Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Porcellaine: af Herr LagerJijehn, atl Utskottet ej bort sammanföra två serskilda stadganden till ett, så att, då plattgods nu hade en tull af 2 sk. och kupigt gods af 6 sk., Utskottet för bägge slagen föreslagit en gemensam tull af 3 sk , hvaraf följden skulle blifva, att den sorten, hvarå vinsten vore liten, icke kunde införas, i anseende till den ökade tullen derå, men tillförseln af den mera lönande sorten deremot blifva desto större, sedan tullen derå vore nedsatt, samt att utlänningen således skulle förbjudas alt införa hvad som knappt lönade sig att här fabricera, men uppmuntras att täfla med den inhemska industrien, der denna vore mera lönande; Bevilln.-Vtshottets
Ut lett unde N.-o 4$- — af Herr Stals-Rådet Poppius, att då under de senare fyra åren proiluctionen af Porcellaine här uppgått från 20,000 R:dr till 200,000 R:dr och väre fabriker kostat sine egare öfver 200,000 R:dr för att sättas i ett bättre skick, samt då man ej kunde neka, att tillverkningen inom landet betydligen förbättrats, så alt man nu hade ganska vackert Svenskt Porcellaine, borde tullen uppsättas å det utländska oäkta Porcellainet, så att ej Faijence inkomrne från England och ruinerade våra egne Fabriker.
1 anledning så väl af desse anmärkningar, hvilkas vigt Utskottet icke kunnat annat än erkänna, som de flere upplysningar, hvilka, under den förnyade öfverläggningen rörande detta ämne, blifvit Utskottet meddelade, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka en förändring i dess förra förslag, samt får i sådant afseende vördsammast hemställa, att införsel-tullen för Fat och Tallrickar af oäkta Sten eller Faijence må bestämmas till 2 sk. och för andra piecer af samma slags Porcellaine till 6 sk., på sätt i83o års Tull-Taxa innehåller.
Redskap för Åkerbruket, Fisker ien , Fabrikerne och Han dtv erker ien efter serskildt tillstånd af Commerce-Collegium:
Då, enligt den prin cip Utskottet redan antydt, alla förbud böra upphöra, men föreskriften här, att för införsel af Redskap skall erfordras Commerce-Collegii tillstånd, innefattar ett slags förbud, har Utskottet ansett lämpligt föreslå, att orden: efter serskildt tillstånd af Commerce-Collegium må utgå.
Rentungor:
I anledning af Herr af Billberghs anmärkning, att äfven Renstek eller Renkött torde vara en icke omöjlig import, får Utskottet vördsamt föreslå, att vid denna rubrik må tilläggas orden:
Renstek eller Renkött.
Salpeter:
Som den vid Artikeln Chiiisk Salpeter eller Salpeter-syradt Natron lemnade föreskrift, att införseln deraf skall ske för Skedvatten-Fabrikernes behof och efter tillstånd af Commerce-Collegium, äfven innefattar en till förbud gränsande restrietion, har Utskottet ansett detta stadgande böra ur Taxan utgå; men för att likväl ej alltför mycket lätta införseln af denna vara, sorn äfven inom landet kan produceras, och dessutom, enligt hvad Utskottet tror sig känna, icke är alldeles nödvändig för fabricerande af Skedvatten, får Utskottet tillstyrka, att införseltullen för Chiiisk Salpeter måtte bestämmas till lika procent af värdet, sorn för de öfrige Salpeter-sorterne, och således utsättas till 2 R;dr L:U:.det.
Salt: af Nils Persson från Södermanlands
Län, att salt, såsom en nödvändighetsvara, borde få tullfritt införas eller tullen derå nedsättas åt - 3o Bevilln.-Utskoltets Utlåtande JY.o 4-5■ minstone till hälften; — af Botvid Jonsson från Östergöthlands
Län, som, ömande för Skärgårdsboerne, hvilka hemtade all sin bergning ur sjön, hvartill de behöfde mera salt än andra, och för hvilka det ofta hände, att deras fångst, i brist af tillräckligt saltförlag, blifvit skadad och gått förlorad, äfven har yrkat, att denna vara måtte få fritt införas; — af Johan Andersson från Upsala Län, likaledes alt tullfri införsel måtte beviljas å Salt, för att åtminstone till någon del underlätta bergningen för fattige skärgårdsfiskare och uslingen i kojan.
Utskottet har visserligen tagit dessa anmärkningar i behörigt öfvervägande, men finnér så mycket mindre skäl att tillstyrka någon nedsättning i tullen å salt, som
Utskottets förslag upptager samma tullbelopp för koksalt, hvarom här egentligen lärer vara fråga, som i83o års Tull-Taxa bestämmer och Tull-Comiteen jemväl föreslagit.
Segel: af Herr Leffler, att Segel, som på utrikes ort anskaffas i reserv, borde draga full tull, hvarföre han föreslagit, att Segel af utländsk tillverkning, hvarmed Svenska fartyg varit nödsakade att i bevisligen förlorades ställe sig förse, då de vid hemkomsten befinnas till och med en fjerdedel slitne, måtte erlägga endast 10 procents tull, men obrukade sådane segel draga lika tull sorn nya.
Som Utskottet icke kunnat inse, huru och på hvad sätt med någon slags säkerhet skulle kunna utrönas till hvilken del segel kunde vara slitne, har Utskottet ansett bättre att vidblifva förra stadgandet, äfven om derigenom nya segel någon gång skulle kunna undandragas den högre förtullningen, än att genom ett stadgande, som svårligen kunde efterlefvas, gifva anledning till oberäkneliga tvister och chicaner.
Silfver: af Herr Prosten Ödmannatt då export-tullen för Jern och Koppar bibehölles, borde Silfver icke kunna fritt utföras; men då Rikets Höglofl.
Ständer redan, genom enhälligt bifall till Banco-Utskottets Betänkande N:o 45> afslagit en inom Iiögvördige Preste-Ståndet väckt motion, att Silfver måtte med lämplig tull vid exporten beläggas; så har Utskottet å Herr Prosten Ödmanns ifrågavarande anmärkning icke kunnat fästa något afseende.
Silke; Herr Grapengiesser har anmärkt, att det vore emot den af Utskottet fattade princip, att uppsätta tullen 200 procent å Silke, rått och ofärgadt; men då den tull, Uttkoltet föreslagit för denna vara, icke utgör mycket öfver en procent af värdet, synes något annat skäl för nedsättning deraf icke finnas, än det, som hemtas från den omständigheten, att denna Bevilhu-Utskoltels Utlåtande N.-o 4$- 3i tull förut varit alldeles för låg; och då Ulskoltet icke kunnat godkänna ett sådant skäl, nödgas Utskottet vidblifva dess förslag i denna del.
Sirop:
För denna varas införsel hafva Herrar fVijk och Ekerman yrkat förbud, emedan den föreslagne skyddstullen endast skulle föranleda till tullförsnillning, men icke förmå skydda Sockerbruken. —•
Sedan Utskottet, på sätt nedanföre närmare upplyses, beslutat föreslå en ytterligare förhöjning i införseltullen för Socker; så har Utskottet ansett deraf böra följa, att äfven afgiften för Siropj, socker- brun eller hvit öktes, och får i detta afseende vördsamt hemställa, att för denna sistnämnde artikel införseltullen bestämmes till \ sk. $£.det, hvarigenom Utskottet förmodar, att
Sockerbruken skola bättre skyddas än genom ett absolut förbud.
Skriftaflor af Sten:
I anledning af Herr af Billberghs anmärkning, alt skriftaflor äfven finnas af papper eller dylikt, har Utskottet, på det att bestämd förtullnings-grund icke må saknas för sådane, i fall de införas, ansett att orden: af Sten under denna rubrik böra utgå.
Slöjde varor:
Daniel Danielsson från Örebro Län har ansett den af Utskottet för desse varor föreslagne lull för hög, emedan densamma skulle sätta den inhemska producenten nästan utom all täflan med utlännningen och allt behof att förbättra sin tillverkning; men då den tull, Utskottet föreslagit för dessa varor, icke är högre än den skyddstull, som i allmänhet ansetts nödvändig för att trygga de inhemske
Fabrikerne emot en menlig concurrence med utländska producter, har Utskottet trott sig böra i detta fall vidblifva förslaget.'
Smink:
Herr Doctorn Lindahl har dervid anmärkt, att denna vara, som väl kunde umbäras, vore för lågt beskattad, samt förmodat, att Utskottet, af artighet emot dem, som nyttja smink, föreslagit den låga tullen.
— Utskottet, som likväl i detta fall icke tillstyrkt någon nedsättning, utan bibehållit samma belopp, som i83o års Taxa innehåller, och hvilket jemväl blifvit af Tull-Comileen godkändt, finner för öfrigt icke skäl att frångå hvad förslaget i afseende å Smink upptager, serdeles som denna vara icke blott är en öfverflödsartikel, utan äfven utgör ett färgämne, hvilket begagnas vid fabricationen af artificiela blommor., Smör: af Herr Professorn Moren har vid denna artikel blifvit anmärkt, att den föreslagne införseltullen vore för låg; samt af Botvid Jonsson från Östergöthlands
Län, att denna tull borde höjas lill 2 R:dr Z.&rdet.
Då likväl den föreslagne tullen utgör 3^1 procent af det upptagne tullvärdet, bar Utskottet trott densamma icke rimligtvis böra höjas å en vara, som, Hevilla -Utskottets Utlåtande IV.-o /fS. ehuru elen inom landet produceras, dock icke der finnes i tillräcklig mängd, hvadan Utskottet således ej kunnat tillstyrka någon förhöjning i den för Smör utsatte införseltull.
Snus: af Johan åndersson från Upsala Län, att Spanskt snus icke vore så behölligt som salt, och derföre borde åläggas en tull, som motsvarade varans halfva värde.
— Det skäl anmärkaren för den yrkade tullförhöjningen här anfört, har dock icke kunnat föranleda Utskottet att föreslå någon ändring i det tullbelopp, hvilket Utskottet tillstyrkt må för Spanskt snus bestämmas.
Herr af Billbergh har föreslagit., att införseltullen å Mascovad, brunt Cassonad, Terres och Tetes, samt hvilt pudersocker måtte höjas till 3 sk. U..
— Herr Dalman har yrkat för Mascovad &c. 4 s^. och för krossadt Lump och Havanah-Terres 8 sk. lull per U.. — Herr Prosten Ödman har ansett lämpligt att belägga Mascovad, Terres och Tetes &c. med en tull af 12 sk. samt krossadt Lump och Havanah Terres med 24 sk. U., hvaremot, till förmon för väre egne Socker-Raffinerier, Topp- Confect- Candi- och Kaksocker borde antingen förbjudas till införsel eller ock beläggas med mycket hög tull.
I delta Herr Prostens Ödmanns yrkande har Herr Prosten Roseh instämt; äfvensom Herr Doctorn Björkman så till vida, att tullen å Mascovadsocker icke borde höjas till mer än 4 Herrar Wijk och Eker man hafva yrkat, att raffineradt Socker måtte till införsel förbjudas; Herr Grapengiesser, att Mascovadsocker måtte beläggas med en införseltull af 4 sk. U., A. Brisman och Lars Larsson från Skaraborgs Län, alt tullen för Mascovad måtte höjas till 3 sk., för krossadt Lump och Havanah Terres till 6 sk., och för Topp- Confect- Candi- och Kak-socker till 18 sk. %det; samt Daniel Danielsson från Örebro Län, att
Mascovadsockret måtte åsätlas en införseltull af 4 sk. samt krossadt Lump 8 sk.
&:det.
Utskottet redan anfört för den tillstyrkta uppsättningen af tullen å Caffe, får Utskottet nu äfven föreslå, att Socker, sorn är en vara, hvilken med ännu större svårighet än Caffe kan på oloflig väg insmugglas, och som, i anseende till den mängd deraf consumeras, genom en ringa tillökning i beskattningen, skall lemna en betydlig inkomst till Staten, må beläggas med en tull, 5o procent högre än Utskottets förra förslag upplager, och således Mascovad, brunt Cassonad, Terres och Tetes samt hvitt pudersocker med 3 sk. U.\ krossadt Lump och Havanah Terres med 6 sk. samt Topp- Confect- Candi- och Kak-socker med iS sk.
Sf:det; hvar - Bevilln.-Vtskoltets Utlåtande IV.-o 45. 33 hvarjemte Utskottet ansett lämpligt föreslå, att tullvärdet å de under sistnämnde rubrik upptagne slag af Socker må höjas lill 20 sk. %det.
Herr Grefve Posse har ansett, att Tull-Comite^ns förslag till tull för spanmål bort af Utskottet antagas, emedan Regeringen icke skulle kunna medgifva en stående tull derå, så vida denna tull icke befunnes lämplig äfven då import behöfdes; och vore Herr Grefven så mycket mer öfvertygad, att
Landtmannen ej skulle lida förfång genom antagande af detta förslag, som inom Tull-Comiléen funnos flere Landtman, hvilke just yrkade på en låg tull, för möjligheten att bereda en Spanmålshandel.
— Herr Doctorn Lindahl har funnit Utskottets förslag i denna del vara mindre välbetänkt, emedan det skulle blifva svårt för de fattige under missväxtår att skaffa sig
Spanmål, då tullen derå vore föreslagen så hög och oförändrad under fem år.
— Herr Doctor Elfström och Herr Doctorn Björkman hafva deremot funnit den föreslagne tullen snarare för låg än för hög.
— Herr Halling har ansett, att den af Tull-Comiteen föreslagne tull å Spanmål borde antagas, så vida det afsedda stora ändamål, att en gång i verkligheten tillvägabringa en Spanmålshandel här i Riket, skulle kunna ernås.— Herr Ekerman har fruktat, att det ej kunde gå an att lemna Spanmål fri till utförsel, samt derjemte trott, att de föreslagne tullbestämmelserne ej skulle utgöra tillräckligt skydd emot utländsk concurrence.
— Herr Wijk har yrkat antagande af de Tullbestämmelser för Spanmål, som Tull-Comiteen föreslagit.
— Herr Petré har ansett den föreslagne tullen vara detsamma som förbud, och trott, att Kongl. Maj:t, om den antoges, skulle blifva nödsakad att vidtaga en annan Författning. lifter noggrannt öfvervägande af alla dessa yrkanden och förslag, samt de motiv, som derför med mer och mindre vidlyftighet blifvit anförde, har Utskottet, som, på sätt redan i det återremitterade Betänkandet N:o 29 är antydt, eger en på ganska tillförlitlige beräkningar och upplysningar grundad öfvertygelse derom, att vårt land, serdeles om någon inskränkning i bränvinsbränningen kan åstadkommas, öfver hufvud producerar Spanmål i tillräcklig mängd för vårt eget behof, och att brist å denna vara högst sällan eller aldrig bör kunna inträffa, så framt en ordentlig
Spanmålshandel inora landet etableras, icke ansett att det skydd, som den föreslagne tullen å ifrågavarande artikel är beräknad att lemna jordbrukaren, på något sätt Bihang till R.
Prot. i834* ^.-te Sami. t.-sta Afd. 5 i8:de Häftet. 34 Bevilln.-Ut skottets Utlåtande N.-o J5. bör minskas; men då å andra sidan delta skjold icke heller bör sträckas så långt, att det alltför mycket fördyrar denna nödvändighetsvara för invånarne i de Provincer, som oftare hemsökas af missväxt och äfven under goda år sällan kunna producera tillräckligt för deras behof, har Utskottet icke heller kunnat understödja deras mening, hvilka yrkat en förhöjning i den införseltull för Spanmål, som Utskottet föreslagit.
Ehuru Utskottet således vidblifver dess förslag i afseende å Tullbestämmelserne för Spanmål, har Utskottet likväl, i anledning af Herr af Billberghs anmärkning, att Rågmalt äfven borde i Taxan intagas, funnit lämpligt tillstyrka, att den föreslagna rubriken Kornmalt må utgå, och i stället uti en anmärkning under Art.
Spanmål stadgas, att
Malt bör förtullas efter den afgift, som är gällande för det sädesslag hvaraf Maltet är till verka d t, med förhöjning af a5 procent.
Likaledes får Utskottet., på grund af en anmärkning jemväl af Herr af Billbergh j föreslå, att orden: vid införseln uti den period, sorn angar förtullningssättet af Gryn och Mjöl, må, såsom öfverflödige, utgå.
Spetsar och Strumpor: Herr Grefve Posse har ansett den 1’öreslagne tullen för dessa artiklar för hög, i anseende lill den lätthet hvarmed de kunde tullförsnillas; men deremot har Johan Andersson från Upsala Län yrkat, alt tullen derå borde uppsättas, för Spetsar lill 25 R:dr U. och för Silkesstrumpor i R:dr 32 sk. paret.
Som Utskottet, oaktadt desse anmärkningar, funnit de redan föreslagne tullheloppen vara de lämpligaste, kan Utskottet icke tillstyrka någon förändring deri; men då genom tryckfel tullvärdet blifvit uteglömdt för Strumpor af Linne och Ylle, bör detsamma utsättas, och föreslår Utskottet i detta afseende 24 sk. paret.
Herr Ekerman har ansett tullen å denna artikel, sorn vore en nödvändighetsvara, för hög.
Utskottet, som dock vidblifver sitt förslag i denna del, får till stöd derföre åberopa det flere gånger anförde skälet för uppsättning af införseltullen å Ladngårds-producter.
Tallkottar och Tallstrunt: Johan Andersson från Upsala Län har yrkat en förhöjning i införseltullen lill 5o procent af värdet, men för detta yrkande icke anfört något skäl, sorn kunnat föranleda Utskottet att frångå dess gjorda tillstyrkande i detta fall.
Herr af Billbergh har önskat, att importtullen å tobaksstjelkar förhöjdes till 4 hvilket skulle göra en ökad inkomst af omkring 20,000 R;dr, men egentligen afse en uppmuntran för inhemska produetionen.
— Herr Prosten Ödmann > med hvilken Prostarne Nordinj Hasselrot och Bevilln.-Utskoltets Utlåtande N:o 35 Rosen sig förenat, liar ansett Tobak såsom en alldeles umbärlig vara, för hvilken höga afgifter borde betalas, samt derföre yrkat, att tullen för Tobaksblad borde uppsättas till 12 sk. och för stjelkar lill 4 — Herr Prosten Åstrand bar funnit Prosten Ödmanns förslag för högt, men ansett, att, då man förhöjt litet för socker, man väl kunde förhöja litet för tobak, samt i sådant afseende föreslagit 1 sk. per U„ — yl.
Brisman och Lars Larsson från Skaraborgs Län samt Daniel Danielsson från Örebro
Län hafva yrkat en förhöjning af 25 procent i den tull, Utskottet för Tobak föreslagit.
Då knappast någon artikel i hela Tull-Taxan och allraminst någon rudimaterie är belagd med så hög tull, jemförelsevis till dess värde, som vanliga Tobaksblad, har Utskottet icke ansett lämpligt att ännu ytterligare förböja densamma; men hvad deremot tullen å Tobaksstjelkar beträffar, så, ehuru densamma redan utgör 4° procent af varuvärdet, torde dock, såsom ytterligare uppmuntran för inhemsk Tobaksodling samt tili beredande af tillökning i Statsintraden genom beskattning på en öfverflödsvara, någon uppsättning derå icke vara ur vägen; och får Utskottet derföre föreslå, att införseltullen å Tobaksstjelkar må bestämmas till 3 sk. U..
Trädvaror: af Herr Grefve Posse har härvid blifvit anmärkt, att den föreslagna tullen å Mahogeny., Ceder, Sockerkist &c. vore för hög, emedan desse trädslag nu mera skolat öfvergått till behof samt dessutom utgjorde 1’udimateria för våra handtverkare;—. af Herr Prosten Ödmann, att alla Trädvaror borde vara frie från utförseltull; —• af Herr Ekerman> att tullfrihet för Ved till stufning vore origtigt föreslagen, emedan
Ved då skulle komma att nyttjas i stället för bräder och ved prisen derigenom ökas; — af A. Brisman och Lars Larsson från Skaraborgs Län, att den tull, Utskottet för Trädvaror tillstyrkt, måtte i allmänhet höjas 25 procent;—■ samt af Oloj Olofsson från Vesterbotten, att tullen å Ved borde ökas 5o procent utöfver hvad Utskottet föreslagit.
I anledning af desse anmärkningar, har Utskottet ånyo tagit i öfvervägande den tull, som för Träd varor i allmänhet blifvit föreslagen, men finner icke skäl att i detta afseende frångå dess tillstyrkande i annat fall, än att stadgandet angående tullfri utförsel af Ved till stufning må uteslutas; och tror Utskottet sig ega så mycket mer anledning att i öfrigt vidblifva dess förslag, angående Art.
Trädvaror, som detta förslag är alldeles lika med Tull-Comiteens, hvilket åter blifvit utarbetadt af en serskild Afdelning, sammansatt af män, som om Trädvaror och handeln dermed egde den nogaste kännedom.
— I anledning af en anmärkning i den serskilda promemo - 36 Bevilhu-Utskottets Utlåtande 2V.0 45- lia Herr af Billbergh aflemnat, har Utskoltets uppmärksamhet jemväl blifvit fästad derpå, att flere slag af Ved, än förslaget upptager, möjligen kunna blifva föremål för så väl im- som export, och har Utskottet derföre funnit lämpligt hemställa ; att under Art.
Ved må intagas en rubrik af andra slag, samt tullen derföre bestämmas till 24 sk. vid införseln och 2 R:dr 16 sk. vid utförseln famnen.
Tågvirket Herr Rydin har ansett, att denna artikel borde vara till införsel förbjuden, emedan det Tågvirke, som infördes, gemenligen vore förfärdigadt af sjöskadad hampa; — och Herr Wijk har jemväl yrkat förbud för införsel af Tågvirke af det skäl, att den utländska producten vore i allmänhet af dålig beskaffenhet, samt vi sjelfve egde goda Repslageriet som flerstädes saknade sysselsättning.
Då förbud icke kan af Utskottet tillstyrkas och den föreslagne tullen, som utgör 5o procent af varuvärdet, synes böra skydda så väl för införsel af en dålig vara, som för hvarje för väre egne Repslagerier menlig concurrence med utlänningen, har Utskottet ej funnit skäl, att i tullen å Tågvirke föreslå någon förändring.
Ullr Botvid Jonsson från Östergöthlands
Län har yrkat, att tullen för Ull måtte bibehållas vid de belopp i83o års Taxa utsätter, samt Olof Olofsson från nämnde Län och Johan Andersson från Upsala
Län, att tullen för denna vara måtte förhöjas till 8 sk.
Ur, men Utskottet har ej funnit några skäl vara anförde, sorn kunnat föranleda Utskottet frånträda hvad i detta fali redan blifvit i Betänkandet N:o 29 föreslaget.
Vamlie:
Herr Grefve Posse har väl anmärkt, att tullen vore för hög ä denna artikel, som lätt kunde insmugglas; men på detta enda skäl har Utskottet ej ansett sig böra tillstyrka någon nedsättning i den föreslagne tullen.
Vagnar:
Herr af Billbergh har föreslagit, att orden: ”sä väl fyr som tvd-hjuligej* under rubriken andra nya eller brukade, må. utgå; samt A. Brisman och Lars Larsson från Skaraborgs Län,, alt den för Wagn aloch Åkdon föreslagne införseltull måtte uppsättas 5o procent.
Med erkännande af rigtig,heten utaf Herr af Biliberghs gjorde anmärkning, får Utskottet vördsamt hemställa, att ifrågavarande orden må; utgå, på det ej någon tvätydighet måtte kunna uppstå; men hvad sjelfva tullbestämmelsen beträffar, har Utskottet ej funnit skäl att frångå dess förslag.
Herr Grefve Posse har dervid anmärkt., att tullen derå vore redan för hög efter i83o års Taxa, emedan "Vin och Spirituosa i allmänhet Bevilln.-Utskottets Utlåtande N;o 45. 37 voro Jälla alt insmuggla på det sätt, att fastagerne sänktes i sjön oell sedermera vid lägligt tillfälle åter upplogos.
Af sådant skäl och i betraktande jemväl af den reciprocitet, som vore att vänta af utlänningen, har Herr Grefven ansett tullen å denna artikel böra nedsättas.
— Herr af Billbergh har ansett den tull, som i83o års Taxa för Vin bestämmer, böra bibehållas, så framt den inkomst, Staten deraf hittills haft, vidare skall kunna inflyta, samt derjemte erinrat, att Vin äfven nyttjades till Communion och således icke helt och hållet kunde anses för en öfverflödsvara.
—Herr
Dalman har äfven funnit betänkligt att höja tullen å denna artikel, i anseende till den icke obetydliga handel Sverige med åtskillige af sine producter drifver på Frankrike, hvars Styrelse i reciprocitetsväg tilläfventyrs skulle derigenom finna sig föranlåten att höja afgifterne på våra Träd varor och vårt Jern; förmenande dessutom Herr Dalman, att, då man ville hejda det öfverhandtagande bränvinssupandet, man ock borde söka bereda ett surrogat i utb\rte deremot, som icke blefve mycket mera dyrt på samma gång som det vore mindre skadligt.
För öfrigt har Herr Dalman ansett, att Yinerne borde classificeras efter gröfre och finare, och icke efter Viner på fastager och Viner på bouteiller, emedan den obetydliga qvantitet af Vin på bouteiller, som förtullades, visade, att missbruk i detta afseende egde rum. — Herr Prosten Svedelius har funnit en ojemnhet emellan tullen för Vin på fastager och Vin på bouteiller, samt i öfrigt anmärkt, att ingen skilnad vore gjord emellan finare och gröfre sorter,, hvarigenom skulle inträffa, att Kyrkovinet, som ej kunde umbäras, komme att draga lika hög tull, som någon dyrbarare vinsort.
— Herr Prosten Astrand bar väl ansett en förhöjning i tullen å denna vara böra ega rum, men ej' till det belopp Utskottet föreslagit, samt funnit det svårt, om ej omöjligt, att skilja emellan olika sorter vid förtullningen.
— Herr Prosten Ödmann har trott det vara orätt, att ej göra skilnad på mer eller mindre dyra viner, samt yrkat, att det vanliga Kyrkovinet, som vore en nödvändighetsvara, belädes med låg tull.
— Herr Ekerman har erinrat, att frakt, assurance och tull voro de omkostnader, sorn hufvudsakligen gjorde Vin dyrt, hvarjemte han funnit det besynnerligt, att lika tull skall betalas för bästa och sämsta slag, då det vore lämpligare så foga, att godt
Vin införskaffades, hvarigenom ingen skulle till helsan skadas.
Dessutom har Herr Ekerman ansett någon skilnad i tullen icke böra göras för Vin på fastager och Vin på bouteiller då glaset serskildt betalades.
— Herr Rjdin har trott statsklokheten fordra, att Tin finge qvarstå vid dess nuvarande tull, på det att
Frankrike ej måtte begagna represalier och förhöja tullen å vårt Stångjern, som ditfördes.
— Herr 36 B evilln.-TJt skottets Utlåtande N.-o J.5.
TVijk har tillstyrkt antagande af de tullbestämmelser för Vin, som i83o års Taxa innehåller. — A. Brisman och Lars Larsson från Skaraborgs Län samt Botvid Jonsson från Östergöthlands