Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Umeå — 5oo: Lazaretternes ärliga anslag.
Upsala Lazarett . 650: — — Södertelje Dito . goo: Vesterås — . 700:
Transport 2l5o: 4322 200 — — I 29/100 _ _ 33,922 — —1 Transport j 53,316] 41 j 9 Transport [ 53,316) 4i 9 Transport 2iyo: — Nykopings Hospital . 800: — Fahlu Lazarett , gyo: — Örebro Dito . 800: — Carlstads — 1100: — Jönköpings — 400: —•
Visby — 1000: — Calmar — 1100: — Carlskrona — 600: — Halmstads — 283: 16.
Götheborgs — 2233: 16.
Vennersborgs — 1333: 16.
Mariestads — 316: 32.
Gefle — 266: — Hernösands — , 600: — Jemtlands — 366: 32.
Umeå — , 4o 0:
— Norrbottens — 300: — llkommer för Södertelje Lazarett utöfver årliga anslaget , » • i • 18at>: — Hospitalernes nybyggnad ock reparationer, Upsala Hospital . 5ocx —, — Vadstena Dito . 1216: 44.
— Fahlu — « 291: 7* — Carlstads — . 99‘. 16.
— Christianstads — , 200: — — Skara — 1206: 32. — Halmstads — , 5l5: i4, 8.
Borås Lazarett . 375: _ — Hernösands Hospital . 777
Transport 33>922 -i-H 16,800— — 5564 3 6j— 56,286 36.
Transport 53,316 Transport 5?>3iG 41 9 4i Hospitalernes Transport Inventarier af säng- 56,286 och gångkläder, m. m.
Upsala Hospital . 266: 32.
— Nyköpings
Dito . 6151 — — Vadstena — . 669: 18. — Jönköpings — . 3oo: — — Skara — 163: — — Götheborgs — . 548: 4. — Carlskrona — . 300: 2861 Uppföstrin gshjelp för fattiga barn.
Upsala Lån . 427: 32. —•
Stockholm* Dito . 417: 32.
— Mariestads .— . 4u: j6, — Vexiö — . 287: Jönköpings — . 46i: 32. — Vesterås — . 5-91: 16. — Linköpings — . 9°9: 4°- — Nyköpings — . 816: 8. — Vennersborgs — . 509: 8.
— Calmar — . 266: 8. —•
Fahlu — . 3o2: 32. — Örebro — . 231: 16. — Carlstads —. . 438: 8.
— Gefle — . 185: 40.
— Hernösands — . 71: — — Umeå — . 136: 32. — Visby — . 227: 8. — Malmö — . 1753: 16. — Christianstads , 2g4: 4o. — Carlskrona — . 180: 32. — Halmstads . 247: 16. —•
Transport 9167: — — 59,147 Transport 53,3i6 4i 9 Balance öfverstigandc inkomsterna . 19,300 —•
— Summa 72,616 4i 9 Stockholm af Kongl. Seraphimer.Ordens-Gillets Transport 9167: — — Götheborgs—- , . , 272:. 8- — Jemtlands •—■ , . . 20: — — 53 l47 9459 42 S Särskilda anslag enligt Kgl.
Maj is Nådiga förordnande.
Stockholms Curhus . . 333: 16. — Vexiö Lazarett . 5oo: — —- Loka Brunns Dito . , 200: •—• — Ölands Curhus . , 1000: — — 2033 16
Diverse extra utgifter.
Räntor å insatta capitaler, skrifmateri- alier, ljus-penningar, ved in. m. , 1976 23 Summa 72,616 4i ^kammererare-Contoir den 1$ November 1822. / . . P. Sturtzenbecher.
F. Utdrag af Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillets Hufvud-Böcker uppå det till Lazaretterne och Kurhusen anslagne underhåll från och. med år 1804 till och med år 1Q20. år 1804. 1805 i8o<5 I807* 1808. i i8op- I8l0. l8ll. I8l2.. a 00 " 1814- I8I5- iSid 1817.'- I8I8- 1819. 182°.
R;d sk. r. R:d. sk. r. R;d. sk. r. R:d. sk. r„ R:d. sk. r.
R:d. sk. r. R:d. sk. r. R:d. sk. r. R:d. sk. r. R3H. 1753 43 28 sk. r. R:d, sk. r.
R:d, sk. r. R:d. sk. r. R:d. sk. r. R:d. sk. r. R:d. sk. r. R:d. sk. r. R:d. sk. r.
Upsala Lazarett , , Södertelje dito . . .
Nyköpings dito . . Vesterås dito ....
248 102g 18 3i 6 4 576 1023 22 20 2 10 372 962 33 24 — 277 »3/3 8 6 2 567 1265 600 478 1455 1047 1059 897 19 44 11 5 4*9 2294 21 13 7 5i 1 2io8 619 576 1561 i6i4 1627 922 28 4 6 7 4i 1 1288 809 658 1597 1.347 1231 I018 37 — 75o 4136 47 32 9 1 26 12 8 9 2569 2870 1183 i3 32 4 10 800 2800 2-5 4 1106 700 32 —•
2300 1714 995 6 5 22ÖO 1900 898 i 700 2185 800 1880 1125 500 — 650 235o — •—■ 65o 2600 — .—. 16,215 34,745 10,245 7956 24,43o 19,887 17 8°8 i4,48o 3000 1000 12,847 1000 10,130 38oo 10,11g 19,748 »6,365 26,435 10,663 5571 7679 I3,83i 900 1100 »9 i4 8 4 137 885 600 3*9 378 1 n 8 i64 44 198 1097 12to 4of) i3 ?6 11 717 2-8 6 32 36 29 0 1050 5g2 2356 2063 i4o5 1087 32 9 29 2 1J 32 39 36 27 23 O Ib 16 32 32 24 754 503 L599 i452 1823 568 8 5 u 4b 4l2 1273 V7i:)5 8H5 ; i6h3 ‘7 25 3o 17 19 5 4 1 5 2 1 r 10 25 30 21 4 789 lb ' ' 000 554 158° 940 501 300 500 »9 32 21 28 A Jö O 14 OOO 800 JO i3 7 23 11 3 4 1 Fahlu dito Örebro dito .....
Carlstads dito ....
Jönköpings dito .
Vexiö dito 43 33 10 9 935 1 j 00 620 343 4i 35 39 11 5 6 7 2 18 46 >9 28 7 9 11 3 1612 927 962 i48 6 11 3 i / 31 32 38. 43 j 8 8 4 11 10 ‘ 7 I 5 — 32 28 6 9 2 8 i5oo 20^6 668 2241 6 9 l58g 5oo 662 369 5 00 21 12 38 6 6 6 “t 7 6 i3oo 020 1381 1653 500 44 12 6 28 4i 6 4 §5° 800 1230 900 500 22 10 95o 800 IIOO 900 5oo 1000 IlOO 1000 283 1733 — — 11 2 lo 2 Visby Kurhus . . . __ • , ! Calmar Lazarett . .
Ölands Kurhus , . . 3 6 3 7 —— — — 148 40 10.
234 — — 305 4o 10 375 25 6 44o 36 9 333 36 — ] 2797 22 1. t i 46 43 2 742 »9 IC »394 46 1 7 »59° 32 — 800 — — II00 i — — Hoo — — — — 11 2 Halmstads Lazarett Götheborgs Kurhus 2-97 16 4 383 32 10 382 23 4 247 4 9 663 '4 8 59 7 - 747 6 2 87V — j 1 i 97^ 17 10 a?4 3' 5 7°5J 7 2 6ao — — 828 — — 779 45 4 702 i io33 2 16 — 633 lo33 3294 600 1166 1381 16
Ib 38 32 16 — 16 16 — — IO Uddevalla Lazarett 565 , 6t2 '7 32 24 27 5 8 757 ioo3 426 880 529 59 171 8?5 4t 378 QOl 4i5 1030 826 126 218 566 *4 3i 47 3o 641 ioi4 494 1706 7^9 8 3& 20 32.
10 i4 23 00 o:> 1 3 208 997 359 I73i 786 32 25 47 32 11 606 1228 429 3i4i II89 39 10 46 .37 5 8 5 2 10 4 573 q5o 789 2o36 7 68 4i6 501 946 16 32 3.2 5 56'S I386 ; 579 1963 1173 396-' g58 1356. 16 i3 25 i3 33 | 50 0 1.30,0 7t)0 57 2 io58 156 1 1655 1265 10 5 3 4 27 11 11 11 3 3oo 926 1879 1994 124g 665 518 317 59 »932. i477 1719 5oo 4° 2 16 6 34 5 »9 7 29 »7 16 3g Carlskrona dito . .
Mariästads dito . . .
Vennersborgs dito .
Borås dito ..... qoo 839 462 3 (3 q 21 8 26 6 io4o 429 923 497 i43 129 215 7 7 3 24 43 40 4 9 10 9 11 2 II 7 8 IO 1 3 ■ 8 5 42 37 4o 9 9 9 8 »9 12 46 2 1760 2495 I800 4oo i4.
’ ' 1645 1860 i333 16 — 600 3i6 »333 32 16 — 3 5 10 6 Gelle dito 256 242 420 i3 16 16 ti 5 37 14 7 1011 16 766 600 1000 300 366 32 766 600 621 3oo 366 32 Hernösands dito .
Umeå dito Norrbottens dito .
. 40 29 9 2 6 29 18 6 6 177 689 5 242 294 600 20 24 3 4 559 812 643 1 44 8 10 16 •— 2 22 18 11 6 28 1 58 3 128 2 2 2 10 88 760 i658 7 45 29 8 8 3 16 16 — 212 230 900 200 180 »33g 46 — 3 g 46 — 2.bb 600 400 3co 366 — 8 7 Jemtlands dito . . , _ 32 32 Summa 8047 *9 2 9140 17 9497 i'4 4 10,964 7 1 13.960 V 6 16,923 4 7 2 »9>34> 9 1 16,547 1 — *2,736 9 4 22,03 3.29 8 24,257 1 — 18,066 29 7 »5,932 47 7 20,520 i4 H 22,846 37 10 20,745 11 4 i8,3oo — — 289,861 7 7 Stockholm af Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillets Kammercrare-Coutoir den November 1822. P, Sturtzenbecher.
Tillhör 1 :a Samlingen af Bihang till Riks-Stdndent Protocollcr.
Alla elesia Tabeller, rörande Kongl, Seraphimer-Ordens-Gillets Berättelse till Kongl. Majit* inhaftas vid pag. 258, . - r' • • Proposition om en Prov.-Läkare i Härjeådalen. 25g Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående anslag å Stat för en särskild Provincial-Läkare i Herjeådalen ,* Gifven Stockholms Slott den 17 faniiarii 1823.
I^fos Kongl. Maj:t har dess Befallningshafvande i Jemtlands Län., uti underdånig Skrifvelse af den 10 sistledne Augusti hemstält, om icke, då uti den del af Länet, som utgöres af Herjeådalen, der folkmängden, efter förlidne årets Mantals-Längd, uppgår till nära 5000 personer, någon Läkare icke finnes, hvars biträde vid sjukdoms tilliällen likväl är af högsta vigt, Kongl. Maj:t, enär den ende Provincial-Läkare Jemtlands Län eget och i Östersunds
Stad finnes boende, på ett afstånd från Herjeådalen af 20 ä 25 mil, eller med fram och återresan 50, minst 40 mil, sällan eller aldrig kan påkallas, i Nåder täcktes förordna, att Herjeådalen måtte få en egen Läkare med sådan lön, att hall deraf kunde hafva sin bergning.
Uti detta ämne har Kongl. Maj:t hört dess Sundhets-CollegiUm, hvilket under erkännandet af behofvet af en särskild Läkare för Herjeådalen , i underdånighet tillstyrkt ^ att en sådan måtte få antagas, med lika lön, som Provi ncial-Läkare åtnjuta, helst några särskilde inkomster fö‘r honom i berörde ort icke äro att förvänta; och som Kongl. Maj:t funnit, det vara af vigt och angelägenhet, att Herjeådalen beredes tillgång af Läkare-vård, sorn denna del af Jemtlands vidsträckta
Län, vid det ofvan om 2Go Proposition om en Prov.-Latare i Härjeådalen1. förmäldfe locala' förhållande, hittills helt och hållet kan anses hafva saknat, särdeles som, hvarken någon Bataillons- eller annan Läkare uti detta aflägsna Härad af länet finnes, har Kongl. Maj:t, då för detta ändamåls vinnande någre medel icke finnas att tillgå annorledes, än genom ett föregånget anslag å.
Stat, härigenom velat till Riksens Ständer hafva öfverlemnat, att anslå vanlig lön för en Provincial-Läkare i Herjeådalen.
Datum ut Supra. CARL JOHAN. A. R. v. Prinzencreutz.
Protocoll hållet inför Hans Maj:t Konun* gen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott elen 25 fanuani 1823.
Hans Excellence, Justitia Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, Herr Grefve von Engeström.
Skrifvelse om Tacksägelse-Adressen. iGi;' Undertecknad Hof-Canzler.
Herr Grefve Mörner. Stats-Rådet, Grefve Löwenhjelm.
Undertecknad, Hof-Canzler, uppläste én; på Nådig befallning uppsatt Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af den föreslagne Tacksägelse- Adressen; Och täcktes Kongl. Maj:t. densamma, sådan den vid detta Rrotocoll finnes bilagd, på Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkan, i Nåder gilla, samt befalla, att den, af undertecknad Hof-Canzler, contrasignerad, skulle till Riksens Ständer öfverlernnas.
Ut supra. in fidem G. af Wetterstedt.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående den föreslagne Tacksägelse- Adressen', Gifven Stockholms Slott den 25 f annar ii 1823.
Sorn till Kongl. Majits kunskap kommit, att en i .Bonde-Ståndet väckt och antagen Motion, om afgifvande af en Tacksägelse-Adress till Kongl, Maj:t, af Preste Ståndet bifallen, nu, efter antagen föredragnings-ordning, hvilar bos Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet , har Kongl. Majit till förekommande af ali ytterligare åtgärd i detta afseende, velat gifva Rikets Ständer tillkänna. 2 6 2 Skrifvelse om Tacksägelse-Adressen.
Att då Kongl. Majit, med undantag af de i Riksdags Ordningens 26 §. omförmälde
Tal på Riks-Salen , icke af Grundlagarnes föreskrift kunnat hämta någon bestämd anledning till dylika Adresser, å Rikets Ständers sida, Kongl, Majit ej heller någonsin kan anse dem behöfliga till stöd för Dess redan dessförutan fattade öfvertygelse, om Rikets Ständers tiohet och tillgifvenhet för Dess person, samt om deras underdåniga tacksamhet för Kongl.
Majits vidtagne åtgärder; och Att då en sådan Tacksägelse-Adress, innehållande en, på alla dessa åtgärder lämpad vördnadsbetygelse, möjligen skulle kunna synas lägga något band på den granskning, Rikets Ständer ega att utöfva öfver Kongl.
Maj:ts ansvarige Ämbetsmäns yttrade meningar, Kongl.- Majit, med fästadt afseende på Grundlagens orubb.eliga helgd och på Rikets Ständers deruti förvarade rätt, ej en gång vill lemna den ringaste förevändning åt en sådan tydning.
Af alla dessa förenade orsaker och med lif. lig erkänsla för de tänkesätt, sorn dels gifvit anledning till den väckta motionen, dels Kongl. Majit tror säkert skulle yttras vid dess sluteliga antagande af alla Fyra Ri ks-Stånden, anser sig Kongl. Majit icke kunna erno taga den nu föreslagrie Tacksägelse'Ad ressen.
Majit gör sig det säkra hopp, att Rikets Ständer, genom deras kraftiga och eniga medverkan till befrämjande af allmänt väl, och till uppfyllande af Folkets billiga förväntan, sko. la, under loppet af detta Riksmöte, finna mera än ett tillfälle att, uti gerningar och beslut, å-» Skrifvelse om Tacksägelse-Adressen.
263 dagalägga deras sanna och upprigtiga tillgifvenhet för Fäderneslandet och Konungen.
Majit förblifver Rikets Ständer, med ali Kongl.
Nåd och ynne
Nio 14.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance - Ärender , hållet inför Hans Niay.t Konungen uti Stats - Rådet på Stockholms Slott den 25 fan. 1823.
Närvarande; Deras Excellencer Justitise-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg, och Stats-Ministern för Utrikes Arenderne Herr Grefve von Engeström. Stats-Råden: H. É. Herr Grefve Rosenblad. H. E. Herr Grefve Fleming. H. E. Herr Grefve Cederström. H. E. Herr Grefve Skjöldebrand. H. E. Herr Grefve Mörner.
Herr Grefve Löwenhjelm.
Hof-Canzleren H, E, Herr Grefve af Wetterstedt.
Tillförordnade Stats-Secreteraren, Förste Expedit ion s-Secre t eraren Skogman. $®4 Proposition om Gonvoy» Commissariatet.
Tillförordnade Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering Förslag till Kgl, Majus Nådiga Propositioner till Rikets Standert 1:0
Om fortfarande af det Convoy-Commissariatet beviljade
C red i ti f, och 2:0
Angående behof vet af en fond till understöd för Jordbrukare, sorn genom Erost- eller TIagelskada förlora växande gröda; Samt till Kongl. Majus Nådiga Skrifvelser till Rikets Ständer: 1:0 Angående en föreslagen och. utarbetad ny Författning om Mått, Mål och Vigt, och 2:0 Angående föreslaget upphörande af Extra Gmfvu-hjei-pen.
Dessa underdåniga Förslag täcktes Kongl..
Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga, tillstyrkande, i Nåder gilia och befallt.e att Nådiga Propositioner och Skrifvelser, i enlighet dermed, skulle i vanlig ordning utfärdas samt till Rikets Ständer öfyerlemnas.
Ex Protocollo X, A.
Afgelius.
Maj':ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, om fortfarande af d't Convoy - Commiss ari atet beviljade Creditif; Gifven Stockholms Slott d. 25 Januarii 182j.
Via sednaste
Riksdag bief jemlikt Riksens Ständers underdåniga skrifvelse, förande Tredje Hufyud-Titteln af den 23 Maji Gonvoy-Cora - Proposition om Convoy-Commissariatet.
265 fnissar!atets Ordinarie Fond 66,666
Rldr 32 sk. om året indragen och använd till förstärkande af nämnde Hufvud-Tittel; hvaremot ett årligt Creditif på Riksgälds-Cantoiret till enahanda belopp anvisades Commissariatet, för att begagnas 1 händelse utgiften öfverstege inkomsten.
Ehuru, på gjord underdånig framställning, Kongl. Maj:t under den 15 Augusti nästlidne år, auctoriserat Convoy-Commissariatet att, derest icke, genom betingadt längre anstånd med betalningen för de till present-laddningar da upphandlade effecter eller på annat tjenligt sätt, bristen kunde, under iakttagande af stadgade förvaltnings-grunder afhjelpas, i mån af behof och mot återbetalnings-skyldighet vid först sig yppande tillgång lyfta och till förefallande utomordentliga utgifter använda detta Creditif, har likväl Commissariatet ännu icke behöft begagna detsamma till större eller mindre del.
Det är imedlertid till försäkrandet af Convoy-Inrättningens framtida bestånd, sorn Kongl. Maj:t af nu församlade Riksens Ständer vill hafva äskat, att om den, vid sista Riksdag, gjorda särskilda disposition af Convoy-Commissariatets ordinarie Fond 66,666 R:dr 32 sk., kommer att fortfara, Commissariatet må än ytterligare bibehållas vid berörde Creditif på en motsvarande summa, hvilket dock ej bör utan högsta nödfall anlitas.
Majit förblifver Riksens Ständer pied ali Kongl. Nåd och ynnest välbevågen, Dat um ut supra, CARL JOHAN. C. S. Skog mani 266 Proposition om understöd för Jordbrukare.
Majsts Nådiga Proposition till Riksens Ständer angående behof vet af en Fond till understöd för jordbrukare som genom frost eller hagelskada förlora växande gröda.
Gifven Stockholms Slott den 23 Januari 1823, X- • id efter annan hafva jordbrukare, hvilkas växande gröda skadats eller förderfvats af timade naturhändelser, i underdånighet anhållit örn särskildta understöd utöfver de under nuvarande, förhållanden föga båtande förmåner, sorn författningarne i sådane fall medgifva.
Maj:t, som funnit dylika biträden ej| kunna, i anseende till bristande tillgångar, af allmänna medel beviljas., hemtar emedlertid häraf anledning, att vänta Riksens Ständers uppmärksamhet på behofvet och nyttan af anstalters vidtagande, till att genom frivilliga för hvar och en föga känbara bidrag bereda utväg, helst särskildt inom hvarje Län, till understöd för de uti inrättningen deltagande jordbrukare, som förmedelst hagel, frost, vattenflöde eller andra ej förutsedde och ej afvärjbara olyckshändelser lida skada eller förlust på lofvade skördar.
Majit förblifver Riksens Ständer med all Kongl, Nåd och ynnest välbevågen.
Datum ut Supra, CARL JOHAN. C. S. Skogman, Skrifvelse om en Författn, om Mätt och Vigt. 267 é Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer , angående en föreslagen och utarbetad ny författning om Mått, Mål ocb Vigt; Gifven Stockholms Slott den 2 5 Januari 1823.
Redan på 178° talet hade det, i betragtande af de flere olägenheter, sorn Handeln och Rörelsen tillskyndades, förmedelst inom Riket brukliga Mål och Vigter af särski Ida slag, hlifvit vissa Committerade i Nåder uppdraget, att med iakttagande af en vid gamla inrättningars förändring alltid nödig försigtighet, om detta ämne öfverlägga, samt afgifva underdånigt betänkande, huru Mål och Vigter måtte lämpligen kunna inskränkas till blott C.nhisk tunna och Victualie-Vigt.
Detta betänkande, hvaruti Committerade jemväl yttrat sig öfver inlemnade förslag till
Decimal - räkningens införande, och till försäljandet af hö och halm efter pundning, inkom i September 1789, men uppsköts till afgörande, och hvilade sedermera till samma tid i*o6, da deröfver infordrades Kammar- ldergs- och Commerce-Colleciernes underdåniga utlåtande, hvilket afgafs i slutet al 1819, omfattande äfven flere under tiden vid Riksdagarne väckta och framstalda frågor, rörande dels utfärdandet af en ny förordning örn Mått, Mål och Vigt, dels vissa Stadganden till undant ödjande af missbruk vidderas justering, dels ock Pyndare» begagnande i hergsmanna-Rörelsen, Med afseende å de i målet yppade skiljaktiga meningar, beslöt Kongl. Majit under den sG8 Skrifvelse om en Förf åtin. om Mål och Vigt. 16 Januari 1 8 -22 , att remittera Handlingarne till Vetenskaps-Akadamien, som egde att författa och i underdånighet insända förslag, till en för» nyad Allmän Förordning angående Mått, Mål och Vigt, hvarvid dock mindre borde sökas en fullkomligt vetenskaplig noggranhet, än hvad som i tillämpningen medförde största redighet och lätthet.
Sedan Vetenskaps - Akademien inkommit med berörde utlåtande och förslag, befalde Kongl. Majit, den 11 nästlidne December, att detsamma skulle genom Akademiens försorg af trycket utgifvas, samt ärendet derefter vid instundande Riksdag till Riksens Ständers pröfning öfverlemnas ; hvarjemte Kongl. Majit i Nåder uppdrog åt Akademien, att föranstalta den af henne projecterade undersökning, för att i Svenska Decimal-tum bestämma längden af den pendel, som under någon viss Svensk orts latitud fullbordar hvarje slag på en secund, samt utröna vigten af en bestämd Cub. vatten i 100 delar af vigtens enhet.
Under afvagtan på så väl tryckningen af Vetenskaps-Akademiens underdåniga förslag, 'deraf ett nödigt antal Exemplar skall Riks-Stånden meddelas, som ock den anbefallda Vetenskapliga undersökningens resultat , äskar emedlertid Kongl. Majit Riksens Ständers medverkan, för antagandet af e.n allmän författning, om hvars utgifvande de sjelfve, i underdånig skrifvelse, af den 22 Marti 1810, framburit sine önskningar; viljande Kongl. Majit till en början låta i huivudskrift tillställa det eller de Utskott, hvartill Lågan remitteras, samtlige dithörande lvand - Betänkande om Mott, Mai och Vigt a69 lingar, och, bland dem, äfven Akademiens ofvanomförmälde utlåtande och förslag.
Majit förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest välbevågen.
Datum ut supra. CARL JOHAN. C. S. Skogman.
Underdånigt Betänkande om Sveriges Mått, Mål och Vigt, på Kongl. Maj:ts Allernådigsie Befallning utgifvet af Kgl. Vetenskaps-Akademien.
Stormägtigste Allernådigste Konung j Eders Kongl. Majit har täckts i Nåder till Dess Vetenskaps-Akademies underdåniga utlåtande remittera de liera förslag, underdåniga ansökningar och betänkanden, som tid efter annan inkommit 1 deri sedan år 1789 väckta frågan om förbättringar i Sveriges nu gällande Matt, Mål och Vigt.
Vetenskaps-Akademien har åt följande afsina Ledamöter, nemligen Mathemat.
Professoren i Upsala samt Ledamoten af K. N. O. Svanberg, Majoren vid Sjömätnings-Corpsen Riddaren af K, W. O, Hallström.
Professoren vid Fältmatnings-Corpsen , Akademiens Observator Cronstrand , Stats-Secreteraren , Chefen för Kongl. Majits ock Rikets CommerceCollegium, Riddaren af K. N. O. af Klinteberg, Presidenten i Kongl, Stats-Contoiret , Cummen - 270 Betänkande om Milit, Mai och Vigt. deuren af K. N. 0.
Friherre Virsén, samt åt Akademiens Secreterare uppdragit att af detta grannlaga ämne taga en noggrann kännedom , ofch får Vetenskaps-Akademien , efter inhemtande af ofvannätnnde Ledamöters ■yttrande, till Fders Kongl. Majus högst upplysta pröfning i underdånighet häröfver afgifva följande betänkande :
Aflägsenheten emellan de folkrikare Provincerna i Sverige och deras, i äldre tider, helt passiva handelsrelationer med olika främmande länder, hafva åstadkommit en mängd särskildta Mått, Mål och Vigter, nyttjade i olika delar af landet, och vid dessas förening till en enda rigtig sammanhängande stat, alla lika gällande.
Gustaf Wäsa stadgade derföre i Regeringsformen för Vestergöt hland af <1. 9 Apr. 1540 och i denne Konungs Artiklar af den 30 Maji 1555, attén lika Vigt, så väl som Aln och Mått, skulle öfver allt brukas och hållas , utan att likväl tyngden af vigten eller längden af alnen närmare bestämdes.
Af Konung Johan lil» Förordning af ri. 22 April 1583, att vigtutlagörna i Helsingeland skulle in vägas'med Stockholms betsman, hållande 3 marker öfver pundet, ser man att detta stadgade af Gustaf Wasa ej kommit till noggrann efterlefnad, och Carl IX:s förordnande afd.7 Maji 1 605 att, hvad vigten angick, vågen uti alla Sjöstäder öfver hela Riket skulle vara lika med Stockholms j men att deremot i alla städer inuti landet skulle den vara ett lispund drygare, samt att vid Koppar- och Jernbergslagerne vågen skulle vara ännu ett lispund svårare än i Uppstäderna, hvarigenom således trenne slags vigt Betänkande om Matt, Mai och Vigt.
271 af staten stadfästes, hvilka fått namn af Bergs-, Uppstads- och Smpelstads-vigter.
Tillika stadgades att hetsman skulle göras af jern och vara efter Orebro hetsman, fem marker drygare än Stockholms. 1683 års Riksdagsbeslut afskaffade hetsman och pyndare, anbefalte vägbalancer med skålar och stadfästade att all vigt skulle rättas efter Örebro vigt; men att Koppar-, och JernVigten, för dessa metallers svårare försels skulld, hade i Bergslagen och Uppstäderna sin proportionerade öfvervigt, för att, såsom orden lyda, stå desto bättre
Ut frakt och kostnad.
Den oreda, som af en sådan mångfald i vigterna uppkom, föranledde Förordningen af den 10 Maji 1665, som fastställer tvänrie särskildta Vigter, nemligen Skålpunds- eller Victualievigt samt jern- och KopparVigt, stadgande att den förra skall förhålla sig till den sednare, sorn 5: 4, samt att, då skålpund äro under-afdelningar af victualievigter, så skulle marker utgöra rnetallvigtens delar, och således skålpundets vigt Vara till markens
Arén 1733, 1737 och 1739 utfärdades förnyade Kongl. Resolutioner i detta redan inveck - 272 Betänkande om Matt, Mai och Vigh lade ämne, af hvilka Förordningen af d. 29 •Maj 1739 ännu är gällande.
Denna Förordning stadgar, rörande Vigten , följande hufvudpuncter ; 1:0) Hufvudvigten öfver hela Riket är Victualievigt.
Dess indelning är följande: 1 Skeppund
Skålpundet
Allt skall i Sverige vägas efter denna vigt, utom de metaller, som efter särskildte Förordningar böra med metall vigt vägas»
Men arbetade metaller, samt, enligt ett sednare stadgande, jernet i Stockholms lilla jernvåg samt i jernbodarne skulle vägas efter victualievigt, (hvilket likväl aldrig lärer vara efterkommit*
Se underrättelse angående Svenska vigterne i 1821 års lilla Almanach, på Kongl.
VetenskapsAkademiens begäran uppsatte af framlidne Presidenten och Commendeuren af Kongl. NordStjerne-Orden, Friherre af Wetterstedt').
Löd*; jorna till denna vigt skola vara runda. 2:0) Att Stapelstadsvigten skall vara till Victualievigten
Ett skeppund Bergs- eller Hammarvigt skall, såsom förut, vara 22 markpund och ett Skeppund Uppstadsvigt 21 markpund stapelstads-vigt.
Stapeistads-vigten skall stämplas med 4-kantiga och Bergsvigten med 3-kantiga stämplar. 4:0) Betänkande om Mätt, Mai och Vigt. 2 73 4:0)
Rå-kopparen skall äfven, för afbränning gens skull, halla 22 markpund på Skeppundet. 5:0) Tackjernet skall, af samma orsak, haf-j Va 2Ö markpund på Skeppundet. 6:0)
Mynt- och Medicinal-vigt blifva oför^ ändrades men Apothekare åläggas att i allt annat afsalu, än efter Läkarens recepter, nyttja victualievigt.