Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Råneo, ansett det vara svårt, om icke nära omöjligt, att för denna låne-gren kunna bestämma Cassa-behållningen lill något visst belopp, helst antalet af låne-ansökningar derstädes vore i en icke obetydlig mon beroende af serskilde corrjuncturer och dessas inverkan på handeln och näringarne; vid hvilket förhållande och då, hvad den coi - tanta Cassa-hehållningen för Allmänna Disconten vidkomme, Direclionen, jemlikt p mom. af ofvan åberopade §,, egde att, i mon af behof, på Ranken, i serskilde föreskrifne valeurer, utfärda assignalioner, som i allmänna rörelsen vore lika gångbara med Rankens egna sedlar, Fullmägtige afStyrkt bifall till Directionens ofvanberörde förslag. c. O Sorn, derest ofvan omformälde, af Låne-Conlorets Direction gjorde, framställning vunne bifall, densamma skulle påkalla införandet af en serkild räkenskap för den föreslagna gemensamma contanta cassan, med dermed förenade controller, samt således rubba de för Låne-Conlorets redovisning nu gällande grunder och föreskrifter, finner Utskottet icke skäl att densamma biträdaj hvaremot Utskottet, med afseende derå, att Cassa - Banco-Ulskottets [Utlåtande, N:o 157.
15 behålla ingen stundom kan utgöras af nästan endast mindre sedel-valeurer, hvilkas iordninghringande och specificerande till afsändning upptager lid och sålunda leder till hinder i öfriga göromål, anser Cassa-behållningen af Allmänna
Discont-fondens medel kunna, utan våda för Banken, ökas, samt får af sådan anledning och på det afsändande af öfver behållning mindre ©fia må ifrågakomma, hos Rikets Högloft.
Ständer tillstyrka, att den, enligt 88 §. 8 mom. af nu gällande Banco-Reglemenle för Låne-Contoret i Malmö till io,ooo R:dr bestämda högsta Cassa-behållning måtte förhöjas till i5,ooo R:dr.
STOCKHOLM, Elmens och Granbergs Tryckeri, 1841. Banco-Utskottets BetänkandeJS:o 158» t N: o 158.
Ant. till Exp.-Utsk. den i3 Mars i84r, kl. i e, m. B et anie ande, i anledning af Herr NordenancTcars, F. TF., motion, innefattande förslag till reglering af Bankens lånerörelse i åtskilliga delar.
Herr Nordenanckar, Fredrik Wilhelm, har inom Ridderskapet och Adeln väckt en till Utskottets behandling öfverlemnad motion, deruti, uppå anförde skäl, är vordet föreslaget: i :o att Banco-TJtskottet måtte skyndsamt till Rikets Ständer inkomma med en approximativ calcul öfver beloppet af den sedel-indragning, hvartill nu gällande Banco-reglering och vidtagne beslut anses föranleda, och att derefter ingifva förslag till dessa medels nya användande; 2-.o att de till Allmänna Discont-rörelsen nyligen anslagna 460,000 R:dr måtte derifrån återtagas i den mon, desamma kunna användas annorlunda, och i öfverensstämmelse med den nya reglering af Bankens rörelse, som Rikets Ständer antaga; 3:o att såsom deponerad Fond till Creditiv för Hypotheks-Föreningarne ej må anses behöfliga mera än 100,000 R:dr, samt återstående 3oo,000 R:dr, såsom disponible till annan utlåning, dock utan minskning i Föreningarnes egande Creditiv-rätt; /|-.o att Handels-Discontens låne-anslag må bestämmas till 3 millioner R:dr, oberäknad dess reserv-fond, 200,000 R:dr; 5:o att hvad som af ett låne-anslag tidtals kan blifva innestående, må af Fullmägtige i annan väg kunna disponeras, med vilkor, att medlen till sitt bestämda ändamål åter förflyttas, när behofvet så fordrar; 6:0 att Fullmägtige må auetoriseras att köpa och sälja RiksgäldsContoirets, Armeens Pensions-Cassas och Bruks-Hypotheks-Föreningarncs obligationer till det pris, de sjelfva för tillfället bestämma; ty utan så^ dan latitud, i afseende på värdet, skulle, efter motionärens åsigt, hela ändamålet förfelas; — samt att Rikets Ständer, genom serskild § uti Instructionen för Fullmägtige, må fästa deras uppmärksamhet på vigten af de Bih. till R.
Prot. 1840 och 1841. 6 Sami. 1 Afd. 44 Häftet. 1 3 Banco-Ut siof tets Betänkande, JY:o i58. ändamål, som med delta stadgande åsyftas, nemligen att bereda Banken räntevinst, alt förekomma sedelstockens indragning, att förse Banken med sådane allmänna papper, som ega ett stadgadt börsvärde och alt befordra dessa pappers eirculalion pä inländsk och utländsk börs; 7:0 att när Riksgälds-Contoirets depositioner i Banken uppgå till betydligare belopp, ulan anledning, att desamma så snart komma alt åter uttagas, det må vara Fullmäktige tillåtet att, under tiden , göra deni fruktbare i låne-väg eller genom köp af obligationer; samt 8:0 att upplåningsröreise i Banken till 3 procent må, såsom förr, ega rum, likväl endast i den raon, sådane medel kunna af Banken användas och lill belopp af högst
Två millioner R:dr.
Öfver denna motion har Utskottet infordrat Utlåtande från Bancofullmägtige, och får för detsamma redogöra här nedan vid hvart och ett af de serskilda förslag, som innefattas uti motionen, hvilken Utskottetansett lämpligast alt punklvis besvara.
Under åberopande af en upprättad och uti Utskottets Betänkande, N:o i5o, intagen approximativ calcul ofver beloppet al den sedel-indragning ifrån r83g års slut till nästa Riksdag, hvartill nu gällande BancoReglemenle och de af Rikets Ständer redan vidtagne beslut, föranleda; hafva Banco-lullmägtige , med anledning af esta punkten uti Herr IVordenanckars ofvanomförmälde motion, lill Utskottet öfverlemnat en ”beräkning öfver beloppet af den tillgång, som, till förekommande af sedelstockens förminskning genom större in- än utbetalningar, under åren it>4o ”till och med i8z{5, kau anses vaia att använda, under lagtlagande af de ”föreskrifter, dels i835 års Bauco-Reglemenle och dels Rikets HöglofL ”Ständers redau fattade beslut innehålla”.
Som Utskottet ansett det vara egentligare att, vid beräkningen af Bankens intill nästa Riksdag uppkommande öfverskott,, upptaga förhållandena till och med med år 184Ö, men oivanåheropade approximativa calcul endast omfattade tiden frän och med 1840- tili och med 1844; får Utskottet lill en början framlägga en calcul ofver beloppet af den sedelindragning ifrån 1839 års slut lill och med år ! 845, hvartill nu gällande Banco-Reglemente och Rikets Ständers beslut föranleda. liancv- Ut slo nets Betänkande, IV'o i58.
1 3 Minskning i Sedelstocken. a) genom inflytande capital-afbetalningar: å Riksgälds-Contoirets obligationer, 2 procent let, R:dr 4,4°o,000 . ........ å lånen till släder och corporalioner .
. å fastighets lån mot återbetalning i silfver, circa .. b') genom indragen årlig vinst:
Beloppet deraf beror hufvudsakligen af de beslut, Rikets Högloft.
Ständer komma att fatta, angående Bankens lånerörelse.
Med någorlunda säkerhet torde den dock kunna beräknas till omkring j5o,ooo R:dr årligen, eller för 6 år lill c) Medel, som äro att förvänta från RiksgäldsContwiret, i afräkning å dess inom linien förda skuld för utredningen af Götha Canal och Malmö f. d. Disconler årligen af primitiva capita 528, 000: - - 25,000: - - 13 2,000: - - 4,5oo,ooo: 3°,ooo: --5 2,5 000; - - Ökninsr i Sedelstocken : a) Tillökning i Manufactur-Discontens Crediliv fr) Utbetalning till Riksgälds-Contoiretaf 462,243 R:dr årligen, i 5 år, utaf Bankens nu egande vinstmedel c) Genom inlösen af Bankens räntebäi ande skuld förbindelser, efter afdrag af derå upptagna lån . d) Förhöjning i Handels- och JVärings-Disconter nes förstärknings-fonder till 3 millioner R:dr e) Förstärkning af Handels- och Närings-Discon ternes reserv-fond till 200,000 R:dr . f) Förhöjning af Fastighets-lånefonden till 5 mil lioner R:dr Saldo, inträffande förminskning vid i83g års slut befanns.
. . sedelstocken, sådan den • . . . •
B.co R:dr 5oo,ooo: - - 2,311,215: - - 10,000: - - 290,000: - - 59,239: - - j436,45o:--3 ,6o6,0O/{... 1,608,096: 4 Banco- biskottets Betänkande, N:o i )8.
Vid denna calcul hafva Fnllmägtige uti den af dem afgifne, här förut omnämnde, beräkning, anmärkt: aLt till totalsumman af den minsk ning i Sedelstocken j som enligt calculen skulle uppstå, utgörande B:co R:dr 5,2i5,ooo:-- ytterligare borde läggas, hvad 1840 års vinst, på sätt numera är vordet kändt, öfverskjutit det i calculen beräknade medeltal eller „ „ 5o,ooo:-- hvadan hela minskningen i sedelstocken skulle komma att uppgå till circa ,» „ 5,205,000: - •• hvaremot ifrån den antagna totala ökningen i sedelstocken ........ 3,606,904: - - borde afdragas, deribland inberäknad brist i Handels- och NäringsDisconternes fastställda reserv-fond, emedan samma brist af dessa Disconters egen vinst, utöfver levereringarne till Banken, blifvit betäckt 69,239: - ~ då alltså skulle återstå 3,547,665:-- men hvartill borde läggas skilnaden mellan de uti calculen upptagne 10,000 R:dr för inlösen af Bankens räntebärande obligationer och beloppet af de, som utgifvits för inlemnadt silfver, hvilka inom i845 års slut kunde antagas ingå med I9,q35:-- Summa 3,567,600: - - eller i rundt tal „ ,, 3,565,00©: - - Återstod B:co R:dr 1,700,000:-- hvarti 11, i öfverensstämmelse med Banco-fullmägtiges af Utskottet biträdde hemställan, i afseende på 6:te punkten, bör läggas afbetalningen å Riksgälds-Contoirets förbindel Transport 1,700,000:-- Bcmco-Utshottets Betänkande y N:o i58.
5 Transport 1,700,000:-- ser för Bankens grundfond under åren 1835 till i83g, hvilka icke i lånerörelsen åter utgått 44°»ooo: " ~ så att, enligt Fullmägtiges beräkning, totalbeloppet af den förminskning i sedelstocken, sorn i annan väg bör göras rörlig, komine att uppgå till 2,j4o,ooo:-~ hvilken summa dock, i händelse af Rikets Ständers bifall till Utskottets hemställan i Betänkandet N:o i5o, angående tillökning i circulations-capitalet uti lånerörelsen mot pant af fast egendom, kommer att minskas med . . . • • 5oo,ooo: - - i följd hvaraf B:co R:dr 1,640,000:-- blelve under tidrymden från och med 1840 års början intill 1845 års slut disponibla till användande i utlånings- eller annan väg.
Enligt de förslag, Utskottet nu, i anledning af Herr Norclen anckars motion, går att afgifva, skulle erfordras: till ökadt Creditiv för lånerörelsen på namn och reverser med omsättningsrält vid Discont-verket i Stockholm B:co R:dr 5oo,ooo:~- och till uppköp af räntebärande papper, för fyllande af den brist i ett, ursprungliga grundfonden motsvarande, belopp realisabla papper, som uppstått genom afbetalningar å Riksgälds-Contoirets obligationer, under åren 1835 —1889 R:dr 44°>ooo: _ “ år 1840 88,000:-- samt ytterligare inträffande afbetalningar under åren 1841—184b, eller 5 år å 88,000 R:dr årligen /j/jo,000: - -Q68,ooo: - -r ,453,000; . . kradan - t64o,ooo: - - återstå, som kunna i tillfällig lånerörelse användas.
I sammanhang med den uti punkten 2:dra gjorda framställning, att de till Allmänna Discont-rörelsen nyligen anslagne 460,000 R:dr måtte derifrån återtagas i d.en mon, desamma kunna användas annorlunda och i t) Banco-Utskottets Betänkande, N:o i 58. öfverensstämmelse med den nya reglering af Bankens rörelse, som Rikets Ständer antaga, har Utskottet förehaft tiris en af Riksdags-fullmagtigen Sone Persson från Skåne väckt motion, innefattande, bland annat, att Discontens utlånings-fonder måtte intill nästa Riksdag ökas med 3 millioner R:dr, och dels ett af Riksdags-fullmägtigen Per Jönsson väckt förslag, att fonden för hvartdera af Bankens Låne-Contoir mätte erhålla förhöjning af * million R:dr.
Hvad frågan om tillökning i ullanings-fonderne för Låne-Contoiren beträffar, hafva Banco-fullmäglige till de härom afgifne förslag afstyrkt bifall; hvaremot Ftdlmäglige, under förmälan, att, enligt deras åsigt, den förstärkning af allmänna Discont-fonden i Stockholm, som Rikets Ständer vid denna Riksdag temporairt medgifvit, icke skulle kunna, ulan kännbar olägenhet för allmänheten, densamma undanryckas, hemställt, att allmänna
Discont-lånefonden för lån å namn med omsältningsrätt måtte erhålla en förstärkning af * million R:dr, deruti inberäknade de redan temporairt beviljade 46°>o°ö R:dr.
Med afseende på hvad Fullmägtigesålunda anfört, hemställer Utskottet, alt, med alslag å de af Herr Nordenanckar och Riksdagsfullmägtigen Per Jönsson gjorde framställningar, Rikets Ständer måtte besluta, att fonden för utlåning på namn och reverser vid Banco-Discont-verket i Stockholm måtte intill nästa Riksdag erhålla en förstärkning af Soo.ooo R:dr Banco, deruti inberäknade de af Rikets Ständer vid innevarande Riksdag lill begagnande öfverlåtne 200,000 R:dr af fonden för belåning af adier och publika papper, samt26o,ooo R:dr, allt Banco, af fonden för Handels- och Närings-Disconten.
I afseende å det under punkten 3 förekommande förslag, anförde motionären, att till nya Cassa-crediliv på Depositions-räkning varit afsatta 400,000 R:dr, deraf 100,000 R:dr för Skånska och 3oo,ooo R.dr för Bruksegares Hypotheks-förening; att desse Creditiv sällan och till mindre belopp varit anlitade, hvilket bäst skall synas deraf, att hela sammanräknade räntan, som under 5 år derå influtit, utgjort allenast 5,653 R:dr och att vid i83c) års slut endast 16,000 R:dr voro begagnade.
Dettaj förhållande förmenar motionären kunna antagas för framtiden blifva enahanda, och att det således vore obehöfligt och ledande till förlust för Banken, att ett så betydligt capital stöde afsatt utan ränta; hvadan motionären anser en deposition af 100,000 R:dr desto heldre vara tillräcklig, som Bruks - Banco-Utshotlels:
Betänkande, N:o i 58.
'J egares låne-opernlioner troligtvis snart skola förminskas och deras behof af' crediti v, i följd deraf, upphöra samt altför öfrigt, om erediliven skulle hårdare anlitas, denna rubbning snart vore öfvergående och den genomen sådan utbetalning ökade sedelstocken af ingen betydelse.
Ehuru Utskottet måste medgifva, att de till omförmälde Hypotheksföreningar alsatte creditiv hitintills varit i löga betydlig raon anlitade, samtatt, om äfven för kommande tiden ett slikt förhållande antoges kunna fortfara, Banken icke skulle något äfventyra genom bifall lill motionärens förslag, kan Utskottet likväl ej i sin utsträckning godkänna den princip, som ligger Lill grund lör förslaget; och då Utskottet ej kan inse det någon för allmänna rörelsen menlig följd bör kunna uppstå deraf, att det mindre capital, hvarom nu är Båga, minskade den utelöpande sedelstocken, samt det, å andra sidan, elter hvad Banco-fullmägtige förmenat, skulle föranleda till rubbning uti stadgade former för Bankens räkenskaper, i händelse de beviljade crediti ven på Räkningar i Depositions-Åfdelningen nedsaltes, utan att deponera deremot svarande fond, afstyrker Utskottet bifall lill ifrågavarande framställning.
Tili stöd för det förslag, 4-de punkten innehåller, eller attjJlandelsDisconiens iåne-anslag må bestämmas lill 3 millioner R:dr, oberäknad dess reserv-fond, yttrar motionären, bland annat, att denna lånegren, ehuru icke fri från missbruk, hvarigenom dess ändamål tili en del förfelas, likväl, i vida större scala än den allmänna Disconten, bidrager till understöd för enskilde crediten och industriel förkofran.
Banco-fullmägtige hafva, i anledning häraf, anfort: att redan vid Handels-Discontens stiftelse, år i83o, för densamma bestämdes en fond (hiå grundad endast på upplåning) af Tre millioner R:dr, hvilket belopp vid sistförflulne Riksdag bibehölls; att, ehuru verksamheten för denna Discont ännu vore i flere afseenden inskränkt, dess rörelse dock hade, efter år räknadt, varit t ett nära oafbrutet stigande, samt att denna låne-rörelse, under dess tioåriga tillvaro, visat en, i förhållande till dess omfattning,, högst obetydlig förlust.
På grund häraf hafva Fullmägtige tillstyrkt, att Handels- och jVärings-Discontens permanenta (^ordinarie) creditiv eller fond måtte bibehållas vid Tre millioner Riksdaler, utom reserv-fonden. 8 Banco-Ut skottets Betänkande, N:o i58.
Utskottet, som i allo biträder denna Fullmägtiges hemställan, får härigenom underställa densamma Rikets Ständers bepröfvande.
Hvad deremot angår motionärens i samband härmed gjorde framställning, att Utskottet måtte taga under serskild pröfning, huruvida antingen för hela ifrågavarande lånerörelse eller endast för växel-belåning, räntan kunde nedsättas från 5 till 4 procent, i händelse af bifall hvartill motionären anser fonden böra höjas med ytterligare i million; får Utskottet endast anmäla, att, som Rikets Ständer, genom bifall till Banco-Utskottets vid denna Riksdag aflåtne Betänkande N:ö 82, i anledning af väckt fråga om nedsättning i räntan med En procent å alla de lån, som från Rikets Ständers Bank eller de derunder lydande Låne-Contoiren utgifvas, förklarat, att någon nedsättning i räntan å berörde lån ej borde ega rum, Utskottet icke kunnat ingå i pröfning af berörde framställning, såsom in nefattande en fråga, den der redan blifvit af Rikets Ständer afgjord.
I anledning af förslaget uti 5:te punkten, yttra Banco-fullmägtige, det Fullmägtige dela den tanka, som ligger till grund för samma förslag, eller att, så länge Bankens låne-rörelse 5 år förut i dess minsta detaljer bestämmes, utan att åt Bankens Öfver-styrelse är lemnad rättigheten att, efter inträffande förhållanden, som omöjligen så långt förut kunnat komma under betraktande, deri göra jemnkningar, skall det å nyo inträffa, hvad sedan sista Riksdag egt rum, att nemligen betydliga låne-fonder blifva till större eller mindre del obegagnade; hvarigenom det lif, de varit ämnade att gifva rörelsen, går förloradt, och denna ofta kan nödgas söka utvägar, som den eljest icke begagnat, och som kunna vara förenade med vådor.
Utskottet instämmer jemväl uti den af motionären i berörde hänseende yttrade åsigt, men anser derjemte, att, då för den lånerörelse-gren, som vid något tillfälle kan lemna ett öfverskott lill användande i andra grenar af låne-rörelsen, der behof deraf göres, icke långt efter det en sådan försträckning blifvit lemnad, kan behöfva att så hastigt som möjligt återbekomma ett slikt öfverskott, sådane i främsta rummet böra användas i de låne-rörelse-grenar, hvarifrån återbetalning med minsta omgång kan verkställas; och får Utskottet fördenskull föreslå, det Banco-fullmägtige må berättigas att utaf de till bestämda summor upptagne låne-fonder eller creditiv, som, under en Banco-Utskoltels Betänkande, JV:o i 53. 9 en längre tid visat sig icke liafva till fulla beloppet kunnat utgå till annan Bankens låne-rörelse och deribland företrädesvis lill Handels- oell Närings-Discontens, publika pappersbelåningen samt för beviljade crediliv, anvisa de uppkomne öfverskotten, dock under vilkor, att, så snart desse öfverskott blifva för sina primitiva föremål beböllige, desamma till desse senare, efter band och i den nion nödige medel inflyta , återställas.
Genom detta förslag anser Utskottet sig jemväl hafva besvarat en af Herr Kyrkoherden Bergvall väckt och till Utskottet remitterad motion, att antingen den andel af fonden för belåning af actier och publika papper, hvilken icke kan för samma låne-rörelse göras fruktbar, må af BaircoDiscont-Directionen få vid förefallande behof utlånas på namn och reverser, eller att af förstnämnde fond 200,000 R:dr må användas såsom grundfond för Handels- och Närings-Disconten.
Med hemtad anledning deraf, att, om äfven Bruks-egares Hypothekscassa, Skånska Hypotheks-Föreningens och Armeens Accords-amorteringsfonds obligationer med 4* procent tillerkännas belåningsrätt i Rikets Ständers Bank, en föga betydlig del af Bankens intill nästa Riksdag disponibla tillgångar skulle kunna anvandas i och för publika pappers-belåningen, bar Herr Nordenanckar framlagt det förslag, som i punkt 6:0 innefattas; och har motionären i öfrigt, till stöd för detta förslag, anfört: att, om en inländsk eller utländsk slats-credit någonsin skall kunna grundläggas, vore det oundgängligt , att en handel med sådane papper inledes, på det att de blifva kände på Börsen, och detta skall, efter motionärens förmenande, i vårt land, der så få capital äro till en sådan rörelse disponible, svårligen kunna ega rum, så vida icke Rikets Ständers Bank, våre allmänna Cassör och landsorternes egentligaste capitalister, nemligen Privat-Bankerne, uppträda på Börsen, såsom alternativt säljare och köpare; att om detta föregått och allmänheten finnér, att sådane papper alltid äro afsätllige till ett föga ombytligt värde, så skola småningom äfven enskilde personer våga ingå i samma bandel och deruti förränta jemväl smärre behållningar, samt alt det för Banken vore af fördel, att, då cursen vore låg och medgåfve vexel- och silfverköp, i stället för silfver, inköpa Hamburgska papper, hvilka när som helst kunna förvandlas till silfver och emedlertid gifva Banken en ränta af \ procent.
G Sami. 1 Afd. 44 Häftet. 2 IO liane o- Utskottets Betänkande, N:o 15 8.
Uti del Utlåtande, Baneo-fullmägtige öfver förevarande motion afgifvit, hafva Fullmäktige, i anledning af sistberörde förslag, yttrat: ”De här innehållna förslager tyckas afse tvänne med hvarandra icke i omedelbart sammanhang stående ändamål, det ena att Banken, med användande at åtminstone en del utaf dess nu reserverade behållning, borde förse sig rned en tillgång af vid förefallande behof lätt realisabla papper, och det andra, att, genom dylika pappers omvexlande, uppköp och försäljning. befordra deras circulation på både in- och utländske Börser.
Hvad det första föremålet beträffar, så är det vanligt, att de förnämsta utländska Banker nedlägga deras grundfond och stundom äfven deras reserv-fond, det vill säga, den del af behållna vinsten, hvilken icke blifvit utdelad eller anordnad, uti goda statspapper, som, vid förefallande utomordentliga behof, lätteligen kunna förvandlas i penningar.
Detta synes äfven hafva varit afsigten med stadgandet i ^:de §. af i83o års Banco-Lag och utfärdandet af Riksgälds-Contoirets förbindelser för den återstående krigsskulden, om än uttrycket i nyssnämnde §. blifvit för ofullständigt att kunna åberopas såsom ett oinskränkt lagbud.
Det torde äfvenledes finnas obestridligt, att, innan Banco-Styrelsen begagnar de i 12a §. af Banco-Reglementet medgifna medel till upprätthållandet af Bankens credit och den fria silfvervex!ingen, vore det bättre att ega sådane papper, hvars lätta föryttring, till och med inom eget land, skulle göra begagnandet af de förutnämnde dyrare och för allmänna rörelsen mera kännbara utvägarne i de fleste fall öfverflödigt.
Men deremot kunna icke Fullmäktige lika godkänna det senare ändamålet, eller att genom Bankens uppträdande på en gång såsom både köpare och säljare af dylika papper, befrämja deras omlopp, likasom Fullmägtige i allmänhet anse betänkligt att låta Svenska Banken uppträda i omedelbar beröring med utländska Börser.
Äfven de utländska Banker, hvilkas organisation skulle kunna måhända lättare sådant medgifva, bruka dock saftan uppträda, såsom egentliga speculanter å Statspapper, och i mångas stiftelse-urkunder är detta uttryckligt förbjudet.
Fullmägtige anse således icke, att Banken i något afseende bör uppköpa några slags papper, att dermed drifva handel, utan endast tili sådane nedlägga sin ursprungliga grundfond, för att i hebofvets stund ega en lätt realisabel tillgång; och anse Fullmägtige, att, vid beräkningarne af tillgåugarne härtill, den under åren 1 B35—u 83p influtna afbetalning å Riksgälds-Contoirets förbindelser så mycket iner bör tagas i beräkning, sorn den icke blifvit använd i någon annan Bankens rörelse.
Banco-Utskottets Betänkande, N.o i58. 11 Beträffande frågan, i hvad skags goda papper de härtill användbare summor böra nedläggas, så anse till en början Fullmägtige härifrån böra undantagas alla utländska.
Vidare, då numera få eller inga andra Riksgälds-Contoirets obligationer finnas, än de Lill Banken afgifne, anse Fullmägtige, att för det närvarande man bör inskränka sig till de å längre förfallotid ställde, som utgifvas af Arméens Amorterings-food, Skånska och Bruks-egares Hypotheks-föreningarne, samt nya Hypotheks-föreningar, erbjudande lika säkerhet.
Härigenom skulle man, utom den förmon, Banken, på sätt ofvan är visadt, kom att vinna utaf innehafvandet af ifrågavarande papper, medelbart bereda för det allmänna högst nyttiga följder.