Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då berörda af kommitterade antydda förhållanden fortfarande äga full tillämpning, så, och under instämmande i hvad kommitterade, angående den ifrågavarande artikeln, för hvilken enahanda tullbestämmelser nu äga rum, som enligt 1835 års tulltaxa voro gällande, då frågan af kommilteen behandlades, hemställt och förrslagit, tillstyrkes i underdånighet, att, med ändring i sagda tullbestämmelser, införselsafgiften för brännvin och sprit af alla slag, odestilleradt eller destilleradt, må antagas tili 24 sk. kannan, då varan håller till och med 8 graders styrka, samt för hvarje öfverskjutande full grad ökas med 1 sk.; dock att, enär på utgången af nu för handen varande underhandlingar med fransyska regeringen torde böra ankomma, huruvida fransk konjak bör under denna allmänna bestämmelse inbegripas eller undantagsvis bibehållas vid derför nu gällande tullafgilter, sistberörda slag alltså måtte tills vidare i taxeförslaget särskilt specificeras med dess nuvarande tullbestämmelse.
Införselsafgifterna å bröd, som nu utgöra 50 procent å de antagna värdena, lära böra nedsättas till de af Tullkommitteen föreslagna belopp, 25 procent å samma värden, eller 1 sk. för hvetebröd och 6 r:st. för andra slag per skålpund.
Vid artikeln böcker synes annan ändring i nuvarande bestämmelser icke vara af nöden, än att för rubriken «med inbundet rent eller linieradt papper», som nu förtullas med 25 procent af värdet, föreskrift i stället meddelas, att de böra draga lika tull med papperet, med tillägg af 50 procent, enär genom inbindning och liniering värdet otvifvelaktig! lärer ökas med lika procent utöfver sjelfva papperets.
Ehuru nu gällande införselstull å kaffe, hvilken vid sednaste tulltaxereglering höjdes från 3 sk. till 3 sk. 4 r:st. skålpundet, kunde, med hänsigt så väl lili varans egenskap af rå naturprodukt, som tili dess värde, till någon nedsättning ifrågakomma, torde likväl, vid det förhållande, dels att sagda afgift egentligen blott är nominel, såsom till större delen utgående med lindring till 25 eller 337j procent, dels ock att importen, oaktadt den stadgade förhöjningen, nästlidet år 1846 ökats med mer än 400,000 skålpund utöfver hvad den utgjorde år 1845, då den lägre afgiften var gällande, vid samma afgift, hvilken med beräkning af lindringen, i det närmaste instämmer med den i norska tulltarifen bestämda, böra ännu, och intilldess förändrade förhållanden kunna inträda, bero.
Brändt kaffe oell alla till kaffesurrogat användbara brända växter.
Cichorierot.
Cirklar, passare och cirkelbestick; Compasser.
Deremot, och dä införselstullen å brändt kaffe och andra till kaffesurrogat användbara brända växter, 6 sk. skälpundet, onekligen står i alltför stort missförhållande så väl till värdet, som nu är antaget till 16 sk., som ock till tullen å den råa varan, lärer sagda afgift skäligen böra till 4 sk. skålp. nedsättas.
Till likhet med hvad i utländska tulltaxor finnes iakttaget, synes kamfer, oraffmerad och raffinerad, kunna sammanföras till lika tullbehandling, och införsels— afgiften, nu utgörande 6 sk. å den förra och 12 sk. skålpundet å den senare, dervid antagas till förstnämnda belopp, särdeles som värdet är föga skiljaktigt och i medeltal uppgående till endast 32 sk. eller mindre än hälften af de nu utsatta.
Såsom ett medicinal och för närmande till norska tulltarifen, som för chinabark bestämmer 2 sk. 2 r:st. införselstull, torde för omalen chinabark sagda tull— afgift böra nedsättas från 4 till 3 sk. skålpundet.
Då vid värdet å chokolad, 1 r:dr skålpundet, icke varit något att erinra, torde införselstullen böra jemkas till 25 procent derå eller från 16 sk. till 12 sk. skålpundet.
Då importen af cikorierot, som 1845 utgjorde 67,248 skålpund, år 1844 nedgick till 34,070 och 1845 ytterligare till endast 525 skålpund, hvilken märkliga minskning ger anledning förmoda en ansenlig smuggling af denna vara, föreslås nedsättning i införselsafgiften från 1 sk. till 8 r:st., som likväl öfverstiger den till endast 5 r:st i norska tulltarifen bestämda.
Som värdet å kobeber, eller kubeber, som varan rättare benämnes, nu upptaget till 1 r:dr skålpundet, icke utgör mer än vid pass 20 sk., lärer den nu gällande införselstullen 8 sk. böra nedsättas till 4 sk. Cocffurcr; Copal; Lacca, gummi- ; Mastix; Sandarak.
Gonander.
Maji fa Nåd.
I den för koriander nu gällande införselstull, 2 sk. skålpundet, synes, för vinnande af likstämmighet med hvad i Norrige är för denna artikel stadgadt, nemligen 11 r:st tuli, nedsättning böra ske till 1 sk. skålpundet.
Då värdet å filar, hvilket i gällande tulltaxa är upptaget till 1 r:dr 12 sk., vid anstälda särskilta profvägningar befunnits icke i medeltal öfverstiga 36 sk. skålpundet, lärer en nedsättning i införselstullen från 6 till 4 sk. deraf vara påkallad.
Till förekommande deraf, att under rubriken fingerborgar och svringar må kunna, mot den derå stadgade afgift 16 sk. skålpundet, införtullas sådana af guld och silfver, föreslås så väl tillägg af orden »af andra ämnen än guld och silfver» som ock en i följd deraf erforderlig ansedd nedsättning i tullafgiften till 12 sk. skålpundet, utgörande 23 procent å värdet af de öfriga slag, som allmännast i handeln förekomma.
Vid artikeln fisk synes, utom för anjovis, sardeller och thonfisk, derå införselstullen torde, för beredande af öfverensstämmelse med norska tulltarifen i denna del, böra nedsättas från 8 till 3 sk. skålpundet, någon hufvudsaklig förändring, hvad införselsafgifterna angår, icke vara af behofvet påkallad, men som, enligt 16 ^ lulltaxeunderrättelserna, den trettonde tunnan af hvarje läst saltadt kött och fisk af alla slag, som bestås till packning är fri från tull och afgifter till städerne, hemställes i underdånighet, huruvida icke, för att på ett enklare sätt kunna vinna samma ändamål af lindrigare behandling, en motsvarande nedsättning 1 införselstullen å de saltade fiskslagen hellre bör medgifvas, i hvilken händelse dessa afgifter kunde jemkas för kabeljo, långor och torsk, från 2 r:dr 24 sk. till 2 r.dr 12 sk., å lax från 3 r:dr till 2 r:dr 32 sk., å sill från 32 till 30 sk., hvilket sistnämnda belopp jemväl torde böra blifva gällande för strömming, samt å all annan saltad fisk från 2 r:dr till 1 r:dr 42 sk.; dock torde, hvad särskilt angår saltad sill samt torra gråsidor eller sey, jemte långor och torsk med der under inbegripne rotscher samt klipp- stock- och platt- eller bredfisk, för dessa slag, hvarå, enär de hufvudsakligen införas från Norrige, tullen utgår till endast hälften af de i tarifen utsatta belopp, en motsvarande nedsättning i införselsafgifterna böra äga rum, i händelse omförmälta lindring kommer att upphöra eller förminskas.
Fransar, galoner, gramaner och snören.
Frug t er och bär, ej specificerade. 32 Kongl. Maj:ts Nåd.
Till föreskriften att flyttsaker, bestående af gamla och brukade husgerådseller andra lösörepersedlar, må, då de, efter anmälan hos Generaltullstyrelsen, pröfvas icke öfverstiga ägarens behof, införas mot 10 procents tull å värdet, föreslås, i öfverensstämmelse med hvad i Norrige är stadgadt, det tillägg, att, om dylika flyttsaker inkomma för sådane personers räkning och vidare begagnande, som varit å utrikes ort bosatte och der betjent sig af desamma, de då må, efter enahanda pröfning, få tullfritt införas.
Den nuvarande införselstullen å fläsk, 1 r:dr 16 sk., eller 40 % procent å det antagna tullvärdet, 3 r:dr, lärer böra nedsättas till det af Tullkommitteen föreslagna belopp, 36 sk., eller 25 procent å sagda värde, hvarigenom tullen i allt fall kommer att något öfverstiga hvad den, till följd al handels- och sjöfartstraktaten med Ryssland, intill 1845 års början utgjort för denna vara, hvilken hufvudsakligen från Finnland inkommit.
Till lättnad för inhemska sockertillverkningen torde dervid erforderliga formar m. m. böra få införas mot en från 2 till 1 r.st nedsatt tull.
I öfverensstämmelse med hvad här ofvan blifvit i afseende å artikeln kantiljer yttradt, hemställes, att, med uteslutande såsom hufvudrubrik af artikeln fransar, galoner, gramaner och snören, i stället må å behöriga ställen intagas särskilta bestämmelser för gulddragarearbeten och snörmakarearbeten; för hvilket ändamål i underdånighet föreslås de på inhemtade upplysningar om varuslagens olika värden och beskaffenhet grundade redaktioner och tullafgifter, som finnas i den bifogade införselstariffen intagna; i följd hvaraf de äfven för paljetter samt för tråd af guld och silfver i taxan förekommande särskilta tullbestämmelser böra utgå och hänvisning i noten i stället lemnäs till gulddragarearbeten; och torde vid rubriken »snörmakarearbeten» den särskilta föreskrift böra göras, att, för bestämmandet, till hvilken af de olika klasser, hvari artikeln är fördelad, ett snörmakarearbete skall hänföras, tages blott hänsigt till det material, hvaraf öfverspinningen beslår, och att för det material, som finnes under öfverspinningen, lemnäs intet afdrag i vigten; hvarjemte nödiga hänvisningar i noterna jemväl till denna rubrik lära böra lemnäs.
Jemte bibehållande af nuvarande införselstull, 9 sk. skålpundet, ä frugter och bär, inlagda i brännvin eller ätticka, torde, i anseende till den tvekan, som ofta Gardiner. rull-, af målad bomullsväfnad.
33 ofta kunnat uppstå om frugters å en del busk- och risvexter hänförlighet till jord- eller trädfrugter, annan skillnad i tullbehandlingen icke böra äga rum, än å friska och torra frugter och bär; och föreslås tullen å de förra till 36 sk. tunnan eller lika med den nu för friska jordfrugter gällande, samt för torra till 32 sk. lispundet eller något mera än som nu är bestämdt för dessa slags jordfrugter, nemligen 30 sk.
Den för rullgardiner af målad bomullsväfnad i nuvarande taxa stadgade tullbestämmelse synes ändamålsenligt kunna omfatta äfven rullgardiner så väl af linne- och hampväfnad, som tryckta, och redaktionen i följd deraf böra blifva följande: »gardiner, rull-, af bomulls- eller linne- och hampväfnad, målade eller tryckta».
Då, efter hvad upplyst blifvit, de å hvitt bomullsgarn utförda tullvärden, nemligen 32 sk. å det under N:o 26 och 1 r:dr skålpundet å de finare slagen, icke obetydligt öfverstiga de verkliga, samt den till 6 sk. per skålpund å det förra nu bestämda tull, i följd deraf kan antagas motsvara ungefärligen 23 procent å rälta värdet, hvilken tullprocent dock icke skäligen lärer böra tillämpas å en vara, som, ehuru i icke ringa mån förädlad, likväl utgör ett råämne för den både såsom fabriksnäring och husslöjd inom landet vidt utsträckta tillverkningen af bomullsväfnader, så och enär, enligt olbcielt gjord anmälan, en bomullsspånadsfabrik, hvarest de finare garnsorterna, eller de öfver N:o 26, hvilka tillförene ej i allmänhet vid de inhemska spinnerierna åstadkommits, äro afsedda att tillverkas till en årlig quanlitet, som vida skulle öfverstiga den hittills varande importen deraf, nu är under anläggning, hvarföre ock en eljest af den stora förbrukningen påkallad nedsättning i den å berörda slags garn gällande införselstullen, 5 sk. skålpundet, icke nu synes böra föreslås, hemställes i underdånighet, att, med nedsättning af införselsafgiften å de gröfre sorterna från 6 till 3 sk., allt otvinnadt, ofärgadt bomullsgarn må sammanföras under en gemensam rubrik med sistberörda införselstull per skålpund.
Enär vidare, beträffande färgadt bomullsgarn, det förekommer, att af turkiskt rödt med B sk. tull under åren 1843—1845 införts i medeltal något öfver 100,000 skålpund, men af annat färgadt garn mot 12 sk. tull endast 1,500 skålpund, synas särskilta tullbestämmelser för det färgade garnet icke vara erforderliga, utan torde allt färgadt bomullsgarn lämpligen kunna få införas mot en gemensam afgift af 8 sk. skålpundet.
Den i taxan intagna föreskrift huru förhållas bör då villrådighet uppstår öfver en angifven varas hänförlighet till garn eller tråd, torde, såsom endast innefattande ett reglementariskt stadgande om hvad vederbörande tulltjenstemän hafva lidi. till fl. St. Prat. 1847 och 1848■ 1 Sami.
1 Afd 10 Haft. 5 34 Kungl. Maj:ts Nåd.
Deremot och då rubriken tråd, der densamma längre fram i tarifen förekommer, omfattar sådan vara så väl af metaller som af växtämnen, men det synes lämpligare, att tullbestämmelserna för de särskilta slagen deraf komme att intagas under de ämnen, hvaraf tråden består, så och efter det denna åtgärd redan blifvit föreslagen för tråd af guld och silfver genom dess inbegripande under gulddragarearbeten, hemställes, hvad nu först angår bomullstråd, att för densamma må näst under bomullsgarn inrymmas en särskilt rubrik.
För sådant ändamål och jemte det klassifikationen af bomullsgarn i hvitt och färgadt hellre torde böra blifva den i ofärgadt och färgadt, föreslås, att nämnda slags garn må fördelas jemväl i otvinnadt och tvinnadt, och å det senare, eller tråd alla slag, införselstullen, hvilken för närvarande utgör 24 sk. skålpundet för nystad tråd och 16 sk. per skålpund för tråd i härfvor, böra, med afseende å den föreslagna nedsättningen i införselsafgiften å gröfre bomullsgarn, äfvensom derå, att med dylik tråd smuggling är att befara, bestämmas endast till hvad för tråd i härfvor nu är stadgadt, eller 46 sk. skålpundet.
Med bibehållande af den å ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt kamelgarn till 4 sk. skålpundet bestämda tull, hemställes, att då skillnaden derimellan och den nu gällande införelsafgiften 46 sk. för det som är färgadt, tvinnadt eller dubbleradt, synes vara större, än som af skiljaktigheten i det ömsesidiga varuvärdet och af den å det senare tillkomna förädlingen må kunna rättfärdigas, sistnämnda tullafgift må, till nära likhet med norska tullsatsen å färgadt kamelgarn, nedsättas till 40 sk. skålpundet.
För körder- eller sejlergarn, hvilket slag, såsom af importtabellerna synes, numera icke förekommer i handeln, torde särskilt tullbeslämning icke erfordras, utan rubriken få utur tarifen uteslutas.
De nuvarande tullbestämmelserna vid införsel af kamulls- eller redgarn utgöra, för det ofärgade, otvinnade och odubblerade 6 sk., och för det som är färgadt, tvinnadt eller dubbleradt 8 sk. skålpundet.
I afseende åter å kamullsgarn blef, med bibehållande af den äldre införselstullen å det färgade, tvinnade eller dubblerade eller s. k. brodergarn 16 sk., för otvinnadt och odubbleradt kamullsgarn, hvilket intill 184S års slut var till införsel förbjudet, vid senaste tulltaxereglering, sedan uppå Rikets Ständers hemställan sagda förbudsbestämmelse då upphört, stadgad en tull af 18 sk. för ofärgadt och 20 sk. för färgadt sådant garn, dock sålunda, att s. k. streikgarn, hvilket endast genom en lösare snodd skiljer sig från vanligt kardullsgarn, kan med särskilt tillstånd af kommerskoile - Kongl. MnjUs Nåd.
35 gium få för fabriksvälnad iuföras, ofärgadt mot 8 och färgadt mot 10 sk. skålpundet.
Vid bestämmandet af dessa tullafgifter å kamullsgarn afsågs, dels att bereda en öfvergång från förbudsstadgandet, dels den då gällande och lill fortsatt tilllämpning faststälda införselstullen å ull, hvilken för de finare slagen utgjorde 8 sk. skålpundet.
På sätt ofvan är omförmäldt, har imellertid nu blifvit för all ull föreslagen en gemensam införselstull af 2 sk. skålpundet, eller lika med hvad för närvarande är bestämdt för de gröfre sorterna samt med hvad som enligt 1835 års tulltaxa ägde rum före år 1842; och torde här, i sammanhang med frågan om afgiftsbestämmelserna å kamulls- och kardullsgarn, vara på sitt ställe att närmare redovisa för de skäl, hvarpå detta tillstyrkande grundats.
Dessa hafva varit: svårigheterna att vid tullbehandlingen kunna ens approximativt afgöra om den angifna varan borde såsom fin eller grof draga den högre eller lägre afgiften, och hvilka svårigheter blifvit betydligt förstorade genom den utsträckning, som uti 1845 års taxa gifvits åt den rubrik, som omfattade den grofva ullen, derigenom, alt i stället för »grof, jutsk och isländsk», såsom den lydde i 1841 års taxa, dertill lagts orden »eller annan härmed jemförlig»; vidare det förhållande att under de 4 åren 1841 års tulltaxa var gällande, nemligen 1842—1845, importen af den förra utgjort sammanlagdt 4,714,043 tfe, eller i medeltal 1,178,510 tfe årligen, och af de finare slagen endast 1,593,525 tfe eller 398,381 om året; samt slutligen angelägenheten att åt införseln af en råvara, hvaraf den inhemska produktionens otillräcklighet öfverflödigt ådagalägges af de betydliga importqvantiteterna, och som är föremål för förädling inom landet af en destomera utsträckt omfattning, som den icke allenast afser den dyrbarare fabrikstillverkningen, utan äfven såsom husslöjd utgör en för flera orter vigtig och oumbärlig binäring, bereda all den lättnad, som, utan förnärmande af producenternes skäliga anspråk på skydd, finnes vara af berörda förhållanden påkallad i det tidsmoment, då flera hittills gällande förbud mot införsel af väfnadsfabrikatet föreslås till upphörande.
Imellertid och under förutsättning af nådigt bifall till ifrågavarande förändrade tullbestämmelse å ull, lärer en motsvarande nedsättning i tullen å kardullsgarnet deraf böra blifva en följd; och då svårigheten att i allmänhet tillförlitligen urskilja kamulls- och kardullsgarn, samt fördelen af all den förenkling i taxerubrikerne, som lämpligen kan åstadkommas, bör göra sammanförandet af bägge dessa garnsorter under gemensamma bestämningar önskvärdt, synes, med någon förhöjning i införselsafgifterna å det förra och nedsättning i förhållande till den minskade ulltullen å det senare slaget, hvarigenom kunde beredas upphörande af det exceptionella stadgandet för så kalladt streikgarn, den förändring med de Glas. 36 Kongl. Mcij:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 40. (lera särskilta bestämmelserna för tallbehandlingen af kamulls- och kardullsgarn ändamålsenligen kunna vidtagas, att under dea allmänna rubriken ullgarn alla slag införselstullen fastställes å ofärgadt till 8 sk. och å färgadt till 12 sk. skålpundet, hvilket behandlingssätt jemväl instämmer med hvad i flera utländska tulltarifer äger rum.
I afseende sedermera å ofärgadt och färgadt linnegarn, derå, i öfverensstämmelse med Rikets senast församlade Ständers förslag, tullvärden och införselsafgifter höjdes till dubbla beloppet af hvad de enligt 1841 års taxa utgjorde, ehuru dessa garnsorter redan då blifvit åsätta en med 50 procent, utöfver hvad i 1835 års taxa var stadgadt, ökad införselstull; så, enär å råämnet lin, på sätt ofvan är omförmäldt, föreslagits en betydlig nedsättning i införselstullen, torde afgifterna få återföras till hvad de utgjorde enligt sistnämnda års tulltaxa, nemligen å ofärgadt linnegarn till 8 sk. i stället för 24 sk., och å färgadt till 12 sk. i stället för 36 sk. skålpundet; och hemställes tillika, att, jemte rubrikens uppflyttande näst ofvanföre ullgarn för iakttagande af den alfabetiska ordningen, vid densamma må, på enahanda sätt som för bomullsgarn blifvit föreslaget, dels tillläggas ordet »otvinnadt», dels införas en underafdelning kallad »tvinnadt eller tråd alla slag», derå införselstullen, som nu utgör för oblekt linnetråd 24 sk., för blekt, hvit 1 r:dr, och för färgad 32 sk. skålpundet, icke, med afseende å den förr omförmälta nedsättningen å lin samt nu föreslagna å garnet, lärer böra bestämmas till högre belopp än 16 sk. skålpundet.
Slutligen föreslås, att nuvarande införselstull å segel- och bindgarn må till någorlunda öfverensstämmelse med Tullkoramitteens förslag, som upptog 6 sk., och norska tulltarifen, som stadgar 4 sk. 5 r:st. tull per skålpund, nedsättas till 5 sk.; äfvensom att, då ifrågavarande slags garn tillverkas af hampa, rubrikens lydelse må förändras till »hamp-, eller segel- och bind-», och densamma i följd deraf uppflyttas näst under camelgarn.
Införselsafgifterna för de under artikeln glas förekommande efter storleken klassificerade särskilta slagen buteljer, burkar och flaskor, karafiner och slipade flaskor derunder ej inbegripna, lära böra jemkas till 25 procent å de utsatta tullvärdena, mot hvilkas riktighet någon anmärkning icke förekommit, och alltså nedsättas å buteljer m. m. »af till och med Vedels kanna» från 32 till 24 sk., å dem »deröfver till och med Vi k:na» från 2 r:dr 16 sk. till 1 r:dr 36 sk., samt å dem »af större rymd» från 4 r:dr 32 sk. till 3 R:dr 24 sk. per 100 stycken, eller till de af Tullkommitteen föreslagna belopp.
Fönsterglas tullbehandlas nu efter dess olika egenskap af grönt eller hvitt på skiljaktigt sätt, så att införselstullen utgör å det förra 6 r:dr 32 sk. för 120 skifvor och å det sednare 16
Den omständighet, att Glasfluster.
Granatäpplen ; P stader.
Guld, Silfver.
Skrifvelse, N:o 40. 37 rutornas storlek kan omvexla, äfvensom att på senare tider förekommit i handeln så kalladt halfhvitt fönsterglas, har likväl ledt till öfverklagande från glastillverkarnes sida af sagda bestämmelser, och till det yrkande af dem, att allt fönsterglas, så väl grönt som halfhvitt och hvitt, måtte i tulltaxan blifva upptaget under den generiska benämningen ((fönsterglas» och förtulladt med en och samma afgift.
Under vitsordande af de flera olägenheter, som af det närvarande behandlingssättet härflutit, synes en förändring deraf från stycke och band till vigtbestämning och gemensam tull, till likhet med hvad i norska, danska och tyska tullföreningstariferna äger rum, vara af behofvet högt påkallad, och då genom anstäld profvägning blifvit utrönt, att nuvarande införselstull å glas af den allmännaste storleken, nemligen af icke öfver 27 tums höjd och 22 tums bredd, motsvaras för det gröna af något mer än 1 sk. och för det hvita af något mer än 2 sk. per skålpund, föreslås, att å allt slags fönsterglas må bestämmas en gemensam införselstull af 40 sk. lispundet.
För oslipade och slipade glasflusser synes införselstullen icke böra antagas till högre belopp än 46% procent å värdet, enär varan kan vara underkastad smuggling och erfordrar ytterligare bearbetning, samt således böra nedsättas från 48 till 42 sk. å de förra och från 36 till 24 sk. å de senare, eller lika med hvad Tullkommittecn föreslagit.
Då införsel af granatäpplen på den senare tiden icke ägt rum, synes specifikation deraf i taxan icke behöflig, utan med artikelns uteslutande ur texten densamma böra hänvisas till frugter och bär, ej specificerade, hvilken åtgärd torde kunna äga rum äfven i afseende å pistacier.
1 öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit redan behagat särskilt i nåder förordna, torde under artikeln gryn böra upptagas oskalade risgryn eller s. k. paddy med 4 r:dr 24 sk. införselstull per tunna och med den förändrade redaktion för artikeln gryn, som taxeförslaget utvisar.
Föreskriften att vid in- eller utförsel af oarbetadt guld äfvensom af oarbetadt silfver vigten skall antecknas i journalen, torde, då sådant är gällande för alla öfriga varor, äfven då för dem tullfrihet är medgifven, och finnes vederbörande i tulltjenstereglementet till iakttagande meddeladt, böra uteslutas.
Gummi arabicwn, dragant, senegal och kirsbärs-.
Gäss. II agel, alla slag.
Handskar af alla slag. 35 Kongl.
För vinnande af mera säker och ändamålsenlig tullbchandling föreslås, att bokguld och boksiifver, som för närvarande förtullas efter bok och bundt, må ställas på vigt, och i sådant afseende åsättas, äkta bokguld, hvars värde utgör omkring 40 sk. lodet, 7 sk. införselstull, —• oäkta bokguld, som kan antagas vara värdt 40 å 44 sk. lodet, 2 sk. tull, — samt boksiifver, utan skillnad å äkta och oäkta, sammanföras till en gemensam tullbestämmelse, hvilken, då medelvärdet per lod utgör vid pass 40 sk., föreslås till 2 sk., eller ungefärligen enahanda procent, som de nuvarande afgiftsbeloppen.
Införselstullen å hagel, nu utgörande 35 V3 procent å det antagna tullvärdet, eller 3 sk. skålpundet, föreslås till 2 sk., hvilket ändock med mer än 100 proc. öfverstiger den derå i Norrige gällande tullafgift.
Genom särskilt af Kongl. Maj:t fattadt beslut äro finare skinn för tillverkning af handskar medgifna till införsel, mot en till 40 procent af värdet nedsatt tull.
Vid sådant förhållande och då denna varuartikel företrädesvis lämpar sig till tullförsnillning, samt i öfrigt värdet, nu upptaget till 18 r:dr skålpundet, enligt anstälda profvägningar, befunnits vara vida lägre, eller 12 och 14 r:dr, hemställes i underdånighet, att införselsafgiften derå må nedsättas från 3 till 2 r:dr skålpundet, hvilket ungefärligen motsvarar tullsatserna i danska och norska tariferna, under det likväl tyska tullföreningstarifen å denna vara icke bestämmer högre tull än omkring 4 8 sk. skålpundet.
Hadar och skinn ; Läder, mer eller mindre hcrcdl; Pelsverk eller pelterier.