Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt allmänna Lagen må det, som tvist är om, å båda sidor skjutas under Gode märi, med förbindelse, att åt deras slut nöjas, Då saken förklarats vara af hemlig beskaffenhet i och dess handläggning vid Domstol skulle förutsatt publicitet, återstod ingeri annan eller tjenligäre utväg, än afgörandet genorii Compromiss; och det är dessutom troligt, om ej säkert,' att, då ersättnings-fordringarna grundades på ett Contract, sorn bevisligen från Kronaris sida häfdes medelst expeditionens inställande, målet vid Domstol erhållit enahanda utgång, som 1111 inträffat.
Vidkommande den anmärknings-anledriing, att H. E. Herr General-Amiralens försummelse ooh afsteg lemnäts utan åtal och ansvar, så enär Konungens Rådgifvare ej feli. till Riks. St. Prot., 1828, 1829. 3:dje Sami i3:de Hätti 2 Cotistituttons-Vt skottets Memorial.
N:o 29. åligger någon specielt controllerande, eller, i hvad form som helst, någon åklagare-befattning, men deremot de constitutionela controllerna å förvaltningen tillhöra Rikets Ständers Revisorer och Stats - Utskottet, hvilket senare jemväl, redan i utlåtande af den 8 nästlidne April, tillstyrkt Rikets Ständer att i underdånighet anhålla om nödiga åtgärder för utfordrandet af återstående köpeskillings-beloppen, finner Utskottet anmärknings - anledningen ej kunna godkännas.
Slulligen och då Lilla Creditivet blifvit af Rikets Ständer anvist till högst vigtiga och angelägna behof, hvaribland ifrågavarande liqvidation måste räknas, och då, genom användandet af denna enda disponibla tillgång, åtminstone räntekostnaden besparades, anser Utskottet anmärkningsanledningen härvid desto heldre böra försvinna, som Stats-Utskottet tillstyrkt den lyftade summans afskrifning.
Alla de öfriga anmärknings-motionerne angå förvaltnings- och verkställighetsmått, hvilka det ej tillkommer Constitutions-Utskottet att granska och bedöma. —•
Med hänsigt dock till anmärkt olikhet i Contract-exemplarens lydelse och summor, Constitutmis-Utskottets Memorial N:o 29. 19 För Utskottet vördsamligen upplysa att, i Normal- eller Concept-Contractet om LinieSkeppet Tapperheten, köpesumman är utsatt till 171,000 R:dr Hamburger Banco, att, jemlikt Stats-Råds-Protocollet den 19 April 1825, köpesumman för Fregatten af Chapman blifvit bestämd till 19,000 Pund Sterling, och att, i Concept-Contractet af d. 1 Junii 1825, 4-’de morn., orden "i och för fartygens utrustande” finnas utsatta.
Utskottets Ordinarie Ordförande, Grefve Lagerbjelke, har, i anseende till Slägtskapsjäf, icke deltagit i öfver läggningen och beslutet rörande detta anmärkningsmål.
Stockholm den 2 3 Maji 1829, ao Cons t itutions-XJ t skottets Memorial N:o 30.
N:o 3o. Ankom till Exped.
Utsk. d. 3 Junii 182g.
Memorial, med tillstyrkan af underdånig framställning y rör ande Allmänna Beredningens . grundlagsenliga befattning med Regerings Ärendens Bland serskilda till Constitutions-Utskottet inkomna motioner om .Rikets Allmänna Ärendens Berednings reorganisation eller förän-' dring, liar äfven den blifvit väckt, att föremålen och sättet för denna Institutions verksamhet måtte närmare bestämmas, serdeles genom en grundlagsföreskrift, att frågor om allmänna oecono miska författningar borde af Allmänna Beredningen handläggas, förr än de i Stats-Rådet anmälas.
Då, jemlikt 10 §. Regerings-Forméitj
Ärendena öfverhufvud skola, sedan nödiga upplysningar inhemtats från Embetsverken, till föredragning i Stats-Rådet beredas af Föredraganden, i samråd med åtta dertill i nåder förordnade män, och då sjelfva Inrättningens benämning synes antyda, att Allmänna Ärenden egentligen tillhöra dess befattning, har Constitutions-Utskottet Väl Constitutions-JJtskottets Memorial K:o 3o. ai ansett den i ofvanberörda måtto föreslagna Grundlags-förklaringen vara i bokstafven öfverflödig, och följaktligen ej kunna, enligt 81 §.
Regerings-Formen, tillstyrkas; men som, under granskningen af Stats-Råds-protocollen, jemte dervid fogade Beredningsprotocoll, Utskottet funnit, att allmänna ärenden, så vidt med dem förstås sådana, hvilka angå oeeonomiska författningar eller Rikets allmänna Styrelse, sällan blifvit i allmänna Beredningen granskade, tror Utskottet sig böra, likväl med bestämdt förklarande, att ingen anmärkning härvid egt rum eller én,s åsyftas, vördsamligen underställa, om icke Rikets Ständer, skulle pröfva skäligt, att hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla om nådigt vidtagande af de åtgärder, hvarigenom ändamålet med allmänna Beredningens constitutionela inrättning må lämpligast kunna uppfyllas.
Stockholm den 26 Maji 1829. gg Bil, t, Comtuutions-JJtskotta: Memorial No 30.
Den 26 Maji, Herr Cederschjöld anförde ; Till ändring i 10 §.
Regerings-Formen hafva tvänne förslag blifvit uppgifne: det ena, att Rikets Allmänna Ärendens Beredning borde handlägga alla Regeringsärenden utan undantag, innan de hos Konungen' i Stats-Rudet föredrogos; och det andra, att Beredningen skulle förvandlas till en Division af Högsta
Domstolen och i högsta instanccn afgöra alla oecQnomiska besvärsmål, Hvad det förstnämnda förslaget beträffar, så bör först anmärkas, att sjelfva benämningen ”Rikets Allmänna Ärendens Beredning” tillkännagåfve, att inga andra än endast Allmänna Regerings-ärenden borde af Beredningen handläggas, men ingalunda den stora mängden af mindre betydliga enskilda mål; och sedan, att, inom cathegorien af allmänna ärenden, alla utan undantag böra, enligt Grundlagens nuvarande ordalydelse, af Beredningen utredas; ty i 10 §.
Regerings-Formen stadgas nemi., att ”till föredragning bos Konungen uti Stats-Rådel Bil. t. Constitutions-Utskottets Memorial N:o 30. a3 skola ärendena, nemligen alla ärenden, ”beredas &c.” Beträffande det senare förslaget, nemi.
Beredningens förvandling till en oeconomisk division af Högsta Domstolen, och besvärsmålens skiljande frän föredragningen i StatsRådet; så tror jag, för min del, att Grundlagens stiftare aldrig velat, att några Rättsfrågor skulle i Stats-Rådet afgöras, och förmodar, att den nuvarande praxis härrör från försummelse att genast förändra de gamla ärendenas gång efter de nya formerna.
Och man bör ej förtänka de Em-* hetsmän, som blifvit invande i gamla ord-- ningarna, att de ej genast kunnat i allt inse och utföra de modificationer, som den nya Grundlagen deruti antydde.
Skälen, hvarföre jag anser rättsfrågor aldrig hafva varit af Grundlagens stiftare ämnade att i Stats-Rådet algöras, äro i korthet följande: 1:0 I Regerings-Formens 7 §. stadgas, att ”Konungen läte uti Stats-Rådet sig föredragas, och afgöre der alla Regeringsärenden.
” Men Regera är helt annat, än att döma.
Regeringsmagten utöfvar Konungen i 24 Bi/, t. Constitutiöns-Utskottets Memorial N:o 3o» Stats-Rådet, och Domaremagten i Högsta Domstolen, 2:0 Enligt R.
F:s. 17 §. skall Konungens domsrätt uppdragas 12 af honom utnämnde lagkunnige män.
Häraf finner man sålunda ytterligare, att Konungen icke bör kunna döma eller afgöra några rättsfrågor i Stats-Rådet, 3:o Enligt 16 §. R. F., bör Konungen ingen förderfva eller förderfva låta — —- lill välfärd, utan han lagligen förvunnen och dömd är, och ingen afhända eller afhända låta något gods, löst eller fast, utan ransakning och dom, i den ordning
Lag och laga stadgar föreskrifva.
Här bestämmes således uttryckligen, att alla rättsfrågor skola af vederbörande
Domstolar ransakas och afdömas. 4:o I 2 4;de Mom. af TryckfrihetsFörordningen stadgas, att, i hvad Rättegång som helst, en part val'må vafa tiltätétp att, innan dom eller utslag fallit, efter eget val, genom tryck kungöra inlagor, besvär och anklagelse; men att en sådan part äfven åligger vederpartens förklaring derå, i , . i > A , ' » ' ' ' -J Bi/. t. Constitutions-Utskottefs Memorial N:o 30. 35 jemte Domstolens utlåtande deröfver och Ledamöternas serskilda vota, genom tryck kunniga göra, så att allt hvad som hörer till en fullständig upplysning om sjelfva saken, dess behandlingssätt och utslagets grunder må till allmänhetens kunskap komma. \D ‘' * v ‘ ‘ " L' ' *■ ' 1 1 * ' w v ■*' v - ' * • • ; * Men när man besinnar, att Stats-Rådets protocoll och handlingar icke kunna utan serskildt tillstånd till tryckning utbekommäs, så finner man tydligt, att Lagstiftarens mening varit, det rättsfrå-> gor icke borde i Stats-Rådet afgöras. 5:o Slutligen stadgas i, 5 §, af Ansvarighets-Lagen för Konungens Rådgifvare, att, om, genom någon af förenämnde Embetsmäns tillstyrkande eller underlåtande alt göra föreställningar, — förloras gods, löst eller fast, utan laga ransakning och dom, straffås ofvanbemälde
Embetsman för sådant lagstridigt förhållande.
Häraf synes böra nödvändigt följa, att Stats-Rådet icke är forum för ransakning och dom: ty emedan rådgifvarne äro frie från ansvar, blott Ransakning och Dom föregått, utan afseende på ransakningens 6ch domens beskaffenhet, så skulle de, derest rättsfrågor finge i Stats-Rådet afgö - aö Bil. t.
Cnnstittttions-Tj!skottets Memorial.
N:o 30. ras, och denna behandling kunna hänföras under benämningen af ”Ransakning och Dom", ansvarslöst kunna tillstyrka de vrångvisaste domslut,— då likväl 101 §. afR.F.stadgatansvar för Ledamöterne i Konungens Högsta Domstol, i händelse de skulle på sådant sätt förgå sig.
Af alla dessa skäl vågar jag sålunda påstå, att, enligt Grundlagens både anda och ordalydelse, inga rättsfrågor böra kunna få i Siats-Rådet afgöras, utan att de ovilkorligen böra gå Bomstolsvägen.
Jag är likväl långt ifrån att vilja klandra, utan tvärtom ganska benägen att ursäkta, det en annan ordning hittills blifvit följd.
Liksom det, vid öfversättning, är desto svårare att undgå barbarismer , i samma raon det språk, hvarifrån man öfversätter, har förvandtskap med ens eget, likaså var det desto svårare för de gamle JEmbetsmännen att rätt intränga i de nya Grundlags-formerna, ju mer förvandtskap dessa nya former hade med dem, som förut funnits.
Vårt Constitutionela lif har ännu icke hunnit till fullkomlig mognad.
Vi befinna oss ännu i ett tillstånd af fortgående utveckling.
Utan att klandra Rådgifvarne för det de hittils följt en väg, hvars origtighet ingen synes hafva jpisstänkt, vågar jag derföre vördsammast Bil t.
Constitutions-JJ t skottets Memorial N:o 30. »7 hemställa, att Constitutions-Utskottet, istället för att föreslå någon ändring i 10 §.
Regeringsformen, ville tillstyrka Rikets Ständer, att i underdånighet fästa Kongl.
Maj:ts nådiga uppmärksamhet derpå, att, enligt Grundlagens både anda och ordalydelse, inga rättsfrågor böra i Stats-Rådet till afgörande föredragas; och att, för öfrigt, alla allmänna Regerings-ärenden, som skola i Stats Rådet af göras, böra förut hafva blifvit af Allmänna Beredningen handlagde.
Ex protocofio, Wilh, Bergman, 2g, Constitutions-XJ t skottets Memorial.
N-o 31, N:o 3i.
Utsk. d. 3 Junii 1839.
Memorial, med, föreslående af ett„ tillägg i 5 mom. 14 §•
Riksdagsordningen , rörande Borgares i valbarhet.
O jAiddermannen, Capitainen P. Winbladh,. Riksdags-Fullmägtig för Stockholms Stad, liar , hos Constitutions-Utskottet vackt motion, om sådan förklaring af 5 Moni. 14 §•
Riksdags-Ordningen, hvarigenom måtte uttryckligen bestämmas att Borgare, för att kunna väljas till Riksdagsman för Stad, bör, i enlighet med hvad Handels-Balkens 3 Capitel och flera gällande författningar stadga, vara boende i Staden samt der idka sin handtering och deltaga i alla borgerliga ut~_ skylder.
Benna motion, hvilken Utskottets fleste Ledamöter af Borgare-Ståndet i sjelfva principen understöd t, såsom erbjudande ett medel att i framtiden förebygga dylika tvister om Borgares valbarhet, som under nu påstående Riksdag yppats, men likväl ansett lämpligen kunna modifieras på ett;< Constitutiom-XJtskotuts Memorial.
N-.o 3i. 29 sätt, hvarmedelst det hufvudsakliga ändamålet vunnes, utan Borgarens ovilkorliga förpligtande att ständigt bo och vistas i staden, har föranlåtit Cönstitutiöns-TJtskottefc att, till grundlagsenlig behandlingi vördsamlingen föreslå följande, genom ett utmärkt tillägg, förändrade redaction af förra puncten i ofvannämnda moment åf i4 §• Biksdags-Ordningen: 5:o ”Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, sorn ej, minst tre år, varit ”Magistratsperson eller inantals- och skatt”skrifven Borgare i Staden, ej eller någon ”för Fahlu Bergslag m. m.” Stockholm den 26 Maji 182g. STOCKHOLM 1829, tryckt lios Jon Ad. Walldcn.
Conn hut ions-Ut skott cts Memorial N:o 3 a. t Nio 32.
Memorial, rörande Stats-IJtskottets anmärknings-anledning i fråga om behandlingen af anmälda anledningar till åtal mot f. d. Magazins-Directionen.
Samtlige Riks-Stånden hafva till Constitutious-Utskottet remitterat en af Stats-Utskottet framställd anmärknings - anledning mot Stats - Rådet samt Föredraganden af Handels och Finance-Ärenden, för hvilken anlednings uppgifvande Stats-Utskottet, i meddeiadt Protocolls-Utdrag af d. a3 dennes, hufvudsakligen anfort, att, sedan K:gl.
Majit, den i5 October 1824, låtit Sig föredragas f. d. Allmänna Magazins-Directionens förklaringar och yttranden öfver Rikets Ständers vid sisllidne Riksdag i underdånighet anmälda anmärkningar mot Allmänna Magazins-Inrättningens förvaltning, Kongl.
Majit jemväl, under den 10 Augusti 1826, i öfverensstämmelse med Dess förut fattade Nådiga beslut, förklarat Bih. till Riks. St.
Prot.» 1828, 1829.
J:dje Sami. i4:de Hält. 1 3 Constitutms-Vtskottets Memorial.
N:o 32, de i Rikets Ständers underdåniga skrifvel* ser den i\
October och 6 November 1823 framlagda anmärkningarna icke böra föranleda till laga åtal mot Ledamöterne i ett dåmera upplöst Embetsverk, hvars förvaltning, innefattande en mängd helt och hållet oeconomiska detailer, icke varit eller kunnat vara begränsad af så bestämda föreskrifter, att ju icke, i många fall, dess åtgärd skulle efter utgången bedömas, men att enär, jemlikt Stats-Utskottets tanka, de anledningar, hvilka Rikets Ständer, med stöd af 3o §.
Riksdags-Ordningen, uppgifva såsom förekomna, att mot Tjenstemän, redovisande för Statsmedel, yrka ansvar i laglig ordning, endast genom Domare-magten kunna pröfvas och afgöras, samt ifrågasatta mot f. d. Allmänna Magazins-Directionens Ledamöter i sådan ordning väckta anmärkningar, i administrativ väg, upptagits och förklarats böra förfalla, Stats-Utskottet funne sig föranlåtet att, med anmärkning mot Föredraganden af Handelsoch Finance-Ärenden, som contrasignerat Kongl. Maj:ts härom utfärdade Nådiga skrifvelse, och de Stats-Rådets Ledamöter, hvilka i rådslagen deltagit, öfverlemna målet till Constitutions-Utskottets behandling.
Till besvarande af dessa Remisser, får Constitutions-Utskottet vördsamligen upp - Constitutions-XJtskottets Memorial N:o 3», lysa, att enahanda anmärknings-motion emot tillstyrkt afslag på Rikets Ständers underdåniga anhållan om f. d.
Magazins-Directionens tilltalande redan, i följd af StatsRåds-Protocollens granskning, varit inom Utskottet väckt, och att, då, enligt 3o §.
Riksdags-Ordningen, de anledningar, som hos Rikets Ständer förekommit att, mot någon för Statsutgifterna redovisande Tjensteman, yrka lagligt ansvar, må kunna hos Konungen endast anmälas, Utskottet under d. 4 nästlidne April beslutit, det skulle samma motion förfalla.
Denna oruhbadt bibehållna åsigt af Grundlagens rätta tillämpning efter ordalydelsen tror Utskottet sig icke ens behöfva närmare utveckla.
En blott anmälan af åtals-anledningarna innebär icke någon egentlig åklagaretalan, ännu mindre något omedelbart hänskjutande till Domstol; den innefattar blott en utöfning af Rikets Ständers constitutionela angifvare-rätt i dylika mål; och det måste sålunda vara Konungen förbehållet alt i administrativ väg pröfva giltigheten af anledningar, sorn endast i administrativa ämnen förekommit.
Vid betraktande häraf och enär, i alla händelser, Konungens Rådgifvare är o cour - Constitutions-XJtskottcts Memorial N:o 31, stitutionelt ansvarige för deras rådslag, och således underkastade deni 106 eller 107 §.
Regeringsformen antydda påföljd, örn de, mot allmän Lag eller mot Rikets sannskyldiga nytta, tillstyrka att af endera eller hägge påkalladt åtals nedläggande, finner Constitutions-Utskoltet icke skäl att den af Stats-Utskottet uppgifna anmärknings-anledningen gilla* Stockholm den Maji 1829.
Utsk. d. i3 Junii 182g.
Memorial, med utlåtande, i anledning af återrernisserna pu Utskottets förslag till ändrad redaction af senare punkten i 15 §.
Sedan i Rikets Ständers Plena förekommit åtskilliga anmärkningar mot ConstitutionsUtskottets förslag, i Memorialet N:o aa, till ändrad redaction af i5 §.
Riksdags-Ord - Cons t itutions-JJt skottets Memorial Nio 33.
S ningen, i afseende på högsta antalet af Härader, som må kunna förena sig om en Riksdags-Fullmägtig, hafva samtliga RiksStånden, medelst Protocolls-Utdrag af den 7, 11» 14 ocli ^5 nästlidne Maji, till Utskottet hänvisat dem bland dessa anmärkningar, hvilka hvarje Stånd serskildt förklarat utgöra dess gemensamma tankar, nemligen : Ridderskapet och Adeln: Herr Aug. von Hartmansdorffs, innefattad i följande redactions-förslag:
"Vilja liera Härader, hörande till samma Domsaga, förena sig om en, inom dess område boende Fullmägtig, vare sådant dem obetaget.” Preste-Ståndet: Prosten Anjous, att förenings-rättigheten ej borde sträckas utöfver antalet af de Härader eller Tingslag, som tillsammans utgöra en Domsaga.
Lagmannen Ståhles, i ändamål att hvarje
Domsaga måtte tillåtas att ställa en Representant för BondeStåndet, samt Bonde-Ståndet: Bengt Nilssons från Örebro Län, med yrkande att flera Häraders och Tingslags förenings-rättighet icke må 6 Cons titta ions-\Jt ikottets Memorial.
N». 33. sträcka sig längre, än att från hvarje
Domsaga komme minst ett ombud*.
Constitutions-Ulskottet erkänner desto heldre anmärkningarnes läglighet, som inskränknings-bestämmelsen af Domsaga legat till grund-idee för Utskottets förra förslag, ehuru detta i tillämpningen mera generaliserades genom maximi-beräkningen efter det största inom någon Domsaga befintliga Härads-antal; och någon svårighet möter visserligen ej för sammanjemkandet af RiksStåndens tankar, hvilka alla åsyfta enahanda stadgande, eller det om skyldigheten för Allmogen att ställa minst ett Ombud för hvarje Domsaga.
Beträffande åter den af Preste- och Bonde-Stånden uttryckta åsigt att, jemte benämningen ”Härad,” hvilken ej nyttjas öfver hela Riket, borde utsättas den af ”Tingslag,” så enär det hittils ensamt använda ordet ”Härad” icke foranledt någon misstolkning eller förvillelse, och tillägget af ”Tingslag,” dels blefve i så måtto ofullständigt, som Val-Districten på vissa orter utgöras af Skeppslag, Mot, Fögderier m. m., dels skulle påkalla en motsvarig förändring, ej mindre i i:sta puncten af Riksdags-Ordningens i5 §., än i 11, 16 och 32 §§. af Cons tmitioni-XJtskot tets Memorial.
N-.o 33. samma Grundlag, tror Utskottet, då, äfven hädanefter sorn tillförene , mäste under Härad förstås hvarje serskildt val-district, enligt gammal häfd i olike Provincer, sig ej ega skäl att föreslå införandet af ifrågasatte ytterligare, icke ovilkorligen nödiga -tillägg.
Emedlertid har Utskottet funnit, alt den undantagsfria bestämmelsen om minst en Fullmägtigs sändande från hvarje Dom* saga komme att på vissa orter medföra håde nog mycken rubbning i hvad af ålder varit öfligt och Allmogens alltför stora betungande med Riksdagsmans underhåll.
Det gifves nemligen en och annan högst liten, af blott ett Härad bestående Domsaga. med ringa hemmantal samt med få val-berättigade och valbara invånare, t. ex. Säfvedahis Härads Jurisdiktion, också ständigt förbunden med Justitia-Borgmästare-Embetet i Götheborg; och dessutom kunde tilläfven* tyrs i framtiden Domsagor klyfva?
eller indelas på ett sätt, hvarigenom, åtminstone inom någon bland dem, antalet af valberättigade Hemman betydligen minskades.
Vid sådant förhållande har Utskottet ansett sig böra tillstyrka det undantag att
Domsaga må kunna förena sig med annan, eller Härader deraf, om gemensam - Fullmägtig, ig ConstitHtions-Vtskottets Memorial jVo 33. i händelse lion ej innehåller 100, medelst jordens oell åbons qvalification, valberättigade liela femman, ■— det lägsta antal, soln synes erforderligt för att bestrida en Riksdagsmans anständiga och tillräckliga aflöning.
I enlighet härmed får till Rikets Ständer Constitutions-Utskottet, för den behandling
Grundlagen föreskrifver, vördsamligen öfverlemna följande omarbetade redaction af senare punctenii5 §. Riksdags-Ordningen: ’’Vilja flera Härader, hörande till samma Domsaga, förena sig om en, inom dennas område boende och besuten Fullmägtig, vare sådant dem obetaget.
Skulle någon Domsaga innehålla färre än Etthundrade valberättigade hela Hemman, må den kunna, med ett eller flera inom annan Domsaga belägna Härad, om gemensam 'Fullmägtig sig förena.” Stockholm den 5 Junii 182g. STOCKHOLM 1829, tryckt hos Jon Ad. Walldch. f'omtilulions- Utskottets Memorial, N;o 34- 1 N:o 34.
Ankom till Exp, Utsk, d. 16 Juni! 1839.
Memorial, med uppgift pä de af Samtliga RiksStånden godkända Grundlags-ändrings-Förslag, Ehuru Rikets Ständer ännu ej fattat Deras beslut öfver det från sista Riksdag livilande förslaget till ändring i 68 §. Riksdags-Ordningen, åsyftande Revisorernea sammanträde hvarje år, har dock Constitutions-Utskottet, jemväl med anledning af en från Borgare-Ståndet remitterad motion» trott sig icke längre höra fördröja inlemnandet af en uppgift på dem bland Grundlags-ändrings-förslagen, som, under påstående Riksdag» blifvit af Samtliga RiksStånden gillade och antagna; vårandes denna uppgift, hvilken 1111 till justering vördsamt insändes, författad på t vänne särskilta Schemata, det ena i ämnenas ordning, eller efter samma uppställning, som i den vid årets början meddelade tryckta uppgiften, det andra efter Grundlagarnes ordning och hvarje paragrafs numerföljd* I sammanhang härmed får Utskottet vördsamligen erinra, att Rikets Ständer, under innevarande Riksmöte, afslagit tvänne Kongl. Maj:ts vid nästiidne Riksdag JBih. till Riks-St.
Prot, 1828, 1829. 3:<lje Sami. iSHäft. % Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 34. aflåtna Nådiga Propositioner, nemligen om upphörandet af Konungens två röster i Högsta Domstolen, och om upphäfvandet af Opinions-nämnden öfver Högsta Domstolens Ledamöter, samt att, enligt Regerings-Formens 81 §., Rikets Ständers afslag bör, med skälen derför, till Kongl.
Maj:t skriftligen aflemnas; hvarvid torde, som någon ledning, kunna begagnas de, i i823 års Constitutions-IJtskotts, under N:o 45, den 21 Augusti, och N:o 70, den 4 November, afgifna utlåtanden, anförda motiver.
Stockholm den 10 Junii 1829.
Af samtliga Fyra Riks-Ständen godkända Förslag till Grundlagsändringar.
Bland Förslagen till befordrande af Riksdags-ärendenas skyndsammare gäng : Riksdags-Ordnfngen.
49 5- 1 morn. 2 punkten.
—• —< hör anförandet till Protoeollet dicteras och afkrift deraf senast i nästa Plenum till bordet aflemnas.
Bil. lill Consfit.
A':o 34.
3 Rörande de Tre Ofrälse Ständens Representation. Riksdags-O/ •drängen. ■4 §•
(Tillägg af ett 6 mora. vid samma §.) 6:0 Utom Fahlu Bergslag, åge ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder innebegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade Inrättningar, till förädling af Mineral-Rikets producter , att inom sig till Borgare-Ståndet utse Fem Fullmägtige , som ej till annat.
Riksstånd höra och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den i 18 ,§‘. alla Christna Trosförvandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar år.
Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när Riksdag inträffar, uppgöra grunderna för denna representationsrätt, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt för J ern-tillverkningen, efter det för Hainmar skatts-jernet årligen bestämda pris , och för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Majit och Kronan försäljer den deraf in natura utgående Tionde eller skall, samt, i fall 4 Bil. till Conslit.
N:o 34. någon af dessa förädlingar icke skulle kunna hänföras till nägotdera värdet , efter det i Hufvudstaden allmänt gångbara pris.
Sedan summan af alla tillverkningarnas sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar möt en Fullmägtig, fördeles Bergsbruken i Fem Val-district. af passade efter orternas lägen , och sä att i det närmaste ett på tillverkningsvärdet grundadtj mot en Fullmägtig svarande, röstetal må inom hvarje Val-district finnas.