Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Häremot anförde Herr Friherre Hamilton, Hugo, följande reservation: ”Emot det beslut, de sammansatta Utskotten fattat, rörande de af Herr Bråkenhjelm, P. R., föreslagne Real-skolor, får jag anmäla min reservation, af det skäl, att jag, i likhet med den Afdelning inom Utskotten, som halt sig behandlingen af denna fråga anförtrodd, har trott och tror, att denna motion är af hög vigt, och att dessa Skolor äro af behofvet hos oss serdeles påkallade.
Jag anser nemligen, lika med motionären, att en verklig brist hos oss eger rum på förberedande practiska undervisnings-anstalter, i och för ynglingar inom den talrika samhälls-class, som egnar sig åt handel och näringar, då ingen mellanlänk finnes, som fyller rummet emellan de så kallade Apologist-skolorna och de högre Tillämpnings-skolorne.
Erfarenheten har visat, att de mångå högre Tillämpnings-skolor, som hos oss finnas, ej hittills kunnat åstadkomma all den nytta, man under andre förhållanden hade kunnat erhålla af dem; och synes rätta orsaken härtill höra sökas der - I Stats- sami Altm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, JV:o 11. 2 i deruti, att de ynglingar, som anmäla sig lill intagande i desamme, esomoftast sakna de förberedande kunskaper, hvilka äro af nöden, lör alt rätt kunna uppfatta den högre pracliska tillämpning af vetenskapen, som utgör föremålet för deras verksamhet.
Tillämpbings-skolorne hafva, i följd deiaf, äfven förfelat sitt ändamål, och måst sysselsätta sig, till större eller mindre grad, med den elementar-undervisning, som egentligen är alldeles fremmande för deras bestämmelse.
Med fristadt afseende å den allt större och större utveckling, som de pracliska yrkena, genom den högre vetenskapens tillämpning på desamme, vunnit hos de egentligen industriella folken, och som hotar alt utestänga all möjlighet till medtäflan hos dé nationer, sorn ej framgå på samma bana, har jag derföre deltagit i det mera utvecklade förslag, Ulskotts-Afdelningen hade trott sig böra tillstyrka Utskotten att bifalla, nemligen att föreslå Rikets Ständer, att hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla om inrättande till en början af så kallade Real-gymnasier uti Stockholm, Gefle, Norrköping, Götheborg, Jönköping och Malmö, i likhet med de i Preussen för längesedan, med stor nytta för landet, inrättade pracliska läro-anslalterne.
Afdelningen trott sig böra föreslå dertill, nemligen 3,5oo R:dr för hvarje Skola, var visserligen betydligt, men Afdelningen hy^sle den förhoppning, att landet skulle erhålla mångdubbel ersättning för Re sålunda utgifne medlen, om derigenom en allmännare oell mera fullständig insigt i de olika pracliska yrkena blifvit spridd, och vårt fädernesland inom få år i följd deraf äfven blifvit sall i tillfälle att uppnå den utveckling af sina industriella förhållanden, som hos de andre folken numera utgör en outtömlig källa till läkedom.
De sammansatte Utskotten hafva ej delal denna åsigt, och återstår då för mig endast att vördsamt mig emot detta beslut reservera.” Häruti instämde Herr Friherre v. Bronner, Herr Friherre Leijonhufvud, Herr von Rosen, Herr Stjernsvärd och Herr Biskopen Butsch* Bih. till B.
Bröt. i 84©. 4 Sand. a J/d. 7 Haft. 4 K HOLM, Elmuns och Granbergs Tryckeri. 1840.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon,-Utskottens Utlåtandef N'o 12, l N:o 12.
Utsk. den 7 Aug, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckta frågor om anslag till UllsorteringsContoirs inrättande i städerne Götheborg och Malmö.
Tm Stats-Utskottet har Iloglofl.
Ridderskapet och Adeln remitterat nedannämnde 3:ne med hvarandra gemenskap egande motioner, nemligen: 1:0 af Herr JY. B. Munk af Rosenschöld, med förslag, att ett Ullsorferings-Contoir, i likhet med det i Norrköping redan befintliga, måtte i Malmö inrättas, samt att enahanda för möner, privilegier och rättigheter, som Klädes- och Yile-fabrikerne i Norrköping redan innehafva eller framdeles erhålla, måtte varda dylika fabriker inom Skåne och Rikets öfrige provinser tillerkända; 2:0 af Herr B.
Rosenblad, som, på anförde skäl, föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag al 20,000 R:dr årligen under 5 års tid, för att till ullculturens tipplijelpande användas samt derjemte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, dels att nya Ull-cotitoir måtte i Götheborg och Malmö varda inrättade, samt ullen derstädes, likasom i Norrköping, kostnadsfritt sorteras, dels ock att tjenlige magasinsluts för ullens uppläggande, mot billiga afgifter, måtte vid de nya Ull-contoiren uppföras, antingen med eller ulan enskilda intressenters deltagande; och 3:o af Herr C. Id. von Knorring, hvilken, under åberopande af de betydliga och vigtiga framsteg, ullculturen inom Skåne redan gjort, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på fördelagtigheten af ett Ull-magasins inrättande i Malmö, samt föreslagit, att för sådant ändamål måtte, till inköp af en lämplig magasinsbyggnad, anslås 10,000 Rldr samt erforderligt belopp till löner för en Förvaltare och en Ullsorterare, äfvensom att ej mindre ett creditiv å 100,000 R:dr måtte beviljas för den upphandlade ullens belåning under ett års tid emot höst 3 procents ränta, än ock ett serskildt creditiv å minst 200,000 Rldr anvisas att af styrelsen öfver Ull-cuituren, i mon af sig företeende behof, användas till ull-handelns uppmuntran.
Jemte sistnämnde motion, har äfven blifvit remitteradt ett, i anledning deraf, afgifvet yttrande af Herr R.
N. Munk af Rosenschöld, som till samina motion tillstyrkt bifall, på grund af derför förekommande och af hono.ra vidare utvecklade skäl.
Ptr°t. 184©.
4 Sami, 2 AJd. 8 Höft. I 2 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 12.
Sedan Siats-Utskottet, som, i fråga om ökadt creti i t i v för ull-cullurens befrämjande, redan afgifvit serskildt Tillåtande, ansett nödigt att för behandlingen af öfriga i omförmälde motioner framställda förslag, sammanträda med Allmänna Besvärs- oell Ekonomi-Utskottet, fä Utskotten nu, i följd häraf, meddela följande gemensamma yttrande.
Utskotten erkänna visserligen de lofvande framsteg, ull-productionen i senaste tider gjort inom Sveriges södra och vestra provinser, men då det visat sig genom den vid Ull-contoiret i Norrkoping vunna erfarenhet, hvilka betydliga kostnader äro förenade med dylika Contoirs och dertill hörande magasins inrättande, så hafva Utskotten likväl trott, alt, innan det allmänna inlcdes i ytterligare så betydliga kostnader för detta ändamål, som motionärcrne ifrågaställa Staten bör ega åtminstone någon tillförlitlig säkerhet emot äfventyret att i all framtill blifva nödsakad helt och hållet eller till största delen bestrida de föreslagne inrät tningarnes underhälls ocli aflönings-kostnader.
Utskotten hemta för öfrigt eli serskild anledning till be tänkligheter i detta hänseende deraf, att, på sätt af Rikets Ständers Revisorers berättelser, angående Ull Discont-fonderne ådagalägges, samtlige ull-värderings-, sorteringsoch magasins-afgifterne vid det nuvarande enda Ull-contoiret i Riket vida understiga den kostnad, Staten endast för aflöningen dervid måste vidkännas; hvadan Utskotten, ehuru ull-culturens befrämjande och uppmuntrande måste anses vara af synnerlig vigt för landet, likväl trott sig ej böra tillstyrka beviljande af de höga anslag för detta ändamål, sorn motionärerne äskat, utan hemställa, hos Rikets Ständer, att ett anslag af endast 2,000 R;dr Banco årligen må ställas till Kongl. Majtts Nådiga disposition, såsom understöd för en Ull-sorterings-anstalt i Götheborg och en i Malmö, ined 1,000 R;Jr till hvardera.
Vidkommande slutligen Herr Munk af Roscnschölds serskilda förslag, angående de Fabriks-egare i Norrköping tillerkända förmoners och piivijegiers beviljande äfven för klädes- och ylle-fabrikerne i andra orter af Riket, så har motionären icke uppgifvit, eller Utskotten eljest varit i tillfälle inhemta, hvilka af honom åsyftade serskilda förmoner och privilegier blifvit nämnde stads klädes-fabriker tillerkäuJa.
Utskotten hemställa således, att delta förslag måtte lemnäs utan allt afseende.
Stats- samt Allm. Bcsv.-och Ekon.
Utskottens Betänkande, iV:o l3. 3 1 Häremot anmälde Herr Ribbing, A. , följande reservation :
''Förslaget att inrätta Ull-Coritoir i Götheborg understödjer jag desto hellre, som detta ställe
Ito vore lämpligaste samlingsplatsen för all ull inom riket, vare sig från Skäne eller norra orterne, sedan beqväm communication mellan dessa senare och Götheborg blifvit öppnad; 2:0 emedan denna stad har ständig communication, eller 2;ne gånger i veckan, med den mest ullbehöfvande och handlande stat i verlden, England; 3.o emellan, för t i 11 väga bri n ga lide af Ullsorterings-anslalten i Götheborg, i brist på andra utvägar, blott en flyttning af Ull-contoiret från Norrköping til!
Götheborg kunde ega rum, då mesta concurranstn af säljare inträffade å ort och ställe, der både in- och utländska köpare mötte ocfi finge sorterad t hvad af ull för hvar och en vore mest passande, och hvarföre säljaren följagtligen kunde hoppas att blifva bäst betald.
Ullmarknaden komme ock säkerligen då att flyttas till Götheborg och blefve visst lifli— gare än i Norrköping, som är en fabriks- och icke någon handels-stad.’’ N:0 i3.
Ank. till Exp, TJtsk. den 7 Aug. kl. i e. m. X • betänkande, i anledning af väckta motioner om vidtagande af åtskilliga förändringar, till lindring uti Båtsmans-roteringens utgörande å landet.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet hafva till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens handläggning följande med hvarandra gemenskap egande motioner, öfverlemnade ‘blifvit, nemligen: i :o af RiksdagsFullmägtige Eric Pehrsson och Jan Olofsson från Gefleborgs Län, hvilka under åberopande deraf, att de med Båtsmans-roleringen förenade åligganden och praestatiouer, under senare åren, ökats emot Contractens ursprungliga innehåll till den grad, att lindring deruti vore af behofvet högt påkallad, föreslagit, att, till vinnande af ett sådant ändamål, nu varande Båtsmans-sty rkan ^måtte , under fredstid, (ill hälften indragas, på det sätt, att 2:ne rotar hädanefter komme att svara för en Båtsman, med hvilka motionärer, Riksdagsfullinägtige Anders Olsson från Stora Kopparbergs
Län, Olof Pehrsson och Hans Pehrsson från Gefleborgs Läri, samt
Dahlberg från Wester-Norrlands
Län sig förenat. 2’.o af Riksdägsfullmägtigen Gustaf bernhard Hppelr/vist fiån Blekinge
Län, som, under yrkande, att halfva Ilote-Båtsmansstyrkan i Blekinge måtte indragas, derjemte 4 Stoij- samt Allm.
Ees v.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, No 13. yttrat sin öfvertygelse vara, att den genom indragningen uppkommande bristen latt— ligen kunde i farans stund genom Beväringen fyllas ; oell bär Riksdags-Fullmägtigen Lars Pettersson från Blekinge Län i allo biträdt motionen, hvaremot Riksdags-Fullmägtige Ola Jeppsson och Lars Nilsson från samma Län, väl instämt i den yrkade indragningen, men ansett det föreslagne anlitandet af Beväring alldeles olämpligt; 3:o af Riksdagsfullmägtigen Olof Benjaminsson från Götheborgs och Bobus Län, som fästat uppmärksamheten vid de ofta förekommande svårigheterne för Roteintressenter uti hemman, kiufna i många och små delar, att utreda och, i förhållande till hemmantals storlek, fördela de till Båtsmans-beklädnaden hörande serskilda persedlarne ; hemställande alltså Benjaminsson, att, till undvikande af berörde svårigheter och till beredande af mera öfverensstämmelse och likhet i Båtsmännens drägt, Kongl. Magt och Kronan måtte öfvertaga bestyret, att förse Båtsmännen med klädespersedlar, emot det att Rotehållarne, efter det i Markegångs-taxorne å samma persedlar bestämda pris, derför erlade betalning; 4:o af Riksdags-Fullmägtigen Eric Jansson, från Stockholms Län, hvilken, i anseende till de stora olägenheter, sorn inom nämnde Län, vid Båtsmans-roteringens utgörande, uppstå, i följd af rotarnes kringspridda läge och det å många ställen allt för stora afståndet emellan stam- och strö-rotar, yrkat en ny rote-reglering, hvarigsliom ofvan uppgifne olägenheter kunde jemnkas och afhjelpa?
; uti hvilket yrkande Riksdags-Fullmägtigen Olof Persson från nyssnämnde
Län har instämt; 5;o af Riksdagsfullmägtigen Sven Isacsson, från Calmar Län, hvilken, uppå de af Eric Jansson anförde skäl, yrkat sammandragning af sins emellan alltför aflägsna stara- och strö-rotar ; hvarjemte motionären föreslagit, att roterings-skyldigheten måtte, efter förmedladt hemmantal, utgöras; och hafva Riksdagsfullmägtigc Peter Classon och Henric Hansson från Elfsborgs Län med Sven Isacsson sig förenat ; 6:o af Riksdagsfullmägtigen Matts Persson från Stockholms Län, som framstälLt nödvändigheten, antingen att ny fördelning eller jemnkning af Båtsmans-rofcringen inom Wäddö och Häfverö Skeppslag af berörde
Län lillvägabringas, eller ock att, genom indragning af en del rotar, eller genom
Rotehållarne lemnad rättighet att erlägga vacanse-afgift, någon lindring dem varder förunnad; samt yto af Riksdagsfuiloiägtige Christen Pehrsson och Pehr B urge från Gottland, hvilka, under åberopande af de stora olägenheter, som äro förenade med Rotehåliarnes åliggande att, efter nu tjenande Båtsmäns afgång, anskaffa torplägenheter m. m., der de förut icke finnas, föreslagit och hemställt, att nyssnämnde åliggande måtte upphöra, och de Båtsmän, som hädanefter antagne varda, åtnjuta den lön, hvilken hittills för dem varit fastställd.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekou.-Utskottcns Betänkanc/c, N:o |3, 5 Ofvanupptagne motioner jemte deraf föranledde och inom det Hedervärda Ståndet afgifne yttranden, hafva Utskotten i Öfvervägande tagit ; och, hvad först beträffar de af Eric Pehrsson, Gustaf Bernhard Appelkvist oell Matts Person, i förberörde måtto framställde förslag till indragning af nuvarande Bålsmansstyrka ; så och enär en sådan indragning skulle rubba Indelningsverket och försvaga landets stridskrafter, finna Utskotten ifrågavarande förslag böra förfalla ; men, dä Utskotten anse all den lindring, som i det tryckande roterings-besväret kan, utan våda för Staten, beredas, böra komma Rotehållare till godo, får Utskotten vördsamt tillstyrka , att Rikets Ständer ville till Kongl. Majit frambära sin underdåniga önskan, att en del af den nu varande Båtsmans-styrkan måtte ställas på vacans under fredstid, i den mon Kongl.
Maj;t prÖfvade
Rikets försvar kunna sådant medgifva, och att vacans-afgiften antingen måtte användas såsom bidrag för betäckande af utrednings- och bekläd nads-kostnaden, till lättnad för de rotar, som kommc att med Bals - manshållets utgörande fortfara, eller ock, att denna vacans-afgift finge ingå till Kongl. Majit och Kronan, som deremot och i nyssberörde ändamål öfvertoge anskaffningen af persedlar till så stor del, som i värde svarade mot afgiften ; i hvilket senare fall Båtsmannens utrednings/-persedlar borde i första rummet blifva föremål för anskaffnings-åtgärderne; hemställande Utskotten derjemte, att vacans-afgiften nedsättes i förhållande till den lindring, som genom ofvannämnde förslag kommer de rotar till godo, hvilka fortfarande underhålla Båtsmän.
Hvad dernäst angår Eric Janssons, Sven Isacssons, m. fl. hcmställanden om nödvändigheten af rotejemnkningar, och sarnmanflyttning af sins emellan aflägse stamoch strö-rotar j så ehurii Utskotten icke förbisett de stora olägenheter, hvilka så väl Rotehållare som Båtsmän få vidkännas derigenom, att hemman, som, vid indelningens upprättande, blifvit till ett roterings-nummer anslagne, finnas ofta på betydligt afstånd från hvarandra belägna, och det således vore önskligt, att andelar i en och samma rote kunde varda förlagde i en och samma tragt; likväl och sorn Kongl. Maj:t, uti Circulair-bref af den 3o Maj 1826 i Nåder förordnat, ”att alla anmärkningar ”örn utbyte af från stam-rotarne aflägsna hjelp-rotar, samt om rote-flyttningar i ”allmänhet, böra ske hos Konungens Befallningshafvande i Länet, hvilken, efter att ”så väl den Rotehållare, med hvilken roteflyttningen är i fråga, som äfven soldaten »'eller Båtsmannen, då någondera numern icke är vacant, hörde blifvit, samt ve - 6 Stats' samt Allm.
Besv- och Elson.
Utskottens Betänkande, N:o i3. 'filerbörande Regements- eller Corps
Chef jemväl i ämnet yttrande afgifvit, eger att, ''efter förekommande omständigheter oell gällande Författningar, i anledning deraf med’’dela Utslag, hvilket dock bör Kammar-Collegii pröfning underställas;’’ hvarförutan Kongl. Majit, genom lemnade föreskrifter i detta afseende, uti Dess Nådiga Bref till Landshöfdingarne af den 2 Nov. 1833, äfvenledes sökt att ifrågavarande olägenheter afhjelpa ; alltså finna Utskotten, att de af motionärerne nu väckta Rote jemnknings- och utbytes-frågor, för hvilkas behandling i form-väg tydlig anvisning såluuda är meddcld, böra förfalla.
Vidkommande sedermera det af Sven Isacsson framstälda förslag, att roterings-skyldigheten måtte, efter förmedladt hemmantal, utgöras; så anse Utskotten, under åberopande af de skäl, som, i det föregående, mot bifall till den yrkade indragningen af nuvarande Båtsmans-styrka anförde blifvit, den af motionären väckta fråga icke böra till någon åtgärd, å Rikets Ständers sida, föranleda.
Hvad Olof Benjaminssons hemställan rörer, om Båtsmans-beklädnadens öfvertagande af Kronan, emot en viss afgift af Rotehållarne ; så äro Utskotten visserligen öfvertygade, alt ett sådant förfogande skulle, på de skäl, som till stöd för motionen uppgifvits, leda till icke obetydliga fördelar; men som deri penninge-afgift, hvilken i ersättning för beklädnaden korn me att utgå, icke skäligen kan Rote-håilarne, mot deras eget begifvande, åläggas; så hafva Utskotten funnit sig böra endast tillstyrka; att Rikets Ständer ville hos Kongl, Majit i underdånighet föreslå, om icke till Rote-hållarne kunde göras Nådig framställning, huruvida de skulle vara hugade att ingå contract om Båtsmans-beklädnadens öf vertagande af Kronan, emot vissa årliga afgifter af Rote-hållarne för hvarje serskild persedel ; dock att contracten upprättades, på grund af frivillig öfverenskommelse med hvarje af Rotehållarne serskildt, och utan att någon af dera kunde åläggas att ovillkorligen och derest han ej finner contractet för sig förmonligt, deruti ingå.
Slutligen och i afseende på Christen Pchrssons och Pehr B arges motion örn befrielse för Rote-hållarne på Gottland från skyldigheten att förse sine Båtsmän med torp, hafva Utskotten bordt vördsamt upplysa, att fråga om en dylik befrielse för nyssnämnde Rotehållare blifvit, under sist för Hu t na Riksmöte, väckt af Fullmägtigen från ön, G. A. Kolmodin, och att Rikets då församlade Ständer, med bifall till deras Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsjiottens Betänkande, N'.o 1f 7 Slats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts
Betänkande i ämnet, stannat i det slut, att, som Rote-hållarne, jemnlikt Kongl. Förordningen af den 23
Maj 1690 samt sedermera utkomne och gällande Författningar, äro pligtige alt gifva Bits männen torp lägenheter, bestående af nödiga lius samt åker och äng, hvarvid undanlag endast är gjordt för de rotars hemman, der icke någon lägenhet lill åker och äng finnes, såsom i skärgården, i hvilket fall Båtsmännen bö‘ra i stället hestås visst belopp i råg och korn m. m.; allisa ansågo Rikets Ständer skäl ej vara förhanden att, serskildt för Gottland, tillstyrka någon ändring i hvad sålunda stadgadt blifvit.
I öfverensstämmelse härmed och då dessutom i Högstberörde Kongl.
Förordning förekommer det tillägg, ali i händelse de för Båtsmännen bestämde luis ej genast finnas att tillgå, Rote-hållarne vöre pligtige att herbergera Båtsmannen med hustru och barn, intilldess husen hunnit uppföras; men Rote-hållarne på Gottland, under den allt ifrån år 1U90 förflutne tid, icke saknat rådrum alt byggnads-skyldig hetcn fullgöra, anse Utskotten Rote-håliarnes hittills visade uragtlåtenhet i detta fall, hvarken kunna eller böra tjena till skäl för deras befrielse från åliggandet att förse sina Båtsmän med torp; och Utskotten få således vördsamt tillstyrka: att ifrågavarande motion måtte förfalla.
Augusti 184°.
Ank, till Exp, Utsi. den 7 Aug., kl. 1 e. m.
Betänkande, i anledning af ej mindre Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående on St.
Barthelemy, lin äfven väckta frågor, dels att Bikets Ständer måtte tillkännagifva, att de anse sig ej berättigade taga ringaste befattning med förvaltningen af än, dels att densamma mätte såsom en undersåtlig skänk öfverlännäs till Kongl. Maj t, samt slutligen att den mätte ställas under samma förvaltning och styrelse, som Sveriges öfrige provinser.
Den 23 Mars innevarande år har Stats-Utskottet fått emottaga Kongl.
Majtts följande Nådiga Skrifvelse, angående ön St.
Barthclemey, af den ig i samma månad: 8 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottcus Betänkande, N.o I 4* KONGL.
MALTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående ön St.
Yiarthelemey- Gifven, Stockholms Slott den i Q Mars 1840.
De missgynnande förhållanden, i afseende å handels och rör«clsens ställning på Coåonien St.
Barthelemy och deraf beroende inkomster, som Kongl. Maj;t, uti Nådig Skrifvelse af den 6 April i835, meddelade Rikets då församlade Ständers Stats-Utskott, hafva sedermera icke förändrat sig.
En i Augusti månad år i S37 inträffad våldsam orcan har likväl ökat fattigdomen, derigenom att den dels förstörde, dels skadade en mängd både allmänna och enskilda byggnader för ett värde af omkring l5o,000 Spanska Piaster.
Genast vid första underrättelsen derom, skyndade Kongl. Maj:t att äf Egna medel bispringa de genom denna olyckshändelse mest lidande med ett understöd af 1,000 Livres Sterling, och har derförutan anvisat nödiga tillgångar till de publika husens iståndsättande.
Coloniens intrader voro redan förut för dess behof så otillräckliga, att en brist af ungefär lika belopp med hela nuvarande inkomsten årligen uppstår, och Kongl. Maj:ts förskott för godtgörande af denna brist och af härstädes vid Colonial-Departementet anvisade utgifter hafva således, under detta senare tidskifte, likasom alltifrån år 1823, blifvit betydligen ökade.
Så vida ej politiska tilldragelser dertill gifva anledning, visar sig för Colonien föga utsigt till förbättring i den conjunctur, som nu fjättrar dess rörelse, oell nödgar flere af dess driftigaste och förmögnaste köpman, att smånigom söka ett annat fält för sin verksamhet och sina capital, ehuru Kongl.
Maj:t ej underlåtit att vidtaga alla de åtgärder till handelns uppmuntran på stället, som kunnat uppgifvas.
De försök till directa handels-förbindelser emellan moderlandet och Colonien, som ett enskildt Bolag berömligen anställt och Kongl. Maj.'t hägnat, hafva slutligen ej heller motsvarat förhoppningarne, hvarföre Bolaget under innevarande år sig upplöst.
Under sådane omständigheter och då inkomstcrne af Colonien, helt och hållet härflyta från handeln och rörelsen, samt någon ytterligare besparing i utgifterne ej kan vidtagas efter de nedsättningar och indragningar uti Coloniens förvaltning, sorn blifvit, så vidt med dess möjliga upprätthållande varit förenligt, redan verkställde, är det mer än sannolikt, att Kongl. Maj:t, äfven hädanefter, till Sina redan högst betydliga förskott för Colonien St.
Barthelemy, skall nödgas lägga nyautan någon serdeles utsigt till åtminstone snar ersättning.
Ofver Staf- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskoltens Betänkande, N’.o 14* Öfver lagarnes och ordningens vidraagthållande på Colonien Sf. Barthelemy har Kongl. Majit låtit noggrant vaka, och eger Kongl. Majit den tillfredsställelsen, att ingen klagan öfver saknadt beskydd försports från någon af dessa Kongl. Maj:ts aflägsna undersåtare.
Majit för hl i f ver Rikets Ständers Stats-Utskott med fill Kong1.
Dotum ut supra.
CARL JOHAN. A Ib, Ihre, Härjemte hafva blifvit remitterade ilo till Stats-Utskottet en af Herr Thore Petré inom Valofliga Borgare-Ståndet väckt motion, deruti, efter en framställning om de villkor, hvarunder ön St.
Barthelemys förvaltning blifvit till Kongl. Majit öfverlemna d, tillika med andra ön rörande omständigheter, det blifvit föreslaget att, dä Kongl. Majit uti Högstberörde Nådiga Skrifvelse tillkännagifvit, att de förut i afseende å ön varande missgynnande förhållanden ännu fort före, samt att densamma orsakade Styrelsen enorma förluster, och Rikets Ständer, i följd af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, redan tSl2 afhändt Sveriges Krona besittningen af ön,Stats-Utskottet måtte tillstyrka Rikets Ständer att meddela det förklarande, att Rikets Ständer icke anse sig berättigade att med öns styrelse och förvaltning taga ringaste befattning, i anseende hvartill Kongl. Majlis