Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I iil beredande af ytterligare lindring uti berörde skjutsningsbesvär, anse Diskotten det vara nödigt, dels att kronobålsmännens tjenstgöring regleras så, alt ombyte af bålsmans-compagnier å tjenstgörings-orlerne verkställes under de årstider, då det inryckande och uppbrytande manskapet kan med sjölägenhet forlskaffas, och "dels att, der local-förhållanden icke medgifva detta forlskaffningssätt, eiler omständigheterne icke påkalla man - Stais- samt Allm.. Bcsv.- och Ekon.-Utsliottcns Utlåtande, N:o 54. 3 skåpets transporterande medelst marche forcee, båtsmannen, lika med infanteri, må tåga till fots, hvarför något hinder desto mindre synes möta, som den packning, båtsmannen numera har att medföra, icke torde vara tyngre än infanteristens.
Utskotten få således, i anledning af förevarande mofioner, vördsamt tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att ombyte af båtsmans-compagnier å deras tjenstgörings-orter, så vidt ske kan, måtte verkställas de tider af året, då vattnet är öppet, samt att i öfrigt och derest sjölägenhet ej kan begagnas, båtsmannen, lika med soldaten, måtte marchera till fots, då ej uppbrott till krig eller andra tvingande omständigheter göra nödvändigt att, till tids vinnande, använda marche forcee.
Stockholm den 4 Mars 1843.
Af Herr Rå feit, A.: ”Enär Kongl. Maj: t, genom Nådigt Bref till Kongl. Förvaltningen af Sjö-Ärendena af den 22 Maj 1843, hvaraf ett utdrag här bifogas, redan förändrat tiderne för båtsmännens uppfordring, nemligen för Carlskrona och Götheborgs stationer till den 31 Maj, samt för Stockholms station till den 30 Juni, anser jag de sammansatta Utskotten icke bordt besvära Kongl. Maj:t med en anhållan, som icke är af behofvet påkallad.
Tåg-ordningen af den 6 September 1842 § 24 stadgar, att trupp vid marche forcee (eller åkande) skall färdas 7 till 8 mil om dagen utan rastedag, den deremot tili fot icke hinner marchera mer än 2 å 3 mil om dagen, allt eftersom årstid och väglag tillåta, samt att, då 3 mil marcheras, hvarje tredje dag skall rastas, det förhållande genom de kortare dagsmarcherne kommer alt inträffa, att den tunga, som nu åligger de kronoskjuts-skyldige, i stället öfverflyttas på de inqvarterings-skyldige, och drabbar dem så mycket hårdare, helst inga andra hemman härtill kunna ifrågakomma, än de, som äro 4 Stats- samt Allm.
Desi'.- och Ekon.-Ut skott cm Utlåtande, N:t> 54. beliigne vid de större allmänna vägarne, då deremot de längre från belägne hemman kunna uppbådas till kronoskjuts, och detta onus sålunda jemnare fördelas, samt då båtsmännens packning, såsom varande af tyngre beskaffenhet än soldatens, i alla fall genom kronoskjuts måste fortskaffas, och truppens underhåll under resan, till följd af de kortare dagsmarcherne, ökas, en större utgift för Stats-Verket genom detta förslag kommer att uppstå, måste jag äfven mot det sednare momentet mig reservera.” ”Utdrag af Kongl. Maj:ts Skrifvelse till Förvaltningen af Sjö-Ärenden af den 22 Maj 1843.
Vi Carl Johan etc. — — —. — — — Della, med hvad befälhafvande Amiralen vid Vår Flottas Station i Carlskrona, i afgifvet utlåtande, i underdånighet anfört, samt härvid i öfrigt förekommit, håfve Vi i Nådigt öfvervägande tagit; och håfve Vi i Nåder funnit godt förordna: att den för årstjenare-båtsmäns årliga uppfordring i Vårt Nådiga Bref den 20 December 1826 fastställda tid förändras tillden 31 Maj för Carlskrona och Götheborgs stationer af Flottan, samt lill den 30 Juni för Stockholms station, på det att manskapet må kunna transporteras sjövägen till och ifrån sina hemorter; alt tiden för sommar!jenarebålsmäns uppfordring och hemlof må få bero af omständigheterna; ' —- Bel a Ilandes etc.
Slott den 22 Maj 1843. CARL JOHAN.
Rätteligen transsumeradt intygar Ex ollicio Cart Gust.
Sehtnanrr.
Registrator i Kongl. Sjöförsvars-Departemenlet.
Stats- sami Allm. Bese.- och Ekan.-Utskottens Utlåtande, N:o 55. 5 N:o 55.
Ant. till Exp. Utsk. d. 5 Mars, kl, 6 e. m.
Utlåtande, i anledning- af vacht fråga om förändring i sättet för fångars transporterande.
Från Hedevv.
Bonde-Ståndet har till Utskotten blifvit remitteradt ett af Riksdags-fullmägtigen Johannes Samuelsson från Jönköpings
Län ingifvet memorial, deruti han, jemte framställning om de kostnader och besvär, sorn uppstode genom fångars och brottslingars transporterande med skjuts, föreslagit, alt såväl fångar som deras bevakning hädanefter måtte färdas till löts; men, för den händelse, detta förslag ej skulle vinna bifall, hemställt, all:
Landshöfdinge-Embetet i hvarje
Län måtte på entrepenad-auclion till deu minstbjudande bortaccordera fångskjulsen för hvart år, hvarvid likväl borde bestämmas, att fångar, hvilka ej behöfde alt färdas så fort, som resande i allmänhet, må ”tagas till dubbelt antal på hvarje häst mot andre resande*.
Hvad först angår frågan derom, att fångar må färdas lill fots, då de skola från en lill annan ort fortskaffas; så få Utskotten vördsamt upplysa, att Rikets Ständer vid sista Riksdagen icke bifallit då i ämnet väckt, med det nu ifrågavarande, lika förslag, i betragtande af de hinder, som väderlek och väglag vid liera årstider förorsaka, samt i anseende till dels det lättare tillfälle tili rymning, som det föreslagna fångförings-sätlet skulle medgifva och den större bevaknings-personal, som dervid konime att erfordras, dels den längre tid, sorn dertill skulle åtgå samt de kostnader, som detta sätt för fångars forslande, medförde, och hvilka skulle uppgå till nära, om icke fullt,, beloppet af den skjutslega, som derigenom kunde besparas, På dessa skäl, hvilka Utskotten funnit välgrundade, och då det af motionären väckta förslag, om det bilölles, oltast skulle leda till en ej obetydlig tidsutdrägt med ransakningar i brottmål, tå Utskotten hemställa, att berörde förslag ej må lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 6 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 55.
Hvad sedermera beträffar frågan om fångskjutsens bestridande genom entrepreneurer, så och då Kongl. Maj:t, under den 2 Augusti sistlidne år, utfärdat Nådig Förordning, angående entreprenaders ingående, till förändring af skjutsnings-anstalterna med gästgifveri-, håll-, och reserv-skjutsen, rn. m., anse
Utskotten någon serskild underdånig framställning, rörande entreprenad för fångskjutsen, icke vara af nöden, och få derföre hemställa, att denna del af motionen må lemnäs utan afseende.
Vidkommande slutligen motionärens framställning derom, att fångar, då de forslas, må tagas till dubbelt antal på hvarje häst emot andra personer, som begagna skjuts; så hade redan genom Kongl.
Brefvet dea 8 Juni 1819 det blifvit föreskrifvet, att vid fångforsling två personer, utom den skjutsande, hnge åka efter en häst, och fem personer, äfvenledes utom den skjutsande, efter två hästar, så att tre personer alllid påräknades efter hvarje häst; men, med anledning af Rikets Ständers vid sisla Riksdag gjorda underdåniga anhållan, att berörde föreskrift måtte ändras, har Kongl. Majit, genom Circulaire af den 7 Juli 1841, stadgat, att tills vidare och så länge fångars transporterande verkställdes å de skjutsandes egna åkdon, ej mer än en person, utom den skjutsande, finge åka elter en häst, och ej mer än fyra personer, den skjutsande likaledes oberäknad, efter t vå hästar.
Nådiga stadgande och för bifall till motionärens förslag, förekommer, att fångar vanligen icke medföra några saker elier varor, och att således om två fångar, jemte den skjutsande, färdas efter hvarje häst, fångskjutsen i allmänhet icke är tyngre än vanlig gästgifveri-skjuts, vid hvars begagnande den resande eger medföra effecter, som till vigten kunna anses mot en person svarande, och att, enligt nu gällande föreskrift, blott en enda fånges forslande fordrar två hästar, nemligen en lör fången och en för åtlöljande gewaldiger, hvilket, sedan skjutslegan blifvit ökad för de orter, der skjutsen är upplåten på entreprenad, skulle komma att betydligen öka den för fång-forsling redan utgående kostnad.
Ju li 1841 i ofvanberörde afseende meddelade föreskrifter, det Stats- sami Allm.
Bcsv'. och Ekon.-Utskottcns Utlåtande, N:o 55. 7 uli Kongl. Brefvet den 8 Juni 1819 gifna, ofvan omförmälde, stadgande måtte åter varda gällande, och att således vid forsling af fångar två personer, utom den skjutsande, må åka efter en häst, oell fem personer, den skjutsande äfvenledes oberäknad, efter två hästar, så att tre personer må kunna färdas efter hvarje häst.
Reservat ioner: Al Jliksdagsfullmägtige Jonas Johansson, Sven Heurlin och Hans Pehrsson, som ansågo motionen, i hvad den åsyftar ändring i nu gällande föreskriil om del antal långar, som efter hvarje häst får forslas, höra förfalla.
Utskotten hafva, i förevarande betänkande, beslutit den förändring i nu gällande Förordning, alt vid forsling af fångar 2:ne personer må åka på en häst, samt alt på Ivaline hästar fem personer måge åka vid båda tillfällen, oberäknadt den skjutsande.
Jag anser denna förändring i Författningarne vara för mycket ingripande i den enskildes rättigheter, då sammansatta Utskotten icke emot ett sådant åläggande lemnat den enskilde eller den skjutsskyldige någon emot en sådan ålagd pligt svarande ersättning, vare sig i förhöjd skjutslega eller ens någon utsträckt tid för alt få förrätta forslingen långsammare.
Utskottens skäl för ifrågavarande förändring är, att det allmänna ej skall belastas med förökade kostnader för fångforslingen, men Utskotten hafva icke dragit i betänkande att kasta en sådan lunga på den skjuts-skyldige.
Huruvida detta Utskottens uttalade skäl kan anses tillräckligt talande för ifrågavarande förändring i en Författning, som ej har längre aflägsen dato, än den 7 Juli 1841, och hvilken Författning eller Circulaire då tillkommit, på grund af flere klagomål från Nationen, kan jag ej inse, och kan jag för ingen del för mig sjelf göra begripligt, att det är Nationen värdigt att stifta sådan* lagar, alt den enskilde individen skall komma att godtgöra de kostnader, sorn samhället gemensamt anser för sig för mycket påkostande att gälda.
— Det är icke länkbart, alt fångforslingen, så länge den fortfar att förgät - 8 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, iV:o 55. las på reserv-skjuls kommer att ske långsammare, än vanlig skjuts; ty fånggewaldigern lär väl icke efterlåta att begagna sin rättighet att tärdas som resande, och lära, i följd deraf, äfven fångar ne komma att färdas lika fort med gewaldigern, och torde, under de tider af året, då v ägar ne äro djupa, det blifva ganska svårt för den skjutsande alt, med sex personer lill lass, kunna förrätta skjutsningen på den i gästgifveri-förordningen bestämda tiden.
Härmed hafva förenat sig: G. B. Appelquist, Jonas Jonasson, Anders JSilsson, A. J. Sandstedt, Petter Pehrsson, Jöns Månsson, Jöns Jönsson och L. Gezelius.
Al Nils Strindlund: ”Då denna fråga förevar och beslutades, var jag på permission till hemorten afrest, och har således ej i beslutet deltagit; men får dock tillkännagifva, att någonting mer orättvist, och likartadt med de beslut, som under den så kallade Frihetstiden togos, har jag icke sett, då 3:ne Riks-Stånd ålägga det 4:de en overkställbar tyngd, uti hvilken de 3:ne Riks-Stånden icke deltaga.
Det bör vara hos de 3:ne magtegande Stånden en helig pligt att icke orättvisligen utöfva sin magt, och lastan de sjelfve anse sig icke förlora något ekonomiskt, får den moraliska känslan icke döfvas af det låga motivet, att Staten slipper med mindre uppoffring".
Af Måns Månsson från Calmar Län: ”Hvad, som föranlät Ilögloll.
Utskotten att besluta, det skrifvelse skall lill Kongl. Maj:t afgå med begäran, alt två fångar skola åka efter en häst och fern efter 2 hästar, skjuts-karlen oberäknad, kan jag icke förslå.
När nu, som icke sällan händer, fångarne äro försedde med 6 å 8 lispund, jern hvardera, och hvarje karl väger 9 å 10 lispund, får hästen en börda af circa 35 å 40 lispund, skjutskavlen oberäknad.
Hafva hästavne blifvit så starka sedan förra Riksdagen, att Stats- samt Allm.
Bese. och Ekon.-Utskottens Memorial, Nio 5G, 57. 9 alt de nu kunna draga dubbel tyngd, än de förr mägtat, eller är Statseassan så medtagen, alt betalning icke är att tillgå?
Skulle det sednare alternativet vara händelsen; så låt herrskapet marchera lill fots.
Att ålägga den skjuts-skyldige att skjutsa 2 ne fångar på en häst och 5 på 2 hästar är, lindrigast sagdt, obilligt hegardt, samt äfven icke verkställbart vid andra tillfällen, än då godt slädföre inträffar, så vida man icke vill förutsätta att man får forsla dem lika med andra forlass, t. ex. tackjern eller andra tunga effecter; då kan man sätta för ett par oxar, köra helt prydligt uti mak.” N:o 56.
Memoria/, i anledning af äler remiss å Utlåtandet, N:o io. Detta Utskottens utlåtande, afgifvet, angående väckt fråga om inköp för Statens räkning af framlidne Amiralen Gustaf af Klints Sjö-chartae-verk, bär af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit återremitterad!; men som detsamma är vordet bifallet al Ilederv.
Preste-Ståndet och Yällofl. Borgare-Ståndet den 20 November förlidet år, i anseende hvartill frågan, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är genom 3:ne Stånds beslut afgjord, så kan, någon vidare behandling deraf å Utskottens sida icke ega rum.
Ank, tilt Exp.-Utsk. den 5 Mars,'kl. 6. e. m.
Memorial, i anledning af återremiss å Utlåtandet, JS:o 17.
Bonde-Ståndet har Utskottens berörde utlåtande* Bih. till R.
Erot. 1845.
4 Sami. 2 A/d. 16 Haft. 2 10 Stats- samt Allm.
Besv- och Ekon.-Utskottens Memorial, N:o 58, 57. rörande väckt motion om indeldta soldatens befriande från ärbets-commenderingar för allmänna eller enskilda bolag m. m., blifvit lill Utskotten återremitteradt; men då, enligt ankomna protocolls-utdrag, utlåtandet blifvit bifallet af Högv.
Preste-Slåndet den 9, af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 11 och af Vällofl. Borgare-Ståndet den 14 December förlidet är, hvadan, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, frågan är genom 3me RiksStånds beslut afgjord, hafva Utskotten funnit någon åtgärd i anledning af den erhållna återremissen icke vara att vidtaga.
Exp.-Utsk den 5 Mars, kl. 6 e. m.
Memorial, i anledning af återremiss d Utlåtandet, N:o i 8.
Utskottens ifrågavarande utlåtande, som algil vits med anledning al väckt motion om rättighet för invånare i Are härad af Skaraborgs Län, all erhålla utsyning å Krono-parkerna Hunne- och Halleberg, har af 1 leder v.
Preste-Slåndet den 9, al Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 11 och af Vällofl. Borgare-Ståndet den 14 December förlidet är; alltså och då frågan sålunda är, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, genom 3:ne
Stånds beslut afgjord, så kan någon vid’are behandling deraf å Utskottens sida icke ega rum.
JN:o 59.
Ank, till E.vp -Utsk. deri 5 Mars, kl. 6 t. rn.
Memorial, i anledning af återremiss ä Utlåtandet, N:o ‘i'\.
Utskottens berörde utlåtande, rörande väckt motion om insockne Stan- samt Allm. lim:.- och Elton.-Utskottens
Sh mor ial, N:o 60, 61.
11 frelsehemman i Bohus
BondeSlamiet blifvit återremilleradt; men då detsamma är vordet bifallet af I logioil.
Bidderskapet och Adeln samt Högvörd.
Preste-Slåndet den 30 sist lidne December och af Yällofl.
Borgare-Slåndet den 4 Januari detta år, i anseende hvartill frågan, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är genom 3ne Stånds beslut afgjord, så kan någon vidare behandling deraf å Utskottens sida icke ega rum.
Stockholm 'den 4 Mars 1845.
N:o (50.
Memorial, med anledning af återremiss ä Utlåtandet, JY:o 25.
Bonde-Ståndet har till Utskotten återremitterat berörde utlåtande, afgilvet, i fråga om indragning af de på Statens bekostnad underhållna stuterier; men då utlåtandet är af Höglofl.
Preste-Slåndet den 30 sistlidne December och af Yällofl. Borgare-Ståndet den 4 derpåföljde Januari gilladt, samt frågan sålunda, enligt 75 § Riksdags-Ordningen genom 3 Slånds beslut afgjord, kan någon ytterligare åtgärd dermed af Utskotten icke vidtagas.
Delta, rörande väckt fråga om anställande af ytterligare en lärare vid apologist-skolan i Haparanda afgifna, utlåtande har blifvit af Iiögv - 12 Stats- samt Allm, Bcsv.- ock Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 62, 6*.
Preste-Ståndet återremitterad!.; men då detsamma är vordet bifallet afllederv.
Bonde-Ståndet den 14, af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 22 och af Väliofl. Borgare-Ståndet den 24 Januari innevarande år, i följd hvaraf frågan, jemnlikt 75 § Riksdags*Ordningen, är genom 3, Stånds beslut afgjord, så kunna Utskotten dermed icke vidare taga befallning» Stockholm den 4 Mars 1845» N:o 62.
Ank. tilt Exp.-Uuk. den 5 Mars, k i. 6 e. t».
Memorial, i anledning af aterremiss d Utlåtandet, N:o jo. Nämnde utlåtande, rörande väckta motioner om Landtbruks-Academiens indragning och den Academien tilldeldte fonds öfverlemnande till Riksgälds-Contoret, m. m., har blifvit gilladt af Högv. Preste-Ståndet den 17, af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 23, och af Yällofl. Borgare Ståndet den 24 sistlidne Januari, men af Heder v.
Bonde-Ståndet återre mitleradt; och som nämnde utlåtande blifvit af 3:ne Riks-Slånd gilladt, anse Utskotten, med stöd af 75 § Riksdags-Ordningen, den erhållna återreinissen icke kunna lill vidare åtgärd å Utskottens sida föranleda.
N.:o 63.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 5 Mars, kl. 6 e. m.
Memorial, i anledning af dterremiss d Utlåtandet, N;o 31.
Detta utlåtande, afgifvet med anledning af Kongl. Maj:ts IVådiga Proposition i fråga om förändring i sättet för ersättning af hästar och per - State- samt liim. Besv.- och Ekon.-Utskoitcns Memorial, N:o 64, 65.
13 sedlar, som vid Rusthålls-rege men tena under krig gå förlorade, har blifvit af Ilederv. Bonde-Slåndet ålerremitteradt; men då samma utlåtande är vordet bifallet af Va Holl. Borgare-Ståndet den 24, af flög v.
Preste-Slaiulel den 25, och af Höglofl. llidderskapet och Adeln den 29 nasti.
Januari, i anseende hvartill frågan, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är genom Irenne Stånds beslut afgjord, så kan någon vidare behandling deraf u Utskottens sida icke ega rum.
Slockholm den 4 Mars 1845..
A;o 64.
Alik till Exp.-Ulsk. den 5 Mars,kt 6 e. m.
Memorial, i anledning aj åter remiss d Utlåt amiet, _\:o 3'!.
Utskottens berörde utlåtande, angående väek.t fråga om anslags beviljande till utvidgning af Carlskrona läroverk har blifvit bifallet af N ällofl. Borgare-Ståndet den 24, af Hög v» Presle-Ståndet den 25, och af Ilederv.
Bonde-Ståndet den 28 uästlidne Januari, men deremot åteiremitteradt af Högloll.
Ridderskapet och Adelil den 29 i samma månad; och sorn, enligt 75 § Riksdags-Ordningen, frågan sålunda är genom tvenne Riks stånd» beslut afgjord, så få Utskotten tillkännagifva, att å Utskottens sida någon vidare behandling af samma frå ga icke kan ega rum.
V:o 65.
Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Mars, kl. 6 e. >»•
Memorial, i anledning af åt erremiss å Utlåtandet, N:o 36.
Utskottens nämnde utlåtande, angående Kongl, Majtls Nådiga Pro - 14 Stats- samt Allm licsv. o. Ekon.-C
Iskottens Memorial, ,\:o 06. position om rothållarn.es vid Forssa, Delsbo och Jerfsö compagnier af Helsinge regemente befriande från åtagandet alt förse Under-ollicerare vid nämnde compagnier med hus och ved samt muhlbete för deras kreatur, 1 tar af Höglofl.
Ridderskapet oell Adeln blifvit återremitleradl; men dä detsamma är vordet bifallet af Vällofl. Borgare-Ståndet den 24, af Högv.
Presle-Ståndet den 25 och af Hederv.
Bonde-Ståndet den 28 sisth Januari, i anseende hvartill frågan, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är genom trenne Riks-Stånds beslut åtgjord, så kan någon vidare behandling deraf å Utskottens sida icke ega rum.
Alik. till E\[>.-Utsk. d. 5 Mars, kl. 6 e m.
Memorial, i anledning af äler remia' å Utlåtandet, N:o 4l
Detta utlåtande, som afgifvils i fråga om ökadt anslag till Folkskoll lärare-seminarierne i Riket, är af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln äterremitteradt, men deremot bifallet af Hederv. Bonde-Ståndet den 5, af Vällofl.
Preste-Slåndet den 15 sistlidne Februari; och som, enligt 75 § Riksdags-Ordningen, frågan sålunda blifvit genom trenne Riks-Stånds beslut afgjord, så fä Utskotten endast tillkännagifva, att någon vidare behandling af frågan å Utskottens sida icke kan ega rum.
Stats- samt Allm. Best.- ock Ekon -Utskottens Mern , .X:o 67, Ull. JV.c CS. 15 N:o 67.
Ank. tili Exp.-Utsk. din 5 Mars, kl. G e. ni.
Memorial, t anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 4<b Utskottens berörde utlåtande, afgifvet, med anledning af täckt fråga om spridda rusthålls- och roteandelars sammandragning, har blifvit al llopv.
Preste-Ståndel återremitteradt; men då samma utlåtande iir vordet hilallet af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Yälloll. Borgare-Ståndet den 12, och af Hederv. Bonde-Ståndet den 15 nasti.
Februari, i anseende hvartill frågan, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är genom trenne RiksStåtids beslut afgjord, så kan någon vidare behandling deraf, å Utskottens sida, icke ega rum.
Slockholm den 4 Mars 184o.
Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Mars, kl. 6 e. ro. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om en Normalskolas inrättande i Stockholm för fruntirnmers-undervisningen.
Ridderskapet och Adeln hafva Utskotten fått emottaga en at Herr Lagergren, A., väckt motion, hvaruti blifvit anfördi, att, fastän i sednare tider många åtgärder vidtagits för den allmänna undervisningen, den del deraf, sorn rörde qvinnans bildning, lik väl blifvit nästan helt och hållet leninad ur sigte.
Väl hade så kallade pensioner, genom enskildes bemödanden, inrättats, och, bland dessa, den IVatlinska skolan här i bni vudstaden, som redan verkat mycket godt idelina väg, men dessa enskilda inrättningar vore dels otillräckliga och dels saknades der vanligen en genomtänkt plan för undervisningen och en allvarlig sammanhållning Slak- samt Allra. Besa.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, 1V:o 68. deraf, äfvensom desse enskilda undervisnings-anstaller icke i längden kunde gifva den föresyn, som behöfdes för fr mili mmers-u lider visn ingen i allmänhet.
Lärare ombyttes och dermed förändrades ofta gruliderne för undervisningen; livilket ock desto lättare inträffade, sorn det vore nästan fullkomlig brist på lämplige läroböcker för flickskolan.
Erfarenheten ådagalade ock, att frunlimmers-undervisningen i de fleste pensioner tagit en skef riktning; så t. ex. borttoge ett alltför träget studium af Fransyska språket samt musiköfningar mycket af den lid, hvilken borde offras åt kunskaper, sorn mera bilda förståndet och hjertat.
Men då fj v innan är en medlem af samhället, då hon arbetar för dess båtnad med lika ansträngning sora. mannen, då hon tryckes af samhällets bördor, vågar vid dess faror och drabbas af dess olyckor, i lika nion som mannen, borde också samhället skänka enahanda omvårdnad åt den uppväxande medborgarinnan, som det egnar sina unga medborgare, så att lika barn finge njuta lika räll.
Den undervisning, som kan påräknas i föräldrahemmet vore cj tillräcklig, ulan skolans medverkan, ty många mödrar förslode ej alt uppfostra barn, och många, som kunde gifva en sedlig utveckling af barnens anlag, kunde dock ej åstadkomma någon intellectuel förkofran.
Mången moder vöre ock af Härden så bortryckt, af sjukdom så utmattad, af fattigdom så betryckt och af göromål så öfverhopad, att hon saknade lust eller kraft eller tid för det mödosamma värfvet.
Behofvet af skolor för fruntimmers-undervisningen hade visat sig jemväl deraf att, på sätt erfarenheten ådagalagt, hvarje moder, som dertill eger tillfälle, sänder sin dotter till skolan; och hon gör detta, icke för alt sjelf slippa besväret eller för att blindt följa efter bruket, utan emedan hon känner sig behöfva skolans biträde.
På grund häraf och då, för omförmälde undervisnings befrämjande, i synnerhet en sådan anstalt vore af nöden, som skulle hafva till ändamål, dels att gifva eleverne en tjenlig uppfostran och undervisning, dels att bilda lärarinnor samt bestämma prof och betyg öfver deras så väl kunskaper, som undervisningsförmåga, och dels att vidtaga lämplige åtgärder för läroböckers utarbetande, har motionären föreslagit, att en sådan JNormal-skoia, för hvars organisation han jemväl uppgifvit grunderne, måtte inrättas; hvarjemte han hemställt, att ett årligt anslag dertill af 3,000 födr Banco måtte lemnäs.
Vid Stals- samt Allm. Rcsv.- och Fkon.-Ul skot lem Utlåtande, N:o 68. 17