Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ty om olikheten blefve sådan, att den kunde medföra dylika följder, så vore väl dessa snarare att befara af hela den nya Bibelöfversättningen, än af en partiel j och skälet gällde emot en ny öfversättning i allmänhet , så länge den gamla funnes qvar till jemförelse.
Men jag har det billiga förtroende till Bibel-Commissionens både estheliska och religieusa sinne, att den icke gör onödiga förändringar, att den icke frivilligt beröfvar sig de stora tillgångar, som det gamla Bibelspråket så rikligt erbjuder till eftertryck och kraft, att den, med ett ord, rättar, der det behöfs, men icke nyskapar, der det kan undvikas.
Följas dessa grunder, som jag ej har något skäl att betvifla, så måste 3o Allm. Besv.- och Oe«.-Utshottets Uti.
N.-o 163. gamla Bibel-öfversättningen lätteligen kunna igenkännas i den nja, och äfven den enfaldigaste fromhet sakna anledning till tvekan, huruvida det är samina uppenbarade ord, sorn han förut kännt och vördat.
Härmed förenade sig Herrar Friherre Sprengtporten och Grefve Fersen samt Prosten Åstrand.
STOCKHLM, Tryckt i Ecksteinsla Boktryckeriet i8sg.
Allm. Besv. b.'
Otc. t/tsÅ.
Försl. N.‘o 170.
1 N;o 170.
Ankom tilt Exped.
Utskottet den 28 Dec- 1829.
Förslag, till jemkning uti de respective Riks-Ståndens Beslut, röram de Kyrkors sammanbyggnad, så vidt frågan angår beräkningen af Församlingärnes röster vid votering, i händelse af delade meningar, "Utskottet, som öfver Vackt Motion om Kyrkors sammanbyggnad afgifvit Betänkandet, N;o 24, under den 17 Januarii innevarande år, samt derefter, och i anledning af gjoida anmärkningar, ytterligare Utlåtandet, Nto 1 f,Q, under den 24 sistlidne October, har, efter erhållen del af Rikets Högloflige Ständers Beslut, inhemtat, att det Högvordige Preste-Ståndet, under den 9 November, bifallit nyssnämnde Utlåtande, utom hvad 4 punkten af de sammanfattade resultaten beträflade, i afseende hvaiå det Högvordige Ståndet beslutat, ”att, till ”verkställighet af sammanbyggnaden, erfor Bill, till Rika-St.
Prot, 1828, 1329 och 1830.8 Sami. 1 Afd. i a-dra B ulet 'j-.de //;/. 2 Ålim.
Besv. e, Otc.
Försl-..
N:o 170.' ’’dras Församlingarnes bifall, beroende; 1 ”händelse af delade meningar, på votering, ”sålunda, att pluraliteten afFörsamlingarnes ”röstetal bestämmer resultatet;” uti hvilket Beslut der Hedervärda Bonde-Ståndet, under åberopande af Herr Biskopen, Doctor Tegnérs vid Utlåtandet fogade reservation, under den 16 November, förklarat sig instämma, dock med det tillägg, i frågan oin ledig blifvande lön efter indragning af Presterlig tjenst, att det Hedervärda Ståndet funnit det böra vara Församlingarnes rätt att erhålla en ny reglering af Pastors-lönen, i öfverensstämmelse med tidens allmänna fordringar ; hvilken reglering, uppgjord af Församlingarna gemensamt med Consistorium och Krono-Ombud, borde till Kongl, Maj:ts Nådiga fastställelse öfverlemnas; hvaremot Högloflige Ridderskapet och Adeln, samt det jVälloflige Borgare-Ståndet, under den 11 och 10 i meranämnde månad, till alla delar godkänt Utlåtandet och således äfven den 4 punkten deraf, innehållande det vilkor för verkställighet af Kyrkors sammanbyggnad : ”att Församlingarne dertill hvar för sig lemina sitt bifall, genom pluralitet, utrönt gesnora serskild votering inom hvarje serskild ''Församling.”
Vid delia förhållande, och då RiksStånden stannat
Två emot Två uti deraf Allm.
Btsv. b. Oet. tftsk.
Försl. N:o 170. 3'
Beslut öfver frågan om beräkningen af Församlingarnes röster, men denna fråga icke är af natur att kunna förfalla, emedan, i sådan händelse, Rikets Högleflige Ständers Beslut öfver målet i det hela skulle blifva utan påföljd , har Utskottet skolat, i öfverensstämmelse med föreskriften i RiksdagsOrdningens 73 §. om sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga meningar, vördsamt hemställa, att HÖgloflige Riddershapet och Adeln samt det Välloflige Borgare-Ståndet täcktes accedera till det ITogvordige Preste-Ständets och det Hedervärda BondeStåndets Beslut; och om Utskottet, vid upprättandet af detta förslag, å ena sidan, förnämligast rådfrågat sin öfvertygelse om vardet af de grunder, på hvilka Herr Biskopen Doctor Tegnérs reservation finnes byggd, så har också, å den andra, Utskottet för sitt tillstyrkande hemtat ett ytterligare motiv från den föreställningen, att de önskningar, Rikets Presterskap och Mem'ge Allmoge, genom deras Representanters Beslut sålunda uttalat; och med hvilkas rätt och bästa den ifrågavarande angelägenheten närmast och allmännast slår i beröring, torde både förtjena och vinna ett billigt afseende; äfvensom, och hvad det i ofvanberörde måtto af det He-! dervärda Bonde-Ståndet, i afseende på löneregleringen, gjorde tillägg beträffar, Utskottet skolat desto; hellre tillstyrka de öfriga -J Allm.
Be se. ö. Oec, Ulsk.
Försl.
Njo 170, jrespecdve Riks-SfånJen att deruti instämma, som tillägget, långt ifrån att afvika (rån den af Utskottet, så väl i Betänkandet som i Utlåtand t, plver denna del af ämnet yttrade mening, endast innefattar ett närmare förtydligande deraf g och Utskottet får alltså vördsamt hemställa, om icke den punkten , som angår indragning af Presterlig tjenst, kunde erhålla följande lydelse; ”Att Consistorium , efter Försatnlingar”nes hörande och i samråd med dem och ”med Krono Ombud, bör uppgöra förslag till ’’den ledigblilna lönens fördelning emellan ”FÖrsämiingarnes Scholor och Pastor, hvilket ”fördelnings-förslag skall till Kongl. MajitS ”Nådiga fastställelse öfverlemnas.”
Slutligen, och för den händelse att försöket till jemkning skulle blifva utan åsyf. tad verkan , i hvilken händelse frågan om förtydligandet af den punkten, som afhandlar fördelningen af den ledig blifvande lönen, kommer att förfalla, samt Rikets Högloflige
Ständer förblifva vid den i Utskottets Utlåtande, Nio i5r(, föreslagna och af trenne Riks-Stånd godkända redaotion, får Utskottet, under åberopande af hvad den senare perioden i 75 §. af Riksdags-Ordningen innehåller, vördsamt föreslå, alt Rikets Höglofligt Ständer täcktes, till förstärkande af Allm.
Bese, o. Otc.
Forti.
5 Utskottet, utvälja Ledamöter , så atl deras antal blif'ver 5o af hvarje Stånd, för att genom omröstning , i grundlagsenlig ordning, öfver nedanstående voterings - proposition , med Rikets Ständers rätt, den t vistiga frågan afgöra ; Den som vill, att, till verkställighet af Kyrkors sammanbyggnad, erfordras Församlingar nes bifall, beroende, i händelse af delade meningar, pä votering, sålunda, att pluraliteten af Församlingarnes sammanräknade röstetal bestämmer resultatet, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej , varder det vilkor fästadt vid verkställighet af Kyrkors sammanbyggnad, att Församlingar ne dertill hvar för sig lemna sitt bifall, genom pluralitet, utrönt genom serskild votering inom hvarje serskild Församling, Stockholm den 19 December 1829. 6 Allm.
Besv. o. Oec. Uisi.
Ut/i N:o 17 n N:o 171.
Ankom till Exp. Utskottet den 2 Jan. 1830; Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 51, rörande väckta frågor om Arbetscomrnenderingars upphörande m. m.
Ernot detta Betänkande halva anmärkningar blifvit framställde inom HöglolL Ridder^ skåpet och Adeln, samt Hedervärda BondeStåndet, hvilka Riks-Stånd, på grund deraf, detsamma återremitterat.
Anmärkningarna inom Högloll.
Ridderskåpet och Adeln, äro: rto af Herr Grefve GyllenborgK J. //., som anser Utskottet hafva afgifvit en med Rotehållares och Soldaters rättighet oförenlig, emot 80 g.
Regeringsformen stridande tydning af besagde Grundlags föreskrift, då Utskottet, med åberopande af samma Grundlags i4 §., enligt hvilken Rikets krigsmagt är ställd under Konungens befäl , förklarat sig anse , att, då Konungen sålunda allena egde cotnmendera krigsfolket, icke blott till Rikets försvar i krigstjenst, utan jemväl till Allm.
N;o jjr. sadane förrättningar i frerlslid, Ijvilka afsa utförandet af något för fäderneslandet gagneligt företag, någon pröfningsrätt icke tillkomma Rikets Höglofl.
Ständer i frågor, som rörde krigsfolkets användande, på salt Konungen i öfverensstämmelse med KneckteContracten funne för Riket nyttigast, samt fördenskull afstyrkt inotionerne i frågan om arbetscoaunenderingars upphörande.
Det lage nemi., efter Herr Grefvens tanka, i öppen dag, att omförmälde Grundlags stadgande, i 14 §.
Regeringslorxnen, afser endast Konungens höga rätt, att föra befälet öfver krigsmagten, men icke någon dermed lörenad rättighet, alt lata försätta den i dagsverkstillstånd till enskilda Bolags eller Personers fordel, efter godtfinnande, hvaremot de voro betryggade genom Rotehåliares Contract med Kronan, innehållande, alt Soldaterne icke kunde lagligen commenderas på andra arbeten, än Kronans och dessemellan vöre förbundne till arbete hos Rotehållarne, hvilket ytterligare bekräftades i Kongl.
Resolutionen på Allmogens Besvär 1706, 70 §., af innehåll: ”Ingen uppbådning af Soldaten får ske till enskildt arbete, enskilde personer till nytta, helst sådant i förra Resolutioner är uttryckligen förbjudet, utan ankommer det i slika händelser på beting och öfverenskomtnelser, allmogen och vederbörande emellan hvarförutan omsorgen att inakrän - 8 Allm.
N:o 171, ka indelta Soldatens arbetsskyldighet visade sig i stadgandet i Kongl, Resolutionen på Allmogens Besvär 1756, §. i5, att nemi. ''soldater vid indelta Infanterierne kunna icke förskonas för arbete vid fästningsbyggnaderne; dock vill Kongl. Maj:t, til! någon lisa lör Allmogen , i
Nåder låta vid dessa byggnader nyttja så mycket manskap af värfvade Regementena, som görligh ten medgifveroch hade Herr Grefven lönriodat, att Utskottet, på grund af allt detta och med åberopande af Kneckte-Contracten, bordt, med tillstyrkt bilall till motionerne, hafva yrkat, att soldat-rotar och soldater måtte, i afseende på commenderingar, få tillgodonjuta den rätt, Kneckte-Contracten dem tillägga; hvarjemte Herr Grefven trott , att, då detta tiilgodonjutande icke vore ett önskningsmål, utan en rättsfordran, Sfats-Utskottet åtminstone bordt deltaga i pröfningen af motionerne och i de beslut, Utskottets Utlåtande innefattar; 2:0 af Herr Grefve Horn , C. F., sorn jemväl ansett den af Utskottet anförde 14 §.
Regeringsformen, vara origtigt tillämpad, samt, på grund af förenämnde Författningar, jemte flere andra rörande Indelningsverkets hufvudgrunder, yrkat, att Utskottet, till följd deraf, borde föreslå en underdånig Skrifvelse af Allim Besv, o. Otc'.
VtL N:o 171, g af innehåll, att Rikets Ständer, med afseen** de på de många olägenheter, omkostnader och besvär, som vid arbets-commenderingar tillskyndas så väl Rotehållare, sorn deras Soldater, i underdånighet anhölle, att Kongl» Maj:t, i Rikhet med de ursprungliga och lagfäste Kneckte-Contracten, täcktes låta inställa alla arbets-commenderingar al in»? delta arméen, som icke erfordras för Kronans allmänna arbeten * och har Herr Friherre Anckarsvärd med Grefyarne Gyllenborg och Horn instämt uti deras anmärk-’ ningar, i afseende på den af Utskottet följdå princip vid tillämpningen at 14 §.
Regeringsformen, så mycket mera, som, om det skulle bero af verkställande magten att, utan Rikets Ständers medverkan, commende-r ra Svenska arméen till arbeten af hvad slag sorn helst, Herr Friherren icke kunde inse hvad behof Götha-Canal-bolag haft al Rikets Ständers medverkan för den tillåtelse, Bolaget vunnit, att begagna arbetscommenderingar af indelta arméen; 3:0 af Herr Grefve von Platen i Balzar Bogislaus, hvilken, enär, dels enligt urgamla institutioner och i öfverensstämmelse med Indelningsverkets anda, Svenska Soldaten, under fredstid, vore till Konungens dis^ position, för att användas till sådana arbefiih, till Riks-St.
Fröt. i8s8j 4829 och i83o, 8 Samt, 1 Afd, 3» s \dra B-det j:de Ht, 10 Allm.
Sesv. o.
N:o 171. ten, sora af Kong!.
Majit pröfvas nyttige för det allmänna, dels ock genom de efter år 1809 vidtagne åtskilliga Författningar om arbets-commenderingars bättre vård samt behöriga underhåll och aflöning, så viii Soldatens, som Rotehållarnes bästa blifvit befrämjadt, ansett, att, vid sådant förhållande, min. dre skäl vore att bereda Rotehållarne serskild ersättning för under dylika commenderingar skadad eller af våda omkommen karl, hvilka händelser för öfrigt sällan inträffa, enär, enligt uppgifter, grundade på ordentliga in- och utmönstrings-rullor, de skadade Soldaternes antal vid Götha-Canal endast utgjort 2 procent af hela arbets-styrkan, samt, enligt förda anteckningar, under lop. pet af 10 år, af 19,972 man endast 6 aflidit genom olyckshändelser under arbetet och 3 utom arbetet, sjelfspillingar inberäknade 5 4:o af Herr Hjerta, Gustaf, Sorn, på grund af framställde betänkligheter om nyttan och fördelen att till stora allmänna arbetsföretag draga större folkmassor från andra orter, enär, i hans tanka, följden deraf alltid blefve först en allmän stegring af arbetslönerne under ett sådant arbetes fortgång, och sedan, efter dess fulländande, en lika våldsam nedsättning deraf, ansett Utskottet böra utreda den principen, om stora arbets-företag böra genom konstlade åtgärder Allm.
Bcsv. o. Oec. Utik.
N:0 171. it befordras eller ej; äfvensom Herr Hjerta, — i anseende till förment våda af Utskottets tolkning af i4 §.
Regeringsformen, samt, enär han ansett frågan om ersättning till soldaten.
Enkan eller Roten icke böra på annat sätt i dess nya betänkande inblandas, än att, då Kongl. Maj:t och Rikets Ständer funnit ett företag af sådan beskaffenhet, att arbets-coramendering bör beviljas, ersättningsfrågan inå för hvarje serskildt fall af Kongl. Maj:t afgöras, emedan det vore omöjligt för Rikets Ständer ali på förhand stadga någon bestämd ersättningsgrund för alla tillfällen, föreslagit, ati Utskottet måtte, i öfverensstämmelse med hvad inom Bonde-Ståndet redan hade blifvit yrkadt, tillstyrka en underdånig skrifvelse af innehåll: ”Att Kongl. Maj:t hädanefter, med undantag af sådana enskilda Bolag, som, i enlighet med Rikets Ständers beslut och Kongl. Maj:ts nådigst utfärdade Privilegier, serskildt blifvit tillerkända rättighet att begagna Kronans manskap till arbeten, icke måtte tillåta, att arbets-commenderingar af indelta arméen eller Båtsmanshållet beordras till arbeten hos enskilda Bolag och personer, samt att, enär, till följd af redan gifven eller framdeles af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer gemensamt tillerkänd rättighet, sådana arbetscommenderingar af enskilde, Bolag begagnas, Kongl.
Maj;t täcktes låta föranstalta, att sådana öfverenskommelser med dessa Bolag Ja Allm.
Uttk, Uti.
N.o 171J träffas, angående ersättningar till karl, rotey eller efterlefvande maka och barn, i de fall,' då Soldat eller Båtsman under arbetet till lif eller lem skadas, som äro billiga, och för hvarje fall tillämplige 5:o af Herr Wirgin, Arfved \ som yrkat på serskilda beklädriads-slitningspenningar för Arbetscommenderingar, hvilka bestämdt borde skiljas från den andra aflöning gen, så att
Soldaten tydligen kunde fatta ■ att han af sådana slitningspenningar vore i åtnjutande.
Inom Bonde-Ståndet äro åter anmärkBingarne af Anders Danielsson från Elfsborgs , Casper Wijkman från Upsala och 2Wils Pehrson från Södermanlands
Län, hvilka alla på samma skäl, som hos Ridderskapet och Adeln blifvit framställda, ogillat
Utskottets tillämpning i förevarande fall af a4 §.
Regeringsformen; hvarjemte Anders Danielsson uppgifvit det af Herr Hjerta här ofvanberörde förslag till'underdånig Skrifvelse, med tillägg af förbehåll om slitningspenningars beslående åt vederbörande för beklädnaden; äfvensom Nils Pehrsson yrkat, att, i likhet med hvad 1752 års Boställsordning samt P-ongl. Brefvet den 5 och Kongl. KrigsCollegii Kungörelse denj 2 3 No v. jSn stadga för biträde vid nybyggnader å Allm. Betv. o: Oec. U t sk. XJtl.
N:o 171. % 3 Militiae-Boställen, Arbetscommenderingar erholle af enskilde, eller Bolag, 6 sk.
B;co per dag , utom kost, hvilken dagspenning , först efter hemkomsten, borde genom Cornpagnie-Chefen utbetalas, på det Soldaten mätte, genom den lilla, men oskingrade ber sparda summan, ega tillfälle förse sitt hushåll , utan Rotens bidrag, med något litet slagt m. m.
Vid besvarandet af dessa anmärkningar; får Utskottet till en början erinra, alt hvarken Remissens innehåll eller, i Utskottets tanka, sakens natur föranledt detsamma att, på sätt Herr Gretve Gyllenborg ansett nödigt , gemensamt med Stats-Utskottet handlägga förevarande ämne, och har Utskottet ej eller funnit lämpligt att, såsom Herr Hjerta yrkat, här afhandla principen , om stora allmänna löretag böra genom konstlade åtgärder befordras eller ej, enär en sådan afhandling egentligen icke synes höra till saken, då endast är fråga örn Arbetscommenderingars beordrande till dylika företag, sedan de pröfvats nyttiga, hvilken åtgärd icke lärer kunna räknas till de serdeles konstlade.
Hvad åter sjelfva bufvudsaken angar, får Utskoliet, beträffande den klandrade tydningen af 14 §.
Regeringsformen, hvarpå Utskottet grundat sitt afstyrkande af ma - »4 Allm.
Besv. o. öec. Utsk.
N;o 171; tionerne om
Arbetscommenderingars upphörande eller inskränkning, och sorn ansetts stå i strid med hvad i 80 Regeringsformen, i afseende på Kneckte Contractens orubbade bibehållande, stadgas, anföra, att långt ifrån att hafva i förevarande fråga tillstyrkt den minsta rubbning i KneckteContracten, har Utskottet tvärtom yrkat helgd för desamma, men blott tillika sökt göra den grundsatts gällande, att , då Konungen , enligt xi §.
Regeringsformen, tillkommer högsta befälet öfver krigsmagten till lands och vatten, Konungen också eger cormnendera krigsfolket, icke blott till Rikets försvar i krigstid, utan jemväl till sådana förrättningar i fredstid, hvilka afse utlörandet af något för fäderneslandet gagneligt företag.
Utskottet har sålunda icke medgifvit, att Arbetscommendenngar skulle kunna lemnäs till hvarje enskilds disposition för företag, beräknade endast på enskild vinst; inen det har trott, och fortfar i den öfvertygelsen, att stora, till allmänt gagn och bästa ledande , om ock af enskild man eller Bolag utförda arbeten, med rätta borde ställas i samma cathegorie med dem, som benämnas Kronans, emedan allmänt bästa, Rikets bästa och Kronans bästa obestridligen uttrycka samma begrepp, och att således det i Kneckte-Contracten förekommande uttrycket:
Kronans arbeten, icke lägger något ‘Allm.
Uii.
N:o 171. i5 hinder i vägen för Kongl. Majit att äfven till enskildes biträde, vid arbeten, som pröfvas för fäderneslandet nyttiga, beordra den indelta Soldaten, utan någon Rikets Ständers medverkan eller mellankomst, hvilken mången gång kunde komma för sent.
En sådan tillämpning af Kneckte-Contracten är icke ny; den förflutna tiden lemnar flere exempel på en lika, till och med den, sorn fått det vackra namnet frihetstiden; och då härtill kommer, alt Rikets Ständer vid 181b, 1817 och 1818 samt 1823 årens Riksdagar, betraktat frågan om Arbelscommenderingars beordrande till allmänna arbeten utur alldeles lika synpunkt med den, hvarifrån Utskottet, i sitt nu ifrågavarande Betänkande, utgått, hvilket allt upplyses närmare af Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets vid sistnämnde Riksdag afgifna, af alla RiksStånden utan anmärkning bifallna Betänkande, rörande väckta motioner om Arbetscommenderingar af indelta arméen; (se Bihang till Riks-Ståndens Protocoll vid 1820 års Riksdag, 8:de Sami., lista Bandet, pag. 438 och följande); så kan Utskottet icke annat än, med åberopande häraf, till ytterligare stöd och utveckling af sin i iörevarande ämne utsagda mening, så mycket hellre tillstyrka, att an^ i6 Allm.
Besv, o. Oec. Utsi, Uti.
N:0 171.' märkningarne i denna del må lemnäs utan afseende, 50m Utskottet icke förmodar, att 1829 års
Ständer skola finna lämpligt och nyttigt att ogilla Ständernes vid 5:ne f öregående
Riksdagar sammanstämmande begrepp om en i sig sjelf lika bestämd, sora enkel och kort Grundlagsparagraf, emot hvilken öfvertygelse Rikets Höglofl.
Sländers medverkan, i afseende på den Gotha-Canal-Bolag lemnade rättighet tili Arbetscommenderingar, så mycket mindre någon ting bevisar, som den måste betraktas, icke såsom ett begifvande till, utan såsom en uttryckt önskan , att företaget , som den tiden i allmänhet sågs från en fördelaktigare sida, måtte af Kongl. Maj:t, medelst tillåtelse för Bolaget att begagna Arbetscommenderingar, understödjas.
Vidkommande åter frågån om bekläd-: nads-slitningspenningar för Arbetscommenderingar , kan Utskottet icke inse, hvilken fördel Soldaten skulle tillskyndas derigenom} att, på sätt Herr Wirgin yrkat, en sådan ersättning, till visst belopp bestämd, skiljdes från dea verkliga aflöningen, äfvensom Utj $kotle$ Allm.
Utsi. Ur/.
N;o 171, 17 skottet icke anset lämpligt» att, såsom }Mti Persson från Södermanland föreslagit» genom innehållning af en Viss del äf aflöningen, såsom beklädnads-ersatlning till commenderingens slut, Soldaten liksom sattes under ett tillfälligt förmynderskap.
I anledning hvaraf och då deremot en serskild bokföring och redogörelse lör en sådan beklädnadsslitnings-ersättning, hvilken det jemväl biet»
Ve svårt att elter rättvis och billig grund bestämma, endast skulle leda till onödig vidlyftighet uti vederbÖratides räkenskapsföring „ Utskottet hemställer, att jemväl dessa anmärkningar må lemnäs utan af. seende.
Beträffande slutligen de aF Utskottet föreslagna ersättningar till Soldat och Rote» då Soldat under allmänt arbete skadas, så att han måste taga afsked , samt till Rote och efterlefvande
Enka, enär karl under sådant arbete omkommer5 så» ehuru det måste erkännas, att, genom i senare tider vidtagna Författningar, i afseende på Soldatt-ns vård under arbetsförrättningar, ej mindre Roten än Soldaten tillskyndats betydliga för» delar emot förr» kan Utskottet likväl icke Bilt, till Bikt-St.
Prot. 1828 — t83<5, 8 Stitl, i Afa, S %xdfa B-,det, pde H\t. i8 Ålim.
Bes v', o. Otc.
ViI.
N;o 171'; frångå sin öfvertygelse om billigheten deraf, att
Roten må erhålla någon ersättning för den kostnad, så beskaffade olyckshändelser honom tillskynda; hvarföre och enär Utskottet, i det förra Betänkandet, rörande dessa ersättningar, icke föreslagit något annat, än hvad Herr Hjerta och de Talare, som med honom i denna fråga delat lika öfvertygelse, yrkat, eller att, utan några närmare bestämmelser af Rikets Ständer i detta hänseende, det må öfverlemnas till Kongl. Maj:t, att derom förordna, Utskottet, förblifvande vid sin i denna del af ämnet förut yttrade mening, hemställer, att anmärkningarne må förfalla.
Stockholm den 26 December 1829.
Besv, o. Oec. Disk.
N;6 172. 19 N.o 172, Xnkom till Expeditloiis-UtskoMet dea 4 Januari. 183a1 Utlåtande, i anledning af flere väckta Motioner, dels om jemkning och jemnare fördelning af Skatter och Pnestationer af jorden , dels ock om förändrad reglering med Presterskapets aflöning m. m.
Till detta Utskotts handläggning har Hedervärda Bonde-Ståndet remitterat följande; uti en och samma handling upptagna Memorial, nemligen : 1:0. af Nils Pehrsson från Malmöhus
Län, angående allmänt deltagande i Tings- och Fångs-hus’samt Broars uppbyggande och un>J derhåll; 2:0.’ af Jacob Petter "Andersson från Östergöthland, om Församlingarnes befriande från skyldigheten att å Kyrkoherde-Bostäl^ len bygga och underhålla hus; 5:o. af Bengt Nilsson från Örebro Län,’ om upphörande af den såkallade Likstodenj scj Allm. Bew. o.
Otc, vtsh Vil, N:q'i7s, 4;o af Pehr Olsson från Södermanlands Län, att aå kallad Likstod måtte utgå endast af behållningen i Sterbhus; 5;o, af Bengt Ericsson från Vermland, oro upphörande al Likstoden; 6:q. af Anders Brisman från Skarab borgs Län, att Torpare på Säter?
, Ladugårdssamt
Rå- och Rörs-hemman må deltaga i Lagmans, och Häradshöfdinge-räntans utgårande; 7:0, af Pal Torisson från Christianstads Län, att Säterier samt Ladugårds-, Rå- och Rörshemman må deltaga i Tings- och Fångshusbyggnad ; 8:0. af densamme, am skyldighet för SStesgårdarne i några Provincer, att deltaga i Vägrödjning»- och Brobyggnads-skyldighete?» ; y;o. af Glaf mathiasson från Bohus Län, om befrielse frän skyldigheter?
att upp, bygga alla så kallade Uthus på Prestgård; ?o:o, af Anders Andersson från Öster-' göthlanda Län , om skyldighet för Pastorer att sjelfve bygga och underhålla siua Boställen t«, m. $ Allm. Bew. o, Otc, Vt sk.
Njo 173. 21 11:0. af Eric Ericsson från Kopparbergs