Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:rs upplasta granskning vördsammast sramställa det ifrägakomne förslaget. 8ve> iges nuvarande Silkverm^ntss^stem sramler ett märkvärdigt ke vis pä oreda, osammankang ock olämpligket.
Letraktar man svenska Specie L:dr-st^cket, som utgör öl^ntsS^stemets i känseende till dess ^roO (Lruttovigt,) sä linner man att det icke utgör någon jemn del as Svenska vietnulie-marken, t^ n/l"i ^^3^ ^ ^ victualievigt.
Letraktar man Ikiksdalerst^cket i känseende till dess (tinket d. ä. särkällandet mellan det silfver ock koppar den innekäller,) sa är älven detta ojemt, t^r det innekäller i/jsU Lergkint, d. ä. i6-Iödigt, Silfver ock 1 koppar, k varigenom kinketen (kornet) klifver k vad man kallar i^-Iödigt ock i Oran.
— Letraktar nian äler Liksdalerst)cket i känseende till dess inre Leta nk anden, kl:o 14. 235 (innekället ak Lerglint Silfver) s°r smiler man att det innekäller 534^s»^7?s -Svenska berglint Silfver; soln icke keller är någon jemn del al Svenska victualiemarken, kvilken innekäller 8848 tkss. lager man ytterligare i öfvervägande att endast ^ ock ^ L:drsst)ckena liro al motsvarande skrot ock korn med Liksdalcrst^cket, men att ^ Ltdrstvcket, är ii-Iödigt ock 1 Oran, ^ L.-drst^eket 8-lödigt ock 2 Oran, samt ^ L:drst)-cket 6-Iödigt ock 2 Orlin; ock sluteligeu: att utm)ntningeu sker olika för alla dessa 4 serskilda myntsorter, nemi. till 8/^, 8^§ ock 8§L Liksdaler pä kina kvilken sjelf är niindre än victualie , na,ken i förliällande som L48 till 553; sä kinner man att Sverige för det närvarande icke äger On m^ntlot, utan kvra, kvar för sig invecklade ock orediga.
Denna verkliga ock ket^dande olägenket mäste alkjelpas. liden dertill svnes ock vara förkanden i närvaisnde ögonklick, dä intet klingande m^nt linnes i omlopp ock dä man kereder sig att snart se det äterkomma i rörelsen.
Det känder vanligen att gamla oredors akskaikands mötas ak stms svärigketer, i anseende till de intresse» som under vredorne uppväxt ock rotfast sig.
I förevarande sall sr sörkällandet lyckligtvis icke sädant, t^ oredan kan ganska lätt, till kätnad kade sör den enskilte ock det allmänna, alkjelpas genom löljande 3:ne stadgandenr ;:o ^ crr viöt.-v/gt /-erg/rnt sk/sver c//cr ?/rotsr-ariru^e /or iurdcr-/r^e//u/ig-rr /itäsr/it/crvr.
Oa> detta stadgande antages, sä kommer i L:dr 238 8tats- oell 8anco-O tsko t tens 8pecie nit inneballa
,§o mark v. vigt, eller ä>3o /o*O ass bergliot silfver, ocb dess undei afdelningar i torballands bertill.
Vär nuvarande 8pecie 8iksdaler inneliällsr deremot 534bergnnt silfver.
Afinskningen skulle således blifva 4 rrsÄsVs k>»», »om tildor ^ procent, eller 4isrr rundstycken. venn» obetydliga minskning svarar pä långt när icke emot myntningskostnaden, bvilken i nästan alla Europeiska stater betalas genom säkallsd slagskatt, ofta uppgående till 2 a 3 procent, men den skulle, såsom i 3:dje punkten skall visas, lemna tillfälle att bereda oss ett ganska vackert ocb enkelt m^nts^stem, samt clessutom medföra andra, icke obetydliga, fördelar, bvilka i nästa punkt skola anföras. 2!» F-uräen ntLcta/ar emot d/ec//ar oc/t m^»t-rr/t
L°///iien e/ter n-'-r m^nk/oteu^ Om^mtae/k ,?///i>ev t/// «/et />e/a/171 som -66^ ars m^nt/ot Lestömmer.
För sa^/r vaa.//ugs unt/cr/öttanale /nr//er Fanie»r a//män/retc?r k/Manr/a stäm^Frr/e
F/ansar sa vä/ a/ -6- som t'-/öc//gt s/^ver.
8edan man antagit att 128 sk. i 8anco-8edlar köra svara emot l 8:dr 8ilfver efter 1664 ärs myntfot, sa s^nes billigbeten fordra att sednast nämnde stadgande sntages, ocb dermed böra ock innebakvare af 8edlar ocli m^ntaöt 8ilfver ester n^a myntfoten, vara belätne, t^ den slagskatt, utgörande ^ procent, rom ligger i det slagna mintet, är icke allenast bögst lindrig, utan aterlas ak innebgfvaren i samma ögonblick lian önskar att i stället för prägladt m^nt er balla - 8etankanden, lVm i4- 23/ lialla stämplad vara (om^ntadt silfver), antingen till export, lia lian troligen väljer 16-Iödigg planser, eller till förarbetning, dä lian tvifvelsutan väljer ,3-lödiga.
Oenom denna enkla anordning lättas icke allenast de dr^ga piäglings-omkostnadeiue, »tan man vinner ock de vida större fördelarne att in^nlels nedsmältning till a, betssilkver, äfvensom utförsel utur landet, i bögst betydlig mobn förekomwes, till icke ringa gagn för allmänbeten, som bebäller mintet i rörelsen, ocb för 8tatsLassan, som bespar mvntuingskostnsden.
3:o /Vx-r >5///i>erm^ntet /-///ver -2-/öl//g^ ok. ä. e/e/ /onc/rä//er ^ <7/° s/n v/gt Ferg//nt .?///"ve,- oe/r ^ Lo/i/i-rr'. fördelarne ak denna lödigliet äroi alt mvntet icke onödigtvis nedrinältes till arbets-silkver; att det blikver tillbörligen kast ocb starkt mot nötning; att det ej sä lätt gar ur landet som knare myntslag; ocb sluteligen, att värdet ak främmande mvntslag sr lättare uträknadt, dä egna mantel, med livilket jemkörelsen skall ske, sjelkt är lätt att till sitt inre värde beräkna.
8venska 8ilfver-8:drn blikver I2-Iödig, om man till 53o/s'ö ss» (rvs N v. vigt). bergknt silfver lägger . >76/22 ass (^L§ ^ v. vigt).
Loppar, tz- summan barak 707-/2^ »»» (ros K v. vigt), som utgör ftiksdalerns skrot (vigt), innebäller dä jemnt H silfver ocb j Koppar.
Om dessa 3:ne enkla bestämmelser antagas som liukvudgi under till förnyad myntfot, sä vinnes, utom de redan nämnde, äfven dea väsendtlig» förmän, att -7 238 8tats- oell ban co-bitskottens m^ntstvekenas vigt komma i ett lätt beräknadt förkallande till landets allmännaste kandelsvigt, som är vict. maiken', m^nt-enkelen ma blifva kvilken som kellst ak nuvarande 8pecie-biksdalerns underakdelningar.
I det första betänkandet 8tats- ock bancoDtskotten gfgäkvo rörande Ill^ntväsendet köreslogo Utskotten att värdet ak en b:dr Ibgdssedlar, eller fjerdedelen af nuvarande 8peciebiksdalern, skulle antagas till boket för det n)a 8ilfverm^ntet.
I närvarande Betänkande liakva Utskotten frsnträdt deras först yttrade öfvertygelse oell i stället föreslagit att värdet af i b.dr b:co8edlar eller ^ ak nuvarande 8peeiebiksdaler borde dertill antagas. blindrad ak sjukdom att deltaga i öfverläggningsrne öfver det sednare betänkandet bar jag saknat tillfälle att efter önskan försöka försvara rigtigbeten af den förra Zsigten, bvarköre jag nu vid justeringen begagnar min rättigbet att till biks8tänden vördsammast i detta fall anmäla reservation oeb framlägga grunderne dertill.
Ikrän början af öfverläggningarne om myntväsendet bar jag ansett oeb anser ännu kragan om iVI^ntbnketens ändamälsenltga bestämmande för den vigtigaste näst sjelfva busvudbeslutet att m^ntbestämning ock fri växling skall äga rum; ock dä jag lifligen önskar^ ock ännu vagar kosmas, alt biks8tänden skola, med förkastande af bitskottens sednare förslag om lVlyntbnketen, gilla det först akgilne, anser jag mig böra anspråkslöst framlägga en närmare utredning sk de betänkan den, Nto iH.
289 skäl, som tala kör antagandet af gamla 8pecieb:drns ^idel (värdet as 1 b:dr b:gds) till boket för den n^a 8ilkverm^ntsi ökningen ; dessa äro: 1:0 8lörsta delen af den 8venska Allmogen begagnar
M-rrb oek såsom värde mäta re, dä 8 sk. b:gds utgör i Daler, 2 sk. b:gds i Mark ock ^ sk. b:gds 1 stvkver.
Nästan alla öfrige 8veriges innevänare begagna dertill btgdsbiksdalern med dess underasdelningar N/crV/kttgar ock /»n/rst^cben. btt bögst litet antal Iiegagna bancoräkningen, men värderar likväl oftast i Riksgäldsmynt, ekuru de bokföra i banco.
Detta körkällande, kvsrs rigtigket ej ak någon lärer kunna bestridas, är ej en följd ak n^ck eller fördom eller okunnigket, utan kar sin ganska giltige orsak i körklutns tiders N)'ntfärkä1Ianden ock sednast i 1776 ärs bealisationsgrund, som bestämde att 6
Daler 8ilkvermvnt (,8 D:Ir b:p:mt) skulle gälla l b:dr 8pecie.
Om man påminner sig att de större R:gds8edlsrne under loppet sk 1790-talet nästan alldeles utträngde utur rörelsen Lanco8edlsrne ock det större 8peciernvntet, samt att Rikgälds-smäsedlarne likaledes utträngde 8ilfverskiljem)ntct, sä inser man lätt att RiksgäldsR:drn skulle anses som 8pecie, kellst den i början gällde lika med 8ilkver, tili kolje deraf uppskattas till 6 D:Ir 8:mt ock lsvarstä såsom ensam värdemätare, sedan föga eller intet annat än Riksgäldsmynt mera visade sig i rörelsen.
Nlon det som likväl starkast bevisar att
Riksgäldsm^ntet fortfarande bibekällit sin egenskap ak värdemätare Sr, alt, oag - 2-iso 8 lats- ocli Kanco-Dtsbotlens tällt
,8o3 "lis säballacle realisatioi, neclsatte LibsgälilsLalnn lill vänöe st 32 sb.
L:co, oell oagtaclt Ivnonans uppbo,cl seclan cle» ticle» ilebitenats i banco, lise libväl Lancoäl^ntet sä lilel förmatt uttränga cleo alline vä, ciemälaren , LibsgälclsLiljnn, att lill oeb mecl sjelfva Lanco8et!
Ia, ne nöclgats unclenbasta sig »lensainma, 8., allt. ex. Eliels L.cln L:eo8eciel, i trots as cless ateebna, Ie väncle 8 sb., iibväl allmänneligen bållås
Dn 7o//^- s/il///»g/ >2 sb. Laneo8ecieln: en o. 8. v. ellee neli vänllenas i Dalen, älanb oell 8l^sven, ciä ilen sonna bållås en ^ clen sellnane en Tl^/o nran^crne o. 5. v. 2«o Dä ni>, enligt livall nelian än anloillt, LibsgälllsLilinn till oell niecl än va, cle-mäta, e lön sjelfva Il»neo8elIIanne, 8a länen man val icbe nimligen bunna neba all lien i allmänbet, oell meil gansba ta uiiliantag, än <let sfven, sa väl i banclel, 8om vill bestämmaiiliet as arbetslöner, änslönen, stäclja, clagspenningsr, sbjutspenningan oell benäbningan as alla 8lag. lblt unclen säclane för bällanllen vilja taga vänclet ak I L:<ln Lanea till busvuclgi unö, ellen säballall
Dabel, sön clet n^a silfverin vnlet, clentill sabnas säleöes alla auleclningan bämlntle snan gällancle brub oeb vanö, lias Ilmänlieten.
Det 8bäl
xom vill bemtas lienas alt 8tat8bi<lnagen seila» i8oH clebiterats i L,eo, oel, 8tat8Venbel8 räbensbapen sella,, clenna till blifvit bollsö, lie i samma m^nt, mäste tebe bunna anses gällanlle s,amton öäslan liela allmänbetens veclentagna bnub, liellst lie som »lebilena, uppbära oeb reclovisa allmänna niellel äno pensoncn som visserligen, utan all mö - Letänbanilen, lV:o 2^1 öa neli sana sön inissnäbningan, bunna vicllaga bvilben n^ be, äbiiingsgnunll som liclst, oel, minst böna vana besvänacle as en sä enbel sönäiillning som lien att vill öfve, sönaixset af Lalaneenne, pä samma gäng böja lien, Zo procent i silina.
Z:o l alla länclen ilen blingancle m^nt än i omlopp, oeb lien sälecles en bestämcl vänclemätane tinnes, ansen man en bög Nvnt-Dnbet osöiilolttZtig, emellan lien smäningom oeb osönmänbt ästaclbommen stegning i lesnalls-ombostnailen, ulan motsva, amie stegning i verblig vällesnall oel, tnesnacl, liemligen motanbetan möjligbeten att mecl anlina lvlb utlläncla tälla» i Hänings-sö, etag, samt säluixla sönsvanan Oapitalens billlancle till n^a sönetags beltnisvuncie.
Dessa sbäl, Iiemtulle frän ensancnbeten, tala snunane sön bebosvet alt nenss-ntt-n
Dnbeten asn^a mintet unclen vänclet gs ouvanaiicle allmänna vänclemätanen Libsgällls-Libsllalen», än att, såsom Dtsbotten i »änvanancle Letänbanile tillst^nbt, l,öja ciensamma öo pnoeent till i Ibön Leo. ^bt sällan an leöning
Iian oeb lie» i Hällen tona,clnalle äl^nt-tlominitleen töreslagit, att N v. vigt bergfint 8ilsver sbulle antagas tili
Diibet sön n^a mvulet, bvilben clä blefvx pä lie osta nämncle ^ pnoeent nän, liba i vä,cle mell K
Ltltn 8i>sven enligt ,66-j ans ilsot, som än i Dalen 8ilsvenm^nt enligt 1776 ars Lealisationsgnnnll svanamle emot Dalen 8:,n:t i Libsgälils8e>llar (32 sb.), enligt lien nu söneslagne nealisationsg, unnie» ä 128 sb. L:eo, eller ,H2 sb. L:g:s, för en 8peeie Hibslialer.
KI)nl-<3omitteen bär ballat nienna
Dnliet emellan vas L i vigt-8^slemet beter ort, samt gilvit cless 2^2 8tats- ooli Lanco-Dtslottens bundradedel benämningen i^orn. emedan i samma meritsystem en I»undi adedels Ort lislei Korn.
Derjemte lia» Lomittesn föreslagit att af 8ilfver borde slas: 8>eel.en pä ^ oi t inneb:ds 26 lorn, värde 8 s. K:g. ^ ort — 60 — — >6 s. > ort — 100 — — 82 s. 2 01 t — 200 — — r K. >6s. 6 ort — 600 — —3 k. 16 s. Al^otet innebällei tint 8ilsver oeb Koppar oeb lilie derigenom 12 loci >4vs gean. 80 stjelk» väga 1 E v.vigl.
Kopparsliljementet slulle blifva 1 lorn ort) (värdt belt nära 4 >'^t.
Kigs.) s lorn ort) 3 lorn (^ "et) 3 lorn ort) Herr Hjerta, Onsta!, liar deremot sa val i dess genom tr^elet utgikne köl tjenstfulla arbete: 0,,r ri/rnO F-rn^er oc^ Afisgä/^ som i dess vid Dtslottens torra Letänlande gjorda aiimsilningar ^rlat: i:o iltt n^a ltl^nt-Xnlieten trär vara l K:dr L.eo oelr inneballa 3?väbundra>Ie ljugu
Kem liotusendedeiar (0,0226) af 1 A v.vigt lint 8ilsver, samt 8jnttiofem Kiotusendedelar (0,0076) Koppar, lrvarigenom mintet blifver 12-Iädigt, oell 33^ strelén väga jeint i L v. v. 2:0 ^tt säljande 8ilfverm^nt boide präglas:
I X:dr — j K:dr — ^
K:dr oeli K:dr. 3:o tltt X:drn indelas i loo delar lallade 0re oelr att Kopparmynt böra präglas ä 6, 2, i oeb ^ Ore, Irvilla lilväl iele bebäsva vara i proportion sä tunga Lstänlanden, K:o 16. 243 som nuvarande Kopparmynt, emedan Kopparmyntet är oeli bär vara ni^ntlcele».
Det ät^nts^stem jag lia,med dristar till K. 8t:rs antagande vördsammast föreslå är följande: <r) Knliete» för 8ve»sla N)'olet bäfver värdet sk 1 K:dr K:g:s8edlar, med iagttagande af okvannämnde ^ p> oe:ts minslningen, sä att den lommer att inneIiälla jemt (o,o>5) af 1 M v. v. bergfint 8ilkver.
Denna äl^ntLnlret lallas Laro/ör. L) Knligt nyssnämnde grund älgar således till 200 Laroliner jemt 3
Ä v. v. tint silfver, lill dessa lägges l L v. v. loppar, dä blandningen lommer att inneliälla ^ silfver oeb ^ loppar, oell således blifva I2-Iädig. c) Larolinen delar i 10 delar, bvarje lokiiedel lallas /t,o, ra; Kronan delas i 10 delar, bvarje dess rotdedel lallas 0re.
Dela Larolinen lommer salunda att innelrälla 100 öre, bvarje öre värdt belt nära ^ slilling K:g:ssecilar. c/) Köljande m^nt präglas:
.57// I Larolin— Ivo öre varit i Kä. biAS. — 5o vliAa IV V. V. K — — 5o — — » 24 sl. — 100 — — — j — — 25 — — » 12 „ — 200 — — —- —(krona)io — — „ nära 5 ,, — 5oo — — — Kop/ra/vir/mk.
Larolin (Z krona) 5 öre vörä nara 2! sl. 25 växa l U v. V. Kron») i" — — j-, >25— — — — (?s Krona) Z — — — j „ a5o — — — e) Kopparmyntet utmyntas till 600 Laioliner (K:dr K:g:s) värde pä l 8lW v. v. loppar.
2^4 8 lats- neli Lanco-Lltskottens Lanken Agen lättigLet att lie 3me snista anén lata utmynta 200 rW ä, ligen, selleimena ion >W ai liven, 8kulle mera LeLäsvas skall lierom linz X. iVLt seiskilll anmälan göias. b) ikk 1 ^ v- v. sint (a^-kanats) Ould utmyntas 122 Dnkla Dueaten.
Dueaten
Lön inneLälla sint guld ocL koppan.
Den lilie lia nana H pioeent mena värci än esten lL6H ans myntfot, neli närman sig derigenom den llolländska, samt Llikver i clet allnanäi mäste väncl 8 Larolinen. köndelen as en enkel Lktm^ntningsgnund vinnes.
Lanken lemnan oin^ntadt 8ilsven emot 8edlan oeL m^ntadt 8ilsver eften nva myntfoten, till niel Lelopp sniu svanar emot 1664 ans m^ntlot.
Lanken mottagen 8ilsver enligt 1664 ans myntfot oel» lemnar ilei löne 8ecllar eller m^ntudt 8illven esler n^a Myntfoten.
lVI^ntet mottagen 8ilkven esten i66H äns myntfot oell lemna,- llensöne mvnladt 8ilsven elter lV)'a lL)mtsvten. s)
Ingen annan slagskatt äger rum än de H pioeent soin utgör skillnalleo emellan gamla oell n^a Al^ntfoten. /:)
Viökvmmanlle llet /kevrels,»,» soin fän äga ruin vili lie senskilde thulli-, 8ilsven-, oell Xo>>s>a>»lantens ^/r»/iet oel» äsvensnin l.vaci vill s Vo/a t5^ec/»/»g, neli plansans stämpling m. n>.
Lo,- iagttagas, torde allt lietta Llikva föremål sön serskildt Letänkanlle siän Laneolltskottet. lks Irvad nu blifvit ansärdt rönande de 3a,e serskildte sänslugen till system sär llet blifvande mintet L e t ä n k a n d e n, ^i:o l^. 2^5 s^neS att <le egenteligen skilja sig i lnagan o,n te/rs Lklii/e^/ men att lie lon öfrigt alla 3 förutsätta näcivänlliglieten as lien oltanämnde ^ pnoeNs minskningen i nuvarande 8ilsvenLiksdalenns inneLäll, säsom varancle ett alldeles oesteigilligt vilkor lön enLällandet as en länke! neli Ledig lVI^ntfot, livilken LnLet man ock mä sluteligen antaga.
De öfverensstämma oek deni, att man nu Lön beneda möjligLeten att inköra i/Vo^!r/c/s-Vli^, »»ge»^ linek mell enlietens bibeLällne delning i lislsvon oell fjerdedelan, motsvananlle lie nu gängLane smasedlarne.
De tvänne sistnämnlle öfvenenssläinma oek »lei i att ^1 ka 8ilfve, mintets prägling i ,2-Iödigt 8ilsven. 8kulle mot ali förmodan, L. 8t:n icke linna tillen nu vara inne att förbereda inlönanliet af 1 iokälds-i äkningel, , sam i sa liög grall skulle Lesnrllra vigliet oel, enkelliet i alla beräkningar, sä kan i alla sall LtgtsLiksdalenn, Oarolinen antagas till Dnliet, oel,, i stället son clen snneslagnc ^vo»»» (-/gtdels Laro!ine») präglas ^ Larolinst^eke sou, än 6 sl>.
L:g:s. knamtiden skall likväl
Lulla >829 äns 8täniien räkning för om lie, genom inkörandet as Hokalds-räkningen, taga ett steg snamät pä upplysningens väg. lin Lagmannen >5llr/i/e^ Iln Assessor »5l//vcvs<vlk/t/e^ lin Oeneialälajoien //el/ens//en»a oell lin DommeneeLädet tä-o»r'<»
Lafva instämt uti llenna as lin Öfverste Le//e» asgilne reservation. llennan von kost^ ^ 3/eö»^ vo» //ar-tln-inslso/A^, kioslen Östäe/g^ Dinkessor Oomprosveu Lööntln^ knusten Linsten //^-r/töDo,»^ Lee - 2^6 8tats- oeb
La nco-bl tskottens tor /tun/ra/r^er^ ^cäerMa/r^ ^^//r^erg, //e/srngms^ /er^ /^a//v/rö/»^ samt i6 närvarande bsöamöter af kl.
LonöeLtänöet yttrade, sig anse nu föreslagne vexlingsgrunö sf 128 sk.
L:co för bin L.ör Lilfver, efler l66^ ärs mvntfot, bära iakttagas, endast öä fräga sr om om^ntsöt Lilfvvr eller oro annat 8i>fverm^nt s» öet ri^s, me» s»»»o deremot att en mvntsrelön svarade mot ^ proett gf öet gamla mintet borrie för präglingen sf öet »vs detsamma aföragas; likväl meri rättigbet ej mindre för inneligfvsre sf Länkens sedlar än sf öet n^a inquiet, stt för bäggeöera i Lanken utbekomma oui^ntaöt Lilfver, utså ifrägavsrsncle »försg.
.<kf llr (i-refve rio/r i5c/rvi'erf/r^ llr b^rib. l^af/ttsk/eruir oell
Hr liammarberren /lose/!-/krrf.- Lä ett m^ut till skrot oell Korn bör fullkomligt öfverensstämma meö vetenskaplige grunöer oell vara af öen beskallenket att öess verkliga bult meö lättbet ms kunna beräknas »f ^Ilmänbeten, men bestämmandet Iiärsk mäste grunöa sig pä utlätsnöe sf vetenskapsmän, sä tillstyrka vi, "att k. 8t:r bos Ii. äl:t unöerö. begära, att X. "lkl:t, uti öetta afseenöe, täektes läts föreslä ett lämp"ligt förbällanöe för det n^-a 8ill'verm^ntet efter ofvan "föreslagne grunöer." ^f lör Xammarberre» /lose,r-/-r^ A. - mansslls Utskottens beslut i allt bufvuösakligt, bär jag öock trott mig böra reservera mig mot vissa speciel» förslag, nemi. betänka uden, N:o 2.I7 1:0
Ilbot bestämmanöet af 10,000 L:ör säsom öen lägsta summa, bvarä Liksgälösliontorets till Lanken utgifvanöe skulöförbinöelser linge ställas.
Oä sä stora skulöförbinöelser meö viöa minörs iättbet kunna använöas, 8» lägre, oeb när öet toröe vara obestridligt, att när man gör N)i skulö eller omskrifver gammal skulö, man bör göra öen pä öet mäst föröelaktiga sätt, anser jag att öessa förbinöelser böra kunna ställas äfven ä winöre 8ummor t. ex. 1000
L:ör eller 5oo.
Oä skulle öen öubbla föröelen vinnas, att om Lanken någon gäng skulle beböfva afbända sig större eller minöre öel af öessa förbinöelser, äfven öen minöre Lapitalisten skulle öeri kunna nedlägga sin bebällning, oeb genom öen dymedelst uppkommande större tällan banken erbälla dessa förbindelser sä maekel bättre betalta.
2:0 lilot beslutet alt kapitalasbetalningen ä denna Ltatens skuld till Lanken eller öess rättsinnebafvare, skall ärligen verkställas a bvarje förbindelse serskildt. lag anser öetta li^viöalionssätt bade tor fordringsägare oell gäldenär besvärligt, oeb föreslår, att kela amortissementsfonöen bör i sin belbct använöas till inlösen af bela förbindelser, antiugen genom uppköp eller utlottning. ^f llr bUberre
Ilmo! pluralitctens in om bitskotten beslut, i fräga om användandet af Länkens Länte-revenner, lar jag mig reservera, under äbero - 2^8 8tats- oell Lanco-bltskottens pande ris milt anförande vili X:o 3 ak 80 förut afgifne Letänksnden. lii' Orossliandlaren ^c^crma/r.- Högl.
Utskottens lieslut, att Lanken ej sä,' bebälla meia ris sina Xänterevenuei, ii» 266,666^ X:dr, Kan jag ej biträda. Xnär Lanken för alltid niäste se sig I saknad af di» fordran bos 8tatsVerket borde väl aldrig räntan ä densamma undani^ckas Lanken, aldraminst nu, 85 Il 8t:r ät den I>eslulade äl^nlbestämningen med derupp» följande 8ilfve, utvexling, böra begagna »lia Alemel, som kunna gifva iVationen förtroende för företagets bestånd ocb lyckliga utgång.
-Kk
Hr OommereeXädet <7ronutv - lag förenar mig
Uti den reservation, som Xriberre XeutersiöLf i denna del alleinnst. Xk llr /7c/smgms^ O..- Oä jag i^iufvudsaken fö, enut mig i den Xeservativn, lie, r Ofverste 8pai re allemnat, beböfver jag nu blott anmäla min Reservation emot åtskillig» puncter af detaillerna, nemligen: 1:0 billiot den nu fö, ändrade Xedaetion, bvarigcnom lide» för utvexlingens böljan blifvit mera obestämd, reserverar jag mig pä den grund, alt, da efter min öfvertygelse, den nu föreslagna IVl^ntbestäm»ingen oell Realisation ieke är sä 1 ättvis, eller beståndet deraf sä lörsäkradt, att icke X. äl:t, dä den allmänna opinionen derom binner att utveckla ocb )-ttra sig, möjeligen skulle kunna fä andra grundade anledningar att fördröja åtgärden, än oförmodade inträllan - L e t ä n k a n d e n , ?bo iH- 2/jr) de bsndelser, jag icke anser mig ega rätt, eller anser del vara billigt, att öka X. äl:ts redan nog vidsträckta bekymmer ocb omtanka med en sak, för bvais utgång X. 8t:r alltid böla skalla sig sjelfva.
2:0 Xmot 8kuldfvibindsisens fördelning i flera pä >o,ooa X:dr till Lanken eller Ordres. Xburu jag visserligen inser, att, dä L. 8t:r icke mera kunna, som förr, begagna Länkens handel sbruk, som vore det X. 8t:rs 8kattkammare, vi nu mäste, likasom andra Nationer, tänka pä 8tals-0bligations8^stemet, reserverar jag mig likväl deremot, att början dermed nu skall ske med tillbjelp af Länkens cre" dit, ocb kanbända pä bekostnad deraf, oell att således ett nvtt sätt öppnas för X. 8t:r att begagna Lanken, bvarigenom, efter min tanka, intet bättre, nien ett sämre förbällande är åstadkommet.
Om 8tatsObligationer nu mäste inköras, kö,esias vördsamt, alt clet mätte ske genom 8tatsLontoret eller XiksgäldsLontoiet^ ocb pä sätt Herr 8tats8ecreteral en 8kogman vid äterremissen fullständigt Zdagalaggt.
3:o Xmot förslaget att Lanken, till nästa Xiksdag^ ej
Kär bebälla mera ak dess vinst än 266,666^ X dr ärligen.
8tatens betydliga directa ocb indirecta I>ebosver vid denna Xiksdag äro mig visserligen ej obekanta, men dä man med detsamma, med vars inskränkta tillgångar, vill tillvägabringa en sa vigtig sak, som Xealisation ak Xikets m^nt, Lanco8edeln, sä borde man, efter min tanka, antingen Lima sig uti att umbära nägot, elller uppoffra något, för alt, älminstone till ?.5o 8tats- oeb Ilanco-lits bottens någon clel, förse Ilanben me6 eli bättre öfversboktstlapital, ellei' 8» brilin Ornncl-foncl, än blotts 8tatsObligalroner pä en sbulcl, Irvars Valuta längesedan är förtärcl. bag föreslår vörclsamt, att llanben till nästa lbibsrlag ma sa beballa bela liess vinst, samt, att bvacl, som ej clisponeras till silfverböpet, wädte ärligen pä 8tatens sbulcl H^oo,ooo lbcclr atsbrifvas ocb i vanlig laäneväg till Ilnsbilclta utgå.
Ho blmot förslaget att I,än-rörelsen ej i något fall sbal! bunna insbränbas , reserverar jag mig pä cleo grund, att jag väl anser ett säclant staclgan6e vara bärle bebökligt för tbllmänbeten ocb passande för Lauben, sa länge clen ej börjat betala, men efter cleo tillen anser jag öet vara rabt striclancle emot Ilufvuclprineipen för en Lanb, som sball betala ä vista, att ej bunna neba Ian; oeb i clen belägenbet vär Lanb för närvarancle beönner sig, anser jag (lenna omstäncligbet ensamt bunna rubba bela L.ealisationen. dag föreslår (leremot vörclsamt, att en möjligbet mätte bereclas Lanbo8t^relsen, att uncler vissa vilbor oeb clä omstäncligbeterna säclant päballa bunna insbränba b,än-i öreisen. f? ä t te/se.'
Vti 8r Netsingii Iteservation vict I af (te földt af vikne ttetänbanden, xag. 6^ näst efter rg:de ractea, etter emellan 3:dje vell ^:de lVtom. ä samma sida, l>ör stä: "att ett "sädant sätt till Itanbcns cvnsvlidstion, som sedan i8a3 blif0vit be^a^nadt, förut aldriA blifvit försöbt." r§:o 1Z.