Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikshufvudbok på särskilda konti skiljer de anordnade beloppen för året och föregående åren, förslaget deremot på samma konto sammanställer hela anordnings-, likasom hela tillgångs-beloppet; och äro de vid jemförelse med Riksstats-beloppen uppkommande skillnads-summor, hvad utgiften angår, efter beskaffenheten, tillförda dels särskildt inrättade konti för hvarje hufvud-titels besparing och brist, benämnda besparings-fondernas konti, dels ett konto, kalladt Ståls-reglering ms öfverskott och brist, dit äfven inkomsternas öfverskott och brister öfverföras, äfvensom de så kallade utgifterna å öfverskotten på Stats-verkets inkomster, i följd hvaraf å delta konto med lätthet kan inhemta s huru delta resultat uppkommer, då deremot, enligt planen för nu gällande Rikshufvudbok, detta resultat icke såsom en följd af bokföringens serie, utan genom ny debitering och kreditering framstälies å ett mindre bemärkt ställe, nemligen uti Riksgälds-kontorets general-räkning.
Då, enligt det föregående, inkomst-tillarnes och utgifts-anslagens konti utvisa och slutbehandla allt hvad till hvarje sådaut konto hörer, men hvad sålunda i dessa special-konti förekommer, efter Riks-statens föranledande, äfven mäste betraktas sammanfördt under vissa hufvud-afdelningar, nemligen, hvad utgifterna angår, dels såsom särskilda hufvud-titlar, dels i sin helhet, och, hvad inkomsterna beträffar, såsom Statsinkomster i sin helhet, har uti det upprättade
Rikshufvudboks-förslaget det å ofvannämnda special-konti förekommande innehållet blifvit på de för hufvud-titlarne samt utgift, och inkomst inrättade konti ånyo i sina hufvudsummor framstäldt, hvarvid likväl, för att förekomma allt missförstånd i afseende på dessa upprepade belopp, desamma blifvit med rödt bläck betecknade, genom hvilken utväg nämnda fördelning kunnat åstadkommas utan uppoffring af fullständigheten å special-konti och utan att insigten af bokföringens logiska sammanhang för granskaren försvåras; varande boken försedd med 2:ne register öfver innehållet, del ena systematiskt, det andra alfabetiskt.
Uti infordradt och den 26 September 1851 afgifvet underdånigt utlåtande, hafva Stats-kontoret och Kammar-rätten anmärkt, hurusom Rikets Ständers uttryckta åsigt, att kapital-räkningen borde åt grund-fonden inrymmas, blifvit uti det nya formuläret så uppfattad, som skulle berörda räkning utgöras endast af grund-lönden; men enär deraf icke inhemtadcs resultatet af de medels förvaltning i sin helhet, hvilka tillhörde Staten, utan blott den obetydliga förändring, som något år kunde in träffa i nämnda fonds belopp, hafva Kollegierne ansett af Rikets Ständers omförmälda uttryck icke böra dragas annan slutsats, än att, med bibehållande af kapital-räkningen, jemväl grund-fonden borde i denBih. till 11.
Prot. 1853 & 1884. 10 Sami. 1 Afd. 22 170 Expedilions-Utskoltels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 9S. samma upptagas, i hvilket afseende Kollegierne låtit upprätta ett förslag till kapitalräkning, hvilken i sammanhang redovisade så väl grund-fonden, som Statens inkomster och utgifter för året, och i sådant ändamål upptoge, å eria sidan: a) Statens tillgångar vid årets början; b) dess för året debiterade inkomster, samt, å andra sidan: a) hvad under årets lopp Staten förlorat eller utgifvit, och b) tillgångarne vid årets slut.
Vidare hafva Kollegierne ansett de i förslags-hufvudboken nyttjade benämningar: missväxlun dsatlnin g s-fonden samt allmänna magasins-fonden ellet' fonden för äldre missväxtundsättningar böra för redighets skull ändras, den förra till kreditiv-fonden, eller fonden för undsättningar, och den sednare lill mag asin s-fonden, eller fonden för äldre undsättningar, äfvensom, enligt Kollegiernes lanke, de i andra törnen förekommande konti för utgifls-titlarne borde, i afseende på redovisningen för besparingarne, förtydligas derigenom, att vid hvarje anslag antecknades, huruvida detsamma vore förslagseller reservations-anslag, eller bägge delarne.
Dessutom och då i Rikshufvudboken ingått blott en del af hvad som tillhörde Riksgälds-verket, af hvars inkomster största delen, eller den allmänna beviilningen, debiterades och uppbtires genom Statens uppbördsmän, men af dem aflemnades till Riksgälds-kontoret, sorn deraf till Stats-kontoret återställde den så kallade Slatsfyllnadssummans belopp, hvaremot andra inkomster, t. ex. den del af tidningsstämplingsafgifteu, som i hufvudsläden utgjordes, och de bidrag, sorn Banken lemnade för allmänna behofs fyllande, inginge omedelbart till Riksgälds-kontoret, utan att synas i Statsverkets räkenskaper, hvilket äfven vore förhållandet med utgifterna, enär en del bestriddes af Riksgälds-kontoret omedelbart, andra åter, hörande till extra Stats-regleringen, verkställdes af och genom Stats-kontoret, hafva Kollegierne, på dessa med flera skäl, hemställt att Rikshufvudboken, för alt fullständigt utvisa Svenska Drätsel-verkels verkliga ställning, jemväl måtte innefatta redogörelse för all den förvaltning af allmänna medel, sorn vore Riksgälds-kontorets Fullmäktige anförtrodd; och borde, i händelse Kollegiernes åsigter i afseende på kapital-räkningen och behofvet af redogörelsens för Riksgälds-kontorets förvaltning intagande i Rikshufvudboken godkändes, formuläret för samma hufvudbok på det sätt förändras, att från Irsta törnen förflyttades till den 2:dra alla kooti, från och med grund-fondens till och med öfveråriga depositioners, och i deras ställe insattes kapital-beräkningen, jemte ett sammandrag, eller inkomst- och utgiftskonto hvaremot i 2:dra törnen, bland konti för berörda fonder, nya konti för Riksgälds-kontorets medel och andra dithörande fonder inrymdes i den ordning ämnena det fordrade, samt att kontot för Riksgälds-kontoret, såsom förvaltande verk, jemte de öfriga konti, på hvilka förändringarne kunde hafva inverkan, kompletterades eller rättades i behötliga delar, i hvilket afseende föreskrift erfordrades, att Riksgälds-kontorets hufvudbok borde årligen till Stats-kontoret öfverlämnäs, för att af vederbörande derstädes, efter föregånget omslut, i Rikshufvudboken intagas; tillstyrkande Kollegierne att ifrågakomna nya formulär till Rikshufvudbok måtte, med sålunda föreslagna förändringar och tillägg, varda antaget.
I afseende på Rikshufvudboks-förslaget hafva Rikets Ständers Revisorer, i afgifna yttrandet, anfördt att, då, hvad anginge uppställningen efter fonder och deras inbördes begränsning, äfvensom det bifogade tabellverket, Rikets Ständers föreskrifter blifvit följda, samt det förändrade sältet att behandla de Staten ej tillhöriga, men till de förvaltande myndigheterna ingående särskilda medlen måste bereda mera korthet och redighet, helst uppmärksamheten derigenom icke afleddes från de för hela riket gemensamma fonderna, Revisorerne, lika ined Kollegierne, ansåge hvad sålunda blifvit föreslaget böra antagas.
Skrifvelse, N:o 9S. 171 Beträffande derefter frågan om en kapital-räkning, hafva Revisorerne äfven ansett att en sådan borde finnas, som sammandroge alla de special-fonder, i hvilka Statskapitalet fördelas, och derföre tillstyrkt, att denna förändring må i det nya formuläret vidtagas; men som den af Kollegierne förslagsvis upprättade kapital-räkning inom hufvud-kolumncn upptoge bi-kolumner, särskildt för grund-fonden samt ordinarie och extra Statsreglerings-fonderna, jemte en gemensam kolumn för samtlige de öfriga smärre fonderna, hafva Revisorerne, som ansett dessa bi-kolumner obehöfliga och äfven oriktiga, såsom icke tillhörande begreppet af en kapital-räkning, funnit, att i dessas ställe borde inrättas 2:ne hjelp-konti till kapital-räkningen, det ena ett sammandrags-konto för all inkomst och det andra ett dylikt konto för all utgift, från hvilka hufvud-summorna inginge lill kapital-konto, för att der sammanställas med in- och utgående balanser, i hvilket afseende Revisorerne låtit upprätta förslag dels till dylika hjelp-konti, dels till ett kapital-konto, hvilka öro förslags-hufvudboken bifogade.
I frågan om sättet för uppställningen af de allmänna fondernas konti, hafva Revisorerne funnit den i Kollegiernes förslag till kapital-räkning äfvensom i de liesta af förslags-hufvudbokens fond-konti förekommande sammanföringen under högst fyra hufvud-detaljer, nemligen in- och utgående balanser samt inkomster och utgifter, böra-å alla fonders konti tillämpas, hvadan, då afvikelse derifrån skett i förslags-hufvudboken å ordinarie Statsreglerings-fonden, missväxt-undsättnings-fonden och fonden för öfveråriga depositioner, Revisorerne ansett, för enhets vinnande, rättelse derutinnan böra ske.
Vidkommande de uti förslags-hufvudboken ingående så kallade kreditiv- och allmänna magasins-fonderna, hvilka enligt det nya formuläret skulle benämnas, den förra, missväxt-undsättnings-fonden och den sednare allmänna magasins-fonden eller fonden för äldre missväxt-undsättningar, men, enligt Kollegiernes mening, borde heta, den förra, kreditiv-fonden elier fonden för undsättningar och den sednare magasins-fonden eller fonden för äldre undsättningar, hafva Revisorerne, instämmande i Kollegiernes förslag lill benämning af den sednare fonden, funnit den af Kollegierne föreslagna rubriken för den förra fonden vara mindre lämplig och blott förvillande, enär samma fond numera har egna inkomster, utan alt bestämdt gifvet är, att någon del af det kreditiv, hvaraf benämningen ursprungligen tagits, dertill skall ingå, helst detta kreditiv äfven kan till andra fonders understöd användas; hvadan Revisorerne föreslagit att denna fond måtte få namn af undsältnings-fonden, såsom närmast angifvande fondens ändamål.
Revisorerne, som, lika med Kollegierne, ansett, att å konto för Slats-utgifierne borde anmärkas niir anslaget vore förslags-anslag eller reservations-anslag, hafva för öfrigt tillstyrkt det af Kollegierne väckta förslag om intagande i Rikshufvudboken af redogörelsen för all dén förvaltning af allmänna medel, som Riksgälds-verket tillhör, hvarjemte och då, hvad anginge öfriga i förslags-hufvudboken iakttagna förändringar, desamma ansågos ändamålsenliga, Revisorerne slutligen hemställt, att ifrågavarande formulär till ny Rikshufvudbok, med ofvan anmärkta ändringar och tillägg, måtte, såsom ledande till en fullständig-och lättfattlig öfversigt af Svenska Drätsel-verket, varda till efterrättelse antaget.
Af Rikets Ständers Fullmäktige i Riksgälds-kontoret har sedermera, och uppå gifven anledning, blifvit upplyst att, mot redogörande i Rikshufvudboken äfven lör den Riksgälds-kontoret tillhörande förvaltning af allmänna medel syntes något hinder, å nämnda Kontors sida, destomindre skola förekomma, som de omständliga utdrag af detta verks räkenskaper, hvilka för hvarje år, så snart hufvudboken är afsiutad, från trycket utgifvas, förmodades innefatta alla erforderliga uppgifter och upplysningar med hänsigt till redovisningen för de under Riksgälds-kontorets förvaltning ställda medel, hvilkas in - 172 Expeditions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse, A':o 9S. tagande i Rikshufvudboken kunde ifrågakomma; men om nyssberörda räkenskaps-utdrag funnes i ett eller annat hänseende icke fullt upplysande, kunde för sådant ändamål Riksgälds-kontorets hufvudböcker, jemte öfriga hos detta verk befintliga räkenskaper, på lämpliga tider, och då desamma för göromålens gång inom verket icke erfordrades, hållas vederbörande tjenstemän i Riksboksluts-kohtoret tillhanda.
Hvad i denna del af ärendet, eller beträffande frågan om nytt formulär till Rikshufvudbok, sålunda förekommit, hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande; och om än dervid synts, som skulle ytterligare förenkling eiler förkortning äfvensom ökad fullständighet kunnat åstadkommas i afseende å vissa speciela delar af bokföringen, har denna omständighet likväl befunnits icke påkalla något särskildt förfogande från Rikets Ständers sida, enär förhållandena härutinnan äro af beskaffenhet att icke inverka på de allmänna grunderna för bokföringens inrättande, samt det må ankomma på förvaltningen att, med tillämpning af dessa grunder, allt efter som förändrade lagstiftnings-åtgärder eller regleringar dertill kunna gifva anledning, jemka eller fullständiga bokföringens särskilda delar, på sätt jemväl, enligt hvad ofvanberördt är, blifvit afsedt med specifikatio nerne af de fonder, som i framtiden kunna finnas böra lika som Statsreglerings-fon derna fördelas.
Instämmande för öfrigt hufvudsakligen i hvad Rikets Ständers Revisorer, med anledning af Stats-kontorets och Kammar-rättens vid Rikshufvudboks-förslaget framställda anmärkningar, yttrat, hafva Rikets Ständer, för sin del, beslutat: l:o att en kapital-räkning bör i Rikshufvudboken intagas, för sammandragande af alla de special-fonder, i hvilka Stats-kapitalet fördelas, och med bifogande af 2:ne hjelp-konti, det ena ett sammandrags-konto för all inkomst och det andra ett dylikt konto för all utgift, från hvilka hufvudsummorna böra ingå till kapital-räkningen, för att der sammanställas med in- och utgående balanser; 2:o att den i Kollegiernes förslag till kapital-räkning, äfvensom i de flesta af förslags-hufvudbokens fond-konti, förekommande sammanföring under högst fyra hufvud-delar, nemligen in- och utgående balancer samt inkomster och utgifter, böra å alla fonders konti tillämpas; 3:o att de i förslags-hufvudboken använda benämningar: missväxt-undsättningsfonden och allmänna magasins-fonden eller fonden för äldre missväxt-undsättningar må ändras, den förra till undsättnings-Jonden och den sednare lill rnagasins-fonden; 4:o att å konti för Stats-utgifterne bör anmärkas, när anslaget är förslags-anslag eller reservations-anslag eller ock bäggedera; samt 5:o att i Rikshufvudboken skall intagas redogörelse äfven för den förvaltning af allmänna medel, som Rikgälds-verket tillhör.
Och då, i afseende så väl å den i formulär-hufvudboken begagnade uppställning efter fonder och dessas inbördes begränsning, som äfven å det bifogade tabellverket, de hufvudgrunder, sorn Rikets Ständer för förändrandet af nuvarande bokförings-method fastställt, blifvit iakttagna, samt det förändrade sättet alt behandla de Staten ej tillhöriga, men till de förvaltande myndigheterna ingående särskilda medel, synes vara till större förenkling och mera redighet ledande, äfvensom öfriga i förslaget framställda förändringar öfverensstämma med ändamålet och de • föreskrifna grunderna, har alltså ifrågavarande formulär till ny Rikshufvudbok, med iakttagande al hvad här ofvan är vordet förordnadt, blifvit af Rikets Ständer, för deras del, till efterrättelse antaget; hvadan Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t måtte, med gillande af Rikets Ständers beslut, i Nåder anbefalla erforderliga åtgärder för verkställighet deraf; viljande Rikets Ständer förständiga sina Fullmäktige i Riksgälds-kontoret om Expeditions-Vtskoltels Förslag till underd.
173 tillhandahållande af kontorets hufvudböcker på lämpliga tider åt Stats-kontoret, för det ändamål, som i ofvanstående 5:te punkt blifvit uppgifvet.
Vidkommande åter förslaget till hufvudbok för Stats-kontorets enskilda rörelse, emot lämpligheten af hvilket förslag anmärkning förekommit hos vederbörande Embetsverk, äfvensom hos Rikets Ständers Revisorer; så, ehuru en afslutad års-räkenskap i allmänhet måste vara mera betryggande emot felaktigheter och misstag, än en utan afsilning fortlöpande räkenskap, likväl och då, med afseende å Stats-kontorets ställning till underordnade uppbördsman och redogörare, det skäligen må antagas, att, efter det nytt formulär för Riksbufvudboken blifvit slutligen fastställdt och tillämpadt, samt ett dermed öfverensstämmande bokförings- och redogörelsesätt för samtlige underordnade redogörare, enligt förut väckt förslag, blifvit fullständigt till iakttagande stadgadt, de speciela frågor angående ordnandet af ifrågavarande räkenskap, som nu blifvit föremål för stridiga meningar, kunna, med hänsigt till angelägenheten af ett sammanhängande system för Stats-verkets alla redogörelse-handlingar, i större eller mindre mån från en förändrad synpunkt betraktas eller tilläfventyrs förfalla, hafva Rikets Ständer ansett frågan om fastställande af ett hufvudboks-formuiär för Stats-kontoret böra hvila, tills nytt formulär för Rikshufvudboken blifvit slutligen antaget och upprättandet af denna hufvudbok efter sådant formulär gått i verkställighet; dock som Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad å nyttan deraf, att under tiden bereda större fullständighet åt Stats-kontorets memorial-böcker, hvilka, efter det förslaget om hufvudbok väcktes, redan undergått förbättringar, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla om Nådigt förständigande lill vederbörande, att i nämnda böcker, sedan erforderliga uppgifter från E. K. M:ts Refallningshafvande i länen inhemtats, införa sammandrag för hvarje år öfver de särskilda hufvud-titlarnes besparingar, brister och reservationer, till lättande af öfversigten å samma titlars ställning, äfvensom att, enligt det afgifna förslaget, inrätta särskilda konli för spanmålen i Kronans magasin å Skeppsholmen och de Stats-verkets bergs-effekter, som äro å jern- och metall-vågen i hufvudstaden upplagda.
Stockholm den 18 Augusti 1854. 174 Expeditions-Vtskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 96.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Aug. 1854.
Preste-Ståndet den il — — Borgare-Ståndet den 11 — — Bonde-Ståndet den 12 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ett för hamnbyggnaden vid IVadstena beviljadt ytterligare lån.
Utlåtande, N:o 98 och Meni. N:o 198.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer vid 1847 och 1848 årens Riksdag beviljat ett lån af 32,000 R:dr
B:ko för anläggningen af en hamn vid staden Wadstena, hvarefter, jemlikt E. K. M:ts Nådiga lörordnande den 11 Augusti nästlidet år, ett dylikt understöd af 10,000 R:dr
B:ko för samma ändamål utgått från Handels- och Sjöfarts-fonden, har vid innevarande Riksdag blifvit hemställdt, att åt nämnde stad, som icke, i likhet med flera andra städer, för sin hamnbyggnad åtnjutit något Stats-anslag utan återbetalningsskyldighet, måtte i och för denna anläggnings återstående utförande och fullbordan förunnas ett ytterligare lån å 10,000 R:dr
B:ko, enär de förra låne-understöden vore derför otillräckliga, i anseende dertill att, jemte det de uppgjorda kostnads-förslagen befunnits vara allt för lågt beräknade, utgiflerne blifvit än mera förökade genom flera svårigheter för arbetets plan-enliga verkställande, hvilka tid efter annan inträffat och sednast företett sig deri, att under nuvarande låga vattenstånd i Wettern ådagalagts nödvändigheten att, för åstadkommande af erforderligt djup i segelleden, verkställa en större och vidsträckare uppmuddring utanför hamnen, än förut ansetts behöflig.
Med afseende härå och i betraktande af ej mindre de betydliga kostnader och uppoffringar, staden Wadstena måst vidkännas för der pågående hamnbyggnads utförande, än de väsendtliga förmåner, sorn genom denna hamnanläggning komma att beredas ej allenast kringliggande bördiga landsbygd, utan äfven den allmänna sjöfarten på Wettern, hafva Rikets Ständer funnit skäligt att, för fullbordandet af hamnen vid Wadstena och dermed förenade arbeten, bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa ett ytterligare lån å Tio Tusen Riksdaler, emot enahanda betalningsvilkor, som föreskrefvos för det samma stad under 1847 och 1848 årens Riksdag beviljade hamnbyggnadslån, eller årlig inbetalning till nyssnämnda verk af sex procent å hela låue-summan, dervid ränta godtgöres efter fyra procent årligen å det vid hvarje liqvid återstående kapital, och det öfriga utgör afbetalning å detsamma; börande, derest den Expedilions-UIskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 97.
175 sålunda föreskrifna inbetalningen icke varder inom bestämd tid verkställd, dessutom erläggas fem procent ärlig ränta för det till liqvid förfallna beloppet, intilldess det blifvit inbetaldt.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Aug. 1851.
Preste-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphörande af den åtskilliga hemman åliggande skyldighet, att utgöra dagsverken in natura till Kungsgårdar och andra Kronolagenheter.
(Stals-Utsk:s Uthde N:o 93 och Mern.
N:o 217.) S. A. K. Sedan, genom Kongl. Brefvet den 3 December 1812, till verkställighet befordrats hvad Rikets Ständer beslutat derom, att allmogens dagsverks-skyldigheter till de Kronan behållna Kungsgårdar och Kronolägenheter skulle upphöra att in natura utgöras, när dåvarande arrende-kontrakt löpte till ända, emot det att i stället lösen för dessa dagsverks-skyldigheter efter markegång till Statsverket erlades, hvarmedelst, beträffande sättet för omförmälda skyldigheters afbördande, en skiljaktighet uppstått emellan sådana hemman, som voro dagsverks-skyldige tili Kronans nyssnämnda egendomar, och dem, hvilka till boställen eller indelningshafvare voro anslagne, samt Rikets Ständer vid 1840 och 1841 årens Riksdag, i ändamål att enahanda lindring i dagsverks-skyldigheten skulle äfven sistberörda hemman förunnas, med hänseende hvartill för nödigt ansågs alt en närmare bestämmelse af arbets- och dagsverks-skyldigheten, der sådan saknades, blefve, så vidt ske kunde, åstadkommen, hos E. K. M:t i underdånighet anhållit, det E. K. Mats Befallningshafvande i länen måtte undfå Nådig befallning att anställa fullständig och noggrann undersökning, angående sådana uti hemmanens ränta och skattläggning icke inbegripna dagsverks- och arbets-skyldigheter, som in natura utgjordes till Kronans hemman och lägenheter, hvilka såsom boställen m. m. voro åt embels- och 176 Expedilions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 97. tjenstemän anslagna eller till inrättningar upplåtna, hvarvid borde utredas huru dessa skyldigheter tillkommit och hvarpå desamma sig grundade, äfvensom E. K. Mils Befallningshafvande, i de fall, då nämnda skyldigheter icke funnos närmare bestämda, borde söka tillvägabringa sådana öfverenskommelser, hvarigenom, åtminstone för tiden efter nuvarande boställsbafvares afgång, visst antal dagsverken biefve bestämdt; så har E. K.
M:t behagat, rörande detta ämne, till Rikets nu församlade Ständer aflåta Nådig
Proposition och dervid hufvudsakligen meddela följande:
Efter det de af Rikets
Ständer i ofvanberörda måtto begärda undersökningar blifvit genom E. K. Mits Befallningshafvande i länen verkställda, samt de derom afgifna berättelser, jemte de af Läns-styrelserne i öfrigt lemnade uppgifter, blifvit hos E. K.
M:ts och Rikets Kammar-kollegium jemförda med derstädes förvarade Jordeböcker, Indelningsverk, Arrende-kontrakt och andra frågan upplysande handlingar, hade bemälda Embetsverk, i underdånigt Betänkande af den 5 Maj 1843, sig väsendtligen yttrat: att inom Upsala, Westmanlands, Örebro, Carlstads, Gottlands, Kronobergs, Jönköpings, Calmar, Blekinge, Götheborgs och Bohus, Elfsborgs, Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens län numera icke till någon Kungsgård, Boställe eller annan Kronolägenhet utgjordes arbets-skyldigheter' eller dagsverken af den beskaffenhet, hvarå Rikets Ständers underdåniga framställning hade afseende; alt inom
Stockholms län numera till utgörande in natura återstode dels de till
Drottningholms lustslott från Lofö och Eckerö socknar anslagna hjelpe-dagsverken, som likväl vanligen godtgjordes med penningar till slotts-kassan, dels ock de med ännu fortfarande gamla arrendet af Eldgarns kronoäng förenade hjelpe-dagsverken från Adelsö, Munsö och Färentuna socknar, hvilka dagsverken, såsom motsvarande andra hemmanen frångångna eller lindrade besvär, icke heller syntes kunna hänförås till de af Rikets Ständer afsedda; att uti Södermanlands län voro, enligt så väl äldre som sednare årens jordeböcker och räkenskaper, till den under arrende från åren 1805—1870 upplåtna Kronolägenheten