Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Spanmålsförhöjning under lönerne 25,000: efter afdrag af i förra Riks-Staten redan uppförde ■ 5.°00: 22.000: samt för jemnande af Hufvud-Titelns slutsumma 2: 32. 9.
.Rn . a°.460: 27. 2. 525,004: 32.
— Indelta räntor.
1852 års anslag _• 1,144:41.— 9,103: 16.
— Afgår: indragning af Fjerdingsmänslöner 353:41. 6. 3,746: 4. 6.
S:a 810:47. 6. 5,357: n, 6. eller i jemnt tal Indelt Spanmål: 1852 års anslag .... 36 T:r 30 k:pr.
Afgår: indragning af Fjerdingsmänslöner 7 » 22 » äT^iTTir^kij^ å 6% R:dr Oindelt Spanmål: 1852 års anslag 12 T:r å 6% R:dr . . ..
. . . . 144,766 21,366 : — tooe 25,140 5,357: 195: 80: 325,004 52 810 47 6 5,357 29 8 195 "T 25.000 25.000 25.000 5,000 24,800 144,766 21,366 25,140 12 — 80 i '330,636 52 Summa 621,0781 — j —I 810 47 6 5,3571 — 29 8 1951 12|— | 80 [ — | — | 626,710| — | — Å denna Hufvud-Titel uppslår en minskning af 23,550: — — Anm.
Bland ofvanstående tillkomne kontånia anslag upptagas ej sådane, som blifvit föreslagne till Pensioner
Hör till Slals-Utshollels Utlåtande. 1834, JV? 74, visse Embets- och Tjenstemän m. 11., enär dessas afskedsansökuingar bero på framdeles skeende pröfning.
I S a iib iis a ib (1 r a s; <• . . - iiiuj Hå. i >«» n af Stats-Utskottets Förslag till Ordinarie Stats-Regleringen för år 1855 och följande åren.
! ” I.
I I r. • T ') '•' ■ .
OJrtj , nii-iin - ■ u i.
Ijjj ■ • ' : Inkomsterne.
Ut gift er ne.
Ordinarie, enligt Utskottets Utlåtande M 64 4,765,000 — — Å l:sta Hufvud-Titeln 780,840 — — Extra Ordinarie, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition ....
6,962,000 — — » 2:dra dito 1,183,350 — !
Restantierne: enligt Utskottets Utlåtande JV2 64 , 130,000 — — » 3:dje dito 225,650 — — S:a 11,857,000 » 4:de dito 4,402,040 — — • ; . » 5:te dito 1,590.520 — — » 6:te dito » 7:de dito 995,190 1,775,780 » 8:de dito 1,294,310 — — Stats-fylhiads-Summan 1,017,390 — — » 9:de dito ..;... 626,710 — — Summa 12,874,390 — — Summa i 12,874,390 — — Obt.
Stats-fyllnads-Summau beräknas i Kongl. ■r ’' ' , •'
' Maj:ts Nådiga Proposition till . 1,172,000: — — och utgjorde enl. 1851 års Riksdags-beslut 1,183,880: samt enl. 1848 års dito dito .... 1,318,530: t . ■■ - -' • . »TÖCKHOLM, TRYCKT BOS SOU.
RECKMAR, 1854. Ståls-Utskottets Utlåtande, X:o 7S. t
An k. til!
Exp. Utsk. d. 30 Mars 1854, kl. 12 m.
Utlåtande, i anledning af vackt fråga om medels anvisande till lån för kyrkobyggnader.
(.Rgs. Afd.)
Enär, särdeles inom vissa landsorter, förfallna och stundom för flera år tillbaka utdömda kyrkor, i anseende till svårigheten för församlingarne att anskaffa härtill erforderliga medel, icke skulle kunna ombyggas eller iståndsättas, har, uti derom hos Preste-Ståndet väckt motion, Domprosten Thomander, med hänsigt till gagneligheten af de Statsutgifter, som för detta ändamål användas samt billigheten af Riksgälds-kontorets uppträdande såsom medlare mellan kapitalisterna och de iånbehöfvande menigheterna, föreslagit, att en summa af minst 500,000 R:dr måtte till utbetalning från nyssnämnde verk anvisas, för att, i mån af behof, kunna under följande vilkor användas till låneunderstöd åt församlingar, som i behörig ordning förctoge ombyggnad eller hufvudsaklig förbättring af sina kyrkor, nemligen: att, innan dylikt lån finge lyftas, borde rifning samt kostnadsförslag å kyrkobyggnaden vara vederbörligen uppgjorda och af Kongl. Majit fastställda; att församlingens Kyrkoråd, efter dertill vid allmän sockenstämma erhållet uppdrag, borde genom särskild, af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret godkänd, förbindelse, å församlingens vägnar, åtaga sig ansvarigheten för återbetalningen af den erhållna lånesumman; att, under den för hela lånets återbetalande erforderliga tid, borde, före hvarje års slut, till Riksgälds-kontoret inbetalas sex procent å det beviljade och utbekomna lånebeloppet, dervid fyra procent årlig ränta för det återstående kapitalet skulle först beräknas och afgå samt öfverskottet utgöra kapitalafbetalning; lith. lill It.
Prot. 1853 & 1851. 1 Sami.
I Afd. 29 Haft. 1 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 75. och att, derest den föreskrifna betalnings-skyldigheten icke fullgjordes vid derför bestämd tid, borde dessutom för det till liqvid förfallna beloppet erläggas fern procent årlig ränta intilldess detsamma blefve inbetaldt.
Efter erhållen remiss å denna motion och deraf inom ofvanbemälde Riksstånd föranledda yttranden, samt tagen kännedom om ej mindre det af motionären framställda förslag, än hvad till stöd för detsamma blifvit anfördt, anser sig Stats-Utskottet föranlåtet häremot erinra: att det af ålder ålegat och ännu tillhör hvarje landtförsamling att, utan något understöd från Statsverkets sida, bygga och underhålla sin kyrka; att allmänna lagen, jemte flere särskilda författningar, föreskrifva huru dertill erforderliga bidrag och medel skola utgöras och anskaffas;— att för denna byggnads- och underhålls-skyldighets fullgörande hitintills endast vid utomordentliga fall särskildt biträde utaf allmänna medel ansetts böra en eller annan menighet beviljas; -—- att om, i enlighet med nu ifrågavarande förslag, en viss större fond för kyrkors byggande och förbättrande komme att af sagde medel anvisas och afsättas, skulle framdeles hvarje församling, hvars kyrka behöfde ombyggas eller iståndsättas och utvidgas, erhålla anspråk på allmänt understöd;-—att en sådan särskild, för dermed afsedt ändamål •alltid tillgänglig fond samt tillfället att derifrån utbekomma mer eller mindre betydliga lån möjligen skulle komma att föranleda alltför kostsamma och måhända icke nödvändiga kyrkobyggnads-arbeten samt förorsaka en långvarig tryckande skuldsättning för vederbörande församlingar; — att
Statsverkets nu egande disponibla tillgångar ingalunda medgifva bildandet af en dylik fond, utan åsidosättandet af de behof, dertill dessa tillgångar böra företrädesvis användas; -— att upplånandet genom Riksgälds-kontoret af det för sådant ändamål erforderliga belopp komme att medtaga en icke obetydlig del af de medel, som lör nu förestående statsutgifters bestridande kunna erfordras och möjligen måste genom samma verk i upplåningsväg anskaffas; —att det framgent, likasom allt hittills, synes böra öfverlemnas åt den kommunala omtankan och verksamheten att bereda utväg till och verkställighet af nödiga kyrkobyggnader och kyrko-reparationer; samt att, derest bidrag af allmänna medel härtill oundgängligen erfordras, det är vederbörande menighet obetaget, att derom i behörig ordning göra anmälan, med anhållan om det allmänna låneunderstöd, dertill härvid förekommande särskilda omständigheter och förhållanden kunna föranleda.
I öfverensstämmelse med Utskottets nu yttrade åsigter, får Utskottet alltså afstyrka Rikets Ständers bifall till det af ofvanbemälde motionär väckta förslag om anvisandet af en viss summa för kyrkors uppbyggande och förbättrande.
Stats l.lskotlels ( Hatande, A’:o 70.
Ank. til! Exp.-Utsk. d. 30 Mars 185A, kl. 12 m. lillå tande, angående beviljandet af ett lån till Markaryds församling i Kronobergs län, för der förestående hyr ko-byggnad.
Efter erhållet uppdrag, liar Riksdagsfullmäktige]!
Petter Gabrielsson från Kronobergs län, genom en hos Bonde-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, framfört ofvannämnda församlings anhållan om ett låneunderstöd af allmänna medel för den kyrkobyggnad, som församlingen måste företaga sedan dess förra gamla kyrka genom åskeld, i Maj månad 1851, i grund nedbrunnit.
Derefter hade församlingen, hvilken för närvarande vore nödsakad hälla sin gudstjenst i sockenstugan, visserligen gått i författning om ny kyrkas uppbyggande, men utgörandet af härmed förenade kostnader skulle vida öfverstiga församlingens förmåga, helst kyrkokassans till en del, medelst åtaget årligt sammanskott bildade och till endast 1,707 R:dr 8 sk. 2 rist., uppgående behållning, redan under sistlidet år minskats genom bekostandet af de förberedande åtgärderne för kyrkobyggnaden.
Markaryds socken, bestående af 69g- oförmedlade eller 443- förmedlade hemman, med en folkmängd, som öfverstege 3000 personer, vore en af de fattigaste och, i afseende på jordmånen, magraste inom Sunnerbo härad.
Halfva antalet utaf dervarande hushåll utgjordes af torpare, inhyseshjon samt backstugusittare; och sädes-afkastningen
Amre äfven under goda år pä långt när icke tillräcklig till innevånarnes föda och öfriga behof.
Afsätlningen af socknens skogseffekter vore numera obetydlig och den hufvudsakliga näringsgren, som tillverkningen och försäljningen af väfskedar tillförene för denna ort utgjort, skulle i sednare tider ansenligt aftagit, till följd af förändrade industriela förhållanden och den husliga slöjdskicklighetens minskning.
Då kostnaderne för kyrkobyggnaden, enligt deröfver uppgjordt förslag, leonline att bestiga sig till 15,343 R:dr 30 sk. 8 rist., så och ehuruväl Kongl. Majit för detta byggnadsföretag i nåder beviljat församlingen rättighet att medelst kollekt och stambok öfver hela riket insamla bidrag dertill, skulle det dock, enär ett dylikt understöd endast kunde beräknas till 1,600 å 1,800 Ridr, vara omöjligt för me - 4 Stals-Utskottets Utlåtande, A;o 7C. ranämnde fattiga församling, med sin ringa kyrkokassa, att uppföra en ny kyrka.
Motionären har derföre, under åberopande af de allmänna understöd, Rikets Ständer lorut tillerkänt behöfvande församlingar för kyrkobyggnaders verkställande och sednast Knäreds församling i Hallands län, anhållit, att Rikets Ständer jemväl måtte bevilja Markaryds församling ett under de 5 första åren räntefritt lån å 6,666 R:dr 32 sk., för hvilket derefter borde erläggas 4 procent ränta och 2 procent årligen till kapitalets amortering.
Enligt hvad Utskottet inhemtat af de Utskottet tillställda handlingar, förlorade oftanämnde församling genom den åskeld, hvaraf dess förra kyrka antändes och dervarande 3:ne »dyrbara» ringklockor förstördes, jemväl sitt sockenmagasin, bestående af omkring 30 tunnor spanmål; och grundar sig den uti förevarande motion hos Rikets Ständer gjorda framställning pä ett dertill af församlingen erhållet uppdrag.
Med afseende å ej mindre den olyckshändelse, hvarigenom Markaryds kyrka blifvit förstörd, än svårigheten att inom en aflägsen och i allmänhet fattig landsbygd kunna anskaffa den för kyrkobyggnaden erforderliga kontanta tillgång samt vigtcn och angelägenheten för dehlia folkrika församling, att snart vara försedd med ett nytt tempel för den allmänna gudstjenstens förrättande, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer, att, i öfverensstämmelse med det vid sednaste riksdag meddelade beslut om ett låneunderstöd för kyrkobyggnaden inom Knäreds församling, för samma ändamål jemväl bevilja Markaryds församling och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa ett län å Sextusen sexhundra sextiosex Riksdaler 32 sk.
Banko, emot vilkor att, sedan detta lån under fem års tid fått utan ränta innehafvas, sex pröceftt å detsammas ursprungliga belopp skola, före slutet af hvarje år, till Riksgälds-kontoret inbetalas, af hvilka 6 procent beräknas fyra procent årlig ränta för det återstående lånekapifalet, hvarefter det öfverskjutande beloppet kommer att såsom kapitalafbetalning å lånesumman afgå, intill dess denna blifvit till fullo godtgjord.
Sluh"-biskal fete Utlåtande, N:o 77. o \:o %7.
Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Mars 1854, kl. 12 m.
Ulla tande, i anledning af väckt motion om ett län för Oskars församling i Halmar Län.
Doktor Sandberg har uti en af Preste-Stånciet till Stats-Utskottet remitterad motion, deri prosten Melén instämt, föreslagit, att den del af Mortorps pastorat inom Södra Möre härad af Kalmar län, som tillförene utgjort ett kapelllag, men, under benämning Oskars församling, nyligen förvandlats till en särskild annex-fÖrsamling under samma pastorat, måtte, för liqviderandet af den tryckande skuld, egarne af de små hemmansdelarne inom denna församling sig åsamkat för inköpet och inredandet af wett litet bondhemman till komministerboställe” — emot alla socknemännens gemensamma ansvarighetsförbindelse för återbetalningen, erhålla utaf allmänna medel ett lån å 3,000 R:dr, hvilket borde beviljas, helst utan eller i annat fall emot så låg ränta, som kunde medgifvasr samt återbetalas under 20 års tid, med TVdel årligen af det erhållna kapitalbeloppet eller också under en något kortaré tiderymd.
Då den uti denna motion uppgifna omständighet, att en del af Mortorps pastorats innevånare, sedan de, uppå derom i underdånighet gjord ansökning, erhållit Kongl. Maj:ts nådiga tillåtelse att bilda en särskild annex-församling, måst skuldsätta sig för anskaffande af boställe åt den nya församlingens komminister* ingalunda synes utgöra giltig anledning för Stats-Utskottet att tillstyrka och Rikets Ständer att bevilja det föreslagna länet, hvarigenom hvarken något för denna ort och det allmänna gagnande företag skulle komma att utföras eller följderne af någon olyckshändelse förekommas och lindras, utan endast lättnad beredas för vederbörande menighet att verkställa liqviderna för den skuld, densamma sig frivilligt ådragit, anser Utskottet sig böra hemställa, att förenämnde motion icke må af Rikets Ständer bifallas.
6 Stahl tskiillcli 1'llåtnntlr, -J/.-o 7S.
Arik. till Exp.-Ulsk. den 30 Mars 1954, kl. 12 m.
Utlåtande, angående cl t fåre slaget nytt låns beviljande åt det för hamn-anläggningen vid Kungsbacka bildade aktie-bolag. (tigs. Afd.)
Inom Borgare- och Bonde-Stånden hafva staden Kungsbackas ombud vid innevarande riksdag, herr S.
Hagman, samt Riksdagsfullmäktige!! från Hallands län, Anders Nilsson, under åberopande af dertill erhållna uppdrag, genom väckta motioner föreslagit, att, för liqviderandet af det lån å 6,000 R:dr, som, enligt Kongl. Brefvet den 1 Juli sistlidet år, utaf Handels- och Sjöfartsfonden erhållits till fullbordande af en båtleds-anläggriing mellan nämnde stad och den derutanför belägna hafsfjord, Rikets
Ständer mätte bevilja ofvanbemälda aktie-bolag ett nytt lån å enahanda summa, emot årlig återbetalnings-skyldighet af 6 procent, dervid skulle beräknas 4 procent ränta och kapitalet amorteras med det överskjutande beloppet.
Enligt hvad Stats-Utskottet, till hvars utlåtande dessa motioner blifvit remitterade, af dertill hörande handlingar inhemta!, har, för åstadkommande af en pråm- eller båtled mellan Kungsbacka och den |:dels mil derifrån belägna hafsfjorden, hvilken skulle erbjuda den säkraste och bästa hamn på hela Halländska kusten, ett bolag för några år sedan bildat sig, med ett tecknadt aktie-kapital af 4,900 Rulr.
Kostnaden för detta arbetsföretags utförande var uti det häröfver uppgjorda förslag endast beräknad till 16,000 R:dr, men befanns, efter kostnads-förslagets granskning af vederbörande
Distrikts-chef, sannolikt komma att öfverstiga 22,000 Rulr.
Dock förklarade bolaget sig villigt, att, om kostnaden också skulle uppgå till sistnämnda belopp, utföra ifrågavarande företag, emot erhållande af det derför sökta statsbidrag, 11,100 R:dr.
Detta bidrag blef också, genom Kongl. Maj:ts Nådiga bref af den 17 Oktober 1851, beviljadt samt anvisadt till utgående under åren 1852 och 1853 utaf det ä Riks-statens
Sjette hufvudtitel uppförda anslag »för befrämjande i allmänhet af handel och sjöfart.» Sedermera har Kongl. Majit, uppå derom i underdånighet gjord ansökning, un - Slale-UtskoUets Utlåtande, A':o 79. 7 eler den 1 Juli sistlidet år, för samma företag beviljat här ofvan omförmälda, från Handels- och Sjöfartsfonden utgifna, lån, af hvars belopp, 6,000 R:dr, en sjettedel borde årligen återbetalas, hvarjemte fyra procent ränta skulle erläggas för den vid hvarje betalnings-terihih återstående lånesumman
Enär det genom omförmälda 2:ne särskilda statsbidrag understödda arbetsföretag redan blifvit utfördt och under sistlidne November månad afsynadt, finnér Utskottet desto mindre skäl tillstyrka det för meranämnde bolags räkning begärda ytterligare låne-understöd, som detta, enligt hvad motionärerne uppgifvit, endast skulle vara afsedt och erfordras till beredande af lindrigare betalningsvilkor än dem Kongl. Majit, vid beviljandet af det utaf Handels- och Sjöfartsfonden för samma företag meddelade län, funnit för godt i Nåder föreskrifva; utan anser sig Utskottet ega full anledning till den hemställan, att det för sagde ändamål nu föreslagna lån icke må beviljas.
HT:o 79.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om lån till inrättande af en b cnmjöls-fa b vik.
(Bgs. slfd.)
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, har Friherre Schmidt, Carl Johan Georg, erinrat om den stora och allmänna misshushållningen, att ett för jorden så vigtigt och fördelaktigt samt inom landet så användbart »näringsämne», som kreatursben, exporterades till utrikes ort.
Denna export hade inom flera trakter af riket föranledt klagan öfver saknad tillgång på nämnde vara, isynnerhet uti dess till mjöl förarbetade skick.
För att förekomma en dylik export för framtiden, har motionären, som ansåge sig icke böra föreslå något förbud deremot, utan trodde samma än - a Stais Utskottets Utlåtande, JV.o 79. danial bättre kunna vinnas, oui denna export-artikel, genom en ringa uppoffring al'
Statens medel gjordes lättare åtkomlig för landets modernäring jordbruket, hemställt, att Rikets Ständer, för anläggningen och bedrifvandet i hufvudstaden eller dess grannskap af en fabrik för kreatursbens bearbetning, så att någon »biprodukt» af benen bereddes, innan de krossades till mjöl, måtte anvisa ett belopp af 20,000 R:dr, att såsom lån, ränte fritt under 10 är samt mot 5 procent ärlig -ränta och återbetalnings-skyldighct under de 10 derpå följande åren, begagnas af den eller dem, som vore hugade anlägga en dylik fabrik; hvarjemte motionären, såsom vilkor för detta läns erhållande, föreslagit: att vederbörlig säkerhet för både kapital och ränta skulle ställas, innan någon del af lånebeloppet finge lyftas, — att fabriken inom ett år efter lånets utbekommande skulle vara i fullkomlig ordning och verksamhet, — att fabriksidkaren skulle förbinda sig att, efter denna tids förlopp, tillhandahålla allmänheten en viss bestämd qvantitet benmjöl, — samt ,att då borde återbetalas det belopp, hvarmed anläggnings-kostnaden, jemte ett års förlag af allt hvad för fabrikens drifvande erfordrades, möjligen understege lånesumman.
Instämmande i motionärens yttrade åsigt om vigten och fördelen för Svenska jordbruket, att det af honom omförmälda och, efter hvad erfarenheten ådagalagt, särdeles nyttiga och ändamålsenliga gödningsämne mera begagnas, betviflar Utskottet dock, att en så beskaffad större fabriks-inrättning, som motionären med sitt förslag åsyftat, skulle komma att i väsendtligare mån befrämja detsammas allmännare anskaffning och användande.
Sedan den enskilda omtanken inom flera delar af riket härå blifvit mer och mer fästad, har beredningen samt begagnandet af kreatursben till förökandet af jordens produktions-förmåga under sednaste tiden betydligen tilltagit och torde troligen, utan behof af några särskilda åtgärder från det allmännas sida, komma att framgent ytterligare utvidgas.
De kostnader, sorn med anläggningen af de för benmjölets tillverkande erforderliga stampar äro förenade, lära dessutom vara af den ringa betydenhet, att något särskildt statsbidrag för dylika anläggningars åstadkommande icke synes behöflig!.
Vid nu anförda förhållanden och då en större genom allmänt understöd framkallad och underhållen benmjöls-fabrik ingalunda torde företrädesvis blifva gagnande inom hufvudstaden eller i dess grannskap, får Utskottet hemställa, att det utaf Friherre af Schmidt för ofvanberörde ändamål föreslagna lån icke må varda af Rikets Ständer beviljadt.
Stalt-Utskotteh Utlåtande.
A’:a sa. i) XiO 80.
Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Mais 1854, kl. 12 m.
Utlåtande, angående ett föreslaget lån till staden
Umeå för den ä dervarande kinka företagna reparation.
I anseende till de betydliga kostnader, som en för några år sedan beslutad och derefter företagen större både ut- och in-vändig reparation, jemte tillbyggnad å Umeå stads förfallna kyrka medfört för nämnde stads till större delen fattiga innevånare, och otillräckligheten af de bidrag, som för denna högst behöfliga kyrkoreparations bekostande samt ett nytt orgelverks anskaffning kunna inom staden uttaxeras, har dess ombud vid nuvarande riksdag Herr N. F. Norman, uti en af Borgareståndet till Stats-Utskottet remitterad motion, anhållit, att Rikets Ständer måtte bevilja staden Umeå ett lån å 10,000 R:dr emot årlig återbetalning af 6 procent, dervid skulle beräkna 4 procent ränta och 2 procent afgå å lånets kapitalbelopp.
De i denna motion åberopade och till Stats-Utskottet sedermera aflemnade handlingar innehålla, bland annat, följande uppgifter och upplysningar, nemligen: de för ofvannämnde kyrkoreparation, under åren 1851, 1852 och 1853, bestridda kostnader hade uppgått till ett sammanlagdt belopp af 12,304 R:dr 45 sk.; dessutom komma anbringandet af en ny predikstol och altarprydnad, hvilka arbeten ännu icke blifvit verkställda, att kosta 533 R.dr 10 sk.; ett nytt orgelverk måste jemväl anskaffas, enär det nuvarande, i anseende till dess dåliga och bristfälliga beskaffenhet, icke i någon mån kunde anses motsvara och uppfylla sitt ändamål; efter skedda debiteringar hade stadens innevånare för åren 1847 t. o. m. 1852 bidragit till reparationen och tillbyggnaden å sin kyrka med tillsammans 2,252 R:dr 7 sk. 8 r:st.; och uppgingo de för reparations- och tillbyggnads-kostnadernes bestridande upptagne, ännu icke betalde lån till 8,000
R:dr 32 sk.; enligt de till komitén för undersökningen om städernas beskattnings Itih. till R.
Prat. 18S3 & 18S4.
4 Samt. 1 Afd. 29 Haft. 2 10 Stats-Ulikotlels Utlåtande N:o SO. förhållanden insände handlingar måste denna stad, hvilken af sin donerade jord numera endast hade i behåll ll mantal, i kronoutskylder årligen erlägga öfver 3,000 R:dr; och hade, enligt samma handlingar, stadens utgifter och kommunala utskylder för år 1850 utgjort en sammanräknad summa af ej mindre än 6,290
Rdr 45 sk. 3 rst.
Oaktadt dessa jemte öfriga anförda och behörigen styrkta förhållanden, har Stats-Utskottet funnit sig icke kunna tillstyrka beviljandet af det för Umeå stad nu föreslagna låneunderstöd, för att dels underlätta liqviderne för stadens återstående skuld i anledning af den redan verkställda kyrkoreparationen, och dels bestrida kostnaderne för anskaffningen af en ny predikstol samt ett nytt orgelverk, enär de sålunda uppgifna ändamålen med ifrågavarande lån, enligt Utskottets åsigt, ingalunda kunna hänföras till de föremål, för hvilkas befrämjande låneunderstöd utaf allmänna medel böra af Rikets Ständer beviljas.
Utskottet får alltså hemställa, att Herr Normans ofvan omförmälda motion icke må bifallas.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1854 Stats-Utskotlets Utlåtande, N:o 81. 1 N:o 81.
Ank. lill Exp.-Utsk. den 30 Mars 1854, kl. 12 m.
Utlåtande, i anledning af väckta frågor om inlösning af Riksgulds-sedlar, som inom den derför stadgade preskriptionstid icke blifvit till invexling företedda.
Äfven under innevarande riksdag hafva, dels genom några inora Borgare- och Bonde-Stånden väckta motioner, och dels genom gjorda och af Fullmäktige i Riksgäldskontoret till Stats-Utskottet öfverlemnade ansökningar, framställningar skett om inlösandet af åtskilliga dessa motioner och ansökningar bifogade samt deruti uppgifna, obemedlade personer tillhöriga Riksgälds-sedlar, hvilka icke kommit att hos Riksgälds-kontoret för sådant ändamål företes inom den, genom Kongl. Kungörelsen den 14 Februari 1835, stadgade och redan vid 1845 års slut tilländagångna preskriptionstid; varande berörde till Stats-Utskottet remitterade motioner väckta inom Borgare-Ståndet: af herrar L. IV. Henschen och E. U. Stenqvist samt inom Bonde-Ståndet: af vice Talman A. W. Svartling, äfvensom Riksdags-fullmäkligen Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands och Riksdags-fullmäktigen Ola Pehrsson från Blekinge län.
Då omförmälda preskriptionstid under riksdagen åren 1834 och 1835 föreslogs och af Rikets Ständer fastställdes, förklarade dåvarande Stats-Utskottet, i dess härom under N:o 380 afgifna Utlåtande, att genom bestämmandet af en viss, tid, hvarefter invexlingen af det, under benämningen “Riksgälds-sedlar," alltsedan början af 1790-talet i allmänna rörelsen utgifna och begagnade sedelmynt borde upphöra, så mycket mindre kunde afses, att härigenom åt Staten bereda någon fördel på den enskilde sedel-innehafvarens bekostnad, som “Rikets
Ständer i allt fall voro oförhindrade att, derest enskilda bevekande omständigheter skulle sig förete, uppå skeende ansökningar, bevilja inlösen af Bih. lill R.