Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande åter Utskottets i Betänkandet N:o 22, rörande nämnda förändring väckta förslag, så har detsamma blifvit af Ridderskapet. och Adeln bifallet, dock så, att bevillningen för fideikommiss, äfvensom för gåfva af fastig - 4 IJcvillnings-Utskoltets llhllande N:n 35. het samt af fast och lös egendom skulle, fran den af Ståndet, vid pröfning af Betänkandet N:o 20, angående allmänna beviilningen, bestämda en procent förhöjas till två procent.
Vidare har Ridderskapet och Adeln dels till Utskottet återremitterat momentet b:o uti § 18 af förslaget till Bevillnings-stadga, hvilket moment handlar om befrielse, i vissa fall, från afgiftens utgörande, dels uti § 19, som i öfrigt bifallits, utbytt orden två » för hundra”, mot orden ven holf för hundra*.
Beträffande § 20 har Ridderskapet och Adeln bifallit lista momentet, afslagit det 2:dra och antagit det 3:dje, med följande lydelse: »i afseende å kontrollen af »al! gåfvo-, testaments- och arfs-bevillnings vederbörliga beräkning, erläggande »och redovisning, kommer att iakttagas hvad i derom särskildt utfärdad författning är stadgadt.»
Vidkommande åter § 21 har nämnde Riks-Stånd bifallit densamma med den förändring, att orden: v fyra för hundra» blifvit utbytte mot orden: ven för hundra»; och har slutligen § 24 blifvit af Ridderskapet och Adeln oförändrad bifallen.
Af Borgare-Ståndet, som gillat § 21 i förslaget till Bevillnings-stadga, hafva §§ 18, 19, 20 och 24 i samma förslag, äfvensom Utskottets, sidan 30 i Betänkandet N:o 20 samt i slutet af sidan 6 och början af sidan 7 i Betänkandet N:o 22, afgifna yttranden blifvit återremitterade-.
Preste- och Bonde-Stånden hafva deremot, med gillande af Utskottets å sidan 30 i Betänkandet N:o 20 afgifna yttrande, godkänt §§ 18, 19, 20, 21 och 24 uti förslaget till Bevillnings-stadga samt bifallit hvad Utskottet i slutet af sidan 6 och början af sidan 7 uti Betänkandet N:o 22 föreslagit.
Då sålunda, dels i fråga om upphörande af stämpelpappers-afgiften för testamenten och fideikommiss-bref, dels beträffande det belopp, hvarmed bevillningen i ofvan omlörmälda fall bör utgå, Utskottets förslag blifvit af två Stånd gilla dt, får Utskottet, med hufvudsakligt vidblifvande af samma förslag, hemställa, att Riks-Ständen mätte besluta, l:o att testamenten och fideikommiss-bref skola från ali stämpel-afgift befrias och de derom uti nu gällande
Stämpelpappers-förordning intagna stadganden från den nya författningen i detta ämne helt och hållet uteslutas; 2:o att a) för gåfva af fast egendom, med fuli eganderätt till sjelfva egendomen, b) för testamente af fast eller lös egendom, kapital eller fordringar med full eganderätt till sjelfva egendomen eller kapitalet, samt lievillntngs-Ulskollels Ullålande N:o 33. c) för fideikommitterad egendom eller såsom fideikommiss anslaget kapital, skall erläggas
Fem för hundra i bevillning; 3:o att för testamente af årlig afkomst, eller ränta, utan eganderätt till den egendom, eller det kapital, deraf räntan utgår, skall erläggas
Två för hundra af egendomens värde eller kapitalets belopp : 4:o att från de i förenämnda fall stadgade bevillningsafgifter befrielse skall tillgodonjutas, på sätt i Utskottets förslag finnes föreskrifvet; 5:o att för arf af fast eller lös egendom, som icke öfvergår till skyldeman i rätt upp- och nedstigande led, syskon eller deras afkoinlingar, utan till fjermare arfvingar, skall erläggas
Två för hundra i bevillning, när arfs-beloppet uppgår till Ett tusen Riksdaler; samt 6:0 att för anträffadt fynd skall erläggas bevillning med Fyra för hundra af detsammas värde, på sätt och under vilkor, som i § 21 finnas intagne.
Beträffande åter det uti 2:dra momentet af § 20 föreslagna stadgande i fråga om kontrollen, då fideikommiss öfvergår till person, som är skyldig att derför erlägga bevillning, har Utskottet, i anledning af de deremot framställda anmärkningar, ansett sig, med frånträdande af sitt förra förslag, böra hemställa, att nämnda moment må erhålla följande förändrade lydelse: »Då fideikommiss öfvergår tili person, som, enligt mom. 3:o i § 18, är skyldig derför erlägga i bevillning, bör nye lideikonnniss-innehafvaren, inom ett år från fideikommissets tillträdande hafva till vederbörande uppbördsman antingen inbetalt den stadgade bevillningen eller ock, derest tvist om fideikommiss-rätten uppstått, ställt godkänd borgen för bevillningens erläggande sednast inom ett år, sedan tvisten blifvit genom laga kraftegande beslut afgjord.
Underlåter han sådant fullgöra, bote 10 procent af bevillningens belopp, hvilka böter tillfalla åklagaren.»
Vidkommande slutligen det uti § 24 meddelade stadgande, rörande orten, hvarest bevillningen för testamente, arf eller fideikommiss skall erläggas; så och enär det hädanefter, såsom hittills, torde böra tillåtas testaments-tagare, arfvinge och fideikommissarie att äfven å annan ort, än der testamentsgifvaren eller den, som ärfves, bott eller der den fideikommitterade egendomen är belägen, ställa 6 JJevillnings-Utskotlets Utlåtande N:<> 35. borgen för bevillningens erläggande, har Utskottet, med ändring af sitt förra förslag härutinnan, ansett sig böra hemställa, att ifrågavarande stadgande må erhålla den förändrade lydelse, att bevillning af testamente eller arf skall erläggas, antingen der den person, som efterlemnat den testamenterade eller arlfallna egendomen, sednast varit mantalsskrifven eller ock der behörigen godkänd borgen för afgiften blifvit ställd; äfvensom att för fideikommiss bevillningsafgiften skall utgöras, antingen der den fideikommitterade egendomen finnes eller ock å annan ort, der dylik borgen för afgiften blifvit aflemnad.
Jemte det Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit hemstäldt, upprättat bilagde förslag till den lydelse §§ 18—21 samt § 24 i Bevillnings-stadgan böra erhålla, får Utskottet slutligen hemställa, att berörda förslag mätte af Rikets Ständer varda godkändt.
Stockholm den 7 Augusti 1860. ttevillnings-UlsMtets Utlåtande A'.o 3S. 7 FöinyiuU lörslag lill de §§ I ISeviBlniiigs-sladgan, som afse bevillning af gåfva, testamente, fideikommiss, ari och fynd. II.)
Bevillning af gåfva, testamente, fideikommiss, a rf oell fynd. § 18. i:o.
För gåfva af fast egendom, med fall eganderätt till sjelfva egendomen, erläggas
Fem för hundra i bevillning. 2:o.
För testamente af fast eller lös egendom, kapital eller fordringar, med full eganderätt till sjelfva egendom eller kapitalet, erläggas Fern för hundra i bevillning. 3:o.
För fideikommiss erläggas af hvar och en, som tillträder eller mottager fideikommitterad egendom eller såsom fideikommiss anslaget kapital, Fem för hundra i bevillning. 4:o.
För testamente af årlig afkomst eller ränta, utan eganderätt till den egendom, hvaraf afkomsten erhålles, eller det kapital, deraf räntan utgår, erläggas, det år, då den testamenterade afkomsten eller räntan första gången tillgodonjutes, i bevillning
Två för hundra af egendomens värde eller kapitalets belopp. 5:o.
Från de i denna § stadgade bevillningsafgifter befrias: a) efterlefvande maka; b) skyldemän i rätt upp- eller nedstigande led, äfvensom syskon eller deras afkomlingar; e) annan fjermare arfvinge, för sin lagliga arfslott, äfvensom för allt hvad derutöfver är gifvet, som icke uppgår till Ett tusen Riksdaler kapital; 8 BeviUnings-UlskoUets Utlåtande A:o ,?(i.
(I) kyrka, akademi, vetenskapligt samfund, allmän skola, eller annat allmänt undervisningsverk, stipendii-fond. pensionsanstalt, sjuk- eller fattigvård s-inrätt ning, jemte annan from stiftelse; samt e) hvar och en annan, då värdet af den gifna egendomen eller kapitalet icke uppgår till Ett tusen Riksdaler, eller då den anslagna afkomsten eller räntan icke uppgår till Ett hundra riksdaler, för år räknadt. § 19- För «// af fast eller lös egendom, som icke öfvergår till skyldeman i rätt upp- eller nedstigande led, syskon eller deras afkomlingar, utan till fjermare arfvinge, erläggas Två af hundra i bevillning, när arfsbeloppet uppgår till
Ett tusen Riksdaler. § 20.
Vid utgörande af bevillning för gäfva, testamente, fideikommiss eller arf, beräknas värdet ä fast egendom efter sednaste bevillnings-taxering och å lös egendom efier skedd bouppteckning, mätis-manna-ordom eller domarens pröfning.
Då fideikommiss öfvergår till person, som, enligt 3 mom. i § 18, är skyldig derför erlägga bevillning, bör nye fideikommiss-innehafvaren inom ett år från fideikommissets tillträdande hafva till vederbörande uppbördsman antingen inbetalt den stadgade bevillningen eller ock. derest tvist om fideikommissrätten uppstått, ställt godkänd borgen för bevillningens erläggande sednast inom ett år sedan tvisten blifvit genom laga kraftegande beslut afgjord.
Underlåter han sådant fullgöra, bote 10 procent af bevillningens belopp, hvilka böter tillfalla åklagaren.
För öfrigt kommer, i afseende på kontrollen af all gåfvo-, testaments- och arfs-bevillnings vederbörliga beräkning, erläggande och redovisande, att iakttagas hvad i derom särskildt utfärdad författning är stadgadt. § 21.
För an träffad t fynd. erlägges bevillning med Fyra för hundra af detsammas värde, såvida detta uppgår till
Ett tusen Riksdaler.
Från denna afgift äro likväl sådana fynd, som ega antiqvariskt och historiskt intresse, befriade. § 24.
Den för Bank-bolag, enligt denna artikel, stadgade bevillning påföres och erlägges i den stad, der banken är inrättad eller har sitt hnfvudkontor.
Bevillningen af testamente eller arf erlägges, antingen der den person, som efter 1 em nät Bevttlnings-UlshoUelt Utlåtande N:o 36. 9 lemnat elen testamenterade eller arf-fallna egendomen, sednast varit mantalsskrifven, eller ock der behörigen godkänd borgen för afgiften blifvit ställd.
För fideikommiss skall bevillningsafgiften utgöras der den fideikommitterade egendomen finnes, eller ock å annan ort. der dylik borgen för afgiften blifvit aflemnad. jX:o Sfi.
Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Augusti 1860, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af åter remiss utaf en del af Utskottets Utlåtande N:o 24, angående folliskole-afgiftens utgörande.
Enligt Utskottet tiilhandakomna protokolls-utdrag hafva, vid föredragning af olvanberörda Utlåtande, Utskottets deri gjorda framställningar blifvit af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden bifallna, hvaremot Ridderskapet och Adeln, som gillat Utskottets i sednare delen af Utlåtandet förekommande hemställan, återremitterat det i förra delen deraf gjorda tillstyrkande, »att folkskole-afgiften »må, lika med personliga skyddsafgiften, utgå af hvar och en i mantalslängd »upptagen person, som, enligt gällande författning, skall utgöra mantalspenningar, med 40 öre för man och 20 öre för qvinna, äfvensom att Rikets Ständer »måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att allmän kungörelse derom »mätte varda i nåder utfärdad.» Emot hvad Utskottet sålunda tillstyrkt har hos Ridderskapet och Adeln blifvit anmärkt, att. efter Utskottets förslag, en mängd personer skulle blifva från erläggande af folkskole-afgiften befriade, hvilka, enligt Kongl. Kungörelsen den 13 Mars 1846, äro skyldige att denna afgift erlägga.
Uti nämnda, på Rikets Ständers vid 1844—45 års riksdag fattade beslut grundade, kungörelse stadgades nemligen, att ifrågavarande afgift bör utgöras af alla, som äro underkastade personlig skyddsafgift, jemte den ej värfvade delen af gemenskapen vid Hill. lill II.
Brot. 1839 A 1860.
S Sand. 1 Afd. 36 Haft. 2 10 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 35. arméen och flottan.
Då nu nämnde gemenskap, enligt författningarne, vore fri från mantalspenningars utgörande, så klefve, enligt Utskottets förslag, ett antal af omkring 40,000 personer, hvilka kunde hänföras under nyss åberopade kategori, från erläggande af sådan afgift befriade, hvilket icke kunde vara meningen med den motion, som gifvit anledning till Utskottets i ämnet afgifna utlåtande.
Då Utskottets ofvan berörda tillstyrkande endast afser att förhöja folkskoleafgiften från dess nuvarande belopp till likhet med den personliga skyddsafgiften, men icke att härutinnan medgifva någon befrielse för den ej värfvade delen af gemenskapen vid arméen och flottan, som, enligt ofvanberörde Kongl.
Kungörelse. för närvarande har skyldighet att folkskole-afgiften utgöra, har Utskottet, som uti särskildt utlåtande af denna dag hemställt, att den nya Bevillnings-stadga, Rikets Ständer vid denna riksdag komma att antaga, först från och med år 1862 skall träda i gällande kraft, funnit sig böra, till förtydligande af sitt i ofvanberörde hänseende framställda förslag, vördsamt hemställa, att folkskole-afgiften må, lika med personliga skyddsafgiften, från och med är 1862 utgå med 40 öre för man och 20 öre för qvinna ej mindre af hvar och en i mantalslängd upptagen person, som, enligt gällande författning, skall utgöra mantalspenningar, än ock af den ej värfvade delen af gemenskapen vid arméen och flottan; samt att Rikets Ständer mätte hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att allmän kungörelse derom måtte varda i nåder utfärdad.
STOCKHOLM, typografisk a föreningens boktryckeri, 18ti0 lievillnings-VtskoUels Memorial N:o 37. 1 N:o 37.
Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Augusti 1860, kl. 2 e. m.
Memorial, rörande verkställd omröstning, angående vissa ännu icke af gjorda lullbeinllnings-frågor.
Öf ver följande af Bevillnings-Utskottet uti Memorial N:o 32 föreslagna och af samtliga Riks-Stånden gillade voterings-propositioner har Förstärkta Bevillnings-Utskottet, jemlikt 31 § Riksdags-Ordningen, denna dag anställt omröstning: 1:sta omröstningen:
Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att den uti nu Fisk, saltad, gällande tulltaxa för artikeln saltad sill stadgade införselstull af 25 öre per Cent- 1 ' ner fortfarande skall bibehållas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kominer, enligt Bonde-Ståndets beslut, saltad sill att blifva vid införsel tullfri.
Som denna omröstning utfallit med 73 Ja och 46 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd gillade förslag, att potatesmjöl och stärkelse skola uti införsels-tarifen upptagas på följande sätt: lith. till R.
Prot. 18S9 & 1860.
S Sami. 1 Afd. 27 JM/t. 1 é Ättika.
2 BeviUnings-Utskotlets Memorial N:o 37.
Potatesmjöl eller malen potates Fritt, Stärkelse af hvete, potates eller andra vegetabiliska ämnen . . 1 skålp. 6 öre, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, artikeln potatesmjöl icke under särskild rubrik i tulltaxan upptagas, utan hänföras under rubriken stärkelse, samt sålunda, lika med denna sednare, draga en tull af 6 öre per skålp.
Ja emot 43 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. 3:Jje omröstningen:
Den, som antager Utskottets af två Stånd godkända förslag, att tullsatsen å ättika, alla slag, bestämmes för 1 skålp. till 6 öre, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer tullen å ättika att fastställas till 8 öre per skålpund.
Då omröstningen, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med 60 Ja och 58 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
4:de omröstningen:
Den, som vill att i tulltaxan skall införas det stadgande, att ättika, blandad med så mycket bränvin, att den icke är tyngre än vatten, skall förtullas så, som holle den halfva sin vigt alkohol, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Som denna omröstning utfallit med 69 Ja och 50
Hvilket Förstärkta Bevillnings-Utskottet får hos Rikets Ständer anmäla. * Stockholm den 16 Augusti 1860.
Ucvillnings-Ulshollels Memorial N:o 38.
J\:o 38, Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Augusti 1860, kl. 2 e. m.
Memoria/, rörande verkställd omröstning, i anledning af ftiks-Standens skiljaktiga beslut, angående s tämpe!papper s-afgifte n.
Sedan de i Bevillnings-Utskottcts Memorial N:o 33 framställda voteringspropositioner blifvit af Rikets Ständer godkända, har Förstärkta Bevillnings-Utskottet, jemlikt 31 § Riksdags-Ordningen, öfver dessa propositioner denna dag anställt följande omröstningar: lista omröstningen:
Den, som godkänner Utskottets af tre Stånd bifallna förslag, enligt hvilket stämpelbeloppet å utnämningsbref för Riddare af Konung Carl XIIIis orden blifvit faststäldt till 40 R:dr R:mt, röstar da; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, stämpeln å utnämningsbref för Riddare af Konung Carl XIII:s orden att bestämmas till 50 R:dr, eller lika belopp med den, hvarmed utnämningsbref för Kommendörer af Kongl.
Svärds-, Nordstjeme- och Wasa-orden böra förses.
Då denna omröstning utfallit med 34 Ja och 85 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen.
Hulr a omröstningen:
Den, som gillar Utskottets i § 3 gjorda, af tre Stånd godkända förslag, rörande rFullmagier, Konstitutorialer och Förordnanden» (sid. 2 och 3), » lion - 4 Hevi lin in ga- lil skot tets Memorial A:o 3!{
. stitutorial eliev Förordnande på behaglig lid« (slutet af sid. 3) samt r>Förordnande eller Resolution på transport eller byteo (sid. 4), äfvensom hvad Utskottet (sid. 17 i Betänkandet N:o 22) föreslagit i fråga om fullmagter å Pastoratet■, som af Konsistorierna utfärdas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, stämpel-afgiften för de Fullmagter, Konstitutorialer, Förordnanden och Resolutioner, som i ofvanberörda momenter afses, att utgå efter de uti nu gällande författning bestämda grunder.
Omröstningen har utfallit med 79 Ja och 40 Nej; till följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
3:dje omröstningen:
Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att sådana Doktors-bref, som, utan föregånget prof, utfärdas antingen af Kongl. Majit eller af offentlig myndighet, böra förses med stämpel till belopp af 40 Rtdr, röstar Ja; den det ej vill, röstar A ej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, stämpelbeloppet för dylika Doktors-bref att bestämmas till 80 Rtdr.
Enär denna omröstning utfallit med 54 Ja och 65 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen.
Den, sorn gillar Utskottets af tre Stånd bifallna förslag, att Fullrnagt för Kyrkoherde att vara Prost öfver egen församling bör förses med stämpel till belopp af 6 Rtdr, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, stämpel-beloppet för dylik fullmagt att fastställas till 15 Rtdr.
Omröstningen har utfallit med 51 Ja och 68 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen.
B:le omröstningen:
Den, som bifaller Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkända lörslag, att stämpeln å bouppteckningar skall utgå efter behållningen i boet sålunda : för !tet)Hillings-l!t skalle 1 s Memorial N:0 38.
R:dr. 5 öre. för behållning öfver 100 R:dr t. o. m. 1,000 R:dr för hvarje fulla 100
R:dr — 10. „ „ af till och med 5.000 R:dr ..
v 53 33 33 20. 51 55 55 55 55 55 1 0,000 ,, 33 53 33 3 3 33 30. 55 55 55 55 51 55 20,000 ,, 33 33 33 33 33 40. 55 55 55 55 51 55 30,000 ,, 33 33 .. 33 50. „ ,, ,. „ ,. .. 40,000 ., 53 *3 ; 3 5? 3) 60. 5 5 55 „ „ „ 50.000 „ 33 33 33 33 33 70. ,5 „ ,5 5, 60,000 „ 33 33 33 33 33 " 80. 5, „ 5, ,5 80,000 „ 33 33 35 35 33 90.
,, öfveistigande 80,000 „ röstar Ja; den det ej vill, röstar I\ej; 33 33 33 33 ,5 i: — Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet oell Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, stämpeln å bouppteckningar, då behållningen i boet uppgår till fulla 200 R:dr eller deröfver, att för hvarje fulla hundra R:dr beräknas till 25 öre.
Enär denna omröstning utfallit mod 60 Ja emot 59 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 6:te omröstningen :
Den, som gillar Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att Certepartie eller fraktslut om fartyg endast då skall med stämpel förses, när detsamma inför domstol eller hos exekutor företes, samt att stämpeln, ehvad Certepartiet är upprättad t. inom eller utom landet, bestämmes till 30 öre för hvarje fulla 100
R:dr af den betingade fraktsumman, lösfar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, hvad om
Certepartier för närvarande finnes stadgadt att fortfarande vara gällande.
Omröstningen har utfallit med 99 Ja och 20 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 7 :de om ros t ningen :
Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd gillade hemställan, att hvad t nu gällande författning stadgas, angående skyldigheten att förse kontrakter otn fast egendom å landet och i städerna med stämpelpapper vid andra tillfällen, än då de för domare och exekutor till laglig åtgärd företes, bör ur författningen utgå, samt att kontrakter i öfrigt böra förses med stämpel, på sätt Utskot liih. till It.
Prut. 1839 j lutio. .1 Sami I Aftl. 27 iltift.
3 G llnviUnings-llskollels Memorial A :o 3S. tets förslag till författning i denna del gifve»1 vid handen, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, hvad 0111 kontrakter för närvarande finnes stadgadt att fortfarande vara gällande.
Som denna omröstning utfallit med 98 Ja och 21 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
Hvilket allt Förstärkta Bevillnings-Utskottet får hos Rikets Ständer anmäla.
STOCK MOLM, typografiska föreningens boktryckeri. 1860. Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 39.
1 N:o 59.
Ank. till Exp,-Utsk.*den 7 Sept. 1860, kl. 2 e. m.
Memorial, med förslag till votering s-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut i afseende ä förändrade föreskrifter om Allmänna Bevillningens utgörande samt angående mantals- och skattskrifning arnes förrättande.
Sedan Bevillnings-Utskottet, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Slåndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet N:o 20, angående Allmänna Bevillningen, under N:is 34 och 35 afgifvit Utlåtanden; så hafva, enligt Utskottet tillhandakomna Protokolls-utdrag, Riks-Ständen, vid föredragning af berörda Utlåtanden, i nedan omförmälda hänseenden stadnat i olika beslut; och får Utskottet, med anmälan så väl härom, sorn ock att
Utskottets yttranden och förslag i öfrigt blifvit godkända, eller, der, till följd af förut fattade beslut, annat ej erfordrats, lagda till handiingarne, nu afgifva förslag till voterings-propositioner i de delar, i afseende ä hvilka, enligt grundlagens föreskrift, omröstning i Förstärkt Bevilinings-Utskott bör ega rum, l:o.
Förslaget till Bevilhungs-Stadga.
Beträffande ingressen till denna stadga har Ridderskapet och Adeln, med bifall i öfrigt till Utskottets derom afgifna förslag, beslutat att efter orden: vårlig Allmän Bevillningv skulle utsättas den blifvande Bevillningens belopp.
Som likväl de öfriga Riks-Ständen gillat Utskottets förslag, enligt hvilket nämnda belopp icke borde uti ingressen inflyta samt tre Stånds sammanstämmande beslut i denna fråga utgör Rikets Ständers, har Utskottet endast skolat sådant anmäla.
Brot. 1859 §' 1860. 5 Sami. 1 Afd. 28 Iläfl. 1 2 Bevillnings-Utskottels Memorial N:o 39. § 2.
Utskottets förslag, att bevillning för fast egendom skall utgå: l:o.
För jordbruksfastighet med tre öre för hvarje iulia Etthundra Riksdaler af uppskattningsvärdet; och 2:o.
För all annan fastighet med fem öre för hvarje fulla Etthundra Riksdaler af samma värde, har blifvit gilladt af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden; hvaremot Borgare-Ståndet, med vidblifvande af sitt förut fattade beslut angående lika bevillning för all fastighet, bestämt bevillningen derför till fyra öre för hvarje fulla Etthundra Riksdaler af uppskattningsvärdet; och får Utskottet, i anledning häraf, föreslå följande omröstning: 1:0.
Den som, pä sätt tre Ständ beslutat, anser att bevillning för fast egendom skall utgår l:o.
För jordbruksfastighet med tre öre för hvarje fulla Etthundra Riksdaler af uppskattningsvärdet; och 2:0.
För all annan fastighet med feni öre för hvarje fuiia Etthundra Riksdaler af samma värde, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Borgare-Ståndets beslut, bevillningen för ali fastighet att utgå med fyra öre för hvarje fulla Etthundra Riksdaler af uppskattningsvärdet.
Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden hafva gillat Utskottets i § 2 framställda förslag att frälseränta skall räknas till sådan fastighet, som upptages i mom.
2:0 af denna §; hvaremot Borgare-Siåndet ansett sista meningen i § 2 böra erhålla följande förändrade lydelse:
Frälseränta räknas såsom fast egendom.