon tillökning ej vidare skulle ifrågakomma, eller ock, efter att i fulla 5 år hafva årligen åtnjutit 2,000 Riksdaler, uppflyttas till en aflöning af 2,500 Riksdaler, och efter ytterligare 5 års tjenstgöring erhålla 3,000 Riksdaler i årlig lön.
Efter ytterligare 5 år, eller fulla 20 års tjenstgöring, skulle sedermera de två eller tre äldste uppflyttas till en lön af 3,500 Riksdaler, och först i mån af desses afgång de i tjenstgöringsåldern närmast stående inträda i samma rättighet, dock så att alltid en tjenstgöring af 20 år måste förut hafva egt rum.
Majd skulle finna skäl att i någon mån lemna bifall till ofvanberörda förslag, och stadga någon ändring eller något tillägg uti den för deltagarne i det geologiska undersökningsarbetet förut fastställda aflöningsstat, har Professoren Erdmann tillkännagifva, att under de år, som omfattas af nästinstundande statsregleringsperiod endast en af desse deltagare kunde komma i fråga att uppflyttas i högre lönegrad än den nuvarande högsta, och detta först från och med det sista året af nämnde period eller år 1866, hvadan den härigenom uppkommande tillökning af 500 Riksdaler till de öfriga beräknade utgiftssummorna ej kunde utöfva någon märkbar rubbning i det upprättade utgiftsförslaget.
På grund af nu gällande aflöningsstat och med ledning af den erfarenhet, hvad öfriga utgifter beträffade, som under de förflutna åren kunnat förvärfvas, har Professoren Erdmann, på sätt en vid hans framställning bifogad bilaga närmare utvisar, beräknat de sannolika utgifterna för är 1864 till 42,300 Riksdaler, » ” 1865 till 44,100 Riksdaler, » » 1866 till 45,400 Riksdaler, eller i medeltal för hvarje år till 43,933 Riksdaler 33 öre.
Hela den summa, som för fortsättande af de geologiska undersökningarna under nästa sfatsregleringsperiod efter samma plan, sorn hittills, blefve erforderlig, skulle således uppgå i rundt tal till 132,000 Riksdaler.
Uti utgiftsförslaget har upptagits aflöning för en särskild afvägare och beloppet af 12 Kungl..
Maj dt Nåd.
Proposition N:o 39. hans reseräkning för hvarje år; förmälande Professoren Erdmann, att den bristfälliga kännedom om landet, sorn i bypsometriskt hänseende ännu egde rum, öfvertygelsen oro den nytta och fördel, som dessa afvägningar ofelbart skulle i flera hänseenden kunna åstadkomma, och det varma deltagande, som de i samband med de geologiska undersökningarne hittills utförde höjd bestäm melserne redan tillvunnit sig, gåfve grundad anledning till underdånig hemställan om dessa arbetens fortfarande enligt samma plan, sorn hittills varit för dem faststäld.
Äfvenledes hafva uti utgiftsförslaget uppförts lön för en Vaktmästare och hyra för arbets- och samlingslokalen.
Den förra utgiften hade hittills, så länge undersökningen varat, icke ifråga kommit till det nu föreslagna beloppet, utan hade endast en summa af 150 Riksdaler ärligen utgått såsom arfvode till en på annat häll anställd person, som tillika för Geologiska
Byrån besörjt eldning och städning jemte den nödvändigaste uppassningen.
De ständigt tillvexande samlingarne och den nu ända till ett antal af tio småningom ökade arbetsstyrkan gjorde den till samlingarnes inrymmande och för vinterarbetena afsedda förhyrda, inskränkta lokal allt mera obeqväm.
På det emellertid så liten summa som möjligt måtte för detta ändamål behöfva afgå från det påräkneliga anslaget, hade Professoren Erdmann ansett sig böra tillsvidare åtnöjas med den inskränkta lokalen och söka att genom vissa anordningar vid samlingarnes uppställning och förvarande samt öfriga tillgöranden i någon mån minska deraf härrörande olägenheter.
Dessa blefvo dock för hvart år mer och mer kännbara, emedaD hvarje ny sommars skörd måste hafva sin vederbörliga plats för att uppställas.
Oupptagne och i sina packlådor qvarliggande skulle dessa samlingar, och sålunda äfven hela sommarens arbeten, endast ofullständigt kunna utredas och för öfrigt mycken oordentlighet föranledas.
Uri utgiftsförslaget hade hyran för arbets- och samlingslokalen fortfarande blifvit upptagen för hela nästa statsregleringsperiod under den förutsättning att, äfven om nödiga medel blefve, uppå skeende nådig Proposition, vid innevarande riksdag anslagna till en ny byggnad, uti hvilken äfven Geologiska Byrån, jemte dess Museum, finge inrymmas, denna byggnad likväl sannolikt icke före utgången af år 1866 kunde blifva så fullt färdig, att den Geologiska Institutionen der kunde inflytta.
Beträffande tryckningskostnaden för det kartverk, som på grund af förenämnde undersökningar kunde hinna upprättas, har Professoren Erdmann beräknat densamma i medeltal för hvarje blad med tillhörande beskrifning till 2,000
Riksdaler för en upplaga af 1,000 exemplar; och som ungefär 6 dylika blad för hvarje år antagligen kunde hinna att lenina pressen, skulle detta föranleda till en årlig utgift af 12,000 Riksdaler, hvadan hela den beräknade tryckningskostnaden för de tre åren 1864—1866 komtne att uppgå till 30,000 Riksdaler.
Slutligen har Professoren Erdmann i underdånighet anfört, att i händelse Kongl. Majit skulle tillåta, att det belopp, sorn för det i bokhandeln utlemnade kartverkets försäljning kunde inflyta, finge användas såsom bidrag till bekostande af nya kartblads tryckning eller ock till aflönande af en förökad arbetsstyrka vid sjelfva undersökningarne, torde måhända framdeles någon nedsättning i det ena eller andra af ofvan afgifna kostnadsförslag kunna ega rum, men att, då ännu endast ett kartblad varit kort tid i bokhandeln utlemnadt, och någon redogörelse för försäljningssumman icke förr än under nästa år inkomme, det således nu icke med säkerhet kunde beräknas, till hvad belopp ett sådant bidrag må kunna förväntas.
På grund af hvad sålunda blifvit af honom i underdånighet anfördt, har Professoren Erdmann anhållit, det, måtte Kongl. Maj:t till Rikets Ständer aflåta nådig Propo - Kongl. Maj-.ls Nåd.
Proposition N:o 39.
13 sition om beviljande under nästkommande statsregleringsperiod af 132,000 Riksdaler för fortsättande af d.e geologiska undersökningarna, att med 44,000 Riksdaler årligen utgå, äfvensom af 36,000 Riksdaler för befordrande till trycket af de kartblad med tillhörande boskrifningar, sorn på grund af nämnde undersökningar blifva upprättade.
Dä Kongl. Maj:t nu detta ärende tili nådig pröfning förehaft, har Kongl.
Majit ansett sig icke böra förorda det framställda förslaget om ytterligare tillökning efter vissa tjensteär i den för medarbetare vid de geologiska undersökningarne bestämda och redan nu i mån af tjenslgöringen stigande års-atlöningen, hvadan Kongl. Majit utan att nu till afgörande företaga frågan om löneförhöjningen, förklarat sig vilja på förnyad framställning tore nästkommande riksdag taga under öfvervägande, huruvida någon tillökning i de äldre medarbetares aflöning dä bör beredas.
Enär någon giltig anledning numera icke förefinnes att bestämma anslag särskildt till sjelfva undersökningarne oell särskildt till ka tornäs tryckning, men minskning i det för kartetrycket erforderliga anslag torde kunna påräknas, dels genom den tillgång, som medelst kartblads försäljning bör uppkomma, dels genom möjligen blifvande nedsättning i kostnaden för kartornas utgifvande, s nnt något bidrag till undersökningarnes verkställande äfven bör, på sätt nu för Elfsborgs län eger rum, kunna beredas från Hushållnings-sällskapen i de län, sorn tillskyndas fördelen af dylika undersökningars tidigare ordnande inom länet, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer att, på sätt i Kongl. Majits nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof är omförmäldt, till de geologiska undersökningarnes fortsättande och till utgifvande af derpå grundade kartor för instundande statsregleringsperiod bevilja Femtio Tusen Riksdaler årligen, att såsom reservations-anslag ingå ibland de medel, sorn å Riks-statens Sjette Hufvudtitel uppföras till »Befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar.» Kongl.
Datum ut supra c: A, R Rj. G. Lagerstråle. 14 Kongl. May.ls Nåd'.
Proposition tito 39.
Utdrag af protokollet öfoer Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Siats-Rådet den 14 November 1862.
Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström.
Herr Friherre Gripenstedt.
Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle, till justering, ett i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade nådiga beslut uppsatt förslag till Proposition till Rikets Ständer, i fråga om anslag för fortsättning af de geologiska undersökningarne inom riket samt utgifvande af derpå grundade kartor.
Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Maj:t detta förslag i nåder gilla, samt befallde att, i enlighet dermed.
Propositionen, sådan den finnes detta Protokoll bilagd skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Edward Seldener.
Proposition N-.o 4 0. 15 J%7:o 40.
Ank. till Exp.-Utsk. den 28 Nov. 1862, kl. 2 e. m. Kongl.