Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kommers-ko Hegium. 2:o. 1 afseende' på aflöningsstaten ' för detta embetsverk hafva Rikets Ständer funnit annan ändring, icke påkallas, än att, sedan frågan om Kanslisttjensternas indragning förfallit, det å nu gällande stat uppförda anslag, 600
R:dr, ”till befrämjande af göromålens gång inom kanslislsgraden”, ej vidare bör särskildt upptagas, utan fördelas på de 6 kanslisterne, hvarigenom aflöningen för hvar och en af dem kommer att uppgå till l,000g'R:dr.
Statistiska Tabell k ommissionen.
Jemte tillkännagifvande att för bemälda Kommission, som den 1 Augusti 1858 trädt i verksamhet, embelslokal blifvit från och med den I Oktober 1859 anvisad uti ett kronan tillhörigt hus, hvadan något årligt anslag till hyra för samma embetsverk icke vidare erfordrades, har E. K.
Majit, livad staten för Statistiska Kommissionen i öfrigt angår, föreslagit åtskilliga ändringar, hvilka här nedan framställas i den ordning, hvari de i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof förekomma. 3:o. Enär Chefens för Kommissionens Centralbyrå aflöning vore bestämd till lägre belopp än lönerna för andra i vigt och ansvar jemförliga befattningar, har E. K.
Maj: t begärt, alt samma aflöning måtte från 4,500
R:dr höjas lill hvad E. K.
Majit uti Sin Proposition vid förra riksdagen föreslog eller 5,000 R:dr; men dä Rikets Ständer icke funnit sådane omständigheter vara för handen att löneförhöjning för ifrågavarande
Chefsbefattning kan anses vara företrädesvis af behofvel påkallad, hafva Rikets Ständer ej kunnat högstberörda nådiga framställning bifalla. 4:o.
Beträffande anslaget för Statistiska Centralbyråns ordinarie tjenstemän, har E. K. Maj:t äskat att, i stället för de till
Byråns tre tjenstemän å staten nu uppförda löner, cn summa, motsvarande dessa löners sammanlagda belopp, eller 9,000 Ridr årligen må anvisas för att mellan de tre tjenstemännen lika fördelas; och hafva Rikets Ständer af det E. K. Maj:ts nådiga Proposition bilagda Stats-Rädsprotokoll öfver Civilärenden af den 14 Oktober 1859 inhemtat, att t. f. Chefen för Statistiska Centralbyrån, Medicinal-Rådet m. m.
Tb.
Berg, uti memorial af den 23 nästförutgångne Augusti, i omförmälda hänseende, på anförda skäl, i underdånighet hemställt, att E. K. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska en summa af 9,000 R:dr årligen, att fördelas emellan Statistiska Centralbyråns Irenne tjenstemän, på sätt E. K. Majit kunde finna lämpligast, antingen såsom bestämd lön af 3,000 R:dr åt hvardera, eller ock jemlikt det förfarande, som, enligt E. K.
Maj:ts nådiga föreskrift nu tillsvidare egde rum, nemligen att Expeditions- Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o 467.
49 all hvardera af beniälda tjenstemän åtnjöte 2,500 R:dr i årligt arfvode och Chefen hade att, med afseende ä hvarderas ådagalagda nit, arbetsamhet och skicklighet samt beskaffenheten af göromålen, hos E. K.
Maj:t föreslå förhöjning uti ettdera eller flera af de sålunda beslämda årliga lönebeloppen genom användande af det på sammanlagda anslaget för Bjråns tjenstemän uppkommande öfverskott af 1,500 R:dr.
Då likväl den af Rikets sednast församlade Ständer för Statistiska Centralbyrån godkända organisationsplan, som afsåg att för Bjråns Irenne tjenstemän med särskilda benämningar af Sekreterare, Arkivarie och Revisor skulle bestämmas olika löner, nemligen 4,000 R:dr för den förstnämnde och 2,500 R:dr för hvar och en af de sednare, ännu varit så kort tid tillämpad, att fördelarne af dess nu Ifrågaställa förändring, enligt Rikets Ständers tanka, ännu icke hunnit tillförlitligen utredas, hafva Rikets Ständer ansett sig ej böra bifalla den af E. K. Maj:t föreslagna lönefördelningen, utan anvisat ifrågavarande anslag att, på sätt hittills egt rum, utgå. 5:o.
Vidare har E. K. Maj:t i afseende å staten för Statistiska Tabellkommissionen, i nåder föreslagit, att anslagen dels ’’till bibliothekels underhåll och litterärt utbyte” och dels ”till betäckande af kostnaderna för en Statistisk tidskrift,” hvilka för närvarande utgå såsom beslämda anslag med 1,000 R:dr hvartdera, måtte vid samma belopp bibehållas, men erhålla egenskap af reservalions-anslay ; att anslaget, 1,000
R:dr, ”till ved, ljus, skrifmaterialier m. m.” måtte från staten för Statistiska Tabellkommissionen utgå och öfverflyttas lill förevarande Hufvudtitels allmänna förslagsanslag ”lill skrifmaterialier och expenser, ved m. m.”; att på Kommissionens stat mätte uppföras det arfvode af 750 R:dr årligen, som Kammarherren E. G. Leijonmarck, enligt E. K. Maj:Is beslut, eger uppbära, med skyldighet alt inom Statistiska Centralbyrån förrätta, emot hans förra åliggande såsom Revisor i f. d.
Kommissionen öfver Tabellverket svarande göromål; i hvilket läll det hitintills ä stat uppförda reservations-anslaget ”till arfvoden åt tillfälliga biträden” kunde med samma belopp minskas och således till 4,250
R:dr nedsättas; samt alt anslaget till vaklbetjening finge, för att kunna godtgöra i sådant afseende erforderligt extra biträde, ökas från 500 till 700 R:dr; och hafva Rikets Ständer, på de af t. f. Chefen för Statistiska Central-byrän för dessa förändringar anförda, uti Slatsråds-protokollet intagna skäl, funnit godt alt dessa nådiga framställningar bifalla; kommande således anslaget till Statistiska Tabellkommissionen, i nu gällande Riksstat upplaget (ill 27,000 R:dr, att nedsättas lill 26,200 R:dr, men deremot, under iakttagande af ofvanberörde öfverflvttning, Hulvudtitelns anslag ”till skrifmaterialier och expenser, ved m. m.”, att ökas med ett belopp af 1,000 R:dr; se bifogade Tali.
Litt. B. Landtmäteri-Staten. 6:0.
Med afseende å den betydande och hastiga tillväxten i ärendenas antal inom General-Landtmäteri kontoret, derom Öfverdirektören vid Landtmäteriet i underdånigt memorial, som blifvit uti det den Kongl. Propositionen bilagde Statsråds-protokollet intaget, meddelat fullständigare uppgifter, har E. K. Maj:t funnit sig föranlåten äska, dels att anslaget ”till skrifvarebiträde vid Kontoret”, nu upplaget till 600 R:dr, mätte ökas med 400 R:dr, dels ock att anslaget ”lill gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente”, hvilket för innevarande slatsreglerings-period är bestämdt till endast 75 R:dr, mätte med 925 R:dr förhöjas, så alt dessa båda anslag komme att utgöra 1,000 R:dr hvartdera.
Prof. 1859 $ 1860. 10 Sami. 1 Afd. 2 Band. 7 50 Expeditions-Utskottets
Fiirslag lill underd.
Skrifvelse N:o 161.
Af ofva 11 berörde memorial hafva Rikets Ständer inhemta!, bland annat, ali, då är 1840 endast 530 ärenden till General-Landtmäteri-kontorel inkomma och 654 expeditioner derifrån ulgingo göromålen derstädes sedermera så betydligt ökats, alt år 1858 inkomna ärenden och utgående expeditioner utgjorde, de förra 1818 och de sednare 2,407; och enär genom dessa, jemte öfriga af ^Ölver-direktören härvid anförda, förhållanden, Rikets Ständer funnit det vara ådagalagdt, att den nu ifrågaställde anslagstillökningen är för upprätthållande af göromålens behöriga gång inom bemälda embetsverk af bebofvet påkallad, hafva Rikets Ständer förhöjt förenämnda anslag med de af E. K. Maj:t begärda belopp, lill 1,000 R:dr hvartdera. 7:o.
Vidare och med tillkännagifvande, att samtlige med indelning lörsedde Förste Landtmätare, med undanlag endast af Förste Landtmätaren i Westmanlands län, hvars indelning utgör 1,304 R:dr 99 öre, förklarat sig villige att, emot tillträdande af den nya, i penningar utgående, lönen, afstå sina indelningar, har E. K. Maj:t föreslagit, alt den kontanta anslagssumman för Landtmäteri-slaten, 71,537 R.dr 91 öre, måtte i nästa Riksstat ökas med det belopp, 16,082 R:dr 10 öre, som motsvarar de öfriga Förste Landlmätarnes fordna indelningar, och sålunda, med tillägg af de utaf E. K.
Maj:t med tillsammans 1,325 R:dr äskade ofvanomiörmälda tillökningarne i GeneralLandlmäler i-kontorets anslag lili skrifvarebiträde och gratifikationer, upptagas till samma n lagd t 88,945 R:dr 1 öre, men deremot i kolumnen för indelta räntor, nu innehållande 17,387 R:dr 9 öre, endast uppföras ofvanberörde 1,304 R:dr 99 öre; och skall denna, af Rikets sednast församlade Ständers beslut i fråga om
Landlmäteri-statens aflöning föranledda nådiga framställning vid Riksstatens uppgörande lända till underdånig efterrättelse. 8:o.
Sedan Rikets sednast församlade Ständer, utöfver det på Sjette
Hufvudliteln redan förut uppförda årliga reservationsanslag af 6,000 R:dr för Socknekurtors upprättande, till E. K.
Maj:ls disposition för innevarande slalsreglerings-period å Riksgälds-kontoret anvisat ett årligt belopp af 15,750 R:dr, att, på sätt E. K. Maj:t funne lämpligt, amändas till fortskvndande af berörda arbete, har E. K.
Majit, som funnit samma arbete hädanefter böra benämnas
Rikets ekonomiska karleverk och den 15 April sistlidna år meddelat de närmare föreskrifter i ämnet, som innefattas uti E. K. Maj:ts under samma dag till Ofverdireklören vid Landtmäteriet addina nådiga skrifvelse, nu äskat att, med bibehållande, dock under förändrad rubrik: '"till bearbetande af Rikets ekonomiska karleverk”, af det på ordinarie stat under titel: ”lör socknekartors upprättande”, för närvarande uppförda anslag af 6,000 R:dr, Rikets Ständer mätte till enahanda ändamål för nästkommande statsreglerings-period till E. K.
Maj:ts disposition fortfarande anvisa ett årligt extra anslag af 15,750
R:dr, eller för tre år tillsammans 47,250 R:dr.
I afseende ä bearbetandet under den närmaste framtiden al' ifrågavarande, för en noggrannare kännedom om Riket i ekonomiskt och statistiskt hänseende afsedda, karleverk, — hvilket, enligt ofvanberörde nådiga skrifvelse, ställdes, under Ofver-direktörens vid Landtmäteriet öfverinseende och ledning, men deruti E. K.
Majit sedermera, under den 16
December näsllidna år, vidtagit den förändring, att
Ölver-direktörens berörda befattning öfverflytlades på en särskild, af E. K.
Majit för ändamålet förordnad styresman, hafva Rikets Ständer vidare inhemta!, att E. K.
Majit väl funnit karteverket böra börjas i något af de närmast intill hufvudstaden gränsande län, hvarest, med tillhjelp af de utaf Topografiska korpsen redan verkställda karte-arbeten, karteverket syntes kunna af ett mindre antal kartografer inom jemförelsevis kort tid full - Expeditions-Utskottets Forsing lill underd.
Skrifvelse A:o 161. 51 bordas, men tillika, med afseende å de större induslriela och till landels uppodling syltande förelag, som vore ifrågasatta alt komma till stånd inom Nonboltens lån, ansett det vara af särdeles vigt, alt ekonomiska kartor öfver della län, der de för af vittringarne redan verkställda målningar kunde väsendtligen underlätta arbete!, blefve så skyndsamt som möjligt upprättade.
1 öfverensstämmelse härmed och jemte del närmaste ledningen och tillsynen öfver arbetet inom samma län uppdrogs ål Landshöfdingen derstädes, P. H. Widmark, som i sin förra tjenstebefattning ådagalagd! verksamt nit för det ekonomiska karleverket. bade E. K.
Maj:t (uti omförrnälda skrifvelse af den 15 April 1859) förordnat, att det för ändamålet tillgängliga årliga anslaget å tillhopa 21,750
Rdr skulle för de två sista åren af innevarande slalsreglerings.period emellan Öl Ver-direktören för Landlmäteriel och Landshöfdingen Widmark fördelas, alt af dem enligt i öfrigt meddelade föreskrifter och vilkor, användas för det ekonomiska karle verkels bearbetande inom ofvanomförmälda särskilda delar af landet.
I anledning häraf bar hos Rikets Ständer blifvit ifrågasatt, huruvida det vore lämpligt, alt ifrågavarande karleverk redan ulsträckes till Rikets nordligaste län.
Då nemligen alvittringarne ännu i dessa län Ibrlgingo och, der sådane ej fullbordats, den odlade jorden icke blifvit från skogsmarken afskild, vore åtminstone i dessa delar af de norra provinserna ett ekonomiskt karleverk för närvarande omöjligt all åstadkomma.
Men äfven i de trakter, der afvittringarne blifvit afslulade sami jorden uppmätt och kartlagd, syntes det mindre ändamålsenligt, att karte-arbetena, hvilka i första rummet borde afse de topografiska förhållandena, skulle redan nu omfatta det ekonomiska och statistiska; helst Norrland i allmänhet ej kunde i afseende på odlingens utbredning jemföras med landels mellersta och södra provinser, der såväl de topografiska förarbetena vore fullbordade eller under utförande, som ock rikligare materialier för ett ekonomiskt karleverk funnes att tillgå.
Ständer funnit dessa åsigter i allmänhet välgrundade, hafva dock under närvarande förhållanden Rikets Ständer så mycket mindre ansett olämpligt, att ett karleverk af ifrågavarande beskaffenhet ulföres inom de delar af Norrbottens län, der alvittringarne blifvit fullbordade och större odlingsföretag dels redan kommit tdl stånd och dels äro afsedda att inom kort utföras, som gagnet och fördelarne af ett dylikt arbete i väsendtlig mån måste vara beroende af det sätt, hvarpå detsamma verkställes; och då Rikets Ständer ej kunnat förbise, all i detta hänseende vigtiga skäl förefunnits för den af E. K.
Maj:t vidtagna åtgärd, att begagna det tillfälle till en omedelbar, insigtsfull och nitisk ledning och tillsyn öfver arbetet, som den för karleverket inom förenämnda län förordnade styresmannens kunskaper och erfarenhet, i dessa ämnen erbjuda, hafva, i betraktande häraf, Rikets Ständer ansett förutnämnde framställningar, som åsyftat att vid anslagets beviljande holde fästas ett vilkor al ofvan antydda innehåll, ej höra vinna vidare afseende, än att Rikets Ständer, jemte anmälan af sitt bifall lill förevarande nådiga framställning, få i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t, om förändrade förhållanden skulle framdeles dertill föranleda, täcktes taga i nådigt öfvervägande, huruvida ej en större del af ifrågavarande anslagsmedel må användas för det ekonomiska karteverkets fortsättande inom de delar af Riket, der topografiska arbeten redan äro verkställda eller för närvarande pågå och i öfrigt rikare materialier i detta hänseende förefinnas.
Landlslaterna i länen.
R:dr, respenningarne deruti in - 52 Expeditions- Utkottets Förslag (ill underd.
Skrifvelse A7:n 107. beräknade, vore svagare aflönade än öfriga Landshöldingar och onekligen i behof af någon skälig tillökning i sina inkomster, har E. K. Maj:! begär!, alt åt hvartdera af bemälda två Landshöldingar målle anslås en löneförhöjning af 1,250 R:dr, så ali deras aflöning, med inberäkning af respenningarne, komme att uppgå til! 8,000 R:dr; och dä Rikets Ständer funnit den föreslagna tillökningen ali bemälde embetsmäns aflöningsförmåner vara af billigheten påkallad, hafva de äskade anslagslörhöjningarne blifvit af Rikets Ständer beviljade. 10:o. Vidare och då den af f. d. Landshöfdingen i Norrbottens län, GeneralDirektören m. m. A. E.
Ros, på egen bekostnad i Luleå uppförda stall- och ladugårdsbyggnad vore behöflig för Landshöfdingen i nämnda län, har E. K.
Majit hemställt, att berörda byggnad, hvilken vid derå hållen syn befunnits vara ändamålsenligt inrättad och med omsorg uppförd lill ett pris, sorn icke kunnat erhållas genom entreprenadauktion, mätte varda för Kronans räkning inlöst och det erforderliga beloppet, 3,008 R:dr 70 öre för ändamålet af Rikets Ständer anvisadl; hvarefter byggnaden borde, under ansvar, såsom för öfriga bostadslägenheter, af Landshöfdingen emoltagas; och då, enligt hvad Rikets Ständer i denna fråga af åberopade Statsråds-protokoll inhemta!, en särskild stall- och ladugårdsbyggnad svårligen kan vid länsresidenset i nämnda län undvaras, hafva Rikets Ständer ansett sig böra, med bifall till högslberörda nådiga framställning, å Riksgälds-kontorel för en gång anvisa ett belopp af 3,008 R:dr 70 öre, att af E. K. Maj:t för omförmälda ändamål användas. ll:o.
Ehuru den vid 1853—1854 års riksdag företagna, omfattande reglering af de vid landtstaten anställde embets- och tjenstemäns löner hade till hufvudsakligt sy Remål att, så vidt ske kunde, bringa aila dessa löner, som ditintills utgått dels i penningar och dels i spannmål m. m., (ill vissa, endast i penningar utgående, belopp, hvadan jemväl vid beviljandet af det för åstadkommande af berörda reglering erforderliga anslag lästades det vilkor, att de indelta lönerna, med undantag dock af boställsräntor, hvilka ansågos kunna bibehållas, borde utbytas mot en gång för alla bestämda penninge-anslag, har likväl, enligt hvad stater och räkenskaper utvisa, aflöningen för Landträntmästaren i Götheborgs län och Landskamereraren i Skaraborgs län fortfarande till en del utgått i spanmäl in natura, nemligen för den förre med 504 kubikfot och för den sednare med 214 kubikfot 2 kannor så kallad oindelt spanmål.
I afseende å dessa löneinkomster hafva Rikets Ständer inhemtat, dels att, sedan Landträntmästaren i Götheborgs län vid 1823 års riksdag blifvit tillagd en lönefyllnad af 80 tunnor (504 kubikfot) spanmål, att utgå af Kronans behållna tionde, hade, i anseende till svårigheten vid utgörandet af denna indelning, densamma vid 1828—1830 års liksdag blifvit bestämd alt derefter utgå med enahanda belopp oindelt spanmål, dels att den med Landskamerareljensten i Skaraborgs län förenade spanmälsaflöning utgör en vid 1847—1848 års riksdag beviljad ersättning för indelning, som för nämnde tjenst gått förlorad genom förmedlande af en till lönen anslagen ränta; och enär Rikets Ständer ansett en reglering af förenämnde tjenstemäns löner i öfverensstämmelse med grunderna för aflönandet af öfrige tjenstemän vid landtstaten önskvärd ; få Rikets Ständer, då en dylik reglering icke lärer kunna åvägabringas, förr, än tjensternas nuvarande innehafvare derifrån afgåtl, hos E. K.
Majit i underdånighet anhålla, det E. K. Majit täcktes i nåder tillse, att ifrågavarande till olvannämnde landtslats-ljenstemän utgående, aflöningsspanmål måtte vid nuvarande innehafvares afgång indragas och motsvarande belopp i penningar i stället å aflönings-slaten uppföras.
Exped i tiona-Utskott els Förslag till underd.
Skrifvelse IS: o HjT . 53 12:o.
Sorn erfarenheten under en längre lid visat behofvel deraf, att.
Långhundra härad inom Stockholms län, hvilket härad består af sju socknar med en folkmängd af omkring 5,900 personer, varder fördeladt uti två länsmansdistrikt, har E. K. Maj:t begärt att till aflöning åt ytterligare en Länsman inom nämnda härad mätte på stat uppföras: lön 700 R:dr och hushyresersättning i likhet med hvad som bestås de Länsmän, hvilka sakna boställen, eller 150 R:dr, sålunda tillsammans 850 R:dr; och då de uti Statsråds-protokollet i denna fråga meddelade upplysningar synts Rikets Ständer tillfyllest ådagalägga angelägenheten af ofvannämnde länsmans-distrikls delning, hvilken åtgärd äfven blifvit af E. K.
Maj:ts Befallningshafvande föreslagen och af öfriga i ämnet hörda embelsmyndigheter tillstyrkt, hafva Rikets Ständer beviljat det för ytterligare en Länsman i Långhundra härad äskade allöningsbelopp, hvilket, på sätt för desse tjenstemän i allmänhet eger rum, bör i slaten upptagas med 450 R;dr såsom lös och *250 R:dr såsom lönelillökning, samt i hushyres-ersältning 150 R:dr. 13:o.
Sedan äldre tider hafva visse Länsmän inom Westerbottens och Norrbottens län åtnjutit en i deras vid sista riksdagen bestämda löneförmåner jemväl inberäknad ersättning af rotefrihets-a)giflen, hvilken ersättning hitintills, i saknad af andra tillgångar för denna utgifts bestridande, blifvit å öfverskottsmedlen anordnad och, enligt hvad de uti Statskontoret befintliga räkenskaper utvisa, utgått med följande belopp: inom Westerbottens län: till en Länsman i Umeå socken med 18: — „ „ „ i Skellefteå socken med 37: — „ Länsmannen i Bygdeå socken med 3: — „ „ i Burträsk socken med 16: — 74. inom Norrbottens län: (ill Länsmannen i Piteå norra distrikt med 5: — „ „ i Neder-Luleå socken med 10: — „ „ i Råneå socken med 5: — „ „ i Neder-Kalix socken med . 27: — „ „ i Ofver-Kalix socken med 38: — „ „ i Ofver-Torneå socken med 20: — JQ5: eller tillhopa R:dr R:mt 179: — Då likväl Rikets Ständer funnit olämpligt att ständiga utgifter, hvilka kunna å Hufvudtillarne beräknas och upptagas, äro anordnade på öfverskotten af Statsverkets inkomster, hafva Rikets Ständer, på grund häraf, för bestridande af den förenämnde Länsmän inom Westerbottens och Norrbottens län tillkommande ersättning utaf rotefrihelsafgiflen, förhöjt Landlstatens aflöningsanslag med eli emot samma ersättning svarande belopp, 179 R:dr Runt. 14:0. 1 anledning af E, K. Maj:fs den 27 Oktober 1859 och den 3 Februari innevarande år derom aflåtna särskilda nådiga Propositioner, hafva Rikets Ständer beslutat, bland annat, dels att innehafvaren af Länsmansbostället Bökhult Södergården N:o 2 i Kronobergs län, sedan berörda boställe jemte dess ränta blifvit till Statsverket Exp edit i o m- Uls kottet v Förslog till under d. Skrifvelse N:o 't (i 7. indraget, skall ega att af Statsverket uppbära kontant godlgörelse med 50 R:dr, motsvarande boslällsräntan 20 R:dr och boställets lill 30 R:di beräknade afkastning, samt i hyresersättning 150 R:dr, varande i detta ämne underdånig skrifvelse aflålen den 25 sistlidne Januari: dels ock alt emot det trenne särskilda länsmans-boställslägenbeler i Malmöhus län, N:o 12 Norrton, N:o 25 Frenninge ocbN:o31 Ramsåsa likaledes komme att med deras räntor till statsverket alträdas, för innehafvarne af samma lägenheter skulle å stat anslås ej mindre hyresersättning till nyssnämnde belopp,
än äfven till fyllnad i länsrnanslönerna ett belopp, motsvarande den hvarje af ifrågavarande lägenheter påförda, men i lönerna inbegripna ränta, 38 öre, och har i följd af dessa beslut, af hvilka det sednare blifvit medelst skrifvelse den 14 nästlidne April hos E. K.
Majit i underdånighet anmäldt, Landtslatens kontanta anslag tillökats med nämnda ersättningsbelopp, tillsammans utgörande 651 R:dr 14 öre, hvarjemte från totalbeloppet af de, jemlikt 1858 års riksstat, åt landtslalerna anvisade indelta räntor blifvit aldragne de hädanefter Kronan behållna räntorna af ofvannämnde länsmans-boställslägenbeler, Bökhult, Norrton, Frenninge och Ramsåsa, 38 öre hvardera eller tillsammans 21 R:dr 14 öre, på sätt Tab. Litt.
E. närmare visar.
Rikets Ständer hafva ock, jemlikt E. K. Maj:ts nådiga Proposition, å anslagen för Landtslalerna i länen uppfört, såsom ersättning för det lill indragning afsedda bostället Luxe, åt Kronofogden i Gottlands läns södra fögderi en lönefyllnad af 69 R:dr, svarande mot boställets ränta 19 R:dr och den derutöfver beräknade afkastningen 50 R:dr, äfvensom en årlig hushyresersättning af 300 R:dr; varande i följd häraf beloppet af de Landtstaterna anvisade indelta räntor ytterligare minskadt med nyssberörde boställsränta 19 R:dr, på sätt Tab. Litt.
C. och E. närmare visa. 15:o. Uti Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837, angående reglering af lönevilkoren vid Landshöfdingetjensterna, var i allmänhet föreskrifvet, att de för dessa beställningar på lön anslagna boställen och lägenheter skulle, med vissa uppgifna undantag, genom Kammar-kollegii försorg utarrenderas; och genom Kongl.
Brefvet den 20 Juni 1853, angående gillad plan för alslutande af Landshöfdinge-löneregleringen, stadgades, bland annat, att utarrendering af ifrågavarande boställen och lägenheter, för så vidt den vore i Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837 förordnad, skulle, derest icke i särskildt fall, på skeende underdånig anmälan, annorlunda bestämdes, fortfarande ega rum.
Som emellertid Rikets Ständer, vid behandlingen af landtstaternas lönereglering inhemtat, att åtskilliga af de uti högstberörda Kongl. Bref afsedda boställen och lägenheter ännu icke äro genom Kammar-kollegium utarrenderade, ehuru, så vidt Rikets Ständer kunnat erfara, särskild nådig föreskrift om uppskof elier inställande utaf den anbefallda åtgärden ej blifvit af E. K. Maj:t meddelad, hafva Rikets Ständer, i anledning häraf, funnit sig böra i underdånighet anhålla, det E. K.
Maj:t täcktes i nåder tillse, att omförmälte stadgande, angående utarrendering af ifrågavarande boställen och lägenheter, må blifva iakttaget i de fall, der sådant hittills icke egt rum. 16:o.
Rik els sednast församlade
Ständer tillkännagifva sig anse någon definitiv reglering af Kronofogdarnes, Häradsskrifvarnes och Länsmännens löneförmåner icke böra verkställas innan en förnyad, efter samma method och samma grunder förrättad noggrann värdering af bemälde tjenstemäns boställen egt rum, och derföre i underdånighet anhållit, del E. K.
Maj:t täcktes anbefalla en dylik uppskattning, hafva, enligt hvad E. K.