Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Verk, det skulle kunna blifva möjligt, att, i en framtid, tillvägabringa ett sådant upphemtande af Resultaterne på det hela inom en kortare tidrymd, såsom Revisorerne synas åsyfta, derom kunde Kongl. Stats-Contoiret sig vål ej med någon säkerhet nu utlåta; men förmodade likväl, att, i sammanhang med den definitiva regleringen af RiksBokslutsmethoden, och sedan visse allmänna •x Sami. 146 Riksens Ständers regleringar i Redovisningsverket föregått, denna fråga skulle till nog nöjaktigt resultat kunna bringas; men Kongl. Stats-Contoiret ville hafva anmärkt, att detta dock likväl då icke kunde blifva annat, år ett forslags arbete, som ock vore forhållandet med dylike tidigare uppgifter i andra Länder; deremot Riks-HufvudBoken alltid skulle komma att utreda det Speciella, och verificera forhållandet; börande en sådan Bok, då arbetet kommer i fullständigt skick, exempelvis för år 1820, kunna aflemnas, till granskning, vare sig den 15 September, eller 1 November 1 8QQ ; hvilket utlåtande skull^ genom Utdrag af Kongl. Stats-Contoirets Protocoll, meddelas Riksens Ständers Revisorer.
På befallning J. C. Lorich, N:o 2.
Ständers till Stats-, Bancooch Riksgälds-Verkens öfverseende valde Revisorers Berättelse till Rikets Ständer, om de under Kongl. Commerce - Collegii förvaltning stående Fonder och Medel. X sammanhang med den Revision, som undertecknade, af Rikets Ständer utsedde Revisoren i följd af 42. § i Riksdags-Beslutet af den qi Julii 1818 och Kongl. Maj:ts i anledning der - Revisorers Berättelse. 14 7 af utfärdade Nådiga Kungörelse, af den 30 Junii innevarande år, anställt ofver Stats-Verkets samt Bankens och Riksgälds-Contoirets tillstånd och styrelse, hafva Revisorerne äfven granskat Råkenskaperne och Förvaltningen för åren 1817’, 1818 och r 8 19, af de under Kongl.
Majits och Rikets Commerce-Collegium stående Fonder och Medel, nemligen: Manufactur-Discont- och UllDiscont-Fonderne, Spinnhus-Fonden och Allmänna Arbetshus-Fonden samt Manufactur-och Eskilstuna Fristads-Medlen.
Revisorerne hafva dervid forst inhemtat, att sedan Rikets, vid sistförflutne 1817 och 1818 årens Riksdag församlade Stander, som, med anledning ej mindre af åtskilliga, uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Allmänna Penninge örelsen och Mynt-väsendets upprätthållande, meddelade framställningar, angående Fabrikernes behof af ytterligare understöd, samt grunderne för Lån-rättigheten i ManufaeturDiscont-Fonden, ån ock af deras Revisorers Berättelse, om de under Kongl.
Commerce—Collegii disposition stående Fonders förvaltning, tagit dessa ämnen i öfvervägande, hos Kongl. Majit uti underdånig skrifvelse af den 1 \
Julii sistnåmde år, dels anmält, det Rikets Ständer beslutit, att öka det Mannfactur-Discont-Fonden af Banken beviljade Lånbitråde, 491,286 Ridr n sk. 5 rist. med ett ytterligare anslag af 508,713 R
Commerce-Collegii underdåniga Utlåtande, behagat, uti aflåten Skrifvelse till bemålte Collegium, af den g
December 18 18 ■> i Nåder förklara: att den till så kallade Förlagslån af Manufactur-Discont-Fonden bestämda summa, stor 200,000 R:dr, hvaraf redan ett belopp af tillsammans 182,479 R:dr 8 sk. 7 r:st. hade utgått såsom stående Lån, dels på vissa år, och dels på obestämd tid, må, ej allenast till den del, som öfverstiger sistbesagda summa, utan afven för hvad af densamma vid förfallotiderne inbetalas, efter Kongl. Maj.-ts Nådiga pröfning, användas till understöd för anläggningar af nya, hår i Riket förut okånde uppfinningar och inrättningar i Fabriks- och Slöjdevåg:
Att dessa förlags-lån jnå lemnäs på viss utsatt tid af sex år, med skyldighet för innehafvaren, att under de 3:ne sista åren lånet återbetala med Jrdel af Capitalet årligen, honom likvål obetaget att, om han det åstundar, genast efter de tre första årens förlopp, eller före den utsatta tiden, hela summan återgälda; samt att enahanda betalningsvilkor jemväl må blifva gällande i afseende på Revisorers Berättelse. i Jfg de stående ]ån, som redan voro på obestämd tid beviljade, men deremot någon ändring icke ega rum i tiden för återbetalningen af dylika, på viss fastståld tid erhållna lån, änskönt densamma kunde finnas öfverstiga den nu i all-, mänhet föreskrifne:
Att tiden till vidare begagnande af den med Trettio proCent förhöjda Discontrått, som blifvit Fabriks-idkarne Soderberg é- Arosenius, L.
Fresk, Mazér é- C;e samt J. Z.
Tillander, genom särskildta Nådiga Resolutioner, tillagd utöfver hvad de, lika med andra Låntagare, i vanlig Discontvåg åtnjuta, må, utan särskildt undantag, i afseende på den ena eller andra, bestämmas till sex år; äfvensom att Kongl. Maj:t, på de för Manufacturisten Owen och Gripsholms Fabriks-Intressenter talande, och af Rikets Ständer andragna, skårskildta skål, i Nåder bifallit, att de Lån-förmåner utöfver Allmänna Discont-repartitionen, som desse Idkare innehade, fingo än ytterligare i tio ar fortfara; hvarvid skulle iakttagas, att Fresk, Sederberg & Arosenius, Mazér &. 0:e samt Tillander, borde första året inbetala två proCent, andra, tredje och fjerde åren tre proCent årligen, femte året fyra proCent och sjette året återstoden af den summa, hvilken då af bemålde Fabriks-idkare kan innehafva» utöfver den dividend, som, i följd af Manufactur-Discont-Fondens reparation, öfriga Fabriks-idkare tillkommer; samt att för Owen och Gripsholms Fabriks-Interessenter någon indragning af ifra - 15o Riksens Ständers gavarande förhöjda DIscontrått ej må under fyra års tid, räknad från 1819 års början, ega rum, men återbetalnings-skyldigheten sedermera af dem fullgöras på enahanda sått, som för förstnämnde Fabriks-idkare blifvit fastståldt:
Att Kongl. Majt, som i Nåder samtyckt, att några flera Lån-förmåner af denna beskaffenhet, ån de redan medgifne, hädanefter icke må af Manufactur-Discont-Fonden beviljas, aktat skäligt att, i enlighet med hvad Rikets Stander jemväl hemställt, i Nåder forordna, att under den tid, dessa sednare lån komma att fortfara, innehafvarne icke må ega att i vanlig
Discontvåg uppbara högre proCent af sina tillverkningar , ån den de för år .18185 såsom ordinarie låningsrått åtnjöto, och att dem följaktligen ej borde tillgodokomma den större andel, hvilken, i mån af det till Discont-Fondens förstärkning af Rikets Stånder anviste ytterligare anslag, kunde, efter uppråttad fördelning, på öfrige till lån berättigade idkare sig belöpa; Att Kongl. Maj:t, med Nådigt bifall till hvad Rikets Ständer framställt, rörande vilkoren för Glasbruks-egares rättighet till Lån af Manufactur-Discont-Fonden, förordnat, att den för detta behof af Rikets Ständer tills vidare afsatta Summa, 100,000 R:dr, må emellan samtlige* Glas-tillverkare, som till
Låns erhållande i behörig ordning sig anmäla , fördelas vid den vanliga
Discont-rcpartitionen, efter allmänna grunder i män af tillverkningarnes värde; och att, i anseende till svå - Revisorers Berättelse. 151 righeten för Glasbruksegare, hvilkas tillverkningar merendels endast uti smärre partier kunna föryttras, att såsom Hypothek anskaffa köpares Reverser för den försålda varan, det i stallet må vara dem tillåtet, att, jemte deras egne Reversal, för lånen stalla 2:ne personers proprie borgen; dock att, om Glasbruks-idkare skulle åstunda att, i likhet med andra Låntagare, få, såsom hypothek för lån i Fonden, aflemna Reverser för försålda varor af egen tillverkning, sådant må vara dem oförvågradt, enar Reverserne i dessa fall befinnas med vederhäftig och godkänd borgen af en person försedde:
Att Kongl. Maj:t, i afseende på LånproCentens bestämmande, funnit någon annan föreskrift ej vara lämplig, ån att den proportion emellan Cattuns-Tryckerierne och de öfrige Fabrikernes lån-andelar iakttages, att då årliga lån-rättigheten för desse sistnämnde, Bomulls- Väfverierne derunder inbegripne, uppgår till Trettioen proCent af tillverkningarnes värde, densamma för de förre, eller Cattuns-Tryckerierne, fastställes till endast Tolf proCent, och så vidare, i jemförelse till
Discontens disponibla tillgångar; hvarjemte Kongl. Maj:t slutligen i Nåder gillat hvad Rikets Ständer i underdånighet föreslagit, såsom ytterligare controll på rigtigheten af de uppgifter, dem HallRåtterne till Commerce-Collegium aflemna öfver de för året vid hvarje Fabrik afståmplade varor, hvilka uppgifter sedermera tjena till i52 Riksens Ständers grund för repartitionen af Discont-Fonden.
Och få Revisorerne, som [funnit dessa, af Kongl, Maj:t i Nåder gifne föreskrifter V3ra öfverensstämmande med hvad Rikets Stander beslutit, härvid endast anmåla, att, i anledning af Rikets Stånders förklarande, det de till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnade, att af de medel, hvilka framdeles blifva anvåndbara genom indragning af de, vissa personer gifne utsträckta Lån-förmåner, meddela Lån i vanlig .
Discont-våg åt sådane flere Fabriker och Manufacturer, som Kongl. Maj:t kunde i Nåder finna medföra den allmänna nytta, att de förtjena delaktighet af detta understöd, Kongl. Maj:t icke lemnat ovilkorligt bifall härtill, utan endast yttrat
Sig vilja härom vid hvarje förefallande fråga, efter omståndigheterne och sakens beskaffenhet, Sitt Nådiga förordnande meddela.
Utom förenämnde Kongl.
Bref, hafva under loppet af de 3:ne år, hvilkas Räkenskaper varit föremål för denna Revision, Q:ne Kongl. Förordnanden blifvit utfärdade , angående Manufactur-Discont-Fondens förvaltning i allmänhet, nemligen Kongl. Maj:ts förnyade Nådiga Reglemente, angående Manufactur-Discont-Fonden af den iq Februarii 1817, och Kongl, Brefvet af den 3 November 1819, angående Lånrått i Manufactur-Discont-Fonden till förmån för Fristads-inråttningen i Eskilstuna; hvarigenom dels en hvar, som för Fristadens Manu - Revisorers Berättelse.
153 factnrister eller Arbetare underhåller förlag till ett belopp af 4,000 R:dr och derutöfver, blifvit berättigad, att i Manufactur-Discont-Fonden, i vanlig
Discont-våg, upptaga Lån till ^delar eller 40 proCent af forlags-summan, dels ock Fristadens Manufacturister eller arbetare, som sysselsatta sig med finare jern- och metall-tillverkning, erhållit lån-råttighet till |:del eller 33§ proCent af tillverknings-vårdet.
Af den Berättelse, som Kongl. Commerce-CoIIegium till Revisorerne aflemnat, angående ifrågavarande Fonders förvaltning, hafva Revisorerne funnit, att under loppet af åren 18 i/S 1818 och 1819? rättighet att i Manufactur-Discont-Fonden uppbara lån i vanlig Discont-våg blifvit, genom särskildta Kongl. Bref, tillagd följande personer, nemi.
Fabriks-
Bolaget i Norrkoping J. A. Bergwall och Acharius, för beredning af sål-låder på engelska sättet:
Fabriks-idkaren Anders Westin junior, för en i Stockholm anlagd Saffians-Fabrik, och Garfveri-idkarne i Stockholm Jacob Westin &
Son för tillverkning af sål-låder på engelska sättet, under vilkor likväl, att Manufactur-Discont-Fondens tillgångar, utan rubbning af den lånrått andra Fabriks-idkare, efter verkståld repartition, tillkommer, sådant medgifva.
Antalet af de så kallade stående lånen af Manufactur-Discont-Fonden har under dessa 3:ne år blifvit okadt med följande: i54 Riksens Ständers 1:0.
Herr Presidenten och Commendeuren Friherre Edelcrantz har såsom förste Uppfinnare i Sverige af en mechanisk Linnespånadsmachin, genom Kongl. Brefvet af den 5 Februarii 1817-» undfått ett lån af 12,000 R:dr på 10 års tid, emot 3 procents årlig ranta. 2:0.
Af den, till understöd för anläggningar af nya, hår i Riket förut okande uppfinningar och inrättningar i Fabriks- och Slöjdevåg, enligt Ståndernes beslut vid sistförflutne Riksdag, afsatta summa, har Handlanden i Götheborg A. R.
Lorent, genom Kongl. Brefvet af den 22
December 1818* i anseende till de betydliga kostnader, han anvåndt å det af honom nara Götheborg anlagde Porter-bryggeri, undfått ett förlags-lån af 23,000 R:dr, på den tid och med de vilkor i öfrigt, som, enligt hvad ofvannåmndt år, blifvit af Kongl. Maj.t, i enlighet med Ständernas beslut, i afseende på sådane lån föreskrifne.
I frågan, huruvida vilkoren för berörde, jemte de öfrige stående lånen, blifvit uppfyllde, har Revisorernes uppmärksamhet blifvit fästad vid det lån, som Herr Presidenten Friherre Edelcrantz, enligt hvad förbemåldt år, af Manufactur-Discont-Fonden innehar.
Revisorerne hafva, angående detta lån, inhämtat, att sedan Kongl. Maj t under den 22 Februarii 3 815» uppå Presidentens underdåniga ansökning, att erhålla ett förlags-lån af 24,000 R:dr Banco, för att sätta sin xnechaniska Linnespånads-inrått - Revisorers Berättelse. 155 ning i full gång, såsom Fabrik på en större scala, i Nåder beviljat honom hälften deraf, med förklarande att, enär machinen hunnit verkställas och uppfinningen visa sin verkan, Kongl. Maj:t ville i Nåder yttra sig, om och hvad understöd för berörde Inrättning framdeles kunde lemnäs; så hade Presidenten, af sådan anledning och sedan Spinneri-inrättningen var fullbordad, inkommit med förnyad underdånig ansökning att, emot säkerhet af inteckning, såsom förlags-lån på i o års tid, erhålla den återstående hälften af förstberörde summa, i ändamål att användas för anläggning af en Normal Linne-Fabrik, tjenande till modell för andra sådana verk i Riket, så väl som till beredande af tillfälle, att med Spinneri-inrättningen förena en Fabrik för Linne-väfnader: och har Kongl. Maj:t, till befordrande af det nyttiga ändamål, som genom utvidgandet af ifrågavarande Linnespånads-inrättning skulle åstadkommas, funnit godt att, genom Nådig Skrifvelse till Kongl. Commerce-Collegium af den 5 Februarii 1817, af Manufactur-Fonden och den till Mechaniska Spinneriernes befrämjande afsätta summa , bevilja Presidenten Friherre Edelcrantz det sökta låne-biträdet af 12,000 R:dr Banco på x o års tid, emot 3 proCents ränta. -—■ Ehuru öfver 3 ne år nu förflutit, sedan Presidenten erhåll förenämnde lån, finnes likväl, enligt hvad Revisorerne inhemtat, LinnespånadsMachinen för närvarande icke i gång; afven - i56 Riksens Ständers som den Normal Linne-Fabrik och den Linneväfnads-Fabrik, för hvilkas anläggning
Presidenten sökt och undfått samma lån, icke åro inrättade.
Och som de vilkor, Presidenten i afseende på Lånets erhållande forbundit sig att iakttaga, och under hvilka detsamma således måste anses beviljadt, följaktligen icke blifvit uppfyllde, hafva Kevisorerne ansett sig bora anmärka detta förhållande, till den åtgärd, som Rikets Ständer i anledning deraf kunna finna lämplig; hvarjemte Revisorerna få anmäla, att, enligt hvad upplyst blifvit, öfrige innehafvare af stående eller så kallade förlags-lån, behörigen fullgjort de vilkor, hvarunder länen blifvit beviljade.
I afseende på användandet af de till Manufacturernes befrämjande anslagne medel, hafva Revisorerne val icke funnit något specielt att anmärka; men då erfarenheten stundom visat, att uppfinningar i Slöjdevåg, som blifvit af publika medel uppmuntrade, dels med inventions-premier och gratificationer, och dels med lån-understöd till betydligt belopp, sedermera antingen stannat vid blotta modellen, eller, om de hunnit i stort verkställas, icke uppfyllt ändamålet eller blifvit begagnade, och således icke medfört den allmänna nytta, som varit åsyftad genom de uppoffringar, som för desamma af Staten blifvit gjorde; få Revisorerne till Rikets Ständer öfverlemna, om icke det må hos Revisorers Berättelse. 157 Kongl. Majit i underdånighet hemställas, att icke några nya uppfinningar hädanefter bora med inventions-premier eller andra publika belöningar uppmuntras, innan erfarenheten visat, att samma uppfinningar åro i stort anvåndbara och verkeligen medföra allman nytta.
Vid granskning af Allmänna ArbetshusFondens förvaltning, hafva Revisorerne inhemtat, huruledes, sedan Rikets Stander, så val vid 1815 års Rikdag, som vid sistförflutne 1817 och 1818 arens Riksmöte, hos Kongl. Majit anhållit, att den, Biskopen i Götheborgs Stift af berörde Fond tillagde årliga hushyra af 700
R:dr måtte upphöra, och nämnde summa få till det med Fonden åsyftade ändamål anvåndas; — Kongl. Majit, uti Nådig Skrifvelse till Commerce-Collegium den 3 Februarii 1819, förmält sig hafva, med bifall till Rikets Stånders ofvannåmnde begäran, att denna hushyra skulle upphöra, forordnat, att i stället 10,000 Ridr, utgörande Arbetshus-Fondens hela då varande disponibla tillgång, skulle af Fonden utbetalas och anvåndas till inköp af Boställshus åt Biskopen i Götheborgs Stift, för hvilken summa 3 procents årlig ränta borde komma Fonden till godo af de i samma Stift inflytande besparde Pastoralier, så vida desse dertill förslogo; dock hafva af berörde 10,000 Ridr endast 7,500 R:dr sedermera af Arbetshus-Fonden verkeligen utgått, enär det åt Biskopen i58 Riksens Ständers i Götheborg inköpta hus erhållits för lindrigare pris, ån som vid anslagets bestämmande varit påråknadt.
I afseende på tillkomsten och ändamålet af Allmänna Arbetshus-Fonden, hafva Revisorerne funnit, att nämnde Fond först blifvit inrättad i följd af Kongl. Brefvet den 18 November 1783» för att, genom Allmänna Arbets-inråttningar i Orterne, för de, vid inträffande missväxtår, af brist på nödigt uppehälle blottställde Landets innevånare, öppna utväg att medelst arbete förtjena sig födan, samt att Kongl. Majit dervid ej allenast, såsom Capital-fond, anslagit 4000
R:dr af influtne Ensaksböter, utan ock förordnat, att, på det Fonden ån ytterligare måtte förökas, de i Stiften besparde Pastoralier skulle till samma behof disponeras: att under loppet af påföljde åren, åtskillige andra medel blifvit anslagne till Fondens ökande, såsom Fattig-procenteu af Inventarii-summan vid Bouppteckningar, de fattiges andel i böter, frivilliga gåfvor m. m.; samt att, genom Kongl. Brefvet den 24 Martii 1 790, Fonden, som förut varit stålld under vissa Committerades disposition, blifvit öfverlemnad till förvaltning åt Commerce-Collegium, som ock uppburit de i Stiften besparde Pastoralier, intilldess de, uppå Consistoriernes, vid särskildta tillfällen, gjorde ansökningar, efter hand i sednare tider blifvit till aflöningar för den ringare och lönlösa Schol-betjeningen och andra behof i Stiften Revisorers Berättelse. 15g anslagne, och således upphört att vidare komma Fonden till godo.
Då förenämnde Kongl. Stadganden tydligen ådagalägga, att de ifrån Stiften till ArbetshusFonden influtne besparade Pastoralier skolat till ofvananförde för Fonden bestämda ändamål användas, kunna Revisorerne så mycket mindre undgå att väcka Rikets Ständers uppmärksamhet på det af Fonden, till uppköp af Boställshus för Biskopen i Götheborg, anordnade betydliga anslag, som Rikets Ständer sjelfve, alltsedan den tid, gransknings-rättighet öfver denna Fonds förvaltning dem tillerkändes, anmärkt, såsom utom Fondens ändamål använd, den hushyra af 700 R:dr, som till Biskopen i Götheborg årligen utgått, och hvilken naturligtvis vida mindre graverat Fonden, ån ifrågavarande anslag.
Och då Rikets Ständer i Stat anvist ett visst belopp för publika'
Byggnader i Landsorterne, anse Revisorerne sig ega anledning, att till Rikets Ständer öfverlemna, om icke hos Kongl. Maj-.t må i underdånighet anhållas, att den utgift för inköp af Boställshus åt Biskopen i Götheborg, som Arbetshus-Fonden, i följd af högstberörde Kongl. Bref, fått vidkännas, kunde öfverflyttas på Statsanslaget för publika Byggnader i Landsorterne, och följaktligen derifrån till Arbetshus-Fonden ersättas.
Vid Revision af sjelfva Råkenskaperne öfver Manufactur-Discont- och Ull-Discont-Fon - i6o Riksens Ständers derne, Manufactur- och Eskilstuna Fr Istadsmedlen , samt Spinnhus- och Allmanna Arbetshus Fonderne, äfvensom vid Kongl.
Commerce- Collega åtgärder i afseende på förvaltningen af dessa Fonder och Medel för åren 1817» 1818 och 181g, hafva Revisorerne ej funnit något att anmärka eller påminna.
Revisorerne hafva likaledes granskat de till nämnde Fonder hörande Säkerhets-handlingar, och funnit allt i behörigt skick; hvarjemte Revisorerne, vid genomseende af Advocat-Fiscalens
Diarium öfver anställde Lagsökningar, funnit desamma vara med all erforderlig drift handlagde.
Slutligen få Revisorerne, för att lemna en kort öfversigt af behållningar, inkomster och utgifter å ifrågavarande Fonder och Medel för nämnde år, bilägga, så väl de General-Slut, hvilka för dessa år blifvit öfver Manufactur-Discont- och UU-Discont-Fondeme upprättade och Revisorerne meddelade, som ock ett Utdrag af Räkenskaperne öfver Manufactur- och Eskilstuna Fristads-medlen samt Spinnhus och Arbetshus-Fonderne för samma år; hvarjemte bifogas ett Protocolls-Utdrag innefattande den af en bland Revisorerne, i frågan om anslaget af Arbetshus-Fonden till inköp af Biskopshus i Götheborg, yttrade särskilda mening.
Och hafva Revisorerne, med anledning af deras
In - Revisorers Berättelse. 161 Instruction, till Kongl.
Majt i underdånighet insåndt ett exemplar af denna Berättelse.
Ridderskapets och Adelns vagnar: J.H. Gyllenborg. G. F.
Åkerhjelm. P. Lagerhjelm. J. G,Gyllenkrok. C. F. Hammarhjelm.
På Hogvordige Preste-Ståndets vagnar: S. Wijkman C:son. E. Colliander. J. Östberg. M. Hasselrot.
H. Grafman.
Borgare-Ståndets vågnar:
Joli. Schon. C. L. Widmark.
Joh. Sandegren.
Chr. fjetter ber g.
På Hedervärda Bonde-Ståndets vågnar:
Pehr Jonsson. N. Mänsson.
And.Jonsson.
Olof Hakansson. P. Pehrsson.
J. H. v. Sydow.
IÖ2 Capital-Slut öfver Manufactur - Debet.
Balance fran Ar 1816.
Skuld till Banken på Räkn.
Dito Dito pl N:o 5 . . Utelöpande Attester Förlust
Enligt nedanstående Specification Balance till År^ 1818.
Tillgångar hos säkra Låntagare — — Cessionanter , . . — — Ull-Discont-Fondcn 89,101: 345,626: 9A78: 443,905 11,325 884,362: 4i,643: 124,855: t,o5o,86o i,5o6,oq2 6 ummu Vinst och Förlust - Inkomsten.
Ersättningar .... i3: 36.
— Influten ordinarie Ränta 3o,646: 3. 6.
Intresse efter förfallodag.
6,749:40. — g?-/jng.gr FörlustÅr 1817, sorn ofyan är upptagen 11,325:45. 7. 48,735 29 Stockholm af Manufactitr-Discont - Discont-Fonden
År i8i7- i63 Credit.
Bnlai^cc frän Ar 1816.
Tillgång hos säkra Låntagare , 822,229: 44- 4- — hos Cessionanter . . . 67,108: io. 2. — hos Ull-Discont-Fonden 142,855: 5 10.
Balance till År 1818.
Skulder till Banken på Iläkningen N:o 8 89,101: 5. 4- Dito Dito på — N:o 5. 360,891: 8. a. 12,000: — — 11,907: 12.
— Dito till Salpeter-Fonden Utelöpande Attester . . .
Summa 1,032,193 473,899 1,306,092 Conto År 1817.
Grava tioner.
Interesse till Banken för Lånet N:o 8 • 2,673: t. 6.
Dito Dito för N:o 5, 10,198: 32. 5.
Arfvoden .... 1,782: — — Aflöning .... 5,935: — 5.
Extra Utgifter . . 2,q56: 34. 1.
Hus-Reparationer 5o. — — Extra-Ordinarie Afskrifning.
Förluster hos Cessionanter, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 1 October 1817 22,695.- 20. 5. 26,040: 8. 8. 3;|i0 48,735 29 Contoiret den 18 April 1818. E. F. Ström. L. H. Willman. 164 Capital-Slut öfver Manufactur - Debet.
Balancc frill Ar 1817.
Skulder till Banken pl Räkn.
N:o 8. 89,101: 5.
4 Dito till Dito pä Räkning.
N:o 5. 360,891: 8. 2.
Dito till Salpeter-Fonden . . * 12,000:
Utelöpande Attester ii>9°7: i2- — 473.899 25 6 / Balance till År 1819.
Fordringar hos säkra Låntagare 889,446: 3g. 8. — — — Cessionanter 56,547: 3i. 6.
Förskott till Ull-Discont-Fonden 118,855: 5. 10. r,o64,84g Summa 1,538,749 6| 6 Stockholm af Manuf««tur-Discont - Discont-Fonden År 1818- i65 Credit.
Balance fran År 1817, Tillgångar hos säkra Låntagare . 884,362:34- 8. — — Cessionanter Jiififö: 4- 4- — «*•
Ull-Disc.Fond. 124,855: 5. 10.
Inkomst, Ordinarie Ränta Intresse efter förfallodagen . . 33,564: hfl. 2. 2,964: 26. 10. 36,5i9: 21.
Intresse till Banken för Lånet N:o 8.
Dito för Lånet N:o 5. 10,487:17. 6.
Dito tillSalpet.Fond, 336. — — Arfvoden . . Aflöning . . Extra Utgifter Centonale . . , Afkortningar , , Vinsten Ar 1818 Balance till År 1819.
Skuld till Banken på Räkning,N:o 8. 89,101: 5. 4.
Dito på N;o 5 . , . 373,814: 24. 9- Utelöpande Attester . , . , , 10,121: 12. — 2,673: 1. 6. 2,190: 24. 3,435: i5. 2. 2,041: 26. i. 146: 26. 3. 35?:38'11' 21,668: 5. 5. i,o5o,86o i4,S5i 473,o36 44 i5 42 Contoiret den 14 April 1819. E. F. Strunt.
Summa |i,538,749! 6| 6 L. II. Willman. 166 Capital-Slut öfver Manufactur - Debet.
Bnlancc från År 1818.
Skuld till Bankon pä Räku. N:o 8. 89,101: 5. 4.
Dilo till
Dito på N:o 5. . . . 373,814:24- 9- Utelöpande Attester 10,121- 12. 473,o36 4a / Balancc Ar lg20 or röring ar 05 Säkra Låntagare 1,202,679:18.31. c-» i » ii— Ccssionanter 58,45o: 45.
L Förskott till U 11-Discont-Fonden ,,0,000: _ i 1,371,139 16 3 Summa 1,844,176 10 4 Stockholni af Munufactur-Discont - Discont-Fonden År igig. 167 Credit.
Balance från Ar 1818.
Fordringar hos säkra Låntagare 889,446 — — Cessionanter 56,547 Förskott till Ull-Discont-Fondeix 118,855 3g. 8. 3i. 6. 5. 10.
Ordinarie Ränta . 44,882:33. 6.