Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t jemväl anbefalla intagande i den nådiga propositionen af förslag derom, att Slats-råds-ledamol, som uppnått 60 års ålder och varit i tjenst 35 år, må, så framt han innehaft embetet minst fem år, och företer läkarebevis om fortfarande svår sjuklighet eller eljest så försvagad helsa, att han icke förmår embetet bestrida, kunna vid afskedstagande! erhålla pension å allmänna indragningsslaten till belopp af 6,000 R:dr Riksmynt.
Beträffande derefter regleringen af utgifts-anslagen under Nionde hufvud-titeln, omfattande Pensions- och Indragnings-staterua, anmälde Departements-Chefen, att, hvad angick 1 :o Pensions-stalerna, Direktionen öfver Civil-statens peusions-inrättuing, uti underdånig skrifvelse den 29 sistlidne April, jemte det för civile embets- och (jenslemäus samt betjenters klassifikation Bil.
N:o 6 till Kongl. Maj.fs Nåd.
69 i afseende på deras i fattigdom efterlefvande enkors och barns pensionsrätt å allmänna enke- och pupill-fonden öfverlemnades ett uppgjordt förslag, som med vissa förändringar blifvit af Kongl. Majit den 13 påföljde Juni i nåder fastsläldt, tillika förnyat den underdåniga begäran, som af Civil-slatens år 185 2 församlade Fullmäktige framställdes, att Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om tillökning med minst fern tusen Riksdaler Banko i årliga anslaget till nämnde fond; en tillökning som Direktionen ansett vara af behofvet påkallad icke blott med hänsigt till ifrågavarande understöds i allmänhet numera alltför otillräckliga belopp, utan äfven för de särskilda embets- och tjenslegradernas med nuvarande tillgångar icke verkställbara klassificerande efter tjensternas vigt.
Då de från berörda fond utgående pensioner af högst 450 R:dr riksmynt, nemligen för medellösa enkor och barn efter Stats-ministrar, Stats-råd, Presidenter och Justitiae-råd, samt minst 30
R:dr samma mynt efter vakt betjente, äfvensom lägre skogsoch jägeri-betjente syntes i många delar påkalla förhöjning och i sammanhang dermed en mera ändamålsenlig klassifikation, än med nuvarande tillgångar kunnat åstadkommas, tillstyrker Departements-Chefen i underdånighet, att Kongl. Majit måtte af Rikets Ständer äska, det ofvannämnde fonds på nionde hufvud-titeln uppförda anslag, under benämning af Pensions-staten för civile embets- och tj ens temäns enkor och omyndige barn, måtte ökas med begärda 7,500
R:dr riksmynt; hvarigenom Pensions-staternas ■-» sammanlagda belopp, nu utgörande 296,073 R:dr 16 sk.
Bauko eller 444,1 10 R:dr riksmynt, skulle förhöjas till 451,610 R;dr sistnämnda mynt.
I afseende å 2:o Allmänna Indragning s-staten hemställde Departements-Chefen i underdånighet, att Kongl. Majit, på de grunder, som i afseende å löneregleringen finnas upptagna i de hos Kongl. Majit förda Protokoll öfver Finans-ärenden den 11 i denna månad samt öfver Justitia;- och Civil-departementens ärenden innevarande dag, äfvensom i öfverensstämmelse med ofvanberörde Nådiga förklarande i fråga om Statsråds-ledamöters pensionsrätt, täcktes i Nåder föreslå Rikets Ständer, att den rättighet, som, enligt gällande författningar, tillkommer civile embets- och tjenstemän i allmänhet, alt, när de uppnått 70 års ålder och varit i 30 ars oafbruten tjenst, eller när de uppnått 65 års ålder samt varit i tjenst omkring 40 år och förete läkarebetyg om försvagad helsa, undfå afsked med hela lönens bibehållande på Allmänna Indragnings-staten, må, hvad peusions-beloppet angår, för dem, som komma att uppbära förhöjda löner utöfver 3000
R:dr, så inskränkas, att för loner å 3,500 eller 4,000 Ridr, pensionen skall utgöra 3,000 Ridr.
å 4,500 eller 5,000 „ „ „ , 4,000 „ å 6,000 „ „ „ , 4,500 „ å 7,000 „ „ „ » 6,000 , å 8000 eller 9000 „ „ „ * 7,000 ,, å 12,000 Ridr och derutöfver „ „ „ 8,000 „ 70 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. med de undantag och särskilda bestämmelser, som, beträffande vissa embeten och tjenst er, finnas omförmälda i åberopade Protokoll och Nådiga förklarande.
Till ledning vid beräknandet af den förhöjning, sorn uti anslaget till Allmänna Indragnings-staten skulle erfordras i följd af de föreslagna tillökningarne i lön- och pensions-belopp, hade Föredraganden gjort sig underrättad om sammanlagda pensionsbeloppet hittills för de embels- och tjenstemän samt betjente, som årligen erhållit afsked med rättighet till lönernas bibehållande på Indragningsstat; och detta belopp hade under åren 1849—1855 utgjort i medeltal nära 20,000 H.dr b
Enär den nu föreslagna pensionsförhöjning kunde antagas utgöra omkring 50 procent af förra pensionsbeloppen, men verkade på Allmänna Indragnings-statens utgifter endast i den mån, personer, som tillträdt löner efter den nya regleringen, komme att vid upphunnen pensionsålder afträda, hade
Departemenls-chefen beräknat, att under första året af regleringens tillämpning, Indragnings-statens utgifter lill nye pensionstagare skulle ökas med 15,000 R:dr, under andra året med detta belopp dubbelt eller 30,000 och under tredje året med tredubbelt eller 45,000 R:dr, således tillhopa för de tre år, som stats-regleringen komme att omfatta, med 90,000 Riksmynt, hvaraf årligen medeltalet, 30,000 R:dr, syntes böra, såsom nödig förhöjning i Allmänna Indragnings-statens anslag, äskas i den Nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof.
Vidare tillstyrkte Departements-Cheferi, att i samma Proposition måtte få inflyta följande framställningar, som Kongl. Maj:t, under denna dag i Nåder beslutat, rörande anslag på Indragnings-staten, nemligen: a) på föredragning genom Justitice-departementet om anslag af 605 R:dr 50 öre för Andre registratorn i Justitise-revisions-expeditionen och 1,344 R:dr för Notarien i Krigs-Hof-rätten samt fortfarande anslag af 1,800 R:dr åt professorn C. J. Schlyter; b) på föredragning genom Ulrikes-departementet om anslag af 675 R
Nilsson, 1,314 R:dr, åt Revisorn i Krigs-kollegium D. E. Pettersson, 975 R:dr åt Intendenten vid Utrednings-förrådet i Götheborg, Majoren C.
Barck, 75 R:dr åt f. d. Slotts- och Garnisons-predikanten vid Dalarö skans P. E. Hofberg samt 247 R:dr 50 öre åt f. d.
Slotts-vaktmästaren derstädes C. J. Spegel. d) Äfvenledes hemställde Departemeuts-Chefen, att Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med Dess, på fördragning genom Civil-departemsnlet, under den 13 Juni sistlidet och den 12 Juni innevarande år meddelade beslut, måtte i Nåder föreslå Rikets Ständer dels att åt Kommissions-landtmätaren i Stockholms län F. fF. Nordell, hvilken, född år 1793, varit mer än 45 år i Statens tjenst och, genom deruuder ådragna svåra förkylningar, blifvit af sjukdom urståndsatt alt sin tjenst förrätta eller genom arbete sig försörja, bevilja en årlig pension af 450
R:dr; dels ock att, med afseende å Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. 71 aflidne ordinarie Läraren vid Stockholms Navigationsskola P. J. Högfeldls i lifstiden inlagda utmärkta förtjenster icke blott om denna skola, utan äfven för öfrigt om Navigations-vetenskapens förkofran inom fäderneslandet, anvisa åt Högfeldts enka Beata Maria Been, som med två oförsörjda döttrar och en son befinna sig i nödställd belägenhet, en årlig pension af 600 R:dr. e) på grund af Kongl. Majds Nådiga beslut, fattadt den 11 innevarande månad angående löneregleringen inom Finans-departementet, föreslog Deparlements-Chefen i underdånighet, att på Allmänna Indragningsstaten måtte i Nåder äskas anslag af 765 R:dr åt en Kammarskrifvare i Kammar-kollegii Arkiv-kontor, 1,344 R:dr åt en Notarie i Stats-konloret, 650 R:dr åt f. d. Ombudsmannen och Redogöraren vid Direktionen öfver Lapplands Ecklesiaslik-verk, 1,849 R:dr 84 öre åt en Proto-notarie i Kammar-rätten, 876 R:dr 94 öre åt en Kanslist derstädes, 1,285 R:dr 50 öre åt Kammar-rättens vice Advokat-fiskal samt 1,471 R:dr 8 1 öre åt en Revisor i samma Rätt af högre och 1,156
R:dr 81 öre åt en sådan tjensteman af lägre lönegrad; äfvensom, med anledning af vederbörandes tili Finans-departementet ingifna och nu anmälda underdåniga ansökningar, Deparlements-Chefen hemställde, det Kongl.
Majit täcktes i Nåder föreslå Rikets Ständer: att, af den pension, som vid 1844 och 1845 års riksdag, med afseende å förekomne, särdeles bevekande omständigheter, tillerkändes Stats-rådet Grefve Hårds enka, hälften eller 750 R:dr Riksmynt måtte, efter hennes numera timade död, öfverllyttas på bemälda makars i medellöst tillstånd efterlemnade ogifta döttrar Gustava, Sofia och Maria Margaretha
Hård, att af dem tillgodonjutas med 250
R:dr hvardera, så länge de förblifva ogifta; att, med afseende å den nitiska och i många riktningar gagneliga verksamhet, som Siats-rådet Gabriel Poppius under en lång lifstid utvecklat både i Statens tjenst och för inhemska näringars förkofran, hans efterlemnade oförsörjda döttrar, Fredrika Gustava och Augusta Charlotta, mätte på indragningsstaten tilläggas en årlig pension af 800 R:dr Riksmynt för begge eller 400 R:dr för hvardera, så länge de ogifta förblifva; att, i betraktande af Landshöfdingen i Wester-Norrlands län Friherre Hampus Wilhelm
Mår ners långvariga tjenst, bemälde Friherres efterlemnade enka, Lucia Margaretha Liljenstolpe, hvilken, sjelf sjuklig, med tre oförsörjda döttrar, deraf två äfven sjukliga, befunne sig i särdeles ömmande omständigheter, måtte på indragningsstaten erhålla en pension af 600 R:dr; alt, sedan Befallningsmannen på Upsala Slott, Öfversle-Löjtnanten Jacob Magnus Nordencreutz' efterlemnade fem oförsörjda döttrar fått sig år 1851 tillagd på indragningsstaten årlig pension af 40 R:dr Banko för hvardera, men en af dem derefter allidit och en ingått äktenskap, hvarigenom deras pensions-belopp blifvit besparade, 60 R:dr Riksmynt deraf måtte öfverllyttas till den äldsta nu oförsörjda dottern Christina Mathilda Nordencreutz’ hvilken, född 1808, är genom ofärdighet och försva - 72 Bil.
Prop. N:o \, om Statsverket 1856. gad synförmåga ursländsatt att annorlunda än 1 ringa mån, bidraga lill sitt lifsuppehälle, och hvars pension sålunda skulle ökas till 120 K:dr Riksmynt; samt att Charlotte Bahrholtz, enka efter Sekreteraren i Krigs-Hofrätten, Expeditions-sekreteraren C. G. Bahrholtz, hvilken i lifstiden tjenstgjort vid nämnda Hofrätt i mer än 40 år och till sitt frånfälle förrättat Krigs-Hofrättsråds-embetet, men i sådan egenskap icke kunnat, såsom endast tillförordnad, bereda sina efterlefvande peusiousrätt, mätte, med afseende på enkans och en oförsörjd dotters behöfvande omständigheter, tillerkännas pä Allmänna Indragningsstaten skillnaden mellan det pensionsbelopp, nämnda enka nu innehar på Civilstatens enskilda Enke- och Pupill-fond, och det hon såsom enka efter Krigs-Hofräfts-råd skulle erhållit med 225 R:dr Riksmynt i årlig pension.
Departements-Chefen ansåg sig jemväl böra, till intagande i den blifvande Propositionen oin Statsverkets tillstånd och behof, underdånigst erinra om de särskildt i Nåder beslutade framställningar till Rikets Ständer rörande tillökning i f. d. Kongl.
Räntmäslaren Gustaf Denis af Wåhlbergs pension, med 1,929 R.dr, samt godtgörelse till Fjerding smännen i >12 socknar inom Södermanland för minskad inkomst af Salpeterhjelpeu, med 9 R:dr 41 öre, allt Riksmynt, att af Allmänna Indragnings-staten utgå. f) Till följd af Kongl. Maj:ts denna dag, på föredragning genom Ecklesiastikdepartementet, fattade beslut hemställde Departements-Chefen jemväl, att, i fråga om Allmänna Indragningsstaten, framställning till Rikets Ständer mätte ske dels om fortsättning af förut till vissa ändamål beviljade anslag, 1,200 R:dr åt Vetenskaps-Akademien och 2,250 R:dr åt Sekreteraren A. M. Strinnholm, dels om de på nämnde stat, för Professorn vid Upsala och Lunds Akademier, uppförda 6 emeriti-löners förhöjning med 1,000 R:dr för hvardera, dels ock om anvisande af nya anslag med 3,000 R:dr åt Öfver-direktören S. A. Norling, 900 R:dr åt Kapellmästaren vid Lunds Akademi, Assessoren E. Wenster och 225 R:dr, allt Riksmynt, åt hvarje af Professoren Acharii efterlemnade två ogifta döttrar.
Den af Stats-koutoret, under den 15 sistlidne Juli, om Statsverkets tillstånd och behof afgifne berättelse, hvilken, så vidt den angick inkomsternas beräknande och frågan om vissa anslag för Kronomagasinerna, redan blifvit Kongl.
Maj:t i underdånighet föredragen, anmäldes nu i öfriga delar, och dervid först i hvad den rörde bestämmandet af medelpris, för nästa Statsreglerings-period, å sparmålen under sådana löner, som innehafvarne lillträdt före Statsregleringen vid 1840 och 1841 års riksdag ; börande, enlig! hvad dä bestämdes, löne-innehafvarue åtnjuta ersättning från Allmänna Indragningsstaten, om och i den mån nämnda medelpris öfverslege 7 R:dr Banko tunnan.
I afseende Bil.
Prop. N:o \, om Statsverket 1856. 73 I afseende härå hade Stats-konloret upplyst, att Riksmarkegångspriset utgjort: år 1854 Bauko R:dr 10: 4. år 1855 s b 9.26. år 1856 12- * * 55 55 1 således i medellal 10 R:dr 26 sk.
Banko, och att beloppet af den spanmål, sora inbegreps under lönerna för äldre, före vidiagandet af 1841 års Statsreglering utnämnde erabets- och tjenstemän samt betjente, vore 10,722 tunnor, så att, till betäckande af denna utgift ä 3 R:dr 26 sk. för tunnan, borde, enligt Stäts-konlorets åsigt, lämpligen anslås, på förslag, 3S,000 R:dr Banko eller 57,000 R:dr Riksmynt.
Med antagande af denna beräkning skulle, utöfver de på nuvarande Riksstat för ändamålet beräknade 25,000 R:dr B:ko eller 37,500 R:dr Riksmynt, erfordras en tillöknlngssuinma af 19,500 R
I samma underdåniga berättelse hade Statskontoret, bland annat, hemställt, att den ersättning till Geschwornern Mathias Griesbachs arfvingar, som för det honom af Drottning Christina skänkta, men år 1684 till boställe åt Kapten-löjtnanten vid Dal-Regementet anvisade hemmanet Munkebo, vore bestämd till 5 tunnor 1/2 kappe spanmål årligen att, enligt Kongl. Maj:ts Kådiga Bref af den 28 Juli 1852, utgå i penningar efter Stora Kopparbergs läns markegångspris, och hvilken aifördes i Rikshufvudboken å öfverskotta!) på statsverkets inkomster, måtte, till undvikande af detta anordningssätt, hvilket Rikets Ständers Revisorer funnit mindre lämpligt, och då utgiften vore personel, få för framtiden öfverflytfas till Allmänna ludragningsstaten; hvarom Departements-Chefen jemväl i underdånighet tillstyrkte
Nådig framställning till Rikets Ständer.
Då Allmänna ludragningsstaten, enligt den sednast afslulade Rikshufvudboken för år 1854, uppgick sammanlagdt till omkring . . .
R:dr 465,000 samt härtill lades dels nyssberörda tillökning i förslagsanslaget till spanmålsförhöjning åt visse löntagare ... „ „ 15,000 dels den här ofvan beräknade, på lönregleringen beroende förhöjning i pensionsbelopp „ „ 30,000 dels och öfrige, nu ifrågaställa, nya anvisningar i penningar på Iudragnings-staten, utgörande tillhopa ....
„ „ 35,530,81 skulle dess slutsumma blifva . ” ” 545,530,81 Departements-Chefen ansåg följaktligen denna stat, som är underkastad ständiga förändringar, kunna, för jemnandet af Riksstatens slutsumma, lämpligen beräknas Bih. till 11. SI.
Prot. 1856 §' 1857. 1 Sami. 1 Af dl. 8 Höft. 10 74 Bil.
Prop. N:o l, om Statsverket 1856. till R:rat R:dr 545,392,85 hvilket, med tillägg af Penssionstaterna 451,610 gåfve för nionde hufvudtiteln en summa af 9 9 7,0 0 2,85* Hvad Departements-Chefen i nu omförmälde hänseenden rörande regleringen af utgiflsanslagen under nionde hufvudiileln och dermed sammanhang egande ämnen, i underdånighet föreslagit, biträddes af Statsrådets öfrige Ledamöter och blef af Kongl. Maj;t i nåder gilladt och bifallet.
Slutligen och sedan Kongl. Maj:t jemväl, på särskild föredragning af vederbörande Departements-Chefer, meddelat nådiga beslut om de framställningar, sora, angående andra, tredje, fjerde, femte, sjette och åttonde hufvud-titlarne jemte de till dessa titlar hänförliga extra anslag, borde till Rikets Ständer göras, anhöll Chefen för Finansdepartementet att få i underdånighet fästa Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet deruppå, att, då Stats-verkets inkomster vore, enligt protokollet den 11 innevarande månad, beräknade tillsammans till Riksmynt
R:dr 25,427,500 men utgifterna lill ordinarie stats-regleringen skulle utgöra på Första hufvud-titeln 1,301,400 „ Andra „ 2,134,000 „ Tredje „ 480,000 „ Fjerde „ 8,142,S29,37 „ Femte „ 3,213,000 „ Sjette „ 2,016,304 „ Sjunde „ 3,401,792 „ Åttonde „ 2,530,671,78 och Nionde „ 9 9 7,0 0 2,85 04 217 000 det följaktligen uppkommande årliga öfverskott af .
R:dr 1,210,500 hvilket borde till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, syntes utgöra en fullt tillräcklig tillgång för betäckande af räntor och kapital-afbetalniugar å de lånesummor, hvilka intill slu tet af nästa statsreglerings-period kunde komma att upptagas för jernvägsarbetenas bedrifvande med all den kraft, som kunde utvecklas under iakttagande af nödig varsamhet att ej åstadkomma skadliga rubbningar i de tillgängliga arbetskrafternas användande och fördelning.
Efter inhemtande af hvad sålunda förekommit, behagade Kongl. Maj:t på tillstyrkande af Stats-rådets samtlige ledamöter, i nåder uppdraga åt Chefen för Bil.
Prop. N:o \, om Statsverket 1856. 75 Finans-departementet att, när protokollsutdrag dit inkommit angående hvad på de öfrige departementens föredragning blifvit i fråga om Stats-regleringen i nåder beslutadt, uppsätta och till justering inför Kongl. Maj:t i Stats-rådet anmäla förslag till nådig proposition ora Stats-verkets tillstånd och behof, grundad pa Kongl. Maj:ts nu i ämnet fattade beslut.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ar enden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 30 October i 856.
Hans Excellens, Justilie-Stats-Ministern, Herr Gunther, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Lagerheim; samt Stats-råden: Herr Fåhreeus, Wållensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almqvist.
Sedan anmäldt blifvit, att Stats-rådet Ulner, i anseende till sjukdom, var hindrad att i dag komma tillstädes, uppläste Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, till justering ett, i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, uppsatt förslag till den Nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, som i öfverensstäm - 76 Bil.
Vrop. N:o 1, om Statsverket 1856. melse med Kongl. Maj:ts uti dithörande frågor fattade beslut, borde till Rikets Ständers Stats-utskott aflåtas.
Majit behagade, enligt Stats-rådets tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallte, att, i enlighet dermed, omförmälde Nådiga Proposition skulle (ill Rikets Ständers Stats-utskott expedieras.
Fries. STOCKHOLM, tryckt hos J. W. Lundberg, 1856.
Bil. M 7 lill Kongl. Majlis Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1886 1 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ar ender, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stals-Rådet å Stockholms Slott den 30 Augusti 1856.
Stats-Råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almqvist.
Chefen för Ecklesiastik-Departementet, Stats-Rådet Anjou, föredrog i underdånighet: - 20:o.
En utaf f. d. Riksdagsfulhnägtigen Nils Larsson, i egenskap af ombud för Vin- °ch Hotagens till Föllinge Lappmarks pastorat hörande kapellförsamling i Jemtlands Län och Hernösands Stift underdanigst gjord ansökning, det Kongl. Maj:t ville Kapell. till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta Nådig Proposition om beviljande af ett efter församlingens behof lämpadt årligt anslag till vin- och byggnads-säd, samt alt Kongl. Maj:t under tiden och intilldess Rikets Ständer beslut i frågan meddelat, täcktes af för ändamålet disponible medel tilldela församlingen ett årligt kontant understöd.
Till följd af a flåten Nådig Remiss hade Kammar-kollegium och Stals-kontoret häröfver infordrat underdåniga yttranden af ej mindre Föllinge socknemän och vederbörande Kontrakts-prost, än af Konsistorium i Hernösand och Kongl.
Maj:ts Refallningshafvande i Länet, varande härvid af Konsistorium yltradt, alt, enär Hotagens kapellförsamling utgör ett fran moderförsamlingen Föllinge utbrutet kyrkosamhälle, men kapellboerne icke visat, det de sökt att i laglig ordning Bih. lill R.
Prot. 1886 & 1887. 1 Samt. 1 Afd. 9 Häft. 1 2 Bil. M 7 till Kongl. Maj-.ls Nåd.
Prop. JM 1, om Statsverket 1856. erhålla från Föllinge kyrkokassa den lill följd af samma utbrytning på deras kyrka belöpande andel af Föllinge kyrkas vin- och byggnads-säd, Konsistorium funne sig sakna skål ali till den underdåniga ansökningen tillstyrka bifall; hvaremot Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anfört, att Hotagens af endast Lappmarkshemman och nybyggen bestående församling, jemlikt Nådiga Brefvet den 2 September 1851, väl vore berättigad att utgöra ett från moderförsamlingen utbrutet kyrkosamhäile med egen själasörjare, men att, enligt berörde Nådiga Bref, någon förändring uti förhållandet till moderförsamlingen i öfrigt icke skulle ega rum; hvadan och då derförulan de hemman, af hvilka kapellaget består, icke erlägga någon spanmålstionde till Kronan, och således icke eller bidraga till utgörande af det belopp spanmål, som Kronan såsom vin- och byggnadssäd afstått till Föllinge församling, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansåg kapellaget icke, på sätt Konsistorium antagit, vara berättigadt till någon andel uti samma vin- och byggnads-säd, utgörande endast 6 tunnor 1632/3eo kappar korn; och enär de fåtaliga kapellboerne, hvilka åtagit sig icke obetydliga uppoffringar för kapellpredikantens aflönande, och för sin nya kyrkobyggnad åsamkat sig en jemförelsevis icke obetydlig skuld, i allmänhet befunno sig i mindre goda ekonomiska omständigheter, så att befaras kunde, det de, i saknad af tillgångar till bestridande af de omkostnader, hvilka voro en följd af kapellagels skiljande i ofvanomförmälde hänseende från moderförsamlingen, framdeles, särdeles vid inträffande större reparationer af deras kyrkobyggnad, komme att gå i mistning af den fördel, som genom anställande af särskild själasörjare blifvit kapellaget beredd, tillstyrkte Kongl. Maj:ls Befallningshafvande, jemte anmälan att Kronans odisponerade tiondespanmål inom
Föllinge församling för närvarande utgör 20 tunnor 16tn6/36Ä kappar korn, det Kongl.
Maj:t måtte täckas till Rikets nästsammanträdande
Ständer göra framställning derom, att ett årligt anslag af 5 tunnor korn måtte såsom vin- och byggnads-säd
Hotagens kapellag beviljas att utgå, intill dess kapellboernes ekonomiska omständigheter i en framtid blefve så förbättrade att ett dylikt bidrag vore öfverflödigt; hvarjemte Kongl. Maj:ts Befallningshafvande hemställt, att Kongl.
Majit, intilldess ett sådant anslag komme att utgå, måtte täckas att under tiden anvisa ett motsvarande belopp af tilläfventyrs befintliga, till slikt ändamål disponibla tillgångar; och hade Kammar—kollegium och Stats-kontoret, uti den 23 sisllidne
Maj afgifvet utlåtande, sökandernes anhållan jemväl i underdånighet förordat.
I öfverensstämmelse med hvad af Kongl. Majits Befallningshafvande samt af Kammar-kollegium och Stats-kontoret blifvit tillstyrkt, hemställde Stats-Rådet i underdånighet, att Kongl, Majit må föreslå Rikets nästsammanträdande Ständer att åt
Hotagens kapellag för ofvannämnde ändamål anvisa ett anslag utaf 5 tun - Bil M 7 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1856. 3 nor korn årligen, att af Kronans behållna tionde inom Föllinge socken utgå in natura, eller, om tillgång härpå komme att saknas, i penningar efter Länets me-* delpris. 21:o.