Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer uppmärksamma på förevarande vigtiga angelägenhet, låtit genom Majoren vid Väg- och Vattenbyggnadskorpsen G. E. Norström verkställa undersökning och upprätta 2:ne alternativa förslog, det ena, upptagande kostnaden för erforderliga arbeten till försättande af Köpings å i segelbart skick för snabbgående ångbåtar och 10 fots djupgående lastfartyg, till 140,000 R:dr Banko, deruti inberäknadt värdet för ett ångmudderverk, och det andra, som afsåge att bereda nödige lastage-, mötes- och vändningsplatser, jemte enahanda segeldjup, vid lägsta vattenståndet, i nämnda å, emot en beräknad kostnadssumma af 40,000 ft:dr.
I anledning häraf och enär Köpings stad ej mäktade i väsendtligare mån bidraga till utförande af detta arbetsföretag, har motionären, med öfverlemnande af ritningar och andra ärendet tillhörande handlingar, anhållit, att Rikets Ständer antingen af förstnämnda belopp mätte bevilja staden ett lån af 33,333 R:dr 16 sk., räntefritt i 3:ne år, men sedermera mot 5 proc. årlig ränta, deraf 2:ne såsom amortering till dess lånet blefve till fullo guldet, samt anvisa återstoden af denna kostnads-summa såsom statsanslag utan återbetalnings—skyldighet, allt att under 3:ne års tid från och med 1834 i mån af behof utgå, emot ställande af nödige garantier både för lånet, arbetets utförande och framtida underhåll eller, i händelse erforderliga medel till beredande af denna högst ändamålsenliga utvidgning, icke af förhanden varande tillgångar och på uppgifvet sätt kunde anvisas, att Rikets Ständer måtte söka medverka til! framgång åt hans andra förslag, hvarigenom de nuvarande största olägenheterna skulle kunna undanrödjas, på ett sätt som vore förenligt med det allmännas oeftergifliga fordringar, och för sådant ändamål bidraga med Statsanslag, utan återbetalnings—skyldighet, till %:deiar af den i sistberörda förslag uppgifna kostnadssumma, 40,000 R:dr, och återstående tredjedelen deraf såsom lån, att under åren 1834 och 1853, mot ofvanomförmälda vilkor och garantier utbetalas.
Erkännande vigten deraf, att åtgärder vidtagas för iståndsättande af ett vattendrag, der sannolikt inom kort en ganska liflig och för det allmänna gagnelig trafik skall uppkomma, har Utskottet ansett sig böra understödja motionärens sistnämnda förslag och hemställer derföre, Bill. till R.
Prol. 1835 & 1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band: 12 Haft. 2 10 Stals-UlskoUels Ullålande, M 158. att Rikets Ständer mätte, för upprensning och fördjupning af Köpings ä, anvisa ä Riksgälds-Kontoret en summa af 40,000 R:dr, samt att af detta belopp %:delar, eller 26,666 R:dr 52 sk., må utgå såsom anslag, utan återbetalnings-skyldighet, och V^del, eller 43,555 R:dr 16 sk., såsom lån, under iakttagande för öfrigt af de allmänna vilkor och föreskrifter, som i afseende å de vid denna Riksdag beviljade statsbidrag för dylika företag blifva af Rikets Ständer meddelade. 42:o. Till Utskottets handläggning hafva blifvit öfverlemnade 2:ne särskilda motioner, väckta, den ena i Rorgare-Ståndet af Herr Oscar Schenström, och den andra hos Ronde-Ståndet af Riksdags-fullmäktigen Carl Olsson från Södermanlands län, deruti blifvit omförmäldt de stora olägenheter Eskilstuna stad och omgifvande landsort gemensamt fingo vidkännas derigenom, att de saknade lättare kommunikation, ej mindre för afsättningen af smidesmanufakturens och landtbrukets produkter, än äfven för importen af behöfliga råämnen och lifsförnödenheter.
Visserligen egde staden för sin icke obetydliga varurörelse sjökommunikation med Thorshälla, hvarest funnes upplagsplats, men då denna vore belägen på nära %:dels mils afstånd och varutransporten således måste gå lång landväg, ökades dels transportkostnaden, som tillsammans med hamn- och upplags-afgifter samt kommissions arfvoden m. m. uppgick till nära dubbelt emot hvad frakten för varorna emellan hufvudstaden och Thorshälla kostade, dels försvårades trafiken genom omlastning och tidsutdrägt.
Den staden omgifvande sädesproducerande landsorten åter hade sin egentliga afsättning på hufvudstaden, men äfven den ganska betydliga spanmåls-afsändning, som härifrån egde rum, måste, till mycket men och tunga för ortens landtbrukare, verkställas öfver Thorshälla.
Rristen på lättare transportutväg hade emellertid blifvit ännu mera kännbar i samma mån som smidesmanufakturen, ortens landtbruk och handelsrörelsen vunnit utveckling och tillväxt, och behofvet af snar förändring i nämnda svåra förhållande alltmer gjort sig gällande.
Åtskilliga förslag till åstadkommande af förbättring i kommunikations-anstalterna, under en lång följd af år föremålet för stadens och ortens gemensamma sträf— vanden, hade också blifvit uppgjorda, utan att föranleda till något resultat, intilldess inom Eskilstuna samhälle fråga nyligen uppstått att medelst en kanal- och slussanläggning på sidan af Thorshälla bereda direkt sjökommunikation emellan förstnämnde stad och Mälaren.
För att utröna lämpligheten af detta förslag, som egde fördelen af ett för anläggningen särdeles gynnande lokalförhållande, hade
Eskilstuna stads innevånare på egen och någre i orten boende personers bekostnad, låtit genom Distrikt-Chefen, Majoren m. m.
Olivecrona verkställa undersökning, enligt hvilken kostnaden för den projekterade kanal-anläggningen, utgörande något öfver
Vs mil i längd och beräknad att fullbordas under loppet af 4 år, skulle uppgå till 154,500 R:dr Banko.
Enär likväl utförandet af detta, med be - Sluls-Ulsholliis Utlåtande, J\t 188, 11 tydlig kostnad förenade, men för orten högst vigtiga arbelsföretag, icke utan understöd från Statens sida kunde verkställas, hafva bemälde motionärer, med bifogande af den för arbetets bedrifvande utaf Majoren Olivecrona upprättade plan jemte ritning och kostnadsförslag samt öfriga till ärendet hörande handlingar, föreslagit, att, till anläggande af en kanal och sluss på sidan om Thorshälla, med ändamål att bereda direkt sjökommunikation emellan Eskilstuna och Mälaren, Rikets Ständer måtte bevilja ett statsanslag till belopp af 100,000 R:dr utan åter— betalriings-skyldighet, men mot vilkor att nödiga garantier ställdes för företagets ordentliga utförande och kanalens framtida underhåll; — och har Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, till hvars granskning och utlåtande de nu ingifna handlingar varit öfverlemnade, jemte upplysning att någon anmärkning emot den uppgjorda arbetsplanen sig icke företett, uti afgifvet utlåtande anfört, att ifrågavarande kanal, som uppgifvits blifva 2,800 alnar lång, med 2:ne sänkslussar, otvifvelaktig! skulle åstadkomma stor nytta för Eskilstuna stad och omgifvande ort, derigenom att kostnaderna för den % mil långa nu begagnade landtransporten från Eskilstuna till Thorshälla hamn kunde besparas för den mängd varor, tyngre mnchinerier samt lokomotiver, hvilka, under närvarande förhållanden, mäste på axel framforslas.
Utskottet har tagit detta ärende i noggrannt öfvervägande; och då den ifra— gaställda kanal-anläggningen, enligt Utskottets tanke, bör komma att medföra ganska betydliga fördelar icke blott för Eskilstuna stad och landsorten deromkring, utan äfven för de stora verkstäder Staten derstädes äger, samt derjemte lifva en redan befintlig och ansenlig rörelse å denna i industrielt hänseende vigtiga plats, hvars ytterligare tillväxt och utveckling till stor del synes vara beroende på denna anläggnings snara utförande, får Utskottet med afseende jemväl derå att Södermanlands län hittills icke uppburit något understöd af statsmedel för dylikt företag, hemställa, att till öppnande af en kanal-ledning emellan Eskilstuna och Mälaren, Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag af 100,000 R:dr Banko, att, under loppet af fem år, med en femtedel årligen från Riksgälds-Kontoret utgå; mot vilkor, att det Bolag, som bildas för arbetets företagande, skall hafva tecknat sig för hela den summa, som till arbetets fullgörande erfordras, innan någon del af statsbidraget får uttagas samt att det förbinder sig att fullborda detsamma i öfverensstämmelse med af Kongl. Majit fastställd plan och inom en tid af fem år, vid äfventyr att eljest återbetala den lyf— tade summan. 13:o.
Uti särskilda inom Preste- och Bonde-Stånden af Prosten Althar och Riksdags-fullmäktigen Nils Nilsson från Wermlands län väckta och till Utskottet remitterade motioner har blifvit anfördt, hurusom, sedan Kongl. Majit, i anledning 12 Slals-Ulskollels Ullålande, Jt? 158. af åtskillige bruksegares och handlandes uti Wermland gjorda underdåniga ansökning, om anslag af allmänna medel för beredande af en oafbruten transportfarled på Clara eif emellan Munkforssen och Carlstad, uppå tillstyrkan af dåvarande Strömrensnings-kommitté, genom Nådigt beslut af den 16 Mars 1826, med afseende på den allmänna nyttan af en förbättrad fart på nämnda eif, funnit godt att för verställigheten af slussanläggningarne vid Dejeforss och Forsshaga, enligt en af särskilde kommitterade uppgjord plan, af allmänna medel anslå en summa af 100,000
R:dr att, med en femtedel om året från och med år 1827, af strömrensningsfonden utgå med vilkor att ett Bolag i orten bildades, som åtoge sig att icke allenast ansvara för arbetets behöriga bedrifvande och fullbordande efter fastställd plan och under den allmänna tillsyn, som pröfvades nödig, utan ock förnöja alla de ersättningsanspråk, hvilka från vattenverks och jordegares sida kunde uppstå, och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands län uti Augusti månad förstnämnde år jemte underdånig anmälan att, efter fullbordad aktieteckning, bolag vore bildadt, anhållit det Ordförande i den af bolagets intressenter valda Direktion måtte utses, Kongl. Maj:t, med gillande af den organisationsplan, som Clara elfs slussbolag för sig uppgjort, genom Nådigt Bref den 19 Oktober 1826 i Nåder förordnat då varande Landshöfdingen J. af Wingård att
Ordförandeskapet bestrida och en annan person att å Kronans vägnar uti Direktionens göromål och ansvar deltaga, hvarjemte Kongl. Maj:t förklarat, dels att en summa af 5,000 R:dr finge af de för ifrågavarande slussanläggning för samma år afsatte medel utbetalas, dels ock att för detta belopp äfvensom för öfriga tillskott, hvilka i föreskrifven ordning framdeles i mån, af arbetets fortskridande och bolags-intressenternes egna bidrag, komme att af Strömrensnings-kommitténs fond utgå, borde till säkerhet ställas så väl det tecknade aktiekapitalet som hela slussanläggningen med hvad dertill hörde; att ehuru Direktionen, på grund häraf, vidtog alla för-1 beredande åtgärder för arbetets utförande och oaktadt Direktionen, genom skrifvelse från bemälda Kommitté af den 28 April 1827, erhöll underrättelse att det årets anslag 15,000 R:dr i Nåder vore beviljadt, likväl hela företaget afstannat till följe af en från Stor-Amirals-Embetets 3:dje afdelning till Direktionen i Juni månad der påfölja n de år o flåten skrifvelse, med tiilkännagifvande att enär, enligt hvad Grefve von Plåtens till Kongl.
Maj:t ingifna underdåniga berättelse innehölle, slussanläggningarne i Clara eif, om de skulle ändamålsenligt utföras, erfordrade mångfaldigt större kostnad än de på osäkra grunder förut uppgjorda förslagen utvisade, Kongl Maj:t täckts förordna att ytterligare bidrag dertill för då närvarande icke skulle ega rum.
Nya undersökningar hade sedermera 1853 skett, enligt hvilka kostnaden beräknats för slussen vid Forsshaga till 80,000 R:dr och för slussarne vid Dejeforss till 110,000
R:dr, hvarefter särskilda associationer i orten bildade sig för hvartdera företagets utförande; men icke eller denna gång hade någon verkställighet följt. Slats-Utskollcts Utlåtande, JVs 1SS5. 13
Då emellertid nu för 3:dje gången ett bolag bildat sig för utförande af detta arbete, under förutsättning likväl att dertill erhölles det anslag af allmänna medel, stort 100,000 Ridr, som Kongl. Majit den 16
Mars 1826 dertill i Nåder anvisat, hafva bemälde motionärer, som ansett detta företag, af Kongl. Majit vid flera tillfällen vitsordad t. vara för orten nyttigt och förtjent af allmänt understöd, med bifogande af de för arbetet utaf Öfversten m. m.
Eriksson år 1840 uppgjorda planer och kostnadsförslag samt åtskilliga andra handlingar, begärt, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Majits
Nådiga disposition ställa det belopp 100,000 Ridr, som år 1826 lill utgående af dåvarande strömrensuingsfonden beviljats för slussanläggningar ne i Clara eif vid Forsshaga och Dejeforss, att utbetalas till det bolag, som för utförande af detta arbete nu vore i orten bildadt.
Rörande nyttan och verkstälibarheten af ifrågavarande anläggningar, yttrar Öfverste
Eriksson uti dess förslag till kanal-anläggningar i Ciarelfven: »Elfdahlens och en stor del af Norra Wermlands förnödenhets-behofver af säd, sill och salt med liera artiklar, skola naturligtvis toga sin väg å Clara elfven till magasiner och upplagsställen vid och omkring Munkforss, och till fördel för allmogen, skola priserna t. ex. å säd ej blifva högre vid detta ställe, än uti Westergöthland, med tillägg af transportkostnaden från Wenerns södra strand, Clara-eifven uppföre till Munkforss.
Clara-eif\ens egna och för en segelfarts öppnande så gynnande profilläge, har undanröjt de flesta svårigheter sorn i allmänhet möta vid strömmars begagnande till segelled; ty den betydliga lutning elfven eger, är, med undanlag af det fall vattnet fordrar för att framflyta, sammanförd vid Forsshaga och Dejeforss, hvarigenom således slussars anläggning på dessa ställen, på en gång lyftar segelfarten med 43 fot öfver Wenern och lemnar en obehindrad vattenkommunikation till öfver 6 mil in uti ett så kuperadt land som Wermland.
Detta företag utgör en af de vigtigastc förbättringar, som för de inre kommunikationerna kan till vägabringas.»
Gagneligheten och behofvet af ifrågavarande kanal-ledningar för åstadkommande af en hel landsorts lyftning i ekonomiskt och industrielt hänseende synas Utskottet sålunda vara ådagalagde, hvarföre dessa kanal-ledningar, i Utskottets tanke, böra, lika med åtskilliga andra dylika förelag, å Statens sida kraftigt understödjas; men då Utskottet, med hänsigt tili de många andra utgifter, för hvilka Statens medel vid innevarande Riksdag tagits i anspråk, icke anser sig böra för utförande af detta arbetsföretag tillstyrka direkt statsanslag, inskränker sig^ Utskottet att hemställa, det Rikets Ständer måtte, för tillvägabringande af slussanläggningar vid Dejeforss och Forsshaga uti Clara eif, anvisa en summa af 100,000 Ridr, att såsom lån från Riksgälds-Ivontoret utgå, under iakttagande af de allmänna vilkor och föreskrifter, som, i afseende på låns erhållande, vid denna Riksdag blifva af Rikets Ständer meddelade. 14 Stals-Utskottels Utlåtande, M 158. 14:o.
Med anledning deraf, att den kanal—anläggning från Björnlunda kyrka i Daga härad af Södermanlands län, genom sjöarne Storsjön, Norrtuna-sjön, Frösjön, Klemmingen, Marvikarne och Visnaren till Mälaren, för hvilken Rikets sednast församlade
Ständer beviljade ett anslag af 100,000 R:dr, att under loppet af 10 år, med Vindel årligen- utgå, icke kommit till verkställighet och dertill anvisade, medel, således icke blifvit i Riksgäldskontoret lyftade, hafva, uti *2:ne vid innevarande
Riksmöte väckta motioner, särskilda förslag blifvit framställda angående förändradt sätt för berörda medels användande.
Uti den ena af nämnda motioner, som Ridderskapet och Adeln till Utskottets handläggning öfverlemnat, har Grefve von Rosen, Fredrik Carl, anfört huru som, vid öfverläggning om de åtgärder, som borde vidtagas för nämnde företags bringande till verkställighet, olika meningar inom orten uppstått rörande kanalliniens läggning.
Utan att förbise det nyttiga af den uppgjorda arbetsplanen, önskade nemligen en stor del af traktens innebyggare, att på samma gång de drogo fördelarne af en lättad kommunikations-anstalt, jemväl blifva dela k tige af den stora och högst betydliga vinst, som med detsamma anbrngle sjösänkningar skulle medföra; och det var derföre naturligt att, innan ny undersökning blifvit gjord åt annat håll, på hvilket man hoppades kunna uppnå båda dessa fördelar, bidrag i större skala för den först tillämnade anläggningen icke kunde förväntas.
— Ett nytt förslag hade derföre blifvit uppgjordt, enligt hvilket kanal-linieri, med samma utgångspunkt eller från stranden vid Björnlunda kyrka, skulle gå genom Storoch Norrtuna-sjöarne, men vid Söder-Tuna säteri vända sig åt annat håll, för att genom sjön Sillen och Trosa å vid Trosa stad utfalla i Saltsjön; och den undersökning angående lämpligheten af denna plan, som derefter egt rum, hade på samma gång ådagalagt fördelarne af detta företag, som den visat de betydliga utgifter, hvilka för dess utförande erfordrades, och som ingalunda skulle kunna bestridas ensamt med de bidrag, som i orten vore att påräkna.
— Genom denna undersökning hade emellertid mycken tid gått förlorad och tillräcklig sådan ej återstått för att sammanjemka meningarne, och med erforderlig kraft arbeta för den först anlagda planen.
Då likväl båda förslagen onekligen voro förtjenta af mycken uppmärksamhet, har motionären anhållit, »att Rikets Ständer måtte bevilja bibehållandet till nästkommande Riksdag af den redan anslagna summa 100,000 R:dr, i och för samma ändamål, som förut», dock att den frihet vid begagnandet af de äskade medlen måtte medgifvas, att summan, utan direkte fästadt afseende på den i motionen omförmälda plan, skulle, i fall så behöfdes och vid noggrannare undersökning funnes med omständigheterna öfverensstämmande, få användas, äfven i annan riktning, blott samma bestämda ändamål, som ofvan blifvit anfördt, vunnes.
Inom Bonde-Ståndet har Riksdags-fullmäktigen P. Sahlström frän Stockholms län, uti ett afgifvet anförande, förmält, att orsaken hvarföre den föreslagna kanalanläggningen från Storsjön till Mälaren ej blifvit verkställd, härledt sig derifrån, Slats-Ulskollels Ullålande, JYs 138.
15 att samtidigt med den för företagets utförande påbörjade aktieteckning, som uppgått till omkring 30,000 R:dr, förslag och inbjudning till en jernvägs-anläggning från hufvudstoden genom Södertelje och den trakt af Nyköpings län der kanalen borde framgå, blifvit spridde och vunnit betydligt förtroende, hvadan då häraf tydligen visade sig, att 2:ne dylika arbeten samtidigt icke kunde utföras, de som tecknat sig för aktier i bolaget för kanal-anläggningen, ansett lämpligast upphöra med vidare åtgärder, i afbidan på den tidpunkt, som borde afgöra, huruvida någon jernvägs-anläggning i den angifna sträckningen kunde komma till utförande eller icke. samt emellertid åt ett af dessa företag söka få bibehålla det anslag Rikets Ständer redan beviljat.
Åf sådan anledning har motionären anhållit, det Rikets nu församlade
Ständer måtte bestämma huruvida det redan beviljade an slaget å 400,000
R:dr, må kunna reserveras och innestå intill dess sig visar, hvilkendera af omförmälda anläggningar blifver beslutad och möjlig att utföra.
Hvad sålunda blifvit anfördt, har Utskottet tagit i öfvervägande; men då ännu icke några af de föreskrifter, som vid sista Riksdagen bestämdes såsom vilkor för ifrågavarande anslags erhållande, blifvit fullgjorda, i följd hvaraf någon utbetalning af dessa medel ej eller egt rum, och dessutom visshet saknas derom, att under de nästföljande 3:ne åren sådana åtgärder skola blifva vidtagna, hvarigenom någon af ofvanomförmälda anläggningar komma att till verkställighet be fordras, finnér Utskottet, med afseende jemväl derå, att
Statsverkets disponibla tillgångar väl behöfvas för andra vigtiga föremål, sig icke kunna understödja molionärernes i berörda hänseende gjorda framställningar, utan hemställer, att desamma icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 15:o.
Uti en hos Borgare-Ståndet väckt motion har Herr G. 0. Sundblad föreslagit, alt, i fall efter skedd undersökning och upprättadt kostnadsförslag, det visade sig, alt inloppet till staden Trosa skulle, emot en kostnad af omkring 6 å 8,000 R:dr, kunna göras segelbart för 9 fots djupgående fartyg, och staden dymedelst blifva en god och passande lastageplats, till stor fördel för hela den omgifvande bygden, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t underdånigst anhålla, att af de medel, som för dylika ändamål blifvit anvisade, nyssnämnda belopp nådigst måtte varda anordnadt till derför behöfliga muddrings- och pålningsarbeten, med vilkor, alt Trosa stad åtoge sig att bygga och framgent underhålla nödige bryggor och lastkranar, m. m.
Då staden Trosas handelsrörelse och industri äro af mindre betydenhet, och Utskottet icke är i tillfälle bedöma huruvida något väsendtligt gagn för det allmänna genom den föreslagna upprensningen skulle kunna vinnas, får Utskottet afstyrka bifall å berörda motion. 16:o.
Anläggning af nija samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, äfvensom understödjande af mindre ström- och å-rensningsarbetcn, samt smärre hamn- och brobyggnader. 16 Stals-Ulskotlcls Ullålande, Jt? 158.
Utaf en, vid Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader ofvan åberopade skrifvelse fogad, tablå inhemtas, bland annat, huru de vid sistlidne Riksdag till detta ändamål beviljade 300,000 R:dr blifvit lill företag af större eller mindre omfång, disponerade.
För dylika företag erfordrades nu, enligt föregångne undersökningar och upprättade förslag, ytterligare från det allmännas sida, den betydliga summan af 414,099 R:dr, utom anslag för arbeten, derom planer ännu icke hunnit utarbetas.
Maj:t bar uti Sin Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof äskat, att så väl till vägars förbättring, som för understödjande af förefallande mindre ström- och å-rensningsarbeten samt smärre hamu- och brobyggnader, Rikets Ständer måtte anvisa enahanda summa, sorn vid sistlidne Riksdag beviljades, eller 500,000 R:dr, att fördelas på de fyra åren 1854—1857 med 125,000 R:dr för hvarje år, dock att deraf högst 10,000 R:dr årligen borde för sistnämnda föremål användas.
Enär, enligt hvad vitsordadt blifvit, ansökningar om statsbidrag för omläggning och förbättring af backiga, samt anläggandet af nya vägar, årligen till betydligt antal af menigheter göras, samt sådane arbeten, utom det att derigenom beredas tillfällen till arbetsförtjenst för den fattigare befolkningen, äfven i väsendtlig mån bidraga till rörelsens och transporternas underlättande och spridande af välmåga i landet, hvadan desamma företrädesvis torde böra understödjas, har Utskottet ansett lämpligt, att äfven vid innevarande Riksdag bidrag af allmänna medel, till dylika arbeten fortfarande anvisas, och Utskottet hemställer alltså, att en summa af 125,000
R:dr för hvartdera af åren 1854—1857, eller tillhopa 500,000 R:dr, måtte ställas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, för att, efter den fördelning, som i Nåder pröfvas lämplig, utgå dels till anläggning af nya, dels till förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, dock att af nämnde summa jemväl någon del, eller högst 10,000 R:dr om året, må få användas för strömrensningar och smärre hamnoch brobyggnader. 17:o.
Efter pröfningen af denna anslagsfråga har Utskottet ansett sig böra till behandling företaga följande till Utskottet remitterade motioner: a) af Riksdags-fullmäktigen L. G. Sandberg från Westerbottens län, sora anhållit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag af 5,666 R.dr 32 sk.
B:ko för vägars anläggande och uppbjelpande inom Bjurholms och Öhrträsks församlingar i nämnde län; b) af A. Sundholm, från Stockholms län, som, för sänkning af sju backar i Färentuna härad samt vägarnes utvidgning derstädes, begärt ett statsanslag af 1,716 R:dr 52 sk.
B:co; c) af And.
Medin från Kronobergs län, som föreslagit, att 266 R:dr 32 sk.
B:ko måtte, emot vissa, af motionären uppgifna, vilkor af allmänna medel beviljas Stats-Ulskoltels Utlåtande, M 138. 17 undersökningars anställande och förslags upprättande för omläggning af allmänna vägarne emellan Elmhults och Dihulls gästgifvaregårdar samt emellan städerne Wexiö och Christianstad; Och enär Utskottet föreställer sig att om Kongl. Maj:t, uppå derom skeende underdånig anmälan skulle finna förenänmda vägförbättringar vara af den allmänna nytta, att bidrag- af Statsmedel dertill bör användas, tillgång till behöfligt understöd måtte kunna beredas, å det anslag af 500,000 R:dr för vägars omläggning och förbättrande, som Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att bevilja, hemställer Utskottet, att några särskilda anslag i anledning af dessa motioner icke må af Rikets Ständer anvisas, i8:0.