Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Discont-Directionens hörande är, enligt hvad hosfogade Protocoll upplyser , så väl hvad utlåningar i 3 proCents Reverser sorn de större
Lånen beträffar, ej af Bankens Revisor uiuraktlåtet.
Bankens Ombud, sorn under Revisionens lopp blifvit förvissad , det
Directionen i möjligaste - t
Den 17 * Jule. gaste måtto afhulpit de vid föregående Revisionen anmärkte äldre missbruk , och i öfrigt under den tid, som nu varit underkastad Revisionens granskning, ej gifvit anledning till någon påminnelse, har af sadan anledning ej kunnat vägra, att lika med de privata Revisorerna, hemställa, det Bolaget matte meddela Directio.nen frisägelse från ansvar för förvaltningen under den tid, sorn varit underkastad denna Revisions pröfning.
En sådan decharge, synes likväl ej kunna tagas i vidsträcktare mening, än att Bolagets och jemväl Bankens rätt till åtalan i egenskap af delägare, mot 33i ec' lönens förvaltning, derigenom upphört, hvarigenom, hinder för ingen del uppstår, att ställa Directionen till ansvar enligt allmän Lag, i händelse Lagbrott kan densamma öfverbevisa^.
Elois Herrar Ledamöter hafva anmärkt, att indragandet af Malmö Discont-Verks såsom
Lån ulgifna 3 proCerits Reverser till 1816 ars glut, på sätt Banco-Utskbttet föieslagit , ej är L verkställigheten, möjligt.
Banco-Utskottel hyser för dess del en förut yttrad öfvertygelse, om möjligheten deraf, utan någon känbar rubbning, foi; örtens penn inge-cire.ulation, i händelse , enligt Banco Utskottens förslag, oförfallna Rever*. ser blifva i betalning emottagna , och DiscontVerket tillika, så vidt möjligt, understödjes, med Län af upptagna 3 proCents medel.
Möjligheten, 0.ch äfven sannolikheten att, jemlikt hvad af Sera Herrar Ledamöter blifvit anfördt, DiscontVerket härigenom skulle komma i förlägenhet ? ®ch någon gäng blifva ut urs tand satt, att vid anför - Den 17 Juli. 1655 fordran inlösa sina öfriga' förskrifningar, 1 den nian inkomsterna till betydligt belopp inflöto uti egna Reverser, kan Banco-Utskottet likväl ej bestrida.
Med afseende hära, och tili förekommande af alla möjliga hinder för DiscontDirectionen , att, med Verkets bestånd kunna nog varsamt och utan känning för orten, till 1816 års slut indraga de i låneväg utgifna 3 proCents Reverserna; får Banco-Utskottet vördsamt hemställa, om icke emot 6 proCents renta, och således utan möjlighet, att med förmån kunna till Låne-operationer användas, en extra biträdes-summa af 100,000 R:dr må intill 18x6 års slut kunna af Malmö Discont-Verk begagnas emot enahanda säkerhet, som för dess förra lånebiträde är faststäld; hvilken summa Utskottet likväl ej anser böra 1 någor måtto öka de redan föreslagna försträckningar från Banken, utan inberäknas uti den summa, som BancoUtskottet, enligt dess Memorial af den 30 Juni, ansett kunna för Discont-rörelsens understöd in_ till nästa Riksdag användas.
Då Banco-Utskottet nu mera fått emottaga frenne Respectiva Stånds beslut om Bankens orubbade bibehållande vid dess rätt till
Discontrörelsen i Riket, underlåter Utskottet ej, att vid regleringen deraf i det hela äfven göra afseende på de södra orternas låne-behof.
Och komma Utskottets tankar i detta afseende, att oförtöfvadt Riksens Ständers pröfning underställas.
Jemte ofvanåberopade Protocoll vid ReviSions-förrättningen i Malmö, bifogas, enligt gjordt för - J656
Den 17 Juli. förbehåll, 3:ne ledamöters inom Utskottet yttrade tankar.
Ledamöters vägnar Joh. Henning Gyllenborg.
Borgareståndets Ledamöters vagnar Gust. D. Wilcke.
På Högv. Prest-Standets Ledamöters vägnar -E. A. Almqvist.
BondeStåndets Jjedamöters vägnar Daniel Andersson. G. Helsingius.
Uppläst hos Samtliga Riks.Stånden den 17 Juli.
Utdrag af Frotocollet, hållet uti Högloft, Lag - Utskottet, vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 13 Juli 181?.
Herr Grefven och Ordfö randeq tillkännagaf, att Hoglofl.
Ridderskapet och Alein, Högvördiga Prest-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet till Utskottet återremitterat Utskottets den 17 i nästlidne månad afgifna Betänkande öfver det af Kongl. Lag-Comitéen till Kongl.
Majit i underdånighet^ ingifna och af Kongl. Majit i Nåder till Riksens Höglofl, Ständer öfverlemnade förslag till förändring af Under - Domstolarnas och Hof-Rätfernas antal och organisation; och ■ppplästes nu de från bemälte Riks-Stånd ankomne ProtocolJs.Utdrag, innefattande de särskilta aumärk - Den 17 Juli - arimärkningar, hvilka vid nämnde förslag och hvad Utskottet deröfver sig utlåtit blifvit af åtskilliga Ledamöter gjorda ; och föredrogs derjemte det fran Hedervärda Bonde-Ståndet ankomna Protocolls-Utdrag af den 5 i denna månad , enligt hvilket ofvariberörde Betänkande är vordet, vid skedd föredragning, af Ståndet afslaget.
Herr Lagmannen Mannerstam förklarade» alt som han uti nyssherörde anmärkningar icke kunnat finna några andra omständigheter vara nndrngne, än de, hvilka redan voro, dels af Kongl. I.ag-Coinitéen, dels af Utskottet upptagne, och åtmindstone inga sådana, sorn rubbade den grund , pä hvilken Utskottet funnit sig böra tillstyrka bifall af hvad Lag-Comitéen föreslagit, så ansåg Herr Lagmannen sig icke äga anledning att i någor måtto förändra det skriftliga yttrande , sorn af honom i ämnet är vordet till Urskottets Protoroll afgifvet, hvilket Herr Lagmannen således till alla delar sig åberopade.
Härmed förenade sig Herr Lagmannen Friherre Lejonhufvud, med det tillägg, att han, sorn äfven åberopade sitt i ämnet afgifna skriftliga yttrande, af de vid Utskotteis Betänkande gjorda anmärkningar icke kunnat hämta anledning till förändring deruti , eller att något hinder bör vara, det Biksens Höglofl.
Stander nu må kunna frågan till afgörande förelaga.
Herr Kainrnarjunkaren och Protocolls-Secreteraren Lagerheim yttrade: ehuru af inträffade omständigheter jag icke kommit att vara i Utskottet närvarande, då frågan om Under-Domstolar - 3658 Ven 17 Juth stolarnas och Hof-Rättemas förändrade antal och organisation förra gängen till pröfning förevar, och således ej elier deltagit i Utskottets derom afgifna, af trenne Riks-Srånd nu återremitterade Betänkande, anser jag mig likväl vid detta tillfälle, då frågan å nyo till öfverläggning förekommer, vara, såsom Uedamot af Höglofl.
Utskottet, pligtig, att mitt yttrande i förevarande ämne vördsammast afgifva.
Jag torde i anledning häraf få förklara, det jag, vid noggrant öfvervägande af Kongl. Dag Cornitéens framställda och af Utskottet i alla delar tillstyrkta Betänkande, väl å ena sidan funnit detsamma innefatta ypperliga Theoretiska grunder, hvilkas värde jag erkänner, men ock å den andra ansett de mot dessa grunders användande och tillämpnlng på Uagstiflningen i mitt Fädernesland af flera upplysta personer gjorda anmärkningar, hland hvilka jag i synnerhet må nämna dem, hvilka af Hans Excellence, Justirire-Stats-MiniStern Herr (»refve Gyllenborg i Dag-Comitéen,, och af Justitias-Rådet Iserhjelm i Högsta Domstolen, dels emot projectet i hela dess vid, dels särskildt emot Hof-Rätternas fördelning anförde,, ehuru i Utskottets Betänkande upptagne och besvarade, likväl icke vara, i mitt omdöme, fulla komligen undanröjde och vederlagde.
Under en sådan ovisshet och villrådighet om företrädet af de nu väckta grunder framför dem, sorn i seders lopp icke utan fördel varit följde, och i saknad af tillräcklig egen erfarenhet , hvilken t detta, äfvensom i andra fall, torde Vara den bästa och säkraste ledare, har jag för min del trott.
Den 17 Juft* (rott, att Kongl- Maj:ts, vid Lag-Comitéens inrättande, meddelade Nådiga föreskrift örn det blifvande nya .Lagförslagets meddelande genom tryck till Allmänhetens kunskap och inhämtande af anmärkningar dervid, innan förslaget tilt Kongl- Maj:ts och Riksens Ständers öfverläggning och antagande underställes, icke borde, hvad förevarande fråga angar, lemnäs utan uppmärksamhet och verkställighet.
Då härtill dessutom kommer, att Rattegangs-Balken , utan att ifrågavarande project nu till pröfning företages, likväl lämpligen torde kunna af Lag-Comitéen förslagsvis uppställas, för att• sedermera hel och hållen till offentlig granskning framläggas, då man för närvarande är alldeles okunnig, om
Nationens genom sakEunniga personer yttrade rösti detta ämne, då , efter hvad jag enskildt, under en tillfälligtvis under loppet af detta Riksmöte anställd längre resa, inom Riket,haft tillfälle erfara, ifrågavarande project på de flesta ställen alldeles icke blifvit med den benägenhet emottaget och omfattadt, som detsamma verkligen för(jenar, dä hvarje omskapning af så stor och vigtig omfattning sorn den. förevarande alltid bör af allmänna upplysningen och tänkesätten vara föranledd oell påkallad, emedan den i annat fall i stället för nyttiga, ofta lätteligen kan medföra skadliga följder, då, u*orn lättnad för Lag-Gomitéen vid Rättegängs-Balkens utarbetande, någon annan förmån , genom projectets närvarande antagande eller förkastande, icke är alt förvänta» då sluteligen Kongl. Majit behagat i Nåder anse iakttagandet af dess förut meddelade allmänna, före - 1.6 6 o
Den 17 Juli. föreskrift om Lagförslagets meddelande genom tryck till Allmänhetens kunskap , påkallad ej mindre utaf ämnets vigt, än vådan af ett förliastadt beslut, så får jag, med afseende på de af mig nu anförda grunder och omständigheter, vördsammast tillstyrka, att, på sätt Hans Excel» Ifeuce, Stats-Rådet Herr Grefve Rosenblad i I.agComitéen sig yttrat, Riksens Högloft.
Ständer måtte förklara, att något skäl nu icke är för handen, att, med afvikande fran Kongl. Majtts ofvannärnnde Nådiga föreskrift, i förtid till pröfning upptaga ifrågavarande förslag, hvars mer eller mindre nytta och verkställbarhet närmast kan utrönas, da det, i sammanhang med sjelfva nya Lagförslaget, kan komma under profning och öfvervägande.
Ledamöterne af Hedervärda Bonde-Ståndet förklarade , att ehuru de , vid det nu ifrågavarande ämne hos Utskottet till öfverläggning fö» revär, icke j annan del varit skiijaktige från det Betankande, sorn af Utskottet blifvit aflemnadt, än att de ansett sig icke kunna ingå uti hvad, till förändring af Härads-Rätternas nu varande beskaffenhet, blifvit föreslaget, funno desse Ledamöter sig nu mera, och sedan deras Ständ helt och hållet afslagit hvad af Lag ■ Comitéen i ämnet är vordet framställdt och Utskottet till* stytkt, icke kunna, i anledning af återremissen från de öfriga Biks-Stånden, vidtaga någon åtgärd, sorn vöre stridande emot Ståndets således fattade beslut.
Utskot» Din i 7 Juli. 1661 Utskottets öfriga Ledamöter förenade sig uti ett sädant beslut, sorn Utskottets förnyatle Betänkande i ämnet innehåller.
Ridd. och Ad. den 17 Juli. Hogvörd. Prest-Ståndet den 20 __ Vållofl.
Borgare Ståndet den 17 Hederv.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie •
Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Majoren 0.
Ankarloos från Högloft.
Riddcrskapet och Adeln remitterade Memorial, rörande ändring uti Allmänna Enskiftes-Stadgan, i afseende på delning af skogsmark.
Uti berörde Memorial har Herr Majoren anmält , huruledes , vid förefallande Enskiftesdelningar , ofta skall förekomma , att grannar i Byalag , som uthuggit och förstört skogen på sina gamla skogslotter , begära Enskifies-delning, för att åtkomma de öfriga delägarnes spmda skogs-skiften, till så mycket större förlust för dessa sednare , som skogen utgör en ibland ett hemmans förnämsta härligheter; i anseende hvartill - Den 17 Juli. till Herr Majoren, pä det ett sådant oskick matts förekommas, begätt* att Riksens Högloft.
Sander mätte till Kongl. Maj.t framföra ilen underdåniga. önskan, att det uti 14 §. af Kongl.
Förordningen ofri Enskiftet!
För Skäne och Ska" raborgs
Län, af den 34 Juli 1812, gjorde stadgande om Skogsmarkers enskiftahde må jemväl i den allmänna Enskiftes - Förordningen införas* för att äfven i andra orter tjena till efterrättelse.
Öfver detta Memorial får Utskottet lemna det Utlåtande, au Utskoået för sin del ansef* det ett lika stadgande för Ettskiften i allmänhet, som 14 §. uti 1812 ars ofvanberördé Förordning innehåller, skulle vara bade billigt och nyttigt 5 hvarföre Utskottet vördsäinligen hem* ställer, om icke Riksens Högloft, Ständer täcktes till Kongl. Majit framföra underdånig önskan härom, på det, i falt Kongl. Måj:t härtill i Nåder bifaller, Herrar Corniterade, sorn fått Nådigt uppdrag att öfverse Landtmäteri - Författningarna , och med underdånigt Project lill deras förbättrande inkomma, måtte erhålla Nådig Befallning, att ofvannämnde omständighet iakttaga.
Hvilket likväl nu imellertid till Riksens Högloft.
Ständers godtfinnande vördsatriligen, öfverlemnas.
Stockholm den 15 Juli 1815* På Högloft.
På Högv. Prest-Standets och Ad.
Ledamöters
Ledamöters vägnar vägnar Eric af Wetterstedt.
Den \J Juli.
På Vällofl. Borgare* Slandets I_,edamoters vägnar And, Fredin» Pä Hederv.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Nils Mänsson• M. M. Rosbeck.
Uppläst hos Höglofl. Pidd. och Ad. den I?
Prest-Ståndet den 16 ^ Vällofl.
Borgare-SiSndet deri 17 __ Hederv.
Bonde-Ståndet den 16 Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om Löfås Silfver-verk.
I anledning af de inom Borgare-Ståndet gjorda anmärkningar vid Stats-Ut,skottets afgifoa Betänkande , angående Löfås Silfververk , har Val* lofl.
Borgare- Ståndet samma Betänkande till Stats-Utskottet återremitterat , genom ett så lydande Protocolls-Utdrag af den 5 i denna månad: ’’S.
D. Fördrog3 å nyo Stats- Utskottet sedan den 3 Juli på bordet hvilande Betänkande af den 14 Juni, angående Löfås Silfververk etti Schedvi Socken och Stora Kopparbergs
Län, hvarvid Herr Commerce-Rådet Egge yttrade, att örn Utskottets mening vöre, det innehafva, ren af berörde Silfververk borde nu genast, titan des» hörande, depossederas, han sä mycket mindre 1664 Den 17 Juli. mindre kunde deruti instämma, som den Lagstiftan e magten genom e t sådant stadgande skalle tillerkänna sig en rättighet, hvilken endast tillhör den Lagskipande, då den, efter vederbörandes hörande, skall verkställa den förres föreskrifter.
” ”Herr Borgmästaren Kjellander erinrade , att innehafvarens förutgående hörande blifver en följd af allmänna Lägens stadgande.” ’’Herr Borgmästaren Ullberg: Höglofl.
Betankande synes på goda skäl vara grurvdadt i alla afseenden, utom hvad angår innehafvarens horan e, hvilken omständighet är så mycket mer nödvändig, eom han ofelbart vid Löfås Verket nedlagt kostnader, hvilkas ersättning vid detta tillfälle torde böra komma i fo 99 iaga. ”Herr Borgrnäs^ren Holm yttrade: man behöfver blott satta Siarens rätt i jemnförelse med enskiltes, för att finna I,agens generella föreskrift nödig vid tillämpningen på detta ämne.” ”Herr Stads Majoren och Riddaren Westin instämde häruti, samt yrkade , att målet måtte till Utskottet återremitteras, hvilket på Herr Talmannens proposition äfven af Ståndet nu bifölls.” Till svar å dessa anmärkningar, får StatsUtskottet vördsam ligen meddela, ar då Utskottet i dess afgifna Betänkande på goda skäl och grunder föreslog, att Grufvedriftens fortsättande vid Löfås Silfververk på Kronans bekostnad skulle genom vidtagande Laga anstalter upphöra , så hvarken Den 17 Juli. 18G5 hvarken var eller kunde det va-a Stats-lTtskottets mening, att Disponentens elle- Innehafvarens lagliga rätt på något sätt skulle förnärmas.
Stats-Utskottet förmodar ock, att, vid verkställigheten af den utaf Utskottet föreslagna nedläggning af Verket, Disponenten elier Innehafvaren icke lärer kunna betagas tillfälle, att ej mindre bevaka än njuta till godo den rätt, honom efter Dag och Författningar tillkommer ; men att föreskrifva sättet , huru detta skall ske, har icke tillhört Utskottets utlåtande, såsom helt. och hållet beroende af verkställande magtens åt* gärder.
Stats-Utskottet får för öfrigt tillkännagifva , att så väl Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, sorn Hogv.
Prest-Ståndet och Hederv.
BondeStåndet redan bifallit Stats Utskottets förra Betänkande.
Riddersk. ecb Ad.
På Vä Hofi.
BorgareStiindets Ledamöters vägnar Carl Fr.
Prest-Stån dets Ledamöters vägnar C- v. Rosenstein. på Hederv.
BondeStandets Ledamöters vägnar Ani, Sandstén. C.
Tunelius. 5 .fe Bandet. so9. 3lo. Uppläs» 1666
Ridd. och Ad. den 17 Juli, Högvörd, irest-Ståndet dén 16 Vällofl. Borgare-Ståndet den 17 Hederv.
Bonde-Stånclet den i6 Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående understöd for Hjelmare Slussverk.
Ständer hafva till deras Stats och Banco-Utskotts åtgärd remitterat Kgl.
Majlis den 24 sisth Maj afgifna Nådiga Proposition om understöd för -Hjelmare Slussverk, så lydande: ”Hos Kongl. Majit har vid början af innevarande år utaf Hjelmare Slussverks Interessenter blifvit i underdånighet anmält, att denna Canal-anläggning , den äldsta i Riket, vore uti det förfallna skick, att, ef er anstäld besigtning af Major Meclianicus Blom , ett kostnadsförslag af ej mindre an 250,000 R:dr, blifvit för Verkets reparation uppgjordt och Interessenterne, som funno, att Verkets tillgångar icke medgåfve en sådan utgift, och som sjelfve voro oförmögne att denna bestrida, hafva derföre anhållit att ifrån deras om Verkets underhåll år I~6q med Kongl. Majit och Kronan afslutade (Jontracter blifva befriade, och att ornso gen för Canalens underhåll, lika med öfriga Canal-Inrättningar i Riket, måtte blifva till ett af Actietigare upprättadt Bolag öfverlatet, lmellertid Den 17 Juli. och till dess en sådan Association hunne in» rättas, anhöllo Interessenterna alt till förekommande .f stora olyckor med Hjelmare Slussverk, foiskottsvis för innevarande års arbeten erhålla en summa af 25,000 R:dr Banco. ”Kongl. Maj:t, som genast insåg angelägenhefen att förekomma Hjelmare Slussverks förfall , hade derföre icke Betänkande att, sedan verkeligheten af behofvet igenom Konungens Befallningshafvande i Örebro
Län blifvit än vidare intygad , de begärta Tjugufem Tusende R:dr förskottsvis i Nåder bevilja af gide Hufvu i-titelns medel, enär ctftnmunicat ionerna igenom Hjelmare Slussverk äro för alta landsorter ifrån Stockholm till Örebro af den största vigt.
Hvad åter angick frågan om Inieressenternas befrielse ifrån skyldigheten att underhålla Verket, ansåg Kongl. Majit densamma börg till Rikets Ständers pröfning öfverlemnas tillika med den om det ytterligare, understöd, som för Verkets iståndsättande lomme att beviljas. ”Hå Kongl. Majit nu går att dessa ämnen till Rikets Ständers öfvervägande och pröfning hemställa, så väl i anseende till beskaffenheten af det Bolag, sorn hädanefter skall sörja för Verkets underhåll emot uppbärande af belöpande inkomster, som i afseende på beloppet af det unde stöd, sorn skulle Verket beviljas, och sättet, ait detsamma åstadkomma, vill Kongl. Majit tillika gifva Rikets Ständer i Nåder tillkänna , att Kongl. Majit öfver sättet, på hvilket de Veiket tillfallande inkomster hittills blifvit använde, infordrat vederbörarules redogörelse, och 1668 Den 17 Juli. och alt denna, tillika med öfriga till ämnet hörande handlingar, skall blifva till det Utskott öfverlemnad, åt hvilket Pikets Ständer granskningen af detta ärende uppdraga, samt att hvad angår förhållandet med Verkets närvarande förfall, har Kongl. Maj:t befallt f. d. Stats-Rådet Grefve Platen, att orri Hjelmare Slussverks närvarande beskaffenhet igenom några af de vid Götha Canal nyttjrde Tjenstemän låta anställa en närmare undersökning.
Då årstiden ännu icke tillåtit verkställigheten häraf, och en sådan undersökning , för att blifva fullständig , fordrar en längre tids u rymme, har Kongl.
Majit emellertid icke velat dröja att- förekomma Rikets Ständer om de biträden, som äfven i detta afseende komma att erfordras, och om de åtgärder, som redan äro vidtagna.
Majit är öfvertygad, att Rikets Ständer lika med Kongl.’ Maj:t inse angelägenheten, att underhålla ett Veik, sådant sorn Hjelmare Slussverk, och då en ej obetydlig del af dess närvarande förlägenhet lärer böra tillskrifvas misstag uti första anläggningen, härrörande af den tidens mindre erfarenhet vid sådana arbeten, vill Kongl. Maj:t äfven i Nåder förmoda, att närvarande Intei essenter skola uti detta saiens förhållande finna ett skäl till sitt urskuldande, äfvensom de uti sjelfva Contractets innehåll hafva ert anledning till den nu gjorda uppsägelsen.
I alla fall är Kongl. Majus enda önskan och syftemål , att en för den inre handelsrörelsen och varu afsättningen alldeles oumgängelig inrättning, måtte af det allmänna erhålla » v
Den 17 Juli. halla de biträden, som af enskilta ej mera sta att förvänta.” Hvarjemte Vällofl.
Borgare-Ståndet genom Protocolls Utdrag den 8 nästl.
Juni till Utskotten öfverlemnat ett af Riksdags-Fullmägtigen för Örebro Stad Herr Radmannen E. G. Hamnström till upplysning i delta ärende ingifvet anförande.
Under det Stats - Utskottet afvaktat de af Kongl. Maj:t i Hess Nådiga Proposition omför» malta handlingar i ämnet, som skulle blifva TJtskottet tillstälde, nemligen, dels vederböran» des redogörelse Öfver sältet pä hvilket de Verket tillfallande inkomster hittills blifvit använde ut. m., dels ock den undersökning om Slussverkets närvarande förfall, som Kongl. Majtt i Nåder täckts anbefalla , har Stats Utskottet inhändiga! ett Protocolls-Utdrag af den 5 i nä9tl. rolnad från Riksens Höglofl.
Ständers Banco» Utskott, med förklarande att samma Utskott ansåge någon dess åtgärd i anledning af ifrågavarande
Remisser icke kunna vidtagas förr , än Stats-Utskottet, efter att hafva fått emottaga den i Kgl. Maj:ts Högstberörde Nådiga Proposition omnämnde Redogörelse för förvaltningen af Slussverkets inkomster och öfriga till ämnet hörande handlingar samt med den tillgång
Utskottet kunde äga till de för målets behöriga utredande erforderliga upplysningar, först granskat nu varande Interessenters med Kongl. Maj:t och Kronan in» gangne Contract och de anledningar bemälte
Interessenter trott sig äga att detsamma uppsäga, samt Den 17 Juli. samt derefter sa val i dessa omständigheter, som i allt öfrigt dess utlåtande meddelt.
Den af Kongl, Maj:t i Mader omförinälte undersökning lärer , enligt den anledning Kgl. Majus Mådiga Proposition gifver, ännu icke kunnat blifva verkstäld och synes ej eller vara att förvänta under denna nu till slut stundande Riksdagen; och sorn i saknad deraf frågan, om Gontraclet med nu varande Slussverks Inferessenter må upphöra och hvad anstalt sorn i sådant fall kunde böra vidtagas till Inrättningens iståndsättande och framtida förvaltning , icke kan korn» ma under öfvervägande; så har vid ett sådant förevetande Stats-Utskottet funnit någon annanåtgärd vid delta ärende nu icke äga rum, än att till Kongl. Maj.t i underdånighet öfverlemnas, att sedan vederöd lig undersökning skett huruvida Inteiessenterne i Slussverket fullgjort hvad det med Kronan ingångna Contract af år 17G9 om Verkets underhållande kan dem föreskrifva, samt Inrättningens tillstånd och öfriga omständigheter blifvit upplysta och utredda , i Nåder pröfva och bestämma hvad understöd, som utaf nionde Hufvud-titelns till Jordbrukets, Handelns och Näringarnes undsättning och förkofran på Stat anslagna Fond, må kunna tills vidare meddelas för Slussverks • inrättningens vidrnagthållande.
Ständers bepröfvande vördsamligen heniställes.
Stockholm den 15 Juli 1815, På Den 17 JuTi.
Ledamöters vagnar Carl De Geer.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
På Hdgv.
Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein.
Ridd. och Ari. den 17 Juli, Högvörd.
Prest-Ståndet den 16 Vällofl. Borgare-Ståndet den 17 Hederv. Bonde-Ståndet den 16 Riksens Högloft.
St cinders Stats-Utskotts Betänkande i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, angående utbetalningen af de efter Högstsalig Hennes Majit Enke Drottningen, /. d. Kongl.
Famillen i arf tillfadne summor.
Sedan Stats Utskottet genom Betänkande a£ den 30 sistlidne Juni , rörande de vid Boutredningen efter Högstsalig Hennes Maj:t
EnkeDrottningen fortkomna och af Kongl. Maj:t genom Nådig remiss till Riksens Sränders åtgärd öfverlemnade frågor , bland anna* ansett det af Hennes Majtt Lån Danmark till Sverige införde - Den 17 Juli. de Brudskatts capital af 100,000 R:dr Hamburger Banco, ej mindre än det deremot utfäste vederlag af en lika summa, böra f. d. Kongl.
Famillen i a f tillfalla , med tillsam mans 2 00,000 B: r Svenskt Banco, hvilka likväl komma att bos Stars Verket innestå och rentan derå 12,000 B:dr årligen afdragas på clet tillskott af 30,497 R:dr 45 sk. 3 r. , som till fyllnad uti f. d. Kg!.
Fasmi 11 ena bestämde underhålls-summa 66,666 R.dr 32 sk , komme att af Stats Verket årligen Utgilvas; så har Kongl.