Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vi rekommendera den p % det varmaste för ungdom och barn öfver 14 år, hvilka älska naturen och k o roade af att höra talas om djur.
Afven fullvnuna kunna hafva stort nöje af den lilla egendomliga och poetiska boken.
Viiiterqv %llaï af Z. Topelizcs.
Tredje cykeln.
Ljungars saga.
3 häften.
; L l krona.
Denna romantiska berättelse från början ?f.
1500-talet skall sälcerligen läsas med intresse nf de unga, om dessa än torde finna slutet - daïi man om två af bokens unga hufvudpersoner blott i största korthet fai.
veta, att det skepp, på hvilket de stigit ombord, förg %tts i en storm, medan den tredje %tminstone dör inför läsarens ögon - fr %n sin synpunkt något otillfredsställande.
Berättelsen in- nehåller tidsslcildringar af värde, poetiska naturskildringar, samt epi- soder af den lugna himor, som vi kanna till från Faltskarns berät- telser; äfven inryinmer den en god del öfvernatnrliga företeelser och tilldragelser, i fraga om hvilka förf.
likväl allt sinollanåt reserverar sig med den aniri&amp;rlzningen, att allt detta naturligtvis blott var inbill-.
ning, men emedan slidana saker d % för tiden troddes, fiinnos de lilc- väl till för dem som trodde därpa.
För Aldern 14-1 8 år.
Strid och seger.
Berättelse från hugenottförföljelserna.
Af Emma Leslie.
SU öre.
Som vi se af öfverskriften, skildras här den tid, då Ludvig XIV ville tvinga alla sina undersåtar att böja sig under den katolska kyr- kans ok.
Händelsen ar doclc förlagd till de första åren af hugenott- förföljelserna, man slipper shledes vara med om några af dessa rys- liga skrackscener, hvilka af den religiösa fanatismen så ofta fram- kallades under det sista artiondet af 1600-talet.
Berättelsen rör sig hnfvndsalrligen omkring tvenne protestantiska yliglingar, hvilka blifva förda till ett kloster för att där uppfostras till katoliker.
En ung munk blir deras vaktare och snart också deras vän och beskyddare.
Och som denne ej i klostret funnit den frid, hvarefter hans hjärta längtar, blir h m genoni umgänget med de protestantiska ynglingarna och läsningen af deras bibel omvänd till den evangeliska läran och får snart en vida djupare insikt i Guds ord, an den hans unge lärorniistare hade hunnit att tillägna sig.
Efter många pröfningar finna de tro ynglingarna slutligen en
fristad i England och vinna där välstand och oberoende.
- Boken, som är enkelt och bra skrifven, torde komma att mest intressera mera tankande gossar och flickor vid 15, 16 ars Rlder.
Gil Blas ' af Santilllana 8frentg.r.
Upplaga för ungdom.
Ned illustrationer.
Vi bekännn oss i allmänhet ej vara vgnner af bruket att ge ut upplagor för ungdom af ryktbara böcker; d l t för ofta går !id en omarbetning det för ett verk mest karakteristiskn förloradt.
Ar det friga om böcker, hvilka i anda och iippfattning äro &amp; dana, att man finner det önskvärdt att ungdomen far del af dem, medan dar likviil förekomna episoder och uttryck, soin äro oliinipliga för unga öron, då - vi medgifva det giirna - kan en dylik sofrnd upplaga h a f r a skäl för sig, men den blaserade, skeptiska lefnadsfilosofi, som iir grundtonen i den ryktbara romanen Gil Blas, ar icke af det slag, som kan a d % ungdomen, lika litet som den tadigen lösliga moral, hvilken genomgir de skiftande iifventyren, kan verka uppfostrande eller lyftande.
D % härtill koinmer, att den bitande kviclrhet och skarpa människokännedom, som förläna originalet dess största varde, har, sasom naturligt är, £ramträda i betydligt mattad forn, finna vi intet skäl att rekommendera denna bok.
» Lillan r, berattelse af Frances Hodgson Biirnetf.
ofversättning af Ebba Nos-denadler, f. Wester.
Pris 1,75; i klotband 2,:, 0.
Dlrs Burnetts bok » The one I knem the best of all », som på svenska fått det mindre lyckade namnet nLillan~ ar en bok af gan- ska stort intresse.
Det är förf: s sjiilfbiografi frin hennes tidigaste barndom tiil den tid, då hon började skrifvn för offentligheten.
Vi få först del af hennes minnen och intryck från den tid, da hon r a r mycket liten och bodde i Manchester, sedan f&amp; vi följa henne öfver hafvet till hennes nyn hem.
Genom förändrade elronorniska förhal- landen sag sig nämligen den lilla Frances mor, som var anka, nöd- sakad att flytta till Amerika med hela sin familj.
$kildringen af oLillans » Iranslor, di % hon skulle få fara till Onkel Toms land och den t a c k s d e t hon kände mot Kristoffer Koliimbus, som i~pptiickte det förut okända landet, är sällsynt fint och räl gjord.
X m laser äfven med glädje om den lilla flickans lif i Tennesees stora, Ria natur.
Då hon .var liten och hemma i Itanchester varit på harm bjudningar, hade det ofta kommit öfrer henne en obestämd kiinsla, af att verkligheten ej motsvarade hennes förvantningar och hennes hög- sta n utning blef oftast att » låtsa » något.
Här i den fria naturen behöf de hon ej &gt;låtsas » - verkligheten var tillriicklig, Vi äro öfvertygade om, att icke blott unga flickor utan afven mdra ' personer, som intressera sig för den nii SA moderna barn-p~yko- logien, skola med intresse taga del af den fint skrifna och roliga boken.
De » unga flickorna », som få boken böra rarkligen ha bnrn- domen bakom sig för vtt njuta af och förstå boken.
Barn slrola ej ens finna, den rolig.
Föriitom » Lillan » finnes i boken en annan berattelse, Sara Creme.
Innehållet i denna är visserligen nAgot osannolik, men är så frislzt och roligt, att vi garna försona oss med den prak- ' tiska osannolikheten, d6 den i alla fall innehtlller så mycken etisk sanning.
Denna berättelse äx en fullkoii ?lig barnhistorja for ungefär 12-åringar.
Den har for öfrigt varit synlig i svensk öfvers.
redan - 1892, då den förekom i » Pensionsflickan och a.ndra berattelsern.
Ofversättningen ar i det stora hela bra gjord, om ock några mindre goda uttryck insinugit sig p % nagra stallen; så t. ex. kunna vi ej annat an finna att ordet » dadda&gt; %r bra fult och ej brukligt i svenska spr&amp;lret i samma betydelse soin barnjungfru.
Besynnerligt ser det ocksA ut, att i svensk text skrifva: det Underliga (om döden).
hade vunnit sitt syfte, om hon i stallet nyttjat citationstecken (» det underliga.)
m Och hvarför ej upplysa lasaxen om hvad » eton- jackor » (ett ord soin förekommer inångn gånger) gro för slags jackor.
Alla svenska unga flickor veta icke att i Eton finnes en stor, ' mycket besökt gosslrola.
har eljest varit frikostig p&amp; upplysningar. '
Pojkar, skildringar ur små och stora gossars lif.
Samlade ' och utgifna af ATorda7d Bolfsen.
Pirs inb.
2,r0: Utgifvaren har i denna bok, som innehåller ett dussin Iangre - och kortnre skilclringar af olika författare, lyckats ovanligt val med sin samling.
I en berättelse kan förekomma helt sm % barn, i en annan ynglingar från » högsta klassen med svarta rockar och skägg)), men alla skola läsas niecl nöje, vare sig de äro skrifna om barn eller för barn.
Geijerstam berättar oin Olle och Janne så Att v n ser hur val han kanner dem utan och innan, och Johanna v. Hofstens ki: nesiska prinsessa är en liten ganslra lustigt slcildrad episod.
Men fraiiist stå dock slrolhistorierna.
Den första huinoristislc och rörande p&amp; en @ ng, och den senare s&amp; förträffligt utförd med den gripande teckningen af den gamle blinde rektorn.
Nordahl Rolfsens egen be- rättelse, Smelte-Isdr, iir den langsta och mest originella af dem alla.
Bolren kan med allt sk&amp;l anbefallas åt både siria och stora gossar, synnerligast dock A t ungdomar pA omkring fjorton år.
Tom Snwyer soui detektiv, af Mark Tzuain .. Ofversättning af Ermt Lundqvist.
Pris 1 lw.
Detektivhistorier och kriminalroinaner stå med ratta icke högt i kurs hos den allmanhet, som alskar god lektyr.
Det är därför ined en staxlr misstro och en viss motvilja för sjalfva titeln, .som man Anyo g i r att se till, Ilvad den oförbrännelige Tom Sawyer nu skall ha för sig.
Redan genoin omslagets vignetter och numret IV, antydes ett sarumanhang inecl de öfriga Tom Sawyer-böckerna.
Har in % erinras, att det klsnder, som yttrats om den första af dessa böcker, galler denna typ för en sl~olpojlrshj~lte, icke sjalfva de ar- beten, hvilka afven i denna form bara vittne om .Mark Twains be- rättartalang.
Ett rykte sådant som hans, vinnes icke ~ i t m en sar- skild begåfning för just det falt han odlar inom vai.lds1itteraturen.
i Men man frtigar sig hvarför just ett barn skall väljas till barare af all den kraftiga komik som ai.
egen och som illa stammer med ett normalt rent barnasinne.
Om man tanker sig Toms framtid s&amp; undrar man hur den skulle gestalta sig och hvarthiin all denna för- slagenhet, denna hejdlösa afventyrslusta skulle föra honom; impulsiva rörelser af storsinthet och ädelmod iiro icke motstånd&amp;.rafter att lita p&amp;.
Men huru m h g a unga tanka pti sMant då de läsa den lifliga berättels&amp;t, som verkligen handlar om mord, rtin och dylikt, som en detektiv brukar ha att ' syssla med, inen som dock ar mindre sspän- riandes än man väntar sig, emedan lasaren hela tiden iir, så att saga, bakom kiilisserna, i sällskap med de båda gossarna.
Förhtillandet mellan Tom och Hnck och den senares blinda beundran frarng&amp; bäst af dennes kostliga reflektion, då Tom öfverliimnar åt honom att för- klara deras olofliga dröjsrniil.
» Han rar alltid så där noga och fin- känslig.
Aldrig ville han stiga en osanning sjiilf. » Omkligen ar det ntigot lockande i Toms bedrifter och många af hans jiimnåriga slculle nog ingenting ha emot att blifva en sådan » heros », som ha.11 kallar det; men de äldre, som läsa med förstand och omdöme utan att kanna n %gra sådana loclrelser, skola har h n a inbngtt nf förf: s basta egenskaper, främst hans siillsynta humor och hans fömhgcl akt lefvande skildra bokens många handlande personer.
Frin Bysslands stegper.
Kristliga berättelser af Ermt Schrill.
Författaren slcildrm har hvad han sjalf genomgått och erfarit ej blott i sitt yttre lif utan afven i sitt inre under sina studieår samt sedan under sin tjänstetid på Itysslands stepper, d&amp; han som prote- stantisk prest tycks hafva utöfvat en vä.lsignelserik verksamhet.
Boken innehåller dessutom bergttelser, hvilkzl utgöra tilliiq) - ningar af flera bland de bibliska liknelserna.
Med nå.gon särskild talang är boken ej skrifven, men den torde ändå blifva omtyckt af mera allvarliga ungdomar vid 15, 16 Ars Alder.
P&amp;glalfit.
Sagor a.£ Hedvig hdebetou (D-sters).
Med 8 illu- strationer.
Somliga af dessa sagor äro ganska niitta, och alla röja de en fin och vacker uppfattning samt god och vhdad stil.
I en stor del af dem är emellertid allegorien alltför påtaglig för att icke barnen skola känna sig tillbakastötta daraf.
Barnen vilja tro p&amp; det som berättas för dem.
Att sagor &amp; o fantastiska gör ingenting - barna- inbillningen följer nog med - men vill man vinna sinn små åhörare, f&amp; man icke, såsom i ~ V ä ~ l d e n behihkare,, s åt sagans trenne hjiil- tar gifva namnen Kan, Har och Vill: detta kr det samma som att genast saga:, Ni första, - dessa tre bröder ha i sjtilfva verket al- drig funnits till: jag berättar blott för att hos er inskärpa en san- ning ».
Man kan i en saga inlägga en djup mening, fattbar afven för barnen, utan att s5 direkt understryka den, att all illusion för-
störes.
Sålunda skola barnen troligen ocksfc känna sig en smula » kuggades, när de vid slutet af en saga få veta, att den j5itte de hört berättas om heter Eultzw, eller vid slntet af en annan, att den gamle trollkarl de gjort bekantskap ined heter Tiden.
Det är samt, att Andersen någon gång använder dylika allegorier, men så har han också en makalös förmåga att göra allt lefvande och hskådligt.
Hvad man oclzså lrrafver af en allegori är en strängt genomförd konsekvens.
När det berättas, att konung Dag och drottning Natt ha döttrarna Arla och Särla, mellan hvillra furst Zenith gör sitt val, är symboliken så tydlig, att barnen med sin ganska vakna logik måste finna det orimligt, att Arla, Särla och furst Zenith p i en g i ~ g begifva sig ut på jakt; likaså måste de fråga sig hvad meningen är med att Arla dör.
Bäst förefalla oss » Varstädning)), där en del möbler sainspråka med hvmandra A la Andersen, samt ~ T a l l r i k w n a ~ också, en treflig och smhl~istig historia.
I » Fkdrottningens skatter&gt; är allegorien vacker och .träff ande.
Af illnstrationerna äro somliga gamla välkända klichher, såsom Blommkrs » Agirs döttrar.
» För barn af 88-12 års ålder.
Barnens Fristumler I.
Sagor af Ivar Dal.
De tre berättelser, detta lilla häfte innehåller äro ratt roande.
I fråga om den första vilja vi likväl göra samma anmärkning, som vi redan framstiillt beträffande en annan sagosamling: nämligen att det bestämdt är olämpligt att i en saga gifva illa sammansatta allegoriska namn åt personer och ställen.
Intet barn tror på att en kung heter Skrattamy cke eller en stad Baravaraglad eller ett slott Tungatankar.
Barnen förstå strax att har %r det en berättelse, som satts ihop för att pränts i deiii någonting.
Att moralen sedan befinnes vara den för barn ganska tilltalande, att det ar battre taga lifvet gladt %n hänga hufvudet hjälper icke mycket salren.
Illusionen har fått sig en knuff.
Den tredje berättelsen, en verklighetsskildring, förefaller att vara mest lyckad.
Men icke ens i en skolpojkes versifierade kria fAr förekomma en sådan grarninatislc bock som » fädren gafs - nar, såsom här, uttrycket icke antydes vara felaktigt.
Stilen är i allmänhet orkännansvärdt ledig; dock sjunker förf.
i sin lofvarda.
sträfvan efter en naturlig och för barnen lgttfattlig ton understundom till en viss banalitet i uttrycken, som hade bort undvikas.
Det lilla hiiftet k m rekommenderas åt barn af åldern 8-12 år.
Greta och Waiida.
Bertittelse för barn af Any Pakn.
Våra gamla vinner, Greta och ~ a n d á komma, nu för tredje gången och hiilsa på sina vänner bland de svensks, barnen.
Greta är nu 9 år, och hon hm Iiimat sitt kära Broby och går i skolan i Stockholm, där hon bor hos sin mormor.
Slrillsmassan från hemmet är bitter, inen skollifvet med alla kamraterna - främst den muntra '
Mattis - kryar snart upp vi.r lilla Greta.
Det är just om hennes lif i skolan förf.
hufvudsakligen berättat.
Roken iir skrifven med s a m a friskhet och hjärtlighet som de föregående delarna och skall helt visst läsas med stort nöje af de barn, som redan 1a.i.t känna Greta och Wanda.
Det ar ju alltid en svårighet att slurifva fortsättning p&amp; mycket omtyckta böcker.
Barnen på Broby är en mycken god och rolig barnbok.
- » Greta och \ Vanda, kan i vårt tycke ej fullt mata sig ined denna.
har ibland fått något » anstriingdt » i sin stil i bemödandet att vara barnslig och ursprungfig.
Vi tro, att förf: s stil skulle vinna, om hon ej nyttjade så många utrop blandade med små fragor.
Genom detta skrifsatt vinnes visserligen en viss liflighet och rörlighet i stilen, men d e ~ a förlorar den jiimnhet och det lugn, som ar s&amp; önskligt i böcker för smfi barn.
Och hvarför har förf., särskildt i början af berättelsen, anvandt ordet, rysligs en eller par gånger på hvarje sida.
Språket i barnböcker bör ju vara så enkelt och tydligt, att det lästa lätt uppfattas, men det bör ocksa vara god svenska och ej öfverflöda af allt för hvardagliga ord.
Flere af de i år utkomna s.
k. '
indianböckerna iiro med ett enda undantag af den beskaffenhet, att de tvinga oss att på det allra allvarligaste uppmana förddrar att taga reda p&amp; innehållet i böcker af denna art, innan de låta dem komma i sina barns händer.
För att visa huru nödvändigt ett dylikt försiktighetsmått är, vilja vi fram- draga några episoder ur den samling af griisligheter, som bär titeln.
Halfindianen.
Berättelse fran nordamerikanska viistern af Balduin Blöllhausen.
Pris 3 h.
Hjältinnan i berättelsen, en ung flicka vid namn Fransiska, hvars far råkat i ekonomiskt betryck, viinder sig med beggran om hjälp till en gammal advokat.
Denne, som blir alldeles bedårad af den unga flickans skönhet, passar på tillfället att göra henne ett an- bud, som uppjagar blygselns rodnad på hennes kinder och drifver henne att gråtande och skälfvande störta ut p&amp; gatan Advokaten ger dock ej spelet förloradt, han skaffar sig hjiilp af en zförtappad varelses, som förf.
kallaz henne, hvilken i S: t Louis ar kand imder namnet miss Sally.
Hon och advokaten uppsöka tillsammans ett par beryktade förbrytare, miss Sallys vänner, hvilka åtaga sig att röfva bort Fransiska från hennes hem och föra henne till miss Rallys eta- blissement.
Sainmanträffandet inellan de viirda vännerna iiger ruin på en illa beryktad krog.
Den unga flickan föres verkligen till miss Sallys hem, men befrias därifrån af några v&amp;nner.
Kort därefter be gifver hon sig tillsammans med sin far och sina räddare till Kali- fornien.
En af dessa är bokens hjälte, en ung halfindian, naturlig son till en rik plantageägare och en indianska.
Några bofvar, hvilka i grymhet och nedrighet äro utan motstycke, förfölja yng-
lingen i afsikt att mörda honom.
De hoppas, att sedan sonen är undanröjd, kunna förmå den svage plantageägaren att testainen- tera sin förmögenhet till sin hustru, som är deras medbrottsling.
Den lättsinniga frun, soin förf.
Irnllw henne, - och hon tycks väl för- tjiina detta namn - har lofvat en af bofvarna, som hon iilskar, att få dela hennes lycka, när hon kommer i besittning af förlnögenheten.
Innan detta inträffal- faller hon likväl ett offer för gilla febern, som på nAgra timmar gör ett slut p&amp; hennes lif.
Hennes död tyclcs likväl ej hafva n&amp;got att betyda, ty hennes medbrottslingar g8ra ingen ändring i sina planer.
I sällskap med advolraten följa de fortfarande utvandrarnes spår.
Mer än en gång äro dessa nära att falla i förföljarnes händer, men just som ?ah tror dem vara förlorade, raddas .de af någon oför.
utsedd omständighet.
Alla iifventyr %ro af en ohygglig och onaturlig art. E n gång nödgades t. ex. flyktingarna att flere dagar å rad hålla sig dolda i en urhålkning på en klippvägg, som stupade lodrätt ned i en afgrund.
(Smala klippafsatser och afgrunder spela en stor roll i berättelsen).
Ofvanför dem befunno sig deras förföljare, naturligtvis på en annan klippafsats.
Där exploderar först ett hutfat, hvarigenom en mangd indianer, som följa bofvarna, sprängas i luften, sedan störtas advo- katen af en af sina stallbröder därifrån ner i afgrunden.
Skräckscenerna äro berättade med största utförlighet; det tycks bereda förf.
en rik- tig njutning att uppfinna ohyggliga detaljer.
Såsom prof p % det kraftiga och inålande s %tt hvnrpå han ' skildrar dessa gräsligheter an- föra vi följande: E n handelslraravan blef i e t t.
bergspass i Kalifor- nien anfallen af indianer, och en mangd inanniskor, som medföljde den, dödades.
Bland de saker, som föllo i indianernas händer, vor0 äf- ven några kaggar whisky.
Då blodbadet vm öfver, tillställde rödskinnen ett dryckeslag och drncko tills de somnade.
Några af kaggarna hade blifvit sönderslagna och whiskyn flöt i strömmar på marken.
Plöts- ligt fattade den eld - en brand fridn en lagereld hade antandt den - och förbrände de rusiga indianerna, ~ h v i l k a under de hiek- lignste kval vältrade sig om hvarandra likasom i en helvetespöl, rnednn lukten af brändt Icött uppfyllde luften »!
- I Kalifornien å t e r h - ner man miss Sally, som nu håller en spelbank, där det spelas med falska tärningar och märkta kort vid tonerna af koralen ui.
huge- notterna.
Läsaren får vara närvarande vid en scen i spelhuset, hvil- ken i råhet och vidrighet söker sin like.
Kort därefter blir iniss Sally mördad och förf.
bjudeq narturligtvis på en detaljerad skildring både af mordscenen och af mördarens besixaffnini; han blir af några handfasta guldgrafvare hangd.
Denna tilldragelse förhärligas af en illustration.
Hiir sluta vi.
Det redan anfiirda torde vara tillräckligt.
Vi vilja blott tillägga ett par frågor: Huru Iran en författare slzrifva ihop ett sådant arbete för ungdom?
Huru kan en förläggare låta, öfversätta och offentliggöra dylikt?
De öfriga i år utkomna indinnböclcerna äro: ' Flyktingen af Balduin ~7l0llhazcsen.
Berättelse från Mexiko.
Pris 3,75..
Elkattsökarna eller Skeppet i öknen af .John BZounde7le-Btwto~~.
Vi vilja ej trötta våra läsare med en redogörelse för innehållet i dessa böcker.
Ingen af dem är af den usla halt som Hdji~rdin- Ilen.
Flgktingen och Skattgriifvariza äro dock så afrentyrliga och di fulla af ohyggliga scener, att de ovillkorligen måste rara en förung- dom i hög grad skadlig och osund läsning.
Donald Hester eller kriget mot jndianhöfdingen Pontiac af Xirk Wmroe.
af J. Rogh.
Pris S kr.
Denna, bok skiljer sig mycket fördelaktigt, s1~ii.l hvad stil som innehåll beträffar, h å n de andra.
Skräckscener finnas afren k r, de iiro ju oskiljaktiga frch bergitelser om indianernas krig mot de hvita, men de äro i denna bok skildrade p i ett sansadt sitt, hvarför vi ock rekommendera arbetet &amp; t dem, som vilja gifva sina barn en rolig afventyrsbok.
Passar för barn mellan 12-15 gr Tuclen och en dag.
Persiska sagor för imgitoin.
Med iliu- strationer.
Nar man först bläddrar i denna bok - å hvilken ej finnes antydt från hvilket språk den är öfversatt eller ens om det i-ir en öfversattning - och däri ser att en harskme i Kaschmir biir det seldschekiska namnet Togrul-Beg och att den ryktbare filosofen Avicenna (har kallad Avicene),.
hvilken lefde i slutet p&amp; 900- och i början på 1000-talet, framställes såsom samtida med Muhammeds måg m. fl.
dylika orimligheter, så frestas man ett ögonblick att tro, att man här hnr framför sig ett vesterländskt fiirsök i orientalisk stil.
Snart finner man likväl, att så ej kan vara förhållandot, diirtill äro beriittelserna alltför genuint österlandska.
Och de antydda orimlig- heterna genera troligen icke en persisk publik lika litet som det stora flertalet af en europeisk.
Dessa sagor gii icke på långt när upp emot den ryktbara sam- lingen, Tusen och en natt,, hvarken i poetisk styrka eller i omvik- ling.
De berättelser, som innehållas i h a föreliggande samling, lida af en ganska stor enformighet i motiven, nggot som är en naturlig följd af &amp; tt de alla beriittas i afsikt att öfvertyga en ung prinsessa, som ej vill gifta sig, om att mannen kiinna rara trogna i karlok.
Den fullkomliga frå.nvaron af all karakteristik ökar enformigheten: alla dessa förälskade prinsar och köpman iiro p6 håret lika, och de prinsessor och andra unpmör, hvilka genom sin otlroliga skönhet för- trolla dem - om ' nAgra sorts inre företraden ar dot nästan aldrig tal, tvärtom skildras de unga ' kvinnorna som grymma och finnando ett nöje i att se sina tillbedjare diifvas - äro ocksa hvarandra all- deles lika.
Liigges hiirtill, att humor totalt saknas, sa tro vi oss kunna saga, att de flesta svenska ungdomar skola finna dossa sagor föga underhiillande, på s a m a gång som det för deras sunda upp- fattning säkert skall förefalla något löjligt att läsa t. ex. skildringen af huru två stora torn uppbyggts för att hysa alla dein, som blifvit
vansinniga af karlelr.
efter att en enda g8n.g ha sett den lindersköna prinsessan af Rmizme, eller huru invånarna i landet Kaschmir med nöje lato hugga sig i stycken för att få se en skymt af sin icke mindre bedårande prinsessa.
Illustrationerna äro ytterst suddiga, - tydligen gjorda efter alldeles utnötta klichher; - på de flesta Iran man ej ens se Ilvad de skola föreställa.
Eli försvunnen skolpojke.
Bergttelse för iingdom af Jules Girardin: Med 30 träsnitt.
Bler än ett fjärdedels sekel har ju försvunnit sedan Elsass var en fransk provins, och det ' förefa.ller nu nAgot frammande att höra ' talas om frauska institutioiier och myndigheter inom ett ssnmhdle, som i öfrigt har en fullkomligt tysk priigel.
Den enkla berattelsen är nna,mligen förlagd Z~tslrilliga tiotal af år tillbaka i tiden och loka- liserad inom den t r h g a ramen af en liten elsassisk bondby.
Stisom afven titeln angifver, ar här fråga om pojkar i skol- a d e ~ m, om deras enkla hem och den priilrtige gamle slcollararen, pappa Wachter.
Historien om en gosse, som blifvit eftei.
i skolan och i sitt eget tycke blifvit för hårdt behandlad i hemmet samt där- före kommer på den tanken att rymma, gr icke en ny historia.
Ge- nom pajnzzon vid ett kringresande a1wobatsällslrap frestas han att begigna sig af tillfä.llet och gifver sig .af från hemorten.
Hur han efterspanas, l-lur bittert han saknas och hur han slutligen återfinnes, samt hur allt dotts återverkar på hans kamrater i skolan, besluifves i växlande .scener, ofta p R ett frislit ock naturligt siitt, men stundom med för mycket resonperande.