Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt de upplysningar, som blifvit Utskottet meddelade, har ritning redan blifvit uppgjord å det tillämnade nya laboratorii-huset, hvilket, för att kunna emottaga de studerand**, som egnade sig åt de kemiska vetenskapernas studium, och hvilkas antal redan sistlidne läsetermin lärer uppgått till omkring 70, skulle innehålla 100 alnar i längd och 20 alnar i bredd; alt kostnaden härför icke kunde upptagas till lägre belopp än det af Konsistorium
Academicum beräknade eller omkring 66,666 Ridr 32 sk.; att det nuvarande laboratorium hvarken genom tillbyggnad eller andra dermed vidtagna förändringar kunde för den kemiska undervisningen ändamålsenligt apteras, hvadan kostnader i sådant hänseende vore illa använde; att denna lokal dessutom vore behöflig för de mineralogiska och geologiska samlingarne, samt experimenters anställande i dessa ämnen, och slutligen att den kemiska undervisningens fördel fordrade att professorerne i theoretiska och physiologiska kemien hade sina bostäder i laboratorii-huset, hvarigenom mycken tid, som eljest skulle gå förlorad, kunde egnas åt tillsynen af de praktiska öfningarnes rastlösa bedrifvande.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i noga öfvervägande; och då för den kemiska undervisningens ändamålsenliga meddelande vid universitetet i Upsala ett nytt laboratorium är af behofvet oundgängligen påkalladt, hvilket behofs snara uppfyllande blifvit så mycket mera oafvisligt, sedan, genom Rikets nu församlade Ständers beslut, anslag blifvit beviljadt för inrättande af en ny profession i kemi, anser Utskottet, på dessa och med åberopande af de utaf Kongl.
Majit i nåder anförde och här ofvan intagne skäl, sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer må, till uppförande af ny byggnad för den kemiska institutionen vid Upsala universitet, anvisa den af Kongl.
Majit i sådant hänseende äskade summa 66,666 Ridr 32 sk., att från Riksgälds-kontoret utgå; dock med vilkor, att om det framdeles skulle visa sig att berörde summa icke varder tillräcklig för ifrågavarande byggnadsföretags utförande, universitetet då må af egne tillgångar vidkännas de utgifter, som derutöfver kunna erfordras Stats-Ulskeltels Utlåtande, Jfö 166. 15 4:o.
Till uppförande af ny behöflig byggnad för anatomiska institutionen vid universitetet i Lund har Kongl. Maj:t, enär universitetets egna tillgångar icke utan betydlig olägenhet kunde vidkännas deri härtill erforderliga utgift, begärt att Rikets Ständer måtte för nämnde ändamål anvisa en summa af 9,400 R:dr.
Som ifrågavarande byggnad är af synnerligt behof påkallad och icke kan, utan serdeles mehn förden medicinska undervisningen, uppskjutas, tillstyrker Utskottet att Rikets Ständer måtte bifalla det af Kongl.
Maj:t i berörde hänseende äskade anslag 9,400 R:dr att från Riksgälds-kontoret utgå. 3:o.
I anledning af direktionens öfver Svenska nykterhets-sällskapets underdåniga anhållan, att, som direktionen saknade utväg för bestridande af de utgifter, hvilka en ordnad och oafbruten verksamhet för nykterhetens befordrande kräfver, Kongl. Maj:t ville af Rikets Ständer äska ett årligt anslag af 1,000 R:dr att lör nämnde ändamål af direktionen användas, har Kongl.
!Vlaj:t ock föreslagit att den begärda summan måtte för 3:ne år af Rikets Ständer anvisas med tillsammans 3,000 R:dr.
Då Rikets sednast församlade Ständer funnit sig icke böra bifalla enahanda af Kongl. lVIaj:t då gjord nådig framställning, samt förhållanden sedermera icke inträffat, som, enligt Utskottets tanka, påkalla ändring i berörde beslut, hemställer Utskottet, alt det för Svenska nykterhets-sällskapet ånyo äskade anslag icke må af Rikets Ständer beviljas. 6:o. Till Utskottet har blifvit remitterad en hos Ridderskapet och Adeln af herr Rääf L. E, vackt motion, deruti han anfört huruledes 3:ne band af Svenskt
Diplomatarium, innehållande en ordnad och med fullständiga register försedd samling af Sveriges hittills kände offentliga handlingar från början af åttahundratalet till och med 1320, från trycket utkommit; men alt fortsättningen af detta vigtiga arbete, i anseende till den för sednare tidehvarf tillökade mängd af materialier, kringspridda icke allenast öfver hela riket uti akademi- och gymnasii-bibliotheken samt hos enskilde, utan äfven i främmande länder, erfordrade resor för att sammanleta handlingarne och kunnigt biträde till deras afskrifvande, hvilket allt vore förenadt med kostnader, som af den svagt allönade vetenskapsmannen, icke kunde, utan de känbaraste uppoffringar, bestridas.
På grund häraf har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte, dels för utgifvandet af en fjerde del af Svenskt Diplomatarium på minst 30 ark, bevilja en summa af 1,000
R.dr banko, beräknad såsom kostnads-ersättning för nämnde nödvändiga resor och skrifvare—biträde, dels ock anvisa 200 R:dr årligen intill nästa statsreglering, ställde under Vitterhets-, 16 Stais-Utskottets Utlåtande, M 16G.
Historie- och Anliqvitets-akademiens disposition, för ombesörjandet af den hittills, genom brist på medel, eftersatta afritningen af qvarvarande sigiller vid redan aftryckte handlingar.
Enär eu fullständig och ordnad samling af Sveriges gamla offentliga handlingar icke blott medför synnerligt gagn för den historiska forskningen, utan äfven är af serdeles vigt för serskilda städer, landsorter och slägter,■ såsom innehållande deras urkunder, ofta vidrörande gamla rättsfrågor, som, enligt hvad erfarenheten helt nyligen gifvit vid handen, kunna ega ett afgörande inflytande på nutida rättsförhållanden, anser Utskottet sig ega skäl att understödja motionärens ifrågavarande framställning, och får i följd deraf a) tillstyrka, att Rikets Ständer må till Kongl. Maj:ts nådiga disposition ställa ett belopp af 1,000 R:dr banko, att användas såsom kostnads-ersättning för nödvändiga resor och skrifvare-biträde i och för utgifvande af en 4:de volym af Svenskt Diplomatarium.
Då genom afritning af qvarvarande sigiller vid redan aftryckte och i de utkomna delarne af nyssnämnde verk intagna handlingar, detsamma skulle erhålla en behöflig men hittills saknad fulländning, tillstyrker utskottet äfven b) att Rikets
Ständer må till berörde föremål jemväl anvisa eli årligt anslag af 200 R:dr alt, släldt till Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademiens disposition, i 3 år med tillsammans 600 R:dr från Riksgälds-konloret utgå. 7:o.
Uti en inom Borgare-ståndet väckt och till Utskottet remitlerad motion har herr Lagergren föreslagit, att Rikets Ständer ville besluta att af allmänna medel med 5,000
R:dr inköpa en af philosophie magistern J. F. Widgren uti Brasilien gjord och derifrån hemförd större samling af växt-exsiccater.
I sådant afseende har blifvit anfördt: att sedan bemälde Widgren, som i slutet af år 1841 åtföljde dåvarande Svenske och Norske generalkonsuln von Schantz till Brasilien, med denna befattning år 1845 upphört, begaf sig Widgren till detta stora rikes inre provinser för att der fortsätta de arbeten och samlingar i landets flora, som han under vistandet i hufvudstaden begynt.
I Mars månad 1847 återvände han från det inre landet och hemkom i Maj samma år till fäderneslandet, medförande i 17 packlårar sina rika botaniska samlingar, innehållande öfver 2,000 arter samt 30,000 specimina, och utgörande frukten af hans mödor och vandringar under ett femårigt vistande i nöd och bekymmer under Brasiliens heta himmelsstreck.
Utblottad på alla medel till hemresan, nödgades Widgren dertill upplåna - STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOn. BECKMAN, 1831, Stats-Ulskotlets Utlåtande, Jt/i 166. 21 ket af starka drycker är en källa till det djupaste religiösa, moraliska och ekonomiska elände, hvilket hotar den fattigare arbetande klassens hela välstånd och den vackra Svenska national-karakteren med förnedring; och en förening, som gjort till uppgift för sin verksamhet, att motarbeta denna national-olycka, kan ej af en ädel och upplyst representation lemnäs utan deltagande och understöd, eller den stora lifsfråga, som ligger i nykterhets-idén förbises.
Det är från synpunkten af det christliga intresset och menniskokärleken och representationens egen värdighet, jag vördsamt föreslår Rikets Ständer att ställa den af Kongl. Maj:t äskade ringa summa till Svenska Nykterhets-sällskapets disposition, för utgifvande och kostnadsfritt spridande bland de fattigare klasserna af folket af mindre skrifter till främjande af nykterhet och ordentlighet» 20 Stats-UtskoUels Utlåtande, JM 166. men enär en fortsättning af artisten Mandelgrens undersökningar af våra kyrkors märkvärdigheter och teckningars uppgörande deröfver utan tvifvel är för den konsthistoriska forskningen gagnelig, föranlåtes Utskottet hemställa, att Rikets Ständer må uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:ts nådiga bepröfvande öfverlemna, huruvida icke artisten Mandelgren må för nu antydda ändamål af tillgänglige medel, tilldelas ett lämpligt understöd.
Vid 5:te punkten: af herr Lagerhjelm, P. »Jag har förordat nämnde anslag hufvudsakligen på grund af egen erfarenhet, som ådagalagt att allmänheten i min ort gerna emottagit de Nykterhets-skrifter jag der utdelat.
Dessa skrifter hafva innehållit ej blott berättelser om följderna af den förfärliga lasten, utan ock vetenskapliga meddelanden af Anatomer, Läkare och Kemister rörande sprit-dryckernas beskaffenhet och inverkan på meuniskokroppens organer, samt de lidanden, som kunna härflyta från dessa dryckers njutning.
Den närvarande tiden utmärker sig för ett stort begär efter kunskap; en utmärkelse, som hör tidehvarfvets goda sida till.
Har statsmannen skäl att här verka emot tidens egen rigtning?
Under diskussionen inom Utskottet har man åberopat tillstyrkandet att Rikets Ständer måtte anslå 12,000 R:dr banko för inköp af tidskriften »Läsning för Folket», hvars utdelande till kommunerna förmenades göra nvkterhets-litteraturen öfverflödig.
Nämnde tillstyrkande rörer likväl endast hvad hittills utkommit af nämnde tidskrift, hvaruti dock, mig veterligen, intet förekommer i detta ämne, Alltså förfaller detta motskäl.
Man har vidare anmärkt, att utdelandet af skrifter icke kan verka för nykterhetens sak, emedan suparen icke läser, och den nyktre icke behöfver läsa.
Denna slutkonst påminner om Omars yttrande, då man berättade honom att bibliotheket i Alexandria, som brann, var af oersättligt värde.
»Det är omöjligt,» sade han; »ty strider innehållet emot Koran’ s; så måste det förstöras.
Öfverens stämmer det åter; så är det öfverflödigt.» Af herr Fåhreeus, 0. J., och Kontrakts-prosten Forssell.
Lektor Wallman: »Det är en oförneklig och sorglig sanning, att missbru ket - Slats-Utskottels Ullålande, JVS 166.
19 betalnings—skyldighet, och återstående två tredjedelar deraf såsom lån mot ränta och återbetalning efter banko-method.
På de i föregående punkt anförde skäl, tillstyrker Utskottet, att denna motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 10:o. Inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har herr Wallenstråle, och uti Högvördiga Preste-ståndet doktor Grafström, med hvilken flere af Ståndets ledamöter instämt, väckt serskilde till Utskottet remitterade motioner, deruti, med åberopande af vid sistlidne riksdag väckte motioner, innefattande begäran om ett årligt anslag af 666
R:dr 32 sk. banko såsom understöd åt artisten m. m.
Mandelgren till fortsättande af konstresor i landsorterne, föreslagits, att Rikets Ständer måtte, sedan Mandelgren genom sitt ihärdiga bemödande lyckats upptäcka en mängd hittills okända konstverk, och beslutat att i kronologisk ordning från nordiska konstens första gryning till dess nuvarande ståndpunkt, i likhet med IP'.
Lahns utgifne målningar från Pompeji, Herculanum och Stabire, genom polychromlithografiskt tryck, utgifva sina ritningar häftevis, och hvilka planchverk med åtföljande text skulle komma att utgöra tvenne olika grenar af konsthistorien, den ena innehållande ornamenter, emalj-, glas-, tak- och väggmålningar, tryckta i briljanta färger, samt den andra i svartlithografi framställa våra förnämsta konstalster i skulptur och byggnadskonst, bevilja en summa af 6,000 R:dr till understöd för utgifvandet af förstberörde arbete; varande, till stöd för denna motionärens framställning, hufvudsakligen anfördt, att då Mandelgren för sina forskningar uppburit af staten endast 200 R:dr årligen i fem år eller tillsammans 1,000 R:dr banko, för hvilka han, enligt uppgift, lemnat eller kommer att lemna alla sina samlade ritningar och anteckningar, måste vidkännas betydliga uppoffringar af egna tillgångar.
Ehuru Utskottet, som varit i tillfälle, att så väl bese de af artisten Mandelgren under hans resor i landsorten verkställda teckningar af äldre konstverk och historiska märkvärdigheter, sorn ock taga kännedom om åtskillige i utlandet deröfver meddelade fördelaktiga intyg, anser samma teckningar vara förtjente af uppmärksamhet, finner Utskottet likväl, då arbetet icke ännu är fullbordadt och följaktligen ej med tillförlitlighet kan bedömas, huruvida dess utgifvande i närvarande skick är för den konst-historiska forskningen af den vigt, att statsmedel dertill bör anvisas, sig icke kunna, under sådant förhållande, motionärens ifrågavarande begäran understödja, utan får å det ifrågaställa anslaget afstyrka Rikets Ständers bifall; 18 Slats-Ulsliotlels Utlåtande, M 166. 8:0.
Från Vällofl. Borgare-ståndet har Utskottet undfått remiss å en af herr Ekenman väckt motion, deruti han förmält, att de välgörande verkningar, som med Kongl.
Förordningen om fattigvården i riket åsyftades, icke skulle förr jemlikt tillfalla de begge samhälls-kategorier, hvilkas inbördes förhållanden till hvarandra der vore bestämdt, än fattigvården blefve administrerad efter fullständig och icke, såsom hittills, ensidig tillämpning af samma förordning, alldenstund det icke kunde förnekas att öfverallt, der administrationen åsyftat endast uppfyllandet af förbindelserna emot de fattige, men förbisett desses emot samhället, fattigvården blifvit i hög grad betungande.
Såsom botemedel häremot och för ernåendet al möjligheten att kunna för familjen tillgodogöra hvarje dess arbetsföre medlems arbetskraft, funnes endast ett sätt, nemligen, att genom fysiskt tvång förmå den late och liderlige till arbete.
Men då inrättningar, der detta tvång kunde verksamt utöfvas, läge utom de fleste fattigvårds-samhällens förmåga att hvar för sig åstadkomma, samt sådane inrättningar icke eller för närvarande erfordrades till så stort antal, utan endast till en början länsvis, har motionären föreslagit att, tili bekostande af första grundläggningen, staten måtte mellankomma med ett bidrag af 6 å 7,000
R:dr för hvarje län; varande derjemte af motionären uppgifne de grunder, som för ifrågavarande arbets-inrättningars styrelse och förvaltning m. m. borde bestämmas.
Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande, och föreställer sig, att det ändamål, som motionären åsyftat, icke uppnås genom de tvångs-inrättningar, som af honom blifvit föreslagne, emedan de deruti intagne personer icke utan svårighet, enligt Utskottets tanka, skulle kunna, på ett för deras olika kön och ålder lämpligt sätt, sysselsättas, samt sjelfva sammanförandet af dylika personer dessutom utöfva på dem ett skadligt inflytande.
Utskottet får fördenskull afstyrka Rikets Ständers bifall till hvad i berörde motion sålunda blifvit föreslaget.
Uti en inom Hedervärda Bonde-ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion, har Riksdags-fullmäktigen A. W. Svartling från Östergöthlands län, med hvilken flere af Ståndets ledamöter instämt, föreslagit, att, enär till afvärjande af den årligen tilltagande fattigdomen och de i följd deraf ökade brotten, inrättande af arbetshus vore det verksammaste botemedlet, Rikets Ständer måtte intill nästa riksdag afsätta en lämplig summa såsom bidrag åt de fattigvårdssamhällen, som ville åtaga sig uppföra ändamålsenliga arbetshus; och af hvilka bidrag, enligt motionärens framställning, borde, efter uppgjord och granskad ritning med kostnads-förslag, tilldelas kommunen fen tredjedel af kostnads-sumroan. utan åter - Stats-Utskottcts Utlåtande, JW i66. 17 låna SO Pund sterling, emot pant af alla sina samlingar, hvilka ock förvaras i Kongl.
Vetenskaps-akademiens hus till långifvarens säkerhet för kapital och derå upplupna iyra-åriga räntan.
Hos Kongl. Majit gjorde Widgren sedermera underdånig ansökning att ifrågavarande växt-exsiccater måtte för en summa af 5,000 Rrdr af allmänna medel inköpas, till fördelning emellan Riksmuseum och Rikets båda universiteter, hvilket dock af Kongl. Majit icke bifölls, emedan bland Statsverkets tillgångar saknades medel, som kunde för ifrågavarande ändamål användas.
Uti det underdåniga utlåtande, som öfver berörde ansökning af Kongl.
Vetenskaps-akademien afgals, yttras att meranämnde samlingar, som till större delen blifvit sammanbragte i en af Brasiliens bergstrakter, Minas Geraes, hvilket landskap af få naturforskare varit besökt, minst syntes innehålla det uppgifna antalet arter och specimina, samt att dessa voro omsorgsfullt valda och med serdeles noggrannhet torkade och vårdade, så att samlingarne kunde räknas bland de vackraste från ett tropiskt Iand till Europa hemförda; att så väl anskaffandet och förvarandet, som den långa transporten af dylika naturalster, hvilka, då de ej utan skada låta starkare ihoppacka sig, blifva voluminösa, måste föranleda betydliga kostnader, hvarför växt-exsiccater från Brasilien i naturaliehandeln lägst beräknades til! 8 sk. banko per stycke, eller det pris som magister Widgren åsatt, med antagande af exemplarens antal till blott 30,000; att i Riksmusei herbarier öfver hälften af de hembjudna arterna saknades; i följd af hvilket allt
Vetenskapsakademien i underdånighet tillstyrkte att oftanämnde samlingar måtte för allmänna medel inköpas för att, på sätt ofvan är vordet omnämndt, fördelas.
Då således, enligt behörigt vitsord, ifrågavarande samlingar äro synnerligt värderika, samt för den botaniska vetenskapens intresse det vore serdeles förmånligt, att desamma qvarstannade inom fäderneslandet och för allmänna medel inköptes, för att fördelas emellan Riksmuseum och läroverken, finner Utskottet sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer, till inköp af magister Widgrens från Brasilien hemförda och i Vetenskaps-akademiens hus förvarade växt-exsiccater, anvisa en summa af 5,000
Ridr att från Riksgälds-kontoret utgå; med föreskrift, att växt-samlingarne blifva i mån af behof fördelade emellan Riksmuseum och Universiteten, samt att hvad för dessa vetenskapliga inrättningar icke anses erforderligt må elementar-läroverken tilldelas.
Prot. 1880 <5i 1881. -4 Sam!., 1 Afd., 2 Band., 13 Haft.
Hör till Stats-Utskottels Utlåtande M 160.
Följande Extra-anslag och Lån äro af Stats-Utskottet tillstyrkte, nemligen: 1.
Enligt Utlåtandet J\.S 160.
För Länsfängelsernes förseende med Celler 2.
Enligt Utlåtandet 3\s 161.
För Fältbatterier » anskaffning af nya gevär » d:o af pistolor » äldre gevärs förändring till slagkruts-antändning » anskaffning af slagkrulshufvar » fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad . » d:o vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona » Topografiska corpsen » komplettering af Beväringsmanskapets reservförråd S:a 3.
Enligt Utlåtandet 162.
Till iståndsättande och komplettering af Flottans materiel 4.
Enligt Utlåtandet JI/2 163.
För Wisby hamnbyggnad » Cimbritshamns d:o » Engelholms d:o » Kanal mellan Philipstad och Sjöändan » Linköpings hamn » Kanal genom Tjufholms-sundet vid Luleå » dito mellan Mälaren och Storsjön . mellan Linköping och vattenbyggnader, aflö - Öregrunds hamn . vägomläggningar i Kiket utdikningar inom landet sjön Möckelns aftappning uppförandet af en jernbro
Bergs gästgifvaregård Styrelsen öfver väg- och ning d:o till rese- och undersökningskoslnader Läroverket vid Marieberg Eleverne vid d:o, stipendier .
Navigationsskolan i Stockholm Skeppsbyggeri-jnstitutet i Carlskrona ... premier vid Landtbruksmöten Slöjdexpositioners befrämjande S:a 5.
Enligt Utlåtandet JV2 164.
För jernvägen emellan Orebro och Nora 6.
Enligt Utlåtandet JVå 165.
För ombyggnad af Tranebergs bro Utgifter för On S:t Barthelemy . S:a Anslag. 500,000 Lån. 22,000 200,000 12,000 30.000 13.000 90.000 313,000 36.000 80.000 820,000| 600,000 84,625 14,930 22,533 65.000 3,240 8,000 30.000 3,418 500,000 20.000 9,333 38,700 56.000 3.000 3.000 8,400 10.000 5.000 3.000 16 16 80,000 18,666 13,333 16 866,1791321 — | 112,000 j — j 75,000 150,000 48.000 18.000 66,000 Transport | 1,007,179|32| Bilt. till R.
Prof. 1850 & 1851, 4 Sami., 1 Ifd, 8 Band., 13 Haft. 262,000' * r Anslag.
Transport 1,007,179 52 262,000 — 7.
Enligt Utlåtandet 166.
För Folkundervisningens befrämjande 60,000 — — » Seminarier för Folkskolelärare . 27,500 — » Stipendier åt Elever vid dito 56,000 — » Seraphimer-Ordens-Lazarettet 15,500 — — » nybyggnad af Chemie-Laboratorium i Upsala 66,666 52 — » d:o af Anatomie-sal i Lund 9,400 — — — » fortsättning af Svenskt Diplomatarium ....
1,000 — — — » afritning af gamla sigiller 600 — — — » inköp af Widgrens Botaniska samlingar 5,000 S:a 219,466(52 - Summa Summarum | 2,946,646|16|— j 262,000|—| — I Slals-Utshollets Utlåtande, JM 167.
1 Jtä 167.
Ank. till Exp.-Ulsk. d. 19 Juni 18S1, kl. 6 e. m.
Utlåtande i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling samt om förändring i nu gällande stadganden i afseende på indelde räntors och kronoliondes utgörande och de årliga markegång sprisens bestämmande, dels ock enskilda i samma ämnen väckta motioner.
(I. A.) Sedan de af Kongl. Majit vid sisllidne riksdag uti nådig proposition den 20
December 1847 framställde förslag angående förändrade grunder för grundskatternes och tiondens utgörande samt dessas och öfrige utskylders debitering, uppbörd och redovisning icke blifvit af Rikets Ständer bifallne, utom i några mindre väsendlliga delar, och således det med den nådiga propositionen åsyftade ändamål, beskattningsväsendels samt uppbörds- och redogörelse-verkets förenkling, endast i ringa mån vunnits, men behofvet af en sådan förenkling, sedan lång tid tillbaka insedt och erkändt, ytterligare gifvit sig tillkänna uli serskilda vid sednaste riksdag gjorda underdåniga framställningar, dels af Borgare- och Bondestånden, åsyftande förnyad nådig propositions aflåtande i enlighet med Siats-Utskottets utlåtande i ämnet, dels af Presteståndet, med underdånig anhållan, att framställning angående beskattningsväsendets förenkling måtte ånyo till Rikets Ständer göras, i öfverensstämmelse med de grunder, som innefattades uti ett vid Ståndets underdåniga skrifvelse i sådant afseende bifogadt förslag; så har Kongl. Majit, som trott den egentliga förklaringsgrunden till Rikets Ständers vägran, att ingå på de utaf Kongl. Majit förut framställda förslag, vara att söka uti farhågan att rubba förhållanden, hvilka under en längre tid fortfarit och som sannolikt från början varit beräknade på gemensamma fördelar för både staten och den enskilde, uti nu aflåten, från samtlige Riksstånden till Slals-Utskottets behandling remitterad nådig proposition fM S9 i 1 Sami. af Bihanget till Riksståndens Protokoller), läckts förklara, det Kongl. Majit under sådana förhållanden funnit
Sig pligtig laga ärendet i ytterligare öfvervägande, samt liih. till Ii.
Pral. 1880 & 1881. 4 Sami., 1 Åfd., 2 Band.. 14 Haft. 1 ö Slats-Utskotlcls Utlåtande, AU 167. dervid tillse, huruvida det icke mä vara inöjligt, att, utan upphäfvande af de hufvudgrunder, som af ålder varit gällande i afseende på beräkningen och utgörandet af de på hemman och lägenheter lagda grundskatter, samt utan betydligare rubbning af bestående rättsförhållanden emellan räntetagare och räntegifvare, uti nuvarande beskattnings-system, åstadkomma sådan förenkling, hvarigenom åtminstone de väsendtligaste olägenheter, som af nämnde systems invecklade beskaffenhet härflyta, kunna för framtiden undanrödjas.
Vid öfverlemnandet af detta ärende till Rikets Ständers förnyade behandling har Kongl.