Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter Rikets Ständers uti skrifvelse den 30 Januari 1858 gjorda underdåniga anmälan om sitt beslut, angående förändringar i de genom särskilda författningar meddelade bestämmelser i fråga om afgift för inrikes brefvexling och för brefs rekommenderande, liar Kongl. Maj:t, genom kungörelse den 23 påföljde Februari, förordnat att, från och med den 1 Juli samma år, portoafgiften för inrikes sä kallade portobref skulle nedsättas från 12A till 12 öre för bref af enkel vigt, med fortfarande fördubbling och flerdubbling af portot för tyngre bref: att afgifterna för så kallade lösbref och lokalbref, med bibehållande - 52 - af livad derom i öfrigt redan funnes stadgadt, skulle erläggas med 3 öre i stället för 1 skilling Banko, och assuransafgifterne utgå med 2 öre för hvarje 100 R:dr R:mt, som under öppen rekommendation med posten afsändes, och afgifterne för rekommendationsbevis med 35 öre för sluten och 50 öre för öppen rekommendation; och har Kongl. Generalpost-styrelsen, som jemväl undfått nådig befallning, att anskaffa frimärken ä 12 och 24 öre Runt, derefter och tiil åtlydnad af föreskriften i nådiga brefvet den 27 Mars samma år, hvarigenom Styrelsen ålagts, att tillhandahålla frimärken äfven ä valörer af 5, 9, 30 och 50 öre, om allt detta den 31 påföljde
Maj utfärdat kungörelse till allmänhetens efterrättelse. § 12.
Under den 17 Juli 1858 är ny posttaxa utfärdad, och genom cirkulär af den 9 December samma år anbefalldes, att ny portotaxa för utrikes brefvexlingen, som blifvit upprättad den 28 Oktober, skulle lända till efterrättelse från och med 1859 års ingång, sedan genom Kongl, brefvet den 27 förutgångne Mars forordnats, att i den nya utrikes-taxan portot för bref till Norrige skulle bestämmas till 12 öre, då brefven vore adresserade till poststationer inom afstånd af till och med 20 mil från afgångsorterne i Sverige och till 24 öre, när de vore ställde till orter i Norrige, belägne mera än 20 mil från de Svenska afsändningsorterne: att portot för bref till Ryssland och Finland öfver Alands haf och Haparanda, hvilket porto uti gällande konvention vore bestämdt för bref af enkel vigt till 10 skillingar Banko Svenskt och 10 kopek i Ryskt eller Finskt porto, eller tillsammans 20 skillingar Svenskt Banko, skulle upptagas med beräkning af 3 öre för hvarje skilling eller kopek, och att de uti gällande konventioner med Preussen, Danmark, Frankrike och England i dessa länders mynt utsatta portosatser skulle beräknas i Svenskt Riksmynt sålunda, att 1 Preussisk Silbergroschen ansåges lika med 9 öre, 1 Liibsk eller Hamburger skilling Courant lika med 7 öre, 1 Dansk Riksbanks-skilling lika med 2 öre, 1 Franc, som motsvarar 8 Preussiska Silbergroschen, lika med 72 öre och 1 Penny lika med 74 öre. § 13.
Ehuru i sednare tider den regel i allmänhet varit följd, att utvidgad fribrefsrätt så litet som möjligt beviljats, hafva af uppgifven anledning Kontrakts-prostarne, genom Kongl, brefvet den 23 Februari 1858, förunnats utsträckt fribrefsrätt för embetsskrifvelser till vederbörande Läus-styrelser och Konsistorier. § 14.
Genom nådigt bref den 13 Mars 1858, angående samma års stater för Post-verket och Paketpostinrättningen, har ny aflöningsstat för Post-verkets personal blifvit bestämd, och bland de tillökningar i aflöningarne, som härigenom uppkommit, anse Revisorerne sig böra omförmäla, att uppbördsprovision till postförvaltare fastställdes till 2 procent, när uppbördssumman utgjorde till och med 15,000
R:dr, och 1 procent för öfverskjutande beloppet; att undantag likväl egt rum beträffande Svenska Postförvaltaren i Hamburg, hvars uppbördsprocent blifvit bestämd till 1 procent af hela uppbördsbeloppet, samt att arfvoden beviljats åt en föreståndare och 2:ne biträden vid en särskild, i anseende till de växande ärendenas mängd behöflig ansedd afdelning af Kongl. General-post-styrelsen, benämnd afdelningen för Tabellverket och Skjutsärendena, hvilken afdelning likväl endast provisoriskt och på försök skulle ordnas. — 53 — Enligt samma nådiga bref bemyndigades äfven Kongl.
General-post-styrelsen att, när sådant tor postiljonstjensts behöriga bestridande ansåges nödigt, med tilldelande af hela lönen såsom pension, afskeda postiljon, som från antagandet till extra postiljon varit öfver 25 år i Post-verkets tjenst anställd, hvaremot, beträffande Styrelsens hemställan om rättighet att få entlediga postiljon efter kortare tids tjenstgöring med bibehållande dervid af någon del af lönen, Kongl. Maj:t förklarat, att dylika frågor borde i hvarje förekommande fäll underställas Kongl. Maj:ts nådiga pröfning. § 15.
Med Kongl. Maj:ts nådiga bifall har Kongl. General-post-styrelsen, efter ett pris af 3 R:dr R:mt för hvarje exemplar, inlöst 250 exemplar af e. o. Kanslisten m. m. J. A.
Thurgrens af trycket utgifna samling af »Stadgar rörande Postväsendet i Sverige», för att till rikets Postkontor utdelas. § 16.
Medelst nådigt bref den 6 Augusti 1858 har Kongl. Maj:t i nåder bifallit Kongl. General-post-styrelsens underdåniga hemställan att, enär postiljonen Eklund och postdrängen Per Jansson, hvilka under forsling af post emellan Brovallen och Broddbo by i Westerås
Län natten till den 13 Maj 1856 genom rådighet afvärjt ett försök till poströfveri, dervid de blifvit svårt särade, icke af de tilltalade kunnat utfå dem tillerkänd ersättning, af postmedlen finge utbetalas till Eklund 100 R:dr och Per Jansson 45 R:dr R:mt. § 17.
Genom nådigt bref den 3 December 1858 har Kongl. Maj:t i nåder förklarat: att ifrågasatt förhöjning af den sednast genom nådig kungörelse den 23 förutgångne Februari bestämda assuransafgift för penningar eller andra valutor, hvilka med posten under rekommendation afsändas, komme att uppskjutas för att till pröfning förekomma närmare innevarande års riksdag; att framställdt förslag om tillåtelse för korrespondenter, att vid de Postkontor, der sådant utan äfventyr för Post-verket och olägenhet för brefafsändare kunde ske, i stället för penningar, i bref innesluta Post-styrelsens anvisning å det Postkontor, dit brefvet är ställdt, för hvilket ändamål Post-verket skulle berättigas att anskaffa och begagna dylika anvisningar från och å Landt-ränterier samt Tullkamrar, enskilda bolags eller korporationers penningeverk eller enskilda handelshus och personer, icke för det då närvarande borde till någon åtgärd föranleda; att, till posternes betryggande, vare sig genom begagnande af egne tjenlige åkdon eller genom andra medel, Kongl.
General-post-styrelsen skulle skyndsamt vidtaga nödige åtgärder, i hvilket afseende Styrelsen egde att af Post-verkets medel i mån af behof använda en summa af 5,000 R:dr R:mt samt, i händelse ytterligare medel dertill erfordrades, Styrelsen dä egde att derom göra underdånig anmälan, och att Kongl.
Maj:t (uppå föredragning af Dess Justitise-departement) ville i nåder pröfva, om och i hvad mån, för afvärjande af våld emot postiljon eller postförare, ett friare begagnande af försvarsvapen, än det, sorn enligt 26 kap. 4 § Missgemings-balken vore tillåtet, må, i motsvarighet till 54 hvad rörande militärpost, vakt och patrull är i 6 kap. 12 § af Krigs-artiklarne bestämdt, varda postförare medgifven, dels, efter föredragning af Dess Civil-departement, taga i öfvervägande, huruvida jemväl, med afseende på andra vägfarandes nytta och beqvämlighet, någon allmän förklaring eller föreskrift angående begagnande af grindar öfver vägar vore behöflig, enär denna stängsel, enligt erfarenhetens vittnesbörd, ofta lemnat våldsverkare tillfälle till posternas rånande vid det uppehåll i postforslingen, sorn uppstår i följd af dessa grindars öppnande, § 18.
Utur Kongl.
General-post-styrelsens underdåniga berättelse anse sig Revisorerne vidare böra meddela: l:o att, utom de för paket- och person-befordring anskaffade postdiligenser, hvarmed brefpost äfven befordras, och af hvilka 2:ne under vintermånaderne gå 2 gånger i veckan emellan Helsingborg och Götheborg samt 2:ne året om emellan Orebro och Töreboda, och 2:ne äro afsedde att snart börja dagliga turer emellan Malmö och Ystad, till följd af Kongl, brefvet den 3 December 1858, under hand anskaffats åtskilliga nya såväl postvagnar som kärror; att dessa åkdons användande likväl mött många svårigheter, enär dels de skjutsande nästan allmänt helst begagna egna åkdon, hvilka i hvarje provins äro olika och lämpade efter hvars och ens hästar, dels mångå poster forslas än med en, än med två eller flera hästar, olika fram och åter o. s. v.; att försök till erhållande af lämpliga modeller för poståkdon fortfarande göras, och att om systemet framdeles kunde fullständigt genomföras å alla postvägar, detsamma komme att, enligt Kongl.
General-post-styrelsens förmenande, medföra ganska betydliga kostnader; 2:o att postbefordring å jernvägar, såväl Statens som enskilda, allt mer och mer anlitats i samma mån dessa vägar vunnit utsträckning, och att post, såväl i breflådor som sluten väska, dagligen föres emellan Götheborg och Töreboda, Malmö och Sösdala, Arboga och Orebro, Gefle och Fahlun, utan att likväl af ofvananförda skäl alla andra vanliga poster emellan dessa orter kunnat indragas, och 3:o att äfven ångbåtslägenheter fortfarande under seglationstiden begagnats, ehuru många dermed förenade olägenheter qvarstå. § 19.
Granskningen af Post-verkets räkenskaper har gifvit Revisorerne anledning att särskildt framhålla behofvet af en mindre betungande och på samma gång ändamålet mera motsvarande anordning under en del af året utaf försändningar med posten af tidningar, portofria skrifter och brefpaketer, hvartill de flerfaldiga ångbåtar, hvilkas vigt såsom kommunikationsmedel synes ännu ej vara fullt uppskattad, böra lemna ett hittills alltför ringa begagnadt hjelpmedel.
Härvid har förnämligast förekommit, att de så kallade stora posterna, hvilka till hufvudstaden inkomma och derifrån utgå i olika rigtningar inom riket, fortskaffas alltid minst med 2, men under svårare väglag med 3 hästar.
Detta sednare antal hästar förekommer dock vanligen endast under de årstider, då annat fortskaffningsmedel icke står Kongl.
General-post-styrelsen till buds, hvarom derföre icke är något att säga.
Deremot äro Revisorerne förvissade, att' en icke oväsendtlig besparing i skjutslegan skulle vinnas och på samma gång den skrifivexlande allmänhetens fördel befrämjas, om under den del af året, då regelbundna ångbätsförbindelser förefinnas till och ifrån ické allenast de fleste — 55 — af saltsjökust-städerne, titan äfven de Aete poststationen, sorti ligga Inom lähdet, de sig härtill erbjudande ångbåtslägenlieter mera än hittills begagnades.
Postbefordringen skulle sålunda ega rum på 2:ne skiljda sätt, nemligen det ena med ångfartyg direkte från en till annan poststation och det andra också med ångbåtar, anlöpande flere stationer, som ligga emellan resans ändpunkter; det förra, såsom nu sker t. ex. emellan Stockholm och Wisby eller Ystad och Stralsund, utan bevakning; det sednare deremot under åtföljande bevakning.
Då Revisorerne framställt förslag om detta befordringsmedel, tillåta de sig att i afseende på utförandet föreslå följande: Kongl.
General-post-styrelsen skulle nemligen erhålla nådigt bemyndigande, att med vederbörande ångbåtsrederier afsluta kontrakter om postbefordringen mellan de särskilda poststationer, der sådant kan ifrågakomma.
Med dessa lägenheter borde, förutom de redan på ångbåtar nu brukliga breflådor, hvari med frimärken försedde bref befordras, försändning ega rum af väskor eller påsar, omslutande brefpaketer, tidningar och sådana skrifter, hvilka erhållit eller framdeles erhålla portofrihet.
Uti dessa väskor eller påsar skulle derjemte enahanda försändningar ske till andra inuti landet liggande poststationer, för att dit befordras från den station, hvarest ångbåtssändningen blifvit aflemnad, såvida detta står tillsammans med allmänhetens betjenande och med tillbörlig hushållning å Post-verkets sida.
Afsändare af bref borde det vara tillåtet att, efter anteckning derom å brefvet, få försändningen med ångbåt eller landpost verkställd, hvaremot allmänna verks, ofta flere skålpund vägande bref alltid skulle, så länge regelbunden ångbåtslägenhet förefinnes, med sådan befordras.
När ångbåt afginge direkte från en till annan poststation, behöfde postbevakning icke åtfölja.
Skedde åter resan med anlöpande af en eller flere poststationer, borde dervid postbevakning vara följaktig, för att å bestämmelse-orten aflemna brefpaketer, tidningar med mera, samt derifrån emottaga, i den örn bord befintlige postväskan nedlägga och vidare befordra tidningar, bref med mera, En åtgärd jemväl ledande till beqvämlighet för allmänheten vore, enligt Revisorernes tanke, om under seglationstiden post-expeditioner funnos att tillgå vid alla sluss-inspektioner utefter Götha kanal, der bref kunde emottagas för att sedermera med ångbåt vidare fortskaffas.
Beträffande den nu föreslagna bevakningen, få Revisorerne, som hafva sig bekant, att på Kongl.
General-post-styrelsens underdåniga förslag ett hederstecken blifvit tilldeladt de postiljoner, hvilka under en längre följd af år i Post-verkets tjenst gjort sig kände för ordentlighet och redbarhet, såsom en ytterligare uppmuntran, hvartill desse postiljoner, genom ett noggrannt uppfyllande af deras ansvarsfulla kall, tvifvelsutan äro från Statens sida berättigade, föreslå, att dessa postiljoner, under benämning af t. ex.
Ofver-postiljoner, företrädesvis, i händelse detta förslag kommer till verkställighet, blifva använde såsom postbevakning å de ångbåtar, hvilka medföra post till flera mellanliggande stationer, och att de derjemte få åtnjuta en högre aflöning än andra postiljoner, enär det är klart, att lefnadskostnaden om bord blefve för dem dyrare än under resan landvägen.
Genom en postbefordring, sålunda anordnad, antaga Revisorerne, att under en del af året den så kallade stora posten till och från hufvudstaden bör kunna fortskaffas med en häst, hvarförutan tilläfventyrs en eller annan post torde kunna samtidigt härmed indragas. — 56 — Revisorerne hafva nu endast i korthet antydt hufvudgrunderne för den föreslagna postbefordringens anordnande.
General-post-styrelsen, med sin tillgång till erforderlige upplysningar, är bäst i tillfälle att åt detta särdeles vigtiga ärende egna en välförtjent uppmärksamhet, samt att till Kongl. Maj:ts nådiga stadfästelse framlägga ett fullständigt förslag i här ofvan angifna syfte.
Utlandet lemnar härför mycken bepröfvad erfarenhet att rådfråga genom de dels utefter befintlige jernvägar, dels med ångbåtslägenheter redan ordnade postförbindelser.
Revisorerne äro förvissade, att genom här angifna förslag den med skäl öfverklagade postskjutsen skall minskas, på samma gång den brefvexlande allmänhetens fordel befrämjas.
Post-verkets säkerhetshandlingar bestodo inventeringsdagen, den 27 September, af obligationer med Revisorerne anse sig härvid böra anmäla, att obligationerne, löpande med 41 procent, blifvit inköpte utan kapitalrabatt och att de med 4 procent till omkring 91 j procent af nominella värdet, ett så mycket anmärkningsvärdare förhållande, som man icke lärer få antaga, att dessa obligationer, i händelse behofvet påkallade en försäljning af dem, kunna betinga det nominella värdet, hvarförutan ej torde böra förbises, att kursnoteringar i Hamburg på likartade värdepapper vida understiga här omförmälda.
Med anmärkningar granskad i Kongl. Kammar-Rätten, upptager denna räkenskap inkomster och utgifter på sätt nedanstående tabell visar: § 20 5 procents ränta 4i d:o d:o 4 d:o d:o Nominelt värde.
Inköpsvärde. 58,000. 58,000. 78,500. 78,500. 634,500. 579,218.
Summa Runt R:dr 771,000. 715,718.
Balans från år 1857: Tillgångar iivh. 394,994: 52.
Transport: 394,994: 52.
Uppbörd: Transport 394,994: 52.
Sjötul!s-medel:
För inkommande varor .... » utgående dito Nederlags-rekognition Transito-afgift Konfiskationer Böter Straff-tull Strandvraks-medel Abandonerade varor Natt och år ståndne varor Extra inkomster Observations-medel
Fyr- och båk-medel
Dito omforing från sjötulls-medlen.
Handels- och sjöfarts-fonden Diverse verks medel Balans till år 1859: 9,725,278: 86. 250,731: 34. 10,407: 68. 3,530: 44. 77,698: 67. 39,880: 27. 801: 12. 2,711: 23. 216: 51. 316: 95. 2,317: 98. 5,881: 60. 10,119,772: 295,496: 88. 10,587: 89. 306,084: 751,183: 1,162:
Skulder Afkortning ar, bestående uti restitutioner, beslags-andelar m. m., af sjötulls-medlen » fyr- och båk-medlen » handels- och sjöfarts-fondens medel » diverse verks medel Summa 151,112: 15. 631: 64. 1,219: 92. 734: 47.
Konvoy-kommissariatets andel af tull-uppbörden, enligt Kongl, brefvet den 18 December 1857, 750,000: —.
Ersättning till städerna för tolags afgiften, enligt dito dito, 804,492: 82.
Ordinarie aflönings-staten 1,408,283: 9.
Transport 2,962,775: 91. 8 11,178,203: 26. 668: 1. 11,573,865: 79. 9,560: 60. 153,698; 18. 163,258: 78. — 58 — Transport 2,962,775: 91. 163,258: 78.
Indragnings-staten 74,640: 15.
Pensions-staten 111,391: 52.
Begrafnings-lijelp 6,006: 67. Arfvoden 10,861: 50.
Rese- och traktäments-kostnader 35,901: 17.
Byggnader och reparationer, hushyror och tomtören 36,623: 60.
Postporto 14,112: 84.
Skrifmaterialier, ved och ljus m. m. 31,671: 19.
Diverse utgifter 7,632: 38.
Gratifikationer 250:
— Extra utgifter 15,671: 76.
Hemliga utgifter 9,000: — Omföring till fyr- och båk-medlen:
Lots-verkets' andel af inkomsten vid Landsorts fyrbåk 10,587: 89. 3,327,126: 58.
Af fyr- och bakmedlen: uppbörds-provision 9,094: 5. » handels- och sjöfartsfonden.? medel: dito 2: 78. 3,336,223: 41.
Sjötulls-medel 6,526,647: 46.
Fyr- och båkmedel 284,639: 28. ■ Handels- och sjöfarts-fondens medel 750,096: 13.
Diverse verks medel 922: 51. 7,562,305: 38.
Sjötulls-medel 495,580: 54.
Fyr- och båk-medel 2,631: 66.
Handels- och sjöfarts-fondens medel 13,415: 44.
Diverse verks medel .' 450: 58.
Summa 512,078: 22. 11,573,865: 79. 1.
Enligt ofvanstående tabell har brutto-uppbörden af sjötulls-medel utgjort 10,119,772: 65. hvartill komma å Finérska balansen inbetaide 5,239: 63
Om nu härifrån afräknas afkortningarne 151,112: 15 och utgifter 3,327,126: 58 uppgår nettovinsten til hvilket belopp med understiger den i riks-staten påräknade inkomst, 7,900,000 R:dr. 10,125,012: 28. 3,478,238: 73. 6,646,773: 55. 1,253,226: 45. — 59 — Uppbörden af sjötulls-medel utgjorde: år 1853 8,051,631: 81. » 1854 9,988,443: 98.
» 1855 12,004,542: 51: » 1856 13,800,567: 84.
» 1857 11,199,971: 81. och år 1858 10,125,012: 28.
De å nämnda medel under afkortnings- och utgifts-titlar afförda belopp utgjorde tillsammans: år 1853 1,529,407: 80.
» 1854 ; 1,652,113: 55.
» 1855 1,805,946: 62.
» 1856 1,993,870: 88.
» 1857 1,999,649: 70. och år 1858 3,478,238: 73.
Enligt sistlidet års revisions-berättelse levererade Kongl.
General-tull-styrelsen till Kongl.
Ränte-kammaren sjötulls-medel, för år 1855 till belopp af 6,738,424 R:dr 30 sk. 5 rst., år 1856 7,913,927 R:dr 41 sk. 6 rst., år 1857 6,132,835 R:dr 7 sk. 10 rst., allt Banko, och år 1858 6,526,647 R:dr 46 öre R:mt.
Af de under § 2 i sistlidet års revisions-berättelse omförmälda belopp, nemligen Götheborgs Sjötull-kammares fordran hos Kongl. General-post-styrelsen, 53 R:dr 16 sk., och Tull-kammarens i Jönköping fordran hos bemälda Styrelse, 90 R:dr, allt Banko, har sistnämnde post blifvit inbetald, hvaremot Sjötull-kammarens i Götheborg berörda fordran är ännu på rättegång beroende. § 3.
Afven i 1858 års räkenskap balanseras Kongl.
Tull-verkets fordran uti handels-bolaget J. & O. Halls konkurs, 4,832 R:dr 42 sk. 2 rst.
Banko, hvilken fordran § 3 i 1859 års revisions-berättelse närmare omförmäler.
I enlighet med nämnda års Revisorers hemställan, hafva rikets nu församlade Ständer beslutat underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t med begäran om nådigt förständigande för vederbörande att i Tull-verkets räkenskaper omföra och tillsvidare inom linien balansera berörda fordran. § 4.
A aflidne Tullförvaltaren Finérs balans, som vid 1857 års slut utgjorde 166,233 R:dr 6 öre Runt, hafva afbetalningar under revisions-året ägt rum, så att vid årets slut å densamma återstod 160,503 R:dr 77 öre samma mynt. § 5.
Slutligen anse sig Revisorerne böra anmäla, att tolagsersättningen till stapelstäderne under revisions-året uppgått till 804,492 R:dr 82 öre. — 60 — Kongl.
Denna räkenskap, som blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning, redovisar jemväl anslagen till Carolinska Medico-kirurgiska och Pharmaceutiska Instituten.
Förhållandet med inkomster och utgifter inhemtas af nedanstående tabell.
Balans från år 1867: Tillgångar 191,211: 39.
Uppbörd: Stats-anslag 365,484: 75.
Aterdebiterade medel: A anslaget till medicolegala besigtningar 28: 40. » dito till farsoters och smittosarama sjukdomars botande 162: 77.
Intresse-medel 307: 50.
Hyres-medel vid Carolinska Medico-kirurgiska Institutet 725: - Apothekare-societetens bidrag till Pharmaceutiska Institutets underhåll 3,750:
— Af studerande vid sistnämnda Institut erlagda afgifter.... 330; — Värdet af tillkomne inventarier — 526: 49. 371,314: 91.
Dalans till år 1859:
Skuld 165: 58.
Summa 562,691: 88.
Skuld gg 438: 80.
Stats-kontoret anordnat 232,527: — Kongl.
Medicolegala besigtningar 9,693: 84.
Pensioner och stipendier i Fältläkare-korpsen 8,679: 15.
Pharmaceutiska Institutet 4,499: 51.
Inrättningen för sjukes behandling med elektricitet och galvanism _ 870: — Transport: 256,269: 50. 438: 80. — 61 - Transport: 256,269: 50. 438: 80, Barnbördshusen 5,269: 38.
Carolinska Medico-kirurgiska Institutet 7,841: 18.
Vaccinationens befrämjande 3,663: 71.
Farsoters och smittosamma sjukdomars botande 88,950: 35.
Svenska läkare-sällskapet 2,250: — Rese-understöd till läkare 2,100: — Arfvode till Provincial-kirurgen i Stockholms län .... 225- — Gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente 300: — Leverering till Kongl. Ränte-kammaren 1,990: 23. 368,859: 35.
Kontant behållning 11,050: 78.
Fordringar 246: 83.
Utlånta medel 6,150: — Förskotter 10,756: 96.
Fastigheter och inventarier 165,189: 16. 193,393: 73.
Summa 562,691: 88. § 1.
Af Kongl. Sundhets-kollegii berättelse inhemtas, att utgifterna å anslaget till farsoters och smittosamma sjukdomars botande, förslagsvis beräknadt till 40,000 R dr, för den vanliga sjukvården uppgått till 54,736
R:dr 37 öre, och för kolera-sjukvården till 34,213 R.dr 98 öre, tillsammans 88,950 R:dr 35 öre, hvartill kommer ytterligare ersättning till Jönköpings läns Ränteri, 300 R:dr, för år 1857 förskjuten aflöning till en kommenderad extra läkare, så att en brist af 49,250 R:dr 35 öre uppkommit, hvarifrån bör afgå 5,475
R:dr från föregående året oredovisade rese- och traktaments-kostnads-förskotter, hvilket sistnämnda belopp är inbegripet i ofvannämda utgiftssumma, då verkliga bristen utgör 43,775 R:dr 35 öre.
Vid årets slut återstod af de från Kongl.
Stats-kontoret utöfver anslaget levererade 45,162 R:dr 77 öre ett belopp af 1,737 R:dr 42 öre, deraf 200 R:dr utgjorde öfverskott å extra anslaget till farsoters och smittosamma sjukdomars botande för ar 1857 och 735
I :dr äfvenledes öfverskott å 1858 års extra anslag till samma ändamål.
Af dessa 2:ne belopp levererades till Kongl.
Räntekammaren 200
R:dr under sistnämnda år och 735
R:dr efter dess utgång, hvarjemte återstående, till åtskillige läkare utbetalda, men icke redovisade rese- och traktaments-kostnads-förskott, 802 R:dr 42 öre, utbalanserats emot framdeles afgifvande redovisning. § 2.
Utgifterna för de under revisions-året verkställda medicolegala besigtuingar hafva uppgått till 15,325: 1. till bestridande hvaraf Kongl.
Kollegium haft att tillgå dels det för dylika besigtningar i stat bestämda anslag, 10,000: — dels frän länen influtne ersättningsmedel, 3,984: 22 13,984: 22.
Den brist, som i följd häraf uppkommit utgör, R:mt 1,340: 79. och till densammas betäckande har frän Kongl. Stats-kontoret reqvirerats 1,500 R:dr, deraf vid revisions-årets slut återstod 159 R:dr 21 öre, hvilket belopp under förlidet år till stats-verket återbetaltes.