Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den häruti omnämnde kolumn, som, i anseende till dess behof endast i vissa landsorter, icke kunnat inrymmas i det till Jordeboken bilagde formuläret, i enlighet med hvilket tryckta blanketter skola vederbörande tillställas, är likväl af vigt för samma orter, hvarföre serskildt stadgande derom bordt inflyta. 7• S-. 7 Morn.
Vidsträcktare anteckning om rustning och rotering, än här är föreskrii— ven, erfordras icke, då öfriga nödiga upplysningar af Indelnings- och RoteringsVerken böra erhållas. 1°. $.
Comiterade anse, att vederbörande tjenstemän icke skäligen kunna åläggas att uti det exemplar af Jordeboken, som enligt Comiterades förslag skulle vid Sockenkyrkorna lörvaras, anteckna inträffande förändringar, ulan verkställigheten deraf böra åt menigheternes eget bestyr öfverlemnas.
Litt T. JORDEBOK öfver I.
Län, Upprättad år 1 8 5 0. REGISTER.
Litt. T. Härader.
Socknar.
Pastorater.
Upplysningar. 2V. JV.
Fögderi. inora denna Socken finnes X. X.
Kapell, X. X. X. X. X. X. ■ hvartill hörer — — — 99 11 X. X. 91 91 — (endast en del af Socknen, öfriga delen 9? 11 X. N. N. N. — /jemte Kyrkan är belägen inom X. X. Hä- rrad, X. X. Län. X. X. N. N. i Kyrkan sammanbygd med X. X. Sockens 1? 11 (år 0000. 11 99 X. X. 99 91 — angående Kyrkan, se X. X. Socken.
TV TV fhar gemensam Kyrka med X. X. Socken, 91 11 11. il. 91 91 'derinom belägen. (till detta Pastorat lyder N. X.
Socken uti X. N. X. X. N. N. ' X. X.
Härad och X. X. Län. 57 55 X. N. 91 91 — N. N.
Pastoratets öfriga del jemte Moderkyrka X. N. X. X. X. X. ~ X. X. ligger i X. X. Härad. X. X. N. X. Hemmanen X. X. och X. X. lyda nti 99 19 X. N. 19 91 — eklesiastik! hänseende till X. X. Socken uti X. X. Härad.
T. LÅNS-SAMMANDIt A G. Litt. r. |3) Sammandrag Öfver Jorde Oförmedladt mantal.
Fögderier och Härader.
Skatte Egendomar.
Krono Egendomar.
Nu varande mantal.
Jordlägenheter.
Ny ränta.
Persedelskatt.
Obs. afdelas i behöflige under- columner.
Säterier. * flT c Q- 3 C 03 o . o. p SJ c -3 3 * 03 1 & C 3 3 Penningar.
Obs. afdelas i behöflige under- columner. N. N.
Fögderi. N. N. Härad . . . N. N. „ . . . N. N. „ ... antal. antal. anlal.
Skalte- riksdaler antal. antal. antal.
Skatte- riksdaler Summa för Fögderiet N. N. Fögderi. N. N. Härad . . . N. N. „ ...
Summa för Fögderiet 0. s. v. Summa för Länet Litt. T. b oke n för N. N. L a n.
Frälse Egendomar.
H uf vudSumma. 0 : [ f -t Nu varande mantal.
\ C a c/ C s (T- C Hemman (Utsockne).
Säterier och La- dugårdar.
Rå och Rör (Insockne).
Obs. afdelas i behöfligt antal under-columner. antal. an t al. antal.
Skatte- riksdaler antal. antal. antal.
Skaf fe- riksdaler R:dr st. 1 1 N.
N. Läns LaniLContor d. 30 Juni 1852.
Litt T. •I O Jt J> E U O K öfver V. N. F Ö g der i af N. N. Län, Upprättad år 1850, U n cl er visn i n g.
Jordeboks-räntan med utsatte priser i banko.
Benämningar.
Beräknings- och förvandlings-sält, 1 Pennin- gar.
Efter medel- prisaf 1824— 1843 årens markegång.
Penningar _ ) Ständige Penningar — — — Vutgå efter Kronovärdi — — — — — — Fodernöts dito — — — j 0. s. v. 1 T:a Råg — 36 — .— — s 26 1 T:a Korn — 36 — — — — 5 40 — 1 T:a Spanmål — 36 — innefattar | Råg och | Korn . — — — C 36 — 1 Lg Smör — 26 — — — — 4 33 — 0. s. v. 1 Vinterlass Hö — 0 — innefattar 00 LCl — — — 0 0 — 0. s. v. 1 Ärlig Häst 0 (1 j utgår i penningar med . . — 0 0 — — — ( dito i 0 kpr Spanmål . . . . — — — — 0 0 1 Kungs dito — 0 0 utgår i penningar med . . . . — 0 — — — — 0. s. v. Litt. T. Undervisning.
Mantals-räntan, med utsatte priser i banko.
Persedel- Räntetitlar.
Beräknings- och Förvandlings-sätt.
Penningar. skatt efter medelmar- kegång.
Landtogsgärden . . . 2 29 ?! iS (Penningar (t T:a 251 kpr Spanm., A råg ochf korn 1 26 — 12 7 2 Byggningshjelpen . . — 42 Penningar — 42 — — — — Saltpeter dito . . . — 22 6
Dito — 22 6 — — — Boskapspenningar . . — 32 — Dito — 32 — — — — Skjutsfärds dito . . . 1 — — Dito 1 — — — — — Dagsverks dito . . . 1 — — (6 Oke Dagsverken (12 Dränge dito — — 7 4 18 12 Summa 6 29 8| Summa 4 26 6 23 37 2 Således på .] mantal . 3 14 io A 2 13 3 11 42 7 A dito 1 31 5 A 1 6 7 5 45 3 £ dito — 39 »A,1, — 27 4 2 46 8 dito — 19 10*4 — 13 8 1 23 4 A dito 2 9 10* 1 24 10 7 44 5 £ dito 0. s. v. 1 15 6! ?. — 43 8 4 36 3 Skatte Riksdaler n innefattar: Spanmål, hälften råg och hälften korn: två kappar.
Smör: sju tionde-dels skålpund.
Fyllnadspenningar: tre skilling, tre styfver.
Vid controll-räkning tillägges för hvar skatteriksdalerstyfver, som uti fyllnadspenningarne blifvit uteslutne.
Prcstcrncs
Utlagor hafva sedan längre tid tillbaka utgätt i penningar.
Krono Tionden innefattar en tredje-del råg och två tredje-delar korn.
S a m m a n d r a g of v e r Oförmedladt mantal.
Härader och Socknar. N. N. Härad. N. N. Socken N. N. N.
N. „ Summa för Häradet J\. N. Härad.
Socken . N. N. „ 0. s. v. Summa för Fögderi et N. N. Fögderis Jordebok.
Kolumner, efter behof, i lika ordning, som LänsSammandraget utvisar.
Lin. T. N. N. den 31 December 1850. N. N. Häradsskrifvare.
Lill. T. (4) Litt 1 N. N. SOCKE IV, Anmärkning:
Vid Jordebokens uppgörande iakttages, att egendomarne icke tätt sammanföras, utan nödigt utrymme lemnäs för blifvande anteckningar; och böra derföre af de till mantal och ränta satte egendomar högst tvänne på hvarje sida upplagas. (4*) 'förmedladt mantal.
N. N, Socken.
Friaberg .
Gardariksnäs Skatte Egendomar.
Hemman:
Jordeboks-ränta. 3 LU Smör .... 1 T:a 6J kpr Malt 1 Famn Ved .... 4 Dagsverken ....
4 Arliga Hästar . . 4 Kungs dito ....
Mantals-ränta . . .
S:a eller efter nya mynträkningen Ny Ränta.
Penningar: ofvanstående ....
7:40.— af persedelvärdet . — 33. 1.
Perscdelskatt innehållande: Spanmål: 4 T.r 18 kpr.
Smör: 2 LB 11T*5 B.
Fyllnadspenningar:
5 R:dr 33 sk. 3 st.
Penningar 10 B Smör Mantals-ränta S:a — 41.3 — 46.
3. eller efter nya mynträkningen , Ny Ränta.
Penningar: ofvanstående .... af persedelvärdet .
Persedelskatt
. innehållande: Spanmål: 14 kpr.
Smör: 4T?ff B.
Fyllnadspenningar: 26 sk. 1 styfver.
Gammal Ränta. 03 2 2 O i penningar, b:ko.
6 Sjö T Förvandling. i persedelvärde, banko. 42 — 20 — 37 33 Ny Ränta. 25 40 73 Krono Tionde. kpr. 13* Korn. 26?, kpr. i Litt. T.
Om Rustning och Rotering.
Om anrlra förhållanden.
Krono tionden är inom denna Socken faststäld, enligt Kongl.
KammarCollegii Utslag den 5 Oetober 18U5.
N:o 10 LifCompagniet, N. N. Regemente.
Gammalt Skatte.
Frän hemmanet för everdlig tid afsöndrade lägenheten Sorgenfri upptages bland Jordlägenheter.
Enligt afhandling den 10 Januari 1842 är ytterligare en lägenhet, kallad Friabergslund, afsöndrad pä 50 år, räknade frän midfastan 1842; årliga afgälden, 1 L3’ Smör, är af Konungens Befallningshafvande faststäld den 31 December sagde är.
N:o 12 vid N. N. Sqvadron, N. N. Regemente.
Gammal förmedling.
Varit Krono. Den 20 December 1772 är skattebref af Kongl.
KammarCollegium utfärdadt på mantal.
Andra T's:delen förklarad för skatte genom Konungens Befallningshafvandes Resolution den 12 December 1849.
Hemmanet förut tillhört N. N. Socken, men öfverflyttad! till denna, enligt Kongl. KammarCollegii Utslag den 10 Octoher 1785. N, N. Socken, o •~r> O: s 3 n V c -s p "J Gammal Ränta.
Ny Rän la.
P- &- 2 p p p c 3 3 2 p 3 G- (0 3 p o p Kronovärdi i Kanten.
Förvandling.
Skatte Egendomar, Jordlägenheter: B r 2 . i pennin- gar, b:ko. i persedel- värde, banko. 1 JP:H | Skalle- riksdaler. ... kpr.
T:r. kpr. A, r* "1 s? "å. r ? — Friaberg, Äng. 3 — Jordeboks-ränta.
1 i 2 16 fi 1 Dagsverke — 2 — — — — 17 S:a — 15 — — — — 2 33 6 eller efter nya mynträkningen — 4 2 1 Ny Ränta.
Penningar, af persedelvärdet . . —2.1. 4 — Sorgenfri 1 innehållande : Span mai: 8 k pr.
Smör : 2T8ff U.
Fyllnadspenningar : 15 sk.
Fisken: — — — — — Slingrebttck . ..
1 — Jordeboks-ränta. 10 U
Ål eller efter nya mynträkningen — 10
Ill — — — 1 20 — Ny Ränta.
Penningar, af persedelvärdet . . 6.— Persedelskatt innehållande : Spanmål: 4 kpr.
Smör: lr4ö S.
Fyllnadspenningar: 7 sk. 2 styfver 6 •> — — — — Verk och Inrättningar: — Kareberg, Såg . 1 — Jordeboks-ränta.
Penningar 16 16 eller efter nya mynträkningen 24 Ny Ränta: penningar, ofvanstående . . . 24 1 Litt. T.
A n t e c k ii i n g a r.
Om andra förhållanden.
Ålagd ordinarie rotering on- der N, N. Regemente, men ej i rote indelad.
Varit gammal Krono äng, som under äldre tider fallit i ödesmål; upptagen på frihet 1769.
Motstående ränta faststäld af Kongl. KammarCollegium den 13 Juli 1786.
Öfverflyttad till skatte enligt Konungens Befallningshafvandes Resolution den — .
Fri från Krono tionde, enär åker saknas.
Afsöndrad lägenhet från Skattehemmanet Friaberg N:o 1, på everdlig tid, enligt afhand- ling den 23 Juli 1843.
Afgälden genom Kongl. KammarCollegii Utslag den 2 Januari 1845 faststäld till 2 U Smör.
Gammalt skattlagdt, för sig sjelf bestående Ålfiske.
Gammal skattlagd Väder-Såg med ett blad, på Rusthållet Gardariksnäs, N‘:o 1, egor.
Oförmedladt mantal.
N. N, Socke n. z s 3 3 — Lokefors, Qvarn 1 1{
S:a — 1 Ättekullen ....
1 Skatte Egendomar.
Verk och Inrättningar: Jordeboks-ränta.
Penningar 10 kpr Hvete 2 T:r Spanmål S:a 2: 12. — — 19.
2. eller efter nya mynträkningen Ny Ränta.
Penningar: ofvanstående.
. . . af persedelräntan .
Persedelskatt innehållande:
Spanmål: 1 T:a 26 kpr.
Smör: 1 LB T38 B.
Fyllnadspenningar: 2 R:dr 12 sk. 3 st.
Summa Skatte Egendomar Krono Egendomar.
Anordnadt Kapellanen på boställe Jordeboks-ränta.
Ständige penningar Fodernöts dito 2 LS Smör ....
1 T:a 64 kpr Spanmå 4 Dagsverken . . . 2 Artiga Hästar . . 2 Kungs dito . . Af Mantals-räntan.
Gärden Byggningshjelpen .
BIHANG TILL aåimaaa amwåaaaas PROTOKOLL VID La^Hnia lUfliNtfla^en i stockholm Åren 1850 oell 1851* FJERDE SAMMJWWEN. 1K2 A file lii i ugren:
Bes v. och Ekonomi- m. fl. Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. / Stats- samt Allm.
Memorial, N:o 1. 1 ]U:o 1.
AnU. till Exp.-Utsk. d. 15 Maj 1851, kl. 12 midd, Memorial.
För biträde vid behandlingen af de till Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens handläggning hörande mål och ärenden, hafva de förenade Utskotten, i likhet med hvad tillförene egt rum, antagit en serskild Sekreterare; och få Utskotten, med anmälan härom, hos Rikets Ständer vördsamt begära, att samme Sekreterare, hvilken den 28 sistlidne Mars inträdde i tjenstgöring, måtte från och med nämnde dag och så länge hans biträde erfordras, få uppbära arfvode till det belopp, som Utskottens Sekreterare vid sistlidne Riksdag åtnjutit, eller 133 r:dr 16 sk. banko i månaden.
På Stats-Utskottets vägnar:
På Ridderskapets och Adelns ledamöters vägnar, V. O. Palmstjerna.
På Presteståndets ledamöters vägnar, C. Jf. Heurlin.
På Borgareståndets ledamöters vägnar, J. P.
På Bondeståndets ledamöters vägnar. JV. Strindlund.
På Ridderskapets och Adelns ledamöters vägnar, G. F.
Ciljencrants.
På Presteståndets ledamöters vägnar, Christ. F. Fahlerants.
På Borgareståndets ledamöters vägnar, A. »V.
Cundh.
På Bondeståndets ledamöters vägnar, Fphraim Carsson. V. A. Beckman.
Prot. 1850 §■ 1851. 4 Sami. 2 Afcl. 1 Haft. 4 2 Stuts-samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-l'tsk. Betänkande, N:o 2.
Ank. til! Exp.-Utsk. d. 15 Maj 1851, kl. 12 niidB.
Betänkande, i anledning af väckt fråga örn Rotehällarnes pä Gott lund befriande från skyldigheten att anlägga
Båts manstorp.
Uti en till Hedervärda Bondeståndet ingifven motion, sorn blifvit till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet remitterad, har .Riksdagsfullmäktige!) Jacob Lindby från Gottlands län, med hvilken Riksdagsfullmäktige!) från samma län Ingemund Odin sig förenat, yttrat: att båtsmännen på Gottland från begynnelsen af deras till)aro i sjömansyrket blifvit frikostigt underhållna af deras rotehållare och i hemorten funnit sig belåtne med det underhåll, som rote-kontraktet innehölle; men att ett förhållande, som han ville benämna villervalla, uppstått derigenom, att, för ungefärligen 25 år sedan, Gottlands rotehållare blifvit af Kongl.'
Maj:ts Jtefallningshafvande ålagdt, att åt sina båtsmän anskaffa torplägenheter i stället för aflöningen i varupersedlar, med hvilkas utgörande såväl rotehållarne, som båtsmännen varit ganska väl belåtna.
Härutaf hade uppkommit ömsesidig missbelåtenhet, hos rolehållarne derigenom, att torplägenheterna uppbrötes från hemmansdelar i skog och utmark till fyra tunnlands vidd på så olämpliga ställen och från så små hemmansdelar, af hvilka landet till en stor del bestode, att egarne derigenom förlorade stundom sin bästa jord, antingen i åker eller äng, hvarjemte rotehållarne egde skyldigheten att underhålla torpet, då båtsmannen vid den så kallade årstjensten vore frånvarande och således utur stånd att torpet under tiden sjelf bruka, deraf jemväl vore en följd, att byggnaderna förföllo och sedermera med betydliga kostnader för rotehållarne måste repareras eller ombyggas; och hos båtsmännen derföre, att desse vore mera belåtna med bestämd aflöning, än med torpet, som så ofta vansköttes, att knappast den ringaste skörd deraf kunde hemtas.
I anseende härtill har motionären föreslagit, att uppförandet af båtsmans-byggnader och torp-anläggningar hädanefter icke mätte utgöra någon ovilkorlig skyldighet, utan blifva beroende på öfverenskommelse emellan båtsmän och rotehållare, äfvensom att den föreskrift mätte gifvas, ätt frivillig öfverenskommelse vid inträffande vakanser -finge, innan in - Stafs- samt Allat.
Besvärs- och Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o 2. 3' skrifningen egde rum, göras båtsman och rotehållare emellan, om vilkoren för den nylegdes aflöningssätl, med eller utan torp, hvilken öfverenskommelse skulle gälla med dem kraft, sorn lagen i allmänhet tilläde afhandlingar.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet har för denna frågas behandling sammanträdt med Slats-utskottet, och få Utskotten nu, vid afgifvandet af sitt utlåtande i ämnet; meddela följande upplysningar om detsamma.
Sedan nemligen Kongl. Maj:ts Befallningshafvande på Gottland, med anledning af Kongl. Brefvet den 10 September 1816, genom påföljande året utfärdad kungörelse påbju dit, att, som båtsmännen i länet i allmänhet icke hade torp, rotehållarne å de ställen, der lägenhet dertill funnes, borde derom gå i författning, hvarefter de skulle vara befriade från erläggandet tilb båtsmännen af den spanmål oéh det foder, som 2 § i 1690 års Förordning om rotehållares och båtsmäns ömsesidiga rättigheter föreskrefve, men allmogen nästan utan undantag förklarat sig dertill obenägen, ooh samme Befallningshafvande, uti underdånig skrifvelse af den 18 September 1817, detta förhållande anmält, och lillilia hemställt, huruvida ej, till vinnande af det i förberörde Kpngl. Bref åsyftade ändamål, å rotarnes utmark lämplige torplägenheter skulle genom besigtningar utses; så förklarade Kongl. Maj:t, genom nådigt
Bref af den 30 Januari 1822, Sig finna såväl gällande författningar, som nödig ordning fordra, att de då ej anskafTade båtsmans-torp måtte vid hvarje rote för båtsmännen anläggas, hvarjemte Kongl. Maj:t i nåder förordnade, att Gottlands båtsmän skulle, i mån af de dåvarandes afgång, af rotarne förses med inom rolelaget belägna torp, att genast vid ingåendet i tjenst af båtsmännen tillträdas, med skyldighet derefter att desamma bebo; i följd hvaraf de båtsmän, sorn då redan innehade egna torplägenheter, egde att å dem sig uppehålla.
Då riksdagsfullmäktigen” för Gottlands norra härad Erik Detlofsson derefter, under 1823 års riksdag, å egna och hemmavarande kommittenters,vägnar, med anmälan, att Kongl. Maj:ts nådiga beslut af den 30 Januari 1822 icke skulle kunna verkställas utan rotarnes undergång, emedan dels hemmanens egor i allmänhet vore så inskränkta, att lägenhet till torps anläggande derå icke funnes, dels ock många rotar bestode' af så spridda delar, att en dylik anläggning blefve overkställbar, i underdånighet anhöll, att Kongl. Majit alltså täcktes nämnde rotehållare ifrån berörde dem ålagda skyldighet i nåder befria samt tillåta, att, det dittills vanliga aflöningssättet för Gottlands båtsmän af 2 tunnor spanmål jemte 60 U4, 4 Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-U/sk.
Betänkande, -Y:o 2. hö och lika mycket halm för hvardera årligen måtte bibehållas, resolverade Kongl. Maj:t under den 29 Januari 1824, att, då rotehållarne på Gottland, genom anläggandet af ordentliga båtsmanstorp, undgingo omförmälde årliga afgift till sina båtsmän; då desse, när de komma i besittning af jord, i stället för lön, nödgades, mera än hittills skett, använda arbetsflit, såsom då blifvande ett oeftergifligt vilkor för deras bergning; då, i anseende till det förhållande, att torplägenheterna borde upptagas af ouppodlad jord, flera tunnland sådan jord alltså skulle tillkomma; då, ehuru flera rotar utgjordes af spridda hemmansdelar, likväl hvarje rote merendels bestode af 4 hela hemman, hvilka hvardera öfverhufvud hade tillräckligt åker, äng, skog och utmark, och någon rote svårligen kunde finnas, som icke lemnade tillgång för en torplägenhet af 3J tunnlands vidd; samt då sålunda flera fördelar kunde, genom ifrågavarande torpanläggningar för båtsmännen på Gottland, beredas så väl landet i allmänhet, som vederbörande rotehållare och båtsmän inbördes.
Maj:t icke funne skäl att den för rotehållarne sökta befrielsen från torps anskaffande åt deras båtsmän bifalla, helst i händcdse, såsom sökanden anfört, någon rote skulle vid laga syn och besigtning finnas sakna till torp erforderlig lokal, frågan om båtsmannens förseende i det stället med nödiga in- och uthus samt öfriga i författningarne bestämda förmåner, då finge på laglikmätig pröfning ankomma.
, Vidare och sedan uti underdånig berättelse af den 3 November 1833 öfver samma år med 3:dje distriktet af flottans båtsmanshåll verkställd general-mönstring, bland annat framställning blifvit gjord derom, att båtsmännen på Gottland, oaktadt den föreskrift, Kongl. Majit under den 30 Januari 1822 i nåder meddelat och den 29 Januari 1824 förnyat, ännu till stor del saknade torplägenheter, har Kongl. Majit den 31 Januari 1835 anbefallt Dess Befallningshafvande på Gottland, att utan vidare uppskof gå i författning om verkställande af hvad Kongl.
Majit uti nyssnämnde nådiga skrifvelser rörande detta ämne stadgat och förordnat.
Denna fråga har äfven varit föremål för Rikets Ständers pröfning under tre föregående riksdagar, nemligen åren 1834—35, 1840—41 och 1847—48.
Vid den förstnämnde af dessa riksdagar stannade Rikets Ständer i det beslut, att, som rotehållarne, jemlikt kongl, förordningen af den 23
Maj 1690 samt sedermera utkomna och gällande författningar, vore pligtige att gifva båtsmännen torplägenheter, bestående af nödiga hus samt åker och äng, hvarvid undanlag egde rum endast för de rotars hemman, der icke någon lägenhet till åker och äng funnes, såsom i skärgården, i hvilket fall båtsmännen borde i stället bestås visst Stats- samt Allm.
Betänkande, N:o 2.
5 Mopp i räg och korn, m. rn.; alliså ansågo Rikeis
Sländer skäl ej vara förhanden alt, ser skildt för Gottland, tillstyrka någon ändring i hvad sålunda stadgadt blifvit.
Vid riksdagen 1840—41 funno Rikets 8‘änder, i öfverensstämmelse med hvad vid nästföregående riksdag blifvit beslutadt, och då dessutom i sistnämnde Kongl, förordning förekomme det tillägg, all, i händelse de för båtsmännen bestämda hus ej genast funnos alt tillgå, rotehållarne vore pligtige att herbergera båtsmannen med hustru och barn, intill dess husen hunnit uppföras; men rotehållarne på Gottland, under den allt ifrån år 1690 föiflutna tid, icke saknat rådrum att byggnadsskyldigheten fullgöra, deras dittills visade uraktlåtenhet i detta fall hvarken kunde eller borde tjena till skäl för deras befrielse från åliggandet att förse sina båtsmän med torp; hvadan motionen ansågs böra förfalla; och hafva vid sistförflutna eller 184T—48 årens riksdag Rikets Ständer, på enahanda skäl, som vid riksdagen 1840—41 blifvit anförda, ansett motionen icke föranleda till någon åtgärd.
Delta allt hafva Utskotten i öfvervägande tagit, och finna visserligen, att de rörande anläggning af torp åt båtsmännen på Gottland meddelade föreskrifter äro med Kongl. Förordningen af den 23
Maj 1690 öfverensstämmande; men då samma Förordning ända till år 1816 blifvit i denna del blott undantagsvis på Gottland tillämpad, hvarföre rotehållarne kunna anses icke hafva saknat anledning till den förmodan, att Förordningens strängare tolkning i detta afseende ej vidare skulle ifrågakomma; då dessutom anskaffandet af den större rymd af åker- och ängs-mark, som för fullständiga båtsmans-torp erfordras, ofta skulle medföra stora svårigheter, och då Utskotten anse vigtigt, att, vid öfverängen från ett länge iakttaget till ett förändradt förhållande, sådan försigtighet bör, äfven om det sednare är på författningar grundadt, ega rum, att betydligare förluster för nuvarande hemmans-innehafvare i möjligaste måtto undvikas, föreslå Utskotten, under förutsättande, att båtsmannen fortfarande blifva med torp lill bostäder af rotehållarne försedda, alt Rikets Ständer i underdånig skrifvelse måtte till Kongl.
Maj:t hemställa, att, der svårigheter möta för större jordtorps utbrytande åt båtsmännen på Gottland, den lindring i verkställigheten af Kongl. Brefvet den 30 Januari 1822 måtte medgifvas rotehållarne, att få, i stället för den större jordrymden, lemna båtsmannen motsvarande natura-persedlar, der han och rotehållare!) så kunna åsämjas.
Stockholm den 12 Maj 1851. 6 Stats- samt Allm.
Utlåtande, N:o Si.
Emot delta Betänkande reserverade sig Herr Stats-rådet Silfverstolpe, anseende det*- samma hafva bordt blifva af följande lydelse: “Under de af Utskotten upplysta förhållanden' och då inga serskilda skäl förefinnas, hvarföre undantag för Gottland bör ega rum från den i allmänhet vid Indelningsverkets upprättande antagna grundsats, att det indelda manskapet bör med torp-lägenheter förses; samt då dessutom, i händelse vid någon serskild rote lägenhet till åker orh äng för båtsmannen alldeles skulle saknas och sådant vederbörligen styikes, denne rote utan tvifvel, med stöd af 3:dje punkten i Kongl. Förordningen af den 23
Maj 1690 och Kongl. Brefvet af den 29 Januari 1824, befrias från anskaffande af torp,, emot fullgörande af de för sådant fall bestämd? skyldigheter, anse Utskotten sig böra tillstyrka , att motionen måtte lemnäs utan afseende.“ \:o 3.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 15 Maj 1851, lil. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af väckta frågor, dels att Staten måtte öfvertaga kostnaden för Krono-brefböringens fullgörande, och dels ali Postverket måtte samma kostnad bestrida, m. m.
Ifrån Hedervärda Bondeståndet hafva följande molioner blifvit väckta och remitterade till dels Stats- och dels Allmänna Besvärs- och F.konomi-utskottet, nemligen: af Riksdagsfullmäktige Anders Andersson hån ^Östergöthlands och Olaus Ericsson från Götheborgs och Bohus län, hvilka föreslagit, att af Kongl.
Postverkets medel måtte bestridas de ersättningar, hvilka, enligt föreskrifterne i Kongl. Cirkuläret den 30 November 1849, böra af alla brefbäringSskyldige hemman utgöras till de personer, hvilka af Konupgens Befallningshafvande utses att kronobrefbäringen ombesörja; Stats- samt Allm.
Utlåtande, N:o 3. 7 af Riksdagsfullmäktige!!
Anders Medin från Kronobergs län, som, med åberopande deraf, att brefbäringen vore ett mot kronoskjutsen svarande onus, samt att
Slaten erkänt sin skyldighet att gälda lega för sådan skjuts, föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes vidtaga sådane åtgärder, att, med hemmanens befriande från krono-brefbäringen, Staten öfvertoge kostnaden för dess bestridande å landet ; samt af Riksdagsfullmäktige!!
Nils Jeppson från Malmöhus län, hvilken, jemte förmälan att den i Kongl. Brefvet den 4 December t830 meddelade föreskrift, att brefbäring endast tvänne dagar i veckan skulle ega rum, derest icke något ärendes vigt och angelägenhet påfordrade undantag, icke blifvit efterlefvad och alt de brefbäringsskyldige på liera ställen belastats med fortskafländet af kronöbetjeningens poster fyra gånger i veckan fram och filer till postkontoren, anhållit, att det Utskott, till hvilket frågan kunde remitteras, måtte taga densamma i öfvervägande samt derefter, i äfgifvet Betänkande, föreslå en ny författning, så klar och tydlig, att hvarken för kronobetjeningen eller brefbärarne anledning funnes till annan tydning än den, andemeningen i författningen innebure, samt att Konungens Befallningshafvande och kronöbeljeningen måtte förständigas, att icke ålägga allmogen andra tyngder och besvär, än hvad Kongl. Majit stadgat, vare sig i afseende på brefbäring eller andra onera och utskyfider.