Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Consistoriernes Fullmagter å Pastorat komma att, i stället för Cancellie-GeLiihren, beläggas med stäiupladt papper till följande belopp, nemligen: vid de större Församlingarne, i städer ocb på landet, öfver 100 mantal - - - - - 8 — té vid mindre Pastorat från 5o till 100 mantal - 3 — iS vid Pastorater under 5o mantal - - - - 2 — I Öfrigt torde, i sammanhang med ofranomförmälde föreskrifter, böra stadgas, att de i Charlas-Sigillatae-Förordningen medgifne undantag från seli lindring i stämplade pappersafgiftens erläggande icke må sträcka sig till den nu ifrågavarande afgiften vidare, än hvad här afvan, angående Kongl, CancellietsEmbets- och Tjenstemän vid befordringar inom Cancelliet, samt rörande erhållne lönetillökuingar i allmänhet, är sagdt, så fianit ej eftergift deraf för fattigdom bör ega rum, . % Sedan Utskottet sålunda, angående sättet för den beslutade intradeas utgående, afgifvit dess vördsamma förslag, har Utskottet äfven ansett sig böra fästa .Rikets Högloflige Ständers uppmärksamhet å de controler derför, som kunna finnas nödiga, äfvensom å nyttan för kommande Rikets Ständer att erhålla en säker ledning för bedömandet, i hvad mon denna, till Stats-Verket öfverflyttade afgift för framtiden kommer att uppgå till, understiga eller öfverstiga, det på grund af förra förhållanden beräknade årliga beloppet; och får Utskottet, i sådant afseende, vördsamt föreslå, det Rikets Högloflige Ständer mätte hos Kougl. Maj:t i underdånighet hemställa, att inom så väl Kongl. Maj:ls Juslitke-Revisions-Expedition och Stats-Expeditionerne, som ock öfrige till Kongl. Cancelliet hörande Afdelningar, må förås noggranna aatecknings-listor, som, jemte upptagande af Rubriker och Data, på alla jtfevii/nings- Utskottets Betänkande y.o 3(r. alla ulgående Expeditioner, hvilka med denna, emot CancellieGkbuhren svarande af'g ilten böra beläggas, innefatta uppgift å de lönebelopp, i förhållande hvartill afgiften blifvit beräknad, samt tillika fullständig redovisning för beloppet deraf, hvilka anlecknings-listor, af vederbörande underskrifne, böra, genom Expeditions- Chefernes försorg, årligen inom Januarii månads slut, för föregående året insändas lill Kongl, Slals-Contoret, för att uti Hufvudboken öfver Charlaj-Sigillatae-uppbörden, under serskild rubrik, ingå, samt slutligen, tillika med denna Hufvudbok, till Kongl. Kammar-Rätten öfverlemnas, för att, behörig granskning undergå, hvarjemte torde böra föreskrifvas, att å alla utgående Expeditioner antecknas,
huru mycket af det bilngde stämplade papperet utgör egentlig charta-sigillata, och huru myckel deraf svarar emot förra Cancellie-GebnhreR oeh Sigiilpenningarne.
Hvad Utskottet sålunda föreslagit, irnderstäJJes dock vördsamt Riket* lofiige Ständers upplysta pröfning.
Stockholm den 17 October i834- I I Bevillnings-Utslcottets Memorial N:o 3j. l N:o 37.
Ankom till Exp.-Utsk. den i3 Nov\
Memorial, angående Stadgande i Bevillnings-Förordningen, i afseende å Centonalens öfverflytt ning på allmänna Bevillningen.
Cjenom Protocolls-utdrag ifrån Hedervärda Bonde-Ståndet, har Bevillningsutskottet blifvit underrättadt, att Hedervärda Ståndet bifallit Stats-Utskottets uti Betänkandena Nrris 78 och 212 afgifne tillstyrkande: ”att den nu å löner, arfvoden m. m. utgående Centonal-afgiften må öfverflyttas till och uttagas i sammanhang med allmänna Bevillningen.
Utskottet har äfven från Högvördige Preste-Ståndet och Vällofl.
Borgare-Ståndet erhållit
Protocollsutdrag i samma ämne, och dessutom genom Stats-Utskottets Betänkande N:o 25o inhemtat, att nämnde punkt, angående Centonal-afgiftens öfverllyttning till allmänna Bevillningen, blifvit af Rikets Höglofl.
Ständer bifallen, på sätt Stats-Utskottet föreslagit.
Då Centonal-afgiften hittills utgått medelst innehållning af En för hvarje Hundrade af löner och arfvoden m. m., samt endast den summa, som i medeltal Centonalen årligen utgjort, å Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel för samma ändamål som hittills blifvit uppförd, och icke förändring i utgörandet, utan endast i uppbördssättet, af Rikets Höglofl.
Ständer blifvit beslutad, får Utskottet, till verkställighet af den af Rikets Höglofl.
Ständer beslutade öfverflyttningen af Centonalen till allmänna Bevillningen, vördsammast föreslå: a) att i blifvande Bevillnings-förordning 2 Art. 2 §. ett så lydande stadgande, under serskildt moment, näst efter 2:a momentet, må intagas: af alla löner erlägges:
En för Hundrade, motsvarande dén hittills under benämning af Centonal-afgift på löner skedda innehållning ; b) att, i följd häraf, i 4 §. orden: ”utan afdrag af Centonalen ” såsom af behof icke mera påkallade, böra utgå; och c) att, för Centonal-afgiften, uti Berednings- och Taxerings.längden N:o 2 en serskild column uti hufvud-columnen: ”Taxerings-Cornitéens förrättning” upptages under den column, som omfattar Bihang till R.
Fröt. 1834. 5-te Sami.
Issia Jfd. 1 ' 16 .de Håftet Bevillnings- Utskottets Memorial Is:o 3/. bevillning efter a:a artikeln, då ofvannämnde hufvudcolumn kommer att erhålla följande fördelning: Taxerings-Comiteens förrättning.
CT9 a P" O K B- <1 3 cl, b a P s- g t* £ p: .h— . » Inkomst af boställe och tjenst. ►3 P N C-f Cfl* g B S P o? a g ~ B *
P-* i Afgifls - beräkning p- a 1 3* ?? i ^ 7? CL, B 6 B o • o o: P B P tn t-* G P:1 CO • l y-i O: 1 Bevillning efter 2:a Ari* o: P -P n 5* O 9 n P o o B P Cfl ►—* 2 O: ?
P p- a Jemte underställande till Rikets Höglofl.
Ständer af Utskottets ofvannämnde förslag, får Utskottet för Rikets Höglofl.
Ständer anmäla, det Utskottet, genom Prot. utdrag från Högvördige Preste-Ståndet, blifvit underrättadt, att det Högvördiga Ståndet beslutil, att den årliga afgift, som Ståndet allt sedan 1810 års Riksdag sig åtagit, till Vadstena Krigsmanshus-eller Amiralitets-Krigsmans-cassan, nemligen 3 procent af den Iöne-bevillning, hvartill Ecclesiastika Embets- och Tjenstemän blifva taxerade, skall äfven till nästa Riksdag, på enahanda sätt som hittills, utgå och emellan förenämnde. bägge' milda Stiftelsers cassör, enligt redan stadgade grunder, fördelas.
Stockholm den 4 November 1834- Bevillnings- Utskottets "Betänkande N‘.o 3S. N:o 38.
Ankom till Exp.-Utsk. d. i3 Kor. Betänkande, med förslag till förändringar i 3:e och 4:e
Artiklarne af tievillnings-Förordningen.
Till Bevillnings-Ulskottets handläggning hafva från Riks-Stånden blifvit remitterade motioner, åsyftande förändringar och förtydliganden uti åtskilliga delar af 3:e och 4:e Artiklarne af nu gällande Éevillnings-Förordning.
Utskottet, sorn, vid handläggningen af dessa motioner, funnit sig äfven böra ingå i närmare granskning af ifrågavarande artiklar, och, i sammanhang med besvarandet af molionerne, för Rikets Höglofl.
Ständer uppgifva de förslag till förändringar, hvilka, enligt Utskottets åsigt, kunna i nämnde Artiklar erfordras, har, under behandlingen af detta ärende från Högvördige Preste-Ståndet, hvarmed Vällofl., Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet sig förenat, mottagit ett Protocolls-utdrag af den a5 Aug., innehållande anmodan till samtlige Utskotten, ”att företrädesvis handlägga de vigtigaste målen, utan hvilkas afgörande Riksdagen icke kanafslutas, och med Utlåtande öfver de samma inkomma så skyndsamt som möjligt.”
Då Bevillnings-Utskottet sålunda blifvit ålagdt att, så skyndsamt sorn möjligt, till Rikets Höglofl.
Ständer inkomma med de mål, som nämnde Utskott tillböra, och i betraktande deraf, att-3:e och 4:e Artiklarne, ehuru utgörande delar af Bevillnings-Förordningen, likfullt ej med föregående Artiklar i nämnde Förordning ega ett så oskiljaktigt samband, att nödvändigt nämnde 3:e och 4:e Art. tillsammans med i:a och a:a Artiklarne af samina Förordning måste pröfvas och afgöras, har Utskottet, för att gå Riks-Ståndens yttrade önskningar till mötes, och, i hvad på Utskottet ankommakan, fortskynda behandlingen och afgörandet af ännu återstående angelägna ärenden, trott sig böra till Rikets Höglofl.
Ständers pröfning nu serskildt underställa nämnde Artiklar, utgörande de reglemenlariska och lillämpnings-stadganden, som Bevillnings-Förordningen innehåller, helst de samma äro tillämplige och. komma att tillämpas, ehvad beslut Rikéts Höglofl.
Ständer komma att fatta uti de Artiklar, som egentligen röra skattebeloppen eller fördelningen af Bevillnings-summan, hvarom Utskottet ej ännu kan ega fullständig kännedom, då besluten uti de vigtiga frågor,, hvaraf nämnde summas belopp beror, ej af Rikets Höglofl.
Ständer ännu äro fattade.
Till undvikande af onödig vidlyftighet, har Utskottet ansett sig i detta Betänkande endast böra upptaga de §§ , hvaruti förändring blifvit toresia 4 Bevillning^- Utskottets Betänkande- N:o 38. gen, och, medelst utsättande så väl af §:s nuvarande innehåll, som Utskottets förslag till förändring, äfvensom af den pagina uti nu gällande Bevillnings-Förordning, hvartill motionerne kunna hänföras, lätta ärendets pröfning och afgörande hos Rikets Högloll.
Pag. 43- Inom Hedervärda Bonde-Ståndet har Johan Bengtsson från YeslerNörrlands
Län väckt fråga derom, att skattskrifningstidens början må förflyttas från medlet af November till samma tid i Februarii månad det påföljande året; hvilket förslag Nils Månsson från Malmöhus
Län afstyrkt, emedan han ur flere skäl funnit det vara olämpligt och overkställbart.
Då Utskottet anser den föreslagna förändringen icke kunna medgifvas utan en högst äfventyrlig rubbning af flerfaldiga förhållanden, sorn stå i oskiljaktigt sammanhang med Uppbörds- och Redogörelseverket på det hela, samt då härtill kommer, att upjfrättandet af mantals-längderna, som till nödig granskning böra vara för Berednings-, Taxerings- och Pröfnings-Comitéerne att tillgå, icke möjligen kunde i nu föreskrifven ordning medhinnas, om berörde förändring vidtogs; så föranlåtes Utskottet härmed afstyrka bifall till ifrågavarande motion.
I sammanhang härmed får Utskottet, med afseende på behofvet, att närmare bestämma den befattning, som åligger Konungens Befallningshafvandes ombud vid mantals- och skattskrifningarne, föreslå följande redactionsförändring i 4‘ §• i83o års Förordning.
I hela Riket skola — — — I hela Riket skola — — —* Mantals- och Skattskrifningen förrättas inom hvarje Stad, Pastorat eller Soqken, i närvaro af ett sådant Konungens Befallningshafvandes ombud, som med nödiga kunskaper förenar anseende i orten.
Af Presterskapet må — — — — Mantals- och Skattskrifningen förrättas inom hvarje Stad, Pastorat eller Socken, i närvaro af ett sådant Konungens Befallningshafvandes ombud, som med nödiga kunskaper förenar aktning i orten, och hvilket eger alt anmärka samt hos Konungens Befallningshafvande till rättelse anmäla hvad ombudet anser vid förrättningen vara emot Författningarne stridande, äfvensom om ordning BevillriingS- Utskottets Betänkande lS:o 38. 5 och skick icke 'vederbörligen handhafves. Af Presterskapet må — Vid nedanstående §§. får Utskottet tillstyrka förändringar sålunda: 44 §• ^ i83o års Förordning.
Dessa uppgifter — — — hans fastigheter, verk och inrättningar, samt åndtligen de —• — — 46 §. 1 De vid Mantals- och Skattskrifningen — — — — — —• hör ett af vederbörande Pastor undertecknadt utdrag af Husförhörsboken, till nödig upplysning vid Mantals- och Skattskrifningen, företes , — 47 §•
2 Embets- och Tjenstemän skattskrifvas och taxeras för sina egna personer, der de hafva tjenst och lön.
Vid Universiteten lörrältas — under Academie-Räntmästarens inseende. mom.
Dessa uppgifter — t— —■ hans fastigheter, verk och inrättningar , äfvensom fartyg om fern svära lästers drägtighet och derutöfver j samt ändtligen de — —- — mom.
De vid Mantals- och Skattskrifningen — —• —• — — —- bör ett af vederbörande Pastor, så vida icke han eller den person j som dess ställe företräder j är vid förrättningstillfället närvarande _, undertecknadt utdrag af Husförhörsboken, till nödig upplysning vid Mantals- och Skattskrifningen, företes,— mom.
Embets- och Tjenstemän skattskrifvas och taxeras för sina egna personer, der de hafva tjenst.
Vid Universiteten förrättas — under Academie-Räntmästarens inseende och i närvaro af tvänne Deputerade af Stadens Magistrat elter Borgerskap; skolande såväl desse
Deputerade sorn de personer _, till ett antal af 2:ne, Academiens
Rector dertill utser> äfven öfvervara 6 Bevillning,1!- Vt slottets Betankande N:o 38.
Mantals- och Skattskrif ningen med Städerne Upsala och Lund. §•
Den upprättade Mantals-längdea skall å allmän Sockenstämma till granskning företes , eller ock, om sä begär es , uppläsas, och sedan genom päskrift af — — — — —.
Socknemän, styrkt blifvit, att antingen inga eller endast .de uti serskild
Förteckning upptagne anmärkningar blifvit till rättelse antecknade, med sina bilagor — —- — Pag. 47 & 4p. .
Till Utskotlet äro remitterade nedannämnde motioner, nemligen: af Herr Fältprosten Bjursten inom Högvördige Preste-Ståndet: att Berednings-Comitéerne, såsom umbärlige för Landet, borde upphöra; uti syftningen af hvilken motion åtskillige Ledamöter instämt, men likväl ansett, att Taxerings-Comiteerne företrädesvis kunde indragas; af Herr Petre inom Yällofiige Borgare-Ståndet: att Taxerings-Comiteerne på Landet måtte upphöra; samt af Johan Bengtsson från Wester-Norrlands
Län inom Hedervärda Bonde-Ståndet: att de så kallade Taxerings-Comiteerne må upphöra; hvaröfver åtskillige Ledamöter sig yttrat, och deribland Ene Persson från Gelleborgs Län: alt rättigheten, alt bestämma bevillningens belopp och fördelning, vore en vigtig förmon, som noga borde vårdas, men att han befarade, det ändamålet med dess utöfvande skulle i betydlig grad förfelas, örn Taxerings-Comiteerne upphörde, emedan derigenom borttages ett föreningsband emellan Berednings- och Pröfnings-Comiteernes verksamhet, så mycket nödvändigare för det hela, som Pröfnings-Comiteernes sammansättning af ett inskränktare antal personer icke medgifver möjligheten af en på sak-kännedom grundad, omedelbarlig jemkning och granskning af Bered nings-Comileernes åtgärder.
På de af Utskottets Ledamot , Eric Persson från Gefleborgs
Län, rid remiss af sistnämnde motion anförde, härofvan upptagne välgrundade skäl, samt med åberopande derjemte af Bevillnings-Utskottels vid sisla Riksdag 49 Den upprättade Mantals-längden skall å allmän Sockenstämma till granskning uppläsas, och sedan den genom påskrift af — — —• — .» —.
Socknemän, blifvit antingen till enlighet med förhållandet styrkt , eller befunne felaktigheter till rättelse anmärkte, med sina bilagor — — Bevillrdngs-Utslottets Betänkande N:o 38. 7 under N:o i i CPa§' 10 * 4:c^e Häftet och 5:te Sami. af Bihanget till samtelig» Jliks-Siåndens Protocoll) afgifne och af Rikets då församlade Ständer bifullne Betänkande uti samma ämne; föranlåtes Utskottet, som anser så ■väl Berednings- sorn Taxerings-Comitéernes bibehållande lika nödvändigt hädanefter som hittills, vördsamt afstyrka bifall till förenämnde motioner.
Pag 48 & 53.
Inom Vällofl. Borgare-Ståndet har Herr Santesson föreslagit förändring af 71 §•, som, jemte 5i §. 3 morn., stadgar, att vid fastighetsvärderingen, deh tor hvarje Län i Tariffen fastställde minimi-summan ej får understigas, hvilket stadgande Motionairen ansett stridande emot den vigtiga grund för skatt-utgörandet, att det skall lämpas efter de skaltskyldiges större eller mindre förmåga dertill; men som Rikets Höglofl.
Ständer vid pröfningen af Utskottets Betänkanden N:is 5 & i5 gillat Utskottets, i anledning af derom väckt fråga, yttrade åsigt, att minimi-tariffen, såsom varande nödvändig norm för Bevillningens beräknande af jordbruket, på det samma beskattning ej må i något af Rikets Län, jemförelsevis mot ett annat, otillbörligen hvarken höjas eller sänkas, bör bibehållas; så lärer all vidare fråga derom få förfalla.
Pag. 5o & 5i.
Herr Santesson har jemväl ansett, att den skattskyldiges egne uppgifter på värdet af dess fastighet, enligt föreskrifterne i 60 och 64 §§., äro mera till skada än nytta, emedan fastighets-uppskattningen, efter Motionairens förmenande, verkslälles med mera enhet, utan all ledning eller missledning af egarens uppgift; men då Taxeringsmännen äro, både berättigade och skyldige, att utan afseende på uppgiften, efter förefallande skäl och stadgade grunder, bestämma det värde, hvarefter Bevillning bör utgå, anser Utskottet destomindre skäl att härutinnan föreslå någon förändring, som, om äfven en och annan uppgift finnes mindre tillförlitlig, det likväl torde få antagas, att dessa i många fall tjena lill rättelse, och tillstyrker derföre, att motionen lemnäs utan afseende.
Pag. 53 & 70.
Likaledes har Herr Santesson yrkat, att stadgandet uti 70 §., i enlighet hvarmed grund för egendomsvärde å Landet sökes uti åbyggnadernes brandförsäkrings-belopp, borde helt och hållet försvinna, samt tillstyrkt, att Brandförsäkrings-beloppet må upphöra alt vara beslämningsgrund för Taxeringsvärdet å hus istad, på sätt i 139 §. föreskrifves.
8 Bevillnings- Utskottets Betänkande N:o 38.
Då brandförsäkrade åbyggnader å Landet, med undantag af mindre Lägenheter eller Lustställen, icke serskildt efter Brandförsäkrings-summans belopp lill Bevillning anses, utan endast i sammanhang med egendomen, hvartill de höra, i mer eller mindre mon bidraga att öka egendomens värde, samt då, i afseende på städerne, Taxeringsmännen ega att höja egendomsvärden utöfver Brandförsäkrings-summan, hvilken i Utskottets tanka utgör en desto säkrare grund för miniini-värdet, som Brandförsäkringsbeloppen skola nedsättas eller minskas, i fall de försäkrade egendomarne förfalla eller icke behörigen underhållas; så anser Utskottet, för sin del, någon ändring uti de härom nu gällande föreskrifter icke böra ega rum.
Pag. 53 & 54.
Uti serskilda motioner hafva inom Välloflige Borgare-Ståndet Herr C. Bries och Herr J.
Werrn yrkat förändring i grunderne för uppskattningen å Bruk och Bergverk, hvilka grunder Motionairerne hufvudsakligen ansett felaktiga, dels deruti, att det värde, som uppstår genom afkaslningens förvandlande lill Capital efter fem procent, skall vida öfverstiga vanliga köpevärdet å Bruksegendomar, som alla i mer och mindre mon äro underkastade conjuncturs-vexling, och dels deruti, alt det bestämda maximum för Brukens afkastning nu mera är, genom jernprisets allmänna fall och handteringens förändrade ställning, origtigt, och medför, vid Taxeringarne, den obilliga följd, alt Brukens värden öfver höfvan uppdrifvas, serdeles med hänseende till den dryga, mindre lämpliga recognitions-afgiften, samt verkar ett' ännu större missförhållande, om införandet af förbättrade arbetsmelhoder med en friare smidesrätt afses; hvarföre alltså blifvit föreslaget, att, vid Taxering af Jernbruk, Comileerne må förfara på lika sätt som vid Taxering af Jordegendom, eller, i annat fall, att maximi-ziffran i den nu antagna afkomst-beräkningen måtte från irdel nedsättas till |:del, hvarjemte procenten, som förvandlar afkastningen lili Capital-summa, må ifrån fem förhöjas till sex, med lemnad latitud för Comiteerne, att vid serskilde förhållanden kunna höja sistnämnde procent ätjda till åtta.
Vid öfvervägande häraf har Utskottet, hvad först angår frågan om Capital-beräkningen efter fem procent, funnit någon förändring af denna hittills antagne allmänna grund, hvilken äfven är gällande för Frälse-räntors förvandling till Capital, destomindre vara af behofvet påkallad i afseende på Bruks-värderingen, som nu gällande uppskattnings-method medför den fördelen, Bevillnings-Utskottcts Betänkande Is:o 38T g delen, att conjunclur-vexlingen dervid kan behörigen afses, enär uppskattningen tillvägabringas pä grund af de nästan årligen föränderliga tillverknings- och försäljnings-prisen, då deremot hemmans-värderingen måste efter helt andra, af förändringar i varuvärden mindre beroende grunder verkställas; och beträffande sedermera maximi-beloppet för inkomst-beräkniugen, så enär.
Utskottet af erfjtrenheten inhemtat, dels att tillämpningen af detta maximum egentligen ifrågakommer vid mera förmontiga verk, för hvilkas behöriga uppskattning det likväl funnits nödigt och ej skäligen kari anses för högt, och dels att minimi-summan blifvit så billigt beräknad, att öfver dess tillämpning något skäligt missnöje i allmänhet icke försports, samt då, i afseende på Recognitions-smidet, Taxeringsmännen ega rättighet, att i de fall, der det privilegierade smidet anses gifva större behållning kn Recognitions-smidet, till afgift värdera hvart för sig, anser Utskottet, med afseende jemväl derå, att de ifrågasatte förbättrade arbetsmethoderne vid Bruk och Bergverk ännu icke hunnit mera allmänt införas och blifva kände, någon förändring i de antagne graderne för bestämmandet af egarens behållna vinst utaf hvarje skeppund smide icke helier lämpligen kuuva ega ruin, hvadan Utskottet ej kan tillstyrka bifall å ifrågavarande motioner; hvarvid Utskottet likväl lår föreslå nedanstående redactions-förändring i 7a §• i83o års Förordning.
. Utskottets Förslag.
Vid Bruk och Bergverks värde- Vid Bruk och Bergverks värde Likväl och på det Staten må vara Likväl och på det Staten å ena si forsäkrad om en viss minimi-bevill- dan må vara försäkrad om en viss ning, såväl af Bruk som af Landt- minimi-bevillning, lika så väl af egendom, stadgas härmed, att i in- Bruk som Landtegendom, samt Bruks-, tet fall mera än -fidei eller mindre egare å andra sidan icke må taxeras jun fidei må anses såsom egarens be- öfver hvad billighet fordrar, stadga* hillna vinst. — — — — — härmed, alt i intet fall mindre än — — - — — — — -—. — f:del och mera än ^'del må anses såsem egarens behållna vinst.
— Bihang till R St.
Prat. l&Ji.
S-te Sami. i^ta Afd.
IS:ds Haltel 10 Bevillnings-Utsholtets Betänkande IV'.o 38.
Enär en olika tillämpning af föreskrifterna om värderingen af Bruk och Bergverk skall hafva förekommit, till och med inom samma Län , har Utskottet funnit tjenligt, att, till vinnande af enhet i grundprinciperne för nämnde värdering, vid Bevillnings-Förordningen fogades en calcul, till ledning och upplysning vid beräkningarne; i hvilket afseende ett så beskaffadt förslagsvis upprältadt formulaire härhos vördsamt öfverlemnas.
Vid nedanstående §§. får Utskottet föreslå följande förändringar: 77 i83o års Förordning.
Skulle, efter föregången noga granskning af Mantals-längderne, samt de så väl vid Mantalsskrifningen, sorn vid längdens uppläsande å Sockenstämma —• — —• — —•
.9'
Ledamöterne i de serskilda Berednings-Comiteerne — — — Sker annorlunda, vare den uteblifvande förfallen till ett vite af Sex Riksdaler Trettiotvå Skillingar till Socknens fattige; — — — ■— — 92 När Berednings-Comiteernes Ledamöter — — — ■— — — hvarje dass och enligt hvad i 90 §. stadgas. 96 Taxerings-Comitéerne skola — — — — — — alltid med uppmärksamheten fästad på det sto - Utskottets Förslag.
Skulle, efter föregången noga granskning af Mantals-längderna , samt de så väl vid Mantalsskrifningen ,- som vid längdens uppläsande eller företeende å Sockenstämma — §•
Ledamöterne i de serskilda Berednings-Comiteerne — —r — Sker annorlunda, vare den, utan laga förfall_, uteblifvande förfallen till ett vite af Sex Riksdaler Trettiotvå Skillingar till Socknens fattige; — När Berednings-Comiteernes Ledamöter — — — — — — — _____ — inom hvarje dass och enligt hvad i 8g och 90 §§. stadgas. §• / .
Taxerings-Comiteerne skola — — — — — — alltid med uppmärksamheten fästad på det slo - Bevillnings- Utskottets Betänkande JY:o 38. ra ändamål, som derigenom åsyftas, ra ändamål, som derigenom åsyftas, att Statens påräknade inkomster må att Statens påräknade behof inflyta, blifva oförändrade, utan att den ena utan att den ena mer än den andra mer än den andra utöfver billighe- utöfver billigbeten betungas: — — ten betungas; — — — — — — — —• — — — — — 102 §.
Häradsskrifvaren åligger, efter Häradsskrifvare åligger, vid an det Taxeringarne samt Pröfnings- svar såsom för tjenste!el, att, sedan Comite'erne blifvit fulländade , enligt Taxeringarne samt Pröfnings-Comite Uppbördsboken, öfver all den be- erne blifvit fulländade, enligt Upp villning, som blifvit påförd, författa bördsboken, öfver all den bevillning, debetsedlar, så skyndsamt, att de som blifvit påförd, författa debetsed sex veckor förr än uppbordstiden in- lar, så skyndsamt, att åe fyra vec faller — — — — — — kor förr än Uppbordstiden infaller, Pag. 64.