Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti en från Valloflige Borgare-Ståndet remitterad motion af Herr Bååth förekomma ålskillige uppgifter om missbruk och underslef, som årligen skola inträffa derigenom, att nemligen Handtverkare, utan att begagna Lärling, finna förmonligare att hålla Gesäll, hvilken ofta blott några dagar före Mantalsskrifningen afskedas, och vid den tiden, då Mantalsskrifningarne öfver hela Riket pågå, sedermera har svårt att få arbete, emedan ansvaret för hans Krono-ullagor vill undvikas, och mången, med beräkning på sin bevillnings nedsättande under minimi-beloppet, icke vill låta Gesäll hos sig mantalsskrifvas, och har genom motioner inom Hedervärda BondeStåndet blifvit föreslaget: af Johannes Johansson från Bohus Län, att Husbönder må befrias ifrån allt ansvar för Torpares Krono-utskylder, då tillgång dertill hos Torparen brister; samt af Lars Larsson från Elfsborgs Län, alt jordegare böra ansvara för utgiflerne endast af sådane, på deras mark boende personer, som innehafva torp emot bestämd afgäld, på sätt Kongl. Förordningen den ig
December 1827 föreskrifver; men som både billighet och rättvisa kräfva, att de. som begagna arbets-biträde af på deras egor skattskrifne personer, ansvara Staten för de senares utsk^lder, vid bristande tillgång, 12 lie filtning t-Ut slottets Betänkande Lf’.o 38. lärer å Johannes Johanssons och Lars Larssons berörde motioner icke kunna fästas något afseende; hvaremot, i anledning af Herr Bååths motion, Utskottet, för att efter möjligheten kunna förekomma de af i en sålunda förändrad redaction vid io4 i83o års Förordning.
Husbonde häfte för Tjenstehjons, och Ålderman eller Mästare ansvare för hos honom mantalsskrifven Gesälls eller arbetares jemte deras Hustrurs och Barns utskyider, med rättighet, att, genom afdrag å Gesällens eller arbetarens arbetsförtjenst, derföre göra sig betald.
Lika ansvar åligge — —- — — — lonom uppgifne missbruk, får föreslå §•
Husbonde häfte för Tjenstehjons, och Mästare ansvare för hos honom mantalsskrifven Gesälls eller arbetares, jemte deras Hustrurs och Barns utskyider, med rättighet, alt, genom afdrag å Gesällens eller arbetarens arbetsförtjenst, derföre göra sig betald.
Enahanda förhållande ege ruin i afseende på Gesäll eller arbetare, sorn före mantalsskrifning från Mästare af flyttat, utan att sedermera låta p'g skattskrifves, då i slikt Jall betalningsskyldigheten drabbar den Mästare , hos hvilken de senast ' under skatteår et arbetat.
Till Gesäll eller arbetare, sorn sedan afjlyttar, lennie Mästare bevis, att utskylderne blifvit innehållne; och bör detta bevis af Gesäll eller arbetare företes, då han hos vederbörande auctoritet om pass anhåller, för att sig till annor ort begifva.
Åliggande det den Mästare, hos hvilken han derefter först arbete erhåller, att honom beviset affordra, eller ock, i saknad deraf, för utskylderne ansvara, med samma vilkor, som redan nämnde åro.
Lika ansvar åligge —• — — Bevillnings-Utskottets Betänkande JV'o 38.
Lars Larsson från Skaraborgs
Län liar inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt motion, att, till förbättring af Häradsskrifvarnes lönevilkor, debetsedelslösen matte bestämmas efter sådane grunder, som afse besväret med debiteringen, så alt debiterings-arfvodet för utskylder till och med 4 R*dr blefve i sk. från 4 “ liU mecl IO R-’dr — — io “ — — — 20 “ . . * ......... 4 — — 20 " — — — 3o *' 6 _ 30 •< _ _ _ 5o “ 8 — samt att , då utskylderne gå derutöfver, lösen skulle med en procent af summan utgöras; hvaröfver åtskilige Ledamöter afgifvit yttranden.
Då, enligt 107 §. af nu gällande Bevillnings-Förordning, Skattskrifva rejn erhåller för hvar och en debetsedel, som ej öfverstiger 5 R:dr, en skilling; derutöfver lill och med 5o R:dr, två skillingar, och för debetsedlar af ännu högre summa åtta skillingar; samt enär den sålunda bestämda afgiften endast afser en skälig ersättning af kostnaden för debetsedlarne, anser Utskottet, helst den föreslagne förändringen, oaktadt Molionairen synes bysa motsatt åsigt, i sjelfva verket skulle komma att utgöra ea ökad beskattning för de skattskyldige, sig icke kunna tillstyrka bifall ä Lars Larssons motion, att
Häradsskrifvarne måtte få åtnjuta förhöjd lösen för debetsedlar.
Vid nedanstående §. får Utskottet föreslå ett så lydande tillägg; 110 §. i83o års Förordning.
Dessa Taxeringar förrättas — Dessa Taxeringar iörrättas —- — — — — — vara Comité- — — — —■ — vara Comite •rnes Ordförande. ernes Ordförande.
Ej md Öfver ståthållare eller Konungens Befallningshafvande till Taxeringsman väljasj ej heller ege den., som till Ordförande serskildt kan utses j att såsom tillika vald Taxeringsman uti förrättningen deltaga.
Pag. 66.
Inom Hedervärda Bonde-Ståndet har Anders Nilsson från Malmöhus Län, i afseende på Städernes Taxerings-Comiteer föreslagit en sådan förän - Bevillnings-Utshottets Betänkande JV'.o 38. clring, att berörde Comiteer hädanefter skola bestå till ^‘.del af Borgerskap och ^delar af öfrige skattdragande invånare, samt att, vare sig på erinran af en eller flere af Comiteens Ledamöter, den skattskrifne må anses skyldig med ed fulltyga sin uppgift om årliga inkomster, derå de, som hålla bok och räkning, på anfordran voro pliglige att sådane, behörigen afslutade, inför Gomiteen uppvisa,- men sorn den ifrågasatte förändringen, i sig sjelf orättvis, då städernes personal utgöres lill större delen af Borgare, hvilka med billighet icke kunna frånkännas rättigheten att, enligt nu gällande-föreskrift, deltaga uti Taxerings-Comiteerne, till halfva antalet deraf, skulle i verkställigheten fleiestades möta svårigheter i brist på andra Ledamöter än af Borgerskapet, samt den uppgifne, till följd af äldre beskatlningslagar förr begagnade, men såsom förhatlig längesedan afskaffade utvägen att låta genom edgång och företeende af Böcker styrka uppgifternes rigtighet, numera synes destomer olämplig och obehöflig, jorn Taxeringsmännen ega ovilkorlig rätt, att, efter förefallande skäl och omständigheter, ändra de skattskyldiges egna uppgifter; så anser Utskottet sig böra afstyrka bifall till Anders Nilssons ofvannämnde motion.
Utskottet får tillstyrka nedanstående förändring uti i2p §. 2 mom. i83o års Förordning.
Enär vid stadgande af — — Enär vid stadgande af — — — — För verkställigheten häraf, — — För verkställigheten häraf, åligger det ej mindre allmänna åligger det ej mindre allmänna Brandslods-InrättningensDireclionäu, Brandstods- och Brandförsäkringsi afseende å — — —■ — — Inrättningars
Directioner än, i afseende å — — — — — —- Pag. 72—73.
Af Herr Petre' är motion väckt, att, för de Län, som äro mycket vidsträckta och utgöras af 2:ne Provincer, den föreskrift vore af nöden, att Pröfnings-Comite' icke ovilkorligen skulle för hela Länet ega rum i Residence-Staden allenast, utan borde, i betraktande af de skäl, sorn Motionairen förmält sig skola muntligen utveckla, kunna, efter omständighet^ - nes föranledande, hållas i 2:ne District af Länet; samt af Herr Santesson: att valet af Ledamöter i Pröfnings-Comite, ej ensamt må bero af Landshöfdingen, utan att hvarje års Pröfnings-Cornite' bör få nämna åtminstone B erill ning s-Utskottets Betänkande N'.o 38. i5 en eller ett pär Ledamöter af hvarje Ständ eller Class till det påföljande årets Pröfnings-Comite, utan afseende på om de blifva Taxerings-Comiteens Ledamöter eller icke, och att uti Författningen borde lemnäs frihet, att för 2 ä 3 år å iad bibehålla någon eller några sådane, till befordrande af enstämmighet och lika åsigter; äfvensom att, efter slutet af första blifvande Pröfnings-Comité i hvarje
Län, en förteckning på de stadgade värdena å alla egendomar borde tryckas, och dels åtfölja Läns-Tidningen, dels tillräckligt antal exemplar hållas tillhanda framdeles blifvande Beredningsoch Taxerings-Comiteerne. till utdelning emellan Ledamöterne, samt framdeles hvarje år skeende förändringar i åsatte vården äfvenledes genom tryck allmängöras.
För bifall till Herr Petrés omförmälde förslag, i afseende hvarpå Utskottet saknar kännedom af den lofvade muntliga utvecklingen, möter, utom oformligheten , att på serskilde
District fördela minimi-summan af fastighetsvärdet för hvarje Län, den svårighet, att hufvudsakliga ändamålet med Pröfnings-Comitéen, nemligen enhet i beskaltnings-principerne, skulle i betydlig mon förfelas genom en sådan förändring, hvilken dessutom ej synes vara af behofvet påkallad, då Landshöfdingarne, enligt i35 §., ega att bestämma stället för Comiteens sammanträde, samt Comiteens Ledamöter undfå ersättning för resekostnaden; och hvad angår Herr Santessons framställning, så, utom det olämpliga, som synes förekomma deruti, att ett. föregående års Pröfnings-Cömite skulle inom sig utse vissa Ledamöter för näslpåföljande eller flere års
Pi öfnings-Comitcer, inskränktes derigenom den fria valrätt, som Berednings- och Taxerings-Comiteerne hittills för hvarje år utöfvat, samt då den föreslagna förteckningen å hemmansvärden, i Utskottets tanka, skulle medföra betydliga både kostnader och besvär, utan motsvarande nytta, föranlåtes Utskottet, på alla dessa förenade skäl, vördsamt afstyrka bifall till Herrar Petrés och Santessons ifrågavarande motioner.
Vid nedanstående §§. föreslår Utskottet följande förändringar: ,35 §. i83o års Förordning.
- Pröfnings-Comiteen, som eger Pröfnings-Comiteen, som eger — — sammanträde Comileen un- — — sammanträde Comiteen, och der Ordförande af främste Ledamo- välje inom sig Ordförande_, på sätt ten bland Ridderskapet och Adeln. om Berednings- och Taxerings Comité er stadgadt är. i5 Båeillnings-.Utsbotlets Betänkande N:o38. i37 §•
Konungens Befallningshafvande Konungens Befallningshafvande — — att antingen förut hos Ko- — — alt antingen förut hos Konungens Befallningshafvande, eller nungens Befallningshafvande eller se senast å den dag Comitéen samman- nast klockan tolf å den dag Comi trSder — — — — — — teen sammanträder, — — —•
I anledning af derom inom Utskottet väckt fråga, har Utskottet lör sin del funnit skäligt, alt Ledamöter i Pröfnings-Comité jemväl få räkna sig till godo tractamente för resedagar till och ifrån förrättningen; hvadan Utskottet härmed får föreslå den deraf, föranledda förändring uti 138 §. i83o års Förordning.
De från serskilda District i Länet tillkallade Ledamöter njuta skjutslega för två hästar, från och till deras hemvist, samt tractamente, En R:dr för hvarje dag, räknadt ifrån Gomiteens sammanträde, lill dess arbetet blifvit fullbordadt. a mora.
De från serskilda District i Länet tillkallade Ledamöter njuta från och till deras hem vist skjutslega för två hästar, samt tractamente, F.n Riksdaler för hvarje resedag
. hvartill dej enligt gällande Resereglemente_, kunna anses vara berättigadeäfvensom enahanda tractamente för hvarje förrättningsdag, räknadt ifrån Gomiteens sammanträde till dess arbetet blifvit fullbordadt.
Pag. 7 5.
Inom Vallöf!. Borgare-Ståndet hafva Herrar Santesson, Wijk oeh Leffler föreslagit, alt Götheborgs stad, lika med Stockholms, må fa sin serskilda Pröfnings-Comité, alt utgöras af sexton personer, nemligen a of Ridderkapet och Adeln, 2 Prester, a af Götheborgs Magistrat, deni Landjthöfdingen utser, 8 rörelse-idkande Borgare, nemligen 2 Grosshandlare, 2 Minuthandlare, 1 Fabrikör och 3 Handtverkare, jemte 2 Ståndspersoner, samt med nödigt stadgande lör deras väljande, i enlighet med hvad för Stockholms Pröfnings-Coraité redan finnes förordnad!.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet, ehuru Götheborgs stad lyder »ader Styrelsen i Götheborgs och Bohus Län, och ieke har något serskildt Upp - Bevillaings- Vt slottet s Betänkande Nio 38. i - Uppbörds- och Redogörelse-Verk, såsom förhållandet är med Stockholm, likväl ansett, att, då Götheborg, med en betydlig folkmängd , såsom andra staden i Riket, icke hörer till någon viss dass af städer, något hinder mot inrättandet af serskild Pröfnings-Comile i Götheborg destomindre synes möta, som deraf icke uppkommer någon serskild kostnad förr Staten; hvadan Utskottet beslutit, att hös Rikets Ständer föreslå de Studganden, som för sådant ändamål funnits nödiga att införas näst efter i4o §. nemligen:
I Götheborg vare jemväl serskild Pröfnings-Comile', hvilken, under Ordförande äf Landshöfdingen i Länet, eller den Konungen i dess ställe i Nåder förordnar, med laglig rösträttighet, skall beslå af 2 utaf Ridderskapet och Adeln, 2 Prester, 2 af Götheborgs Magistral, dem Landshöfdingen utser, 2 Ståndspersoner, samt 8 rörelse-idkande Borgare, nemligen 2 Grosshandlare, 2 Minuthandlare, samt en Fabrikör och 3 Handtverkare.
Med valet af Ståndspersonerne, så val som af Riks-Ståndens Ledamöter för hål les på det sätt, att Taxerings-Comiteen bland sine Ledamöter utser fyra personer, nemligen En af Ridderskap och Adel, En Prest, E11 Borgare och E11 Ståndsperson och afgifve Taxerings-Comiteen om detta utnämnande serskiidtProtocolls-Utdrag t>ll Magistraten. Pröfnings-Couiiteens öfrige Ledamöter väljas på allmän Rådstuga, så väl af Borgerskapet, som andre inom staden skattskrifne invånare af de Stånd och Classer, som ega att i Taxeringen deltaga.
I sammanhang hvarmed Utskottet jemväl får föreslå följande förändring af nedanstående §§. i4 1 §. i8?o års Förordning.
Till Protocolls förande namne Till Prolocolis förande namne i Öfver-Ståthållaren den lian tjenlig Stockholm Öfver-Slåthållaren och i finner; dock ingen, som i någon an- Götheborg
Lmds höj dingen den han nan egenskap skall vid Pröfning®- tjenlig finner; dock ingen, som i nå Gomiteen vara närvarande.
Karnere- gon anuan egenskap bör vid Pröf raren vid Öfver-Ståthållare-Embetet nings-Comiteen vara närvarande.
På i Krono-Uppbörds-ärenden skall, förra stället skall Kamereraren vitl ulan rösträttighet, på sätt och i än- Öfver-Ståthållare-Embetet i Krono Bihang till R.
Fröt. 1834. 5-te Sami. i:sta AJd, 3 16\de Häftet, i8 B collini ags- Ut slo t tets Betänkande N:o 38. damål, som 134 §. angående LandsKamereraren stadgar, vid PröfningsComiteen vara tillstädes.
ÖfverStåthållaren utsätter liden till Pröfnings-Comiteens sammanträde, och galle allt, sora tillämpas kan, hvad om Pröfnings-Comite i Landsorterne blifvit förordnadt. 142 Till kostnadernes bestridande — — — genom flit och noggrannhet gjort sig deraf förtjente, anslås En procent af hela Länets Bevillnings - Uppbörds-ärenden samt på det senare Lands-Kamereraren > utan rösträttighet, på sätt och i ändamål, som 134 §• angående Lands-Kamererare i allmänhet stadgar vid Pröfnings-Comitéen, vara tillstädes.
Öfver-Ståthållaren och Landshöfdingen utsätta tiden till Pröfnings-Comiteernes sammanträden; och galle allt som tillämpas kan, hvad om Pröfnings-Comite i öfrigt blifvit förordnadt. §•
Tili kostnadernes bestridande — —- — genom flit och noggrannhet gjort sig deraf förtjente, anslås, utom för Götheborg, der endast en lämplig del af den för Staden belöpande Bevillnings-procent an vändes, En procent af hela Länets Bevillnings-Summa, — — — — — Vid slutet af 149 §. föreslår Utskottet följande tillägg:
Ej heller må till Taxerings- eller Pröfnings-Comitees handläggning kunna återförvisas ett mål, som af Taxerings- eller PröfningsComite redan blifvit afgjordt.
Vid nedanstående §§. får Utskottet föreslå följande förändringar: i5o §. i83o års Förordning.
Kammar-Rättens Utslag Kongl. Kammar-Rättens Utslag — — skola kostnadsfritt meddelas — — skola kostnadsfritt 'vederbö den klagande; och måga — rande meddelas och måga — — —- — Resolutionen bör innehålla; ___ —- Resolutionen bör innehålla. men“besvär i dessa frågor uppehälle Besvär öfver Konungens
Be - Bevillning^- XIt skotte t s Betänkande.
N:o 38. *9 ej uppbörden af — — 151 Sedan Taxerings- och PröfningsComitéerne — — — — — — — skola ordentliga Uppbörds böcker af Häradsskrifvare på Län - *52 Kronofogdarne skola — — — —; börande Häradskrifvaren, så väl vid första som andra Uppbördsslämman vara närvarande.
Pag. 83. fallningshaf vandes j, PrÖfnings-Comitéens och Kongl.
Kammar-Rättens beslut i frågor rörande Bevillning uppehälle ej uppbörden af — — §•
Sedan Taxerings- och PröfningsComiteerne — — — — — —" — skola ordentliga Uppbördsböcker med deröfver författade sammandrag af Häradskrifvare på Lan §•
Kronofogdarne skola — — — —; börande Häradsskrifvaren, så väl vid första som andra Uppbördsstämman vara närvarande, för att meddela behörig annotation d de skattskyldiges debetsedlar j enär Uppbördsmannens qvittence j enligt Uppbörds-Förf attningarne j den förutan icke är gällande.
Då' Kongl. Kungörelsen den 16 April 177\ i a §. medgifver alla dem, hvilka till de i Kungörelsen omnämnde slöjders idkande i Eskilstuna Fristad sig nedsätta, befrielse ifrån Mantalspenningars erläggande, samt alle andre personela ulskylder till Kongl. Maj:t och Kronan, endast för egne personer samt deras hustrur och barn, och hvilken befrielse ytterligare blifvit bekräftad i Kongl. Maj:ts Nådiga Reglemente för Fristaden af den 3 Mars 1833, Art. 6, §. 36, tinner Utskottet, serdeles som en vidare utsträckt frihet i berörde afseende numera icke lärer kunna anses vara af behofvet påkallad, Stadgandet i 160 §. böra bringas i öfverensstämmelse 3-0 Bevilluings- Utskottets Betänkande N:o 38. dermed, samt får fördenskull tillstyrka, att detsamma erhåller följande förändrade lydelse: i83o års Förordning.
Från afgift efter Första Arti- Från afgift efter Första Artikeln — — — — — — — kelu — — — — — — — — — i Eskilstuna Flistad, så för — — — — — — —- — egne personer, sorn för hustrur, — —• i Eskilstuna Fristad, så för harn och tjenstehjon. egne personer, som för deras hu strur och barn.
Följande förändring anser Utskottet af nöden i rör §, i83o års Förordning.
Utskottets Förslag. 3:o Upptagne fattige barn till 3:o
Upptagne fattige barn till den genom Kongl. Legoh jons-Stad- den genom Kongl.
Legohjons-Stadgsn gan af den i5 Maji .18o5 löreskrifne af den 28 November i833 föreskrif ålder, — — — —- — ne ålder — — — — — —•
Pag. 84.
.Af Nils Insulin är inom Hedervärda Bonde-Ståndet, på anförde skäl, föreslaget, att, med upphörande af den stadgade befrielsen från bevillning för Presterskapets så kallade Prostetunnor, Contracts-Prostarne matte förpligtas att hädanefter utgöra bevillning för Prostetunnorne; hvarmed Anders Nilsson från Malmöhus
Län sig förenat; men som uti Kongl. Resolutionen på Presterskapets besvär af den 10 Mars 1719 stadgas, ”att Pi ostarne må, i anseende till det Embetet vidhängande hvarjehanda besvär, correspondanee och sysslor, oförryckt och frie för all contribution j njuta den dem bestådda spanmålstunnan af hvarje tillydande Församlings Kyrkoherberge;” så anser Utskottet den raedgifna befrielsen frun bevillning å Prostetunnorne äfven hädanefter böra fortfara, och får derföre afstyrka bifall till Insulins förenämnde motion.
Då innehafvare af mindre befattningar ganska ofta äro, med de ringare löne-inkomster de åtnjuta, mera belåtne än flerfaldige
Tjenstemän med lån öfver 200 R:dr, och i betraktande deraf, att äfven dessa, i nion af de IfévillntngSr Utskottets Betänkande N:o 38.
2 I dem tillkommande fördelar, böra för deras innehafvande befattningar, till fyllandet af Statens behof bidraga, hvarjemte och enär hushyror oell inqvarterings-penningar icke annorlunda äro att betrakta, än såsom en ytterligare förmon vid innehafvande Embete och lägenheter, hvilka de motsvara, böra begrafningsbjelpen merendels utgör ett liga vilkor varande Sterbhus, som utai de af det dermed åsyftade understöd, sig böra vördsamligen föreslå följande 162 §. i83o års Förordning.
Innehafvare af en eller flere Tjenster — — —- — — — ej öfverstiger Tvåhundrade R:dr; — pensioner, som icke öfverstiga Tvåhundrade R:dr; — — — — — — — — — mindre, än Tvåhundrade R:drs lön, eller hvilka från énskilda donationer härröra; hushyror och inqvarterings-penningar; Embets- och Tjenstemäns resepenningar och tractamenten i Kronans ärenden; Presterskapets så kallade Proste-tunnor, rese-underhåll och arfvode» i och för Riksdagar, samt det afdrag, som, då Embets- och Tjensteman tillträder lön, innehålles under namn af begrafningshjelp, hvarföre
Bevillnings-afgift först bör debiteras och erläggas, då begrafnmgshjelpen till Embets- och Tjenstemäns sterbhus utbetalas.
Tjenst, och lika litet som Boställs/ara från Bevillning fritagne, samt då högst behöflig! bidrag för ett i torf1 något afdrag bör komma i åtnjutanhar
Utskottet på sådana skäl ansett förändringar i mom.
Innehafvare af en eller flere Tjenster -—- — — — — —. ej öfverstiger Etthundrade R:dr; —• pensioner, som icke öfverstiga Etthundrade R:dr; — — — — — — — — mindre än Etthundrade R:drs lön — - — —• eller hvilka från enskilda donationer härröra; Embets- och Tjenstemäns resepenningar — —- — — —. — innehålles under namn af Begrafningshjelp.
Utskottet får jemväl föreslå följande förändringar i nedanstående moment af sistnämnde §. 23 Bevillning*- Utskottets Betänkande N:o 38. 2:dra Lagstadde Drängar och Pigor — —• tjenstgörande eller afskedade Krigsmän icke denna befrielse till godo, med mindre — — — mom.
Lagstadde
Drängar och Pigor — — tjenstgörande eller afskedade Krigsmän icke denna befrielse till godo, utan taxeras enligt 2y §. med mindre —• — — — — 4:de Kronans och Statens jemte andra till allmänt behof anslagne byggnader, verk och inrättningar; den del af städernas jord, hvaraf inkomsten utgår till aflöning åt de städernes Tjenstemän, hvilka till bevillning för deras löneinkomst sjelfve taxeras; Sockne-magasin — —• mom.
Kronans och Statens jemte andre till allmänt behof anslagne byggnader, verk och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådana, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilde personers eller corporationers förmon inflyta; den del af Städernes jord, hvaraf inkomsten är anslagen lill aflöning åt de städernes Tjenstemän, hvilka till Bevillning för deras löneinkomst sjelfve taxeras; District-och Sockne-magasin — — — — 6:e mom.
Skole-inrättningar för den af- Skole-inrältningar för den afkomst —• — —' —■ — —- komst — — —• — — — — — då den öfverstiger 200 — — då den öfverstiger Etthun R:dr —- —• —■ — —• —f drade Riksdaler. — — —•
— Då Höganäs Stenkolsgruva, Såsom varande af en större patriotisk och för Riket gagnelig omfattning, vid sistlidne Riksdag blifvit ifrån Bevillning efter 2:a Artikeln frikallad, enligt 162 §. 5 mora., och som de skäl, hvilka påkallat ett sådant stadgande, ännu äro gällande, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att nämnde befrielse jemväl får intill nästa Riksdag tillgodonjuta*.
Bevillning*- Utskottets Betänkande Nio 38.
Pag. 86.
Uti en till Utskottet från Hedervärda Bonde-Stundat remitterad motion, Lar Johan Bengtsson från Vester-Norrlands
Län fästat uppmärksamhet derpå, alt då nu gällande Bevillnings-Förordning i vissa fall till återafkortning i bevillnirgen för fattige hjonelag nied flere minderårige Larn, saknas deremot allt bestämmande af dylik förmon för Enka i samma vilkor, och fördenskull hemställt, att Enka med flere minderåriga barn må tillgodonjuta samma afkortning, sorn i dylikt fall är fattigt hjonelag medgifven, och att afkortningen må beviljas till 8 sk. för hvarje barn.
Då Enkor efter de i i65 §. uppräknade personer äro i lika om icke oftast i större behof, än deras aflidne männer i lifstiden , af den här medgilna lindringen, den Utskottet endast funnit skäligt att lör hvarje minderårigt barn till fyra skillingar förhöja, samt enär Gemenskapens Hustrur och Enkor icke billigt vis kunna anses böra vara från en sådan förmon uteslutne, får Utskottet tillstyrka följande förändringar af i65 §. i83o års Förordning.
Utskottets Förslag, De af Allmogen, som ej ega — De af Allmogen, som ej ega — — —•
Fiskare och sådane torflige
Fiskare och sådana torftiga personer personer i städerne, som ej äro Bor- i städerna, som ej äro Borgare, sil gare, skola, enär de hafva lyra barn väl som förenämnde personers
Enoch derutöfver af ett eller flera gif- kor> samt Gemenskapens Hustrur ten, under i5 år, i den ålagde Be- och Enkor_, skola, enär de hafva villningen njuta clt afdrag af tre fyra barn och derutöfver, af ett elskillingar för hvarje barn. — — ler flere giften, under i5 år, i den — — — —. — — — — ålagde Bevillningen njuta ett afdrag af fyra skillingar för hvarje barn.
Torpare och Inhyseshjon, som Torpare och Inhyseshjon, eller — — — — — — — — deras Enkor, som — —• — — Pag. 86 och 87.
Riksdagsfullmägtigen af Hedervärda Bonde-Ståndet Eric Ersson från Gefleborgs