Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
B:ko eller 19,536 R:dr 50 öre R:mt, hvartill komma ljuspenningar 380 R:dr R:ko eller 570 R:dr R:mt; och har Kongl. Maj:t, enär löneförbättring äfven för denna personal af behofvet oundgängligen påkallades, begärt, att berörde anslags-summa mätte ökas till 26,300 R:dr R:mt samt aflöningen för bemälde personer fastställas till de belopp, som finnas uppförda å den för Expeditionen föreslagna, i efterföljande tabell intagna Stat; i sammanhang hvarmed Kongl. Maj:t föreslagit, att de å gamla Staten befintliga löner för 3:ne Kabinetts-kurirer och 1 Translator i Finska språket finge å Rikets Allmänna Indragnings-slat uppföras, för att vid nuvarande innehafvares afgång försvinna.
Vid granskning af den uppgjorda Staten har Utskottet icke funnit skäl lill erinringar emot de föreslagna lönefdrhöjningarne i annan målto, än alt Utskottet ansett den lill 2,000 R:dr uppförda aflöning för hvardera af Expeditionens fyra Andre Sekreterare, hvilka, i afseende å Ijensteåligganden närmast iiro jemförlig.-! med Kanslisterue inom öfriga Stats-Departcmentena, böra nedsättas till enahanda belopp af 1,800 R:dr, som Utskottet förut för Kanslisterue inom Juslitie-Deparlemenlel tillhörande verk beräkuat; hvadan Utskottet hemställer, alt de ifrågaställa lönelillökningarne för personalen inom föreva rande Expedition, med berörda förändring, må beviljas.
I afseende å Kongl. Maj:
Is Nådiga framställning om (ifver fly 11 n ing å Allmänna Indrag nings-staten af de å Departementets Stat uppförda löner för 3:ne Kabinetts-kurirer och 1 Translator, så iuhemlas af eli utaf H. Exe. Herr Stals-minislern afgifvel, Stalsråds-prolokollel för den 14 Oktober näst lidet år bilagdt Memorial, ali Kabinetts-kutjrerna i årlig lön åtnjuta 500 R:dr B:ko; alt af de 2:ne äldsta, den ene långt för detta och den andra inom kort är berättigad alt upplagas å Rikets Allmänna Indragnings-stat; alt den tredje och yngste visserligen ännu icke uppnått pensions-åldern, men all meningen vore det denne person, i händelse han jemte de ölriga uppfördes å nämnde Stat, fortfarande skulle vara skyldig att vid förefallande behof inställa sig till tjenstgöring; samt alt den å Departementets Stat, under benämning '‘lill Departementet hörande Embets- och Tjenstemän” uppförde Translator!! för Finska språket uppbär årlig lön med ljuspenningar lill ett sammanlagdt belopp af 450 R:dr 16 sk.
Vid sådant förhållande och då tillika är upplyst, ali de 3:ne Kabinetls-kurirerne numera äro umbärliga, enär vid de tillfällen, då särskild kurir erfordras, dylika beskickningar uppdragas åt
Departementets yngre Tjenstemän eller Officerare och Under-officprare, samt att med Translatnrs-belätloiiigcu någon tjenslgörings-skyldighet icke vidare är förenad, hemställer Utskottet. alt Rikets Ständer måtte, med bifall till hvad Kongl.
Maj:t sålunda äskat, å Allmänna Indragniiigs-staten låta uppföra ifrågavarande personer till åtnjutande af ofvan upptagna belopp.
Med iakttagande af nu utaf Utskottet föreslagna förändringar i löneslalen skulle den erforderliga anslags-lillökningen tor Utrikes Departementets Expedition uppgå lill 5,960
R:dr 50 öre Ruut; och Utskottet tillstyrker alltså, att detta belopp må af Rikets Ständer beviljas, att utgå på sätt Utskottet i tabellen föreslagit.
I sammanhang härmed får Utskottet, som af Departemenls-Chelens ofvanåberopade Memorial inhemta), all förslag till förändrad organisation af Departementets Expedition blifvit utarbetad!, hemställa, 4 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 43. huruvida icke Rikets Ständer, ulan alt ingå i närmare pröfning af ifrågavarande förslag, för sin del skulle finna lämpligt förklara, alt, såvida hinder i öfrigt icke möler, den föreslagna organisationen äfven under idisla Slatsreglerings-period må kunna sällås i verket, samt all, för sådant ändamål, den för Expeditionen beviljade summan, 25,500 R:dr, må ställas lill Kongl.
Majlis disposition, alt bland ijenstemanna-pcrsoualen, på säll Kongl. Maj:! kail finna mest ändamålsenligt, fördelas.
Tab. Litt. A. WJtrikes departementets Expedition.
Nuvarande Kongl. Löner.
D:o ....
Arkivarie 2:dre Sekreterare . . . D:o ....
Registrator .
Ofver-Ceremoni-Mästare Skönskrifvare Vaktmästare D:o Gratifikationer åt e. o. tjenste män och vaktbetjente. 3 Kabinetts-Kurirer . . . 1 Translator för Finska språket Stats-Ut skottet föreslår. 5.500 3.500 3.500 1,800 5,400 2,000 2,000 600 600 600 Summa R:dr Riksmyntj 25,500 Anm.
Tillökningen i Expeditionens anslag blifver således 5,9 60 R:dr 50 öre. Stals-Utskotlets V/låtande N:o 43. 5 3:o.
Till denna Stat utgår af det för Tredje Hufvud-tileln uppförda Statsanslag årligen ett belopp af 200,000 R:dr B:ko eller 300,000 R:dr R:mt och någon förändring häruti liar alltsedan 1840 och 1841 årens Riksdag icke blifvit ifrågasläild.
Då emellertid, hufvudsakligen i följd af Rikets under tiden ökade och utvidgade politiska och koinmerciela förbindelser, berörda ansjags-sumnia befunnits otillräcklig och sådant allt mer och iner försvårat de i samma mån ökade ärendenas handläggning samt gjort de Diplomatiska Embets- och Tjenstemännens ekonomiska ställning ännu mera bekymmersam och oviss äu förut, har Kongl. Majit, som ansett tiden vara inne att i denna, likasom i öfriga grenar af förvaltningen, förskaffa tjenstemnnnen den förbättring i deras vilkor, hvarförutan Staten icke kunde begära all de med nit och oförsvagad verksamhet skola fullgöra sina åligganden, äskat, att anslaget för Minister-Staten mätte med 59,700 R:dr ökas till 359,700 R:dr R:mt.
Att Sverige under sednast förflutna åren intagit en förändrad och i politiskt hänseende mera betydande plats inom Europeiska Statsförbundet lärer väl icke kunna bestridas.
Att söka bibehålla denna ställning och, så vidt möjligt är, tillse det landets intressen å utrikes orter för framtiden noggrann! och omsorgsfullt bevakas, måste således blifva ett vigtigt och angeläget föremål för Regeringens och nationens gemensamma bemödanden.
Ett medel, hvarigenom detta ändamål till en viss grad kan ernås, är användandet af en nitisk och skicklig diplomati på de. platser, der en sådan må anses behöflig.
Men lika maktpåliggande sorn del är att vården om Rikets diplomatiska angelägenheter å utrikes orter anförtros åt bildade, skicklige och erfarne män, lika vigtigt torde det ock vara, så vida något lill landets fördel skall kunna uträttas, att de personer, som i dessa värf användas och antagas till Nationens Representanter i främmande länder, äro någorlunda väl aflönade eller åtminstone i ekonomiskt hänseende försatte i den ställning alt de, ulan alltför stora inskränkningar eller anlitande af egna tillgångar, kunna uppträda på eli med deras egen och Rikets värdighet öfverensstämmande sätt.
Och då erfarenheten visat, att äfven inom andra länder lefnadskostnaden under sednare åren i betydlig mån stegrats samt på mångå ställen uppgått till en förut ovanlig höjd och det således med temlig visshet kan antagas, alt de för Embels- och Tjenstemän vid Beskickningarne änslagne lönebelopp icke förslå till betäckande af de utgifter, som för deras vistande å en främmande ort oundgängligen erfordras, får Utskottet, då dessa personer jemväl mäste anses ega samma billiga och rättmätiga anspråk på en förbättring af deras löneförmåner, som den inom Riket anställda Ernreis- och Tjehslemanna-personalen, tillstyrka, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, må bevilja en förhöjning af nuvarande anslaget för Minister-Staten med 59,700 R:dr R:mt. 4:o.
För bestridande af berörde utgifter finnes å Hufvud-tileln ett förslags-anslag af 1,623 R:dr 32 sk.
B:ko uppfördt.
Detta anslag, som under de 5 åren 1851—55, i rund summa räknadt, utgått åren 1852 och 1853 med 3.000
R:dr och åren 1851 och 1854 med 4,000 R:dr, men år 1855, i följd af omkoslnaricrne för befordring af lelegraf-depecher emellan Beskickningarne, stigit till något öfver 13,000 R:dr samma mynt, har således på långt när icke motsvarat behofvet, hvarföre, då det ansetts vara i sin ordning alt
Departementets utgifter för skrifmaterialier och expenser bekostades både af Svenska och Norrska Stats-Verkct, delta sednares bidrag tagits i anspråk för gäldande af eu del utaf del 6 Stats-Utskottets Utlåtande N.o 43. belopp, hvarmed dessa ulster öfverskridit nämnda anslag.
Dessutom har Departementet, pä grund af Kongl. Brefvet den 11 September 1837, af General-Poslslvrelsen hvarje år uppburit ersättning för utgifterna i och för den minisleriéla brefvexlingen, hvilken ersättning i medeltal för 10 är utgjort omkring 4,900 R:dr B:ko.
Dä emellertid delta sätt att bestrida dessa slags utgifter hvarken befunnits lämpligt eiler med god ordning öfverensstämmande, iår af Kongl. Maj:t, som ansett rättvisa och billighet fordra att häda Rikena i viss proportion bidraga till betäckande af berörda till sin natur gemensamma kostnader, sä alt icke, säsoin nu vore förhällandet, Sverige ensamt bekostade den ministeriel» brefvexlingen och telegraf-utgifterna och Norrige ensamt lemonde medel för extra och hemliga utgifter, under det alt detta Rikes Siats-Verk gemensamt med det Svenska bekostar skrifmaterialier och expenser, föreslaget, alt Rikets Ständer, med tillämpning af ofvan omförmälda fördelningsgrund, till bestridande af utgifterna ej mindre till skrifmaterialier och expenser, ljus och ved samt underhäll af möbler m. m., än äfven för den ministeriel» brefvexlingen, telegraf-porto, extra och hemliga utgifter, äfvensom alla Öfriga utgifter af beskaffenhet att icke på förhand kunna beräknas, mätte, under rubrik: ”Skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter,'’ bevilja och ä Tredje
Hufvud-tilcdn låta uppföra ett ärligt anslag lill ett bestämdt belopp af 70,000 R:dr R:mf, hvaremot så viii nuvarande förslag s-ans ta g el till skrifmaterialier och expenser B:ko R:dr 1,623: 32 sk., sora General-Poststyrelsens skyldighet ali ersätta
Departementets utgifter för den ministeriel» brefvexlingen skulle upphöra.
Enär del måste leda lill god ordning och reda i förvaltningen, om cn viss summa anslås, inom hvilken de under denna rubrik förekommande utgifter böra bestridas, tillstyrker Utskottet, all föreuämnda anslag må upphöra att innehafva egenskapen af för» slags-anslag samt alt-, på säll Kongl. Majit begärt, eli bestämdt årligt anslag för sagde ändamål i stället af Rikets Ständer beviljas, I fråga åter om det belopp, som rnå vara behöfligt till betäckande af de under berörda anslag inbegripne utgiftsposter, Ilar Utskottet, i betraktande deraf, att en ej obetydlig tillökning i denna llufrud-litcls anslag redan blifvit af Utskottet tillstyrkt, och då erfarenheten ännu icke till fullo ådagalagt, huruvida hela den för omförmälda utgifter äskade summa af 70,000 R:dr blilver erforderlig, ansell all någon nedsättning af denna sum ma skäligen kan ega runi, och hemställer derföre, att
Rikets »Ständer i så måtto bifalla Kongl.
Majlis Nådiga framställning, all. för den lid nu skeende Statsreglering blilver gällande, Rikets Ständer, till bestridande af kostnaderna för skrifmaterialier och expenser saint extra utgifter å denna llufvud-titel bevilja eli anslag af 50,000 R:dr Ruut årligen, deruti inbegripet beloppet af den från Postverket nu utgående ersättning för ulgifterne till den ministeriel» brefvexlingen, hvilken ersättning således skulle komma alt upphöra. 5:o.
Hvad dernäst angår Kongl. Majlis Nådiga"framställning derom, alt samlelige här ofvan omförmälda anslag, utan hinder af deras fördelning i särskilda ulgifls-titlar eller inskränkning till något visst är, måtte få användas lill fyllande af möjligen uppkommande brist å en eller annan sådan titel, anser Utskottet sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall lill hvad Kongl.
Majit sålunda äskat.
På sätt i Utskottets Utlåtande Nio 18, § 3, förmäles, skulle Utskottet vid an gifvande af förslag lill Tredje Hufvud-lilelns reglering taga i öfvervägande den af Rikets Ständers sednast församlade Revisorer gjorda anmärkning emot nuvarande, enligt Revisorernes tanke, mindre lämpliga bokföringssält för anslaget lill Minister-Staten, hvarigenom Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45. 7 räkenskaperna jemväl upploge Norrska Stats-Verkets bidrag lill denna Stal och sålunda omfattade större utgifter för densamma, än som motsvarade den af Rikets Ständer här» lill anslagna summa.
I afseende å denna fråga har Utskottet af H.
Exc. Herr Utrikes Stats-Ministerns, Statsiåds-protokollet åtföljande, Memorial angående Departementets Utgifts-Stat inhemfat, att den föreslagna förhöjningen af Minister-Statens anslag vore afsedd, bland annat, till cn sålunda förändrad organisation af Departementet, alt förvaltningen och redovisningen af samtelige de lill Minister-Staten från båda de förenade rikena ingående medel skulle af
Departementet kunna öfvertagas, genom hvilken förändring de af Revisorerne anmärkte olägenheter kommc alt försvinna.
Då emellertid den af Utskottet tillstyrkta förhöjning af Minister-Statens anslag endast afser nästa Slalsreglerings-period, anser Utskottet, vid sådant förhållande, ej lämpligt alt någon förändring i sältet för bokföringen af de lill Minister-Staten inllytande medel för närvarande föreslå. 7:o.
Beträffande slutligen Kongl. Maj: Is Nådiga framställning, alt de Diplomatiska Embels- och Tjenslemännen äfven under innevarande år må komma i åtnjutande af förhöjning i deras löneförmåner samt all härtill erforderliga medel af Rikets Ständer må anvisas, kommer Utskottet att framdeles häröfver meddela utlåtande.
Reservationer: af Herr Björek: ”Utskottet har i första rummet haft alt tillse, om anslagen bordt bestäm mas i enlighet med den af Kongl.
Maj:t föreslagna grund för fördelningen emellan de förenade Rikena al kostnaderuc för förvaltningen af deras utrikes ärenden; men då en bestämd grund lör sagde fördelning svårligen kan fastställas, innan genom särskild öfverenskommelse Nationerne emellan ett visst sätt för den ömsesidiga pröfningen af dylika frågor blifvit bestämdt, har Utskottet, som icke ens fått del af de utredningar, enligt hvilka Sveriges folkmängd beräknats utgöra -]% al hallons befolkning, och än mindre erhållit någon kännedom otn de förslag, sorn veterligen blifvit uppgjorde i ändamål jemväl att tillvägabringa bestämmelser, sådana som den ifråga varande, icke haft annat val, än alt nu, sorn tillförene, lemna åsido grunden för de Norrska bidragen till förenämnde kostnader; hvarföre ock
Utskottet underlåtit ali pröfning afdon ifrågasatta fördelningsgrunden.
Men, om Utskottet, såsom mig synes,' häruti rätteligen förfarit, har Utskottet deremot icke fästat erforderlig uppmärksamhet dervid, ali de förslag till en gemensam Stat för Sveriges lich Norriges diplomatiska utgifter, hvilka blifvit framställda i eli den Kongl. Propositionen bifogadt Protokoll, alldeles icke ligga till grund för samma Nådiga Proposition, enär berörde förslag under den gemensamma Staten upplager aflöuingarne till Ministern och Departementet äfvensom, jemte Minister-Staten och Expenser, tvänne liva titlar: Legations-Predikanter och Pensioner, och alltså i väsendtlig mån afviker från den Kongl. Propositionen, som bibehåller Miuister-aflöningen uteslutande på Sveriges Stat och 8 Stats-Utskottets Utlåtande N.o 43. onder den fordna tileln, Minister-Staten, inbegriper alla de utgifter, som afse de i utlandet ansliillde personer jemte deras pensionering.
Denna skiljaktighet i uppställningen utvisar tydligen, att det nya förslaget till gemensam
Stat, beroende af den ifrågasätta fördelningsgrunden, var afsedt, alt i händelse denna grund godkändes, framdeles i sinom tid underkastas Ständernas profning oell Utskottet har således, i min tanke, saknat anledning, ali, sä so m skett, antaga att tor närvarande alla de utgifter erfordras, som afse nya tjenstemän inom
Departementet; lor hvilka löner väl icke blifvit å Staten uppförde, men ändock beräknade och till del hufvudsakligasle godkände derigenom, alt Utskottet tillstyrkt beviljande al hela det för Minister-Staten begärda belopp; hvarigenom
Utskottet jemväl i sjelfva verket anslagit till pensioner 10.801)
R:dr mera, än hvad dertill nu erfordras, Ett sådant salt att betrakta saken skulle dock icke ensamt hafva föranlcdt någon reservation å min sida, om Utskottet jemväl inlåtit sig i verklig pröfning af samtlige de uppgifue behofven och således tillsett om de uppgjorda förslagen till allöningar åt beskickningarne borde godkännas eller om icke fasthellre betydliga iiedsätluingar i beloppen kunde ega rum.
Eli. yttrande om lämpligheten af förslaget i dessa delar hade' åtminstone bevisat, att nian sökt göra sig reda för de verkliga behofven, om det än må anses för en hvars ensak alt för sig utreda, huruvida en för flere särskilda utgifter afsedd bestämd summa bör bifallas eller ej.
För min del har jag ansett, att anslaget till Minister-Staten bordt bibehållas vid det belopp, det nu utgör.
I förbigående anmärkande, att anställande af en Legations-Predikanl i Paris ingalunda
Synes vara af omsländigheterne påkalladt och att således anslaget till Minister
Staten både kan oell bör minskas med de derföre beräknade 3,000 R:dr, har jag fästat hufvudsaklig uppmärksamhet vid mängden af de högre diplomatiska Embelsmän, för hvilka löner i den föreslagna regleringen äro afsedde.
Såsom anledning för den tillämnade förändringen i beskickuingarnes rangförhållanden och i den betydliga tillökningen i utgiflerne för Minister-Staten i allmänhet, har, bland annat, blifvit anfördt: alt de förenade Kikena, i följd af de sednaste arens händelser, ålerintagit bland Europas Stater den plats, som med rälta dem tillkommer, men på hvilken de intill
Ar 1848 icke aktat nödigt att göra anspråk.
Den fråga, sorn denna framställning i första rummel föranleder, är den, huru hafva de förenade
Rikena intill 1848 gått miste om den plats, som dem med rätta tillkom, och den andra, huru hafva de återvunnit den och hurudan är den nu?
0m svaret på den första frågan bör eflorgifvas, för att icke såra national-stolthelen och fosterlandskänslan, så är det icke lika lämpligt att afstå från utredande af den andra.
Landets ställning lill andra makter mäste vara klar och nationen vill känna både hvad som blifvit gjordt i dess namn. och den ställning, hvari den verkligen sig befinner.
Tiden före 1848 är icke mera aflägsen, lin ali en hvar nogsamt erinrar sig, all hvad som då gjordes kunnigt om Sveriges förhållande till utrikes makter i ingen mån innebar något erkännande, ali. landet icke bland Slalernc intog den plats, som vederborde.
Då delta deremot nu medgifves, i afsigt att upphöja den närvarande ställningen, och man önskar förtroende till sina ord, så har man särskild anledning alt visa, det de ega verklig grund.
Det är icke nog alt hänvisa lill allmänt kända förhållanden.
Det behöfves dessutom en vägledning för att inse hvad dessa innebära eller dölja; och föga har någon tidpunkt funnits, då anspråken i detta hänseende varit rättvisare än nu.
Hvad skall man i afseende på Sveriges rum bland Europas stater sluta af t. ex. Neulralitels-lraktaten med
Danmark, som alltid skulle försvåra den blifvande ställningen och gjorde det omöjligt alt hålla denna fri från förutsättningar; eller af Neutralitels-förklaringcn, hvars godkännande af Representationen gjorde nationen delaktig i ansvaret för del sätt, hvarpå denna förklaring sedermera upprätthölls, eller ändlligcn af November-traktaten, som ostridigt Stats-Ulskottcls Utlåtande N:o 43. 9 ostridig! tillintetgjorde den så högt beprisnde förklaringen och, om freden ej mellankommit, ofelbart ledi lill Neutralitetens brytande?
Ar det genom sanimanbandet mellan dessa åtgärder, som
Riket intagit en så värdig ställning eller liar man skäl alt grunda denna på den beslående traktatens tillkomst och innehåll?
Rörande tillkomsten af traktaten är väl ingenting särskildt, bekant.
Del må ock vara tillräckligt att erinra, att den förutsågs blifva en nödvändighet under de förhållanden, som voro alt motse och jemväl sedermera i verkligheten inträffade.
Hvad innehållet beträffar, lärer det icke undgå någon, alt särskilde traktater med hvarldera af de förbundna Rikena England och Frankrike leninat ett långt större värn i farans stund och att förhållanden lätt kunna inträffa, då ett vacklande mellan desse bundsförvandter kan leda lill eli aflägsnande från den af dem, som företrädesvis är i tillfälle alt lemna det för oss vigtigasle understöd.
Om än denna traktat haft ett stort inflytande på de derpå följde förhållandena i Europa, icke är derföre vårt politiska oberoende mera erkänd!, och icke eller är ställningen i och för sig sjelf särdeles tryggande.
Del enda, man kan hoppas är, alt traktaten skall verka återhållande pä roflystna grannar och försvåra allt närmande lill lordna förhållanden.
Den kan dock icke, utan vidare utredning af ställningen, ingifva förtroende till denna och endast med tvekan kan man mottaga en försäkran, att de förenade Rikena nu innehafva den ställning, sorn dem med rätta tillkommer.
— Huru det än härmed må sig förhålla, torde dock Sverige, såsom en Stal af andra ordningen, kunna låta sig representera vid de flesta
Hof på ett mera enkelt och mindre dyrköpt sätt, än det, som uti förslaget lill lönereglering för Minister-Staten är framstälidt.
Siirskildt får jag anmäla min reservation deremot, alt Utskottet dels föreslagit 24,000 R:dr, såsom lön lör Utrikes Ministern, hvilken lön af en talrik minoritet inom Utskottet ansågs böra bestämmas till endast 20,000 R:dr, dels ock tillstyrkt Rikets Ständer att aflåta underdånig skrifvelse med begäran om definitiv reglering al lönerne inom Departementet.
Förslaget till den definitiva regleringen har icke undergått den ringaste granskning inom Utskottet; det förutsätter anställande af tjenstemän, hvilka nu icke finnas, och för hvilka löner ej eller blifvit i Slaten uppförde, och del har lill grund just den fördelning af kostnaderne för förvaltningen af de utrikes ärendena, öfver hvilken fördelning
Utskottet undandragit sig att meddela utlåtande.
Att under sådane omständigheter della Departements aflöning företrädesvis skulle nu blifva föremål för definitiv reglering, då alla öfrige lönebestämmelser äro provisoriske, kan jag icke finna annat än olämpligt.
Slutligen anser jag mig böra uppgifva den reglering af Tredje Hufvud-titeln, som jag för mitt del velat tillstyrka:
Ministern fiir Utrikes Ärendena R:dr R:mt 20,000: — Departementets Expedition „ „ 25,300: — Minister-Staten i Reservations- j „ „ 300,000: — Expenser | anslag j . . . . ., „ 50,000: — Summa R:dr R:ml 395,300:
— Med della belopp och det Norrska derefter lämpade bidraget, utgörande, i enlighet med den af Regeringen antagne grund R:dr Runt 164.700: — eller tillhopa R:dr Runt 560,000: — Bih. till II.
Pral. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 AJd. 48 Haft. 2 10 Slats-Utsko/lets Utlåtande N:o 43. kunna bestridas:
Minister-lönen Departementets Expedition.
De Norrska Embetsniäunen Beräknad löiiförhöjning.
R:dr R:mt 20,000: „ „ 25,300: 5,650: — Pensioner Expenser Nuvarande aflöningen (ill Minister - R:dr 11:nil 29,200; „ „ 70,833: Slaten .
, R:dr llamb.
B:ko 86,000: — 10 procent förhöjning . . . 8,600:—378 400- Utvisande ett öfverskott af . . R:drR:mt 27,792: — 560 000- Öfverskoltet leinnar iner än tillräcklig tillgäng för den öfriga pensionering, som blifvit ifrågasatt, äfvensom till aflöning åt erforderliga Legalions-Predikauler.”
Vid U-sta punkten: af Riksdags-fullmäklige Ola Månsson från Christianstads, Per Matisson från WesterNorrfands och Anders Eriksson från Elfsborgs län, hvilka, i Öfverensstämmelse med deras vid bestämmandet af anslaget för Justitie Stols-Ministern yttrade åsigt, ansågo, alt den lörmån, som Ulrikes-Ministern jemväl åtnjöt att hafva boställe, bordt tagas i betraktande, och anslags-suunnan i,följd deraf nedsättas lill 20,000 R:dr R:mt.
Vid 2-.dra punkten: af Herr af Nordin, Gustaf: ”Mot Utskottets fattade beslut alt lill 1.800 R:dr Runt nedsätta de af Kongl. Majit för 2:drc Sekrelerarne i Kongl. Utrikes-Deparlementet äskade löner, anser jag mig böra afgifva min reservation.