Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Barthelerny, Sådant det vid detta Protocoll finne» hilagt; och bltsf denna Skrifvelse, på Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkan» a£ Kongl. Maj:t i Nåder gillad, och skulle, af un - Stats-Utskottets Fetånkamhn1947 dela Dess afsigt, den Hans Majtt form odar fullkomligen med Riksens Ständer instämma, att, i händelse denna Cotonie skulle pä lika billiga •vilkor, sä för Moderlandet, sorn för Colonien, tili en främmande Makt kunna afträdas, en afhandling i sådant afseende genast ingå, under vilkor att använda afkastningen af den derföre inflytande Summa, efter de uti Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 15 Maji 1812 fastställde grunder. kapitalet, sorn deremot alltid på det i Rikets Ständers ofvan åberopade Skrifvelse utstakade sätt, vore att anse, som en, liksom den Colonie »let motsvarade, under Kongl. Majtts disposition ställd, Riket tillhörig fortfarande Fond, skulle, om si påfordras, och Sveriges från den Scandinaviska Halföns samfälta inteiesse oskiljaktiga fördel sådant påkallade, kunna, einot behörig säkerhet för Capital- och Ränteafbetalningarne, vare sig till fullo eller till viss del, användas på sätt Kongl. Maj:t för allmänna äntlamål nyttigast prof var och hvarföre vid nästa Riksdag, om dessförinnan Coloniens ifra* gavarande afträde hade ägt rum, behörig redogörelse för Rikets Siänder borde afläggas.
I det af Jtongl.
Maj:t nu framställda, lära Rikets Ständer endast igenkänna ett nytt prof af Kongl, Majtts förutseende omtanka; Hang
Majtt gör sig förvissad, att de aldrig skola tveka, att äfven med egne, uppoffringar, om desse blefvo nödvändige, gå Norrska Nationen tillhanda, hälst då dess trefnad celi sällhet äfven aom dess vidrigheter och olägenheter i båda Tg,|-| Stats-ZJtsiottets Bctimkannde. fallen äro och bora vara för Skandinaviska Halfön gemensamma.
Försäkrad om dessa Rikets Ständers tänkesätt öfverlemnar Kongl. Majit med fullt förtroende detta ämne till deras Stats - Utskotts kännedom och ompröfvande; och förblifver Utskottet etc. , CARL JOHAN. G. af Wetterstedt.
Du Stats-Utskottet nu får anmäla detta ärende till Riksens Högloll.
Ständers åtgärd, liar Utskottet tillika skolat för sin del yttra: att, enär Kongl. Majit i Nåder funnit skäl sig förete, att, i händelse Colonien St.
Barthelemy skulle kunna på förmånlige vilkor upplåtas och till en främmande Makt afträdas, sådant må verkställas; anser Stats - Utskottet sig böra tiltstyrka, det Rikets Höglofl.
Ständer, med öfvertygelse derom, att Kongl.
Majit i Nåder insett fördelarna härvid och besluter hvad som närmast länder till Rikets bästa, i underdånighet erkänna och samtycka hvad Kongl. Majit i Nåder sålunda för godt funnit, i synnerhet då Kongl.
Majit i Nåder såsom ett vilkor härvid täckts antaga, att det Capital, som för denne ultramarinska besittning må kunna erhållas, alltid blifver att anse såsom en Sverige tillhörig Fond, som allena mot säkerhet kan användas till större eller mindre del i och för ändamål, dem Kongl.
Maj:t i Nåder finner med detta Rikes interesse instämmande; Dock torde Rik - Stats-Uiskottets Belänkatiien’. 1949 sens Höglofl.
Ständer härvid i underdånighet förnya det i deras underdåniga Skrifvelse den 15 Maji 1812 yttrade förbehåll, att Svenska Stats-Verket icke må belastas med någre utgifter i och för det serskildta Departementets eller Tjensternännens underhall, som tillhöra ifragavarande Colonies Styrelse.
Hvilket allt vördsamligen underställes Riksens Höglofl.
N:r 319J Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- ooh Ekonomi -Utskotts gemensamma
Utlåtande 5 i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse om bidrag från Allmänna Magazins - In. rättningens Fonder till förekommande af stegring i priset å groft bröd för Hufvudstadens obemedlade Folkclasser.
Samtelige Respective Riks-Stånden hafva till Stats-Utskottets samt Högvördige Präste Ståndec och Hedervärda Bonde-Ståndet jemväl till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets yttrande remitterat, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 3 i denna månad - af följande innehåll j (Denna Nådiga Skrifvelse uteslutes här och finnes tryckt under N:r 27 i lista Sami. till ds,tta Bihang sid, 337.) 19 jo Stuts- och Besvärs- Utskottens Betänkändttnl .
Vid öfvervägande häraf, hafva Utskotten funnit, att närvarande tidpunkt val bevisar nödvändigheten af en Allmän Magaäins-Inrätming, gersom hvars l-igtiga och ändamålsenliga åtgärder Landets behöfvande
Inbyggare måga kunna tryggas för brist och hungersnöd; men lika nöd.
Vändigt det syo^s Vara, att af Ilandets egna sä» déstillgångar kunna i behofvets stund bisprin* ga tlen nödlidande» lika vigtigt är det ock, att icke genom för långt utsträckta underhalls-omsorger förminska den arbetshåg och Omtanka, hvarje Enskild bör använda för sin bergning.
Att Hufvudstadens mindre bemedlade Invånare skulle på Statens bekostnad njuta en ctörré förmän än Bikets öfrige Inbyggare, anse Utskotten fcj rättvist, och följderne deraf »kulle dessutom i betydlig mohn kunna locka Landtmannen att öfvergifva sitt egenteliga yrke, för att njuta en sadan för honom hittils okänd fördel.
Stockholms arbetande Polk-classer, eller de, som af ifrågavarande understöd egenteligen böra kunna komma i åtnjutande, befinna sig, efter Utskottens tanka, vid vida bättre belägenhet än deras likar både i Rikets öfrige Städer och i synnerhet på Landet, emedan i Hufvudstaden den arbetsföre altid äger tillgång på arbete och förtjenst.
Hans daglön bestamtneä gemenligen af priset på Underhålls-artiklar; Och 1 en ort, Som har beständig tillförsel från nästan alla Rikets Provincer och äfver; utrikes ifrån, gifve* det för Arbetaren i alla afseenden en lättare utväg till förskaffande af ett nödtorftigt uppehälle än annorstädes.
I)e fattige af Huf - 19 jo Stuts- och Besvärs- Utskottens Betänkändttnl .
I)e fattige af Huf - ag55 Stais- och Besvärs-Utskottens Bettini andert'. ställning om utvägar att bibehålla det grofva brödet vid ett nedsatt pris i Hufvudataden; finna Utskotten sig likväl icke kunna tillstyrka denna undsättnings-åtgärd, som dessutom ingalunda vore förenlig med Magazins-Inrättningens åligganden och i öfrigt skulle medföra en årlig betydlig förlust, hvilken ej kunde betäckas, utan ytterligare tillökning i Landets redan nog dryga beskattning.
— Hvilket,alt vördsamt underställes Rikets Höglofli Ständers pröfning.
N:r 320.
FGrstcirkta Siats-Utskottets
Memorial angående frågan om förhöjning i Postverkets Intrader.
I anledning af Bevillnings-Utskottets i Memorial den 30 sistledne
Maj gjorde anmälan, hafva samtlige Riks-Standen under den 2 och 3 i denne månad, till Deras Förstärkta Stats-Utskotts afgörande öfverlemnat frågan, angående 25 procents förhöjning i Post-taxan för den in. re Brefvexlingen, hvilken förhöjning Trenne afi Stånden bifallit, men Högvördige Präste* Ståndet ogillat och ansett den derigenom påräknade inkomst för Stats Verket böra i stäket sölcas genom förhöjd afgift för Consumtionen af Bränvin och Tobak, och hvarvid bemälte
Stånd fortfarande förblifvit, utan att ingå i Hederjyärda Bonde-Ståndets Förslag att ersättning för Stats- Utskottens Setänkandeni *953 den ifrågavarande Post-Taxe-förhöjningen måtte sökas genom förhöjd afgift på andre Bevillnings."
Artiklar.
Förstärkta Stats.Utskottet har i följd häraf denne dag sammanträdt, och i den ordning
Grundlagarne utstaka röstat öfver den utaf
Bev i Ilning»-Utskottet föreslagne, så lydande Voterings proposition:
Uen, som bifaller, att det af Riksens Höglod.
Ständers Bevillnings Utskott afgifne Betänkande^ rörande Post-Inrättningen m. m., i hela dess vidd godkännes, och att en förhöjning af Tjugufem procent i Post-Taxan för inre Brefväxlingen följaktligen skall äga rum; voteras 3a, den det ej vill, Nej; Vinner
Nej, så kommer den nu gällande Post-Taxan för In-' rikes brefvexlingen att oförändrad fortfara och den af densamrnas förhöjning påräknade inkomst för Stats-Verket i stället att sökas genom en förhöjd afgift för Consumtionan af Bränvin och Tobak, men Utskottets Betänkande för öfrigt godkännas.
Efter det Voterings-Sedlarne blifvit oppnade, funnos. Sextiofyra Ja, och Femtiofem Nej; Och, som Ja således vunnit, så är följakteligen det af Bevillnings-Utskottet afgifne Betänkande, rörande Post-Inrättningen m. m. i hela dess vidd godkändt och kommer en förhöjning af Tjugufem Procent i Post-Taxan för inrfe brefve^lingen, i följd deraf, att äga rum.
Stockholm deri 25 Junii 1818. bihang till Riks-St.
Stats- Utskottens Setänkandeni *953 den ifrågavarande Post-Taxe-förhöjningen måtte sökas genom förhöjd afgift på andre Bevillnings."
Stats- Utskottets Betankandeti.
J 9 5 5 hälsovårdens befrämjande, Voterar Ja, den det ej vill, Nej* Vinner Nej, så kommer ahnan afgift fur detta behof icke att äga rum, än den frivilliga , som, enligt Riksens Ständers Beslut Vid sista Urtima Riksdagen, skulle härtill inom Fanen uppbäras.
Voteringen har utfallit med Sjuttiofem Ja och Fyratiofyra Nej; och, då Ja alrså vunnit, kommer följaktligen, på sätt Kongl. Majit i Nåder äskat samt Stats- och Bevillnings-Utskotten uti gemensamt Betänkande den 2 sistledne April tillstyrkt, en stadgad afgift utaf 3 skillin g om året af hvarje Mantalsskrifven person att erläggas och disponeras serskildt inom hvarje Län till den del, som derstädes inflyter, i och för nödige Curhus-anstalter till den Vene~ riska smittans hämmande, samt, t händelse öfverskott uppkommer, användas för den öfriga hälsovårdens befrämjande.
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat vördsamligen anmäla.
N;r 322.
Ständers Stafs - Utskotts Utlåtande och Förslag angående RiksStändens ser skildte Beslut rörande Recognitions - Skogarnes upplåtande och försäljning till Skatte. id afgörandet utaf den hos Höglofl.
Ridder* skåpet ceh Adeln väckte samt af Stats-Utskotte* 1956 Stats-TJtskottets Betäiikandeii. handlagde frågan om Recognitions-Skogarne, hafva Respective Riks - Standen stadnat i olika beslut i så måtto, sorn Högvördige Präst-Ståndet och Vallöf!.'
Borgare-Ståndet bifallit Uiskottets, uti den 20 sist .
Maji afgifvet Utlåtande, gjorde tillstyrkanden , att Riksens Höglofl.
Ständer måtte Iros Kongl; Maj:t i underdånighet anhålla, om vidtagande af nödig åtgärd till skyndsam verkställighet utaf hvad, på grund af Riksens Ständers Beslut vid 1809 och 1810 arens Riksdag, blifvit af Kongl. Majst genom Nådig Kungörelse den 4 Februari 1811 förordnad! angående Recognitions - Skogarnes uppmätande och afmattning samt undersökningars anställande med flere åtgärder i afseende på deras upplåtande och försäljning till Skatte åt vederbörande Bruksägare till den del, som för deras Jernverks bedrifvande erfordras, samt för öfrigt till Skatteman ; och att en tid af Sex månader efter det Bruksägares rätt, i stöd af åberopade Författning, blifvit genom laga kraft vunnet Utslag afgjord, må bestämmas, inom hvilken tid anmälan tim Skatteköp å den honom för Brukets drift tilldelade Skog, borde hos Kongl.
Kammar-Col legitim göras; hvarefter, om sådant försummades, Bruksägaren skulle vara förlustig den rätt honom eljest kunde tillkomma, att till sig lösa den för Bruket behöfliga Skogen, hvarmed, i sådant fall, äfvensom med den öfrige delen af desse Skogar, skulle förhålias på lika sätt och efter enahanda grunder, som rörande Kronans disponible Skogirs försäljning blifvit af Utskottet, i serskilt Utlåtande af samma dag, föreslagit, att nemligen de samma borde på öppen Stats-ZJtskoltets 'Betänkandenl 195 7 Auction till den mestbjudande under Skattemanna-rätt försäljas, arliga Räntan bestämmas till minst 6 sk.
B:co för hvarje Tunnland och Slcatteköpeslcillingen erläggas med Sex gånger den.
Ränta, som erbjudes, beräknad i Spannmål, och denne Skatte-köpeskilling betalas på 6 år eller kortare tid efter omstandigheterne, nied hvad mera som i] afseende på verkställigheten borde iagttagas; samt att de * inflytande Skatte-köpeskillingarne Insättas uti Riksgälds Contoiret och intill nästa Riksdag hållas Kongl. Majit tillhanda, att för Flottornes behof användas.
Men Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet hafva åter, med nedannämnde förändringar, såsom deras Beslut gillat och antagit hvad Herr A. D. Rentersköld uti ett den 18 i denne månad till Höglofl.
Riddeiskapet ochj Adeln ingifvit Memorial punktvis föreslagit; nemligen: i:o Vid Recognitions-Skogarnes försäljning till Skatte, skall Grund räntan, som oafkortad årligen bör utgå, utgöra 3 sk. för hvarje Tunnland Skog i Dalarne samt de Provincer, som ligga norr om Gästrikland.
Uti Rikets alla öfrige Provincer fastställes den till 5 sk.
Tunnlandet. g:o Alla å Recognitions-Skogarne befintlige uppodlingar af åker och äng skola skattläggas och i Hemmantal indelas efter den orts method, der de äro belägne.
Den Skogsmark och Hagar, sorn till nödig vedbrand, stängsel och bete tilldelas de sålunda tillkomne nya Hemman, skall vid Skattläggningen till den Areal de innehålla oka Hemmantalet och den blifvande Skatten,® 3 9 5* Stots-Utskottets Betänkanden. storlek, på det sätt, att, då i Dalarne och de Provincer, som ligga norr oin Gestrikland, i | oo Tunland Skog af samsta jordmån och beskaffenhet, och i proportion mindre på bättre mark, anses böra utgöra lika skatt med ett helt hemman, skall i Rikets öfrige Provincer, högst ioqo Tunnland anses svarande emot ett Hemman,.
Det anta!
Tunnland Skog, sorn hvarje Lägenhet erhållit, beräknas sedermera i mindre bråk af helt ILemrnan, efter den proportion, som ofvan för hvarje helt Hemman finnes bestämd, hvilket sedan tillägges det Hemmantal, sorn odlingen förut fått sig åsatt, hvarigenom rätta Hemmantalet uppkommer.
Arliga Käntan för desse Hemman utsattes i Spannmål efter den proportion SpannmålsRäntan har till PersedelsRäntan, då båda efter ett medium af de 10 sist* förfluine arens markegång beräknas, 3:0
Skattelöse-SkiPingen erlägges för den delen af Recognitions-Skogen, som ej erhåller Hemmantal, med 6 års Ränta, så att den uti Dalarne och de Provincer, sorn ligga norr om Gestrikland, blifver 18 sk.
Tunnlandet, och i Rikets öfrige Provincer 30 sk.
Tunnlandet, För den delen af Recognitionsskogen, som erhållit Hemmantal, betalas 6 års full Ränta, uträknad efter dessa arens märkegångar, men éj efter Jordeboks - värdi, 4:0
Alla de sålunda tillkomne Hemmanen skola ovillkorligen blifva af Krono-Skatte natur, och komma att utgöra alla de onera, som öfrige Krono-Skatte-IIemman inom orten åligga, ech det genast efter Skatteköpet, Stats-Utskottets Betiinkanden. »959 5:0
De delar af Recognitions-Skogarne, sorn, enligt hvad i i:sta puncien anfördt är, komma att fä en stadgad penninge-ränta, böra ej utgöra andra onera af hvad namn oell beskaffenhet sorn helst, emedan desse anses såsom i Grundräntan inbegripne. 6:0
På alla de Recognitions-Skogar, å hvil* ka ej Kongl. Kammar - Collegfum innan denne Riksdags början utfärdat Skatte-Bref, skola vid Skattläggningen ofvanstående grunder tillämpas och från deri tiden ej något Skatteköp anses gilliigt, hvarvid desse ej äro följde. ■7:0
För atl bereda Bruks-ägare ett ytterligare tillfälle, att till sine Bruk få inköpa så stor del af Recognitions- Skogarne, sorn till deras Smide är nödig, lemnäs dem en tid af 2tne ån heräknad frän den dag då Riksdags Beslutet undertecknas, under hvilken det åligger dem, att fullgöra allt hvad som på dem kan bero till Skatte-köps erhållande, så att Skatte-Brefven innan den 51 December 18:0 kunna vara utfärdade.
Då en längre tidsutdrägt sätter Staten i saknad af dess tillbörliga inkomster, lärer blifva nödigt, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålles om Dess Nådiga Befallning till Kammar- och Bergs-Collegieme samt Konungens Befallningshafvande, att, med möj’igaste skyndsamhet, befordra verkställigheten af det Beslut, sorn Riksens Högloft.
Ständer fatta. 8:0.
De Recognitions-Skogar’,. hvilka ej vid j821 års början äro föisålde, skola, i den händelse Bruks-ägaren ej kan lagligen bevisa, att det ej berott af honom att dessförinnan få Skatte* Stats-Utskottets Betiinkanden. »959 5:0
De Recognitions-Skogar’,. hvilka ej vid j821 års början äro föisålde, skola, i den händelse Bruks-ägaren ej kan lagligen bevisa, att det ej berott af honom att dessförinnan få Skatte* Stats-Utskottets Eetänkanden1961 ifrågavarande Skogar icke anses höra de i Skåne belägne Oror eller Allmänningar.
Sålunda hafva icke allenast, förstnämnde s:ne Stånd stadnat uti hufvudsakligen olika beslut med Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet, utan ock de sine sistnämnde skiljt sig uti någre omständigheter; Hvarföre Stats-Utskottet, i följd af 73 §.
Riksdagsordningen, får föreslå, huruledes desse skiljaktig
R e t e r måga kunna och böra jemrikas, samt hvad åtgärd, som till ett sammanstämmande Resultat är att vidtaga.
Hå Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Beslut, angående Bruks -ägarnas rätt, i följd af gjorde Skattekops-ansökningar, mera närmar sig till de 2:ne Ståndens, som ansett
Bruks-ägarne hafva en ännu öppen rätt i detta hänseende, än Hedervärda Bonde-Ståndets Beslut, att nemligen, der Skalte-Bref ej innan denne Riksdags början voro utfärdade, rättigheten efter 1811 års Kongl. Författning borde anses förlorad; så ldifver härvid instämmande med hvad RiksStåndens pluralitet funnit billigt, om Hedervärda Bonde-Ståndet förenar sig med Höglofl.
Ridderskapet och Adeln uti den förändring af 6rte puricten i Herr Reuterskölds Förslag, att alla de Bruks-ägare, som inom den 4 Februarii 1S17 hos vederbörande Collegier anmält sig till Skatteköps erhållande och fullgjort allt hvad Kongl. Förordningen den 4 Februarii 1811 i sådant ändamål stadgar, böra bibehållas vid rättigheten till Skatteköp, ehuru Skatte-Brefven ännnu icke blifvit för dem af vederbörande utfärdade; deremot torde det af Hedervärda Bonde-Ståndet uti 1962 Stats^Vtskoftets Betänkanden, j:a puncten gjorde tillägg, att Grundräntan stall utgöra minst 3 sk, för hvarje Tunnland Skog i Dalarö e och Provincérne norr otn Gestrikland, af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln antagas; men tillägget af de i Skåne varande Oror eller Allmänningar, synes åter desto häldre kunna aldeles uteslutas, som här icke är fråga örn marker af denna beskaffenhet.
Genom en sadan jeinnkning uppkomma 2:ne allernativer, som hvaidera blefve 2:ne Stånds beslut; och, som dessa alternativer hufvudsakligt och nästan i alla punkter äro skiljåktige, så att någon sammanjemnkning deraf icke finnes möjlig; så och enär beskaffenheten af detta mål j afseende på den genom Recognitions- Skogar* nes försäljning afsedde inkomst för Staten fordrar, att, så framt ej något
Stånd helt och hållet frånträder dess mening och ingår med a:ne af de andre i lika beslut, ärendet likmätigt 69 §. i Regerings-Formen öfverleronas till Förstärkta Stats-Utskottets åtgärd medelst omröstning Öfver desse 2:ne alternativer; så får Stats Utskottet för den händelse, att målet icke annorlunda kan till slut bringas, föreslå följande Voteringsproposition; Den, som bifaller hvad Stats-TTtskottet genom Utlåtande af den 20 sistledne Maji tillstyrkt, i fråga om disposition och försäljning till Skatte af Kronans Recognitions - Skogar, så i afseende på Bruksägares rätt till viss del af desse Skogar och den återstående delens upplåtande, sorn ock angående de derföre infly(ande medlens användande för Flottoines behof, voterar Ja; den det ej vill, ?vej. Stats-Utskottets Bettinkandm, *9^3 Vinner Nej; gå skola endast de Bruks - ägare, som inom dea 4 gier anmält till Skatteköps erljå!lande och inom berörde tid fullgjort allt hvad Kongl.
Författ-J ningen den 4 Februarii 1811 i sådant ändamål stadgar, bibehållas vid rättigheten till Skatte» köp efter de i denne Kongl.
Förordning utstå» kade grunder, ehuru Köpe - Brefven ännu icke blifvit för dem af vederbörande utfärdade; men för alia de Bruks - ägare, hvilka ej salunda sig anmält och fullgjort hvad dem efter 1811 års Kongl.
Förordning ålegat, äfvensom för öfrigt, vid Becognitions-Skogarnes Skattläggning och försäljning, skola de grunder tillämpas, som derföre nu af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de, genom Recognitions-Skogarnes försäljning, inflytande medel skola insättas i Riksgälds-Contoiret, att till nästa Riksdag hallas Kongl. Majit tillhanda, för att användas till Försvarsverket samt Arméens materiella behof.
Hetta underställes vördsamt Riksens Höglofl.
Ständer; hvarvid genom Protocolls-Utdrag bifogas en Uedamots serskildta yttrande.
Stockholm den 28 Junii a8i8.
Utdrag af Protocollet hållit hos Riksens Häglof. Ständers Stats - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 2g ffunii 1318.
S. D, Då Stats» Utskottet nu beslöt det Utll« tande, som skulle till Riksens Högloft.
Stander 1964 Stats-Utskotlets Betänkanden. afgå, med Förslag till jemkning af de respective Fiks Ståndens olika beslut i frågan om Recognitions- Skogarnes upplåtande till Skatte, förklarade Herr Borgmästaren Norström sig vara af den skiljaktiga tanke, att den af Utskottet föreslagne Contra-Proposition borde i så måtto ändras, att de Bruks - ägare, som inom den 4 Februarii 1817 sig hos vederbörande anmält till Skatteköps erhållande och i öfrigt, inom berörde tid fullgjort allt hvad Kongl.
Författningen den 4 Februarii 1811 i sådant ändamål stadgar, skulle, jemlikt Utskottets tillstyrkande, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp; helst i annat fall de Bruks-ägare, hvilka genom Konungens Befallningshafvande sökt Skatteköp, och, till vinnande deraf, ingått i betydliga kostnader, möjligtvis komrne att tillskyndas ett oförtjent lidande; äfvensom Herr Borgmästaren, i anledning af g:de punkten uti Herr Reuterskölds Memorial i detta ämne, för sin del ansåg, att icke Kongl. Maj:t och Kronan ensam, utan jemväl angränsande Heminans-ägare, borde, jemlikt Författningarnas föreskrift, vidkännas kostnaderne i och för .
Recognitions-Skogarnes afmätning.
Hvilken serskildta mening på begäran skulle åtfölja det afgående Betänkandet härutinnan till de respective Riks-Stånden, Som ofvan.
N;r 333.
Vördsamt Memorial! ^edan Riksens Högloft.
Ständer nu mera fattat deras definitiva Beslut, rörande Utrednin - Stats- och Banko- Utskottens Betänkanden. 1965 gen af Götha Canal-Bolags, Malmö och Götheborgs Discont-Verk; sä. hafva förenade Statsoch Banco-Utskotten, under förmodan, att detta Beslut vinner Kongl, Maj ts Nådiga Sanction, skolat, till tidens vinnande, vördsamligen till Rikets Höglofl.
Ständers granskning och fastställelse öfverlämna närlagde af förenade Utskotten författade project till Reglemente fo.r
Fullrnägtige i Riksgälds-Contoiret i afseende på förenämnde Discont-Verks Utredning.
Några Ledamöters serskildta meningar bifogas.
Stockholm den 36 Junii i8i8* Project till Reglemente för Riksens Ständers Fullmägtige i Riks^äldi-Contoiret, i afseende pä utredningen af Götha Canal Bolags, Malmö och Götheborgs Discont-Verk.
Sorn, med anledning af Kongl. Majtts till Riksens Ständer under den 10 December 1817,' aflåtne Nådiga Proposition, angående Allmänna Penninge-rörelsen och myntvärdets upprätthållande, Riksens Ständer godt funnit, att, under de af Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerade vilkor och förbehåll, öfvertaga Götha Canal - Bolags, Malmö och Götheborgs Discont-Verks Skulder och Tillgångar; samt uppdragit åt Tullmägtige i Riksgälds-Contoiret, att besörja alt hvad till liqviden och utredningen hörer, Så hafva Riksens Ständer härigenom till efterrättelse och iakttagande skolat stadga följande: ig66 Stats' och Banko-Utskottens Betånkanden, i sta Afdelningen angående Götha Canal-Bo-, lags samt Malmö Discont-Verk. 1 §.
För utredningen af Götha Canal - Bolags samt Malmö Discont-Verk är faststäld en tid af fern år, att räkna ifrån ilen förste October innevarande ar 1818, inom hvilken desse Di. sconters utestående fordringar för meddeldte
Rån böra vara i behörig ordning indrifne, el er ock nödige åtgärder härtill vidtagne, på sätt här nedanföre närmare omförmäles. 2 §•
Götha Canal-Bolags samt Malmö Discont* Verks ordentligen bokförde Skulder liqvtderas sålunda: 1 Morn.
De af D irectionerne öfver desse jDiscont-Verk på Bänken dragne, ordentligen bokförde och bland Allmänheten utelöpande Assignationer inlösas, vid uppvisandet, till ful* la beloppet med Banco-Sed ar, jämlikt Riksens Ständers genom Stats-Utskottet Fudmägtige med* deldte serskildta förordnande.