Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
4. „ för omläggning af allmänna landsvägen emellan Bomarsbo och Smedjebackens gästgifvaregårdar i Norrbärkes socken af samma län, 3,666: 32, hvaraf förut utbetalts 1,222: 10. 8, ytterligare 1,222: 10. 8. „ för åtskilliga vägförbättringar inom Bollnäs och Regnsjö sock nar i Södra Helsingland och Gefleborgs län, 7,050 II:dr, återstoden 881: 12. — „ för omläggning af vägen genom Alfta socken i sistnämnde län, till undvikande af Munk- och Drake-backame å landsvägen ifrån Dalarne samt Woxna och Ofvanåkers socknar i Helsingland till Söderhamn, 1,923 R:dr, återstoden . . . 480: 36. — „ för vägomläggning vid Westansjöbackarne inom Ytter Hogdals socken af Gefleborgs län, 350 R:dr, hvaraf förut utbetalts 116: 32, . . . 175: „ för ytterligare vägomläggningar inom Indals och Lidens sock nar af IVester-norrlands län, 9,900 R:dr, hvaraf förut utbetalts 3,960
R:dr, ytterligare 3,960: — — ,, för omläggning inom Alsens socken i Jemtland af vissa delar utaf allmänna landsvägen mellan Ostersund och Norska gränsen; anslagssumman nedsatt från 10,160 R:dr till 7,760 R:dr, hvaraf förut utbetalts 3,000 R:dr, ytterligare ....
3,000: — — „ för förbättring och utvidgning af häradsvägen mellan Kro kums bro och Näskotts kyrka i Jemtland, 730 R:dr, . . . 365: — — ,. för landsvägens emellan Sundsvall och .A ärrige förbättrande inom Brunflo socken i samma provins, 3,933: 16, återstoden 1,311: 5. 4. „ för omläggning af den emellan Sundsjö by och Stugusundet gående väg inom Stuguns, Sundsjö och Refsunds socknar i samma provins, 5,000 R:dr, 2,500: — — ,, för omläggning af en väg emellan Jfvarboda by och Säfvare kyrka i /Vesterbottens län, 333: 16, återstoden .... 166: 32. — rr 71,022: 42. 10.
Utaf anslaget till hamnbyggnad vid Lidköping, 63,562: 24, för åren 1845—1847, återstoden eller sistnämnde års anslag . . 21,187: 24. — „ det för Götheborgs hamnbyggnad beviljade lån, 140,000 R:dr, 28,000: — — „ förslagsanslaget lill ersättning af kostnaderna för kolonien S:t Barthelemys förvaltning, hvaraf förut utbetalts 11,349 R:dr 38 sk. 3 rst., ytterligare för år 1847 8,698: 5. 6.
Transport: 162,936: 45. 4. — 65 — Transport: 162,936: 45. 4.
Utaf anslaget till inköp af Svenska Fomskrift-sä llskapets årliga samlingar, för åren 1847 och 1848, 1,400: — — „ lill understöd för den fattigvård, som, enligt Fattigvårdsstadgan, bör af Slaten bekostas, 10,000 R:dr ärligen för åren 1845 med 1847, återstoden 9,731: 37. 4.
Tillsammans ytterligare utbetalda lane- och anslags-summor, tillhörande de af Rikets Ständer vid 1847 och 1848 års
Riksdag beviljade statsutgifter, R:dr 174,068: 34. 8.
Mod tillägg af de, enligt ofvan åberopade Revisions-berättelser, under tiden före den 15 September 1847, af Riksgälds-kon toret verkställda enahanda utbetalningar „ 2,755,549: 20.
1. hafva således de, till följd af Rikets Ständers beslut vid nyssnämnde Riksdag, intill den 15 nästlidne September, utbetalda lån och tillfälliga statsanslag utgjort ett sammanlagdt belopp af R:dr 2,929,618: 6. 9. lr 150,536: 31. 6. 404,666: 43.
Enligt hvad den vid denna berättelse fogade tabell öfver Riksgälds-kontorets inkomster och utgifter visar, har, i afräkning å de vid sednasle Riksdag beviljade, till stundiga statsbehofven icke hänförliga, utgiftssummor, under loppet af år 1848 från Riksgälds-kontoret utbetalts ett belopp af . . . . . .
De under första hälften af innevarande år verkställda, här förut uppräknade, dylika utbetalningar hafva tillsammans utgjort . . .
Sedermera, eller från den 1 sistlidne Juli till den 15 September, hafva, enligt Fullmäktiges af Revisorerne granskade protokoller, nedannämnde, vid sednaste Riksdag beviljade, låne- och anslagssummor blifvit utanordnade, nemligen:
Låneunderstöd:
Utaf byggnadslånet tillstaden Christianstad, 100,000 R:dr, deraf förut lyftats 70,000 R:dr, ytterligare R:dr Vid 1847 och 1848 års
Riksdag beviljade och sedermera utbetalda låneoch anslagssummor. 3,333: 16.
Anslag utan åter betalningsskyldighet:
Utaf anslaget för Lagberedningen, af hvilket anslag, utgörande för åren 1848, 1849 och 1850 tillsammans35,991 R:dr 32 sk., förut utbetalts 14,991: 32., ytterligare .
,. anslaget för Topografiska corpsens arbeten, hvilket anslag utgör för samma år 36,000
R:dr, deraf förut utbetalts 16,000 R:dr, ytterligare 2,975: 4,000:
Transport: 10,308: 16. 555,203: 26. 9 — 66 — Beviljade anslag till vägförbättringar utaf dertill vid sednaste Riksdag anvisade medel.
Transport: 10,308: 16. — 555,203: 26. 6.
Utaf anslaget för Carlsborgs fästningsbyggnad, hvilket anslag utgör för olvannämnde 3:neår 90,000
R:dr, deraf förut utbetalts 45,000 R:dr, ytterligare . . 15,000: — — „ för fästning sbyggnaderna vid IVidholm, Carlsten och Carlskrona, dito 315.000
R:dr, deraf förut utbetalts 180.000
R:dr, ytterligare 15,000:' - „ för nya dockbyggnaden i Carlskrona, dito 88,560 R:dr, deraf förut utbetalts 13,500 R:dr, ytterligare 45,540: — — „ för byggandet af ångfartyg, dito 300.000 R:dr, . . 90,500: „ för anskaffning af stenkol för Flottans behof, dito 10,000 R:dr, 5,000: — — „ för bombkanoners och projektilers anskaffande, dito 33,700 R:dr, ....
18,960: — — ,, för gevärs reparerande och förändring m. m., dito 30,000 R:dr, deraf förut utbetalts 2,500 R:dr, ytterligare 10,000: — ,, för Väg- och vattcnbyggnads-styrelsens aflöning, dito 29,300 R:dr, deraf förut utbetalts 14,650 R:dr, ytterligare 2,441: 32. — ,, för vägars anläggning eller förbättrande och omläggning, dito 100,000 R:dr, deraf förut utbetalts 605 R:dr, ytterligare 12,309: 37. 4.
,, för reparationer och bokhyllor inom Riksarkivets hus, 2,666 R:dr 32 sk., . 600: — — 225 659- 37 4 Följaktligen hafva de, till och med den 15 September innevarande år, på grund af Rikets sednast församlade
Ständers beslut utbetalda lån och tillfälliga statsanslag," utom anslagen för folkundervisningens befrämjande, tillsammans utgjort . . .
R:dr 780,863: 15 10.
Till utgående utaf den, för anläggning af nija och forbättrWitle eller ömlägyrting af backiga och mindre goda vägar, under sednaste Riksdag, anslagna summa af 100,000 R:dr, bar Kongl. Majit, enligt Fullmäktige, före nuvarande revisions början, tillhandakomna nådiga bref, beviljat följande anslag, att i den ordning och vid de terminer, samma bref bestämma, af vederbörande utbekommas, nemligen: för omläggning af vägen förbi Mjölby och Mula backar., iriööi' Östergöthlands län, på vägsträckningen emellan Linköping öBb!i Jönköping . . 1,815: — — „ vägomläggningar förbi Fiskare- och Sandbackarna vid Nors-- holms säteri, mellan BrinCks och Kumla gästgifvaregå¥där inom samma län, . . . . . . . 860: — — Transport: 2,675: — — — 67 — Transport: för omläggning af vägen emellan staden Grenna i Wista härad af Jönköpings län och Ödeshögs gästgifvaregård i Lysings härad af Östergöthlands län . . , „ förbättring af landsvägen i närheten af Carlskrona, medelst sänkning af Näktergals och Sunnabackarne inom Blekinge län, omläggning af landsvägen vid Östra Hejetorps backe inom Rödeby socken af Östra härad och sistnämnde län . . . ,, omläggning af landsvägen förbi Grimsmåla och Drotlningbackarne samt 5 smärre backar inom Asarums socken af Bräkne härad och samma län „ chaussée-anläggning och dermed sammanhang ägande brobyggnad öfver Rönne-å vid Tranarp, inom Qvidinge socken af Södra Åsbo härad och Christianstads län, ,, omläggning af landsvägen mellan Ledhestra och Gullereds gästgifvaregårdar, till undvikande af backarne Hattås-liar inom Elfsborgs län, ,. vägomläggningar inom Wäse. härad af Wermlands län, „ omläggning af vägen inom Husby socken af Stora Kopparbergs län, från Säther och Hedemora till Gefle, ....
,, vägomläggningar inom Ofvansjö socken af Gefleborgs län . „ vägomläggningar inom Thors akers socken af nämnde län . ., omläggning och förbättring af åtskilliga broar och trummor å allmänna landsvägen, förbi byn Staa i Åhre socken af Jemtlands län, till Norska riksgränsen utgörande således de för omförmälda vägförbättrings-företag disponerade anslagssummor tillsammans R-.dr 67,488: 8.
— Vid regleringen af utgifterna under Riksstatens 6:te hufvudtitel, förklarade Rikets sednast församlade Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse af den 20 Oktober 1848, att då Rikets Ständer inhemtat, hurusom, till följd af det testamente, aflidne Grosshandlaren Abraham Rydberg i lifstiden upprättat, en summa af ej mindre än 150,000 R:dr blifvit utaf hans efterlemnade tillgångar utbetald för tillvägabringande af en Navigationsskola här i hufvudstaden; så och enär de af denna ansenliga donation inflytande räntemedel utgjorde mer än tillräcklig tillgång för underhållandet af en sådan, fullständigt och ändamålsenligt ordnad, skola, ansågo Rikets Ständer statsverket ej skäligen böra vidare betungas med en dåmera icke erforderlig utgift för navigationsundervisningen i Stockholm, hvadan det förut beviljade årliga statsanslaget af 2,800 R:dr för härvarande Navigationsskola komme att upphöra då nu gällande statsreglering trädde i verkställighet: och anhöllo Rikets Ständer, att Kongl. Maj:t täcktes anbefalla vidtagandet af sådana åtgärder, hvarigenom de, enligt berörde testamente, till en Navigationsskolas inrättande donerade medel, så fort ske kunde, blefvc dertill använda; men emellertid och för den händelse, att den Rydbergska donationsfonden, af en eller annan anledning, icke före 1848 års utgång skalle Blifva för ifrågavarande ändamål disponibel, beslöto Rikets Ständer, på det undervisningen vid nämnde skola icke måtte behöfva afbrytas och der anställde lärare gå i mistning af dem tillförsäkrado löneförmåner, att å Riksgälds-köntoret anvisa en summa af 5,600 R:dr, för att, efter beräk - 2,675: — — 23,233: 16. - 2,920: — — 1,048: — — 1,864: — — 14,820: — — 2,800: 1,550: — — 6,800: 2,950: 2,666: 32. — 4,161: 8. - Statsbidraget till Stockholms Navigationsskola. — 68 — ning af 2,800 R:dr årligen, tills vidare, från innevarande års början och intilldess de
Rådbergska donationsmedlen för ändamålet blefve alt tillgå, förskottsvis till underhåll af denna Navigationsskola och aflöning af dess lärare disponeras, dock under förbehåll af framtida ersättning från omförmälda testamentsmedel.
Efter erhållen underrättelse om Rikets Ständers rörande denna fråga vidtagna beslut, anmälde, uti infordrad! underdånigt utlåtande, den för Rydbergska testamentsfondens förvaltning utsedda Direktion, att Direktionen, som beslutat, att de donerade medlen skulle användas till undervisning i de delar af det praktiska sjömannayrket, hvilka tillhörde dem, som egentligen förstodos med benämningen Sjömän, vidtagit förberedande anstalter för en praktisk Sjömansskolas öppnande under sistlidne
Maj månad, samt att Direktionen, med orubbadt bibehållande af grundfonden, ämnade att uti den antydda praktiska riktningen alltmera utvidga stiftelsen, i den mån tillgångarne medgåfvo; men att Direktionen, utan ett i laga form tillkommet domslut, icke ansåge sig kunna sig afhända och till Staten afträda samt till andra föremål, än dem, hvilka, efter
Direktionens uppfattning, bäst öfverensstämde med testators afsigt, använda större eller mindre del af hvad, genom enskild mans frikostighet, blifvit
Direktionen anförtrodt.
Jemte meddelande af hvad merbemälte
Direktion i underdånighet yttrat och anmält, bar Kongl. Maj:t, medelst nådig skrifvelse till Fullmäktige af den 1 (i Februari innevarande år, tillkännagifvit: att Kongl. Majit, innan Kongl. Majit fattade
Sitt nådiga beslut i frågan, huruvida från Statens sida någon åtgärd vore att vidtaga, för att göra den Rydbergska donationsfonden disponibel för det ändamål, för hvilket den förut, på Statens bekostnad, här i Stockholm inrättade Navigationsskola vore stiftad, funnit godt härom infordra Justitie-kanslerens underdåniga utlåtande, samt att Kongl. Majit emellertid, med hänsigt till hvad redan i saken blifvit upplyst, låtit förständiga Kongl.
Stats-kontoret att, i ändamål att
Direktionen öfver Stockholms Navigationsskola tillhandahållas, qvartalsvis, intilldess annorlunda förordnades, i Riksgälds-kontoret uppbära det anslag, Rikets Ständer för denna skolas underhåll och dervid anställda lärares aflöning vilkorligen anvisat.
Under åberopande af Kongl. Majits derom aflåtna nådiga bref, reqvirerade Kongl.
Stats-kontoret, under loppet af sistlidne Mars månad, hos Fullmäktige i Riksgälds-kontoret det för aflöningen vid nyssnämnde Navigationsskola under innevarande års lista qvartal erforderliga belopp, utgörande G25 Ridr, hvilken reqvisition vid Fullmäktiges sammankomst den 23 i samma månad blef bordlagd; varande, såsom anledning till denna bordläggning, dels i Fullmäktiges protokoll för den 27ide påföljde April och dels i Fullmäktiges underdåniga utlåtande af den llite näsllidne
Maj, anfördti att den, för Stockholms Navigationskolas underhållande samt dervarande lärares aflöning, på Riksgäldskontoret anvisade summa, jemlikt 84 § i Reglementet för detta Verk, skulle, emot framtida ersättning af de genom Grosshandlaren Rydbergs testamente till en dylik skola anslagna medel, förskottsvis disponeras och utbetalas; men, enligt hvad Kongl. Majit gifvit
Fullmäktige tillkänna, hade den till Rydbergska testamentsfondens förvaltning utsedda Direktion, i fråga om denna ersättning, förklarat sig icke, utan ett i laga form tillkommet domslut, kunna dertill använda större eller mindre del utaf de testamenterade medlen; hvarefter Kongl. Majit, före fattandet af Dess nådiga beslut, huruvida någon åtgärd, för att göra oftaberörde fond disponibel för den förut inrättade Navigationsskolan, skulle från Statens sida vidtagas, velat inhemta Justitie-kanslerens underdåniga yttrande; vid hvilket förhållande och då det således icke vore afgjordt om något anspråk ens komme att i laga ordning framställas i afseende på den ersättning, hvars erhållande Rikets Ständer, då ifrågavarande statsbidrag anvisades på Riksgäldskontoret, förklarade utgöra ett dervid fästadt förbehåll, förekom det Fullmäktige med — 69 — Rikets Sländers beslut mindre öfverensstämmande att från Riksgälds-kontoret utanordna en del af detta vilkorliga bidrag.
Deremot och för den händelse, att Kongl. Maj:t, sedan Justitie-kansleren afgifvit sitt yttrande i frågan, skulle i nåder anbefalla sådana åtgärder, hvarigenom den af Rikets Ständer påräknade ersättning för Riksgälds-kontoret framdeles vöre att emotse, kunde Fullmäktige, genom bestämd vägran till en Riksgälds-kontoret ålagd och i föreskrifven ordning reqvirerad utbetalning, möjligen anses nandia i sirid mot det lill deras efterrättelse meddelade reglemenlariska stadgande.
Det syntes derföre lämpligast att, i afvaktan å Kongl. Maj:ts nådiga beslut i ersättningsfrågan, uppskjuta afgörandet af Kongl. Stats-kontorets framställning angående förrberörde löneqvartals utbetalning, helst, enligt Fullmäktige meddelad underrättelse, Justitie-kansleren ofördröjligen skulle till Kongl. Majit inkomma med det honom affordrade utlåtande.
Sedermera och efter det Direktionen för Stockholms Navigationsskola i underdånighet anmält det inträffade dröjsmålet med utbetalningen af den Skolans lärare tillkommande aflöning samt Fullmäktige afgifvit sitt, i anledning deraf infordrade, här ofvan omförmälda underdåniga utlåtande, har Kongl. Majit, uti bref af den 25 näsllidne Maj, i nåder förklarat, att som Fullmäktige yttrat sig, enligt Riksgälds-kontorets Reglemente, icke kunna det deruti för oftanämnde skola anvisade belopp utanordna, derest icke framtida ersättning för detsamma från Rydbergska testamentsfonden vore att emotse, men något påstående om sådan godtgörelse, i det skick saken efter Justitiekanslerens hörande sig visade, icke lagligen kunde äga rum; så och enär följaktligen de för Navigations-skolans vidmakthållande, enligt fastställd stat, erforderliga medel, intill nästkommande Riksdag, icke voro att från Riksgälds-kontoret påräkna, hade Kongl.
Majit funnit godt anbefalla Kongl.
Stats-kontoret att det för samma skola i stat bestämda belopp, från innevarande års början, af under händer hafvande medel förskottsvis lill Skolans Direktion qvartaliter utbetala, intilldess Rikets Ständer vid nästa Riksdag komme i tillfälle öfver ämnet definitift besluta.
Hvad sålunda, i fråga om statsbidraget för Navigations-skolan i Stockholm, förekommit, hafva Revisorerne ansett sig böra, med gillande af Fullmäktiges åtgärder, fullständigt för Rikets Ständer anmäla.
Brister i de på Riksstaten uppförda förslagsanslag:.
Under den tid, hvarunder Riksgälds-kontorets förvaltning utgjort föremål för nuvarande Revisorers granskning, har jemväl samma förhållande, som ådragit sig sednast församlade Ständers och Revisorers uppmärksamhet, fortfarit, eller alt Riksgälds-kontoret, i anseende till den samma Verk ålagda skyldighet att ersätta Kongl. Stats-kontoret bristerna uti de vid statsreglering arne, i egenskap af förslagsanslag, beviljade utgiftssummor, måst vidkännas ansenliga utbetalningar.
Uti den, med hänsigt till denna skyldighet samt på grund af 1845 års Rikshufvudbok, upprättade och i December 1847 Fullmäktige tillställda liqvid, påfördes Riksgälds-kontoret, såsom brister i förslagsanslagen för förstnämnde år, ett belopp af .
R:dr 516,671: 16. 6. hvaremot
Riksgälds-kontoret godlgjordes för besparingarne å enahanda anslag med „ 29,754: 14. 1.
Sedan frän skillnaden emellan de Riksgälds-kontoret sålunda påförda och godlgjorda summor Ridr 486,917: 2. 5. bristen i det ä Riksstatens 8:de hufvudtitel uppförda löneanslag lili Biskopen pä Gottland, i öfverensstämmelse med Fullmäk Transport: 486,917. 2. 5. — 70 — A Öfverskotterna anvisade utgifter.
Transport: 486,917: 2. 5. tiges, uti 1847 års Revisions-berättelse, sid. 80, omförmälda, beslut, afdragits med 525: 45. 8. utgjorde återstoden alltså R:dr 486,391: 4.
9. hvilket belopp, enligt 103 §. i Riksgälds-kontorets då gällande Reglemente, måst Kongl. Stats-kontoret ersättas; och som detta belopp öfversteg hvad som redan under December 1846, i afräkning å Riksgälds-kontorets ersättningsskyldighet för bristerna uti 1845 års förslagsanslag, förskottsvis utbetalts, eller 416,000: — — så blef det återstående ersättningsbeloppet R:dr 70,391: 4. 9. under Januari månad sistlidet år till Kongl. Stats-kontoret utanordnadt.
Enligt enahanda, efter afslutandet af 1846 års Rikshufvudbok, med Riksgäldskontoret uppgjorda och, jemte Kongl. Brefvet den 24 November 1848, Fullmäktige tillställda liqvid, hade bristerna i förslagsanslagen för år 1846 ökat sig till ett belopp af R:dr 766,106: 5. 6. hvadan och då besparingarne å dylika anslag för samma år endast utgjorde 38,511: 7. 5. den Riksgälds-kontoret, jemlikt nu gällande Reglementes 115 och 116 §§, åliggande ersättningsskyldighet för bristerna uti nämnde anslag uppgick till icke mindre än R:dr 727,594: 46. 1.
Dock som, i likhet med hvad uti alla förut upprättade dylika iiqvider iakttagits, öfverskotterna å Statsverkets inkomster för sistnämnde år jemväl blifvit uti samma liqvid upptagna samt Riksgälds-kontoret godtgjorda med .
R:cfr 552,200: 5.
5. hvilket belopp öfversteg de
Riksgälds-kontoret deremot påförda anordningar å öfverskotterna „ 27,050: — 4. med 525,150: 5.
1. så utgjorde den ersättningssumma, som, jemlikt merberörde liqvid och till följd af nyss anförda Reglements-§§, måst af Riksgälds-kontoret utbetalas, R:dr 202,444: 41. -— Varande denna summa, enligt Kongl. Stats-kontorets reqvisition, under den 5 sisth Januari, af Fullmäktige utanordnad.
Uti ofvan omförmälda, på 1845 års Rikshufvudbok grundade, liqvid, hade Riksgälds-kontoret jemväl påförts det belopp, som de på öfverskotterna å Statsverkets inkomster för år 1845 anvisade utgifter, jemlikt Rikshufvudboken, utgjorde, eller R:dr 136,119: 29.
4. och hvilket belopp uppgick till 5,737: 21. 3. utöfver de, med R-dr 130,382: K T. Riksgälds-kontoret i samma liqvid godtgjorda, behållna öfverskotterna för sagde år; men som Riksgälds-kontorets Reglemente icke innehöll något stadgande, hvarigenom Fullmäktige voro berättigade alt utaf detta Verks medel tillskjuta hvad som kunde erfordras för bestridande af de utbetalningar, hvilka blifvit anvisade att utgå af öfverskotterna å de till Statsverket anslagna inkomster, förklarade
Fullmäktige sig icke — 71 — kunna bevilja den af Kongl. Slats-konloret äskade ersättning för skillnaden emellan dessa utbetalningars samt ae behållna och Riksgälds-kontoret tillgodolorda öfverskotternas belopp.
Under åberopande af ett utaf Kongl. Stats-konioret, den 22 Januari 1848, meddeladt beslut, bade å liqviden angående 1846 års brister samt öfverskotter och besparingar blifvit tillagdt ett ”Novo conto,” deruti Riksgälds-kontoret ånyo påförts det belopp af 5,737 R:dr 21 sk. 3 rst., som å 1845 års öfverskotter blifvit anvisadt utöfver hvad samma öfverskotter vid Rikshufvudbökéns afslutande befumios utgöra, hvilket belopp också innefattades uti den ersättnirigs-summa, 208,182 R:dr 14 sk. 3 rst, Kongl. Stats-kontoret, med stöd äf denria liqvid och ofvanåberopäde Kongl, bref, under Decemb. månad 1848 från Riksgälds-kontoret reqvirerade.
I afseende på den sålunda skedda påföririgen erinrades åter af Fullmäktige, att Riksgälds-kontoret, lika litet i det vid 1847 och 1848 års Riksdag utfärdade Reglemente, som i det, hvilket var gällande då enahanda liqvid för årl845 Riksgälds-kontoret tillställdes, fått sig ålagdt att ersätta Kongl.
Stats-kontoret skillnaden emellan de behållna öfverskotterna och derå anvisade utgifter; vid hvilket förhållande och enärfnågon särskild föreskrift, med hänsigt till då ifrågavarande belopps ersättande, ej heller blifvit af Rikets Ständer Fullmäktige meddelad, Fullmäktige funno sig vid beviljandet af den godlgörelse, Kongl.
Stats-kontoret på grund af samma liqvid äskat, böra meranämnde belopp afdraga.
Révisorerne, som anse Fullmäktige hafva riktigt förfarit uti ofvanberörde hänseende, vilja till Rikets näst sammanträdande
Ständers bepröfvande hänskjuta på hvad sätt det ännu i Kongl. Stats-kontorets räkenskaper balanserade beloppet skall komma att godtgöras.
I ytterligare afräkning å den till statsbehof) ens fyllande för år 1847 på Riksgäldskontoret anvisade summa, 1,325,360 R:dr, deraf, före medlet af September månad samma år, utbetalts tillsammans R:dr 700,000: — — hafva, enligt Fullmäktiges protokoller, nedannämnde belopp, uppå Kongl.
Stats-kontorets reqvisitioner, blifvit utanordna de, nemligen: enligt protokollet för den 20 i sagde månad, „ 1'0Ö,0Ö0: — — enligt dito för den 8:de påföljde November, ......
„ 100,000: — — enligt dito för den 2 och 16:de December samma år, . . . „ 425,360: — — Tillsammans R:dr 1,325,360:
Den för år 1848 anvisade statsfylinadssumma har reqvirerats och anordnats, enligt protokollerna för den 2 och 23 Mars samma år, med .
Rdr 400,000: — — enligt protokollet för den 13 Juli dito, „ 100,000: — — „ dito för den 31 Augusti dito, „ 200,000: — •— ., dito för den 14 September dito, „ 100,000: — — „ dito för den 15 December dito, „ 200,000: — — ., dito för den 9 Mars innevarande år, ... . „ 200,000: — — ., dito för den 14 nästlidno September, . . . . „ 125,360: — — Tillsammans
R:dr 1,325,360: — — Å den till fyllande af statsbehofven för innevarande år 1849 anvisade summa, 1,318,530 Rdr, hvilken efter ingången af Mars månad kunnat, till större eller mindre del, af Kongl.
Stats-kontoret reqvireras, var vid nuvarande månads början icke något uttaget.
Statsfyllnads srnnman. — 72 — Återbetalda kreditiv medel.
Lyftade kredjtiv-suinmor.
På sätt här förut införda tabell öfver Riksgälds-kontorets fordringar och andra tillgångar vid slutet af åren 1846 och 1848 visar, har Riksgälds-kontoret erhållit gocltgörelse för ett sammanräknadt belopp af 390,000 fl:dr utaf den summa, 400,000
R:dr, som under åren 1846 och 1847 från Kontoret utbetaldes af det vid nästföregångna Riksdag anvisade mindre kreditiv; varande den återstående, till tomteregleringar i städerna Åmål och Kungsbacka använda kreditiv-summan, 10,000 ll:dr, jemlikt Rikets Ständers beslut, afskrifven i Riksgälds-kontorets räkenskaper för sistlidet år.
— Utaf den summa, som, förmer än 11 år tillbaka, af dåvarande, vid 1834 och 1835 urs Riksdag beviljade, mindre kreditiv lyftades till bestridande af kostnaderna för garnisonsförstärkningen i Stockholm under 1838 års sommar, har Riksgälds-kontoret, i Juli månad innevarande år, från Kongl.
Stats-kontoret återbekommit ett belopp af 32,107 R-.dr 13 sk. 7 rst., hvilket belopp för det afsedda ändamålet icke behöft användas.
Sedan Kongl. Maj:t, enligt
Dess nådiga bref af den 10 November 1848, på stadgadt sätt förklarat