Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Constitutions-Utskottets, i Memorialet N:o 98, afgifna förslag till ändring af Riksdags-Ordningens § 59, och Tryekfrihets-Förordningens §2, mom. 4, hafva af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden blifvit antagna att hvila ttll Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; hvaremot Borgare-Ståndet, som också till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagit det pag. i5 och 16 i förenämnda Memorial liamstälda förslag om tillägg i de två sista perioderna af Riksdags-Ordningens 5g §., förvandlade tdl ett 2:dra moment, återremitterat förslagen pag. 14 och 15, till tillägg eller blifvande irsta morn. af 5q §.
Riksdägs-Ordningen och till ändring af 2 1 4 morn.
Tryckfrihets-Förordningen; vid hvilken återremiss
Ståndet förklarat den gemensama tanka, att berörde förslag, såsom hvarken nödiga eller- nyttiga, ej kunnat af Ståndet godkännas att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
För den här delse, ast, sedan Constitutiöns-Utskottet nu lill samtliga Riks-Ståndens behandlande anmält den mellan Ståndens meningar befintliga oförenliga skiljaktigheten, Borgare-Ståndet icke skulle firma lämpligt att medgifva, del Constitutions-Utskottets, i Memorialet N:o 98 under N:o r, afgifna förslag till tillägg eller blifvande irsla moni. af 5g §.
Riksdagsordningen och Lil ändring af 2 §. 4 moni. Tryckfrihets-Fö ordningen, må, på säll de öfriga Tre Riks-Slånden förklarat , hvila till Grundlagsenlig behandling vid näsia Riksdag, bar Constitutions-Utskottet, då Utskottets i Memorialet JNro 98 under
Nro 2 framstälda förslag, såsom af alla Fyra Riks-Stånden tili Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag aniavet, kommer att till sama Riksdag hvila, blott alt för omröstning i Förstärkt Couslilul ions-Utsk<»lt föreslå följande Deri, som lill Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, under de af ConsliLutions-Ulskottet i Memorialet N:o 98 uppgifna 16 Conslitutions-Ulskoltets Memorial, A7:o 111. förbehåll, godkänner följande, af Constilulions-UtskoUet i sama Memorial framstälda, förslag tili a) Tillägg eller irsta mom. af Riksdags-Ordningens § 5g.
Alla hos Riks-Stånden — — -— — — — — — — ekonomi beträffar.
Der ofverl äggningarne hållas offentligen, åge dock Stånd magt att om dess Protocoll annorlunda förordna.
Protocoll, som icke så fullständigt, sorn ofvan sagdt är, tryckas, skola tvefaldt utskrifvas att ajlemnas till förvar, det ena i Riks-Archivet, det andra i Banken.
Hvarje enskild stånde fritt att hos den, som Protocollen vårdar, utbekomma , samt utan hinder eller förf attare-ansvar trycka, större eller mindre delar af samma Protocoll. b} Ändring i Tryckfrihels-Förordningens 2 §. 4 morn.
I grund af hvad — — — alla slags handlingar i hvad ämne sorn helst.
Vid föregående tillåtelse skola följande undantag ovägerligen iagttagas:
Att Protocoll, hålIne hos Konungen i Ministeriella Ärenden och Commandomål, eller Stats-Rådels Protocoll och Handlingar eller Hemliga Utskottets — — — icke uppenbara.
Alt ej — — — — femtio Riksdaler.
Att i hvad — — — femtio Riksdaler.
Det skall — — — skillingar.
Att protocoll— — — skillingar.
Alt ingen — •— — skillingar.
Att sådant — — — bufvudsaken.
I öfrigt — — — — stadgadt är. röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer Constitutions-Utskottets omförmälda förslag icke alt hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Stockholm den i Maj 184 r• TRYCKT HOS J. A. WALLDEM, 1841.
Constilutions-Ulskottets Memorial, N.o 112. 1 N:o 112.
Ank. till JExp. itltsk. den 22 Maj r84i, kl. ,i e. «n.
Memorial till Riksens Ständer^ angående f örloppet af voteringar inom Förstärkta Constitutions-CJtskottet.
Hos Riksens Ständer får Conslitutions-Utskoltet anmäla , att Förstärkta Constitulions-Utskottet den i4 innevarande månad sammanträdt, och, i enlighet med 56 §•
Regeringsformen, röstat Öfver nedanstående, godkända volerings-propositioner; hvarvid röstningen utfallit på följande sätt:
Första Voterings-propositionen:
(Se Memorialen N:ris 78 och Den,, sorn till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag godkänner följande förslag till ändring i 3 §. 4 morn. Tryckfrihets-Förordningen: ”Allt slags smädeligt yttrande om den regerande Konungens
Höga person - confbqueras.” röste Ja; Dan, det ej vill, röste Nej.
Nejj kommer ifrågavarande ändrings-förslag icke alt hvila till nästa Riksdag.
Den häröfver anstälda voteringen utföll med Fyratiolre Ja, och Trettiosex Nej. Andra Voterings-propositionen:
(Se Memorialen N:ris 61 och 96.)
Den, sorn vill, att Riksens Ständer vid nästa Riksdag skola besluta om Constilutions-Ulskottets, i Memorialet N:o 61 framstälda, förslag till följande ändrade lydelse af Regerings-Formens 87 §. och Riksdags-Ordningens 33 §,, nemligen: Regerings-Formens 87 §.
Ständer äga gemensamt - - - förfaller frågan och förblif ve vid det, som förut stadgadt varit.
Bih. lill R- St.
Prol. 1840 och 1841. 3 Sami. 1 2 Constilutions-Utskotlcls Memorial, iV.-O 112.
Vilja samtliga Riks-Stänclen åt Lag-Utskottet uppdraga att, med deras rätt, öjver Konungens Proposition i sådan fråga besluta, antingen om alla de ämnen, hvilka Propositionen omfattar, eller blott om vissa deribland, då skall Utskottet, genom val i vanlig ordning, ökas till ett antal af Fyratioåtta ledamöter, Tolf af hvarje Stånd.
Detta Förstärkta LagUtskott åligge då, alt i frågor, hvilka blott i vissa delar blifvit till Utskottets afgörande öfverlenmade, till Ptiksens Ständer i stadgad ordning afgifva utlåtanden om de ämnen, deruti något Piks-Stånd förbehållit Riksens Ständer beslutande-rätt, och, sedan Riksens Ständer deras beslut deröfver fattat, de delar af frågan, i hvilka Riksens Ständers beslutande rätt blifvit Utskottet uppdragen, afgöra, samt å Riksens Ständers vägnar yttrande öfver det hela till Konungen afgifva.
Om de frågor, hvilka i sin helhet blifvit till Utskottets afgörande öfverlenmade, åge Utskottet att, utan någon hemställan till Riksens Ständer, besluta och ä Riksens Ständei s vägnar sig yttra.
Sådant Utskott åge ock att, om det nödigt finnér, för upplysningars inhemtande tillkalla andra lagkunniga män, samt, då Konungen och samtliga Riiks-Stånden sä besluta, efter Riksens Ständers åtskiljande sitt arbete fortsätta, dock i intet fall längre, än till den dag, dä ny Riksdag öppnas.
Då sådan fortsättning af Utskottets arbeten beslutes, bör hvarje Riks-Ständ utse Sex Suppleanter, att, i fall Utskotts-ledamöter under tiden afgå, dem, i den ordning, de erhållna rösternes antal utvisar, efterträda.
För den tid, Utskottet, efter Riksdagens slut, sitt arbete fortsätter, njute dess ledamöter af Statsmedlen det arvode, som Riksens Ständer bestämma.
Riksdags Ordningens 33 §. j :o Lag-Utskottet - - - Krigs-Staten. 3:o Lag-Utskottet - - - inkomma. 3:o Förena sig samtliga Riks-Stånden att åt Lag-Utskottet uppdraga, att, med Riksens Ständers rätt, öfver någon genom Konungens Proposition väckt lagfråga besluta, förf ares såsom Regerings-Formens 8y § stadgar. röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer Constitnlions-Utskottels, i Memorialet N:o 6r framslälda, förslag lill ändring uti Regerings-Formens 87 §. och Riksdags-Ordningens 33 §. icke att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Den häröfver anstälda voteringen utföll med Fyraliotre Ja, och Trettiosex Nej. Constitutions-Ulskotiets Memorial, N.-o 112. 3 Tredjc Voterings-propositionen : (Se Memorialen N:ris Co, 83 och ioi.)
Den, som vill, ali io6§.
Regerings-Formen erhåller (oljande i Conslitutions-Uiskottets Memorial j\’:o 6o föreslagna, lydelse: Finner Utskoltet af dessa Prolocoll, att någon Stals-Rådets Ledamot, eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, som i Commando-mål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot Rikets Grundlag eller allmän
Lag, eller tillstyr kt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit alt göra föreställningar emot. sådane öfvei trädelser , eller dem vållat och befi arnjat genom uppsålligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den Föredragande underlåtit alt, i de (ali, sorn 38 §. at denna Regerings-Form förutsätter, sin contiasignalion å ett Konungens beslut vägra, då skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan Embetsman under tilltal af Justitia-Om buds ma nnen inför Riks-Rätt, sä framt ej Utskottet finnér sig böra förut serskildt underställa Riksens Ständer de skäf på hvilka det anser åtal icke böra göras; i hvilket fall Riksens Ständer äga att antingen underkänna Utskottets skäf eller göra sådan anmälan, som i nästföljande $ omtalas, eller förklara, att ingen anmärkning äger rum.
Riks-Rätt, hvarom denna stadgar, vare sammansatt, på sätt, sorn i 102 $. säges, dock sä, att, i stället för Siats-Råd, fyra de äldste Justi tia> Råd, tvänne af frälse oell tvänne af ofrälse Stånd, der säle taga, ecb gånge för öfrigt, som i ioi och ioa §§. säges.
Sådan Riks-Rätt döme efter allmän Lag och den Ansvarighets-Lag, hvilken för detta ändamål utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd är. röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer Conslitutions-Utskoltels i Memorialet N:o
Co framstälda förslag icke att till nästa Riksdag hvila.
Sedan en dubbel sedel blifvit casserad, befunnos lill denna omröstning vara gifna Fyratiolvå Ja, och Trettiosex Nej. Fjerde Voterings-propositionen:
(Se Memorialen JN:s 62, 84 och ioi.)
Den, som vill, alt Regerings-Formens 5o §. och Rik sd a gs-Ord ningens 3 §. erhålla följande i Constitutions-UtskotteLs Memorial N:o 62 föreslagna •rdalydelse: 4 Conslitiilions-Utskollels Memorial, iV.-o 112.
Riksdagarne skola hållas i Rikets hufvudstad, utom i de fall, då sä viii Konungen som Riksens Ständers Fullmäktige i Banken och Riksgähls-Contoiret finna det för fiendens framti ångande, eller pest, eller andra lika vigliga hinder omöjligt eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt..
Konungen utsatte då, i samråd med nyssnämnde Fullmägtige * en. annan Riksdagsort, dit Riksens Ständer kallas.. röste Ja ; Den, det ej vill, röste
Vinner Nej,, kommer Constitutions-Utskotlets förslag i Memorialet N:o 62 icke att till nästa Riksdag hvila.
Voteringen öfver denna proposition, utföll med Fyratiosex Ja, och Trettiotre Nej. Femte Faterings-propositionen:
(Se Memorialen N:ris 59, 82 och 103.) Ä. Den, som vill, att i slutet af Regerings-Formens 6 §. skall tilläggas:
"Ar Departements Chef hindrad, förordne Konungen till Departementets förvaltning, med den rätt och det ansvar, som denna Regerings-Form föreskrifver, Stats-Råd utan Departement,, eller annan Svensk man med de i 4 ,§“■ omförmälda egenskaper.” röste Ja; Den, det ej vill, röste Nef.
Nej, kommer ny votering att anställas öfver en så lydande proposition:: B.
Den, som vill, att i slule,t af Regerings-Formens 6 §. skall tilläggas: ”År Departements-Chef af laga förfall hindrad, förordne Konungen till
Departementets styrelse och föredragning af dertill hörande ärenden, med den rätt och det ansvar, som de?ma Regerings-Form föreskrifver, Stats-Råd utan Departement, Departements Expeditions-Chef, eller annan Svensk man med de i 4 ,§ omförmälde egenskaper röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer ny votering att anställas öfver en så lydande proposition t ConsEitutions~Utskottcts Memorial, N:o fine. 5 C.
Den, som vill, alt i slutet af Regerings-Formens G § skall tilläggas: ”'Jr Departements Chef af giltigt, och till Siats-Rådets Protocoll Jordt skäl hindrad, må hans embeteenligt Konungens förordnande, med den rätt och det ansvar, denna Regerings-Form föres/er ifver, förvaltas af Stats-Ridd utan Departement, Departementets Expeditions C lief, eller, i fall äfven desse af giltiga och till Stats:-Rådets Protocoll förda skäl äro hindrade, annan Svensk man med de i 4 omförmälda egenskapen.” röste Ja; Den* det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer att till nästa Riksdag blifva [»vilande ConstitutionsUtskottets, i memorialet N:o 5 g framstälda , förslag, att uti Re-eerrngsFormens 6 §., näst efter nuvarande sisla meningen, må införas ett tillägg af följande lydelse : ”Ar Departements-Chef af laga förfall hindrad, förordne Konungen till Departementets styrelse och f öredragning af dertill hörande ärenden , med den rätt och det ansvar, som denna Regerings-Form föreskrifver , Stats-Råd utan Departement, Departementets Expeditions-Chef, eller, ifall äfven desse af laga förfall hindras, annan Svensk man med de i 4 <§ om~ förmälde egenskaper.”
Voteringen öfver propositionen Litt A„ utföll med Tjuguåtta Ja, och Femtioett Nej; Rvadan votering öfver propositionen Litt.
B. företogs, och utföll med Tjuguåtta Ja, och Femtioett Nej; i följd hvaraf votering ägde rum öfver propositionen Litt. C., och utföll med Femtionio Ja, och Tjugu Nej. Sjette Voterings-propositionen :
([Se Memorialen N:ris 79 och g4-) Den, sorn,, till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, godkänner följande föreslagna tillägg vid slutet af 6 mom. i 5 §.
Tryckfrihets-Förordningen r ”Ej må utål ske, enligt 3 §. 4 tnom., utan att Konungen dertill (of gifva.’" röste Sa; Ben-* det e| vill, röste Nej;. 6 Conslilulions-Ulshollels Memorial, N.o 112.
Nej, kommer ifrågavarande förslag icke alt hvila till nästa Riksdag.
Voteringen häröfver utföll med Femtiotvå Ja, och Tjugusju Nej. Sjunde Koterings propositionen : fSe Memorialet N:o io5.} Den, snm till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag godkänner, dels det i Conslilulions-Utskotlets Memorial N:is 38 och 63 framslälda lörslag om Riksdags-Ordningens upphäfvande, dels deri uti samma Utskotts Memorial N:o 85 föreslagna Val-lag, dels de uti samma Utskotts Memorial K:o 68 innefattade förslag örn ändringar och tillägg uti Regerings-Formen,, Successions-Ordningen och Tryckfrihels-Förordningen , de i Memorialet N:o 68 innefattade förslag likväl med, ej mindre de uti Constitutions-Utskoltels Memorial N:o 85 föreslagna andiingar, än följande af Bonde-Ståndet fordrade redaction af Regerings-Formen § 49* Riks-för samlin gen sammanträde till Lagtima Riksdag hvart Tredje ån, den första helgfria dag i November månad.
Uti Riksdagsbeslutet vid Lagtima Riksdag skall intagas uttrycklig kallelse till den nästinfaliande.
Till Urtima Riksdag äge Konungen att, när så nödigt finnes, Riks-församlingen kalla.
Ej må Urtima Riksdag fortfara, sedan tid för sammanträds till Lagtima inne är.
Och Regerings-Formen § 136.
Ej må Riksdag utan Konungens och Riksförsamlingens sammanstämmande beslut kunna, upplösas förr, än Sex månader tiUändagått från den dag, då, vid Lagtima Riksdag, Konungen låtit om Stals-Verkets tillstånd oell behof Riks-församlingen underrätta , eller, vid Urtima Riksdag, Riksförsamlingen af hört den i 64 ,§'■ omförmälda berättelse.
Efter nämnde tids förlopp skall Riks-församlingen åtskiljas , så vida icke Konungen och båda Kamrarna, hvar för sig, minst fjorton dagar förut hafva öfver ens kommit om Riksdagens förlängning på bestämd tid.
Der så oförmodadt hända skulle, ali, när Riksdagen skall upplösas, Riksförsamlingen icke hade Staten reglerat eller någon ny Bevillning fastställt, då skall Konungen kunna Riksförsamlingen ålskiljaj och fortfare den förra Bevillningen intill nästa Riksdag. Canstilutions-UtskoUets Memorial, N.o ti 3; 7 Är åter Bevillningens liela belopp bestämdt, men Riks-församlingen icke om fördelningen ense, då skola, elter deri faststälda Uevillningssummans förhållande Lill den, som vid föregående Riksdag blifvit fördelad , de i den sista Bevillnings-Förordningen stadgade Artiklar jemnlikt ökas eller minskas; och nppdrage Riks-församlingen Bess Fulimägtige i Riks-Banken och Riksgälds-Contoiet all en ny Bevillnings-Föroidning på sådan grund uppgöra och utfärda, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, komma hvarken Constitutions-Utskoltels i Memorialet N:o 38 Iramslälda förslag om borttagande af Riksdags-Ordningens i r, 12, i3, i/j, 15, 17, 18, «q och 22 §§., eller samma Utskotts förslag i Memorialen N:ris 68 och 85. att hvila ti i l
Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Den öfver denna proposition företagna votering utföll med Fyratiofyra Ja, och Trettiofem Nej.
Maj 184r** Nso IIS.
Ank. till Exp. Utsk. cl. aa Maj 1841, kl. 1 e. na.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ändring af Regerings-Formens 22 och 106 Riksens Ständer komma vid nästa Riksdag alt besluta om del af Constitutions-Ulskotlet, i Memorialet N:o 18, viickla förslag, att orden: ”Frelse eller Ofrelsc” måtte utur Regerings-Formens t\ §. uteslutas.
Det kunde, vid afgifvandet af bemälda förslag, ej undfalla Utskottet, alt ännu vigligare skäl, än de för nämnda förslag anförda, kunde göras gällande för lämpligheten af att utur Regerings-Formens 17, 22 och 106 §§. utesluta de deruti nu befintliga stadganden om ett visst förhållande i antal mellan Högsta Domstolens Frelse och Ofrelse ledamöter.
B Coust itutions-V(skottets Memorial, IV:o i/3.
Uiskoltel ansåg sig likväl då böra uppskjuta med afgifvande af något förslag i sistnämnda afseende, tilldess Utskottet bomme i tillfälle alt taga åtskilliga andra, då under Utskottets pröfning varande, frågor i slutligt öfvervägande.
Då Riksdagen likväl nu så långt framskridit, har Utskottet trott sig icke böra längre uppskjuta att underställa Riksens Ständers pröfning den frågan, huruvida i G rund laga rne ännu längre må bibehållas stadgaoden.
, hvilka sake ligen icke kunna anses innebära någon säkerhet om rättvisans oväldiga skipande i högsta instansen, men slå i motsägelse med den uti Regerings-Formens 28 §. uppstälda grundsats , att vid befordringar afseende må fästas endast på förtjenst och skicklighet, men icke på börd.
Utskottet får derföre, med förbehåll, att nedan gjorda förslag till ändring af Regerings-Formens 106 §, till nästa Riksdag må öfveriemnas endast för den händelse, att det uti Memorialen Ntris 68, 85 och io5 innehållna förslag, vid nyssnämnda Riksdag, antingen af Riksens Ständer eller af Konungen, ogillas, till Grundlagsenlig behandling föreslå: 1:0 att Regerings-Formens nu varande 17 §. må sålunda ändras:
Konungen - - - lagkunnige män, hvilke - - - Högsta Domstol. 2:0 alt Regerings-Formens 22 (eller, i det af Constitulions-Utskottet uti Memorialet N:o 70 förutsatta fallet, och om sama Memorials förslag vid nästa Riksdag godkännes, 21} §. må ändras till följande lydelse:
Domstolen - - - Åtta ledamöter på en gång tjenstgörande vara.
(Sista perioden skulle alldeles utgå.) 3:o att Regerings-Formens 106 §. må erhålla följande lydelse: ,, «) i fall Constitutions-Utskotlels, i Memorialet N:o 60 gjorda., till nästa Riksdag hvilande, förslag i öfrigt skulle godkännas, Finner Utskottet - - - ställa en sådan Embetsman un der tilltal af Justitias-Ombudsmannen inför Riks-Rätt, så framt ej Utskottet finnér sig böra förut serskildt underställa Riksens Ständer de skäl, på hvilka det anser åtal icke böra göras; i hvilket fall Riksens Ständer äga att antingen underkänna Utskottets skäl, eller göra sådan anmälan, som i nästföljande f* omtalas, eller förklara, att ingen anmärkning äger rum.
Riks-Rätt, hvarom denna fl stadgar, vare sammansatt, på sätt, som i 102 <$\ säges, dock så, att, i stället för Stats-Råd, Fyra Comtäutions-Ut slottets Memorial , 27:0 fi4* S
Fyra de äldste Justitiae-Råd der säte taga, och gäng ejor öfrigt, som i ioi och 102 §§. säges.
Sådan Riks-Riitt döme efter allmän Lag och den Ansvarighets-Lag , hvilken för detta ändamål utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd är.
U) om Constitutions-Utskotlets förslag i Memorialet N:o 60 vid nästa Riksdag underkännes:
Finner Utskottet - - - dä skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan under tilltal af Jusliliae-Ombudstnannen inför Riks-Rätten, hvaruti, i stället för Stats-Råd, Fyra de äldste Justitiae-Råd i dessa fall - - - - fastställd varder.
Stockholm den 21 Maj i84r.
N:o Ank. till Exp. Utsk. d. 22 Maj i84i> kl. 1 e. ns. Memorial till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, i anledning ad bemälda Två Stånds yttranden rörande Constitutions-Uiskottets Memorial N:o 8g.
Vid föredragning af Constilulions-Ulskottets Memorial N:o 87, med förslag till ändring i Riks-Rätlens organisation, har Ridderskapet och Adeln, såsom sin gemensama tanka, förklarat ”alt Utskottets i detta Memorial fram"slälda förslag, i följd af Ridderskapels och Adelns öfver Utskottets Memorial N:o 85 fattade beslut icke” då ”kunde föranleda lill någon åtgärd å "Ståndets sida.” Borgare-Ståndet har, vid föredragningen af sama Memorial, N:o 87, återremitterat detsama med förklarande af Ståndets gemensama tanka , att det uti Memorialet framslälda förslag, i följd af Ståndets, öfver ConslitutionsUtskottets Memorial N:o 85, d. 17 April d. å. fattade beslut, icke kunde då föranleda till någon åtgärd å Ståndets sida.
1840 och iS4>. 3 Saini. 2 10 Conslit ut ioiis-Ut skot tels Memorial, N.o 114- Ridderskapets och Adelns omförmälda yttrande afgafs den 24 nästledne April, och Borgare-Ståndets den 1 g sama månad; båda således före den 14 innevarande månad, då, på sätt Utskottets Memorial N:o 112 upplyser, Utskottets förslag i Memorialet N:o 85, genom omröstning i Riksens Ständers Förstärkta Constitutions-Utskott, blef antaget att hvila lill Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Då således den anledning, hvilken hindrade omförmälda Två Riksstånd alt den ig och 24 sistförllutna månad med Utskottets Memorial
N;o 87 vidtaga någon åtgärd, nu mera blifvit undanröjd, får Constilutioi.sUtskoltet hos Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet anhålla, det Stånden behagade, hvart för sig, öfver Constitutions-Utskottets Memorial N:o 87, meddela Utskottet det utlåtande, hvilket Stånden, under nu inträffade omständigheter, finna lämpligt.
TfiYCKT IIOS J. A. WALLDÉH, 1841.
Utskottet: Memorial.
N'-o i 13. i f\:o u 5.
Alik, till Exp. Utsk, den 28 Maj 1841., kl, 11 f. M. Memorial till Borgare- och Bonde-Står, den, i anledning af Ståndens yttranden, rörande Corislitutijns-Utskottets Memorial J\;o w'.
Vid pröfning af Conslitut:ons-Utskoltets, i anledning af återremiss i Utskottets Memorial No 63, till Riksens Ständer afgifna Memorial, N:o 107, hafva R ks-S änden afgifvit följande yttranden:
Ridderskajiet och Adeln har bifallit det senare af de utaf Utskottat alternativt frarns alda förslag till beslut.
Preste-Ståndel, som vidblifvit sitt vid Memorialet N:o 63 fattade beslut, har lagt Memorialet N:o 107 till handlingarne.
Borgare-Ståndet har godkänt det pag. 6 af Memorialet N:o 107 upptagna alternatif, och gillat det, efter berörde alternatif, pag. 6 och 7 af Me morialet N:o 107 framstälda serskilda förslag; i följd hvaraf Ståndet anlett det andra alternatif, hvarom å pag. 7 af Memorialet förmäles, förfalla.
Bonde-Ståndet har underrättat Utskoitet, det Ståndet, för sin tiel, godkänt de i Memorialet N:o 63 framslälda förslag, ej mindre under si dan i5 raderne 3a—35, än äfven sidan 17 raderne i4— Vid sådant förhållande, alt ett Stånd förkastat allt, hvad Utskottet i Memori det 63 föreslagil, och ett annat icke godkänt det lörsta bland de af Utskottet föreslagna alternativ, har frågan om delta alternalil, i förening med det dertill logade serskilda förslag, föi fallit; men då sistnämnda förslag, som två Riks-Stånd antagit, i hufvudsaken fullkomlige» éfverensstämmer med det af ett tredje Riks-Stånd antagna andra alternativet, får U skottet hemställa, huruvida Borgare- och Bonde-Stånden, i saken» nuvarande skick, lör att befrämja ett ändamål, hvars vigt tre Riksstånd erkänt', skulle vilja ullrjckligen förena sig med Bih. till. R.
Prct. 1840 och 1841 3 Simi. 49 hJäft. 3 * Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 1l6.
Ridderskapet och Adeln om antagande af det andra i Utskottets Memorial N:ris 63 och 107 föieslagna aller* nalif.
Stockholm den 27 Maj ,84..
Ank. till Exp, Utsk. den 2 Juni., kl. il f. m.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ändring af Riksdags-Ordningen §. 22.
Majrts den 27 sisllidne
Maj meddelade Nådiga bes1u% rörande den af Riksens Ständer, för deras del, vid innevarande Riksdag, go lkända ändring af Riksdags-Ordningens §-22, har detta Grundlags-rum blifvit bibehållet i sitt löre sima dag egande skick.
Constitutions-Ulskottet anser detta skick tarfva rättelse, såsom stående i strid med Riksdags-Oi dningcns; §. 15: en strid, sorn förefinnes, ehvad sistnämnda §. oförändrad bihehålles, eller erhåller den ändrade lydelse, som Constitutions-Utskofels Memorial N:o 88 föreslagit, I förra händelsen beslår denna strid deruti, att frälsehemman i Riksdags-Ordningens §.