Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På de Extra-Ordinarie eller under benämning af Bevillning, Stats-Verket tillhörande inkomsterne, finnas åter de brister, hvilka till sin beskaffenhet synas sådane, att Revisorerne särskildt bordt dem upplaga, hafva inträffat å Husbehofs-Brännvinsbrännings-afgiften, beräknad till 425,ooo R:dr årligen, hvilken understigit denna Summa, år 1819 med 29,062 R:dr ii sk. 7 r:st. och 1820, 14,812 R:dr 46 sk. 5 r:st., hvarutaf äfven må kunna slutas dertill, att Förslagsberäkningen häraf fordrar nedsättning, äfvensom Sjö-Tulls-Uppbörden, calculerad i Riks-Staten till i,oo2.,oi5 R:dr 46 sk. 5 r:st., hvarutöfver den oek år 1819 lemnat ett öfverskott af 409,614 R;dr 10 sk. 11 r:st., deremot år 1820 icke inalles uppgått högre än till 980,015 R:dr 9 sk. 6 r:st., samt alltså understigit det påräknade beloppet med 22,000 R:dr 36 sk. 1 1 r:st., hvilket likväl finnes hafva berott deraf, dels att Sjö-Tulls inkomsten i Hamburger Banco eiler Vexlar samt Silfver upptagits al pari med Svenskt Banco eller å 48 sk.
Riksdalern, emedan Kongl. Maj:t i Nådigt
Bref 484 Riksens Ständers den 24 Nov. 1819 förklarat sig icke hafva funnit skäl bifalla Riksens Ständers, i underdånig skrifvelse den 26 Junii 1818, gjorde hemställan, att Tulluppbörden i Hamburger Banco måtte i Räkenskaperne uppföras, med tillägg af gångbar Cours, dels ock att
Coursförhöjningen å hvad i denna myntsort influtit utöfver det belopp, som efter enahanda beräkningsgrund blifvit disponeradt för Statsutgifter och alltså återstått att i Svenskt mynt förvandla, icke upptagits såsom inkomst af Tullen, utan särskildt ingått bland öfverskotten å Intraderne i allmänhet.
Revisorerne få i öfrigt åberopa de öfver förhållandet med Stals-Verkets samtelige Intrader så väl som utgifterne, upprättade och af trycket utgående Tabeller, som i sammandrag upptaga huru Stats-inkomsterne på det hela för dessa åren ingått och alltså lemna en fullständig öfversigt af Stats-Verkets ställning i afseende på dess tillgångar; hvarvid Revisorerne trott sig derjemte endast böra uppgifva det tillfredsställande resultat, att öfverskott bägge åren uppkommit och bestigit, för år 1819 till 680,544 R:d. 6 sk. och 1820 till 258,941 R:dr 34 sk. 3 r:st. hvarutaf de dispositioner, som af Riksens Ständer sista Riksdagen derå gjordes, eller af deras åtgärder härflutit samt för öfrigt af Kongl.
Majrt i Nåder, till fyllande af brister å förslagsvis beräknade utgifts-anslag, särdeles under 8:de Hufvud-Titteln, funnits oundgänglige, blifvit bestridde, så väl som hvad ytterligare till sådane oförutsedde behof, för hvilka anslag Revisorers Berättelse. 4^5 saknas, förskottsvis likaledes utgått att vid nästa Riksdag anmälas, derefter för år 1819, då ofvanberörde betydliga öfverskott på Sjö-Tullsuppbörden erhölls, öfverblifvit en Summa af 471,562 R:dr 25 sk. 5 rist., som till RiksgäldsContoiret är levererad.
Dessutom har val ock en tillfällig inkomst funnits Stats-Verket tillflulen, bestående uti erlagd ränta 36,904 R:dr og sk. 5 r:st. å de penninge-försträckningar, hvilka Kongl. Maj:t i Nåder, enligt Skrifvelser till Kongl. StatsContoiret af dep 21 och 29 Nov. 1815 samt 14 Maji 1817 täcktes bevilja dåvarande Filial— Discont-Verken i Malmo och Götheborg samt "Wermlands Bruksegare; men hvilka räntemedel Kongl. Majit, som i Nåder funnit Theatrarne i Hufvudstaden tarfva understöd för deras upprätthållande intill nästa Riksdag, då Kongl. Majit ville derom göra proposition, emellertid i Nåder anslagit, likmätigt Nådiga Bref den 24 April 1820 samt den 24 Januarii och 7 Julii 1821, till bestridande af berörde behof.
Då nu denna inkomst synes hafva tillhört och bordt öka öfverskotten på Stats-Intraderne, derest ej Kongl, Majit funnit nödigt att densamma till omförmäldte ändamål använda, samt denna disposition alltså i sjelfva verket skedt å öfverskottsmedel, hvilka eljest bordt ingå till Riksgälds-Contoiret; så hafva Revisorerne ansett sig pligtige, att sådant till Riksens Höglofl.
Såsom stående i sammanhang med StatsVerkets inkomst-tillgångar har vidare förekom - 486 Riksens Ständers mit, att Kongl. Maj:t uti Nådig Skrifvelse till Kongl. Stats-Contoiret, af den g Oct. 1811, förordnat, det en Summa af 5,674 R:dr 3y sk» 3 r:st. som vid Tullverket influtit genom en förut stadgad afgift utaf Finska Fartyg, i ändamål att användas till byggnader vid Åbo Akademi, borde, såsom tillkommen för ett behof, hvilket då mera icke egde rum, samt enär afgiften jemväl bade enligt Riksens Ständers beslut upphört och medlen icke kunde påräknas bland Stats-Verkets tillgångar, afsättas till en extra Pensions-Fond för fattiga Enkor, samt alltså i Riksgälds-Contoiret förräntas, för att efter Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift vid förefallande tillfällen disponeras, hvilket ock sedermera skett, så att medlen, utan att i Kongl. Stats-Contoirets Räkenskaper upptagas, blifvit förvaltade af Kongl. Ränte-Kammaren samt åtskillige Enkor och Barn årligen fått af den dit influtna räntan uppbära dem beviljade gratineationer; deröfver särskild räkning blifvit af Kongl. Ränte-Kammaren förd, enligt hvilken vid 1820 års slut Capital-Fonden utgjorde 5,j5o R:dr och behållen ränta 24 R.’dr 33 sk. g r:st.
Enär, jemlikt grunderne för Statsregleringen vid 1809 och 1810 årens Riksdag, i följd hvaraf Stats-Verkets tillgångar, utan undantag, böra till redovisning i dess räkenskaper upptagas, för att under de fastställde Utgifts-Tittlarne, deribland den 7:de innefattar anslag till Pensioner åt fattiga Enkor och Barn, sedermera i stadgad ordning disponeras, samt särskilda^Fonder af Statsmedlen icke måga sam - Revisorers Berättelse. las, desse Medel jemväl synas tillhöra den generela Stats-Verks-Förvaltningen, som af Rikets Ständer och deras Revisorer granskas; hafva Revisorerne, som af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 23 Januarii 1819 rörande gratificationers utbetalande från ifrågavarande Fond till Majoren Kruses Enka i5 R:dr och till afl.
Öfversten Stålhandskes dotter 3o R:dr, fått anledning att göra sig om ofvananförde förhållande underrättade, ansett sig böra detsamma bos Riksens Höglofl.
Ständer anmäla, under yttrande af den tanka, att denna Fond må biand Stats-Verkets tillgångar ingå och redovisas; deremot de personer, hvilka erhållit Kongl. Majrts
Nådiga försäkran, att af Räntemedlen njuta årligt understöd, utgörande för det närvarande ett belopp af tillsammans 282 R:dr sk., i stället böra få tillgodonjuta sådan förmån å något af de redan varande Statsanslagen : hvarom Riksens Ständer torde bos Kongl. Maj:t i underdånighet göra hemställan.
Sedan, vid den år 1820 verkställde Revision af Stats-Verks-Förvaltningen, Riksens Ständers Revisorer tili deras Berättelse anmält, att under åren 1817 och 1818, Krut blifvit från Kronans förråder försåldt på Utrikes orter, men betalningen för en del deraf icke varit upptagen bland Statens Intrader,utan blifvit särskildt afsatt till tredje Hufvud-Titelns förstärkning, hvarföre ock då Revisorerne ansåga alla de Medel, hvilka inflöto för Krut, som från K ronans förråd säljes, utan afseende 0111 försäljningen deraf sker Inrikes eller till export, i 488 Riksens Ständers vara Statens, som böra lill Stats-Verket i ordentlig väg ingå , de bos Riksens Höglofl.
Ständer anmält att
Medlen blifvit annorlunda använda än fastställd t är, och icke i öfverensstämmelse med det i Grundlagarne föreskrifna dispositionssätt; så hafva Revisorerne, som under granskning af Stats-Intraderne icke funnit någon inkomst vara upptagen för tili export utlemnadt Krut under åren 1819 och 1820, i den uti 42 §. af Riksdags-Ordningen föreskrifne ordning, sökt upplysning från Kongl.
KrigsCollegium, huruvida, under nämnde 2:ne år, Krut blifvit från Kronans förråder utlevereradt till försäljning på Utrikes orter, och om intill närvarande tid några Medel derföre influtit, samt begärt redovisning huru de blifvit disponerade; i följd hvaraf Revisorerne fått emottaga en från bcmäldte Collegium lemnad uppgift och deraf inhemtat, att enär bland de 982 Centner Krut, som enligt 1820 års Revisorers Berättelse blifvit åren 1817 och 1818 försålde, en del då varit obetald, hade betalning derföre sedan influtit med 12,800 R:dr, att fulla betalningen med 24,821 R;dr 26 sk. 7 r:st. likaledes blifvit erlagd för under loppet af åren 1819 och 1820 utlevererade 534 Centner Handgevärs och 281 Centner Stycke- och Bergs-Krut, samt att ytterligare enligt Kongl. Brefvet den 12 Oetober 1820 äro vordne den 3 påföljde Nov. utlemnade 4o Centner Handgevärs- och 1960 Centner Stycke- och BergsKrut, att för Kronans Räkning i West-Indien försäljas, derföre någon betalning i Kongl. Collegii Cassa ännu icke influtit; utgörande vär - Revisorers Berättelse.
4$9 det af detta sednare partie, enligt de pris Kongl. Maj:t i Nåder fastställt för Krutförsäljningen inom Riket, under 1820 eller det år då utlevereringcn skedt, 56,080 R:dr Banco.
Enligt Kongl. Majrts meddelde särskilda Nådiga föreskrifter, hafva de från 1819 **rs början till närvarande tid för till export försåld t
Krut influtne 37,621 R:dr 25 sk. 7 r:st. blifvit på följande sätt disponerade, nemligen : Till Kgl.
Krigs-Collegii Utrednings-Departement, såsom tillökning i 1819 års Statsanslag Rd. 12,800.'—.
- Försäljnings-provision å det åren 1818 och 1819 försålde Krut . 122:28.— Till inköp af en byggnad vid Marieberg 25o:
Till inköp af Räntslar .... 283^:43.3, Till kostnadernes bestridande för det till försäljning i Westindien afsände Krut ...... 17,807:45.5, Försäljnings-pro vision å det år 1820 till export försålde Krut . . 181:28.- Till Studsares förfärdigande för Wermlands Fält-Jägare-Regem, 3,000:
Och till kostnaders bestridande för i Nåder anbefallde Krutförbättringsförsök 621:25.11.
Tillsammans Rd. 37,621:26. 7. Enahanda förhållande, som det vid 1820 års Revision anmäldte, företer sig således vid dispositionen af de sedan 1819 års början influtne Medel för Krut som blifvit till export försåldt, och Revisorerne hafva trodt sig böra detta till Riksens Höglofl.
Riksens StäJiders Angående åter Stats-Verkets utgifter i allmänhet, få Revisorerne jemväl åberopa ofvannämnde Tabeller, såsom utvisande dispositionerne af Statsmedlen under Riks-Statens Nio Hufvud-Tilllar och allmänna Indragnings-Stalen, jemte de för öfrigt af besparingar under desse
Tit tiar eller oek, såsom förut är omförmäldt, al Öfverskottsmedlen förskjutne utgifter, samt Stats-Verkets skuld till Riksens Ständers Bank; och hafva de å Kongl. Ränle-Kammaren anordnade utbetalningar funnits i behörig ordning verificerade.
Hvad vidare beträffar sjelfva förvaltningen och dispositionerne utaf Stats-Verkets Medel, hafva Revisorerne, sedan under deras förrättning i Riksens Ständers Riksgälds-Contoir inhemtats, att efter Kongl. Maj:ts till Fullmägtige aflåtne Nådiga Befallningar, derifrån blifvit utbetaldte till Kongl. Majrts Nådiga disposition genom Dess och Rikets Stats-Contoir 5oo,ooo R:dr Brco af den å Riksgälds-Contoiret af Riksens Ständer sista Riksdag, enligt deras underdåniga skrifvelse den i5 Junii 1818 och 11 §• i Riksdagsbeslutet den 21 i samma månad , ställde Creditiv-summa, angående Medlens användande, sökt den närmare upplysning, som i Kongl. Stats-Contoirets Handlingar kunnat erhållas och dervid utrönt: att Kongl. Maj:t i Nådig Skrifvelse af den 22 Maji 1819 förklarat, det Kongl. Maj:t funnit omständigheterne kräfva Armeens Förråders förstärkande med åtskillige oundgängliga förnödenheter, till hvilkas anskaffande sådane kostnader Revisorers Berättelse. /j<, i fordrades, som ej kunde bestridas af de på SLat dertill an viste tillgångar, samt derföre ansett nödvändigt att för delta vigtiga och angelägna ändamål använda 100,000 R:dr Banco af det mindre Creditivet i Riksens Ständers Riksgälds-Contoir eller af de 5oo,ooo R:dr, som, enligt Riksens Ständers åberopade skrifvelse och beslut, borde på Kongl.
Majrts Nådiga tillkännagifvande, vid utomordenlliga tillfällen och behof till Kongl. Maj:ts
Höga disposition utbetalas; hvarefter denna Summa, genom Nådig Skrifvelse till Kongl. Stats-Contoiret af den 27 i samma månad disponerades sålunda, att deraf skulle utgå 3o,ooo R:dr till skyndsam och driftig fortsättning af reparationerne å de i Förråden befintliga bristfällige Gevär, 3o,ooo R:dr till uppköp af Commisskläde till Förrådens förstärkning, och 3o,ooo Rd. till 4 Fregatters, 4 Briggars och 6 Däckade Canonslupars försättande i sådant tillstånd, att de vid ankommande ordres kunde genast utlöpa, hvilka belopp alltså dels till Kongl.
KrigsCollegium, dels till Förvaltningen afSjö-Ärenderne, på skeende reqvisitioner, borde utbetalas, samt 10,000 R:dr åter afsättas till oförutsedde Militaire-utgifter.
Vidare hade Kongl. Maj:t, enligt Skrifvelse den 21 Februari 1821 i Nåder funnit nödvändigheten fordra, att anbefalla åtskillige till Försvars-Verket hörande arbeten och anstalter, hvilka ej kunde bestridas med de Medel, som för dylika behof voro uti årets
Stat anslagne och af sådan anledning ansett sig föranlåten att härtill använda 100,000 R:dr Banco af det å Riksgälds-Con - 492 Riksens Ständers toiret i förenämnde ändamål ställde Creditiv, samt likaledes under den 28 Martti och 11 April samma år 1821, vid den, på grund af inkomlie förslag från förvaltande Militair-Verken öfver nödige ansedde utgifter, verkställde Regleringen af tredje Hufvud-Tittelns allmänna behof och fördelningen genom särskilda Stater för Armeens och Flottornes åtskilde föremål af de dertill i ett för allt anslagne i,3oo,ooo R:dr om året, i Nåder förklarat, att då, till bestridande af de för Försvars-Verket till Lands och Sjös erforderlige utgifter, någon annan tillgång icke vore för handen, än omförmälde dertill af Riksens Ständer anslagne i,3oo,ooo R:dr ärligen, samt sistnämnde till utbetalning af mindre Creditivet redan anvisade 100,000 Rd., hade Kongl, Majit> enär de till deras nödvändighet pröfvade och med noggrannhet beräknade utgifterne för året fordrade en Summa af 1,600,000 R:dr, samt något ej finge åsidosättas, som till Försvars-Verket behofdes, ytterligare i Nåder gödtfunnit att för bristen 200,000 R:dr anlita det för utomordentliga tillfällen och behof till Kongl. Maj:ts
Höga disposition, såsom ofvanberördt är, ställde Creditiv, äfvensom Kongl. Maj:t, enligt Nådige Skrifvelser den 26 Februari och 20 Martii detta år, vid regleringen af Militairebehofven och de dertill anslagne tillgångarnes disposition emellan de förvaltande Verken för Armeens och Flottornes vidmagthållande, utur enahanda skäl som föregående året och då, utöfver årliga anslagssumman för Försvars-Verket, ej funnes mer än 34,000 R:dr af Tredje Hufvud - Revisorers Berättelse. /\qZ Titelns besparingar att härtill använda, men Utgifterne fordrade 1,494*4,93 R:dr 3 r:st., funnit godt, till fyllande af denna brist, anordna 100,000
R:dr af samma Creditiv-summa.
Varande i följd häraf under loppet af Ar 1819 . t t » ioo,ooö4 1821 . . . . 3oo,ooo. 1822 .... 100,000.
Tillsammans 5oo,ooo R:dr. af Riksgälds-Contoiret levererade till Kongl. Stats-Contoiret, hvarifrån Medlen derefter för den förflutne tiden, likmätigt de fastställde särskilde utgiftsberäkningarne, blifvit till Kongl. Krigs-Collegii samt Förvaltningens afSjö-Ärenderne disposition i och för hvarderas detailler ntbetaldte i sammanhang med det för FörsvarsVerkets behof af Stats-Verkets tillgångar anslagne årliga belopp af i,3oo,ooo R:dr, för hvilket redovisningen tillhörer bemäldte förvaltande
Verk eller dem underordnade Auctoriteter.
Enligt Riksens Ständers, i fråga om tillökte Medel för Försvars-Verket, sista Riksdagen uti deras underdåniga Skrifvelse den 23 Maji 1818 meddeldte yttrande, voro behofven under Hufvud-Titlarne då genom bestämde anslag fyllde och den för tredje Hufvud-Titeln utöfver förra Statsanslaget af en million till Försvars-Verket, anvisade Summa 3oo,ooo R:dr att påräkna blott för Bevärings-Inrattningens kostnader och såsom tillökning för utgifterne till Försvars-Verket; hvarföre Riksens Ständer förmodade, att beloppet måtte finnas tillräckligt, 4g4 Riksens Ständers samt Kongl. Maj:t i Nåder täckas, för hvad i en eller annan del af den Militaira omfattningen kunde finnas nödigt vid utförandet af Försvarsplanen, söka tillgång inom de redan varande anslag*en för densamma, och anmälte Riksens Ständer slutligen den underdåniga önskan och hopp, det Kongl. Maj:t täcktes, till lättande af
Dess undersåtares hördor och i anseende till Rikets knappa tillgångar, så reglera Militaire-Staterne och Försvars-Verket med hvad dertill då vore anslaget, som nödigt och nyttigt pröfvades.
I anledning häraf och som Revisorerne vidare af Riks-Staterne inhemtat, att utaf de Kongl. Majrts
Nådiga disposition för Militaireutgifter tillhörande Öfverskott och Besparingar å Statsmedlen till i8i5 års slut, vid 1819 års Början fanns en Behållning af 5o8,6g5 R:dr 3o sk.
xi r:st,, som vid samma tid år 1820 utgjorde 584,8p3 R:dr 5 sk. 6 r:st., och vid Början af år 1821 lemnade en till samma års Riks-Stat öfverförd tillgång af 467,206 R:dr 25 sk. 9 r:st.; så hafva Revisorerne, enär de å Creditivet disponerade 5oo,ooo R:dr Blifvit använde till ökande af tredje Ilufvud-Tittelns anslag och för sådana allmänna Behof vid Försvars-Verket, dertill Riksens Ständer i ofvanBerörde måtto hade anvisat Medel, funnit sig Böra detta förhållande anmärka och hos Riksens Höglo 1.
Ständer anmäla, med hemställan derjemte, om icke, då hädanefter, likmätigt 63 §. i Regera)gs-Formen, det mindre Creditivet - Revisorers Berättelse. ti vet bestämmes, dervid tillika må fästas det vilkor, att öfver Medlens användande, när sådant kan i stadgad ordning fordras, bör uppgöras särskild och speciel Redovisning, för att sedermera till Riksens Ständers eller deras Revisorers granskning öfverlemnas.
Revisorerne hafva, i sammanhang med föregående ämne, funnit, huruledes Kongl. Maj:t, enligt Dess Nådiga Skrifvelse den 27 Februarii 1821, angående Flottornes utgifts-behof, förordnad t, att då, utom de för året anslagne 5oo,ooo R:dr utaf Statsanslaget för FörsvarsVerket och 3o,ooo af Creditiv-medlen, sorn till nybyggnader finge användas, ytterligare tarfvades för Flottorne 97,783 R:dr 6 sk. 2 r:st.
Förvaltningen af Sjö-Ärenderne skidle ega, att för de erforderlige Leveranserne betinga sådane hetalningsvilkor, att en motsvarande Summa icke behöfde liqvideras förr än året derpå, samt likaledes genom Nådigt Bref den 26 nästlidne Februarii, angående detta års reglering af Militaire-utgifterne, anbefallt Kongl.
Krigs-Collegium, att för hvad utöfver den beviljade Summan erfordrades, så ställa betalningsterminerne för upplxandlingarne under året, att det återstående beloppet Go>493 R:dr 3 r:st., hvilket icke af Kongl.
Stats-Contoiret kunde delta år utbetalas, först i början af nästa år koinme att förfalla, då Kongl. Maj:t ville vara betänkt, alt, till liqviderande deraf, anslå nödiga medel; äfvensom Kongl. Maj:t, enligt sist åberopade Nådiga Bref, enär, utom 2 Sami. 3 2 itik sens Ständers hvad för Flottorne detta år blifvit anslaget» ytterligare fordrades 97,783 R.‘dr 6 sk. 2 r:st. för att liqvidera ofvannämnde under sistlidne år Verkstälde leveranser, men särkild tillgång dertill icke funnes» tillåtit Förvaltningen att betala skulderne för sådane leveranser, af de Medel, som för innevarande år blifvit till Flottornes nybyggnad och underhåll anslagne, samt så ställa betalningsvilkoren för de upphandlingar» som Under loppet af år 1822 böra verkställas, att en motsvarande Summa icke förr än år i8s3 behöfver erläggas och nödige Medel dertill i det underdåniga Statsprojectet för samma år upptagas.
Och ehuru desse Kongl. Maj:ts Nådige Beslut och gifne föreskrifter endast åsyftat» att till ett löpande års nödige ansedde större utgifter, än tillgångarlie för samma år medgifvit» förskottsvis påräkna det påföljande årets anslag för enahanda behof; likväl och då med grunderne för Siats-Verkets förvaltning icke är förenligt» att detsamma, såsom för innevarande år, vid ofvanberörde förhållande, för en Summa af 158,276 R:dr 6 sk. 5 rist., inträffar» må skuldsättas eller Statsanslagen för året Öfverskridas; samt sådan anticipatioit på ena årets anslagssumma verkar minskning i det påföljande årets tillgång och möjligen kan åstadkomma en brist, hvilken, då behofven äro gifne, antingen skall medföra olägenheten deraf att lemna dem ouppfyllde, eller ock påkalla utomordentliga Medel till deras afhjelpande, hafva Revisorerne ock trodt sig böra anmäla hvad sålunda förekommit, till den åtgärd Riksens Höglofl.
Ständer i afseende Revisorers Berättelse.
499 derå kunna finna lämplig.
Och varder några Ledamöters härvid yttrade särskilde mening, elter deras begäran, uti hilagdt Protocolls-Utdrag äfven meddelad, Vidare hafva Revisorerne ock inhemtat, att Sedan Kongl. Magt genom Nådig Skrifvelse till Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, af den i4 sistl.
Junii, förklarat, huruledes de, såsom ofvanberördt är, å mindre Creditivet anvisade Medel borde anses vara utbetaldte på de f :delar af Creditiv-Summan, som likmätigt Riksens Ständers beslut voro för utomordentliga Försvaranstalter bestämde, så har Kongl. Maj:t, enligt Nådig Skrifvelse till Kongl. Stats-Contoiret af samma dag, förordnat, att af den tredjedel eller 5oo,ooo R:dr utaf detta Creditiv, som vid utomordentliga tillfällen och behof borde till Kongl. Maj.*ts Nådiga disposition af Riksgälds-Contoiret utbetalas, skulle Kongl. Stats-Contoiret tillhandahållas 3o,ooo R:dr till det användande Kongl. Majit funne godt i Nåder föreskrifva; hvarjemte genom särskilde Skrifvelser berörde dag, anbefaldes Kongl.
Stats-Contoiret, att derutaf uttaga och till understöd för Norrköpings samt Cimbritshamns Städers innevånare, i anseende till de dem nyligen öfvergångna betydlige brandskador, utbetala åt de förre 10,000 R:dr och 4°o° R»*dr till de sednare, alt genom Vederbörande Landshöfdingar och dertill utsedde Committerade dem tilldelas; hvilka 14,000 Ridr ock utgått.
Och ehuru föremålen för desse utbetalningar af Revisorerne icke kunna misskännas, då åtgärder - 5qo Riksens
Ständers ne innefatta ytterligare bevis af Kongl.
Nådiga omsorg för nödstälde undersåtare, har det dock icke bordt undfalla Revisorernes uppmärksamhet att, på sätt Riksens Ständer uti Skrifvelse den 23 Maji 1818 i underdånighet yttrade, i fråga om bidrag af Allmänna Medel till förekommande af Brödprisets stegring för den fattige delen af Hufvudstadens innevånare, sådane partielle understöd af Statens tillgångar synas icke ega rum, då innebyggarne i vissa Städer eller Orter billigen ej måga, på det Allmännas bekostnad, njuta en förmån, som icke lan sträckas till alla, hvilka kunna komma i lika olycklig belägenhet, samt att för öfrigt i Beräkningen af de behof hvartill Statens Medel äro ämnade och utgöras, icke ingått utgifter af denna beskaffenhet, heldst de undsättningar, som kunna meddelas afbrände Städers eller Orters inbyggare, vanligen bestå i befrielse från Bevillningsafgifter eller andra utskylder: hvilket Revisorerne alltså skolat hos Riksens Högloft.
Ibland dispositionerne af Statsmedlen, har jemväl en, på Riks-Statens 7:de Hufvud-Tittels anslagssumma för Civile Statens Ämbets- och Tjenstemän, fästat Revisorernes uppmärksamhet, i så måtto, som Kongl. Maj:t, enligt Nådig Skrifvelse till Kongl.
Stats-Contoiret af den 3.3 Februarii 1820, uppå Kongl. SeraphimerOrdens-Gillels underdåniga anmälan, om Pension för afskedade Sysslomannen vid Nyköpings Hospital Lands-Kammereraren Daniel Myrén, med tillämpning af Kongl. Kungörel - Revisorers Berättelse. 5or sen den 29 Junii 1798; och på den grund, att Hospitals- och Lazaretts-Inrättningarnes Fond, hvaraf Myrén njutit aflöning, icke kunde, emot dess bestämmelse och ändamål, för ett så beskaffadt behof användas, tillagt honom Pension uppå berörde anslag; hvarvid förekommit, att, på sätt Kongl.
Stats-Contoiret i dess infordrade och den a3 November 1819 afgifne underdåniga utlåtande i detta ämne anfört, Hospitals-Sysslomannen Myrén, så väl som andre Tjenstemän, hvilka af nämnde Inrättningars Fond lönas, icke böra hänföras till ofvannämnde Pensions-Stat, utan, då de pröfvas till understöd berättigade, dermed förses af det Verkets Medel, hvartill de höra, heldst Riks-Statens anslag, afpassadt efter Tjenstemanna-personalen på samma Stat och i alla fall otillräckligt, sedan Löntillökningarne tillkommit, för sådant utgift icke lemna någon tillgång, utan med förfång för dem, som egentligen blifvit af Kongl. Maj:t hugnade att derutaf njuta förmån.