Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
B:ko, ännu icke hunnit inkomma, ansåg Statsrådet sig emellertid, med hänsigt till den nyttiga verksamhet, Trädgårds-föreningen under en längre tidrymd ådagalagt, böra i underdånighet tillstyrka, det Kongl. Majit måtte i nåder föreslå Rikets Ständer, att, för den tid nästa statsreglering förblifver gällande, Trädgårds-föreningen måtte, till understöd för sin elev-skola, få fortfarande uppbära nämnda årliga anslag 2,000 Ridr Riksmynt, mot enahanda vilkor som hittills. C) Hästafvelns befrämjande. a) Stuteri-öfverstyrelsens underdåniga memorial af den 25 sistlidne Juni, med hemställan, att då för den inhemska hästafvelns befrämjande det vore oundgängligen nödigt, att tid efter annan hingstar af utmärktare racer blefve från främmande länder införskrifne, men de till Stuteri-öfverstyrelsens disposition ställde inskränkta medel endast i ganska ringa mån härtill lemnade tillgång, Kongl. Majit måtte hos Rikets Ständer göra nådig framställning om beviljande af ett anslag för en gång af 50,000 R:dr Riksmynt för införskaffande af beskällare till begagnande vid stuterierna; i sammanhang hvarmed och då det vore särdeles angeläget, att allmänheten genom exempel sattes i tillfälle att inse nödvändigheten af större noggranhet vid urvalet af afvelsdjur, samt en omsorgsfullare vård om fölen under deras uppväxt, och Stuteri-öfverstyrelseri på sådan grund ansåge det vara af vigt att ånyo måtte tillvägahringas s. k. stohållningar, hvilka för omkring 30 år sedan varit i Skåne inrättade samt bestodo deruti, att enskilde personer åtogo sig att underhålla å hvarje ställe minst 6 ston mot ett årligt bidrag för hvarje sto, — Stuteri-öfverstyrelsen i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit måtte af Rikets
Ständer i nåder äska ett årligt anslag af 15,000 R:dr Riksmynt, i ändamål att i de provinser, som häst lämpade sig för uppfödning af hästar och hvarest hågen derför visat sig lifligast, måtte kunna tillvägahringas så beskaffade inrättningar, i afseende på hvilkas ordnande Styrelsen anhöll att framdeles få inkomma med underdånigt förslag. b) Samma Styrelses underdåniga memorial af den 22 sistlidne September, med förslag till förnyad stat för de under Styrelsen lydande tjenstemän och betjente, i syfte att bereda dem en af den ökade lefnadskostnaden påkallad förbättring i deras lönevilkor; anhållande Stuteri-öfverstyrelsen, att som denna nya stat komme att med 3,930 lt:dr B:ko öfverstiga den nu gällande, men, till bestridande af denna ökade utgift, från Stuteriernas inkomster endast vore att påräkna omkring 1,430 R:dr samma mynt årligen, det felande beloppet 2,500 R:dr B:ko eller 3,750 R:dr Riksm., måtte genom särskildt anslag fyllas. 78 Bil. M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. NI 1, om Statsverket 1856.
Med afseende å hvad i ofvannämnde 2:ne memorial blifvit i underdånighet yttradt och föreslaget, tillstyrkte Statsrådet: l:o att, för reglering af Stuteri-öfverstyrelsens och underlydande inrättningars stater, så att tjenstepersonalen måtte undfå erforderligen förbättrad aflöning, Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer äska en förhöjning af 3,750 R:dr Riksmynt i anslaget till «Hästafvelns befrämjande;» 2:o att, till inrättande och underhåll af s. k. stohållningar, likaledes måtte å samma anslag begäras ett årligt belopp af 15,000 R:dr Riksmynt; samt 3:o att, till införskaffande af utländska hingstar af utmärktare racer, ett anslag forén gång af 50,000 R:dr Riksmynt måtte hos Rikets Ständer äskas.
D) Undervisnings-anslalter för slöjderna. l:o Teknologiska Institutets Styrelses underdåniga memorial af den 13 sistlidne September, rörande behofvet af nämnde läroverks utvidgning och förseende med en för dess ändamål lämplig och tillräcklig lokal, i hvilket afseende, hvad först angick sjelfva läroverkets utvidgning, Styrelsen hufvudsakligen anfört: att, när Teknologiska Institutet år 1826 inrättades, man ännu egde blott ringa erfarenhet om dylika läroverks behof, så vida de skola kunna uppfylla sin bestämmelse, och svårligen kunde göra sig en klar föreställning om den stora förmåga, de sedan visat sig ega, att bidrag i till industriens lyftning; att om derföre den lokal, som då åt Institutet uppläts, var mindre lämplig och de medel, som anslogos till detsamma, voro nog knappa, detta ingalunda borde väcka förvåning; att under de trettio år, som sedan dess förflutit, naturvetenskaperna och i samband dermed industrien gjort ofantliga framsteg, och att någon större upptäckt i de förra 1111 knappt hinner ske, förrän industrien skyndar att tillegna sig densamma; att i följd deraf äfven en på vetenskaplig grund hvilande teknisk bildning i sednare tider mer och mer blifvit erkänd vara för industri-idkaren i allmänhet nödvändig, om han skall kunna ej blott följa de framsteg, som ske i hans handtering eller sjelf i någon mån bidraga till dess utveckling, utan ock efter förhandenvarande förhållanden på ändamålsenligaste sätt inrätta och' utöfva densamma, hvadan de tekniska undervisningsverken hos främmande industriela nationer erhållit en utsträckning och blifvit med en omsorg och frikostighet omhuldade, som bäst visade, hvilken vigt för industrien man tillerkände dem ; att, om Sveriges industri ännu i många hänseenden stöde långt efter andra länders, detta utan tvifvel hade sin grund deri, att den tekniska undervisningen här icke vore lika ändamålsenligt ordnad som utomlands; att följaktligen ett vigtigt steg till afhjelpande af denna brist vore, enligt Styrelsens åsigt, att gifva Teknologiska Institutet den utvidgning och fullständighet, som påkallades både af industriens fortgående utveckling och elevernas ständigt växande antal, hvilket antal, som under de fyra första åren efter Institutets år 1848 skedda reorganisation al - Bil. M 5 till Kungl. Maj:ts Nåd.
Jf} 1, om Statsverket 1856.
79 drig öfversteg 35, nästlädne läse-år uppgick till 69 ordinarie elever, jemte det 33 extra elever då samtidigt derstädes erhöllo undervisning; att Styrelsen vid detta förhållande och i anseende till den mängd förfrågningar, som gjordes af föräldrar och målsmän, hvilkas söner eller myndlingar vore sinnade att genomgå en kurs vid Institutet, ansåge sig ega anledning befara, att af dem, som nästa år komrne att anmäla sig till inträde derstädes, icke alla skulle kunna för bristande utrymme emottagas; samt att bland de åtgärder, hvilka det allt iner och iner framstående behofvet af teknisk hildning i vårt land gjorde nödvändiga, äfven vore införandet vid Institutet af åtskilliga läroämnen, i hvilka någon undervisning hittills icke varit föreskrifven, men hvilka vore af den vigt, att undervisning deruti icke vid en högre teknisk läroanstalt finge saknas, nemligen: a) allmän byggnadskonst, ett ämne af den vidsträckta tillämpning, att insigter deri knappast kunde utan olägenhet umbäras af någon bland dem, som begagnade undervisningen vid Institutet, hvadan och då undervisningen i detta läroämne ej lämpligen kunde förenas med någon af de nu befintliga lärare-befattningarne, Styrelsen funne sig böra föreslå, att en särskild lärare i byggnadskonst finge vid Institutet anställas; b) väg- och vattenbyggnadskonst, hvari undervisning så mycket mindre syntes kunna vid Institutet undvaras, som, efter hvad på sednaste tiden visat sig, en stor del al Institutets elever, sedan de lemnat läroverket, just egnat sig åt utöfvandet af denna konst, och landet dessutom för närvarande behöfde ett stort antal personer med grundliga kunskaper i detta ämne, i följd hvaraf Styrelsen funné sig ega skäl hemställa att härutinnan en särskild lärare, som någon tid af året kunde hafva praktisk sysselsättning med dylika ämnen, måtte få anställas; samt c) mineralogi och geognosi, hvari hittills ingen undervisning egt rum vid Teknologiska Institutet, ehuru kännedomen af de allmännast förekommande mineralier och bergarter vöre af stor nytta, isynnerhet för civil-ingeniörer och deni, hvilka egna sig åt kemiskt-tekniska yrken, och följaktligen en mindre kurs i dessa vetenskaper borde vid Institutet genomgås.
Genom denna tillökning i lärare-personalen skulle det blifva möjligt att, — i stället för att, enligt nu gällande stadgar för Institutet, efever hittills antagits 2:ne år å rad, men icke det tredje, hvilket åter egt till följd att ynglingar, som halt för afsigt att genomgå Institutet, stundom fått vänta nära tvänne år, innan de der kunnat vinna inträde, — emottaga elever alia år, hvarjemte äfven den fördel vunnes att, enär Institutet derigenom komme alt erhålla trenne årsafdelningar, de, hvilka önska att såsom extra elever begagna undervisningen vid ifrågavarande Institut, alltid hade lättare att finna en afdelning, lör hvilken föreläsningnrne öfverensstämde med deras bildningsgrad och syftemål.
Då likväl det sätt, hvarpå Institutet kunde komma att motsvara de på detsamma ställda fordringar, hufvudsakligen måste bero af föreståndarens samt lärarnes nit och skicklighet, samt det alltså vore af högsta vigt att afiöningen vid deras befattningar blefve sådan, att män med insigter och förmåga eftersträfvade desamma och på dem såge sig betryggade för sin framtida bergning, hade Styrelsen funnit sig böra, i sammanhang med frågan om läroverkets utvidgning och lärarepersonalens förökande, jemväl öfverlemna ett efter de särskilda lärare-befattningarnes vigt, göromålens mängd och den stegrade lefnadskostnaden af - 80 Bil. M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1856. passadt förslag till ny aflönings- oeh utgiftsstat för Institutet, upptagande detta förslag: a) till löner och arfvoden Banko R:dr Lön åt Föreståndaren 4,000: » Professorn i mathematik och mekanik ....
Professorn i mekanisk teknologi 3,000: » Professorn i fysik 3,000: » Professorn i kemi och kemisk teknologi .... 3,000: .
Arfvode åt Adjunkten i mathematik och mekanik .... 1,666: 32. — » Adjunkten i kemi 1,666: 32. — » Läraren i allmän byggnadskonst 1,333: 16. — » Läraren i väg- och vattenbyggnadskonst . . . 1,333: 16. — » Läraren i ritning och beskrifvande geometri 1,333: 16. — » Sekreteraren 333: 16. — » Bibliothekarien 333: 16.
— Bibliotheks-amanuensen . . . 200: » Räkenskapsföraren 333: 16. — » till extra lärare och repetitörer 1,333: 16. — betjening 1,000: — — b) till bibliothek och samlingar m. m.
Anslag till bibliotheket 1,333: 16. — » till samlingar af instrumenter, modeller, rå-ämnen, fabrikater m. m 3,000: — — » laboratorium 16. — » mekaniska verkstaden 1,666: 32. — » diverse utgifter för ved m. m 2,000: — — . 9,333: 16. — Summa B:ko R:dr 36,200: hvilken summa med 22,100 R:dr öfverstiger det till Teknologiska Institutet enligt nu gällande Riksstat utgående anslag, 14,100 R:dr.
Beträffande de sålunda föreslagna löne- och anslags-beloppen hade Styrelsen förmält, att Styrelsen, vid bestämmandet af lönerne för föreståndaren och professorerne måst fästa afseende ej mindre derå, att befordran från dessa befattningar till annan tjenst i allmänhet icke kunde påräknas, än äfven att män med grundliga theoretiska insigter och praktisk duglighet kunde hafva utsigt, att antingen såsom industri-idkare för egen räkning eller ock i enskild tjenst erhålla fullt motsvarande eller ännu större inkomster; att, hvad särskildt angick - Bil. M 5 till Kongl.
Maj:ts Aäd.
Prop. JW 1, om Statsverket 1856. 81 gick föreståndare-befattningen, det vid fastställandet år 1847 af nuvarande aflöningsstat för Institutet tillika föreskrefs, att en af professorerne skulle äfven vara föreståndare och att denne skulle, såsom godtgörelse derför, jemte sin professorslön 1,333 lt:dr IG sk., uppbära ett arfvode af 1,666 Ridr 32 sk.
B:ko, samt sålunda hafva en total inkomst af 3,000 l\:dr nämnde mynt, men att redan vid första tillsättningen af föreståndare-platsen svårighet uppstod att finna en lämplig föreståndare, som tilltrodde sig att tillika hinna behörigen sköta en lärare-befattning, hvarföre äfven den man, som då utsågs till föreståndare för Institutet, icke fick någon undervisnings-skvillighet sig ålagd; att, sedan bemälde föreståndare derefter med döden algått och tjensten i början af innevarande år ånyo af Kongl. Majit tillsattes, det icke heller då fanns lämpligt att, vid Institutets numera i betydlig mån ökade verksamhet, innehafvaren af föreståndareplatsen dermed förenade någon lärarebefattning, på grund af hvilket allt Styrelsen ock ansett sig ega giltiga skäl ait i den nya staten särskildt upptaga föreståndare-befattningen och, med afseende å denna befattnings vigt, för framgången af Institutets verksamhet, för densamma föreslå en lön af 4,000 Ridr Banko; att, enär fysiken vore ett lika sjelfständigt läroämne, som de andra vetenskaper, hvari professioner vid Institutet funnes inrättade, och med sina tillämpningar af den omfattning, att den toge lärarens krafter lika mycket i anspråk, samt dessutom utgjorde ett undervisningsämne för alla Institutets elever, Styrelsen funnit sig böra upptaga lärarebefattningen i allman och tillämpad fysik såsom profession, i följd hvaraf professorernes antal vid Institutet skulle blifva fyra; att som det, vid tillfällen då Institutets bibliothek varit talrikt besökt, stundom visat sig svårt för bibliothekarien att ensam gå alla de besökande tillhanda, Styrelsen trott sig böra i underdånighet föreslå uppförandet i staten af ett arfvode utaf 200 ltidr B:ko till aflöning åt en bibliotheks-amanuens; att då, enligt de för Teknologiska In"<* , stitutet af Kongl. Majit utfärdade stadgar, det ankomme på Styrelsen att anställa extra lärare och repetitörer, om ett större tillopp af elever eller andra omständigheter dertill gåfve anledning, men några medel för detta ändamål hittills icke varit å staten anvisade, hvadan Styrelsen ock mäst så väl sistlidet som innevarande år hos Kongl. Majit göra särskild underdånig framställning om anslag härtill, en bestämd summa ansetts böra för ifrågavarande ändamål å Institutets stat uppföras; att Styrelsen ansett sig icke kunna underlåta att begära förhöjning i de nuvarande anslagen till Institutets bibliothek, laboratorium och samlingar, äfvensom i anslaget till utgifter för ved m. m., emedan de hittills varande anslagen visat sig vara otillräckliga,
särdeles sedan priserna å en mängd artiklar i betydlig mån stigit, och dessutom
Institutets samlingar i hvad som rörde allmän byggnadskonst samt väg- och vattenbyggnadskonst vore ytterst obetydliga och i behof af temligen stor tillökning för den händelse att undervisning i dessa kunskapsgrenar komme att vid Institutet meddelas; samt slutligen att, enär Institutet hittills icke egt något anslag till sin mekaniska verkstad, men utgifterna för densamma under de sednare åren stigit till omkring 1,333 Ridr 16 sk.
Biko, hvilka måst af Institutets öfriga tillgångar bestridas, Styrelsen funnit sig böra föreslå, att ett särskildt anslag af 1,666
Bidr 32 sk.
Biko till mekaniska verkstaden måtte varda å Institutets stat uppfördt.
Prot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 7 Höft. 1! 82 Bil. M 5 till Kongl.
Prop. JYi 1, om Statsverket 1850.
Vidkommande derefter frågan om beredandet för Institutet af en tillräcklig och mera ändamålsenlig lokal än den, som hittills varit åt Teknologiska institutet upplåten, hade Styrelsen i underdånighet anfört, att då den nu af Institutet begagnade lokal, som ursprungligen vore byggd till bostäder åt enskilde personer, innehölle endast några få rum som kunde till auditorier eller ritsalar användas, men dessa, äfven med nu varande antal elever, vore alltför små för ändamålet, samt öfriga inom lokalen befintliga, till verkstäder samt förvaring af Institutets samlingar m. m. begagnade lägenheter icke heller vore för dessa ändamål tillräckliga eller lämpliga, — hvadan ock den år 1844 af Kongl. Maj:t för ifrågavarande läroverks reorganisation i nåder förordnade kommitté redan då uttalade den åsigt, att de förbättringar af lokalens inredning, som vid samma tid företogos, endast för en kort tid kundfe förmå att afhjelpa det trängande behofvet af större utrymme, så och då sedan dess både det ökade tilloppet af elever och samlingarnes tillvext gjort detta behof ännu mera kännbart, hade Styrelsen låtit genom sakkunnig person, i samråd med Institutets föreståndare, uppgöra förslag till ny byggnad för Institutet, med iakttagande dervid att densamma, jemte auditorier och ritsalar m. m. af sådan rymlighet att åtminstone tvåhundra ordinarie elever skulle utan olägenhet kunna samtidigt vid Institutet undervisas, äfven innehölle tillräckligt utrymme för att ändamålsenligt uppställa Institutets alla samlingar, samt bostäder dels åt föreståndaren, för hvilken tjensteman boställs-våning redan vid Institutets stiftelse anvisades, ehuru denna våning sedermera, till följd af det ringa utrymmet, måst tagas i anspråk för läroverkets egentliga behof, men sorn otvifvelaktig! borde hafva sin bostad inom läroverkets lokal, enär han derigenom ständigt vore att träffa för lärare och lärjungar och bättre kunde vaka såväl öfver undervisningens gång och ordningens upprätthållande, som öfver vården af läroverkets dyrbara tillhörigheter, dels för professorn i kemi, alldenstund denne, för att kunna hafva inseende öfver och deltaga i den praktiska undervisningen i sin vetenskap, i allmänhet borde vistas inom läroverkets lokal hela den tid, som eleverna arbeta å laboratorium, samt en mängd kemiska arbeten vore af den beskaffenhet, att de fordrade ständig tillsyn, och professorn i kemi dessutom ofta, i följd af remisser från embetsverk, måste företaga officiela undersökningar, hvilkas öfvervakande han icke finge anförtro åt andra och sjelf svårligen kunde verkställa annorstädes,
än der han hade sin bostad, dels ock för tvänne vaktmästare; slutande sig berörde, af Konduktören vid Ofverintendents-embetet J. F.
Abom upprättade, samt vid Styrelsens underdåniga memorial bilagde kostnadsförslag med tillhörande ritningar å en totalsumma af 260,000 R:dr Banko, om beviljande hvaraf Styrelsen alltså i underdånighet anhållit det Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition.
Då likväl uti denna summa icke ingick kostnaden för byggnadsplats, hvilken borde hafva sådan storlek, att, i fall elevernes antal eller en förening med Teknologiska Institutet af andra läroverk i framtiden skulle göra en utvidgning nödig, erforderligt utrymme derför då ej måtte saknas, och fördenskull till det minsta hafva en area af 9,000 qvadratalnar, samt derjemte ej vara alltför aflägse belägen och medgifva, att byggnaden kunde läggas fritt eller åtminstone blott på en sida behöfva byggas intill närliggande hus, hade Styrelsen för den händelse, att Kronan icke skulle ega någon Bil. M 5 till Kongl. Maj:ti Nåd.
Prop. JW 1, om Statsverket 1X56. 83 tomtplats med förenämnde egenskaper, hvilken kunde åt Institutet upplåtas, tillika i underdånighet hemställt, att Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer ytterligare äska ett anslag till inköp af passande byggnadsplats, hvilket Styrelsen förmodade icke behöfva öfverstiga 40,000 R:dr nämnde mynt, äfvensom att, då för Institutets aptering i den nya lokalen behöfdes:
Till åtskilliga apparater för laboratorierna B:ko R:dr 4,000: » machiner och verktyg för mekaniska verkstaden ....
» » 5,000: — — » nödiga inventarier, såsom skåp, hyllor, bord m, m. . . . » » 10,600: 32.— » bestridande af kostnaden för Institutets flyttning .... » » 333: 16.— eller tillsammans B:ko R:dr 20,000: detta belopp jemväl måtte af Kongl. Maj:t hos Rikets Ständer begäras; kommande alltså de summor, hvarom i händelse af nådigt bifall till Styrelsens förevarande framställning, nådig proposition borde till Rikets Ständer aflåtas, att uppgå till: a) årligt anslag, såsom tillökning i nu gällande stat 22,100: — — och b) anslag för en gång: till nybyggnad . . . 260,000: till Institutets aptering i den nya lokalen .... 20,000: — 280 000: ; hvartill komme, i faH passande byggnadsplats icke kunde af kronan åt Institutet upplåtas, till inköp af tomtplats högst R:dr 40,000:
Slutligen hade Styrelsen med anmärkning att, från den tid föreståndaren och professorn i kemi tillträdt de för dem föreslagna boställen, å deras löner borde göras ett afdrag, svarande emot boställs-förmånen, som för hvardera torde kunna uppskattas till 500 R:dr B:ko, eller för begge tillsammans till 1,000 R:dr samma mynt, med hvilken summa aflöningsstaten då komme att minskas, men att, enär, efter Institutets inflyttning i en ny lokal, utgifterna för ved m. m. måste blifva betydligt större än de äro i Institutets nuvarande hus, anslaget till diverse utgifter då väl behöfde att med nämnde summa ökas, hvadan årsanslaget alltså borde blifva oförändradt, i underdånighet yttrat, att de anslag, som Styrelsen nu ansett sig böra för Teknologiska Institutet begära, visserligen vore stora, i synnerhet vid jemförelse med hvad Institutet hittills åtnjutit, men att Styrelsen gjorde sig förvissad om att Rikets Ständer, vid öfvervägande af nyttan för staten att ega ett väl ordnadt tekniskt institut, der vissa dess tjenstemän kunde erhålla den tekniska bildning, som de behöfva, och der dess embetsverk kunde erhålla upplysningar i ämnen, som röra slöjderna, samt af vigten för industrien att ega en tidsenlig högre bildningsanstalt, der ej blott skicklige lärare kunde bildas för lägre tekniska läroverk, utan äfven de industri-idkare, som behöfva och söka en högre teknisk bildning, kunde erhålla en sådan, och hvars samlingar, ändamålsenligt ordnade och uppställda, kunna betraktas såsom ett industrielt museum, hvilket för allmänheten vore afgiftsfritt tillgängligt, icke skulle vägra att, särdeles i en tid då landets materiela förkofran ginge så hastigt framåt och kapitaler dagligen samlades, som kunde i landets näringar användas, bevilja de till nu ifrågavarande ändamål erforderliga medel. 84 Bil.
Prop. JV? 1, om Statsverket 185G.
Sedan Ofverintendents-embetet erhållit nådig befallning att inkomma med underdånigt utlåtande, dels angående den för Teknologiska Institutet föreslagna nya byggnad, dels angående möjligheten att för densamma erhålla passande tomt, och dels angående lämpligaste sättet att använda det till nämnda Instituts disposition nu upplåtna hus, derest det framdeles blefve för sitt nuvarande ändamål obehöfligt, hade Ofverintendents-embetet, hvad angick de uppgjorda ritningarna och kostnadsförslaget, i underdånighet anfört, att, då planerna blifvit uppgjorda i enlighet med Styrelsens för Institutet, på närmare kännedom om de särskilda behofven grundade program, Ofverintendents-embetet ansåge sig mot lämpligheten af desamma icke böra framställa någon anmärkning, men att
Embetet dels i afseende å facaden för byggnaden trott, att vid uppförandet af en så dyrbar allmän byggnad, som den, hvarom här vore fråga, åt densamma borde gifvas ett mera monumentalt utseende, för hvilket ändamål ock någon tillökning i kostnaden borde ega rum, ehuru denna tillökning, likasom kostnaden för grundläggning m. m. omöjligen kunde med någon säkerhet bestämmas utan kännedom af byggnadsplatsen, dels funnit åtskilliga i kostnadsförslaget förekommande poster böra med vissa uppgifna belopp tillökas, så att, med inberäkning af 14,787 It:dr 16 sk.
B:ko för erhållande af en värdigare farad, hela den beräknade kostnadssumman skulle komma att ökas med 40,000 R:dr B:ko, och hela kostnaden alltså uppgå till 300,000 R:dr berörde mynt.
Vidkommande åter möjligheten att för denna byggnad erhålla passande plats, hade Ofverintendents-embetet upplyst, att någon Kongl. Maj:t ooh Kronan tillhörig tomt, med alla de egenskaper Styrelsen angifvit såsom härtill erforderliga, icke funnes att tillgå, men att så väl inom Clara församlings nordvestra del, som inom Kungsholms församling, åtskilliga dels obebygda, dels mindre bebygda egendomar funnos, hvilka vöre väl passande för ifrågavarande ändamål, och borde kunna inom den af Styrelsen förslagsvis uppgifna summa af 40,000 R:dr B:ko för Institutets räkning förvärfvas.
Beträdande slutligen lämpligaste sättet att använda den till Teknologiska institutets disposition nu upplåtna egendom, hade Ofverintendents-embetet ansett med det allmännas fördel mest öfverensstämmande, att egendomen, som efter Institutets bortflyttning icke vidare vore för Kongl.
Maj:ts och Kronans räkning behöflig, å offentlig auktion till den mestbjudande försåldes, hvarigenom, enligt Ofverintendents-embetets öfvertygelse, för samma egendom borde kunna erhållas en köpeskilling af åtminstone Femtio tusen B:dr B:ko.