Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De efterträdande Sveriges Konungar hafva försett det ined åtskillige förmåner, sorn skall visas af då varande Kammar Collegil Rref och Resolutioner af den 1 October 1591, den 24 Juli 161g, den 6 Martii 1627 och 11 November 1629, hvarigenom Hospitalet dea tiden skall hafva haft en lillräckeiig Fond till de fattiges underhåll; men b rättas, att igenom andre tirnade händelser, såsom Krig) Myntetecknens devalvation, missväxt och dyr tid, ska'1 detta Hospital vara råkadt uti ett utblottadt tillstånd och mistning af många Allmosor ifrån Landet och Städerne; men emellan Magistraten och Ostindiska Compagniet träffad öfverenskommelse af den 8 Juni I737 skall hafva varit till Hospitalets bestånd ett hjelpemedel, hvarigenom Hospitalet för hvart och ett ifrån Ostindien lyckeligen hemkommande Skepp, skall undfå 500 D:r S:mt, emot en sådan förbindelse, att uti Hospitalet, om så skulle behöfvas, 2:ne Personer af Compagniets Folk, som det omtränga, för hvarje 500 D:r S:mt blifva uti Fribröd intagne.
Hospitalets inkomster bestå förnemligast uti någre Hemmans-Räntor och Krono-Tionde, och upptages uti ett på 1754 årsinkomster ingifvet Förslag följande: 164 T:r Krano-Tionde. 46 T:r 8 k:pr Afrads-Spannemål af Hos* pifalets Gårdsbruk, 72 T:r 2 k:pr annor Spanneinål igenom Allmosor ifrån Landet influtit efter en särskild Räkning.
Stats-Utskottetfi Betänkande!^ * 66l 183 T:r 16 fj.r Spannemål.
Fenninge Inkomst:
Räntan af 2 T7^ Mantal och en Quarn, samt Arrende-Fenningar för Torp och Hagar - - .127 D:r 84 ör.
Pungpenningar - 308: 6.
Centonal af Götheborgs Stada Aflöning « *21: 17* Inlösnings - Penningar inflyta för hvar och en, som inkommer uti Fribröd efter Accord, alt efter Stånd och ålder ti 1 50, 80, 100 och 200 D:r S.rnit - - 40:
— För 3
För en försåld Byggning - 496: — Frivillige gåfvor och annor inkomst • allt 4.
An influtit efter en särskild Räkning i Penningar - 563: 22.
Tillsammans Penninge-Inkomst 3,964 D:r 4 ör. 3i:o Kongelfs Hospital.
Varit i gamla tider inrättadt och af Kongl. Majtt igenom Hess Nådiga Bref af deni4Martii 1685 ökadt till dess inkomster med Räntaa af ett Skatte-Hemman benämdt Tronum uti Töraby jocken på Inland belägit.
Inkomsterne efter ingifvet och af LandsContoiret påakrifvet förslag förar 17<?4> stro 6 '*658 Stats-Utskottens Beiänkandeni.
Tunnor Tionde Korn, löst mål, utan Kappar* hvarföre betalas - 33 JFr 24 ör.
Räntan af ett Skattehemman - 38
Arrende af 21 st. åkrar 26: 8* Interesse af fruktbärande Capi- talet ~ 12 2 r 17.
Inskrifnings- och Ir.tagnings- Penningar - 60!
— För försålde Persedlar - 10: 1.
Tillsammans 291 D:r 14 ö,r» 32:0 Halmstads Hospital.
Ifrån forsla Reformations-tiden och år 1528 skall härstädes hafva varit ett Fattighus inrättadt, och det af private Personers Sammanskott»’ Tvenne i Staden då varande Klosterhus och Utjordar blefvo af Konung FRIEDRXC
I i Dannemark dertill gifne, och år 1597 undfick äfven Hospitalet af då varande Danska Regeringen K10- no-Tionde .Spannemål af tvänne Socknar.
Jemväl skall detta Hospital blifvit tillagdt Räntan af en inhägnad på Stadens Utmark.
Efter ett ingifvit och af Hands - Contoiret verificeradt Förslag för år 1754, bestå Hospitalets inkomster i följande; Räntan af Jordarne 6 D:r 2 6 örl Krono Tionde Spannemål i Pen- ningar - - - . - 9 5{ 21.
Interesse-Penningar - x 64: 7* Pung-penningar, Sakören och Extra Utgifter - 61: 7- Summa 327 D.t g Ör.'
Silfvermy-nt — —- —• — — — •— SiatS'Utsiottets tJetänkanden*659 Cal marc Stift. 34:0 Calmare Hospital.
Om delta Hospitals ålder ock första' 'Inrättning skall ingen underrättelse kunna gifvas; meri att det likväl hade ägt Krono - fionde uti Kunevalds
Kärad i Cronobergs Län, da.
Drottning, CHRISTINA år 1646 den 7 Februari densamma derstädes indrog och i det stallet förlänte Hospitalet Krono - Tionde Spanneinål uti detta .Län af Socknar nära intill Hospitalet belägne.
År 1683 är aF Konung CAEL XI förlänt Hemmanet Törneby uti Calmare Socken, sorft ifrån 1 , sedermera blifvit förmedladt till | Mantal.
Jeihväl är Hospitalet anslagen af den I Calmare Stift såkallade Allhelgona-hjelpen.
Uti ett af 1754 ars Räkning ingifvit och. af Lands Contoiret verificeradt Utdrag upptages följande inkomster, nemligen: 8g T:r 6 fj d. 2j kannor Krono-Tionde. 1 T:a 7 fj:d. 2 kann.
Afrads-Spannemål. g 1 T:r 6 fj:d. kannor.
Fenninge - Inkomst. t r> Ränta af | Hemman och Akerlyckor - - - - “48 D:r 4 or* Ali helgonahjelp - - - 173: 31.
Inskrifnings-Penningar - - 324: 24.
Collect - och Armbösse - Penningar - - - - - 24: 3, S;a 570 Dtr 30 or.
Spannemål influtit 59:
Summa Ö30 LVr 13 ör. 1664 Siats-Utskottets Beciinkatidert Carlstads Stift. 33:0 Carlstads Hospital.
Är efter Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af d. 27 Martil 1732 inrättadt på det stället, der fordna Uar.dshofdingesätet var, då Nerike oell Vermeland voro, delte uti 2:tie Landshöfdinge» domen, undfick till inkomst 40 Tunnor KronoTionde Spannemål i Carlskoga Socken, sorn varit förut på behagelig tid Kyrkoherdarne derstädes förlänte.
E11 åttonde-dels Procent af Sterbhus - Inventarierne, arne årliga Collecter inom Stiftet och Inlösnings - Penningar ä 20
Dr för hvart och ett Hjon, som intages i Hospitalet.
I anledning af ett ingifvet Utdrag af 1754 och 1755 årens Bäkenskaper, synes Inkomsten för år 1745 varit 40 Tunnor Krono - Tionde, hvarföre betalning i Penningar skall vara influtit - • ~ * ‘ - 346: 21, 8.
Penninge-Inkomst t Interesse af fruktbare Capitaler - - - 263! 31. Sterbhus.
Inve n tarie-me del - - - 10: 25.
Collect-medel - - 196: 16.
Inlösnings-Penningar 20: —- Frivillige Gåfvor - 8: 8. 499: 19» Summa 846; g. Stnts-Utskottets Betänkanden, 1665. 36:e Örebro Hospital i Strengnäs Stift.
Skall vara uti gamla (jder tillbakars upprättadt, och af de nu befintelige Handlingar vi,: sas, att det redan år 1629 varit i stånd; men stundom bättre och stundom sämre, intill dess att framledne Landshöfdingen Baron Ribbing skall hafva begynt med berömlig omsorg vårda sig om detsamma.
Inkomsterne äro följande:
Enligt det af 1754 års Räkning ingifne Utdraget. 23 5 r^':r 4 tj;(l 3 k:pr Krono-Tionde Span-j nemål ä D:r. . - 530 D:r — ör.- Vinsten derpå - xyx 2, Penninge-Inkomst.
Arrendet af a:ne Hospitalet donerade K rono-Hem man An för andra bortarrenderade 162: «7* små Lägenheter - Till Oxars uppköpande gifver 44: — Kronan årligen - 80: _ An Tullfrihet - 4: . Inskrifnings-Penningar - 20:
Interesse-medel - - 281: 27. Extra Inkomster - 21: *3- 614: 13* Tillsammans 1,315 Dr 18 Ör.
Silfvermynt. bihang till Riks-St.
Fröt, igij.ms, i\äe Sami.
N:r w. *10. i666 Stats-Utskottets Betänk anden.
Hernosands Stift. 37:o Hernösands Hospital.
Sorn på Kronans bekostnad år 1674 ar af Trä uppbygdt, skall ingen annan viss inkomst hafva haft, ari då Kongl. Maj:t år 1686 det gaf 300 D;r S:mt, som nu årligen betalas af Gärdehöets förhöjning i Ångermanland.
Är 1695 skall en Spisordning för 8 Personer vara upprättad, och deribland räknad en Piga. Consistorium uti sin ingifne berättelse anförer, hurusom sedan sista Kriget dyrheten på andre persedlar tilltagit i Orten, så att inkomsten var alldeles otillräckelig och .Hospitaler råkade i Skuld, hvilket har föranlåtit HospitalsItådet att inskränka de Fattigas antal till 5, med Pigan inberäknad, sedan 3:ne rum blifvit ledige.
En sådan hushållning skall varit så mycket nödigare, som Hospitalet derigenom, och att
Utgifterrie emot den lilla inkomsten blifvit lämpelige, kommit utur sin Skuld, och har nu vid 1754. års slut haft, utom Inventarie - persedlar, en Penninge-Behållning af igg
Daler 29 ör.
Sådant bevises utaf ett af Sysslomannen ingifvit och af Lands - Contoiret verificeradt Memorial.
Vidare förmäler Consistorium, att Hospitals-huset skall vara så alldeles bofälligt, att ingen reparation mera kan hjelpa, utan tarfvas Nybyggnad.
Och som detta Hospital med dess lilla Fond, är det endaste rum och tillgäng uti ett Ståts-Utskottets Betänkanden.
1667 så vidt beläget Stift, hvarest Fattige kunna hjelpas och underhållas, så föreslår Consistorium till denna Byggnads befordran den utväg, att anie Colletter samt Stambok öfver hela Riket ma förunnas Hospitalet, jemväl ock, på det inkomsten må kunna blifva något tillräckeligaTe icke allenast för de uti Spisordningen uppförde g Personer, utan ock att flere torftige må kunna hjelpas, att Hospitalet afven kunde beviljas a:ne årlige Coilecter inom Stiftet.
Consistorium, hurusom Uti detta Stift ingen utväg finnes att rädda och hjelpa sjuke och eländiga menniskor och otnöjeligen vore att föra någon sådan uti Lazarettet, hvartill detta Stift så väl sorn de öfrige Rikets Innevånare hafva rättighet.
I anseende dertill, såsom ock till det förslag och anledning Physices Lectoren vid Kongl.
Gymnasium derstädes, Doctor Nils Gisler, hvilken ock såsom Provincial-Medicus Landets Innevånare betjenar, gifvit till en Sjuk - Stufvas eller Lazaretts inrättande i orten, anhåller Consistorium att allt, som igenom frivilliga sammanskotter samlas, och det, som på Bröllopp och vid Barndop gifves, och hittills blifvit till Stockholms Lazarett anslagit, må ifrån samma Lazarett afdragas och användas till detta och i Län-' det nödiga Sjukhuset.
Visby Stift. 58:0 Visby Hospital.
Om detta Hospitals alder och första inrättning, berättar så val Landshöfdingen i orten, i 6 68 Stats-Utsiottets Betänkandcn. som Consistorium, skola nu förtiden inga Handlingar finnas, som derom någon upplysning kunna gifva; Dock förmenas, att det fått dess inkomster af de utjordar i och utom Staden be* lagné, hvilka de förstörde Kyrkor och Klostren innehaft för Reformationstiden.
1 förra tider skola Hospitals - Inkomsterne varit mycket ansenlige, så att det kunnat underhålla ett långt större antal fattige, än nu sker.
Orsakerne skola förnämligast bestå deruti, att uti Staden och på Landet vore allmänt förmögnare Folk, som kunde genom frivilliga gåfvor understödja Hospitalet, och att Allmogen blefvo vid 1727 års
Riksdag frikallade ifrån den Spannemålshjelp nemligen 6 Kannor af hvart Mantal, som de årligen utgjorde till Hospitalet, och nu få använda till sine egne Socknefattige.
Efter Utdrag af 1754 års Hospitals - Räkning , som Lands - Contoiret verificerat, hafva Inkomsterne för samma år stigit, nemligen:
Jordarne till - - - 931 U:rst8ör.
Andra Inkomster, såsom Bötespenningar , Jordars infästande och Håfpenningar - - * 39 5’ 3* Tillsammans 1,326 U:r 31 ör.
Stockholm den 23 September i8i3» På Riksens Höglofl.
Fred. Wessle. Otto Olofsson. Stats-Utsiottets Betankanderi. 1669
(Bilagan Lit. B, eiler Uppgift på Krono-Hospita* lens Inkomster finnes serskildt tryckt och hit intecknad.) N:r 375.’ Riksens Högloft.
Ständers Stats-Ut skotts Utlåtande angående Krigs-Fonden samt ser skildte Committerades förvaltning af Allmänna Medlen.
T^ill Riksens Ständers Stats-Utsfeott har Kongl.
Majit, den 10 nästledne Martil täckts aflåta följande Nådiga skrifvelse! ”Jemte det Kongl. Majit i Nåder anbefalt Committerade för allmänna medlens förvaltning, att till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemna Räkenskapen för Krigs-Fonden, för den tid som ännu icke undergått Riksens Ständers granskning, har Kongl. Majit för öfrigt, till npplysning och efterrättelse i detta ämne, velat Stats-Utskottet följande tillkännagifva.
Genom Tractaten med Hans Maja Konungen i Preussen, afslutad i Vien den 7 Junii 1815 om afträdandet af Hertigdömet Pomern och Furstendömmet Rugen , betingade Kongl* Maj t för Sig och Riket en Summa af Tre och en half Million R:dr Preussiskt Courant, men, «lå en del af detta belopp skulle i ijffecter ut - 1670 Stats-Utskottets Betänkanden. gå och vid verkställigheten befans, dels att de åsatte priserne, serdeles å Väfnads-Manufacturer, voro altför högt uppförde, dels ock att importer deraf hade kommit till skada för inhemske Fabriker, s'öts en serskild afhandling derom i Paris, under den g September samma år, som nedsatte beloppet 350,000 R:dr ringare; så att Summan, i stället för Tre och en half Million, blef 3 Millioner Ett hundrade Femtio Tusende R:dr Preussiskt Courant, hvaraf skulle u'gå:
Ar 1815 - r 200,000 R:dr — 1816 - - - 800,000:
Tillsammans ofvannämnde— 3,150,000 R:dr.
Åf detta belopp hafva ock kommit Riket tillhanda de för åren 1815, 1816 och 1817 förfallne tillsammans 1,950,000 R:dr, så att till Iuqvid med Kongl. Preussiska Regeringen ännu återstå 1,200,000 R:dr.
Anledningarne för sådane anspråk, uphemtades från långt förflutne tider ända sedan Vestphaliska freden och framställdes under alla möjliga, och man kan öppet tillägga, för en del, under de mäst oskäliga förevändningar.
Ibland de vigtigare, som Kongl. Maj:t icke föxesett, men imedlertid ännu utgör fdre - och — 1819 — 1818 1817 950,000: 800,000: 400.000: Stats-Utskottets Fetänkanden.
1671 mål för discussioner, är frågan om ersättning till visse Handelshus i Hamburg, för en Prvmerska Kammarens Vexel-Circulations skuld, hvilken nu uppgifves till R:dr H:br J3:co 454 825; utom räntor, och hvarvid ersättnings påståendet grundas på Riksens Ständers Garantie, gifven vid Riksdagen i Örebro år 1810
Det har under loppet af tiden utgjort föremål för Kongl. Majus omsorger att söka dels undanrödja dels till billigare förhållanden nedsätta desse fordringsanspråk, och fortfara underhandiingarne derom ännu: det är likväl med tillfredsställelse Kongl. Majit meddelar SiatsTJtskottet sin förmodan, grundad på vissheten om Hans Preussiska Majus rättvisa och vänliga tänkesätt, att denna angelägenhet skall erhålla en påräknad utgång, och det så mycket haldre som från Svenska sidan icke blifvit förvägradt, att erkänna de delar af genfordringar, sorn på billiga grunder sig stödde.
Och är det redan såsom en följd häraf att anse, det förledit års Betalnings-Surnma, hvilken icke på förfallotiden erlades, i anseende till genfordringarnes betydeliga belopp, ändteligen sedan deras giltighet hunnit i väséndtelig måtto vederläggas, kort före årets utgång blifvit liquiderade.
Imedlertid och i den mohn dessa medel successive förföllo , samt, på sätt nyssnämdt är, i början äfven ordenteligen erlades, yppade sig den utväg, att med mindre omkostnad, på stället göra dem användbare, i den myntsort de ingingo, till liquid af Rikets utländska gäld, emot det att Krigs-Fonden redan i förskott uppbar sin ersättning här på stället af de 1673 Stuts-Utshottets Betcinkanden. medel, Kongl.
Majit för nämnde Gälds liquiderande anvist. Kong!.
Majit blef genom denna anstalt ock i tillfälle, att, redan innan de Preussiska medlen börjat inga, komma Svenska händelö till undsättning med utländske Fonder, under en radande allmän vexelbrist vid slutet af år 1815 och början af år 1816, samt att, af de genom växel-försäljning infiutne Svenska medlen , kunna låta betala Arméens donationer med 860,000 Ridr jemte andre utgifter, som tillhörde Krigs-Fonden att gälda.
På detta sätt hade Kongl. Majit reserverat tillgång, att inom förfallotiden inlösa de invisningar tiil betalning af Krigs-Skuld, som, af Krigs •
Comrnitéen utgifne till en Summa af 900,000 R:dr, utaf Riksgälds Contoiret äro accepterade och den lista nästkommande Junii böra liquideras; men, enär Disconterne tid efter annan blefvo till deras Credit i förlägenhet bragte, bar Kongl. Majit funnit
Sig föranlåten, att af denna tillgång, låta lemna dem understöd, hvarom Stats-Utskottet under siri handläggning vid desse ärender, erhåller närmare besked; och innestå sålunda af desse medel uti Götha-Canals Discont 528.300 och uti Malmö .Discont, 74,100; utom ytterligare upplupne rentor, men återstoden uti ofvannämnde belopp finnes tillgänglig, till c-n del redan förvandlad uti förenämnde slags Invisningar, hvarmedelst en serskild undsättning för Götheborgs-Discont af 179,000 Il:dr mot pantsäftning af sådane Documenter, tillika kunnat göras.
. Kongl. Maj:t har likaledes ock af tillgänglige Krigs-Fondsmedel redao låtit ltquidera Ståts-Utskottets Betänk and en'. !^73 ioo,ooo Rjdr H;br Blco, och 100,000 R:dr Svenskt Banco, sorn , i arf efter Högst-Salig Hennes Maj:t Enke-Drottriingén ,Sophia Magdalena,' tillföllo f. d. Kongl.
Men vidare betalning af denna Farnilles enskildta, uti Sverige qvarstående förmögenhet, har hittills icke kunnat ske och beror nu af Preussiske Eiquidationens utgång.
Af Kejserliga Ryska Regeringen in^oo: 80.—- Af Kejserliga Österrikiska D.o 547,500:84.— Af Kongl. Preussiska D o 1,193,3 89:11.— Tillsammans Francs.
2,5 j 8)794-' 1 7 Ehurn denna Summa, såsom icke influten i följe af någre med ofvannämnde Magter afslutade Tractater, endast var en följd af tillfalIige under Krigets lopp af de Allierade Magterne infordrade och palagde Contributioner ecli således hade under tiden kunnat af Kongl. Maj;t för Arméens behof användas, har Kongl. Majit likväl velat i Nåder låta densamma Stats-Verket till godo komma.
Utaf den förstnämnde af desse Fordringar hafva de 100,000 R:dr H:br B:co utgått, sorn här ofvan tillkännagifves vara till Högst Salig Hennes Maj:t Enke-Drottningens arfvingar utbetald.
Fordran af Österrike är ännu ej liquide* rad; men Kongl. Majit äger anledning hoppas, att äfven i denne del kunna snart komma till något slut. *674 Stats-Utskottets Betänkande»'.
Beträffande åter Preussiska Regeringens skuld, så ingår den i generella slutliquiden med denna Magt, och, bland annat betäcker den genfordran å Preussens sida, för försträckningar till Arméen under sista Kriget, som, genom Negociationer, nedsattes från forst fordrade 703,000 R;dr till 336,000, hvarå under loppet af Kriget var afliquideradt 134,000, och sålunda nu återstod 252,000 Rldr Preussiskt Courant.
En annan fordran äger val Kongl Majit än dessutom, bestående af Dess andel uti den så kallade Obligations-Fonden, tillkommen då, efter Rehnförbundets upplösning år 1813, åtskilige Tyska Furstar, hvilka förut tillhört detta förbund, ingingo en förening om bidrag till kostnaderne för Krigets utförande mot Frankrike, på det sätt, att
Obligationer för hvardera* andel skulle gemensamt utfärdas och blifva användbare i Liquidationer om Arméens underhåll, men denna Liquidations angelägenhet har, för mellankomne omständigheter, hittills icke kunnat blifva till slut bragt.
Majits andel deruti skulle likväl utgöra En Million Gulden efter 24 Guldens Myntfoten; hvaraf likväl bör afdragas den Summa, som Staden Rubeck har att fordra, och af en kanske dubbelt så stor, hvilken tillkommer Furstendörnena Lippe Buckeburg och Lippe Detmold; men det är tvifvelagtigt, att denna Summa kan erhållas, emedan hon beror på en liquidation, som skall ske imellan Österrike, Ryssland och Preussen och de Tyska Furstarne, för de lefverencer, som dessa Furstar gjort åt nämnde Magter» Stats-Utsiottets
Bet eini anden. 1675 troupper.
Majit var långt ifrån att tro år 1815, att tviptigheter skulle uppstå om denne Skuldens gäldande; Summan var påräknad med undantag af en Discont af högst 15 ä ao Procent.
Maj:t later i sammanhang med den öfrige Krigs-Räkenskapen till Stais-Utskottet öfverlemna de Berättelser och Handlingar, som upplysa desse mål, på det att Stats-Utskottet af det ena och andra må kunna erhålla fullständig kännedom.
Krigs-Fondens skulder på Continenten till H annover , Mecklenburg, Schwerin, Strelitz m. fl, hafva äfvenledes af desse samfäldte tillgångar under loppet af den förflutne tiden liquiderade blifvit, och alt i denne del i behörig ordning bragt, det Stats-Utskottet blir i tilli fälle att af Räkenskapen närmare erfara.
Varande det, med beräkning af alla förenämnde tillgångar å den ena sidan, och degenom Tractater samt öfriga förhållanden bestämde KrigsSkulder och utgifter på fasta landet å den andra, som Kongl. Maj:t år 1815 till Riksens Ständer uppgaf, att omkring Två Millioner Preussiskt Courant kunde öfverblifva till Riksens Ständers disposition för utgifter hemma i Riket.
Beträffande Krigs-Fondens ställning här hemma i landet, så yppades tid efter annan dels i följd af fortsatte omkostnader för KrigsFondens räkning dels af tillkomne fordrings anspråk, som förut voro okände, dels ock för sjelfva Redogörelse- och Revisions-Verkets underhåll, att Krigs-Skullderne uppgingo till vi - 1676 Stats-Utsfiottets Eetänkandeni <la liögre belopp, än som af vederbörande administrerande
Verk uppgifvit blifvit och låg till grund för den framställning derom, som vid 1815 åis Riksdag ägde rum.
A den andra sidan deremot inträffade, att genom försämring af det Norrska Sedelinyntet, den tillgång till betäckande af nämnde skulder, som genom inflytande betalning för försålde Magazins-Effecter i Norrige påräknades, blef allt mera otillräckelig och att i en alltför ringa mohn till detta ändamål hittills kunnat användas.
Af Ofverskotter a Inkomsterne och besparingar å Stats-Utgifterne har Kongl. Maj:t sålunda, äfven sedan 1815 års Riksdag, låtit tilldela Krigs - Gommitéen och Krigs-Collegium , hvad till sådane skulders betalning ytterligare erfordrats.
Och enär de i desse Förslag såsom Krigs Skuld upptagne försträckningar af Stats-Medel jemte Ränteri-Anticipationer, som äro af samma natur, afskrifvas; lemnar Krigs-Fondens Fordringar och behållning i Svenskt och Norskt myst en ungefärlig tillgång till inrikes skuldens betalande.
Maj:t föreser altså den tidepunkt snart inträffa, då de vidlyftiga Räkenskaps- och Eipuidations-arbeten, som, i följd af Krigen, under de snart förflutne Tolf åren oafbrutet ägt turn, och snart sagt allt sedan år 3788, samt sålunda på 30 års tid icke vafcit fullkomligen Stais-Ulskotiets Betiiiikanden. *^77 afslutade, men under tiden upptagit så mycken Extra-Ordinarie Personal och kostat Riket så stora Penninge-Surnmor, ändteligen skola nå deras fullbordan, och hvarefter de Administra* tiva Arenderne, som röra Krigs-Väsendet, kunna varda återförde inom den verkningskrets» som med stadgad ordning öfverensscämmer t Kongl. Maj:t anser det lyckeligt, att detta mål är upphunnit, utan vidare skakning i Staten* Finance-Väsende, samt att, hvad händelser och omständigheter å den ena sidan beredt, att öka brister eller att förminska värdet, af hvad till deras betäckande påräknats, hafva de å denan' dra återbringat till jemvigt, genom Extra-Ordinaira tillgångar, hvilka Kongl.
Majt anskaffat; så att Riksens Ständer åtminstone i denne del icke behöfva vidtaga någon vidare reglering, sorn kräfver specielt anslag.
Deremot lärer Riksens Ständers Stats-Utskott till öfverväg*nde upptaga, huruledes de a£ Kongl. Maj:t uti Götha Canal och Malmö Discont placerade Krigs-Fonds-Medel måga återvinnas för att blifva disponible, till den Ter-' min, då Krigs-Commitéens invisningar böra af Riksgälds-Contoiret inlösas.
Maj:t vill nu i ett sammanhang fästa Riksens Ständers Stats-Utsiotts uppmärksamhet på de sedan 1815 års
Riksdag inträffaJ de omständigheter, hvilka så väsenteligen nedsätta de påräknade tillgångarne, nemligen:
Sjelfva Hufvud-Summan enligt Tractateri för Pomems afträdande förminskades ; Preus. Gourtt 3 5 0,00 0: 3,678 Stäts-Utskottets Betänkandert.
Desse anspråk uppföras till 450,000 Ridr H:br Bico utom räntor och sålunda omkring - * 700,0001 Burande Kongl.
Maj:t härvid icke obemäldt lemna, att denna fordring var för Kongl. Maj:t aldeles främmande och någon utgift i denna del icke påräknad.
Den ofvannämnde Frankfurther Xuquidations-Summan, hvaruti Sveriges andel beräknades lill omkring - 500,000: förmodades äfven, ehuru med något afdrag ingå.
Desse poster utgöra allena - Ridr 1,550,00 0: Preussisk Courant; hvartill än kunde läggas minskningen å beräknade intrader vid försäljningen af Magazins-Behållningen i Norrige, tillkommen genom Norrska Myntets försämring, äfvensom ock sluteligen de tillkomne Krigs-Skulderne inom Riket, hvilka voro Kongl.
Majit okände, då beloppet till Riksens Ständer år 1815 uppgafs.
Enär Riksens Ständers Fullmägtige uti Riksgälds-Contoiret förledne Sommar sig i underdånighet förfrågade, om det till Kiigs-Skuldernes betalande anviste vilkorliga
Dan behöfde öpnas, förklarade Kongl. Majit, allt detta oaktadt, att Kongl.
Majit ansåg sådant icke blifva af nöden och detta allt under önskan och hopp att, Stats-Utskottets Betänk anden. 1679 i följd af Kongl. Maj:t bemödanden, kunna för Nationen bespara nya utgifter af menligt inflytande pä
Rikets redan förut sä hardt angripne myntväsende.
Beloppet, som till Krigsskulderne inom Riket erfordras, har Kongl. Maj:t nu äfven till Stats-Utsotiet anvist, medelst här ofvan nämnde behällningar i Svenskt mynt.
Familien, blir åter helt och hållet beroende af utslaget med den Preussiska Liquiden , och Kongl. Maj,t fortfar äfven i afseende härå med sine omsorger att lätta Nationens bördor, genom ett noga bevakande af Rikets sannskyldiga hästa uti desse angelägenheter.