Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan sålunda förhållandet, angående Konunga-grafvarne i Wärnhem, och der erforderliga reparationer, blifvit utredt, har Utskottet, för dess del, funnit lämpligt, att, i enlighet med hvad redan för enahanda ändamål blifvit tillstyrkt för Wreta, dessa för landets historiska mifinen värde-rika ålderdoms-lemningar iståndsättas på Statens bekostnad.
Af be~ sigtnings-instrumentet har Utskottet inhemtat, att de fem Konunga-grafvarne äro vida större till omfånget än de vid Wreta, samt åtminstone i ett lika bristfälligt skick; hvadan Utskottet icke kunnat anse det uppgifne kostnads-beloppet vara för högt beräknadt, och då den graf, uti hvilken stoftet efter Biskop Swedberg med dess fru förvaras, lärer vara tillbyggd invid de öfriga äldre grafvarne och således reparationen, så framt ej det hela skall erhålla ett vanprydligt utseende, bör komma att utsträckas till alla dessa grafvar., serdeles som kostnaden för Swedberska grafven är föga betydlig, tillstyrker Utskottet, att, för iståndsättande af Birger Jarls, Inge den 3:djes, Knut den Heliges, Erik Knutsons och Erik den Läspes samt Biskop Swedbergs grafvar vid Warnhems kyrka måtte beviljas ett anslag af i,5oo R:dr, under samma vilkor, som för det redan tillstyrkte anslaget af 5oo R:dr till] reparation af Konunga-grafvarne i Wreta, i afseende hvarå Utskottet dess förra yttrande vidhåller, blifvit föreslagne; hvarjemte Utskottet hemställer, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att vid reparations-arbetet hufvud - St ats-Ut skottets Utlåtandej N:o 435". i5 sakligt afseende må fästas dervid, alt monumenten bibehållas vid deras ursprungliga byggnadsstil, samt alt Kongl. Maj:t må anbefalla vederbörande, som hafva tillsynen öfver Kronans hus och byggnader i landsorten, att, sedan ifrågavarande reparationer blifvit verkställde, vaka öfver monumentens vidmaglhållande, då de dertill erforderlige kostnader torde kunna bestridas af det i sådant afseende å Riks-Statens nuvarande 8;de IIufvud-Titel uppförde ordinarie Statsanslag. 5:o Utskottets yttrande, i anledning af ifrågastäldt anslag till uppbyggande äf en kyrka för Finn-allmogen i Gunnarskogs, Gräsmarks och Eda församlingar i Wermland, har af Borgare-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning.
Inom de öfrige Irenne Riks-Stånden hafva deremot flere ledamöter talat för bifall till det äskade anslaget, på grund af följande hufvudsakligen anförde skäl: att uti icke blott dessa Irenne, utan ännu ytterligare flere församlingar i Wermland, från äldre tider tillbaka, bosatt sig utvandrade Finnar, uppgående nu j antal till omkring 12,000 personer, hvilka i fjellbyggderna föra ett kringstrykande lif, äro begifne på dryckenskap och andra läster samt nära nog i saknad af all christéndqmsknoskap, hvarföre ock, sedan de nordligare socknarne lyckats att i fjellbygden erhålla en serskild capell-församling för de der bosatte Finnar, Iråga redan år i83o blifvit vackt att bereda en dylik fördel för dem, sorn vistas i de sydligare socknarna; att, sedan Consistorium och Landsliöfdjnge-Embetet vitsordat behofvet häraf, Kongl. Maj:t anbefallt undersökningar å stället, hvilka egt rum tvänne serskilda gånger, senast år i83c), men att handlingarne deröfver ännu icke inkommit, i afbidan på några bristande upplysningar; dock hade vid den senare undersökningen blifyifc utredt, att icke blott en utan tvänne k}?rkor erfordrades, för att kunna motsvara behofvet; på grund hvaraf och då bristande medel syntes vara det väsendtligaste hindret för förslagets framgång, det blifvit yrkadt, att den äskade summan 6,000 R:dr måtte af Rikets Ständer beviljas, då för densamma, jemte det bidrag, som kunde påräknas af allmänna välgörenheten, byggnaden af de begge kyrkorne, äfvensom inköp af boställe åt en Prestman, för hvilket boställe kostnaden blifvit af Consistorium beräknad lill 1,763 R;dr B:co, kunde verkställas. i6 Stats-Utskcttets Utlåtande, N‘.o 4^5.
I anledning af hvad sålanda inom 3:ne Riks-Stånd blifvit yrkndt, och då Utskottet inhemtat den upplysning, att allmänna medel förut blifvit använde för uppbyggandet af redan i Wermlands Nordliga Finnmark befintlige kyrkor, får Utskottet tillstyrka, att en summa af 6000 R:dr mätte ställas till Kongl, Maj:ts disposition, för att, sedan erforderlige förberedande undersökningar hunnit fullbordas, användas till uppförandet af kyrkor i Finnmarkerne inom Carlstads Stift, äfvensom inköp af boställe åt en Prestman. 6:0 Inom Ridderskapet och Jdeln har, i anledning' af Utskottets yttrande, angående anslag till planering af Voltige-gården vid Gymnastiska Central-Institutet m. m,, blifvit anmärkt, att det på Riks-Statens 8:de Hufvud-titel uppförde ordinarie anslag till underhåll af Kronans hus och byggnader i Stockholm icke kunde till detta föremål disponeras, firar fråga icke vore om underhåll, utan om nybyggnad.
Deremot hafva Preste- och Borgare-Stånden lemnat denna punkt utan anmärkning och Bonde-Ståndet densamma bifallit.
Vid detta förhållande och då Utskottet icke kan finna, det Kongl. Maj:t är förhindrad att af anslaget till Kronans hus och byggnader i Stockholm anvisa de medel, som kunna erfordras för föreslagne förändrade inredningar uti Gymnastiska Central-Institutets local, vidblifver Utskottet sitt förra yttrande.
N:o 435. Stats-Utskottets Utlätandej N:o 435.
Litt. E. N:o 435.
Litt. E. Utlåtande, i anledning af erhällne återremisser ä Utlåtandet N:o 354> Litt. E, (U. A.) Det af Utskottet under ofvanstående Ts:o och Litt. afgifne Utlåtande, , i anledning af ifrågaställde Extra Stals-anslag för undervisningsverket, Vetenskaperne och de Sköna konsterne, har af samtlige Riks-Stånden blifvit återremitleradt, och lår Utskottet, i följd deraf, här nedan till besvarande upptaga de under discussionerne inom Riks-Slånöen vid Utlåtandets serskilda punkter förekomne anmärkningar. ilo Utskottets yttrande, i afseende på anslag till Universiteten i Upsala och Lund, för uppförandet af sådane ännu saknade byggnader, som funnos mest behöflige, har af Bonde-Ståndet blifvit bifallet.
Inom Ridderskapet och Adelns arnt P r este- Ståndet har deremot af alla Ledamöter, som sig yttrat i frågan, blifvit yrkadt bifall dels lill det af Kongl. Maj:t äskade, dels till de af Universiteten sjelfve nödige ansedde och uti Professoren Geijers motion omförmälde anslag, på grund hufvudsakligen af Professoren Thomanders och Prosten Stenhammars vid Utlåtandet i denna del fogade reservationer, samt jemväl serskilde ledamöters yttranden, att de ordinarie anslagen af tillsammans 6,ooo R:dr till hvartdera Universitetet, på hvilka medel Utskottet lemna t anvisning för fyllande af Universitetens behof i detta afseende, till fulla beloppet erfordrades till instrumenter för undervisningen, Rihliothekens och Naturalie-satnlingarnes completterande, sjukhusen med flere föremål, så att ingen tillgång vore att deraf påräkna lill nybyggnader, alt Utskottet tillstyrkt, byggnadsanslag för Academien för de fria konsterne, samt äfven vilkorligen för Carolinska Institutet, men afstyrkt för Universiteten, hvilket ej syntes vara conseqvent handladt, samt att möjligen häraf skulle kunna dragas den slutsats, att
Utskottet haft någon hemlig afsigt att arbeta för det i senaBih. till R.
Pifo och 1841•
4 Sami, 1 Afd. 3 B md. 3 Häft, 3 Stat.-Utskottets Utlåtande, N:c 435.
E. re tider väckte förslaget att flytta Universiteten till hufvudstaden, hvilket likväl vore i flere afseenden mindre välbetänkt.
Inom Borgare-Stånd t hafva äfven de fleste ledamöter förklarat sig instämma i Prosten Stenhammars och Professoren Thomanders reservationer, hvaremot andra talat för bifall lill Utskottets förslag, helst nitälskan för Universiteten kunde vara lika liflig och varm, utan att man derföre borde obetingadt ingå på byggnads-anslag, för hvilkas användande, så att de ej blifva öfver behofvet dryga, måste förutsättas ordnande förmåga och klok beräkning.
Med föranledande af de inom Irenne Riks-Stånd gjorda framställningar och då Universitetens behof af byggnader verkligen synes vara större, än som kan fyllas af det för hvartdera Universitetet på ordinarie
Stat uppförde anslag af 6,000 R:dr Banco årligen, har Utskottet icke ansett sig böra vidhålla sitt i det förut afgifna Utlåtandet gjorde afstyrkande af allt anslag till dessa föremål.
Vid pröfning af nämnde behof, har Utskottet dock trott sig kunna antaga, att det samma icke är lika vid begge Universiteten, och alt således någon jemkning vid fördelningen af den summa, som kan komma att i sådant afseende af Rikets Ständer be viljas, skäligen bör ega rum.
Upsala Universitet har nemligen, efter dess nya B bliotheks-byggnads uppförande, att till andra ändamål disponera den local, som förut varit lill Bibliotheket upplåten, och torde således genom vidtagandet af lämplige åtgärder kunna bereda sig utväg till fyllandet af de behof, som i Consistorii Academici af Kongl. Maj:t, uti Dess Kådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, åberopade underdåniga framställning uppgifvas, med undantag af Observatorium, dertill nybyggnad synes blifva erforderlig, och hvarföre kostnaden blifvit serskildt beräknad till 20,000 R:dr Banco.
Något anslag, utöfver hvad sålunda ansetts b! fva erforderligt för en Observatorii-byggnad, tror Utskottet följaktligen icke vara för Upsala Universitet af behof påkalladt, och torde i öfrigt, för den händelse, fulla summan icke skulle för en sådan byggnad erfordras, återstoden kunna till andra Universitetets byggnader disponeras.
Lunds Universitet är deremot alldeles i saknad af åtskillige för den Academiska undervisningen behöfliga byggnader, hvilka för Universitetet icke på annat sätt, än genom nybyggnad kunna beredas.
På dessa grunder och då härförutan Upsala Universitet, för den händelse, ett nytt Observatorium derstädes kommer att af Staten bekostas, erhåller genom försäljning af det då öfverflödiga gamla Observatorium, en tillgång utöfver hvad för Lunds Universitet kan bbfva att påräkna, har Utskottet ansett sig böra Stats- Utskottets Utlåtande-, N\o 435.
E. *9 tillstyrlo, att Rikets Ständer till Lunds Universitet, för uppförande af nödige byggnader, mätte anvisa det af Kongl. Maj:t äskade anslag, 25,ooo R:dr, samt för Upsala Universitet en summa af 20,000 R.dr, att användas till uppförande af en ny Observatorii-byggnad, sedan Kongl. Maj:t gjort
Sig förvissad, att berörde summa blifver för nämnde ändamål tillräcklig; dock att för den händelse byggnaden skulle kunna ändamålsenligt till vägabringas för ett mindre belopp, den återstående summan äfven må kunna användas i och för andra nödige ansedde Universitets-byggnader. 2:0 I anledning af Utskottets yttrande, angående ifrågasläldt anslag till utvidgning af Carlstads Läroverk, hvilket yttrande af Bonde-Ståndet bifallits, och under discussionen bos Bidderskapet och Adeln icke blifvit vidrördt, har deremot inom Preste- och Borgare-Stånden blifvit anfördt: att Carlstads Stifts Byggnads-cassa år i833 baft en ej obetydlig samlad fond, som då blef tagen i beräkning för löneregleringen vid Läroverket, hvartill eljest Stats-medel måst till motsvarande belopp användas, så att det nu äskade anslaget kunde sägas vara en ersättning för hvad Staten af Byggnads-cassan blifvit tillerkänd; att, sedan läsningen vid Gymnasium, under förliden termin, börjats på 3:ne afdelningar, istället för de förut varande tvänne, man varit nödsakad att å annat ställe i staden hyra rum för den tredje afdelningen, och att då härjemte det största af de hittills varande auditorierne skulle komma att inredas till Gymnastik-sal, ungdomen icke meta kunde samlas till gemensamma föreläsningar, så framt ej ytterligare utrymme bereddes, hvarföre ock Dom-Capitlet icke ansett sig' kunna undgå alt för 6,666 R:dr 32 sk., eller samma pris, hvarföre det af Herr Biskopen m. m.
Agardh uti dess motion omnämnde hus blifvit å auction försåld t, inköpa berörde hus; och har på grund häraf blifvit yrkadt, att det sökte anslaget malte af Rikets Ständer beviljas, eller åtminstone ett lån, enligt hvad Herr Biskopen m. ni.
Hedrén, i dess vid Utlåtandet i denna del afgifne reservation, föreslagit.
Utskottet, som ej kan frånträda dess redan uttryckte åsigt, att ifrågavarande behof bör kunna fyllas med de tillgångar, som för underhållandet af hvarje Stifts Läroverksbyggnader äro att af Stifts-styrelsen disponera, får följaktligen, 20 Siats-Utskottets Utlåtande, if.o'435.
E. vidblifva, hvad Utskottet i denna punkt af det förut afglfne Utlåtandet yttrat. 3:o Vid Utskottets yttrande, i anledning af Prosten Ahlqvists motion, om anslag till reparation och inredning af en Carolinska Institutets tillhörig stenhus-byggnad, har inom Ridderskapet och Adeln blifvit anmärkt, att anslaget för Carolinska Institutets behof icke måtte göras beroende af frågan., huruvida Sundhets-Collegium må komma att lill nämnde Instituts local förflyttas eller ej.
Ledamöter af Pr es‘e-St ån det hafva erinrat: att den tillgång, sorn af Utskottet anvisats genom försäljning äf Numer-Lotteriets lius, syntes blifva betydligt större, än som för behofvet erfordrades; att upplysningar om beskaffenheten af den nybyggnad och reparation, som skulle komma att vid Institutet ega rum, borde meddelas, innan medel kunde anvisas, på sätt Utskottet tillstyrkt; samt att frågan om Sundhcts-Coliegii föiflyttning ej bordt sammanblandas med den om reparation af den ifrågavarande för Carolinska Institutets behof afsedda byggnaden, helst local för bemälde Collegium syntes kunna beredas i något Statens hus inom sjelfva staden, utan att nybyggnad för sådant ändamål behöfdes.
Inom B or gare-Ståndet hafva blifvit åberopade de vid 2:dra punkten af Utlåtandet Litt.
D. förekomne anmärkningar, och Bonde-Ståndet har beslutat återremisSj på grund af dess vid nyssberörde punkt fattade beslut.
Då Utskottet, på grund af förekomne anmärkningar, funnit sig höra frånträda sitt uti 2:dra punkten af Utlåtandet Litt.
D. gjorde tillstyrkande om försäljning af Numer-Jotteriets hus och den derföre inflytande köpeskillings användande för nödige tillbyggnader och förändringar vid Carolinska Institutet, biifver häraf en följd, att några medel på sådant sätt ej blifva att disponera lill det i Prosten Ahlqvists motion afsedde ändamål; och ehuru Utskottet icke kan ifrågasätta, att behof af deri till Institutets Bibliolheks och Samlingars förvarande afsedde byggnads reparerande och inredning må vara förhanden, har Utskottet likväl, då plan för arbetet och kostnads-förslag icke finnas upprättade, ansett sig böra, i enlighet med hvad i det förra Utlåtandet blifvit yttradt, afstyrka det af Prosten Ahlqvist äskade serskilde Statsanslag.
Stats-Utskottets Utlåtande, N:o if.35.
Litt. E. 21 d:o Yttrandet, angående det af Herr af Forssell äskade anslag till inköp af barometrar m. m., har af Preste- och Borgare-Stånden blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bonde-Ståndet bifallits, hvaremot ledamöter af Ridderskapet och Adeln anfört, att de af motionären ifrågasatte observationer voro af en stor vigt för att erhålla närmare upplysningar om de i naturen föregående omvexlingar, serdeles uti ett land, så vidsträckt som Sverige och med så olika natur-förhållanden i dess serskilde delar, samt att Yetenskaps-Acndemien säkerligen skulle hafva understödt förslaget, om den blifvit öfver detsamma hörd, hvadan bifall lili motionärens framställning blifvit yrkadt.
Då det förra Utlåtandet i denna punkt sålunda blifvit af 3:n« Rika-Stånd bifallet, eller lemnadt utan anmärkning, vidblifver Utskottet detsamma. 5;o I anledning af hvad Utskottet anfört, i fråga om inköp för Statens räkning af det så kallade Oxenstje.
;ka archi vet på Tidon, har hos Preste-Ståndet blifvit yrkadt, att för terörde ändamål ett vilkorligt anslag på Riksgälds-Contoret måtte anvisas, på . det att den dyrbara samlingen icke må under liden till nästa Riksdag, möjligen inköpas af utländsk man och sålunda gå för fäderneslandet förlorad.
Ridderskapet och Adeln och Borgare-Ståndet hafva deremot lemnat denna punkt utan anmärkning och Bonde-Ståndet densamma bifallit.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet, i afseende å nästföregående punkt, yttrat, vidblifver Utskottet jemväl i 5:te punkten sitt förra Utlåtande. 6:0
Vid Utskottets yttrande, i anledning af ifrågaställde anslag för utgifvandet af en för Folk-skolorna afsedd charla öfver Skandinavien samt de begge verken :
Scriptores rerum Suecicarum Medii sevi och Diplomatarium Suecanum, har inom Ridderskapet cch Adeln blifvit yrkadt, att Rikets Ständer måtte serskildt anvisa det belopp, som erfordras för berörde begge verks utgifvande, på det att Kongl. Maj:t mätte kunna utan inskränkning disponera de af Rikets Ständer å 5:te Hufvud-Titelns ordinarie
Stat uppförde jo,000 R:dr årligen, hvaremot den ende ledamot, som, rörande denna punkt, inom iPreste-Ståndet t sig yttrat, förklarat sig instämma uti Utskottets afgifne förslag.
Inom Borgare-Ståndet har blifvit 22 Stats-Utskottets Utlåtande, JY:o 4^5.
E. erinradt: att Utskottet icke tillfyllest utredt den tillstyrkte afskrifnings-frågan, enär upplysning saknades, på hvad vilkor och af hvilka medel blifvit utbetaldt det belopp, hvaraf afskrifning skulle komma att ega runa; att det syntes mindre lämpligt alt belasta Stats-verket med flere hundrade exemplar af vidlyftiga tryckta handlingar, samt att Rikets Ständer icke lämpligen borde gå Kongl. Maj:ts pröfning i förväg, angående dispositionen af de å 5:te Hufvud-Titeln anvisade 10,000 R;dr årligen.
Bonde-Ståndet har Utlåtandet i denna punkt bifallit.
I anledning af de anmärkningar, som rörande afskrifnings-frågan blifvit afgifne, får Utskottet upplysa, att genom Kongl. Brefvet den 24 April 1816 blifvit till understöd för utgifvandet af de under titel: Scriptores Rerum Suecicarum medii sevi bekante gamla Historiska urkunder, af extra utgifts-medlen anslagne icke 2,5oo B;dr, såsom Professor Geijer af misstag uppgifvit i dess motion, utan a,3oo R:dr Banco, hvilken summa, enär till kostnadens betäckande jemväl borde afses den af verkets försäljning i bokhandeln inflytande inkomst, blifvit å förskotts-förteckningen uppförd, men att, efter det jemväl den andra delen af detta arbete utkommit, och alla de influtne medlen inberäknats, behållningen på det hela, berörde förskottsmedel inbegripna, icke utgör mer än p3c> R:dr 8 sk. 5 rst.
Banco, som blifvit tagne i beräkning för utgifvandet af den 3:
Ije delen, i följd hvaraf och dä Utskottet ej kan frånträda, hvad i öfrigt i anledning af de ifrågavarande motionerne, blifvit anfördt.
Utskottet vidblifver sitt i denna punkt afgifne Utlåtande, endast med iagttagande, att den till afskrifning tillstyrkte summan rättas till det belopp af 2,3oo R:dr, som det lemnade förskottet verkligen utgjort. 7:0 Utskottets yttrande, i anledning af Friherre Hamiltons, H., motion, om anslag till uppbyggande och inrättande af' ett National-Museum, har af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden blifvit lemnadt utan anmärkning, hvaremot en ledamot afPreste-Ståndet förklarat sig finna den af motionären föreslagne local for ett National-Museum erbjuda flere och betydliga fördelar.
Då ifrågavarande yttrande icke innefattar något yrkande om förändring uti det af Utskottet i denna punkt gjorda förslag, hvilket sålunda ian anses vara af samtliga Riks-Stånden bifallet eller lemnadt utan anmärkning, Stat i-Utskottets Utlåtande, N:o 435.
Litt E. 33 vidblifver
Utskottet jemväl i denna punkt sitt förra yttrande. 8:0 Utskottets yttrande, i anledning af motionen om anslag för tillbyggnad och reparation af Academiens för de Fria konsterna hus, har al Ridderskapet och Adeln blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bonde-Ståndet bifallet, hvarjemte den ende ledamot af Presie-Ståndet, hvilken rörande denna fråga sig yttrat, yrkat bifall till Utskottets förslag.
Inom Borgare-Ståndet har dermot blifvit anmärkt, att 3o,ooo R:ir syntes vara en alltför stor summa, alt af Rikets Ständer till detta föremål disponeras, helst Utskottet icke tillfyllest utredt, att hela detta belopp erfordrades, samt att, genom en så illa motiverad frikostighet, konstens mägtige gynnare och beskyddare möjligen skulle kunna föranledas att inskränka sina bidrag för Academiens upprätthållande.
Jemte det Utskottet får anmäla, att Utskottets tillstyrkan grundar sig på ett Utskottet meddeladt kostnads-förslag, uti hvilket ingen nedsättning anses kunna till vägabringas eller blifvit ifrågasatt, har Utskottet, enär Utlåtandet i denna punkt blifvit af ett Riks-Stånd bifallet och af tvänne lemnadt utan anmärkning, ansett sig böra detsamma vidblifva. g:o Utskottets anmälan, i afseende å uppförandet af det för folkundervisningens befrämjande anvisade creditiv å Siksgälds-ContGret, har af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och B or gare-Stånden blifvit lemnad utan anmärkning, och Bonde-Ståndet har i denna punkt Utlåtandet bifallit, vid hvilket förhållande
Utskottet anser någon vidare åtgärd från dess sida i delta afseende icke erfordras.
Stockholm den i5 Februari 184 *• 2^ Stats-Vtsliotlcts Utlåtande, N'.o 433.
F. N:o 435.
Litt. F.1 Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 354> Litt. F. (U. A.) Stats-Utskottets under ofvanstående N:o och Litt. afgifnaUtlåtande, i anledning af ifrågaställde extra Stats-anslag till åtskilliga allmänna och enskilda föremål, har af Ridderskapet och Alein samt Bonde-Ståndet blifvit bifallet, men uti vissa delar återremitteradt af Prés‘e- och Borgare-Stånden', och får Utskottet följaktligen till besvarande upptaga de under discussionerne inom sistnämnde tvänne Riks-Stånd förekomne anmärkningar. i:sta punkten, angående anslag för tillvägabringande af Statistiska Chartor, den 2.-dra, rörande Stipendier till utrikes resor i techniskt afseende, samt den 3:dje, angående underhållet af Långebro öfver Helgeån vid Christianstad, halva blifvit lemnade utan anmärkning, vid hvilket förhållande
Utskottet anser något vidare yttrande härom från dess sida ej erfordras.
Vid Utskottets yttrande uti den 4;de punkten, angående anslag för inrättande ide Norra Länen af två eller lie chemiska blekerier och appretör ngs-verk, har inom Preste-Ständet blifvit erinradt, att, då den finare lärfts-tillverkningen i Norrland hotades med undergång, Staten måtte göra något för dess understödjande, ehuru ett mindre anslag, än som blifvit af motionären äskadt, syntes böra blifva tillfyllestgörande, och alt derföre förslaget om blekeriers och appreterings-verks inrättande icke matte helt och hållet förkastas, helst varan, redan till sin inre beskaffenhet, egde företräde för den utländska och endast i det yttre utseendet vore densamma underlägsen; hvaremot Borgare-Ståndet lemnat äfven denna punkt utan anmärkning.
Då det i denna punkt af Utskottet afgifna yttrande sålunda är af tvänne Riks-Stånd bifallet och af ett annat lemnadt utan anmärkning, anser Utskottet sig böra det samma vidblifva.
Vid Stats-Vtshotlcts Utlåtande, JV:o ^35.
F. 33
Vid den 5:te punkten, angående ifrågastäldt anslag för en arbetsinrättning uti Eskilstuna fristad, bär inom såväl Prede- som BorgareStåndet blifvit erinradt: att berörde arbets-inrättning icke skulle komma att afse enskilda fördelar för Eskilstuna, ulan vore ämnad alt på ett tjenligt sätt bereda arbets-förtjenst och sysselsättning åt den mängd af personer, serdeles ungdom, som vid fristaden emoltages, men möjligen annars kunde falla Corrections-Inrällningarne till last, hvarföre blifvit yrkadt, att det erforderliga anslaget mätte af Rikets Ständer beviljas; varande vid Preste-Ståndets protocolls-utdrag bilagclt ett hos bemälde Riks-Slånd förstedt af Kyrkoherden i Eskiltuna, Prosten U.
Landgren den <7 sisLlidne
December utfärdadt bevis, af innehåll, att, enligt medelberäkning för de senaste io åren, 67 gossar af från 10 till 20 års ålder, årligen lill staden inflyttat, men endast 22 utflyttat, samt att de inflyttade varit fattige, okunnige och vanvårdade ynglingar från flera Rikets provincer, men de utflyttade merendels varit i handtverk inöfvade, så alt de bättre annorstädes kunnat söka sin utkomst.
Utskottet, som icke sätter i fråga, alt en arbets-inrättning i Eskilstuna fristad skulle, på sätt motionären yttrat, vaia både nyttig och af behofvet påkallad, kan emedlertid icke frånträda sin åsigt, att för en sådan anstalt allmänna medel icke böra användas, hvadan Utskottet i denna punkt vidblifyer sitt förra Utlåtande.