Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grosshandlaren Trass, som i öfrigt gillade Utskottets projecternde Betänkande, anförde Beservationsvis, att Herr Grosshandlaren funnit den deruti yttradé önskan, att endast Ritorr Råg må fä till Biket införas, vara så mycket olämpligare, som om ett sådant förbud verkeligen kom att äga rum, Svenska Exporthandeln dervid förldrade, emedan till exempel vid afsättande af Jern och andra inhemska producter till .Preussiska hamnar, värdet derå biifver för Svenska Expovteuren högre genom der skeende utbyte mot Spannmål, och som någon Ritorr säd derstädes icke egenteligen är att aflåta, blef en tydlig följd, att man förlorade hvad som annars vinnes på Exportvaran och aterlasten, äfvensom genom en sådan atgär^ all afsättning af Jern mot Contant betalning i dessa hamnar, på det högsta försvårades och till äfventyrs alldeles upphörde, I denna tanka instämde Herr Stads - Majoren och Riddaren Vestin, och på Herr Grosshandlarens begäran kommer berörde yttrande, att genom Utdrag af Protocollet till Riksens Högloft.
Ständer åtfölja Utskottets blifvande
Re tän - 973 -Dt>n 20 Juni. tänkande om förlägenheten i allmänna rörelsen.
Ut Supra, Ex Protocollo W. Pereswetoff' Morath.
Utdrag af Protocollct, hållet inför Riksens Högloft.
Ständers Särskildta Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 31 Maj i8iff I den af Utskottet så medelst afgjorde fråga angående Caffe delade icke Herr Rådmannen Cramér Utskottets tanka, hvad angår Consumtioris-algiften, utan anförde, att han lika med utskottets öfriga Ledamöter väl önskade, att Caffe, som så väsentligen betungar handelsvågen, kunde till införsel och förbrukning förbjudas, men ansåg detta steg för närvarande betänkligt att vidtaga, äfvensom att Utskottet borde inskränka sig inom föreslåendet af sådana medel, som förmindska förbrukningen, och på detta sätt förbereda ett framtida förbud.
Ibland dessa medel räknade Herr Rådmännen lika med Utskottet synnerhgast varans fördyrande, men trodde, att en direct afgift för Consumtion icke säkrast och rättast dertill bidrog, erne - Den 30 Juni. 075 emdan ingen från nyttjande af Caffe afsk räckes genom en ålagd lindrig afgift, och en drygare åter tillskapar endast lagbrytare och tillställer inom familjer obehagliga uppträden.
Det syntes Herr .Rådmannen icke möjligt, att directa Consumtions afgifter kunna så jemt fördelas, sorn rätt och billighet det fordra.
För sin del föreslog alltså Herr Rådmannen, att utom en drygare tull på Calfebönor, än den Utskottet antagit såsom, lämpelig, samt förbud mot all föryttring af tilt. redt Caffe, rättigheten till deras försäljandé blefve upplåten till vissa å hvarje ort sig dertill anmälande persöner, spm derföre borde till Staten erlägga någon ganska betydlig afgift, och derjemte förpligtas, att icke annorlunda än till en bestämd qvantitet dem försälja; hvilket på begäran här antecknas, och kommer detta yttrande att till Riksens HöglofL Ständer medfölja Utskottets blifvande Betänkande angående allmänna belägenheten och medlen att den afhjelpa.
Ex Erotocol lo W. Pereswetoff Morath.
Uppläst hos samtliga Iliks-Stånden d, 20 Juni, Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående åtskilliga - 97 i Den 20 Juni.' liga omständigheter, hvilka äga sammanhang med regleringen af Rikets penninge-väsende.
Då Stats-Utskottet (ill öfverläggning förehaft,' att reglera oell bestämma Stats- oell RiksgäldsVerkens samfäldta behof, hvilka genom Bevillningen skola fyllas, har Utskottet snart erfarit det nära sammanhang en sådan Reglering äger med nuvarande tillståndet af Rikets Penningeväsende ocli Näringarnas skick, och att således en noga utredning af vissa hithörande angelägna och vigtiga frågor nödvändigt - miste föregå, nemligen , huruvida en allmänneligen öfvcrklagacl Penninge-förlägenhet. verkeligen är för handen; och, i sådan händelse, hvilka äro de härtill bidragande orsaker, samt ändteligen huru skall denna Benninge förlägenhet kunna afhjelpas på ett sätt, att härigenom icke alstras nya prgdori* Efter en noggrann granskning af dessa frå-. gor, hvarvid det Allmänt nyttiga utgjort gemensamma föremålet för Utskottets forskningar, har Utskottet enhälligt stannat i den tanka, att, vid nu varande förhållanden, skulle en fortsatt indragning af Sedelstocken, enligt de vid nästförflutna Riksdag stadgade författningar, blifva vådlig; hvaremot
Utskottet ansett tillökning i Sedelstocken utöfver beloppet vid 1814 års slut böra undvikas; och, i följd hvaraf, de Banken anslagne Suni - Den a o Juni! 975 Summor utaf Allmänna Bevillningen, hvilka» från 1815 års början till Banken ingått och vidare dit inflyta, böra, derest omständigheterna sådant fordra, åter kunna sättas i omlopp; men i frågan om sättet härtill, samt öfriga åtgärder, hvilka till planens verkställighet böra vidtagas, hafva meningarne varit något delade.
En Ledamot har inlemnat ett förslag, som omfattar ämnet i hela dess vidd; hvilket förslag
Utskottets pluralitet äfven godkänt, blott med några vissa förändringar, hvilka här omförrnälas.
Och då berörde af Utskottet sålunda gillade Förslag utveck. lar grunderna, på hvilka Utskottets Betänkande blifvit bygdt; så har Ufskottet funnit lämpeligt detsamma i afskrift Litt, A. bifoga oell dess innehåll åberopa; hvarjemte osh på det alla de ■upplysningar uti ett så vigtigt och grannlaga ämne som inom Utskottet kunnat beredas, inför Riksens Höglofl.
Ständer måtte varda framlagde, Utskottet bifogat de Anmärkningar emot förs laget, hvilka blifvit framställda af en Ledamot, sorn betraktat ämnet från en annan och olika synpunkt,' 'tillika med de på dessa Anmärkningar af Förslagets Författare meddeldta Svar (Litt. B och C).
Utskottet inskränker sig således nu, att blott framställa hufvud grundlagen af det Förslag, som till Riksens Höglofl, Ständer Utskottet får äran afgifva.
Vid öfverläggningärna örn sättet, att föreitömma Sedelstockens förmindskning, utan att rubba - Den 2 0 Juni. ba helgden af de åt Banken gifna loften har Utskottet fästat särdeles uppmärksamhet på den penninge. förlägenhet, hvaruti Jordbruket och andra för det allmänna gangneliga Näringar, genom inträffade omständigheter, blifvit försatte; och har Utskottet trott, att de Summor, hvilka, såsom Amortissements-Fond, Banken tillflutit ifrån den 1, Januari 1815 och ytterligare, i denria egenskap, till Banken inflyta, skulle för större eller mindre del deraf lämpeligast kunna användas till en lånefond, att dermed inot Inteckning uti fastigheter på Landet, understödja Rikets hufvudNäringar, Jordbruket och Bergs handteringen; och hvilken fond skulle kunna ytterligare förstärkas genom en stor del af den summa som Banken nu har instucken uti Riks-Disconten, så framt utlåningarue derifrån återföras till hvad de rätteligen böra vara, blott ternporaira penninge - biträden.
Under allmänt, erkännande deraf, ätt: en lifligare.
Benninge-circulation egenteligen beror af en för Riket förrnonlig handelns ställning •, af Jordbrukets och andra gagneliga Näringars, trefnad, samt det inbördes biträde, de räcka hvaranu; och då den nu öfverklägade
Penninge förlägenheten leder sitt ursprung från motsatta förhållanden, anser Stats-Utskottet de här ofvan omförmäldte fastighets-lån böra utgifva* med hänsigt till da omständigheter, hvaraf ett sådant understöd blifvit föranledt, så att om, å,ena sidan,, vilkoren göras lindriga, man, å,andra sidan., förbehåller ea Den 20 Juni. 977 en sadan successiv återbetalning, sorn näringarnas förbättring i framtiden möjeligen ian medgifva, på det irran småningom och utan någon häftig skakning må kunna närma sig till målet, att en gang vinna den ordning och stadga i Rikets. penn inge-väsende, som hvarje rättskaffens Svensk man alltid måste önska.
Men då detta, beror af framdeles inträffande omständigheter, hvarpå någon säker beräkning icke kari 'göras, har Utskottet ansett sådana försigtighetsmått, sorn ligga inom möjlighetens gräns, äfven böra vidtagas, och att de anstallter , sorn nuvarande förhållanden påkalla, göras verksamma till deras föremål, utan att bereda några särskildta hinder för penninge-värdets framtida förbättring; hvilket Utskottet trott säkrast kunna befordras genom ett väl orgajriseradt Utlånings- och Credit-1 System.
Allmänneligen torde erkännas, att det icke är Penninge Stockens storlek, utan Circulationens liflighet, som bestämmer Penningens verkan.
Om derföre, genom upptagande Lån på Statens Credit, sådana Capital, hvilka nu icke äro tillgängeliga för Näringarna, skulle kunria framlockas, kunde härigenom beredas ett behöfligt understöd åt Näringarna, samt Bankens tillitande i samma män kunna umbäras.
Och då nödigt torde vara, att alla Operationer, hvilka ingå uti förenämnda System, uti ett sammanhang utföras, men B.
N:o 123, 124.
Bien andra Upplån, än i Silfver, icke forde vara förenliga med Banco-Verkets
Inrättning och be» stämmelse, har Stais-Utskottet trött, att, med undantag af Län på Metaller, alla andra utlåningar lärn peli g ast skulle kunna besörjas genom Biksgälds-Contoiret, såsom det Verk, der de för nödiga ansedde Upplärt aitan någon ölägénhet kilnnä göras. £hurii någon egentligen behållen vinst för Jliksgälds-Contoiret på Upplåningar icke ingått uti Stats-Utskottets beräkning, torde dock andra fördelar Jutina beredas genom Låne-fundefnas »fverflyttnifig och derigenom, att Lån mot 3 procénts stenta på Afskrifnings .rakning mottagas.
Vilkoret för fastighets-lånen Skulle kunna göras lindrigare, ©ch Biksgälds-Cohtoiret äfven komma i tillfälle, att lämpa ock inrätta Discont - Utlåningarna efter omständigheterna, och såmedelst, vid påkommande behof, för egen rakning, på någon tid, begagna de tillgångar, hvilka genom 3 procents
Lånet erhållas.
På deésa och dé flera, uti det ofta i'béropade^ förslaget, anförda skal, har alltså Utskottet trott sig böra föreslå: 1:0
Att de Summof Banken nu bär instuckna uti Biks Disconten, hvars Octroj med nästa år tilländagår, söccesive och i den nian de genom inbetalningar af Biks-DiscoaLens fordringar blifva tillgängeliga, öfverflyltas till Biksgälds Contoiret; och på lika sätt Bankens försträck»ingar åt Discont-Verken i Malmö och Göthe’ borg, när dessa Låne-Inrättningars Octrojer upphöra; och ankemmer på särskilt pröfning huruvida.
Den 50 Juni'.
979 vida, i (lerås ställe, efter sig företeende förhål: länderi, till lättnad för penninge-röretsen, några särskildta, under Discoht-Verket i Stock hölin lydande, Förvaltnings-Cöntöirs 1 Lands-orterriä kunna vara behöfiiga. 2:0 Ätt Riks -Discdnteh upphör mied ali vidare utlåning nästa är, beli då påbbgynner desS utarbetning. 3:0
Ätt, vid nästa års början, deremot Öppnas eh ny Discont-Inr?ttning uti Riksgälds Contoiretj hvarifrån utgifvas
Lån på högst Sex månaders tid med ti procents Renta, sou*, Utaf Lame-surm ihan genast innehålles. 4:0
Att från Riksgälds - Contöiret likaledes iitgiivas Lån, mot Inteckning i Fastigheter; äfvensom en viss Summa i Riksgälds - Cohtoiret skall hållas i beredskap, under heriämning af Odlings-Fond, från hvilken Lane biträden , mot ganska lindriga vilkor, meddela», till utförande äf nyttiga och gagneliga företag i Odiingsväg. 5:0 Ständiga Fonden till dessa Utlåningars bestridande kommer att utgöras af: 1:0
Den surna ma, som Banken här instucken i Riks-Disconteti. 2:0 Af Bankens förträckningar till Discont- Verkeii i Götheborg och Malmö. 3:0 Af Två millioner, som, inom 1816 års slut, från Banken fourneras, och hvilken sistnämnde summa, i fall omständigheterna det fordra, »kullö år i8i| kunna tillökas - g3o Den 20 Juni! kas med En Million Riksdaler, sedam vid hållet sammanträde imellan Eullmägtiga i Hanken och Riksgälds-Contoitet, nödvändigheten af ett sådant Inträde blifvit pröfvad.
Och som nödigt är, att den nya Discont» Inrättningen må kunna sättas i verksamhet i samma stund, Utlänirigarne från Riks-Disconten upphöra, så föreslås att Banken, i afräkning på sle uti Riks-Disconten intuckna Summor, vid pasta års början förskjuter 500,000 R:d.
För alla från Banken utlemnade Summor Beräknas och godtgöres Banken Renta efter Tre för hundrade om året.
Styrelsen af Riks-Gälds Contoiret autoriseras,' att, vid nästa årS början, öppna följande Lan^ nemligen: 1:0
På Afskrifnings-räkning emottagas Banco» cch Riksgäldssedlar jgiot 3 procents Renta; och Jeunna de på denna Räkning insatte medel, vid an ordran, återuttagas och disponeras. 2:o
Lån på ett års uppsägning^ mot Obligationer med fem procents Renta; hvilket Lån, på en gång, ej får öfverstiga Tre millioner. 3:0 Permanenta Annuiteter till högst Tre Millioners belopp, med Sex procents årlig Renta.
Insättningar på detta
Lån emottagas ej till mindre - Den 2 o Juni, verlemnadt till ett ekyndsamhetens verk, kan roan med skal befara, att ofullkomligheter i samma man skola sig deruti ytterligare insmyga, oct* vi derefter af våra Medbroder, vid en annaa Itiksdag, till ^ifyentyrs*med annu mera skäl klandras, än vi nu förebrå de föregångna misstag, som, så vidt de ägde rum, föranleddes af enahanda orsak.
Eder vara öfvertygade att detta är anledningen hvarföre jag vågat framställa ett ämne, sorn i sin fullständighet är utom kretsen af min förmåga; men, i stod af de hulvudgrunder, hvaruti jag tyckt mig finna tänkesätten temligen förenade hos Högloft.
FinanceA fdel ni ngen, och med hämtad ledning, så väl af erfarna
Mäns omdömen, som af hvad flere erkände Tänkare i dessa ämnen yttrat och skrifva, foijer jag den Öfvertygelse, nitet för det allmänna bästa, mig inger, i hopp att de tankar, jag framt .äller, skola gifva, ämnen för öfverläggningar, dervid andras upplysning kan utveckla forhållandet, och det föremål, vi gemensamt söka, således snarare vinna sin fullbordan.
Man har vanligen uppskjutit med den geneTela hinance-planen eller Betänkandet till grund för Bevillningens bestämmande, intill dess ali reglering i detaillerna inom Utskottet föregått.
Jag medger ock, att det i en vanlig sakernas ordning kan vara rigtigt, då man nemligen utgår från den åsigt af ämnet, att hvad, efter en sadan granskning - j&en so Juni.
A. Uppläst i Högloft. Stats-Utskottets Finance-Ärenders Beredning den 3 Aiaj i$U Det är icke något nytt förhåll anda, att frågarv örn Finance-Regleringen, till grund för Skatternas bestämmande, utgjort ett bland d© bekymmersammaste föremålen för Riksén,* Ständers öfverläggningar, äfvensom att beslut, som i denna, del blifvit tagne vid det ena Riksmötet, under loppet af tiden, till sina följder utvecklat sig på ett sätt, sorn föranledt till ändring deraf vid det påföljande, icke allenast i vissa detailler, titan äfven någon gång i sjelfva grunderna, hvarpå de blifvit byggde.
Men sällan hafva dock utomordentliga omständigheter så, som vid detta tillfälle, sammanstött att inveckla det verl liga förkållandet, att försvåra en fullständig utredning deraf, och att gifva osäkerhet i alla dertill hörande beräkningar, sorn sf politiska och handelsförhållanden skulle hämtas, hvilka likväl i hut vudsakelig rnån verka på resultaten af en plam utaf denna egenskap.
Emedlertid befaller likväl nödvändigheten^ att icke längre uppskjuta handläggningen vid detta vigtiga arbete; ty ju längre det fördröjes, de» mera tillväxer det i svårighet; eeh siuteligen ef. veo - Q fa Den 2,0 Junti Set större Creditivet, hvilke^ vid 1812 års Urtima Riksdag, blifvit ställdt på Banken, men icke ar begagnadt, torde nu bora .tili lika belopp, ellrr Två Millioner JRiksdaler, bekräftas; äfvensom Utskottet föreslår, att ett mindre Criditiv för. 500,000 É:d Rancovärde, likasom vid sistnämnde Riksdag, utfärdas på Riksgälds-Contoiret, och att Stats-Utskottet får sig uppdraget, att nödig föreskr iR här» om meddela.
Enär Ranco-Utskpttet öfver Mit hvad lO.rh xörer Banken sig utlåtit, och den i afseende på Pennioge - väsendet uti detta Betänkande upp. gifne plan blifvit prof v ad, utbeder sig Utskottet,, i händelse denna Plan i det hela ".f Riksens Högloft.
Ständer skulle godkännas, få inkomma med fullständigt förslag tili allt hvad sorn tilf dess verkställande hörer.
.»>* Detta allt underställes Riksens Högloft.
Stan» ders pröfning •vördsammeligen.
Stockholm åen 17 Juni 18x5.
På Högloft. Ridd. och På Högvörd.
Prest Adelns Ledamöters Ståndets Ledamöters Vägnar Vägnar Carl De Geer.
Gustaf Murray, På Vällofliga Borgare» På Hedervärda Bondf. Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Carl Fred.. * Jon Jonsson, C. Sylvan.
«3re summa 1 än 500 R:d, och alltid 1 jemna Eemtio-Tal.
Lån kunna ej uppsägas a£ Xån-gifvarén, utan endast af Staten eller Lån-1 tagaren.
Stats-Utskottet har nu uppgifvit, i hvad måtto Bankens biträden skulle vara behöfliga till utförande af det föreslagna Utlånings- och CreditSystemet, Men hnrförutan anser Stats - Utskottet nödigt, att Riksgälds-Contoiret bibehålles vid den rättighet, Contoiret nu äger, att med Discont» vilkor och mot 2 procents renta, disponera !En million Riksdaler, och att dessutom, i händelse större biträde till Creditsediarnas inlösen skulle tarfvas, denna Discont-rättighet, mot nyssnämnde vilkor, må kunna okas med En ytterligare million Riksdaler, Jemväl har Stats-Utskottet velat föreslå, att den Discont-rättighet, Ivongl.
Allmänna Magazins».
Inrättningen redan äger , måtte nu genast förhäjasifrån Trehundrade Tusende till En million Riksdaler; äfvensom, i händelse Kongl. Maj:t efter Stats-Rådets hörande, vid inträffande hård missväxt, i
Nåder skulle finna nödigt låta uppköpa
Säd, ett ytterligare biträde af En half million Riksdaler skulle kunna Tran Banken påräknas; och hvarvid Utskottet får anmärka, att de nu föreslagna tillökningar uti Kongl.
Allmänna MagaainsInrättningens förra
Discont-rättighet endast komma att tillfälligtvis begagnas, och icke för längre tid, än tills den inköpte Spanntnåien hunne, att i Penningar förvandlas-., Det J)en ao Juni. 985 ning af detaillernn, fastställes såsom nödvändigt,’ det måste ock oundgängligen anskaffas; men enär man af den erfarenhet som af de, oftare inträffade Riksmöten kan hafva vunnits, och af de resultat, som de nu gällande Beskattnings-författningarne hafva lemnat, torde kunna hämta ledning för preliminära afgöranden, innefattande blott de yttre ustakningarna af den byggnad, man sedermera, efter hand, fullbordar, och hvarvid på en gång i allmän öfversigt'förekommer, icke allenast frågan om hvad som oundgängligen erfordras
,utan med detsamma också den, om hvad som möjligen kan åstadkommas; så trqr. jag att denna ordning i arbetet, om den kunde bringas till verkställighet, förtjenar så mycket mer afseende, som derigenom vunnes ett ytterligare rådrum till utarbetandet af skatternas billigaste fördelning; ett ämne, lika vigtigt, som deras be-] stämmande; men hvilket, då det skolat stå tillbaka för den definitiva Stats- och FinanceRegleringen, I brist på tid, sällan erhållit det fullständiga öfvervägande, som dess magtpåliggand© egenskap påkallat.
Min mening är således nu icke, att ens för.’ söka framställandet af ett fullständigt projeet till Financeplan, utan blott af sådana hufvudgrunder, sorn, egenteligen tjenande att bestämma den summa, hvilken genom Bevillning erfordras, ic. ke mera vidrörde de öfriga Financefrågornå,, än görn till utvecklande af den förra vore oundgängligt, under förbehåll, att planen i de delar,' som Den 20 Juni!, s«tn ej kunna definitivt afgöras,' innan Stats - regleringen till fullo blifvit utarbetad oell af Riksens Ständer antagen, skulle innefatta rättelserna, i det hela till den fördelaktigaste verkställighet, Finance,'-planen torde kunna betraktas uti, tvanne lika vigtiga, val'sins imellan skiljaktigt, jnen dock af hvarandra beroende delar.
Den ena delen rörande Siats-Regleringen t ined, ä ena sidan, de. oundgängligaste utgifterna för Statens vidmagt hällande, och å den andr q,, Medlen att dem tillvägabringa, Den andra delen om Myntväsendets tillstånd och utvägarne sorn kunna vidtagas, att gifva
Set rigtningen till den nyttigaste verkan pä Stats-hus^ hållningens särskilta grenar.
Härvid förekommer då, i den första delen af ämnet, frågan om Stats Regleringen, tagen i fn mera generel omfattning, än hvad derunder vanligen förstås, eller omfattande nemligen Rikets samleliga utgifter och fonderna dertill.
Det är 3;ne Fenninge-verk, hvilkas åliggatjdpo, jemte deras förhål länden till hvarandra, dervid böra betraktas, nemligen i Stats-Verket, Riksgäjös-Contoret och Banken.
Ben 20 Juni'. i.
Stats •
Det är sant, att vi ännu icke hunnit utarbeta de särskildta ämnen, efter hvilkas afgörande den Summa först kan bestämmas, sorn, under vanlig Titel af Stats-brist, bör af Bevillningen fylla»; men vi kunne dock till grund för eu preliminär summarisk beräkning antaga: a ena sidan, att Inkomst Tallarne lemna något Öfverskott jnot det belopp, hvartill de i Rik-Staten finnas beräknade; öfverskott, hvilka kunna anses svara mot de utgifter, sorn förekomma till en fullständigare reglering af Rikets Försvars-väsends och Ijönernas förhöjande inom Militaire - Staterna, samt till några tillökningar inom en del af andra Titlar, framställde uti Kongl. Majit? nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behpf. ■i , V ’
Det blefve således egente ligen fråga om deri af Riksens Ständer allmänt erkända nödvändigheten af någon betydligare förhöjning för de penninge-löntagande Emhetsmännen, samt o ra. hvad sorn uti Kongl. Maj:ta och de öfriga Kongl.
Personernas Hofhållnings-Summor kunde anses be. höfva tillökas, sorn kornme att verka till någon, förändring uti Statsbrist-summan, mot det belopp, hvartill den nu uti Riks Staten finnes uppförd.
I en bilagd Calcul har jag beräknat denna tillökning, med den åsigt af ämnet föröfrigt, att Stats- Vérkets reglering, af Utskottet fullbordad i sina detaiiler, så vidt omständigheterna medgåfj’o och det nyttigt pröfvades, kunde »teana inom - om ett sådant Maximum af Anslag\ eoift jag uppgifvit. 2. Riksgälds-Contoiret.
Dervid förekommer egenteligen följande’ fiemligeji: utom att d.etta Verk, sorn emottager liela Bevillningen, deraf utgifver Bankens och Stats-Verkets andel, har det haft att besörja egen med tillhörande Staters aflöning och underhåll, Intresse- och CapitaUafbetalningar å Inrikes Lån samt å Lånet i Leipzig, jemte operationen för Riksgälds - Sedlarnas realisation.
Till de härmed förknippade utgifter kommer möjligtvis nu äfven att beräknas renta och någon afbetalning på den återstående Utländska Skulden.
Uti den uppgjorda Calcujen har jag iakttagit dessa utgifter, men deremot icke beräknat något af Bevillningen för Riksgälds-sedlarnas realisation, pä de anledningar, jag uti sednare delen af äoxj net bljr i tillfälle att närmare utveckla. » 3.
Jag anhåller att få upprepa Stats - Utskottets införande i denna del vid 18x2 års Riksdag: ”Riksens Ständers Rank bör årligen erhålla ”hvad Riksens Stander högtidligen försakrat och. ”Ranken tillkommer, ej .mindre för inlösen och ”realiserandet af Femton Millioner Rikdaler ”Riksgäldssedlar, än uti renta och Capital-afbetah t*fiing på dess försträckningar tili krigen.” ”Da Den 50 Jani i 989 ”Da det är på Bankens uti dess grundfoiratt”ningar försäkrade och oförryckt bibehållne soliditet som Rikets välgång och hvar mans säkerhet till egendom och närimgs-yrke beror, så är ”det ovedersägligen Svenska Folkets pligt, att,’ ”såsom Garanter af Banken, oryggeligeri Uppfylla ”de vilkor, hvarmed Bankens Credit i Rikets nöd ”blifvit af dem sjelfva utsträckt och begagnad.
”Derigenom stadgas Bankens soliditet och credit 5’på så fast grund, att Riket, vid framtida våd”liga händelser, kan räddas genom ytterligare biträden, hvartill åtkomsten inom Riket nu mera 7 s ”blifver för dess sjelfbestånd desto vigtigare, som ”man icke kan äga förhoppning att härefter, lika ”sorn tillförne, derom anlita andra Stater.”
På dessa skäl beräknades till Banken af Bevillrdngen 1,050,000 R:d årligen, hvaraf dock 300.000 såsom fond för realisationen, borde upphöra med inbetalningen af 1815 års Bevillning, som verkställes år 1816.
Uti Calculen bär jag uteslutit dessa 300,000
R:d, men föröfrigt icke ansett mig böra styrka till någon ändring- uti den till Bankens ersättning stadgade plan.
Resultatet af Öfverslaget visar att Bevillningen derefter skulle kunna stanna vid 2,500,000 R:d i stället för de 2.650.000 R:d hvartill dea nu är beräknad.
Tillägger man att den nu gällande Förordningen, enligt Bevillnings Sammandragen, in bragt en summa af 3,200,000 R:d i rundt talf så skulle således den från år 1816 utgående