Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att den af Revisorerne i fråga ställde, till 1813 års Tull-Uppbörd hörande, Summa 696,037 R:dr 6 skill. 6 r:st. varit förräntad i Götha Kanal- Diskont-Verk , har väl utaf sjelfva HufvucfBoken icke kunnat inhemtas, emedan Summan ingått såsom Balans från 1813 i 1814 års
Huf - Underdåniga Skrifvelser'. 441 _ . . * vud-Bok , samt, efter hvad Kongl. Direktionen förklarat , hvarken blifvit eller bort blifva afförd i och för ersättningen i nämnde Diskont: men genom Direktionens Utlåtande, samt de upprättade och derjemte meddelta Omsluten af j S 13 > 1814 och 1815 arens Hufvud-Böcker är npplyst: att i frågavarande
Summa blifvit upptagen uti en bland Verifikationerne till Hufvudboken befintlig Bakning med Götha Kanal Diskont-Verk, samt att både Kapitalet och den uppluj ne räntan för åren 3814 och 1815, 46,570 R:dr 40 sk. riktigt influtit och blifvit, till Räntkammaren för Stats-Verkets räkning lefvererade: och att upptagandet i 1814 års
Bok af lefvereringar, hvilka skett under loppet af år 1815, härledt sig ifrån Eder Kongl. Majrts Nådiga Förordnande, i Skrifvelse den 15 Januari 1814, det lefvereringarne endast behöft verkställas efter hand och på Stats-Kontorets i denna del gjorda reqvisitioner.
Vid detta förhållande , och då insättningen i Götha Kanal Diskont-Verk -grundat sig på Ed.
Majus Högstberörda Nådiga Bref, samt den Ordning nu mera finnes vidtagen, att Tullmedlen för hvarje vecka insättas i Banken , hafva Riksens Ständer endast velat hos Eder Kongl. Maj:t dels i underdånighet' yttra sin önskar* örn Tull-Räkenskapernas inrättande hädanefter sålunda , att sjelfva Hufvud-Boken utvisar sammanhanget med lefvereringarne, hvarigenom de frän Tull-Verket till Stats-Verket ingående
Summor komma att till alla delar öfverensstämma med Kongl- Ränt-Kammarens
Bok , samt att salunda några lefvereringar icke upptagas för ett föregående år, hvilka ej det året blifvit verkställde, 442 Underdåniga Skrifvelser. dels ock lika underdånigt anhålla om Nådig befallning till Tull-Direktionen att inom slutet af hvarje vecka låta till Ränt-Kammaren lefverera den föregående veckans Uppbörd , som tillhörer Stats-Verket.
Beträffande åter Revisorernes anmälan om angelägenheten att Tull-Räkenskaperne gifves en förenklad form eller ock genom Omslut upplysas , har detta ändamål vedan funnits i betydlig man vunnet genom den nya form, desse Räkenskaper undfått enligt den Stats-Utskottet meddelade Hufvud-Bok för år 181b; Men härvid förekommer likväl : att den i satnma Hufvud-Bok bibehållne Kapital-Räkningen bör ännu mer förtydligas , så att på ett ställe må synas den summa , Eder Kongl. Majit och Kronan har utestående i omfluten Tull-Uppbörd: att alla sådane Inkomster, som icke ingå efter Tull-Taxan och som inflyta under namn af Extra Inkomster, äfven böra upptaga i Hufvud-Boken : och att hvarje Reversal bör utvisa hvad slags medel som insättas; med tillämpning hvaraf Hufvud-Boken skulle innehålla: 1.
I Debet, på Kongl. Majrts och Kronans
Räk ning, öfverlefvereringar samt ersättningar i Räntekammaren, Konvoj-Komrnissariatet ochRiks; gälds-Kontoret, 2.
I Credit, på samma Räkning, uteståen’ de oinflutna medel , influtne Tull- och andre liv* komster under året, samt 3- Balanserne, som utgöras af oinflutna medel eller möjligen skedde öfverlefvereringar : Hvadan blott en Räkning öfver hela Inkomsten och Utgiften med Balanserne borde förås, samt Underdåniga Skrifvdser. 443 Reversalen, sora biläggas Räkningen, upplysa af hvad medel I.efvereringarne bestå.
Att TuIl-RJikenskaperne måtte på sådant sätt varda inrättade , få Riksens Ständer derför hos Eder Kongl. Maj;t i underdånighet hemställa.
Då, likmätigt 60 §:n Regerings-Formen, Tullmedlen äro en Bevillning, och de utgöra en bland Statens betydligaste inkomster, hafva Rik. sens Ständer ansett Tull-Verkets Räkenskaper och Förvaltning böra , likasom Stats-Verkets öfrige , och på samma gång, af Riksens Ständer eller deras Revisorer ordentligen granskas, samt följaktligen beslut it, att sådant hädanefter ma iakttagas.
För öfrigt hafva Riksens Ständer under handläggningen af detta ämne funnit, huruledes de i Tull-Uppbörden ingående Vexlar endast upptagas till deras belopp i Svenskt Ranko, men, enar de öfverstiga behofvet af Statens utgifter i Utländskt mynt och till den delen försäljas, föras i serskild räkning under benämnning af Kursförhöjnings-medel, hvilka ej äro påräknade bland StatsVerkets Inkomster.
Och, sorn till ordning och redighet länder, att hvad i Vexlar inflyter uti Hamburger Ranko uptages inom kolumn i Räkenskaperne uti delta myntslag, sä väl vid Tullverket som hos Stats-Kontoret , samt utföres i kolumn uti Svenskt Ranko efter dagens kurs da Uppbörden sker, få Riksens Ständer i afseende på Tullmedlens förvaltning och redovisning till Eder Kongl. Maj:t framföra sin underdåniga anhållan, att denna ordning må till verkställighet befordras.
Riksens Ständer framhärda SCc. 444 Underdåniga Skrifvelstr» N:r 195.
Uppl. och godt. hos Samtliga Riks-Sttnden d, ir Juni 1818* Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse i anledning af deras Revisorers anmälan om Post-Verkets utestående tillgångar.
I sammanhang med granskningen öfver Stats» Verkets Inkomster, hafva Riksens Ständers år 1817 dertill förordnade Revisorer, enligt sin Berättelse den 20 November samma år, tagit kännedom huru rostmedlen ingått och fästat sin uppmärksamhet vid den betydliga summa, hvilken funnits balanserad såsom oindrifven ; Hvaröfver underdånigt
Utlåtande är den 1 sistl.
Februari af Öfver-Post-Direktionen afgifvet, samt sedermera af Eder Kongl. Maj:t till Riksens Ständers Statsutskott öfverlemnadt.
Sedan Stats-Utskottet, vid en fullföljd öfversigt af Post-Verkets Räkenskaper , inhemtat, att afgde 105,200
R:dr 35 skill. 10 r:st. som år J815 utgjort Post-Verkets fordringar, 70,197 R:dr 4 skill. 6 r;st. bestått uti sådane, som blifvit anmälde till afskrifning, redoviste förskott samt för-’ dringar i Pommern och Finland , hvilka Poster till betydlig del sedermera ingått och för den öfriga synas komma att försvinna, samt 31,610 R:dr 6 skill, uti Post-Verkets fordran hos Norrska Post-Direktionen den 31 December 1815,' hvilken sedermera ökat sig med 44,888 R:dr 6 r:st. för år 1816 och 46,621 R:dr 4 skill. 6 rst. för 1817 eller tillsamman till 123,119 R:dr 11 skill., harledande sig från Svenska Post-Verkets förskott till Norrska brefs förskaffande öfver Sverige , och med hvilken summas inbetalning Eder Underdåniga Skrifvelstrl 445 Kongl. M?j:t, enligt Nådig Skrifvelse till harva-' rande Öfver Post-Dtiektionen den 30 nasti.
December, beviljat Norrska Stats-Verket ytterligare •nstånd till detta års slut, under tillagda vilkor för framtiden ; Så hafva Riksens Ständer ansett någon annan åtgärd härutinnan för närvarande å sin sida icke ega rum , än den underdåniga anhållan, de härmedelst till Eder Kongl. Maja fram-' föra , att , så framt ej ifrån Norrska Stats-Verket betalning af dess nyssnämnde skuld 123,119 R:dr ii skill, erlägges inom den af Eder Kongl. Maj:t i Nåder utstakade tid eller detta års slut, laglig ränta ifrån den tiden må härå fordras, och. i slikt ändamål den utväg vidtagas , som Eder Kongl. Maj:t i Nåder lämplig pröfvar.
Ständer framhärda 8cc. N:r 193.
Uppläst och godkänd hos Samtl. Riks-St. d. 11 Juni 1818, Riksens Ständers underdåniga Skri fvelse an~ gående Redogörelsen för Stämplade. Pappers-Medlen.
Vid granskningen af Redovisningen för de bland Stats-Verkets Extra-Ordinarie Inkomster varande Stämplade-Pappers-Medlen , den Riksens Ständers Revisorer förlidet år icke medhunnit , har Riksens Ständers Stats-Utskott anmärkt de betydliga lager , sorn lemnats innestående i LandtRänterierne eller hos Försäljningsmännen och hvilka lager utgjort vid 1816 års ingång ett belopp af 1,468,145 R
R:dr 43 skill. oredovist behållning från Finland enligt 1813 års
Bok, utgörande en del af desse Lager så stor rnängd, att de svara emot 2, 3, 5, 7, 8 och till oell med nära 14 års Lefvereringar.
Ständer hafva ansett så betydliga Lager af oförsåldt Stämpladt papper icke böra lemnäs i Orterne innestående utan närmare utredning , eller större mängd afsändas hvarje år, än sorn kan åtgå efter föregående årets erfarenhet, samt blott ett års behof utgöra förlaget af Stämpladt papper i hvarje Län , utom det löpande årets Upbörd , hvarigenom tillsynen härå blir lättare och säkrare till förekommande af verkeliga Balanser:
Och få Riksens Ständer, med anledning af de nu utrönte omständigheter, hes Eiler Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla , att Eder Kongl. Majus och Rikets Kammar-Collegium, som besörjer Stämplade-Pappers-Verket och Medlens redo' sning, må i Nåder anbefallas, låta öfver hela Riket anställa en noggrann undersökning och Utredning om nu uppgifne Behållningar af Stämpladt papper, samt dervid, såsom Förordningen orri Stämplade Pappers-afgiften den 8 November 1815 redan stadgar, iakttaga Förråds-Inventeringarries verkställande hos alla Embets- och Tjenste-män, sorn på kredit uttagit Stämpladt Papper, äfvensom hos samtlige Förvaltare och Försäljningsman på samma dag, och i de orter, der Balanser kunna uppstå, desamma genast indrifva, och de öfverflödige Lagren af Stämpladt Papper infordra , samt derefter så lämpa afsändningarne, att Föiråderne ej öfverstiga nämnda maximum af ett års förlag, utom det löpande årets Uppbörd; Hvarförutan Eder Kongl. Majit i Nåder torde täcka* Underdoniga Skrifvelser* 447 vidtaga den åtgärd, som finnes lämplig till inforä drande af den i Finland varande Behållningen, för ett värde i Stämpladt Papper af 27,686 R:dr 43 skill- enligt 1816 års Räkenskaper.
Ständer framhärda 8cc. N:r 194.
Uppläst och godkänd hos Samt!. Riks-Sf. d. 11 Jeni 1818 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse an-, gående Kontroll-St ampel-af giften för Guld, Silfver och Tenn.
Efter vunnen upplysning fran Kontroll-Verket , angående den’ för Guld , Silfver och Tenn stadgade KontrolI-Stämpel-afgiftens förhållande i jemförelse till de utgifter, Stats-Verket i och för Kontroll-Inrättningen måste vidkännas, hafva Rik. sens Ständer tagit i öfvervägande hvad Kongl. Kontroll-Stadgan den 7 December 1752, Eder Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-Collegii Kungörelse den 3 Nov. 1753, samt Kongl. Brefven den 18 Juli 175b, den 22 Januari 1799 och d. 20 December J803, angående sa val sjelfva Stämplir.gen och afgiften, som straffen för öfverträdelser härutinnan, föreskrifva, hvarigenom Riksens Ständer inhemtaf, att den år 1753 fastställde grund för Kontroll afgiftens beräkning varit 2-| procent af Metallens värde , men att, efter hvad. nu erlägges , denria bland Stats-Verkets Inkomster till 2,500 R:dr beräknade afgift ej uppgår till mera än omkring -*-:del af hvad den efter nyssnäm-j de grund borde utgöra.
Nu , emedan den Inkomst, som Kontroll - 448 Underdåniga Skrif v elier. afgiften lill Sfals-Verket inbringar, på långt när icke är tillräcklig att ersätta alla de utgifter , Staten i och för Kontroll-Inrättningen måste årligen -vidkännas, hvilket dock vid Verkets forsta Inrättning varit påräknadt, samt det äfven synes vara billigt , att en anstalt, som egentligen har till föremål allmänhetens säkerhet i handel med de ädlare Metallernej, bör genom lämpliga afgifter åtminstone bära sin egen kostnad , finna Riksens Ständer nödigt, alt Kontroll - afgifterne i någon lämplig mån förhöjas i jemförelse till Myntets och Metallernas förändrade värde, samt att i synnerhet den så kallade
Knapphalts-afgiften en sådan förändring undergår, helst i annat fall en obillig vinst skulle på Köparens bekostnad tillfalla säljaren vid afyttring af knapphaltiga arbeten och Kronan jemväl betydeligen förlora i den inkomst, hon af stämplingen på sådana arbeten har rätt att erhålla.
Ständer få derför tili Eder Kongl.'
Maj:t framföra den underdåniga anhållan, att Eder Kongl. Maja i Nåder må täckas låta öfverse Kontroil-Författningarne i denne del, samt, efter ämnets Nådiga pröfning, fastställa en skälig förhöjning, i jemförelse mot närvarande Myntoch Metall-värde , så väl uti de ordinära Kontroll-afgifierne som uti Knapphalts-afgiften.
Uppl. och godkänd hos Satntl. Riks-St, d. 11 Jnnij8i5, Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Medel pu Stat till Inkvarterings penningar - Underduniga Skrifvelse/-. 449 vingar för Arméens Flottas Götheborgs Eskader.
Under den 28 sist].
April bar Eder Kongl. Majit till Riksens Ständers Stats-Utskott i Nåder éifverlemnat den genom Kongl. Förvaltningen af Sjö-Ärenderne infordrade uppgift på den personal vid Götheborgs Eskadern af Kongl.
Arméens Flotta , som till Inqvartering är berättigad och uti Kronans hus icke kan inrymmas samt alltså, i följd af hvad Riksens Ständer förut uti underdånig Skrifvelse den 2 sistlidne Mars sig yttrat, bör af Kongl. Maj:t och Kronan och ej , såsom hittills skett, af Götheborgs
Stad njuta kontant Inqvartering.
I anledning af Eder Kongl. Maj:ts Högstberörde Nådiga Remiss, fa Riksens Ständer i underdånighet anmäla, att till ifrågavarande utgift, som efter antagen beräkningsgrund bestiger sig till 2,622 R:dr 16 sk., nödiga medel genom ett förhöjdt anslag under Tredje Hufvud-Tituln blifvit uppförda till Eder Kongl. Maj.-ts Nådiga.disposition, och att såmedelst Götheborgs Stads befriande från nämnde Inqvarterings utgörande nu mera kan till verkställighet befordras.
Riksens Ständer framhärda SCc. •N:r 196.
Uppl, och godkänd hos Samtl. Riks-St. d. tt Juni 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående försäljning af Kongsgårdar och Ofjiser s-Boställen.
Hos Riksens Ständer har I nyo vid denna Bihang till Rikt-Sc.
Prat, 1817—iSlS- iv.Jt Sami. N:r »7, 68.
Underdåniga Skrifvelseri Riksdag fråga blifvit väckt om försäljning af Kongs* gårdar och Offisers-Boställen och ett förslag i detta ämne Ingifvet, som Riksens Ständer ansett förtjena synnerlig uppmärksamhet, ofih hvilket härjemte i underdånighet bifogas.
För att likväl utröna huruvida de fördelar, som igenom en sidan försäljning vore att förvänta, icke skulle möjligtvis kunna uppvägas af några härvid mötande betänkligheter, hafva Biksenä Ständer beslutit den underdåniga önskan, som de nu till Eder Kongl. Maj:t framföra, att Eder Kongl. Maj:t må i Nåder täckas öfver dessa så ganska vigtiga ämnen af vederbörande infordra alla nödvändiga upplys* ningar , på det Riksens Ständer vid sin nästa Sammankomst måtta blifva i tillfälle att till närmare öfvervägande upptaga ifrågavarande FörslagRik§ens Ständer framhärda SCc.
N:r 197; Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad. d. 2,5 Juni 18T 8* — Prest-Ståndet d. 25 — — — BorgareStåndet d. 25 — —■' — Bonde-Ståndet d, 26 — —* jRiksens Ständers underduniga Skrifvelse om en förbättrad reglering t afseende pä de frän Banken utgående Läne-biträden till understöd för nyttige Odlingar.
Efter gifven anledning af Riksens Ständers Banko-Utskott, hafva Riksens
Ständer icke kun* nät undgå fästa en serskild uppmärksamhet på verkan af sitt vid sednaste Riksdag fattade Beslut om Banko-Råns ingifvande till understöd för nyt - Underdåniga Skrifvelse^. tlge uppodlingar i Landsorterne, likmätigt de grunder som då fastställdes och sedermera uti hider Kongl. Majus Nådiga Förordning den a^nlg September 1815 utstakades.
Sjelfva anstalten* påkallad' af Fandets behof oell i sin grund af ett vigtigt syfta till allmänt väl och enskildes förkofran, har likväl, efter hvad det förekommit Riksens Ständer , uti verkställigheten blott ofullkomligen svarat mot hvad man ” deraf bort kunna förvänta sig.
JDet synes egentligen vara en hufvudsaklig hrist i Författningen , som boredt de öfrige uti sjelfva tillämpningen* elen nemligen, att för understödens erhållande icke gällt något slagg jemförelse mellan den större elier mindre ny tta, sorn' af det ena tillämnade företaget mot det andra, v förhållande till omkofitnaderne för hvardera, bléf■ve att hämta, utan företrädet dertill endast berott af en tidigare anmälan hos Banko-Styrelsen; Och Riksens Ständer -inhemta likaledes, det deras å-< syftade ändamål , att genom den an slag ne Od-' lingS-Fonden äfven i någon nian Understödja företag af större vigt och omfattning , har, i angående till Fondens inskränkta belopp och dpn.för större Odlingar stadgade företrädesrätt, hittills ej kunnat vinnas.
På sådana skäl, och ttil de åsyftade ändamål lens närmare befordran, hafva Riksens Ständer öfverenskotnmit om åtskilliga- nödiga ändringar och tillägg uti Författningen om Banko-Lån till understöd för nyttiga uppodlingar i Landsorterne den 27 September t8lj, hvilka förändringar och tillägg Riksens Ständer härjemte få serskildt i »nderdånighet öfverlemna: 4£2 Underdåniga Skrif v elser - 1.
Angående nyttiga Odlingar i ali mani) er; och 2.
Angående större och Vidsträktare Odlings» företag.
Då likväl Riksens Ständer, innan desse ändringar och tillägg kungöras, ansett Landthushållnings-Sällskapen böra höras hutuvida de äro villige och i tillfälle att antingen, enligt hvad Riksens Ständer i allmänhet stadgat, emottaga och till vederbörande insänd»
Lån handl in gatne, eller ock', på sätt 13 punkten i den förstnämnd» Bilagan innehåller , åtaga sig ansvaret för den LånSumma, sorn för Länet kan blifva att tillgå, med rättighet att densamma då efter godtiianande för ändamålet disponera och emellan de Lånsäi»nde fördela, få Riksens Ständer hos Ed.
Maj:t 1 underdånighet anhålla om Nådig Befallning till Eder Kongl. Majus Befallningshafvande i Länen att uti dessa delar inhemta LandtbushållningsSällskapens utlåtanden, samt att Ed.
Kongl. Maj:t sedermera må i Nåder täckas utfärda en ny Författning om vilkoren för Odlings-Lån med de af Riksens Ständer nu beslutne ändringar och tillägg jemte sådana undantag , som genom Jiusliållnings-Sällskapens nyssnämnda Utlåtanden kunna blifva af nöden ; Kommande uti de Län, der Landthushållnings-Sällskapen ej anse sig kunna uti någon befattning härmed ingå, alla hithörande åtgärder , på sätt Riksens Ständer stadgat för de Län, der inga Landthushållnings-Sällskap äro inrättade, att genom Eder Kongl. Maj:t
Befallningshafvande efter förra vanlighetenbesörjas.
Sfsom en väsentlig ledning för framtida åt-' gärder i större omfattning, verkande till Landets upparbetande ögh förkofran, våga Riksens Stan - Unclerdaniga SArifvelser.
453 der slutligen äfven till Eder Kongl. Majst i underdånighet framföra den anhållan, att undersökningar i Landskapen måtte anställas i afseende ä sådana lägen , hvilka kunna göras fruktbara genom Vattenafledning eller andra större företag, sorn öfterstiga den enskilda förmågan, samt Beskrifningar och Kostnadsförslag deröfver författas för att i sinom tid komma under pröfning.
Riksens Ständer framhärda 8£c« N:r 198.
Uppl. och godk. hog Samtliga Riks-Sfånden d, 11 Timi ig
Jf? Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse ont förslitne smärre Banko-Sedlars inväxling från Lands or ter ne.
Vid 1815 års Riksdag hafva Riksens Stan» der , till underlättande af förslitne smärre Banko-, Sedlars inbytande ernot nya uti Landsorterne, beslutit, att vissa Förskott uti nya Sedlar skull# meddelas de Landshöfdingar, som derom sig anmälte.
Denna anstalt finnes likväl under de sedermera förflutna tvenne år endast vara af 4 Län begagnad; och orsaken till detta ringa begagnan*! de, tro Riksens Ständer ligga i de dertill åtgående kostnader och besvär.
Banken är väl redan belastad med * procent E hvarje Läns tillgänglu' jgafFörskotts
Summa för detta ändamål; Men, d£ emellertid ett sådant belopp till bestridande af mindre Transport-kostnader än arfvoden för Växi lings-befattningen och betäckande af möjliga för^ laster och missräkningar synes vara nog otillräck* 454 Tinder dani ga. Skrifvelse?.
Ilgt, vilja Riksens Ständer hos Ed.
Majit i underdånighet anhålla, att genom någon tjen™ lig Utväg de för ändamålet nödiga- forslor af nya Sedlar tili ort%'rne och gamla i utbyte till Banden åter m| kostnadsfritt för Länen verkställas, •
Riksens Ständer förmoda Kongl. Stats Kontoret , uppå skeende anmälningar från Eder Kongl, Majus Befallningshafvande, kunna i många fall härtill bidraga vid de Remisser, som i andra an, damål till och ifrån hvarje
Län årligen på vissa tider för sig gå , och Lafidt-Räntinästare äfven å* läggas såsom en tjenstskyldighet, sådan afvexling emot åtnjutande af dén anslagne procenteri.
-I sammanhang härmed hemställa Riksens Ständer i underdånighet hos Eder Kongl. Majit om. icke Eder Kongl. Majus Befallningshafvande tillika kunde i Nåder erinras att för den goda sakens skull fästa den oafbrutna tillsyn å verkställigheten, hvarigenom må undvikas, det Bankens och det allmännas uppoffringar fruktlöst förspiilas Bärnt Orternes Invånare likväl sakna en påräknad hjelp uti deras öfverklagade förlägenhet.
Ständer framhärda Scc.
N;r igrj.
Uppläst och godkänd hos Samti. Riks-St. d. i5 Juni r818.
Ständers underdåniga Skrifvelse om förfarandet med Bergsmanshemman vid bristande Tackjernsblåsning , och om inrättande af en Bergslag i Norrbottens Län.
Med kännedom, det flera Jern-Bergslag un - Underdåniga Skrifvelstr, 455 eler tidernas lopp ; genom förminskade tillgångar på Skog och på Malm, kommit i det förändrade skick, att dit hörande Bergsmanshemman icke så* sorn tillförene konna idka Bergs mann a-yr ket, uJ tan antingen blott till en del, eller ock numera alldeles icke f tillverka Tackjern , hafva Riksens Ständer ansett dessa hemman , med hvilkas förmåner följa motsvarande skyldigheter, böra, vid förminskad eller än mer alldeles upphörande blåsning. och Tackjerns-tillvexkning, i förra händelsen erlägga någon skatt mot sina förmåner och friheter, samt i den sednare alldeles lemna sina Privilegier.
På hvad sätt och i hvad ordning detta i utvecklingen må bestämmas samt i laglig form utarbetas , så att å ena sidan den rättvisa fördelningen af medborgliga skatter icke rubbas och å den andra en af Landets Modernäringar icke tillfogas något men eller hinder i sin oafbrutna gång, derom finna Riksens Ständer sig icke i tillfälle att meddela något bestämdt utlåtande.
Då deremot denna reglering tillhörer Eder Kongl. Maj:ts och Rikets Bergs- och Kammar -Ccllegier,' få Riksens Ständer i underdånighet hemställa, att Eder Kongl. Maj:t må i Nåder täckas at samma Col» legiér utfärda ett så beskafFadt uppdrag.
Ständer hafva sig bekant, att frågan redan uppstått och lärer i Nåder vara afgjord om inrättande-af en ny Jordbok öfver alla Bergslag, samt i följd deraf tillämnade undersökningar huruvida hvarje
Bergsmans - hemman serskildt fullgör d® dem i Lag ålagde förbindelser.
Om ofördröjligt fullföljande af dessa åtgärder, våga Riksens Ständer hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet 45^5 Underdåniga Skrifvelser. anhålla.
Det skall då visa sig uti en Öppen dagi hvad som lärer vara föga tvifvelsmål underkastade, om och i hvilket förhållande Tackjernstillverkningen i de Svenska Bergslagen verkligen aftagit samt följaktligen hvilka och huru stora de tillgångar äro, som genom försutne Privilegiet kunna påräknas till hya Bergslags inrättande.
De Bergslagen förunnade rättigheter äro dels icke lika artade* dels ganska ojemnt förlänte.
Huf. vudsakligast lära de bestå i Rotfrihet, i erläggande af endast halfva Tandtagsgärden, i någon större frihet vid skjutsning» besväret, i några andra smärre locala skatte-friheter samt i förlamagen af vissa Krono-Allmänningar och Recognitions-Skogar.
Motsvarande skyldigheter äro, så vidt Riksens Ständer hafva sig bekant, endast, ätt erlägga Tionde af det tillverkade Tackjernet, och att, äfven i det fall blåsnipgen icke ,verkställes, efter hytte-andel bygga och uppvärma Masugnen.
Då den förra utskylden, såsom åtföljande tillverkningen, vid dennes upphörande naturligtvis försvinner, och den sednare icke utan obotlig skada för det hela samt till betydlig förlust för de återstående blåsande Bergsmän skulle kunna borttagas, anse Riksens Ständer de allmänna ersåttuings-grunderne vid sådana) serskilda Hemman böra bestämmas icke efter det förut erlagda Tionde - Jernet, hvilket skulle såra billigheten, utan efter värdet af de större eller mindre förmåner, som i och för rörelsen åtnjutas, jemförde med andre Hemmans, samt under afräkning af den alltid qvarblifvaride skyldigheten att deltaga uti ugnens byggande och uppvärmning så länge Tackjern i densamma tillver - Underdåniga Skrifvelser. 457 kas.
Der åter, hvarest denna förbindelse uppbört medelst hela Hyttans nedläggande, är jernförelsen med andra Hemmans skatter lätt verkställd, samt, i händelse styckade belägenheter uti ännu blåsande Bergslag Icke tillåta rotering, densamma lika lätt förvandlad i motsvarande skatt.