Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd häraf blef öfverenskommet, att de respektive Staterna, Danmark deri äfven inbegripet, skulle bidraga till kapitaliseringen i proportion af mängden af varor, sorn från deras hamnar exporterats, och, med passerande af Sunden, importerats till Östersjön eller exporterats på samma väg från Östersjön för att importeras i deras hamnar, samt att fartygens nationalitet skulle antagas såsom grund vid fördelning af ersättningen för fyr- och båk-afgifterne.
Sedan det förslag till en allmän traktat, hvilket af de i underhandlingen del tagande makternas ombud utarbetats, blifvit den 3 innevarande månad inför Kongl. Majit i Stats-Rådet anmäldt och Kongl, Majit, med godkännande deraf, låtit bemyndiga Sin Fullmäktig vid underhandlingarne att underteckna traktaten, utan annan afvikelse från dess föreslagna lydelse, än som för jemkning i redaktionen kunde ifrågakomma, har under den 14 i samma månad den traktat, som härjemte i öfversättning bifogas, blifvit afslutad mellan Danmark, å ena, samt Sverige och Norrige jemte Österrike, Belgien, Frankrike, England, Hannover, Mecklenburg-Schwerin, Oldenburg, Nederländerna, Preussen, Ryssland samt de fria Hansestäderna Lubeck, Bremen och Hamburg, å andra sidan.
De hufvudsakligaste bestämmelserna i denna traktat äro följande: Hans Majit Konungen af Danmark förbinder sig: a) att icke uppbära några lull-umgälder, läst-, fyr- eller båk-afgifter, eller af gifler för sjömärkens underhåll, eller andra umgälder af hvad beskaffenhet de vara 4 Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition N:o 13. må, beräknade efter skepp eller last, för fartyg, som genom Öresund eller Balterna begifva sig från Nordsjön till Östersjön eller tvertom, vare sig att dessa fartyg endast färdas genom Danska farvattnen, eller till följd af ute å sjön inträffade förhållanden eller i handels-angelägenheter föranlåtas att der ankra eller inlöpa; skolande hädanefter, under hvad förevändning som helst, icke något fartyg vid färden genom Sundet eller Balterna kunna uppehållas eller hindras; b) att hvarken af de utaf omförmälda fartyg, sorn, lastade eller i barlast, inlöpa i eller utlöpa ur Danska hamnar, ehvad de der sysselsatt sig med handelsföretag eller ej, och icke heller för deras last, uppbära någon sorn helst af de afgifter, hvilka för dessa fartyg eller deras last bordt i Öresund eller Balterna erläggas på grund al de i sådant afseende hittills gällande traktater mellan Danmark och främmande stater; varande härvid uttryckligen förklarad t, att ( le afgifter, sorn sålunda ej vidare få uppbä ras i Sundet eller Bälterna eller i Danska hamnarne, icke skola kunna indirekte återinföras genom en för sådant ändamål gjord förhöjning af nuvarande hamn- eller tulIafgifter eller genom införande för samma ändamål af nya sjöfarts- eller tull-afgifter, eller på hvad annat sätt, det vara må: c) att bibehålla och i bästa skick underhålla alla fyrar och håkar, som nu finnas vid inloppet i eller i grannskapet af Konungariket
Danmarks hamnar, redder, (loder eller kanaler eller utmed dess kuster, samt de bojar, prickar och sjömärken, som nu finnas och tjena till underlättande af sjöfarten i Kattegat, Sundet och Bälterna, äfvensom att, i sjöfartens allmänna intresse, vidtaga de åtgärder, som kunna finnas behöfliga i afseende ä förändring af formen eller läget af dessa fyrar, håkar, bojar och sjömärken, eller tillökning i deras antal, dock alltid utan att derigenom någon utgift må främmande fartyg tillskyndas ; d) att fortfarande vaka öfver lotsväsendet, hvilket det i Kattegat, Sundet och Bälterna alltid skall stå fartygs-befälhafvarne fritt alt anlita eller icke; skolande lofsafgifterna vara lika för Danska och för utländska fartyg och ej kunna affordras andra fartyg, än dem som sjelfmant begagnat lots; e) att medgifva hvarje enskild person, Dansk eller utländsk, rättighet att i Sundet och Bälterna fritt förlägga fartyg, i ändamål alt med bogsering biträda de handels^ fartyg, som deraf vilja sig begagna ; f) att till varor, som förås å alla de vägar eller kanaler, hvilka för närvarande sammanbinda elier framdeles kunna komma att sammanbinda Nordsjön och Elben med Östersjön, utsträcka den befrielse frän afgifter, hvaraf på några af dessa vägar vissa i traktaten uppräknade inhemska elier främmande handelsvaror äro i åtnjutande; samt att, i händelse ytterligare på någon väg andra produkter skulle komma i åtnjutande af en likartad frihet från afgifter, låta nämnde frihet åtnjutas på alla ofvanomförmälda vägar: g) att på alla dessa vägar eller kanaler, till en likformig och efter vigt beräknad taxa af högst sexton skillingar
Danskt riksmynt för femhundra
Danska skålpund, nedsätta afgiften för de varor, som nu äro dermed belagde, utan att denna taxa må kunna höjas genom någon annan under hvad benämning som helst.
OI 'vanupptagna förbindelser skola ega gällande kraft från och med den 1 instundande April.
Såsom skadestånd och ersättning för de af Hans Maj:t Konungen af
Danmark sålunda gjorda uppoffringar och förpligtelse!-, förbinda sig de i traktaten deltagande Makter att till Danmark betala i ett för allt en summa af tillsammans 30,476,325 R:dr Danskt Riksmynt, till fördelning på bemälda Makter efter här ofvan upptagna grunder, enligt hvilka del belopp, Sverige bör betala, utgör 1,590,503 R:dr nämnde mynt.
Maj.ts Nådiga Proposition N:o 72. 5 Hvar och en Slat skall endast vara ansvarig för den del af ersättnings-suinman, sorn på samma Stat sig belöper.
I afseende å liqviden är stadgadt: «) alt ersättnipgs-summorna skola kunna betalas under loppet af tjugu år, medelst fyratio hal fårliga inbetalningar till lika belopp, innefattande såväl amortering af kapitalel, som ränta å hvad af kapitalet återstår obelaldt; b) att en särskild konvention skall alslutas mellan Hans Maj:t Konungen af Danmark och hvar och en af de i traktaten deltagande Makter, i ändamål alt bestämma dels sältet och stället för verkställande af de samma Makt åliggande inbetalningar, samt kursen för det Danska mjntets förvandling till främmande mynt, dels ock huruvida liqviden skall ske antingen medelst fyratio halfårliga afbetalningar, eller genom bela ersätlnings-beloppets inbetalning på en gång eller inom kortare lid än tjugu år.
Slutligen stadgas att verkställigheten af de ömsesidiga förbindelser, som i traktaten innehållas, skall bero af uppfyllandet utaf de formaliteter och förpligtelser, hvilka vissa af de kontraherande Makterna, enligt gällande konstitutionela lagar, hafva att iakttaga.
Som, genom en den 7 April 1842 mellan Sverige och Norige, å ena, och Danmark, å andra sidan, afslutad konvention de förenade Rikena åtagit sig att, mot viss årlig ersättning af Danska Statsverket, underhålla fyrar och håkar på Svenska och Norrska kusterna, för att tjena till ledning och lättnad vid färden genom Öresund och iuseglingen i Kattegat, har i Morn.
7 Ärt.
II af nu afslutade allmänna traktat blifvit inlagen en särskildt punkt, af innehåll alt definitiv öfverenskommelse bör af Hans Maj:t Konungen af Danmark träffas med Svenska och Norrska Regeringarne i afseende på framtida underhållet af nämnde fyrar och båkar.
Till följd häraf har, under förutsättning att en allmän traktat komine att afslutas om afskaffande af alla afgifter å segellärten genom Öresund och Hällerna, ett provisoriskt aftal i ämnet blifvit träffadt mellan Kongl. Maj-.ts Fullmäktig i Köpenhamn och Kongl. Danska Regeringens ombud, samt af Kongl. Maj.t godkändt, enligt hvilket den årliga ersättningen af 10,000 R:dr Hamburger Ranko, som Sverige 1111 uppbär af Danmark, bör kapitaliseras efter enahanda grunder, som blifvit följda vid bestämmandet af lösnings-summan för Sundska tullen.
Kfter behörigen granskad uträkning uppgår det Sverige sålunda tillkommande kapitalbelopp till 311,307 R:dr Danskt Riksmynt.
Den summa, Sverige enligt den allmänna traktaten bör utbetala för afskaffandet af Öresundska tullen, utgör, såsom ofvan är nämndt, Danskt Riksmynt . . 1,590,503:
Om derifrån aldrages nyssnämnde, Sverige tillkommande ersättning för fyrars oell båkars underhåll med 311.307: så blifver det belopp, som till Danmark bör utbetalas, Danskt Riksmynt . . 1,279,196: motsvarande i jemnad summa 2,558,400 R:dr Svenskt Riksmynt.
Reträffande sättet för betalningen af denna summa, så, enär under nu varande tidpunkt och då Rikets kredit torde komma att på utländska orter anlitas i anledning af de betydliga allmänna arbeten, som förestå, det sannolikt icke läte sig göra alt mot billigare vilkor än 4 procent ränta erhålla ett lån för att dermed betala lösningssumman på en gång, har Kongl. Maj:t ansett lämpligast, att i den speciela konvention, som, jemlikt den allmänna traktaten, bör i afseende å I i q v i d a ti 0 n s-s ä t le t afslutas mellan Sverige och Danmark, del bestämmes, alt ersättningen skall utgå under loppet af tjugu är 6 Kongl. Majis Nådiga Proposition N:o 72. medelst fyratio halfåriga inbetalningar, under förutsättning, att räntan icke beräknas högre än till 4 procent, men med Sverige förbehållen rättighet att, i händelse omständigheterna det medgifva, inom kortare tidrymd få liqvidera det återstående beloppet; och Kongl. Maj:t har alltså gifvit sin Fullmäktig i Köpenhamn härmed öfverensstämmande föreskrifter.
Enligt det stadgande i traktaten, att de blifvande fyratio afbetalningarne skola hvarje gång utgöra lika stort belopp, kommer, efter verkställd uträkning och med iakttagande af under tidens lopp minskad ränta, antagen till 4 procent, den summa, som halfärsvis i tjugu år bör af Sverige till Danmark betalas, att belöpa sig till 93,524 R:dr Svenskt Riksmynt, som första gången erlägges den 1 Oktober innevarande år.
I fråga om medel Lill de utbetalningar, som sålunda föreslå till belopp af 187,048 R:dr R:mt årligen, till dess bela lösnings-suminan blifvit gulden, bar Kongl.
Maj: t i första rummet varit betänk t på möjligheten att å Handels- och Sjöfarts-Fonden anvisa dessa utgifter, hvilka afse alt, jemte utplånande af sista spåret efter fordna tiders strider mellan grannländerna, för all framtid befria Sveriges handel och sjöfart från elt tryckande band, samt tillika bereda lindring i afgifterna för Sveriges transitohandel genom Konungens af Danmark besittningar; och då det visat sig, alt Handelsoeh Sjöfarts-Fondens tillgångar kunna medgifva att, under de närmast följande åren eller intill den med år 1858 inträdande nya statsreglerings-periods slut, från nämnde fond verkställas de halfåriga inbetalningarne å lösnings-summan för Sundska tullen, finner Kongl. Maj:t följaktligen icke nödigt att af Rikets Ständer äska beviljande vid denna Riksdag af särskildt anslag till de betalningar, som under nämnde tidrymd böra erjäggas.
Då emellertid traktaten icke allenast medför minskning i Statsverkets påräknade ordinarie inkomster genom upphörandet af de bland dessa upptagne och till 40,000 R:dr R:mt beräknade såkallade Danska fyringsmedlen, eller Danmarks bidrag till underhållet af Svenska fyrar och håkar i Öresund och Kattegat, utan äfven innebär förbindelse till en på längre tid utsträckt betalnings-skvldighet, för hvars fullgörande, ifall omständigheterna icke skulle tillåta utgiftens fortfarande anvisande å Handels- och SjöfartsFonden, andra tillgångar tilläfventyrs måste framdeles anslås, finner Kongl. Maj:t sig böra härigenom till Rikets Ständer i Nåder öfverlemna, att genom deras godkännande bekräfta de förbindelser i afseende å godlgörelse till Danmark för Öresunds-lullen, som Kongl. Maj:t genom ifrågavarande traktat
Slutligen, och då traktatens bestämmelser, angående tullens upphörande böra trä da i kraft från och med den 1 instundande April, vill Kongl. Maj:t lasta Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att Rikets Ständers beslut i ämnet varder fättadt så skyndsamt sig göra låter och, om möjligt före nyssnämnda dag; i hvilket fall de olägenheter för Svenska sjöfarten undvikas, hvilka måste följa af den Danmark inedgifna rätt att efter berörde lid och till dess de förbindelser, som omförmälas i Art. 7 och 8 af den allmänna traktaten, blifvit uppfyllde, provisoriskt, medelst fordrande af borgen, bibehålla de afgifter, som enligt traktaten blifvit afsk a flade, på sätt som inhemtas af det härom, enligt i öfversättning bilagde Protokoll af den 14 innevarande månad, mellan de kontraherande Makterna träffade särskilda aftal.
Maj:t förblifVer Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. WSCASS.
Maj:ts Nådiga Proposition N:o 72. 7 Öfversättning.
Hans Majit Konungen af Sverige och Norrige, Hans Majit Kejsaren af Österrike, Konung af Ungern och Böhmen, Hans Majit Belgiernes Konung, Hans Majit Fransmännens Kejsare, Hennes Majit
Drottningen af det Förenade Konungariket Stora Briltannien och Irland, Hans Majit Konungen af Hannover, Hans Kongl. Höghet Stor-Hertigen af Mecklenburg-Schwerin, Hans Kongl. Höghet Stor-Hertigen af Oldenburg, Hans Majit Konungen af Nederländerna, Hans Majit Konungen af Preussen, Hans Majit Kejsaren af Ryssland och Senaterne i de fria Hanse-Städerna Lubeck, Bremen och Hamburg, ä ena sidan, samt Hans Majit Konungen af Danmark, å den andra, lifvade af samma önskan att underlätta och öka de handels- och sjöfarts-förbindelser, som för närvarande emellan Deras respektive Stater eller genom dem ega rum, medelst såväl ett fullständigt afskaffande nu och för alltid af alla de afgifter, som i Sundet och Balterna uppbäras för främmande fartyg och deras laster, som ock en nedsättning i de afgifter, som erläggas för varor, hvilka i transito föras på de vägar, genom hvilka Nordsjön och Elben sammanbindas med Östersjön, hafva beslutat att för sådant ändamål underhandla om en särskild traktat, och till följd deraf till sine Fullmäktige utnämnt: Hans Majit Konungen af Sverige och Norrige: Herr Friherre Nils Wilhelm af Wetterstedt* Dess Kammarherre, Riddare af Dess Nordstjerne Orden, m. m., Dess Chargé d’Affaires vid Kongl. Danska Hofvet; Hans Majit Kejsaren af Österrike, Konung af Ungern och Böhmen: Herr Carl Jaeger, Dess Chargé d'Affaires vid Hans Majlis Konungens af Danmark Hof; Hans Majit Belgiernes Konung: Riddaren Herr Alcindor Beaulieu, Officerare af Dess Orden, in. in., Dess Envoyé Extraordinaire och Ministre Plénipotenliaire hos Hans Danska Majestät; Hans Majit Konungen al
Danmark: Herr Christian Albrecht Bluhme, Storkors af Dess Dannebrogs-Orden och Dannebrogsman, m. m., Dess Geheime-Konferens-Råd och Direktör för Öresunds-tullen; Hans Majit Fransmännens Kejsare: Herr Adolphe Dolezac, Kommendör af Kejser!. Heders-Legions-Örden, Storkors af Dannebrogs-Örden, m. m., Dess Envoyé Extraordinaire och Ministre Plénipotentiaire hos Hans Majit Konungen af Danmark; Hennes Majit Drottningen af det förenade Konungariket Stora Brittannien och Irland: Riddaren Herr Andrew Buchanan, Dess Envoyé Extraordinaire och Ministre Plénipotentiaire hos Hans Majit Konungen af Danmark; 8 Kongl. Maj:ti Nådiga Proposition N;o 12- Hans Majit Konungen af Hannover: Herr Carl Hanbury, Kommendör af Guelpher-Orden första Classen och Dekorerad med Waterloo-Medaljen, m. m., Dess MinislerResident och Geheime-Legations-Råd; Hans Kongl. Höghet Slor-Herligen af Mecklenburg-Schwerin:
Herr Carl Fredrik Wilhelm Prosell, Riddare af Preussiska Röda Örns Orden 2:dra Glass, m. m., Dess Regerings-Råd och Geheime-Legations-Råd; flans Kongl. Höghet Slor-Hertigen af Oldenburg: Herr Albrecht Johannes Theodor Erdmann, Kapitularie vid Stor-Hertigliga Förtjenst-Orden, Dess Regerings-Råd; Hans Maj:t Konungen af Nederländerna: Herr Hindrik Carl du Rois, Riddare af Nederländska Lejon-Orden och af Luxemburgska Ekkrone-Orden, 111. m., Dess Minister-Resident hos Hans Majit Konungen af Danmark; Hans Majit Konungen af Preussen: Herre Grefve Alphons Henrik d’OrioIla, Riddare af dess Röda Örns Orden, m. m., Dess Kammarherre och Envojé Extraordinaire och Minislre Plénipotentiaire hos Hans Majit Konungen af Danmark; Hans Majit Kejsaren af Ryssland: Herr Julius Tegoborski, Riddare af Kejserl.
S:t Annai Ordens 2:dra Glass med svärd, m. m., Dess Kollegii-Råd; och Senaterne i de fria Hanse-Städerna Lubeck, Rremen och Hamburg: Herr Friedrich Kruger, Juris Utriusque Doctor, Deras Minister-Resideut hos Hans Majit Konungen af Danmark; Hvilke, efter att hafva utvexlat sina fullmagter och funnit dem i öflig form uppsatte, gode och giltige, hafva öfverenskommit om följande Artiklar: Art. 1.
Ha ns Majit Konungen af
Danmark förbinder Sig emot Hans Majit Konungen af Sverige och Norrige, Hans Majit Kejsaren af Österrike, Konung af Ungern och Böhmen, Hans Majit Belgiernes Konung, Hans Majit Fransmännens Kejsare, Hennes Majit
Drottningen af det förenade Konungariket Stora Britlannien och Irland, Hans Majit Konungen af Hannover, Hans Kongl. Höghet Stor-Hertigen af Mecklenburg-Schwerin, Hans Kongl. Höghet Stor-Hertigen af Oldenburg, Hans Majit Konungen af Nederländerna, Hans Majit Konungen af Preussen, Haus Majit Kejsaren af Ryssland och Senaterne i de Fria Hanse-Städerna Lubeck, Bremen och Hamburg, hvilke samma förbindelse antaga: . l:o att icke uppbära några tull-umgälder, läst- fyr- eller båk-afgifter eller afgifter för sjömärkens underhåll eller andra umgälder af hvad beskaffenhet de vara må, beräknade elter skepp eller last, för fartyg, som genom Bälterna eller Öresund begifva sig från Nordsjön lill Östersjön eller tvertom, vare sig att dessa fartyg inskränka sig till att passera genom
Danska farvattnen, elier allde till följd af ute å sjön inträffade för hållanden eller i handels-angelägenheter föranlåtas att der ankra eller inlöpa.
Under hvad förevändning som helst skall hädanefter icke något fartyg vid passerandet genom Sundet eller Bälterna kunna uppehållas eller hindras, Hans Majit Konungen af Danmark likväl uttryckligen förbehållet, att genom särskilda aftal, som icke innebära någon visitationsrätt eller rätt till fartygens uppehållande, bestämma den behandling för verkställande af uppbörd utaf umgälder och lull, hvilken fartyg, tillhörande de Magter, som icke deltagit i denna traktat, skola vara underkastade.
2:o att hvarken af de utaf omförmälda fartyg, som, lastade eller i barlast, inlöpa i eller utlöpa ur Danska hamnar, ehvad de der sysselsatt sig med handelsföretag eller ej, och icke heller för deras laster, uppbära någon som helst af de afgifter, hvilka för dessa Iiongl.
Majus Nådiga Proposition N:o 72. 0 dessa fartyg eller laster på grund af passerandet genom Sundet eller Bälterne bordt erläggas, oell hvilkas afskaffande blifvit besluladt i föregående paragraf; välförståendes att de argi fler, som sålunda komma att afskafifas, och som följaktligen icke skola kunna uppbäras vare sig i Sundet och Bälterna eller i Danska hamnarne, icke heller må indirekte återinföras genom en för sådant ändamål gjord förhöjning af nuvarande hamneller lull-afgifler, eller genom införandet för samma ändamål af nya sjöfarts- eller tullafgifter, eller på hvad annat sätt som helst.
Hans Maj:t Konungen af Danmark förbinder sig dessutom emot ofvanhemälde Höga kontraherande Magter: l:o alt bibehålla och i bästa skick underhålla alla fyrar och håkar, som nu finnas vid inloppet i eller i grannskapet af Dess hamnar, redder, (loder eller kanaler eller utmed
Dess kuster, älvensom de hojar, prickar och sjömärken, som nu finnas och tjena till underlättande af sjöfarten i Kattegat, Sundet och Bälterna; 2:o att, likasom tillförene, i sjöfartens allmänna intresse taga i allvarligt öfvervägande nyttan eller lämpligheten af en förändring al dessa fyrars, båkars, bojars, prickars och sjömärkens läge eller form, eller af ett förökande af deras antal, allt utan att derigenom någon utgift uppkommer för främmande fartyg; 3:o alt, likasom tillförene, vaka öfver lotsväsendet, hvilket det i Kaltegat, Sundet och Bälterne alltid skall stå sjökapilenerne och skepparne fritt att anlita eller icke.
Lotsafgifterne skola vara måttliga; deras belopp skall vara lika för Danska och för utländska fartyg och lotsafgift skall icke kunna fordras af andra fartyg än dem, som sjelfvilligt begagnat lots; 4:o alt ulan någon inskränkning medgifva hvarje enskild person, Dansk eller utländsk, rättighet att i Sundet och Bälterna fritt och på samma vilkor, ulan afseende å nationaliteten, förlägga fartyg, i ändamål att med bogsering biträda de handelsfartyg, som deraf vilja sig begagna; 5:o att till varor, sorn föras å alla de vägar eller kanaler, som för närvarande sammanbinda eller framdeles kunna komma att sammanbinda Nordsjön och Elben med Östersjön, utsträcka den befrielse från a (gifter, hvaraf, på några af dessa vägar, nedannämnde inhemska eller främmande handelsvaror äro i åtnjutande:
Fnösksvamp.
Fnöske, icke beredt.
Bernsten.
Djur, lefvande, alla slag.
Antimon.
Träd och buskar, lefvande.
Skiffer, i skifvor och stänger.
Takskiffer.
Silfver, plantsar och smältstycken.
Asphult.
Assa Foetida.
Ollonhylsor, för garfning och färgning.
Enbär. /lik. till II.
Prof. '1856 & '1857. i Sami.
'I Afd.
2 Band. 8 Haft. 2 10 Kongl Map.ls Nådiga Proposition N:o 72. Q,ast"b den "ändclse *«* «• »i» -M» Bamburör, rottingar, vass och andra slag, råa och icke förarbetade.
Spermaceti, fast och flytande.
Säd: bohvete, korn, bafra, mais, råg, hvete, vicker.
Träd för pharmaceuliska behof.
Träd af alla slag.
Bränsle som flottas, flölen lill nät.
Bolus, hvit och röd samt terra sigillata.
Borax, rå eller raffinerad.
Tarmar. i Tegelsten.
Krossadt tegel eller tegelmjöl.
Brons. Buskväxter.
Blomster-lökar.
Galmeja.
Kamfert.
Spanska flugor.
Fönsterrutor.
Charlor, geografiska och sjö-.
Bäfvergäll.
Aska: pottaska, soda och andra slag.
Tunnband af träd.
Hampa, häcklad eller ohäcklad.
Trädkol.
Kardborrar till kardning.
Vagnmakare-arbeten.
Cement alla slag.
Vax.
Husbloss.
Snäckor.
Koraller.
Tågverke.
Horn af oxar och kor, (eller af annan hornboskap) äfvensom hornspetsar Bomull. r ?‘Yk0P.Par ?ch ,ova|sad) och koppar-plåtar, fyrkantiga för myntning.
Affall a t säd; grope till foder lor boskap, kli, strå, agnar och annat affall af säd. iilctant-tander eller elfenben.
Tänder af hvalross (af sjöhäst eller sjökalf).
Rältegångs-ha odlingar.
Stäfver, lagg- och botten.
Sköldpaddsskal.
Profslycken utan värde.
Maj-.ts Nådiga Proposition N:o 72. 11 Spån, för bokbindare, skomakare, svärd-fejare äfvensom skenor för korgmakeri-arbeten.
Sjöskum.
Omslag, gammalt eller förslitet: faslager, lådor, koffertar, säckar ocb gamla omllätade buteljer, tomma.
Smergel.
Block-tenn, icke arbetadt, och raspadl tenn.
Hvalfiskben, klofvet eller oklufvet.
Mjöl af säd, som är fri från transito-tull.
Fältspat, icke pulveriserad.
Brändt jern, (oarbeladt).
Stångjern af alla slag (undantagande bandjern).
Figurer eller staluer af gips.
Blommor och blommande växter.
Flores cassia?.
Gödsel, naturlig ocb artificiel, således äfven t. ex. patenterad gödsel, (chilisk salpeter, svafvelsyrad ammoniak och dylika varor äro icke fria från transilo-afgifter, änskönt de möjligen kunnat vara afsedda att användas såsom gödnings-ämnen; pulveriserad gips är likväl fri från transito-algifter, då det styrkes alt den skall användas endast såsom gödningsämne).
Is, (icke artificiel).
Ollon. , Glober.
Tjära och tjärvatten.
Frö af hampa, lin, raps och andra frö-arter af alla slag, äfvensom frön för pharmaceutiska behof, t- ex. fenkol, (för kummin och anis böra afgifter erläggas).
Resandes klädespersedlar och öfriga saker, begagnade möbler och husgeråd, om de äro flyttsaker, nyttjade klädespersedlar, som efter tullljenslemännens bedömande böra anses såsom resandes tillhörigheler, utan att del är nödigt atl egaren åtföljer dem.
Köksväxter, friska blåbär, smultron, hallon, vinbär, lingon, krusbär, njupon, drufvor, rättikor och lök.
Stenkol af alla slag, äfvensom coakes och cinders.
Harn pirö.
Ostron.
Säf.
Ull af alla slag.
Mjölk.
Messing, oarbetad (icke smidd eller valsad).
Fläsk, lefver och afskräden för tillverkning af fiskolja.
Fläsk, färskt.
Linsärter.
Druf, torkad (rå vinsten).
Kork.
Lin, häckladt eller ohäckladt.
Böcker med gravurer, bundna eller obundna.
Brunsten. 12 Kongl. Mnjds Nådiga Proposition N:o 72.
Manna.
Medaljer.
Metaller, oarbetade (brons ocb andra metall-legeringar, liknande messing) icke smidda och icke valsade.
Blyerts.
Malmer, osmälta af alla slag.
Mineralier ocb naturhistoriska föremål, såsom jord- ocb slen-arter, mineralier, växter och frukter, snäckor, insekter, fåglar och andra djur, uppstoppade eller inlagda i sprit lör naturhistoriska museer och vetenskapliga samlingar.
Modeller af alla slag.
Mynt af alla slag.
Mössa, för inpackning och stoppning, och skogsull.
Musikalier, skrifna eller tryckta.
Muscus.
Perlemor, oarbetad.
Mattor, begagnade.