Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Krigs-kollegium, i betraktande af de olika bestyr, som tillhöra Kollegium, anser Komitéen icke hafva fästat behörigt afseende å vigten af den del af statsförvaltningen, som åt Krigs-kollegium såsom 2:dra instans blifvit anförtrodd, och således icke heller å de af Rikets Ständer för reorganisation af förvaltningsverken bestämda allmänna vilkor, dels att den säkerhet för ärendenas behöriga handläogning, som är afsedd derigenom, att denna handläggning är öfverlemnad åt o7 o 7 o embets- och tjenstemän, hvilka, sjelfständigt verkande, äro för sina åtgärder i laga ordning ansvarige, icke må äfventyras, dels att enahanda trygghet vid ärendenas handläggning, som med de nuvarande formerna är afsedt och hvarvid det ÖO o7 allmänna tänkesättet fäster mycken vigt, må kunna bibehållas; hvadan och då, i Kollegii tanka, Komitéen saknat skälig anledning till det afgifna förslaget, Kollegium på grund häraf och med stöd af de skäl, som vidare anföras, afstyrker förslaget att Krigs-kollegium må såsom rikets Kollegium upphöra.
Kollegium framställer äfven erinringar mot de föreslagna beställningarne för General-Krigskommissarien och ett nytt Krigsråd; anmärker, att Kamereraren på 4:de eller Aflönings-afdelningen får större myndighet än samtlige Krigsråden, enär han, men ej de, är Föredragande med rösträtt; att Militär-ledamöterne icke hafva, i likhet med Civil-ledamöterne, rättighet att till protokollet anföra sina från Af - 6 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 188. delnings-chefens beslut möjligen afvikande meningar; att, då Civil-ledamot har skyldighet att med yttranderätt öfvervara Militär-ledamots föredragning, Militärledamot blott vilkorligen har enahanda skyldighet vid Civil-ledamots föredragning, och, oaktadt således Militär-ledamots befogenhet är mer begränsad än Civilledamots, skulle likväl, efter Koinitéens åsigt, Militär-ledamot, då Afdelningschefen är frånvarande, inträda i alla dennes rättigheter och alltså blifva Civilledamots förman; Kollegium gillar icke
Koinitéens förslag till bestämmande af pleniinål och anser såväl detta som bestämmelserna för antagande m. m. af Verkmästare och Handtverkare vid artilleriförråden böra förändras till likhet med nuvarande förhållanden.
Kollegium afstyrker, på anförda skäl, de af Komitéen föreslagna indragningar och förändringar af beställningar, äfvensom den föreslagna förändringen af diariiförandet från ett för hela förvaltningsverket gemensamt till ett för hvarje afdelning särskildt bestyr.
Kollegium anser de nuvarande Krigsråden, så framt de ej derpå vilja ingå, emot 36 § Regeringsformen icke kunna förflyttas och nedsättas till de af Komitéen föreslagna nya Krigsrådseinbetena; att benämningen af Krigsråd för dessa beställningar är högst olämplig; att de heldre torde benämnas Krigskommissarier.
Kollegium afstyrker på det högsta bifall till hvad Komitéen i afseende på frågorna om bokföringsoch revisions- samt anordnings-besfyrets öfverflyttande till Boksluts- och Kontrollkontoret, föreslagit, likasom den föreslagna förändringen i föreskrifterna om inventeringar och om en förberedande granskning i Boksluts- och Kontroll-kontoret o o o af årsredogörelsen för 4:de Hufvudtitelns anslag.
Emot den föreslagna aflöningsstatcn framställer Kollegium anmärkningar, visande att anslagssumman måste höjas till 114,200 R:dr, hvilken summa ytterligare komine att ökas med löner på indragningsstat och arfvoden, som af Kollegium anses erforderliga.
Kollegium tillägger, att den af Komitéen gjorda hemställan om åliggande för embets- och tjenstemän, som tillträdt af Rikets Ständer beviljad löneförhöjning, att vara underkastade den vidsträcktare tjenstgöringsskyldighet eller jemkning i åligganden, som vid embetsverkets förändrade organisation varder stadgad, icke kan af Kollegium tillstyrkas, för så vidt en sådan förbindelse skulle sträcka sig utöfver den då varande statsregleringsperioden eller 1860 års utgång.
Slutligen anser Kollegium, i motsats till hvad Komitéen an CO O 0 7 tagit, den minskning i antalet ledamöter, Riksrätten skulle tillskyndas genom Kollegii förvandlande till förvaltande Verk, vara betänklig och utgöra ett bland hindren för genomförande af Koinitéens organisationsförslag.
1861 års eller den så kallade Landtförsvars-komitéen.
Efter afgifven historik om Krigs-kollegium, jemte de äldre förslagen till dess ombildning, öfvergår denna Komité till framläggandet af sina egna tankar i ofvan vidrörda ämne. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188.
7 Efter granskning och öfvervägande af hvad i fråga om Krigsförvaltningen, dess sammansättning och verksamhet blifvit, af i ämnet hörda myndigheter, anfördt, anse Komiterade denna vigtiga angelägenhet lämpligt kunna utredas genom besvarande af följande hufvudfrågor:
Uppfyller
Krigs-kollegium, i sitt nuvarande skick, till alla delar sitt ändamål, att vara ett centralt förvaltningsverk för rikets försvar till lands, eller kan detta ändamål bättre ernås genom Kollegii ombildning, medelst en i vissa delar förändrad organisation; och bur i sådant fall det nuvarande Presidents-embetet bibehållas? samt Hvilka äro fördelarne, eller de möjliga olägenheterna deraf, att ärendena, uppå fristående afdelningar beredda och föredragna, i vissa fall af Afdelningschefen allena afgöras?
Komiterade, som i vissa fall dela de af 1858 års Komité, såvidt Krigskollegium angår, inför Kongl. Majit framlagda åsigter, hafva ansett sig böra ingå i granskning af åtskilliga inkast och betänkligheter, som Krigs-kolleo-ium mot förenämnda 1858 års Ivomités betänkande framställt, för såvidt de äfven stå i strid med Komiterades egna åsigter i ämnet och med det organisationsförslag till Krigs-kollegii ombildning, som af Komitéen framställes.
Sedan Komitéen för besvarande af de uppställda frågorna, redogjort för det olika inflytande, Kollegii President tid efter annan haft på ärendenas behandling, och jemfört behofvet. af den kollegiala organisation för målens utredninginom detta och andra Kollegier, kommer Komitéen till den åsigt, att:
Krigs-kollegium bör såsom
Rik s-kollegium upphöra och ombildas till: en Krig »förvaltning, inom hvilken ärendena, efter sin olika art, pröfvas och afgöras utaf särskilda, af hvarandra oberoende Afdelningar eller Embeten, under hvar sin ansvarige Chef, i vissa mål allena beslutande, i vissa mål samfäldt med embetsledamöter.
Dessa embeten äro: l:o General-fälttygmåstare-embetet (Artilleri-afdelningen) ; 2:o General-ingeniörs-enibetet (Fortifikations-afdelningen); 3:o General-intendents-embetet (Intendents- och Aflönings-afdelningarne).
Dessa embeten skola likväl, ej mindre med hvarandra, än med rikets allmänna departemental-styrelse för landtförsvaret, ega det samband, som för ärendenas behöriga och skyndsamma behandling erfordras.
Till General-fälttygrnästare-embetet hänföres de ärenden, som nu tillhöra Artilleri-afdelningen; till General-ingeniörs-embetet de ärenden, som nu tillhöra Fortifikations-afdelningen; och General-intendents-embetet bör omfatta handläo-a ' OO ningen af alla de angelägenheter, som nu besörjas af Intendents- och Aflöningsafdelningarne, med hvilka ärenden, äfven inom General-intendents-embetet behandlas och afgöras på två särskilda afdelningar under samma benämningar. 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188.
Komitéen instämmer i den af Krigs-kollegium mot 1858 års Komiterade yttrade mening: att behandlingen af de frågor, rörande indelta arméens boställen m. m., Krigs-kollegium nu åligga, fortfarande bör af Krigsförvaltningen utöfvas och således icke, enligt desse Komiterades förslag, till Kammar-kollegium öfverflyttas.
Till de särskilda embetena borde för öfrigt höra alla sådana, af Krigskollegium nu in pleno behandlade mål, hvilka icke till sitt innehåll verkligen äro af gemensam beskaffenhet, utan endast beröra ett visst embetes förvaltningsområde; dock med un 'antag af utfärdandet af de kungörelser och cirkulär, hvilka skola i Svensk Författningssamling intagas.
Krigsförvaltningen skulle i afseende å rang och värdighet bland rikets styrelse- och förvaltnings-verk intaga den plats, som Krigs-kollegium nu innehar.
Till vinnande af närmare samband inom armé-administrationen i allmänhet, har Komitéen föreslagit: att Cheferne för Krigsförvaltningens särskilda embeten må till öfverläggning i förekommande frågor kunna sammankallas af Chefen för Landtförsvarsdepartementet, i närvaro jemväl af endera eller begge Expeditions-cheferne inom Departementet; samt att det inbördes förhållandet emellan ifrågavarande styrelseorganer må, så litet som möjligt, blifva bundet af formela iakttagelser och föreskrifter.
General-fålttygmåbtare-embetet skulle hafva: till Chef: General-fälttygmästaren, » Ledamöter:
Fälttygmästaren och ett Krigsråd; General- ing enior s-emh etet: till Chef:
Chefen för Ingeniör-korpsen, » Ledamöter:
Öfversten vid samma korps och ett Krigsråd (samma som i General-fälttygmästare-embetet); General-intendents-embetet,: till Chef:
General-intendenten (med General-majors rang), » Ledamöter: å Intendents-afdelningen:
Intendenten (med Öfverste-löjtnants rang), ett Krigsråd ; å A flåning s-afdelningen: ett Krigsråd; hvarjemte Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188. 9 hvarjemte Krigsrådet på Intendents-afdelningen skulle å Aflönings afdelningen deltaga i sådana beslut, som fattas genom omröstning.
Vid y emens amma öfverläggningar emellan Krigsförvaltningens alla embeten i gemensamma angelägenheter, föres ordet af äldste Embets-chefen; — och ledamöter äro då de öfrige Embets-cheferne och samtlige Krigsråden.
— Föredragande härvid är Krigsrådet på den afdelning, till hvilken målet hörer.
— Uti mål, som ej tillhöra viss afdelning, är Krigsrådet vid General-fälttygmästareoch General-ingeniörs-embetena föredragande.
I händelse af hinder eller förfall för någon af Embets-cheferne att sina åligganden utöfva, föres styrelsen inom embetet af dess tvänne ledamöter, som föredrao-a ärendena inför hvarandra, såsom vid Landshöfdinge-embetena tillgår.
C1 ' O O — Uppstå olika meningar, gälle den, som af föredraganden uttalas.
Då två af Krigsförvaltningens särskilda embeten sammanträda i gemensamma ärenden, föres ordet af den Embets-chef, till hvars förvaltning målet egenligen hörer, eller, om ovisshet härom uppstår, af äldste Embets-chefen.
I begge Embets-chefernes frånvaro är äldste ledamoten ordförande.
Uti dylika ärenden deltaga begge ledamöterne inom hvartdera embetet.
Föredragningen sker af den ledamot, som ärendet närmast vidkommer, eller om sådant icke kail bestämmas, af yngste ledamoten.
General-intendents-embetets aflönings-afdelning deltager, då Embets chefen är frånvarande, Intendenten å Intendents-afdelningen i beslutets fattande; dervid föredragande Krigsrådet eger afgöranderätt, om skiljaktiga meningar dem emellan uppstå.
I mål, som förekomma inom de särskilda embetena under Chefernes frånvaro och hvilka böra genom samfäld omröstning afgöras, inträder för tillfället, såsom ledamot, Krigsråd inom annat embete, som målet närmast angår, eller, vid ovisshet härom, den yngste af öfrige Krigsråd.
I sammanträden emellan tvänne embeten, under endera Embets-chefens frånvaro, deltager ej, till förekommande af mindre lämplig röstöfvervigt å det det ena embetets sida, Militär-ledamoten inom det embete, hvars chef vid sammanträdet är närvarande.
Då embete inom Krigsförvaltningen, under Embets-chefens frånvaro, sammanträder med annat verk, deltager i öfverläggningen, såsom tredje medlem å embetets sida, Krigsråd från annat embete, hvilket frågan företrädesvis angår, eller när säkerhet härom eger rum, den yngste af öfrige Krigsråd.
När ledamot är hindrad att sin tjenst förrätta, uppdrager Embets-chefen densamma åt den tjensteman inom embetet, han dertill anser mest lämplig, i afvaktan på Kongl. Maj:ts nådiga bestämmande, huru härmed bör förfaras.
I begge nu omförmälda fall, skall anmälan derom genast ske hos Chefen för Landtförsvars-departementet, samt, om hindret fortfar mer än två veckor, för Bih. till R.
4 Sami. 1 A/d. 4 Hand. 5 lläft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188. hållandet hos Kongl.
Maj:t tillkännagifvas, med hemställan och förslag i afseende å den fortsatta utöfningen af ledamotens befattning.
Embets-chefernes och ledamöternes olika myndighet, föreslår Komitéen:
Embets-chef, hvar inom sin förvaltning, må, efter föredragning af och öfverläggning med vederbörande ledamöter på en gång närvarande, ensam besluta; dock med undantag af följande mål, som inom de särskilda embetena afgöras genom samfäld omröstning, nemligen: a) frågor om underdåniga förslag till allmänna författningar, ändring deruti, samt om tolkning och tillämpning deraf; b) mål angående Indelnings-verket; c) afskrifningsfrågor; och d) fondförvaltnings-ärenden.
Embets-chefen allena tillkommer deremot: n) Att till Kongl. Majit afgifva förslag till besättande af ledig ledamotsbefattning; b)
Att afgifva underdåniga förslag till besättande af lediga kamererareoch sekreterare-tjenster, hvarvid förfares på samma sätt, som då Landshöfding föreslår till tjenster, som af Kongl. Majit tillsättas; c) Att på samma sätt föreslå förordnanden till dessa tjensters tillfälliga bestridande; d) Tillsättande af öfriga tjenster, jemte förordnanden, inom de särskilda embetena; beviljande af transport, tjenstledighet och afsked till och ifrån dylika befattningar; antagning af extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjening; e) Utnämning, permitering eller entledigande, olika inom olika embeten, af underlydande vid tyg-, ammunitions-, gevärs-, befästnings- och utredningsm. fl. förråd samt verkstäder, m. m., anställde tjenstemän, som nu i Krig3-kollegium tillsättas; f) Att upptaga frågor om ansvar för fel och försummelser i embetets tjenst.
Embetets ledamöter skola vid målets föredragning uttala sina åsigter och till protokollet anföra, hvar för sig, sin mening, då denna är afvikande från det af Embets-chefen fattade beslutet.
Vid gemensamma öfveriäggningar emellan två eller alla Ivrigsförvaltningens embeten, skall beslut alltid fattas genom allmän omröstning.
Om dervid lika röster stadna mot lika, gäfle ordförandens.
— Till gemensamma öfveriäggningar sker kallelse af den Embets-chef eller ledamot, som åligger föra ordet.
Komitéen anför härefter, hvilka Kanslier och Kontor erfordras för besörjande af de speciela göromålen hos Krigsförvaltningen.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188. 11 Till hela Krigsförvaltningens gemensamma öfverläggning hörer, utom de mål, sorn röra de tre gemensamma Kontoren (Advokatfiskal-, Kassa- och Hufvudboks-kontoren), följande: a) Allt hvad som angående Krigsförvaltningen bör i Svensk Författningssamling införas; b) Underdåniga förslag till förändring i gällande författningar, rörande Krigsförvaltningens organisation eller i den af Kongl. Majit för Verket fast ställda instruktion; c) Kongl. Remisser, som icke till någon viss afdelning af Krigsförvaltningen äro ställda ; d) Underdåniga arbetsberättelser efter hvarje års utgång; e) Alla Kongl. Bref och General-ordres, som till ett embete ankommit, hvilka af Sekreteraren blott till sina rubriker anmälas; f) Krigsförvaltningens arbetsordning, så att i lika fall ett lika iakttagande eger rum på samtliga afdelningarne.
I enlighet med den grundsats, att de särskilda förvaltningsembetena skola vara fullständiga inom sig sjelfva för förvaltningen af dem åliggande göromål, bör all revision och speciel räkenskaps/öring verkställas på embetenas enskilda kontor.
Komitéen har väl, på anförda skäl, ansett det vara för Krigsförvaltningen fördelaktigt att öfvertaga åtskilliga revisionsbestyr i afseende å arméens årsredogörelser, hvilka nu åligga Kammar-rätten; men huru vigtiga de skäl än äro, som tala för införandet af en utsträcktare revision i Krigsförvaltningen, och oaktadt de fördelar, som dermed skulle kunna vinnas, torde dock en sådan revision, då den skulle synas komma att stå i strid med hvad i detta afseende inom rikets öfriga förvaltningsverk är gällande, samt då dermed skulle vara förenad en årlig kostnad af omkring 10,000 R:dr såsom löner för dertill anställde tjenstemän, vågar Komitéen icke detta föreslå, till införande ensamt i Krigsförvaltningen.
o Till vinnande af förenkling i bokföringen föreslår Komitéen: att i Krigsförvaltningens gemensamma
Hufvudö oks-kontor icke någon annan bokföring må ega rum, än hvad som består dels i sammanfattningen af en hufvudbok för hela Krigsförvaltningen af de särskilda afdelningarnes specialredovisningar, dels i räkningars förande med Stats-kontoret och Riks-banken, samt dels, om sådant anses nödigt, ett summariskt uppbördssammandrag för kassans kontrollerande, öfver de assignationer på Banken, hvilka Afdelningarne utfärda, och de Bankoattester, som till dem ingå, hvilka sedermera, i sådant fall, böra samlas på Hufvudboks-kontoret.
— De sålunda inskränkta göromålen å Kontoret anser Komitéen kunna väl medhinnas af en person, benämnd Hufvudbokhållare, med skyldighet tillika att utöfva den speciela kontroll öfver Krigs-kassören, som 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188.
Krigsförvaltningen funne skäligt föreskrifva.
— Till följd häraf kunna kamererare- och kammarskrifvare-tjensterna i Krigs-kollegii Boksluts-kontor indragas.
I afseende å nuvarande Krigsmanshus-kontor föreslås, dels att kammar skrif - varetjensten derstädes må indragas, genom dess förening med revisorstjensten, och dels att Kamereraren må öfvertaga kontorshandläggningen af alla fondförvaltningsfrågor inom Krigsförvaltningen, såsom låns beviljande, försäkrande och uppsägning m. m.
— Något hinder mot fondernas och lånens fortsatta räkenskapsföring på öfriga kontor, som hade befattning med de olika föremål, hvartill fonderna voro afsedda, anser Komitéen icke kunna uppstå af här framställda förslag.
Krigsmanshus-kontor skulle utbytas mot Pensions- och Fondförvaltning s-kontor.
I sammanhang härmed tillstyrkes indragning af förenade ombudsmans- och kamererare-tjensterna för den under Krigs-kollegii Aflönings-afdelning ställda Invalidlius-fonden saint tjenstegöromålens fördelning emellan Advokatfiskals-kontoret och General-intendents-embetets Pensions- och Fondförvaltnings-kontor, att så fort ske kan ega rum.
Krigsförvaltningens tjensternannapersonal skulle, på grund häraf, blifva den, som Bilagan N:o 2 utvisar.
Befordringar och transporter från en till annan af Krigsförvaltningens afdelningar få af tjenstemännen sökas, med tillgodonjutande af de meriter, de inom de särskilda embetena förvärfvat. 2.
I sammanhang härmed borde, på sätt 1858 års Komiterade äfven föreslagit, examen för inträde i de administrativa embetsverken så ordnas vid universiteten, att derigenom vägen blefve öppen för ernående af hvilken plats som helst inom dessa Verk. 3.
Regementsskrifvare utnämnas icke af Krigsförvaltningen. 5.
Öfver-intendents-embetets nuvarande skyldighet att afgifva yttrande i byggnadsfrågor, angående indelta arméens boställen, borde upphöra; -— samt Krigsförvaltningen, för ombesörjandet af såväl detta bestyr, som upprättande eller granskning af nybyggnads- och reparation sförslag, angående arméens hus och byggningar i allmänhet, jemte ritningar deröfver, ega att disponera utaf de fonder eller anslag, från hvilka byggnadskostnaderna böra utgå, erforderliga arfvoden för en sakkunnig person, åt hvilken nämnda arbeten borde uppdragas, på sätt i vissa fall redan nu till en del förfares.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188. 13 Komitéen föreslår härefter aflöningsstat för Krigsförvaltningen, hvilken stat slutar å 102,000 R:dr, då Krigs-kollegii nuvarande stat uppgår till 107,750 R:dr.
En besparing skulle sålunda uppstå i aflöningen med ....
5,750 „ hvartill komme det jemväl besparade presidents-arfvodet med . . 3,000 „ Summa besparing 8,7 50 R:dr.
Hvad Komitéen iöreslår om lönetillökning för en del af tjenstepersonalen vid Stockholms och Göteborgs Utredningsförråd, föranleder icke till någon åtgärd, enär Kongl. Maj:t hos Rikets Ständer gjoit framställning i ämnet.
Genom indragning af kamererare- och ombudsmanstjensten vid Invalidhusfonden, skulle denna fond beredas en besparing af 1,200 R:dr.
Komitéen, som ansett sig icke tillkomma att för den nu föreslagna Krigsförvaltningen försöka uppgöra förslag till fullständig arbetsordning, finner sig dock böra ådagalägga, hvilka hufvudsakliga förenklingar i Krigs-kollegii nuvarande arbetsordning kunna genom den nya organisationen låta verkställa sig.
— Dessa äro följande: l:o.
Kongl. Bref, General-ordres och Remisser, som till de särskilda förvaltningsembetena ankomma, brytas af Embets-chefen eller, i hans frånvaro, af äldste ledamoten.
— Alla öfriga bref öppnas af Sekreteraren, med undantag af rekommenderade, hvarmed förfares hufvudsakligen som hittills. 2:o.
Särskildt diarium föres å hvarje Afdelning, hvilket diarium så uppställes, att behandlingen och afgörandet af hvarje mål eller inlaga kan der omförmälas under ursprungliga ordningsnummer Hänvisning kan dock ske till koncept-expedition eller protokoll, då sådana förefinnas. 3:o.
Efter skedd anteckning; i diarium fördelar Förvaltnings-chefen emellan o o ledamöterne de inkomna målen, efter deras olika beskaffenhet.
I Chefens frånvaro sker fördelningen genom äldste ledamoten.
Mål, som fordra utredning, granskning m. m., innan de kunna till afgörande företagas, öfverlemnas af föredragande ledamoten till vederböraude kontor att deröfver sig yttra; — men remitteras ej formligen i annat fall än att kontorets handläggning af målet icke kan medhinnas till först inträffande ordinarie sammankomst för ärendens afgörande inom Förvaltningen eller den afdelning deraf målet tillhör. 5:o.
Krigs-kollegii nuvarande Registrators-kontor indrages, såsom öfverflödigt. 6:o.
Målens beredning i vederbörande kontor bör verkställas grundligt, men utan onödig vidlyftighet.
— Yttranden i mindre omfattande ämnen må kunna afgifvas i form af ’’Promemorier”, eller mundtligen före eller vid ärendenas föredragning.
— Vederbörande tjenstemän må ega rättighet att sig med föredragande ledamot rådföra i remitterade frågor. 14 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188. 7:o.
Målens föredragning och afgörande vid ordinarie sammanträde sker o o o minst en gång i hvarje vecka; — men alltid oftare för dé. mål, som antingen genast kunna afgöras utan föregående beredning, eller ock äro af angelägnare beskaffenhet. 8:0.
Enär det å hvarje förvaltning inrättade diarium skall fullständigt utvisa målens behandling och afgörande, när sådant kan ske; behöfver särskild protokollsföring endast ega rum i sådana mål, hvilka antingen till följd af sin beskaffenhet icke lämpligen kunna i diarium beskrifvas eller undergått en vidlyftigare behandling än expeditions-skriften i målet kan angifva, eller ock framkallat olika meningar vid afgörandet.
— Sålunda bör protokoll föras i frågor om förslag till tjenster, utnämningar, förordnanden, fondförvaltnings-ärenden, öfver auktioner, m. m. dylikt.
— Till bestyrkande deraf, att alla mål, som ej protokollföras, blifvit afgjorda i vederbörande ledamots eller ledamöters närvaro, bör egenhändigt intyg derom af ledamot tecknas på sjelfva målet, eller i diarium. 9:o. Delgifvande af Kontorens anmärkningar eller erinringar uti redogörelseeller förvaltnings-frågor bör lämpligen ske genom expedierande af en afskrift utaf vederbörande Kontors memorial eller utlåtande, — så vida formlig anmärk ningsakt i frågan icke erfordras, — med tillkännagifvande från embetet allenast af den åtgärd, som för det närvarande påkallats af det anmärkta förhållandet. 10:o.
Med billigt förtroende till vederbörande myndigheters insigt och omtanka, — när motsatt anledning icke är för handen, — må verkställigheten, vid regementen, i garnisonsorter in. m., af sådana åtgärder, som äro att hänföra till årliga mindre behof och hvilka på dervarande myndigheter i första hand bero, kunna öfverlåtas åt samma myndigheters försorg, utan någon föregående närmare pröfning i Krigsförvaltningen, blott med förbehåll att, dels vid reqvire randet i god tid förut af erforderliga förskottsmedel för behofvet, ändamålet och ungefärliga kostnaden derför hos Förvaltningen uppgifves, dels åtgärden verkställes med iakttagande, i öfrigt, af allmänt gällande eller särskildt gifna föreskrifter, och dels redogörelsen för dylika åtgärder verificeras på vanligt sätt, men med tillägg af sådana handlingar, som skulle hafva erfordrats för behofvets be 00 O 7 styrkande inför Krigsförvaltningen i nu föreskrifven ordning.
•—- Till här åsyftade detaljfrågor räknas, bland annat, byggnads- och persedel-reparationer af mindre omfång.