Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu inträffar den olyckliga händelse, att den Konungaätt, inom hviken arfsrätten till Rikets Thron stadgad är, på manliga sidan utgår; ntfärde då Stats-Rådet inom tid, som i 52 §. sägs, räknad från den dag, Thronen sålunda ledig blef, kallelse till Riksförsamlingens sammanträde å Urtima Riksdag.
Riksförsamlingen skall då till Rikets styrelse efter Grundlagarne Konung utkora.
Prot. Utdr. d. 3o Jan, i34J' 7l §. 55.
Ej må till sådan Urtima Riksdag, för hvilken, efter Val-lagen, nytt allmänt
Val ej eger rum, sammanträde utsättas tidigare, än efter Trettionde daneil, räknad från den, då kallelsen i hufvudstadens kyrkor kungöres.
Skall i de fall, hvarom 50, 51, 52 och 53 §. §. stadga, Riksförsamling till Urtima Riksdag kallas, må kallelsen e] ske till tidigare dag, än den Femtionde, ej eller till senare, än den Sextionde, allt räknadt ifrån den, då kallelsen i hufvudstadens kyrkor kungöres.
Har Riksförsamling, efter hvad i 54 sägs, blifvit kallad; sammanträde då, Sextionde dagen, räknad från den, Stats-Rådet sist bordt kallelsen i hufvudstadens kyrkor kungöra låta. §. 60.
Underlåter Val-District att, efter hvad derom stadgadt är, ställa föreskrifvet antal Riksdagsmän; vare förfallet till det vite, som Riksförsamlingen bestämmer.
Försummar utan laga förfall den valde att till Riksdag i rätter tid sig inställa, håfve för den tid, han uteblifvit, arfvode förverkat; bote ock ett lika belopp.
Med de vitén och böter gånge sedan, som Riksförsamlingen förordnar. §. 6i.
Under trenne helgfria dagar näst efter den, som för Riksförsamlingens sammanträde bestämd är, skola den af Flögste Domstolens ledamöter, som främst i domstolen sitter och icke af laga förfall hindras, så ock
Riksförsamlingens fullmägtige i Riks-Banken och Riksgälds-Contoiret, å kungjordt ställe sammanträda att granska Riksdagsmännens fullmagter; och åligger derföre Riksdagsman att, den första af de dagar, sin fullmagt till granskande ingifva.
Finnes någon fullmagt i formen afvika från föreskriften i Val-lagens 14 §.; varde det anmärkt och hos Riksförsamlingen anmäldt.
Riksförsamling-en ege 1 OO rätt att de anmärkningar pröfva, så ock andra frågor om Riksdagsmans behörighet, hvilka blifvit Riksförsamlingens pröfning underställda, af Riksdagsman, med stöd af Val-lagen, eller af' annan, enligt samma lags 37 §.
Riksförsamlingen vare ock berättigad att, för sådan pröfning, infordra nödiga upplysningar, eller äska undersökning vid laga domstol.
Riksdagsman, som sin fullmagt till granskning rätteligen ingifvit, vare, ändå att anmärkning vid hans behörighet blifvit gjord, oförhindrad att sitt uppdrag utöfva, intilldess Riksförsamlingen genom sammanstämmande mening af två tredjedelar bland de röstande annorledes beslutit.
Är fråga om ansvar efter Val-lagen, varde frågan till laga domstol öfverlemnad. 7* Fröt.
Utdr. d. 3o Jan. 18 4* ■ §. 64.
Har val, som i 63 §. sägs, första gången vid Riksdagen för sig gått, öppne då Konungen, elier den styrelse, som regeringen efter denna Grundlag förestår, Riksdagen, sedan Riksförsamlingen, efter kallelse, gudstjenst bevistat och å Rikssalen sammanträda läte ock Riksförsamlingen afhöra berättelsen om hvad, sedan sist hållna Riksdag, uti Rikets Styrelse sig tilldragit. §. 105.
Riksförsamlingen ege, gemensamt med Konungen, magt att stifta allmän Civil- och Criminal-lag samt Kyrko- och Sjö-lag, så ock att nämnde Lag, som gällande är, förändra, eller upphäfva.
Under Civil- och Criminal-lag förstås äfven de delar af Krigs-lag och Författningar rörande krigsväsendet, som ega tillämpning tili medborgare utoru Ivrigs-staten.
Ej må Konungen, utan Riksförsamlingens samtj^cke, ej heller Riksförsamlingen, utan Konungens, ny Lag stifta, eller gammal ändra, eller afskaffa.
Framställer Konungen hos Stora Nämnden förslag till ny lag, eller till gammal lags ändring eller upphäfvande; ege Riksförsamlingen att deröfver, i den ordning, 70 §. stadgar, besluta, och meddela Konungen sitt samtycke eller afslag.
Antager Riksförsamlingen ett Lagförslag, som icke af Konungen blifvit framställdt; underställe Riksförsamlingen sitt beslut Konungen; och ege Konungen att det beslut gilla, eller, der Han ej finner det kunna ordagrannt antagas, meddela Riksförsamlingen de skäl, som föranledt förslagets ogillande.
Kan Konungen ej, innan Riksförsamlingen åtskiljes, fatta och meddela Sitt beslut, ege Han rätt att, före nästföljande Riksdags öppnande, förslaget ordagrant bifalla och Kungörelse derom utfärda.
Ogillar Konungen förslaget; meddele då nästa Riksförsamling de skäl, som afslag verkat.
Vill Konungen hos Stora Nämnden framställa förslag, som i denna §. sägs, eller hav Riksförsamlingen underställt Konungen ett af Församlingen antaget förslag; inhemte Konungen, innan
Han beslut fattar, Högste Domstolens yttrande.
S. D. Föredrogs ett från Högvörd.
Preste-Ståndet ankommet utdrag af dess protocoll för den 16 i denna månad, hvarigenom bemäldte Riks-Stånd inbjudit de öfrige Riks-Stånden att sig med Högvörd.
Preste-Ståndet förena uti dess nyssnämnde dag fattade beslut, att -f af de s. k.
Stämmoböterne • böra Prot. ZJtdr. d. 3 Febr. iS4>- böra tillfalla Socknens fattige och i Krono-uppbördsmannen, hvilket sistnämnde ord Preste-Ståndet ansett böra i stället för Kronofogden begagnas.
Bonde-Ståndet fann för sin del ej skäl, att denna inbjudning antaga.
Den 3 Febr. 1841 f. m. Från Höglofl.
Ridderskapet ocii Adeln. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet ett denna dag afgifvet anförande af Herr von Schantz, Malcolm Gustaf, innehållande anmärkningar vid Utskottets återremitterade Betänkande N:o 35, angående stämplade pappers-afgiften.
Föredrogs ånyo Lag- samt Allmänna Besvärs• och EkonomiUtskottens Utlåtande N:o 28, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 3, angående grunderne och vilkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman.
Ståndet, som till en början genomgick hvad af Utskotten anfördt blifvit i anledning af de mot förra Betänkandet afgifna anmärkningar, fann för godt detsamma godkänna, hvarefter Ståndet i betragtande tog förslaget till förnyad förordning, angående grunderne och vilkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord och andra lägenheter från hemman, hvilket förslag ock bifölls, med följande förändringar och tillägg. l:o Vid 1 Cap. 9 5-2 mom. ansåg Ståndet alt den der åberopade 6 §. af Kongl. Majrts
Nådiga förordning af den 19 December 1827, angående grunderna och vilkoren för heramans-klyfning etc. borde, sådan den innehålles, in extenso, meddelas. 2:o Beslöt Ståndet, alt, i 2 Cap. 4 §. 2 mom. de der förekommande slutorden: ”och må Odalåker eller äng icke dertill användas” må helt och hållet utgå. 3:o Fann Ståndet för godt att till de i denna Författning förekommande §.
§. foga en ny, af följande lydelse: ”Hvad i denna författning stadgas, må icke lägga hinder för afsöndring, lagfart och besittning för evärdelig tid af de mindre jordlotter, som kunna föräras eller inlösas till kyrkor, skolor och fromma stiftelser, likväl under förbehåll, att samma jordlotter, derå endast
Hus för berörde ändamål och allBih, till R. S.
Prot. lS4u 9 Sand, 2 Band. 10 74 Fröt.
Utdr. d. 3 Febr. toänna inrättningar skola kunna uppföras, icke i öfrigt må bebyggas eller åbos under andra, än här ofvan föreskrifna vilkor.”
Och skulle de respective Med-Stånden vänligen inbjudas att i dessa af Preste-Ståndet rörande Skiftes-stadgan fattade beslut instämma. S. D. Föredrogs ånyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens Utlåtande, N:o 127, i anledning af erhållne återremisser å sistnämnde Utskotts Betänkande, N:o 99, i anledning af väckta motioner, rörande förändrad reglering af Consuls-Districten, samt utfärdande af ny ConsulaclStadga» Preste-Ståndet, som bifallit Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 99, ansåg sig nu, med frånträdande af samma beslut, böra till ofvannämnda Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 127 bifall lemna.
S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en af Professor Geijer väckt motion, deri Tit, Bruhn, Wallin och Bexell instämt, det måtte den åt båda Amanuenserne vid Kongl. Bibliotheket vid denna Riksdag tillerkända upprättelse i lönevilkor och återuppflytlning lill jemnbredd med deras vederlikar i Kongl.
Canzliet icke blott, såsom redan fastställdt är, inträda för framtiden, men komma dem till godo från den tid, då det under innevarande Riksdag dem tillaggda årliga lönebelopp rättligen bordt dem tillfalla, och hvilket äfven för deras vederlikar utfallit. S. D. Föredrogs ånyo Höglofl.
Ridderskapets och Adelns, genom Protocolls-utdrag af den 16 Januari sisth, meddelade inbjudning till Riks-S tå liden att bestämma införsels- och utförsels-tull å aila de varu-arlildar, hvarå förbud mot införsel eller utförsel ansetts böra bibehållas, för den händelse att Kongl. Majit skulle finna för godt att i Nåder upphäfva förbudet å en eller annan artikel.
Preste-Ståndet, som i sammanhang med föredragningen af BevillmngsUtskottets Utlåtande N:o 30, den 14 December sisth år, beslutat, att äfven för de varor, å hvilka förbud finnas föreslagna, tullafgifter borde utsättas för den händelse att Kongl.
Majit i Nåder funne, det förbud för en eller flera af ifrågavarande varor icke borde ega rum och antog för sådant fall, de tullbestämmelser för dessa varor, som i Betänkandet N:o 21 finnas uppgifna, ansåg sig redan hafva uppfyllt hvad Höglofl.
Ridderskapets och Adelns inbjudning åsyftar, hvilken således från Ståndets sida icke påkallar någon vidare åtgärd.
Vtdr, d. 3 Fehrt 1841> 7 5 Från Vällofl. Borgare-Ståndet.
S. D. Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 7 December 1840 till Rikets Ständer, angående den, under namn af Westerbottens Regementes HästJägare-Sqvadrons fond, bildade serskilda cassa, hvilken Kongl. Skrifvelse bordlädes hos Borgare-Ståndet den 30 sistlidne Januari, föredrogs ånyo och blef till Stdts-Utskotlet remitterad.
Föredrogos å nyo Stats-Utskottets Utlåtande N:o 337, i anledning af väckta motioner, angående upphörande af äfgifter till Handels- och Sjöfarts-fonden, samt huru förhållas bör med de anslag, som varit å denna fond anvisade, och bemäldte Utskotts Utlåtande, N:o 416, i anledning af erhållna återremisser å ULlåtandet, N:o 337.
Härvid förekom första punkten uti Utlåtandet, N:o 337, hvilken var vidhållen uti Utlåtandet, N:o 416, angående Gonvoy-Comrnissariatets upphörande och inrättande, i dess ställe, af ett nytt Embets-verk.
Ståndet afgjorde denna punct sålunda, att Rikets Ständer, med ogillande af hvad Stats-Utskottet i berörde punct af Utlåtandena, N:ris 337 och 416, tillstyrkt, må, i öfverensstämmelse med hvad Rikets sist församlade Ständer funno lämpligt, förklara sig anse Convoy-Commissariatet kunna umbäras och till besparing af dermed förenade kostnader, helt och hållet indragas, och besluta underdånig anhållan, att, om någon serskild förvaltning skulle erfordras af de medel, hvilka Rikets Ständer vid denna Riksdag kunna ställa till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition, till utgifter i och för fredsverket med Barbaresk-Staterne, samt Tractamenten till Consuler och Consulats-Secreterare å eller utom Barbaresk-kusten och till understöd för Svenska kjukan i Lon« don , Kongl. Maj:t då i Nåder täcktes uppdraga en sådan förvaltning åt Commerce-Collegium, samt att, om nödigt anses, alt Norrska Regeringen, i afsaende på Norrska Stels-Verkets bidrag, genom ombud, hädanefter deltager i Förvaltningen, Kongl Maj:t derom täcktes i Nåder förordna.
Detta ärendes behandling fortsättes i näst inträffande Plenum Den 6 Féhruari. S. D. Fortsattes föredragning af Stats-Utskottets Utlåtandet, N:o 337, i anledning af väckta motioner, angående upphörande af afgifter till Handels- och Sjöfarts-Fonden, samt huru förhållas bör med de anslag, som varit å denna fond anvisade, och bemäldte Utskotts Utlåtande, N:o 416, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet, N:o 337.
Härvid förekommo: 76 Prot. Utdr. d. 3 Febr, iSfy, l:o Andra puncten i Utlåtandet, N:o 416, hvari hemslälles, att Rikets Ständer må besluta, alt afgiften till Handels- och Sjöfa rts-fonden ifrån och med nästkommande år 1842, till nu stadgadt belopp, kommer att intill nästa Riksdag, tillsammans med Tull-medlen, uppbäras och till Slats-Verket ingå.
Ståndet biföll icke denna punct, utan beslöt, alt afgiften till Handelsoch Sjöfarts-fonden, ifrån och med nästkommande år 1842, intill nästa Riksdag, skall med procent af Tull-beloppet utgå, äfvensom Ståndet beslöt, att nämnde afgift icke skall ingå till Stats-Verket. 2:o Tredje puncten i Utlåtandet, N:o 337, och den motsvarande i Utlåtandet, N:o 416, hvaruti de af Convoy-Commissarialet bestridda utgifter uppräknas.
Ståndet ansåg dessa puncter nu ej påkalla något yttrande. 3:o
Det yttrande, som i Utlåtandet.
N:o 337, pag. 19 finnes, i afseende på det uppförda bidraget till aflöningen för Beskickningen i Constantinopel, utgörande 14,720 R:dr, Lades till handlirigarne. 4:o Tolfte punkten i Utlåtandet, N:o 337, och den motsvarande i Utlåtandet, N:o 416, hvari afses en jemnförelse emellan Handels- och Sjöfarlsfondens inkomster och utgifter.
Ståndet fann dessa puncter icke påkalla något yttrande; och 5:o
De återstående punclerna i Utlåtandet, N:o 337, och de motsvarande, jemte tillägg, i Utlåtandet, N:o 416.
Ansågos, i följd af besluten vid fö.ista och andra punclerna , förfalla.
I öfrigt lades Stats-Utskottets Utlåtanden, N:ris 337 och 416, tili handlingarne.
Vid förnyad föredragning biföllos Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande:.
N:o 27, angående väckte frågor om förändringar i Stängsel-författningarne, samt Utlåtande: K:o 28, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 3, angående grunderna och vilkoren för hemmans-klyfning, samt afsöndring af jord eller andre lägenheter från hemman.
S, D. Lag-Utskottens Utlåtanden: Troi.
Uldr, d. 3 Fehr. 1S4>• 77 N:o 174, i anledning af väckte motioner, angående dels förklaring af 88 §. i Concurs-lagen den 12 Mars 1830, dels ock upphäfvande af hvad genom serskildte Reglementen och beslut stadgadt är, till inskränkning i rättigheten för köpare al fast egendom, deruti vissa inrättningar hafva inteckning, alt erhålla tredje uppbudet; samt N:o 175, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande N:o 142, öfver dels väckte frågor om antagande af förslagen till allmän Civil- och Criminal-lag, eller vissa delar deraf och dels andra dermed gemenskap egande, af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer, angående nämnde förslag den 24 Mars 1840, aflåtne Nådiga Skrifvelse, föranledda motioner blefvo, vid förnyad föredragning, bifallne. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls sammansatta Stats-, Banco- och LagUtskottens Memorial N:o 129, till svar å de inom Tre Riks-Stånd framställde anmärkningar vid samma Utskotts under N;o 50 aflåtne Betänkande angående upphörandet af Bankens och Riksgälds-Contoirets forum privilegiatum.
S. D. Remitterades till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet en af Erik Nilsson från Jemtlands Län väckt motion, alt Konungens Befallningshafvande måtte hädanefter få upptaga och afgöra en del mindre mål, sorn nu gå till Kammar-Collegium. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Ulskottets följande 5 Utlåtanden: N:o 413, i anledning af Herr von Ilartmansdorffs motion om anslag till utskrifning af registratur, hvilka från Stats-Expeditionerne bordt till RiksArchivet aflemnas.
N:o 414, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående Roleliållarne vid Upplands Regemente beviljad befrielse från utgörandet af så kallade klädpenningar, enligt knekte-contractet.
N:o 415, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande tryckningen af de i Represenlations-frågan, vid denna Riksdag, afgifna yttranden och Memorial.
N:o 418, i anledning af begärd utredning Öfver dc i 1837 års Riksllufvudbok utbalaneerade Riksgäldsmedel. Bifölls. samt N:o 419, i anledning af väckt fråga om ett räntefrilt lån för Carlskrona Stads pastorat.
Bifölls. y8 Prot.
TJtdr. d. 3 Febr. 184.1 S. D. Ånyo föredrogos sammansatta Stats- och Banco-Utskottets följande fyra Utlåtanden.
N:o 130, i anledning af motioner, angående arfvodet för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret.
N:o 131, med voterings-proposition, i anledning af Riks-Slåndens skilj agtisra beslut öfver Utskottens Utlåtande N:o 68, angående pension För aflidne Bnco-Fullmägtigen Anders Danielssons enka och barn.
De deruti fö resi a.gn.e voterings-propositioner godkändes.
N:o 132, i anledning af Herr Rosenblads motion 0111 afskrifning af Bankens inom linien förda fordringar hos Riks-gälds-verket.
Bifölls. samt N:o 133, i anledning af Herr Stuarts, C.j motion om utbyte af Riksgälds-Contoirets till Banken utgifna obligationer.
Bifölls. S. D. Bevillnings-Ulskoltets Utlåtande N:o 37, i anledning af gjorde anmärkningar vid Ulskoltets Betänkande N:o 32, angående stämpling af spelkort samt afgiften derför, blef, vid förnyad föredragning, bifallet. S. D. Föredrogs ånyo ett från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ankommet utdrag af dess Protocoll för den 20 i sistlidne månad, N:o8l8, derutinnan nämnde Riks-Stånd fästat Med-Ståndens uppmärksamhet på nödvändigheten att begära Kongl. Maj:ls
Nådiga godkännande af de reglementariska föreskrifterne i Bevillnings-Förordningen.
Ståndet fann för sin del, en sådan underdånig anhållan icke vara nödvändig.
S. D. Föredrogs ånyo en af Vällofl.
Borgare-Ståndet, genom utdrag af dess Protocoll för den 20 i sistlidne månad, N:o 532, till Med-Stånden aflåten inbjudning att biträda förutnämnda Riks-Stånds beslut, det Rikets Ständer må hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, uti den Författning, som angående stämmoböter varder utlärdad, måtte bestämmas, det en tredjedel af samma böter tillfaller Krono-Uppböjdsmannen och två tredjedelar Socknens fattige.
Under åberopande af sitt i ämnet förut fattade beslut, förklarade
Ståndet sig icke kunna antaga denna inbjudning.
S. D. Vid förnyad föredragning af Banco-Utskottets nedannämnde sex Utlåtanden, fattade Ståndet följande beslut:
N:o 137, angående förändring i tiden för de årliga revisione'rnas början Prot.
Utclr. d. 3 Febr. i84r’ vid Banco-Discont-Verket, samt Province-Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö. ° Bifölls.
N:o 138, angående revisionerne öfver Banco-Discont-Verkets förvaltning oell räkenskaper saint f. d.
Riks-Disconlens utredning.
Ståndet godkände Utskottets beslut, att jemväl företaga revisionen af Banco-Discont-Verkets förvaltning och räkenskaper, äfvensom f. d.
Riks-Disconlens utredning för nästlidet ar; samt förklarade sig vilja på vanligt sätt utse de Revisorer , som under år 1842 och de följande åren intill nästa Riksdag skola deltaga i den årliga granskningen af nämnde förvaltning och utrednin°; viljande Ståndet, när samma val för sig gått, derom meddela undenättelse.
N;o 139, i anledning af väckt fråga om anställande af en Canzlist till biträde åt Ombudsmannen vid Låne-Conloiret i Götheborg.
N:o 140, med hemställan, att ett i Banken upptaget landtegendomslAu j hvilket icke blifvit inom behörig tid i låntagarens concurs bevakadt, måtte i Bankens räkenskaper få afskrifvas.
N:o 141, öfver väckt motion, angående utredning af de hinder, som från Banco-förvaltningens sida mött Actie-egare i Götha Canal Bolag att för deras i B mco-Disconten belånade actier erhålla sådana bevis, som, enligt BolagsReglemente, erfordras för att för detsamma föra talan vid Bolagets sammankomster.
Godkändes; samt N:q 142, till svar å Vällofl. Borgare-Ståndets återremiss af Utskottets under N:o 120 auåtne Betänkande.
Lades till handlingarne. S. D. Kongl. Maj;ls Nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer, angående den, under namn af Westerbottens Regementes Häsljägare-Esqvadrons fond bildade serskilda cassa, blef vid förnyad föredragning lagd till handlingarne.
Föredrogs ånyo en af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, genom utdrag af dess Protocoll för den 16 i sisth månad, N:o 789, till Med-Stånden alla Ina inbjudning att deltaga i det beslut, förstnämnde Riks-Stånd fattat, att nemligen bestämma införsel- och utförsel-tull å alla de varu-artiklar, hvarå förbud mot införsel eller utförsel ansetts böra bibehållas, för den händelse Kongl. Majit skulle finna för godt att i Nåder upphäfva förbudet å en eller annqn artikel. 8c» Trot.
Vtdr. d. 6 Fehr. iS4f•
Ståndet förklarade sig i sistomförmälde händelse godkänna de tull-beslämmelser, som Bevillnings-Ulskoltets Betänkande N:o 21 för sådana varuartiklav innefattar.
Den 6 Fehr. 1841.
Remitterades till Stats-Utskottet en denna dag af Herr Liljehöök j Ludvigj afgifven motion om understöd af allmänna medel åt Staden Falkenberg, tillika med ett i ämnet afgifvet anförande.
S. D. Återremitterades Stats-Utskottels den 23 sisth Januari på hor det lagde Utlåtande N:o 413, i anledning af Herr von Hartmansdorff* motion om anslag till utskrifning af Registratur, hvilka ifrån Stats-Expeditionerne bordt till Riks-Archivet aflemnas.
S. D. Å nyo föredrogs och bifölls Siats-Utskottets den 23 sisllidne Januari på hordet lagde Memorial N:o 415, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande tryckningen af de i representations-frågan vid denna Riksdag afgifna yttranden och Memorial. S. I).
Gillades Stats-Utskotlets den 23 sisth Januari på hordet lagde Memorial N: 414, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående rotehållarne vid Uplands Regemente beviljad befrielse från utgörandet af s. k. klädpenningar enligt kneckte-contractet.
S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Stats- och Banco-Utskottens den 23 sisth Januari på hordet lagde Utlåtanden: N:o 130, i anledning af motioner, angående arfvodet för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret.
N:o 132, i anledning af Herr Rosenblads motion om afskrifning af Bankens inom linien förda fordringar hos Riks-gälds-Contoiret.
S. D. Yid förnyad föredragning af Stats- och Banco-Utskottens den 23 sisth Januari på bordet lagde Memorial N:o 131 med voterings-proposition, i anledning al Riks-Ståndens skiljagtiga beslut öfver Utskottens Utlåtande N:o 68, angående pension för aflidne Banco-Fullmägtigen Anders Danielssons enka och harn, hlef den föreslagna voterings-propositionen af Ridderskapet och Adeln godkänd. S. D. Återremitterade Ridderskapet och Adeln Stats- och Banco-Utskottens den 23 sisth Januari på bordet lagde Utlåtande N:o 133, i anledning af Prot. Utdr. d. 6 Fihr. 184.1. 81 af Ilen Stuarts, C.j niolion 0111 utbyte af Riksgälds-Contoirets till Banken ulgifne Obligationer.
S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Bevillnings-Utskottets den 23 sistJidne Januari på bordet lagde Utlåtande N: > 37, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 32, angående stämpling af spelkort samt afgiften derför. S. D. Föredrogos ånyo och biföilos Lag-Ulskoltets, dels den 16 och 27 sisllidne Januari, dels endast sistnämnde dag på bordet lagde Betänkanden: N:o 174, i anledning af väckte motioner, angående dels förklaring af 88 §. i Concurr-lagen den 12 Mars 1830, dels ock upphäfvande af hvad genom serskilda reglementen och beslut stadgadt är, till inskränkning i rättigheten för köpare af fast egendom, deri vissa inrättningar hafva inteckning, att erhålla tredje uppbudet; och N:o 175, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskotlets Betänkande N:o 142, öfver dels väckta frågor om antagande af förslagen till allmän Civil- och Cri mina l-lag, eller vissa delar deraf, och dels andra dermed gemenskap egande, af Kongl. Majjts till Rikets Ständer, angående nämnde förslag, den 24 Mars 1840 aflåtna Nådiga Skrifvelse, föranledda motioner.
Lades till handlingarne Banco-Utskotlets den 27 sistlidne Januari på bordet lagda Utlåtanden: N:o 141, öfver väckt motion, angående utredning af de hinder, som från Banco-förvaltningens sida mött Actie-egare i Götha Canal-Bolag att för deras i Banco-Disconten belånade adier erhålla sådana bevis, som, enligt Bolags-reglemente, erfordras, för att för desamma föra talan vid Bolagets sammankomster.
N:o 142, till svar å Yällofl. Borgare-Ståndets återremiss af Utskottets under N:o 120 aflåtna Betänkande. S. D. Vid förnyad föredragning af Banko-Utskottets den 27 sisth Januari på bordet lagde Memorial N:o 138, angående revisionerna öfver Banco-Disoont-Verkets förvaltning och Räkenskaper samt f. d.