Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mits förslag i öfrigt innehåller, hafva Rikets Ständer i förevarande ämne fattat följande beslut: alt så väl den till 10 procent å tull-beloppet för alla inkommande varor bestämda afgift till den så kallade Handels- och Sjöfarts-fonden, som den under benämningen af tolag, efter olika grunder, lill städerna nu utgående afgift må såsom särskilda beskallningstitlar upphöra, mot godtgörelse af tullmedlen, samt innefattas i den tullsats, sorn för varors in- eller utförsel genom taxan bestämmes; att nyssberörda godtgörelse till Handels- och Sjöfarts-fonden må af inflytande tullmedel qvartaliter från och med den tid, då den nya tulltaxan vidtager, till Ronvoy-kommissariatet utbetalas, med årligen minst Sjuhundra Femtio Tusen Riksdaler Riksmynt; att då tull-inkomsterna i brutto öfverstiga Femton Millioner Riksdaler Riksmynt, eller del belopp, hvarå den föreslagna minimi-summan utgör fem procent, Handels- och Sjöfarts-fonden skall jemväl pä överskjutande tull-beloppet alltid erhålla fem procent, så alt, när brutto-tulluppbörden uppgår lill exempel till 15,100,000 R:dr, ersättnings-auslaget ökas lill 755,000 R:dr, och så vidare; alt med upphörande, på sätt redan är nämndt, af den nu till städerna såsom särskild afgift ingående tolag, derunder inbegripen så väl ordinarie, stads- och allmän tolag, som den i vissa städer särskildt utgående inqvarlerings-tolagen, fattigvårds-tolagen och öfverflöds-afgiften, hvilka umgälder, der de hittills såsom tolag utgått, jemväl skulle komma 464 Expeditions-Utskottets Förslug till underd.
N:o 'tGå. ali upphöra och i tull-satserna inbegripas, följande siapelsläder må från och med deu blifvande nya tull-laxans tillämpning, af tull-medlen undfå årlig godlgörelse:
Med tillökning af
Med minskning 5 procent å den för hvad stadens
Med tull-uppbörd, som tull-uppbörd un- R:dr R:mt. i hva:je stad öf- derstiger vidstå verstiger. ende bele pp efter B:dr Bunt. lo Ij ande irocent.
Calmar 8,700 270,500 3,25 proc.
Carlshamn 6,900 114,300 «, Carlskrona 12,700 77,100 16,50 Christianstad 2,900 50,900 5,50 Gefle 13,000 119,900 10,75 Götheborg 303,600 3,570,700 8,50 Halmstad 5,400 78,500 7, Haparanda 3,700 79.200 *) 4,75 Helsingborg 8,500 143,700 6, Hernösand 3,300 26,700 12,25 Hudiksvall 900 15,500 6, Kongelf 30 200 12,50 Landskrona 15,600 342,600 4,50 Luleå 400 13,400 3, Malmö 14,000 385,200 3,75 Marstrand (iOO 2,800 21,50 Norrköping 44,600 467,100 9,50 Nyköping 1,700 4,300 40,50 ii Piteå 1,700 26.000 6,50 Stockholm 335,300 3,244,500 10,25 Strömstad 1,000 12,400 7,75 Sundsvall 3,500 38,100 9,25 Söderhamn 1,700 10.900 15,75 Söderköping 2,600 28,200 9,25 ii Uddevalla 1,800 43.200 4, Umeå : 2,500 59.600 4,25 11 Warberg 5,500 38.900 14, Westervik 3,000 54,200 5,50 Wisby . . . . 2,900 48.200 6, ii Ystad 7,700 160,900 4,75 ii att utgå qvartalsvis, på det sätt och i den ordning E. K.
M:t vidare förordnar; att hvad angår redan befintliga, men till uppbärande af tolag nu icke berättigade stapelstäder, äfvensom ytterligare blifvande stapelstäder, E. K.
M:t må ega alt, om anledning dertill vid pröfning af hvarje särskildt fall förekommer, i stället för tolag bevilja sådan stapelstad ett anslag af tull-medlen, motsvarande fem procent af stadens årliga tulluppbörd; - *) 1855 års tulluppbörd att Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o i64.
465 alt denna lolags-ersätlning icke må utan samtycke af Kongl. Majit och Rikets Sliinder förändras; samt alt det förändrade säll, hvarigenom städerna komma i åtnjutande af den fordna tolagen, ej skall medföra någon rubbning i den städerna tillförsäkrade dispositionsrätt öfver deras tolagsmedel och icke heller föranleda lill förändring uti hittills gällande stadganden, angående lolagens användande och stapelstädernas pligt att hvart tredje år lill Kommers-kollegium insända bestyrkta uppgifter öfver beloppet och användandet af de under näslföregångne tre år influtna tolagsmedlen.
Uti tulltaxans uppställning och formela beskaffenhet har E. K. M:t, med godkännande af Kommitterades förslag, ansett förändringar böra vidtagas, dels derutinnan att de vid införsel tullfria varor, som nu ii ro å en särskild förteckning upptagna, skulle, med iakttagande af behörig alfabetisk ordning, införas uti införsels-larilen, dels ock alt den i taxan förekommande kolumnen för varors tullvärden borde derifrån uteslutas; och som dessa förändringar leda lill förenkling, samt lullvärdes-kolumnens bibehållande blefve utan] allt ändamål, derest tolagen hell och hållet upphör såsom särskild afgift, och öfrige till städerna ingående utgifter, som nu beräknas efter tullvärdet, varda ordnade eller annan lämpligare grund, äfvensom nederlagsafgiflen samt böter i konfiskationsmål varda bestämda att annorlunda utgå, så hafva Rikets Ständer godkänt omförmälda förändringar i tulltaxans uppställning, nemligen :*de vid införsel tullfria varornas upplagande i sjelfva taxan, samt lullvärdes-kolumnens uteslutande ur taxan, äfvensom alt böter i konfiskationsmål må beräknas efter^den värdesumma, hvartill i beslag tagna varor vid stadgad besigtning och värdering uppskattas; kommande Rikets Ständer alt här nedan, i sammanhang inedjöulllaxe-underrätlelserne, sig yttra i fråga 0111 förändrad grund för uederlags-rekognilionens utgörande.
Injörselstarifen.
Enär Rikets Ständer funnit såväl afgiflen till Handels- och Sjöfartsfonden, som den till städerna nu utgående tolag, böra såsom särskilda beskal Iningstitlar upphöra och hädanefter i stället inbegripas i tull-afgiften, har häraf blifvit en följd att de särskilda lullbestämmelserne upptagits med beräkning af den gpnom nämnde tillägg föranledda förhöjning i afgiftsbeloppcn; och få i afseende å dessa Rikets Ständer underdånigis anmäla de förändringar, som funnits böra ega rum i nu gällande stadgande!).
Prot. 1856 & 1857. 10 Sami. 1 Afd. 59 466
Exp ed i! io n s- U/s lottets Förslag till underd.
Skrifiielse N:o 164.
I Kommitleradrs förslag lill redaktion för den tullfrihet Åtnjutande artikeln oarbetad!
Beil, förekommer icke någon annan hufvudsaklig förändring i hvad nu derom stadgadt är, lill all i rubriken blifvit tillagdt: "Tangerrf-sh ilvor eller sA kallade Klaviaturer.”
Jemte del rättelse häraf lill ”Tangent-skifvor lill sä kallade Klaviaturer” iakttagits, hafva Rikets Ständer, enär upplyst blifvit, att Ren, sorn icke undergalt vidare förarbetning, än alt det blifvit sAgadl i skifver för vissa behof, såsom knifshult och dylikt, hittills ansetts böra tull behandlas såsom arbetad!
Ren, funnit ett stadgande, hvarigenom sågadi Ren inhegripps under de slag, som åtnjuta tullfrihet, böra i denna rubrik införas.
Beträffande artikeln Bränvin och Sprit innefattar E. K.
M:ls, angående tuIIbev ilIningen, atlalna .Nådiga Proposition i nära ölverenslämmelse med särskilde Kommillerades underdåniga Betänkande, det förslag, alt, med upphälvande af nu stadgadt förbud mot införsel af vissa slag bränvin och sprit, de efter olika lillverkningsämnen och under olika namn i gällande taxa upptagna särskilda slagen matte sammanlöias under en rubrik och med följande Iullsatser : af till och med 10 graders styrka: pA lat eller faslager 1 skålpund, 20 öre, på buteljer eller krus 1 kanna, 1 R:dr 10 öre, för hvarje överskjutande grad ökas inlörselslullen med 5 procent.
Instämmande i de skäl som i Kommillerades Betänkande och E. K. M:ts Proposition blifvit anlörda emot bibehållandet al införselsförbud för något slags bränvin och spri t, hafva Rikets Ständer funnit den inhemska bränvinstillverkniiigen icke kunna hemia någon verklig och berättigad lorrie! af en sådan afvikelse fran det antagna friare tullsystemet, icke heller nykterhet och sedlighet derigenom beföidras; men ali för Statskassan vore en gifven betydlig förlust dermed förknippad.
Frågan åter om vilkoren för inlörseln har, i följd af Rikets Ständers i underdånig skrifvelse den 19 sisllidne September anmälda beslut, angående inhemska bränvinslillverkningen, undergått en väsentlig förändring, sedan E. K. M:ls Proposition alldis, i det skatten blifvit förhöjd med nära 20 -g, och mäste, genom den enkla redskapens antagna forhöjda afverkniiigsiörmåga, med sill fulla belopp träffa allt del bränvin, som här i landet tillverkas; äfvensom en vetenskapligt riktig och i tillämpning läll iakttagen förändrad grund för bestämmandet af sprildrvckers styrka blifvit införd, hvilka bada förändringar kräfva afseende äfven vid lull-lagsiillningen.
Rikets Ständer hafva utgått från det antagande, alt lull-afgiflen å bränvin och sprit, alla slag, bör höjas efter samma förhållande till den nu bestämda lillverknings-akalten, som förut egde rum emellan då varande tillverknings- och lull-afgifler; oell för alt åt starigandena härom gifva fullt tillförlitlig iioggranhel, på samma gång lullbeslämnielserna ordnades med afseende å den alltid xtlersl vigliga angelägenheten, all de i tillämpningen blefvo läll och säkert verkställbara, halva vetenskapligt och praktiskt sakkunnige män blifvit i ämnet hörde.
Redan vid flera föregående Riksdagar hafva Rikets Ständer antagit, att den lörra rymdlörfullni.ngen af sprit borde utbytas emot vigtfortulliiing. emedan Röjstocken, som tjen a lie till bestämmande af rymdmåttet pä fäslager, visat sig otili (Vi r I i 11 i g ; och då, pä Rikets Ständers begäran, E. K. M:l den 16 Januari 1S56 ut fä idat författning om vigtlörlullningens införande för spritdrycker på fäslager, bör tils träck lii lige» deraf älven till spritdrycker pä buteljer eller krus icke mola någon svårighet.
Det är emellertid en bekant sak, alt sprit blir lättare, ju starkare den är, så att en viss och lika afgift för hvarje procent sprilstvrka per skålpund skulle, gynna den Starkare.
Dä man icke vill beskatta det valten, som i större eller mindre män förekommer uti sprildrvckerne, utan den alkohol, sorn deri innehalies, måste man alltså söka att få Expe(lilions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 16&.
467 denna alkohol till beloppet noggrant bestämd, och denna uppgift är, efter hvad Rikets Ständer inhemta!, icke blott vetenskapligt löst, ulan också i andra länder praktiskt tillämpad, med ledning af upprallade tabeller, för hvilkas användande med fullkomlig säkerhet och enkelhet endast erfordras att känna den ifrågakommande spritdryckens alkohols-procent och vigt.
Då man på delta säll finner huru många skålpund alkohol eli för fortullning undersökt kärl innehåller, så uppnås ock säkrast ändamålet alt rättvist lull besk atta varan, genom ali bestämma tull-satsen per skålpund alkohol, och detta ulan afseende å beskaffenheten af det karl, Iivari spritdrycken förekommer.
Nu skulle, enligt det förhållande som emellan tillverknings- och tull-afgiflerne för närvarande eger rum, den förhöjda lillverknings-skalten rätteligen föranleda lill en lullafgift af omkring 43^ öre per skålpund alkohol; men då en sådan tullsats icke vore lämplig, och Rikets Ständer ansett sig hellre böra något höja än minska lull-algiften utöfver förhållandet emellan närvarande lull- och lillverkniiigs-skalt, hafva Rikets Ständer funnit lull-algiften böra bestämmas till 45 öre för skålpund alkohol, hvilket motsvarar 2 R:dr 20 öre per kanna alkohol, eller 1 R:dr 10 öre per kanna bränvin af 50 procent styrka, och således öfverstiger den nya tijlverkniugs-skallen med 50 öre kannan af sislnämde styrka.
Rikets Ständer, sorn anhålla all E. K. M:l, till ledning för tull-taxans tillämpning, täckes anbefalla utarbetandet och tillhandahållandet vid tullkamrar och för allmänheten af den ganska enkla tabell, enligt hvilken alkoholens qvantitet lätt ulrönes och bestämmes, hafva för ifrågavarande artikel antagit följande redaktion och lullbeslämmelse:
Hrunvin och Sprit, idla slag — 1 skålpund alkohol 45 öre; hvarjemte, nied afseende, å de missbruk vid fortullning af bränvin och sprit, som genom tillsatser af fremmande ämnen och dessas inverkan på profvaren möjligen skulle kunna lill mehn för Statsverket ulöfvas, Rikets Ständer, sorn inhemta!, att bränvin och sprit, hvars relativa vigt till en lika volvm valten utmärkes af profvaren och bestämmer alkohol-halten, kan genom tillsatser af ämnen, sorn i briinvinet äro lösliga, men icke alltid genom lukt eller smak lätt. förrådas, göras relativt tvngre, dervid profvaren nedsjunker mindre djupt och följaktligen ahgifver en lägre alkohol-hall. än den verkliga, luntiil, lill hämmande af del befarade missbruket, i tulltaxan böhl tilläggas en så lydande:
Finnes varan försatt med socker eller annat fremmande ämne, hvari genom alkohol-halten angifves oriktigt å profvaren, erlägges lull såsom för likör.
I nu gällande tullbestämmelser för artikeln Böcker hafva K initierade, utom tullsatsernas utbyte mot lämpliga belopp i öretal, icke föreslagit annan förändring än ali till böcker, på fremmande språk tryckta, för hvilka tullfrihet eger rum, tillägg blifvit gjordt ”för Lexica, deri något fremmande språk ingär.” Jemte det Rikets
Ständer funnit inlörsel-lull i allmänhet böra bibehållas för Böcker, å utrikes ort trvckta på svenska språket, hafva Rikets Ständer likväl ansett i afseende å ett af Sveriges granländer, Finland, ett särskildt förhållande förefinnas.
Till följd af den gemensamhet i språk, sorn eger rum emellan en del al della lands litteratur och Sveriges egen, uppkommer nemligen genom nu gällande och föreslagna lull-beslaminelser för artikeln Böcker i sjelfva verket en undanlags-lagstiflning, med hänseende tid nämnde land, alldenstund alla öfriga länders litteratur är vid införsel härstädes tullfri, men den pä Svenska språket författade Finska litteraturen deremot belagd med lull.
Derest den i allmänhet stadgade lull-afgifl på svenska böcker bibehalles, kan nämnde missförhållande undanrödja* endast genom en i lull-'axan intagen, den förra upphäfvandé, undantagsbestämmelse för sådane hit hänförlige arbeten, som äro i Finland författade oell tryckte; och hafva Rikets
St,änder funnit en sådan bestämmelse desto hellre böra ega rum. sorn det vore önskvärdi, om spridandet här i landel af Finska litteraturens alster kunde be - 468 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 164. fordras, men sa dont alllid måste molverkas genom en derå lagd lull-afgift, såväl lill liiljd af sjelfva afgifts-beloppel. som genom den deraf föranledda (ull-behandlingen.
Visserligen äro Svenska bocker i Finland belagda med lull; men då del icke Ivckals alt bereda den ömsesidiga tullfrihet, om utverkande hvaraf i ministeriel väg, derest sä ske kunde, Rikets Ständer vid 1847—1848 arens riksdag lill E. K.
M:I afbito underdånig skrifvelse, har denna omständighet synts icke böra föranleda (ill fortsatt bibehållande af ett stadgande, hvarigenom, ulan motsvarande förmän, landet i litterärt afseende tillskyndas en förlust.
Rikets Ständer halva alltså funnit under rubriken Böcker böra införas eli sä lydande stadgande: ”på Svenska språket i Finland tryckta och af Finska undersäter författade böcker — fria;” varande bilagde taxe-förslag för artikeln Böcker i öfrigt upprätladt i öfverensstämmelse med E. K.
M:ls proposition.
Vid införsel af Fisk, sallad eller inlagd, med undantag af Anjovis, Sardeller och Thunfisk, samt torr eller rökl, eger sedan den 26 September I8Ö5 tullfrihet rum, och har E. K. M:t godkänt Kommillerades hemställan, att denna tull-frihet å ifrågavarande artiklar, sorn utgjorde oundgängliga och lör den fattigare befolkningen isynnerhet hufvudsakliga födoämnen, äfven framgent må bibehållas.
Med I a stadt afseende å den betydliga statsinkomst, sorn äfven med en i förhållande till varupriset ytterst lag lull beska 11 ni ng iir alt af denna stora import-artikel hemta, och i betraktande af den föga känbara, i detaljhandeln all betydelse saknande pris-stegring å dessa varor, som en sådan låg lull-algift medför, hafva Rikets Ständer likväl ansett, att en de nuvarande afgiflerna motsvarande lull å ifrågavarande, artiklar bör i tulltaxan qvarstå; hvadan de tullsalser, hvilka af Kommers-kollegium och General-lull-slvrrlsen blifvit föreslaglie, med beräkning af 3 centner per lunna och nedsättning i nu stadgade nfgifler till närmast motsvarande lämpliga belopp i riksmynt, blifvit artikeln Fisk åsatte, pä sätt bilagde förslag utvisar.
Af Kommilterade hade för Gryn, alla slag, utom af spanmål, blifvit föreslagen en införsels-afgift af 5 öre skålpundet, men E. K. M:t har ansell, tullen å denna artikel, äfvensom å rismjöl, böra i nära likhet med hvad nu provisoriskt eger rum, bestämmas till 4 öre skålpundet.
Det förhållande alt Risgryn numera kan anses hafva blifvit en förnödeuhets-vara för den större allmänheten, har synts Rikets
Ständer böra föranleda till en lindrigare tull-beskattning å detta än å de öfriga slagen gryn, hvilka i allmänhet hufvudsakligen af de mera bemedlade klasserne förbrukas; och då tullfrihet blifvit för råvaran
Ris eller Paddv medgifven, samt en tull al 2 öre skålpundet, torde finnas fullt tillräcklig såsom skydd förden inhemska tillverkningen af risgryn, hafva Rikets Ständer ansett nämnde tullsats böra bestämmas å risgryn, äfvensom å den härmed närmast jemförliga artikeln rismjöl.
Artikeln Guano inbegripes nu under "spillning-affall och span," till följd hvaraf någon särskild uppgift rörande införsels-qvantiteten deraf i Tull-specialcrne icke förekommer.
Enär likväl en sådan uppgift för Landlbruks-slatistiken är af synnerlig vigt, hafva Rikets Ständer af denna anledning ansett artikeln Guano böra särskildt i luförseis-tarifen upptagas, dock, såsom hittills, tullfri.
För Gummi, alla slag, ej specificerade, har, såsom ett för näringarne och i medicinen behöflig!, ämne, af E. K. M:l föreslagits lulllrihet, samt för Harts införsels-tull af 1 öre skålpundet; men då, efter hvad Kommers-kollegium och General-lull-stvrelsen erinrat, åtminstone vissa slag af dessa artiklar äro till utseendet så lika, alt tullfrihet lör den ena möjligen kunde gifva anledning lill villrådighet och tvister vid tullbehandlingen, hafva Rikets Ständer ansell enahanda lullbeslämmelse för dessa båda artiklar böra antagas, samt att Expeditions-Utskottets förslag till underd.
Skrifvelse N:o 164.
469 införsels-tullen såväl för Gummi, aila slag, ej speciiiceradl, som för Haris, må bestämmas till 1 öre skålpundet.
Kommitterades lull-laxe-förslag upptager för artikeln oberedda Hudar och Skinn, ej hänförliga till pelsverk, följande lullbeslämmelser: för torra, osaltade och obeslrukna 4 öre, lör torra, saltade och hestrukna 3 öre och för våtsallade och andra slag 2 öre införsels-tull per skålpund; men E. K. M:!, som, vid beräkningen af Stals-verkets inkomster af tull-medlen, afselt en, utöfver hvad Kommitterades förslag innehåller, utsträckt, nedsättning af lull-afgifterne för allmänna förbi uknings-artiklar, har, enär förevarande artikel i sådant hänseende företrädesvis förljenade uppmärksamhet, föreslagit ytterligare nedsättning för oberedda, lill pelsverk ej hänförliga, Hudar och Skinn, lill 2: 50 öre för torra osaltade och obeslrukna, lill 2 öre för torra, saltade och beslrukna samt till 1: 25 öre för våtsallade och andra slag per skålpund.
Ifrågavarande artikels egenskap alt utgöra såväl råämnet för en inom landet vidt utspridd handtering, sorn materialet lör en af de lör alla samhällsklasser mest oumbörliga förbruknings-artiklar, gör det under aila omständigheter af vigt, alt vid tull-lagslifningcn söka, så vidt ske kan, underlätta införseln deraf, men särdeles Iramslår bebofvel af cn sådan åtgärd i närvarande tidpunkt, då del förhållande, att tillgången å varan icke motsvarar den öfverallt stigande förbrukningen, förorsakat en alltjemt fortgående stegring i varupriset.
En fullkomlig tullfrihet å alla slag oberedda hudar och skinn, i likhet med hvad i de Hesla andra länder eger rum, vöre derföre, i Rikets Ständers lanke, synnerligen önskvärd; men tå härigenom möjligen den beräknade tull-intraden torde icke till fullo ingå, hafva Rikets Ständer ansett frågan om en ytterligare lindring i tull-beskattningen å denna artikel böra inskränkas dertill att, med afseende pä de skiljda slagens beskaffenhet och användning samt den införsel deraf, som företrädesvis bör befordras, lullbeslämmelserna lör artikeln oberedda, ej lill pelsverk hänförliga, hudar och skinn fastställas lör: torra: osaltade och obeslrukna . . : Centner 2 R:dr 50 öre. saltade eller beslrukna ” 1 ” 25 ” våtsallade och andra slag Fria.
Åt Kommitterades lull-laxe-förslag, hvilket för alla slag, så väl gjutet, sorn smidt eller valsadt Jern, innefattar en betydlig nedsättning i nu stadgade införsels-afgifter, har E. K.
M:t ansett böra gifvas den ytterligare utsträckning i samma riktning, alt fullkomlig tullfrihet medgåfves för gjutet: "Tack-och Barlasl-jern samt kasserade Kanoner, Bomber, Mörsare och Kulör.” för "smidt eller valsadt:
Stång-, Platt- och Band-, under 12 luins bredd, Jernvägs-skenor, Bull-, Galler- och Sänksmide, rundt eller kantigt, Knipp- och fyrkant-, Skär- och Klipp-jern samt smalts) veken", äfvensom lör "förtente Plåtar”, samt atlinförselslullen å oförtente plätar, hvilken af Kommillerade föreslagits lill 1 R:dr, bestämdes till 50 öre R:mt per centner.
Fördelen lör hela landet af en lättad tillgång å den i så vidsträckt mån för alla dess vigligasle nät ingar, handtverk och slöjder behöfliga och vid en stigande industriel utveckling allt mer använda artikeln jern, hafva Kikets Ständer funnit lika litet kunna bestridas, som det nu mera lärer ifrågasättas, att den egna jernhandteringen deraf skulle lida någon menlig inverkan.
Rikets Ständer hafva alltså antagit E. K.
M:ts omförmälde förslag, i hvad det alser lack- och barlastjern, jemte kasserade kanoner, bomber, mörsare och kulor, stång-, band- och platt- med flera uppräknade slag äinnes-jern samt smältstycken äfvensom förlenta plåtar; men tillika funnit af enahanda skäl tullfrihet vid införsel äfven böra medgifvas lör ofnrtenla jernplålar.
Någon menlig inverkan på afsättning^'! af de här i landet utaf det lör della ändamål särdeles Ijenliga Svenska jernet tillverkade plåtar torde icke häraf kunna befaras, och sedan full restitution af erlagd tull för införda 470 Expeditions-Utskottels Förslag till anderd.
Skri/veke j\t:o 164. materialier till nya fartygs byggnad blifvit medgifven, kan i allt fall den med tull belagda införseln af jernplåtar antagligen icke blifva af någon betydenhet.
Då upplyst blifvit, att skiljaktig tullbehandling af den under rubriken ”ali annan spik samt allt annat manufaktur- och handtverks-smide, ej specificerad!”, hänförliga artikeln Skostift egt rum och tvistigheler i delta afseende förekommit, hafva Rikets Ständer ansett alt, till undvikande af vidare missförstånd härom, ifrågavarande artikel bör i nämnde rubrik särskildt inlagas.
I Kommjtlerades af E. K.
M:t gillade förslag till lull-beslämmelser rörande artikeln Kläder nya, gång-, hafva Rikets Ständer ansett endast den förändring böra ega runi, all ordet ”fransar"
i 2:a morn. utbyttes mot "Snörmakeri-arbeten”, hvarigenom en större omfattning gifvits åt denna bestämmelse.
För hoppar, Smidd, valsad eller gjuten: ”plåtar och andra ämnen för bearbetning” samt "bleck och spik lill fartygs förhydning” upplager Kommitlerades af E. K.
M:t gillade förslag införsels-tull af 3 R:dr för plåtar och 75 öre för bleck och spik per centner.
Införseln af dessa artiklar, hvilken år 1855 utgjordes endast afl Sk^f. plåtar och 12 Sk^if. bleck och spik, är i allmänhet icke af någon betydenhet och torde, da koppar utgör en hufvudsaklig exportartikel, uteslutande afse sådana tillfälliga behof, hvilkas fyllande det icke kan vara skäl alt genom lullbeskattning fördvra.
Rikets Ständer hafva derföre, helst genom den medgifna restitutionen af lull, erlagd för materialier till byggnad af nya fartyg, afgiflen af förevarande artiklar förlorar all betydelse såsom tullinkomst, funnit koppar: smidd, valsad eller gjuten: "plåtar och andra ämnen för bearbetning” samt ”bleck och spik till fartygs förhydning” böra vid införsel åtnjuta tullfrihet.
I samband med artikeln Ljus hafva äfven artiklarne Talg och Stearin funnits böra till pröfning företagas.
Kommitlerades förslag lill tullbestämmelser vid införsel af dessa artiklar innefattar för Talg tullfrihet, för Stearin 8 öre och för ljus:
Talg- och Palmitin- 6 öre, Stearin- 12 öre och andra slag 25 öre införsels-tull per skålpund.
Häruti har E. K.
M:t ansett den ändring böra ske, att, i nära likhet med de lullafgifter, som nu provisoriskt utgå för Stearin och talg samt stearinljus, Iull-saIsen skulle bestämmas a stearin till 4 öre, å talgljus till 3 öre och å stearinljus lill 6 öre skålpundet, äfvensom tull-afgiften å andra slag ljus nedsättas till 15 öre skålpundet.