Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maut täcktes uppdraga Dest Befallningshafwande samt Consistorierne, att sjelfwe eller ge, nom deras Ombud, i fall skiljagtigheter om Lönebeloppet skulle uppsta, med deras bemedling ga Con, wahenterne tillhanda; hwariemte Utskottet trott, det a ömse sidor skulle wara förmohnligt, om wid samma tillfälle de mer eller mindre obehagliga smärre inkomster till benämningen icke widare bibehöllos, utan en ersättning derföre ät Pastores bestämdes i ett för allt, ärligen uti penningar, spannemal, eller andra wahror, allt efter Orternas olika beskaffenhet; derwid Herr Prosten Grefwe Schwerin vttrat en särskild tanka, hwaruti ätskillige Utskottets Leda, möter äfwen instämt.
Sedan nu samtelige Respect.
Riks - Sländen ! lätit detta Betänkande blifwa hwilande, till desi Särskildta Utskottet med sitt utlätande, delta amne rörande, inkommit; sä fär Utskottet följande yttran, de deröfwer wördsämligen afgifwa.
Och hwad först Prest-Bonden angär, sä ar i i6z8 ärs Riksdags-Besiut samt det samma är den 22 Februarii utfärdade Mandat föreskrifwet, huru den sä kallade Kyrko, Tionde» i alla Landsorter af enom och androm owägerligen bör utgöras, deraf Kronan i de gamla Swensta Prcvincerne tillkommer Adelar och Sockne - Preste» §-del, men uti de sedermera Riket underlagde conquetterade Provin, cer är Kronan förbehällen Ml, Kyrkan Ml och Sockne - Presten H:del.
Uti 4-de §. af Presterskapets Privilegier af är ,72; ar jemwäl stadgadt, att Presterstapet och Cmsistorierne bör wara efterlätit, att, genom utskickade, pä behörigt och beqwämlsgt satt hafwa rättmätigt och lagligt uppseende pä samma Konungs vch - D<n 10 Augusti. 2si5 och Prest - Tiondens utgörande och infordrande, sä att densamma till Kronan och dem rätträdigt och tidigt blifwer utgjord.
Hwad Pastor bör tillkomma, kan således icke med billighet eller behörig sa, kerhet bestämmas, dä icke tillika ar ukröndt, utstakadt och gifwit, hwartill rätta Tionde - beloppet bör sig bestiga, deraf fördelningen sedermera stall ske, emellan Kronan och Past-rn.
I sednare tider haren sädan grund icke blifwit iagttagen, hwaraf ej annat kunnat följa, än willrädighet och osäkerhet hos Tiondegifwarne, dä Presterstapet fordrat, hwad dest rätt ansetts tillhöra, men Kronans andel af Bonden deremot blifwit utgjord ester i äldre tider upprättade och för siere Orter tills widare antagne, samt till Kronans förlust alltid ländande Bonde-sättningar.
För att således befordra det andamal, som Riksens Ständers Beslut och Kongl. Majus derpå grundade Nådiga Kungörelse af den io April! och 2i September isis äsyftar, och nu med Hederwärda Bonde, Ständels önskan, angäende de Conventioners fordersamma »verkställande, som om Presterskapets löningssätk blifwit Utlvfwade, äfwen in. stämmer, samt i öfrigt till likhets winnande med de Tionde-sättningar, som i wista orter nyligen och föe nägra är tillbaka, pä bestämd tid, blifwit upprättade, fär Särskildta Utskottet till Riksens Ständers pröfning wördsämligen hemställa, om icke hos Kongl. Maj:t i underdänighet mätte anhallas, det genom Konungens Befallningshafwandes försorg, uti en af Consistorio tillförordnad Fullmägtigs, samt Pastors i hwarie Församling närwaro, en förnyad
Tiondesättning mätte uppgöras efter de grunder, som k Räder warda föressrifne och enligt sä wäl med * * deri -5'6 Den -v Augusti. den enås, som andras rökt, pa det derigenom ma blilwa utstakadt och bestämdt, hwad i Tionde af hwar och en, som wedepdör, kominer atc utgöraS, och hwad sa mai Kronan, ftin Pastor deras dör tillfalla, hwilka Tionde - sättrin gar, da de undergått Konungens Befallningshafwandeö och Consistorii granikning, böra sedermera med deras utlakande insändas, till Kongl. Majus widare Nådiga pröfning och fastställande, för att gälla oest till efterlefnad landa, antingen till dest den as Utskottet föreslagne och tillstyrkta 'allmänna Jordrefning för stg gatt, eller pa en wist annan tid af zo ar, i likhet med den Arrendetid, svin för Kongsgården: och an, dra Krono-lägenheler blifwit antagen. Widkommande sedan Smör- och Qwick-Ti, enden, Likstol, Lysningar med öfrige Prest-rättigheter; sa emedan de härom utfärdade aldre Försatt, ningar, enligt Kongl. Majus Nådiga Kungörelse af den 21 September i8io, icke blisiwt håfne, eller till Församlingens godtycko öfwcrlemnadt, att ef, ter behag fastställa hwad till Presterstapct bör utgöras; ty anser Särskildta Utskottet, alt deste Författningar komma att följas; och, ta, hwad Smörvch Qwick - Tionden angar, den berodt af det antal Kor och öfrige Kreatur, sam wid hwarje Hemman ärligen kunnat underhallas, bör ock anledning derifrån hämtas, till en häremot swarande ersättning; Och, enar widare benämningen af Likstol föranleder till miftnöje och owilja, men en aspastad afgift i Penningar deremot blifwit föreslagen; sa bör icke heller hinder möra, att härom träffa en billig öfwerenskommelse, till befrämjande af inbördes sämja och förtroende.
Lys - Den ro Augusti. 2517 Lysmngar och öfrige Prest-rätkkgheker höra af, wen till öfwerenskommeiftn.
Det är Pastor, som dör uppgnwa och färesta, hwad han anser dest ratt tillhöra, ftm derefter ankommer pa Församlingens bifall och antagande; och ftm Hederwärda Bonde, Ståndet förestagit, det owäldige
Man a ömse sidor matte mfts, under Ordsörande af den, som Konungens Vefallningshaswande, i sitt ställe, dertill förordnar, hwilka böra afgöra hwad rätt och billigt kan wara, sä får Utskottet afwen detta förslag till Riksens Högloft.
SlanderS bifall wördsamligen ös, werlemna; hwarefter de öswerenskemmelser, som kunna träffas, till Kongl. Majus Nådiga fastställeffe anmälas.
I 9:de punccen yrkas, "att Bonde-Standet matte fa till godo njuta den t 6;le puncten af Wäl, loflige Borgare, Scandets Protocoll den 14 Julii 1809 Allmogen bewiljade, men icke sedermera vrdenteligen kungiorde förman, att fa antaga de för dest egna förnödenheter behöftiga handtwerkarc, ehwad de i Författningarne arv nämnde eller icke, samt att fa inom Riket föra och afsätta egen och grannars aswel och handastöjder."
Detta yrkande innefattar en werkställighets åtgärd, hwarmed Utskottet anser sig icke kunna taga någon befattning, af det stal, att, pa satt denna punct inneballer, Borgare - Ståndet redan är 1809 medgifwit Bonde-Standet de ofwan uppräknade förmåner, och Utskottet icke kanner, att något hinder blifwit lagdt i wägen för deras åtnjutande, samt det således lärer bero af Hederwärda Bonde.Standets Medlemmar sjelfwe, att anmäla sitt behof hos Kongl. Ma,:ts Befallningshafwande, som wisterligen icke underlåta att leinna den handräckning, ftm med ConseSstonen instämmer.
2si8 Den i,o Ausust»'.
Utssettet finner, pä nu anförde stöl, fig endast böra hänwisa Hederwärda Bonde-Srändet till Wälloft. Borgare, SlandetS gjorda Consession, såsom frrllkoinligen utstakande de rättigheter, vswanberörde 9-de punct omnämner, och hwilken Concessions tydlighet icke kunnat sättas i fräga.
Uti roche punccen pästar Hederwärda BondeStändet:
"Att den »fran Högloft.
Nidderjkapet och Adeln wid 1809 arS Riksdag framställda fräga vin frihet för Landlinän, att, jemlikt 6 Cap. Handels, Balken och Kongl. Breswet den ro Maj» »790, köpa, sälja och upplägga victualie-waror »»». m., antingen i Stad eller pa Landel, matte, i anledning af derom hos Bonde-Standet skedd Motion, nu a nyo komma under öswerwägande, utan hinder derutaf, att, sedan denna sraga wid förenämnde Riksdag blifwit af bade Lag, och Allmänna Bcswärsoch Econornie-Utskotten samt trenne Stand bifallen, Högwördige Prest - Ståndet gatt ifrån dest förra mening, för att godkänna Wälloft. Borgare-Standets anmärkning, att denna »vore såsom en Privilegii sak att anse, och att, »vid en sadan pröfning, i anledning as de pä rättwisa och billighet grundade skäl, en fullkomlig handelsfrihet »ned Landt, och Bergsmanna.waror af alla stag samt Skogs-effecler matte äga rum."
Wid öswerläggning härom ar inhämtadt, att, sedan Lag- saint Allmänna Beswärs- och Economie, Utffotten äfwen wid innervarande
Riksdag sörehaft en dylik sraga som denna, och uti afgifwet Betän, tande under den i:sta ftstledne Julli tillstyrkt ut»vidgning af Landkmännens handelsfrihet, samt ripp» glswit sörstag till nya stadganden » detta afseende, har Högloft.
Nidderlkapet och Adeln funnit, af samma - Den ro Augusti. szi ma skäl SpannemalS-handeln förut blifwit frigifwen, äfwen »ned rättwisa och billighet öswerensstämmande, att till Utskottens förslag lemna sitt bifall, Heder, »värda Bonde - Ståndet jemwäl gilladt nämnde för, enade Utskotts Betänkande, »nen Högwördige PrestStåndet funnit-Betänkandet icke böra till afgöran, de företagas förr an Särskildta Utskottet med sitt Utlätande i »nälet inkommit, och Borgare - Standel Utskottens yttrande förkastat.
Uti Särskildta Utskottet hafwa olika meningar härutinnan uppstött.
Ledainöterne af Högloft.
Ridderskapet och A, deln saint Hederwärda Bonde-Standet hafwa fun, nit Lag- saint Allmänna Beswärs, och EconomieUlskottens
Betänkande byggdt pä goda grunder.
De anse den af besia Utskott föreftagne utwidgning uti Landtinannens handelsfrihet »vara af'högsta wigt, för att bereda honom den förmånligaste afsättning pä sin wara, och icke underkasta honom det twäng, att fa föryttra henne blott pa ett »visit inskränkt område och, i följe deraf, för ett merendels ringare pris, än en widsträcktare handel skulle leinna honom.
Nämnde Ständs Ledamöter hafwa derföre welat, lika »ned de förenade Utskotten, förestå, att, med an, bring af 1 §. 2 Moin. samt 2 §. j 6 Cap. Han, dels,Balken, feinke de Särskildte Författningar, sorn härmed äga gcmenskap, Jordbrukande Landtman, i likhet med hivad Kongl. Breswet till Commerce, Collegiuln ben ro Maji 1790 och Kongl.
Collega derpå grundade Kungörelse den z» Maji samma ar innehålla, ma äga frihet att sälja, köpa och acer lill andra i Stad eller pä
Landet sälja allahanda älbare eller victualie-waror, handarbeten, ladugårds, pro, duc. Ls2V Den IO Augusti. kutter, m. m., alldeles pä satt de gemensamma Utskottens Betänkande innehåller.
Deremot haswa Ledamöterne af Högwördige Prest-Standet och Wällofiige Borgare - Stander warit af enahanda tanka, som sistnämnde Stand i afseende pa de gemensamma Utskottens Betänkande yttrat, att nemligen de vin Landthandel nu gällande
Aörfattningar äro med egenskapen och fördelarne af Stads- och Landtmanna Näringarne närmast förenlige och, Utan behof af någon ändring, ofelbart leda till Allmänhetens säkraste forman och bästa, hrvadan defte Ledamöter trott sig böra afstyrka allt afseende pa hwad Hederwärda Bonde - Stander i 10 Puncten pastatt. o Och, da således i Serskildta Utskottet twä Stand stadnat emot twä, får Utskottet begge desa alternativ till Riksens Högloft.
Ständers pröfning wördsamligen framställa.
Särskildta Utskottet, som till grund för åtskilligt bland sina afgifva Utlätanden, jemwä! åberopat H4 §. i Regeringsformen, får nu slutligen förklara, akt, ehuruwäl Hederwärda Bonte - Srändet uti sitt swar pä Utskottets hemställan angående upplagande af de 2:ne ärenden, dem Allmänna Beswärsoch Ekonomie - Utskottet förut förehaft, bland annat yttrat sig, att nämnde §. alldrig wore af BondeStändet erkänd, inhämtas dock, att Hederwärda Bonde-Ständet sielst uti April manad r8>v äbero. pal denna § till stod för sitt dä fattade beftut, att ändring uti Försattningarnes föreskrift em Gärdfarihandeln wore en rubbning af de Bonde, Stan, det Nädigst förundte fri - och rättigheter.
De skiljaktiga tankar, som Hederwärda BondeStändets Ledamöter uti Särskildta Utskottet vtirat i ät - Den ro'Augusti. 2s2r i ätskillicia delar af hwad Utskottet salunda sig utlåtit, får Utskottet, pä dose Ledamöters begäran, härjemte wötHsaiiiligcn bifoga.
Orebro d, 9Aug. 1812.
Pä Särskildta Utskottets magnar, facob Os Is Larclie. XVilk. kaxe. ^näers Konsell. ^näers
Kil sson. ^rveässon.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den io Aug. - - - - Prest - Ständet den ic> - - - - - - Borgarc-Ständetd. io - - - - - - Bvnde-Slnndcl den io - « ^Vördsam t Memoria!!
Ä§älloflige Borgare-Ständct har, uppå Herr Gömmel ce.
Rådet San tes sons Motion, infordrat Utskottets Utlakande, huru med Bränwins - bränningen ifrän den ista instundande October till ärets stut föihällas mä.
Utskottet tror, att, enligt den wid denna Riksdag nödig befunne och fastställde principe, det tillhör Kongl.
Maj:t, att efter sig företeende omständigheter förordna om tiden til! Bränwins-bränningens vtöswande.
I den händelse Kongl. Mant skulle pröfwa nödigt, att för någon del af det löpande äret förbjuda Bränwins - bränningen bör wal och Panneasgislen i män af inskränknings - tiden eftergifwas; Och torde Riksens Högloflige Ständer sinna nödigt, att i underdäninghet hos Kongl. Majit anhålla, 2532 Den ro August!. la, det Kongl. Majtts Nädiqa beslut, beträffande Brånämgen under den återstående delen af äret, mätte sä snart sig göra later kungöras; Dock warder detta kill Riksens Höglofl.
Ständers widare vmpröfwande wördsammeligen öfwcrlemnadt.
Orebro den 9-dc Augusti r8>2.
Nidd.^och Adelns Pä Högw.
Prest-Skändets Ledam. magnar, Litsberg.
Pä Hcderw. Bonde-Stäns dets Ledam. magnar, Olok Lruttn. Ledam. magnar, kr. L.
Lctivverin.
Pä Wallofl. Borgare-Ständers Lcdam.jwägnar, ^ncl. krestin. -lVlax. kiaZeiZl-vn, Uppläst hos Ridderff. och Adeln d. ro Aug « - - - Prest-Ständet den io - - - - » - Borgare-Ständet d. ro - - - - - - Bonde-Ständer den ro - - Riksens ^ögloflige Ständers Grats- och Bewillnings-Urskorrs Betänkande, i anledning as Herr Borgmästaren L. U. Lgges Memorial, rörande förändring i Sjö-Tullens clarerande för utgående wabror med wäxlar ^edan Riksens Högkoflige Stander wid Riksdagen i Stockholm 1809 och 18 io bifallit, att i anseende till Stats- och RiksgäldS-Werkens behofaf rväxlar, Kongl- Kungörelsen af den 2 Augusti r 800 vin Sjö-Tullens erläggande för utgående wahror, borde enligt dej; ordalydelse, och uran undantag för någon af Rikets Stapel-Stader som idkar Sjöfart, Den ro Augusti. 202; fark, tills widare bliswa gällande, sa att Slö-Tullen för utgående wahror skulle betalas 'med goda waxlar pä Hamburger Banco och hwarje sadan Riksdaler anses smara emot En N:dlr Swenfft Banco Speciemvnt, sa lange Waxel-Coursin pä den förra icke föll under 46 k-, hwarwid likwäl till förekommande af den svårighet, soini flere af de mindre Stapel-Staderna kunde möta wid anskaffandet af goda wäxlar pä Hamburger Banco, defie Städer skulle äga betala Sjö-Tullen uti Swenfft Banco, med den uppgäld som fixerades af den pä Hamburger Banco warande Cours, hwilkea borde af Fullmäqtige uti Riksens Ständers Riksgälds-Contoir, pä del salt bestämmas, att ett medium af den Cours som de g:ne första weckorna i den^ näst föregående och sista weckan i den der förukgängne mannder, warit gängse, borde tagas till grund, och om hwilken — salunda för hwarje manad bestämmande Cours, Fullmägtige i Riksgälds-Contvirel borde lämna General,Tull-Arrende-Socieletens Herrar Fullmägtige del sä tidigt, att Ordres ifrän dem til!
Tullkammarne kunde expedieras, innan den förra mänadens flut; hwarförutan ock blifwit stadgadt, att Stockholm, Götheborg och Gefle i desäll, dä den Tull som clareras skulle, icke uppginge till fulla ivo R:dlr, jemwäl ägde att erlägga den uppgäld, som pä lika sätt bestämdes; Sä har wid denne Riksdag Herr Borgmästaren Egge, uti til! Wälloflige Borgare-Ständet ingifwit Memorial, som till Stats- samt Bewillnings-Utskottens åtgärd blifwit remitteradt, under åberopande deraf att nämnde Ständ pä anförde skal, godkändt oswannämnde Tull-Clareringssatt endast till nästa Riksdag hemställt, att någon med billighet och allmän sz24 Den io Augusti. nytta mera förenlig, utwäg lill ändamälets winnanve nu mätte widtagas.
Stats- och Bewillnings-Utstotten, som i an. ledning häraf gemensamt förchast detta ärende, hofwa Vcrwid ansett nödigt göra sig underrättade om Stats- och Riksgälds-Werkens behof af maxlar, samt funnit att drusimma för Stais-Merker icke kan upptagas ringare, an hwarlill det wid 1309 och ikro ars Riksdag pä Förflag uppfördes, nemnligen lill — — izo.ooo Hwarjemte Riksgälds - Contoirct erfordrar minst — — 57,000 Tillsammans 207,002 R:d
Och till hwilka wäxel-utgisters bestridande Riksens Högloflige
Ständer icke ansiagit något såsom ersättning uti och för den förhöjning i behofwet, som Coursens högd grundlägger, ehuru dertill etter nu warande wäxel-pris fordraS nästan dubbel Summa, som ock lätteligen kan stiga ännu högre.
Som nu Slö-Tullen fran äldre tider warit ansedd för den Canal, hwarigenom Guld och Silfwer borde tillflyta
Riket för att äga tillgäng pä mynt, och naturligare utwäg dertill icke finnes, än att någon liten del af wärdet för Rikets utgående Producter återkommer i Silfwer wid Slö-Tullens erläggande; Sa anse Stais- och Bewillnings-Uk, stötten den Författning, som till bestridande af StaisUkgisierne pä Utrikes Orter i stället blifwit widtagen, att nemnligen Sjö-Tullen för utgående wahror erlägges i wäxlar, lika sä nödwändig till förekommande af redbara myntets utförsel, som atl defle wäxlar komma Staten till godo efter pari Lous, utan allt afseende pä den arbitraira, osia höga, osia» Den iv Augusti. 2)2; ostadiga och merendels stigande Wäxel, Coursin i Banco - Sedlar.
Om Stats, Merkel, Banken eller RiksgäldsContoiret were förledde med förmåga att styra Waxel-Comsens sielfswäldiga och stadeliga ombyten, fä atc Banco-Sedlar kunde till Wäxelkjöp anwandas utan förlust för Stats, och Riksgälds-Werken, det will säga med blott den omkostnad som mäste åtfölja Wäxel -Transactionen; Sä wore berörde betalningssätt af Sjö-Tullen likgiltigt om icke öfwerfiödiat; Men att i saknad af sädan defle Merks förmäga eller andre tjenlige anstalter älägga Landet en hittills omanlig särstildr ytterligare beskattning af 202 och tilläfwentyrs innan korrt af 300,020 R:d. blott för att bestrida kostnaden af Cours-förhöjningen i Banco-Sedlar pä den Summa i wäxlar som för Statens allmänna behof oundwikeligen mäste ut, remitteras, det stulle, om ock Nationen dermed uthärdade, ester Utstottens tanka wara desto »billigare, som en hwar, i anseende till den af de fläste icke till sine grundorsaker kände, mindre godkände höga och stigande Wäxel - Coursin, mäste till högt stegrade pris köpa deh bäde nödwändige och af wahran oumbärlige behof af Utläntsta wahror- Och som Tullen, samt alla en wahra wid utskeppningen utfästande umgälder alltid blifwa af Utlänningens här warande Commissionairer Debiterade i CourantRäkningarne samt alitsa af den Utländske Kjöparen godtgjorde pä alldeles lika sätt, som Swenfke Köpmän behandlas af sina Utrikes Commissionairer dä dem uppdrages att upphopa och hitsända wahror frän Utrikes Orter; Sä synes icke eller wid detta sörhällande, stal wara, att fråntaga Riket den lättnad i Statens utgifter, som ifräga warande TullClareringösätt i wäxlar medförer.
Ut - 2526 Den 10 Augusti.
Utskotten anse sig alitsa icke kunna tillstyrka förändring uri del,, fason, vfwanberördt ar, wid 1809 och ,8io arens Riksdag antagne Clareringssätt af Slö-Tullen för utgående wahror; Men halroa dock trott sig böra foresta, om icke Riksens Höglofiige
Stander skulle finna stäiigt till Kongl. Mastt i underdånighet hemställa, att pä det de med detta TullClareringssatt förknippade olägenheter, ma, till lättande c/Exporten, j möje.igaste matto förekommas, Kongl.
Magt i Näde^täckres förordna, att da det är att befara, att WMjka orsaker kunna hindra Exporten till Fasta Landet, Tull-Clarcring ma ste med wäxlar, antingen pa Hamburger Banco eller Pund Sterling, hwarwid dock, enär den hittills för Pund Sterling antagne /elpgrl Lours, 4 R-dlr ix fi.
Banco, icke ar lämpelig, sedan detta mynt fallit i wärde, en annan Cours efter allmänt gällande difference emellan Hamburger Banco Riksdalern och Pund Sterlings wärde bör regleras, efter hwilken Tullen uti denne sednare myntsort får liquidcraS, och hwilken Cours pä lika sätt, som angående Coursin emellan Hamburger Banco och Swensk
Banco är förordnadt i afseende pä betalningen med uppgäld i Swenstl Banco, lärer böra af Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret mänadteligen uppgifwas och bestämmas; såsom ^ck att i händelse uti Stockholm» Götheborg eller Gefle skulle brista tillgäng pa wäxlar wid tillfälle dä TullClarering stall göras, Exportören eller Tull-Clareraren mä emot det han genast nedsätter wäxlenS fulla wärde efter den Cours som sednast warit noterad, erhålla anstånd med wäxelns aflämnande pa tre weckor, högst en mänad, inom hwilken tid den likwäl ofelbart bör anffaffas, och till Tull-Kamma - Denio Augusti. 2527 maren afleswereras:
Att Tull-Clareraren eller Exporteurcn mä äga att erlägga Tullen med wäxel utan accept, och i sädant fall aflämna sä wäl i:ma som 2,do wäxeln till Tull-Kammaren samt att pasatt wid r 809 ärs Riksdag för Stockholm, Götheborg och Gefle är stadgadt, det stall stä Astullaren fritt, att, dä Tullen icke uppgär till fulla 10^, R:dlr, antingen betala med wäxel eller Swenstt Banco och Len uppgäld som pä förenämnde sätt bestämmes.
Till Riksens Höglofiige Ständer öfwerlämnas detta allt wördsammeligen.
Ä-ebro d. 10 Aug. , 8 > 2.
Nä Högloft.
Ridderff. och Adelns Ledam. wägnar.
L. kuutk.
Lst. v. LInZern.
Nä Högwörd.
Prcst-Ständets Ledam. magnar. 6u8tak O. Lgurbäck.
Nä Wallofl. Borgare-Ständets Ledam. magnar.
I.VVetzelin. L. II. 8 L nte 8 8 o n.
Nä Hcderwarda Bonde-Ständets Ledam. magnar.
Lric ^ruse. ^on ^son88on. 6. tunelius.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 10 Aug. - - - - Prest-Ständet den ro - - - - - - Borgare-Ständet d. ro - - ----- Bonde-Ständet den ro - - WZrdsamt Memoria!! ^edan Bewivnings, Utskottet förehaft till öfwerläggning, de ifrän Högloft.
Ridderstapet och Adeln, Högwördige Preste- och Hederwärda Bonde-Stän den, 2;28 Den io Augusti. den, enligt mkomne Proivcolls-Utdrag, wid Utstet, tecs Betänkande, crf den 29 sistledne Juli! om LandtTulls ersättningens fördelande i Land och Stad samt angående Slö.
Tullens reglerande, får Ulstottet af, gifwa des' wördsamma swar ochderwid: i:o. Ä hwad inom Högwördige Prest Skön, det blifwit anmärkt, angående Landt-Tulls ersätt, ningens fördelning, nemnligen dels af flera Ledarnöter, att denna fördelning emellan Land och Stöder icke ar rigkig och afpaflad till lika dryg del, pa Sta, derne, sou, pa Landet, enar de förres andel, 60,000 R:dlr netto, wida lärer öswerstjutas af för
Landet prosecterade rz och en tredjedels stilling för hwarje lövö R:dlrs warde a Hemman — dels af andra Ledamöter, att repartitionen emellan alla Znnewä, nare i en Stad efter den proportion, som hwar och ens Bewillning efter 2:dra Artikeln der i Staden utgör — icke wore den rattwisa grund, som derwid borde följas, utan snarare alt den förut gällande, eller i mohn efter som hwar och en kunde anses haft wa nytta af Landt, Tullarnes indragning, borde alwen framdeles fa anwändas, hwilka bada meningar, dock äfwen af andra Ledamöter, uti Högwördigc Prest.
Ståndet blifwit bestridde Wid detta förhållande, anser Utskottet sig endast böra upplysa, att wid den under »809 och 1812 arens Riksdag i ersättning för Landt.Tullarnes indragning atagne summas fördelande pa Land och Stad, mindre gjordes afseende pa, eller ens kunde utrönas i hwad förhållande denna ersättning borde drabba den ena delen mera eller mindre i förhallan, de till den andra, emedan, dels för en sadan noggrann beräkning, ej alla nödige upplysningar ägdes, dels tankarne härom wörö alltid lika stridiga som de Denis Augusti. 2529 de olika intereflen hos Stadsbo och Landtman, hwarföre endast efter wänlig öfwerenskommelse emellan Standen, för att winna det gemensamma hufwud, ändamälet, att blifwa Tullarne qwitt, denna uppgörning stedde sa, att Städerne atogo sig oafkortad! answara, för 60,000 R:dr såsom Landt-Tulls ersättning, utom för Accis och Qwarntul! med särskilde zo,Oos R:dr, men Landet deremot, icke med 60,000
R:dr utan med bestämde 14 fl:r af hwar,e 1000 R:drs Hemmans warde, efter deras Uppskattning till allmänna BewillnmgenS utgörande, hwilken ater borde ste efter gängbara priset i orten.
Häraf följer ock, att om än man, wid samina Riksdag, icke med säkerhet wagade påräkna, att härigenom med tillagg af hwad för Pastoraterne, utaf Presterstapet, äfwensom af Bruk, Qwarnar och indelta Löner, efter derföre antagen beräkning, skulle kunna ulfås, erhålla mer an 6o,ooc> R:dr, sä hav den af Utskottet wid denna Riksdag, tillstyrkta förändring af Landets bidrag i Tull»ersättningen, sa mycket mindre blifwit förhöjd emot dä, som den k i stället för 14 fl. nu blifwit föresiagen att ulga med iz^, för hwarje rc-so R:dr, och kan det, inom Högwörd.