Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom bevekande skäl för Lamlls underdåniga anhållan om understöd, anföres hufvudsakligen, att han, uppå de mäst ogrundade misstankar om delaktighet uti afledne Casseurens vid Riksgälds Contoiret M. Tavelins &r 1800 yppade Balance, skall, efter de då varande Fullmäktiges i Riksgälds - Contoiret tillställning, blifvit kastad i fängelse samt Rönen honom äfven fråntagen; att han fyra och ett halft år derefter val skall blifvit fr 1 känd från ali medvetenhet och delaktighet uti berörde Balance, men icke dessmindre, med oriktig tillämpning af Kongl. Förordningen den 21 Martti 1735, blifvit af Domstolarne till ansvar fälld; och ändteligen, att han, efter flere försök samt, oaktadt vid 1809 och 1810 årens Riksdag hos Riksens Ständers Siats-Utskott andragne klagomål, icke kunnat vinna någon upprättelse för det honom öfvergangna lidande.
Af Herrar Fullmäktiges i Riksgälds - Con - toiret häröfver infordrade Utlåtande, inhämtas, Stats-Utskottets Eetånkanden. 1751 att Kongl. Majit,' i anledning af Lanells i underdånighet anförde Besvär, genom Utslag äf den 5 Februarii 1805 i Nåder gillat Kongl. Majis och Rikets Svea Hof-Rätts den 20 Augusti 1804 rneddebe Beslut, hvarigenom Kgl. Hof-Rätten, efter fulländad Ransakning, angående den Balance som den 2 1 April 1800 blifvit inom Riksgälds - Contoiret yppad uti den derunder lydande Ossa N:o 5. hvilken Casseuren M.
Tavelin i lifstiden förestått, förklarat, att, som Lanell icke kunnat frångå, det han hos Tavelin låntagit penningar, derå Lanells Aete Skuldsedlar till ett belopp af 3,090 R:dr varit i Tavelins hand då han häcktades, ehuru Lanell förmält sig för desamma icke hafva af Tavelin erhållit större valuta, än 2000 R:dr; Alltså, och då Lanell, hvilken såsom Commissarie varit att anse för Tavelins Förman, i sådan egenskap af en underhafvande Uppbördsman upptagit penninge-lån till en så betydlig Samma, den han icke gälda kunnat, pröfvade Kong'.
Förordningen den 21 Mars 1738, förklara, att Lanell, hvilken redan vore skiijd från den Commissarie-tjenst, han vid Riksgälds Contoiret innehaft, genom en slik oloflig penninge-afhandling, gjort sig ovärdig, att vidare tjena Kongl. Maj:t och.
Kronan; Och borde Lanell de läntagne penningarne, jemte Banta efter Sex för Hundrade till Riksgälds-Contoiret inbetala.
Dock hade Kongl. Majit, i anseende till förekommande synnerligen bevekande skäl och omständigheter , af Gunst och Nåde täckts tillåta, att Lanell ina, såsom Sölande, få sig anmäla lili någon för honom lamp - 1 752 Stats-ZJtskottets Betänkandenl lig Kongl. Majus och Kronans Tjenst, hvarifrån likväl undantagas Tjenster vid UppbördsVerk eller sådana Sysslor, hvarmed Uppbörd i en eller annan måtto är förenarf eller dermed har gemenskap.
Vid sådant förhållande, och enär Lanell ännu hos Riksgälds - Contoiret häftar för den Summa af 3090 R:dr, som, enligt ofvanberörde Kongl. Svea Hof-Rätts af Kongl. Maj:t i Nåder gillade Utslag, med Ränta till Contoiret skall utbetalas, men till hvars gäldande tillgång uti Lenells Concours-Massa saknats, anse Herrar Fullmäktige sig icke kunna för Lanell tillstyrka något understöd af Riksgälds - Contoirets medel.
Då Stats - Utskottet nu åligger att sitt yttrande afgifva, får Utskottet, först, i afseende på, Lunells underdåniga anhållan om återställan. de af fötsuten lid, vördsamt tillkännagifva, huruledes Rikets Höglofl.
Ständer vid 1809 och 3810 årens Riksdag behagat, i afseende på Riksgälds-Contoiret, lemna Stats-Utskottet enahanda uppdrag, sorn Banco-Utskottet har i afseende på Banco - Verket, att nemi. emottaga och pröfva samt, efter beskaffenheten, afgöra ansökningar af enskildte personer uti mål, hvilka röra be' rörde Contoir; och att Stats-Utskottet med anledning häraf, och i likhet med hvad sorn skedt vid förra -Riksdagen, låtit genom anslag uti Riksgälds-Contoiret kungöra, att dylika ansökningar borde, så framt de till pröfning vid den-’ ne Riksdag skulle förekomma, vara ingifne till ^tats-lTtskottet senast den Femte (5) nästledne Januarii.
Och, då pröfningen af Landh under
1753 dåniga ansökning, så vidt den har till föremål understöd af Riksgälds-Coritoirets medel , hvilka icke af någon annan, än Rikets Höglofl.
Ständer få disponeras, lärer bero af Rikets Höglofl.
Ständer sjelfve, synes der också böra ankomma på Rikets Höglofl.
Ständer att afgöra, huruvida den af Lanell försummade praescriptions - tid må honom återställas; men hvilket Stats-Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka.
Beträffande sedermera sjelfva hufvudsakem eller Landh underdåniga anhållan om understöd, för hvilken, såsom bevekande skäl, blifvit åberopad den förmenta misshandling, så väl a£ .Domstolarne, som af Riksens Ständers Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret, Lanell skall undergått, så får Stats-Utskottet, i afseende på anmärkningen emot Domstolarne, andraga, att, enär 90 §. i 1809 års Regerings-Form innehåller, att Regerings- och Domare-makternes Beslut, Resolutioner och Utslag icke må komma under Riksens Ständers eller deras Utskotts öfveriäggningar, Stats-Utskottet ansett sig icke tillståndigt, att eris företaga någon granskning, af Landh i denne del förde klagan; Och beträffande Lariells klander af de år 1800 varande Fullmäktiges vid Riksgälds-Contoiret förhållande och det förmenta lidande, sorn af dem skall blifvit Lanell tillfogadt, så, enär desse Fudmäkfiges förvaltning undergått granskning, så väl af Riksens Ständers Revisorer, sorn af Stats-Utskottet vid 1809 och 18x0 årens Riksdag, vid hvi'ka tillfällen Lanell ägt öppen rättighet, att sine klagomål andraga och söka deri upprättelse, hvartill han trott sig berättigad, 17 54 Stuts-Utsioltets Betänkandm. har Stats Utskottet jemväl funnit det vara utom gränsen af sin befattning, att inga uti någon undersökning af nämnde
Fu lmäktiges förvaltnings åtgärder.
Och då för öfrigt Lanells vid 13og och 1810 arens Riksdag gjorda ansökning om understöd eller Pension blifvit af då varande Stats Utskott afslagen, samt några nya eller andra skäl nu icke blifvit af Lanell anförde, anser Stats - Utskottet sig sakna all anledning, att, för Lanell, sorn, efter hvad Herrar Fullmäktige upplyst, hos JRiksgälds - Contolret dessutom häftar för en betydlig Skuld, tillstyrka något understöd af nämnde Contoirs medel.
Hvilket dock Rikets Höglo,'].
Ständers närmare ornpröfvande vördsamllgen underställes.
N.t 294.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ut skotts
Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid deras Betänkande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , angående serskildte anstalters vidtagande till förekommande af stegring i priset å det grofva Brödet i Hufvudstaden.
Vallon.
Borgare-Siandet har genom ProfocollsUtdrag d. 8 i nästledne månad till Stats- saint Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskottens handläggning återremitterat den af Kgl.
Majit Stats-och Besvärs-TJtskottens Betärikanden. 1755 genom Hadig Proposition till Riksens Ständer öfverlemnade fråga, om serskildte anstalter till förekommande af stegring i priset å det grofva Brödet, hvaruti Utskotten afgifvit gemensamt utlåtande den 26 sisth April; Men, sorn detta yttrande blifvit bi fa U i t af de 3: tie öfrige Stånden, nemi. af Höglo!!.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Präst - Ståndet d. 4 nästledne Maji och utaf Hedervärda Bonde - Ståndet den 2 i samma månad, med tillägg af Köglofl.
Majit täcktes i Nåder låta tillse, att det beviljade Spannmåls understödet så användes, att det för Hufvudstadens fattige Invånare åsyftade välgörande ändamål derigenom må kunna vinnas; Så hafva Utskotten, enär alltså, likmätigt 69 §. i Regeringsformen, detta ärende är afgjoidt, ansett sig icke kunna dervid någon ytterligare åtgärd lemna; Hvilket
Utskotten likväl bordt vördsamligen anmäla.
Stockholm den 8 Junii 1828.
N.r 294'-.
Ständers Stats- och Bevi lini ngs - Ut skotts Hemställan om slutlig utgärd af det förstärkta Statsutskottet vid frågan, rörande en stadgad afgift till veneriska smittans hämmande. 7561 Stats- och Bevillnings- Utskottens Betänkanden.
Sedan 3:ne af Riks-Stånden bifallit Stats- och Bevillnings-Ut skot tens gemensamma tillstyrkande uti afgifvit
Betänkande den 4 sistledne April, att, i anledning af Kongl.
Majus derom •aflatne Nädiga Proposition, en stadgad afgift utaf 3 sk. af hvarje Mantalsskrifven person måtte. i ställe för den förut frivilliga afgift inom Länen, fastställa^ att utgå, till bestridande af nödige Cur-Hus-anstallter för veneriska smittans hämmande, men Hedervärda BondeStåndet, efter gjorde anmärkningar och derå erhållen förklaring, vid frågans afgörande den 23 sistledne Maji, på anförde grunder afslagit Utskottens tillstyrkande, under förbehåll, att vid de i hvarje ort om bidrag till Curhus-Anstalterne ingångne frivillige öfverenskommelser varbibehållet samt, med åberopande af 71 §.
Re genngs-Formen, härom Stats- och Bevillningsutskottet underrättat; så, och enär de öfrige Stånden, enligt meddelad upplysning, den 19 och 2g:de i nästledne
Månad ansett sig böra vid deras förra beslut förblifva .hafva Utskotten härmed skolat vördsam]igen anmäla detta ärende, att, likmätigt åberopade §, öfverlemnas till afgörande utaf Förstärkta-Stats-Utskottet, på sätt 69 §. i samma Grund-Bag utstakar, genom omröstning; och få Utskotten i sådant afseende vördsammeligen föreslå följande voterings proposition:
Den, som bifaPer, att, såsom Kongl. Majit i Nåder äskat, samt Stats- och Bevillnings-Utskotten uti gemensamt utlåtande den 2 sistledne April tillstyrkt, en stadgacf afgift utaf 3 sk.
Stats- och Bevillnings-Utskottens Betänkanden.
1757 om året af hvarje Mantalsskrifven person erlägges , och disponeras serskildt inom hvarje
Län till den del , som derstädes inflyter, i och för nödige Gurhus-Anstalter till den veneriska smittans hämmande samt, i händelse öfverskott uppkommer , användes för den öfrige Hälse-Vårdens befrämjande, voterar ja, den det ej villÄ nej; Vinner
Nej, så kommer annan afgift för detta behof icke att iiga rum, än den frivilliga, som, enligt Riksens Ständers Beslut vid sista Urtima Riksdagen, skulle härtill inom Länen uppbäras.
Stockholm den 10 Junii 1818.
N;r 295.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande rörande Tull-Verket.
Sedan Stats- samt Allmänna Besvärs och Eko* nomi-Utskotten under den 1 sistledne Maij,' afgifvit gemensamt yttrande öfver väckta Motioner, angående förändring af Tull-Verkets Styrelse och Förvaltning, jemte flere dermed gemenskap ägande ämnen, har detta ärende, på grund af åtskilige inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde Anmärkningar, blifvit till Utskottens åtgärd »terremilieradt. 1758 Statt- och Besvärs-Utsiottens Betlinkanden.
Härvid förekommer först Herr Lagmannen af Stenhoffs erinran, att, eliuru något fullständigt Förslag till ny Reglering af Tull-Verket ej kunde medhinnas, Utskotten likväl matte bestämma hvad sorn, i afseende på Personalen, anses ländande till verksam handläggning sf göromålen, förenad med besparing uti Utgifterne, Till svar härå fa Utskotten anföra, att, då nödig kännedom saknas om ifrågavarande göromåls mängd och olika beskaffenhet, b-ifver det ock en om&jelighet för Utskotten att bestämma den Personal, som, vid en ny reglering af detta Verk, må finnas nödig; allt förordnande i denna del synes dessutom ensamt böra ankomma på Executiva magten; Och, då Utskotten, af sådan anledning, uti deras förra Betänkande föreslagit, att det regleméntariska härvid må till Kong’.
Majus Nådiga omsorg öfver emnås, med förklarande derjemte af den underdåniga önskan, att Kong!.
Majit, vid Tull-Verkets förändrade Organisation, Nådigst täcktes låta vidtaga den indragning af öfverflödig!
Embeten och Tjenster vid nämnde Verk, sorn fried dess behöriga handhafvande står att förena, synes härigenom det ändamål säkrast vinnas, hvilket Herr aj Stenhoff med ofvan omförmäldte anmärkning åsyftat.
I anledning af Herr af Stenhoffs jemväl gjorde hemställan, att Confiscations-mål kunde upptagas och afgöras vid de Ordinarie Domstolarne, böra Utskotten upplysa, att, såsom nyss åberopade Betänkande innehåller, Riksens Ständer uti underdånig Skrifvelse den 7 Augusti 1815 derom anhållit.
Och hafva Utskotten nå* Stats- och Besvärs TJts&ottcns Betänkånden.
1759 gon förändring härutinnan icke tillstyrkt; Allseende Utskotten för sin del lämpeligast, oru den författning vidtages, att sådarie
Mål hädanefter blifva handlagde utaf Rådstufvu-Rätteri i den Stad, der Sjötulls-Rätt, för närvarande, desamma upptager och afgör.
Vidare har inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln blifvit anmärkt, att Landt-Tulis-bevakningen måtte till cotitroll mot Tullförsnillning, fortfara, äfvensom att gränsbevakningen emot Norrige kunde upphöra, såsom hvarken befordrande ändamålet, eller medförande en mot Utgifterne dervid svarande Inkomst.
Giunderne till förslaget så väl om LandtTullbevakningens indragning, som gränsbevakningens mot Norrige bibehållande tills vidare, hafva Utskotten redan sökt så fullständigt upplysa och utveckla, att något annat dervid ej är att tillägga, än,-hvad angår omförmäldte an. märkning i afseende på utgifterne för ifrågavarande gränsbevakning, att nyttan af denne anstalt icke bör bedömmas eller mätas endast efter den directa Inkomst uti penningar, som den inbringar, utan hufvudsakligen efter dess vigtiga påföljder, att nemligen hindra och försvåra förbudne varors införande i Eander.
Ridderskapet och Adeln har yttrat den förmodan, att Rikets kuster, i anseende till deras vidsträckta läge, icke kunna ordentligen bevakas, samt derföre hemställt, att denna bevakning måtte upphöra.
Jemte anmälan, att frågan angående kustbevakningens fortfarande blifvit till Allmänna 1760 Stats- och Besvärs-Utskottens Belankandem Besvärs- och Ekonomi - Utskottets enskildta handläggning remitterad, och att Utskottet, under den 4 sistlednd Mars, Utlåtande derom afgifvit, hafva förenade Utskotten skolat, upplysningsvis, meddela, att, enligt Kongl.
Majis dc-n 22 October 1817 till"Tull
Directionen atlåtne Nådiga skrifvelse, icke mindre än 62,000 Rtdr Bco blifvit utaf Tuli medlen ariordnade för detina bevaknings bestridande, Och få Utskotten, i anseende till den minskning berörde betydliga utgift, medförer uti de från Tull-Verket påräknade inkomster, tillstyrka Riksens Höglo!!.
Ständer, att hos Kongl. Maj:st i underdånighet anhålla, det kustbevakningen, om den pröfvas böra fortfara, må på ett mindre kbstsamt sätt varda organiserad.
Herr Friherre Boije har yrkat, det Förslaget till Tall-Verkets förändrade Styrelse och förvaltning matte vid nästå Riksdag föreläggas Riksens Ständer; hvarförutan af Riksdags Fullmäktigen Anders Danielsson från Elfsborgs Eän blifvit anmärkt, att Riksens Högloft.
Ständers O mbud borde uppdragas, att uti den nya regleringen af Tull-Verket deltaga. '13å Utskotten, under erkännande af angelägenheten utaf en reform inom Tull - Verket, föreslogo, att ärendet i det hela måtte till Kongl. Maj:st i underdånighet öfverlemnas, var ändamålet dermed, att denna reform snart skulle till vägabringas, —, Sådant anse Utskotten ansenligen skola fördröjas, om den reglering, Kongl. Majit', i anledning häraf, kan i Nåder finna för godt vidtaga, skulle i annat afseende blifva beroende af Riksens Ständers granskning, Stats- och Besvärs-Utskottens Betankanden. it76fl än hvad beträffar anslag af nödige medel härtill.
Få denne grund, och enär det ej eller synes lämpeligf, att Riksens Högloft.
Ständers Ombud med så beskalfade helt och hållit administrativa åtgärder sig befatta, kunna Utskotten icke tillstyrka bifall å hvad i desse omständigheter blifvit föreslagit. Riksdags-Fulirnäktigen Anders Danielsson hat jemväl förmält sig icke kunna inse tillräclcelig*» heten af det skäl, Utskotten anfört emot Tulloch Dykeri-Verkens föreslagne förening, att nemligen Tjenstemännen vid desse begge Verk skola hafva skil jäktige åligganden, helst dea omständighet skall inträffat, att Dykeri-Inrättningens Tjenstemän, tillika bestridt Beställningar inom Tul!~Verkef.
I detta afseende böra Utskotten anmäla, att Kongl. Reglementet den 22 December 1802^ för Dykeri- och Bergnings-Oompagniet uti 2 §i stadgar, att uti Dykeriets tjenst någon TullLots- och Fyrbåks Betjent ej får nyttjas, samt i öfrigt tillägga, att, jemlikt detta Reglemente,' verkställigheten af alla Dykeri- och Bergningsanstalter i Riket blifvit uppdragen åt ett enskilt Bolag under Octrivy på 2 5 års tid, räk.- nade ifrån den 1 Januarii 1803; Och lärer vid sådant förhållande, all fråga om Dykeri-Inrättningens sammanslående med Tull-Verket, för närvarande, bora försvinna.
Sluteligen och beträffande åtskiilige inota Högloft.
Ridderskapet och Adeln gjorde erinringar, åsyftande hufvudsakligen, att Utskottens Betänkande kunde erhålla en ,sådan redaction» bihang till R/ks-St.
Prat. 4:de Sami.
N:r xzt.axx. 17 6 2 Stats och Besvärs-Utskottens Betänkanden. att de derutinnan föreslagp.e förändringar måtte, såsom Beslut, och icke, såsom önskningar, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, hafva Utskotten skolat vid handen gifva, att de ansett frågan om Bandt-Tulls-bevakningens upphörande vara den enda af alla i förevarande ämne väckte motioner, hvaruti något afgörande Beslut bort Biksens Höglofl.
Ständer tillstyrkas; Och har detta jemväl uti Betänkandet blifvit iakttagit.
Emedlertid, och då Herr Grefve Gullenborg utaf Utskottens förslag att Bandt Tulls-bevakningen borde med nästa år upphöra, dragit den slutföljd, att berörde anstalt skulle under hela det året, fortfara, hvilket med Utskottens mening icke varit öfverens, stämmande, anse Utskotten den redaction af Betänkandet i denne del nödig, att orden; jemte vidtagande af det Beslut, alt den Inrikes eller LandtTulls-bevakningen bör med nästa dr upphöra, för tydlighetens skull förändras till: jemte vidtagande af det Beslut, att den Inrikes eller Landt
Tullsbevakningen bör från och med nästa ars början upphöra.
Och varder detta allt Biksens Höglofl, Ständers närmare bepröfvande vördsammeligen understäldt med tillkännagifvande derjemte, att Utskottens förra Betänkande blifvit bifallit af Högvördige Präste-Ståndet den 16 sistledne Majj samt af Vällofl. Borgare-Ståndet den i sam* ma Månad.
Stockholm den 8 Juni 1818. Stars-Utskottits Betänkanden. 17Ö4 N:r 2955- 1Riksens Högloft.
Stunders Stats-Utskotts
Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess Utlåtande, angående ersättningen åt Deputerade af Riks-Stånden, som kommu att afresa till Norrige, för att bevista Hans Maj:ts Konungens höga kröning derstädes.
Bidderskapet och Adeln den 29 sistledne Maji samt Högvördige Präst-Ståndet elen 2 i denne månad, äfvensom Vällofl. Bor* gare-Ståndet den 2g sistledne Maji bifallit StatsBtskottets yttrande och förslag, om resekoscnads-ersättningen åt Deputerade at Biks Stånden, sorn komma att afresa till Norrige för att bevista Kongl. Majus höga kröning derstädes, så liar Stats-Utskottet funnit sig icke kunna till åtgärd upptaga den inom Hedervärda BondeStåndet framställde anmärkning vid Utskottets aberopade Utlåtande, utan kommer frågan , lik. ntätigt 69 § i Begerings-formen, att anses afgjord: hvilket Utskottet får vördsammeligen anmäla.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskotts Utlåtande, öfver gjorde Anmärkningar vid deras afgifne Betänkande om in - Sy64 Stats- och BesvHrs-Utskotten» Betiinkanden: rättande af Allmänna Arbets- och Corrections-Hus pä Borgholm och i Vadstena.
JL anledning af Kongl. Maj:ts till Riksens Ständer aflåtne Nådiga Proposition, om medels anslående till Allmänna Arbets- och Correctionshus inrättande på Borgholm och i Vadstena, hvilken Nådiga Proposition Riksens Höglofl.
Stan-, der behagade remittera till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Econotn i-Utskottens åtgärd, yttrade Utskotten uti gemensamt utlåtande den 16 sistledne April de betänkligheter, som förekomno emot berörde Inrättningar, så i afseende på den dertill föreslagne betydliga kostnad till deras anläggning och årliga underhåll, och hvilken med Statens tillgångar syntes icke stå att förena, sorn ock beträffande de uppgifne Eocalerne för desse Arbets- och Corrections-Hus; och föreslogo Utskotten på sådane grunder Riksens Höglofl.
Ständer, att, jemte beviljande af en årlig Summa utaf 20,000 Rfdr till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition i och för berörde ändamål, tillika i underdånighet framställa till Kongl. Majus
Nådiga pröfning hvad annan utväg, sorn kunde finnas, att, med en sådan, i, Statens nu varande ställning nödvändig inskränkning uti kostnaden, lämpligen afhjelpa beliofvet i denna del, hvarvid Utskotten, under betraktande af omständigheterne, uppgåfvo det Förslag, att den förr varande Arbetshus Inrättningen i Carlscro* na torde kunna utvidgas, samt, derest den likväl blefve tillräcklig, den lägenhet för slik in* rättning begagnas, som Marstrand erbjudgr.
Stats- och Besvärs-Utskottens Betänkanden. 1765 Härvid hafva anmärkningar blifvit gjorde hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, samt inom Vallöf]. Borgare-Ståndet, som derföre återremitterat Ärendet till Utskottens ytterligare handläggning.
Ridderskapet och Adeln framställde erinringar, kunna uppfattas [jander följande Hufvudsakelige puncter, nemligen: dels att, i anseende till behofvec af tillökfe Arbetsoch Corrections-hus, hvilket behof vill härledas hån Rikets Financiela ställning och penningebristen, ett tillräckligare anslag af Statens medel vore nödigt; dels att den föreslagne utväg, att
Carlscrona eller någre andre af de förut varande Fästnings - Orter skul e begagnas för ifrågavarande ändamål, helt och hållet motverkade den förbättring, som söktes hos de personer, hvilka blefvo till Cörrection förvisade, enär desse senare, i allmänhet bestående af ungt folk, sorn för lättsinnighet eller mindre förbrytelser blifvit underkastadt sådan behandling, skul e d Fästningarne sammanblandas med grofva missdådare och illgerningsman, samt derigenom anim ytterligare fördärfvas; dels titt icke eller utrymme skall finnas hvarken för någon utvidgning af Carlscrona Arbetshus, eller för sådane anstalter å Fästningarne, som lemnade tillfälle för Corrections - hjonens nyttiga sysselsättande tued Manufactur- eller Fabriks-Arbeten; dels ock, att, i brist af annan tillgång a medel af Staten till erforderlige kostnader, behofvet syntes böra afhjelpas antingen genom någon Gonsumtions-afgift på Öfverflöds-Articlar, eller genom upptagande af län intill nästa Riksdag, då bättre 1766 Stals- och Besvärs-Utskottens Betänkan/len. tillgång på Suts-medel kunde inträffa; äfvensom den tanka blifvit yttrad, att ändamålet lämpligare skulle befordras genom de i Länen inrättade serski dte Arbets- och Correctionshus, der en närmare tillsyn kunde höfvas ä personerne, som insättas, or,b deras förbättring snarare beredas rn. nr.
Och finnas de hos Vallöf!.
Borgare-Ståndet gjorde Anuiärkningarne i flere hänseenden "instämmande med omförrnäldte framställningar, att nemligen ett tillräckligare anslag vore behöflig!, och att Fastningarne äto otjenlige för sådane Inrättningar, sorn . här äro i fråga, men hvaremot de mede’, sorn kunna bestås' borde fördelas, å Länen att användas till understöd för de nästan i hvarje Prnvince aniagde Arbets- och Corrections-hus; derförutan en Ledamot likväl trott, att någon öfverläggning om eller framställning emöt Kongl. Majus Nådiga Proposition, såsom tillkäuna&ifvande Dess höga beslut af Correetioris-hus inrättande å Borgholm och i Vadstena, icke tillkommit Utskotten, utan allenast att, så framt medel icke fur,nos att föreslå, inskränka sig till uppgiften derom.
Då Stats- samt Allmänna Besvärs- och Fconomi - U (skotten nu få afgifva y ttrande öfver desse Anmärkningar, har Stab-Utskottet för sin del, hvad angår ett större anslag tili detta än. damal, skolat förklara, att Statens tillgångar, efter hvad utrönt är, och med beräkning af alla öfrige nu till beviljande förekomne nya utgifter, icke medgifva högre anslag härtill, än redan tillstyrkt blifvit.
Dessutom, och jemte hvad i detta afseende förut är anfördt, synes härvid nu äfven böra i betraktande tagas, att, sedan Riksens Stats- och Besvärs Utskottens Betänkanden. 1767 Höglofl.