Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer, jemte Lagförslagets antagande, må täckas besluta: ”att, derest Kongl. Majit i under skulle finna för godt att gilla sam ma Lagförslag, men anse den beslutade indragningen af ofvannämnda domstolar ej kunna verkställas ä den i förslaget utsatta tid, Rikets Ständer vilja öfverlemna till Kongl. I\Iaj:t att bestämma tiden, dä denna indragning lämpligen må kunna för sig gå: att Rikets Ständer likaledes vilja hos Kongl. Maj.t i underdånighet begära, det Kongl. Majd täcktes, efter vederbörandes hörande och i öfverensstämmelse med den föreslagna för fattnings grunden, att endast en Underrätt skall finnas, sä i städerna sorn ä landet, vidtaga de anstalter och åtgärder, samt stadga och till efterrättelse kungöra de reglementariska föreskrifter, som prof vas lämpliga för Råidstufvurätternas organiserande och ordnande; samt slutligen att, i händelse rättegängsärendena i Hofrätterna skulle befinnas, genom ifrägastälhla lagförändring, tilltaga i den män, att deras tillbörligt skyndsamma handläggning icke af Hof rätternas nuvarande ledamöter medliunnes, Rikets Ständer anse nödigt, alt flere ledamöter dersammastädes, efter förekommande behof, tills vidare förordnas, och derf öre äfven vilja anslå och anvisa nödiga medel till deras aflönanile samt ställa dessa medel till Kongl. Maj.ts nådiga disposition för nämnde ändamål, med vilkor tillika, att sådana, aflöningsmedel framdeles, så vidt omständigheterna medgifva, må kunna indragas.’’
Och torde, om sådana beslut fattas, desamma böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas genom Rikets Högloft.
Ständers skrifvelse, med hvilken Lagförslaget varder till Kongl. Majlis nådiga pröfning insändt.
I anledning af Instruktionens 18 § och uppå min under den 31 sistlidne Augusti skriftligen gjorde anhållan alt undfå del af de förklaringar öfver Lagen, hvilka Kongl. Maj:t, genom Dess Högsta Domstol, uppå inkomna R.
71 förtrågni,ngar af domare och embetsman må hafva utfärdat sedan början af sislförflutna riksdag, har Hans Exellens Hr Justitie-slatsininistern, uti skrifvelse af den 14 derpåföljde Oktober, lillkännagifvit, att sedan nämnde tidpunkt någon förklaring öfver lagen i den ordning, Grundlagen bestämmer, icke blifvit från Kongl. Maj:t meddelad; hvilket härigenom vördsamligen i libera 11 as.
Till fullgörande af hvad Instruktionen uti 14 § ibland annat bjuder, får jag vördsamt icke allenast öfverlemna, såsom bilagor till denna berättelse, de ifrån Kongl. Statsdepartementen insända förteckningar, jemte tillägg och rättelser deri, utvisande hvilka af Rikets Ständers vid sislförflutna riksmöte fattade beslut och gjorda hemställningar blifvit af Konungen gillade, utfärdade och i verket ställda, eller eljest slutligen pröfvade, utan äfven särskildt upptaga dem, hvilka, på sätt eller af orsaker, samma bilagor antyda, icke blifvit i underdånighet föredragna eller i nåder afgjorda, här nedan anförda med anteckning af nummer och dag, derunder Rikets Ständers skrifvelse i hvarje ämne förekommer i 10:de samlingen af bihanget till Riksståndens protokoll vid nämnde riksdag, nemligen: hos Kongl.
Justitie-departementet N:o 19 af den 26 Oktober 1844, angående tillhandahållande af gesällböcker (9°); N:o 60 af den 11 Januari 1845, angående skärpta kontroller i afseende på kyrkoböckers förande m. m. (18); N:o 135 af den 1 Mars 1845, angående en del i Krigsiagarne antagna straff (33); och N:o 240 af den 24 Maj 1845, angående åtgärder för utveckling af frågan om national-represenlationens ombildning (58); hos Kongl. Landtför svar s-departementet N:o 154 af den 5 April 1845, i hvad denna skrifvelse afscr inqvarteringen i de Skånska städerna (74); och N:o 182 al den 15 Maj 1845, angående åtskilliga rusthåll inom West- - inanlands län ålagd dagsverksskyldighet (79); *)
Det häc och i följande punkter sist utsatta siffertal utvisar den nummer, under ii vilken hvarje skrifvelse igenfinncs i Bilagorna till denna Embetsberättelse. 72 IL St.
Emb.-Berältelse den 15 Sov. 1847. hos Kongl.
Sj ofors var s-departementet N:o 228 al Jen 23 Maj 1845, orri förändrad beräkningsgrund för bålsruans-vakansafgift af nyroterad jord inom Blekinge län (87); hos Kongl. Civil-departementet
N:o 59 al den 11 Januari 1845, angående åtgärder till befrämjande af smärre handaslöjder (98); N:o 131 af den 22 Februari 1845, angående indragning af Bergsfogdetjensterna (109); N:o 144 af den 26 Mars 1845, om uppgörande af förslag tillförändring i lagstiftningen, rörande bränvinstillverkningen (115); och N:o 166 af den 22 April 1845, angående åtgärder till upphjelpande af sillfisket i Bohuslänska skärgården (119); hos Kongl.
Finans-departementet N:o 26 af den 9 November 1844, angående de bland Statsverkets ordinarie inkomster upptagna gerningsören (138); N:o 64 af den 11 Januari 1845, angående godtgörande af tvenne från O O O Banken till Myntverket ulgifna förskott (146); N:o 87 af den 8 Februari 1845, angående reglering af utgifterna under Riksstatens Sjunde Hufvudlilel, i hvad denna skrifvelse alser utredning af Skogsplanteringskassans tillgångar och inkomster samt hvad deraf tagits i beräkning för jägeristaten aflöning med flera erforderliga omkostnader (158); N:o 98 af den 15 Februari 1845, angående förändradt myntsystem (166); N:o 99 af den 15 Februari 1845, angående Borgmästares i Städerna utom Stockholm samt
Kommissiouslandtmätares delaktighet i Civilstatens pensionsinrättning (164); N:o 105 af den 15 Februari 1845, angående framtida bestämmelser, i afseende på handels-och sjöfarlsförhällandena emellan Sverige och Norrige (251); N:o 109 af den 22 Februari 1845, i hvad denna skrifvelse alser Goltlandspostens sättande i förbindelse med södra snällposlen (171); N:o 110 af den 22 Februari 1845, angående uppbyggande al ett magasin för kronotiondespanmål vid Mörbylånga köping (170); N:o 117 af den 22 Februari 1845, angående preskriptionstid för liqviderandet af åtskilliga, i Riksgäldskontorels räkenskaper balanserade, äldre skuldposter (174); N:o R.
Ombudsm. Emb.-Berättelse den 15 Nev. 1847. 73 N:o 142 af den 26 Mars 1845, angående utarrendering af den invid staden Nyköping belägna s. k.
Lilla eller Tyska Kungsladugården (175); N:o 145 af den 26 Mars 1845, angående ränteförsäkrings-, lifränte- och liflörsäkrings-anstalters inrättande (179); N:o 156 af den 5 April 1845, angående Statsverkets s. k.
Reservfond m. m. (181); N:o 159 af den 18 April 1845, angående ändringar i stadgandena, rörande sättet för markegångsprisens bestämmande m. m. (185); N:o 161 af den l8 April 1845, angående bokföring af landträntorna m. m. (186); N:o 168 af den 22 April 1845, angående föreskrifter i afseende på kronobrefbäringen (188); N:o 173 af den 7 Maj 1845, i anledning af Rikets Ständers Revisorers afgifna berättelser om verkställda granskningar af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning; beträffande framställningaine uti: g:de punkten, om bestämmande af preskriptionstid för återlyftning af depositionsmedel i Landtränterien; i3:de punkten, angående utsättande af en viss preskriptionstid för uppvisande af åtskilliga assignationer å Banken; 14-de punkten, angående ett förändradt formulär för Rikshufvudboken; i5:de punkten, angående inrättande af åtskilliga nya konli i Myntverkets hufvudböcker; i6:de punkten, om nytt Reglemente för samma Verk; tg.de punkten, angående en i Postverkets räkenskaper balanserad fordran hos Norrska Postverket; 3g:de punkten, angående Landsböckernas tidigare afslutande och insändande till Kammarrätten; samt 4°'-c^e punkten, angående redovisning för åtskilliga i Landsböckerna balanserade förskott m. m. (254); ]N:o 186 af den 15 Maj 1845, angående förändring i tiden för krono uppbördsstämmorna (194); N:o 187 af den 15
Maj 1845, angående förändring i tiden för krono uppbördsstämmorna på Gottland (195); N:o 188 af den 15 Maj 1845, angående lindring i Tionde- och räntegifvares skyldigheter (196); N:o 200 af den 15 Maj 1845, i anledning af väckt fråga om upphäf vande af Kongl. Resolutionen den 13 November 1747, angående inskränkning uti en del socknars i Dalarne rättighet att använda skog (214); N:o 217 af den 22 Maj 1845, angående lindring för hemmansägarne å Ön Hven i dagsverksskyldigheten till Uranienborgs kungsgård (204); och R.
Erni.-berättelse 1847.
^ 74 R.
Ernb. -Berättelse den 15 Nov. 1847.
N:o 233 af den 24 Maj 1845, angående förändring i sättet för indelta räntornas utgörande samt dessas och kronotiondespanmålens indragning till Statsverket (209); samt hos Kongl.
Ecklesiastik-departementet N:o 39 af den 30 November 1844, angående Stadsskolans i Sköfde förening med folkskolan derstädes (217); N:o 51 af den 18 December 1844, angående rättighet för tiondegifvare i Skåne att få lösa den till Stockholms allmänna Barnhus anslagna kronotionde efter markegångspris, med tillökning af forsellön (220); N:o 97 af den 15 Februari 1845, angående förändringar uti rikets
Ele mentar-läroverk (227); N:o 101 af den 15 Februari 1845, angående utskrifning af Registratur, som bort från Statsdeparlementen aflemnas till Riksarkivet (228); och N:o 227 af den 23 Maj 1845, angående den till Skolorna i städer inom Lunds stift utgående helgonskyld (246).
I följd af Instruktionens 21 §, har jag emottagit nedannämnde, efter sistförflutna riksdags slut utfärdade, Kongl. Resolutioner uppå dels Hedeivärda Bondeståndets och dels åtskilliga Riksdagsfullmäktiges af nämnde Riksstånd ingifna ansökningar och besvär: l:o af den 13 Juni 1845 uppå Riksdagsfullmäktigen L. J. S. Gezelii från Stora Kopparbergs län underdåniga ansökning om bidrag af allmänna medel till fullbordande af en väg emellan Wermland och Öfra Vester-dalarne; 2:o af den 25 Juni 1845, uppå Riksdagsfullmäktige Ola Jeppssons och G. B. Appelquist från Blekinge län underdåniga ansökning om anslag till vattenaftappningsarbeten i Blekinge län; 3:o af den 14 Juli 1845, uppå Riksdagsfullmäktigen J. A. Lundbergs, å Piteå och Skelleftea socknemäns vägnar gjorda, underdåniga ansökning i afseende å en ifrågasatt omläggning af allmänna landsvägen emellan gästgifvaregårdarne Öijebyn i Norrbottens och Byske i Westerbottens län; 4:o af den 12 Augusti 1845, uppå Bondeståndets underdåniga ansökning i fråga om användandet af Welanderska donationsfonden; 5:o af den 16 Oktober 1845, uppå Riksdagsfullmäktigen Pehr Bengtssons underdåniga ansökning om Calmar läns fördelning i tvänne särskilda län; R.
Emb.-Berättelse den 15 Nov. 1847. 75 6:o af den 2 Juli 1846, uppå innevånarnes i Östra härad af Jönköpings län besvär öfver Kongl.
De särskilda ämnen, hvilka, likmätigt Grundlagens och Instruktionens föreskrifter, i ett eller annat hänseende tillhöra Justitie-ombudsmannens embetsbefattning, äro nu afhandlade, och denna vördsamma Berättelse borde följaktligen slutas.
Uti en till Kongl. Maj:t, vid sistlidna riksdag, under den 24 Maj 1845 aflåten skrifvelse, hade nemligen Rikets Höglofl.
Ständer, med förklarande, att den bos
Dem väckta fråga angående ombildning af Nalional-representationen funnes af vigt, men, ehuru reformens behöflighet allmänligen och klart insåges, likväl i afseende på sättet för dess utförande, tilläfventyrs icke vore till alla delar så utredd, att omdömet hos pluraliteten inom de särskilda samhällsklasserna kunde i detta hänseende anses tillfredsstäldt, vid sådana förhållanden och då emedlertid både Regering och Folk otvifvelaktigt nitälskade för, att den vigtiga reformfrågan icke måtte falla, utan bringas till ett önskligt slut, samt angeläget således vore, att den ej med riksdagens utgång afbröts, utan genom tjeuliga åtgärder emellan riksdagarne vidare upplystes och förbereddes, i underdånighet begärt, att, så vida något fullständigt representationsförslag icke blefve å dåvarande riksdag antaget att för vidare grundlagsenlig behandling hvila till den nästinstundande, Kongl. Majit behagade, på sätt lämpligasL syntes, låta till innevarande riksdag bereda en ytterligare utveckling af frågan om National-representationens ombildning. 76 11.
Emb.-Berättelse den 15 Aov. 1847.
I anledning häraf och sedan ofvannämnde riksdag slutats, utan att något grundlagsförslag i denna fråga blifvit till hvilande antaget, har Kongl. Majrt under den 3 Februari sistlidne år 1846 beslutat tillsättande af ofvannämnde Kommitté, som skulle, jemte samlande af statistiska och andra erforderliga upplysningar i ämnet, fullständigt utveckla grunderna för Nationalrepresentationens ändamålsenliga ombildning samt yttra sig angående de grundlagsförändringar, som deraf kunde föranledas; till hvilken Kommitté' Kongl.
Majit i nåder behagat kalla femton ledamöter.
Majit i underdånighet afgifna betänkande, åtföljdt af generalsammandrag af statistiska tabeller i ämnet samt särskildt uppgjorda förslag till ny Riksdagsordning och till förändrad redaktion af Regeringsformen och rikets öfriga Grundlagar; hvilka handlingar, till följd af Kongl. Majrts nådiga befallning, blifvit tryckta, för att, såsom i den från Kongl.
Justitie-departementet insända förteckningen å de vid förra riksdagen hos Kongl. Maj:t anmälda ärenden uppgifves, vara tillgängliga för Rikets Höglofl.
Till åtlydnad af Kongl. Majtts nådiga förordnande pligtig att deltaga i den förberedande åtgärden, har jag dervid1 hvarken bort eller kunnat tveka att, såsom enskild medborgare, uttala en efter samvetsgrant öfvervägande af frågan fattad, på innerlig öfvertygelse grundad mening.
Närmare redogörelse derför vid detta tillfälle vore emedlertid icke tillbörlig, då sjelfva ämnet ej räknas ibland deni, om hvilka, enligt Grundlagen och Instruktionen, någon framställning lill Rikets Höglofl.
Ständer af Deras Justitie-ombudsman må äga rum.
Den enskilda medborgaren vare dock tillåtet, att, då ”behöflighetcn af nalional-representationens ombildning allmäniigen och klart är insedd”, samt ”både Regering och folk otvifvelaktigt nitälska derför, att den vigtiga reformfrågan icke må falla, utan bringas till önskligt slut,” för sin ringa del äfven instämma deri, under varmaste Önskningar, att, genom denna lifsfrågas slutliga afgöuinde, ett älskadt
Fäderneslands frihet och sällhet måtte lyckligen befästas.
Justitie-ombudsmcins
Embetsberättelse den i5 November tS/py.
Enligt hvad en till Kongl. Bergskollegium afbiten skrifvelse af den 4 uti innevarande månad innehåller, har Hr Justilie-ombudsmannens uppmärksamhet blifvit fästad derå, att, ehuru 1845 års Riksdagsbeslut uti 81 §, jemte kallelsen till lagtima Riksdag i Stockholm den 15 November detta är, tillika innefattar föreskrift derom, alt valen lill Riksdagsmän, der sådane val äga rum, i allmänhet borde under loppet af näslförulgående Augusti månad i laglig ordning verkställas; så utvisade likväl Kongl. Bergskollegii den 31 i förra månaden utfärdade kungörelse om Bruks- och Bergverksägarnes sammanträden för utväljande af fullmäktige tili Borgare-Ståndet, alt desse valförrättningar då blifvit lili den 30 innevarande September utsatte.
Och som Ilr Juslilie-ombudsmannen, såsom befogad att tillse, huruvida Rikets Ständers ofvan omförmälda föreskrift behörigen iakttages, icke kunnat undgå anmärka den afvikelse derifrån, som i ofvanberörde måtto förelupit, i det alt ärendet icke förr, än vid den föreskrifna lidens utgång, blifvit af Kongl. Kollegium slutligen handiagdt, och sjelfva valens förrättande således måst lill en sednare tid utsättas, jemte denna anmärknings meddelande, uti samma skrifvelse begärt, det Kongl. Kollegium måtte i svar derå fullständigt utreda, huruledes, eller på hvad sätt, den här förut omnämnde afvikelsen från Riksdagsbeslutets föreskrift kommit att äga rum; alltså får nu Kongl. Kollegium, vid besvarandet af Ilr Juslitie-ombudsmannens omförmälda skrifvelse, till närmare upplysning om rätta förhållandet härmed samt för utredande af hithörande särskilda omständigheter, anföra följande.
Emedan det, enligt 14 § 6 morn.
i Riksdagsordningen, åligger Styrelsen öfver Bergverken alt, ”når riksdag inträffar”, uppgöra grunderne för Bergverksägarnes representationsrätt i Borgare-Ståndet samt att ”dä fördela bergs”bruken i fem, till röstetalet i del närmaste lika, val-distrikt, af passade efter orter”nes lägen,” så hade ock Kongl.
Kollegium redan den 15 sistlidne Juli, det vill säga jpdels år eller 4 månader före den blifvande riksdagen, samt således innan Kongl. Majrts den 23 Juli uti Post- och inrikes-lidningarne införde nådiga Riksdagskallelse ännu var känd, derom ock särskildt nådigt Bref till Kongl. Kollegium kort derpå ankommit, vidtagit vissa förberedande åtgärder, för alt kunna i behörig tid upprätta val-längderne, efter förut skeende Bilt. till R.
Prot. 1847. 2 Sami. 1 2 Bil. lill 11.
Juslitie-ombiidsnians
Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. ny vederbörlig indelning af Bergsbrukens 5 val-distrikter enligt 1846 års tillverkningsvärden, såsom ibland annat synes af Kongl. Kollegii den 15 Juli lill Kongl. Statskontoret aflålne bref angående begärdt meddelande, ”så fort ske kunde”, af en del för rösträttighetens beräknande nödige prisuppgifter; och var det tillika i omedelbart sammanhang härmed, som dels tillförlitlige upplysningar ifrån vederbörande i Stockholms jernvåg infordrades om 1846 års gängse priser å jern-manufaktur af alla slag samt å vissa andra brukselfekter, dels ock, genom Kongl.
Kollegii Ledamöters försorg, mäste ifrån de fleste Bergmästare, eller andre vederbörande, förmedelst brefvexling, anskaffas ålskillige uppgifter antingen om sådane Bruk, som nyligen hade ombytt ägare, eller angående flere andre särskilda på ägarnes valmannarätl inverkande förhållanden, hvilka i Bergmästarnes, vid början afåret upprättade, förteckningar öfver Bruken samt deras ägare icke behörigen observerats, eller då af dem icke ens kunnat, för bristande kännedoms skull, meddelas.
Kollegium tillkänna, att bergsbrukens fjerde valdistrikt också vore i ordningen att inom sig utse en Revisor lill den statsrevision, som blifvit utsatt att den 15 innevarande September laga sin början, fann Kongl.
Kollegium af sådan orsak sig föranlåtet att, under den 20 sist— lidne Juli, om anställande revisorsval i Örebro utfärda särskild kungörelse, och hvaremot något hinder destomindre då syntes förekomma, som, enligt den förut i dvlika fall alltid följde tillämpningen af Riksdagsordningens sladganden, ISii års till sista riksdagen uppgjorde distrikt-indelning dervid borde följas; hvadan ock nämnde val utsattes lill förrättande den 28 Augusti, ehuru sjelfva val-längden dertill, hvilken borde grunda sig uppå de prisförhållanden, som för 1846 års tillverkningar varit gällande, ändock icke kunde utfärdas förr, än under den o Augusti, eller å den dag då Kongl.
Kollegium ifrån Kongl. Statskontoret fått emottaga den derifrån begärde uppgiften om medel-priserne ä vissa brukseffekler, hvaraf kronans tionde eller skatt för år 1846 blifvit vid hällne auktioner försåld.
Emedlertid, och oaktadt Kongl. Kollegium den 26 Juli funnit några ' O O O upplysningar, angående en och annan bruksägares kompetens alt såsom valmän uppföras, äfinu felande, så att beslut då fattades om skyndsamt infordrande deraf, var likväl Kongl. Kollegium den 28 Juli, då Kongl. Majlis särskilda nådiga Bref angående valens förrättande till riksdagen föredrogs, ännu i saknad af de ifrån Kongl.
Statskontoret uti brefvet af den 15 Juli begärde O *3 prisuppgifterne, hvilka dock, såsom bär förut blifvit anmärkt, uti en den 27 Juli daterad skrifvelse, sedermera den 5 sistlidne Augusti Kongl. Kollegium tillhandakommo.
Justi lie-ombudsmans Embetsbcrälltlsc den 15 Nov. 1847.
Alt nu på samma gång, utan afseende på en eller annan saknad uppgift, eller den lörut följda tillämpningen af Riksdagsordningens 14 § 6 morn., i hvad samma moment angår vilkoren för bergsbrukens nya fördelning uti 5 valdistrikter, omedelbart härefter, genom annan distrikt-indelning, helt enkelt upphäfva eller väsendtligen förändra fjerde val-distriktet, innan revisorsvalet blifvit verkstäldt enligt de derför genom kungörelsen af den 20 Juli fastställde grunder, hade visserligen kunnat ske; men Kongl. Bergskollegium, sorn framförallt ägde alt tillse, att så väl det, ena, som el c amira valen blefvo ”i laga ordning” verkställde, har åtminstone bort finna betänkligt, alt låta tvenne, efter särskilda grunder upprättade, olika indelningar af Bergsbrukens val-distrikter under sistlidne Augusti månad blifva samtidigt gällande, fastän det i allmänhet lärer medgifvas, att en sednare uppgjord distrikt-fördelning innebär upphörande af den förras gällande kraft; men hvilket sistnämnde här dock icke grundlagsenligt kunde få ske, innan den utsatta särskilda valförrättningen inom 4:de bruks-dislriktet hade för sig gått.
Om det nu sålunda var i sin ordning, att revisorsvalet, som borde verkställas enligt den ganda, förut kända distrikt-indelningen, också i sjelfva verket i anseende till tiden föregick, men ingalunda fick sammanträffa med riksdagsmannavalen, hvilka borde i grundlagsenlig ordning förrättas sedan ny distrikt-fördelning blifvit af Kongl.
Kollegium uppgjord; så later det sig ock häraf förklaras, hurusom det inträ fläde och anmärkte uppskofvet med brnksägarnes riksdagsmannaval nu tillika kan sägas hafva härrört af den vid kungörelsens utfärdande om revisorsvalet den 20 Juli oförutsedda kollision, hvartill statsrevisionens inträffande så nära, som tvenne månader inpå, sjelfva riksdagen, gifvit anledning.
Och deL kommer nu derpå an, huruvida icke, i det skick saken sålunda kommit, samt då bär skulle blifva Iråga om, alt antingen viii icke i sak, men blott i anseende lill tiden för verkställigheten, lemna ouppfylldl ett formelt, tillförne aldrig tillämpad t, stadgande i Riksdagsbeslutet, eller ock att veterligen afvika Irån elen förut följda lätta tillämpningen af Riksdagsordningens föreskrift om ny distrikt-fördelnings uppgörande endast till grund för blifvande riksdagsmannaval, det ju ej tilläfventyrs skulle hafva ansetts mera klandervärd!, än det nu inträffade förhållandet, derest Kongl. Kollegium, oaktadt de den 31 sistlidne Augusti till viss dag i September utsatte riksdagsmannavalen ändock kunde ske tidigare, än som vid någon förutgående riksdag ägt runi, i stället skulle hafva, vid ena eller andra valförrätningen, förbisett någon af de i Riksdagsordningen stadgade grunder för ulöfningen af vederbörandes valrnannarätt endast och allena för alt kunna efterkomma det här 4- Bil. till R.
Justitie-ombudsmans Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. förut omnämnda formella stadgandet uti 1865 års riksdagsbeslut; hvilket sistnämnde dock ingalunda, såsom Riksdagsordningen, är af grundlags-natur.
Skulle det åter invändas, att det på Kongl. Kollegium hade berott, alt söka undvika den nu ifrågakomne konflikten emellan gamla oell nya val-distrikternes tillämpning vid de särskilda valförrätlningarne derigenom, att revisorsvalet inom 4:de bruks-distriktet blifvit utsatt t. ex. en månad tidigare, än som skedde; så måste med afseende härå först anmärkas, alt dels den sedermera i sjelfva verket uppkomne kollisionen emellan båda valen, som borde ske efter olika distrikt-indelning, icke gerna kunde af Kongl.
Kollegium 5 eller 6 månader före riksdagen beräknas, dels äfven, alt Kongl.
Kollegium icke ens rätteligen var befogadt att ingå i författning om utsättande af val till statsrevisionen förr, än Kongl.
Kollegium, vid medlet af sistlidne Juli månad, eenom skrifvelse ifrån Borgare-Ståndets Kanslidirektion, hade fått emot O O 7 taga officiel underrättelse derom, att fjerde bruks-distriktet agde att utse en revisor lill den i September månad blifvande revisionen öfver Stats-, Bankooch Riksgälds verkens förvaltning; och emedan äfven denna särskilda valförrättning skulle kungöras inom 5 särskilda län, så kunde den icke utsätlas till företagande förr, än vid pass en månad efter den dag, då tryckta kungörelsen derom hade härifrån hunnit afgå.
Riksdagsbeslut intagna föreskriften om nästblifvande riksdagsmannavals verkställande inom en viss begränsad tid, och hvilken förut alldeles icke vanliga föreskrift det nu var fråga om att tillämpa; så håller Kongl.
Kollegium för sin del före, att dervid i tillämpningen alltid måste substitueras orden; ”sä vidt lagligen ske kan,” emedan det i samma § tillika beter, ”att det åligger vederbörande besörja det "valen till' riksdagsmän i laglig ordning verkställas.”