Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
3) Skolorna &amp; ro for magnifika, d. v. s. anordningarna motsvaru ej hvad barnen sannolikt komma att fPr se i framtiden.
I stBUet for vanliga sm&amp; oppna spisar anviindes lngkok eller kokning nled gas, i stallet for en balja vatten och ett klapptrii finnas stora tvatt- inrattningnr, soin drifvas rued bnga, o. s. v. Det Hr svHrt att ofvervinna denna olagenhet.
Dock har man solrt att jamsides men de i stor skala anordnade arbetena arrangera mindre, dar i dagligt bruk forekommaude sysslor kunna liiras.
- Detta skolsystem has afven lrlendrats med afseende pil det oekonomiska siittet fiir mat- anordningen.
Fodan uppviiges lika for alla barnen; ingen hiinsyu tages till barnens aptit; och iingslan for att barnen skola sviilta iir s&amp; stor, att man ej velat Iamna skolm~ndigheterna frihet att mode- rera mattariffen efter speciella forhdlanden, hvilket i mdnga fall fororsakat stor misshnshii !lning.
4) Sammanhopandet.
af en niassa barn ar i m h g n afseenden ofordelalrtigt; ddiga element knnna liitt giira sig giillande och denna fara iir storre d %, sBsom i England, barn, hrilkas foriildrnr lefva, inkomma och afgi ur skolan oupphorligt, alltefter som de resp. fiir- Ziildrarna vistas &amp; fattighuset eller liita skrifra ut sig diirifrdn.
Sammanhopandet visar sig skadligt stiviil i frsgu on1 den f p i s k n som den ruoraliska utvecklingen, det iir isynnerhet flickorna som anses lida af baracklifvet, och det a r ofta konstateradt att flickor, uppfostrade i dessa, skolor, lida af dPtligt humijr och brist p&amp; sjiilfbehiirskniug.
5) Systemet a r dyrbart; det ar likviil billigare an:) Cottages- homes^-systemet, och kostnaden torde ej anses bora spela en be- stiimmande roll.
6) Earhiigan att systemet skulle befordra spridning af smitto- samma sj~~kdornmar synes varn ofverdrifven.
Genom inriittning sf
an slags lrarantan, dar nylzomna barn vistas uncler 14 dagar innan de intag&amp; i skolnn, genom undvikande af ~fverbefolkning obh ge -- noin flitig ' ventilation torde faran kunn.a reduceras hog st betydligt Detta systems oliigenheter aro sBlunda till~iickligt &amp; kga., Lik-: vjil ar det mFrkligt, att resultaten visat sig gynnsammare an inan knnnat vanta.
A£ de miinga exempel forf.
anfijr hilr&amp;, ' vilja vi, endast nil~nna att statistiken visar, att af Londons 38,000 fattighds-, hjon endast 435 och nf dessa endast 232 fullt friska hafva erhgllit sin uppfostran i distriktslrolorna.
gifver dock de s. k.))
Cottages 7~omes~, pB s v p s k a kanake rattast villah he in)), ett gifvet foretrade.
Barnen,aro 11&amp;r ej samman- hqpade i en stor byggnad utan fordelade i en massa sin&amp; villoi.
eller stugor,.
som hvardera rymma fr&amp;n 16 till.
40 barn.
Hvarje stuga iiger ett hushAl1.
for sig; barnen blifva darigenom i - tillf; ille att utrBtta alla vanliga sysslor, 1G.a sparaamhet, och soln de iiro af olika Bldrar, f B de Bldre liira att skota och virda, de yngre.
Detta, liksom anordningen att h e m ~ e n forestis af .en)) pappax och ~mnmmno eller for fliclzhemmen af en 4nka eller ogift fmntimmer, som titnleras rmamma., ar ilgnadt att ' gifva hemmen en Eamiljelik yragel.
Gossnrna nppfostras i flickhemmen till 7 Brs iYcle {dB de ofverflyttas till gosshemmen.
Gelqensamms for alla barnen .aro skolrummen, bndinrattningarna, lekplatserna o. s. v. Blend de for- delar de.tta system erbjuder mb namnns: de mer familjelikna~@e forldlandena, de med h8nsyn till hushblhingen lsiittre ekonomislra principernn, hattre yrkesundervisning kamt mindre fare for sprid- L omar.
ning nf siizittosammn sjul-d En annail form af dessa hem Bro de s. k. wisolaterl or scattered hornes~.
De skilja sig i hufv~ldsak fr8n ' cle foregiieilde geuorn fol-, jande: 1) hemmen iiro spridds, ej samlnde B en bestiirnd, plats.
samt skilja sig ej frdn ijfriga hus i narheten; barnen blifva har- igenoiy i tillfdle att se mer of den yttre viirlden och betraktas ej soin fattigviirdsbarn; 2) bnrnen undervisas i de dllmilnna sko1orn.a; 3) gossar och flickor uppfostrns i samma hem, till dess de form vid 13 Brs Alder siindas till siirskilda hem.
Forfattaren ofvargdr hiirefter till en kritilz af ~Boa~di~zgotd-.
(~~tacko~derirzgs-) - syste~~zet.
Soin regel torde kunna sggas.
att detta system 81- det mest naturliga och basta, nar det.
ar viil oorganiseradt och tillriicklig liontroll utijfvas i fbsterfijriildrarna; men att det i.
motsatt fall me: an nkgot annat system lagmar till.E&amp;lle oppet for dblig behandling och vanvBrd af barnen.
Systemet kan dessutom,,
endast anviindas for de barn, som ej hafva nlgra foraldrar, eller i ' d e fall dar dessa fullstiindigt ofvergifvit barnen.
Barnen aro van- ligen utackorderade ii landet; de uppfostras halsosamt, fii arbeta inom sin egen klass och fb vana vid arbeten och forhlllanden, som iiro ngttiga for deras kommande lif; de kunna ej blifva utpe- kade friin andra barn, och i mlnga fall, i synnerhet om barnsn ut- ackorderas tidigt, uppstir mellan dem och fosterforBldrarna verklig bmhet.
Barnen ha i mdnga fall ett framtida stod och hjalp i foster- foraldrai-na och ofta hosatta de sig i grannskapet af dem.
Med alla dessa fordelar for ogonen m %ste det forefalla, forr8nandeJ att systemet utfallit s l jamforelsevis otillfredsst~llande som fiirf.
De mlnga exempel och erfarenheter forf.
meddelar rorande detta system torde for svenslra forhlllanden - diir utackorderiug iir s&amp; vanlig - vara af speciellt intresse; exemplen i 1-anvlrd af barnen visa mer an tydligt att detta system mindre Bn nlgot mnat kan w skota sig sjiilft w; och de meddelade bestiimmelserna rorande ut- ackordering af barn aro riil varda ett studium.
Ti kunna endast meddela nAgra af dem h&amp;r.
E j mer an tvH barn fB samtidigt ut- ackorderas i saama familj; barn f8r ej utackorderas utan Iakn~in- tyg; ej hos fosterf6rii1drarJ som bekiinnrr annan tro iiu barnet; ej i familj med ofver 4 barn; ej i plats, som I r aflagsen mer an ', ' I; sv.
mil frln skola eller S / G mil fr %n niigon af utackorderingskomit6ns medlemmar.
Barnen skola besokas a£ en medleln a£ niilnds komiti?
minst en g l n g hvar 6: te vecka.
Med h a n s p till denna punkt iir det af vikt - och forf.
betonar det upprepade glnger - att be- soken och inspektionen goras grundligt, att de rerkatallas af frun- timmer, d % det visat sig att herrar i detta afseende aro komplett odugliga, samt att de intraffa l for fosterforaldrarna fullstandigt okanda tider, aro s. k. surpris-visiter.
Ehuru bestiimmelserna ej innehilla nlgot harom, foljes i vanliga fall regeln att ej utackordera barn bland sliiktingar, ej heller i familj dar mannen har nattarbete (han bor halst ha utarbete) samt ej heller dar det h n e s hpesgaster.
Rorande barnens framtidssysselsattning liimnar forf.
en redo- gorelse, hvaraf framgdr ntt flickorna i de allra flesta fall utbildas till tjanare.
Efterfriigan ii krinliga tjgnare ar $4 stor, att det ar mojligt for skolorna att foraiikra flickorna goda platser; och for deras t i l l s p och hjalp intill 25 Brs glder Br spnerligen val sorjdt, tack vare btskilliga sallskap, - bland hvilka the Metropolitan As- sociation for befriending young Servantsw torde inttga friimsta platsen, - hvilka hafva till uppgift att ofvervaka och hjiilpa flickorna under
olika forh8llanden.
Dessa sallskap ha utofvat ett synnerligen gag- nande inflytande.
NHgot liknande har forsokts med gossarna, men rned ej sB godt resultat.
Gossarna utbildas till olilca yrlcen.
En del undervisas i musik och inkomma i olika musikkBrer vid rege- mentena.
Andra forberedas redan ~ulder skoltiden till sjomanslifvet genorn triining H s. k.
~fningsskepp (rtrainingshipr).
h e r andra intriida i de olika yrkesgrenar, inom hvilka de f %tt undervisning i skolorna.
Vi vilja afsluta dennn korta redogorelse for mr Chances bok med en forteclming ti de i London fir 1894 befintliga skolor och anta.let barn lydande nnder)) the poor law)).
A£ de namnda hr un- dervisade 17,807 barnen vistades: 1,159 i fattighhnsskolor, 3b till antalet, 2 6,818 i distr~ctsskolor, 8)) 4,721 i villahem, bildande 1 2 kolonier, 968 voro utackorderade och 582 ofvades B w trainingships s, inedan Bterstoden tillhiirde romerslc-katolska och andra slcolor eller voro intagna H sjukhus.
H. v. I {.
P i inbjudm af Bergens ~Kvindesagsforeningr sawlades d e s 4: de-6: te aug.
representanter for 2.5 af landets:) kvindeaugs~ m. fl.
kvinnof oreningar.
Xeningen hade forst varit, att ~ X o r s k Kvindesagsforening)) i Kristiania skulle f&amp;tt detta forsta landsmo mode&gt;) till stind, inen man fann sedermern lampligast att salnlas i det centralare beliigna I3er- gen, dit i alla handelser m h g a komlne att resa, pii grund af den dar i sonmar plglende stora utstiillningen.
den norska krinnaas intresse for sin sak ar lifligt och vaket, det finner mau endast af att hora, att de delegerades antal uppgick till ett sextiotal och ofrjga deltagarinnoru till banske dub- belt s&amp; mgngn.
Till motets ordforande valdes skolforestbndarinnan i Bergen froken B~ncrlie .Hansm, soni slzotte ciet ganska svBra varf vet:) greit&gt;&gt; och bra, klokt och opartiskt.
Till vice ordf. utsigs den kinda skolforest %ndarinnan fru Ragnn hhielsen f r t n Kristiania.
E t t kort referat af motets forliandlingsu.
torde k u n m intressera Dagngs liisare.
Raden af goda foredrag under motets tre dagar inleddes af fru HantBroa vackra minnestal ofrer C m i l l n Collett - r holdingen, hvilkens fana annu ingen hade upptagit:).
Xielse~z ett glinsnnde, af appllder Darefter holl f r ~ Rag~za ~ ofta afbrutet foredrag om sT70rt III-ogrnnz:;.
Krinuans medretna frigorelsearbete var blott femtio Ar gamnlalt och dock liade man re- d m hnnnit icke st$ litet, men annu r a r forstilendet af krinuosakens id8 allt for litet utbredt.
Man tiiukte icke nog pb att det giillde hela det ene konets stgllning i samhiillet.
Trots motstHnd, icke minst hos kvinnorna sjaifva, g&amp; r.
det dock framAt enligt utrecklin- gens lag.
Lyckan har ofta en forsloallde inverkan.
Den lyckligt gifta kvinnan glommer de.
stora missforhz " lllandena, darfor atk de
37 1 ioke gb nt 6fver henne ' sjilt.
Mnlet.
var samrnn vdtt far i&amp;nan som, for rnawnen i log oclb opinion.
Karnpunktea i kvinnosaken var rfistriitten.
F r u Nielsen varnnde skarpt for den ~Artoing mot praktiska m&amp;l,)) Norslc Kvindesngsforning~ pfi senare tid slagit in pb.
Att anordna k u ~ s e r i matlaping och somnad in.
111. d-ililct, det vnr icke ~) Irviudesagsw-arbete.
I alla tider hnde stidant \ larit tilltitet for Irvinnan - ja t. o. in.
fordrats af henne.
Froken Gina Iilog retlogjorde i btt vaunt, sjiilfollt fijred&amp; far i XvincEesagens ~ t i i l i n p.
Imehillet hiiraf 1Br enligt hennes med- d,elande komma att utf6rligt inforas i Dagny, 11va~fiir jag forbigh det.
Fru stntsministerinde Randi Blelw, ordfiirande i iNorsk Kvin- desagsforeuingw utdelade en tryckt iiraberattelse for foreningens verksamhet., hvilken visade en he1 rad a£ kursex- och fijredrag i for hem- och sjalfEorsorjande lrvinnor nytt.iga aimen.
Dessntom.r5itt - mycket arbete for sociala fiirb8ttringar i form af diverse ansok- ningar till myndighete~ s&amp;sorn till polisjiailstnren om instiillning af kvin- liga nnttvakter i nattar~este.n for kvinnor, till stor1hinget om fort- satt bevillning af stipendier for sommerslror o. s. v. F i u Blehr forsvarade, att foreniugen npptsgit ' det yrnktish undervisaingsarl~etet och iche enbart holl sig till de mer ideels uppgifterna.
Nar ~hovedbanen)) nu var lagd och man sfig dan storn yagen hain ofver fjiiilet, borde man tBnka pH bibanorna in till fol- ket i de d h p a dalarna.
Dit in skulle man sdoda lruuniga 15irarin- ilo * i prnktislct arbete, den arbetande lcvinok var illa aflonad, till stor del just p9 grund af bristande ntbildning i sitt yrke.
Det farms .adertoa tusen sommerslror i landet, hvaraf tolf tnsen uteslutande hanvi&amp;de till sjdff6ra6rjoing.
Man fick iclre gl6mma betydelsen af den ~prnlrtiske linjow.
A£ s&amp;ma meniug var frdren l h g.
Man behb; fde diirfor iclre forsurnma .de storsta och idrtigaste upiigifterna och hnde efter ' hennes inening heller icke gjort det.
Froken Icln TVc17me1~ talade oin D lCuui~de,t i poliliet w, h ~ nod- ~ r; vBndig en reform harvidlag iir.
Ngr en h5lrtad kvinni na slrall undersokas, blir polismannen ofta snart sagdt tvnngen till lxntalitet.
E n lc~rleksfull kvinna knn ha stijrre h a f t och niakt med en rasande, druclcen och rfi kvinna Bn mfinga polism5in, det hnr e~farenheten hlktade kvinnor.
visat i Amerilca.
Kvinlig polis sknlle on~hiinderta~a Af sin verlcsarnhet i fiiugelserna hade hon haft stor tillfredsst8llelse.
Frolren Welhavens foredrag gjorde i sin nyktra osolrtn form.
ett djnpt intrgck pii mig.
Ba1rol-n orden 1Bg den foi en fin kvinns ',
storsta tiinkbarn sjiilfuppoffring.
Hon Bgnar namligen sitt hela lif dt fallna och straffade kvinnor.
F r u Steinhnmnzer talade om ~Kvinderne og pressen 8, uppmanade kvinnorna till storre intresse for saken.
Pressens betydelse var stor &amp; h mycket kunde niis genom den.
Genom samtliga dessa foredrag hade behofvet och vikten a€ kvimans rostratt g&amp;tt som en rod tr %d - icke en enda af de talande hade underldtit att, om ocksd blott i forbigbende, betona att utan rostratt var det omojligt att nA hvad man ville nA, utan den hade man i sjiilfva verket icke samhallets zlktning o. s. r.
Det var darfor icke svirt att forutse, att rostriittsmotet meil dees dis- kussion skulle blifva af ojiimforligt storsta intresse, helst det skulle blifvn offentligt och med tillfalle for miin att yttra sig.
' Tyvarr blef jag af trotthet forhindrad att niirvara, men tror dock, att jag fullt korrekt skall kunna framstdla det betydelse- fullaste af hvad som forekom.
En stor, for tillfallet hyrd sal var fullpackad af intresserade iihorare.
Fru Ragnn A7ielsen forde ordet, men deltog i debatten, slagfardig och talangfull som sin bror storthingspresidenten Ullman.
Froken Anna Holsen holl inledningsforedraget.
Efter en liten of versikt af D kvindesagens D historia of vergick hon till kvinnorost- rattens historia.
Det var forst pH ISSO-talet man borjade komma till1 insikt om att skvindesags utan rostrattskraf det var att vilja mdet utan medlet.
Sedan dess har ~Kvindestemmeretsforeningen~ arbetnt genom flern forslag till storthinget.
I &amp; r har till storthin- get insandts Bera alternativa forslag till grundlagsforandring.
Till hosten skulle foreningen insanda forslag om k o ~ ~ ~ ~ n rostratt u n a l for kvinnor.
- E n del af ~Kvindestemmeretsforeningen~ hade brutit sig 10s och bildat en ny ~tatzdskvi~ldesfeiai~terehfo~.eniS~g~.
Froken Anna Rogstad uttalade sig skarpt ogillunde mot storthingets rostrattsbeslut.
Kvinnorna vore, efter beslutet om all- miin rostriitt for man, satta i paritk med idioter och fiirbrytare, numera de enda icke rostberattigade.
Lagarne m&amp;ste stiftas af bade miin och kvinnor - forr blir det ingen rtittvisa.
Xiir hon talade om rostratt for kvjnnor kande hon sig som f&amp;ngen som skakar sina bojor, men icke kan losa dem, hoppndes dock att en rBttvis sak mdsfe en g %ng segra.
Froken Gina Krog forsvarade, att man bildat en ny forening, den gamln hade svikit det arsprunglign programmet, grnndadt pii
rostriitt fijr livinnor pii sa.mma villlror som for man, som var allas mB1.
Det behofs ingan fin statsmanskonst for att begagna rost- ratten, endast god vjljn och sundt forstlnd.
NBr nu &gt;) Kvinde- stemmeretsforeningen)) ville g % fram steg for steg, med allehanda begr5insningar for kvinnans rostratt, st % fir det jn att onodigtvis &amp; terupprepa miinnens arbete, som faktiskt redan ledt till genomforande af den demokratiska principen.
Hon ville ioke vara med pii n k o n nfprutning - sknlle s&amp;dan ske, blefve det myndigheternas sak ntt gora d&amp;.
Det mest ideela sammanfaller ofta med det som iir klokast.
E n hetsig strid utspnnn sig emellan de b %da pertierna.
De flesta,; om tillharde det gamla partiet, ville gii stegvis af opportu- nistiskt sk81, biittre nggot an intet, hufvudsaken var att iitminstone niigra kviunor hade rostriitt.
Men fru Ragna Nielsen, AterhHllspartiets framste forlr&amp;mpe, gick sB l h g t, att hon hellre $in att nu fii allman rostratt for lrvinnor ville ouska, att den drojde i hundratals fir, sB omogen och intresselos ansag hon arbetarelcvinnzln vara.
Dettn troligen forhastade yttrande viickte mycken forbittring och frandrallade en storm af protest.
Arbetarkvinnan, skskildt p b landet, var fullt ut likn mogen och ta.nkande sorn mannea.
Statsriidet Qvnat fastade uppmirksamheten pB att undervis-.
ningen i landet var densammn for flickor s o n go-ssar.
Ran fick hiir hora sainrna farhagor som han af sina motst %ndare eB ofta hort.
nar det gdlde allman rostrott for miin, trodde knappt att storthinget.
skulle gifvn kvinnorna poli ' tisk rostriitt forr iia de fBtt den kom- munala, som de borde b e g k a lika med man, tillrt % de att med ens.
nppst&amp;lla s o u sitt enda mt %l r&amp;tratt pd sanznzn villkor sont for man- new Han hade fornyade gBnger rostat for allinan rostratt for kvinnor s o n m&amp;n, sAvd statsborgerlig som kommunal, trodde att.
de snart kunde f % kommunal rostratt, och icke sB lange darefter skulle nog den tid upprinna, dB de afven finge den.
statsborgerliga ..
Den 88-Brige)) kvindesagsintresserade)), prosten Deinbill, talade for likstdlighet med m h.
Hur liingt man i ' Norge hunnit framom oss i lrvinnornas rost-.
rattsfriga synes af ofvanstilende.
Den har blifvit dagens brannande fr&amp;ga och alla tecken tyda pii, att den inom en icke alltfor aflagsen framtid lzonimer att bringas till verlzlighet.
Efter allm&amp;nna rostrattssegern i storthinget i vintras, skref ' jag till en vSininnn i Norge och frigade om hon icke kande sig stolt att tillhora ett folk FA rattvist och sfi demokratiskt, att det.
knnnat i site offentliga lif genomforn en dylik jiimlilrhetsln-incip utnn alla ne~~raliserande restriktioner.
Harp8 fick jag till s r a r: wHur Iran du tycka, att jag skulle vara stolt iifrer mitt folk sB liiuge lrvinnorna blifvit lamnade kvar - jag suarare slciims, att d.: tta var mojligt.9 Dettn svar visade mig mer iin mycket annat hur 1Hngt Xorge spruugit framom Sverige i nppfattningen nf moderna reformer;.
Yi behofva bara piminna oss Jmr v8r forsta kammare sam- rnunsiittes, Ilur t. ex. i en miingd koniluuner en endn person knn rijsta omlcall alln do iifriga m. la.
for ittt jnse den enorma princip- sliillliaden i de bdda liindernns offentliga lif.
Den norsku Iwiunan kommer att brgta vagen icke blott for sig utan iifren fiir sina.
svenska systrar, ty nar nrbetet L.r upptaget och genomf3rclt i grnnn- landet, ken det ej a m a t Bu pdskynda en reform iifren hos oss.
Endnst ett beslut fattades p&amp; motet, llilmligen ntt till sarntliga representernde foreningar sanda ett nf fru Sjostein formuleradt f6r- slqg till allmiin snmma.nslntning af alla kvinnosaks- m. fl.
fijreilingar till ett stort D landsforband s. Fiirslaget sknlle sedan afgoras rid niista)) landsmode n.
T i 1 sist firades en stor atkkedsfest, hvari 164 darner deltogo.
Genast frBn forsta stunden usr stiiluni~igeli den angeniimaste, ~nunter ocli glad.
Tal omvadade rued sAnger, till Iivilkn tie tryckta orden roro utdelade.
Vid tolftiden pS natten forklarade referentea, att icke mindre Bn 45 tal afhdllits!
Niinga bland deem voro bide Iivickn och fortriiffligt framsagda.
Afven de svenska deltagarimorna fingo sin siirslrilda, symer- ligen hjartliga skll, som af inig besrarades rued en ijnslcau, att norska och svenska lrvinnor kunde lromma sammnn mer, och lued en slrll for &gt;) karlek mellan de bdda sjalfstiindiga folken)), livarefter 2Du gamla, du f r i s k n ~ p % stdende fot afsjongs af de forsamlade.
Frokea Gina fi-og foreslog diirefter en skdl for ett allmiint nordiskt x kvindesagsmoden, hrilket forslng rann stor anklang.
X5.r) &gt;Landskvindesagsmiidet~ oppnades, sade friikeu tlmnlie Ha.~zse, i sitt halsningstal, att den 4: e aug.
blir en i: mIrlcedagr fijr krinnorna i Xorge, som dB fijr forsta gdngen sainlats till allmiint mote.
Hiiri torde hon haft rBtt och r i lyckonska vBra uorskn systrar till det stora, organiserade arbete ofver hela lundet, som lned detta mote kan siigas hafva tagit sin borjan.
A m i h - g r e t Holagrea, f. Tersrr 8eden.
- x+J --- -
F R E JA-MAGASINET 1- Eumleg&amp;rd~gat&amp;n 18.
1 8 &lt;j; Cstgatan 18 S 2 9 Drottning~atan 29 HEDERSPRIS och GULDMEDALJ Dresden 1904. l?
r n i i ~ ~ s c l l w o i 1S95.
g GULDMEDALJ S t o c k h o l ~ ~ 1S97.
l Biscuits och C a k e s till betycltigt liigre p D i s tin cle zctZlintls7ca.
Aktiebolaget Stockholms Parasiticida, ~esizfelctions- och Mattrengijringsanstalt, llikstelefon 36 72.
~ ~ l l h ~ l 101. l ~ Allm.
~ &amp; Tel. ~ 81 ~!) 9.
n riner.
Renar f jiider och reder tagel medelst nykonstruerade masl- ' Atager sig rengoring, forvaring och konservering af mattor, gardiner, pelsverlc m. m. Utrotande af alla slags parasiter f r h rnobler, Bohag och lzlader Sifvensorn friin boningsrnm ocli fartyg m. m., cllt till priser, som for v i r a full garanti lemnande metoder aro sar- deles moderafa.
- Desinfektion efter ' smittosamma sjukdomar i rum; - OTIS.!
Fredagen den 20 april 1888.
B yr a: 8 Tidningen Sturegata.il Redaktör och utgifvare: endast 1 krona fSr qvartalet.
8 (i n g å n g frän H u m l e g å r d s g.
19) Ånnonspris: 25 ö r e p r p e t i t r a d postarvodet (— 10 s t a f v e l s e r).
Ingen lösnummer-försäljning!
Utg-ifning-stid: kostar hvarje helgfri fredag.
Sista n u m r e t i hvarje m å n a d i n n e h å l l e r en fullständig mode- o. mönstertidning.
Prenumeration sker: I I landsorten: å postanstalterna.
S t o c k h o l m: hos redaktionen, å Stads- postens hufvudkontor, i de större b o k - lådorna samt Ä tidningskontoren.
Tiden läker alla sår, Utom dem, som sjelf hon slår Hemmets uppfostran.
Ur » Vi och våra söner », af Mathilda N y t i l l t r ä d a n d e hunna de mot insändande till första af qvartalet SO öre &amp; frimärken hörande numren erhålla 11, lä o. IM, hvilka början af Ernst Lundcrnists intressanta följetong- » En lifsuppglft » finnes införd.
i Första qvartalet af Idutl flesta, mot han ej numren 30 vidare expedieras, (undant.
Öre) äro n:r 11, all 12 den si and o. 13, (fe somerhållas utgångna * T j u g u (20) kronor som hedersbelöning- erhåller den dennes samlat £dun till Iduns slut, direkt från af Ull den hvarje dem Hed.
som före, uppburit af 1 april den 30 Idun till insändt årets å oidtinmtiniimda, slut afgiften.
utgör 3 kronor abonnent.
De samlade måste belöpa inom sam / ma trakt, måtte kunna sändas nents läsarinnor, det största antalet abonnenter årets tidrymd hvilken för af sig till aml ers kan abonnenterna, minst på fem det i ett att af hvilkas antal va ra bosatta (.
5), böra de abonnerade gemensamt henne exemplaren paket utdelas eller till abon- hos Jienne afhmntas.
Täflinaen under endast för landsbygden; städer och köpingar, antalet uppgår OBS.!
till Bokhandlare, oeh egare tikstälda OBS.!
afgiften det JEn för sjette hållas äro vida minst Täflingen hvar, exemplaret 2 gratisexemplar kan det vilkor äfven som frun för privatpersoner.
samlat o. s. posttjenstemän den samma.
oeh ahonnenter, gratis; för abonnent- {1,5).
endast af tidningskontor, .5 gäller gälla samlade femton gäller uteslutna minst nyssnämda, men så för hos Med.
erhåller 10 erlagt dessutom, abonnenter er- v. Stoekholm den f!
april 1888.
i Lanfflet.
abonnenter ijjtt godt och gladt barndomshem hvilket Ijufiigt ålderdomsminne!
Ju mera vi nalkas ålderns dagar, dess mera synes oss den flydda barndomstiden närma sig, dess lif- ligare blifva våra hågkomster deraf.
Lycklig då den, som kan minnas ett hem, der kärlek förde spiran, och der lugn och glädje rådde!
Sådana glada minnen borde många af oss hafva många flere än de, som verkligen kunna visa till baka derpå.
Ty det är ett sorgligt faktum, att så många menniskor sjelfvilligt visa lyckan ifrån sig, och att så många föräldrar genom likgiltighet eller missuppfattning förbittra lifvet både för sig och sina barn, medan andra blifva vida mindre lyckliga än de kunde vara, blott emedan de gå ut från oriktiga synpunkter eller förbise de vigtigaste grundsanningar vid sina barns uppfostran och förveckling.
Man hör ofta föräldrar klaga öfver att bar- nen, synnerligast sönerna ej trifvas i hemmet, och det synes för den ytlige betraktaren mån- gen gång förunderligt att så förhåller sig.
Hemmet synes vara godt och uppfyldt af allt detta verldens goda, föräldrarna äro så » hygg- liga » menniskor, och ändå trifvas barnen ej i hemmet.
Stackars föräldrar, säger man.
Men borde man icke snarare säga: stackars barn!?