Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den sam bifaller 8tats- oeb Laneo-Dtskottens i i3:de puneten al' Letänkandet lV:o »4 8>l'ne tillstyrka»: att Ion 8tats-Verkets capilalskuld för 1808 ärs krigskostnadel' skola as Liksgälds-tlontoi, et utfärdas förskrilningar, a It. 8t:s värnan, ställde till Landen eller Oiclres, a minst 10,000 L:dr L:co bvardera till ett sammanlagdt belopp af /j,4oo,ooo L:dr L:co, oell dessa förbindelser ställas pä betalning af allenast ^ proeents ränta trän oell med i8äo, oel» pä betalning dessutom af 2 prveent ärligen i afräkning ä piämiliva capitalet finn oell med l8ää; under löibebäll derjemte tor Liksgälds-Lontoii et att göra större eller mindre afbetalning af entita let, röstar ^<r.
Den det ej vill, röstar ^Ve/.
Kej, anses dst vara ak It. 8t:r beslutadt: att kör Länkens fordran Iros 8talen, rj,^.00,000 L:dr, Liksgälds-Lontoiret slcall utfärda en förskrifning till Lanken utan ränta för närvarande; men med körliindelse a Liksgälds-6ontoii ets sida, att elter akLanco-kuIImälrtiAe irenne mannder förut gjord uppsugning, till Ilanlcen afbetala sa stor del deraf, som Lanken för sina operationer Utlåtande lX:o 21. 3o5 kan Iieliöfva, Iivarmed skall följa It. 8t:rs auetorisation lör Liksgälds-tiontoirels fullmäktige, att i detta ändamål oinbesörja läns upptagande pä lindrigaste vilkor. fkl/reten /,/ är af L. 0. lk. saint präste-8tandet bifallen; / b varemot Lorgare- oeb Londe-8tanden, i anseende till de ak desse 8tänd i nästlörestaende i3:de punct fattade beslut, ansett i-^de puneten böra förfalla. 8kulle L. 8t:r gilla Lo,gare8tändets särskildta beslut i afseende pä sättet för reversersndet af 8tatens i i3:de piinsten upptagne skuldbelopp till Lanken, lära It. 8t:r oek linna, att i^:de puneten mäste af sig sjelf förtal la. 8kulle äter i denna del, eller i afseende pä sättet för vftanämnde skuldbelopps re verserande, bifallas b vad Utskotten i i3:de puneten tillstyrkt, fä Utskotten föreslå V. Lorgare-8tändet, att jemväl bifalla iH:de puneten.
Alen ailtages ieke denna inbjudning, föresläs följande proposition:
Den som bifaller, att förbindelserns ä beloppet /j,/joa,ooo It:dr af 8tatsverkets skuld till Lanken för 1808 ärs krigskostnader, innan Lanken tillätes desamma ä annan man ölverläta, skola Liksgälds-dontoiret till inlösen bembjudas, röstar Den det ej vill, röstar 7Le/. 22 3o6 Stats- ocl, Laneo-IItskottens Vinner iVej, förfaller Stats- oeb Laneo-IItskottens i iH:de puncten af Letänkandet lV:o i/j. gilne tillstyrkan.
Lunckcn 7^ bar blifvit a5 samtelige Liks-8tänden godkänd. - ^ „ « Luncke/r 7ö är as II.
Lräste- oeb II.
Londe-8tänden bifallen, samt ak II. o. lk. antagen med tillägg allenast ak oxlen -vrÄare," bvarigenom puncten skulle el li ulla följande lidelse "att inom linien mä 7r//s ^rc/crro balanceras öfrige Länkens fordringar Lös Staten;" men ak II.
Loude-8tändet, "med afseende a det föregående, " beslutad följande förändrade lidelse:
"att inom linien maga balanceras a//cr Länkens återstående fordringar Lös Staten.
Lä grund ak de i l3:de puncten upptagne Leslut, I den del Lorgare-Ständets med L. o. lk:s samt LrästeStändets sammanstämmer, förfaller den af II.
LondeStändet i denna punct beslutade ändring; ocl» förmoda Utskotten att, dä denna punct blifvit efter närvarande redaetion bifallen ak a:ne Stund, L. o. lärer medgifva att orden "kr'//>5 -nrÄcrre,^ livilka i Utskottens först akgikne Letänkande i ämnet verkeligen begagnats, men, i följd ak gjorde anmärkningar, utur det sednare Letänkandet uteslutits, jemväl mä, såsom ulan inflytande pä liukvudsaken, utgä ur L. o. 7k:s beslut, under lrvilken förutsättning
Utskotten anse denna punct också vara genom 3:ne Stär.ds enbälliga beslut bifallen.
Il t låtande, lV:o 21.
Lancken t/ är genom 3:ne
Ständs sammanstäuubande beslut oförändrad bibebällen.
Vid livilket förbällande ett af Lorgare-Skändet särskildt vid slutet ak samma punct beslutadt tillägg at orden: "dock skall i underdänigbet begäras lvongl. lllaj:ts "lVädiga tillständ till det i denna punct omkörmäldte anländande ak lullmedlenkommer alt förfalla.
Lu/rcke»l 7§ är ak alla Ständen gillad, dock med den redactions-körändring af L, 0. fk., att, i stället för uttrycket: "pä sätt L.
St:r kunna, e/ker /rä/r ^kcrks I/ks^ok/ek^ särskildt besluta," skullsmed mellann>en!ngens uteslutande sägas: pä sätt L. 8t:r kunna särskildt besluta; samt ak Lorgare-8tändet, att de i samma punct förekommande orden "r n^mn/rket" borde utgä; men dä desse ändringar szmas ej vara af någon väsevdtligbet ocb dessutom bakva, bvar ä sin sida, emot sig irenne Ltänds sammanstämmande beslut, lära de till ali verkan förfalla.
Lancken -9 är ak 8tänden enbälligt antagen.
Lnncken 30 är ak II.
Lräste-8 landet osli II.
Londe8tändet i allo gillad; af II.
L. 0. kl. antagen pä det sätt, att i slutet skall tilläggas orden /nkf/f »äsk« /ö/se/crg^ derigenom sista 3o8 8tats- ocl, kaneo-Otskottenz raden ändras lill kol jancle lidelse: ^/o> tNutLver^eis r,H»k/rg //!//// ,rös/a «uväm/as/ ak Korgare-8tänilet akslagen med keslutande, att linndén skall kikekällas vid liela den räntevinst, som intill nästa kiksdag ka» Lanken tillits af dess utlänade capitaler.
Oä sälunda tvänne 8tänd kilallit denna punct, pä sätt densamma linnes upptagen uti Utskottens Letänkandv, Ock sainma punct kli/vit ak tredje 8ländet akslagen, tinna Utskotten det sk It. o. ik. keslutade tillägg ak orden kntE mista 7k^n/ag desto liäldre köra körlidla, 8on> i allt kall det s^nes 8'^^t, att någon disposition ä Länkens kekällna räntevinst ej Ian ak Likets nu församlade 8t:r keslutas tor längre tid än intill uä8ta Liksdag. « ^ puncten 2/, sk 3 Liks-8tänd kikallen samt al L. 0. II. lagd till kandlingarne, är salunda att a»8e kör godkänd.
Oen l4 Kovemker 1829.
Leser vationer. ^k Herr 210» I/artmansc^o/^, ^Itgit^r.-
Oa livarjecontraproposition s^nes köra innekalla mot8at8en ak lapropositionen: 8a I,ade kragan om slagskatten8 inläggning i mintet, eller kuruvida den 8ilkverriksdaler, 8om mot8varar 128 »I i sedlar, skall inneliälla ester ikdelns keslut 53^ ass, eller eller Lorgare-8tändets 53o as8, kordt kra5N8täIIa8 under i:sta punkten, oclr icke under den ia:te.
Oa den 8ednare enda8t innekäller, att den riva enketen 8kall vara mindre än den ganda, ock i stället tor 4^ silfver motsvara 18 sk. elter Utlåtande, iV:o 2l. 166^ ars myntfot: — sä skulle man tro, alt eontrapropositionen innekure ett förnekande deraf.
Nen det är ingalunda lörliällandet: tvärtom lörmäler contrapropositionen iritet derom.
Nan vet ej antingen lion antager eller förkastar kvad ja-propositionen innekäller, utan omtormäler i stället ett dit alldeles icke Irörande ämne, eller den till i:sta puncten körande kragan, om di n gamla 8ilkveri iksdalern kör keräknas till i3o ass.
./a-pioi>ositionen star således i irsta punkten, ock /kc/'-propositivnen i den i2:te.
I irsta puncten synes man, utan omröstning, antaga med II. ock lk., att 8ilkvcrriksdalern skall innekälla i3H liss; ocli 1 l2:te punkten framställer man en nej-proposition, som, i kändelsc kon vinner , nedsätter samma riksdaler till ,3o äkss. /2/te puncten kafva Utskotten, ckuru 3 8tänd i san,ina keslut instämt, ock pluralitet således redan vur gifven, dock inkjudit dem, att antaga det ijrde 8tändets tillägg om det gamla 8ilkvermvntets aflösning, änskönt detta icke angar klott redactionssörändringar, kärllytande frän föregående keslut, utan ett nytt lörslag. 80m det endast är i sädane kall, dä pluralitet icke är vunnen, som Utskotten äga inkjuda L. 8t:r till jemnkningar; sä anser jag dem kafva i detta fall öfverskridit doras kekattning.
Ht Ilr Öfverste /.cnren^ I'..
Oä äudamälet kör vara att kereda inlörandet af cu redig ock enkel myntkot, synes mig icke till detta ändamål ledande, att inkjuda V.
Ilo, gare- oell II.
Londe-8täuden att sig förena i II.
Ilidd. oell /kdelns ock 3ro - 8tats- oelr Läneo-Dtsl ottens 13.
Ib'este-8tän»lets Iieslnt i»nan»Ie krägan örn n^a mvntkoteu; rättare bade det varit att göra tvärtom, oel» således inbjuda 60 tvänne sednare att körena sig t. ex. i II.
Loude-8tändets beslut, som ökverlemuar ät Konungen, alt i denna detaljkräga göra oeb luta. lag körmodar lilväl att de, som iele anse med Irlgiltiglret att ett koll, i kräga om ett sä beslalkadt bestämmande, som tor en eftertid lomme»' att stämpla ilen uppl^sningsgrad som ägt rum, iele slöla uncierläta att mell veila till vinnande ak reda i clenna kräga.
Häruti körenade sig lie Lagmannen »5tä/r/e oell lii' / bvarjemte lie Kammarlrerren /ioscn-/»rr/ ankörrle: lag körenar mig i <let akseeiulv meri lie kie/- e<'/r, alt jag ansee att Dtslotten boet!t köreslä till antagande Londe-8tändets beslut i 12:te Ibmcten, såsom en medelväg emellan cle olila besluten, belst, pä sa sätten beqvämlig 31^-ntkot lomme att vinnas utan de olägenbelee, som slulle ätkälja antagandet ak V. Lvrgare8tändets beslut i sin belbet. ^k lie bagman Monk^a/r-' kimot de sammansatte kltslottens genom votering kattade prinei^beslut, att Al^ntbestämningskrägan, som pä det Iiukvudsalligaste mäste anses anga Ilanlens väed oell gaeantie, trenne 8tänds beslut, dä de sammanstämma, äro akgöeande, eeseeveeae jag mig oell anliällee, att genom denna min Keservativn kä imdeeställa min motiverade mening Kilets Ilögloil. 8tändees omprökvande. 75 Ililsdags-Oedningen stadgae, att lill Orundlags stiktande, upplräkvarrde, körllaeiiig in. ur. koedeas tlt lä tan de, lllto ar. alla' Lils-8tän«Iens sammanstämmande beslut ocl, Konungens sanetion.
Vidare som oeden Ivda:
"kör beslut ''i alla ökrige ärenden, de mai undanlagne, Irvaeom i "lkegeringskormens 66, 69, 70, 71 ocl, 72 §§. särslililt "körordnadt äe, galle jemte Konungens samt vele 3 "8tänds mening." lag lan bäeak omöjligen draga annan köljd, än att de ärenden, som akbandlas i okvannämnde 6 §§. i Ilegeeingskoemen, äeo ovilloeligt undantagn»: krän stadgandet att derom gällee 3 8tänds rnenirrg jemte Konungens sanetion.
Dä man nu läser Ilegeeiugskoemen, linner man att 66 vele 69 §§. därstädes akbandla Itilsgälils-Lontoiret, 8tats-lkegleringen ocb alla mai rörande 8tatens utgifter oell inlomster, ocb att 69 §. derom körordnar att 3:ne 8tänds beslut ärv gällande, oeb dä 2 8tänd i delila krägor stadna emot 2 i sina beslut, derom slall voteras uti körstärlt 8tats-lktslott. — 70 oeb 71 aklrandla uter Levil Iningsmäl, oeb köreslrikver 71 §. buru slall tillgå dä lkils-8tänden derom otila besluta, pä belt olila sätt emot uti 8tatssaler, nemligen att, om 3:ne 8tänd äro ense, rncn det »j:de iele vill akstä kr än sin särslildta mening, derom slall voteras uti körstärlt 8tatsIktslvtt, oeb d^Iil votering äkven äga rum dä 2 8tänd stadnat emot 2.
— Desse §§. lemna således olila koreslrikter om desse olila ärenders bebandling, dä uti 8tatssaler 3:ne 8tänds beslut afgöra krägan; men i Levillningsmäl akgörandet bänsljutes till det körstärlta 8tatsDtslottet, derast ej aila H 8tändens beslut sarnmanstämn>a.
— Desse U. äro doel lila deruti, att, »är 2 8tänd stadna enrot 2, derom slall voteras.
— Kär uran bär - 3 I 2 stills- oell Lanco-Otslcotlens esler läser 72 F. kegeringssnrmen, sä bnnes lien l>Iott ilinebälla, kitt ifilcets 8tänclers lianlc lörblisver unciel- bisets 8täuciel-s garautr oell vinci, att ostörö löival tas ni cie l^ullmägtige bilcets 8täncler cleitill utse veil eller cie staclgai-, oiclningar oell reglementen, lrvillca ut bisets 8täncler äro gjorcle eiler- sunna göras; men uti cienna §. tinnes ingen söressiitt buiu lörliällas ssall, ciä biss8täncien om ciessa Lansens sörballanclen olisa besluta. — 8äiecies är bär en osullstäncliglret i Oi uncllagen; cie mäi, som i cienna 72 F. nämnas elier- som angä värclen oell garantien al
Lisets 8tänclers Lans, snmt cie urclningar, staclgar ocb reglementen, som Lisets 8tä»cier cierom tili rättelse sol- sine LnIImägtige uppgöra, nio iinclantagne frän bvacl 75 §.
Lissclags-Orcin ingen i allmänliet staclgar, oell ciet är- pä intet ställe söiorclnaclk, Inn-n sörliälirrs ssall, ciä Liss-8täncien lieronr olisa besluta.
Väl Ilin- clen mening uti voteringen inom Otssotten gjort sig gällancle, att, som intgt stacigancie rörancie olisa beslut i clesse Laneo-ärencler tinnes i Legeringssormens 72 H., sä borcle Lissliags-Orciningens 7^ §. tillämpas meri unclantag as Lonungens sanetion, oell att 72 §:s unciantagancls Irlott Iracie alseencie pä Lonungens sanetion.
— Alen att säciant uppenbart stricler emot orclal^cleisen i 78 §.
Lissclags-Oiciningen, liar- jag förut äclagalogt, oell säl- säsom ytterligare sicäl tillägga, att ulr cienne §. oröen"gä//e^ /sorte /forricrrgerr.s sarrctrorr^ .3 c5tnrrc/s menrrrg/' stä uti ett ovilsorligt sammanliang, oell inom en encia mening, samt säiecies iclce sunna ätssiljas, bvisset ytterligare uttr^eses as oröet /crrrke^ som ovilsorligen forcirsr att nägot stär- i sammanliang ciermecl, vell I, varigenom en särlan thelning allcieles mäste söllalla, att Lonungens sanetion oel» 3 8tänci» beslut sun - Otiätancie, ?i:o 21.
3,3 na ätssiljas, i alla cie frågor, cieitili cienne 75 §.
Lissclags-Orclningen iean tillämpas.
Oä säiecies nu öenna 76 §. ieice Iran tillämpas till mai, livarom 72 Legeringslörmen bancllar, såsom clerisian umiantagne, oetr uti cienna §. intet stacigancie lör cl^lise sall soin cie nuisiäga varancis lcnnes, insste man antingen alita Lonstit.-bltssottet om sörslsring asOruncilagen eller- oelcsä sjelf göia ciet, ciä ciet encia resultatet mätte blisva, att sätta cienna 72 §. i samma löiliäliancis som cie i samma mening nämncie oell unclantagne 66, 6«^, 70 oell 7, M. Legeiingsformen; men ciä äfven clesse äro sig emellan ssiljalctige, mäste man väl elter orclal^cielsen sölca tillämpning cieis as sasens bessaksenilet oell ciels af §:s orciställning; i bvilset secinare sall ioielcomme,-, att 71 oell 72 §§. äio sörenaäe meci oiciet ock, samt säiecies svnas stä i närmaste relation. — l aiseencie pä 6esse §^:s inneliäll oell slitning, sä finnes äfven en förening ciem emellan i sä matto, att Lsneovinsten lcan använcias till minslcning 1 Levillningen, oell att, ciä kilcets 8täncler ansett
Leviliningsmäl vaia af lien största vigt, sä att cie enciazt antingen genom H 8täncis sammanstämmancie beslrit elier genom sörstärlit litsicott icunna asgöias, samina töiilällancie bvrcie äga r uiil i frågor om Lanlcens gaiautie oell vär-ci.
Onelcligen är äfven bäcie for cien enslcilcle oell ciet Allmänna en lresbsttning iiögst ömtålig, men änclä mera vigtig oell icinlcig är en sällan Laneolräga som clenna om Lanlcens ligviöalion meci liela 8amI,äIIet; samt livacl värcle ciet mvnt, cieimecl lievillmiig betslas, slcall ega bäcle för 8taten ocb enslcilcle; oell tivarlöre j-ig ieice ican Uiiclgä till Ilibets liögloll.
8tänclers emprösvaucle framställa 2^ 3-4 8tats- oell Lanco-LItskottens mil, pä ofvan anförde skäl grundade öfvertygelse, akt ali.-, frågor i öisn^s läl^ntkestämningen, som visserligen bukvudsakbgen mäste anses anga Länkens vard ocb garaotie, böra akgöras genom förstärkt 8lats- ocl, Lanco-Ltskott, cier alla 4 8tandeos beslut icke kunna till ett belt sammanjemka;.
Nan bär bäremot afven ankört, att uti ätskillige enskildte
Lancofiägor
Lon sti tu ti ons-litsbol tet vid 1818 oeb 1828 arens Liksdagar förklarat dem akgjorde genom 3 8tänds beslut, oeb att de ansetts förfallna dä 2 8land statina emot 2; men bärvid får jag anmärka: att desse frägor icke varit om sädane förbällanden, deiom 72 § bandiar, nemi. om Funden; -vä/sf oc/r garantre^ sam^ meölen dertill, ocli säledes med skäl icke ansetts tillböra de uti 7Ö §.
Liksdags-Ordningen undantagne ämnen.
Dä Likets 8tänders
Lank är af alla 4 Liks-8tände^, garanterad, mäste val sfven fordras alla Liks-8tänden^ sammanstämmande Leslut att deruti göra ändring. lag för min del anser bufviitlsaken, Alvntbestämningen tils 128 sk., vara af alla H Liks-8tänden afgjorc! ocli be, slutad, dertill jag äfven af full öfvert vgelse meclverkat men om verkställigbels - ätgärderne, särdeles tillen ocb medlen till Lanken; consolidation ocb garantien för fullgörande af den pä m^ntbestämningen grundade Lealisation, liakva Liks-8tänden vidtagit olika Leslut, ocb det är desse, bvilka jag anser böra afgöra; genom lörstärkt 8tats- ocb Lanco-Iitskott.
Herr //c/smgm; ocb Liksdags-Dullmägtigen iVf/sson frän Wermlands
Län bafva till alla delar uti denna reservation instämt.
Utlåtande, N:o 21. 3i5 .äf Herr Orossbandlaren Lc^erman.- äämte det jag till alla delar instämmer uti T°it. il/on/tmr allemnade reservation, utbeder jag mig alt fä tillägga ännu elt skäl, som, eburu jag wedgifver de^ icke gäller inför den juridiele Domaren, lioppas jag dock, att det åtminstone mätte vinna någon uppmärksambet bos Likets llögloll. 8tänder.
Detta skäl är, att ibland allt, som lade; förra 8tvrelsen till last, var det icke det minsta, när 1800 ars Lealisation verkställds efter 1'renne 8tänds beslut, ocb tvärt emot Dögloll.
Lidderskapet oeb Adelns.
Verkställigbeten af denna Lealisation, endast enligt 3 8tänds beslut, blek oek af 1809 är; Lagstiftare pä det bestämdaste ogillad, ocb samma Lagstiftare ädagalade sin ömtaligbet rörande Lanken; förvaltning, som bestämdt är ädagalagd uti ä §. af ^nsvarigbets-Lagen tor Lanco-Lullmägtige ak l Älaji 1810, ocb bvarak s^nes mig ock otroligt, att sam, ma 8tänclsr, som stiftade Orundlagen, velat medgifva 3:ns 8tänd, att ester beliag disponera Lanken; inkomster, eller förändra dess bukvudgrunder ocb Leglementen. 83?OLLDOLäl, S. d/.
Sneserg, /52§. 277^ 6<>m L^eri Lö> -r^-r,-/ ckerötvei-. ' ^ Stats- och Banco-Utfk. Bet., N:0 22. 3»7 N.o 22.
Stats- och Banco-Ntffottens utlåtande, lingade den Exrra-Stats-Regleringen intill nästkommande Lagtima Riksmöte.
Likasom Stats-Utstottet förut i ett sammanhang framställt alla StatSwcrkctS ordinarie inkomster och sedermera alla dest ordinarie utgifter: sä hafwa de förenade Utstotten äfwcn ansett sig böra pä en gang för R.
St:r framställa alla tillgängliga extra inkomster och alla pafordrade extra anslag och utgifter intill nasta Riksdag.
St:r stola derigenom icke allenast kunna i ett helt ofwerskäda och jemföra tillgångar och behof sinsemellan, utan äfwen, cnär alla behof icke kunnat efter önskan tillfredsställas, wara i tillfälle att sielfwe desto lättare afgöra företrädet mellan de särskildta anslagen och deras olika belopp, i händelse
Utskottens förslag i desta hänseenden icke skulle gillas.
För detta sammanhang i framställningen, och dä tillgäng arne uppkomma gemensamt frän StatS- och Niksgälds-Contoiren samt Banken, hafwa Utstotten i kraft af 43. §- Niksd.
Ordningen med hwarannan öfwerlagt Lfwen vin anslagen, antingen frägorna derom warit remitterade till nägotdera Utskottets ensamma eller bädas samfälda handläggning; dock sä, att Utstotten i stna beräkningar endast afsatt medel för de anslag, om hwilkas anwändande det tillhört Stats-Utskottet att yttra sig allena, ware sig i följe af sakens beskaffenhet, eller rcmistcrnas lydelse.
Enär N. St:r kunnat w!d denna Riksdag i möjligaste mätto anskaffa medel till Förswarswerket, och andra wigti - 3-8 Stats-och Banco-Ut sköttens gare ändamål, utan att belasta Riket med skuld, hafwa Utstotten antagit såsom grundsats, att icke heller för andra behof tillstyrka flera eller högre anslag, än svin kunna bestridas, utan att förwälla nägon ny Riksgäld.
Utskottens första åliggande har således warit, att undersöka och till beloppet bestämma Statswerkcts extra tillgängar, för att derefter rätta och fördela de extra anslagen.
De Extra Tillgängar Utstotten päräknat, äro frän Stats-Contoiret.
Behällning af öfwcrskottest pä Statswerkcts inkomster för ären 1827—29, enligt StatsUtstottets af R.
St:r bifallna Betänkanden N:is i5.f och 25Z ....
R:dr 690,000 Ifrägawarande öfwerstott hafwa wäl, sedan Nikshufwudboken för 1827 numera blifwit flutad, wifat en ringare behällning för samma är, än Statsutskottet i Betänkandet N:o i5H förmodade, eller blott 286,000 R:dr.
Men derigenom förfwagas ingalunda säkerheten om tillgängen ä de här för alla 3 ären päräknade 690,000 N:dr; och hafwa Utstotten, för att i sadant hänseende undanrödja all farhäga inoin Riks-Ständens inedlemmar, af Kongl. Stats- Transpit 690,000.
Betänkande», N:o 22. 319 Transp:t Contoircts tienstemän infordrat, och bilagt hosgäcnde utlåtande (Bil. ^.) öfwer stalén till wisthet om inflytandet af den päräknade återstoden.
Finska Medel, enl.Statsutskottets af N. Ständcn bifallne Betänkanden Rus 255 och 288 690,000 80,000 670,000 frän Niksgälds-Contoirct: Af Bankens bchällna, tillR:gs- Conioiret redan lefwcrcrade räntcwinft för 1828 enl.
Stats-Utstottcts af R iks-Ständcn redan bifallna Betänkande N:o 255 100,000 Af Allmänna Bewillningen, enligt Stats-Utstottets af Riks-Ständen bifallna Betänkande N:o 255 . r,o5o,ooo Dito till Garnizons Siukhufct och Cascrnbyggnadcn i hufwndstaden. enl.
N:o 335 . 162,000 1,302,000 c- frän Banken: Af Bankens fordringar hos A l lmänna Magaz!ns-In - Transp:t 1,972,000 Stats- och Banco-Utskottens
Transpit 1,972,000 rättningens Utredning, enl.
Stats - Utskottets af Riks-Ständcn bifallna Betänkande, , N:is 208 och 255 ,,000,00» Af Bankens bchällna räntewinst för ärcn ,829 — 34, hafwa Utskotten, enligt hcinställan uti deras gemensamma, af 3:ne Riks-Ständ bifallna Betänkande N:o ,4, att denna winst, med undantag af 266,666 R:dr 32 st. mä för Statswcrkcts räkning anwändaS, beräknat en ärlig inkomst af 2»»,»oo R:dr eller för alla 6 ärcn, 1,200,000 R:dr.
Derifrän afgä likwäl 5o,o»o R:dr för de Capital-förluster, hwilka uppkomma pä Discontutläningen; och enl.
BancoUtskortcts af Riks-Scänden bifallna Betänkande N:o 72, böra genom bidrag ä
Diskontens »vinstmedel bctäckas; sä att endast äterstodcn utföres med.
. . . 1,15»,000 2,l5»,000 Summa Extra Tillgängar 4/>22,00». Betänkande»,, N:o 22.
Till fullständighet,!», af Tillgängarnes framställning har äfwen hört, att wisa, när de till R:gs-Contoirct inflyta, eller der blifwa för anflagen tillgängliga. Qfwcrskottcn pä
Stats»verkets inkomfter haftva för 1827 redan influtit under loppet af 1829; hwadan Återstoden, fou, ingär ,83» och i83i, beräknas att utgöra ungefär hälften för hwartdcra äret.
De Finska medlen kunna när som häldst i R:gsContoiret insättas.
Anflagen af allmänna Bcwillningen äro redan i Stats-Utskottets Betänkande», N:is 265 och 335 beräknade till ett lika belopp för hwarje är.
Af Bankens fordringar hos Allmänna MagasinsInrättningens Utredning äro till förewarande ändamäl 4"o,oo» N:dr tillgängliga inom flutet af är 1829, och äterstoden synes med säkerhet kunna päräknas inflyta till irdel under hwartdcra af ären ,83»—Z2.
I anseende till Bankens behällna Räntetvinst, härflytande till större delen frän dest Diseontlän, har förekommit det särskildta sörhällandc, att, efter det hittills öfliga bokföringsoch liglvidationssattet emellan Diskonten och Banken, kommer den »vinst, son, Diskonten under ärets lopp förwärf»vat, icke Banken till godo, förr ä», det päföljande äret, med ena hälften i Mars mäiiad, sedan
Diskontens bokslut hunnit fulländas, och med den andra hälften i September mänad, dä räkenskapernas granskning äfwen är fullgjord.
Icke heller »varder Baneowinstcn, för ett tillä»,daluper är, öfwerlcmnad till N:gs-Contoiret förr än efter Bankens bokslut, eller i September mänad det nästföljande.
Genom dcsta fördröjda lcfwercringar händer, art Diseont-winsten för ,828 icke tillflycer Banken förr än om »väre», och höste», ,829, eller hiliner till R:gö-Coutoirct förr än ou, hösten ,83o. Tillgängar, hwilka redan funnits i Diskonten, fö - 322 Stats- och Banco-Utskottens re slutet af är 1828, blifwa Medes icke förStatswerket anwändbara förr an nära 2 är sednare.
Att föranleda ändring i desta förhällandcn mellan Diseonten och Banken skulle möta swärighctcr wid werkställighctcn, emedan den Medes inncstäcnde Discont-winsten jcmwäl begagnas till ny Discontering.
Men deremot wcrkar Baneowinslens ofrugtbara innesiäende i Banken frän December till September manad icke annat än en motfwarandc minskning i den utlöpande sedelstocken.
För att Medes, utan Bankens, eller nägon annan stada, kunna göra besia medel anwändbara för allmänna behof, hafwa Utskotten ansett lämpcligt, att Banco-styrelfcn, den 3i December hwarjc är, ät R:gsComoirct anordnar den päräknadc winst-sunnnan 200,000 R:dr, under förbehäll, att liquid sedermera efter bokslutets fulländande upprättas, dä Banken antingen tillskjuter hwad desi bchällna räntewinst öfwersiigit, eller frän R:gs-Contoirct äterfär hwad den understigit förbcrördc 200,000 R:dr.
För att lätta öfwersigten af de extra inkomsters belopp, hwilka Medes blifwa under hwarje af de ifrägawarande ärcn tillgängliga för behofwen, hafwa Utskotten lätit deröfver upprätta bifogade Tabellarista framställning Bil.