Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad Länets naturliga förhållande angår, har detsamma under ifrågavarande qvinqvennium undergått den förbättring, som kan anses vara en följd af fortsatta eller vidtagh'e nya vatten-aftappningar och odlingar å kärr och mossar samt annan oländig mark.
De med lånebidrag af statsmedel företagne kostsamma utdikningar af Hägervalls och Skarfsta mossar med flera sanka ägor, hörande till Skultuna Bruks egendom, blefvo år 1851 afsynade och godkända, men om mossarnes tjenlighet för gräs och sädesodling kan något bestämdt omdöme ännu icke fällas.
De i sista berättelsen omförmälda vattenaftappnings-arbeten inom Hvittinge och Hernevi socknar hafva numera blifvit fullbordade, och har derigenom en ägovidd af omkring 500 tunnland odlingsbar mark vunnits, som till en del redan blifvit odlad.
Skensta byamän i Thorstuna socken hafva företagit odling af en förut ofruktbar mosse, benämnd Ahlmossen, hvarigenom 60 tunnland blifvit fruktbärande.
Vid Lisjö egendom i Munktorps socken har vattenytan i en sjö, benämnd Södra Lisjön, blifvit sänkt genom upptagande af en graf af omkring 3,000 alnars längd; och på sådant sätt har en mosse om vid pass H0 tunnland kunnat odlas, hvilken nu bär rikliga skördar.
Vid sjöns stränder hafva derjemte landvinningar uppkommit, hvilka äro afsedda dels till framtida odlingar och dels till betesmark eller slag.
Den i förening med Bredmossen uttappade Harmsjön, på Asby ägor i Bergs socken, är nu gräsbärande med frodig växt å cirka 70 tunnland.
1 Wester-Fernebo socken förorsakas öfversvämmngar af Wagnsån, men till följd af lågt vattenstånd i ån under några år hafva försök blifvit anställde att bearbeta de förut öfversvämmade fälten, hvilka försök haft goda resultater.
Man har derigenom vunnit den öfvertygelsen, att om vatten-öfversvämningar, förmedelst upprensning och sänkning af vattendraget, blefve förekomna, odling skulle kunna företagas å vidsträckta, nu vattendränkta marker, och att derigenom ganska stora fördelar skulle tillskyndas orten.
I följd häraf, och sedan Eder Kongl. Maj:t under den 23 6
December 1852 beviljat bidrag af 566 R:dr 32 sk.
B:ko för plan till sänkning af Wagnsåns vattendrag, har nivellering och undersökning af detta vattendrag blifvit af Chefen i medlersta väg- och vattenbyggnads-distriktet, Majoren och Riddaren Olivecrona, verkställd; men på yppad rättegång beror huruvida, genom borttagandet af en hålldam vid Hellsjön i detta vattendrag, erforderlig sänkning af vattenytan kan vinnas.
Vid Fagersta och Sembla Bruk i Westanforss socken äro tvänne sjöar sänkta, samt omkring 70 tunnland mossar genom afdikning bragta i odlingsbart skick.
A den vid Engelsbergs Bruk aftappade Myrsjöns botten voro, redan år 1853, 36 tunnland genom odling gräsbärande.
Samma år blefvo 11 tunnland å samma sjöbotten, efter verkställd odling, med råg besådde.
År 1851 uppodlades i Säby socken 8 tunnland kärrmark, samt 10^ tunnland dels sank och dels stenbunden skogsmark vid Brunnby uti Ihrsta socken.
År 1852 blefvo skogbeväxta myror vid egendomar inom Ihrsta socken odlade, nemligen vid Greflinge 25 tunnland, vid Gillberga 7 tunnland, vid Geddeholm 5 ä 6 tunnland, vid Marsta 6 tunnland.
1853 odlades vid Greflinge 19 tunnland myrjord, och å Kyrkmossen i Karbenning 12 tunnland.
Vid de flesta Bruken hafva årliga nyodlingar skett.
Ibland dessa årliga nyodlingar anmärkas följande: vid Svanå till 20 å 25 tunnland, vid Fagersta 26 å 27 tunnland, vid Bjurforss 5 å 6 tunnland, vid Olofsforss 7 å 8 tunnland, vid Engelsberg, utom hvad förbemäldt är, 6 å 8 tunnland.
Inom Möklinta socken äro, isynnerhet i Forneby, större mossodlingar företagna och mindre sjösänkningar.
I Bergslagen hafva Bergsmännen i allmänhet börjat nyodlingar.
I Säther, Ramnäs socken, har en hemmensägare af allmogen företagit odlingar å dels sank, dels stenbunden mark.
Inom Hernevi socken hafva, vid Rönna och Bogården, omkring 40 tunnland blifvit nyodlade.
Vid Köpsta i Kungsåra är en större nyodling å mosse företagen — 94 tunnland äro afdikade, och deribland 6 tunnland år 1855 brända och besådda med råg och hvete.
Vid Wahlsta i Svedvi socken hafva mossodlingar fortgått, och vid Wallhall i Bergs socken blifvit påbörjade. 7 Vid Seglingsbergs och Karmansbo
Bruk äro betydliga nyodlingar verkställda.
Likaså vid Lycksta och Tomta egendomar i Romfartuna.
Vid Jönsarbo, Karmansbo och Bernshammar i Heds socken, der redan töre 1851 betydliga mossodlingar varit företagna, hafva desse odlingar derefter blifvit fullföljde.
Vid Karmansbo var redan 1850 en mindre sjö aftappad, hvarigenom 60 tunnland mosse blifvit till odling tjenliga.
Utom de nu uppräknade, hafva flera större och mindre nyodlingar å mossar och sanka marker blifvit företagna, jemte odlingar af betesmark och annan afrösningsjord, så att med säkerhet kan antagas att arealen af fruktbärande jord i nästan alla delar af länet blifvit uti en icke obetydlig mån utvidgad. § 2- Invånare.
Folkmängden utgjorde, enligt sista berättelsen, 95,450 personer.
Enligt 1855 års mantalslängder hade den tillväxt på sätt följande tabeller utvisa.
Antalet efter sista Antalet efter 1855 jyjrändrin berättelsen. års mantalslängder.
I Westerås Stad 3,659. 3,939. + 280.
Sala d:o 3,151. 3,256.
+ 105.
Arboga d:o : 2,193. 2,308. + 115.
Köpings d:o 1,514. 1,582. + 68. Westerås Fögderi 14,634. 14,692.
+ 58.
Strömsholms d:o 11,289. 11,881. + 592.
Kungsörs d:o 14,815. 14,726. — 89.
Bergslags d:o 16,452. 17,148. + 696.
Sahlbergs d:o 17,653. 18,121. + 468. Wäsby d:o 10,090. 10,103. + 13.
Summa 95,450. 97,756. + 2,306.
Af den sålunda uppgifne folknummei'n, 97,756 personer, äro: i Westerås Stad , » Sala d:o » Arboga d:o r> Köpings d:0 » Westerås Fögderi » Strömsholms d:o » Kungsörs d:o » Bergslags d:o » Sahlbergs d:o » Wäsby d:o betalande mantals- penningar.
Befriade frän man- talspenningar.
Mankön Qvinkön Mankön Qvinkön Mankön Qvinkön 1,020 1,368 658 893 1,678 2,261 795 1,023 656 782 1,451 1,805 593 805 429 481 1,022 1.286 403 529 284 366 687 895 3,549 4,115 3,385 3,643 6,934 7,758 2,951 3,294 2,731 2,905 5,682 6,199 3,638 4,362 3,301 3,425 6,939 7,787 4,653 4,550 3,793 4,152 8,446 8,702 4,400 4,984 4,126 4,611 8,526 9,595 2,295 2,607 2,535 2,666 4,830 5,273 24,297 27,637 21,898 23,924 46,195 51,561 51,934. 45,822. 97,756.
Af denna, under 5 år a) på städerne . på landet Summa tillkomna folkökning belöper: b) på mankönet på qvinnokönet 568.
J|’738- 2,306. 1,353. 953- 2,306.
De ifrån mantalspenningar befriades antal är ökadt med De betalandes antal är minskadt med 2,959. 653.
Skillnaden 2,306.
Härvid anmärkes, att ibland de ifrån mantalspenningar befriade äro upptagne icke allenast alla personer under 17 och öfver 60 år, utan ock gemenskapen af armén.
Fördelad på fem år, stiger denna folkökning per medium till 461 å 462 personer för hvardera året, och således årligen en förökning af 101 personer större än efter sista berättelsen.
Orsakerne till den sålunda fortfarande folkökningen i Länet hafva under detta qvinqvennium varit desamma, som äro uppgifne i förra berättelsen.
Beträffande helsotillståndet i Länet under ifrågavarande år anmärkes följande:
Den år 1851 fugtigt inbergade sädén var tillika uppblandad med ovanligt stor qvantitet 9 qvantitet svingel, och ehuru den icke innehöll mjöldrygor, åtminstone icke i någon anmärkningsvärd mängd, förorsakade dock det af sådan säd bakade brödet hos en stor del af allmogen sjukdomsyttringar, liknande dem som vanligen äro en följd af förtärd mjöldryga.
Genom sädens rengörning och torkning före dess förmälning förekommos dock alltid ofvananmärkte sjukdoms-symptomer.
Ar 1853 förekom kolera-smittan i städerne Westerås, Arboga och Köping samt i 15 socknar af Länet.
De i kolera insjuknade personers antal var tillsammans 730, ibland hvilka 380 afledo.
Ar 1854 var frossan särdeles allmän i de trakter af Länet, som gränsa emot Mälaren, men år 1855 var denna sjukdom gängse i alla delar af Länet, med ovanligt stor benägenhet att recidivera.
Sinnessjukdomar förekommo till ovanligt stort antal år 1852.
Samma år yppades rabies cania å hundkreatur i Westerås, och påföljande året 1853 visade sig nyssnämnde sjukdom i 6 socknar af Länet.
Ingen menniska blef dock af denna sjukdom skadad.
Rots och epidemisk qvarka ibland hästar, och mjeltbrand hufvudsakligen ibland svinkreaturen, hafva i ringa grad och på få ställen i Länet yppats.
För öfrigt har helsotillståndet i Länet under ifrågavarande år varit tillfredsställande.
Sedligheten kan med skäl anses hafva i flere afseenden under detta qvinqvennium vunnit förbättring.
Dels har fyllerilasten aftagit, i följd deraf att allt flere, isynnerhet på landet, uppfostrats utan begagnande af bränvin, och att bränvinspriset blifvit betydligen förhöjdt efter den sista författningen om bränvinsbränning och försäljning af bränvin och andra starka drycker, samt att utskänkningsställenas antal undergått betydlig förminskning; dels också har den stigande välmågan samt Lagstiftningen och enskildes omsorg om det uppväxande slägtets uppfostran bidragit till sedernas småningom skeende förbättring.
Denna har dock ännu icke sträckt sig till det, vid fråga om sedlighet, så vigtiga momentet, blygsamhet i förhållandet mellan könen.
Antalet af årligen födda oäkta barn har beklagligen icke minskats.
Fasta folkskolor äro i alla socknar inrättade och dessutom flyttbara uti några socknar, på sätt redan i förra berättelsen blifvit omförmäldt.
Allmogen synes allt mer och mer sätta värde på det tillfälle till uppfostran för dess barn, som genom folkskolorna blifvit beredt.
Sedan Länets Hushålinings-sällskap beslutat att i Westerås år 1853, under loppet af September månad, då höstmarknaden derstädes hålles, låta anställa en exposi tion utaf produkter af alla slag, som i Länet frambringas och begagnas, behagade Eder Kongl. Majit, uppå Sällskapets derom gjorde ansökning, enligt nådigt bref af den 31 Berättelse öfver Westmanlands
Län för åren 1851—1855. 2 10 Mars 1853, ställa till Sällskapets disposition en summa af 333 R:dr 16 sk.
B:ko till premier för expositions-artiklar af utmärktare beskaffenhet, med vilkor, att premie-utdelningen skulle verkställas af sakkunnige män: att de alster och tillverkningar som belönades icke endast ägde företräde framför andras vid tillfället förevisade, utan vore i sig sjelfva prisgiltige: och att det beviljade anslaget skulle af Hushållningssällskapet redovisas genom skriftlig berättelse inför Kongl. Landtbruks-akademiens
F örvaltnings-kom mitté.
Denna exposition, som, i anseende till kolera-smittans utbrott i Westerås hösten 1853 och höstmarknadens deraf föranledda inställande, icke kunde då försiggå, föranstaltades och verkställdes af sådan anledning i stället, med Eder Kongl. Maj:ts nådiga bifall, under höstmarknaden i Westerås uti September månad 1854.
Expositionen utvisade temligen noga till hvad punkt närings- och konstfliten i Länet hunnit.
Den öppnades i dertill utsedd tjenlig lokal den 18, slöts den 26 September och var för allmänheten tillgänglig emot inträdes-afgifter, bestämda för olika timmar ifrån 4 till 16 sk.
Den besöktes af tillsammans 1,460 betalande personer.
Summan af inträdes-afgifterne utgjorde 254 R:dr B:ko, som användes till bestridande af kostnaderna för expositionen; och hvad dessa medel icke dertill förslogo fylldes genom tillskott af Hushållnings-sällskapets kassa.
De exponerade artiklarne voro af en betydlig mängd, i åtskilliga industriens grenar, och deras beskaffenhet utvisade att industrien inom detta Län, om än icke hunnen till någon ovanligt hög ståndpunkt, dock är på god väg att utveckla sig, och verkligen hunnit längre, än man förut i allmänhet föreställt sig.
Af exponerade, till försäljning af ägarne anmälde artiklar, blefvo 156 stycken försålda för ett sammanräknadt penningebelopp af 930 R:dr 30 sk. 2 rst.
Af dem som besökte expositionen blefvo dessutom beställningar gjorda å tillsammans omkring 125 särskilda persedlar, att tillverkas af 21 ibland dem som exponerat artiklar.
Ifrån Jern- och Manufaktur-bruk i Länet, hvilka dels ägas af flere intressenter och dels icke kunde anses erhålla lämplig belöning genom ett ringa penningebelopp, voro åtskilliga artiklar insätta, hvilka ansågos förtjena premium, hvarföre de utsedde prisdomarena, i stället för penningar, föreslogo, såsom premier åt dessa Bruk, Hushållnings-Sällskapets vanliga belöningsmedalj af silfver med särskild passande inskription.
Sådane medaljer blefvo, i följd häraf, tilldelade Skultuna, Ramnäs, Surahammars och Jäders Bruk.
I öfrigt blefvo premierna fördelade i 4 klasser: den 1:sta a 4 R:dr, den 2:dra å 3 R.dr, den 3:dje a 2 R:dr, och den 4:de å 1 R:dr Silfver Specie.
Af första klassen utdelades 4, af den andra 9, af den tredje 18 och af den fjerde 41 premier, tillsammans 120 R:dr Silfvermynt, som, med tillägg af kostnaden 11 för ofvanberörde 4 medaljer, beräknad till 5 R:dr Silfver, svarar emot ofvanberörde af Eder Kongl.
Majit beviljade summa.
Välmågan har under ifrågavarande period, isynnerhet de tvänne sista åren, märkbart tilltagit, förnämligast ibland allmogen.
Skördarne åren '185'!, 1853 och 1854 voro väl, i åtskilliga delar af Länet, under medelmåttan eller svaga, så att år 1853 undsättning af statsmedel måste för åtskilliga socknar sökas, och till ett sammanräknadt belopp af 48,018 R:dr 36 sk.
Banko blef af Eder Kongl. Majit i nåder beviljad, nemligen 2,000 Ridr utan återbetalningsskyldighet och 46,018 Ridr 36 sk. med räntefri återbetalning dels på 2 och dels på 3 år; men spanmålsprisen de båda sista åren af detta qvinqvennium, i synnerhet år 1855, voro i följd af exporten till utrikes ort så höga, och 1855 års rågskörd så god, att allmogen och landtbrukare i allmänhet derigenom fingo ovanliga och betydliga penningetillgångar, derigenom icke allenast undsättningslånen och kronoutskylderna kunnat med lätthet betalas, utan ock skulderna till Bankodiskonten, allmänna kassor och enskilde minskas, samt penningebesparingar göras af de förut icke skuldsatta.
— Också hafva utskylderne, utan andra rester än de som berott på inhibition eller handräckning, de tvänne sista åren ingått, och liqvider med den lätthet kunnat verkställas, att utsökningsmålens antal på ett anmärkningsvärdt sätt minskats.
Sammanräknade antalet af alla till Kronofogdarne och Magistraterne inom Länet för utmätnings verkställighet aflemnade utslag och domar utgjorde: år 1850 2,533. — och år 1855 1,402. — Minskning 1,131.
— Sammanräknade beloppet af till betalning fastställde kapitalbelopp uti förenämnde utslag och domar utgjorde: år 1850 199,517 Ridr 30 sk. 1 rist.
Biko och år 1855 80,616 Ridr 18 sk. 11 rist.
Minskning 118,901 Ridr 11 sk. 2 rist.
Några mindre betydliga skulder, fastställda att utgå i persedlar, hafva härvid icke blifvit beräknade.
Tillgången på arbetare har under ifrågavarande qvinqvennium, utöfver det vanliga förhållandet, varit anlitad vid ombyggnaden af Strömsholms kanal, vid anläggningen af Norbergs och Köping-Hults jernvägar, vid de af allmänna medel bekostade nybyggnader af cellfängelse och läroverkshus i Westerås samt vid hamnanläggningar och muddnngar i Whsteräs, Köping och Arboga.
Vid kanalarbetet har Första Kompaniet af Krono-arbets-korpsens Soldat-klass varit anstäldt och der, likasom vid de öf - 12 rige här ofvan uppräknade arbeten, hafva flere arbetare ifrån andra Län varit använde, jemte dagsverkare af Länets invånare.
— Dels behofvet af arbetsbiträden vid nämnde större företag samt vid jordbruket, bergs- och bruksrörelsen, och de af städerne eller stadsboer företagne diverse andre anläggningar, reparationer och byggnader, dels också de stegrade prisen på spanmål och andra lefnadsförnödenheter, hafva balt den påföljd, att dagsverkslönerne stigit ganska betydligt.
—Karldagsverken sommartiden hafva de sista åren betalts ifrån 26 sk. 8 rist. till och med \
R:dr Banko. § 3- Näringar.
Jordbruket, som är den hufvudsakligaste näringen, har under de sista fem åren gjort framsteg.
Den enskilda omtankan och den ibland jordbrukarne allt mer och mer synbara hågen för förbättringar har varit understödd af de åtgärder, Länets Hushållnings-sällskap och dess Förvaltnings-utskott vidtagit, dels genom årligen anställde Landtbruksmöten och de dervid föranstaltade profplöjningar och expositioner af kreatur samt åkerredskap och machiner af nyare uppfinning, dels ock genom den, i fyra häften hvarje år qvartalsvis, af trycket på Förvaltnings-utskottets föranstaltande utkomna, i populär stil af Sällskapets kunnige och nitiske Sekreterare, Auditören och Riddaren E. J. von Post, utgifna skrift, under titel: ”Samling af upplysningar och underrättelser för Landthushållare i Westmanlands Län.” Länets vid Julpa inrättade och under Förvaltnings-utskottets tillsyn ställde Landtbruksskola har bidragit till spridande af kännedomen om ett rationelt jordbruk och införande af förbättringar i landtbruket, genom de vid skolan undervisade lärjungar.
Antalet af lärlingar vid denna skola har per medium årligen varit 17, deribland 12 frilärlingar och de öfriga betalande ifrån 33 R.dr 16 sk. till 66 R:dr 32 sk.
Banko per år.
Under ifrågavarande tiderymd hafva från skolan afgått 48 lärlingar, deribland 6 till eget jordbruk, 2 anställde såsom Inspektörer, 6 såsom Bokhållare och 33 såsom Rättare på egendomar, dels inom och dels utom Länet, och 1 skiljd ifrån skolan för osedligt uppförande.
Undervisningen vid skolan har blifvit bestridd, af Föreståndaren Agronomen F. R.
Möller i Agronomi och allmän Landthushållning, af Länsdjurläkaren A. Engström i \eterinär-kunskapen, och af en examinerad Lärare uti Skogshushållningen; hvarjemte 13 skolans Bokhållare, Smed och Snickare, under Föreståndarens tillsyn, meddelat lärlingarne undervisning i Bokhålleri samt Smeds- och Snickare-handtverken.
Vid egendomen hafva under ifrågavarande qvinqvennium blifvit uppodlade 51 tunnland från hagmark och skogsäng, en del med betydlig stensprängning.
Denna uppodling, som är lagd till den i omloppsbruk varande åkerjorden, har burit råg och grässkördar.
Af gamla odaljorden vid egendomen hafva 21 i tunnland blifvit omlagda till tegfält, försedda med täckta diken af ris pä cirka hvar 20:de alns af stånd.
Till begagnande vid egendomen hafva under tiden blifvit införda följande nya redskap, hufvudsakligen efter Engelska modeller, nemligen: Hästräfsor, Dragräfsor, Säckhållare, Dikesspadar, Smörtjerna, Höstack-knif och tvänne förbättrade Harfvar.
Utom mälthus, stall, vagnshus, vedbod, koladugård, fårhus, oxhus, redskapshus, klensmedja och svinhus har vid egendomen blifvit byggd och anlagd en urindam och ströhus med ledning dertill ifrån ladugården.
Hvad allmogen i Länet beträffar har den förbättring i jordbruket, som vid dess hemman skett, hufvudsakligen bestått uti en allmännare börjad klöfver- och gräsododling; dock hafva äfven de stegrade sädesprisen hos allmogen upphfvat håg för odling och en omsorgsfullare dikning och brukning af åkerjorden.
Jemte dessa framsteg i jordbruket linner man äfven förbättrad åkerbruksredskap vara införd hos en och annan ibland den förmögnare allmogen.
Mera omfattande förbättringar vid jordbruket hafva hufvudsakligen blifvit å större och af ståndspersoner innehafde mindre egendomar införde.
Sålunda har jordbruket gjort betydliga framsteg nästan vid alla bruksegendomar och större herrgårdar, genom införande af regleradt vexelbruk, förökad kultur af foderväxter, ängsvattningar och öfversilningar, utvidgade odlingar, grunddikning i förening med anläggning af täckta diken, förbättrad åkerbruksredskap, större omsorg om gödningsämnens beredning, anskaffande af ändamålsenliga, nya och förbättring af gamla tröskverk.
Vid några egendomar hafva äfven rior till sädestorkning blifvit anlagde, såsom vid Lisjö, Hedensberga, Tomta, Limsta och Frössåker.
Att för öfrigt specifikt uppräkna hvilka af ofvanberörde förbättringar blifvit vid de särskilda egendomarne och gårdarne verkställda, och huru vidt förbättringarne sig sträckt, skulle för denna berättelse blifva nog vidlyftigt.
Särskildt torde dock böra nämnas, att uti Bergslagen, der koppelbruk redan för längre tider sedan blifvit infördt, detta förbättrade brukningssätt allt mer och mer utvecklats, samt att i Nora socken, belägen i Östra Westmanland, cirkulationsbruk införts helst på aflägsna vretar och högländta ängar, och att manga jordbrukare uti denna, nästan helt och hållet af allmoge bebodda, socken hafva genom odlingar a u förr oduglig mark och på sämre ängar inom de sista tio åren nära fördubblat sitt höförråd.
Mindre försök med odling af Hvitbetor hafva de sednare åren af några jordbrukare blifvit verkställda.
Det vore önskligt att dessa försök kunde leda till den nyttiga växtens allmännare odlande i Länet.
Då nyttan och angelägenheten af riors anläggande allt mer och mer inses, bör man kunna hoppas, att de exempel, som härutinnan blifvit under ifrågavarande qvinqvennium lemnade, varda mera allmänt efterföljde, äfvensom erfarenheten under denna period visat, att exemplen af förbättringar vid större egendomar väckt håg hos allmogen, att, efter råd och lägenhet, tillegna sig sådane förbättringar vid jordbruket.
Utom de i sista berättelsen omförmälda växter, Hvetej Råg, Korn, Ärter, Blandsäd och Hafra, har äfven Wicker varit odlad, egentligen vid ståndspersoners egendomar.
Bönor, Lin och Hampa odlas vida mindre än önskligt vöre.
Potates odlmgen har, sedan sjukdomen torrötan å denna växt småningom minskats och upphört, under ifrågavarande år tilltagit.
En ny sort, nemligen Islandspotates, har blifvit införd, och de försök man dermed på åtskilliga egendomar anställt hafva i allmänhet visat att denna sort haft en frodigare och längre kål, ända till tre alnar, och varit mera gifvande än vanlig potates samt i allmänhet vid skörd lemnat större potates, än den som vid sättningen varit begagnad.
Ibland gräsväxter äro Timotej och Klöfver de som hufvudsakligen odlas, och odlingen af dessa växter har allt mer och mer tilltagit med stor nytta för jordbru karne.
Försök i mindre skala äro gjorde med odling af Malinia maxima.
Festuca Littorea (arundinacea).
Kål, Rofvor, Rötter och Humla odlas mindre än som borde ske.
Hågen för trädgårdars och trädplanteringars anläggande och bättre vårdande är på spridda ställen i tilltagande.
Flere folkskolelärare, men främst ibland dem Fredric August Ekström i Gunnilbo, hafva börjat intressera sig härför, och Konsistorierne i Westerås och Upsala hafva vidtagit åtgärder för att uppmuntra och befordra undervisningen i ämnet vid folkskolans.
Ekström har utgifvit en handbok i detta ämne för folkskolan, folkskolelärare och allmoge, för hvilket arbete
Ekström blifvit belönad med Hushållnings-sällskapets medalj; och Sällskapets Förvaltnings-utskott bereder fri undervisning i vissa delar af trädgårdsskötseln och trädplantering för folkskolelärare-elever vid Seminarium i Westerås.
Inom Westerås stad hafva invånarne gjort frivilliga sammanskott för trädplanteringar och utsett en kommitté för att Ombestyra planteringar i staden och på dess område.
Att trädplanteringar icke alldeles blifvit försummade utvisas, ibland annat, deraf, att Hushållnings-sällskapet belönat åtskilliga personer för trädplantering.
Tillika 15 torde här böra anföras att Herr Kapitenen C. von Post på Frössåker, för att uppmuntra sina underhafvande till trädplantering, åt dem utdelat 84 äkta fruktträd,' och att ägaren af Bengtsbo rusthåll i Haraker E. R.
Larsson, en ibland ortens skickligaste landtbrukare, som vid sin egendom infört ett väl ordnadt cirkulationsbruk, har anlagt en trädgårdspark i Engelsk stil med omkring 900 träd och buskar.
I fall det lyckas att vid folkskolorne bibringa undervisning uti och håg för trädgårdsskötsel och trädplantering, torde man kunna hoppas betydligare förkofran härutinnan för framtiden.
Boskapsskötseln omfattas med stigande intresse.
I anseende till foderbristen åren 1851 och 1853 minskades väl boskapskreaturens antal betydligt, men de båda sednare årens bättre fodertillgångar hafva åter upphjelpt ladugårdarna
Vid en och an nnn egendom egnas mycken omsorg åt boskapsracernes förbättring, såsom vid Lycksta i Romfartuna, der ladugården är af racedjur nybildad, vid Ramnäs Bruk, Fiholm, Ängsö, Geddeholm och Lindö, dit afvelstjurar af Ayreshire-racer blifvit anskaffade, vid Karmansbo
Bruk, dit boskapskreatur ifrån Schlesvig äro inköpte, vid Hedensbergs, Stora Ekeby, Tidö, Wahlnö, Geddeholm och Hesslö, der en bättre ordnad mjölkhushållning framstår, flere andra ställen att förtiga der boskaps- och ladugårdsskötseln är väl vårdad.