Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Electorers fulltalighet, hafva Ridd. och Adeln saint Borgare-Ståndet framställt och till Utskottet hänvisat de, såsom deras serskilda och gemensamma tankar, förklarade anmärkningar: Ridd. och Ad. — att dä Förstärkta Utskott afgöra mål med Rikets Ständers rätt , böra Ledamöterne af hvarje
Stånd vara fulltaliga; och Borgare-Ståndet — att det föreslagna tillägget ansåges onyttigt och onödigt.
För återremissernas besvarande får Constitutions-Ulskotlet, med anmälan, att förrberörde förslag blifvit af Preste- och Bonde-Stånden till grundlagsenlig behandling godkändt, vördsamligen anföra, att, då bägge anmärkliingarne innefatta afslag å hvad Utskottet tillstyrkt, Ridd. och Adelns medelbart, genom ett motsatt nytt förslag, väckt i Ståndets Plenum, och Borgare-Ståndets omedelbart, under en för tidig utöfning af definitiva beslutande rätten, Utskottet alltså ej kan, mot 56 och 81 §§.
Regerings-Formen, dessa anmärknings-föremål till pröfning elier sammanjemkniags-åtgärd upptaga.
1834- N:o 64.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 24 Not.
Memorial till Ridd. och Odelii samt Bor gare-Ståndet, i anledning af äterremisserna pä Mern.
N:o 47- Från Ridd. och Adeln samt Borgare-Ståndet har Conslitutions-Utskottets i Mern.
N:o 47» frarngifna, af Preste- och Bonde-Stånden, för grundlagsenlig behandling, nu mera godkända förslag, rörande ett tillägg i ^3 §.
Riksdags-Ordningen, af hänvisning till 56 §.
Regerings-Formen, blifvit återförvisadt, med de inom hvarje Stånd serskildt, såsom gemensamma tankar, förklarade anmärkningar: af Ridd. och Adeln — att Ståndet anser förändringen onödig j samt af Borgare-Ståndet — alt det föreslagna tillägget är onyttigt och öfverflödigt.
Men som dessa, äfven sins emellan öfverensstämmande anmärkningar tydligen åsyfta och innebära omedelbart förkastande af Utskottets förslag, hvaröfver det först tillhör nästkommande Ständer att definitivt besluta, finner Utskottet samma anmärkningar ej kunna emot 56 och 8i §§.
Regerings-Formen, föranleda någon pröfnings-eller jemknings-åtgärd.
Stockholm den 20 Nov. 1834- STOCKHOLM, H, G.
Nordström, 1834.
ConslUulions-Vtshotlels Memorial IV-is 65 och 66* t K;o 65.
Ankom till Exp.-Utskottet den 4 Dec, Memorial till Borgare-St ände t, angående dess remiss å en af Herr Petre, 1 höre, emot Herr Stats-Secreteraren Skogman framställd anniärknings-anledning.
Vid pröfningen af Herr Petres, Thore, i Borgare-Ståndet anmälda, oeh derifrån under den io dennes remitterade anledning lill anmärkning mot Herr Stats-Secreteraren Skogman, har Constitutions-Utskotlet, inför Ii vilket samma anledning af Motionairen serskildt uppgifvits, funnit sig föranlåtet alt, på grund af 106 §.
Regerings-Formen, ställa vederbörande under tilltal, af Rikets Ständers Herr Justiliae-Ombudsman inför RiksRätt; hvarom Utskottet trott sig böra meddela Borgare-Ståndet behörig kännedom.
Stockholm den 20 November r834* N:o 66.
Ankom till Exp.-Utskottet den 4 Dec, Memorial, med förslag till ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter om Bergsbrukens representation.
Med förmälan om de flere hinder och olägenheter, som redan uppstått och äfven framgent mäste inträffa vid tillämpningen och verkställigheten af Riksdags-Ordningens nu gällande föreskrifter, angående Bergsbrukens representationsrätt, hafva till Coristitutions-Utskottet Herrar Claes Fries och Mauritz Sahlin, Ledamöter af Borgare-Ståndet, ingifvit serskilda motioner, hvarigenom förnämligast åsyftas, dels valbarhetens inskränkning och närmare bestämmande, dels vallängdernas tidigare upprättande och fastställelse, dels ock
Bruks-distvictens uttryckliga förpligtande att välja och sända representanter.
Dih.
Ull R- St. fröt. i83f 3.dje Sami. 1 32:dra Iläftet, 2 Constiliilions-ZJtskottets Memorial N:o 66.
Vid pröfningen häraf har Constitutions-Ulskottet, erkännande billigheten och' vigten af de i ofvanberörde måtto gjorda erinringar, trott sig Lora för bristernas afhjelpande, i enlighet med Motionairernas afsigt och omständigheternas fordran, vördsamligen framlägga, lill den i Grundlagen anvisade behandling, följande ändrade redaclion af 6:te eller, om Utskottets förslag i Memorial N:o 35, angående ett nytt moment under samma numer, skulle bifallas, af ^cde momentet \\ §. Riksdags-Ordningen. 6:o C?-0) ”Utom Fahlu Bergslag, ege ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder inbegripas de af Styrelsen öfver bergverken privilegierade inrättningar till förädling af Mineral-rikets producter, att till Borgare-Ståndet sända Fem Fullmäglige.
Valberättigad och valbar är hvarje ofrälse egare af någon bland ofvannämnda inrättningar\ sorn ej tillika innehafver beställning i Rikets tjenst eller burskap uti stad eller med represen ta tion s - rätt, Bergsmanshemman, och som minst tre år före den dag, då Rikets Ständer, enligt Riksdagskallelsen, skola sammanträda, innehaft sådan bruksinrättning, hvars årliga tillverkningsvärde uppgått till i5oo R.dr. V eder - börande Myndighet upprätte, på grund af de feni sistförflutne årens tillverkning, en hufvudlängd eller förteckning öfver alla sä beskaffade Verk, fördelte i fern Districter, med nödigt afseende å Inrättningarnes läge och Länens indelning, hvilken hufvudlängd skall hvart femte år förnyas.
Bör andes i öfrigt iakttagas att, vid ytterligare förädling af redan beräknad product, denna senar es värde afdrages från den förädlade varans.
Valen skola ske inför den Magistrat inom Val-Districtet, som BergverksStyrelsen, genom Konungens Befallningshafvande i Länet, derom anmodar, samt å den dag, som af bemälda Styrelse för hvarje Distrlct utsattes och, genom dess försorg, inom
Samma Styrelse åligge jemväl, att årligen i December månad till vederbörande Magistrater öfversända Vallängd för påföljande året, med förelagd tre månaders tid till klanders anförande, hvarefter Vallängden, antingen behörigen rättad, eller ock utan .anmärkning bernnad, kominer att gälla lill dess nästa årets Vallängd fastställd varder.
Rösterna, beräknade enligt Vallängden, afgifves personligen, eller genom befullmägligadt Ombud, alltid med slutna sedlar, på sätt 71 §. stadgar, och endast å en i Dislriclets Vallängd uppförd person.
Stockholm den 27 November 1834- Constitutions-UtskoUets Memorial N-o 6j. 3 N:o 67.
Ankom till Exp.-Utskottet d.
Memorial, med förestående tillägg i 16 Riksdags-Ordningen.
I sammanhang med Constitutions-UtskoUets, enligt Memorial N:o 66, afgifna förslag tilt ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter om Bergsbrukens representationsrätt, har inora Utskottet fråga blifvit väckt, huruvida icke stadgandet i samma Grundlags 16 §., att prosteri, stad eller härad, sora underlåter ställa Riksdagsfullmägtig, är förfallet till det vite Slånget pröfva r skäligt utsätta, äfven boide tillämpas, ej mindre för Universiteten än för Bruks-distrieten.
Med gillande af denna motion, såsom grundad på en billig likhetsprincip, får Conslitutions-Utskottet, för grundlagsenlig åtgärd, vördsaraligen föreslå nedanstående ändring, genom tillägg i ofvanberörde 16 §. af Riksdags-Ordningen. ”Underlåter något Universitet, Prosteri, Stad, Bruks-District eller Härad alt ställa — — — — den omkostnad, sora ett annat och jemlikt Universitet, Prosteri, Stad, Bruks-District eller 'Härad ra. m.” Stockholm deu 37 No v. 1834- N:o 68.
Ankom till Exp.-Utskottet den 4 Dec.
Memorial, med ändrings-förslag vid 72 Regerings-Formen, samt ett deraf föranledt tillägg i g5 Riksdags-Ordningen.
Till Conslitutions-Utskottet hafva Friherre Kantzow, John, Albert, samt Herrar Stråle, Nils Wilhelm, Montgomery, Gustaf, Lefrén, Johan Peter, och Waern, Jonas, inkommit med serskilda motioner, innefattande förslag till ändrad redaction af 72 §.
Regerings-Formen och vissa derifrån härflytande jemkniugar i andra Grnndlags-stadganden.
Ehuru, vid öfvervägande af dessa förslag, Constitutions-Utskottet icke funnit skäl att någotdera, i dess helhet, gilla och till Rikets Ständers pröfning öfverlemna, har dock Utskottet från desamma, jemförda sinsemellan och med likartade inom Utskottet omedelbarligen väckta motioner, hemtat 4 Conslilutions-ZJtskoUets Memorial !Y.o 68. anledning att bereda och föreslå åtskilliga nja eller ändrade föreskrifter i ämnet, hvilka Utskottet betraktat såsom nödiga och nyttiga.
Utskottets grundåsigter och hufvudändamål hafva härvid varit — tydligare bestämning och definition af Bankens, på Rikets Sländer beroende garantie och vård; Grundlagsborgen för Bankförskrifningarnes enahanda giltighet med det motsvarande myntet; stabilitet i Banco-lagstiftningen, dymedelst alt alla RiksStandens samtycke och Konungens sanction dertill erfordrades; trygghet i afseende på en oafbruten inlösning, genom nödvändigheten af samtlige Ståndens accession lill beslut om sedelstockens och metalliska fondens inbördes förhållande, samt ändtligen öfverlålandet åt tre Stånds pluralitet af det egentligen reglementarisk;), såsom dels mindre vigtigt, dels mera rörligt och omständigheternas vexling underkastadt.
I enlighet med dessa förutsättningar, får ock Conslitutions-Utskottet, för den i Grundlag anvisade behandling, vördsamligen framlägga nedanstående omarbetade eller tillökta redaclion af <j2 §.
'■"Rikets Ständers Bank förblifve under Rikets Ständers egen vård och garantie, så att den må ostördt förvaltas af de Fullmägtige, hvarje Riksstånd dertill förordnar, efter Rikets Ständers i öfverensstämmelse med serskild Banco-Lag och Rikets öfriga gäll mide Lagar^ gifna föreskrifterj samt att Rikets Sländer åligger att ifylla den brist,, som möjligen kan uppstå i Bankens tillgångar, för fullgörandet af dess genom
Lag stadgade förbindelser ”Rikets Ständers Banks sedlar skola„ vid anfordraUj med metalliskt mynt efter ordalydelsen inlösas.
Dessa och inga andra sedlar skola, uti all Kronans uppbörd och i alla betalningar till Slaten, emöttagas lika med Rikets metalliska mynt.” ''För Banco-Lags stiftande eller ändring fordras alla fyra RiksStåndens samtycke och Konungens sanction.
Beslut om sedelstockens förhållande till metalliska inlösningsfonden må ej kunna vidtagas med mindre samtliga Riks-Ständen uro derom ense. 1 frågor om Batikens värd, rörelse och förvaltning i öfrigtj gälle tre Riks-Stånds sammanstämmande beslut.
Men stanna två Ständ emot tväj förblifve vid hvad förut finnes stadgadt.”
Tillika föreslås vördsamligen följande tillägg vid början af ^5 §.
B iksdagS-Ord ningen* ”Till Grundlags och Banco-Lags stiftande m. m.” Constiiutiona- Uislotteta Memorial N-'o 6g.
Jt N:0 69.
Ankom till Exp-Utek. ilen 22 Dec. Memorial, med förslag till ändringar i 50 §.
RegeringsFormen och 3 §. Riksdags-Ordningen.
Såsom ett väsendtligt medel till Riksdagars förkortande och Riksdags-kostnaders besparing, i samband med ceconomiska fördelars jemnare spridande åt flera provincer, har hos Constitutions-TJtskottet en dess Ledamot föreslagit sådan ändring af 5o §.
R. F. och 3 §. R. O., hvarigenom Konungen skulle lemnäs rättighet att, före hvarje Riksdag, bestämma orten för Rikets Ständers sammanträde och, efter samråd med deras Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret, dertill välja den stad, som, med hänsigt till Rikets Ständers frihet och säkerhet samt landets oeconomiska nytta, funnes tjenligast vara.
Motionairen anser nemligen Riksdagarnes öfverklagade längd förnämligast härröra från det nästan ovilkorliga stadgandet, att de skola hållas i Hufvudstaden, der Representantens tid och hog ofta egnas åt personliga angelägenheter eller omvexlande förströelser, hvartill åter en annan Riksdagsort erbjöde inga eller få anledningar: han tror sig böra antaga, att de allmänna och enskilda Riksdagskostnaderne vanligen stiga till omkring 3ooo R:dr R:co dagligen, eller till minst en million, om Riksdagen räcker ett år, och att provincerne sällan eller aldrig återliemta något ceconomiskt gagn af dessa, egentligen genom deras bidrag i Hufvudsladen samlade summor; han öfvergår vidare till frågans politiska sida, och antyder möjligheten af de inflytelser, sorn, inom Riksdagarnes nuvarande local, motverka ett sannt och sjelfständigt uttryck af folkets tänkesätt; han söker slutligen att på förhand vederlägga de mötande inkast, som kunde grundas på materiela förmoner eller svårigheter af på stället tillgängliga eller bristande samlingsrum och handlingar, men drager från jémförelsen ett resultat till det allmännas ofelbara vinst genom den åsyftade förändringens införande.
Constitutions-Utskottet, som ej tvekat att, i sjelfva grundideen med Motionairen instämma, har likväl trott Riksdagarnes hållande i Hufvudstaden böra, såsom allmän regel, bevaras, och deras förläggande, skiftevis, till andra orter endast kunna medgifvas såsom tillfälligt undantag, påkalladt af serskilda omständigheter, vare sig politiska eller oeconomiska, — ett verkligt tvingande behof, eller en klart öfvervägande nytta.
Bihang till R. S. Prot. 1834. 3:rJje Sami. 23\dje Håjlet.
2 Constitutions-Utshottets Memorial N:o 6g.
Enligt Grundlagarnes nu gällande bud, skola Riksdagarne hållas i Rikets Hufvudstad, om ej vissa, uppräknade eller underförstådda, vigtiga hinder göra det antingen omöjligt, eller ock för Rikets Ständers frihet och säkerhet vådligt.
Då till det omöjliga någon förbindelse ej eger rum, synes förra vilkoret nästan öfverflödigt.
Det senare åter, i termerna nog inskränkt, kunde lätt föranleda villrådighet i valet emellan lagens bokstafliga åtlydnad och den bjudande nödvändighetens kraf.
Ty det gifves visserligen flera vådor än sådana, som det öfverhängande ögonblicket uppenbarar.
Ett befaradt, måhända blott fördröjdt fredsbrott, — en börjande, om än icke utbredd farsot, — en af Rikets fiender väckt och underhållen orolig sinnesstämning, — en mer än vanligt ömtålig beskaffenhet af det ärende, som emellan Statsmagterna skall afhandlas, hvarvid likväl 8 §.
O. ej vore ordagrannt tillämplig, — allt delta utgör ock vådor, hotande medelbart och på afstånd, men tilläfventyrs snart förverkligade, om de ej i tid undvikas.
Utsträckning måste följaktligen lemnäs åt vilkoren för undantaget, betraktadt från nödvändighetens synpunkt.
Dock det är äfven, till någon del, från nyttans, som detta ämne vill med oväld och noggrannhet pröfvas.
Motionairen har redan ådagalagt de redbara fördelarne af minskning i tid och kostnad.
Beräkningarne häröfver torde, såsom genast påfallande och af erfarenheten styrkta, knappast vara underkastade tvifvelsmål.
Men ett annat mera moraliskt och lika sannskyldigt gagn framstår företrädesvis från Riksdags förläggande till landsort, — större lugn, enbet och sammanhang i ärendenas behandling.
Under arbetet ostörd af främmande hänförelser, och sträfvande att fullborda sina värf, skall folk-representanten der uteslutande fästa sig vid Riksdagsföremålen.
Inom den trångare samlingsrymden skola personerne och, med deni, begreppen komma i tätare och närmare inbördes beröring, vexelupplysningen främjas, skiljda underordnade interessen sammanjemkas, och öfvertygelsen, genom sjelfva meddelandet, befästad tilt sin inre kraft, verka oberoende af ort, omgifning och andra yttre förhållanden.
Utskottet vågar ändtligen härtill serskildt lägga afseendet på en rättvis fördelning, emellan Rikets Landskap, af den lyckan att någon längre tid njuta Konung.ens närvaro och åsyn.
Under tillämpning och åberopande af hvad här ofvan blifvit yttradt, får Conslitutions-Ulskottet, för grundlagsenlig behandling, vördsatnligen föreslå följande redactions-ändringar, hvarvid Utskottet jemväl ansett ordet Constitutions-Utslottets Memorial N:o Jo. 3 ”ort” tjenligen kunna utbytas emot det rigtigare och bestämdare ordet ”stad/’ samt i öfrigt bägge §§:ne böra bringas till fullständig likhet, medelst tillägg i den ena, af slutmeningen, som nu endast finnes i den andra.
Regerings-Formen. §. 5o. ”Riksdagarna skola hållas i Rikets Hufvudstad, så framt ej synnerligen vigtiga omständigheter göra ett undantag derifrån nödigt eller nyttigt.
Konungen utsatte då, i samråd med Rikets Ständers Fullmägtige uti Banken och Riksgälds-Contoret, en annan Stad, der Rikets Ständer böra samlas, och kalle dem dit till den tid de sjelfve förut bestämt, eller , vid Urtima Riksdagar, till den tid, som Konungen påbjuder.” Riksdags-0rdningen. §• 3- . ”Riksdagarne skola hållas i Rikets Hufvudstad , så framt ej synnerligen vigtiga omständigheter göra ett undantag derifrån nödigt eller nyttigt.
Konungen utsatte då — — — en annan Stad, der Rikets Ständer — —• — som Konungen påbjuder.” N:o 70.
Antom till Exp.-Utsk. d. 3i Dec.
Memorial, angående Pr este-Ståndets återremiss på Memorialet N:o 55.
Det af Constitutions-Utskottet, i Memorial N:o 55, framgifna förslag lill ändiing af 109 §. Regerings-Formen och 80 §.
Riksdags-Ordningen, i afseende på tiden för Riksdags fortfarande, har från Preste-Slåndet blifvit återremitteradt med den, såsom Ståndets gemensamma tanka, förklarade anmärkning, att 109 §.
Regerings-Formen bör erhålla denna lydelse: - - ”jemte deras önskan alt Riksdagen måtte fortfara någon viss inskränkt tid, högst
Två månader, hvarå Konungen m. ra.;” äfvensom att i Riksdags-Ordningens 80 §., samma tillägg: ”högst två månader,” må införas.
Enär det äskade tillägget, åsyftande en bestämd termin, utöfver hvilken Riksdagen aldrig i något fall skulle kunna förlängas, icke lemnar runa för sammanjemkning med Conslitutions-Utskottets, af de öfrige Resp.
4 Co ris lis ut i o ns- Ul slo lie Is Memorial N:o jo. Riks-Stånden, till grundlagsenlig behandling godkända förslag, alt Riksdagens förlängning, under förutsatt vilkor af inskränkt tid, måtte ankomma, i hvarje serskild händelse, på Slatsmagternes gemensamma pröfning af behof och omständigheter, får, så framt Preste-Ståndet ej täcktes foga sig efter Med-Stånden, Constitutions-Utskottet, för skiljaktighetens afgörande genom förstärkt Utskott, vördsamligen föreslå följande omröstnings-proposition: ”Den, som gillar Constitutions-Utskoltets ändrings-förslag vid 109 §.
Regerings-Formen och 80 Riksdags-Ordningen, röste Ja /’ "Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, kommer i dessa förslag att, efter orden: ”viss inskränkt tid,” tilläggas: ”högst två månader” m. m.
Stockholm den 3o December 1834- STOCKHQLM, Kongl, Ordens-Boktryck,erjet , 183-f Conssittttir>r.i- Utskctt:ts Memi ial K'.o yr'.
i N:o 7r.
Antom tili Exped.-Utsk. den 9 Jan.
Memorial^ angående Ridderskapéts och Adelns saint Bonde-Standets dterremisser på Memorialet JX:o .jS. Ridderskupet och Adelli samt Bonde-Ståndet hafva, i vissa delar återförvisat Constilutions-Utskottets Utlåtande, under N:o /[8, angående återremisserna, från samtlige Riks-Slånden, på förslaget, i Memorial N:o 34, till en ändamålsenligare organisation af Slals-Rådet; hvarvid Bonde-Ståndet, under vidblifvande af dess förut yttrade gemensamma tanka, i fråga om tillkallandet af Exlra-Ordinarie Stats-Råds Ledamöter, anmodat Utskottet att uppgöra förslag till sådan proposition, alt denna mening må i Förstårkta Constitulions - Utskottet komma under omröstning, samt Ridderskupet och Adeln återremitterat yttrandet rörande Siats-Rådets Ledamöters benämning eller titulatur, tillika med voterings-propositionen Litt.
II, ansett den under Litt.
M framställda voterings-proposition böra rättas i anledning af Ståndets numera vidtagna beslut att nedlägga anmärkningen vid förslaget till ändring af 10 §.
Regerings-Formcn, och ändlligen förklarat sig vidblifva dess fattade beslut, i afseende på 35 §.
Regerings-Formen och 4* §. Riksdags-Ordningen, Till följd häraf får Constitutions-Utskotlet vördsamligen uppgifva nedanstående, dels nya, dels jemkade omröstnings-propositioner: 1/3 A. (ny) ”Den, som anser Stats-Rådet böra utgöras endast af ständiga Ledamöter, röste Ja”.
”Den det ej vill röste Nej.” ”Vinner Nej, anses Konungen ega rätt att, utöfver det ständiga antalet, äfven tillkalla extra-ordinarie Stats-Råds Ledamöter”.
H (ändrad) ”Den, sorn vili, att endast Departements-Cheferne för Justi t i as- och Utrikes Ärenden skola kallas Stats-Ministrar, men de öfrige Ledamöterne Stats-Råd, röste Ja,” ”Den det ej vill, röste Nej.” "Vinner
Nej, anställes omröstning öfver följande proposition:” Bihang till R.
Prat. 1834 ocl iSj5. 3 Sami. z4'. de Ildjtet.
1 Constitutions-U. skoters Memorial Nio 73. ”Den som vill, alt alla Slals-Rådcls Ledamöter må benämnas StåtsRåd, röste Ja," ”Den det ej vill, röstar Nej.” ”Vinner Nej, anses samtlige Departements-Cheferne böra tilläggas titeln af Ministrar.” ”Härigenom tror Conslitutions-Utskotlet sig hafva afhulpit den förmenta, ehuru tili ingen tvetydighet ledande ofulisländigheten i propositionens uppställning, hvaremot Utskottet destomindre kan, i anledning af anmärkningen emot all stags titulatur för Stals-Rådets Ledamöter, vidtaga någon ändrings-åtgärd, som Ridderskapet och Adeln ej allenast förklarat för dess gemensamma tanka, att två Siats-Råd utan Departement borde finnas, utan ock nu senast gillat Utskottets jemknings-förslag , att desse StatsRåd skulle blifva tre.
M (ändrad) "Den, som gillar Conslitutions-Utskoltets redaclions-förslag vid io §» Regerings-Formen, röste Ja.” "Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, antages en så lydande redaction:
"Linan ärendena inför Konungen i Stats-Rädet föredragas, skola de, efter nödiga upplysningars inhemtande, behandlas uti Stats-Råds-Beredning, der ordet föres af den bland Stats-Råden, som Konungen dertill nämner, och hvilken eger att, sä ofta ärendenas gång det fordrar, Stats-Rädet sammankalla S 1/2 (ny) J'Den som vill, att i 35 §.
Regerings-Formen, äfvensom i 41 §•
Riksdags-Ordningen, benämningen: ”Justitice-Canceller” skall bibehållas, röste Ja, ”Den det ej vill, röste Nej. "Vinner
Nej, kommer samma benämning att utbytas emot Chefen för Åklagar e-Magten Stockholm den 2 Jan. 1835.
N:o 72, Ankom till Exp.-UtsL (fen 9 Ja»’...
Memorial, med f öreslagna tillägg vid i3 och ij §§.
Riksdagsordningen, i afseende pä Universitetens representation.
Det i nästlidne Riksdags Constitutions-Utskotls Memorial N:o 5a, under den t® November 1182q, framställda, men under påstående Riksdags, Constitutions-Ut skottets Memorial N;o 72. 3 genom ett Stånds Nej undertryckta förslag til redactions-ändringar i 13:de och i^rde §§.
Riksdags-Ordningen, med afseende å Universitetens representation, har nu varande Constitutions-Utskott trott förtjena att, till ny grundlagsenlig behandling, återupplifvas.
Detta förslag åsyftade väsendtligen bestämmandet af Universitetsrepresentanternes valsätt, personal och aflöning.
Utskottet antog härvid de grundsatser, att valrättigheten icke borde inskränkas inom den fåtaliga classen af valbara, men icke heller utsträckas till samtlige Äcademiska Lärarne, — att representations-rätten skulle förbindas med skyldigheten att utöfva den genom minst en Fullmägtig från hvartdera Universitetet, och ändtligen att denne måtte, med serskildt undantag från hvad om valda Riksdagsmäns aflöning är i allmänhet stadgadt, njuta rese- och underhålls-kostnads-ersättning af Universitetens Cassör, ej af sina, ofta mindre bemedlade, under ädla och trägna mödor sträfvande Commitenter.
Biträdande, till alla delar, ofvanberörde yttrade åsigter, får Constitut. ions-Utskoltet, för den i Grundlagen anvisade åtgärd, vördsamligen öfverlemna nedanstående förslag till ändring och tillägg i Riksdags-Ordningen. ,3 §.
2 Morn. irsta perioden. 2:0. ”Un iversiteten i Upsala och Lund skola, genom Äcademiska Consistoriemes samtlige Ledamöter och Universitetens ordinarie Adjuncter, till Riksdagsmän i Preste-Slåndet utse, hvartdera, minst en Professor från de veildsliga Faculteterna, dock med rättighet att ställa två sådana Fulimägtige. ” *7 §• 2 Mom. vid slutet, C ■ • # ”För en af hvartdera Universitetets Fullmägtige bör ofvannämnde rese- och ander hälls-kostnad utgå från Acadeinie-fonden A Stockholm den 2 Jan. 1835» 4 Comtitutioiis-XJtilottets Memoria!
N:o 7 3.
A ii k om till Exp.-Utsk. den 9 Jan.
Memorial, till Froste-Siandet, angående återremissen pä Memorialet N:o 67j med föreslaget tillägg vid 16 Riksdags-Ordningen.
Från Preste-Ståndet har Constitulions-Utskollets Memorial af den 27 sisllidne November, N:o 67, innehållande föreslaget tillägg vid 16 §.
Riksdags-Ordningen, blifvit återremittcradt, med den för Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att Universiteten ej bör åläggas att sända Fullmäglige lill Riksdagen, förr än afgjordt är, huru deras Fullinägtige skola aflönas.