Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsäde af 98 42 2,950 728 330 7,354 939 216 220 4 213 60 5,855 110 107 300 193 332 1,664 4,389 29,3611 22 81 2 238 £ 178 f 222 1 912 — 10 18,624 67 185 133 217 1,197 16 16 1,301 12 Medel-afkastning, sedan utsädet är afdraget. 60 6,230(22,242 50315 175 49 1,956 532 219 6,372 895 195 198 3 172 49 4,936 92 123 340 297 354 1,897 255 25 347 34 1,856 791 231 5,638 884 153 246 3 246 62 6,014 78 te 31 124 351 204 169 350 14 1,198 231 13,216 3,987 1,777 39,788 4,803 1,079 1,174 20 1,233 389 35,104 550 10 18,771 13,068 4,113 1,742 4,849 45 125 15 394 7 12 584 1,708 1,131 1,864 9,153 181 596 42 1040 207 7,011 2,362 563 20,347 2,099 189 902 5 1,548 331 32,240 155 5 17,225 9,959 2,722 1,508 3,441 24 210 24 469 2 462 882 844 1,271 4,646 189 240 60 ö -160 44 2,253 783 332 7,396 660 >72 409 4 225 87 5,974 62 4 4,391 3,236 907 322 868 10 75 106 207 250 40 1,230 210 5,046 2,660 968 22,011 2,454 188 1,108 5 2,060 400 28,751 155 5 16,417 10,441 3,685 1,530 2,881 12 250 30 423 2 211 25 300 894 572 1,121 4,577 208 183 80 25,5661 25,390 163,332| 113,5581 29,091 202 64 1,511 585 249 5,351 552 90 178 1| 266 81 5,852 72 58 96 246 186 106 293 1,264 397 15,636 4,404 1,536 4b,342 5,655 1,170 1,514 24 1,228 362 32,835 542 16 18,888 15,110 1019 2,737 2,012 2,660 14,863 2,550 492 774 250 Underhållne kreatur.
111,0951 23,570 188,5092 113 38 1,353 489 209 5,655 625 120 188 1 199 52 5,114 62 68 209 50 1,577 750 200 5,820 653 130 192 2 212 58 4,874 62 44 21,732 12 380 92 3,241 1,097 417 12,128 1,325 294 348 3 405 109 10,229 150 172 580 277 22 5,179 128 182 40 1,249 324 141 4,458 473 108 100 1 123 34 3,485 50 602 90 4,573 1,323 525 12,143 2,916 400 417 4 374 125 12,855 240 22,357)49,926 16,504 272 1,092 192 22 8,941 723 166 152 20 175 79 2,181 891 305 8,907 926 125 300 2 296 88 7,962 80 132 540 205 11 4,181 329 64,322 38,428 75 140 160 76 2,857 188,913 55,697 1,916,676 688,618 235,420 6,721,878 741,046 156,790 176,345 930 207,101 55,363 5,032,239 79,871 1,075 2,935,816 2,157,113 751,595 290,153 674,064 7,323 50, 000 5,414 66,765 1,370 1,062 400 47,362 9,000 20,034 100,650 221,755 79,170 405,063 42,780 2,700 Stats - Beviliningi Efter Bevillnings-Förordningen. 91 47 2,921 868 232 9,692 1,261 355 266 14 322 91 11,655 266 5 6,618 4,190 1,113 439 1,312 14 a Ari. 2 till oell med 8 §§. 10---- 33----- 416 2,275 33,510 31,750 297 649 523 5,869 22 1,398 266 340 8,170 3,420 4,800 561,846 92,548 650 383,520 27,600 987,425 101,754 4,640 31,653 101,550 32,980 38,060 79,857 402 45 6,000 6,300 1,900 3,200 3.000 47,190 1,650 2.000 9,379 15,000 5,249 -- 16 3 32 57 374 45 26,734,153 53,875147 ai till och med 36 SS. 308 119 5,319 1,649 545 17,626 1,806 483 337 3 409 127 11,695 220 242 492 194 844 288 358 130 73 20 3, till och med 4° §§• 2,692110 80 2,622 10 500 64,945 34 20 CA Ständige Räntor. 265 66 7,501 139 4 3,717 2,313 823 378 919 14 565 237 11,720 3,574 992 35,643 3,744 1,025 766 18 996 285 30,853 627 450 810 37 12 - 12 17,676 10,965 2,488 1,453 4,861 33 143 9 196 6 6 2 80 31 187 8,453 9,173 1,482 35 2,718 3,809 1,015 69,906 1,097 £3 102 63 21,280 1,600 375 629 581 1,349 13 55,877 25,423 8,319 3,478 3,462 1 180 671'38 218,13 18,468'38 221 34 1,725 3,514 338 49 113 16 — 1,751 16 2 2 36 9 362 5 10 8 738 844 6,163 1,756 __ 5 — 1-- 401 414 10 26 — — 322 19 8 2 322 19 8 30’904 10 875 322 41 6 152,740 18 20 ■ 494 478 2,090 11,4211 6,092 1,508 127 294 1,700 469 2 1,940 469 58,420 344 45 24 7 32 83 309 133 376 172 29,029 16,384 4,104 1,977 1,130 91 19 1,159 472 42 —
44110 116 36 4,296 40 642 137 169 5 183 38 3,951 98 28 43 1 202,767 (24( — (65,155 102 16 825 420 1,463 27 1,640 33 10 2,868 43 76 209 80 1,829 572 107 132 45 2 [127,911 41 p: 3 5 fi- 1 1 c; 9 5 9 11 8 938 7 127 10 34 7 44 2 1 8 34 8 11 2 1,376 10 .24 ll 620 2 506 — 73 7 70 7 22 2 — 3 1 — 2 — 12 5 — 5 — 3 — 1 6 — 10 0 11 29 6 — 83 6 - 29 29 - 1( 389 O lllS: ^ *-j oo 3 ____ 96 16 6 --- — 12 — 28 9 ___ 52 46 — ---- 210 113 63 1,049 207 6 — 32 — 14 16 — 6-- 11 --- 6 ---- 10 ---- 16 — — 16---- — _ — — 152 24 10 19 46 8 __ _. 57 12 — 76 — — 207 25 -- 7 24 -- i 19 11 9 -- — 44 36 — 38 1 10 36 32 2 26 14 — — — 12 — 1 36 — 5 42 10 -- — 7 4 5 -- — — 7 — — 1 — — -- — ---- — — 20 36 — -" — — --- — — --• —; — __- — — 160 43 6 — — 0,354 23 10 24 12 24 34 24 1 — 6 ---- 26 12 1 36 2 — 14 28 — 1 32 31 4 — lil 35 719 830 3,198 12,618 530 36,798 4,182 583 5,367 7 6,748 1,763 153,407 1,786 23 99,580 50,262 14,453 6,319 5,835 22 520 14 1,021 4 2 22 703 18 514 31 — 2,329 10 10 27 209 1,922 1,144 3,959 2,245 572 2,356 — 4,043 3,849 100 14 1,481 34 182 302 127 294 4,928 7,813 19 2 782 8 44 — 12 9,619 : 29: 33,904 : 3,276 : 389 1,371 3,873 440 33,524 368 1,981 2 10 61 10 489(29 2 10 — 21 _ 206 30 7.801 23 355 5 61,161 11,365 16 i 717 176 5,578 1,952 835 3 22,361 2,318 397 712 5 798 230 19,369 131 6 — 16 4 3 3 280-- 215 ,
664 696 656 786 58 - 155 110 20 — 1,008: 1,995 6 —’ 162,9221451 4187,005 Linköpings Slott i Lands-Canzlit den 19 Juni 1833. GUST. NORDSTRÖM. G. W. HAMILTON.
JOH. FR.
Landet inom Östergöthlands
Län från och med År 1828 (ill och med År 1832. 329 ■< 0 n 0 175 79 MSI 31 891 17 305 10 ;.!)<>■; 478 926 83 125 30 300 4 296 10 88 2 t,9G2 783 80 30 2 i,328 520 i,377 208 1,036 ilo 403 15 1,083 34 10 25 5 8 91 5 2 3 1 73 5 29 — 132 75 540 140 205 160 11 1,181 76 91 20 146 11 Stats - Bevillning* Efter Bevillnings-Förordningen. i till och med 8 §§. a Art. ai lill och med 36 §§. 188,913 55,697 1,916,676 688,618 235,420 6,721,878 741,046 156,790 176,345 930 207,101 55,363 5,032,239 79,871 1,075 2,935,816 2,157,113 751,595 290,153 674,064 7,323 50.000 5,414 66,765 1,370 1,062 400 47,362 9.000 20,034 100,650 221,755 79.170 405,063 42,780 2,700 33,510 31,750 8.170 3,420 4,800 37 till och med 4o §§. 416 2,275 297 26 649 22 523 J 42 5,869 : 1,398 266 - 340 2 166 71 3,480 1,057 214 8,324 676 187 162 265 66 7,501 139 4 3,717 2,313 823 378 919 14 5,249 -- !8 2,857 26,734,153 — — 18-- - 45| >0-- >0-- 314 >0-- 160 5-- 620 4 — _ 61 0-- 4 J 3-- 16 4 0-- 152 1 0 — _ 47 2 0-- 96 7ee 56 - 4_ [) — — 5 2 9--- 5 4 9-- ____ )-- 16 )-- --- __ )-- 93 - — 3 3 — 4 2 _ _ 57 1( --1 374 4å _ _ >3,875 47 6 — 130 47 11 73 45 5 7 64,945120 2 322 19 8 30,904 41 565 237 11,720 3,574 : 992 : 35,643 : 3,744 1,025 766 ; 18 996 ■ 285 ; 30,853 : 627 - 1,756 26 — 18 10 23|ll| 875 322 6 152,740 43 1 Ständige Räntor. 8,453 3,809 1,015 69,906 1,097 — 80 102 63 21,280 1,600 375 629 671 38 218:13 18,468138 221.34 362 20 494 478 2,090 127 294 1,700 469 2 — 45 24 — 7 32 — 11 83 309 133 376 1,725 3,514 338 49 113 1,751 1,940 469 58,420 344 4 29,029 16,384 4,104 1,977 1,130 102 825 . 420 1,463 16 16 172 28 10 2,868 43 76 209 80 36 1,829 — 572 107 132 12 12 202,767 24 11 10 — 20 36 O o H o o *
5 ~ P- C o pr1 o. 1,3.76 24 12 12 34 12 24 26 160 43 65,155 45 21127,911 41 9 20,354123 14 7 10(4,667 28 31 lil — 16 - 16 — — 28 9 11 28 9 e - 36 — _ — 32 _ — 14 16 — 32 ,_ 1 16 1 32 - 32 _ - 16 - 32 - 16 — — — — — — — — — — — — — — — — - 16 - 32 — 3 — — — — >7 — — 1 16 . . — — — — — — — - — - — — — - — - - — - — — - - — — — — — 3 12 8 — — — i— “ - — - - — — — — — — — — — — — 32 — — — — — — \ I4: 35 5 4, 96 210 113 63 1,049 207 52 16 46 17 11 10 2,356 3,849 100 14 1,481 30 7.801 23 1 719 830 3,198 12,618 530 36,798 4,182 583 5,367 7 6,748 1,763 153,407 1,786 23 99,580 50,262 14,453 6,319 ' 5,835 22 520 14 1,021 4 2 22 703 18 514 209 1,922 1,144 3,959 2,245 43 572 182 302 12 2,413 76 4,061 107 15 1,490 45 38 38 26 10 206 12 24 24 432,814 11 > "t T “ö 3 3- ■o 3 n
P- 0 6 7,813 5 -- 3 6 _ 19 2 1 3 — 4 . 9 9 10 1 4 6 Q 9 7 - 2,329 1 10 6 6 — 3 1,981 6 —— 2 10 4 ~ 5 0 — — 5 1 - — 1 61 0 — 7 - 355 2 8 — t — — S l ) ____ — i — — — 12,539(40 1 0 16 Clericie-Statens underhal 782 9,619 29 33,904 3,276 389 1,371 3,873 440 33,524 368 5 61,161 11,365 1,185 580 53 75 40 207 280 95 155 717 176 5,578 1,952 835 22,361 2,318 397 712 5 798 230 19,369 131 3 12,279 8,272 2,472 1,011 . 435 22 46 16 202 117 32 2,589 30 2,405 24 — 215 664 696 656 786 58--- 110 20 24 --1 1,008 32 — 1Ö3 1,995 6-- 24 — 1,237 872 235 101 117 19 22 65 42 32 — 16 — 162,922145 Bidra g. 862 218 6,890 2,472 1,020 28,440 2,884 . 503 950 6 989 281 23,980 182 4 15,534 10,636 3,117 1,265 1,152 27 62 19 254 4 4 208 18 102 264 820 882 767 815 — 59 132 20 1,176 2,406 8 16 87,005 13 — 13,749 -- 8,870 45 4 81 38 747 305 117 3,430 306 66 112 133 43 2,823 30 10,413 1,374 292 426 472 147 13,003 140 317 97 8,166 77 40 12 24 — 98 35 781 311 107 3,551 412 104 92 i 42 1 47 172 9 49 4,590 81 - 1 — 66 24 17 120 24 — 109,625 10 4 12,695 42 38,352 10 4 10 148 32 ____ 6 576 80 30,274 12 — 16,902 20 18 11 33 16 10 8 10,432 2,221 25,221 29,558 3,073 160,094 16,810 : 3,128 9,315 34 : 13,714 3,108 270,350 3,294 51 209,720 i 93,186 24,122 : 10,925 i 13,865 : 16 8 i 862 108 3,877 c 21 20 5 26 3 1,484 1 72 2 829 1,181 7 4,270 44 3,003122 5,703 38 9,683 7 2,536 18 765 775 3 4,513 331 10,048 328 33 1,586 10 586 27 1,162 41 322 19 968,867 40 Linköpings Slott i Lands-Canzlit den 19 Juni 1833. G. W.
MAJNUS BEFALLNING SH AF VANDES UTI ^gfcöptngs llän TILL.
KONGL. MAJIT I UNDERDÅNIGHET AFG1FNE FEMÅRSBERÄTTELSE, för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832. ©mia ©fi jr, TRVORT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, 1834. i.
Länets a lim anna beskaffenhet.
Län, vestra delen af Södermanland, innehåller i längd 11 och 1 bredd 8 mil, samt i rymd 66 qvadrat-mil, deraf 7 qvadrat-inil utgöras af vatten, och gränsar i öster till Stockholms Län, i norr till Westmanland och Mälaren, i söder lill Östersjön och Östergöthland, och i vester lill Nerike.
Länet, som består af 10 härader, nemligen: Jonåkers, Rönö, Hölebo, Oppunda,- Willåtinge, Öster-Rekarne, Wester-Rekarne, Åkers, Daga och Selebo, indelt i 4 fögderier, genomskäres af en mängd dels vatten, af hvilka en stor del icke äro till namnen kända, de betydligaste, utom Malani, Hjelma™ och Tisnarn, som jemväl tillhöra andra Län, äro: Yngarn, Långhalsen, Hallbosjön, Näsnarn, Räfven, Weckell!, Tolgarn, Stensjön, Djupsjön, Storsjön, Wiren, Kolsnarn, Högsjön, Öljarn, Wammen, Neslingen, Sekundera, öunkern, Ramfjärden, Flåtsjön, Eklången, Öknasjön, Hörningen, Lännasjön, dagsjön, Klärnmingen, Sillen, Likstammen, Gällringen, Kyrksjön, Rundviken, Sibbern, Eknarn, Nydkelsjön, Mistcln och Lockvattnet; och dels strömmar, nemligen, utom ett likaledes okändt anlal mindre, Nyköpings-ån, *Wgshammars-ån, Björkviks-ån, Forssa ström, Wadsbro-ån, Näshalta-ån, I Eskilstuna och Torshällaström, Jäders och Kjula-ån, Trosa-ån, Bählinge-ån, Qvarta- eller Norsa-ån, Berga-ån, Hellefors-ån, Huslöf- eller Lundby-åu, ^keppsta-ån och Åkforss-ån, hvilka strömmar och åar, likasom alla öfriga Wtendragen, utfalla dels i Hjelmaren och Mälaren och dels i Östersjön, pinligen i Hjelmaren och Mälaren de på norra, och i Östersjön de på södra s,dan örn den största af en mängd i Länet varande landthöjder, som styrer Vattnet tvert emot hvarandras direktioner.
Denna största af landthöjderna, ^skjuter från Svenska landthöjden nära Tiveden, och, genomlöpande Neriy» sträcker sig Öfver Oppunda härad samt vidare, än på ena, än på ansidan, men allmännast utmed gränsen emellan Öster-Rekarne och Winlinge, samt Åkers och Daga härader fram till Öknebo härad i Stockholms -än, delande således Nyköpings Län, hydrografiskt betraktadt, i två hufuddelar.
Den norra delen, som denna landthöjd afskiljer, är åter genom annan derifrån utgående, som börjar i Dunkers Socken och slutar vid löksundet, delad i två större delar, hvaraf den förste kan kallas Thorshälöalen och den andra Mariefredsdalen efter cte hufvudsakligaste vatten i Landth.
Fsmårs-Berättelse för Nyköpings Län. 1 2 hvardera dalen, utfalla i Mälaren i närheten af dessa Städer.
Söder om landthöjden framställa sig sex större dalar, hvilkas vatten utfalla i Östersjön, nemligen: Jäders, Yngarns, Långhalsens, Båfvens- eller Malmköpings» Trosa och slutligen Svärta-dalen.
Skogome, egentligast vid Länets gränser, såsom i trakten af Östersjön» Östergöthland, öfver den så kallade Kålmården och öfver Jönåker och Opp" unda härader samt intill skillnaden af Daga härad, och derintill stötande trakt af Stockholms Län, men äfven inne lili Länet, kunna ej anses äga in* flytande på klimatet eller på kultivationen, i synnerhet nu mera, då de äro i verkligt åtagande.
Såsom orsaker lill detta åtagande kunna, utom stormar och skogseldar, hufvudsakligen räknas, håglöshet för deras använda nd* med beräkning af framtida bestånd, nästan utan undantag stängsels upprättande af träd, användandet af så kallad trindstör och svedjande, icke blot1 å till åker och äng tjenlig mark, ulan äfven å hög län te, endast för skog*' växt användbare, ställen, hvarföre ock skogarne kunna anses föga leni' na binäring.
Örn tillfälle gåfves alt genom belöningar eller andre förmåner väck8 allmogens lust för hägnad med stenmurar eller lefvande häckar, eller för sådana byggnader som i ett färre antal bus lemnade det utrymme som i flere fast lägre hus erhålles; örn den öfvertygelse kunde biljringas, ali 6,1 fastighets värde betydligen ökades genom skogens vårdande, sparsamma afl' vändande och förkofran; och om ändamålsenligt ansvar stadgades för trindstörens begagnande; skulle ofelbart skogarne återtaga deras fordna ansenlig® beskaffenhet.
Öppnandes derefter tillfälle till afsättning från orter, hvarest veden, i brist deraf, qvarligger i skogen och förruttna!-; så ägde Länet 611 källa till ej ringa inkomst.
Deremot torde vattnen verka på klimatet; ty der flera vatten finn»*’ skall genom afdunstningen, vår och höst, mera fuktighet åstadkommas; oc*1 erfarenheten har visat, att i trakten- af Nyköping, der de betygliga vätte!1' dragen från närbelägna större insjöar sammanträffa med Östersjön, väder' leken något efter somminar-solståndet antager mera ostadighet, och kanh**1*' da äfven genom saltsjöns närhet, så väl sådd som bergning inträffa sedi!21® än längre in åt Länet.
Till jagt, betraktad såsom näring eller bidrag dertill, eller den ända" målsenliga jagten, gifves ingen håg och således med hvarje år allt ro}n tillfällen, med undantag likväl af sjöfogelsjagten, som förnämligast i skärgal den icke allenast utgör födoämne för skärgårdsboerne, utan äfveU ern,na* tillfälle till afsalu; äfvensom fångst och jagt af skälar brukas.
Jagten kal — 3 — endast såsom binäring anses.
Den kunde dock i Länet vara ganska belydp emot hvad den nu ar.
Skoganäs förstörande och vanvårdande verkar sst ! detta afseende, emedan betydlig tillgång på skog är för tillgång af U ebrad en icke ringa bidragande omständighet; men med betydligare och nattie vårdade skogar ensamt, är icke ändamålet vunnet.
Sättet hvarpå
Dg nu i allmänhet höfvas, torde mest verka till villebrådets minskning. allan ofras eller vårdas jagten af jordägaren.
Med få undantag antingen ‘ den. ofrerlemnad at skogvaktare, eller idkas den utan tillåtelse, af torpre, drängar eller inhyseshjon, eller af löse personer, hvilka, utan afse<*ide pa hvad som bade för närvarande och det tillkommande kunde vara linga, endast hafva lill ögonmärke den närvararande förmånen och lätste sättet.
Så finner man att, oaktadt utfärdade d indi ingar, fogel skiutes n ei parningstid eller liggtid, eller medan ungarne ännu äro sa små alt de Örgas i saknad af modren, samt äro till föda otjenlig?, eller ock fångas fo-el lammar o. s. v. Orrfogels skjutande för bulvan, ett icke förbudil sätt, 1 ett betydligen bidragande medel att i grund förstöra detta slag af vildt, et ar sant, att visserligen de gifvas, som på riktigt sätt utöfva jagten, och , ‘'genom bereda sig nytta med den omtanka, att villebrådet genom deras ^gärd aldrig minskas, utan snarare ökas; men denna omtanka båtar föga, fcr dea icke iakttages allmänt.
Såsom medel att motverka detta verkgen onda, torde i synerhet kunna räknas: att ingen ägde rätt att jaga, sorn , Ue derföre erlade skatt: att den, som utöfvade jagt på andras ägor, på hvilV7|1S (,.akarai1 som belst» vore förfallen till ansvar, derest han icke genast id första påfordran, knnde visa jordägarens tillåtelse dertill: att skjutande Un i t8?- \e t 0?!* hället förböds: och att både säljare och köpare af vildt ^ld vore förfall611 öh ansvar på åtalan af hvilken som helst.
Hot 1 j CSÅkande erbjuder sig öfver hela Länet, fast icke i allmänhet andr* Un j !i.n husbehof; men i skärgården kan det anses såsom mest bibeskT^ follcets utkomst’ hvarföre längre fram skärgårdsfisket kommer lid JoydWen> hvarmed här menas odalåkern eller den som från längre Cr It.,Ilb?ka bållit,s öppen, är i allmänhet gifvande och består af stark seda p lTa blandad med svartmylla, hvilken, mycket hård brukad, dock, kind1 broddfn f^mskjutit, uthärdar långvarig torka, utan menligt inflyallnv6
Pa a;kastmngen; dock galler detta endast om höstsäde, som derföre tide'tnnas*- bär brukas.
Aftappningar af mossar och kärr hafva i sednare tå sj. betydligt blifvit verkställde, hvilket troligen bidragit till de förr ’öa liostnätternas aftagande, och hvarigenom stora sträckor jord, förr 4 - . frambringande ej annat än sqvattrani, ljung, buskar o. s. v., nu äro förvandlade till bördige sädesfält och ängar. 2.
Folmängden utgör 58,g34- Mantalsskrifne personer, nemligen 28,1 man- och 3o,y4° af qvinnokönet, och gemenskapen vid armen 1,245 roan samt skattfrie 22,142 män och 24,936 qvinnor eller tillhopa 107,257 pe»’- söner; dock anmärkes, att bland mantalsskrifne äro räknade 1,214 personer af Eskilstuna fristads invånare som njuta skattfrihet på grund af fristads privilegierna.
Folkmängden, som då sista berättelsen afgafs, utgjorde 106,392 personer, har således ökat sig med endast 865 personer.
Hvarken missväxt eller stor mortalitet bär vållat denna obetydlighet i folkökningen; hvaremot tjenstehjon^ borlflyttande torde hafva dertill mest verkat.
Märkligt är, att > orter, som närmst gränsa till Slockholm, folkökningen är minst, ej genom minskat antal födde eller ökadt antal döde, utan genom den hos tjenst®' hjonen af båda könen mer och mer tilltagande håg att i hufvudstaden söka tjenster, der de med lättare göromål vinna högre löner, hufvudsakligen i afsigt att följa det öfverflöd, som allt mera griper omkring sig.
Per; medium är folkmängden i de folkrikaste Socknar vestra Wingåker, Österåker) Dunker, Malm-a, Mellösa, Flen, Stora Malm, Öija, Westermo, Jäder och Barfva på hvarje qvadratmil högst 2,200 menniskor, samt i de Öfrige orterna minst i,5oo.
Genom folkskolor, der barnen bibringats nödig christendomskunskaP och Järt skritva, och genom af handel, körslor och dylikt åstadkommit umgänge med främmande, har folket visserligen tilltagit i bildning och såledeS i en närmare kännedom af andras rättigheter och pligter, särdeles i de ter, som mera gränsa till städerne; hvaraf man ock torde kunna hoppas ellel finna anledning till minskning af gröfre brott.
Örn man likväl måste b«' klaga att ökad upplysning åtföljts utaf minskad sedlighet, torde dock orsaken för detta, till en, kanske icke ringa, del böra sökas uti ett allt ro®ra öfverhand tagande fylleri, som underlättas af ymnig tillgång på bränvin* Folket, i allmänhet lättstyrd! och undergifvit lagarne, skall otvifvelaktig^6' norn denna last, förlora ej mindre ofvannämnde goda egenskaper, utal1 , 611 liflighet och kraft till både kropp och själ, samt både helsa och egendom* Likväl torde orsaken till fylleri ej böra uteslutande sökas i tillgången på bränvin.
Samma orsak torde till någon del igenfinnas uti allt mer och mer tilltaga lide misshushållning, i förening med ej obetydliga onera, hvarigenom hllgångarne minskas, hvilket åter, likväl med undantag, väcker håglöshet för sträfvande utur en knapp och brydsam belägenhet, hvars nedslående kraft, falskt nog, skall döfvas med rus.
I städerna äro desse i tilltagande och bereda jemn utkomst, för dem, sorn icke låta ett uppnådt välstånd förleda sig till lättja och utsväfniugar.
I*å landet åter stanna de dock jegentligen vid tillredande af dea mest nödvändiga åkerbruksredskapen och de oumbärligaste väfnader, samt att sköta jorden, i hvilket sednare landtmannen årligen tilltager i både odlingar och den gamla jordens behandlande.
Nekas bör dock icke att i vissa trakter tillverkas väfnader till afsalu.
Såsom bidragande till mindre konstflit kan räknas att landtmannen, för att förskaffa kontanta penningar lill nödige utgifter, såsom utskylder, tjenstehjon löner och dylikt använder de från det egentliga landtbruket ledige tider, antingen till skogseffekters föryltrande eller körslor*—.ett ondt, som är nödvändigt, så länge landtmannen saknar Välstånd och nödgas utgöra gästgifvareskjuts.
En genom donation tillkommen fond torde, så fort den får ändamålsenligt användas, sätta Länets Kongl. Öusliållnings-sällsknps förvaltnings-utskott i tillfälle att bereda både håg för °ch färdighet uti landtmanna-handaslöjder.
Välmågan är mera jemn hos skatte-allmogen och de frälsebönder, hvilkas onera med billighet bestämmas af husbönderna.
\ ‘
På arbetare för landtmannen är i allmänhet ingen brist, men vid go^a år, såsom nu, då den arbetande delen nied några dagars arbete, förtje^ar hvad som erfordras till uppehälle hela återstoden al veckan, och således kan få följa sin böjelse att, utan omtanka för det tillkommande, i mak*ghet förtära det som lätt förvärfvas, är landtmannen ofta nog ej utan förägenhet för arbetare. 3.
, Allmännast brukas jorden så att halfva åkern sås och vexelvis andra Alften är i träde.
Undantag härifrån gifvas, derigenom att cirkulationsrt>k är antaget; men dessa undantag äro få, ej derföre att aHmogen icke 6 insel- nyttan af denna hos possessionater antagna metod; ulan derföre att fodertillgången ej hunnit uppdrifvas till den höjd att tillräckliga gödningsämnen finnas; i saknad af hvilka cirkulationsbruket mera skadar än gagnar.
De i allmänhet brukliga sädesslagen äro, hvete, råg, korn, bafra, arter, bönor och blandsäd, samt af rotfrukter: rofvor och potates; sädesslagen 1 denna proportion att på jord för utsäde af io å 12 tunnor, det vanliga för ett mantal sås omkring 1 tunna hvete, 6 tunnor råg, 2 tunnor korn, § tunna ärter, il tunna blandsäd och bönor och 1 tunna bafra; deraf man efter ia tunnors utsäde torde kunna beräkna till exempel.
1 tunna hvete å 12, kornet , nied afdrag af utsädet . 11 t:r é 6 tunnor råg å 8 kornet d:o . 43 — 2 tunnor korn å 7 d:o d:o . . . 12 — i tunna ärter & 8 d:o d:o . . . 3 — 16 kap:r il tunna blandsäd och bönor å 7 d:o d:o . . . 9 — 1 tunna hafra a 6 d:o d;o . . . 5 — ___.
Summa 82 l:r 16 kap^ Potates, som allmännast planteras i dertill anslagne täppor, eller å nyod' lingar, eller å trädesåkern, så att dertill intet användes af den till säds frambringande för året ämnade jord, odlas till den grad alt den gör stort bidrag till föda för både menniskor och kreatur, användes ej obetydligt till bränvin** bränning, och försäljes lill flere tusende tunnor.
Rofvor brukas obetydligt och sås i trädesgärdet.
Lin och hampa sås väl, men afkaslningen är på långt när icke motsvarande ortens behof.
Humla, hvartill tjenlig jordmån i allmänhet icke finnes, brukas äfven; men afkastningen torde på det hela jemt fylla behofvet.
Endast uti östra och vestra Wingåkers Socknar kan afkastningen utaf humla uppgå till sådan betydenhet att ej ringa försäljning äger rum.
Trädgårdsväxter finnas sällan, utom vid Säterierna, derifrån någon afsättning sker.
Sädesproduklion är i tilltagande, som synes deraf, att sedan sist afgiff,e femårs-berättelse, ökning skett af ulsädef med öfver 5,000 tunor och afkastningen med öfver 40,000 tunnor.
I medelmåttiga år motsvarar afkastning611 på åtskilliga ställen behofvet, och å andra åter är den detsamma öfversti' gande, så att, oaktadt ej obetydlig bräll vinsbränning, afsättning kan sk®* Yid ymnigare år försäljes således mera, hufvudsakligast hvete, förmalet mjöl, och råg, dels malen och dels omaleu.
Odlingar och förbättrade brukningssätt äro härtill orsgker.
— 7 “
Örn det antages att 3 tunnor potates motsvara en tunna säd, så befinnes, af den på inkomue uppgifter grundade bifogade tabell, att landtmannen 1 statsbidrag och andra allmänna och rauncipabonera af alla slag, erlägger al
R:dr banko för hvarje tunna spanmål, utan afdrag af utsäde och brukpingskostnad; af hvilka R:dr, omkring 1 R.dr 10 sk. utgöra skatter till Kongl. Majit och kronan; hvarvid bör ihågkommas, att åtminstone allmogen, Utan binäring och ladugårdsafkaslning, blott producerar spanmål och till lindre del potates.
Höstsäden, och deraf i synnerhet rågen, är den som mest nyttjas; Hvaremot bruket af korn och bafra mycket aftagit, säkert derföre, att de sednare 10 till i5 åren detta säde felslagit.