Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den som bifaller, att en större Fribrefsrätt må, på sätt yrkadt blifvit, tilläggas Städernes Magistrater i Ämbets-ärender, voterar Ja; den det ej vill, Nej; Vinner Nej: så förfaller Motionen och förhålles i enlighet med nu gällande Författningar.
Efter Voterings-Sedlarnes öppnande hafva befunnits 73 Ja och 44 Nej, jemte a:ne märkte Voterings-sedlar, som förkastades; och som Ja alltså vunnit, är, i följd deraf, första alternativet bifallet, att nemligen en större Fribrefs-rätt må, på sätt yrkadt blifvit, tilläggas Städernes Magistrater i Ämbets-ären - Betcinkanden. 1^3 dev; hvilket Förstärkta Stats-Utskottet får vördsamligen anmäla.
Stockholm den 24 Julii i8a3.
Ständers Förstärkta Stats-Utskotts Memorial, angående anslag till inköp af Astronomiske Instrumenter för Observatorium i Stockholm.
Enl igf Protoeolls-Utdrag af den 22 i denne månad , hafva Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Ilögvördigé Presle-Standet och Hedervärda Bonde-Ståndet lill Förstärkta Stats-Utskottet öfverlemnat den fråga, om anslag af medel till inköp af Astronomiske Instrumenter för Observatorium i Stockholm, hvaröfver 2:ne af de Respeetive Riks-Stånden stannat i olika beslut med de andre arne; och har Förstärkta Stats-Utskottet, i följd deraf, anstalt omröstning öfver följande af Stats-Utskottet föreslagne Proposition:
Den som bifaller, att, till inköp af Astronomiske Instrumenter för Observatorium i Stockholm, 5ooo Rrdr Banco måga af Statsmedlen anslås och utgå i tvenne år, med en i?
St ats-Ut skottets tredjedel hvardera året, voterar Ja; den det ej vill, Nej; Vinner Nej: så komma någre särskildte medel för delta ändamål icke att anvisas.
Vid denna omröstning hafva befunnits 65 Ja och 53 Nej, samt en märkt Voteringssedel, hvilken förkastades; och som Ja således vunnit, komma 5ooo R:dr af Stats-medlen att anvisas till inköp af Astronomiska Instrumenter för Observatorium i Stockholm och med en tredjedel hvardera året, under 3:ne år utgå; hvilket Förstärkta Stats-Utskottet får vördsamligen anmäla.
Antora den 28 Julii i823.
Utlåtande, i frågan om ersättning för bortmistade egor genom TrollhätteSlussverks-uppdämning.
Sedan Kongl. Majit, under den 17 October förlidet år, angående ersättning för bortmistade egor, genom Trollhätte Slussverks uppdämning, i Nåder anbefallt Kammar-Colfegium och Stats-Contoiret, att afgifva underdånigt, utlåtande, i anledning af de upplysningar, som vid den, genom Kongl. Majrts Befallningshafvande i Elfsborgs
Län, anstälde undersökning vunnits, angående närvarande be - Betänkanden. skaft enheten af de, genom Trollhätte Slussverks uppdämningar, skadade Hemman, samt af hvad Kongl. Majrts Befallningshafvande i nämnde, äfvensom i Skaraborgs
Län i öfrigt underdånigst anmält; hvarjemte Kongl. Maj:t i Kader förklarade, att, i öfverensstämmelse med det den 3i Januarii 1821 meddeldte Nådiga förordnande, skulle emedlertid, och tills vidare, icke något förskott till ersättning, af ifrågavarande vattenskador, från Elfsborgs Landt-Ränteri utgifvas; Så hår Kongl. Majit, med gillande af Kammar-Collegii- och Stats-Contoirets, den 10 April innevarande år, i anledning deraf, afgifne underdåniga yttrande, under den 7 nastlidne Maji, i Nåder öfverlemna!
Handlingarne i detta mål till Stats-Utskottet.
Af dessa Handlingar har Stats-Utskottet tagit kännedom och funnit, att Kongl. Majrts Befallningshafvande i Elfsborgs
Län uti underdånigt utlåtande anfört, att, sedan Kongl. Majrt uti Nådigt Bref den 3i Januarii 1821 förordnät, att undersökning borde anställas om nu varande förhållandet med de inom Länet belägne hemman, hvilkas egare, med grund af Kongl. Brefvet den a3 Martii 1768 njutit ersättning för bortmistade egor genom Trollhätte Slussverks uppdämning, huruvida desse, medelst upplandningar, återvunnit mer eller mindre af den förlorade marken, samt derjemte i Nåder infordrat berättelse, om de under liden inträffade förändringar med innehafvare af Boställen, som enahanda er - Stcits-Utskottets sättning åtnjutit; så liar en sådan undersökning, rörande vattenskadade Hemmans närvarande beskaffenhet blifvit af Andre Landtmätaren i Länet förrättad; Oell beträffande de med Bosta llshafvarne skedde förändringar, hafva sedan år 1768, ombyten med Boställs-innehafvare inträffat, så ,att ingen af de då varande nu mera lefver; Hvarförutan
Landshöfdingen i Skaraborgs
Län underdånigst tillkännagifvit, angående Regements-SkrifvareBostället
Detterstorp, för hvilket ersättning blifvit anslagen för liden skada af Sjön Det* terns uppstigande, att Bostället vid 1821 års midfasta kommit i annan Indelningshafvares hand.
Vid den anstälde undersökningen bar befunnits, att inga upplandningar skedt, af den uppgifne orsak, att Eifvattnets strömflytande fart bortfört den lossade jorden, utan att lemna den på något ställe ofvanföre Trollhätte-Strömmarnes fall; och, uti en sedermera till Kongl. Majit ingifven skrift, hafva Malöga Byamän i Elfsborgs
Län i underdånighet anmält, att de under sist förflutne 3:ne år icke fått tillgodo njuta den ersättning, som med grund af Kongl.
Majrts Nådiga Bref den a3 Martii 1768 och 14 Martii 1774 varit dem bestådd för bortmistade egor, genom Trollhätte-Slussverks uppdämningar; och som Byamännens jord årligen skall förminskas genom berörde uppdämningar, hafva de i underdånighet anhållit att icke allenast för / Betänkanden.
177 för desse 3:ne år få tillgodo njuta ofvanberörde dem tillagde ersättning, utan ock, att denna ersättning everdelig tid måtte dem tilldelas.
Uti ofvanberörde af Kongl. KammarCollegium och Kongl. Stats-Contoiret afgifne underdåniga utlåtande, som Kongl. Maj:t i Nåder gillat, är andraget, att, hvad angår Landtmätarens undersökning, derutaf ingen grund kunde liemtas för bestämmandet af, antingen huruvida någon ytterligare, ersättning borde ega rum, eller ock, i fall af sådan ersättning, det belopp den skäligen och med billiga grunder, ej mindre för Kronan än Jordegar ne och Hemnians-innehäfvarne, kunde utsättas till.
KongL Kammar-Collegium och Kongl. Stats-Contoiret hafva; efter de anteckningar i Undersöknihgs-Instrumentet förekomma, för deras del i underdånighet ansett, att få Hemman torde nu mera blifva till någon ersättning berättigade, vid en härom, i alla vederbörandes närvaro, anställd Laga undersökning och uppskattning, enär härvid tillika i betraktande komme: 1:0 Hvad Kongl. Brefvet af den 19 April 1785 innehåller, att nemligen, sedan Kronan en gång genom Kongl. Brefvet af den a3 Martii 1768 gifvit ersättning för alla de, genom uppdämningar inom flere år, gjorde förhöjningar af yattnets Columne, hvilken 4- Sami. 3 B - 12 1-8 Stats-Utskott rts således icke borde, sedan den liden, kunna tilltaga, så har Kongl. Maj:t, både till förekommande af alla vidare processer och för de kringliggande Frälsens och Säteriers, så väl som Kronans eget hästa, i allmänhet ansett nyttigast vara, att ali liqvidation och ersättning för de, sedan 1768, skedde upplandningar, öfversvämningar och utskärningar, å ömse sidor upphörde, samt att så väl Frälset som Kronan må vidkännas förluster och förmåner deraf, på det sätt, att hvardera, enligt Allmänna Lagen i Jordabalkens 12 Cap. 4 §• för bibehålla de upplandningar dess strand tillväxa, och deremot sjelf draga den olägenhet, som af Elfven kan förorsakas. 2:0 Hvad Landshöfdinge-Ämbetet, uti dess skrifvelse till Kongl. Kammar-Collegium af den 23 Maji 1820, i detta ämne anfört, nemligen, att, enligt Landtmätaren Lindskogs berättelse, en del af de, såsom vattenskadade ansedde, Hemman, redan den tiden, skall haft all sin jord i behåll och äfven i det mesta oskadad, men andre deremot hafva vunnit större och mindre tillandningar, samt, efter Götha Elfs sättning, återbekommit mer och mindre af den öfversvämmade jorden, hvilken dock vid en del Hemman skall blifvit helt och hållet fördränkt och förderfvad; Äfvensom Landsböfdinge
Ämbetet ansett det jämväl troligt, att, sedan Sjön Wenerns medelböjd, enligt flere tillförlitlige uppgifter, i sednare åren varit betydligen lägre, de försporde upplandningarne äfven i samma mån Betänkanden. *79 tilltagit, samt att de vattenskadade Hemmanen nu mera till äfventyrs tili större delen torde hafva återvunnit den förlorade marken.
I anledning af hvilket allt, Kongl.
KamraarCollegium och Kongl. Stats-Contoiret i underdånighet ansett en närmare reglering blifva desto angelägnare, som, efter hvad Landshöfdinge-Ämbetet vidare förmält, angående Kronohemman och Boställen, en del af de anslagne ersättningarne varit vida öfverstigande den förlust dylike Hemman måst vidkännas, i det att ersättningen blifvit grundad på den bortmistade jordens skattläggning, i likhet med andre Skattehemmans ersättning, då likväl sådane
Boställen icke bordt njuta högre ersättning, än så vida något i den deraf indeldte räntan kunde brista vid de i behåll varande egornes uppskattning efter skattläggnings - grunder; Förmenande Kongl. Kammar-Collegium och Kongl. StatsContoiret, att de ersättningar, som hädanefter kunna komma att ega rum, icke böra lill vederbörande Jordegare eller Hemmansinnehafvare från Landt-Ränteriet utbetalas, innan uträkningarne derå blifvit hos Collegierne pröfvade; Och hafva Kongl. KammarCollegium och Kongl. Stats-Contoiret för öfrigt i underdånighet hemställt, om icke, då, efter hvad Kongl. Brefvet den 19 April 1-785 innehåller, dessa ersättningar syntes före detta hafva bordt upphöra, samt enär dessutom någre medel för slika utgifter, i händelse desamma hädanefter skulle komma att 180 Stats-Ut skottets fortfara, icke äro i Stat anslagne, detta mål i hela sin vidd finge till Riksens Ständers Stats-Utskott vid närvarande
Riksdag i Nå-» der öfverlämnäs.
Detta allt har Stats-Utskoltet öfvervägat, och hvad angår anslag till ersättning af de för åren 1811 till och med 1816 förskottsvis af Landt-Ränteri-medlen utbetalde jord-ersättningar för förluster genom uppdämningar vid Trollhätte Slussverk, uppgående, enligt hvad handlingarne ådagalägga, till 4’4-Q1 R;(l4 sk. 11 r:st.
Banco; så anser Stats-Utskottet det på Kongl, Maj:ts Nådiga pröfning allena hero, sedan vederbörande Ämbets-Verk liprde blifvit, huruvida Jordegärne till en sådan ersättning, sorn tillförne till och med för år 1810 utgått på så kallad Extra-Ordinarie Stat, varit berättigade och i händelse sådant finnes hafva bordt ega rum, lärer Kongl. Maj:t i Nåder täckas meddela Landt-.
Ränteriet ersättning af Riks-Statens Qtde Hufvud-Tittels anslag, Men beträffande frågan huruvida och till hvad del någon vidare årlig ersättning må böra af Staten meddelas och om icke i sådant hänseende en ytterligare vederbörlig undersökning i samtliges närvaro kan finnas nödig att verkställas; så instämmer Stats-Utskottet uti Kongl. Kammar-Collegii och Kongl.
Stats-Contoirets underdånigst yttrade tanka, om angelägenheten af en sådan undersöknings anställande till utrönande om och huruvida någon ersättning i detta B et ii rika riden.
181 afseende bör ega rum.
Detta bemställes vördsamligen till pröfning af Riksens Högloft.
Ständer, som lära deras beslut härutinnan bos Kongl. Majrt i underdånighet anmäla.
Och anser Stats-Utskottet, att Herr Ålb. Haijs, bos Högloft.
Ridderskapet och Adeln, väckte och till Stals-Utskottet remitterade motion om ersättning till de Jordegare och Boställsinnehafvare, sorn genom Trollhätte Slussverks anläggning lidit vattenskada, icke påkallar särskildt utlåtande, utan genom hvad ofvan är anfördt, blifvit besvarad, SI ock bolm den 18 Julii iSaö, Ankom den 28 Julii 1828.
N:o 537, Utlåtande, i anledning af Pastor-Primani Doctor Wallins motion, om Spannmåls-anslag till
Lön fyllnad för Stockholms Scholas-Lärare.
Inom Ilögvördige Préste-Ståndet har Herr O O Pastor Primarius Doctor Wallin anfört, huruledes genom den totala förändring Stockholms Undervisnings-Verk nyligen undergått, så att i stället för en Stor-Scholae och 7 Kyrko-Scliolor, blifvit inrättade ett Gymnasium, aine Trivial-, 6 Kyrko- och 3:ne nva Allmänna Barn-Scholor, det utan all tillökning fortfarande Stats-bidraget af g/[0 Tun - kStat s-Ui skottets nor Spannmål blifvit otillräckligt, egentligen derigenom att 375 Tunnor må'st användas tili Löner för de Lärare, sorn vid den nja organisationen antingen ej erhållit någon beställning, elier, i anseende till ålderdom och sjuklighet, sökt och erhållit afsked; Och då häraf uppkommit den följd, att flere af de nu antagne Lärarne mäste tjena med vida mindre Löner, än som för deras befattningar finnas i Stat bestämde, bar Herr Doctorn föreslagit, att nämnde qvantum Spanmål 375 Tunnor, måtte af indragen Behagligtids för-. länings Spannmål anslås för Läroverken i Stockholm, för att tilldelas de yngre Lärare, som nu äro i mistning af full
Lön, samt detta anslag få fortfara i 5 år eller heldre på behaglig tid; uti hvilken framställning och begäran Herrar Dpctorer Hedren och Lilljen» wälldh sig förenat.
Stats-Utskottet, som härå emottagit remiss till vederbörlig åtgärd, får, till fullgörande deraf, anmäla, att Riksens Ständer vid sistl.
Riksdag, i anledning af Kongl. Maj:t&
Nådiga Proposition, om anslående af nödige medel, till förbättring i de Allmänna Under-. visnings-Yerken, enligt Nådig skrifvelse af den 23 Maji 1818 anviste anslag, till betäckande af den brist, som genom Läro-Verkens förändrade organisation och nya reglering uppkom med 3i3g Tunnor 23 Kappar Spannmål , så väl som de indragna och disponibla 153 Tunnor af Förlänings-Spannmålen.
Då Betänkande?!. 183 likväl den i Hufvudstaden vid tagne förändring och utvidgning af Läroanstalterne, enligt hvad angifvet blifvit, medfört en minskning af 37b Tunnor Spannmål uti de förut disponible tillgångarne samt vid den allmänna regleringen med Undervisnings-Verken i Riket, de i Stockholm ej erhöllo något tillökad t anslag; så och enär den Spannmål, som genom Behagligtids Förläningars indragning intill sista Riksdag Kronan tillflutit, blifvit af Riksens Ständer anslagen till Schola:- och Undervisnings-Verkens fullkomliga iordningbringande, anser Utskottet sig böra tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att ett belopp, svarande emot den Behagligtids FörläningsSpannmål, som sedan sista Riksdag blifvit indragen, och, edligt från Kongl.
KammarCollegium erhållné uppgifter, utgör endast iöo-j- Tunnor, må anvisas att afÖfverskotten på Stats-Verkets Inkomster, efter Riks-Markegångspris beräknadt, utgå till Läro-Verken i Stockholm intill nästa Riksdag, för att användas tili Lönförbättring för de Lärare, som genom afgångne Lärares pensionerande icke kommit i åtnjutande af fulla Löner, dock under vilkor att denna interims-anvisning, i mån af de tjenstfries afgång eller befordran samt den af elem innehafde Spannmålens återgående till sitt egentliga föremål, må upphöra; Men något ytterligare anslag till fyllande af bristen uti de 3d5 Tunnor, Herr Doctor Wallin uppgifvit, kan Utskottet icke till bestående föreslå, enär nästan i alla i84 Stats-Utskottets öfrige Tjenstemanna-Corpser olikhet sig företer uti Lönbeloppen inom samma grader och de yngre Lärarne således synas böra, till en början, åtnöjas med de mindre Lönerne; Detta varder dock vördsamligen liemstäldt tili Riksens Högloft.
Ständers bepröfvande, Stockholm den 16 Julii 1823.
Antom den 28 Julii 1823.
•Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Befälhafvarens för Konungens Lif- ”och Hus-Troupper underdåniga Memorial, om anslag till Reparations - kostnader å Kongl. Svea Lif-Gardets Cassern.
IVongl.
Majit bär uti Nådig Remiss, af den 20 sistl.
Marthi, till Stats-Utskottet öfverlemnat Befälhafvarens för Lif- och Hus-Troupperne underdåniga Memorial, innefattande tillstyrkande till den af Second-Chefen för Konungens Svea Lif-Garde gjorde underdåniga anhållan om bidrag af Staten till reparerande af Regementets Cassern, innehållande de remitterade handlingarne, att då Svea LifGardet för 21 år sedan emottog Fredricshofs Slott till Cassern, med skyldighet att det underhålla, enligt Kongl. Brefvet den 3 Nov. 1802, Betänkanden. i85 1802, bestod Regementet af 1200 Man, spridde kring hela staden, deraf endast hälften eller Coo Man beliöfde inlogeras, emedan de öfrige voro permitterade, hvarföre Regementet kunde åtaga sig detta vilkor, och reparation jemte inredning skedde för Regementets räkning och uppgick till en summa af 16,666 R:d.
Banco, som bestriddes till en del af då varande Compagnie-Chefer contant och det öfriga genom Lån, hvilket allt af efterkommande Compagnie-Chefer skulle återgäldas, dels genom Accordernes bestämmande och dels genom öfvertagande af resterande skulden.
Sedan Regementets styrka blifvit betydligen nedsatt och priserne å Ved, Lysliingsämnen, Arbeten m. m. stigit, har brist uti den influtne Inqvarteringen uppstått, så att Compagnie-Chefer måst göra årliga tillskott , utan att likväl det ringaste af de oundviklige större reparationer ens kunnat påtänkas, hvarföre Regementet begärt fördubbling af den inqvartering det, enligt Contract af år 1811, utaf Stockholms Stad uppbär; men då Inqvarteringsgifvarne förklarat sig ej vilja öka afgiften med mera än a5 Procent och detta vore alldeles otillräckligt till bestridande af alla med Inqvarteringen förenade kostnader bar Regementet anhållit att medel måtte anslås till Cassernens reparation och utvidgande, samt Kongl. Maj:t derjemte i Nåder förordna, att yttre underhållet af husen, må 12 186 Stats-Utskottets / i likhet med Lif-Gardcts till Häst celi Andra Lif-Gardets Casserner, bestridas af den fond, som till Allmänna Byggnader anslås; utgörande, enligt upprättadt förslag, den nu ex’- forderlige kostnaden till reparation , så väl af Slottet och Flyglaime, som öfrige till Regementets disposition öfverlemnade lius , tillsammans 25,228 R:d.
43 hvilken summa möjligen, genom Entreprenad-Auction, skulle kunna nedsättas till 20,000 R:d.
Enligt Kongl. Majrts Nådiga Bref, af den 3 November 1802, öfverlemnades Fredricshofs Slott med tillhörande Byggnader i dess befintliga skick, till Kongl. Svea Lif-Gardet för att till Cassern begagnas, under Regementets åtagne skyldighet, att ej allenast vidkännas de kostnader, som för Byggnadernes apterande till detta användande kunde erfordras , utan äfven att, utan någon Stats-Verkets kostnad, dem framgent underhålla.
Regementets uppgift, att Staten skulle åligga, underhålla så väl Lif-Gardets till Häst, som andra Lif-Gardets Casserner, instämmer icke med verkliga förhållandet.
Då det förra Regementet emottog dexr nya Cassernbyggnad på Ladugårdslandet, som för dess behof var uppförd, gjordes väl icke något förbehåll att Regementet skulle bekosta framgena underhållandet; men sådant synes vara en följd af den. dubbla förmånen, att få begagna Casserner under det man derjemte njuter ingvar - Bétänkanden. lerings-penningar af Staden.
Icke heller har fråga sedermera uppstått, att från Stats-Verkel erhålla någre medel till reparationers bekostande, hvilke oftare måste erfordras för en Cavalleri- Troupp än för Infanteri.
Deremot yttrade Riksens Ständer, vid sistförflutne Riksdag _, uti underdånig skrifvelse af den 23 Maji 1818, då särskildt anslag till uppförande af Cassernbyggnad för Andra Lib Gardes - Regementet beviljades, att det villkor dervid underdånigst föreslogs, att då Gardes-Regcmenterne af Stockholms Stad åtnjuta Inqvarterings- Penningar, desse Regemente!' mätte sjelfvc för framtiden bestå underhållskostnaden för de på Statens bekostnad åt dem upplåtne eller anskaffade RegementsCasserner, så att någon utgift härtill aldrig må komma att Staten belasta.
Under öfverläggning inom Stats-TJtskottet hafva dess samtlige Ledamöter ansett det vara obestridligt, alt Kongl. Svea Lif-Gardet likasom de andre Gardes-Regementerne åligger att Cassern-Byggnaderne underhålla, med de Inqvarterings - Penningar Regementet af Staden uppbär, och som för Corporaler, Spel och Manskap utgör omkring å 4>3oo R:d.
Banco om året, deruti tillökning är att förvänta; Men i anseende till det särskildta förhållande att Kongl. Svea Lif-Gardets Cassén! måste vid emottagande! undergå reparation och förändring till inredningen, hvarigenom en kostnad drabbat detta Regemente, 188 Stats- Utskottets sorn för de aine andre Gardes-Regementerne icke egt rum, hvilken likväl ej kan sägas hafva utgjort det uppgifne beloppet, emedan en del deraf blifvit använd till Inventariers inköp, hafva aine Stånds Ledamöter ansett sig böra tillstyrka, att de 14,000 R:d. som Compagnie-Cheferne af egne medel ulgifvit, till reparation och inredning af sjelfva fastigheten, borde af Stats-Verket Regementet godtgöras, likväl med det uttryckliga förbehåll att emot berörde Summas erhållande, Regementet vore förbundet att dess innehafvande Cassern-byggnader reparera och fullkomligen iståndsätta; men deremot hafva Ledamöterne af de aine andre Stånden funnit Stats-Verket icke böra vidkännas kostnaden till reparation å de Regementet tilldeldte
Hus och Byggnader, utan ansett sådant böra bestridas af Regementet, enligt dess eget åtagande och af de från Stockholms Stad för Manskapet erhållande inqvarterings-medel; Och har Utskottet skolat vördsamligen öfverlemna desse alternativer till Riksens Högloft.
Ständers afgörande ; Lärandes det beslut som häröfver meddelas, hos Kongl.
Julii i8a3.
Antorn den 28 Julii 1823, N:o 339.
Utlåtande, i anledning af Riksdagsfullmägtigen Lars Lidmans Memorial, angående jemnkmng i Rustnings-skyldigheten.
tTedervärda Bonde-Ståndet har till StatsUts kottet remitterat ett Memorial af Riksdags-Fullmägtigen, från Östergöthlands Län, Lars Lidman, med hvilken Riksdags-Fullmägtigen från samma Län, Anders Nilsson, sig förenat, hvaruti Lidman anfört att, då 80 §. i Regerings-Formen tillåter hemställanden, om ändringar uti Indelnings-Verket, han ej tvekat, alt, med anledning af Rusthållarnes vid Wikbolands Compagnie af nu mera indragne Östgötha
Ca valleri - Regemente, yttrade önskan, om en sådan ändring i afseende på rustnings-skyldighetens utgörande, hvarigenom ej allenast de rustande sattes i tillfälle att samma skyldighet på ett lämpligt sätt fullgöra, utan äfven Staten komma i åtnjutande af den årliga inkomst, som emot meranämnde skyldighet kunde anses svarande, detta ämne till uppmärksamhet framställa.
I sådant ändamål har Lidman föreslagit, att antingen Rusthållarne af ofvanberörde Compagnie måtte emot en viss, årlig afgift njuta befrielse från alla till Rustningen hörande omkostnader af Karls värfning, beklädnad, i.9o Stats-Utskoltets Arliga underhäll, m. m., eller, om detta ej kunde bifallas, emot en årlig
Spannemålsafgift åtminstone njuta befrielse från allt hvad sorn hörer till karleus mundering och beväring.
Enär, enligt 80 §. i Regerings-Formen, Indelnings-verket skall till dess hufvudgrunder förblifva orubbadt, intilldess Konungen och Riksens Ständer finna nödigt någon ändring deruti samfäldt aLt göra, och sådan ändring således icke synes böra ifrågakomma, utan att vara af högst vigtiga skäl påkallad, samt minst kunna ega rum uti partiella fall, till förmån för några få till Indelnings utgörande anslagne; kan Stats-Utskottet icke tillstyrka , att den särskildt för Rustlrållarne vid Wikbolands Compagnie af f. d. Östgötha
Ca valleri föreslagne ändring, i deras Rustnings-skyldigheter, må till åtgärd upptagas af Riksens Högloft.
Ständer och till Kongl. Maj:ts Nådiga bifall i underdånighet anmälas; Hvilket dock vördsamligcn hemställes till Riksens Högloft.
Stockholm den 18 Julii 1823, Ankom den 28 Julii 1823.
N:o 34.0.
Memorial, angående Riks-Ståndens olika beslut i fråga, 0111 under - Betänkanden. iqi stöd för Hamnbyggnaden i Jönkö - JEnligt ankomne Protocolls-Utdrag, hafva Högloft.
Riclderskapet och Adeln d. a3 och Hedervärda Bonde-Ståndet d. i4 nasti.
Junii Bifallit Stats-Utskottets Utlåtande, af den 5 i samma månad , öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande, angående hegardt anslag af Statsmedlen till kostnadens bestridande af en Hamnbyggnad vid Jönköping, det Utskottet afstyrkt samt ansett någon åtgärd till befordrande af denna Hamnbyggnad icke böra af Riksens Höglofl.