Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit har i så måtto afvikit från Öfverståthållare-embetets underdåniga skrifvelse, att Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer att bevilja en tillökning af endast 4,000 ridr, hvarigenom stats-anslaget skulle förhöjas till 19,000 ridr, under förutsättning, all Stockholms stads bidrag till poliskammaren ökades till 25,000 ridr; och skulle den brist af 0,000 ridr, som sålunda uppstode, på det sätt fyllas, att de vites- och ensaksböter, hvilka nu tillfalla polisbetjeningen, hädanefter skulle bilda en aflöningsfond, hvilken borde kunna lemna tillgång till denna summa.
Meti äfven detta, sålunda förminskade anslag af 4,000 ridr, har Stats-utskottet ej ansett sig kunna tillstyrka, och då jag ej delat majoritetens åsigt, nödgas jag deremot reservera mig.
Då man tager i betraktande, att polis-inrättningen i Stockholm ursprungligen varit en stats-institution och att hufvudstaden är den förnämsta samlingsplatsen för brottslingar från landets olika delar, både genom den lockelse till olofligt byte, som der samlade rikedomar erbjuda och genom lättheten för de illasinnade att dölja sig bland denna stads talrika befolkning, så torde det ej kunna sättas i fråga, alt det är lika mycket en statens som stadens pligt att der sörja för den allmänna säkerheten.
Klagan öfver otillräckligheten af Stockholms polis är gammal och obestridd.
Den nya organisationen afser i främsta rummet polisbetjeningens ökande och förseende med tillräckliga löner.
Man medgifver nödvändigheten deraf, men man vill på hufvudstadens innevånare hvälfva hela den ökade kostnaden.
är det möjligt?
är det klokt?
Stadens innevånare äro redan tryckta af så dryga pålagor för de mångfaldiga utgifter, som af dem måste bestridas, att de, så framt ej nya inkomstkällor genom tolagens ökande eller dylikt kunna uppfinnas, svårligen förmå bära det ökade underhållet af en polis, hvars dug - 28 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 90. lighet, om ock i främsta rummet af vigt för hufvudstaden, likväl är för hela landet af den största betydenhet.
Jag anser derför af högsta vigt, att, om äfven alla öfriga af Kongl- Maj:f för Öfverståthållare-embetet äskade anslag af Rikets Ständer afslås, åtminstone de för poliskammaren begärda 4,000 r:dr måtte beviljas.”
Vid 12:te punkten, 1 morn., af Herr Biskop Hedrén: ’‘Det för landtbruksskolors inrättande anslagna bidrag har, enligt Utskottets eget medgifvande, burit i allmänhet påräknade välgörande frukter; hvarom, såsom talande vittnen, kunna åberopas de inrättningar af detta slag, som, tid efter annan, i följd af detta beviljade anslag uppstått, nemligen 5 dylika före 1844 års riksdag och 4 efter densamma, så att endast en ännu återstår.
Men af denna lyckliga framgång borde snarare följa en ytterligare uppmuntran, helst på de ställen, der synnerlig verksamhet och nit visat sig.
Sådant är verkliga förhållandet vid Sjögestads landtbruksskola, hvarom må tillåtas åberopa vittnesbörd icke blott af den allmänhet, som från kringliggande och aflägsnare provinser, ja äfven från främmande länder, dit afsändt elever och lärlingar, utan äfven af sakunnige, tillförlitlige domare härinom detta Högloft.
Att närvarande utmärkta förhållande hufvudsakligen är att tillskrifva en nitisk föreståndare och serdeles skicklig lärare och således i viss grad är tillfälligt, måste visserligen medgifvas.
Men en lämplig uppmuntran borde äfven kunna gifvas, om ock tillfällig, och så länge det goda förhållandet fortfar.
Ständers berömliga välvilja har dock val icke fullgjort allt med första framkallandet af välgörande anstalter, utan synes ytterligare böra desto omsorgsfullare fortfara, i den mån de nya inrättningarna göra sig deraf förtjenta, så framt de icke, af bristande behöfliga understöd, skola återfalla till sitt intet och öfvergifvas af både föreståndare, lärare och elever.
Likasom ingen, med kännedom af nuvarande förhållande, förnekar Sjögestads landtbruksskola det rättvisa vitsord att kunna räknas ibland de bäst lyckade försök, som genom statens biträde i denna väg blifvit framkallade, så är all anledning att befara, det nyssnämnde öde skall snart träffa den vackra inrättningen, om den icke får röna uppmuntrande ytterligare biträde.
Skulle ock intet bestämdt anslag varda beviljadt, vill jag dock icke tvifla, det Rikets Ständer öfverlemna till Kongl. Maj:t att af de för landtbruksskolorna besparda anslagsmedel, efter be - Stats-Utskottets Utlåtande, N;o 90.
29 horig pröfning och vid serdeles bevekande omständigheteter, bevilja tillfälliga understöd åt de anstalter, som dertill finnas värdiga.”
Vid louie punkten, Af Herr Lagerborg.
Vid 16:de punkten, 1 mom.
Af Pehr Persson från Örebro län: "Emot Stats-utskottets beslut, att tillstyrka anslag för slöjdskolan i Stockholm, får jag mig reservera, och anser anvisandet af detta anslag innebära ett prejudikat, som snart nog kommer att medföra icke obetydliga statsbidrag för inrättande eller understödjande af slöjdskolor uti åtskilliga provinser och många bland rikets städer.
Denna min åsigt vinner stöd af de flera motioner i sådan syftning, hvilka vid denna riksdag blifvit väckta, ehuru Ståts-utskottet för närvarande ansett sig sakna skäl tillstyrka Rikets Ständer, att anvisa de uti dessa motioner begärda summor.” Häruti instämde Nils Strindlund från Westernorrlands län och Anders Andersson från Skaraborgs län.
Bilt. till li.
4 Sami. 1 Afd. 46 Höft. • STOCKHOLM.
Berling, 4848.
Bilaga till Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 90 Sj ette Hufvudtiteln.
C i v il-D epar t em en tet.
Statsråden utan
Departement Departements-chefen Departementets Expedition Bergs-kollegium med Bergslagsstaterna Kommers-kollegium Tabell-kommissionen Landtmäteristaten Dito, för sockenkartors upprättande, reservationsanslag Ofver-ståtlråHare-embetet Landtstaterna £ deribland G000 r:dr löneförhöjning för d:o reservationsanslag) Gästgifv ares friheter Färjor och färjkarlar •
S:r Jordbruket, handeln och näringarna.
Skiften och Afvittringar • • • •
Utflyttningshjelp efter laga skiften, förslagsanslag
Vägar och kommunikationer Undervisningsanstalter för jordbruk och landtmannanäringar Odlingshjelp m. m. för krono-nybyggare, förslagsanslag
Befrämjandet i allmänhet af jordbruk* och landtmannanäringar ....
Hästafvelns förbättrande Undervisningsanstalter för slöjderna Befrämjandet i allmänhet af slöjderna Undervisningsanstalter för handel och sjöfart
Befrämjandet i allmänhet af handel och sjöfart
Undervisningsanstalter för bergsbruket
Befrämjandet i allmänhet af bergsbruket Fiskeri-näringens understöd Jordförluster genom kanal- och väganlägguingar, förslagsanslag . • • ~S7r~ Riksstaten för 1845 o. följ. åren upptager penningar, indelda räntor, ind. o. oind. spanmål. 18,000: 7,000: — — 17.624: 32. — 31,917: 43. 4. 20,144: 2,450: 30,412: 8. — 3,000: 34,569: 28. 10. 396,868: 35. 5. 10,866: 16. — 140:
Statsulsköltet föreslår. 18,000: 7,000: 17,624: 32. — 31,917:43. 4. 20,144: 2,450: 30,412: 8. — 3,000: 34,561: 28. 10. 396,868: 35. 5. 10,866: 16. — 140:
Minskning. 8: 572,993 19. 7. 572,985: 19. 7. 42,000 42,000:
_ 46,000 — — 46,000: — — 8,000 — — 8,000: — — 26,000 — -—- 26,000: — — 3,000 — 3,000: — — 10,333 16. — 1 0,333: 16. — 26,526 40. — 26,526: 40. — 18,200 — — 20,200: — — 12,561 24. — 12,561: 24. — 11,300 — — 9,300: — — 19,000 — — 1 9,000: — — 3,800 — — 3,800: — — 20,953 19. 11. 20,953: 19. 11. 5,000 — — 5,000: — — 6,669 16. — 6,669: 16. — 259,344 19. 11. 259,344: 19 11. 2,000: — 800: — 2,800: — 2,800: — 2,800:
Skrifmaterialier och expenser, samt ved och ljus, förslagsanslag . . .
Rese- och traktaments-penningar, förslagsanslag
Extra utgifter ~S7 Summa b:ko r:dr Afgår Återstår netto minskning Ofvanstående af Stats-utskottet föreslagne 860,730 r:dr utgöras af Penningar Indeldta räntor, enl. 1845 års riksstat, värde Indeldt spanmål, dito Oindeldt dito dito 1845 och följ. arens Riksstat upptager penningar, indelda räntor ind. o. oind. spanmål.
Stats-utskottet föreslår.
Förhöjning. 4 6,402 6,000 6,000 28,402 860,740 546,286 293,689 46,959 3,795 8. 6. 16,400 6,000 6,000 8. 6. 28,400 860,730 8. 6. 8. 6. 2,800: — 2,800: — 16. 32. 860,730:
Minskning 9- 2: 2,810: 2,800: 10 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 91.
Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Mars, kl. half S e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Sjunde Hufvud-titel. (U. A.)
För denna hufvudtitel, innnefattande anslagen för Finans-departementet, upptager sednast fastställda riksstat:
Penningar 1,680,913 r:dr, med under lönerna inbegripna 10,312 tunnor spanmål, å 7 r:dr; indelda räntor, efter förslagsmarkegäng, 23,640 r:dr; indeld sif)anmäl, 156 tunnor 16 kappar, upptagen efter 6 r:dr tunnan, till 939 r:dr; oindeld spanmål 18 tunnor, 108 r:dr, eller tillsammans 1,705,600 r:dr.
Beträffande definitiva regleringen af de under denna hufvudtitel förekommande spanmåls- och öfriga indelta räntor, för Utskottet åberopa sina i utlåtandena n:ris 38, 39, 73, 74 och 90 gjorda hemställanden i afseende på de under Usta, 2:dra, 4:de, 5:te och 6:te hufvud-titlarna uppförda indelningar.
Följande förändringar hafva ifrågakommit:
Finans-departements-expedition. l:o Enligt hvad Kongl. Majrts nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof vid handen gifver, hade, vid den af departemental-styrelsens införande föranledda reglering af stats-expeditionernas personal- och aflönings-stater, då uppgjorda beräkningar gifvit anledning till den förmodan, att ärendenas antal vid Finans-departementets expedition i icke obetydlig mån skulle komma att understiga antalet af de ärenden, som förut handlagts genom Handels- och Finans-expeditionen, hvadan statssumman för förstbemälde expedition, genom öfverflyttning till Civil-departementet af en protokolls-sekreterarelön, blifvit hestämd till ett belopp, som, utan beräkning af den nya expeditions-chefslönen, med 1,200 r:dr understeg hvad i staten för förra Handels- och Finans-expeditionen funnits upptaget.
Erfarenheten hade likväl sedermera ådagalagt ett ifrån förenämnda beräkningar i så måtto afvikande förhållande, att Finans-departements-expeditionens diarii-nummer i det närmaste motsvarat den för förra Handels- och Finans-expeditionen, och att öfverhufvud göromålen vid Finansdepartementets expedition, i följd af de dit hörande kameral-ärendenas mera invecklade oell vidlyftiga beskaffenhet, tagit i anspråk fullt ut lika om ej större arbetskraft, än Bih. till R.
Brot. 1847 Sf 1848. 4 Sami. 1 Afd. 27 Haft. I 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 91. den, som erfordrats för handläggningen af de frågor, hvilka tillförene inbegripits under benämningen handels- och finans-ärenden.
Med afseende å olägenheterna af detta missförhållande, hvilka till en tid kunnat i någon mån afhjelpas derigenom, att en af protokolls-sekreterarelönerna varit ställd till departements-chefens disposition, och sålunda kunnat emellan flera fördelas, hade det slutligen funnits nödigt att, för befordrande af göromålens behöriga gång inom expeditionen, årligen anvisa en serskild summa å hufvudtitelns besparingar att till arfvoden disponeras; men då denna utväg att bereda ökadt arbetsbiträde måste i längden anses mindre lämplig, utom det att hinder för dess begagnande kunde uppstå i följd af besparingarnes tillfälliga beskaffenhet, har Kongl. Majit, med afseende jemväl å angelägenheten deraf att, utöfver det aflöningsbelopp, som utginge i bestämda löner, funnes någon vid vissa tjenster och deras innehafvare ej fästad tillgång, hvarigenom serskild uppmuntran kunde gifvas åt flit och duglighet, samt godtgörelse meddelas för den ökade ansträngning, som för göromålens skötande vid vissa tillfällen måste tagas i anspråk, föreslagit, att å Finans-departements-expeditionens stat måtte uppföras ett tillökt anslag af 1,200 r:dr, för att, emot redovisning genom departements-chefen, till befordrandet af göromålens behöriga gång, på lämpligt sätt användas.
Vid den reglering af Stats-expeditionernas personal- och aflönings-stater, som varit en följd af Rikets Ständers vid 1840—1841 årens riksdag fattade beslut om inföi’ande af departemental-styrelsen, anslogo Rikets Ständer sådana löner som, med afseende å ärendenas fördelning mellan de nya Stats-departementerne och göromålens beskaffenhet, ansågos erforderliga; och då nämnde aflönings-stater icke så länge varit gällande, att behofvet af den äskade tillökningen å Finans-departements-expeditionens stat må kunna anses tillfullo ådagalagdt, finner Utskottet, med afseende å statsverkets knappa tillgångar , sig sakna skäl att tillstyrka bifall till hvad Kongl. Majit i denna del föreslagit.
Kammar-kollegium. 2:o
Då förslag till en förändrad reglering af detta embetsverk och dess aflö ningsstat ännu icke kunnat uppgöras, såsom, bland annat, beroende af de beslut, som komma att fattas i de frågor, angående skatteväsendets samt uppbörds- och redogörelse-verkets förenkling, hvarom nådig proposition blifvit till Rikets Ständer aflåten, har Kongl. Majit föreslagit, att det vid sistlidne riksdag anvisade fyllnadsanslag till den för nämnde embetsverk år 1841 fastställda interimsstat, 7,532 ridr 31 sk. 11 rist., måtte till fortsatt utbetalning under förut stadgade vilkor beviljas.
Då behofvet af detta vid tvänne föregående riksdagar medgilna fvllnadsanslag visat sig fortfara, har Utskottet ansett sig böra Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 91. 3 tillstyrka, att, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit i denna del föreslagit, ifrågavarande anslag, 7,532 r:dr 31 sk. 11 rist, må af Rikets Ständer anvisas, alt, emot förut stadgade vilkor, fortfarande utgå under den tid för hvilken nu förestående statsreglering blifver gällande.
Stats-kontoret. 3io
Det vid sistlidne riksdag beviljade anslag af 438 ridr, att, intill innevarande riksdag utgå såsom arfvode till en notarie vid Kongl. Statskontoret, har Kongl. Majit föreslagit att fortfarande anvisas; och dä denna tjensteman erfordras för göromålens gång vid nämnde embetsverk, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte bevilja den äskade summan, 438 ridr, att, under den tid nu förestående statsreglering kommer att omfatta, fortfarande utgå såsom arfvode till en notarie vid Kongl. Statskontoret. 4:o
Uti afgifvet memorial, hvarå Utskottet från Bondeståndet erhållit remiss, har Sven Isacsson från Calmar län förordat en vid nämnde memorial fogad och af magasins-förvaltaren i Borgholm J.
Marin undertecknad skrift, innefattande anhållan om löneförhöjning för sökanden till likhet med öfriga magasins-förvaltare i riket; i hvilket afseende blifvit anfördt: att den berörde magasins-förvaltare-tjenst åtföljande uppbörd, fördelad på 30 år, räknade från November månad 1817 till samma tid 1847, årligen utgjort omkring 15,420 ridr banko; att då den å Öland vexande spanmål, i anseende till vissa uppgifna förhållanden, vore i högre grad än annan spanmål benägen för intorkning, Marin vid serskilda tillfällen fått vidkännas undermål å sådan spanmål, som en längre tid varit magasinerad, samt slutligen att den med tjensten förenade lön, som från år 1824 tillgodokommit dess innehafvare, utgjort årligen 200 ridr banko, hushyresmedel deri inberäknade.
Då de uppgifter, hvarå magasins-förvaltaren Marin grundat sina anspråk på löneförhöjning, icke äro till riktigheten styrkta, och några handlingar till ledning för bedömandet af denna fråga icke heller blifvit Utskottet meddelade, hemställes, att Sven Isacssons förevarande motion ej må till någon åtgärd hos Rikets Ständer föranleda.
Karla-sigillata-verket. 5ro Då den år 1844 beslutade förändring med Karta-sigillata-papperets förfärdigande och stämpling medfört en betydligare tillökning i kostnaderna härvid, så att, enligt hvad Statskontoret i underdånighet upplyst, dessa kostnader år 1845, då förändringen vidtagit uppgått, till 73,958 ridr 47 sk. 8 rist., har Kongl. Majit före - 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 9i. slagit, att det i nu gällande riksstat till 56,000 r:dr upptagna förslagsanslag till Karta-sigillata-omkostnader måtte ökas till 70,000 r:dr, eller med 14,000 r:dr.
Det torde kunna antagas att ifrågavarande kostnader, i anseende till de genom nämnda förändring och sedermera tillkomna ytterligare kontroll-föreskrifter förorsakade utgifter hädanefter komma att uppgå åtminstone till enahanda belopp, som under det år, då förändringen vidtagit; och då angeläget är, att förslagsanslag bestämmes till ett belopp, hvilket, så vidt möjligt är, närmar sig behofvet, samt nu ifrågavarande tillökning i anslaget för karta-sigillata-omkostnader motsvaras af en större åtgång på stämpladt papper och deraf följande högre statsinkomst, får Utskottet hemställa, att det å denna hufvudtitel för karta-sigillata-omkostnader nu uppförda förslagsanslag må bestämmas till en summa af 70,000 r:dr. 6:o
I sammanhang härmed och då det befunnits, att den vid karta-sigillatakontoret anställda vaktbetjening, som, enligt sednast fastställda stat, skolat bestå af en vaktmästare med lön af 219 r:dr, med derunder beräknade 19 tunnor spanmål, samt 2:ne stämpel drängar, hvardera med lön af 164 r:dr och derunder beräknade 14 tunnor spanmål, i följd af den skedda förändringen med karte-papperets stämpling, numera icke vore till samma antal erforderlig, har Kongl. Maj:t föreslagit den förändrade reglering med omförmälda vaktbetjening och dess lönevilkor, att, i stället för den förra vaktmästare-tjensten, som nu genom innehafvarens afgång vore ledig, samt stämpeldrängarne, måtte å staten uppföras: en vaktmästare med lön . r:dr 250: och en kammardräng med dito „ 200: allt utan spanmålsberäkning, hvarigenom en besparing uppkomme af 97 r:dr, med minskning af 47 tunnor uti den för verket upptagna qvantitet spanmål under penningelönerna.
Till hvad Kongl. Maj:t sålunda föreslagit, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Kammar-rätten. 7:o Under åberopande jemväl i afseende å detta embetsverk af de skäl, som under 2:dra punkten här ofvan finnas upptagna, har Kongl. Maj:t föreslagit, att det af Rikets Ständer vid sista statsreglering anvisade fyllnadsanslag till den för nämnda embetsverk år 1841 fastställda interimsstat, 13,075 r:dr 28 sk. 9 r:st., att intill innevarande riksdag utgå, måtte till fortsatt utbetalning under förut stadgade vilkor beviljas.
På det af Utskottet, vid frågan om äskadt fyllnadsanslag för Kammar-kollegii interims-stat, åberopade skäl, hemställes, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 91. 5 att Rikets Ständer måtte, med bifall till Kongl. Maj:ts proposition i denna del, anvisa ifrågavarande anslag, 13,075 r:dr 28 sk. 9 r:st., att, enligt förut stadgade vilkor, fortfarande utgå under den tid, för hvilken nu förestående statsreglering blifver gällande.
Öfver-intendents-embetet. 8:o
Den nådiga propositionen upplyser, i afseende på detta embetes stat, grundande sig på en för detsamma år 1830 fastställd tjenste- och lönereglering, hvilken skulle bringas till verkställighet i mån af vissa tjensteinnehafvares afgång, att sekreterare- och redogörare- eller kassörs-befattningarne, hvilka, enligt berörda stat, skolat sammanslås till en tjenst och äfven under någon tid, eller från år 1844 till början af år 1846, varit förenade, sedermera, i följd af göromålens tillväxt funnits å nyo böra åtskiljas, hvadan ock Kongl. Maj:t, under den 12 Februari sistnämnde år, efter dåvarande tjensteinnehafvarens inträffade frånfälle, i nåder förordnat, att lönen, som då uppgick till 1,200 r:dr, med tillökning å 1 r:dr för hvarje af derunder beräknade lil tunnor spanmål, eller tillsammans 1,311 r:dr, skulle, efter bestämd fördelning, tills vidare utgå såsom arfvode till 2:ne för sekreterare- och redogöraregöromålens bestridande förordnade personer.
Sedan, i och för slutlig reglering af sekreterare- och kamererare-lönerna, Öfver-intendents-embetet föreslagit deras bestämmande sålunda, att sekreteraren skulle, mot skyldighet att sjelf bekosta nödigt skrifvare-biträde, erhålla 1,000 r:dr, med tillökning för derunder beräknade 91 tunnor spanmål, och kamereraren 400 r:dr, med tillökning för 20 tunnor, hvartill skulle erfordras ett anslag, utöfver hvad staten nu upptog, af 200 r:dr, har Kongl.
Maj:t funnit den jemnkning deruti skäligen böra ega rum, att spanmåls-beräkningen under lönerna och den derpå grundade serskilda tillökningen komme att försvinna, då behofvet af ökadt anslag för dessa tjenster blefve inskränkt till 89 r:dr$ i följd hvaraf, och då med rättvisa och billighet vore oförenligt, att öfver-intendenten och intendenten längre blefve i saknad af de löneförmåner, som redan lör 16 år tillbaka för dessa tjenster afsetts, och hvartill erfordrades musei-sekreteraren N. G. Silfversparres och slottsbyggmästaren J.
Fallstedts å ifrågavarande stat innehafvande lönebelopp, tillhopa 233 r:dr 16 sk., jemte tillökning å 1 r:dr tunnan för ett spanmålsbelopp af 140 tunnor, Kongl. Maj:t föreslagit, dels att statsanslaget för Öfverintendents-embetet måtte ökas med så väl berörde 89 r:dr, som de till fyllnad i spanmålstillökningen, enligt 1830 års stat, erforderliga 140 r:dr, eller med tillsammans 229 r:dr, dels att musei-sekreteraren Silfversparre och slottsbyggmästaren Fallstedt måtte berättigas att å allmänna indragningsstaten uppbära ersättning för sina innehafvande löner, utgörande för den förra 100 r:dr, och för den sednare 133 (j Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 91. r:dr 16 sk., hvarigenom tillgäng jemväl kunde erhällas till fyllnad i de för öfverintendenten anslagna taffelpenningar.
Då behofvet af serskilde tjenstemän för sekreterare- och redogörare-göromälens vid Öfver-intendents-embetet bestridande icke torde böra ifrågasättas, samt med billighet och rättvisa öfverensstämmer, att öfver-intendenten och intendenten komma i åtnjutande af de dem redan genom 1830 års stat tillförsäkrade löneförmåner, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, med bifall till hvad Kongl. Majit föreslagit, medgifva, dels att statsanslaget för Öfver-intendents-embetet ökas med 229 r:dr, dels att de löner musei-sekreterareri Silfversparre och slottsbyggmästaren Fallstedt för närvarande å Öfver-intendents-embetets stat innehafva, må anslås till fyllnad i öfver-intendentens taffelpenningar, och för förstbemälde tjenstemän å indragningsstat uppföras motsvarande ersättningsbelopp, nemligen för Silfversparre 100 r:dr och för Fallstedt 133 r:dr 16 sk., eller tillsammans 233 r:dr 16 sk. Post-verket.
Under åberopande af det vid beräkningen af Stats-verkels inkomster i den Nådiga Propositionen uppgifne förhållande, att, oaktadt Postkassans bidrag till Stats-verket blifvit vid sistförflutne Riksdag nedsatt från 150,000 r:dr till 125,000 r:dr, och postuppbörden under de sednare åren fortfarande stigit, den behållna inkomsten för Post-verket knappast varit tillräcklig för de i följd af utvidgade postkommunikationer m. m. ökade utgifternas betäckande, har Kongl. Majit, som vid fråga om beräkningen af postmedlen ansett, att endast 100,000 ndr hädanefter skulle deraf lill Stats-verket ingå, föreslagit, att det i nu gällande Riks-stat till 450,000 ridr upptagna förslags-anslaget för Post-verkets löner och öfrige omkostnader, måtte ökas till 475,000 ridr, eller med 25,000 ridr.
För att kunna med tillförlitlighet bedöma förevarande ärende, har Utskottet tagit kännedom af Kongl. Post-verkets stat för sistlidet år och deraf funnit j att åtskilliga af de å samma stat anvisade årliga utgifter skulle kunna minskas eller upphöra, hvarigenom tillgång bereddes att, utan minskning i Stats-verkets af postmedlen påräknade inkomster, vidtaga åtskilliga för Post-anstalternes förbättrande tvifvelsutan erforderliga åtgärder.
I detta afseende får Utskottet fästa uppmärksamhet derå, att, ehuruväl Norrska Postverket gått i författning derom, att Konungariket Norriges postförbindelse med utlandet, under den del af året, då sjöfarten är öppen, befordras nästan uteslutande medelst ångfartyg, sådant oaktadt, i och för nämnde brefvexling, en dubbel postgång från och till Norrige af Svenska Postkassan, utan mot - Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 91. svarande ersättning, underhållas och bekostas; börande, i Utskottets tanka, denna s. k.