Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Blekinge länsfängelse ^ 91 95 “>5 3 5 94 103 126 90 Kalmar dito 65 70 18 37 71 - 10 D L OQ Christianstads dito 95 66 26 19 23 30 55 s 9 \
Elfsborgs dito 69 35 12 8 3 81 43 Gefleborgs dito 83 95 7 27 9 91 22 Götheborgs dito 98 55 97 18 26 5 116 83 81 63 96 68 37 51 Lid Hallands dito 80 30 99 3 .33 l ÖLd f)9 Kopparbergs dito 76 65 21 96 2 31 \ 78 136 92 108 116 105 118 120 Lid 00 Kronobergs dito 94 90 41 78 11 9 97 Malmöhus dito 87 : 60 94 4 77 Norrbottens dito 94 90 96 13 61 4 L\)
Skaraborgs dito 80 30 99 36 14 10 t\ 44 62 58 oU 90 Stockholms dito 91 25 25 14 .37 oci Wermlands dito 98 55 27 20 .3 5 Lo 90 Westmanlands dito 120 45 .33 21 66 66 Östergöthlands dito 105 85 29 3 81 1 109 per medium 86 42 — 24 16 69 ----- 4 103 11 — 28 6:to. fånge i läns- och krono-gemensamlietsfängelserna:
Gottlands länsfängelse ....
73 20 91 5 95 164 5 45 Jemtlands dito 83 95 « 10 8) 3 94 76 Jönköpings dito 69 35 19 104 13 29 173 48 48 27 Södermanlands dito 83 95 23 12 85 4 96 80 9 Upsala dito 69 35 19 7 67 2 77 21 Wester-norrlands dito 127 45 __ 35 2 1 129 45 36 Westerbottens dito 83 95 . 23 18 44 5 102 39 98 Orebro dito 105 85 , 29 58 97 15 164 82.
44 per medium | 86 37 — 24 38 24 — 10 124 61 — 34 Medeltal af kostnaden vid samtlige fångvårdsanstabterne 82 72 — 22 21 65 — 6 104 37 — 28 Bilaga Litt.
S. till 1861 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 139.
För arbetenas bedrifvande Nettoinkomsten, fördelad på i stat beräknade | erhållen ; antal dagsverken samtlige utspisade utgifter. nettoinkomst. nettoinkomst inkomst. portioner.
Straff- och arbetsfängelset å Långholmen 90,000 39,600 69 190,440 30 47,502 32 38 21 Dito dito i Malmö 84,000 — 33,400 —- 59,827 87 16,092 82 14 9 Dito dito å Norrmalm 17,600 — 18,631 3 12,351 14 . 18,574 89 24 15 Dito dito i Norrköping 4,500 — 11,600 8,190 89 10,636 52 19 12 Arbetsfängelset i Götheborg 5,500 — 1,700 — 971 74 1,686 38 22 12 Straff-fängelset i Carlskrona — — 289 74 - — Dito i Christianstad — — 634 58 — — Dito i Landskrona 200 7,500 — 1,502 3 5,348 13 14 5 Dito å Ny-Elfsborg — — 29 12 — — Dito i Warberg 16,200 — 8,500 — 26,434 97 10,363 50 13 6 Krono-arbetskorpsens l;sta kompani — — 10,000 — — 11,345 59 58 22 Dito 2;dra, 3:dje och 4:de dito — — — 11 14 — — Dito 5:te dito — 10,000 — — 11,544 37 37 28 Länsfängelset i Wisby — — T — j — — Dito i Hernösand — — — 104 28 — — Dito i Orebro — — ) — — Stimma 218,000 140,931 j 72 299,718 94 134,165 38 — — — 139 — § 4.
Uti Fångvårds-styrelsens den 31 December forlidet år afgifna underdåniga berättelse för år 1859, angående fångvårdens samtlige förvaltningsgrenar, deri Styrelsen jemväl lemnar redogörelse för fångarnes och kronoarbetskorpsens arbeten och sysselsättning under revisionsåret, uppgifves, att vid straff- och arbetsfängelserna å Långholmen och Norrmalm här i staden samt i Malmö, Norrköping, Götheborg, Landskrona och Warberg fångarne, i likhet med föregående år, varit sysselsatte hufvudsakligen med förfärdigande af beklädnads- och sängklädespersedlar m. in. för fångvårdens eget behof, samt i öfrigt med stenhuggnings-, väfnads- och sömnads- m. fl. arbeten, dels för offentliga myndigheters, dels för enskilde personers räkning, samt att vid öfriga å fästnings- och garnisonsorter förlagda straffängelser, nemligen i Carlskrona, Christianstad och å Ny Elfsborg, fångpersonalen, i den mån arbetstillfälle förefunnits, dels varit använd vid arbeten för försvarsverkets behof, dels fått förfärdiga diverse mindre handtverks- och slöjdvaror, vid hvilkas försäljning en viss andel af arbetsvinsten tillfallit fängelserue under benämning stämpelafgift.
Yidkommande kronoarbetskorpsen innehåller samma berättelse att, jemlikt Kongl, brefven den 1 December 1858 och den 19 Juli 1859, denna korps varit sysselsatt på följande sätt, nemligen: l:sta kompaniet eller kronoarbetskorpsens soldatklass vid Strömsholms nya kanals byggnad, 2:dra, 3:dje och 4:de kronoarbetskompanierna vid fästningsbyggnaden å Carlsborg och Borghamns kalkstensbrott, 5:te kompaniet vid Kongl. Flottans varf i Carlskrona, 10:de kompaniet vid befästningarne å Waxholm och Rindö samt ll:te kompaniet eller pionierklassen dels å Kungsholms fästning vid Carlskrona, dels ock å Waxholms fästning, dit kompaniet under årets lopp blifvit förflyttadt.
I hvad mån fångarnes sysselsättning verkat till minskning i Statens utgifter för deras underhåll, inhemtas af följande från Kongl.
Fångvårds-styrelsens ofvannämnde berättelse hemtade tabell, sorn utvisar ej allenast de i stat förslagsvis beräknade utgifter och inkomster i och för arbetens bedrifvande med fångar och kronoarbetskarlar, utan äfven de belopp, hvartill dessa utgifter och inkomster verkligen uppgått, äfvensom nettoinkomsten, fördelad på hvarje med beräknad inkomst utgjordt dagsverke och på samtlige utspisade portioner.
Litt. S.)
Häraf inhemtas, bland annat, att nettoinkomsten af fångarnes arbeten, fördelad på antalet dagsverken, varit lägst vid straff- och arbetsfängelserna i Warberg, Malmö och Landskrona, men deremot högst vid straff- och arbetsfängelset å Långholmen.
Den fördelaktiga arbetsvinst, sorn sistnämnda fängelse lemnat. der arbetsinkomsten med 7,901 R:dr 63 öre öfverstiger hvad i stat beräknats, härleder sig, enligt hvad Fångvårds-styrelsen upplyst, derifrån att en del af dervarande fångpersonal haft sysselsättning vid Statens i närheten af fängelset befintliga jernvägsstambana.
Hela den behållna inkomst vid straff- och arbetsfängelserna, kronoarbetskorpsens l:sta, 2:dra, 3:dje, 4:de oeh 5.te kompanier samt åtskilliga andra fångvårdsanstalter, som tillgodokommit fångvården för fångars och kronoarbetskarlars arbeten under sednaste decennium, har uppgått till här nedan upptagne belopp, hvaraf synes, att under denna tiderymd arbetsinkomsten endast under år 1857 varit högre än under år 1859.
Den har nemligen utgjort: — 140 — år 1850 86,815: 13. » 1851 98,765: 2. » 1852 112,842: 91.
» 1853 101,398: 26.
» 1854 105,531: 36.
» 1855 95,133: 94.
» 1856 130,871: 16. » 1857 147,727: 6.
» 1858 127,207: 92.
» 1859 134,163: 38. oeh således i medeltal för dessa 10 år 114,045: 63. § 5.
I afseende å helsovården inom fängelserna och kronoarbetskorpsen har den till Fångvårds-styrelsens biträde förordnade läkare afgifvit en särskild redogörelse, deraf, bland annat, inhemtas, »att sjukdomsförhållandena inom rikets fängelser i allmänhet under revisionsåret varit ganska tillfredsställande», och att, ehuru fångarnes medeltal i det närmaste varit oförändradt samt antalet sjuke uppgått till C,123, eller endast 227 mindre än år 1858, då 6,350 voro insjuknade, hade dödligheten icke obetydligt minskats.
Under året hafva endast 130 med döden afgått, eller 62 mindre än föregående året.
Någon egentlig epidemi har år 1859 icke förekommit, dock anmärker läkaren, att frossfebrar utgjort de under året mest framstående sjukdomar och förekommit inom alla rikets fängelser, men företrädesvis vid straff-fängelserna å Långholmen, Malmö och Landskrona samt vid kronoarbetskorpsen.
Af denna sjukdom hade 1,700 personer varit angripne.
Dödligheten hade dock. såsom vanligt vid denna sjukdom, varit ringa och endast 2 personer afiidit. § 6.
Fångvårds-styrelsens ofvanåberopade underdåniga berättelse få Revisorerne äfven meddela nedanstående sammandrag, utvisande antalet af de personer, som under loppet af åren 1835, 1840, 1845, 1850, 1855 och 1859 uti Stockholms stads jemte samtlige läns- och kronofängelser äfvensom i polishäktena i Götheborg och Norrköping varit förvarade, tillika med uppgift å folkmängden vid slutet af dessa år, med undantag af år 1859, för hvilket, vid tiden för berörde underdåniga berättelses afgifvande, uppgift derå ännu ej erhållits, utan lemnäs den i stället för år 1858, som är det sista år, för hvilket folkmängden i riket då var känd:
» 1845 3,316.537. 15,483.
» 1850 3,482,541. 12.185.
» 1859 3,733,698. 11,047. - 141 - § 7.
För att meddela upplysning angående antalet af de särskilda slags fångar äfvensom barn, hvilka under åren 1850, 1855 och 1859 på en gång, nemligen sista dagen af året, varit uti rikets samtlige läns-, krono- och polishäkten förvarade äfvensom å de personer, som i kronoarbetskorpsen varit anställde, hafva Revisorerne, på grund af de i Fångvårds-styrelsens underdåniga berättelse derom förekommande uppgifter, låtit uppgöra följande tabell:
Uti läns-, krono- oell polis-liäkten.
För ransakning samt vatten- och bröd-straff » aftjenande af böter » försvarslöshet och kringstrykande » brist af försvar till arbete dömde Bysatte personer Transportfångar...» 1850. 1,071. ' 79. 139. 35. 59. 52. 1855. 860. 69. 69. 20. 34. 40. 1859. 629. 28. 44. 16. 28. 22.
Summa fångar Barn, som åtföljt föräldrarne, 1,435. 13. 1,092. 6. 767. 3.
Summa personer 1,448. 1,098. 770.
Uti straff- och arbetsfång elser samt vid pionier- och kronoarbetskorpserna:
Lifstidsfångar Straff-fångar pä viss tid Bekännelse-fångar Försvarslöse
Kapitulanter och utstrukne soldater 1,400. 1,201. 6. 1,347. 163. 1,520. 1.501. 4. 1,577. 142. 1,364. 1,752. 1,054. 137.
Summa 4,117. 4,744. 4,307.
Summa Summarum Häraf voro frivillige 5,565. 291. 5,842. 364. 5.077. 369.
När dessa summor jemföras med rikets folkmängd vid slutet af ofvanberörde trenne är, visar sig, att vid 1850 års slut hvar 625:te, vid 1855 års utgång hvar 623:dje och vid slutet af år 1859 hvar 735:te person i riket varit friheten förlustig.
Afdrages åter derifrån antalet af de frivillige, så befinnes, att vid 1850 års slut hvar 660:de, vid 1855 års slut hvar 664:de och vid 1859 års slut hvar 793:dje person i landet mot sin vilja varit beröfvad friheten.
Af nedanstående tabell inhemtas huru stort antal fångar, som under revisionsåret dels funnits å allmänna straff- och arbetsfängelserna, i länsfängelserna och vid kronoarbetskorpsen, för att förrätta ådömdt allmänt arbete, dels hållits uti enskildt fängelse, i ändamål att afgifva bekännelse om brott, för hvilka de blifvit tilltalade; hvarjemte densamma meddelar uppgift å dem, hvilka af en eller annan orsak under året afgått, äfvensom å procentförhållandet emellan antalet nykomna, afgångna och återkomna vid ifrågavarande fång vårds-inrättningar: > — 142 — 1859. ■ 1 i-^'~ ■ 1 ■ , Mankön.
Qvarvarande vid årets början 3,638. 702. 4,340, Återkomne från ransakning och rymning m. m. 12. 12. ,T . f frivillige 293. 2. 295.
Nykomnej dön)de 1>595j :H6 1>941 Summa 5,538.
J,050. 6,588.
På grund af Kongl, nåd 54. 5.
■ 59.
Efter arbetstidens slut 1,602. 328. 1,930.
Efter besparad arbetsförtjenst till bestämdt belopp 78. 3. 81.
Efter erhållet laga försvar 36. 10. 46.
För sjukdom eller bristande arbetsförmåga frigifne eller af sände 16. 1. 17. Summa 1,786.™ ' 347"2,133.
Af ofvannämnde nykomne dömde, 1,595. 346. 1,941. hafva förut varit till allmänt arbete haline 548. 96. 644,.
Utgörande: till de såsom dömde nykomne, procent 34. 28. 33. och i förhållande till alla ofvanupptagne under året frigifne, procent 31. 28. 30.
I föregående års revisionsberättelse omförmäles i hvad mån återfall ägt rum bland de fångar, hvilka för första resan stöld hållits till straffarbete i cell.
Afven nu församlade Revisorer anse sig böra meddela hvad Fångvårdsstyrelsen i afseende å berörde förhållande för år 1859 yttrat.
Styrelsens uppgift hade sammanlagda antalet af dem, hvilka, med stöd af Kongl, förordningen den 4 Maj 1855, derefter och intill nyssnämnde års slut uti cell intagits för undergående af deni för första resan stöld ådömdt straff', uppgått till 2,706, och då 280 af dessa vid 1859 års slut ännu funnos qvar uti cellfängelserna, utgjorde således antalet af dem, som efter undergången bestraffning för första resan stöld derifrån afgått 2,426.
Af dessa hade endast 222 till strafffängelserna- återkommit för att straffas för andra resan stöld; hvadan återfallens antal bland dem, som från och med 1855 blifvit för första resan stöld straffade med fängelse i cell, uppgått till omkring 9 procent.
Hvad särskildt beträffar kronoarbetskorpsen, förmäler Styrelsen, att, om hela antalet af dem, hvilka alltifrån kronoarbetskorpsens organisation intill slutet af 1859 derifrån frigifvits, jemföres med hela antalet af dem, hvilka till kronoarbetskorpsen samt straff- och arbetsfängelserna återkommit, proportionen emellan de frigifnes och de återfallnes antal varit lika vid slutet af år 1859 som vid 1858 års utgång, eller att de återkomnes antal af de frigifnes utgjort omkring 32 procent, deraf 13 procent, för begångna brott, återintagits vid strafffängelserne, meri återstoden eller 19 procent, för bristande laga försvar, återkommit till arbetsfängelserna och kronoarbetskorpsen.
Jemföres åter antalet af de under loppet af 1859 återkomne med antalet af dem, som samma är frigifvits, så visar sig, att af de frigifne återkommit omkring 41 procent, deraf 23 procent såsom försvarslöse och 18 procent för att verkställa dem ådömdt straffarbete. — 143 — § 8.
Af den redogörelse
Fångvårds-styrelsen meddelat rörande religionsvärden inom fängelserna inhemtas, bland annat, att kristendomskunskapen varit god och försvarlig hos största delen såväl af de till läns- och krono-fängelserna under årets lopp nykomna som äfven bland kronoarhetskarlarne och de fångar, som vid årets slut voro qvarvarande i straff- och arbetsfängelserna, dock hade denna kunskap varit ringa hos en stor del och alldeles saknats hos 39 nykomne och 40 qvarvarande.
Af dessa sistnämnde voro intagne: å läns- och kronohäktena 39. vid kronoarbetskorpseif 17. » straff- och arbetsfängelserna för mankön 5. » dito dito » qvinkön 18. tillsammans 79. eller ett vida mindre antal än under föregående året, då dessa voro 147.
De fångar, 87 till antalet, hvilka varit okunnige i läsning, hafva deruti erhållit undervisning och bland dem hafva 49 i fängelset lärt läsa.
För öfrigt hafva, utom allmän Gudstjenst, som vid de äldre läns- och kronofängelserna förrättats hvar 3:dje eller 4:de helgedag, men vid kronoarbetskorpsen äfvensom vid cellfängelserna i allmänhet och, så vida hinder ej mött, hvarje helgedag, både allmänna och enskilda kristendomsförhör ofta hållits inom fängelserna; och är af vederbörande vitsordadt, att samtlige fångar, nästan utan undantag, såväl vid dessa förhör som vid Gudstjensterna iakttagit stillhet, ordning och uppmärksamhet.
Efter förutgången beredelse inom fängelset hafva 12 fångar för första gången begått H. H. Nattvard.
— Då bland de 47 till dödsstraff dömde, som 1858 varit under beredelse, 14 blifvit under samma år afrättade, hafva deremot endast 6 blifvit afrättade år 1859 bland de 32 fångar, hvilka sistnämnde år varit till dylikt straff dömde
De öfrige hafva blifvit benådade.
Det uti föregående revisionsberättelser omförmälde, i hufvudstaden bildade fruntimmerssällskap för fångars förbättring har, enligt hvad Fångvårds-styrelsen anmält, äfven under revisionsåret fortsatt sin verksamhet likasom förut samt utöfvat ett välgörande inflytande, såväl genom meddelande af nyttig undervisning åt fångarne under deras vistande inom fängelserna som ock genom att med råd och hjelp bistå de fångar, som från fängelserna utgått, och af hvilka 12 från straff- och arbetsfängelset samt 3 från norra kronohäktet frigifna blifvit intagne å förbättringsanstalterna Bethesda och Magdalena-hemmet.
Ehuru dessa tillhört det slag af fångar, cm hvilkas moraliska förbättring, i anseende till deras dåliga anlag, föga hopp förefunnits, hade likväl endast en af dem för brott blifvit å nyo beröfvad friheten; hvilket fördelaktiga förhållande jemte en flerårig erfarenhet af det goda och nyttiga detta sällskap åstadkommit, föranledt Fångvårds-styrelsen till uttalande af den önskan och förhoppning, att likartade sällskaper med det snaraste måtte bildas inom rikets samtlige län.
I sammanhang härmed torde böra omnämnas hvad Revisorerne vid besök å straffoch arbetsfängelset å Norrmalm inhemtat, att vid detta fängelse, i ändamål att uppmuntra dervarande fångar till läsning af nyttiga skrifter, blifvit anskaffade åtskilliga böcker, företrädesvis af religiöst innehåll, samt att dessa böcker af fångarue jemväl flitigt begagnas. — 144 - § 9.
Beträffande disciplinen inom fängelserna och kronoarbetskorpsen, inhemtas af Fångvårds-styrelsens underdåniga berättelse, bland annat, att antalet af rymningar och de vid revisionsårets slut icke ertappade rymmare utgjort:
Rymningar.
Vid årets slut ej ertappade rymmare.
Vid fästnings- samt allmänna straff- och arbetsfängelserna för mankön 10. 2. » qvinkön —«
— Vid kronoarbetskorpsen 17. 6.
Summa 27. 8.
Af extra judiciella bestraffningarne hafva blifvit verkställde:
Vid fästnings- samt allmänna straff- och arbetsfängelserna för mankön '.
434. » qvinkön 380.
Vid kronoarbetskorpsen 375.
I likhet med föregående år har Styrelsen förklarat sig anse fångarnes inom straffoch arbetsfängelserna i riket uppförande under revisionsåret vara ganska tillfredsställande.
Endast 3:ne fångar hade blifvit bestraffade för knifskäring.
För öfrigt hade förbrytelser af svårare beskaffenhet icke blifvit begångna. § 10.
Såsom ofvan blifvit visadt, uppgå de vid revisionsårets slut från längre tid till baka i räkenskapen upptagna proprie-balanser till ett belopp af 4,506 R:dr76öre; och utgöras, enligt hvad af den i Styrelsens hufvudbok intagna balansförklaring närmare inhemtas, af följande fordringar, nemligen: hos aflidne redogöraren vid straff- och arbetsfängelset å Långholmen A. Söderströms sterbhus 2,242: 14; beroende på afskrifning; » aflidne redogöraren vid samma fängelse P. J.
Wejdels sterbhus, vid årets början utgörande 1,653: 36. derå sedermera blifvit afbetaldt 297: 26. och återstår, beroende på indrifning, 1,356: 10; » aflidne redogöraren vid straff-fängelset å Carlstens fästning L. W. Nyman 456: 5; samt hos förre redogöraren vid straff-fängelset i Carlskrona C. A. Andersson 452: 47, hvilka sistnämnde begge poster fortfarande äro beroende på Kongl. Kammar-rättens pröfning.
Utom förestående proprie-balanser upptager
Styrelsens hufvudbok en sedan flera år tillbaka innestående fordran hos Kaptenen A. Roos, hvilken fordran, såsom beroende på indrifning, fortfarande balanseras. — 145 — § 11- Enligt hvad af 1859 års revisionsberättelse inhemtas, hade Rikets Ständers samma år församlade Revisorer, af anförde skäl, hemställt, att vid räkenskapen måtte fogas afskrifter af sådana protokoll, deruti redogörelse meddelades öfver förloppet af de entreprenadauktioner, vid hvilka för fångvården erforderliga effekter och förnödenheter blifvit upphandlade ; men i det utlåtande, som, i anledning häraf, Fångvårds-styrelsen afgaf, förklarade Styrelsen, dels att då de flesta entreprenadauktioner för Fångvårdens räkning liöllos inför auktoriteter i landsorten samt i allmänhet endast i de fall underställdes Styrelsens pröfning, när de erhållne lägsta anbuden öfverstego de i gällande stat upptagne prisbestämmelser, icke alla öfver dylika auktioner förda protokoll vore för Styrelsen tillgänglige, dels ock att, då Styrelsens samtelige protokoll och handlingar tillhandahöllos vid stats-revisionerne och jemväl, om så påfordrades, särskildt af Styrelsens tjenstemän för Revisorerne förevisades, Styrelsen ansåge berörde hemställan om afskrifvande af förstnämnde protokoll ej vara af behofvet påkallad samt afstyrkte förslaget äfven af det skäl att en dylik åtgärd blefve för Styrelsens tjenstemän betungande.
Att Revisorernes i berörda hänseende gjorda framställning haft skäl för sig och väl förtjenat afseende lider intet tvifvel, helst afsigten med denna hemställan synbarligen varit att bereda Rikets Ständers Revisorer tillfälle, att, under deras vidlyftiga granskningsarbete, utan omgång eller tidspillan få del af samtelige de handlingar, som verificera en utgift; och vigten deraf att, så vidt möjligt är, fullständiga handlingar härunder finnas att tillgå synnerligast när, såsom i förevarande fall, frågan gäller att, jemte granskningen till ziffran, taga kännedom om och bedöma en Styrelses förvaltnings-åtgärder, lärer svårligen af någon bestridas.
Af dessa skäl och ehuru
Revisorernes begäran angående auktionsprotokollens företeende i afskrift, förmodligen med afseende å hvad Fångvårds-styrelsen härom yttrat, ej, såsom det vill synas, föranledt till någon åtgärd, hafva nu församlade Revisorer, som under granskningen af till fångvården hörande räkenskaper erfarit olägenheten deraf att vid en del af dessa saknats just sådana handlingar, hvilka lemna fullständig upplysning rörande anskaffningen, medelst uppköp å offentlig auktion, af fångvårdsförnödenheter, funnit sig böra hemställa, att åtminstone de kontrakter, som för sådant ändamål af Fångvårds-styrelsen eller å dess vägnar med vederbörande afslutas, antingen i original eller afskrift må räkenskapen biläggas.
B) JLnsIwget för vård och underhåll af låns- och leron ohiikten.
Ofver detta anslag, hvilket före år 1859 redovisades i sammanhang med fångvårdsanslaget, har särskild hufvudbok för revisionsåret blifvit upprättad, som blifvit i Kongl.
Kammar-rätten granskad, ntan att någon anmärkning dervid förekommit.
I afseende å inkomster och utgifter visar nämnde räkenskap följande förhållande:
Tillgångar 4,785: 13.
Transport: 4,785: 13. 19 — 146 — Transport: 4,785: 13.
Uppbörd: statsanslag 13,500: — Balans till år 1860:
Skulder 2,207: 58, Summa 20,492: 71. Credit.
Vård och underhåll af läns- och kronohäkten 13,140: 52.
Balans till år 1860 :
Kontant behållning ^ 7,352: 19.
Summa 20,492: 71. C) Anslagen till Cellfiingelsehyggnader.
Räkenskaperna öfver de för läns-, härads- samt stadsfängelserna utom Stockholm beviljade medel äro i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning och ut - visa följande förhållande:
Stadshäkten.
Tillgångar 3,150,033: 58. 150,000: - 195,000: — 3,495,033: 58.
Skuld 58. — 58.
Summa 3,150,034: 16. 150,000: — 195,000: — 3,495,034: 16.
Skuld 33: 58. 33: 58.
Under revisionsåret har tillsammans blifvit utbecaldt 240,334 R:dr 35 öre, hvilken Transport: 33: 58. -— — 33: 58.
— 147 — Transport: 33:58. 33: 58. summa, såsom i utgående balansen inbegripen, upptages inom linien.
Kontant behållning Inventarier m. m 8,924; 92. 1,460: - 1,019: 316: 72. 11,403: 92. 316: 72.
Fordringar hos Riksgälds-kon toret A fängelsebyggnader nedlagde 150,000: — 69,685:— 146,077:95. 365,762:95. 2,990.758:94. 78,855:— 47,903: 5.3,117,516:99. kostnader Säger 3,150,000758. 130.000: 195,000; - - 3,495,000: 58~.
Summa .3,150,034: 16. 150,0.00: —. 195,000: — 3,495,034:16.
På sätt uti 1860 års revisionsberättelse (Bil.
Litt. S.) blifvit aimärkt, innestå uti Riksgälds-kontoret af anslaget tili stadshäkten rätteligen endast 142,927 R:dr 95 öre R:mt.
Beträffande fängelsebyggnaderna och de arbeten, som under loppet af år 185 blifvit ej mindre vid de nya länsfängelserna och kronohäktena, än ock vid straffoch arbetsfängelserna i riket utförde, innehåller den utaf chefen vid Fångvårdsstyrelsens Byggnads-kontor afgifna berättelse fullständig redogörelse; och få Revisorerne derur meddela följande:
Uti Jönköping, Örebro och Wisby hade inredningsarbetena blifvit fullbordade, så att fångarne kunnat i dervarande fängelser inrymmas.
Endast den yttre rappningen å dessa byggnader återstod till följande året, hvarefter desamma ansågos komplett färdige.
I Östersund uppfördes under året de yttre och inre murarne till en fängelsebyggnad; i Umeå blefvo grundmurar lagda till en dylik byggnad, och i Hernösand uppfördes de fölen lika beskaffad byggnad erforderlige grund- och stenfotsmurar; och har kostnaden för dessa fängelsebyggnader uppgått till de belopp, här nedan intagne 'tabell utvisar.
Kronohäktet i Norrtelje, som innehåller 16 celler jemte ekonomi- och ransak - a) Nya läusfängelserna. b) Kronohäktena. ningslokal, har under revisionsäret blifvit inredt och sa oranaat, att rangar Kunnat ait inflytta. c) 0e äldre länsfängelserna.
De för dessa fängelser nödige befunne arbeten för underhåll af tak, eldstäder, stängselplank m. m. hafva under året blifvit verkställde i enlighet med derför nådigst fastställde byggnadsförslag.
— 148 — d) Straff- och arbotsfäagelserna Utom de för berörde fängelser erforderliga reparationer, hafva större byggnadsarbeten utförts: i Landskrona, der, i stället för den nedbrända fabriksbyggnaden, början gjorts för uppförande af en ny dylik byggnad.