Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru den Utskotten dervid åliggande pröfning torde kunna utsträckas till kagan i hela dess vidd, eller den om decimal-systemets tillämpning på rikets mått och vigt, likväl, enär, i betraktande af den behandling frågan redan undergått, tvekan icke kan uppstå om Rikets Ständers åsigter, angående ej mindre de länge och med skäl öf verklagade olägenheter och oredor, som varit en följd ' af de nu brukliga olika mått och vigter, samt nödvändigheten af en reform i berörde hänseende, än äfven de obestridliga fördelarne al det inom den civiliserade verlden sig allt mera utbredande decimal-systemet, hvars enkelhet och lättfattlighet bör äfven för de mindre bildade klasserne underlätta icke allenast den nödvändiga öfvergången tili ett bättre system i nämnde afseende, utan äfven förvärfvande! af den oumbärligaste insigt i räknekonsten, anse Utskotten, som fullkomligt instämma i dessa åsigter, sig böra inskränka det Utlåtande Utskotten nu gå alt afgifva till en, med tillämpning a/' de i ämnet vid föregående Riksdagar fattade beslut, verkställd granskning af grunderne i så väl det af Kongl. Maj:t i Nåder afgifna förslag, som det af enskild motionär framställda.
Hvad således först angår Herr Wallenbergs motion, så anse Utskotten sig böra erinra, att, om också olägenheter till en början icke kunna undvikas vid hvarje betydligare förändring af systemet för ett lands mått och vigt, äfven i det fall der en förut saknad reda och enhelhet sedermera derigenom skulle vinnas, dessa olägenheter likväl blifva helt olika, allt eftersom det nya systemet till mer eller mindre grad aflägsiiar sig från det gamla.
Erfarenheten har äfven visat, att de i vissa läll varit ringa och hastigt öfvergående, i andra åter så stora och långvariga, att nära en hel menniskoålder erfordrats innan del nya systemet hunnit uttränga det gamla.
Sistnämnda förhållande har, såsom bekant är, egt rum i frankrike, hvarest det sä kallade metriska systemet anbefalldes till införande för omkring 60 år sedan, men lörst i vara dagar kommit i allmännare bruk hos massan al nationen.
Denna omständighet har ock olla blifvit anförd såsom bevis på de svårigheter, hvarmed decimal-systemets införande i mått och vigt i allmänhet vore förknippadt; men det är likväl numera allmänt erkändt, att svårigheterna härrört från en helt annan orsak, beslående deri att de nya enheterna icke stodo i ett enkelt eller ens kommensurabelt förhållande till de gamla.
Också har förhållandet varit helt annorlunda i alla de läll, der man i det nya systemet antingen, såsom äfven nu i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition är föreslaget, bibehållit de gamla enheterna oförändrade, eller ock antagit nya, hvilka stodo till de gamla i ett enkelt för - Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o i, 19' hållande.
Öfvergången har då alltid varit lätt, och olägenheterna af del gamla och det nya systemets samtidiga begagnande under öfvergångsperioden obetydliga.
Om man nu, på sätt Herr Wallenberg föreslagit, bär hos oss skulle införa det metriska systemet, så finnes intet skäl, hvarföre man skulle lyckas att här åstadkomma dess allmännare antagande på kortare tid, än som dertill behöfts i Frankrike.
De med så mycket skäl ölvCrklagade olägenheterna af vårt intrasslade mått- och vigt-svstem skulle, efter Utskottens tanka, genom det metriska systemets införande, under den långa öfvergångsperioden förökas lill en grad, sorn kunde blifva ganska betänklig särdeles om man1, enligt motionärens förslag, åt de flesta nya enheterna skulle gifvande gamlas benämningar.
För att underkasta sig dylika olägenheter, böra de fördelar, man å andra sidan kan hoppas att vinna genom förändringen, vara särdeles öfvervägande, i jemförelse med dem, som kunna erhållas genom antagandet åfelt annat system, hvilket icke medför enahanda olägenheter, och vida större, än dem Utskotten tro sig ega anledning att förvänta.
Såsom sådana, har Herr Wallenberg anfört dels att det ''metriska systemet redan är antaget af en stor del af Europas folk, och efter hans förmening framdeles kommer att antagas af ännu flera, dels att detta system vöre det mest vetenskapligen rigtiga af alla.
Om det metriska systemet, pä sätt "dess upphofsman synes hafva förväntat, redan vore eiler ock hade utsigt att blifva allmänt antaget af hela den öfriga civiliserade verlden, då skulle det visserligen hafva varit skäl äfven för oss att tillegna oss detsamma.
Nu är deremot förhållandet långt ifrån att vara sådant, enär detta system blifvit i sin helhet antaget endast af några få folk, hvilka för någon tid varit underkastade det fransyska väldet, hvaremot de flesta folk, med hvilka vi°stå uti närmare handelsförbindelser, till hulvudgrunderna bibehållit sina gamla mått- och vigl-systemer. fördelarne af det ifrågavarande systemets införande i Sverige skulle följaktligen, från denna synpunkt betraktade, icke blifva märkbara för andra än för de jemförelsevis få personer, som stodo i direkta handelsförbindelser med Frankrike, Holland eller Belgien, och icke ens för dem vara jemförlfga med de olägenheter, som den stora massan af landels innebyggare dagligen och stundligen skulle underkastas genom förändringen, utan att någonsin komma i tillfälle alt erfara motsvarande fördelar.
Att sjelfva systemet, i och för sig sjelf betraktadt, hvilar på en vacker tanka, äfvensom att det är enklare och lättare att med ord beskrifva än något annat, kunna Utskotten ingalunda bestrida; men alt det är vetenskapligen riktigare än något annat system, tro sig
Utskotten deremot icke böra obelingadt medgifva.
Från vetenskaplig synpunkt finnes icke mer än en fordran, som man ined skäl kan yrka af ett måll- och vigt-system — men denna är ovilkorlig — den nemligen, alt enheterna i detsamma måste vara med fullkomlig noggrannhet och på ett fullkomligen otvetydigt sätt bestämda.
För att vinna detta ändamål, har man icke allenast i Frankrike,” utan älven i åtskilliga andra länder, föreslagit, alt grunda längdmålts-enheten på något visst oföränderligt naturmått.
Men erfarenheten har visat, att man genom delta förfarande, i stället för alt uppnå det sökta ändamålet, tvärtom aflägsnat sig från detsamma.
Det finnes nemligen icke något naturmått, hvars uppmätande kan åstadkommas annorlunda, än genom en vidlyftig och invecklad vetenskaplig undersökning, hvars resultat omöjligen kan blifva till samma grad noggrannt som det, hvartill man kan komma genom tvänne skalors eller måttstockars enkla och omedelbara jemförande med hvarandra.
Häraf kommer det äfven att metern, ehuru genom lag bestämd att vara en tio milliondel a( jordens norra meridian-qvadrant, i sjelfva verket så betydligt skiljer sig derifrån, enligt de sednast gjorda undersökningar, att man numera noga måste skilja emellan metern enligt definition (»metre pär definition») och den lagliga metern (»mélre legal»), med hvilken sednare benämning man lörstar längden af den franska likaren, som, enligt den såsom grund •20 Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 4. för systemet lagda vetenskapliga undersökningen, borde utgöra den genom lagen beslämda delen af jord-qvadranlen.
Af dessa skäl hafva numera alla vetenskapsmän kommit öfverens derom, att det icke finnes iner än ett sätt att med erforderlig noggrannhet bestämma en längdmåtts-enhet, det nemligen, att hänföra den till en viss rikslikare.
Ilvad rymdmålts-enheten beträffar, så bar man begagnat 3:ne olika sätt för dess bestämmande, nemligen antingen att grunda den på egen rikslikare eller ock alt hänföra den till längdmåtls-enbcten, d. v. s. att, såsom i meter-systemet, lill enbet för rymdmåttet antaga kub,en af längdmåtts-enheten eller någon af dess underafdelningar, eller ock att grunda den på vigten, d. v. s. att, såsom i England är föreskrifvet, till rymdemålls-enbet antaga den rymd som intages af en viss vigt vatten under vissa bestämda omständigheter, Det andra sättet synes vara det naturligaste och, hvad särskildt förhållanderne hos oss .angår, det obestridligen fördelaktigaste, emedan vi derigenom vinna den oskattbara fördelen att, såsom en enhet i vårt nya system, oförändrad bibehålla den som utgör grundenheten för bela vårt äldre rymdmålls-system, nemligen kannan.
Del tredje sättet bar den fördelen att direkte häntyda på det mest praktiska sätt att uppmäta eli målkärls innehåll, enär detta kan verkställas med vida större noggrannhet genom uppvägning af den i kärlet inneslutna vattenmassans vigt, än genom omedelbar uppmätning af kärlets dimensioner.
Alla tre sätten kunna emellertid betraktas såsom lika vetenskapligen riktiga; men att, pä sätt sorn i meter-svstemet är antaget, börja med alt grunda rymdmåttet pä längd-enheten och derefter grunda vigten på rymdenheten, mäste bestämdt betraktas såsom ett vetenskapligt misstag, enär man på denna väg omöjligen kan bestämma vigtenhelen med den noggrannhet, sorn för vetenskapliga ändamål erfordras; och hvilket icke kan ernås på annat sätt, än genom alt grunda den på en viss rikslikare.
På alla dessa skäl anse sig Utskotten böra tillstyrka, alt Hörr
IVal lenbergs nu ifrågavarande motion icke mätte till nation Rikets Ständers algurd föranleda.
Vid betraktande äter af Kongl. Majlis Nådiga Proposition torde först, i fråga om användandet af den generiska benämningen »mått» för både längder, ytor och rymder, böra nämnas, att detta ord i äldre författningar förekommer i sådan ‘ betydelse, fastän i sednare tider rvmdmåttet blifvit beuämndt mål; men dä orden iniita och mätning i språkbruket bibehållits för rymder, och någon tvekan icke kan uppslå om lämpligheten af ordet mått för della begrepp, lika väl som för längder och ytor, finna Utskotten icke någon anledning lill al vikande i detta hänseende frän Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition.
Vidkommande derefter de i Kongl. Maj:ts Förslag antagna grundenheter, så förefinnes, i afseende ä dem, efter Utskottens uppfattning, «j skäi till någon af de anmärkningar, hvilka, såsom Utskotten bär ofvan antydt, kunna göras mot det metriska systemets.
Då berörde enheter grunda sig allenast pä likare, är deras innehåll fullkomligen bestämdt, sä att uppkomsten utaf två olika enheter lör samma räkneslag icke torde vara att befara..
Och dii samma grundenheter, löten och skålpundet, hvilka hittills under århundraden af folket begagnats, således blifvit allmänt kända, samt följaktligen förhållandet emellan öfrige nu bruklige mått och vigter och de löreslagne med största lätthet bör kunna af hvar och en utrönas, är det att förmoda, ali det ifrågavarande systemet skall, utan särdeles stora svårigheter och oredor, inom förloppet af en kort lid fullkomligen uttränga bruket af de gamla, såsom öfverllödiga eller olämplige ansedde måtten och vigterue.
Utskotten förut uppgifvit, synes folmättet hafva under åtminstone två hundrade femtio är bibehållit sig oförändradt till sin storlek öfver hela riket; och Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 4.
21 då nämnde mått under berörde tidrymd för geometriska behof städse varit indeladt i 10 decimaltum å 10 decimallinier, hvardera motsvarande, ungefärligen £ verktum, måste lietta förhållande bidraga till att, vid antagande af decimal-systemet, göra foten lämplig såsom enhet för längdmåttet.
Hvad nu blifvit sagdt om foten såsom enbet för längdmåttet, gäller, i fråga om vigten, äfven skålpundet, som, på sätt redan är vordet anmärkt, från längre tider tillbaka, jemte-marken, varit vigtenhet och uti allmänna författningar rörande mått och \igt uteslutande blifvit anväudt angående viktualievigt, på samma gång benämningen mark är vorden nyttjad i afseende å jernvigterne.
Dä nu emellertid afsigten mäste vara alt afskaffa dessa särskilda vigt-slag, synes det Utskotten, att benämningen skålpund är att föredraga framför benämningen mark, helst genom användandet af förstberörde ord det missförstånd undvikes, som eljest kunde uppkomma i de flere främmande länder, der marken begagnas, men endast innehåller hälften af skålpundet.
I öfverensstämmelse med den afPiikets Ständer, uti deras, vid sist hållna riksmöte i ämnet aflålna underdåniga skrifvelse, uttryckta önskan, all det nya systemet för landets mått och vigt måtte varda fotadt på vetenskapliga grunder, har Kongl. Maj:t föreslagit, att enheterna för ytmåttet och rymdmåttet skulle härleda sig från den för längdmåttet antagna grundenhet, foten; till följd hvaraf ytan skulle komma att mätas med qvadraten på foten, d. v. s qvadratfoten, och rymden med kuben på foten, d. v. s. kubikfoten.
Åt dessa enheter har i Kongl.
Maj:ts förslag bibehållits berörde benämningar, hvilket Utskotten anse sä mycket rigtigare, som namnen qvadratfot och kubikfot icke allenast äro lättare alt inlära och i minnet qvarhålla, än nya, för ifrågavarande mått främmande benämningar, utan äfven innefatta den högsta möjliga tydlighet med hänseende till de begrepp, som sagde ord böra uttrycka.
Ehuru det blifvit allmänt erkändt, alt uti omlörmälda anordning en strängt vetenskaplig följdriktighet är vorden iakttagen, hvarigenom det nya systemet vunnit i fullständighet, har dock, i afseende på rymdmåttet, den invändning blifvit framställd, att, enär tunnan och kannan ej blifvit fortfarande bibehällne och antagne såsom mått-enheter, den förra för torra varor och den sednare för flytande varor, praktiska svårigheter och olägenheter voro att entolse, ifall förslaget i denna del godkändes.
Ilvad dervid först kannan beträffar, torde böra anmärkas att denna, såsom innehållande jemt ,*(, kubikfot, ingalunda blifvit från systemet utesluten.
Utskotten hysa fastmera den öfvertygelse, alt delta mått hädanefter såsom hittills kommer alt användas vid mätning af flytande och sannolikt äfven af torra varor, ehuru detsamma icke är vordet lill enhet antaget, emedan kannan endast medelbarligen eller genom kubikfoten slår i samband med foten.
Till äfventyrs torde dock för,detta ändamål vara lämpligt alt i författningen införes, det kubikfoten fördelas i 10 kannor.
Vidkommande deremot tunnmåltet, bar, efter Utskottens uppfattning, detta mått af särdeles välgrundade orsaker icke blifvit i systemet inrynidt.
Oberäknadt det förhållande, alt ej någon af de flera olika slags rvmd-storheter, sorn nu, under benämningen tunna, i bruk förekomma, kan i decimal-systemet inpassas, så framt samma rvmdstorhet skall till sill nuvarande innehåll bibehållas, är nemligen, pä sätt redan blifvit ådagalagd!, med tunnmåttet förenad en omständighet, som gör den till mått högst olämplig och otjenlig, den all icke vara af normal beskaffenhet, utan för särskilda varor och pä skiljda orter af sä olika kubik-innehåll, att vi äga en mängd olika slags tunnmått.
Att tillvaron af så mänga olika rymdinälts-enheter är icke allenast högst olämplig, utan äfven i flere hänseenden af menligt inflytande, torde svårligen kunna bestridas; och Utskotten tro, att afskaffandet af samtlige dessa enheter, äfven om sådant, lika med hvarje annan förändring, kommc alt för någon kort tid ingripa i folkets vanor 22 Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N.o 4. hvilken åsigt Utskotten torde lä aneropa nmcis oiiumas .... * riksdag i underdånighet framställda anhållan, alt tunnmåttet, hvilket blifvit såsom rymdmått alternativt upplaget uti det till Rikets Ständers pröfning då öfverlemnade förslag i detta ämne, mätte varda derifrån uteslutet.
Sedan Utskotten sålunda, jemte det de sökt häfva de betänkligheter som kunna uppstå mot antagande af de utaf Kongl. Maj:t i Nåder föreslagne mått- och vigts-enheter, anse sig hafva ådagalagt deras lämplighet framför alla andra, få Utskotten vördsamt, i full öfverensstämmelse med Kongl. >laj:ts Nådiga Proposition, Usta och 2:dra punkterna, föreslå, att, såsom enheter må fastställas: för längdmåttet den nu gällande folen\ för ytmåtlet, qvadratfolen, eller qvadraten på den nu gällande foten; för rymdmåttet, kubikfoten eller kuben på den nu gällande foten; för vigten det nu gällande skålpundet (eller den så kallade marken viktualie-vigt); samt alt lill yttersta efterrättelse i afseende på grund-enheternes, fotens och skålpundets, storlek, skola vara att tillgå en rikslikare för längdmåttet och en för viglen.
Angående dessa likares beskaffenhet, förvarande och begagnande, med hvad mera dertill hörer, meddelas genom den allmänna stadgan erforderliga special-föreskrifter, hufvudsakligen enliga med hvad Velenskaps-Akademiens förslag i §. 2 innehåller.
I afseende å längdmåttets indelning har Vetenskaps-akademien föreslagit, dels bibehållandet af den, under namn af stäng i vårt längdmätls-syslem redan för länge sedan införda tiofalden af foten, dels införandet af en ny multipel af densamma, nemligen en s. k. ref af 100 löt eller 10 slänger.
Men Kongl. Majit har ansett Vetenskaps-Akademiens förslag i denna del kunna förfalla, enär de ifrågavarande multiplerne synbarligen ansetts böra i systemet ingå, egentligen för att kunna vid landlmäteri-förrättningar eller i allmänhet vid jordytors beräkning användas, men alt de för längdoch rymd-måtten voro föga behöllige.
Ett fullständigt mått- och vigt-system synes emellertid Utskotten höra omfatta icke allenast alla de enheter, hvilka dagligen begagnas a'f allmänheten i handel och rörelse, utan äfven alla sådana, som kunna komma i fråga att användas vid uppmätningar af hvad slag som helst; och minst synas då sådana böra ur systemet uteslutas, hvilka ligga till grund för de, hennes intressen så nära rörande, landtmäteri-lörrätlningarne.
Det nu gällande systemet synes äfven, hvad längdoch ytmållen beträffar, hufvudsakligen och snart sagdt uteslutande alse bemälde förrättningar.
Då den nu gällande enheten för ytmåtlet, eller tunnlandet, för nära 200 år sedan till sin storlek bestämdes, skedde detta samtidigt och i samband med regleringen af rymdmåtten.
På samma sätt som tunnan byggdes på kannan, sä byggdes äfven tunnlandet på kannlandet; då detta bestämdes till 1000 qvadratrot, biel' tunnlandets bestämmande till 50,000 qvadratfot deraf en följd, enär tunnan förut blifvit bestämd till 50 kannor.
Då man nu, af många och vigtiga skäl, icke kan i det nya systemet bibehålla tunnan, så synes man lika litet i detsamma kunna bibehålla tunnlandet, om man än måste, med yttersta försigtighet och blott småningom, frångå dess begagnande.
För att, om än först i en framtid, kunna undvara det till systemet på intet sätt passande tunnlandet, måste man nu antaga någon annan vtmåtls-enhet, som kan ersätta Lag- sami Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskotlens Utlåtande, N:o 4. 23 detsamma; och såsom sådan synes ingen vara mera passande än qvadraten på den af Vetenskaps-Akademien föreslagna nya multipeln af foten, eller qvadral-refven.
Detta ytmått står i alldeles samma förhållande till tunnlandet, som kubikfoten till tunnan, hvarföre det äfven i äldre förslag blifvit benämndt fotings/and.
Ett annat skäl för antagandet af stången och refven såsom längdmåttsenheter i det nya systemet synes
Utskotten vara affär mycken vigt för ali med tysthet förbigås.
Det är nemligen bekant, att allmogen i Dalarne sjelf verkställer många vigtiga landtmäteri-förrätlningar; och detta har endast kunnat åstadkommas derigenom, att i orten finnes ett eget, för ändamålet särdeles passande längdmåtts- och ytmåtts-syslem, sedan längre tid tillbaka infördt.
Mätningen förrättas med en stång, fördelad i 10 underafdelningar, och den hufvudsakliga enheten för ytmåttel är det s. k. kistfandet, som utgör 100 sådana qvadratslänger.
Genom de ifrågavarande enhelernes antagande, bjudes åt hela Svenska allmänheten de fördelar, för hvilkas erhållande
Dalkarlen nu mäste afvika från landets allmänna längdmåtts- och ytmåtts-system.
Ehuru Utskotten på de skäl, som redan blifvit åberopade, tro sig böra föreslå tunnlandets uteslutande ur den nya stadgan, så skulle de dock anse det vara betänkligt, att genast, och måhända förr, än efter en längre tids förlopp helt och hållet frångå dess begagnande.
Den jordegande allmänheten är nu vand att uppskatta jordrymders storlek efter tunnland, och skulle säkerligen finna sig besvärad af att sakna denna måttstock för bedömandet af deras värden, innan den hunnit vänja sig vid den nya.
— Alla dessa olägenheter anse Utskotten emellertid helt och hållet kunna förekommas, derigenom att vederbörande landtmätare anbefallas, att vid alla, efter den nya stadgans utfärdande skeende landlmäteri-förrältningar i karte-beskrifningarne införa de särskilde jordrymdernes innehåll, uttryckte icke allenast i det nya vlmåttet, utan äfven i det gamla.
Hvad indelningen af vigten beträffar, så hafva Utskotten, som ansett en större vigt än 100 centner nyttig och behöflig vid bestämmandet af skepps drägtighet, trott sig böra föreslå införandet af en sådan i stadgan, under benämning af nylust.
På grund af hvad som här ofvan blifvit anfördt, samt i öfverensstämmelse med hvad som för öfrigt förekommer i 3:e punkten af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, få Utskotten föreslå: l:o.
Alt indelningen af mätt och vigt må blifva följande: a).
För längdmåttet: 1 ref fördelas i 10 stänger; 1 stång i 10 fot; 1 fot i 10 tum ; 1 tum i 10 linier. b).
För ytmåtlet: 1 qvadrat-ref fördelas i 100 qvadratstänger; 1 qvadralstång i 100 qvadratfot; 1 qvadratfot i 100 qvadrattum; 1 qvadrattum i 100 qvadratlinier. c).
För rymdmåttet: 1 kubikfot fördelas i 10 kannor eller 1000 kubiktum; 1 kubiktum i 1000 kubiklinier. d).
För vigten: 1 nyläst fördelas i 100 centner; 1 centner i 100 skålpund; 1 skålpund i 100 ort; 1 ort i 100 korn. 24 Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, Nio 4. 2:o.
AU Klöfver de nu uppräknade mått och vigter, och intilldess annorlunda förordnas, till allmänt bruk fortfarande må begagnas: 1 mil om 56,000 folg samt, lill vägande af medikamenter pä Apotheketi, efter läkares recepter, den nu brukliga medicin al-vig ten; men alt för öfrigt, äfven pä Apotheket), likasom öfverallt annorstädes, den nija viglen allena skall nyttjas; samt 3:o. Ali Rikets Ständer mä hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes förordna, att vederbörande Landtmätare, vid alla, efter den nya stadgans utfärdande, skeende landtmäteri-förrättningar, och så länge Rong/.
Majit kan finna det vara behöflig t, skola i ego- och de/nings-beskrifningar, i särskilde kolumner införa de särskilda jordrymdernes innehall, uttryckte icke allenast i det nya yl/nättet, utan äfven i det gamla.
Vid 4:de punkten af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition hafva Utskotten icke funnit nå<mt alt anmärka, och få derföre, i öfverensstämmelse med densamma, föreslå, att i all handel, uppbörd och leverering icke mä begagnas mälstoc- ■ kar, må/kärl eller vigtlödjor, sorn ej uro vederbörligen justerade och med kronomärke försedde, samt påstämplade till derus innehåll jemte juster ar ens namn och årtalet, då justering skett.
I 5:te punkten l:a mom. af Kongl. Maj:ts Proposition finnes den föreskrift införd, att lills vidare, och för att lätta öfvergången till decimal-systemet, den gamla indelningen af längdmåttet må å mätstockarne utsättas jemte den nya.
Denna föreskrift hafva Utskotten ansett böra ur sjelfva stadgan utgå, såsom icke egentligen till densamma hörande; hvaremot Utskotten trott den böra qvarstå i förordningen om hvad för den nya stadgans bringande till verkställighet bör iakttagas, hvarest den äfven redan är införd.
Derjemte hafva Utskotten för sin del ansett följande malkäril och vigter öfverflödiga, nemligen:
Målkärl för torra varor: 30 kubiktum; Dio för flytande varor: 3 kannor 30 och 3 kubiktum; samt vigter 30 och 3 skålpund; 30 och 3 ort; 30 och 3 korn; hvaremot Utskotten trott 3 fots- och 3 kanns-måtten för torra varor höra bibehållas, emedan tunnan medelst dem kan uppmätas på alldeles samma sätt, som med de dertill nu olla använda halftunns- och fjerdings-målten.
I följd häraf och i enlighet med hvad som i öfrigt förekommer i 5:e punkten af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, få Utskotten föreslå, att mätstockar (hvartill äfven räknas mätskalor) må justeras och krönas, hållande ,i, 1, 2 eller llere fot.
Målkärl,/Ör torra varor kunna vara al följande innehåll: 5, 3, 2 och 1 kubikfot; 5, 3, 2 och 1 kannor; 50, 20 och 10 kubiktum.
Målkärl för våla eller flytande varor likaledes: 1 kubikfot eller 10 kannor).
, ■ > r r o l i i ;i konisk lorm; 5, 2 och l kannor j * 50, 20, 10, 5, 2 och 1 kubiktum i konisk eller cylindrisk form.