Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfver följande uti Stats-Utskottets Memorial N:o 344 föreslagna, af samtelige Riks-Stånden godkända proposition liar Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt votering:
Den, som, i enlighet med Stats-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet godkända, hemställan, anser, att Rikets Ständer, för debiteringen, uppbörden och redovisningen af det vid Stockholms Sjömanshus skattskrifna eller i dervarande rullor införda sjöfolks krono-utskylder för 1849 och derpå följande år, intill dess nästa bevillnings-förordning kommer att tillämpas, höra åt Skepps-ombudsmannen J. S. Freese bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa en serskild vedergällning, motsvarande det belopp, som Skepps-ombudsmannens uppbörds- och redovisnings-arfvode, enligt den beräkningsgrund, hvilken i nyssberörde förordning varder fastställd, skulle för alla dessa år hafva utgjort, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej. 6 Stats-Utskottets Memorial, N:o 868.
Ständer icke beviljat denna serskilda vedergällning åt ofvanbemälde Skepps-ombudsman.
Och sorn denna votering utfallit med 63 Ja och 56 JVef hafva Rikets Ständer alltså beslutat, i enlighet med Ja-propositionen; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härmed] tillkännagifva.
Stockholm den 22 November 1854. m:o m*9.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 22 Nov. 1854, kl. 2 e. m.
Memorial j angående verkställd omröstning i frågan om anslag till Lasarettet i Lund.
Sedan den af Stats-Utskottet i dess Memorial N:o 353 föreslagna voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående väckt fråga om anslag till Lasarettet i Lund, blifvit af samtlige RiksStånden godkänd, har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt votering öfver berörda, så lydande proposition:
Den, som, i öfverensstämmelse med Stats-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända hemställan, anser, att väckt motion, om beviljande af ett anslag utaf 25,000 R:dr till Lunds Lasarett, med dertill hörande medicinska inrättningar, icke bör till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, röstar Ja; Stats-Utskottets Memorial, N:o 369.
Den, det ej vill, röstar 7 Nej.
Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Preste- och Borgare-Ståndens beslut, till nämnda föremål beviljat ett anslag af 10,000 R:dr, att af Riksgälds-kontorets medel utgå.
Och som denna votering utfallit med 40 Ja och 79 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll.
Hvarom Förstärkta Stats-Utskottet härigenom skolat meddela underrättelse.
N:o 369.
Alik. till Exp.-Utsk. d. 22 Nov. 1854, kl. 3 e. m.
Memorial, i anledning af verkställd omröstning i frågan om statsbidrag för en jernvägs anläggning från Dalarne till Mälaren edler Östersjön.
Öfver följande i Stats-Utskottets Memorial N:o 358 föreslagna, af samtlige Riks-Stånden godkända, proposition har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt omröstning: 8 Stats-Utskottets Memorial, N:o 369.
Den, sora i öfverenstämmelse med hvad Stats-Utskottet i dess Utlåtande N:o 274, sid. 33, föreslagit och Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutat, anser, att Rikets Ständer, för anläggningen af en till begagnande med lokomotiver afsedd jernväg från Dalarne till lämplig hamnplats vid Mälaren eller Östersjön, böra bevilja och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisa ett särskildt statsbidrag å nedannämnde belopp, emot de i samma Utlåtande föreslagna och af Rikets
Ständer redan godkända vilkor och åligganden för detta stats-bidrags åtnjutande, äfvensom sagde företags verkställande samt framtida underhållande och begagnande, m. m., och derjemte gillar hvad l:sta, 3:dje, 4:de och 5:te punkterna af de utaf Utskottet rörande denna jernväg föreslagna stadganden innehålla, eller att l:o ifrågavarande jernväg bör anläggas från den utgångspunkt inom provinsen Dalarne, som Kongl. Maj:t i Nåder bestämmer, och ledas till lämplig hamnplats vid Mälaren eller Östersjön; 3:o bilda sig, inom derför af Kongl. Maj:t utsatt och kungjord tid, bolag för anläggning af jernvägar från Dalarne både till Mälaren och Östersjön, ankommer på Kongl. Maj:t att, efter föregången utredning al och jemförelse mellan hvardera jernvägsliniens relativa behöflighet och fördelaktighet för de orter, från och genom hvilka densamma skulle komma att anläggas, jemte dess allmänna gagn för landets rörelse och vigtigare näringsgrenar, i nåder bestämma, hvilketdera bolaget får komma i åtnjutande af omförmälda statsbidrag, äfvensom öfriga för denna jernvägsanläggning bestämda förmåner.
Skulle åter blott ett bolag för sagde företags utförande varda bildadt, tillerkännes statsbidraget samma bolag, så vida Kongl. Maj:t finner jernvägens anläggning i den rigtning och med de ändpunkter, bolaget åtager sig densamma utföra, komma att uppfylla de med detta företag, å det allmännas sida, afsedda ändamål; 4:o statens bidrag till sagde företag kommer endast att utgå i egenskap af lån, med den återbetalningsskyldighet och de räntevilkor, som här nedan (se 10:de punkten af Utlåtandet N:o 274, litt. H.) bestämmas; 5:o detta låns belopp kommer att motsvara två tredjedelar af den summa, som uppgjordt och af vederbörande godkändt samt af Kongl. Majrt i nåder faststäldt kostnads-förslag för jern vägsanläggningen upptager; dock får låne-beloppet icke öfverstiga
Två millioner åttahundra fyratio tusen riksdaler, — röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Slat»-Uukottet» Memorial, N:o 370„ 9 Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat alt, för anläggning af en till begagnande med lokomoliver afsedd jernväg mellan Fahlun och Gefle, bevilja och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisa ett statsbidrag, såsom lån, af 1,600,000 R:dr under de vilkor och föreskrifter för öfrigt, som Stats-Utskottet föreslagit och Rikels
Ständer godkänt
Denna votering har utfallit med 38 Ja och 81 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Nej-propositionens lydelse.
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet härigenom skolat anmäla.
H:o 370.
Ank. till Exp.-TJtsk. den 22 Nov. t854, kl 2 a. s».
Memorials i anledning af verkställda omröstningar i frågan om medels upplåning emot fonderade stats-obligationer.
Sedan Riks-Stånden godkänt de i Stats-Utskottets Memorial N:o 359, uti frågan om medels upplåning emot fonderade stats-obligationer, föreslagna voterings-propositioner, har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt omröstning öfver berörda, så lydande, propositioner: 1:a voteringen (l:a p. i Mein. N:o 359).
Den, som lika med Preste- och Borgare-Stånden, anser sednare punkten af det i Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 340, sid. 9, föreslagna moment utaf stadgandena angående upplåningen emot fonderade stats-obligaBih. till R.
Brot. 1853—1854, 4 Sami, 1 Afd. 3 Band. 38 Bält. 2 10 Stats-Utskotteti Memorial, N:o 370. tioner, böra erhålla följande lydelse: ”Vid upplåningens företagande, äfvensom under dess fortgång, ega Fullmäktige i Riksgälds-kontoret att, med afseende å dåvarande penningeställning samt de förhållanden, som härvid för öfrigt böra komma i betraktande, pröfva och bestämma om och i hvilken mån rabatt å det kapital-belopp, derå obligationerna äro utfärdade, må, inom de gränser nedanstående moment, i fråga om lånets amortering, föreskrifver, varda af Riksgälds-kontoret medgifven,” röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma, i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns beslut, orden: ”inom de gränser nedanstående moment, i fråga om lånets amortering, föreskrifver,” att utgå ur denna punkt.
Som denna votering utfallit med 77 Ja och 42 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll.
2:a voteringen (2 p. i Mern.
N:o 359).
Den, som bifaller Stats-Ulskottets hemställan, alt obligationernas valörer skola utsättas i både sedel- och silfvermynt, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, skola, på sätt Borgare-Ståndet beslutat, obligationernas valörer utsättas å både Riksdaler Riksmynt och Silfverspecie.
Denna omröstning har utfallit med 52 Ja och 87 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Nej-propositionens lydelse. 3:e voteringen (3 p. i Mern.
Den, som, med gillande af Stats-Utskottets, utaf Borgare-Ståndet biiallna, förslag, anser att någon obligation icke bör få utfärdas å lägre be - Stats-Utskottets Memorial, N:o 370. ii lopp än Fyrahundra Riksdaler Riksmynt, eller Etthundra Riksdaler Silfver-specie, röstar Ja; Ben, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i likhet med hvad Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutat, stadgat, att någon obligation icke får utfärdas å lägre belopp, än Tvåhundra Riksdaler Riksmynt eller Femtio Riksdaler Silfverspecie.
Denna votering har utfallit med 49 Ja och 70 Nej; och hafva Ri-’ kets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll 4:e 'voteringen (4 p. i Mern.
Den, som, på sätt Stats-Utskottet i sitt Utlåtande N:o 340 föreslagit samt Preste- och Borgare-Stånden beslutat, anser Psla punkten af det moment, hvilket motsvarar det 7:de i Betänkandet N:o 272, böra lyda sålunda: ”Till ränte-liqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering anvisas samt uppföres å den stat, sorn af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag varder för Riksgälds-kontoret utfärdad, ett, i öfverensstämmelse med Regerings-förmenis G6 § utgående, årligt anslag, svarande emot
Fem och en half procent å det belopp, som, enligt Rikets Ständers beslut, skall upplånas, så ätt lånet må kunna vara ålerbetaldt under en tidrymd af högst Fyratio år; kommande detta anslag alt fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå, ända till dess hela lånet blifvit i stadgad ordning betald t;” röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, erhåller samma punkt följande lydelse: ”Till ränteliqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering an visas samt uppföres å den Stat, som af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag varder lör Riksgälds-kontoret utfärdade ett, i öfverensstämmelse med Regerings-for - ia StaU-Ut*kottets Memorial, N:o 370. mens 66 § utgående, årligt anslag, svarande emot Fern procent & det belopp, som, enligt Rikets Ständers beslut, skall upplånas, så att minst en balf procent å den förskrifna lånesumman årligen må kunna användas till lånets återbetalande; kommande detta anslag att fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå ända till dess hela lånet blifvit i stadgad ordning be t ald t.’” Som denna votering utfallit med 57 Ja och 62 Nejj hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Nej-propositionens innehåll.
5:te voteringen (5;te p. i Mern.
Den, som anser, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med StatsUtskottets, af Borgare-Ståndet gillade, hemställan, böra anhålla om Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse å de beslut, hvilka i afseende på kapital- och ränte-liqviderna för de emot fonderade stats-obligationer upptagna lån äro af Rikets Ständer meddelade, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, komma Rikets Ständer att i underdånighet anhålla om Kongl. Majlis nådiga fastställelse å de beslut, som af Rikets Ständer äro rörande ofvannämnde lån meddelade.
Och som denna omröstning utfallit med 54 Ja och 65 Nejj hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-proposilio» siens lydelse.
Hvilket allt Förstärkta Stats-Utskottet härigenom skolat meddela.
Stockholm den 22 November 1854-.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS N. MARCUS, 1854. Stals-Utskollels Memorial, N:o 371.
I \:o 371.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 24 Nov. 1854, kl. 2 e. m.
Memorial, angående den under innevarande Riksdag verkställda Stats-regier ing och den för bestridande af Riksgälds-kontorets utgifter erforderliga allmänria bevillning.
Genom afgifna Utlåtanden, angående beräkningen af de ordinarie Statsinkomsterna och regleringen af Riks-statens Hufvud-titlar, har Stats-Utskottet, i öfverensstämmelse med Grundlagarnes föreskrift, uppgifvit och yttrat sig om Statsverkets tillstånd och behof; men den Utskottet derjemte åliggande utredning af Riksgälds-kontorets ställning samt de för dess utgifter erforderliga tillgångar har Utskottet först, sedan dessa utgifter blifvit af Rikets Ständer bestämda och dermed gemenskap egande frågor afgjorda, kunnat företaga; och då Utskottet nu går att fullgöra sitt åliggande i nyssnämnde hänseende, anser sig Utskottet, i likhet med Stats-Utskotten vid de 3:ne sednaste Riksdagarne, böra vid samma tillfälle inför Rikets Ständer framlägga resultaten af hela den verkställda Statsregleringen samt uppgifva de inkomst- och utgifts-summor, både den så kallade ordinarie och den tillfälliga eller extra Stats-regleringen omfatta.
På sätt den nya Riks-staten kommer att närmare visa, har egentligen genom godkännandet af de i Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 31 föreslagna beräkningar af deruti uppgifna inkomst-titlar, Stats-inkomsternas årliga belopp antagits under nu förestående Statsreglerings-period komma att uppgå till en sammanlagd summa, som betydligt öfverstiger de å Riks-staten för samma tid uppförda utgifter.
HärBih. till R.
Prot. 18S3 # 1854. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 2.9 Haft. I 2 Slats- Ulskollels Memorial, iY.-o 371. igenom har således det, sedan längre tid tillbaka, fortfarande bchofvet att för Riks-statens utgifter anlita den till Riksgälds-kontoret ingående allmänna bevillningen upphört; hvarföre denna inkomst, under de kommande åren, kan uteslutande påräknas och användas för fyllandet af sistnämnde Verks behof eller bestridandet af de å samma Verk anvisade Stats-utgifter.
Uti den nu uppgjorda Riks-staten hafva de ordinarie eller ständiga Statsinkomsterna, enligt Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 64 och 176 samt För, stärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 215, blifvit beräknade till.
R:dr 4,832,800: — — samt restantierna till ....
n 130,000: 4 962 800- De extr a-ordinarie Stats-inkoms terna, eller nedannämnde bevillnings-medel, hafva Rikets Ständer, genom bifallandet af Bevillnings-Utskottets ofvanåberopade Betänkande, antagit till följande belopp, nemligen:
Tullmedlen till R:dr 5,200,000: Sah-accisen » . 500:
Postmedlen till samma belopp, hvartill Post-verkets utgifter i Riks-staten beräknats, eller 485,000: Karta-Sigillata-af'giften till . . . 710,000: och Bränvinsbrännings-medlen till . . 3,000,000: eller till ett sammanlagdt belopp af .
. varande således Stats-verkets ordinarie och extra inkomster, för nästa och påföljande år, af Rikets Ständer beräknade att årligen utgöra tillsammans R:dr 14.358.300:
Deremot hafva de under Hufvud-titlarne uppförda årliga anslags-summor för den tid, denna Riksdags Stats-reglering kommer att omfatta, blifvit fastställda eller förslagsvis beräknade att utgå med nedannämnde, för hvarje särskild Hufvud-titel sammanräknade, belopp, nemligen: utgifterna under Första Hufvud-titeln eller Hof- och Slottsstaterna, enligt deli Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66 bifogade tabell .... 780,840: — — Transport 780,840: 14,358.1100: . — I 9.395,500: — 'I Stats-Utskottets Memorial, ft':o 271.
Transport 780,840:
— • utgifterna under Andra Hufvud-titeln, omfattande anslagen för Justitie-departemeritet, enligt tabellen vid Stats-Utskottets Utlåtande N:o 67, saint Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 253 (Usta voteringen) och Stats-Utskottets Memorial N:o 271, . . . 1,190,360: — utgifterna under Tredje Hufvud-titeln, anslagen för Utrikes Departementet, enligt tabellen vid Stats-Utskottets Utlåtande N:o 68, 225,650: — utgifterna under Fjerde Hufvud-titeln, anslagen för Landtförsvars-departementet, enligt den Stats-Utskottets Utlåtande N:o 69 bifogade tabell samt Utlåtandet N:o 178 och Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 253 (2:a voteringen), 4,376,340: — utgifterna under Femte Ilufvud-liteln, anslagen för Sjöförsvars-departcmentet, enligt den Stats-Utskottets Utlåtande N:o 70 bifogade tabell, . . 1,590,520: — utgifterna under Sjette Hufvud-titeln, anslagen för Civil-departementet, enligt tabellen vid Stats-Utskottets Utlåtande N:o 71 samt Förstärkta StatsUtskottets Memorialer N:ris 253 (4de voteringen) och 254, 994,140: — utgifterna under Sjunde Hufvud-titeln, anslagen Kr Finans-departementet, enligt tabellen vid Stats-Utskottets Utfåtande N:o 72 och Förstärkta Stats Transport 9,157,850: — 3 - 14,358,300: — — — 14,358,300: Stals-UtskoUets Memorial, N:o 371.
Transport 9,157,850: — — 14,358.900: — — Utskottets Memorial N:o 253 (5:te voteringen), O utgifterna under Åttonde Hufvud-titeln, anslagen för Ecklesiastik-departementet, enligt tabellen vid Stats-Utskottets Utlåtande N:o 73 samt Utlåtandena N:ris 123, 147 och 285, äfvensom Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 253 (6:te, 7:de, 8:de och 9:de voteringarne), ......... utgifterna under Nionde Hufvud-titeln, eller Pensions-slaterna och Allmänna Indragnings-staten, enligt den vid Stats-Utskottets Utlåtande N:o 74 fogade tabell och Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 253 (10:de, 11 :te och 12:te voteringarne) äfvensom StatsUtskottets Utlåtanden N:ris 170, 186, och 267, Tillsammans
' Då således de å Riks-staten uppförda anslags- eller utgifts-summor understiga de enligt samma stat påräknade inkomster nfed R:dr 1,481,380: kan och bör detta sistnämnda belopp användas som årligt bidrag af Statsverket för bestridande af de till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade statsutgifter, eller de under innevarande Riksdag beviljade anslag och lån, hvilka, såsom varande af mer eller mindre tillfällig egenskap eller föranledda af inträffade särskilda förhållanden, icke äro hänförliga till de ständiga Stats-behofven, och derföre ej heller ansetts böra å Riks-staten upptagas.
Uti det, genom Stats-Utskottets Memorialer N:ris 347 och 357, Rikets Ständers granskning och fastställelse nyligen underställda förslag till åtskilliga afdelningar utaf det reglemente för Riksgälds-kontoret, som af Rikets nu församlade
Ständer bör utfärdas, är visserligen hvar och en sålunda beviljad och anvisad tillfällig Stats-utgift, både till föremål och belopp, uppgifven, men då nu fråga är 1,783,780: 1,305,830: 629,460: Stals Ulskollels Memorial, N:o 37i. om beredandet af erforderliga tillgångar för alla dessa utgifters bestridande på det derför af Rikets Ständer stadgade sätt, har Utskottet tillika funnit sig böra till Rikets Ständer aflemna ett, i tabellform och med bibehållande af samma ordning uppstäldt, härvid bilagdt, sammandrag, Litt.
A, utvisande ej mindre beloppet af hvarje dylik utgift, och, der sådant blifvit bestämdt, tiden för densammas verkställande, än ock den summa, hvartill de, i egenskap af dels anslag utan återbetalnings-skyldighet, dels lån, beviljade stats-bidragen uppgå.
Enligt detta sammandrag, utgöra de Riksgälds-kontoret ålagda utbetalningar, utom de å samma verk anvisade kreditiver, ej mindre än . . .
R:dr 14,239,729:22. 11. nemligen anslag R:dr 11,416,062:38.11* och lån R:dr 2,823,666:32.—
Vid beräknandet af Riksgälds-kontorets behof eller de tillgångar, som erfordras för att sätta detta verk i tillfälle att under tiden intilldess nästa Riksdags Stats-reglering vidtager, bestrida detsamma åliggande utgifter, kunna dock frände nu uppgifna utbetalningarnes nyssberörde belopp, R:dr 14,239,729: 22. 11. följande summor afdragas, nemligen: a) de Stats-bidrag, som för jern vägs-anläggningar blifvit beviljade, hvaraf skola utgå såsom lån R:dr 1,833,333: 16. — och såsom anslag utan återbetalnings skyldighet 5,000,000: — — enär dessa medel, såvidt de öfverstiga befintliga och till sagde föremål disponibla tillgångar, enligt Rikets Ständers beslut, skola anskaffas genom upplåning emot fonderade Stats-obligationer. b) f: delar af det till utgående under 5 år, med 20,000 R:dr årligen, beviljade anslaget för en kanalledning från Eskilstuna till Mälaren c) 1857 års bidrag till Arméens pensionskassa, för fullgörandet af dess pensionerings-skyldighet, hvilket bidrags utbetalning icke kan ifrågakomma förr, än efter samma års slut, 40,000: 36,000:
Transport 14,239,729: 22. 11. c Slats-Utskotlets Memorial, N:o 371.
Transport — 14,239,729:22.11.
Sedan dessa suminor blifvit afräknade med tillsammans 6,909,333: 16. — utgöra de återstående anslags- och lånebeloppen, hvilka under innevarande eller nästpåföljande 3:ne år skola utbetalas i den ordning
Riksgälds-kontorets reglemente föreskrifver, och för hvilka nödiga medel alltså böra då finnas att hos detta verk tillgå, R:dr 7,330,396: 6. 11.
Utom de i ofvanåberopade tabell antecknade utgiftssummor, hafva Rikets Ständer under denna Riksdag anvisat å Riksgälds-kontoret 2:ne nya kreditiver, nemligen ett å R:dr 2,500,000: — — för upprätthållandet af Rikets neutralitet; och ett å R:dr 50.000: till kostnader för Svenska natur- och slöjd-produkters öfversändande till den allmänna expositionen i Paris under nästa år, hvilka 2:ne kreditivers belopp R:dr 2,550,000: — — jemväl måste beräknas bland de af Rikets nu församlade Ständer Riksgälds-kontoret ålagda utbetalningar, helst det förra, till största delen, redan blifvit för dermed afsedt ändamål begagnadt, och det sednare egentligen är att anse såsom ett för sagde kostnaders bestridande beviljadt särskildt förslags-anslag, som ej får öfverstiga det dervid uppgifna belopp.
Beträffande åter öfriga å Riksgälds-kontoret förut anvisade kreditiver, hvilka äfven under innevarande Riksdag bibehållits, dock med en betydlig tillökning i beloppet af det för Rikets försvar eller andra angelägna föremål i Regeringsformens 63 § föreskrifna särskilda kreditiv, har Utskottet, lika med sednaste och nästföregående Riksdagars Stats-Utskott, funnit sig, vid uppgifvandet af Riksgälds-kontorets förestående utgifter, icke kunna till något visst belopp beräkna hvad som kommer att erfordras för verkställandet af dessa kreditivutbetalningar, emedan någon tillförlitlig grund för en sådan beräkning icke förefinnes.
Utskottet torde likväl härvid böra Transport 9,880,396: 6. II.
T Slals-Vtskoliets Memorial, N:o 371.
7 Transport 9,880,396: 6. 11. upplysningsvis erinra, att de summor, som varda lyftade a kreditiverna för ullproduktionens befrämjande samt Arméens ackords-reglering, förmodligen hädanefter, likasom hittills, komma att ungefärligen motsvaras af de å samma kreditiver, vid andra tider, skeende inbetalningar.
Då fråga åter förekommer om lyftning utaf de, till följd af nyss åberopade grundlags-§, å Eiksgälds-kontoret anvisade kreditiver, skola, enligt derom i detta verks reglemente meddelad särskild föreskrift, de medel, som utöfver dertill disponibla tillgångar erfordras, genom upplåning anskaffas.
Utskottet härvid jemväl böra tillägga den erinran, att, enligt hvad nedanstående uppgift å Riksgälds-kontorets förväntade inkomster jemte öfriga tillgångar visar, bland dem nu icke beräknats de Riksgäld s-kon tor et tillkommande behållna öfverskotten å Stats-verkets inkomster för 1853 och påföljande år, oaktadt enahanda öfverskott för de förgångna åren, enligt hvad allmänt kändt är, lemnat Riksgälds-kontoret en högst betydlig, för oförutsedda eller nya utgifter disponibel, tillgång.
Jemte de, till följd al Rikets nu församlade Ständers beslut, Riksgälds-kontoret ålagda utgifter, måste, i öfverensstämmelse med härom under förflutna Riksdagar meddelade och ännu gällande föreskrifter, af detta verks medel äfven utbetalas hvad som återstår och icke kan anses såsom be-r sparing utaf då beviljade och till utgående från Riksgäldskontoret likaledes anvisade låne- och anslags-summor; varande ' dessa, vid nästlidne September månads början återstående, låne- och anslags-summor å bilagde tabell
B. förtecknade i samma ordning, som de förekomma i de stadganden härom, hvilka, enligt Stats-Utskottets af Rikets Ständer gillade Memorial N:o 317, komma att i Riksgälds-kontorets nya reglemente införas, under Afdelningarne Litt. A. B. C. och D. Efter hvad denna tabell utvisar, voro, med afdrag af hvad Kongl. Majit eller Rikets Ständer förklarat icke behöfva för de afsfedda föremålen vidare tillhandahållas, följande summor, vid nyssberörda tidpunkt, i Riksgälds-kontoret innestående, nemligen:
Transport 9,880,396: 6. II.
T S Stais- Utskottets Memorial, N:o 371.
Transport 9,880,396: 6. 11. utaf de vid 1840 och 1841 års Riksdag beviljade anslag och lån R:dr 284,105: — — utaf de vid 1844 och 1845 års Riksdag d:o d:o 55,100: — — utaf de vid 1847 och 1848 års Riksdag d:o d:o 14,773: 16. — utaf de vid 1850 och 1851 års Riksdag d:o d:o 399,078: 36. 10. utaf de vid nämnde
Riksdagar beviljade anslag för folkundervisningen . 105,341: 31. 11. det vid sistförlidne