Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt instämde Herr Bagge i Herr Lagergrens reservation emot sista momentet af Utskottets förslag, som innehåller, att Compromiss-Rätt jemväl skall bestämma ersättningen för den skada, som förorsakats genom undersökning, hållen för att utröna behofvet af egendoms afstående för allmänt ändamål. 10:0 af Herr Lewin_, sorn instämt i Herr Christiersons yttrande samt önskat, att den stadgade beräkningsgrunden lör bestämmande al ersättning lör den mark, som bör afträdas, blifvit närmare bestämd och utvecklad.
Det kunde nemligen hända , att en egendoms värde vore af mindre betydenhet i en annan egares band, än i den alträdandes, som dera! möjligen kunde draga större nytta, än någon annan, och som vid bibehållandet kunde af serskilda orsaker hafva fästat ett högre värde, eller att denne, till följd utaf afsöndringen, blefve nödsakad att borttaga byggnader, hvilka omständigheter, enligt Utskottets förslag, såsom det ville synas,. vid ersättningens bestämmande ej kunde tagas i betragtande. 1 1 :o af Herr Brinck som, hufvudsakligen instämmande med Herr Christierson och Herr Bagge j, dels emot den föreslagna ersältningsgrunden yttrat samma betänkligheter, sorn Herr Lewindels ock anmärkt, att den af Utskottet stadgade tid af en månad, inom hvilken, räknad från Compromiss-Rättens beslut, jordegare skall vara skyldig afträda sådan jord, som till allmänt ändamål ansetts nödig., vöre allt för kort och borde bestämmas, i likhet med hvad Lagen stadgar om laga fardag. 12:0 af Herr- Grapengiessersorn yttrat, att om den princip, som ligger till grund för ifrågavarande förslag,, finge göra sig gällande,. så skulle i och med detsamma all egande-rätt vara försvunnen,, och att en sådan Lag, som berättigade Staten, eller någon annan med Statens tillstånd, att skilja en enskild medborgare från förvärfvad egendom, emot en ersättning,, hvars bestämmande berodde,, ej af honom sjelf, utan af en CompromissRätt, skulle framlocka en mängd onyttiga speculationer,, hvilka, endast.
Lag-Utskottets Utlåtande, IS-o 82. 5 skulle störa egande-rätten och blifva förenad med våda och stora utgifter för Staten. i3:o af Herr Rydin, hvilken dels såsom en brist i Utskottets förslag anmärkt, att detsamma, i fråga om ersättnings bestämmande för jord, som måste aflrädas, icke innehåller någon föreskrift derom, att derå växande gröda jemväl bör tagas i beräkning, hvilket vore så mycket angelägnare, som grödan ofta vore värd mera, än sjelfva jorden, och dels funnit förslagets redaction, såsom alltför vidlyftig, böra förkortas. 14;° af Herr Morsing, som, lika med Herr Grapengiesser, ansett den föreslagna Lagen göra ett stort ingrepp uti egande-rätten, och Betänkandet derföre ogillat, samt uti förslagets redaction dessutom funnit den otydlighet, att, om en person med jord-egarens tillåtelse uppfört byggnader å den jord, som till allmänt ändamål sedan måste afträdas, så, om än dessa byggnaders värde toges i betragtande vid bestämmande af den ersättning, som för jorden borde erläggas, kunde man af förslagets lydelse likväl icke sluta, huruvida hela ersättnings-beloppet borde tillfalla jord-egaren ensam, eller 0111 den person, sorn. egt byggnaderne, af detsamma skulle erhålla någon andel. i5:o af Herr Wijk,. sorn ansett,, att den enskilde visserligen bör erhålla full ersättning för hvad han till ett allmänt nyttigt ändamål afstår, men ingalunda tillerkännas rättighet att genom öfverdrifna anspråk kunna hindra sådana allmänt nyttiga företag; hvadan Herr Wijk icke eller funnit annan eller högre ersättning böra bestämmas för sålunda afträdd jord, än den, som motsvarar dess värde, hvilket af gode män borde bestämmas; uti hvilken åsigt Herr Langenberg sig förenat. 16:0 af Herr Helsingius,, som biträdt Herr Christiersons mening och dessutom funnit den för afträdandet af jord till allmänt ändamål bestämda tid alldeles för kort, isynnerhet som den, hvilken ämnar sådan anläggning företaga och icke i så god tid förut föranstaltar om den behöfliga jordens uppmätning och värdering, att han, sedan detta föregått, kan för jordens tillträdande afvagta laga fardag,, för sådan försumlighet bör hafva att skylla sig sjelf. 1-7:0 af Herr Petre', sorn yttrat, att, om det, å ena sidan, medgåfves, att den ersättning, som bör jord-egaren tillkomma för den jord, han emot sin vilja nödgas afstå,
i några fall skulle blifva omöjlig alt tillvägabringa, derest Staten eller det Bolag, sorn för utförandet af ett allmänt nyttigt företag vore af jord-upplåtelsen i behof,, skulle åläggas att, om jord-egaren så äskade, inlösa en hel fastighet med alla tillhörigheter,, så kunde det, ä 6 Lag-Utskoliets Utlåtande, N.-o 82. andra sidan, ej eller nekas, att en fastighet ganska ofta är af den beskaffenhet, att dess värde genom styckning eller afsöndring i betydlig nion minskas, i hvilket fall inlösandet af hela fastigheten billigtvis kunde ifrågasättas; hvarföre det vore lämpligast att åt Compromiss-Rätten uppdraga att afgöra, om hela fastigheten, eller blott den för ändamålet behöfliga delen deraf må af Staten eller Bolaget inlösas. 18:0 af Herr Waern, som förmält, att det af Utskottet i förevarande ämne föreslagne stadgande endast vore ett tillägg till och en förklaring af 1824 års Kongl. Förordning, angående anläggande af nya vägar, med den olikhet, att, uti ifrågavarande fall, det skulle på Kongl. Maj:ts pröfning ankomma, huruvida det anmälda företaget vöre af den allmänna nytta, att enskild rätt borde derför vika, — en olikhet, som så mycket heldre borde undanrödjas, som Konungens Befallningshafvande lika väl skulle kunna pröfva ett dylikt företags vigt, som nyttan af en tillämnad väg-anläggning; och 19:0 af Herr Westlinger, som dels instämt i de af Herr Petré och Herr Wcern yttrade åsigter, dels ock anmärkt, att Utskottet, vid frågans Behandling, skulle hafva förbisett Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderne för hemmans-klyfning samt afsöndring af jord, som stadgar, att, när så beskaffade jord-andelar, som till de af Utskottet uppräknade allmänna företag merendels komma i fråga alt afträdas, från hemman afsöndras, skall äfven bestämmas den afgäld, som bör af den frånskiljda delen till hemmans-egaren årligen erläggas; hvilken princip uti förevarande förslag äfven bordt vara bestämdt uttryckt.
Till bemötande af dessa anmärkningar, får Utskottet vördsamt anföra i Betänkandet uttryckta grundsats, att enskild eganderätt bör vika för det allmänna bästa, har blifvit gillad af nästan alla dem, som i ämnet sig yttrat, och de af några få ledamöter tillkännagiliia stridiga åsigter hafva ej förändrat
Utskottets öfvertygelse om behofvet af ett lagstadgande, hvarförutan företag, ehuru de kunde blifva af oberäknelig fördel för det allmänna, likväl ofta skulle kunna hämmas eller omintetgöras.
Ej eller har Utskottet af Herr Sandelhjelms ofvanberörde motion om antagande af Lag-Comileens förslag till Byggninga-Balk kunnat hemta någon anledning att dröja med ifrågavarande hemställan, enär berörde förslag ej innefattar några föreskrifter i delta ämne.
Utskottet förmodar, att uti förslagets första moment, som är ordagrant liemtadt från 1 Cap. 7 §. i nämnde Comites förslag till Jorda-Balk, be - följande: Den Lag-Utskottets Utlåtande, N.o 82'. 7 rörde grundsals erhållit nödig utveckling, och att, genom de uppräknade speciella fallen, med erforderlig tydlighet blifvit utmärkt, att under benämningen allmänt behof bör hänföras hvad, som afser gemensam fördel för Staten eller menigheter; i sammanhang hvarmed Utskottet får förklara, att, enär ofvan åberopade Kongl.
Förordning af den 30 Januari 1824 handlar om helt andra förhållanden, eller att enskild jord-egares fördel fordrar, det annans egande-rält skall stå tillbaka, en
Lag uti förevarande ämne lärer kunna stiftas, oberoende af de i nämnde Författning lagda grunder, hvilka Utskottet funnit lämpligt att följa endast i ett afseende, eller i fråga om förhöjning i ersättningsbeloppet för afträdd jord eller lägenhet; äfvensom ofvanomförmälde bestämmelse i Kongl. Kungörelsen den 14 Juli 1835 ej kunnat i Utskottets förslag intagas, såsom afseende en för ämnet alldeles fremmande omständighet.
Rättigheten att pröfva om och när ifrågavarande grundsats må tillämpas, har öfverlemnals åt Konungen, emedan, å ena sidan, företag, som äro af vigt och nytta, antingen för hela landet eller för menigheter, ej böra ske-, annorledes, än med högsta Regerings-magtens bifall, på sätt äfven hitintills egt rum, samt, å den andia, all möjlig försigtighet bör iagttagas, för att undvika, det enskildes rätt utan ett vigtigt allmänt behof uppoffras.
Då det följer af sig sjelft, att någon pröfning af Konungen icke företages, innan vederbörande parter och underordnade auctoriteter blifvit hörde, samt alla erforderliga upplysningar infordrats, är all farhåga för ett förhastadt omdöme, grundadt på ensidig framställning, undanröjdt.
En föreskrift om skyldighet för Staten eller den menighet, som äskar afsöndring af jord eller lägenhet, att, om egaren det fordrar, äfven inlösa hela den fastighet, hvartill jorden eller lägenheten hörer, vore, efter Utskottets tanka, hvarken behöflig eller lämplig.
Man synes knappast kunna föreställa sig möjligheten deraf, att en jord-egendom skulle förlora större delen af sitt värde genom afsöndring af en mindre del deraf; men om ock någon minskning i den återstående delens användbarhet och nytta för egaren komme att inträda, är Compromiss-Rätten, enligt Utskottets förslag, ej hindrad att derefter afpassa ersättningsbeloppet; hvaremot en i berörde måtto jordegaren ovillkorligen tillerkänd rättighet att ej behöfva afstå mindre än hela lägenheten, hvilken rättighets begagnande komme att bero af godtycke eller vinningslystnad, skulle ofta uppdrifva kostnaden för en nyttig anläggning till den höjd, att anläggningen blefve overkställbar, derigenom alltså hufvud-ändamålet med lagstadgandet förfelades.
Ätt ersättning jemväl skall gifvas, ej mindre till egare af hus eller annan 8 lag-Utskottets Utlåtande, N.o 82. lägenhet, som finnes å en afträdd jordlott och måste borttagas eller flyttas, än ock för å jordlotten växande gröda, sorn ej före afträdandet hinner inbergas, blifver en följd af förslagets ordalydelse och lärer ej behöfva att bestämdare, än som skett, uttryckas.
Bihang Till Samtelige Riks-Ständens Protocoll, innehällandc de Handlingar hwilka till Riks-Ständm blifwit aflemnade, säsom Konungens Nädiga Propositioner/ Riksens Ständers Utflottö Betänkande» och Förklaringar/ samt Rikö Ständens Protocolls Utdrag.
Ötebro, TrM hos Nils Magn.
Lindh, ZHio. Uppläst för Ridd. ock Ad. d. ;i Juli! igw» - - - - Prest-Ständel d. :o - r - - - - Borgare-ätandet d. zi - - - - - Bonde-Ständet d. r slug. - Kongl. Maj:t6 Allmänna Nådiga proposirion till Riksens Ständer, angående Statswerkers tillstånd och behof. Gifwen Orebro Slott den r6 Julii r8lv. ^-tt högst bsdröfliga händelse som föranlätit K:gs. Majlt art sammankalla Riksens Ständer kill denna Urtima Riksdag, bär inkeeffit sä nära flitter af den siä hallna, att de Författningar till uy-chielpande af Rikets StatSwerk och Financer, som Riksens Ständer da togo och i wista delar till Kongl. Majestät» pröfning hemställde, icke ännu i hela deras widd kunnat bringas till »verkställighet och Ln mindre wisa
M »verkan till ändring och förbättring af Sia Swecke:s lillst.
Md, som nu kan uppgif.vas eller undergå granskning.
Mijlt, som wid detta förhållande funnit, att andra bestämda uppgifter, öfwer Stats»verketS inkomster och »ttqifter sikulder och fort» ringar nu icke kunna LstadkemmiS, än som nyligen wid sista Riksdag föc Riksens Ständers Skars-Utskott warit uppwisade, samt gifwit anledning till de dä widtagne anstalter atc upprätthålla SlatSwerket och bringa Rikets Finanter i en stadgad ordning, tw.flar ingalunda, att desta anstalter, nitiskt och med rådighet werkställde, sikola i allmänhet uppfylla det äsyftade ändamälet, hwarföre Kongl.
Majli i väder förestår Riksens Ständer alt bekräfta grunderna till de 4 Den 26 Juli. de tvid den sista Riksdagen fastställde Slars- och Finance.regleringar.
En och annan sedermera före.- kommen särskild omständighet är dock af den beskaffenhet, art Kongl. Majestät är sinnad derom mcdde, la det blifwande Stats-Utskottet
Desi Nådiga Pro, positioner.
Näd och önnest välbevågen.
Ut supra. klans ^ärta.
Utdrag af Protokollet öfwer Handelsoch Finance-Ärenderne, hälltt inför Hans Majestät Konungen, pä Arebro Slott V. 26 Julii l8lv. Närwarande:
Hans Excellence Stare.
Ministern för Utrikes ärenderne, Herr Friherre von Engeström.
Stats Raden, Hans Excellence Herr Grefwe von Essen.
Friherre Rosenblad.
, - Adlerbeth. , » Adlercreutz.
Hof-Canhlern , af Wetterstedt.
Skars Secreterare» Järta. - - Stats Secreterare» uppläste i undcrdä, vighet förslag till Kongl. Maj.tS allmänna Nådiga proposition till Rikets församlade Ständer, angående SratöwerketS tillständ och behof; hwilket underdåniga förslag Kongl. Maj:t, uppå Stars. RädelS underdåniga - Den 28 Juli.
A niga tillstyrkande, i Nader gillade: och skulle denna Desi Nädiga Preposition till Riksens Ständer pä Riksalen öfwcrlcmnas. tzx protoeollo <!Lr! l). 8!roZm2N.
Uppläst för Ridd. och Adeln d. zr Juli rFro. - - Preste-Ständet d. )Q - - - » Borgare-Stände d. zr « - - - Bonde-Ständet d. r Aug» - Kongl. Maj.ts Nädiga Skrifwelse till Riksens Ständer om walet af ett Hemligt Utskott; Gifwen Arebro den 28 Juli Lsio. ^ongl.
Maj:t skyndar att begagna sig af den rätt, som Z4 §. i Regeringsformen, och 28 §> i Riksdags-Ordningen Honom lemnar, art af Rikets nu församlade Ständer äska ett skyndesiimt utväljande af ett Hemligt Utskott, ät hwilket Kongl. Maj:r kan öfverlemna de upplysningar, som witz bestämmandet af den wigtiga frägan om Rikets Thronföljd, kräfwa en noggrann förberedande öfwerläggmng.
Det är först, sedan detta Utskott hunnit afgifwa sill underdäniga yttrande, som Kongl. Maj:t, med rättmätig känsla af Desi i denna tidepunkt ökade plikter emot Fäderneslandet, kan med fredad! samvete, och egen tillfridsställelse se Sig istand^att, att till Riksens Ständers mogna och eniga ompröfvande öfverlemna stelfwa Hufwndfrägan om Thronföijden, i dubbelt afseende nödvändig för den närvarande lidens lugn, och för säkerheten af ben tillkommande.
6 Den -8 Juli.
Mine f>l'sjfwer Rikens Ständer, med 6ö Kcngs. cci) est städse väk bewägen. o. sk Wetterstedt. ö ebro Slott dm 28 Jnlii r8>o. ?rotoco!l.
Hälli! inför Kongl. Ma,:r u'i Stars R'det.
Rärwarande: Hans^Excellcnce, Iustmä Stars Ministern m. m.
Herr Grefwe Gyllenborg.
Han» Erceuenee Stats-Ministern för U rikeS Ären, derne m. m.
Herr F iherre von Engeström.
Hans Exerlicnce, Stats'Räder rn. m. Herr Grefwe von Essen.
Stats Nöderne Friherre Rosenblad.
Adlerbeth. A dlerereuiz.
Undertecknad Host Canzler.
Undertecknad Hos-Canzler »ivolöste i underdämg. (et brfogade Kongl. M.,:tS Nödiga strifl.else lill Riksens Ständer on, walet af ett Hemligt Utskott, som pä Stars,RädetS Ledamöters enhälliga underdåniga tillkännagifwande af Kongl. Maju i Räder gillades.
In k-äom krotoccrllk. s! Wstterstsät.
UM Den Z2 Juli. ^ Uppläst hos Ridd. och Adeln den zr Juli iZio. — — Prcste-Ständet den za — — — — Borgare-Ständet d. zr — — — — Bonde-Ständet den zr — — Berättelse Om hwatz sig i Rikets Styrelse tilltzragit, setzan sista Riksdag. Gifwen wrebro pä Riks-Salen d. zo Julii 1810. ^nder den korta tid, som förflutit emellan sista Riksdagen och den af Rikets största olycka nu pakallade, hofwa, sä widt tillfälliga omsorger och angelägenheter det medgifwit, Riksens Ständers flerfalldiga Beslut, dels dlifwit »verkställde, dels bragre under föregäende Bcrednings-anstalrer, nödige för deras werkställighet.
Ätstillige ibland de af Riksens Stätt, der i underdarrkghet anmälde önskningar, rörande Allmänna S-yrelse - och Hu-hällningsmal, har Kongl. Majn i Räder bifallit.
De öfrigas afgörande be, ror pä behöflig-, upplysningar och förflag, infordrade frän wederbörande Colleqier och Embeksmän. — Genom de redan fattade Befluten öfwer sädana Riksens Ständers allmänna önstmnaar. och öfwer särstillda StändS eller Fullmägtigcs ifrän sä,stilla Söder och Landsorrer underdåniga nnsök.ttngar, har K:.;l. Maj:t med tillfredsställelse ädagalrqdt sina grundsatrser af räktwtsa och wälmilligt nir att befrämja den enffillda idogherens werknings-frihet, och i följd deraf, dea allmänna rrälmäganS tillwär-.
Rikets Handel och Näringar hafwa under bedjamina Politiska förhållanden bllfwu nppmrn.rrade och styddabe, sä längt, uran wada för IUket, Kongl. Maj.rs 8 Den Av Juli.
Majus sorgfällighet akt uppfylla ingängna förbindelser mod F ämmandr Magter det lillätit.
En rik st öld hc.do under föl flatna äret be'önat Odlarens möda cch aflägrnat en del af de bekymmer, som affölja Rikets S yrelse.
Kongl. Maj:t
Har, i anledning deraf, vidtagit sädana Författningar, hvarigenom en billig jämnvigl borde blbehallas emellan Rikets tvänne Huswud-Näringar, Äkerbruket och den redan nog af omständigheterna lidande Bergs»nannarörelsen.
De mäst förhoppningsfulla utsigten, länge twifvekaktige, men nu genom den Högstes »välsignelse för Riket beredde, synas för innewaronde är utesluta oll forhäga för mistwäxt ä Jördens alster och deraf följande aLmän och enskild nöd.
Maj:t har sträckt den sorgfälligaste uppmärksamhet pä wärdén af Gudaläran, denna enda och säkra Grundval för Samhällets trygghet, föt SamwetetS frid, för hjertius ädlaste förhoppningar.
I Lfwerermftämmelss med Riksens Ständers yttrade underdäniga önflningar om vidtagande af särskilta allmännare anstalter, wälgörande för den lidande M-nftligheten, har Kongl. Maju, dertill päkallad af Desi hjertås b stekser, ät en särskild Committöe öfverlemna», akt i möjcligaste matro söka uppfylla detta Lndamäl.
En nödig förbättring i Rikets allmänna Uppfe st, ings Werk är cck under beredning, äfwerr som flera med Läkarewärden gemenskap ägande ämnen.
I uröfningen af Kongl. Mains plikt, såsom Lagens högsta Wärdare, har Kongl. Mast med rättrådighet och mildhet gatt till väga.
Böjd lill ffonsamhet, har Kongl. Maj:t qwäst denna kärsta, da Samhälls.
Ordningen och Lagens helgd kräfte, akt brottet med stränghet straffades, men da ej desi» högre plikter öfwerrvägde, har Kongl. Maju funnit Siu Den Zv Juli.
Sin enskillda tillfredsställelse i den mildrande rätt, som stundom belönar en Konungs mödor.
Wid användandet af Statens medel, har Kongl.
Maj.t iakttagit den sparsamhet som Rikets belägenhet, Kongl. Majus aliwarliga tänkesätt och Riksens Ständers yttrade önskningar gemensamt päkallat.
Rikets FörswarS-Werk, genom Riksens Ständers kraftfulla Beflut i sä betydlig män understödt, har af Kongl.
Maju med synnerlig omtanka blifvit omfatkadt.
Ester den med Rikets Fiender wundne Fred, var det en af Kongl. Majus första omsorger att till Fredens bibehållande söka bereda fädana Försvarsmedel, som wero lämpade efter Rikets förändrade gränser; och pä det deste i behörigt sammanhang och efter vista bestämde grunder skulle kunna stadgas, öfwerlewnade Kong».
Majtt al en särskild tillförordnad Commitee svin äfven, men beklagligen blott en kort lid, ägde den lyckan atr hafwa Sveriges oförgätlige Kron-PrinS till Dest Högsta Styresman, att öfwer delta wigliga ämne med underdänigt Förslag inkomma.
En nödig förändring i KrigöCollegii närvarande inrättning, FloktvrncS sammanstående och en ester senare kiders Krigserfarenhet och paräknade tillgängar mera aspastad organisation för Armeen, hafwa i synnerhet utgjort föremålen för denna Commiles handläggning.
.Dä alla dcsta wigtiga frägor kräfva den noggrannaste granskning, hafwa de ännu icke kunnat af Kongl. Majit till slutligt afgörande företagas, och af sädan grund hwila ännu, oafgjorde, flera frän Riksens Ständer, i gemenskap dermed, inkomne underdåniga hcmställanden i afseende pä Militära mäl.
Andre äter bero pä fördelningen af den summa Riks - 10 Den l Aug. sens Ständer till förswaret i allmänhet anflagit.
O^b.o pä RikS^Salen den zo Julii igro. o. ak äVetterstöät.
Ridderflapet och Adelns Protocoll wid Urtima Riksdagen i Orebro d. - Aug. ^8io. S. D. ^esiöt Ridderjkapet och Aockn, i ändamål a:t b.klaaa, Hans Kongl.
Majus och Rikets förlust genom Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen Carl Augusts fränfälle, att inbjuda sina respektive medSkänder till utgörande, jemte Ridderskap!! och Adeln, af en Stor Deputation, som ägde att inför Hans Maj:k to'ka Riesens Ständers djupa deltagande och saknad.
I_lt suprn Lx protocollo.
O. 8ilvsrkolpe.
Utdrag af Protokollet, hällit hos Högwördiga Preste-Standet wid Urtima Riksdagen i Arebro d. i Aug. 1810.
S. D. ^^edan till Prest Ständers kunskap kommit, ait Fullmägkige l Riksgälds Comoret ofördröjligen skola husanda den uti Grundkagarne söreskrifna b rättelsen, om Nikögälbs Coniorcts tillställd och förwailnina, sedan sista Riksdag, och dä det torde hända att Riksens Ständer finna nödigt, art i en eller annan del af berörde berättelse höra härwarande Fullmägrige i Rilsgälds Contoret, har Prest Ständer för sin Den i Äng. ir sin del beflutit, att Kyrkoherd.
Dect.Jsaac Lagus, Hmilkcn af bemalre Fullmägkige blifwit hirsänd, för att a deras magnar deltaga mi den päbudna granskningen af Riksdagsmans Fullmagierne, bör härstädes qwarstsdna, intill desi Riksens Ständer, ester inhändigande af ofwanberörde berättelse, komma i tillfälle arr afgöra, huruwida förenämnde Fullmägrigcs hörande och ytterligare härwaro kan wara af nöden; hwilket härigenom sikulle de respecuve Med-Ständen wördsaml vch wänligen tillkännagifwas. supra Lx protocollo. ss. O. HIrnHujst.
Utdrag af Protokollet hällit hos Hög-- wördiga Prest-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro d. i Aug. 1810. cx S D. betraktande deraf, akt Banco-Författningarne forora, det twänne Fullmäg ge i hwarje Siänd wid alla brfluls fattande inom Bmco-Werket böra wara närmarande, och dä Biskopen m. m.
Doctor Murray, enligt Kongs. Ma,:?s nädig, kallelse till Rcksdageu, hltkommit, samt emedan Kongl. Hef, Predikanten och Kyrkoherden D clar Drysen i stod af desi Fnllmagt, alt wara Riksdagsman för Stockholms Presterskap ofördröjligen bör sig härstädes infinna, har Prest Ståndet igenom ordentligt tvål utsett Kongl. Hos-Predikanten och Kyrkoherden D ctoc Hedrsn, art under ten tid Doctor Drysen för Riksdagens skall är fränwarande, i hans ställe rs Den 4 Aug. ställe Fullmägtigskapet i Banken bestrida; hwarom de respecrive Med-Ständen igenom Prvkocolls Utdrag skulle wörbsamt och wänligea underrättas. s/t su^rz Lx protocollc» b/. -slmc^uist.
Ridd. och Adeln d. 4 Aug. rZlo. — — Preste-Ztändet d. 4 — — — — Borgare-Ständet d. 4 — — — — Bonde-Ständet tz. 6 — — Wördsamt Memorial! ^lll fullgörande af den skyldighet, som uti 14 §. as Jnstrucuonen för Riksens Sländers Justins Ombudsman är honom älagd, att wid hwarje Riksdag aflemna en allmän redogörelse för förwaltningen af sikt Embete, sär jag hos Riksens Höglofl.
Siänder nu i ödmjukhet anmäla, hwad i Embetek af mig blifwit tillgjordt, under den korta lid, som sedan sista Riksdag förfluut.
Efter dek jag, med den rättighet instruckionen dertill lemnar, uksedl de personer, som kommo, att »vid Embetsgöcomälen mig biträda, samt genom Hrrar Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret försorg Embeiörum för Justikiä.OmbudsmannenS Expedition bltfwit ausik- fftde, har jag lätit, genom Kungörelser i Tidninaarne, till allmänhetens kunskap komma, hwarest, 0^» pä hwad sätt, den borde sig anmäla, som förmente sig äga anledning att begära Justius.
Ombudsmannens EmbeteS biträde.
Äswensom jag i bet Lndamäl 17 Z. af Instruckionen omförmäker icke allenast besökt ve i Hufwudstaden, warande fängelser samt Den 4 Aug. iz samt der gjort mig underrättad om Föngarnes skötsel och underhall, utan ock genom Circulair till samtelige Landshöfdingarne i Riket, erindrat dem, att skyndesammast till rvederbörande Hofrätt insända de, ester den 6 Junit 1809, upprättade Fänglistor, pä de samma, sedan den granskning och complettering föregatt, som Hofrättens Advocat-Fiscils Embete tillhör, mätte komma mig tillhanda, men hwilket ännu icke inträffat.
Af ätskillige klagoskrifter, som till mig inkommit, hafwa de fleste, antingen haft till föremal sabatie äkgärder och beslut, som blifwit widtagne före den lid, frän hwilken utöfningen af Justitiä-Ombudsmanuens befattning täger sin början, eller cck eljest warit af den beskaffuihet, ait jag funnit »agon milt EmbeteS åtgärd, i anledning deraf, icke äga rum:
Och wid de fä, hwilka jag ansett innefatta grundad klagan, är den handläggning meddelad, som Inströclioncn före skrifwer.