Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit, då derjemte förekommit, att det förutvarande residenshuset egde ett olämpligt och eldfarlig! läge invid ett af stadens tätast bebyggda qvarter, samt, såsom för enskildt behof uppbjggdt af korsvirke med inmuradt tegel och är 1819 för Kronans räkning inköpt, både i följd af ålder och byggnadssättets beskaffenhet ganska ofta tarfvade stora och kostsamma reparationer, utom det att inredningen icke heller kunde anses så beskaffad, alt huset vöre till boställe för länets höfding i allo tjenligt, funnit angeläget, att ett nytt länsresidens i det nuvarandes ställe anskaffades, i förening med passande lokaler för nu pä långt afstånd från residenset belägne embelsrummen för Länsstyrelsen och Provins-landtmäterikontorets tjenstemän, helst någon tjenligare tidpunkt för ett slikt bvggnads-företag, än den närvarande, svårligen kunde inträffa, enär, i följd af den i Nåder anbefallda raseringen af Christianstads fästning, icke blott särdeles goda byggnadstomter på fästningens fordna område, utan äfven en del bvggnads-materialer efter lästningsvailarne funnes för kronan kostnadsfritt att tillgå, och de gamla residens- och embets-husen, såsom för handelsrörelsen och för enskilde personers besittning förmånligt belägne, sannolikt kunde med fördel för kronan försäljas, samt att Ofver-lntendents-embetet låtit upprätta och Kongl. Majit jemväl i Nåder gillat ritning och kostnadsförslag till ett nytt länsresidens af sten, med tillhörande flyglar, hvilket, enligt förslaget, komme att kosta 80,219 Ridr 40 sk.; och då från denna summa, hvilkens betydlighet härrörde af de i Christianstad gällande ovanligt höga priser på byggnads-materialer, afdroges den köpeskilling af 25,000 Ridr, som påräknades genom de nuvarande residens- och embetshusens försäljning, till hvilken Kongl. Majit jemväl äskade Rikets Ständers bifall, utgjorde det belopp, som återslode att fylla, 55,219 Ridr 40 sk. eller i jemn summa 55,000 Ridr.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, har Utskottet funnit behofvet af ett nytt läns-residens i Christianstad vara till fullo ådagalagdt; och då, enligt hvad uti den Nådiga Propositionen jemväl blifvit upplyst, kostnaden för denna nybyggnad, hvartill, jemlikt nådigst giiladt kostnadsförslag, en summa i jemt tal af 55,000 Ridr erfordras utöfver påräknad köpeskilling för de nuvarande residens- och embets-husen, icke kan, ulan äfventyr af bristande tillgång för andra nödiga byggnads-arbeten, bestridas af det å 7 hufvudtiteln uppförda anslag till byggnader och reparationer i landsorterne, får Utskottet tillstyrka, 4 Stats-Ulslcotlels Utlåtande, N:o 459. att, med bifall till den föreslagna försäljningen af nuvarande Landshöfdinge-residens- och embetshus i Christianstad, Rikets Ständer, till uppförande af nytt läns-residens derstädes, å Riksgäldskontoret anvisa en summa af 55,000 R:dr. 3:o.
Till utgifter för kolonien S:t Rarthelemy, 6,000 R:dr årligen i 3 år, eiler tillsammans 18,000 R:dr.
Som, enligt hvad den Nådiga Propositionen innehåller, ifrågavarande, äfven vid sednaste riksdag beviljade, anslag visat sig fortfarande vara af behofvet påkalladt, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer, till bestridande af de för kolonien S:t Bartheiemys förvaltning, enligt nu gällande grunder, erforderlige kostnader, hvilka icke af inkomsterne utaf ön betäckas, må å Riksgälds-kontoret anvisa ett årligt förslags-anslag af 6,000 R:dr, att under hvartdera af åren 1854, 1855 och 1856 förskottsvis utgå, under förbehåll af den framtida godtgörelse till nämnda kontor, hvilken genom ökad afkastning af ön eller medelst dess afhändande kan beredas.
Vid i:sta 'punkten.
Af Herr Gråå, J. F., emot tillstyrkandet af anslag för hela brons ombyggnad, i hvilket afseende åberopades Utgifts-afdelningens förslag, så lydande: »Enär Staten allt hittills utan någon kommuns deltagande vidkänts utgifterne för byggandet och underhållet af de på vägen emellan hufvudstaden och Drottningholm befintliga broar, sednast för den ombyggnad af Trallebergs bro, hvartill medel vid förra riksdagen anvisades, synes
Staten icke heller nu böra undandraga sig att bekosta den ombyggnad af Nockeby bro, som kan finnas behöflig.
Som i detta afseende förekommer, att den vestra delen af ifrågavarande bro är i det förfallna skick, att densamma oförtöfvadt behöfver ombyggas, men den östra delen deraf åter, ehuru jemväl bristfällig, kan genom reparation för en kortare tid betryggas; så, oaktadt Utskottet anser önskvärdt, att hela bron nu kunnat ombyggas, hvarigenom kostnaden för nämnde reparation Staten besparades, finner likväl Utskottet de mångfaldiga andra utgifter, för hvilka Statens tillgångar vid denna riksdag tagits i anspråk, icke medgifva anvisandet af den betydliga summa, som för hela brons ombyggnad erfordras.
Utskottet har derföre trott sig icke böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts förevarande
Nådiga framställning i vidsträcktare måtto, än att Rikets Ständer, till ombyggnad af vestra delen af Nockeby bro, i enlighet med uppgjord arbetsplan, bevilja ett anslag af 27,000 R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå.» Häruti instämde Herrar Lindström, P. //., Åsbrinck, C. G., Hesselgren, P. fl , Wedberg och Berger, A. A. af Bonde-ståndets samtlige ledamöter i Utskottet.
Stats-Utskottels Utlåtande, N.-o i 60.
M:o 160.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 3 Juni 185-5, kl. 3 e. in.
Utlåtande, angående extra anslag till föremål, tillhörande EcklesiastikDepartementets handläggning.
(U A ) Enligt Kongl. Maj:ts vid innevarande riksdag aflåtna Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, erfordrades för 8:de hufvudliteln, utom de å densamma af Kongl. Maj:t äskade ordinarie statsanslag, åtskilliga summor för tillfälliga behof, dels för en gång, dels för viss bestämd tid; och får Stats-Utskottet, som dessutom genom remiss från Riks-stånden till behandling emoltagit flere särskilda Nådiga Propositioner och af enskilda representanter väckta motioner om anvisande af statsbidrag till likartade föremål, öfver alla dessa frågor i ett sammanhang härmed afgifva utlåtande. l:o.
För uppförande af en tjenlig byggnad åt Nya Elementar-skolan i Stockholm, bar Kongl.
Maj:t begärt ett anslag, för en gång, af 50,000 R:dr.
1 afseende å denna fråga får Utskottet hänvisa till det särskilda yttrande, som Utskottet redan uti dess Betänkande N:o 135 deröfver afgifvit. 2:o.
Vidare'är af Kongl. Maj:t äskadt, att de af Rikets Ständer vid sistlidne riksdag till Folkundervisningens befrämjande beviljade årliga anslag, nemligen till Folkskole-lärares aflönande 20,000 R:dr, till Seminarier för sådane lärares bildande 9,100 R:dr, och till stipendier åt elever vid dessa Seminarier 12,000 R:dr, måtte, såsom fortfarande behöfliga, anvisas för den tid, nu förestående statsreglering komme att omfatta, eller för nästkommande 3 år, med en sammanlagd summa af 123,300 R:dr, med rättighet för Kongl. Majit att till folkundervisningens befrämjande använda de besparingar, som ä dessa anslag kunde uppkomma; och enär de förhållanden, som vid nästföregående riksdagar föranledt omlormälda statsbidrags medgifvande, sedermera icke undergått sådan förändring, som kan anses påkalla upphörandet eller nedsättning i beloppet af berörda årliga anslag, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts disposition å Riksgäldskontoret anvisa följande belopp, att fortfarande till och med det år, då nästa riksdag slutas, årligen, i mån af behofvet, utgå, nemligen: ä) till understöd för Folkskole-lärares aflöning inom de socknar, der, enligt Kongl. Maj:,ts
Nådiga pröfning, statsbidrag för sådant ändamål, i följd af särskilda förhållanden, kan erfordras, 20,000 R:dr. 6 Slats-Ulskoltets Utlåtande, N:o t60. b) till Seminarier för bildande af lärare vid Folkskolor 9,100
R:dr; och c) till stipendier för elever vid nämnde Seminarier, 12,000 R:dr.
Beträffande Kongl. Maj:ts begäran, att till folkundervisningens befrämjande få använda de besparingar, som å de till nyssberörda trenne föremål äskade anslag kunde uppkomma, så tillstyrker Utskottet jemväl härå Rikets Ständers bifall. 3:o. Frän Preste-ståndet har Utskottet erhållit remiss å en af Professor, Carlson väckt motion, deruti denne anmärkt, hurusom de svårigheter, med hvilka folkskolan hade all kämpa, i följd deraf att landels ringa befolkning vore spridd på en vidsträckt yta, måste framkalla bemödanden att på särskilda vägar ernå det med Folkskolan afsedda ändamål.
I detta afseende hade ock Grefve Thorsten Rudenschöld med outtröttlig ihärdighet fullföljt ett försök, som lemnade det bästa hopp om framgång.
Det sätt Grefve Rudenschöld begagnat vid handhafvandet af folkskole-undervisningen inom Otterstads församling af Skaraborgs län, hvilket så väl af enskilde för saken nitälskande personer, som af Skara konsistorium blifvit väl vitsordadt, förenade de båda fördelarne alt utsträcka undervisnirigen till en så omfattande krets som möjligt och att bereda de mera utmärkta lärjungarne en högre grad af hildning, än som i allmänhet i Folkskolan bibringades.
Maj:t hade ock först år 1849 och Sedermera genom särskilda Nådiga Resolutioner för vissa år förunnat Grefve
Rudenschöld ett understöd af 800 R:dr årligen, att utgå från den af framlidne Kommerse-rådet Filéen lill folkundervisningens befrämjande donerade fond, hvarigenom Grefve Rudenschöld blifvit satt i tillfälle att odeladt egna sin tid och sitt arbete åt utbildandet och tillämpandet af den skolplan, han uppfunnit.
Det borde emedlertid beredas honom möjlighet att tillämpa denna skolplan på andra orter och i olika lokalförhållanden, i hvilket afseende Grefve Rudenschöld ock, med erbjudande att gå främmande
Skol-styreiser tillhanda med biträde lör införande af den undervisningsplan han uppgjort, hos Kongl. Maj:t i underdånighet sökt ett understöd af allmänna medel, hvilket dock, ehuru af Skara konsistorium i underdånighet förordadt, icke blifvit i Nåder beviljadt, sannolikt i brist af härför disponibla medel.
Motionären har derföre föreslagit, att Rikets Ständer måtte anvisa en summa af 800 R:dr årligen, att, i mån af behof och emot redovisnings-skyldighet, utgå såsom ersättning för; de resor Grefve Rudenschöld, i ändamål att utbreda kännedomen om hans folk-undervisningsplan, kunde komma alt företaga.
I sammanhang härmed har Utskottet till behandling förehaft tvänne från Ridderskapet och Adeln samt Ronde-ståndet remitterade motioner, den ena af Friherre Hjerta, F.
Ph., innefattande enahanda hemställan, som Professor Carlsons, och den andra af Riksdags-fullmäktigen Anders Jonsson från Skaraborgs län, hvilken begärt, att dels en summa af 1,000 R:dr årligen till resekostnader, dels ock ett årligt understöd af 800 R:dr måtte Grefve Rudenschöld beviljas.
Jemte det Utskottet får upplysningsvis anföra, alt Kongl. Maj:t, genom Nådigt Rref den 8 Juli nästlidet år, tillagt Grefve Rudenschöld ett årligt understöd af 800 R:dr, att i 5 års tid från och med är 1854, oafkortadt utgå af ofvan omförmälda, utaf framlidne Kommerse-rådet Filéén donerade medel, har Utskottet, i betraktande af Grefve Rudenschölds förtjenster om folkskole-väsendet och på det tillfälle må honöm beredas att, när Skol-styrelser inom andra församlingar i riket sådant önska, vara dem behjelplig vid ordnandet af skolväsendet derstädes, i enlighet med den af honom uppfunna undervisningsplan, trott sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer må å Riksgälds-kontoret anvisa ett belopp af 800
R:dr årligen, alt, i mån af behof, under åren 1855, 1856 och Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 460.
7 1857 utgå, till bestridande af kostnaderna för de resor, Grefve Rudenschöld i omförmälda ändamål kan komma att företaga. 4:o.
Med tillkännagifvande, att National-Musei-byggnaden nu mera så fortskridit, att det ännu odisponerade beloppet, 200,000 R:dr, af den för byggnadens uppförande anslagna summa under närmast påföljande år komme att för arbetets fortsättande erfordras, har Kongl.
Maj:t äskat, att berörde belopp måtte ställas till Kongl. Maj:ts disposition.
Af det för ifrågavarande byggnad vid 1844 och 1845 årens riksdag beviljade anslag, stort 500,000 R:dr, hafva Rikets Ständer, i anseende dertill att detta byggnadsarbete erfordrade en till flere år utsträckt arbetstid och att anslaget icke vore beräknadt att utgå annorlunda, än i den mån nybyggnaden fortskrede, anvisat, vid nämnda riksdag, 150,000 R:dr samt, vid 1847 och 1848 årens riksdag, enahanda summa, så att det ännu innestående beloppet utgör 200,000 R:dr; och får Utskottet tillstyrka, att samma belopp, 200,000 R:dr, må varda å Riksgälds-kontoret anvisadt, att utgå på det sätt och i den ordning, som förut blifvit bestämda. 5:o.
Till uppförande af ett nytt Barnbördshus i hufvudstaden är al Kongl. Maj:t begärd, för en gång, en summa af 50,000 R:dr.
Då, enligt den utredning af ämnet, som det vid den Nådiga Propositionen fogade Statsråds-protokoll öfver Ecklesiastik-ärenden af den 9 November nästlidet år innehåller, det allmänna Barnbördshusets i Stockholm nu innehafvande lokal visat sig vara för ändamålet särdeles otjenlig, samt Inrättningens egna medel icke lemna tillgång till betäckande af hela den kostnad, beräknad till 100,000 R:dr, som för uppförande af ett nytt Barnbördshus erfordras, anser Utskottet det vara af högsta vigt, att genom Statens mellankomst utväg beredes till anskaffande af en för ändamålet fullt lämplig lokal, så att
Inrättningen må sättas i tillfälle att kunna uppfylla sin bestämmelse; hvadan Utskottet hemställer, att Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj:ts
Nådiga framställning, å Riksgälds-kontorgt anvisa, för en gång,' en summa af 50,000 R:dr, såsom understöd för anläggande af ett nytt Barn bördshus i hufvudstaden. 6:o.
För att af Kongl. Maj:t disponeras till inköp af den äldre litteratur, som i Kongl.
Biblioteket i Stockholm samt Universitets-Bibliotheken i Upsala och Lund saknades, har Kongl. Maj:l äskat ett anslag af 10,000 R:dr årligen, att utgå under 3 år med tillhopa 30,000 R:dr.
Som, efter hvad upplyst är, omförmälda trenne offentliga Bibliotheker hafva betydliga luckor i de flesta grenar af den äldre litteraturen, hvilka med deras nuvarande inkomster icke kunna fyllas, utan att eftersätta den ofta mycket dyra litteratur, som en nyare tid frambragt och frambringar, anser Utskottet angeläget att denna brist af hjelpes; men, i betraktande deraf, att vid denna riksdag
Statens tillgångar tagas i anspråk för så mångfaldiga andra magtpåliggande behof, föreslår Utskottet, att Kongl. Maj:ts
Nådiga framställning icke må i vidsträcktare måtto af Rikets Ständer bifallas, än att en summa af 5,000 R:dr nu beviljas, att från Riksgälds-kontoret utgå under hvartdera af åren 1855, 1856 och 1857, samt användas (ill inköp af saknad äldre litteratur vid ifrågavarande 3:ne Bibliotheker. 7:o.
Till utgifvande af sådane i Riksarkivet samt andra allmänna och enskilda samlingar befintliga skrifter och handlingar, hvilka vore af vigt för landets historia och 8 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o i 60. offentliga förhållanden, är af Kongl. Maj:t äskadt ett anslag af 6,000 R:dr, att utgå under tre år med 2,000 R:dr årligen.
Vid pröfningen af denna fråga har Utskottet jemväl till behandling förehaft en från Preste-ståndet till Utskottet remitterad motion af Professor Carlson, som, efter en framställning om angelägenheten, att för historie-skrifvaren lätta tillträdet till de rika .skatter af offentliga handlingar, upplysande om nationens förflutna lif, hvilka funnos i så väl Statens, som enskildes arkiver och nu endast genom långa resor och mödosamma undersökningar kunde hringas i dagen, fäslat uppmärksamheten derå, att den rikaste och dyrbaraste samlingen lill uppdagande af fäderneslandets öden vöre Rikets Ständer egen.
Sedan trenne århundraden tillbaka hade de Svenska riksdagarne behandlat de för Riket vigtigaste angelägenheter, och förhandlingarne vid dem funnes till större delen ännu i behåll.
Knappt något land egde en så säker och oafbrutet flödande källa till kunskap om sin egen utveckling, som Sverige.
De bestyrkta prolokollerne öfver diskussionerne vid riksdagarne innefattade de mest ojäfaktiga vittnesbörd om de handlande personernes karakterer, om de former i hvilka de rört sig och om landets tillstånd på olika tider, upplysningar, desto värdefullare, som, i öfverensstämmelse med den utveckling, hvilken den historiska vetenskapen öfver allt i nyare lider uppnått, uppmärksamheten i främsta rummet fästat sig vid folkets inre utveckling, vid förändringarne i dess sociala tillstånd och utbildningen af de samhälls-inrättningar, i hvilka det lefvat; och då alltså kännedomen ej blott af det förflutna, utan i många delar af det närvarande, af de fosterländska samhälls-inrättningarnes ursprung, utveckling och art skulle af ifrågavarande handlingars offentliggörande blifva en följd, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag af 5,000 R:dr årligen, att användas lill offentliggörande af Svenska riksdagars och mötens förhandlingar från början af Konung Gustaf den I:s regering, samt äfven i öfrigt till utgifvande af handlingar, upplysande för fäderneslandets historia.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i öfvervägande och finner, alt det skulle lända till väsendtligt gagn både för kännedomen om fäderneslandets äldre angelägenheter och för litteraturen, om genom anslag af Staten tillfälle beredes alt allmängöra sådana i så väl Statens, som enskildes samlingar befintliga äldre skrifter och handlingar, hvilka kunna lemna upplysningar om Sveriges historia och offentliga förhållanden.
Maj:t ansett ett anslag af 2,000 R:dr årligen vara för ändamålet erforderligt, samt, beträffande den af Professor Carlson gjorda framställning om ett till 5,000 R:dr ökadt dylikt anslag, med hufvudsakligt ändamål att offentliggöra de Svenska riksdagarnes förhandlingar, Utskottet, utan att vilja förneka nyttan för både den historiska och politiska forskningen, om de vigtigaste af dessa förhandlingar allmängjordes, anser betänkligt, att under närvarande förhållanden, då Statens tillgångar för så många andra mera vigtiga föremål anlitas, föreslå högre anslag, än som för det af Kongl. Maj:t pröfvade behofvet funnits tillräckligt, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att, med bifall till Kongl. Maj:ts
Nådiga framställning, å Riksgälds-konloret anvisa en summa af 6,000 R.dr till utgifvande af äldre historiska skrifter och handlingar, att utgå med 2,000 R:dr under hvartdera af nästkommande 3 år. 8:o.
R:dr till nödige resor för alt icke allenast inom riket i allmännare större och mindre bibliothek samt hos enskilde personer, utan äfven i främmande länder samla handlingar till en ny del af Svenskt
Diplomatarium, en summa af 600 R:dr, fördelad på 3 år, utaf Rikets Ständer anvisad, för att dermed bekosta afritning af qvarvarande sigiller vid original-handlingar, Stats-Utskoltets Utlåtande, N:o 160. 9 gar, sorn redan blifvit i Diplomatarium tryckte; och har Kongl. Maj:t nu begärt, att berörde anslags-belopp af 600
R:dr mätte för ytterligare 3 år beviljas.
Som, för möjligheten att fullständigt kunna utreda fäderneslandets häfder under medeltiden, en noggrann kännedom af de utmärktare enskilda personernes inbördes slägtförbindelser erfordras, och för detta ändamål vigtiga och i många fall de enda tillförlitliga upplysningar hemtas af de till närvarande tid bevarade sigillen, hvilka dessutom äfven i konst-historiskt och heraldiskt hänseende förtjena uppmärksamhet, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må för ifrågavarande ändamål anvisa ett årligt anslag af 200 R:dr att, stäldt till Vitterhets-, Historie-och Antiqvitets-akademiens disposition, från Riksgälds-kontoret fortfarande utgå under nästkommande 3 år med tillsammans 600 R:dr. 9:o.
Till uppmuntrande af den inhemska konslbildningen genom inköp af Svenska, i fäderneslandet bosatta konstnärers konstalster, har Kongl. Maj:t äskat, till sin disposition, ett anslag under 3 år med 2,000 R:dr årligen.
Då kändt är, att yngre konstnärer, som vid Akademien för de fria Konsterne erhållit sin bildning och njutit fördelen att på Statens bekostnad utrikes fullborda sina studier, icke mera till fäderneslandet återvändt, samt anledningen härtill otvifvelaktigt är att söka i det förhållande, all de förhoppningar, konstnären för sin framtid i fosterlandet kan bilda sig, äro af så svag och osäker beskaffenhet, att han föredrager att i utlandet söka vinna sin lifsbergning, hvarigenom fäderneslandet kan gå i mistning af sina förhoppningsfullaste konstnärer, och bemälde akademi jemväl, såsom upplyst blifvit, lider brist på lämpliga ämnen till Erofessorer och Lärare vid sitt undervisningsverk, bar Utskottet, på det att, genom inköp af deras konstalster, skicklige konstnärer må kunna fästas vid fosterlandet och deras ändamålsenliga verksamhet derstädes beredas samt den inhemska konstbildningen sålunda befrämjas, funnit sig böra föreslå Rikets Ständer att för ifrågavarande ändamål till Kongl.
Maj:ts disposition ställa den äskade summan af 6,000 R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå under åren 1855, 1856 och 1857 med |- årligen. 10:o.
Med anledning af Rikets
Ständers vid sistlidne riksdag gjorda framställning i afseende å beredandet af tillfälle till en allmännare undervisning för döfstumma, är af Kongl. Maj:t föreslaget, att, för uppförande af byggnader till ett institut för döfstumma i någon af Rikets landsorter samt detsammas bringande i verksamhet och underhållande under år 1857, en summa af 20,000 R:dr mätte till Kongl. Maj:ls disposition anvisas.
1 sammanhang härmed har Utskottet till pröfning företagit dels en af Kongl.
Maj:t under den 17 nästlidne Mars till Rikets Ständer aflåten, till Utskottet sedermera remitterad, särskild Nådig Proposition om ett anslag af 22,000 R:dr till nybyggnad vid det nuvarande allmänna Institutet för Döfstumma och Blinda, dels ock en hos BorgareStåndet i enahanda ämne af Herr A. M. Brinck väckt motion, derå Utskottet jemväl erhållit remiss.
Enligt nyssnämnda Nådiga Proposition (N:o 65) är af Direktionen öfver berörde Institut, uti underdånig skrifvelse den 22 Oktober näsllidet år, anfördt, att Institutet väl tid efter annan fått sig anslagne årliga understöd af Stals-medel, men att, då med emottagandet af hvart och ett af dessa understöd, varit förenad skyldighet att vid Institutet kostnadsfritt underhålla ett ökadt antal elever, och kostnaden för dessa varit större, Bih. till /?.
St- Prot. 18S3 & 1854. i Sami. 1 A[d. 2 B:d. 13 Haft. - 2 10 Slals-Utskotlets Utlåtande, N:o 160. än att den kunnat betäckas af de beviljade anslagen, en icke obetydlig förlast för Institutet härigenom uppkommit.
Direktionen derjemte nödgats bekosta åtskilliga betydligare reparationer å Institutets byggnader, och den för de betalande eleverne bestämda årliga afgift, hvilken Direktionen, för att icke försvåra tillfället att begagna undervisningen vid Institutet, ansett sig ej kunna höja, icke motsvarade de utgifter, Institutet för hvarje elev finge vidkännas, hade det för Inrättningens framtida ekonomiska bestånd menliga förhållande inträffat, att de densamma tilldelade donationer och dess räntebärande fonder måst anlitas.
Direktionen hyste dock den förhoppning, att, efter afslulandet af ofvanomförmälda reparationer, inrättningens årliga utgifter skulle kunna med dess årligen påräkneliga inkomster bestridas och förlusten å Slals-anslagen betäckas af Inrättningens egna fonders afkastning, bolst då dessa blefve från åtskilliga dem nu vidhäftande lifräntor befriade.
Ett behof ålerstode dock, som icke kunde med Inrättningens tillgångar afhjelpas.
Af Institutets allmännare anlitande och särdeles genom det ökade antalet af Statens gratister, bade en större lärosal för Institutets
Döfstum-afdelning, hvilkens elev-antal för närvarande utgjorde 85, blifvit oundgängligen nödvändig.
Det nu befintliga utrymmet för detta antal elever vöre så mycket otillräckligare, som eleverna måste fördelas i afskilda läslag, dels efter kön och dels efter olika kunskapsgrad, fettningsgåfva och flit.
Lärorummen, hvilka ännu voro desamma, som ordnades för Institutet, då elevernas antal utgjorde endast -|:del eller -J:de! af det nuvarande, hade äfven i sanitärt hänseende ett menligt inflytande på så väl lärjungarnes som lärarnes helsa och trefnad.
Med åberopande af dessa förhållanden anhöll
Direktionen i underdånighet, att nödige medel måtte beredas för omförmälda nybyggnad, till hvilkens utförande, enligt upprättadt och gilladt kostnadsförslag, en alternativt beräknad suihma af 22 eller 25,000 R:dr erfordrades.
Och hår nu Kongl.