Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
”För delagtighet i envig eller utmaning dertill vare straff, som i allmänna Lagen utsatt är*, skulle utbytas emot orden: ”För delagtighet i envig eller utmaning dertill vare straff, som i allmänna Lagen för delagtighet i missgerningar utsatt är", och voro Med-Stånden inbjudna att i detta beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Denna inbjudning antogs, i följd hvaraf skrifvelse-förslaget gillades, med den af Ridderskapet och Adeln beslutade förändring.
Från Prot. Ut dr. d. 1<] Fehr. 1841. io5 Från Hedervärda Bonde-Ståndet.
S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 416, i anledning af återremisser å Utlåtandet N:o 337, fattade Ståndet följande beslut: l:o Convoy-Commissariatets upphörande och inrättandet i stället af ett serskildt utaf Utskottet föreslaget embetsverk.
Ståndet biföll, att Convoy-Commissariatet må upphöra, men fann skäligt att, med ogillande af Utskottets förslag till inrättande af ett nytt embetsverk, i stället besluta, det de göromål, som tillhört Convoy-Commissariatet, hädanefter böra af Commerce-Collegium bestridas. l:o Beloppet af den afgift, som bör till Handels- och Sjöfartsfonden erläggas.
Ståndet beslöt, att berörde afgift fortfarande skall utgå med tio procent af tullbeloppet; och skulle Vällofl.
Borgare-Ståndet inbjudas att i detta beslut sig med Bonde-Ståndet förena. 3:o Uppbär den, redovisningen och förvaltningen af af giften till Handels- och Sjöfartsfonden.
Med ogillande af Utskottets Utlåtande i denna del, beslöt Ståndet, att afgiften till Handels- och Sjöfarts-fonden skulle hädanefter uppbäras på enahanda sätt, som tillförne, men redovisas för Riksgälds-Contoiret och dit ingå, för att hållas vederbörande tillhanda för de ändamål, som af Ständerna beslutas; hvarefter öfverskottet bör åt Stats-Verket reserveras.
Borgare-Ståndet skulle jemväl inbjudas att i detta beslut sig med Bonde-Ståndet förena. 4:o Arfvoden 3 aflöningar och expencer för det af Utskottet tillstyrkta nya embetsverk.
Afslogs. 5:o
Utgifter för fredsverket med Barbar esk-Staterne j samt tractamenten till Consuler och Consulats-Secr eter are ä Barbaresk-kusten.
Ståndet beslöt, att, i stället för de af Utskottet, för berörde ändamål tillstyrkte 90,000 R:dr, endast 50,000 B:dr skulle af Handels- och Sjöfartsfonden årligen utgå. 6:0 Tractamenten till Consuler} m. fl. utom Barbaresk-kusten och understöd för Svenska kyrkan i London.
De för dessa ändamål tillstyrkte 67,000 R:dr biföllos, att af HaYidelsoeh Sjöfarts-fonden utgå; hvarjemte Ståndet godkände det af Utskottet i Utgift. lill R. S. Prot. J&fU 9 Sami. 2 Band. l4 io6 Trot. Utdr. d. iy Febr. 1841 låtandet N:o 416 gjorde tillägg, att uppkommande besparingar å de serskildte anslagen till Consulers aflöning böra sammanlagda reserveras, för att ett annat år kunna till det afsedda ändamålet användas. 7:o Bidrag till Quar antaine s-inrättning i Känsö.
Ståndet bilöll, att 2,000 R:dr må för detta ändamål, såsom förslagsanslag, å Handels- och Sjöfarts-fonden uppföras; men ogillade Utskottets Utlåtande i öfrigt uti denna del. 8:a Utgifter af Handels- och Sjöfarts-fonden för Sjö-expeditionen.
Det af Utskottet för berörde ändamål tillstyrkta belopp af 45,000 R:dr blef af Ståndet bifallet att af nämnde fond årligen utgå. 9:o
De expectance-löner och pensioner, som af Handels- och Sjöfartsfonden böra utgå.
Ståndet biföll, att de för detta ändamål af Utskottet tillstyrkta 7,641 R:dr 32 sk. må från nämnde fond årligen utgifvas. 10:o Brandf-örsäkrings-prcemier för Consulats-huset i Tanger.
Ståndet biföll, att dessa prsemier må till det belopp, som i Utlåtandet Nto 337 är upptaget, från Handels- och Sjöfarts-fonden utgifvas. liro Dispositionerne å Handels- och Sjöfarts-fonden till Stockholms slussbyggnad och till ombyggnad af Trollhätte canal och slussverk.
Utskottets Utlåtande i denna del bifölls; och ansåg Ståndet, att hvad Utskottet i öfrigt yttrat, rörande beräkningen af den inkomst, som för framtiden borde tillkomma Stats-verket utaf afgiften till Handels- och Sjöfartsfonden och dispositionen af öfverskottet utaf denna afgift, jemte det bidrag, som för handelns och sjöfartens skyddande borde lemnäs från Konunga-Riket ^Norrige, i följd af Ståndets här ofvan fattade beslut, icke erfordrade någon vidare åtgärd.
Ridderskapet och Adeln ankommet utdrag af dess protocoll för den 13 i denna månad, med inbjudning till öfrige Riks-Stånden attt deltaga i det beslut, förstnämnde Riks-Stånd fattat: att nemligen uti Expeditions-Utskottets förslag N:o 238, till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående upphäfvande af Kongl.
Förbudet mot dueller och slagsmål af den 22 Augusti 1682 och dermed sammanhang egande Författningar, i sista meningen af lagförslaget följande ord:
”För delaktighet i envig eller utmaning dertill, vare straff, som i allmänna Lagen utsatt är”, skulle utbytas mot orden: ”För delagtighet i envig elier utmaning dertill vare straff, som i allmänna Lagen för delagtighet i missgerningar utsatt är”.
Denna inbjudning blef af Bonde-Ståndet antagen.
Uldr. d. 18 Febr. 1841. 107 Den 18, 20 och 24 Febr. 1841.
Från Höglo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Då nu ånyo föredrogs Banco- och Lag-Utskottens den 27 sisth Januari och den 6 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 5, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 1, med förslag till Lag för enskilde Banker, blef samma förslag af Ridderskapet och Adeln antaget med följande förändringar: 1 §. skulle erhålla följande tydelse:
Enskilde stände del Jritt att, till Bank-rörelses bedrifvande med egna creditsedlar, stifta bolag inom alla Rikets Län.
Uti Läns-stjrelsens residensstäder skola Bankernes hufvudcontor dock alltid förläggas.
Bank-ajdelningar eller vexlings-contor utan rätt att utgifva andra egna förbindelser än Utvisningar till viss mon å hufvudcontor st, måga dock uti öfrige
Rikets städer eller andra tj enliga ställen inrättas. 2 §:n 2 inom. skulle erhålla följande förändrade lydelse: Kongl.
Maj:t bestämme i hvarje fall det belopp, hvarutöfver teckningssumman icke får gå. 3 §. i Utskottets förslag ansågs förfalla, till följd af det beslut, som angående 1 §. blifvit fattadt.
Deremot skulle såsom 3 §. införas en ny §. af af följande lydelse:
Iden händelse, Banco-bolag bestämmer viss tid för upphörande af deras Bank-rörelse, men sedermera ändock önskar att dermed få fortfara, skall kungörelse derom trenne gånger införas i allmänna tidningarne minst 18 månader före stämmodagen.
Uti 5 §.
Litt. a) skulle orden: af reda penningar utbytas emot orden: af Rikets gällande mynt. 5 §.
Litt. e) skulle erhålla följande förändrade lydelse: c) ”om tiden ”och sättet för den årliga revisionen, hvaruti ett af Konungen förordJ’nadt ombud bör deltaga, och för revisions-berättelsens kungörande i ”tidningar ne.” 6 §, 1 morn. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Såsom säkerhet för den del af grundfonden, hvilken ej ovilkorligen skall bestå af contanta medel, må begagnas ej allenast Rikets gällande mynt samt controlleradt Guld och Silfver, utan äfven sådane fastighets-inteckningar, adier, eller allmänna Verks och Inrättningars räntebärande Obligationer, som för sådant ändamål af Bolaget godkännas efter pröfning, uti hvilken Konungens Befallningshafvande i Länet skall deltaga med skyl - Prat.
Ut dr. d. 18 Febr. 18
El - dighet att öfver säkerheten sig utlåta; börande de nedsatta medlen, jemte de sålunda godkände säkerhets-handlingar , i Landt-Bänteriet, eller annat allmänt förvaringsrum nedläggas uti Cassa-kista med serskildta läs, dertill
Litt. a) skulle orden: så väl den af Kongl. Majit utfärdade Tillstånds-resolution, som ock Bolags-reglorne utbytas emot orden: vederbörligen fastställda Bolagsreglor.
Litt. d) skulle orden: reda penningar utbytas emot orden:
Bikets gällande mynt.
Yid 7 §:ns slut skulle tilläggas ett nytt moment, så lydande: f) att Bolaget erhållit och i allmänna tiilningarne infört Konungens Befallningshafvandes förklaring, att de för Bankens öppnande stadgade vilkor blifvit fullgjorde.
Utt 8 §. skulle orden: än 3 B:dr 16 sk.
Banco, motsvarande 1 Bulr 12 sk.
Silfver Specie utbytas emot orden: än 6 Bulr 32 sk.
Banco, motsvarande 2 B:dr 24 sk.
Silfver Specie.
Af 11 §:us 1 mom. skulle slutet från oell med orden: såsom straffränta utgå, och i stället införas orden: beräkna 6 procents ränta.
12 §:ns 1 inom. skulle erhålla följande förändrade lydelse: Enskilda Bankers Adier eller lottbref må icke i någon sådan Bank belånas. Främst i 14 §. skulle införas ett nytt moment så lydande:
Delegare i enskild Bank svare, en för alla och alla för en, för uppfyllandet af Bankens alla f örbindelser, på sätt och i den ordning, här redan stadgas.
I stället för 1 och 2 momenten i 14 §:n antogs ett moment af följande lydelse : Derest ej Banken med Bikets metalliska mynt eller med sådane sedlar, som lika med mynt i Biket gälla, vid anfordran inlösa sina tryckta eller graverade creditsedlar, vare Bankens sedelutgifning inställd, intilldess inlösningen af de förut utgifva sedlarna kan åter vidtaga.
Skulle Bankens oförmåga att på föreskrifvet sätt inlösa sina utelöpande creditsedlar fortfara utöfver en månads tid, håfve Bank-Bolaget förverkat rättigheten att dylika sedlar vidare utgifva, och kommer Banken att i concurstillstånd försättas.
Då Banken blifvit försatt i concurstillstånd, ega innehafvärne af Bankens, 'morn här redan bestämda prcescriptionstid, företedda creditsedlar samt å Bikets Ständers Bank utfärdade, men derstädes icke inlösta, invisningar, förmånsrätt till betalnings erhållande utaf de afträdda tillgångarna framför Bankens öfriga fordringsegare.
Utdr. d. 18 Febr, 184/• 109 1 morn. af 15 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Innehafvare af Credit-sedel eller invisning ega jemväl, oberoende af den rätt, som i nästföregående ,§\
Bankens Borgenärer tillägges , att 14 dagar, efter det sedelns eller invisningens inlösen blifvit vägrad, lagsökai en eller flera lottegare med samma rätt att använda utmätningstvång, som Lag och gällande.
Författningar i allmänhet medgifva emot gäldenär för skulder af den mest executiva beskaffenhet. 2 morn. i 15 §. bifölls, med följande tillägg vid momentets slut:
Mot andra lottegare förf ares som Allmänna Lagen i thy fall stadgar. 16 §. ansågs, till följd af Ridderskapets och Adelns, rörande 15 §. fattade beslut, böra förfalla.
Dessutom beslöt Ridderskapet och Adeln, att genom serskilt kungörelse bör förklaras, att hvad Kongl. Kungörelsen den 14 Januari 1824 stadgar, angående enskilde Banker eller Disconter, hädanefter skall gälla, endast i afseende på sådane Banker, som redan äro inrättade, hvilka vid deras undfångne privilegier , under den derföre återstående tiden, måga orubbade bibehållas, derest de ej sjelfva önska att före samma tids utgång få deras statuter förändrade till öfverensstämmelse med ofvanberörde Lag. S. D. Föredrogs ånyo och bi föllos Stats-Utskottets dels den 6, dels den 10 dennes på bordet lagde Utlåtanden: N:o 421, i anledning af ålerremiss å Utlåtandet N;o 406; N:o 431, i anledning af motion om understöd för de brandskadade uti staden Falkenberg.
Och skulle de öfrige Riks-Stånden vänligen inbjudas att i Ridderskapets och Adelns beslut, rörande Utlåtandet N:ö 431, sig förena.
Pueste-Ståndet.
S. D. Sedan Ståndet den 13, 17 före och eftermiddagen, samt denne dag till pröfning och afgörande förehaft Banco- och Lag-Utskottens Utlåtande N:o 5, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 1, med förslag till Lag för enskilde Banker, stannade Ståndet, i anledning deraf, i följande beslut.
Ståndet godkände, hvad Utskotten i Betänkandet N:o 1 tillstyrkt, vidhållet i Utlåtandet N:o 5, att en fullständigare lagstiftning, rörande enskilde Banker, än den, sorn nu finnes, malte varda af Rikets Ständer beslutad. *10 Prot. XJtdr. d. i3 Fehr.. l84*•
Härefter öfvergick
Ståndet att i betragtande taga Jörslaget till Lag för enskilde Banker, enligt Utlåtandet N:o 5. 1, 2, 3, 4, 5, 6 och 7 §. 5- gillades. §. 8.
Bifölls, med den förändring, att enskild Banks credit-sedlar ej må lyda å mindre belopp än 6 R:dr 32 sk.
Banco, motsvarande 2 R;dr 24 sk. Silfver Specie. §• 9.
Bifölls, med tillägg i första stycket af ett nytt moment.
4:o innehafvande säkerhetshandlingar för lemnade Cassa-creditiv, i den mon dessa anlitats, dock härföre aldrig utöfver 40 procent å det verkliga Actie-capitalets belopp; börandes dessa låne handlingar af Directionen vid hvarje Låne-contoir pröfvas, i närvaro af Konungens Befallningshafvande, eller dess ombud. §. 10.
Gillades, med den förändring, att slutorden i 2:dra momentet: ”och efter föregången anmälan i Banken,” utgå samt utbytas af dessa: ”och hvarom anmälan bör i Banken ofördröjligen göras.” §. 11.
Bifölls. §• 12.
Med ogillande af lydelsen i Usta momentet, beslöt Ståndet, att sagde moment borde blifva af följande innehåll: ”Enskilda Bankers actier eller lottbref må icke i någon sådan Bank belånas. ”
I öfrigt gillades denna §. §. 13.
Bifölls. §. 14.
Ståndet, som ogillade denna §., sådan den af Utskotten blifvit föreslagen, antog för densamma följande lydelse: ”Derest ej Banken med Rikets metalliska mynt, eller med sådana sedlar, Prot. ZJtdr. d. 18 Febr. 1841.
111 som lika med mynt i Riket gälla, vid anfordran inlöser sina tryckta eiler graverade credit-sedlar, vare Bankens sedel-utgifning inställd, intilldess inlösningen af de förut utgifna sedlarne kan åter vidtaga.
Bankens oförinåga att på föreskrifvet sätt inlösa sina utelöpande credit-sedlar fortfara utöfver en månads tid, håfve Bank-bolaget förverkat rättigheten att dylika sedlar vidare utgifva, och kommer Banken att i Concurs-tillstånd försättas.
Då Banken blifvit försatt i concurs-tillstånd, ege innehafvarne af Bankens inom här nedan bestämde prasscriptions-tid företedda credit-sedlar samt å Rikets Ständers Bank utfärdade, men derstädes icke inlösta, invisningar, förmonsrätt till betalnings erhållande utaf de afträdda tillgångarna framför Bankens öfrige fordrings-egare.” §. 15.
Ogillades, sådan den af Utskotten linnes föreslagen, och antogs för densamma följande lydelse: ”Skulle, sedan enskild Bank blifvit fullständigt utredd, tillgångarne finnas otillräckliga för inlösen af alla utelöpande sedlar och skuldförbindelser, då skola de fordrings-egare, som återstå, vara berättigade att, för sina fordringar, lagsöka en eller flera af Bankens delegare, efter eget godtfinnande, med samma utmätnings-tvång, som för skuld af den mest executiva beskaffenhet; skolandes denna rättighet äfven vidtaga, så vida icke
Bankens utredning inom sex månaders tid blifvit fullbordad, efter hvilken tids förlopp all betalnings-rätt emot Banken för dess utelöpande, till inlösen icke anmälde, sedlar upphörer, hvarefter den eller de, som sålunda liqviderat Bankens brist, ega rättighet att af de öfrige delegare utkomma, hvad på deras lagliga andel i förhållande till teckningen belöper.” §. 16.
Blef äfven af Ståndet underkänd, och i dess ställe en så lydande antagen : ”1 den mon, Bankens tillgångar kunna realiseras, skall det åligga utredningsmännen att inlösa de utelöpande sedlar och skuldförbindelser med laglig ränta; i hvilket afseende, genom allmänna kungörelser inom kortare terminer, skall tillkännagifvas den summa, som inom viss utsatt dag är färdig till inlösen, så väl till belopp, som sedlarnes och förbindelsernas utgifningsdag, numer och valör, efter hvilken dag ingen ränta på sådana sedlar eller förbindelser får beräknas. lii Fröt.
Uldr, d. 18 Fehr. §• 17.
Bifölls, med den förändring, att ordet ",han’’, som på näst den sista raden af 2:dra momentet i denna §. förekommer, utbytes mot ordet ”Bolaget.” §. §. 18, 19 ocli 20 bi föl los. i öfrigt lades så väl Betänkandet N:o 1, som Utlåtandet N:o 5, till handlingarne.
S. D. Då nu ånyo föredrogs Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande N:o 143, i anledning af väckte motioner, alt Privat-Bnnkernas sedlar må i Krono-uppbörden emottagas, blef samma Utlåtande af Ståndet bifallet. S. D.
Föredrogs ånyo B evillnirigs-Ut skottets den 10 dennes å bordet lagda Memorial N:o 39, i anledning af Riks-Ståndens i vissa delar fattade beslut öfver Utskottets uti Memorialet N:o 34 afgifna förslag till sammar.jemkning af de skiljagtiga besluten, rörande grunderna för den blifvande allmänna Bevillningen, samt föreskrifterna för tillämpningen deraf.
S. D. Sedan Ståndet, den 4 Juni sistl. år, anställt val, på grund al 69 §.
Regerings-Formen, till det der påbud na Förstärkta Stats-Utskott, hafva ilere så väl af ordinarie ledamöter som Suppleanter afgått, hvarföre ock Ståndet agtat nödigt, på sätt Protocollet närmare utvisar, denna dag, så väl genom val utse ytterligare 8 Suppleanter, som ock meddela förnyad uppgift på Ståndets nu varande ordinarie ledamöter och Suppleanter af sagde Förstärkta Utskott: Biskopen m. m.
But sch, Biskopen m. m.
Doctor Holmström, Biskopen m. m.
Doctor Nibelius, Biskopen m. m.
Doctor af Kullberg, Biskopen m. m.
Doctor Heurlin, Prosten Ödmann, Contracts-Prosten P. P. Svedelius, Professoren m. m.
Geijer, Kyrkoherden m. m.
Bergvall, Kyrkoherden m. m. Doctor Wallin. Comminister;!
Dahlgren, Contract-Prosten Hallström, Contracts-Prosten Hibelius, Contracts-Prosten Gumcelius, Con - Trot.
Ut dr. d. 18 Febr. t84t< Contracts-Prosten P. G. Svedelius, Prosten Bergqvist, Prosten Doctor Hvasser, Contracts-Prosten m. m.
TuneliuSj Contracts-Prosten ro. m.
Öhrnberg, Professorn m. m.
Bolmeer, Professorn ra. ra.
Doctor More’n.
Prosten Lalin, Prosten Thuden, Prosten Berlin, Biskopen m. m.
Doctor Bruhn, Prosten Sidner, Prosten Säve, Professorn m. m.
Grafström, Contracts-Prosten ra. ra.
Hallbeck, Prosten Osterman, Domprosten Doctor Elmgren, Contracts-Prosten Sandberg, Contracts-Prostsn Nordhammar, Prosten Sylvan, Prosten Källström, Prosten Lundblad. S. D. Af det hos Ståndets Electorer denna dag haline Prolocoll inhemtades, att Professorn Doctor Thomander blifvit, i Lector Laurenii ställe, utsedd lill Ledamot af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, dertill han ock, genom Protocolls-utdrag, legitimeras skulle-.
Från Vällofl. Bougare-Stakdet.
S. D. Till handlin^arne lades Expedilions-Utskoltels Memorial:
N:o 31 i anledning af Borgare-Ståndets återremiss af Expedilions-Utskoltets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse N:o 147; och N:o 32, till Hedervärda Bonde-Ståndet, i anledning af dess återremiss af Expeditions-Utskottets senare skrifvelse-förslag N:o 186, angående ]Närings-fri heten.
Bilt. tili R.
Trot. 1841. 9 Sami. 2 Band, i5 Prot.
Vt dr. d. 18 Fehr. 1841• S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde Utlåtanden och Memorial: N:o 421, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 406.
N:o 423, med förslag till sammanjemkning och voterings-propositioner „ i anledning af skiljagtiga beslut öfver Utlåtandena Juris 92 och 221.
N:o 424, i anledning af Kongl.
Majrts Nådiga Skrifvelse, angående ett extra anslag till befremjande af göromålens gång inom Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium.
N:o 425, i anledning af väckt fråga om löne-ersältning för en Härads' höfding i Wermland.
N:o 426, 1 anledning af Herr Hallinus motion om låne-anslag till Malmö hamnbyggnad.
Bifölls. N:o 427, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse, i fråga om anslag för Cabinetts-Cassans behof.
N:o 431, i anledning af motion om understöd för de brandskadade i staden Falkenberg.
Bifölls. S. D. Efter ånyo skedd föredragning, bi föllos Stats-' samt allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 14 och Utlåtande N:o 138, angående åtskilliga Ön St.
S. D. Föredrogos ånyo och återremitterades Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 39, i anledning af Riks-Ståndens i vissa delar fattade beslut öfver Utskottets uti Memorialet N:o 34 afgifna förslag till saiumanjemkning af de skiljagtiga besluten, rörande grunderne för den blifvande allmänna
Be vinningen samt föreskrifterne för tillämpningen deraf. S. I).
Föredrogos ånyo och biföllos Bevil 111 ings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkanden N:o 8, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl, stadgan om hvad vid sjöfart inrikes orter emellan och landväga transport af voror iagttagas bör, samt om inrikes tullförpassning och tullbevakning af den 28 November 1835; N:o 9, angående Herr Ä.
Brunnii motion om ändring i nu gällande Segla tions-Orduing ; Prot.
Vtdr. cl. 18 Febr. 1§4U och N:o 10, angående Herr B.
Hjorts motion om upphäfvande af den i Kongl. Brefvet d> u 2 Augusti 1836 föreskrifna försegling af bränvins-käril. S. D.
Föredrogos ånyo Lag-Utskottets Betänkande N:o 143, öfver väckta motioner, angående gemensam
Lag för inrikes och utrikes vexlar, samt nämnde Utskotts Utlåtande N:o 176, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets förut omförmäldta Betänkande:
Härvid förekommo: l:o Yexel-Lag-förslaget.
Godkändes, enligt Betänkandet N:o 143, med den förändring af 7 §,, hvilken ti listyrkes i Utlåtandet N:o 176. 2:o Yttrandet, pag. 4 af Betänkandet N:o 143, angående upphäfvande af de der uppräknade Författningar.
Godkändes, i följd af beslutet under N:o 1. och 3:o Hemställan, pag. 15 af Betänkandet N:o 143, att Rikets Ständer, vid öfverlemnande till Kongl.
Maj:t af deras underdåniga förslag till ifrågavarande
Lag, må uttrycka den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t täcktes, genom serrskild Författning, som, liktidigt med samma Lag, kunde prornulgeras, meddela de reglementariska föreskrifter, Kongl.
Maj:t i Nåder kan pröfva nödiga, i stället för sådana, till Beurs- och och Mäklare-Ordning hörande Lag-bestämmelser, som äro intagna uti de serskilda Författningar, hvilkas upphäfvande blifvit föreslaget.
Bijölls. S. D.
Vid ånyo skedd föredragning, bifölls Lag-Utskottets Betänkande N:o 177, i anledning af väckt motion om upphörande af Riddarhusets forum privilegiatum, S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande N:o 143, i anledning af väckta motioner, att Privat-Bankernes sedlar må i Krono-uppbörden emottagas.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banco-Utskottets nedannärande Betänkande och Utlåtande: N:o 143, med förslag lill de grunder, som höra tjena till efterrättelse vid pensionering af Bankens embets- och tjenstemän, vaktbeljente och konstidkare; och N:o 144, i anledning af Herr C.
Sabelfeldts motion om utsträckning i tiden för återbetalning af uti Handels- och Närings-Disconlen upptagande lån, samt om fortfarande rättighet för Banco-Styrelsen att genom upplåning bereda tillgångar för nämnde Discont. , . Fröt.
Utdr. d, 18 Febr. 184*• S. D. Föredrogos å nyo Banco- och Lag-Utskottens nedannämnde Utlåtande och Betänkande: N:o 6, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande, N:o 4, öfver väckta frågor, dels om upphäfvande af nu gällande stadgande, att tredje uppbudet icke må meddelas å i Banken pantsatt fastighet, förr än lånet blifvit slutbetaldt eller omsatt, dels ock om åläggande för Banken att lill vederbörande
Domare årligen aflemna förteckningar på intecknade fordringar.
Ståndet, sorn afslagit Betänkandet N:o 4, i fråga om upphäfvande af stadgandet, alt tredje uppbudet å i Banken pantsatt fast egendom icke må meddelas förr, än lånet blifvit omsatt eiler betaldt, företog nu ärendet, i hvad det angår en af Riksdagsmannen Petter Pehrson väckt motion om åläggande för Banken alt till vederbörande
Domare årligen aflemna förteckningar å intecknade fordringar; i afseende på hvilken motion Ståndet gillade Ulskottens yttranden i Betänkandet, IST:o 4 och Utlåtandet N:s G; och N:o 7, i anledning af väckt motion om serskildt ansvar för förfalskning af enskilde Bankers sedlar.
Från Hede rv. Bonde-Ståndet.
Vid förnyad föredragning af Banco- och Lag-Ulskoltens Utlåtande N:o 5, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 1, med förslag lill
Lag för enskilde Banker, fattade Ståndet följande beslut: §.
1. i det vid Betänkandet fogade förslag; Ståndet ansåg denna §. böra erhålla följande rödaction: ”Banco-rörelsej med rättighet alt utfärda tryckta eller graverade Creditsedlar, må utaf enskilde personer, endast i förening till Bolag, bedrifvas, efter dertill erhållet tillstånd genom Kongl. Majjts och Rikets Ständers sammanstämmande beslut.
Ansökning om Bank-inrättning bör till Kongl. Maj:t ingifvas och vara åtföljd af de för Banco-Bolaget uppgjorda grundreglor och ullånings-reglementen, så ock af prof-blanketter till Credit-sedlar.
Finner Konungen Bank-inrättningen för landet fördelagtig, gore derom Proposition till Rikets Ständer.
Kj må hvarje gång tillstånd lill Bank-inrättning beviljas för längre tid än 10 år”. ”Vill Bolag ansökning förnya; förfares såsom ny Inrättning nu stadgadt är”.