Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län i synnerhet vöre i behof af slikt understöd i anseende till deras lidande under Kriget* samt att Riket och det Allmänna skulle kunna draga betydlig hytta genom Ödlingär, sorn sålunda befordrades och hvartill Allmogen derstädes eljest skall vara oförmögen.
Och hafva flere Riksdags-Fullj mägtige från Bohus- och Elfsborgs- samt Hallands Län Uti Eric Svenssons framställning sig förenat.
I anledning af hvad Eric Svensson andragit öm redovisningen för de till befrämjande af Enskiften och utflyttning i Skåne och Skaraborgs Län, genom Kohgi.
Förordningarna af den 31 Mars 1803 och den 25 Juli 1804, beviljade rnedelj får Stats-Utskottet upplysa: ätt hvad koni, på sätt och i den ordning dessa Författningar föreskrifva, blifver såsom understöd eller ersättning tillagdt Aboer, hvilka Utflytta utur Byalag, förskjutes af Xjandt-Renteri-medlen, och anmäles derefter hos Kongl. Stats-Contoiret sorn, efter förut skeende granskning af utbetalningens rigtighét, beviljar afskrifning utaf förskottet; hvarefter detsätnrrfä upptages och redovises i LandtRäkenskaperna* hvilka sedermera undergå Revision i Kongl. Kammar-Rätten; i följd hvaraf någon ytterligare redovisning för dessa Statsmedels anslag icke kari äga rutm §;t« Banddi 245* 246* Ali - »954 Den 20 Juli•
Allmänna Besvärs- och Oecdhomié-Utskot* tet har åter, beträffande frågan, huruvida dét kan vara gagneligt för Skåne och Skaraborgs Län, att vidare njuta ifrågavarande förmon af Allmänna medel, fpnnit, att sorn genom ofvanåberopacle Kongl. Fö fattningar, jemte Kongl.
Förordningen ('en 24 Juli 1812, Kongl.
Maj:t i Nåder anslagit ett visst understöd endast för de Aboer, hvilka vid förefallande
Enskiftes-delningar skola utflytta från Byarna till deras Enskiftes lotter, samt i detta afseende tillaggt de bägge Skånska Länen lo,000 B:dr årligen och Skaraborgs Län 6,000 R:dr, som af Landshöfdingarne, efter vissa 1 dessa förordningar utstakade grunder, skola utdelas; och denna flyttningshjelp således blifvit de utflyttande Åboerna högtideligen försäkrad, så kan Oeconomie Utskottet så mycket mindie någon förändring deruti tillstyrka, som Enskiftes - delningarne eljest icke kunde fortfara utan måste afstanna, oaktadt den nytta, sorn de dels redan åstadkommit, dels hädanefter kunna tillskynda så väl dessa orter som Biket i allmänhet.
Hvad sluteligen angår framställningen om understöd af allmänna medel för Odlings företag i andra orter och särdeles i Bohus- och Elfsborgs Ijän; så skulle väl ett så ant, efter O economie Utskottets tanka, vara nyttigt; men Stats-Utskottet anser åter, i afseende å medlen dertill, sig icke kunna tillstyrka något särskildt anslag, enär till Jordbrukets, Handelns och Näringarnes i allmänhet upphjelpande och förkofran redan finnes under Riks-Statens Nionde Huf - Den a o Julu Hufvud-TItui uppford en Summa af 100,000 K:dr ärligen, som af Kongl. Majt i Nåder dispone* ras, och dessa orters Invånare alltså äga, att uppå tillgörande underdåniga ansökningar derutaf komma i åtnjutande af det understöd,« som.
Maj:t i Nåder kan finna för godt att dem bevilja.
Hvilket vördsammeligen hemställes Riksens Höglofl.
På Höjglofl.
Kidd. och Adelns Ledamöters vägnar Albr, Lantingshausen.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Carl v.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters Vägnar Carl Fr.
På HederV.
Bonde Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson.
Fils Mänsson.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och QeconomieUtskotts
Utlåtande i anledning af väckta Motioner om iippvmddring G.
'Tunelius.
Uppläst hos H«gloll, Ridd. och Ad, den lö Juli.
Prést-St3ndét den 20 - Vällofl. Borgare-Ståndet den 21 ^ HedérV.
Bönde - Ståndet den 20 ^
Den 20 Juli. ! af Clara- och Fate burs-Sjo arna samt Rörstrands- och Carlbergs vikarna.
Till Stafs- saint Allmänna, Besvärs- och Oeconomie - Utskottens gemensamma handläggning hafva Högv. Prest-Ståndet samt Vällofl. Borgare-Ståridet öfvetlemnat särskildta , derstädes ingifne Memorial af Herr Kyrkoherden och Uedainoten af Kongl.
Nordstjerne-Orden Doctor Joh, O. Wallin samt Herr Stads-Majoren och Rådmannen Nils Limnelius, hvaruti är andraget och Edagalagdt , huruledes de inom och nära vid Hufvud-Staden varande Clara Sjön samt Rörstrands och Carlbergs Vikarne, dels genom försummad upprensning och dels derigenom , att åtskillige ämnen ,tid efter annan blifvit ditförde eller annorledes der fått samla sig, kommit i det gleick, att de icke allenast, inom en så väcker och med så många fördelar försedd Hufvud-Stad som/Stockholm , äro högst vanprydande, utan
Ock, i anseende till de från berörde ställen uppstigande osunda angor, ganska förderfiiga och kunna förorsaka sjukdomar äf det vådligaste inflytan* de ej mindre för omkring boende, samt öfriga delar af Hufvudstaden, utan ock för Landsorterna, derest pestilentialiska smittor derigenom skulle uppkomma; i anseende hvartill föreslås, att kraftiga anstalter måtte vidtagas till undänrödjande härutaf genom upprensning eller igenfyllning af dessa vattn-drag, så vidt de ej finnas behöflige eller kunna göras nyttiga med bi-'" behållande af sundheten och ett prydligare utseende, samt att nödiga medel dertill blifva an vi - Den 20 Juli. •visade.
Uti hvilka framställningar Herr Kongl. Öfver-Plof-Predikanten m. m.
Doctor Uilljenvalldh instämt i afseende a den sa kallade Fateburssjön , belägen å Södermalm här i Staden.
Hvad i detta ämne blifvit anförd t hafva Stats- och Oeconoroie-Utskotten funnit förtjena mycket afseende , i betrak'ande af de olägenheter och äfven olyckor, som kunna uppkomma, om icke dessa inom och nära sjelfva Hufvudstaden varande träskartade sjöa? och vattendrag blifva uppmuddrade elfer, såsom lämpligt finnes, igenfyllas, så att derifrån ej ina spridas dunster och ångor som förskämma luften och kunna åstadkomma farsoter.
Stats-Utskotiet finner dock för sin del detta ämne vara af den beskaffenhet, att något bidrag af allmänna medel till kostnaden vid uppmuddring eller igenfyllning af dessa sjöar och vattendrag icke synes äga rum, så vidt de tillhöra Stadens område, och anser sig derföre deStomindre kunna något sådant tillstyrka , som , efter hvad Utskottet haft tillfälle 'inhämta, anstalt redan är fogad att nödige medel för behofvet blifva af Stockholms Stad tillskjutne.
Oeconornie-Utskottet har ater trott sig böra öfverlemna till Eiksens Höglofl.
Ständer, om icke den önskan kunde i underdånighet - yttras , att Kongl. Maj-t i Nåder täcktes låta vidtaga den åtgärd , sorn till befordrande af hvad s6m är föreslaget kan finnas nödig.
Hvilket allt vördsamt hemställes Eiksens Höglofl.
Stände,s heptöfvande.
Stockholm den jy Juli 1815- På Den s o* Juli.
På Högloft. Ridd. och Adelns Ledamöters vägna#
Pä Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Carl von Rosenstein.
Hesselgren■ På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
På Hederv Bonde Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson« Nils Mänsson. C. Tunelius.
Upplåst hos Samtliga Riks-Stlnden den 20 Juli» Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, öfver KonglL Majits Nådiga Remiss af Skånska
St enkols-Grufvans
Int eres senters underdåniga ansökning c?n Expor tat iöns -premier och Rublika Lån, m. ni.
Hos Kongl. Maj:t hafva En af Rikets Herrar, Öfverste •
Marskalken rn. m.
Högvälborne Herr Grefve Erik Ruuth samt Bergs-Rådet A. von Wahrendorff f å egna samt öfriga Interessenters i Skånska Stenkols-Verkets vägnar, i underdånighet anmält de hufvudsakliga hinder för Grufvans behöriga drift, af felande Kol-afsättsing, bristande tillgång på arbetare för skälig daga:
Den 20 Juli. *959 dagspenning och svårigheten, att hunna anskaffa erforderliga penningar , hvilka förekommit emot fortsättningen och utvidgandet af Kolbrytningen till den myckenhet, att kolen utan förlust för Bolaget maga kunna försäljas, samt enär de uppgifna hinder skulle göra Bolaget nödsakadt, att heldre i tid nedlägga Gruf-arbetet än blottställa sig för ytterligare förluster, i underdånighet anhållit att till förekommande deraf I:o Exporta t iöns-premier på sex års tid måtte varda anslagna till 8 sk. för hvarje Tunna Kol, som fores till utrikes ort, dock ej öfver 30.000 tunnor årligen , samt 5 *:dels skilling, allt Banco för hvar tunna, som till inrikes ort forsäljes, så vida årliga beloppet ej öfverstiger 90,000 tunnor ; hvaremot Interessenterne ville afstå från erhållande af de 11 sk., som Kongl. Majit genom Nådig Resolution af den 15 Sept. 1813 täckts tillägga Stenkols- Verket , för hvarje till inhemsk förbrukning från England inkommande tunna Stenkol. q:o
Att af de i Carlskrona till arbete varande mindre brottslingar, 60 till 150 man för Gruf arbetets bedrifvande måtte, uppå Interessenternas anhållan t efter hand jemte nödigt Befäl och bevaknings manskap, fritt för kostnad aflemnas, på sätt och med vilkor Interessenterne jiärmare i undetdånighet uppgifvit; och 3:0
Att Stenkois-Verket kunde af Kongl. Majit och Kronan, emot första inteckningen uti Grufvan och alla dess tillhörig het er, få på tolf år, emot 5 procents årlig renta, ett Lån af 3.0,000 Rxlr Banco, hvarutaf tio procent årligen efter T)en- %o Juli. efter trenne års förlopp skulle återbetalas. 0<-h har Kongl. Majrt , sedan häröfver blifvit inför» dradt de till Tu!I-författningarnes öfverseende i Nåder förordnade Comiterades underdåniga Utlåtande, genom Nådig Remiss af den 12 eistlidne April förklarat, det Kongl. Alain, som i Nåder ansett för Skånska Stepkols-Grufvans upp* rätthållande och behöriga drift oundgängligen fordras, att de af Grufvans Interessenter anmälda hinder, så vidt möjligt är, varda undanröjde, ville i Nåder hafva öfverlemnat detta mål till Riksens Ständers Stats-Utskott, för att, i an* seende till de begärda Exportations*Premierna och det Sökta Uånet, till Riksens nu församlade
Ständer afgifva det yttrande och föreslå de utvägar, sorn kunna tjepligast finnas.
Utaf bemälte i Nåder förordnade Comiterades afgifne underdåniga Utlåtande inhämtas, att
Corniterade ansett af särdeles vigt och nytta , att Skånska Steqkuls-Grtifvans fortsatta drift underlättas, och hvad angipge frågan om exporta* tions-premierna yttrat, att qm dessa fastställdes på sätt Interesssenterne i underdånighet begärt , skulle Stenkols-Verket af Tull-medlen årligen erhålla för .30,000 tunnor kol, ä 8 sk. 5,000 Ridr, och för 90,000 tunnor, å 5-k sk.
Io,ooq R:dr eller tillsammans. 15,000 Ridr, i den händelse hela det qvantum kol, hvarföre premier få äga rum, blefve för året disponeradt, samt att derest sålunda årliga importen af Engelska Stenkol, den Interessenterne, efter ett taget me, dium af 17 år, beräknat till 91,147 tunnor, tiIl*vitinande af en säkrare calcul blott äntages till 80,000 tunnor, skulle Stenkols-Verket njuta älisk. tunnan 18,333 JPen 20 Juli.
I96 l J5,333 R:dr 16 s!;. eller 3,333 R:dr 16 sk, utöfver hvad nu begäres; vid hvilket förevetande och då un porten af Engelska Stenkol ej kan mindsk^as i annat förhållande, än en motsvarande större afsättning på de Skånska vinnes, hvilket ej gepast utan småningom och i längden vöre att förvänta, Kronans utgift till de föreslagna premier under sex, års förlopp syntes föga kunna öfverstiga hvad den förut Sterikols-Verket förunte- andel uti införsels-tullen för Engelska Stenkol kunnat utgöra, och hvilken Tull i stället Kongl., Maj‘-t och Kronan oafkortad tillfälle; hvarförutan och x den händelse premii-beloppet skulle tilläfventyrs för ett eller, annat åp stiga högre än andelen i nyssnämnde införselstull, Kronans af denna anledning okade utgift desto mindre kunde anses vara fruktlöst aq vänd , sorn detta förhållande skulle» säkrast ådagalägga, att den vidtagne förändrade anstalt medfört å- syftad verkan , då införsel af utländska Stenkol blifvit rnindskad genom befrämjad afsättning å de Svenska, på hvilka grunder Comiterade alltså funnit sig böra till Nådigt bifall hemställa, hvad Interessenterne i första punkten föreslagit, likväl med vilkor, att alla Stenkol, som från Grufvan för export eller inhemskt behof transporteras, af den på stället varande Tull-betjening behörigen förpassas ; att utförseln af kol till främmande ort alltid directe från den vid Gruf; van belägne Höganäs; hamn verkställes: att en årlig uppgift från Stenkols-Verket meddelas ä de partier kol, sorn under det frarnflutne året blifvit försålde, för att vid skeende Revision af Tull - 1962 T)en 2« Julu Tull-räkenskaperna kunna dermed jemnföras och tjena till controll: att premier ej i andra än tillåtne fall må bestås, och att å de ställen, der lager af Stenkol till afsättningens befordran för inhemskt behof finnas, behållningarne vid hvarje års slut i vederbörande Tull-betjentes närvaro inventeras, till utrönande huru mycket af Kollagret under årets lopp verkligen blifvit dis— poneradt, jemte de säkerhetsmått i öfrigt, sorn Tull-Styrelsen, efter förekommande omständigheter, kan tilläfventyrs härvid pröfva nödiga.
Comiterade hafva jemväl lemnat deras underdåniga tillstyrkan, att arbets-skyldige mindre brottslingar från Carlskrona måga för Gtufdriften begagnas; men hvad beträffade det af Interessenterna sökta Lån, funnit detta vara ett ämne, som på deras underdåniga yttrande icke ankommer.
Då nu Stats-Ufskoftet får anmäla detta ä« xende till Riksens Högloft.
Ständers bepröfvande i de delar, som enligt Kongl.
Maj:ts Nådiga Remiss blifvit till åtgärd öfverlemnade , har Utskottet ansett sig böra med Comiterade instämma deruti , att ifrågavarande Stenkols-Verk förtjenar särdeles afseende och understol, såsom ett företag af allmän nytta för Riket, ej mindre i anseende dertill att förbrukningen af Engelska Stenkol torde härigenom efter hand kunna inskränkas eller alldeles upphöra, än ock enär den allmänt kände Skogshristen i Rikets Södra och an del Vestra Provinser sålunda i betydlig mån kan afhjelpas eller ersättas samt Riket, vid hämmad communicadon med de länder, sota nu
Dm 20 Juli. 1963 nu förse detsamma med Ved oell Stenkol, finnas utom behof af främmande tillförsel; och Utskottet har, i följd deraf, äfven trott sig bera tillstyrka bifall å Interessenternas ansökning, sa vidt premierna angå, dock på det sätt, att i stället för exportations-premier till högre belopp för det qvantum Stenkol, som skulle utföras, än för hvad som afsättes inom Riket, må bestås tillverknings-premier ä 6 sk.
Banco för hvarje tun* na Stenkol, som ifrån den vid Grufvan belägne Höganäs hamn afsändes, vare sig ut- eller inrikes, hvilka premier för den af Interessenterna uppgifne qvantiteten af 120,000 tunnor komma att utgöra lika summa eller 15,000 R:dr årligen, som, efter de föreslagna beräkningsgrunder, såsom exportations-premier, erhölles.
Henna förmån skulle, efter Utskottets tan* ka, medgifvas för fem år från och med 1816, eller till och med år 1820, då Riksens
Ständer komma i tillfälle att sig häröfver vidare utlåta; och bör, på sätt Comiterade hemställt, controll föras öfver Stenkols-afsättningen och utförseln från Höganäs hamn, samt tullen för inkommande Engelska Stenkol oafkortad tillfalla Staten , och gå till ersättning för dessa tillverknings-premier, som , efter hvad Comiterade utredt, inom den nu fixerade tiden af fem år, icke torde kunna komma att berörde Tull-inkomst öfverstiga.
Hvad åter angar det af Interessenterna emot erbjuden Intecknings-säkerhet i Stenkols* Grufvan med dess tillhörigheter sökta penningelån af 30,000 R;di; kan Stats-Utskottet icke uppgifva - Den .20 Juli, gifva någon tillgång d ei till, erne ’an några odia* ponerade fonder, sorn tillhöra Stats- och Riksgälds* Verken, icke finnas, att i sådant ändamål anvisa.
Hvilket vördsamligen underställes Riksens Höglofl.
Ständers ompröfvantls.
Stockholm , deri r g Juli 1815, .
Ledamöters vägnar Carl de Geer, På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Carl Rosenstein.
På Vällofl. RorgareStändets Ledamöters vägnar Carl Fr.
BondeStåndets LecVamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius.
Uppläst hos Höglofl, Ridd. och Ad. den 20 Juli, Högvörd. 1’rest-StSndet den 20 Vällofl.
Borgare-Ståndet den 21 _ Hederv, Bonde-Stånuet den -20 Rika ens Höglofl.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och GeconomieUtskotts Betänkande, i anledning af det inom åtskilliga af Riks-Stånden framställda förslag, om en Ro steller - Den q o Juli. eller Forvagns inrättande å de större Landsvägarna.
Ibland olägenheter, öfver hvilka med skäl klagas uti vårt folk- och periningé fattiga land , äro de, som drabba Jordbrukaren, genom här gällande Skjuts-författningar.
Dessa xäro länge insedda och hafva å olika tider väckt så val Regeringens , som Riksens Ständers uppmärksamhet-, sällan utan afsigt att lätta bördorna, men alltid utan annan följd än den, att.
Skjutslegan småningom blifvit höjd; dels att tor ögonblicket tysta klagomålen, dels för att söka bereda den skjutsande en ersättning, som, efter tidernas olika beskaffenhet, ansetts svarande emöt den tidsspillafi och kostnad , som denna skyldighet ho» Horn åbrant, Att å ena sidan icke sätta någon grans för påståenden , hvilka mindre med billighetens än påckandets -yrkande fordra beständiga förhöjningar af Skjutslegan, är lika obetänkt, rå härigenom icke olägenheterna för landet förekommas, Utan snarare låckmedel uppfinnas atti utvidga dem; som det å andra sidan skulle vara obefogadt, att vägra behjertande åt de förslag, hvilka göras att lindra den tunga * som trycker Jordbrukaren, och att tillika befordra communi» cationens lättnad imellan Rikets, särskilta orter, samt resandes fortkomst.
Till vinnande af detta dubbla ändamål, som skulle till en början bereda en oberäknelig vinst för landet, och kan hända i framtiden en båtnad för de Entrepreneurer eller Eoiag, hvilka * här - ig66
Den i o Juli. härmed ville inga i befattning, hafva, tid efter annan , Författningar blifvit vidtagne oell Privilegier utfärdade för inrättande af Post-, Frakt- och.
Forvagnar; hvilka inrättningar, om de än dels icke kommit i full verksamhet, dels ej på längd haft bestånd, icke.derföre förtjena att alltid räknas ibland projectmakeriets omogna eller egennyttans låga speculationer, då erfarenheten intygat, att felaktigheter i planen , missräkningar i calculen och bristande noggranhet i skyldigheternas uppfyllande äfven så mycket, om ej mera än locala hinder, vållat dessa anstalters brådstörtade undergång.
Såsom bevis på den omtanka , hvarmed dessa förslag i förra tider blifvit omfattade, må anföras : i:o Kongl- Maj:ts Instruction för Secreteraren och Ofver Directeuren Bunge, angående de ridande och åkande Posters inrättande , daterad JLund den 17 Januari 1718, hvaruti 3 §. inne» håller, att Paq vet-posten eller ständige Vagnen, samt hjelpevagnar, hvilka tagas så manga, som kunna befraktas , skulle gå vissa dagar i veckan.
Uti dessa kunde rymmas endast 3 personer och j78o Skålpunds vigt, och betalte de resande ett visst för personen , samt bestodes hvar och en €0 Skålpunds vigt att taga med sig fritt Alla Bref och Packor, som fordes på dessa Vagnar, skulle betalas efter vigten. 2:0 Kongl, Commerce-Collegii Kungörelse, angående Entreprenade af en tillernad inrättning med forvagnar och fragtfartyg af den 4 Mars I755, deruti, enligt Kongl.
Maj;ts Rescript - Den 20 Juli. 1967 Script af den 10 nästföregående Februari, föreskrifves, att sådana tjenliga forvagnar ifrån Malmö pch Lund till Stockholm på 2tne särskilta vägar skulle inrättas samt bugade Speculanter inbjudas pä Entreprenad, emot skäliga vilkor och åtnjutande af vissa förmåner af Publico, såsom Contributionsfrihet , lika skygd som för Posten m. m. samt lön af Kronan på 3,000
S:mt på 6 års tid emot tillräcklig bo gen.
Dock skulle ingen Post härmed förenas , hvilket sednare ytterligare stadgades genom Öfver-Post-Directeuren och Stats-Secreteraren m. m. Klinkowströms Kungörelse till Post-Förvaltarne, angående otillåtlig brefbeställning med frakt- och forvagnar af den 12 November 1757, då, vid vite 10 Dal.
S:mt, blott varor och större paketer fingo på forvagnen emottagas. 3:0 Kongl. Majtts Privilegium uppå ett Ge-» neral-Fraktvagns-Contoir den 22 April I77G för Assessoren Karström, Guld- och Silfver-Arbetaren Ze: helius och Hof Gulddragaren Widman af samma innehåll, som ofvan anförde Commerce Collegii Kungörelse I755 och Öfver-PostDirecteuxens Kungörelse 1757, dock utan hegardt understöd till denna inrättning.
Då vid Biksdagen åren 1809 och 18IO Allmänna liesvävs- och Oeconomie-Utskohet i sitt Betänkande om Skjuts-inrättningen i Riket, med gillande af skälen till klagan öfver olägenheterna så väl i moraliskt som oeconomiskt afseende af nu varande Skju s-inrättning, hodde sig likväl finna så många locala svårigheter a£ d&ss förändring eller upphäivande, genom åsigt tili 1968 lien Z o
Juli» till landets ringa befolkning, det langa afståndef Imellan bostäderna och den obetydliga och ojemnä rörelsen; hvilket allt Utskottet ansåg såsom hufva orsaker att man ej här, såsom i de flesta Europeiska Eander, kan till påräknad nytta peli varaktighet
Vänta någon annan till exempel genom entreprenade stadgad inrättning; förföll, i anledning häraf, allt egentligt utlåtande öfver Herr Auditeuren Königs vid samma Riksdag ingifna Memorial om forvagnars inrättande, hvilket dock, enligt Utskottets yttrande, borde såsom bilaga åtfölja Betänkandet, med önskan ätt Herrar Eandshöfdingar deraf matte få del, för att tillse om sådana forvagnar, sorn der nämnas, kunde med fördel för det allmänna å några ställen inrättas.
Så väl med hänsigt härtill, sorn ledd af ett rent oegennyttigt nit för Patriotiska företag , har Heik Xandshöfdingen johan af Wingård uti ett hos Höglofl.
Ridderskapét och Adeln den 4 sisth April uppläst och derifrån den 18 i samma månad till Allmänna Besvärs- och Öeconomie-Utskottef rernitteradt Memorial, hvaruti, jemte åberopande af de alltid med skäl öfverklagade Och ifrån nu Varande Skjuts-inrättnirtg oskiljaktiga olägenheter, samt med anförande af de svårigheter , som i Vermland mött de försök, som blifvit gjorda, ätt sätta Skjuts-inrättningen genom
Entreprenad på en för landet mindre betungande fot, föreslagit, att Skjutsen icke, som på ett och annat ställe hittills skett, enfrepreneras för en enda kort station imellan 2:ne Gästgifvaregårdar, utan på ön hel Väg utbjudes åt ett Bolag, hvartill Herr Landshöfdingen egentligen föreslår vägen - Den so Juli.
I969 gen imellan Stockholm och Christiania i Norrig» öfver Vesterås, Örebro, Carlstad och Kongsvinger , till befordrande af lättare communication imellan dessa lyckligt förenade Riken, och detta genom etablerande af en forvagns inrättning, hvarmedelst Herr Landshöfdingen hoppas , att genom den rigtning Bolagets industri gifves och dess organisation, hufvud-afsigten för framtiden kunde ernås, att denna inrättning skulle tjena till utbyte emot och lindring uti nu varande skjusningssätt.
Till vinnande af detta gagneliga ändamål föreslås: att Forvagns-Bolaget inrättas under Kgl. Maj:ts Beskydd, får i ett år begagna Gästgifvare» skjuts, men derefter, antingen genom öfverens-* kominelser med Allmogen eller genom uppköpta närbelägna hemmanslotter, sättes i tillfälle att bestrida skjutsen med egna hästar under en o» ctroy på 5 års tid; att Bolaget till en början måtte tillåtas, af 9 Kufvud-Tit., emot låg renta uppbära en summa till inköp af nödiga vagnar och redskap, för hvilken summa alla Bolagets Intressenter borde häfta; men att efter första årets förlopp och då Bolaget hunnit inköpa så beskaffade hemmanslotter, som på 3 ä 4 mils afstånd ifrån hvarandra voro tjenliga till Poststationer och ombytenj Bolaget då å dessa måtte erhålla Banco-lån till någon betydlig del af värdet; hvarjemte Önskas, att då Bolaget hunnit den stadga och styrka, att det kunde åtaga sig hela skjutsen på denna väg, med underhållande af 20 till 30 hästar på hvarje station, det skulle 5.te Bandet. 247, 248* er - l97o Deri 2 o Juli. erhålla såsom ersättning vissa fouragepersedlar af alla nu till skjutslag indelta Landtman.
Till bestridande af denna forvagns inrättning föreslås vidare, att i likhet med den så kallade Tyska farande Posten , de första vagnarne till en början må vara starka och till våra vägar passande
Hollsteinare med arne midtemot hvarandra varande säten, hvardera för 2 personer samt plats bakom och under för sakerna, alltsammans öfvertäckt med målad väf på bågar.