Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Konungen i alla fall eger i ekonomiska frågor Sitt vetOj är väl sannt; men lika sannt, alt Riksens Ständer ega Sittj hvilket, då det förut grundlagligen uttalas, befi iar Konungen ifrån begagnande af Sitt.
På detta sätt bar jag ansett alla de frågor hafva bordt behandlas, dem Ulskottet hänfört till den föista classen.
Dervid anser jag dock voteringsproposilionen N:o i4 hafva bordt på ett serskildt sätt behandlas.
Uti svaret på återremisserne i denna fråga hade Utskottet i Betänkandet N:o ip3, förklarat sin mening vara, ingalunda att förändra Medico-Chirurgiska Institutet till en medicinsk facultet, utan allenast alt det skulle erhålla en sådan <16 Slals-Utskollets Utlåtande, IV.o 3^5. 'organisations sorn 1822 års Kongl. Bref stadgar.
Jag kan icke annorlunda förstå denna förklaring, än att densamma bordt anses såsom Utskottets verkliga mening, och således äfvenväl anses såsom beslut hos de Stånd., sorn bifallit Betänkandet N:o 1 c>3- I följd häraf hade volerings-propositjonen öfver denna punkt bordt i enlighet dermed inrättas, då jag förmodar den skulle blifvit godkänd, i stället för att nu samma proposition fått sin lydelse i enlighet med det första Betänkandet N:o 40•
Jag ville till StatsUtskottet hemställa, att ännu ifrågavarande proposition måtte inrättas i ordagrann öfverensstämmelse med den i Betänkandet N:o 198 meddelade förklaring, hvilken måste anses vara Borgare- och Bonde-Ståndens beslut i denna sak, enär de samma Betänkande bifallit; och jag ville då äfven tro, att en dylik proposition skulle af de öfriga Stånden bifallas.
Propositionen skulle då erhålla följande lydelse: Medico-Chirurgiska Institutet må erhålla en sådan organisatio^ att pålitlige och til/vande practiske Läkare för alla grenar af medicinalverket, till Statens tjenst vid samma Institut kunna danasj helt olika med hvad i Betänkandet N:o 3oi linnes uttryckt.” Häruti instämde Herr Hector Agrell samt Prostarne Stenhammar och Berlin. Af Herr Helsingius: ”Emot de motiv, sorn blifvit af Häglof].
StatsUtskottet framställde för nu afgifne Betänkande, samt de, sorn serskildt blifvit vid åtskilliga punkter i samma syfte upprepade, har jag äran anmäla min reservation på den grund, att jag förstår Grundlagen så, att alla sådane frågor, der Rikets Ständers beslut icke behöfva gå i verkställighet, om Kongl.
Majit icke dertill lemnar
Sitt bifall, äro att anse sorn förfallna då två Stånd stannat mot två.” TRYCKT HOS J. A. WALLDEN, 184 0. Stats-Utskottets Utlåtande, IF:o 346, 1 N:o 346.
Ani;, till Exp. Utsi;, d. 7 Oct., kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Ri hets Ständer, angående beräkningen af tractamenten för Städernes Magistratspersoner och Borgare vid syner och andra förrättningar för Kronans räkning. (U. A.) I anledning af Rikets Stånders underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit af den t
Juli innevarande år (intagen under Nio 29 i 10 Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll), har Kongl. Majit, under den 4 påföljde Augusti, till Rikets Stander aflåtit en Nådig Skrifvelse (intagen under Nio 76 uti i Samlingen af ofvanomförmålde Bihang), med framställning derom, att, som nödige medel saknades för lifgifvande! af tracfamenten till Magistratspersoner och Borgare, hvilka inom ståderne, utöfver en dag hvarje, biträda vid syner, värderingar, inventeringar m. m. för Kronans räkning, Kongl.
Sig förhindrad att i Nåder låta utfärda den af Rikets Ständer i sådant afseende i underdånighet begärda Kungörelse, till dess Kongl. Majit af den nya Statsreglering;'!! fält inhemta, huruvida Rikets Ständer antingen, med bifall till Kongl. Majlts derom aflåtna Nådiga Proposition, förslagsvis upptaga de till rese- och tractamentspenningar å Tredje Hufvud-Titeln hittills anvisade, men för behofvet otiilråcklige befunna 6,666 Ridr 02 sk., eller ock serskildt, för nu ifrågavarande utgift, likaledes förslagsvis å Siat uppföra 8 ä goo Ridr årligen.
Då Utskottet anser denna fråga böra och kunna behandlas afskiljd från rese- och tractaments-penningar i allmänhet å Tredje Hufvud-Titelns stat, hvarom Rikets Ständer redan fattat beslut, och då, enligt hvad Kongl. Majits Nådiga Proposition utvisar, deri enda anledning, hvarföre Rikets Ständers vid fvänne på hvarandra följande Riksdagar fattade beslut, att Magistratspersoner och Borgare, hvilkas biträde för Kronans räkning fordras vid syner, värderingar, inventeringar /n. m. (brandsyner å Kronans hus likväl undantagne), må, då förrättningen varar längre ån en dag, undfå lika tractamente, som år derri tillagdt, då besigtning eiler värdering sker utom stad, eller 1 Ridr Banco om dagen, icke kunnat af Kongl. Majit, genom i Nåder utfärdad Kungörelse, till verkställighet befordras, Bih. till R, St.
4 Sami, i dfd, 2 Band, 26 Haft. 1 2 Stats-Utskotlets Utlåtande, JV',o 347i varit den, att nödige medel för bestridande af de dermed förenade kostnader icke tillika blifvit af Rikets Ständer anvisade;, så, ehuru Utskottet förmodat, att de å Riks-Staten redan anvisade anslag bordt kunna lemna tillgång till nu ifrågavarande mindre betydliga kostnaders bestridande, har likväl Utskottet, på det hinder för verkställigheten af Rikets Ständers ofvan nämnde beslut icke vidare må möta, samt med afseende derpå, att ifrågavarande tracfaments-ersåttning uti Kongl. Mapts Niårliga Skrifvelse blifvit beräknad att utgöra circa 810 Rtdr, den af Kongl. Maj:t ifrägastältde högsta summa af yoo< R:dr årligen, synes blifva för ändamålet tillräcklig, och således anvisande af förslags-anslag kunna undvikas, funnit sig böra tillstyrka, att till traetamenten för stådernes Magistratspersoner och Borgare i omförmåfde afseende måtte varda å stat uppfördt ett bestämdt årligt anslag af y,oo R.dr. Stockholm den 6 October i84o.
Anti. till Exp-.
Etsk. den I Oct, kil 11 f. hj. Utlåtande, i anledning af Herr C hr i st ier sons motion, om ny lönereglering för Rikets Ständers Justilice-Ombudsmans och Tryckfrihets-Comitéens Expeditioner.
(U. A.» I anledning af Kongl. Majits den g sistlidne Juni till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående lönereglering för de under Stats— departementen lydande Expeditioner, har Herr Christierson r på grund af 56 § Riksdags-Ordningen, inom Borgare-Ståndet väckt en till Stats-Utskottet remitterad motion, deruti blifvit yrkadt: att då af stadgandet i 63 § 3 morn.
Riksdags-Ordningen, att Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman anses i alla afseenden lika med Konungens Justitiae-Canzler, äfven borde följa, att deras Expeditioner både kunna och böra med hvarandra jemföras, och då uti förbemålde Nådiga Proposition blifvit för Justitiae-Canxlers-Expeditionen föreslaget för en Secreterare 1,200 R:dr, en Registrator 800 R:dr, en Canzlist 600 R:dr, en Copist 4ooR:dr och en Vaktinä - Stats-Ut skottets Ut låtande j 2V'.o 347. 3 stare 266 R:dr 32 sk., eller tillsammans 3,266 R:dr 32 sk.5 Jusfitiae-Ombudsmans-Expeditionen, till livilken för närvarande utgår följande arfvoden, nemligen lill en Secreterare 699 R:dr, 2 Canzlister, hvardera 5p5 R:dr 24 sk., en Vaktmästare so3 RMr 24 sk.; samt dessutom till Secreteraren hos Rikets Ständers Cornmitterade för Tryckfrihetens vård 5g5 R:lr 24 sk.; utom derunder beräknad spannmål, jemväl måtte erhålla en tillökning i dess aflöning, ungefärligen motsvarande den, som för Justitiae— Canzlers- Expeditionen skulle komma att ega rum; och bar motionären, i Öfverensstämmelse härmed, föreslagit följande nya Stat för Justiliae-Ombudsinannens och Tryckfrihets-Comitéens Expeditioner, nemligen; 1 Secreterare hos Jusliliae-Ombudsmannen .....
R:dr 1,200: — 1 Secreterare hos Tryckfrihets-Comiléen, oföråndradt med der - under beräknad spanmål 3g5; 24. 3 Canzlister hos Jusliliae-Ombudsmannen, dito med dito . . 1,186; 24. 1 Vaktmästare hos .Justiliue-Ombudsmans— och Tryckfrihets Comitéens Expeditioner 266: 32.
Summa 5,o48: 52.
Då behofvet af den tillökning uti personalen vid Justitiae-Ombudsmans-Expeditionen, sorn af motionären blifvit ifrågasatt, medelst tillsättande af en ny Canzlist, icke synes vara tillfyllest utredt, helst Justitieombudsmannen icke i sådant afseende gjort någon framställning, och då, hvad angar aflöningen, som, enligt Utskottet meddelad upplysning, utgår på följande sålt; hvarvid för den under lönerne beräknade spanmål förhöjning åtnjutes i den nion Riksmarkegången öfverstiger 4 R:dr a4 sk., i följd hvaraf dylik förhöjning alltid kan påräknas; ‘Contant.
Spanmål under lönerne.
För Secreteraren hos Justitiae-Ombudsmannen . 600: 66.
För Secreteraren vid Tryckfrihets-Comitéen med 270; 37.
För tvånne Canzlister med 270 R;dr contant och derunder beräknade 67 Tunnor spanmål för hvardera . 54o: — 74.
För en Vaktmästare . . 175: 19* eller tillsammans i,585; — 196. och hvilken aflöning för innevarande år, i anseende lill spanmåls-tillökningen, utgör sammanlagdt 2,646 R:dr 12 sk., någon förhöjning deruti icke torde kunna anses omedelbarligen påkallad deraf, att högre aflöning 4 Stats-Utskoltets Utlåtande, JV:o 348, för Justitias-Canzlers-Expeditionen år beståmd, helst densamma måste mera råtta sig efter göromålens mångd och betydenhet inom de begge serskilda Expeditionerna, ån komma att bero af jemförligheten emellan JustitiaeCanzlerens och Justitice-Ombudsmannens Embeten, som, enligt Grundlagen, eger rum, hvartill kommer, att Tjenstemånnen uti Justitiae^-Canzlers-Expeditionen innehafva ordinarie befattningar på Rikets Stat, då deremot de vid Justitiae-Ombudsmannens Expedition tjenstgörande personer kunna innehafva och jemväl merendels innehaft desse sine befattningar, jemte andra ordinarie sysslor i Rikets tjenst, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att motionen icke må till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 6 October i84o.
Anb. till Exp. Utsb. d. 7 Oct., bl. 11 f. ib. Utlåt ande, i anledning af Friherre IV aueli hoffs, J, O., motion, om anslag af löner för 3:ne Länsmän i Blekinge Län. (C. A.)
Med föranledande af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets af 5:ne Riks-Stånd bifallne Utlåtande, N:o 28, angående underdånig framställning till Kongl. Majrt, om afskaffande af så kallade extra Länsmän eller sådane, som icke hafva sig anvisad lön på Stat, har Herr Friherre Nauckhoff, J. O., under åberopande af 56 §.
Riksdags-Ordningen, inom jRidderskapet och Adeln väckt en till Utskottet remitterad motion, deruti blifvit åskadt, att trenne nya Lånsmans-löner måtte uppföras på Blekinge Låns Stat, till aflöning åt trenne extra Länsmän i nämnde Lån, hvilka, i följd af Kongl. Majtts den i4 December i853 meddelade Nådiga Skrifvelse, angående förändrad reglering af Lånsmans-districteri i Lånet, blifvit derstädes erforderlige, men för hvilka, uti Stats-Utskottets Utlåtande, angående Landt-Stalens lönereglering, löne-anslag icke blifvit tillstyrkt, Stats-Utskottet har ifrågavarande motion i öfvervägande tagit; och som Utskottet, i dess afgifne Utlåtande N:o 42, tillstyrkt förhöjd aflöning för Fyrahundrade Åttatiosex Länsmän, eller hela det antal, som af Kongl. Stats-Utskottels Utlåtandej IV'.o 349. 5 Maj:l, efter Kammar-Collegii och Stats-Contorets hörande, ansetts för hela Riket erforderligt, har Utskottet icke trott något serskildt ytterligare löneanslag för nya Länsmän, inom något visst uppgifvet
Lån, lämpligen böra anvisas på grund af enskild motionärs gjorde framställning; hvadan Utskottet tillstyrker, att Friherre Nauckhojfs motion ej må till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 6 October 184o.
N:o 349, Ank. till Exp. Utsk. d. 7 Oct., kl. 11 f. in.
Utlåtande, i anledning af erhållne ålerrerriisser å Utlåtandet N:o 246» (U. A.)
Det af Stats-Utskottet, under förutnämnde nummer afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Remiss, angående aflöning för den, sorn utses till bestridande af Rikets Ständers Justitige-Ombudsmans förut innehafvande tjenst, har af Preste- och Bonde-Stånden blifvit bifallet, men deremot återremitteradt af Ridderskapet och Adeln, på grund af förekomne anmärkningar, dels att arfvodet för den, som förrättar nuvarande Justilise-Ombudstnannens tjenst, bordt bestämmas till hälften af IIof-RåttsRåd3—lönen, dels att, i afseende på Utskottets förslag, huru i framtiden bör förhållas med Justitiae-Ombudsmunnens och den för honom vicarierande Tjenstemans aflöning, lämpligast vöre att bestämma, det Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman, om han innehar annat embete med högre löne-inkomst, än som han i egenskap af Justitiae-Ombudsman, i likhet med Justitiae-Canzleren, skulle komma att erhålla, finge bibehålla den högre lön, han förut innehaft, och att endast, i fall den förut innehafvande lånen vore mindre, lian, enligt Utskottets förslag, borde erhålla fyllnaden; äfvensom att, då Justitise-Ombudsmannen vore ledamot af ett Collegium, ett belopp motsvarande hela den löne-inkomst, han förut innehaft, komme att ställas tili vederbörande Embetsverks disposition för den genom hans afgång obesatta tjer.stens bestridande; samt af Borgare-Ståndet, inom hvilket Riks-Stånd hufvudsakligen följande yttranden förekommit: att, då I 6 Stats-Utskollcls Utlåtandej N:o 349.
Utskottet föreslagit HoT-Rätts-Rådet Landius vicarius till erhållande af .half Assessors-lön, Utskottet bordt fästa uppmärksamhet dervid, alt 2:ne Riks-Stand nyligen beslutat höja Assessors-Iönerne frän 1200 Rtdr lill j5oo Kalr, hvaraf borde följa, alf, om en sådan löneförhöjning komtne att cga rum, berörde vicarie-arfvode äfven borde komma att utgå med "5o R:dr i stället för 600 R:dr, på sått Utskottet tillstyrkt; att den pröfning, hvaruti Utskottet ingått, i afseende på en framdeles blifvande Justiliae-Ombudsmans lörievilkor, icke varit oundvikligen föranledd af Kongl, Majlis Nådiga Proposition i ämnet, hvilken endast afsåg att få den fråga afgjord, huruvida den embets- eller tjensteman, som till Rikels Stånders Justitise-Ombudsman förordnas, år skyldig eller icke ali till den, sorn linder tiden bestrider dess förut innehafvande tjenst, afstå någon del af de dertill hörande löneförmoner, och att denna fråga, på sått Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag beslutat, äfven borrie hädanefter, såsom tillförne, kunna vid hvarje serskildt fall af Rikets Ständer pröfvas och afgöras; alt deremot, om Utskottets förslag anlogs, sådant skulle komma alt leda tili rubbning af en blifvande Justiliae-Ombudsmans rått att vid förut innebalvande tjenst och lön under tiden vårda bibehållen, så att om till JustitiseOmbudsman utsåges en embetsman, som förut innehade lika stor eller högre lön, skulle i det förra fallet denne komma att åtnjuta ingen lön, såsom Justitias-Qmbudsman, och i det senare fråga kunna uppstå om återbetalning; att det kunde i en framtid vara för Rikets Ständer nyttigt, att för hvarje serskildt fall fritt reglera Justitim-Ombudsmannens lön, då nemligen, om till Justitise-Ombudsman blef utsedd någon, som ej hade den allmänna opinionen för sig, Rikets Ständer kunde, genom att bestämma en alltför ringa lön, förmå en sådan person att afsåga sig befattningen; samt att, då billigt vore, att, om Justitiae-Canzlerens lön förhöjdes, JustitiaeOmbudsmannens äfven borde ökas till minst lika belopp, de uti Utskottets förslag förekommande orden: ”enligt nu gällande Slat,” borde utgå.
Hvad sålunda blifvit anfördt, har Utskottet tagit i öfvervägande, och, beträffande försl aflöningen till den person, som, under den tid tiof— Råtts-Rådet Landin innehafver Justiliae-Ombudsmans-Embetet, kommer alt i hans ställe fungera såsom ledamot i Kongl.
Majds och Rikets Svea HofRätt, så, enär de underordnade tjenstemän, som kunna till ledamöter uti något Embetsverk adjungeras, ehvad den, för hvilken de adjungeras, innehafver en högre eller lägre tjenstegrad, alltid måste komma att anses tillhöra den lägsta graden, har Utskottet icke funnit skål fråntiåda sitt yttrande, att Hof-Råtts-Rådet Lanäins vicarius, i afseende på aflöningen, Stats-Utskottets Utlåtande, N\o 3491 r bör ställas i jemföi Iighet, icke nied Hof-Rålts-Råd, utan med Assessorer;; och som Rikets Ständer, genom votering i Förstärkt Stats-Ufskott, bestämt lönen lör Assessorer i Hof-Råtterne till löoo K:dr, anser Utskottet deraf följa, att ifrågavarande vicarie-arfvode bör i samma mon förhöjas; hvadan Utskottet, under vidblifvande af sitt förra yttrande i denna del af Utlåtandet, endast hemställer, att det arfvode, som kommer att af Riksgälds-Contoret utbetalas till den, sorn elter Hof-Rätts-Rådet handin adjungeras lill ledamot uti Kongl. Majrts och Rikets Svea Hof-Rätt, må ifrån den tid, då den nya Stafsregleringen tager sin början, få be räknas och utgå med ett förhöjdt belopp af 760 Rtdr årligen.
Vidkommande åter senare delen af Utlåtandet, eller Utskottets förr slag om aflönings bestämmande för Rikets Ständers blifvande JnstitiaeOnsbndsmån och anvisande af arfvode till den, som utses att Justi t i ae— Ombudsmannens förut innehafvande tjenst förrätta; så, enär det obestridligen måste vara af största vigt, att en bestämd grund för beräkningen af ifrågavarande aflöning oell arfvode varder af Rikets Ständer fastställd, innan vid hvarje serskild Riksdag val lill Jnstitiae-Ombudsman anställes, och Uls kottet deremot icke kan inse de olägenheter, sorn förments böra häraf följa, för det fall en blifvande Jusiitiae-Oinbudsriian lörut innehar tjenst med lön på Rikets Stat, då nemligen förslaget uttryckligen för detta falt innehåller, att Justitiae-Onibudsmannen alltid kommer att bibehållas vid förut innehafvande lön, ehvad den är högre eller lägre, och att endast så stor tillökning deruti kommer att ega ruin, sorn möjligen kan erfordras för att bringa hela aflöningsbeioppet till motsvarighet med Justitiae-Canzlerens ordinarie löne-inkomst, och då genom delta förslag icke kan åsyftas någon inskränkning uti Rikets Ständers Grundlagsenliga rått, att, der omständigheterne för något serskildt fall skulle fordra någon afvikelse från förut gällande föreskrifter, derom efter godtfinnande annorlunda förordna, har Utskottet, som, i afseende på anmårkningarne, rörande beräkningen af vicarie-arfvodena, åberopar hvad hår ofvan, angående den, som efter Hof-Rätts-Rådet Landin adjungeras till ledamot i Kongl.
Svea Hof-Rått, serskildt yttrat, icke ansett sig böra frånträda sitt förut i denna del afgifne, af 2;ne Riks-Stånd bifallne, Utlåtande..
Stockholm den 6 October 184o. 8 iSuts-Utskotlets Utlåtande, IV.-o 350, N:o 350.
Ank- till Exp. Utsk. den 7 Oct., kl. 11 f. a. Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser å Stats-Utskottets Memorial, N:o 232. <D. A.) Sedan Stats-Utskottet, uti memorial N:o 2Ö2, i anledning af Herr Grefve Mörners, J. A., motion, att Rikets Ständer måtte anordna en summa af 20,000 R:dr, att, vid inträffande behof, utgå lill anställande af skjutningsförsök, för att utröna den lämpligaste gevårs-modellen för slagkruts antändning, på grund af 56 § Riksdags-Ordningen, hemställt, att den sålunda väckte frågan icke måtte af Rikets Ständer vid denna Riksdag till pröfning upptagas; så har nämnde memorial blifvit af Bonde-Ståndet bifallet, men deremot ålerremitteradt af Rid der skap et och Adeln, med föreläggande för Utskottet, alt motionen i Grundlagsenlig ordning handlägga, af Preste-Stdndet, inom hvilket Riks-Stånd de fleste ledamöter, som sig yttrat, förklarat sig anse Utskottet skyldigt att upptaga alla de till detsamma af Riks-Stånden remitterade motioner och utlåtande deröfver i hufvudsaken afgifva, Samt af Borgare-St an det, med anmodan till Utskottet, att den i Memorialet omförmålde motion tili pröfning upptaga.
På grund af 5.'ne Riks-Stånds , sålunda sammanstämmande beslut-, har Utskottet ansett sig böra, i anledning af Herr Grefve Mörners m erbe rörde motion, hufvudsakligt yttrande meddela; och som, enligt hvad Utskottet har sig bekant, sådane försök med nya gevärs-modeiler, som af Grefve Mörner ifrågasatts, redan tillförne blifvit äfven inom vårt land anställde, samt, vid förhållandet, att något serskildt anslag för berörde ändamål icke af Kongl. Majit äskats, det torde kunna antagas, att
Krigs-administrationen är i tillfälle alt af under händer hafvande medel bestrida de kostnader, som äfven framdeles för samma ändamål kunna blifva erforderlige, afstyrker Utskottet den af Grefve Mörner väckte motion om ett anslag af 20,000 R:dr till skjutningsföfsok med slagkruts-gevär.
Stockholm den 6 October i84o. Stats-Utskoltets Utlåtande, Nxo 351. 9 N:o 351.
Anis. till tixp.
Utsk. den 7 Oct., kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af erhullne återremisser « Stats-Utskottets Memorial, N:o 253. <U. A.) Slats-Utskottefs Memorial N:o 253, hvarigenom Utskottet, på grund öf 56 § Riksdags-Ordningen, hemställt, alt en af Herr Dalman, TU. F., väckt motion om elt anslag för en gång, stort 4,000 R:dr Banco till Sjö— manna-Sållskapet, alt användas på det sått, som Sällskapet kunde finna ledande till det ändamål, för hvilket detta Sällskap var inrättadt, icke matte af Rikets Ständer vid denna Riksdag till pröfning upptagas, har af Bonde-Ståndet blifvit, bifallet, men deremot åtterremitteradt af Riddcrskapet och Adeln, med föreläggande för Utskottet att motionen i Grundlagsenlig ordning handlägga; al Préste-Ståndet, på grund af det lörekomfte yttrande, att ifrågavarande memorial innehöll samma motion, som Utskottet förut besvarat, ehuru i en annan form, och att Utskottet således bordt svara, att saken redan förut var afgjord och ingen vidare åtgärd att dermed vidtaga; och af Borgare-Ståndet, med anmodan till Utskottet att till pröfning upptaga den i memorialet omförmålde motion.
Då frenne Riks-Slånd sålunda ansett den al Herr
Dalman väckte motion böra komma under pröfning, har Utskottet, i anledning af densamma, funnit sig böra hufvudsakligt yttrande meddela, och ehuru, enligt hvad Utskottet, i dess afgifne Utlåtande N:o liti, i anledning af Herr Dalmans först väckte motion, angående subscription af Rikets Ständer för bildandet af en uppfostrings-anstalt för fattige sjömäns söner, yttrat, Sjö— manna-Såilskapets ädla bemödanden för ett vackert och nyttigt ändamål, åro förljente af allmän aktning och erkånsla, har Utskottet likväl, då Rikets Ständer vid innevarande Riksdag varit i tillfälle att, medelst Statsanslag till inrättande af Navigations- och Skeppsbyggeri-Skolor, bidraga till sjömannayrkets uppmuntrande och förkofran, hvarigenom således det med Sjömanna-Sållskapets bildande afsedde ändamål redan hos det allmänna tillrunnit sig den uppmärksamhet, hvartill detsamma, i anseende till sin obestridliga vigt, varit beråttigadt, icke ansett något ytterligare anslag af all— Bill. till R.
Prot. 1$4°" 4 Sami. 1 AJd. 2 Band. 26 Haft, % 10 Stats-Utskottets Memorial, N\o 352. månna medel lämpligen böra lemnäs till Sjömanna-Sällskapets disposition; hvadan Utskottet afstyrker bifall till motionen.
Anti. till Exp. Utsi;, d. 7 Oct., kl. 11 t. to. Memorial, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 261. (U. A.)
Vid föredragning af Utskottets ofvannåmnde Utlåtande, i anledning af Herr Edenhjelrns väckte motion om rättighet för nuvarande Vexel* Controllörer att bibehålla innehafvande arfvoden, har detsamma blifvit af Ridderskapet och Adeln återremitteradt, på grund af Herr Edenhjelrns anmärkning, att dess motion icke, på sått den uti Utskottets Utlåtande blifvit refererad, innehölle, att Vexel-Controllören i Götheborg, genom indragning af arfvode!, skulle komma i saknad al all utväg för sitt lifs uppehälle, hvartill skål så mycket mindre förekomme, som motionären egde anledning tro, att nämnde Controllör, genom ett klokt användande af sin enskilda lörmögenhet, icke kan blifva blottställd för en så beklaglig belägenhet.
I anledning häraf har Utskottet ansett sig böra, för af t rätta förhållandet i berörde hänseende må blifva ådagalagdt, upplysa, att motionen, i hvad den rörer Vexel-Controllören i Götheborg, år af följande lydelse: