Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majits nådiga framställning angående Wermlands fältjägareregemente, har Utskottet icke kunnat understödja, utan ansett detta regemente böra successivt indragas; och hvarom Utskottet redan afgifvit serskildt utlåtande, N:o 67. 16:o.
Sedan Hans Kongl, Höghet
Kronprinsen i egenskap af generalfälttyg - Siats-Utskottets Utlåtande, M 85.
15 mästare och chef för artilleriet, af förekomne anledningar och på anförda skäl hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt om en allmän löneförbättring för artilleriregementets befäls- och haudtverkarepersonal, hvartill ett belopp af 53,510
R:dr banko årligen beräknats blifva erforderligt, så har Kongl. Maj:t, som väl ansett de föreslagna lönetillökningarne kunna i allmänhet vara för löntagarnes fulla bergning behöfliga, dock funnit den för behofvens afbjelpande föreslagna summan alltför betydlig, och af sådan orsak af Rikets Ständer nu endast äskat för artilleriregementerna följande löneförbättringar, nemligen: för 3 regementschefer ä 200 R:dr 600 R:dr.
16 regementsofficerare » 200 » 3,200 » 8 depotkapilener » 100 800 22 yngre dito » 200 4,400 — 5,200 » 60 löjtnanter » 40 R:dr 2,400 » 60 underlöjtnanter » 60 » 3,600 » 3 regementsskrivare » 70 » . 210 » 50 styckjunkare » 47 » 2,350 » 18 tygstatsmästare » 57 » 1,026 24 tygstatsgesäller » 37 » 888 30 gevärshandtverkare» 47 » 1,410 3524 » med rättighet för handtverkspersonalen att fortfarande bibehålla nu under lönerna inbegripen spanmål, utgörande alltså den äskade summan 20,884 R:dr, hvarifrån dock borde afgå de för 1 löjtnant, 1 underlöjtnant och 1 styckjunkare belöpande löneförbättringar med 147 R:dr, hvilket belopp, enär denna personal vore anställd vid artilleribatteriet i Norrland, borde påföras Norrbottens Hästjägare-sqvadronsfond, då återstoden belöpte sig till 20,737 R:dr.
Enligt hvad af det vid Kongl. Maj:ts nådiga proposition fogade
Statsrådsprotokoll öfver landtförsvarsärenden inhemtas, har, på uppdrag af H. K. H.
Kronprinsen, general-fälttygmästaren och chefen för artilleriet, artilleri—komilén algifvit underdånigt betänkande i fråga om anledningarne dertill alt officersplatserna vid artilleriet, mindre än de vid andra vapen, eftersökas; dervid komitöen, som ansett orsaken till berörda för artillerivapnet menliga förhållande böra hufvudsakligen sökas i otillräckligheten i befälets lönevilkor i allmänhet, hvilket bäst visade sig genom deras sammanställande med befälets löner vid lifgardesregementerne till fots, hvilka regementer i afseende på tjenstgöringsförhållandena komme artilleriet närmast, underdånigst föreslagit en allmän förhöjning af artilleribefälets löner, så att dessa, med de jemkningar i beloppen, hvartill skiljaktigheterna i artilleriets organisation föranledde,* 16 Siats-Utskottets Utlåtande, 83. blefve lika med dem, som äro de nämnde gardesregementernes befäl bestådda, varande i sådant hänseende af komitéen hemstäiidt: att då sekundcheferna vid lif gardesregementerna till fot åtnjöte en sammanräknad löneinkomst af 4,100 R:dr, ehuru dessa regementens officerskorpser hvardera lill antalet utgjorde blott hälften emot ett artilleriregementes, chefernes för sistnämnde regementen måtte ökas med 560 K:dr, eller till 4,360 Rrdr, då lönetillökningen för de 3:ne cheferne blefve 1,680 R:dr; att, jemte det artilleriets 13 majorer, till likhet med hvad vid Norska artilleriet eger rum, upphöjdes lill öfverslelöjtnanter, hvarigenom majorsgraden komme att försvinna och öfverstelöjtnanterne blefve 16, dessas löner måtte, för alt blifva ungefärligen lika med öfverstelöjtnanternes vid gardesregementerna, från 1,920 Rrdr, som de nu med fouragemedlen inberäknade utgöra, höjas till 2,770 R:dr, eller med 850 R:dr hvardera, hvilken förhöjning skulle för 16 öfverstelöjtnanter utgöra 13,600 R:dr; att kapitenslönerna af högre klassen, nu uppgående till 1,280 Rrdr måtte ökas till 1,400 R:dr, eller med 120 R:dr hvardera, som för 32 kapitener erfordrade ett årligt anslag af 3,840 R:dr, hvarförutan borde åt de förslagsvis lill 12 upptagne kapitener med högre lön, som ej äro kompani- eller batlerichefer, beviljas hvardera i ersättning för kompanireveny 400 R:dr, eller tillsammans 4,800 R:dr; att, jemte det depotkapitens- och yngre kapitensplatserna sammansloges till en klass, under benämning af yngre kapitener, lönerna, som nu utgöra för de förre 640 Rrdr, och för de sednare 540 Rrdr, måtte till 900 R:dr förhöjas, med skyldighet för depotkapitenerne att vidkännas lika accordsränta med nuvarande yngre kapitener; utgörande förhöjningen för 22 yngre kapitener å 360
R:dr 7,920 och för 8 depotkapitener å 260 R:dr 2,080, hvarifrån borde afgå för accordsräntorne 433 R:dr, eller tillhopa 9,567 R:dr, börande af den förhöjda aflöningen 800 R:dr blifva lön och 100 R:dr anses såsom tjenstgöringspenningar; alt löjlnanternes löner, nu bestämda till 480 R:dr mätte blifva lika med löjtnanternes vid gardesregementerna till fot, eller 540 R:dr, och således förhöjas med 60 R:dr hvardera, som för 60 löjtnanter belöper sig lill 3,600 R:dr; att underlöjtnanternes löner, som nu utgå med 320 R:dr, måtte bringas icke blott till likhet med deras vederlikars vid gardesregementerna, utan med hänseende till den högre kurs, de förre måste vid artilleriläroverket genomgå, ännu derutöfver ökas med 80 R:dr eller till jemna 400 R:dr hvardera, då således för 60 underlöjtnanter å 80 Rrdr, skulle fordras en lönetillökning af 4,800 R:dr; att artilleriets 3 regementsskrifvare, för att komma i lika vilkor med förvallarne vid artilleriförråden, måtte i stället för nu bestådda 530 R;dr erhålla i lön på stat 600
Rrdr hvardera, samt efter 10 års tjenstetid 150 Rrdr; hvilken löneförhöjning i medeltal skulle utgöra för hvarje, 220 Rrdr, och för alla 3,660 Rrdr. att Siats-Ulsknllels Ullålande, M 83. ii att styckjunkare, som hu åtnjuta i lön 253 R:dr, jemte 3 tunnor spanmål in natura å 6 R:dr tunnan, och i beklädnadshjelp 70 R:dr, måtte hugnas med en tillökning i lönen af 47 R:dr, utgörande för 56, 2,632 R:dr; att de 3 regementstrumpetarne, hvilka nu uppbära i lön 203 R:dr och för öfrigt samma förmåner, som styckjunkarne, måtte komma i åtnjutande af lika löner med dem, som blifvit för dessa sednare föreslagne; att sergeanternes löner, nu utgörande, utom spanmål och beklädnadshjelp, 4 63 R:dr, måtte ökas till 492 R:dr; att divisionstrumpetarne, hvilkas löner, utom spanmål och beklädnadshjelp, bestiger sig till 453 R:dr, måtte erhålla lika löner med sergeanterne; att de 3 hofslagarne eller hästläkarne, hvilka nu åtnjuta enahanda aflöningsförmåner, som sergeanterne, kunde, emot indragning af beklädnadshjelpen, bekomma hvardera i lön 400 R:dr; hvarjemte kommittén slutligen föreslagit, att, till förbättring i gemenskapens vilkor, åt densamma måtte, utom så kallad tobaksskiliing i kontant, beredas nödtorftigt underhåll medelst fastställande af en för alla garnisonsorter lika natura-portion, så alt manskapets underhåll blefve oberoende af tillfälliga och lokala skiljaktigheter i priset å iefnadsförnödenheterna.
Hvad kommittén sålunda i ena och andra hänseendet hemställt och föreslagit, har Hans Kongl.
Generalfälttygrnästaren lill alla delar i underdånighet tillstyrkt; äfvensom Hans Kongl. Höghet, med anledning af de alltför ringa löuevilkor, tygstatens handtverkare åtnjuta, och hvarigenom svårighet uppslår att dem vid artilleriet qvarhålla, underdånigst hemställt om en behöflig förbättring jemväl i dessa handtverkares aflöning och, såsom lämplig grund för bestämmandet deraf, föreslagit den daglön, de ifrågavarande handtverkarne hittills åtnjutit under öfverbetingsarbeten, eller då denna utfallit olika inom samma grad vid olika yrken, såsom faliet varit med gesällerne, den minsta daglönen inom graden, deraf de, emot fortfarande skyldighet att förmiddagarne arbeta på kronans verkstäder, borde såsom lön åtnjuta halfva beloppet, utan afdrag för helgdagar eller sjukdom, helst sådant, serdeles för den gifte arbetaren, komme att medföra ekonomiskt obestånd, och skulle, efter uppgifven beräkningsgrund, lönerna, spanmålen in beräknad, alltså blifva för en tygmästare 197: 34. — tygstatsgesäll 454: 42. 8 gevärshandtverkare 182: 24.
— Bih. lill R.
Prol. 1850 & 1851. i Sami., 1 Afd., 27 Haft. 3 18 Ståls-Utskottets Utlåtande, 8S. hvadan tillökningen i jemna Riksdalertal komme att utgöra för 18 tygmästare ä 80 R:dr 1,140: — — » 24 tygstalsgesäller a 57 R:dr 1,368: — — och » 29 gevärshandtverkare ä 75 R:dr 2,173: — — eller tillhopa R:dr 4,983: — — Utom dessa underdåniga framställningar, hvilka, medelst åberopade statsrådsprotokoll, kommit till Utskottets kännedom, har
Utskottet jemväl fått i ämnet emottaga följande inom Höglofliga Ridderskapet oell Adeln samt Hedervärda Bondeståndet väckta och till Utskottet remitterade motioner, nemligen: 1:q af Herr Edenhjelm, Gillis, hvilken, med vitsordande af det förtjenstfulla i artilleri-kommitténs förenämnda afgifna betänkande, ansett de deri föreslagna lönetillökningar vara för lågt upptagna, och af sådan orsak hemställt, alt å staten för artilleriet lönerna måtte uppföras till följande belopp, för en regements-chef 4,300: — — » major eller öfverstelöjtnant 3,000: — — » äldre kapiten 2,000: — — » depot- eller yngre kapiten 1,000: — — » löjtnant 666: 32. — » underlöjtnant, lika med hvad kommitlerade föreslagit, eller 400: — — » regementspastor 1,000: — — » regementsläkare 1,000: — — » regementsskrifvare 1,000: —- — » styckjunkare, en regeméntstrumpetare, en hästläkare eller hofslagare, hvardera, utom bröd och beklädnad, . . . 350: — — » sergeant och en divisions-trumpetare, hvardera . . 250: — — » batteri trumpetare 75: — — » afdelningstrumpetare . 20: — — » förste konstapel 66: 32. — » andre d:o 33: 16. — samt för en artillerist 8 sk. om dagen.
2:o af riksdagsfullmäktigen Erik Christensson från Götheborgs och Bohus Län, som föreslagit, att tygskrifvarnes löner, som nu utgjorde 160 R:dr, måtte förhöjas med 140 R:dr, eller till lika belopp med styckjunkarnes, med hvilka de kunde anses vara vederlikar; samt 3:o af riksdagsfullmäktigen Bengt Gudmundsson från Hallands län, hvarmed flera af Hedervärda Bondeståndets ledamöter instämt, uti hvilken motion blifvit, med Stals-Utskollets Uttalande, Jfs liS.
19 erkännande af de lägre officersgradernas behof af löneförbättring, föreslaget, att någon förhöjning i det högre befälets löner icke varder beviljad, utan att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t frambära den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t, genom förminskande af det högre befälets antal, samt besparade löners användande till förbättring af det lägre befälets lönevilkor, äfvensom genom minskade anspråk på sistnämnde befäls kunskapsmålt i delar, som ej röra vapnet, ville afhjelpa de missförhållanden, som nu framkallat svårigheten att komplettera det för tjenstgöringcn nödiga befäl vid artilleriet, med förklarande derjemte af Rikets Ständer, att de för närvarande icke kunna bevilja annat än ett under reorganisationstiden interimistiskt anslag till tjenstgöringspenningar för löjtnanter och underlöjtnanter, som förrätta tjenst vid regemcnterna, af 100 R:dr för hvardera, men att för alla öfriga och för dom, som, till följd af andra tjensteförrättningar, erhålla serskilda arlvoden, Rikets Ständer anse sig icke kunna något anslå; börande Rikets Ständer derjemte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om afgifvande af nådig proposition om en sådan reorganisation, att ändamålet, utan vidare uppoffring af staten, må kunna vinnas.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet till pröfning i ett sammanhang företagit; samt anser sig till en början böra omnämna, att den i artilleri-kommitténs merberörde betänkande förekommande uppgift, alt lönen för hvardera af de kapitenerne skulle utgöra endast 540 R:dr, icke öfverensstämmer med de för artilleriet fastställde stater, enligt hvilka samma lön bestiger sig till 5B0 R:dr, deraf dock 40
R:dr utgör förhöjning i gamla förslagspriset, 6 R:dr tunnan, å under lönen inbegripne 4 tunnor spamnål, hvilken förhöjning å i R:dr tunnan blifvit i lönen, vid dess upptagande i stat, inberäknad.
Vidkommande sjelfva saken, så och enär den ofördelaktiga belägenhet, hvaruti artilleriet sig befinner, icke kan anses härflyta från tillfälliga eller snart öfvergåendeorsaker, utan tvärtom har sin grund i ett verkligt missförhållande emellan artilleribefälets, särdeles det lägres, lönevilkor och dem, som tillkomma officerare af andra vapen, har Utskottet, i den mån statens inskränkta tillgångar det medgifva, funnit sig böra, till afbjelpande af detta tillstånd, som, om det längre komme att fortfara, tvifvelsutan skulle på artilleriets tjenstbarhet utöfva ett högst menligt inflytande, föreslå Rikets Ständer att bevilja någon förhöjning i aflöningen, så väl för befälet, som för de vid tygstaten anställde handtverkare.
Då de underdåniga framställningar, som i delta hänseende blifvit gjorda, om ock förtjenle af synnerlig uppmärksamhet, icke lyckats i allo tillvinna sig Kongl. Maj:ts nådiga bifall, har Utskottet, sorn anser den föreslagna förhöjningen i det högre befälets eller regeménlsofficerarues löner icke vara af behofvet oundgängligen påkalladt, trott sig i Kongl, Majrls nådiga proposi - 20 Stals-Ulskotlels Utlåtande, M 8S. tion finna den säkraste ledningen för bedömandet af det belopp, som till förbättring i det öfriga befälets samt tygstats-bandtverkarnes löner tarfvas, hvadan Utskottet fördenskull får tillstyrka liikets Ständer att, med undantag af hvad för regements cheferne och regemenls-officerarne blifvit hegardt, bevilja det anslag, sorn, på sätt ofvan är vordet omförmäldt, Kongl, Majit i förevarande bänseendo för öfrigt äskat. 17:o. 1 afseende på Gottlands National-beväring bar, med föranledande af militärbefälhafvarens å nämnde ö derom gjorda underdåniga framställning, Kongl.
Majit i nåder begärt, att följande anslag måtte af Rikets Ständer beviljas, nemligen: för de 2:ne batteri-cheferne vid nämnde beväring» artilleri, arfvodes förhöjningar å 100 Ridr med tillhopa 200: — — för sekreteraren vid samma beväring, lönetillökning . . 33: 16. — » fällkamereraren derstädes 83: 16. — » tygförvaltaren d:o . 50: — — » sjukhus-inspektoren 33: 16.
— 200- till lega för exercishästar åt beväringens artilleri 294: — — eller tillhopa R:dr 694: — — Som af det den nådiga propositionen bilagde Statsråds-protokoll öfver landtförs varsiärendcr inhämtas, alt ifrågavarande 2 batteri-chefer, ehuru deras befattningar fordra serskild bildning och med dem är förenad skyldighet, att under uppbörds manna-ansvar vårda batteriernas fällmateriel och af sådan anledning hafva sin bostad i Wisby, likväl icke, utom lönen 200 R:dr, åtnjuta annan vedergällning, än ett arfvode af 100 R:dr hvardera; att, till befrämjande af fältartilleriets användbarhet i beliofvets stund, årligen erfordras 294 R:dr, till lega af 94 hästar till anspann för 4 pjeser vid h arje batteri under 3:ne dagars exercis; alt Sekreterarens aflöning endast utgör 166 R:dr 32 sk.; Fältkamererarens, som tillika är kassör, 250 R:dr; Tygförvaltarens 250, samt Sjukhus-inspektorens 166 R:dr 32 sk., (inner Utskottet sig ega skäl tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl.
Maj:t i förevarande afseende äskat.
Och anser Utskottet sig härmed jemväl hafva besvarat lektor D. Söderbergs hos högvördige Presteståndet väckte motion, afseende anslag lill lega för exercishästar åt beväriogs—artilleriet.
SialsUlskotlels Utlåtande, JW 33. 21 Materielen. 18:o. Enär å 4:de Hufvudtitein medel ej funnes anvisade till bestridande af bekläduads-slitnings-ersättning för de kommenderingar utur indelda arméen, hvilkas underhåll af nämnde Hufvudtitel bekostades, bar Kongl. Maj:t täckts ånyo begära Rikets Ständers medgifvande dertill, att, så länge anslaget till lifmundering för indelda infanteriet lemnar behållningar, desamma måtte användas till godtgörande af omförmälda bekläduadsslitning, äfvensom hvad derefter kan öfverblifva till fyllande af andra beklädnadsbehof, som för indelda arméen kunna yppas.
Till Kongl. Maj:ts högstberörda nådiga framställning tilJstyrkes Rikets Ständers bifall.
Diverse anslag. 49:o.
Då vid flere föregående riksdagar Rikets Ständer medgifvit, att besparingarne å anslaget till durchmarch-kostnadcr linge användas till bestridande af de bestämda understöden för Lifgardes-regementernas matinrättningar, så vidt anslaget till oförutsedda utgifter ej härtill lemnade tillgång, samt vid sistlidne riksdag jemväl bifallit, att underhållet af de kommenderingar utur indelda arméen, som i nåder beordrades lill garnisons-ljenstgöring på fästningar och gränsorter, likaledes finge af berörde besparingar bekostas, har Kongl. Maj:t behagat föreslå, att ifrågavarande reservationer varda än vidare för samma ändamål anlitade; hvarjemte Kongl. Majit, som, enligt nådigt tillkännagifvande, stundom funnit Sig. i anseende till högt uppstegrade priser å de i soldatportionon ingående proviantartiklar, föranlåten alt, på det manskapet ej måtte blottställas för brist på nödigt underhåll, ej endast för de i Stockholm förlagde regementer, utan äfven för de i landsortsstäderne garnisonerande trupper, i nåder bevilja, efter omständigheterna lämpade, tillökningar utöfver hvad af Rikets Ständer blifvit i sådant afseende anslaget, täckts begära Rikets Ständers medgifvande, alt, när Kongl.
Majit framdeles kan finna nödigt alt tilldela värfvadt manskap någon förhöjning i bidraget till natura-portionen, merberörde reservationer, för så vidt andra medel ej finnas för det yppade beholvet- alt disponera, måtte jemväl för sådant behof användas, under det af Rikets Ständer, i fråga om de deraf för Lifgardes-regementernes mathållning utgående understöd, gjorda förbehåll.
På de af Kongl. Majit i nåder anförde skäl, hemställer Utskottet, att reservationerne å anslaget till durchmarch-kostnader, må, under iakttagande af omförmälde förbehåll, der sådant kan ifrågakomma, för de af Kongl, Majit nu uppgifna behof disponeras. 22 Slats-Vlskoiicls tillåtande, M 8S. 20:o.
Utskottet, hvats åliggande, enligt i mom. af § 30 uti Riksdagsordningen, det är, att utreda statsverkets tillstånd och behof, har, vid granskningen af förhållandet med det på denna Hufvudtitel, under rubrik:
Ackords-förskolter och ersättningar, uppförda reservalions-anslag af 6,000 R:dr, funnit de häruppå gjorda reservationer vid 1849 års utgång hafva uppgått till en summa af 14,745: 24, hvarå, under loppet af år 1850, ej några anordningar hafva egt rum, och lärer någon fråga om utbetalning från denna fond ej heller för närvarande vara väckt.
Med tillägg af anslagen för sistlidet år och det innevarande, kommer tillgången för ifrågavarande ändamål alt uppgå till 26,745: 24; hvaremot det förmodade behofvet inskränker sig till vissa tjenslemähs rätt att framdeles bekomma ersättning för erlagde ackorder, till sammanlagdt belopp af 4,086: 46. 8, förutom möjligen sådane mindre betydliga ersättningar, som kunna ifrågakomma för den fordna Lifdrabanlkorpsen, samt de, hvilka kunna blifva en följd af den föreslagna successiva indragningen utaf Wermlands Fältjägare-regemente.
Reservationerne på detta anslag lemna således full tillgång till de utbetalningar, hvilka intill nästa statsreglering kunna ifrågakomma att deraf göras, hvarföre Utskottet tillstyrker Rikets Ständer, att vid nu skeende statsreglering utesluta hittills på denna Hufvudtitel uppförda anslag af 6,000 R:dr för ackords-förskotter och ersättningar; och vill Utskottet, sedan Rikets Ständer fattat sitt beslut i afseende på Wermlands Fältjägare-regemente, tillse, huruvida skäl kunna förefinnas, att föreslå Rikets Ständer vidtaga någon åtgärd i afseende å förenämnde reserverade behållning. 21:o.
I påföljd 'af Kongl. Maj:ts allmänna förslag om förändrad reglering i afseende på de så kallade ljuspenningarne, har Kongl. Maj:t ansett, att från anslagen till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus borde till lönestaterua för de till denna Hufvudtitel hörande embetsverk öfverföras ett emot ljuspenningarne svarande belopp, hvarmed nämnde anslag följaktligen skulle minskas.
Med tillämpning af Utskottets afstyrkande uti utlåtandet J\k 60, får Utskottet hemställa, att Kongl. Maj:ts berörde nådiga framställning må förfalla och an slagen till skrifmaterialier, expenser samt ved och ljus m. m , oförändradt på riksstaten uppföras. 22:o. Till Kongl. Maj:ts nådiga förslag, att rubriken oförutsedda utgifter förändras till benämning extra utgifter, tillstyrkes Rikets Ständers bifall. Stats-Ulshollels Ullålande, Jt? 83. 23 25:o.
Uti öfriga till denna Hufvudlitel hörande anslag har någon förändring hvarken af Kongl. Maj:l blifvit i nåder äskad eller eljest ifrågakornmit, hvadan desamma uti bilagde tabell upptagits till samma belopp, som vid sistnämnde riksdag bestämdes. 24:o.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet uti dess betänkande M SI, angående beräkningen af statsverkets inkomster tillstyrkt, i afseende på indelda räntor och ttondén, föreslår Utskottet, alt Rikets Ständers godkännande af denna Hufvudlitel med bifogade tabell, icke må lägga hinder i vägen för verkställandet af de beslut, Rikets nu församlade Ständer kunna fatta i fråga om allmän förenkling af indelta räntorna och tionden, eller deras i mer eller mindre mån skeende indragning till statsverket.
Reservationer: af herr Fahlhem: »Sedan herr kapiten Stjernsvärds motion, angående landt försvaret, ej blifvit af höglofliga Utskottet i sammanhang med denna Hufvudlitel granskad och besvarad, och då jag i vissa punkter af nämnde motion instämmer, hvilka jag äfven inför Utskottet anfört, så anhåller jag, att nedanstående förslag måtte få, såsom min reservation, åtfölja betänkandet till Rikets Ständers pröfning.»
Partiella förändringar af landtförsvaret jemte deraf föranledda besparingar. 4:de Hufvudtiteln.
G ener ålit et et.
Uti en militär-organisation, hvarest trupperne ständigt äro tjenstgörande, kan dylika ständigt inspekterande och kontrollerande chefs-myndigheter, såsom våra Gener al-h ef älhaf v are, vara af nöden.
Uti en militär-organisation åter, hvarest massan (de indelde trupperne) under loppet af 11 t,:delar af året äro å rotarne förlagde och således icke äro annorlunda att anse än såsom arbetare, der äro ständige Generalbefälhafvare icke allenast onyltige, utan de utgöra äfven en menligt ingripande mellanlänk emellan de, enligt författningarne, ensamt ansvarige regements- och korpscheferne och krigs-öfverstyrelsen.
Talande bevis deruppå, alt, under närvarande 24 Slats-Utskotiels Utlåtande, JM 88. förhållanden, ifrågavarande chefs-platser äro onödige, äro: alt en General-bofälhafvare (den sjette) utan roen kunnat indragas; att en annan general-befälhafvare-befattning icke änsetts trägnare och mera maktpåliggande, än att densamma kunnat förenas med den ständig tjenstgöring erfordrande Presidents-befattningen i Krigs-kollegium, samt slutligen, alt man icke längesedan sett General-befälhafvaren öfver de i Jemtland, Wester- och Norrbotten förlagda regemente!' ständigt bebo Stockholm, samt General-befälhafvaren öfver Westgötha-regementerne bebo Upsala.
Att kontrollerande och inspekterande myndigheter böra finnas för infanteriet likaväl som dylika linnas för kavalleriet, artilleriet och ingeniörväsendet, bestrides icke; men dels kan deras antal vara inskränktare, än de nuvarande General-befälhafvarne, dels bör deras aflöningsförhållanden icke innehålla den slags skjuts- och traktaments-entreprenad, som för det närvarande är fallet, derigenom alt så väl skjuts- som traktaments-ersättningen utgår lika för alla, antingen de resa mycket eller litet, eller ens resa något alls.
Det menliga i ett dylikt afiöningssätt erfordrar inga komrnentarier för dem, som afse någon vigt vid tjenstebefattningen.
Derigenom att General-befälhafvarne förvandlas till General inspektörer och årligen ombyta de korpser, de under sommaröfningarne skola inspektera och mönstra, blifva de genom en häraf föranledd vidsträcktare jemförelse bättre i tillfälle, än nuvarande, ständigt samma korpser inspekterande, General-befälhafvare, att bedömma skiljaktigheterna emellan korpsernas instruktion &c. Förändringen af General-befälhafvarne lill General-inspektörer för infanteriet, är i öfrigt icke något annat, än att för detta vapen åstadkomma detsamma, som redan eger rum för de öfrige, samt att aflysa några, under närvarande förhållanden varande, uteslutande sinekur-befattningar.
Att skilja skjuts- ocb tråk— taments-ersättningen från lönen är icke annat än hvad rättvisan och den med tjensten afsedda nyttan krafyer.
Närvarande Förhållandet.
Generalitetets stat . . .
R:dr 54,700: