Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sådant afseende ville jag föreslå det stadgaude, att ifrån och med den 2 Januarii 1835 utvexling af silfvermynt finge i Banken börja efter nu-tidens vexel-curs, 136 sk. för R:dr silfver, ehvad cursen då är högre eller lägre, och att dermed finge fortfara intill Junii månads slut, men alt utvexligen fortginge ifrån Julii månads böljan till lägre curs, eller i32 sk. för r R:dr silfver, samt att dermed fortsattes intill årets slut, då i och med den 3 Januarii i836 realisation finge taga sin början och orubbligen fortsättas efter myntbestämnings-grunden, 128 sk. på Riksdalern.
Blefve detta antaget förutser jag deraf de förmoner: att hela allmänheten insåg en bestämdt fortgående utveckling af Bankens affairer till det mål, dit den syftar; att under skeppningen inga skakningar i handeln inträffar, att, i anseende till både den högre cursen och vissheten alt vexlingen lill lägre curs framdeles vore tillåten, Bankens tillgångar från början icke så mycket anlitades; att vinglerier med vexelcursen upphörde; att Banken under 32 Banco-Utskottets Betänkande IV.-o 8. tiden hade tillfälle genom inköp för sina dertill afsatta medel obemärkt förstärka sin reela fond; att frukterna af nu varande Riksmöte hunne, innan allmänna realisation, utöfva ett för densamma nyttigt inflytande; att alla medborgare-classer, upplyste om Riksdags-beslutens grunder och åsyftningar i finunciela frågor så väl genom tryckfriheten som hemkommande Representanter, finge hvar i sin ort bereda sig uppå och ställa sina affairer efter deri rigtning allmänna penninge-regleringen erhållit, hvarigenom en gemensam belåtenhet för alla interessen sannolikt skulle uppkomma.
Denna min reservation anhåller jag måtte få åtfölja Banco-Utskottets Betänkande i fråga om tiden för silfver-ulvexlingens början.” Herr Falhem. ”Emot Höglofl.
Utskottets beslut, att till silfver-utvexling öppna Banco-luckan den i nästkommande Julii, äfvensom emot majoritetens åsigt om den befintliga silfver-fondens tillräcklighet, får jag mig vördsamt reservera och i korthet uppgifva de skäl, hvarpå min öfvertygelse om olämpligheten af dessa majoritetens beslut stödjer sig.
Jag anser den silfver-fond Banken för närvarande eger till utvexling vara högst otillräcklig då, med afdrag ifrån dess effectiva belopp af den summa af 2 till 5, som skall oanlitad alltid befinnas i Bankens hvalf, det återstående till utvexling befintliga silfver-beloppet lärer utgöra på hvarje, inom vårt samhälle befintlig individ ungefär en R:dr specie; en obetydlighet trier eller mindre, som besynnerligt nog beror på hvars och ens individuella åsigt vid beräknandet af den utelöpande sedelstockens belopp.
Det framställer sig för mig, som den mindre rörelsen inom landet, eller den, som nu bedrifves med smärre Banco-sedlar, hufvudsakligen kommer att baseras på silfver.
Det synes äfven sannolikt, att det belopp af de förra, som nu finnes utelöpande, eller circa sjutton millioner, snarligen skall bereda sig väg till Banco-luckan, och Fullmägtige skola då nödgas använda de medel för Bankens upprätthållande, som blifvit dem medgifne, hvarvid väl i första rummet det på utländsk ort öppnade creditivet skall begagnas, hvars otillräcklighet dock visar sig vid jemförelsen emellan silfver-fonden och den utelöpande småsedelstocken; dernäst kommer i ordningen, att upptaga lån mot hypothek af Bankens grundfond, Riksgälds-Contorets obligationer; men outredt torde det ännu vara, huruvida dessa obligationer ej varit behöfliga såsom hypothek för det på utländsk ort öppnade creditivet, och, med antagande deraf, återstår då till silfver-utvexlingens upprätthållande endast den för Bankens bestånd visserligen kraftigaste, men för hela landet måhända vådligaste åtgärden, nemligen utlåningens inställande, hvars vådor förmodligen - Barico-Utskottcts Betänkande JV.o 8. ligen ej behöfva upprepas, endast, sorn nu sker, antydas.
Enär jag lemnade min röst för detta prerogativ, trodde jag i sanning ej, alt sannolikheten för dess så snara begagnande, eller att det nödfall, som i Utskottets Betänkande finnes anmärkt, skulle vara så nära för handen.
Jag trodde ej då, att man genom ett beslut att påskynda silfver-utvexlingen skulle låta hvarje capitalist med säkerhet kunna ana, att, om han ej kan gagnera på Banken, skall han dock kunna göra det på sina gäldenärer, ty ingalunda lärer han underlåta att genom uppsägande af sina lån förstora den villervalla, som Bankens hämmade utlåning skall medföra, enär så många utsigter alt för en spottpenning åtkomma fastigheter, som då blifver händelsen, framställa sig för honom.
Huru olika förhållandet skulle blifva, derest Rikets Ständer nu, som orubblig fixerade 12S sk. utvexlingsgrund, men dröjt med utvexlingens börjau till den 2 Januarii 1836, och under tiden låtit
Banken genom sina vinster consolidera sig och derföre, enär conjuncluren så medgifvit, köpt silfver, är tein lige ni tydligt, enar man calculerar Bankens nu befintlige, till silfverköp afsatle fond, i förening med ytterligare tvänne års besparingar och Slats-anslag; hvarjemte jag tror, att, oni med silfver-utvexlingen ett sådant anstånd kunnat til!vägabringas, en mindre stark rubbning i de allmänna credit-förhållandena då kommit att ega rum, emedan den gäldiskyldige egt tid att sätta sig i säkerhet för de våldsamma skakningar, sorn nu troligen hufvudstupa inträffa, och' under tiden hade beliofvet af hushållning kunnat väcka mångas eftertanka till inskräkning i lyxartiklar, som äfven skulle gagna Bankens ställning genom dylikas minskade import; hvarjemte capitalisten egt mera tid stadga sitt förtroende till realisationen, och ej heller funnit sitt öfvervägande inflytande på förhållandena vara så stort; och effecten af dessa omständigheter i förening synes mig vara, att silfver-fondens mer eller mindre betydenhet då ej varit af det uteslutande inflytande, sorn nu, eller vid en tidigare skeende utvexling, då dessa båda på realisationens följder menligt inverkande omständigheter orubbade qvarstå.”
Att denna min reservation må få lill de respective Stånden åtfölja Högloft.
Utskottets Betänkande, derom anhåller jag vördsamt.
Herr Klingvall: ”Jag reserverar mig emot Utskottets beslut att tillstyrka Bankens öppnande lill utvexling af silfver den 1 nästkommande Julii.” Herr Lake: ”Sedan Högloft.
Banco-Utskottet genom pluralitet beslutat silfver-utvexlingens början den 1 nästkommande Julii detta år, och jag anser Billan" lill R.
Prot. 183 \. 6 Saini.
1 Af del. 5 6: te Häfte t. 34 Banco-Utskotlets Betänkande JV.-o 8. en så beskaffad tid svår, om icke omöjlig, att tned visshet för närvarande bestämmas, bade jag trott, att i en så vigtig fråga, der så mycken begrundning är af nöden, att först göra sig redo för den lid som erfordras för sakens vanliga gång.
Man erinre, att, da Utskottets Betänkande blir färdigt, samma skall befordras till trycket, hvarifrån det, återkommet, remitteras lill respeclive Med-Stånden, hvarest detta, efter arne bordläggningar i Riks-Slånden, fllersändt till detta Utskott, må bända för ändring eller omarbetning, hvarefter åter förekommer en lika march.
— Om nu alla här upptagne omgångar skulle kunna medhinnas, återstår likväl den betänklighet, hvarå fleres motioner syfta, att silfver-utvexlingen, så vidt den kommer att ega rum, dess framtida bestånd bör i möjligaste måtto betryggas genom Banco-lag, genom ny Tulltaxa och i samma upptagna förbud m, m.
Dessa gemensamma omständigheter, hafva ledt mitt omdöme, att den tid, som för silfver-utvexlingen skulle taga sin början, ännu vore för tidig för att med visshet bestämmas.” Herr Mcechel: ”Jag förenar mig med Herr Lake.” Herr Valley: ”Jag instämmer till _ alla delar uti de af Herr Prosten Lyth samt Herr Lake afgifne reservationer.” STOCKHOLM, 1834.
Banco-XJ t skottets Mern. N: o 9. t N:o 9.
Ankom till Esp.-Utsk. den 3o April kl. 2 e. ra.
Memorial, i anledning aj\ så väl ifrån Höglofl.
Adeln erhållen äter remiss å Utskottets, under N:o f, afgifne.
Memorial, angående infordradt cathegoriskt svar i fråga om Silfverutvexlingen, sorn ock ett af Grefve von Schwerin afgifvet anförande, rörande anmaning till Banco-Utskottet, att skyndsamligen inkomma med utlåtande., angående vexlingstidens utsättande till den 1 instundande Julii.
Ridderskapet och Adeln, genom Prolocolls-utdrag af den ao sistl.
Februarii, anmodat Banco-Utskottet, att ofördröjligen inkomma med cathegoriskt svar i fråga om Silfverutvexlingen, men Utskottet, uti Memorial af den 7 påföljde Mars, af anförde skäl, förklarat sig då ännu ej kunna med någon visshet bestämma tiden för afgifvande af Utskottets utlåtande i nämnde magtpåliggande fråga och dermed gemenskap egande ämne, har Utskottet, den 3i i sistberörde månad, ifrån Ridderskapet och Adeln erhållit dels Protocolls-utdrag af den 17 Mars med återremiss af Utskottets omförmälde memorial, i anledning af åtskilliga dervid gjorda, till Utskottet jemväl öfverlemnade, anmärkningar, dels ock Prolocolls-utdrag af den 13 i samma månad, hvarigenom blifvit till Utskottet remitteradt ett af nu mera frami.
Grefve F. B. von Schwerin afgifvet anförande, deruti Grefven hemställt, att till Banco-Utskottet måtte afgå anmaning att, med föibigående tillsvidare af aile öfrige Bankens blifvande, organisation rörande, frågor, skyndsamligen till Rikets Ständer inkomma med Utlåtande och Proposition lill bifall å Kongl. Majrls förslag, att Banken varder den 1 Julii 1834 öppnad till utvexling af silfver.
Till svar härå, får Utskottet, jemte tillkännagifvande, att, enligt ifrån öfrige 3:ne Riks-Stånd ankomne Protocolls-utdrag, Banco-Utskoltets Memorial N:o 4 är vordet af Högvördige Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet lagdt till handlingarna, samt af Vällofl. Borgare-Ståndet bifallet, härmedelst åberopa Utskottets, under den 16 innevarande månad, afgifne Betänkande N:o 8, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse om Bankens öppnande till utvexling af silfver den 1 nästkommande Julii; hvarigenom Bihang till R.
Vrot. i834. 6 Sami. t
Af del. 1 J:de Häftet.
». lianco-XJtskottets
Nio io« Utskottet förmodar det ändamål vara vunnet, som Höglofl.
Ridderskapet osli Adelil med förrberörde remisser åsyftat.
Stockholm den 29 April 1834- N:o 10.
Ankom lill Exp.
Utsk. den 3o April kl. 2 e. m.
Betänkande, rörande Herr TVedbergs ifrån Wälloft.
Borgare ■ Ståndet remitterade motion, med hemställan, att beredandet af realisationens verkställighet måtte ske i Stats- och B ancola t skotten gemensamt.
Under den 14 sisth Mars, har Bnnco-Utskottet ifrån "Wällöf!.
Protoeolls-utdrag af den 3 i samma månad, med öfverlemnande af en utaf Herr Hnd.
IVedberg framställd motion, deruti, med andragande, att, om man ginge lill Rikets Ständers förhandlingar och protocoll sisth Riksdag, deraf inhemtades: att Myntbestämnings-Lagen vore utarbetad icke af Banco-Utskottet allena, utan af detta, gemensamt med Stats- och Lag-Utskotten: att utlåtanden om propositionen af 5 till 8, föreskrifven i 44 §• af förra Riksdags-JBeslutet, jemte alla öfrige i samma §. förekommande ärenden om Banco- och Finance-regleringen, voro afgifneaf Stats- och Banco-Utskotten gemensamt; att, för ämnets utredning den tiden, alla inom dessa bägge Utskott tillgänglige upplysningar varit härvid begagnade; att för denna Finance-reglering, hvad 44 §• beträffar, ett helt legat till grund, samt att denna jemte myntregleringen, talade i ett sammanhang om Banco-Werket, så till dess yttre, som inre förhållanden, sålunda om förhållandet till Staten och vissa allmänna Inrättningar, om Bankens egen lånerörelse, samt örn upp- oell utlånings-rörelsen i Handels-Disconten,” på hvilka alla förhållanden realisationen komme att ega ett stort inflytande; Molionairen, som ej insett huru man kunde, eller af hvad skäl man borde frångå en utarbetning af ämnet på samma väg inom bemälde Utskott, med samma noggrannhet och samma omfattning af det hela, som förra Riksdagen, har hemställt, att beredningen af realisationens verkställighet, och af allt hvad dermed eger sammanhang, borde, såsom vid förra Riksdagen, ske uti Stals- och Banco-Utskotten gemensamt, så att alla inom Bnncc-Vtihttets
N:o to. 3 hvartdera UtskotLet tillgängliga upplysningar öfver ämnet i dess lielliet och dess detaljer måtte äl ven finnas att tillgå och tjena lill vägledning för Ståndens, i dessa Utskott, hvar på sitt håll, arbetande Ledamöter.
Utskottet får fästa uppmärksamheten derå, att då de partiela Finance-regleringar, som under flere föregående Riksdagar vidtagits, blifvit af Stats- och Banco-Utskotten gemensamt uppgjorde, har sådant härledt sig ifrån den inblandning
Banken, i anseende till inträffade olyckliga förhållanden, erhållit med Rikets Stats-Werk, samt nödvändigheten för Banco-Utskottet, att med Stats-Utskotlet rådslå, ej mindre i och för bestämmandet af huru mycket af Bankens räntevinst skulle intill nästa Riksdag årligen lemnäs åt Stats-Werket, än äfven i fråga om det crediliv, som, enligt 63 Regerings-Formen, varit på Banken anvisadt, samt sättet för Bankens godtgörande, i händelse att samma creditiv kommit att lyftas; men sedan dels sammansatta Stats-och Banco-Utskotten, redan sisth Riksdag, vid pröfning af frågan om och i hvad mon samt under hvilka vilkor, Stats-Werket för framtiden egde att påräkna understöd af Banken, i dess egenskap af allmän Stats-anstalt, såsom grundsatts för bibehållandet af den ordning i Rikets penningeväsende, som man önskade återställa, framställt, att, för det tillkommande, alla anslag, äfven för Statens egna behof, å Bankens capitaltillgångar, borde i allo undvikas, dels Rikets då församlade Ständer bifallit livad Stats- och Banco-Utskotten, uti deras under N:o 14 afgifne Betänkande, föreslagit, till förberedande af Bankens skiljande för framtiden ifrån Rikets Stats-Werk, dels ock Rikets Ständer nu mera bifallit det ifrån sisth Riksdag hvilande förslag lill sådan förändring af ofvanåberopade 63 §. i Regerings-Formen, att ingendera af de i samma §. omnämnde creditiv hädanefter komma att på Banken anvisas, har Banco-Utskotlet under innevarande Riksdag, vid uppgörande af hufvudgrunderne för Bankens förvaltning och rörelse, trott sig böra utgå ifrån den synpunkt, a! t Banken skulle återföras lill dess ursprungliga, i Banco-Ordningen uttryckta bestämmelse, att blifva en egen oberoende Inrättning för upprätthållande af Landets mynt, utan sådan inblandning med Stats-W'erket, som tillförene till Bankens skada uppstått och medfört den oreda i Rikets mynt, som man nu vill söka afhjelpa; hvarföre Utskottet jemväl, i stället för alt på förhand ingå uti något bestämmande af hvad Staten, intill en kommande Riksdag, må åtnjuta af Bankens räntevinst, trott sig böra följa den redan uti 1668 års Banco Ordning 470 utstakade ordning, att först vid en påföljande Riksdag må åt Staten anslås, hvad som då af Bankens räntevinster för hela mellantiden kan finnas i behåll och således varit för Inrättningens eget bestånd.
Banco-TJtskottett Bet.
N:o 10. umbärligt, så att. ej heller, i afseende på dispositionen af Bankens räntevinst, Banco-Utskotléts sammanträdande med Stats-Utskottet nu kunnat i fråga komma.
Till följd häraf, och enär sålunda förändrade förhållanden inträffat, sora gjort, att de ämnen, hvilka, under flere föregående Riksdagar, utgjort egentliga föremålen för Stats- och Banco-Utskottens gemensamma öfverläggningar, nu mera kunnat och hort af hvartdera Utskottet serskildt behandlas, samt Banco-Utskottet föröfrigt icke tillstyrkt någon inskränkning uti det belopp, som vid sisth Riksdag blifvit Riksgäldskontoret beviljadt, såsom temporairt creditiv å Banken, till fyllande af Stats-brist-summan, och ordnandet åter'af Bankens enskilde angelägenheter icke kunnat utgöra föremål för gemensamma öfverläggningar af Stats- och Banco-Utskotten, har Banco-Utskottet ansett skäl ej vara för handen till en sådan behandling af silfverutvexlingsfrågan och dermed, gemenskap egande ämnen, som Motionairen föreslagit; och hoppas Utskottet denna dess åsigt skola af Rikets Höglofl.
Ständer gillas.
Stockholm den 29 April 1834- STOCKHOLM, i834; hos J. A. Walloch.
Banco- XJtsiottets Memorial N?o 11. 1 N:o 1 r. Antora till Exp.-CJtst. d. 22 Maji kl. 6 c, nr.
Memorial, i anledning af frän Wällöf.
B or gare-Ståndet erhållen anmodan, alt inkomma med Utlåtande öfver de nu varande Banco-Fullmägtiges förvaltning.
Sedan Vällofl. Borgare-Ståndet, genom Protocolls-Utdrag af den 16 idelina månad, hvilket denna dag Utskottet tillhandakommit, meddelat Utskottet Ståndets Beslut ej mindre att, inom månadens slut, välja Fullmäg-tige uti Banken och Riksgälds-Contoret, än äfven att anmoda Banco-Utskottet, att, inom 8 dagar efter delfåendet af nämnde Protocoll, inkomma med Utlåtande öfver de nu varande Banco-Fullmägtiges förvaltning; samt derjemte ansett sig böra inbjuda Respective Med-Stånden, att äfven välja deras Fullmägtige uti Rikets Ständers förrberörde
Verk inom innevarande månads utgång; får Banco-Utskottet tillkännagifva, att då \ §. i mom. af den för Utskottet gällande Instruction föreskrifver, att Utskottet, efter verkställd granskning af de Banco-Fullmägtiges åtgärder, hvilka egt till föremål den allmänna silfverutväxlingens förberedande och fortgång, äfvensom de förändringar, i hänseende till Bankens verksamhet och rörelse, som med Rikets Ständers Beslut, orö.
Bancosedlarne och grunderne för deras växling och utbyte, samt om en på upplåningar grundad discontering för den större rörelsen, stå i samband, har Utskottet, genast vid början af deras arbeten, egnat sin uppmärksamhet och granskning åt desse vigtiga delar af Banco-Verkets förvaltning, och skulle, till uppfyllande af den Utskottet, i sist åberopade mom. af Instructionen, ålagde skyldighet, visserligen icke hafva underlåtit, att, långt för detta, opåmint hafva afgifvit sitt Utlåtande öfver Fullmägtiges omförmälde åtgärder, derest icke, vid granskning deraf, omständigheter förekommit af den beskaffenhet, att Utskottet, för stadgandet af dess omdöme, föranlåtits från Banco-Fullmägtige infordra åtskillige upplysningar, som föranledt uppskof; men sedan Utskottet omsider under denne dag fått från Banco-Fullmägtige emottaga den förklaring, under hvars afvaktan Utskottet hittills måst uppskjuta slutliga pröfningen af Banco-Fullmägtiges åtgärder i desse delar af förvaltningen, hoppas Utskottet, att, inom den utsatte tiden af åtta dagar, kunna till Rikets Höglofl.
Ständer med sitt Utlåtande häröfver ingå.
Deremot nödsakas Utskottet vördsamt anmäla, att, enär den i senare mom. af ofvanberörde 4 §•
Prot. 1834- 6'.te Samt, i:sta Afä, 8 :äe Håjlet. a Banco-Utslottets Memorial iV:o n. uti Banco-Utskottets
Instruction föreskrifae granskning utaf de afgående
Fullmägtiges åtgärder och förvaltning på det hela, oaktadt allt användt bemödande, ännu icke, utan åsidosättande af andre ej mindre vigtige göromål, kunnat verkställas, finner Utskottet sig utur tillfälle, att inom förenämnde af Yällofl. Borgare-Ståndet bestämda tid, eller ens före denna månads utgång, kunna afgifva det, uti 3a §. Riksdags-Ordningen och a mom. 4 §• af Utskottets Instruction, föreskrifne Utlåtande öfver RancoFullmägtiges åtgärder och förvaltning på det hela.
Stockholm den 22 Maji i834.
Ordens-Boktryckeriet, i834- Bmco-Utskottets Betänkande JY.-0 12. \ * N:o 12.
Ankom tiil Exp.-Utsk. den 3o Maji.'
Betänkande, i anledning af den3 enligt 4 uti nu gällande Instruction för Banco-Utskottetj verkställde granskning af Bancofullmägtiges åtgärder till förberedande af den Allmänna silfverutvexlingcTi_, samt i samband med Rikets Ständers beslut om Bancosedlarne och en på upplåningar grundad
Enligt §. 4 af nu gällande Instruction för Banco-Utskottet, åligger det Utskottet, att, vid undersökning och granskning af Banco-Verkets tillstånd och huru detsamma efter nästförflutne
Riksdag styrdt och förvaltadt blifvit, med en serdeles uppmärksamhet följa de Banco-Styrelsens åtgärder, som egt till föremål den Allmänna Silfver-utvexlingens förberedande och fortgång, äfvensom de förändringar i hänseende till Bankens verksamhet och rörelse, hvilka, med Rikets Ständers Beslut, dels om Bancosedlarne och grunderne för deras vexling och utbyte, dels om en på upplåningar grundad
Discontering för den större rörelsen, stå i samband, samt att, sedan granskning härutinnan blifvit fullbordad, till Rikets Ständer med Utlåtande deröfver ofördröjligen inkomma, samt yttra sig, huruvida Utskottet anser, att Fullmägtige böra för dessa delar af förvaltningen tillerkännas decharge, eller om någon anmärkning af den beskaffenhet förekommer, att Utskottet funnit åtal, i anledning deraf, böra i laga ordning göräs.
Till uppfyllande af den Utskottet sålunda ålagde skyldighet, har Utskottet nu mera verkställt granskning af de Banco-Styrelsens åtgärder, som i åberopade §. mom. i af Utskottets Instruction finnas uppräknade, och får nu, med iakttagande af den ordning samma §. utstakar, först upptaga de Banco-Styrelsens åtgärder, som egt till föremål den allmän» na silfverutvexlingens .förberedande och hvad dermed gemenskap eger.
Till åtgärder af denna beskaffenhet, räknar Utskottet ej mindre hvad Fullmägtige åtgjort för uppnående af det förhållande af 5 till 8, som Rikets sist församlade Ständer bestämt emellan reela fonden och sedelstocken, vid silfverutvexlingens början, än äfven anstalterne till Bankens förseende med tillräckligt myntadt silfver, Bih. till R.
Fröt. i834. 6 Sami. 1 Afd. c g:de Häftet. i Baneo-Vtskottets Betänkande N:0 11. HO.
Åtgärder till uppnående aj den bestämda proportionen emellan reela fonden och sedelstocken.
Efter noggrannt genomgående af så väl Rikets Ständers Revisorers åren i83o och i832 afgifne Berättelser, som ock de hos Fullmägtige förde Protocoll, så vidt de röra denna ponkt, anser sig Utskottet böra för Rikets
Ständer framlägga en fullständig teckning af allt hvad i delta hänseende förekommit, på det Rikets Ständer måtte sättas i tillfälle klart inse och bedöma Fullmägtiges handlingssätt i denna vigtiga del af deras befattning.
Den a3 September i83o, har dåvarande Ordföranden i Banco-Styrelsen, numera framlidne Grefve von Schwerin först gjort hemställan, att under öfvervägande måtte tagas, hvilka åtgärder som fordrades, för alt bringa Bankens Silfverfond till den styrka, alt, senast vid slutet af år 1831, underdånig hemställan måtte kunna hos Kongl. Maj:t göras, om utsättande af tiden, då allmän silfverutvexling skulle taga sin början.
1 anledning häraf företogs den 6 derpåföljde October bos Banco-FulLmägtige frågan, huru den qvantitet silfver Banken då ännu behöfde, lämpligast skulle kunna anskaffas.
Denna qvantitet, beräknad efter Vexel-Bankens ställning vid slutet af Junii månad år i83o, med tillägg af 1,000,000 R:dr, som Rikets Ständer för detta ändamål anslagit, och som, vid användandet komme att medföra en verklig och fortfarande ökning i sedelstocken, ansågo Fullmägtige kunna antagas till R:dr 922,000 Specie silfver, motsvarande i det närmast* värdet af 2,460,000 R:dr efter 128 sk. per R:dr Silfver Specie.
Banken egde för denna upphandling, efter nämnde pris, tillräcklig fond och ett öfverskott af 270,000 R:dr, för betäckande utaf hvad silfret, i Banken* hvalf levereradt, med inberäkning af möjligen blifvande cursdifferencer, jemte transportkostnader och provisioner, kunde komma att kosta utöfver 128 sk. per Rrdr.
Anskaffandet af en så betydlig qvantitet silfver, som 922,000 R:dr Specie silfver, genom vexlars upphandling för Bankens räkning på Börsen under loppet af ett enda år, ansågo Fullmägtige vara af våda, då en sådan åtgärd, vid en conjunclur som den dåvarande, under hvilken landets förnämsta exportartikel, jernet, stod till ett ovanligt lågt pris samt vexeltillgångarne, äfven under och näst efter den egentliga skeppningstiden, sällan eller aldrig visat sig ymniga, ofelbart skola uppdrifva cur - Bnnco-Zhskollets Betänkande N'.o 13.
Mfl till en sådan höjd före 1831 års slut, alt ej allenast de mest förstörande verkningar för en mängd enskilde personer deraf under tiden vore alt befara, utan ock Bankens öppnande till silfverutvexling a 128 sk. sedermera kunde blifva ganska äfventyrligt.