Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan den sålunda i nåder anbefallde undersökningen hunnit förrättas och vidare oundgänglige upplysningar i ämnet erhållits,har tillförordnade Befälhide i4 S t a t s - U t s k o 11 e t s Amiralen i Carlscrona, uti underd. skrifvelse af den 21 December sistnämnde år, tilli K.
M:t aflemnat berättelse derom jemte charta och kostnads-förslag, i hvilken skrifvelse Befälhrde Amiralen tillika andragit, att som, enligt de meddelle uppgifterne, kostnaden af Degerhamns hamns uppmuddring skalle stiga till en Summa af 42j88o R:dr 4° sk.
Banco och, för att hindra dess försättande i samma försämrade skick, som förut, antingen en årlig underhållssumma påkostas af 2,783 B.:dr 32 sk. eller ock en Quaij-byggnad företagas, hvars kostnad, ehuru den ej kunnat med full visshet utrönas, skulle komma att minst utgöra 57,529 R:dr 8 sk.
Banco, Befälhrde Amiralen förmodade att en bättre hamn möjligtvis för ringare pris stöde att inrätta pia flacka kusten i Granskapet deromkring hälst det vid Degerhamn uppskjutande stenrefvet lägger betydliga binder i vägen för denna hamns förbättring, och, genom dess för ändamålets vinnande oundgängliga genomsprängning, förorsakar de fleste både svårigheter och kostnader, hvaremot för hämtningen af den tili fästningsbyggnaden i Carlscrona erforderlige kalksten, Kronan, utom Degerhamn, äfven begagnar andra lika så Osäkra redder, nemligen Grönhögen på sydvestra och Sandviken på nordvestra kusten, der jemväl den största och bästa stenen skall finnas att tillgå.
Häröfver hörde, hafva Lowers Alunverks Intressenter hufvudsakligen anfört, att de ansträngningar och kostsamma anstalter Interessenterne årligen måst vidkännas för
Degerhamns hamns vidmagthållande ej Betänkande ii. i5 voro förenlige med Lowers bruks bestånd, och att, i händelse samina hamn skulle lemnäs åt sitt öde eller ytterligare försämrande, följden oundvikligen blefve icke allenast Brukets nedläggande och totala upplösning, till kännbaraste skada så för I ntressenterne sjelf— ve som för hundradetals bushåll, hvilka derifrån hämtat deras arbetsförtjenst och lifsbergning, utan äfven K.
M:ts och Kronans påräknade inkomst utaf tionde Alun med hamnens upphörande förloras, serdeles som densammas iståndsättande på Intressenternes bekostnad, i enlighet med det upprättade kostnads-förslaget skulle uppgå till nära dubbelt af hela Brukets värde; förklarande Intressenterne tillika, att de, i fall hamnen ej för Statens räkning uppmuddrades, sjelfva ville göra sista försöket till vinnande af hamnens förbättrande och Brukets upprätthållande, derest Bruket beviljades tio frihetsår från tiondes erläggande samt efter dessa års förlopp åtnjutande af tiondens nedsättning till hvar trettionde Tunna, i likhet med hvad andre Alunverk skall blifvit förunnadt; dock hafva Intressenterne härvid förbehållit sig, att sådant deras åtagande ej måtte sträckas till ovilkorlig skyldighet för dem att fullborda hamnförbättringen efter något visst kostnads-förslag eller under någon controll af hvem det vara må, utan Intressenterne för framtiden vara obetagne, att pröfva huruvida ändamålet kan vinnas på bästa sätt och i förening med Brukets bestånd, samt att, i fall kostnaden skulle öfverstiga deras krafter och möjliga tillgångar, få begagna det enda för dem återstående medlet eller Brukets nedläggning. 16 S t a t s - U t s k o 11 e t s
Och liar i anledning häraf K.
M:ts Bef:h:de i Calmar Län, uppå anförda skäl, i underd. tillstyrkt någon minskning uti den afgift, som hittills utgått af tillverkningen vid meranämnde Alunbruk.
StatsUtskottet, som härå erhållit K. M:ts Nådiga Remiss af den i3 i denna månad, har af StatsContorets underd. utlåtande inhämtat, att Lowers Alunbruk, efter tillgodonjutande af frihetsår för sjelfva anläggningen , alltsedan år 1741 årligen contribuerat till Statsverket med en tiondedel af dess tillverkning, hvilken tionde för åren i8i3 med 1824 utgjort Tunnor, som blifvit försålde till 31,471 Rtdr 8 sk. 2 r:st., hvaraf medium utgör i25§|£ Tunnor Alun, med ett värde af 2622 R:dr 28 sk. 8 r:st.
Fortfarandet af denna för StatsVerket påräknade inkomst finner dock Utskottet, efter hvad nu mera utredt och upplyst blifvit, endast kunna vinnas medelst anstalters vidtagande för
Degerhamns hamns förbättrande och behöriga underhållande, såsom ägande oskiljaktigt sammanhang med Lowers Alunverks drift och bestånd; men då denna Inkomst, äfven till dess högsta möjliga belopp beräknad, ingalunda motsvarar den för samma hamns iordningssättande belöpande kostnad, kan Utskottet ej tillstyrka sådan kostnads utgörande af Statens medel; och lärer K.
M:t efter sig företeende omständigheter, i Nåder pröfva, huruvida någon eftergift af tionde Alun, må Lowers Bruks Interessenter till ändamålets vinnande beviljas; hvilket vördsammeligen hemställes till R.
Betänkande nt 17 N:o 4.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Remiss uppå Fendricken L. W. Munthes underd.
Besvär, rörande utbekommande af Skogsåverkan böter.
JMedelst nådig Remiss af den i3 uti innevarande månad, tiar K.
M:t till Utskottet öfverlemnat de underd. besvär, som Fendricken vid Jönköpings Regemente, L. W. Munthe anfört öfver KammarCollegli den 7 Junii 1826 meddeldte Utslag, hvarigenom Collegium förklarat sig icke kunna göra ändring i LandshöfdingeErnbetets uti Calrnare Län Utslag af den 25 Januari nämnde år, hvaruti, uppå bemälte Fendricks å dess inoders, Enkan Carin Munthes vägnar, gjorde ansökning om utbekommande från LandtRänteriet af det belopp, som hennes man, Öfver Jägmästaren Munthe i lifstiden icke uppburit utaf Kongl. Maj:ts och Kronans honom tillagde andelar uti de under åren i8i5 till och med 1821, inom Norra Möre, Stranda och Handbörds Härader ådömde och i LandtRänteriet vid åtskilige tillfällen, bland andre Sakören, insatte åverkans böter, utgörande, enligt en af KronoFogden i ofvannämnde Häraders fögderi, Assessoren L. J. Berggren den 29 Juni 1822 upprättad Förteckning, tillsammans 244 B.:dr 16 sk.
Banco, Landshöfdinge-Embetet sig utlåtit, att ehuru aflidne ÖfverJägmästaren Munthe, säsom hvilken tjente utan lön på stat, varit i 2 ,8 Stats-Utskottets förmåga af Kongl. Maj:ts nådiga Bref till Dess Befh:de den io Mars 1790 berättigad till åtnjutande af ifrågavarande Böter, som till det i Förteckningen upptagne belopp i LandtRänteriet ingått, utan att hvarken ÖfverJägmästaren Munthe i lifstiden eller hans arfvingar sedermera något deraf fått uppbära; likväl och då Sökanden till medlens utbekommande anmält sig efter den genom K.
M:ts nådiga Kungörelse den 8 September 1824 stadgade tid för anspråk på fordringar hos Statsverket, kunde Landshöfdinge-Embetet ansökningen icke bifalla; anhållande Klaganden i underd:het, att deräst, tvärtemot hvad han föreställt sig, högstberörde nådiga Kungörelse skulle kunna afse jemväl sådane medel, som sålunda kommit i fråga, och tillika medföra retroactif verkan, K. M:t i anseende till Klagandens moders utblottade tillstånd med sju oförsörjda barn, af gunst och nåd täckes tillåta benne att få desse penningar uppbära.
Af de den nådiga Remissen bilagde Handlingar har Utskottet inhemtat, att den af Sterbhuset efter aflidne ÖfverJägrnästaren Munthe hos K. M:ts Befh:de i Calmar Län gjorde ansökning om utbekommande af ifrågavarande, under åren i8i5 med 1821 ådömde, samt i nämnde Läns Ränteri lefvererade Bötesmedel först är daterad den 23 October 1825, hvadan ock med tillämpning af K.
Kungörelsen den 8 September 1824, sorn bestämmer att anmälan om fordriugars utbekommande hos StatsVerket bör göras inom slutet af December månad, året näst efter det hvarunder fordringarne tillkommit, Sterbhuset förlorat rättigheten Betan kanden. iq att medlen utfå; men som härvid förekommer, att genom ÖfverJägmästaren Muntbes under tiden inträffade dödsfall, dess Sterbhus, bestående af Enka med många oförsörjde barn, möjligen varit okunnigt så om fordringens tillvaro, som tiden för dess utkräfvande; så har Utskottet, i betraktande af de harvid sig företeende särskilte bevekande omständigheter, så mycket heldre ansett sig böra föreslå, det R.
St:r måtte i underdånighet hemställa till K.
Mits nådiga bepröfvande om icke Sterbhuset efter aflidne ÖfverJägmästaren Munthe af medel, som i sådant fall framdeles vid StatsRegleringen anvisas, kunde utbekomma ifrågavarande Böter 2^4 Ridr 16 sk. banco, som Utskottet, lika med hvad KammarCollegium i målet anfört, härvid anser det serskildta förhållande sig förete, att örn den händelse inträffat, att
Böterne hos de pliktfällde uttagits, för att efter uppgjord fördelning i Saköres-Längden genom KronoFogden tillställas ÖfverJägmästaren, såsom ett honom tillkommande Löneanslag, men desse hvarken blifvit ÖfverJägmästaren godtgjorde eller i Landt-Ränteriet insatte, så hade Sterbhuset obestrideligen varit berättigad!, att för de samma nu hålla sig till Uppbördsmannen; hvilket dock vördsamt öfverlemnas till R.
N:o 5. ♦ Betänkande, i anledning af Herr TVollr.
Thams hos H. R. 0.
A. gjorda Motion, att Kongl. Majits Befallningshafvandes senast afgifne så ao Stats-Utskottets kallade Fem Års Berättelse måtte skyndsamligen, på Statens bekostnad, varda tili trycket befordrade.
Vid öfvervägande af de uti Motionen anförde skäl, liar Utskottet ansett angeläget, att dessa Berättelser, hvilka innefatta vigtiga Statistiska upplysningar, varda till trycket befordrade samt att kostnaden härtill nnvises, att utgå utaf de medel, som till Riksdagsutgifterne anslås.
Och då härvid erhållits den upplysning, att utaf de Tabeller, hvilka äro nämnde Berättelser bifogade, ett Sammandrag blifvit hos General-LandtmäterfContoiret upprättadt, så har Utskottet, till besparing af de drygare kostnader, som tryckningen af hvarje Speciel Tabell skulle medföra, ansett sig böra tillstyrka, att, för denna gången, endast detta Sammandrag tryckes.
Betänkanden, rörande tryckningen af Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes så kallade Fem Ärs Berättelser, hvilka efter innevarande Riksdag varda afgifne, samt deras utdelning. (Rgs-A.)
Sedan Utskottet, [genom Betänkande Wto 5, afgifvit utlåtande öfver Herr Volr.
Tham* väckta motion om skyndsam tryckning af K.
M:ts Bef:h:des senast afgif - B e t » n k a n dje n. 21 »e, så kallade
Fem års Berättelser, så har Utskottet, enär nyttan af dylika Berättelsers allmängörande lärer vara erkänd, ansett sig böra hemställa örn icke R.
St:r skulle finna lämpligt hos K. M:t i underdånighet anhålla, att, geuom Dess Nådiga försorg, ifrågavarande Fem års Berättelser hädanefter varda ofördröjligen, gfter det de inkommit, in extenso till trycket befordrade, för att uti Bokhandeln Allmänheten tillhandahållas, och att ett tillräckligt antal exemplar dessutom uppläggas, för att ej allenast vid näst derefter infallande Riksdag bland RiksStånden utdelas, utan ock tillställas alla de Embetsmyndigheter, hvilka äro berättigade att undfå den så kallade FörfattningsSamlingen; hvarförutan, och på det i hvarje Län kännedomen om de uppgifter Berättelsen om Länet innehåller, måtte kunna så mycket lättare och säkrare spridas, Utskottet får hemställa, om icke R.
St:r skulle finna lämpligt hos K.
M:t framställa den underdåniga anhållan, att K. M:t Befthde måtte anbefallas, att låta till hvarje Kyrka inom Länet aflemna ett exemplar af dess afgifne Berättelse.
N:o 7. Memorial om ytterligare Betjening.
Dels i anseende till ökade göromål inom StaisUtskottet, dels ock för att erhålla nödig Skrifvarehjelp åt den Afdelning af Stats- och BancoUtskotten, som snart bör samman-träda för handlägningen af de till 22 Stats-Uts kottets dess Utskotts gemensamma behandling remitterade frågor, har Utskottet skolat hos R.
St:r anmäla nödvändigheten, att till tjenstebiträde antaga ytterligare 4 personer ; och får Utskottet härigenom vördsamt anhålla om tillåtelse, att om desse personers tillsättande , efter sig företeende behof, gå iverkställighet.
Den 16 December 1828» N:o 8.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående inköp för Statens räkning af Landsort och Korsö Fyrbåkar.
(U-a.), Ifrån K. M:t har Utskottet fått emottaga följande Nådiga skrifvelse af den 29 sistlidne October: ”Sedan K. M:t i Nådig Proposition till Rikets sednast församlade St:r förmält, att då från äldre tider Lots- och Båklnrättningen, i anseende till dess nära samband med Rikets Sjöförsvar, varit ställd under Flottornes styrelse, med undantag af några åt enskilte under entreprenade upplåtne Fyrar, hvaribland nu mera endast befinnas Landsorts och Korsö Fyrbåkar, hvilka af enskilte, emot uppbärande af vissa andelar utaf Lots- Båk- och Lastpenningarne underhållas, men K. M:ts Nådiga uppmärksamhet icke kunnat undfalla, å ena sidan, olämpligheten deraf, att
Inrättningar af så allmänt och stort inflytande på handeln och sjöfarten stå under enskild förvaltning, samt å den andra, huru det både för Kronan och det Allmänna vore af mycken vigt, att ofvanberörde genom contract åt en - Betänkande n. a3 skilte under entreprenade upplåtne Fyrbåkar blefvo, för Statens räkning, inlöste och satte under samma publika tillsyn och styrelse, som de öfriga Båkarne i Riket; och i anledning hvaraf samt då innehafvaren af nämnde Bakar, hörde genom Förvaltningen af Sjö— Ärenderne, förklarat sig vilja aflåta desamma, ägaren af LandsortsFyrbåk med Fyrvaktarehus och Kolbodar samt alla Inventarier, hvaribland ett större parti Stenkol, för 35,ooo R:dr, samt ägaren af Korsö äfven med åtföljande Inrättningar och Inventarier för 18,000 R:dr, K.
M:t låtit handlingarne i målet till R.
St:r öfverlemna, i ändamål att de för inlösningen erforderliga medel måtte anviste varda; så hafva R.
St:r i underd. svar derå och med erkännande att Lotsoch Båklnrättningarne icke böra stå under enskild förvaltning, utan böra tillhöra Staten, väl bifallit, att förenämnde tvänne Fyrbåkar må, för StatsVerkets räkning, inlösas, men endast så vida Köpeskillingen varder lämpad efter de fördelar
Staten af dessa Fyrbåkar kan med säkerhet påräkna, i hvilket afseende R.
St:r funnit anledning förekomma, att uti den för Landsorts Fyrbåk begärde köpesumma torde kunna vinnas en nedsättning af minst 5ooo R:dr, äfvensom en betydligare minskning i den för Korsö Fyrbåk fordrade Löseskilling* hvilken, i jemförelse till inkomsten af Fyrbåken, vore öfverdrifven, syntes böra blifva ett nödvändigt vilkor för afslutandet af köpet derom i anseende hvartill och då StatsVerkets tillgångar icke lemnade utväg till dessa köps afslutande, R.
Sfr uppskjutit frågan till nästa Riksdag, under hvilken tid Stats-U tskottets ägarne kunde blifva ytterligare liörde, för att uppgifva de lindrigaste vilkor, hvarpå de vilja desse BåkInrättningar afstå.
I anledning häraf, har K.
M;t anbefallt Förvaltningen af SjöÄrenderne, alt ytterligare höra Landsorts och Korsö' Fyrhåkars ägare, hvilkas yttranden jemväl sedermera inkommit, och hvaraf inhemtas, att den förre nedsatt köpeskillingen från 35,ooo R:dr till 3i,5oo R:dr, med vilkor likväl af serskild betalning för Inventarierne, som i det förra beloppet voro inhegripne , samt att den sednare eller Korsö Fyrbåksägare förblifvit vid sitt förra anbud af Köpeskilling, med förklarande, alt betalningsterminerne kunde på längre eller kortare tid utställasj och vill K.
M:t nu meddela 11.
St:rs Statsutskott dessa handlingar jemte Förvaltningen af SjöÄrenderne afgifne Utlåtanden, för att tjena till grund, när frågan om merberörde Fyrbåkars inlösning för Statens räkning och om anvisande af medel dertill hos R.
St:r nu å nyo till pröfning och afgörande förekommer.
K. M:t förblifver StatsUtskot-» tet med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen* Datum ut supra. CARL JOHAN. J.
Betänkande n. 25 Sorn, på sätt K. Mits Högstberörde Nådiga Skrifvelse innehåller och de Utskottet i ämnet tillhandakomne handlingar närmare utreda, ägaren af Korsö Fyrbåk förblifvit vid sitt förra anbud samt ägaren af Landsorts Fyrbåk väl nedsatt Köpeskillingen från 35,ooo R:dr till 3i,5oo R:dr, men med förbehåll af serskild betalning för de uti det förra beloppet inbegripne Inventarier, bestående bland annat af i i5o Tunnor Stenkol, hvilkas värde till stor del uppväger skillnaden uti Köpeskillings-anbuden eller 3,5oo R:dr, så och då R.
Stir vid 1823 års Riksdag dels ansett anledning förekomma , att uti den för Landsorts Fyrbåk begärde köpesumma kunde vinnas en nedsättning af minst 5ooo Ridr, äfvensom en betydligare minskning i den för Korsö Fyrbåk fordrade Löseskilling, hvilken, i jemförelse, till inkomsten af Fyrbåken, vore alltför öfverdrifven, syntes blifva ett nödvändigt vilkor för afslutandet af köpet derom; men på sätt här ofvan anmäldt blifvit, några egentliga nedsättningar uti de förut begärde Köpeskillingar icke skedt och de af R.
Stir för köpets fullbordan sålunda fästade vilkor ej blifvit uppfyllde samt något förändradt förhållande, föranledande till ingående uti köpevilkoren med beräkning af någon fördel för Staten sedan sista Riksdag ej eller inträffat, kan Utskottet icke tillstyrka inlösen af meranämnde Fyrbåkar, för K.
M:ts, och Kronans räkning, emot de köpesummor, som derföre fordrade blifvit.
Den 18 December 1828. a6 Stats-Utskottets N:o 9.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om fortfarande af det vid sednaste
Riksdag beviljade anslag till anläggande af en Vattenledning till Carlskrona. T{U.-A.) ill StatsUtskottet hafva de respective RiksStånden remitteradt följande af K. M:t till R.
St:r under den 29 sisth October aflåtne Nådiga Proposition : ”Sedan K. M:t vid sednast haline Riksmöte genom aflåten Nådig skrifvelse lill R.
St:rs Statsutskott, framställt angelägenheten och fördelarna af en vattenlednings anläggande till Carlskrona, för att bereda denna Stad, jemte dervarande Flotta, erforderlig tillgång å friskt vatten, hafva R.
St:r, efter tagen kännedom af de för denna anläggning uppgjorde Förslag, jemte alla öfrige till ärendet hörande handlingar, enligt underd. skrifvelse af den 1 December 1823, icke allenast till K. M:t öfverlemnat, att, efter den plan, som tjenligast kunde finnas, låta ifrågavarande vattenledning fullborda, utan ock för ändamålet anslagit 16,666 R:dr 3a sk.
B:o årligen under fem år eller intill nästa Riksdag, hvilken summa skulle af Fullmägtige i RiksgäldsContoret genom StatsObligationer anskatfas och i förhållande till behofvet för det sätt, som för arbetets utförande kunde komma attafK.
M:t antagas, till Förvaltningen af SjöÅrenderne utbetalas, emot serskild och speciel redovisning för användandet, hvilken borde underställas R.
St:rs och deras Revisorers granskning; Betänkande n. 27 hvarjemte i öfrigt R, St:r beslutit, att detta anslag endast skulle användas till Materialiers anskaffande, och sjelfva arbetet, utan ersättning, genom ÖrlogsFlottans försorg verkställas; att
Vattenledningens framtida underhållande borde af Flottan besörjas, samt att deremot de i5oo R:dr, som Carlskrona Stads Innevånare erbjudit sig att för denna underhållskostnad årligen utgifva, och för hvilkas erläggande serskild förbindelse borde affordras Staden, skulle till RiksgäldsContoret ingå.
Vid den handläggning, som detta ärende sedermera undergått, hafva, i afseende på den vigtiga och kostsamma anläggningens verkställighet, tid efter annan sådane omständigheter och betänkligheter sig yppat, som satt K.
M:t i nödvändighet, att låta vidtaga flere förberedande undersökningar och åtgärder, på det de af R.
St;r anslagne medel, till större eller mindre del, icke måtte utan väsentlig nytta för sitt ändamål användas.
Oundvikeligt uppskof i arbetets företagande och utförande har häraf blifvit en följd; och då alla de kostnader, som hittills, till nödige upplysningars ernående och undersökningars anställande, erfordrats, utgått af de på RiksStatens io:de HufvudTitel för »SjöFörsvaret anvisade medel, har ock det af R.
St:r beviljade ofvannämnde anslag ännu icke blifvit anlitadt.
Det är vid ett sådant förhållande, som K.
M:t alltså nu finner sig föranlåten härmedelst hos R.
St:r föreslå, att det redan beviljade men obegagnade anslaget för en vattenlednings anläggning vid Carlskrona må förnyas, på det någre hinder för detta arbetes fullbordan - a3 Stats-Utskottets de, så fort omständigheten sådant möjligen kunna medgifva, icke må möta. K. Mt. förblifver It.
St.T med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. GARL JOHAN. •T. Nordenfalk.
Då härvid förekommer, att It.
St:r, med afseende å behofvet af ifrågavarande Vattenledning, såsom ägande ett oskiljaktigt sammanhang med Rikets Sjöförsvar, redan vid sistlidne Riksdag anslagit 16,666 R.*dr 32 sk.
B:co årligen under fem år, till utförande af ofvanberörde företag, efter den plan som K.
M:t i Nåder kunde finna tjenligast, hvilket anslag, i anseende till de af K.
M:t anbefallde förberedande undersökningar och åtgärder, ännu icke utgått, får Utskottet vördsamligen föreslå, att i stället för det förut beviljade men obegagnade anslaget för merberörde Vattenlednings anläggning, enahanda belopp hädanefter årligen under fem år måtte dertill beviljas, dock med iakttagande af de dervid förut bestämde vilkor: att medlen, i förhållande till behofvet för det sätt, som förut förandet kominer att af K. M:t antagas, till Förvaltningen af SjöÄrenderne utbetalas, emot serskild och speciel redovisning för användandet, hvilken bör underställas R.
St:rs och deras Revisorers granskning; att anslaget endast användes till Materialiers anskaffande och att ar - Betänkande n. 29 tetet, utan ersättning, genom ÖrlogsFlottans försorg, verkställes; att Vattenledningens framtida underhållande af Flottan besörjes, samt att Carlskrona Stads innevånare, enligt deras åtagande, till underhållskostnaden årligen bidraga med i5oo R:drB:co och för hvilkas erläggande serskild förbindelse bör Staden alfordras.
Beträffande medlen härtill och hvilka, enligt It.
St:rs förra beslut, borde af Fullmägtige i RiksgäldsContoret genom StatsObligationer anskaffas, enär, enligt 1823 års Stats-reglering, utgiften ej kunde anvisas på StatsVerkets Inkomster, såsom för andre oundviklige och angelägne; så skall Utskottet, då den definitiva Stats-regleringen hunnit fullbordas, uppgifva den tillgång, som för ändamålets vinnande kan förefinnas.
Den 18 December 1828.
NtO 10.
Det är anledning till anmärkning emot Föredraganden för KrigsÄrenderne, hvarom Remiss begäres till ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Den 27 December 1828.
Memorial.:
Det är anledning till anmärkning emot Föredraganden för Handels- och FinanceÄrenderne, hvarom Re - 3o Stats-Utskottets miss begäres till ConstitutionsUlskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Den 23 December 1828.
Utlåtande, i anledning af erhållen remiss i fråga om sattet för utfärdandet af ändringar eller tillägg i gällande Författningar.
(JJ.-A.) J~Iederv. BondcStåndet bar, den 10 innevarande månad, till Utskottet remitteradt en af RiksdagsFullmägtigen från Östergöthlands
Län, Botvid Jonsson, väckt, den 23:dje, Utskottet tillhanda kommen motion, hvaruti blifvit föreslaget, att, när någon Författning till en del andras, densamma må helt och hållet omtryckas, med dess tillägg och förändring, sådan den skall blifva, i hela sin vidd gällande, utan åberopande af någon äldre, i mer eller mindre mån upphäfven, eller 'ändrad Författning.
Motionären har väl i sammanhang härmed tillika omnämnt den ökade kostnad, som härigenom skulle åstadkommas: men då allt utlåtande derom eller anvisandet af nödige tillgångar för en sådan större utgift för StatsVerket, i Utskottets tanka, icke kan komma i fråga, förr, än pröfningen om nyttan och fördelarne af sjelfva förslaget i afseende på sättet för framtida utfärdandet af skeende ändringar eller tillägg i allmänt gällande Författningar förutgått, och hvilken pröfning, Utskottet ansett icke tillhöra dess befattning; har Utskottet, med anledning af 44 §• 3 mom.
Riks - Betänkande!). 31 dagsOrdningen, skolat sådant hos B.
St:r vördsamt tillkännagifva.
Den 3i December 1828.
Utlåtande i anledning af Herr Lagmannen A. P. Stähles Motion, angående ett Jorde - OeconomieUtskotten Remitterat Lagmannen A. P. Ståhles Memorial, om inrättande af ett JordbruksContor, för att utöfva lika lycklig inverkan på Svenska Jordbruket, som JernContoret medfört för Bergsrörelsen, och hvilket förstnämnde