Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Straff- och arbets fängelserna -------- Strömsholms slott ; — stuter i .• ; - - Stuteri, F/ginge — Ottenby — Strömsholms — öfverstgrelsens räkenskaper - Stgrelsens för allmänna, väg- och vattenbyggnader räkenskaper il':.1.:
Styrelsens öfver eke plantering arne dito
Stgrelsens öfver fängelser och arbetsinrättningar dito Bilagorna litt. K., L. och M. vid Stgrelsens öfver stutericna räkenskaper Stgrelsens öfver Teknologiska institutet dito Sundhets-kollegii dito - - Svartsjö lustslotts dito ...: — — Svenska Akademiens dito Svenska växters afteckning, anslag till — Teknologiska, institutet Telegrafinrättningen Thea,terus, Kongl., räkenskaper Topografiska corpsens dito
Trosspassevolans-fonden - - Trädgårdsföreningens elevskola - — Tullverket Ulriksdals Invalid-inrättning —— — slott - —- Ultuna Landtbruks-instilut — Underhälls-afdelnings, Krigs-kollegii, räkenskaper Undervisningsverk, Stockholms stads, Universitets, Lunds, räkenskaper — Upsala, dito - Utgifter, statsverkets, Utredning af grundfonden — - - Utrednings-afdeInings, Krigskollegii, räkenskaper Wadstena Krigsmanshus kassa Vatt, enaftappning ar Waxholms bestyckning, särskilda anslaget till, ...- Vetcnskaps-akademiens anslag Veterinär-inrättningen i Skara Revisionsberättelsen.
Utlåtandena. sid. 141—142. 302—304. ii 219—221. 177—178. 321—322. 175—177. 321—322. 168. 218—219. 132—134. 295-298. 171—172. 147—154. 184. 157—159. 161—162. 159—161. 157—159. ?5 156—157. 138—141. 300—301- 9? 49—50. 145—146. 307—310. 154. 99 156—157. 173—175. 314—320. 57—60. 248—249. 178—179. 187. 99 186. 173—175. 314—320. 99 111—112. 192—193. 110-111. » 99. 222—223. 62—64. 250—251. 117—119. 284—286. 182—183. 231. 368. 87—99. 273—278. 21S—219. 215—216. 347—358. 213—215. 343—347. 12, 19—34. 17—19. 99 101—rl05. 279—281. 108—110. 140. 77—88.
261 185—187. 99 60-61. 250. - — 376 — Revisionsberättelse».
Veterinär-inrättningen i Stockholm sid. 57—58.
Vexelundervisning ms Normalskola _ „ 219—220.
Vitterhetshistorie- och räkenskaper c „ 188—189.
Väg- och vattenbyggnader, allmänna, „ 13S—141.
Väg anläggning ar och förbättringar „ 139—140.
Värfvade regementenas räkenskaper „ 110.
Växter, Svenska, afteckning af „ 186.
Ystads garnisons stall- och magasinsbyggnader „ 86—S7. Ziffer-uppgifterna, ansvarigheten derför ,, 231.
Öfverinteihdents-embetets räkenskaper „ 68—69.
Öfverkommendants-expeditionens dito „ 115.
Öfverskott, statsverkets, 1 v „ 15.
A. oell B. vid „ 11. — anordningar å öfverskottena „ 15,35—36. — Hqvider om dito „ 15.
Öfverstgrelsens för stutevima räkenskaper - „ 156—157.
Öfverstäthällare-embrlets
Kanslis depositions -räkningar „ 167. — räkenskaper för anslagna medel i anledning af 1848 års oroligheter „ 168. — räkning för Kronans hus i Stockholm „ 166—167. itlätandeN» 300—301 300-301 253—256 312—313 Rikets Högloft.
Ständers RE VIS O KERS BERÄTTELSE angående den år 1851 förrättade granskning af de under KONGL. MAJrTS och RIKETS KOMMERS KOLLEGIUM ställda fonder och medel; jemte KONGL. KOMMERS-KOLLEGII, i anledning af denna Berättelse, alsiiha underdåniga ITL1TAHDE. STOCKHOLM. 1852.
Tryckt hos A.
Cedergren, Mwnkbrogatan Af 8.
Wedan undertecknade, i egenskap af Rikets Ständers till Stats-, Banko- och Riksgäldsverkens öfverseende valde Revisorer, jemväl granskat räkenskaperna för och förvaltningen af de under Kongl.
Maj:ts och Rikets Kommerskollegium ställda fonder och medel, hvilka utgöras af manufakturdiskontfonden, gamla och nya ulldiskontfonderna, manufaktur-, extralicent-, tull- och konfiskations- samt Eskilstuna fristads-medlen, äfvensom de särskilda anslagen till godtgörande af Svenska och Norska Konsulers utgifter, dels för Svenskt sjöfolks underhall och hemförskaffande, dels för andra nödställda Svenskars och Norrmäns understöd, få vi, angående ifrågavarande revision, som, — då nämnde medels förvaltning och räkenskaper för åren 1847 och 1848 blifvit öfversedde af Rikets Ständers år 1849 församlade Revisorer, — omfattat åren 1849 och 1850, härmed till Rikets Ständer afgifva föreskrifven berättelse.
Under revisionsförrättningen hafva Revisorerne tagit kännedom såväl om Kongl.
Kommerskollegii till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse, angående dessa fonder för sistberörde 2:ne år, som ock om de berättelser, hvilka särskilda, af Kongl.
Majit, i nåder tillförordnade Revisorer, i underdånighet aflemnat, angående manufaktur- och ulldiskontfondernas förvaltning samma år.
Af de, till upplysning om mann faktur diskont-fondens ställning, härjemte bifogade kapitalslut, inhemtas, att denna fond, genom influtna räntor å utlånta kapitaler, haft i inkomst: år 1849 R:dr 98,598: 27. 4. och år 1850 „ 104,041: 9.
1. hvartill komma dels ett, på grund af Kongl. Maj:ts nådiga bref till Kommerskollegium af den 2 Mars 1850, fonden tillgodo fördt belopp af en, sedan år 1810, utelöpande attest - „ 16: 12. — dels hyresmedel för en lägenhet uti fondens egendom, af 133 R:dr 16 sk. föråret, - „ 266: 32. — Summa R.dr 202,922: 32. 5. l)å härifrån afdraga» följande summor, nemligen:
Ränta till Rikets Ständers Bank för de å kreditivet begagnade medel R:dr 95,079: 18: 11.
Förvaltningskostnader och pensioner „ 32,443: 4. 11.
Diverse omkostnader för fondens fasta egendom 434: 19.
— Inbetalningar till Rikets Ständers Riksgäldskontor, ersättning för de å riks - Transport R:dr 127,956: 42. 10. 202,922: 32. 5. 1.
R:dr 127,956: 42. 10. 202,922: 32.
5. staten öfverflyttade, tillförene af Manufakturdiskontens medel utgångna, årliga anslag till Teknologiska institutet,- „ 28,000: — — Verkställda afskrifningar „ 32,931: 19. 10. eller tillsammans 188,888: 14. 8. så visar sig, att Manufakturdiskontens tillväxt under åren 1849 och 1850 bestigit sig till . 14,034: 17. 9.
1 följd hvaraf fondens behållning, hvilken vid förstnämnde års början beräknades till 1,024,346: 43.
7. vid 1850 års slut ökats till - —— R:dr 1,038,381: 13. 4.
Uti dessa tillgångar inbegripas likväl osäkra fordringar af tillsammans R:dr 154,785: 29. 6. hvilken summa med „ 28,015: 35. 8. understiger det belopp, hvartill så beskaffade fordringar vid 1849 års ingång beräknades.
Denna minskning, som till en del uppkommit genom några foril ringsposters, på grund af sedermera lemnad fullgod säkerhet, uppförande i kolumnen för säkra fordringar, härrör dock hufvudsakligen af verkställda afskrifningar, dels, jemlikt Kongl, brefvet den 12 Januari 1849, af obetald öfverränta å en del af det aflidne Glasbruksidkaren C.
Ramström i lifstiden beviljade förlagslån å 40,000 R:dr, dels, i öfverensstämmelse med de uti Kongl, brefvet den 20 April samma år fastställda grunder, af åtskilliga äldre fordringar, eller till ett belopp uti 1849 års räkenskaper af R:dr 9,208: 36. — och uti räkenskaperna för är 1850 af „ 12,314: 43. 6.
R:dr 21,523: 31. 6.
Jemte sistnämnde summa, innefattas uti de här ofvan såsom afskrifna ur räken skaperna upptagna 32,931 R:dr 19 sk. 10 r:st. ett belopp af 11,407 R:dr 36 sk. 4 rist., i afseende hvarå Revisorerne ansett sig böra upplysa: att, sedan den uti 1849 års revisionsberättelse omförmälda, till 57,500
R:dr minskade kapitalskuld ä det, enligt Kongl, brefvet den 30 Juni 1841, Nyköpings bruks- och faktoribolag, till understöd för vidtagna förbättrade inrättningar vid nämnde bruk.och faktori, af manufakturdiskontfonden beviljade förlagslån å 80,000 R:dr blifvit, äfvensom upplupna ordinarie räntor, under sistlidet år inbetald; har, beträffande den å berörde lån beräknade öfverränta, hvilken, efter det bemälte bolag afträdt sina tillgångar till borgenärers förnöjande, jemte kapitalfordran, bevakats i den hos Kongl.
Svea Hofrätt anhängiggjorda konkursen, förekommit, att Kongl. Hofrätten, uti dom af den 11 September 1845, förklarat, att då hvarken den ifrågavarande af Diskonten bevakade förlagsfordringen eller i öfrigt bevakade och till betalning fastställda vanliga diskontfordringar, före konkursens början, till betalning förfallit, ägde den ökade ölverräntan ej rum; hvilket Hofrättens beslut derefter blifvit af Kongl. Maj:t i Dess Högsta Domstol i nåder faststäldt, i följd hvaraf den sålunda ifrågaställa och uti 1849 ars ingående balans, bland säkra fordringar, till förenämnde belopp af 11,407 R-.dr 36 sk. 4 r:st. upptagna öfverränta blifvit ur räkenskaperna afskrifven.
Med föranledande af hvad Rikets Ständers för år 1849 utsedde Revisorer, uti afgifven berättelse om granskningen af de under Kommerskollegii inseende ställda fonders förvaltning och räkenskaper för åren 1847 och 1848, anfört och upplyst, hade Rikets sednast församlade Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält, att Rikets Ständer, med fästad uppmärksamhet derå, att beloppet af Manufaktur-diskontens osäkra fordringar, under de begge revisionsåren, ökat sig med ej mindre, äu 20,462 ll:dr 16 sk., och vid 1848 års slut utgjorde 182,801 R:dr 17 sk. 2 rst., hvilken tillökning skulle visat sig ännu större, derest icke en summa af 6,349 R:dr 6 sk. 9 rst. blifvit i Diskontinrättningens hufvudbok för år 1847 afskrifven, ansett detta för diskontfondens förkofran och utvidgade verksamhet menliga förhållande hufvudsakligen böra tillskrifvas beskaffenheten af nu gällande föreskrifter angående säkerheten för de län, som af nämnde fonds medel utgifvas; på grund hvaraf Rikets Ständer i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t mätte låta granska berörde föreskrifter och derefter i nåder utfärda sådana nya eller förändrade stadganden, hvarigenom Manufakturdiskontens säkerhet för derifrån ulgifna låns behöriga återbetalning på ett i möjligaste måtto tillfyllestgörande sätt kunde betryggas, samt dylika kapital- och ränteförluster, som Diskonten hittills måst vidkännas, så vidt, utan åsidosättande af de med ifrågavarande lån afsedda ändamål, sig göra läte, för framtiden förekommas.
Uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande, hade Kommerskollegium anfört, att då af en från manufakturdiskont-fondens Ombudsman till Kollegium afgifven, i underdånighet bifogad, utredning öfver nämnde fonds ställning för sistförflutna tio år, bland annat, sig visade : att år 1841, dä beloppet af fondens fordringar i helt utgjorde 2,399,709 Rulr, osäkra fordringar uppgingo till 190,660 R:dr, eller omkring 8 procent, men år 1850, med ett fordringsbelopp i helt af 2,864,775 ll:dr, till endast 154,785 Rdr, eller cirka 5^ procent; att de under nämnde tio år tillkomna, ännu balanserade, osäkra fordringarne i kapital utgjort tillsammans 56,664 R:dr, eller i medeltal för året 5,666 R:dr, som, på en diskontrörelse under samma tidrymd af 2,434,120 R:dr, i ärligt medeltal motsvarade något mer än l procent, men hvilken summa ytterligare konnne att minskas, sedan de konkurser, i hvilka berörde balanserade fordringar blifvit bevakade, hunnit utredas och belöpande utdelningar erhållits; att af de vid 1841 års slut balanserade och derefter, till och med år 1850, tillkomna osäkra fordringar en summa af icke mindre än 49,542 R:dr öfvergätt från osäkra till säkra fordringskolumnen; att utaf afskrifningsbeloppet för samma tid, som belöpte till 41,115 R:dr, 33,550 ll:dr, eller nära |:delar, tillhört åren före år 1841; samt att, oaktadt fonden icke åtnjuter mer än 1 procents räntevinst å kreditivsumman, den icke allenast bestrider alla förvaltningskostnader äfvensom onera för fondens fästa egendom, utan derjemte bekostar hela årsanslaget till Teknologiska institutet, uppgående för 10 år till en summa af 140,000 R:dr; så ansåg Kollegium dessa förhållanden vittna om en så fördelaktig fondens ställning nu för tiden, att förändrade föreskrifter rörande säkerheten för lån från samma fond icke voro behöfliga; och har Kongl. Maj:t derefter, uti nådigt bref af den 8 sistlidne Juli, förklarat, att Kongl. Maj:t, vid de af Kommerskollegium anförda förhållanden, för närvarande icke funnit skäl förekomma, att någon åtgärd uti nu ifrågavarande hänseende i nåder vidtaga.
För öfrigt, i afseende å manufakturdiskont-fonden rörande reglementariska föreskrifter, förekommer, att Kongl. Majit, uppå Kommerskollegii underdåniga hemställan, enligt nådigt bref af den 23 November 1849, förordnat, att, enär de inhemska tapetfabrikerna, som på sednare åren blifvit af större betydenhet än förut, voro af likartad beskaffenhet med tryckerier för kattun och vaxduk, hvilka, jemlikt §. 2 i det under den 8 Februari 1844 för Manufakturdiskonten utfärdade reglemente, åtnjuta lånerätt i nämnde
Diskont, ägare af sådana tapetfabriker må, från och med år 1850, tillgodonjuta lånerätt i manufakturdiskonten för tillverkningen under nästföregående är, mot samma vilkor, som i manufakturdiskont-reglementet äro för kattuns- och vaxdukstryckerierna föreskrifna.
I anledning af en utaf Kamreraren oell Kontrollören i .Manufakturdiskont-kontoret ingifven underdånig ansökning om lönförbättring, samt den, i sammanhang dermed, af Presidenten i Kommerskollegium hos Kongl. Majit gjorda framställning om tillökning i arfvodena för Kollegii ledamöters bestyr med manufakturdiskont-fondens förvaltning samt för Kanslisten i Kollegii Advokatfiskals-kontor, äfvensom särskildt anslag för extra biträden och erforderliga upplysningars anskaffande, har Kongl. Majit, jemlikt nådigt bref af den 22 Juni 1849, i så måtto lemnat nådigt bifall till förenämnde ansökning och förslag, att l:o af de från manufakturdiskont-fonden till Kollegii ledamöter med 275 R:dr för hvardera då utgående arfvoden, tvänne må förhöjas till 666 R:dr 32 sk., deraf det ena borde tillkomma den ledamot, som är referent för diskontärendena, och det andra den främste af de öfriga ledamöterne, under förbindelse för honom, att, jemte Presidenten och nyssnämnde ledamot, företrädesvis i diskontstyrelsen deltaga; 2:o Kamreraren och Kontrollören i Manufakturdiskont-kontoret, hvilkas löner utgjort, med spanmälstillökning, 1,314 R:dr för hvardera, må såsom arfvoden åtnjuta fyllnaden i ett aflöningsbelopp af 1,600 R.dr, hvarvid Kongl. Majit förklarat, att beinälte Kamrerare, äfvensom de, hvilka till kontrollörs-sysslan dädanefter befordras, icke må tillika innehafva annan publik tjenst; 3:o för Kanslisten i Advokatfiskalskontoret, hvilken har sig uppdraget utfärdandet af alla anmaningsbref till manufakturdiskont-fondens gäldenärer, arfvodet utur samma fond må ökas från 100 till 200 R:dr, hvarförutan Kongl. Majit i nåder tillåtit Kollegium att årligen disponera 233 R:dr 16 sk. till vedergällning för extra biträden och erforderliga upplysningars anskaffande; och att de sålunda beviljade anslag borde, från och med den 1 Juli sistlidet år, under afvaktan af den definitiva omreglering, som Kollegium kunde komma att underkastas, tills vidare af manufakturdiskont-fondens vinstmedel utgå.
Vid den i början af år 1849, jemlikt föreskriften i 8 §. af reglementet för Manufakturdiskonten, verkställda fördelning af fondens tillgångar, antogs dess säkra fordringar tillika med behållningen i Rikets Ständers Bank, jemte den, enligt Rikets åren 1S47 och 1848 församlade Ständers beslut, erhållna tillökning i kreditivet på Banken, äfvensom inflytande intressemedel, under äret uppgå till sammanräknade 2,657,573 ll.dr 36 sk. 8 rst., och sedan derifrån afdragits räntan ä hela kreditivsumman, förvaltningskostnader, ersättning till Riksgäldskontoret för årsanslaget till Teknologiska institutet, samt den till förlagslån anslagna årliga summa af 500,000
Hulr, så beräknades återstående tillgångar för alla till lan i vanlig diskontväg berättigade idkare kunna uppskattas till 1,985,983 R:dr 13 sk. 1 rst.
J)å häraf ytterligare afsattes 167,385 R:dr 32 sk. 6 rst., i och för den särskilda lånerätt, som tillkommer manufakturister i Eskilstuna fristad och deras förläggare, utgjorde behållna tillgången för dett allmänna länerätten 1,818,597 R:dr 28 sk. 7 rst.
Denna summa fördelad, enligt stadgade grunder, medgaf en lånerättsprocent under året förde till första klassen hörande fabriksidkare af l6jj procent, för 2:dra klassens idkare af 12.1 procent och för 3:dje klassens af 8j- procent af 1848 års tillverkningsvärde, eller lör l:sta klassen 2>, för 2:dra klassen 1£ och för 3:dje klassen 1 tV procent iner, än lånerättsprocenten nästföregående året utgjorde.
I öfverensstämmelse härmed, belöpte sig på lista klassens idkare en sammanräknad lånesumma af 1,416,825 R:dr, pa 2:dra klassens 168,191 R dr och på 3:dje klassens 235,722 R:dr.
År 1850 uppskattades tillgångarne för diskontrörelsen till 2,021,693 R:dr 45 sk. 5 rst., eller, efter afdrag af det Eskilstuna manufakturister och förläggare särskilt tillkommande lånebelopp, 170,092 R.dr 17 sk. 7 rst., till 1,851,601 R:dr 27 sk. 10 rst., deraf fastställdes till fördelning mellan fabriksidkare i lista klassen 1,456,410
R:dr, efter en allmän lånerätt af 15^ procent utaf nästföregångne årets tillverkningsvärde, mellan 2:dra klas - sens 153,705 R:dr, efter ll£ procent, och mellan fabrikanter af 3:dje klassen 245,706 R:dr, efter 7\ procent; varande alltså låneprocenten, i jemförelse med förhållandet år 1849, minskad uti lista klassen med 1£, uti 2:dra med £ och i 3idje klassen med ^ procent.
Hvad angår det af manufakturdiskont-fonden till förlagslån för nya, här i Riket förut okända, uppfinningar och inrättningar i fabriks- och slöjdväg samt väsendtliga förbättringar af redan gjorda anläggningar afsatta särskilda anslag af 500,000 R.dr årligen, så voro, vid 1848 års utgång, dylika lån meddelade till ett belopp af 481,704 Ridr 10 sk. 8 rst.
Häraf hafva under revisionsåren genom förfallna kapitalafbetal ningar influtit R:dr 137,176: 7.11. hvilka medel, jemte den vid 1849 års ingång varande behållning af „ 18,295:37. 4. summa Ridr 155,471: 45.
3. lemnat tillgång för utbetalning af följande, utaf Kongl. Majit i nåder beviljade, förlagslån, nemligen till: l:o.
Intressenterne i Rosenlunds spinneri, återstoden af det dem, genom Kongl, brefvet den 29 Maj 1848, för drifvande af nämnde spinneri beviljade förlagslån af 80,000 R:dr li:dr 16.000: 2:o. Fabriksidkarne J. M. Lidström, A. Nydqvist och C. O. Holm, för ett af dem vid Trollhättan anlagdt gjuteri med dermed förenad mekanisk verkstad, enligt Kongl, brefvet d. 26 Januari 1849, „ 10,000: 3:o.
Intressenterne uti det i Norrköping anlagda mekaniska bomullsspinneri, enligt Kongl, brefvet af sistnämnde dag, „ 20,000: 4:o.
Samma intressenter, ytterligare understöd för drifvandet af deras berörde spinneri, jemlikt Kongl, brefvet af den 5:te Oktober nästlidet är, — „ 10,000: 5:o.
Grosshandlaren G. F. Hennig, för dess vid Mölnlycke nära Götheborg anlagda mekaniska bomullsspinneri och väfveri, enligt Kongl, brefvet af samma dag, - -— » 40,000: — — Tillsammans R:dr 96,000:
Sammanlagda beloppet af utgifna förlagslån uppgick således, vid 1850 års slut, till 440,528 R:dr 2 sk. 9 rst. och förlagslånefonden ägde, i följd deraf, en obegagnad tillgång af 59,471 R:dr 45 sk. 3 rst.
Enligt närlagda öfver gamla Ulldiskont-fonden upprättade kapitalslut, utgjorde nämnde fonds inkomster år 1S-19: ullsorterings-, värderings- och magasinsafgifter R:dr 4,289: 17. 11. bytesmedel „ 254: 16. — bidrag af manufakturmedlen ,, 1,200: — — 5,743: 33. 11.
Deremot voro utgifterna under samma år följande: aflöning till Ullkontorets tjenstemän och betjening samt Direktören L.
Hofman Bang Hulr 4,211: 32. — rese-och traktamentspenningar för bemälte
Direktör „ 969: 38. 11. reparationer å ullmagasinshuset ,, 21: — — extra utgifter - „ 305: 19. 7. ränta till Manufakturdiskonten å lemnade förskott „ 381: 2. 10. 45, 4. hvaraf synes, att utgifterna öfverstego inkomsterna för året med 145 Rulr 11 sk. 5 rst. — 6 — S id jemförelse mella» de ur 1S-50 till fonden influtna inkomster, hvilka upp gingd tili R:dr 5,310: 7. 4. och de under äret bestridda utgifter, belöpande till „ 5,063: 35. — visar sig, att för detta år en ytterligare brist af 353 R:dr 27 sk. 8 rst. uppstått, hvadan gamla ulldiskontfondens belial
Ina tillgång, som vid 184S års utgång beräknades till 31,320 R:dr 4 sk. 6 rst., vid 1850 års slut minskats till 30,821 R:drl3sk. 5 rst.; och då härifrån afdragas de till belopp af 8,639 R:dr 18 sk. 3 rst. balanserade osäkra fordringar, befmnes, att fondens säkra behållning endast utgjorde 22,181 R:dr 43 sk. 2 rst.
Sedan Rikets Ständers år 1849 församlade
Revisorer fästat uppmärksamhet å angelägenheten af särskilda medels anvisande till bestridande af den del utaf gamla ulldiskontfondens utgifter, hvilken af dess inkomster icke motsvarades, så och efter det Kommerskollegium rörande denna fråga afgifvit infordradt underdånigt utlåtande, bade Kongl. Majit, genom nådigt bref af den 13 November sistlidet år, förordnat, att Kollegium för framtiden och tills vidare ägde att. årligen bos Kongl.
Majit anmäla om och till hvad belopp fondens utgifter under föregående året öfverstigit års-inkomsterna, pä det i hvarje fall måtte kunna pröfvas huru och i hvad mån ersättning ina varda anvisad.
Uppå Kollegii, af sadan anledning, i ämnet gjorda anmälan, bar Kongl. Majit, enligt nådigt bref af den 22 sistlidne Juli, förklarat, att da, på sätt ofvanberördt blifvit, gamla ulldiskontfondens utgifter nästlidet år 1859 uppgingo till 5,663 R:dr 35 sk., men inkomsterna för året endast till 5,310 Ridr 7 sk. 4 rst., ersättning för ilen sålunda uppkomna brist af 353 R.dr 27 sk. 8 rst. finge af de under Kollegii förvaltning ställda tull- och konfiskationsmedlen anordnas och utbetalas.
Instämmande i den af 1819 års Revisorer uttalade åsigt om nödvändigheten att, genom särskilt anvisade medel, bereda ifrågavarande fond det för dess fortfarande bestånd erforderliga understöd, hafva Revisorerne likväl, med anledning af den i sådant. afseende för sistlidet år till fonden i nåder anordnade nyss omförmälda ersättning af de under Kommerskollegii förvaltning ställda andelar af tull- och heslagsmedlen, icke kunnat underlåta att yttra den öfvertygelse, att, — i betraktande af de inhemska manufakturerna särdeles gagnande föremål, för hvilka de till sistnämnde fond inflytande tillfälliga inkomster äro afsedda, och då, på sätt af här bilagdt utdrag af räkenskaperna rörande dessa medel inhemtas, det visat sig, att under de är, denna revision omfattar, berörde inkomster icke varit tillräckliga för bestridandet af de utgifter, sorn blifvit anvisade å fonden, — dennas tillgångar icke lämpligen böra anlitas till det för densamma främmande ändamålet af gamla ulldiskontfondens understödjande.
Deremot och då det, enligt Revisorernes tanke, med bestämmelsen af de till landtmannanäringarnes understödjande anvisade allmänna medel icke är oförenligt att deraf godtgöras de å gamla ulldiskontfonden för inhemska fårafvelns och ullproduktionens befrämjande anordnade kostnader, för hvilkas betäckande tillgång af fondens inkomster saknas, hemställa Revisorerne huruvida icke för framtiden ersättning till gamla ulldiskontfonden för det belopp, hvarmed årets utgifter å fonden kan hafva öfverstigit inkomsterna, må af sjette hufvudtitelns anslag till "jordbruk, handel och näringar" anvisas.
Revisorerne, sorn tagit kännedom om de utaf Direktören L.
Hofman Bang, i afseende å bans befattning att med råd och upplysningar tillhandagå inhemska schäferiägare, till Kongl.
Kommerskollegium afgifna berättelser, hafva deraf, bland annat, inhemtat, att antalet af de utaf honom sistlidet år besökta schäferier utgjort 59, belägna i Dalarne, Upland, Södermanland, Nerike, Westergöthland, Östergöthland, Smaland, Blekinge, Skåne samt på Gottland, och att vid dessa schäferier befunnits tillsammans 26,001 far af diverse slag.
Beträffande de Kronan tillhöriga, vid stamschäfericrna befintliga, får, så utgjorde dessas antal, vid sistlidet års slut, 997, nemligen af Southdownsrace 302, Elektoral- 470, Natzer- 72, Strelitzer-metiser- 46 och Cheviot- 107.
Ständers underdåniga framställning om meddelandet af närmare föreskrifter rörande redovisning för Kronans vid stamschäferierna underhållna får och för de genom försäljningar deraf uppkomna tillgångar, har Kongl. Majit, efter inhemtande af Kommerskollegii, utaf ett från Landtbruks-akademiens Förvaltningskommitté afgifvet yttrande och förslag i ämnet åtföljda, underdåniga utlåtande, genom nådigt bref af den 8 sistlidne Juli, förordnat, att bemälte Kommitté, för hvartdera af åren 1849, 1850 och 1851, vid innevarande års slut, och sedermera för hvarje år, vid detsammas utgång, bör till Kommerskollegium aflemna ej allenast en inventarie-räkning, upptagande såväl Kronans stamschäferiers tillstånd vid årets början och de förändringar, hvilka under dess lopp timat, som fårens numerär vid årets slut, utan ock årlig redovisning för de, genom försäljning af arrendefår, från dessa schäferier inflytande medel.