Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St :r på Rikssalen att antingen emottaga
Dess samtycke till deras åstundan eller afhöra Dess skäl att det wägra.
— Finner Konungen-godt någon Lagfråga- för R:
St :r framställa; äske han Stats-Rådets och Högsta Domstolens yttrande så wäl öfwer hufwudfrågan, som huruwida den må fordra den skyndsamhet, att beslut derom å samma Riksdag må fattas eller ej: samt meddele derom i vanlig ordning 1 R:
St :r
Sin proposition (tillika med berörde yttranden).
Yrkar Konungen ej sådan skyndsamhet; förfares dermed såsom med enskild Riksdagsmans Motion; men eljest beslu[te] R :
St :r, sedan frågan efter det sätt i 56 :te §. stadgas, blifwit behandlad, och öfwerlemne Konungen deras swar (om de) uppå Rikssalen, om de bifallit Konungens Proposition, och skrifteligen genom Talemännen, om de densamma af slagit.
I alla dylika Lagfrågor skall Tre Stånds mening utgöra R:
St :rs Beslut. — Stadna Twå Stånd emot Twå, förfaller frågan och förblifwe vid det som förut stadgadt warit.
1 Orden derom i vanlig ordning äro tillskrivna ovan raden med annan stil än G. A. Silverstolpes.
Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll 805 IV. A. G. Silverstolpes memorial den 14 okt. 1810.
I protokollet den 15 okt. (se ovan sid. 88) upplyses, att ett av riddarhussekreteraren A. G. Silverstolpe ingivet memorial föredrogs rörande sättet, som för behandlingen av då beredda grundlagsfrågor borde iakttagas vid påföljande riksdag, samt rörande ändring av § 56 regeringsformen.
Memorialet ligger bland bilagorna vid sagda protokoll.
Då denna fråga blev av stor vikt vid den följande riksdagen bör det införlivas med denna publikation, frånsett regeln, att memorial av utskottets egna medlemmar böra här tryckas.
Memorialet är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 171 ff. Föredragit den 15:de October.
Då, vid näst inträffade Riksmöte, Riksens Ständer utan tvifvel komma att afgöra de från de tvänne förflutne Riksdagarne hvilande Grundlags-Frågor, utbeder jag mig få fästa Högloflige Constitutions-Utskottets uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att främst af allt ett grundslags-stadgande måtte beslutas, som tydligen bestämde med hvilka formaliteter Riksens Ständer äga rättighet att dylika frågor afgöra.
Utan ett slikt preliminairt stadgande, skulle det synas mig vara att befara, antingen att sådana frågor behandlades än på ett sätt, än på ett annat, eller att Riksens Ständer kunde hänföras till tvister om behandlingssättet, hvilka skulle åstadkomma, möjligtvis förbittring, och säkerligen tidsutdrägt.
Häruti ligger skälet till angelägenheten deraf att detta grundlags-stadgande blefve det första som vid nästa Riksdag afgjordes, och att detsamma genast måtte tjena till efterlefnad.
Dernäst anser jag af föga. ringare vigt att afgöras måtte hvad detta stadgande borde innehålla.
Att hvad 56 §.
Regerings-Formen föreskrifter om återremisser, äfven borde, och kanske med ännu större skäl, gälla för grundlags-frågor, än för hvilka andra som hälst, synes mig falla af sig sjelft.
Men huruvida, när Constitutions-Utskottet aflemnat sitt svar och förslag i anledning af återremissen, Riksens Ständer må, enligt åberopade 56. §., äfven kunna detta förslag med förändringar antaga, det torde tåla ett närmare eftersinnande.
Mig synes att sådana förändringar skulle möjligen kunna blifva så hufvudsakliga, att de innefattade helt nya stadganden, 806 Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll af Constitutions-Utskottet icke beredda, och icke ens instämmande med Grundlagens lynne.
Dessa förändringars antagande skulle då blifva det säkraste medel att undergräfva Regeringssättet.
Jag skulle derföre Högloflige Constitutions-Utskottet ödmjukeligen underställa, om icke i 56 §.
Regerings-Formen ett särskilt stadgande i afseende på Grundlags-frågors behandling, måtte, såsom en tilläggning vid slutet, föreslås, af följande ungefärliga innehåll: »Dock sträcke sig, hvad grundlags-frågor angår, denna rätt att i ett föreslagit stadgande förändringar göra, ej längre än till uttrycknings-sättets fullkomnande till mera tydlighet, fullständighet och enlighet med Grundlagens lynne.
Föreslås sådane förändringar, bör förslaget andra gången till Constitutions Utskottet förvisas, som äge att efter berörde föreskrift ändringarne pröfva, och sitt yttrande öfver dem afgifva: Skolandes Riksens Ständer, derefter, antingen oförändradt antaga ettdera af de uppgifne förslagen, det, som sedan det förflutna Riksmötet hvilat, eller ett af de tvänne som under påstående Riksmöte från Constitutions-Utskottet inkommit; eller ock tvänne af dem, eller alla trenne förkasta.»
Att behofvet af en sammanjämkning af Riks-Ståndens beslut, ofta kunde blifva en följd af detta stadgande, inser jag nogsamt, och hemställer altså, i förbigående, till Högloflige ConstitutionsUtskottets uppmärksamhet, i synnerhet hvad i slutet af 75. §.
Riksdags-Ordningen stadgas i afseende på frågor af beskaffenhet att ej kunna förfalla; eller om ett enigt resultat endast genom en jämkningsutväg borde sökas.
Jag tillstår mig icke hafva haft nog tid att väl öfverväga, hvad jag nu haft den äran föreslå, och får altså detsamma till Högloflige Constitutions-Utskottet utan allt anspråk öfverlemna.
Örebro den 14 October 1810. A. G. Silverstolpe.
Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll 807 Y.
Förteckning över 1810 års protokoll.
I slutet av 1810 års protokollsvolym finnes införd en översikt av utskottets arbeten.
Liknande översikter finnas även vid slutet av 1812 och 1815 års rep. protokollsband och hava i det föregående avtryckts på sina vederbörliga platser.
Det har därför svnts lämpligt att i detta tillägg även införa 1810 års förteckning, som följer här nedan:
Förteckning på R.
H. S. Constitutions-Utskotts Protocoll hållna vid Riksdagen i örebro 1810.
Folio1 1 :o den 6 Augusti: Angående Utskottets sättan de och Anfordran af Stats Rådets Protocoll 1. 2:0 den 8 Augusti: a) angående Rum för Utskottet och betjening . . 12. b) Justitia'
Ombudsmannens förfrågan huruvida han, såsom vid Riksdagen vistande, kunde deraf anses hindrad att sina Embetsgöromål bestrida. c) Emottogs med skrifvelse från HofCantzleren, de Protocoller som skulle undergå Utskottets granskning — började upläsas sedan Utskottet delat sig på 3 :ne Divisioner. 3 :o. e. m. den 8 Augusti:
Läsningen af Protocollerna fortsattes 24. 4:o. den 9 Augusti:
Läsningen fortsattes 26. 5 den 10 Augusti:
Läsningen fortsattes 28. 6. e. m. den 10 Augusti:
Läsningen fortsattes 30.
1 Hänvisningen sker till fol. i protokollsbandet.
808 Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll 7 :o den 13 Augusti: 8. den 14 Augusti 9 :o den 15 Augusti 10: den 16 Augusti 11:0 den 22 Augusti: 12.
Den 23 Augusti » 13 :o den 24 Augusti: 14 :o den 25 Augusti: 15 :o den 27 Augusti: 16 :o den 29 Augusti: » Folio Rådplägning om infordrande af Stats Rådets Protocoll öfwer Ordresna till Vestra Arméens återtåg från Stockholm emot Norrige Lästes Stats Rådets Protocoll 65 & 66.
Fortsattes läsning af Protocoller.
Prosten Schartaus Memorial om förhållandet, när RiksGälds Contoirets fullmäktige väljas till Riksdagsmän 67.
Fortsattes Läsningen af Protocollerna öfver KrigsÄrender .... 71.
Föreslogs: Val-Act, Successions Ordning och Thronföljare Försäkran 72.
Föredrogs BondeStåndets förfrågan om rättigheten att rösta på Fullmäktige i Banquen och RiksGäldsContoiret 91.
Läsning af Protocoller.
Anmärktes af Klintébergs inne- 95. hafvande af 2ne tjenster på en gång.
Anfordran af Protocoller, angående Skjutsförordningen, och Riksdagens flyttning, samt öfver de 3ne sistl. år afslutne freder, fortsattes: Läsningen af Stats Rådets Protocoll. Läsning af Protocoller 98.
Fortsättning af Protocollernas läsning 99.
Uplästes Friherre Adlercreutz’s 100.
Memorial, angående LTpploppet den 20 Junii 1810, och om Vermländska fördelningens aftåg till Norrska Gränsen.
Pehr Olssons Memorial, om Fullmäktige i Banqu. och RiksG. Contoiret.
Secreteraren Cocks antagande till 2 :dre Canzlist.
Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll 17 :0 den 30 Augusti: 18 :o den 31 Augusti: 19 :o den 1 September: 20 :o den 3 September : 21.
Den 4 September: 22 :o den 7 September: 23 :o den 15 September: 24 :o den 18 September Uplästes ankommet Protocoll om Riksdagens flyttning.
— Uplästes Protocollerna, angående frederna med Ryssland, Dannemark och Frankrike Föreslogs Hyllnings-ed åt Hans Kongl. H. KronPrinsen samt Dess Trohets Ed åt Kongl. Maj :t Öfverläggning om Schartaus och Pehr Olssons anföranden ang.
Fullmägtige i Banquen och RiksGlds Contoiret. — Forssåns Memorial om val af Electorer i Preste Ståndet.
Borgmäst.
Victorius Memorial, och förklaring af 14 § i Riksd.
Ordningen. fortsatt läsning af Protocoller.
Uplästes Protocoller för Handels och Finance Ärender fortsatt Läsning Öfverläggning om Forssåns Memorial ang.
Electors
Val ibland Presterskapet.
Victorius Memorial företogs.
Öfverläggning — om af Klintehergs beklädande af 2 :ne sysslor på en gång.
Om Stats Rådets pligt att yttra sig öfver Befordrings Ärender.
Om Utförsel af Sill.
Om Stats Rådets tystnad vid Charta?
Sigillata?
Friherre Cederströms Memorial, angående omröstning per Capita.
Ltskottets Memorial om granskningen af Stats Rådets Protocoller Öfverläggning om Friherre Cesir örns Memorial [angående] omröstning per Capita.
Stats Secreterarnes quittenser öfver återbekomne Protocoll. Förslag till Redaction af 38 §.
Riksdags Ordn.
Öfverläggning om minskning i antalet af Ut - 809 Folio 107. 114. 132. 133. 134. 150. 152. 169. 810 Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll 25 :o den 22 September 26: den 2 October: 27 :o Den 3 October 28. den 5 October: 29 :o den 8 October: Folio skotts Ledamöter Riksdags Fullmägtiges från Stockholm Memorial, angående nämnde Stads förrättade Riksdagsmanna Val.
Inlemnades Memorialer, med 182. förslag till förändringar i Grundlagarne — förordnades Beredning för Tryckfrihets-Lagen — d :o för Re geringsformen och Riksdag [s]- ordningen.
Borgmästaren Sjödins Memo- 211. rial, om dröjande till nästa Riksdag med antagande af föreslagne Lagförändring.
Förslag till förändring i Riksdags Ordningen och Regeringsformen 213.
Betänkande öfver Forsséns Memorial 222.
Förslag till förändring i Tryckfrihets Lagen 226.
Handlingar, som i detta ämne blifvit upläste 372.
Förslag att Justitia;-Ombuds- 245. mannen må tillse det Riksens Ständers beslut blifva i verket ställde.
Förslag till förbättrad Redaction af Regeringsformens 87 §.
Rådplägning öfver anmärkningarne vid Regeringsformen och Riksdagsordningen 246.
Pröfning af Eric Anderssons yrkande att 1810 års Riksdagsbeslut rörande Förstå rkningsmanskapet, må uphäfvas 255.
Öfverläggning om väljande af Electorerna i Preste Ståndet.
Pröfning af Beredningens förslag till förbättring i Tryckfrihets lagen 256. föredrogs Herr Mannerstams Memorial om 2 :ne Stats Minist - Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll ol Foli rar, och en Departemental-sty - relse 267. 30:0 den 10 October:
Justerades förslaget till änd ringar Tryckfrihets-Lagen samt ändring i 65 §.
Riksdags Ordningen 274.
Yttranden om Theologisk Censur.
Pröfning af Riksdags Mannen Wessings Memorial ang:de förklaring af 17 § Riksdags-Ordningen.
Föredrogs Longbergs Memorial om förklaring öfver 77 § Reg.
Formen samt 33 § Riksdags be - slutet 275. 31:0 den 12 October:
Justerades förslag till Memo rial om ändringar i RegeringsFormen och Riksdags Ordningen 292.
Pröfning af Joachimssons och W essings Memorialer, angående Kongs Gårdarnes försäljning.
Öfverläggning om Longbergs den 10 October inkomne Memorial.
Utlåtande öfver Borgmäst.
Arsenii Memorial, om rättighet för Konungen att efterskänka
Up - börds balancer 293. 32:0
Den 13 October:
Justerades svar på enskildte Personers hos Utskottet väckte frågor 329. a) till Herr Assessor Gahn .... 330. b) Riksdagsmannen Oxelberg . . 333. c) Prosten Doctor Wijkman .... 334. d) Riksdagsmännen för Stockholms Stad 335. e) Riksdagsmannen O. Longberg 336. f) Riksdagsmannen Wessing . . 337. g) densamme 339. h) Häradshöfding Mannerstam . . 340. i) Borgmästaren Arsenius 342.
Utskottets Memorial om Tryckningen af Dess Handlingar, rörande Grundlagsförändringar . . 343. 33:o den 15 October: föredrogs A. G.
Silverstolpes 812 Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll Folio Memorial om behandling af Grundlagsfrågor, och ändring i 56 § Reg.Formen 344. 34:0 den 16 October: Pröfning af Silverstolpes Me morial, förslag till svar därpå . . [350]1 Förslag till svar på Grefve A. G. Mörners förslag till ändringar i Regeringsformen och Riksdags Ordningen [350]1 35,:o den 18 October: Utskottets uplösning [361]' 1 Siffran i förteckningen utplånad genom förstöring av bladets kant.
Tillägg till 1810 och 1812 års konstitutionsutskotts protokoll 813 VI.
Förteckning över vissa bilagor vid 1810 och 1812 års protokoll.
Följande anföranden eller memorial, vilka återfinnas å sidorna t. o. m. 144 i denna publikation, ingå icke i den av sekreteraren skrivna protokollstexten utan äro såsom bilagor fogade till resp. protokoll: Å sid. 6—7: Greve A. G. Mörners hälsningstal, skrivet av tal. själv.
Å sid. 29—30: Pehr Olssons från Halland memorial, sannolikt fattat i pennan av Pehr Olsson själv.
Ordformer och stavningssätt tyda i varje fall på en rätt otränad hand.
I bilagan skrives exempelvis Banco och Ricks gjälds juli mägtigarne, icke Banco- och Riksgälds-Fullmägtige, såsom ordet i sid. 29 normaliserats; vidare skrives ur segtten, icke ursäkten o. s. v. Å sid. 34—36:
Gahns skriftliga anförande, egen händigt författat, men ej undertecknat.1 Å sid. 36:
Pehr Olssons från Halland skriftliga anförande; stilen är densamma som i hans å sid. 29—30 tryckta memorial.
Å sid. 39:
Assessor Gahns skriftliga yttrande, egenhändigt författat men ej undertecknat. Å sid. 41:
Genom den vanliga formelh för sådan annotation (inne i protokollstexten ordet inseratur, satt inom parentes, och i marginalen en siffra, i detta fallet N:o 2. —) angives här, att advokatfiskal Falkmans förslag skulle vara såsom bilaga fogat till protokollet.
Denna bilaga saknas emellertid.
I stället har i marginalen med protokollförarens stil skrivits innehållet i Falkmans förslag.
Å sid. 42—43:
Kammarherre A. G. Silverstolpes yttrande, sannolikt nedskrivet av sekreteraren G. A.
Silverstolpe. k sid. 43—44:
Professor Faxes skriftliga anförande, egenhändigt nedskrivet, men ej undertecknat.
Å sid. 45—46: Greve A. G. Mörners anförande till protokollet, egenhändigt nedskrivet men ej undertecknat.
Å sid. 46:
Här lyder en del av protokollstexten i originalet på föl jande sätt: »Herr Häradshöfdingen Törneblad anmälte: att wid läsningen EtC: — (Inseratur.)»
I marginalen har antecknats: N:o 6. — 1 Det förtjänar påpekas, att den omständigheten, att det i protokollstexten uppgives, att ett anförande eller ett memorial ingivits skriftligt, icke behöver innebära, att det är självklart, att det återfinnes bland bilagorna till protokollet.
Ej ens då det i protokollet uttryckligen angives, att ett yttrande är bifogat, är det säkert, att det verkligen blivit bilagt protokollet.
Den, som fört protokollet, kan hava infört yttrandets innehåll i protokollstexten utan att bifoga originalet.
Jfr exempelvis advokatfiskal
Falkmans yttrande å sid. 41.
Huru saken ordnats, måste i varje särskilt fall undersökas.
Tillägg till 1810 och 1812 års konstitutionsutskotts protokoll Å sid.
Å sid.
Ä sid.
Ä sid. Å sid.
Bilaga 6, som tydligen egenhändigt skrivits men ej undertecknats av Törneblad, har av denne formulerats som om den skolat ingå i den löpande protokollstexten, och börjar: »Häradshöfdingen Törneblad anmälte: att vid ...» o. s. v. Törneblad har själv i bilagan utlämnat titeln Herr framför Häradshöfdingen.
Clason har vid utgivningen sammandragit protokollstextens ingress och början på Törneblads bilaga. 48—49:
Cederströms skriftliga anförande, egenhändigt författat men ej undertecknat. 54:
Biskop Tingstadius’ yttrande, egenhändigt skrivet, men ej undertecknat. 57—60: Häradshövding
Törneblads förslag, egenhändigt författat, men ej undertecknat. 60—61:
Assessor Gahns förslag, egenhändigt författat, men ej undertecknat. 62—65:
Gahns skriftliga anförande, egenhändigt författat, men ej undertecknat.
Denna bilaga föreligger i trenne tydligt skilda delar, vilka var för sig påtecknats såsom hörande till protokollet den 22 sept. 1810.
Den första delen omfattar stycket fr. o. m. orden I RegeringsFormens 81 § (sid. 62) t. o. m. orden näst föregående §§ föreskrifva (sid. 64).
Den andra delen omfattar stycket fr. o. m. orden Bland de i 34 § t. o. m. orden och Undervisning swerken & c (sid. 64).
Den tredje delen omfattar stycket fr. o. m. orden RiksdagsOrdningens 61 §. (sid. 64) t. o. m. orden i HufwudStaden. (sid. 65). 65—70: Greve A. G. Mörners memorial, egenhändigt skrivet, men ej undertecknat.
■ 75:
Till grund för professor
Faxes i protokollstexten refererade yttrande ligger ett bland bilagorna inhäftat blad. å vilket tydligen Faxe själv nedskrivit sin mening. 80:
Faxes yttrande.
Bilagan är egenhändigt skriven och undertecknad av författaren.
Under Faxes namn har doktor Falk egenhändigt skrivit, att han »til alla delar» instämmer.
— Jämte biskop Faxes egenhändiga yttrande förekommer bland bilagorna även en avskrift därav. 83:
Överhovpredikanten LilljenwaUdhs yttrande, egenhändigt skrivet, men ej undertecknat. 106: Greve A. G. Mörners hälsningstal, egenhändigt skrivet av talaren.
128:
Till grund för protokollets referat av borgmästare Ullbergs anförande ligger en av
Ullberg skriven och undertecknad text på ett blad bland bilagorna.
Tillägg till 1810 och 1812 års konstitutionsutskotts protokoll 815 VII.
Hänvisningar för sid.
5—144 till publikationen »ConstitutionsUtskottets Memorialer och öfriga Expeditioner vid Riksdagarne 1810, 1812 och 1815».
Följande delar av texten å sidorna 5—144 i denna volym återfinnas i publikationen Constitutions-utskottets Memorialer och Öfriga Expeditioner vid Riksdagarne 1810, 1812 och 1815, Stockholm 1902 (nedan citerat C U M 1810—1815): Å sid. 5—6 stycket fr. o. m. orden Sedan Riksens Högloft.
Ständer t. o. m. orden Johan Pehrsson från Calmara län i C. U. M 1810—1815, sid. 3—4. Å sid. 7 stycket fr. o. m. orden Derefter utnämnde t. o. m. orden Fr.
Anton Wrangel i a. a. sid. 4.
Å sid. 7 stycket fr. o. m. orden Vidare hemställde Herr Grefven och Ordförande t. o. m. orden kunde vinnas i a. a. sid. 4—5. 1 C. U. M. 1810—1815 har dock texten så till vida förändrats, som meningen där börjar:
Herr Grefven och Ordföranden hemställde ... Å sid. 15—19 stycket fr. o. m. orden Herr Silverstolpe föreslog t. o. m. orden Herr Hof-Cantzlern tillställas i a. a. sid. 26—31.
Å sid. 25 stycket fr. o. m. orden Sedan anmälan blifvit t. o. m. orden hafva deltagit i a. a. sid. 31. Å sid. 33—36 stycket fr. o. m. orden Derefter företogs t. o. m. orden Augusti 1810.
Pehr Olsson i a. a. sid. 194—197.
Å sid. 36 meningen:
Likaledes upplästes ... 14 § i Riksdags-Ord ningen i a. a. sid. 109, varvid är att märka, att i C. U. M. 1810—1815 ordet Likaledes strukits.
Å sid. 39—41 stycket fr. o. m. orden Det på Bordet t. o. m. orden upp taga delta memorial i a. a. sid. 204—206.
41 stycket fr. o. m. orden Härefter upptogs t. o. m. orden Ingen etc. i a. a. sid. 110, varvid är att märka, att i C. U. M. 1810—1815 strukits orden 14 § förändras mot slutet sålunda: —, vilka ord inleda det nya redak tionsförslaget.
41—47 stycket fr. o. m. orden Herr Grefven och Ordföranden föreslog t. o. m. orden hos Utskottet qvarblifva i a. a. s. 32—39.
48—49 stycket fr. o. m. orden Herr Friherre Cederström t. o. m. orden blef åsidosatt» i a. a. sid. lil—112. Å sid. 50—52 stycket fr. o. m. orden Derefter företogs t. o. m. orden blifvit antagen i a. a. sid. 112—114. Å sid. 53 stycket fr. o. m. Orden Sedan Herr Talemannen t. o. m. ordet Presteståndet i a. a. sid. 114. Å sid.
53 stycket fr. o. m. orden Lades på bordet.
Derefter t. o. m. orden för nämnde stad i a. a. sid. 115.
53—54 stycket fr. o. m. orden Lades på bordet.
Herr Falkman t. o. m. orden Falk anförde: i a. a. sid. 120—121.
Å sid. Å sid.
Å sid. t Å sid. Å sid.
Å sid. 54 stycket fr. o. m. orden För min del kari t. o. m. orden respektive Riks Stånden i a. a. sid. 107. 54 stycket fr. o. m. orden Härmed förenade sig t. o. in. orden Tingstadius yttrade: i a. a. sid. 121. 54 stycket fr. o. m. orden Emedan 38 § t. o. m. orden för Riksdagens början i a. a. sid. 106—107, varvid är att märka, att i C. U. M. 1810—1815 står före Riksdagens början.
54—56 stycket fr. o. m. orden Herr Biskoppen D:r Nordin yttrade t. o. m. orden måtte förfalla i a. a. sid. 121—123. 57 stycket fr. o. m. orden / anledning af t. o. m. orden anmärkning att anföra i a. a. sid. 75 och 124.
57—61 stycket fr. o. m. orden I anledning af t. o. m. orden till denna Beredning, i a. a. sid. 75—81. 61 stycket
Derefter föredrogs t. o. m. orden så lydande i a. a. sid. 124, varvid är att märka, att i C. V. U. 1810 —1815 strukits både ordet
Derefter framför ordet föredrogs och relativsatsen hvilket efter någon stunds öfverläggning lades på bordet efter orden så lydande.
62—71 stycket fr. o. m. orden Herr assessorn Galin t. o. m. orden pröfning remitteras i a. a. sid. 126—138.
72 stycket fr. o. m. orden Det af den 2:dra t. o. m. orden lades på bordet i a. a. sid. 139.
72 stycket fr. o. m. orden Derefter upplästes t. o. m. orden med Constitutions-frågor i a. a. sid. 147, varvid är att märka, att i C. U. lil. 1810—1815 efter sistnämnda ord tillagts orden så lydande.
72 stycket fr. o. m. Herr Grefven och Ordföranden t. o. m. orden Utskottet sitt bifall i a. a. sid. 150. 72—73 stycket fr. o. m. orden Ett af Herr D:r Almquist t. o. m. ordet Bifölls i a. a. sid. 42—43. 74—75 stycket, fr. o. m. orden
Derefter företogs t. o. m. orden ganska vädelige i a. a. sid. 151—152. 76—77 stycket fr. o. m. orden Derefter företogs det t. o. m. orden anmärkningar vid Grundlagarne. i a. a. sid. 152—154. varvid är att märka, att i C. U. M. 1810—1815 ordet
Der efter strukits. 77—78 stycket fr. o. m. orden Härefter företogs t. o. m. orden gjorda förslag i a. a. sid. 81—82.
79 stycket fr. o. m. orden ett af Herr Häradshöfdingen
Man nerstam t. o. m. orden vara af nöden i a. a. sid. 219, varvid är att märka, att orden ett af etc. i originalet förekomma mitt inne i en sats men i C. U. M. 1810—1815 gjorts till början av en självständig mening. 80—83 stycket fr. o. m. orden Det af den 5:te t. o. m. orden rörande Tryckfrihets-Lagen i a. a. sid. 82—86. 83 stycket fr. o. m. orden Derefter företogs t. o. m. orden 17:de § Riksdags-Ordningen i a. a. sid. 227; i C. U. M. 1810—1815 har dock ordet Derefter strukits. 83 stycket fr. o. m. orden Utskottet beslöt, t. o. m. orden personers valrättighet i a. a. sid. 228. 85—86 stycket fr. o. m. orden Derefter företogs t. o. m. orden Utskottets förvar i a. a. sid. 222. 105—106 stycket fr. o. m. orden År 1812 den 27 April t. o. m. orden Pehr Nilsson från Christianstads län i a. a. sid. 245—246.
106 stycket fr. o. m. orden Sedan Högloft.
Utskottet t. o. m. orden tills vidare obesatt i a. a. sid. 246.
Tillägg till 1810 och 1812 års konstitutionsutskotts protokoll 817 Å sid. 107 orden Ut supra. G. A. Silverstolpe i a. a. sid. 246.
108 stycket fr. o. m. orden Föredrogs Vällofl. Borgare Ståndets t. o. m. orden dermed upsättas i a. a. sid. 251.
BIHANG TILL gunni ujiis^siPÄBiKws noicicou vid Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 184T och 1848.
• • FORSTA SAMLINGEN.
Afdelningen: Kongl.
Majlis Nådiga Propositioner och Skrifvelser jemte Utdragen af de inför Kongl. Majit uti St als-Råd et i ämnet förde Protocoll. ■ ■ 1 KONGL. BIÄJITS Nådiga p e ® ip ® § a ® a ® tilt R i k e t s S t ä n d e 1% angående Statsverkets tillstånd och behof; Gifven Stockholms Slott den 12 November 1847. swocanosjM, isas. P. Ä. NORSTEDT & SÖNER, Kongl, Boktryckare.
G ' . . , - * H ’ r- i ; > - .V- . ■ . ■ . HT:o t. lionel.
Maj**ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Stats-Verkets tillstånd oell behof; Gifven Stockholms Slott den 12 November 184T.
I\ongl. Wuj:L öfverlemna!’ härmedelst lill Rikets Ständer Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, sammanfattad etter omsorgsfull pröfning af de till Slals-regleringen hörande frågor och under liflig önskan att inskränka slatsutgifterne i den mån sådant kunde med statens sanna fördel förenas.