Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemtlands rotering nu är och hvad den borde vara:
För närvarande underhåller landet - - 800 man till fot och — — - — — - — - 100 dito till häst bör underhålla eldigt Kongl.
Mäj:ts Befallningshafvandes ofvanstående uträkning, Csom ar enlig med Rikets Högloflige Ständers sista beslut) hvaruti äro inberäknade alla hemman i, Jemtland, och således äfven rusthållshemman, belöper allt sorn allt — ------- 3o5 i/3 man samt för det förut erhållna Statsbidraget G666 Rdr. sk.
B:co å 4o Rdr. per man — - - 166 ajfd dito Summa 472 man således håller Jemtland nu, utöfver hvad det bör underhålla, 328 man lill löt å 4° Rdr. - - i3,iao samt 100 man till häst a 110 Rdr för häst och karl n,ooo Summa 24,120 .Rdr. årligen efter en af Lands-Kamereraren uppgjord calcul, som likväl är för låg, hvarifrån » 44 .
Sut<r- samt Oecon.-Ultk, Betänkande IS: o 29.
Lör afdragas livad rusthållarne erhålla i Augmenter eller understöd - 2,008 ig 'f N. B. efter 1827 års markegång, sora är den enda handling jag, na innehar Åte Återstår B:co 32,111 2S 5 sorn Jemtland årligen prestera r i rust-och röle ringsis ostlind, utöfver hvad det efter all billighet och rättvisa hör utgöra; då och enär dertill kommer, att
Regementet hädanefter skall iklädas samma activa tjenstgöring, som den öfriga Armeen, och följaktligen utgöra arbelscommenderingar, sä följer naturligtvis deraf, att Soldaterna blifva mera dyrlegd», hädanefter ån. hvad de nu åro, ty i samma mon en Soldats tjenstgöring utvidgas, i samma nion stiger hans anspråk på högre löneförmoner, och det så mycket hellre i Jemtland, sora der är en känbar folkbrist, så att en Soldat innan kort kommer att kosta lika mycket, om icke mera, i Jemtland än i andra provincer, sorn vidare kommer att öka denna redan förut odrägliga ©fverrolering.
Med anledning af ett sådant förhållande, yrkar jag,, att Högloflige Utskotten tillstyrka Rikets Högloflige Ständer, att hos Kongl. Majtt i. underdånighet anhålla, att en Gora mission matte förordnas att på Statens bekostnad förrätta rotering i Jemtland, i enlighet med KongL Maj:ts Nådiga Bref af den 2 October 1806 och Rikets Högloflige Ständers vid i83o års Riksdag fattade beslut, nemligen likhet med det öfriga Sverige, samt om Kongl. Maj:t och Rikets Ständer finna det nödvändigt att i Jemtland hafva mera krigsfolk än hvad på provincen belöper, nämnde Commission måtte få sig i Nåder uppdraget att derom med allmogen contra hera.
Då, efter hvad jag här ofvan haft äran visa, Jemtland för närvarande i rust- och roteringskostnad utgör icke mindre än 22,111 Rdr. 28 sk. årligen, utöfver hvad det rättvisligen bör utgöra, yrkar jag äfven, attHögJoflige Utskotten tillstyrka Rikets Ständer att anslå årligen minst 12,000 Rdr.
B:co till understöd för Jemtlands rust- och rotehållare, så länge och intilldess den nya roteringen för sig gått.
Landet blir ändå lidande på öfver 10,000 Rcir. årligen, som är högst kännbart för en så fattig och vanlottad province som Jemtland.”
Vid Ztdje punkten: af Herr Hjärne, som yttrat: "att då Representationen under denna Riksdag nekat anslag lill flera ändamål, mycket vigtigara än förevarande, Stats- saint Oceon.
Bclähkancfe N:j Jo. så anser jag ingalunda skäl vara för handen att till nu tillstyrkte anslag af 4ooo Rdr. lemna bifall”; samt af Prosten Astrand: ”Efter de i afseende på Jemtlands rotering redan föregångne undersökningar, tror jag, att den föreslagna rotejemkningen lätteligen kan under den ännu å- gamla contiactet återstående tid, eller innan i835 års slut, verkställas.
Anslaget af 4000 Rdr. årligen i 3 år, till rote- och rusthållarnes lindring, är sålunda obehöfligt och motverkar rotejemkningens skyndsamma verkställande.
Statens tillgångar, medgifva det icke heller, och jag afstyrker således detsamma,”
Uti denna sistnämnda reservation har Prosten Nordin instämt,, N:o 3 o. Ankom till Kxp. Utsk. den 1 Oct.
Betänkande, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, angående rotefrihet för CapellansBoställen samt ersättning eller vederlag dt de Capelianer, hvilkas boställen än vidare komma att i roteringen qvarstå, äfvensom rörande befrielse från öfverr oteringen för åtskilliga hemman i Jönköpinga och Kronobergs
Län och, i sammanhang dermed, om vacanceafgift för ordinarie rotering underkastad jord, sorn icke praesterar roteringf in natura.
Sedan Rikets Ständer vid sista Riksdag hos Kongl.
Majit i underdånighet anhållit, (se underdåniga. skrifvelsen N:o 179) att, vid pröfningen af den på Rikets Ständers tillstyrkan förrättade jemkning i 1811 års extra rotering jemte den i sammanhang dermed af Röterings-Commissionerne foreslagne tillökning i ständiga Knektehållet af hitli is oroterad jord af Skatte- Krono och Frälsenatur, måtte i Nåder dels föreslås utvägar, hvarigenom roterade Gapellansboställen kunde, utan afseende, på deras hemmanstnl, befrias från roteringsbesväret, antingen genom delsammas flyttning på andra hemman, eller ock, der närbelägne hemman saknades, medelst anslående åt Capellanerne af lämpligt vederlag i penningar af dan rolefrihets-afgift, som borde erläggas af sådane mindre hemmansdc— Stats- samt Ocean.
Betänkande lY.o 3o. lar, hvilkas spridda läge utgjorde hinder för deras indelning i ordinarie r »tering; dels ock, efter undersökning om befogenheten af hos Ständefiie ibrd klagan öfver -åtskillige hemmans öfverrotering ,i Jönköpings
Län år i3m, Kådigt förslag meddelas lill klagomålets afhjelpande på lämpligaste sitt, ulan minskning i Knektehållets numeraire; så har Kongl. Maj:t uti ,©!vanberörde till .Rikets Ständer aflatne och derefter till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconom ic-Utskotten remitterade Proposition (N:o .35) hufvudsakligen i Nåder upplyst och ytlrat: att, enligt Rotéringsverken, circa 26?
Capellansboställen blifvit i Roterings-Comitéerne anmälde såsom med ordinarie rotering ännu besvärade, och att, från a3p af dem, voteringen, jemlikt Kongl.
Brefvet den p November 1826, blifvit, utan afseende u boställenas hemmantal, af Comité* rade förslagsvis flyttade på åtskilliga oroterade hemman, dervid likväl voteringen från 54 boställen transporterats på sådane hemman, sorn, af ålder deltagande i ständig rotering för mindre hemmantal, än jordeböckerne utvisa, af Comiterade ansetts vara för vissa mindre delar oroterade; hvaremot för vid pass 26 Capellansboställen tjenliga hemman för roleringsjlyttningen saknades; alt den i nyssberörde måtto föreslagne röteringsflyltning, blifvit af Kongl. Majit gillad och fastställd, utom dels för några få boställen, för hvilka flyttningen, såsom öfverklagad, beror på Kongl. Majlis ytterligare
Nådiga pröfning, dels ock för de boställen, sorn fått roteringen flyttad på redan af ålder till fullo roterade hemman, hvilka Kongl. Maj:t ansett icke böra med lillökt »roteringsbesvär betungas; att då således inträflåde alt, till undvikande af förminskning i ständiga .'Knektehållets numeraire, roteringsskyldigheten måste än vidare fullgöras ej mindre af de Capellansboställen, från hvilka roleringsfiyltningen ej kunnat ega rum, i brist på märbelägne oroterade hemman, än af de enahanda boställen, sorn fått berörde skyldighet transporterad på hemman, hvilka »redan af ålder äro fullt roterade; men alla Capelianer äro Lill lika förmon af rotefrihet berättigade, fann Kongl. Maj:t, lika med Rikets Ständer, att de i ständiga Knektehållet än vidare qVarblifvande
Capellansboställen borde åtnjuta ett deras roteringskostnad motsvarande vederlag, och att ofvan omförmälde rolefrihetsafgift så mycket helldre borde dertill användas, som derigenom afhjelptes alla roleringstvisler försam lingärde och de ras Lärare,emellan, utaja att deraf vållades någon minskning i gamla S.snrnt Oecon.-Vlsk., Bä!ankanJe N:o 3o. 47 Knekteliållet, eller tillskyndades'.
Staten annan ny utgift, än sådan,- som?
af serskild inkomst betäcktes; att, i afseende* å beloppet af denna rotefrihets-afgift, livil kerr borde utgöras af ordinarie rotering underkastade, men i sådan rotering icke biddle henrman- och lägenheter, Kongl. Ma]:t funnit, att, enär de i Knekte— hållet qvarstående-
Ca pe 11 anst boställens • hela kostnad för rotering?
besväret borde godtgöras till fullo af de hemman, sorn, för aflagsenhetens-skull eller annan orsak, undslippa öfvertagandet in natura af samma besvär,, borde alla sådane hemman icke,, såsom hittills, erlägga rolefrihets-bevillning blott med 12
Rdr för belt hemman, enligt i83o års Bevillnings-Förordning, utan betala sådan vacance-afgiff,.sorn motsvarar knekte-besväret efter de i hvarje
Län gällande roteringsgrunder r och skulle detta belopp, såsom Länen emellan olika och föränderligt, vid Markegångssättning;» ne specificeras och uträknas, samt i Taxorne årligen utsättas; anseende Kongl. Maj:t en sådan förhöjd rotefrihets-afgift desto mera billig, sorn ali jord af lika natur borde; oansedt tillfälligheten af en olika belägenhet,, draga lika besvär, samt all oroterad jord af Krono-skatte och Frälse natur,- enligt Ständernes beslut,, borde vara lill Knekte- och Båtsmanshåll indelad; ochatt, beträffande klagomålet öfver den åtskillige hemman i Jönköpings
Lån påförde öfverrotering,. förhållandet dermed vore sådant, att hemmanen i berörde
Län år 1811 roterades mera efter mantalen, än efter hemmanens beskaffenhet, äfvensom att, enär i gamla Rolerings-verken en mängd hemman funnos upptagne i rotar för mindre mantal, än Jordeboken utvisade, desse hemman påfördes serskild extra rotering för vissa oroterade ansedde delar; i anledning hvaraf och då, både af gamla Rolerings-verken och af haline besigtningar på hemmanen, befunnits, att alla af ålder roterade hemman voro fullt roterade,, väl icke alltid efter Jordeboks-manlalén, dock efter beskafienlieten , 1826 års Comiterade uteslutit och från ytterligare rotering befriad sådane hemman,- sorn, ehuru deltagande i gamla- Knektehållet, år i8n undergått serskild extra rotering; men sorn alla sådane dubbelt roterade hemman icke kunde af nämnde befrielse komma i åtnjutande, af orsak att Kammar-Collegium under tidén, genom flere laga kraftvunne beslut, ålagt en del af dem, att, i stället för extra roterihgen, öfvertaga ständig rotering från ^2 Capellans-boställen, voro egarne af berörde hemman* ännu med öfverrotering betungade; vid hvilket förhållande Kongl. Maj:t, som funnit undersökning nödig, huruvida dan, ifrågavarande hemman påförda,, lillökla rotering, icke kunde cl - Stats- samt OcCon.-Zhsk, Betänkande N:e 3i». verf‘vitas på andra oroterade och närbelägne hemman, ansett, om en sådan flyttning icke vore verkställbar, jordegare böra för öfverrotei ingen njuta enahanda vederlag af ofvannämnda vacaiice-afgift, som för Capellalier föreslagits, dertill ett färre antal lägenheter i Kronobergs
Län, soot blifvit på lika sätt med dubbel rotering belastade, jemväl voro berättigade.
Vid elen Kongl. Propositionens föredragning till Remiss, hafva inom Hedervärda Bonde-Ståndet anföranden blifvit afgifne: 1:0 af Riksdags-Fullmägtige frän Jönköpings
Län, hvilka yrkat, dels att såclane, ännu oroterade hemmansdelar, som, enligt sin natur, ära ständig rotering underkastade, men vid Indelningsverkets stiftelse .blifvit förbigångne och icke indelte, malle befrias från skyldigheten att öfvertaga Capellansboställens rotering, eller att betala vacance-afgift, enär desse hemmansdelar i nära i5o år varit från rotering befriade, och, med afseende derå, vid arfgkiften och köp blifvit ansedde till högre varde, som deremot, om rotering dem pålades, skulle nedsättas, hvaraf en mängd rättegångar skulle uppstå; dels ock, att de öfverroterade hemman, som fått sig pålagd Capellansboställens rotering, och för hvilka ersättning genom vacauee-afgift blifvit föreslagen, måtte, jemte ersättning för deras lidande, från sistnämnde rotering belt och hållet befrias, enär egarna af desse hemman icke voro belåtne med vacance-afgiften, samt öfverroteriugen vöre en dlaglig åtgärd, som af Statsmagterne icke borde sanctioneras; 2:0 a t Sven Heurlin från Kronobergs
Län, sorn deremot tillStyrkt, att Kongl. Majlts Nådiga Förslag till lindring och afhjelpande af den en del hemman i Jönköpings och Kronobergs
Län påbördade öfverrotering måtte, såsom 'byggd på rättvisa och billiga grunder, antagas.
Hvad salunda förekommit hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och alldenstund de serskilde förslag, sorn i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innefattas, dels öfverensstämma med Rikets Ständers å förra Riksdagen fattade beslut, angående Capellans-boslällens skiljande från roteringsbesväret och åtskillige hemmans befrielse från öfverrotering, dels i alseende på sättet för afhjelpande af desse olägenheter, efter Utskottens öfvertygelse, anvisa de enda tjenlige utvägar, sorn för ändamålens ernående ära att tillgå; fördenskull och då de af Riksdags-Fullmägtige från Jonköpings
Län anförde skäl för ännu oroterade, men, enligt sin natur ständig rotering underkastade hemmans fertfarande befrielse-från detta besvär, i Utskottens j Stats- samt Oeconomie-TJ (sköttens Ulla!ancha N:o 31. sköttens tanka, icke äro af ilen beskaffenhet, att de förtjena något afseende, samt egarne af sådane öfverroterade hemman, hvilka från 'Ca pellana» boställen fått sig ålagd ständig rotering, sorn icke kan på andra hemman öfverflyttas, synas sakna skäl till klagan, enär de för denna roteling, sorn tillkommit i följd af Kammar-Collegii laga kraftvunne beslut, skulle, enligt Kongl. Maj:ts Förslag, hädanefter komma att blifva fullt ersatte; hafva Utskotten funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständer att, med antagande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, för deras del besluta: att ej m-ndre alla de Capellans-boställen i Riket, som, antingen i brist af närbelägna oroterade hemman, måste qvarstå i roteringen, eller, som fått 10- teringen år 1826 orätt förflyttad på hemman, som redan af ålder äro roterade till fullo, än ock de i gammal rotering förut deltagande hemman i Jönköpings och Kronobergs
Län, hvilka, genom laga kraftvunne besiut, i senare tider fått en del Capel lans-boställens rotering på sig flyttad, utan att denna rotering befinnes kunna af andra oroterade hemman öfvertagas, måtte, med förbindelse att roteringsskyldigheten nu och framgent fullgöra, undfå rolevingskostnaden motsvarande ersättning eller vederlag af vacance-afgiften för jord, sorn, ehuru ordinarie rotering underkastad, likväl icke praésterar rotering in natura, samt att för ali sådan jord denna afgift måtte, i stället för den hittills bestämda bevillningen för rotefriheten, erläggas till Rikets försvarsverk med en vacanee-afgift, sorn är roteringsbesväret fullt motsvarande, och vid markegångssättningarne, efter i hvarje Län gällande roteringsgrunder, specificeras och i Taxorne årligen utsätter, Stockholm den 1 Oclober 1834- N:o Bx.
Ankom till Exp. Utsk. den 1 Oct.
Ytterligare Utlåtande, i anledning af vackt motion, rörande dbo- och besittningsrätten till kyrkohemmanen i Halland, Utskottens den ar) sisllidne Julii i delta ämne a%ifne Betänkande Bil», till Ii.
Sl. Proi. 1X34. 4 Sami, 2 Af cl. . 7. 6:te Häftet.
Stats» samt Oeconomic-Utskottcns Utlåtande N'.o 3u K:o 22 har af Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit till Utskotten återremitteradt, på grund af framställde anmärkningar: 1:0 af Bengt Gudmundsson från Halland, sorn anfört: att, i anseende lill långsamheten af alla sådane undersökningar, sorn den af Ulskotten, till utrönande af de Halländske kyrkohemmanens- verkliga natur, föreslagne, hvarunder sannolikt de Heste hemman komma i belägenhet att efter nu gällande föreskrifter utart end eras, derigenom den gamla åborätten skulle de facto försvinna, vöre nödigt, alt, i händelse undersökningen skulle ske, beslut fattas derom, ”att under tiden inga nya arrenden må föranstaltas, utan att Landshöfdinge-Embetet,, på det för Kronohemman stadgade sätt, må behandla åboliilsältningen på. desse hemman;” att Utskottens vilkorligt gjorde hemställan, om framläggande af förslag till lindring i de Halländske kyrkohemmans-åboernes onera, ej skulle hafva till följd, att arrendesu nnnorne ökades och således lända Lill fördel, icke för åboerne, utan för Kyrkorne och Presterskapet, så vida arrendemethoden Klefve bibehållen, samt att Utskotten måtte å nyo pröfva de serskildt; stadgande!),, angående merberörde hemman,, som Bengt Gudmundssony uti sin i ämnet afgifne motion, föreslagit, och hvilka uti Utskottens förra Betänkande under fem punkter linnas upptagne; 2:0 af Anders Danielsso/i från Elfsborgs
Län, hvilken hufvudsakligen instämt uti Bengt Gudmundssons yttrande, samt yrkat, att den af Utskotten föreslagne undersökning mätte förenas med det beslut, ”att under liden åboerne måtte försäkras om deras rätt, enligt 16 RegeringsFormen, alt dömas af sine rätte domstolar, så att, derest de kunna bevisa, att hemmanen icke äro under kyrkornes egande - rätt, på sätt 1819 års Författning antyder,, sådant må stå dem öppet;” samt att hos Kongl. Maj:t jemväl måtte begäras, ”att, i fråga, om egande - rätten till de i Halland varande så kallade kyrkohemman, må utfärdas den förklaring, att alla derom; fattade administrativa beslut icke kunna anses hinderliga för frågornes upptagande vid vederbörlig domstol, hvarvid Kongl. Maj:t täcktes låta behörigen bevaka Kronans räll.” 0 h halva i öfrigt, flere af Bonde-Ståndets Ledamöter med Bengt Gudmundsson och Anders Danielsson sig förenat.
1 anledning häraf få Utskotten yttra, att de, genom sitt tillstyrkande i förra Betänkandet, alt en undersökning måtte i underdånighet begäras, till utredande och urskiljande, om och hvilka af de så kallade kyrkohemmanen i Halland tillhöra Kongl. Maj:t och Kronan samt böra med åboer af Kronan förses, eller äro af den beskaffenhet,, att kyrkorne lill dem haf Stats- samt Occonomie- Utskottens Utlåtande JV:o 3i, fa egande-rätt och kunna deni bortstädja, anse sig hafva gått Molionairens fordringar så långt till mötes,, som i sakens närvarande skick kunnat ega runi.
Om Utskotten funnit hemmanens natur af Krono- eller af Kyrkohemman fullständigt ådagalagd, hade naturligtvis någon så beskaffad undersökning ej af Utskotten ansetts behöflig; men nu hafva Utskotten, efter en noggrann oell på tillgängliga handlingar grundad pröfning af detta inål, allenast kommit till den slutsats, att skälig anledning vore till den förmodanr alt åtskilliga af de ifrågaställde hemmanen äro sådane, hvartill Kronan rätteligen har egande- och dispositionsrätten; och då, i saknad af tillförlitlig kännedom om förhållandet,, och, för att få detsamma bestämdt och utredt, en undersökning blifvit föreslagen, samt de af Mo~ tiona iren yrkade åtgärder, såsom ändring i redan åtaget arrende af desse hemman och inställande af nya arrenden m. m., endast kunna blifva en följd af undersökningens utgång, hafva dylike eller andra tili rubbning i det nu varande förhållandet ledande mått och steg ej heller kunnat af Utskotten tillstyrkas.
Anmärkningen, att
Utskottens alternativt framställde förslag om nedsättning i kyrkohem mans-åboernes onera skulle verka till förhöjning i hem- l manens arrenden, och således förfela sitt ändamål, torde lika lilet förtjena afseende; ty skulle detta förslag: komma till verkställighet, bör icke betviflas, alt ju dervid kommer att tillgå på ett sätt, att Utskottens tydligt uttryckta afsigt, nemligen att bereda hemmans-åboerne lindring i deras tryckande belägenhet, uppnås.
Tinner åter förslaget om förenämnde undersökning Kongl, Majrts Nådiga bifall, blifver oek en följd, alt de administrativa beslut, som i fråga om kyrkohemmanet! i Halland kunna vara meddelade,, icke ligga i vägen för Kongl. Maj:t och Kronan alt med de hemman, sodn befinnas icke tillhöra Kyrkorne eller Presterskapet, utan vara af Krononatur, vidtaga enahanda åtgärder, sorn med andra Kronohemman, och således äfven, alt, på sätt yrkadt blifvit, försälja dem till skatte, hvilket jemväl är en åtgärd af administrativ egenskap*.
Af desse skäl ooh enär dessutom Utskottens Betänkande, afslaget af Ilögvördige Preste-Ståndet, deremot vunnit så väl Höglollige Ridderskapets och Adelns, sorn Välloflige Borgare-Ståndets bifall, hafva Utskotten funnit sig icke ega anledning att sitt förra beslut förändra,.
i October 2öS34?■■ STOCKHOLM, hos Ludv.
Westerberg j834- Stats- samt Allm.
Besv, och Oecon.-Vtsk.
Utlåtande lYlo 3a. l N:o 32.
Ankom till Exp. Utsi'-, den 26 Oct» Utlåtande, i anledning af väckt motion, om förändrad uppsägningstid för leverering af ränte-hö in natura, inom Södermanlands Län., Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet, och derefter tillStatsUtskottet remitteradt memorial, har Nils Persson från Södermanland anfört, alt, ibland de räntepersedel-, sorn hemmansegarne inom en del af Södermanland årligen borde utgöra, funnes äfven artikeln hö i Jordeboken upptagen.
Slottermarken vore i nämnde ort i allmänhet svag, och höskörden ringa, hvarföre jordbrukaren vanligen ej erhölle mera höfoder, än som oundgängligen erfordrades för hans kreaturs framfödande öfver vintern.
Då årets höskörd för landtmannen varit mindre fördelaktig, och priset på hö följaktligen stegrats, hände det stundom, att räntetagaren vid Thomasmässan uppsade höet till leverering in natura, hvarigenom 1 äntegifvaren ginge miste om en nödig fodertillgång för vintern.
Han kunde ej heller, i anseende lill den länge fortfarande ovissheten, huruvida räntehöet skulle levereras in natura eller betalas efter mgrkegångspris, vidtaga den för hvarje klok landtman nödvändiga åtgärden, att, efter råd och lägenhet, antingen i tid inköpa den emot räntehöet svarande qvantitet hö, som erfordrades för ladugårdens vidmagthållande under vintern, eller ock på marknaderne, sorn höstetiden höllos, afyttra de kreatur, till hvilkas framfödande fodertillgången, minskad genom räntehöets levererande in natura, vore otillräcklig, och, sorn ett sådant förhållande icke kunde annat än högst menligt inverka på landtmannens beräkningar, ville Motionairen, efter uppmaning af sine Comittenter, till afhjelpande af omförmälde olägenhet, föreslå, att uppsägningstiden för leverering af räntehö måtte förändras till den 29 September, hvilket så mycket mindre borde möta någon svårighet, som höskörden långt före den tiden vöre fullbordad, och rån le la ga ren då haft tillräckligt rådrum att, med afseende på resultaten af skörden för året, afgöra, huruvida han ansåge det med egen fördel öfverensstämmande att få räntehöet in natura a flemnadt, eller icke.
Bih, till R. S. Prot. ib34 4 Sami.
Q:dra Afd. f%f 7 tde Häftet.
a Stats- samt Alita., fiesv, och Oecon.-TJtslu Utlåtande N:o 32;.
Vid ärendets föredragning tili remiss, liar Jacob Kihlblom från Södermanland anmärkt, att räntegifvarens rätt tili uppsägning borde vara enahanda,, som den för ränte tagaren, föreslagna,, samt att räntegifvare, som ville leverera räntehö in natura, Borde få gifva sådant tillkänna hos Kronofogden i orten, och icke, såsom nu med kostnad och omväg måste ske, fullgöra denna uppsägning bos Kongl., Majlis Befallningshafvande, hvaremot Anders Johansson, från Upsala Län tillkäunagifvit, att i hans ort vöre i berörde afseende upprättadt ett contract, hvars Bibehållande önskades., Stats-Utskottet, som funnit detta mål tillhöra jemväl Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Ulskottets befallning,, har detsamma med sistnämnde Utskott gemensamt i öfvervägande tagit; dervid Utskotten väl, å ena sidan, ansett en lilLbakaflyttning af uppsägningstiden för leverering af räntehö in natura vära för den räntegifvande förmonlig; men som Utskotten, å den andra, icke kunnat undgå finna,, att ju en sådan förändring skulle på räntetagarens rätt och fördel inverka; samt tvifvelaktigt kunde vara, om räntetagarne och alla räntegifvarne inom Södermanland uti Mo~ tionairens åsigter och yrkande instämma; hafva Utskotten ej trott sig Böra Motionairens förslag, genom ett o vilkorligt tillstyrkande, understödja.
Deremot och då det åsyftade ändamålet synes lämpligast kunna vinnas genom ömsesidiga öfverenskommelse!’ emellan räntegifvarne och räntetagarne, på sätt å vissa andra ställen skall ega rum, hemställa Utskotten, om icke Rikets Ständer ville hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, det Kongl,.
Majit matte anbefalla Dess Befallningshafvande i Södermanland, att söka, genom contracls upprättande emellan räntegifvande och räutetagande, tillvägabringa den förändring i uppsägningstiden för leverering af räntehöet in natura inom nämnde Län, som kan finnas lämplig och med Båda contvahenternes rätt och Bästa öfverensstämmande.
Stockholm.den 25 Oclober 1834- 'S&ct-ts- samt: Allm.- Besv- ocli Oecon.-Uish. Utlåtande: fflio • 331 35 N:o 33, Ankom till Exp, Utsk» den »26 Oct.