Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Drätselverk förvaltas af en särskild Kommission i öfverensstämmelse med derom af Eders Kongl. Maj:t fastslälidt reglemente; och hafva flere nyttiga förbättringar å stadens gator, broar och allmänna platser i sednare åren skett genom denna Kommissions försorg. c) Borås.
Staden är anlagd under Konung Gustaf Adolf den Stores regeringstid år 1622, förnämligast med afseende på den rese- och gårdfarihandelsrörelse, som derstädes än i dag idkas och hvaraf stadens bestånd hufvudsakligen beror: för öfrigt grundar sig detta på vanlig bod-och minut-handel, fabriker och handlverkerier, samt endast i mindre mån på jordbruksskötsel.
För rese- och gårdfari-handeln, som med drift sträckes till alla delar af Riket och äfven till Norrige, uppköpa stadens handlande högst betydliga 47 partier af inhemsksa linne- och isynnerhet ylle-väfnader från Skåne, Halland och Småland samt äfven från andra orter, af hvilka ylle-väfnaderne lill stor del stampas, färgas och beredas inom staden och i dess grannskap till tjenlig handelsvara; hvarförutan stadens handlande äro förläggare till eller uppköpare af betydliga andelar i de bomullsväfnads-artiklar, som tillverkas i staden oell egentligen uti den landsort deromkring, hvarest väfnadsindustrien har sitt säte.
Bod- och minut-handeln med vanliga köpmannavaror är deremot, inom staden föga vigtig, i anseende till stapel-orten Götheborgs nära belägenhet; men omsättningen på stadens torg med landtmanna-produkter, och isynnerhet spannemål, är ganska liflig, så att en stor del af Skaraborgs
Län, sorn vanligen afföra deras öfverskotts-spannemål lill Borås, finna derstädes säker och merendels förmånlig afsättning dels till stadens inbyggare och handlande, samt dels för det mesta till allmoge och uppköpare från de staden omgifvande folkrika trakter, som räknas till gårdfarihandels-distriktet och i hvilka jorden icke framalstra!1 nog spannemål för folkmängdens behof.
Goda handtverkerier af alla nödiga slag, deribland garfveri er med vidsträckt rörelse, saknas icke inom staden; och för öfrigt bedrifvas både fabriks- och handlverks-näringarne med ordning och omtanka.
Stadens jord användes för det mesta till frambringande af foderväxter och potates, men loga för spanmåls producerande; och synes, vid jemförelse af alla dessa förhållanden, slutföljden blifva: att Borås stad, betraktad såsom afsättiiingsstäile, utöfvar i flera afseenden ett nyttigt och betydligt inflytande pä kultur och näringar inom så väl Elfsborgs Län, som ofvannämnda flera angränsande Län.
Uti staden befinner sig en allmän skola, som förestås af Rektor och Kollega, och lill hvars bestånd staden något bidrager.
Nära derintill finnes en på stadens bekostnad väl ordnad och underhållen gymnastik-inrättning; och är jemväl i sammanhang med fatligvårds-anstalterne en växelundervisningsskola inrättad, der 70 till 90 fattiga barn njuta fri undervisning äfven på stadens bekostnad; hvarförutan stadens invånare genom frivilliga bidrag underhålla en särskild söndagsskola för liandtverkslärlingar och andra ynglingar af de industriella oell arbetande klasserna; hvilket allt vittnar om den upplysta och nitiska omsorg för medborgerlig bildning, som råder i den - 48 na siad.
Falligförsörjnings-anstalterne, i oell för sig sjelfva, äro äfven pä ganska god fot och med omtanka vårdade; åtnjutande fattighjonen dels underhåll på fattighuset, som är rymligt och tillika hyser växelundervisnings-skolan, dels månadtligt understöd i penningar, beräknadt efter större eller mindre behof .
Sjukvården bestrides af Stads läkare och Stadschirurg, och dessutom har e11a Provincial-läkaren sin station i staden, med kringliggande härader till distrikt.
Den förhärjande eldsvådan 1827, som medtog allt hvad 1822 års brand skonade samt del derefter nvbvggda till största delen, hade i allmänhet för %j O O 7 salt stadens invånare från ett välmående och bergadt i ett skuldsatt och fattigare tillstånd; men stadens under sednare åren jemna och lifliga rörelse liar, i förening med invånarnes omtanka och industri, betydligen förbättrat ställningen, oaktadt husegarne ännu häfta för betydlig del af erhållna byggnadslånen och invånarne gemensamt likaledes för lånet lill åter uppförande af stadens publika byggnader.
Emellertid är staden nästan helt och hållet åter bebyggd med vackra och väl underhållna hus, för det mesta af träd, äfvensom planeringen af torg, gator och allmänna plaiser, i öfverensstämmelse med nya regleringen, fortgått med oafbruten drill, så att staden nu företer eli ganska prydligt yttre, med rymliga torg och öppna platser samt reguliera och till en del ovanligt breda gator. d) Ulricehamn.
Ilar vackert läge vid sjön Asunden, ej långt från stället, hvarest den gamla staden Bogesund varit belägen.
I anseende till donationens uråldrighet saknas all upplysning om hemmantalet på den jord, staden 1111 innehar; varande den dock i sednare tider ansedd svara emot 5 mantal, och utgöres den af 64 tunnland 14 kappland öppen åkerjord, 410 tunnland 8 kappland ängsmark och 1,115 tunnland 8 kappland skogs- och betesmark.
Lika med Borås idkar Ulricehamn en vidsträckt rese- och gårdfarihandel , som äfven utgör egentliga grunden för stadens bestånd, i öfrigt beroende af vanlig stadsmanna-handel samt fabriker oell handtverkerier, jemte något jordbruk.
Inom staden tillverkas med utmärkt färdighet en mängd husväfnader, hvilka, jemte dervarande bomulls- och ylle-fabrikers tillverkningar samt på landet särskildt uppköpta betydliga partier inhemska varor af dylik beskaffenhet, 49 lenhet, vinna afsättning genom rese- och gårdfari-handcln.
Stadens öfriga handel är mindre betydlig och handlverksrörelsen ringa samt jordbruket, sorn annais nied omsorg skötes, ej heller af särdeles mycken betydenhet.
Tillförseln af spanneinål, egentligen från Skaraborgs
Län, och af victualier från den staden kringliggande landsort är mer än tillräckligt svarande emot behofvet för staden; dock tryter det oaktadt icke afnämare, emedan stor del af invånarne inom de tillgränsande häraderne, sorn hafva rättighet lill gårdfarihandel oell den utöfva, årligen köpa spannemål.
Staden är således icke utan fördelaktigt inflytande på kultur och näringar uti de landsorter, som derstädes söka och finna afsättning för öfverskotls-produkterne af deras jordbruk och industri.
Tre marknader hållas årligen inom staden, hvilka anses bidraga till trafikens lils ande.
En i staden befintlig allmän skola, lill hvars underhållande stadens invånare bidraga, skötes af Rektor eller Skollärare, som tillika är Komminister.
Dessutom är en folkskola, förenad med söndags-och handtverksskola, i staden inrättad för omkring 70 barn och underhålles ensamt på stadens invånares bekostnad.
För hälsovården lönar staden egen Läkare och den fjerde efter sista Riksdag i Länet tillsatte Provincial-Läkaren är dessutom stationerad uti staden, med kringliggande härader till distrikt.
Fattigförsörjningen bestrides till någon del genom räntan på en af Eders Kongl. Majit lernnad gåfva och för Öfrigt genom nödiga sammanskott af stadens invånare. e) Åmål. Denna stad har, likasom Wenersborg, fördelen af ett godt läge för trafik med hamn vid Wenern; och grundar den sitt bestånd hufvudsakligen på handel och sjöfart samt i öfrigt på handlverkerier och jordbruksskötsel.
Handeln består uti minut-rörelse med vanliga k opmanna varor, deraf förlaget lages från Götheborg, och sjöfarten har till föremål dels detta förlags transporterande, samt dels fraktresor med jern och trädvaror för Dahlslands och Wermlands bruksegares räkning.
Om handelns och sjöfartens tillstånd samt orsaken till dess förmenta aftagande, gäller hvad sorn är anmärkt i lika ämne för Wenersborg.
Handtverkerierne äro icke särdeles betydliga, men förse likväl staden och kringliggande landsbygd till en del med handtverksarbelen.
Jordbru Eemårs-berättelse från Elfsborgs Län. 7 r 50 ket går endast ut på att framalstra säd och foderväxter till husbehof samt skötes med omsorg.
— Stadens tillvarelse är således icke utan vigt för landsbygden deromkring genom befordrande afsättning på produklerne af dess kultur och näringar.
I stället för den förut befintliga enda Pedagogien med stadens Komminister till Lärare, har år 1836 öppnats dels en Lärdomsskola, hvars två första klasser, som intagit vid deras öppnande omkring 40 lärjungar, tillen början blifvit försedde med Lärare, dels ock en folkskola, deri 80 å 90 barn efler växelundervisnings-method handledas.
Lärdomsskola!! underhålles genom statsanslag med vanligt biträde af staden, och folkskolan hufvudsakligen genom afkastning af donationer.
Komiterade samt är för stadens invånare ganska kännbar, intilldess uppkommen tvist om en till förbättrade fattigvårds-anstalter donerad fond kan hinna slutligen afgöras.
Stadens Drätselverk, som förvaltas af en särskild Komité, njuter i årlig inkomst af sjöfarten, såsom hamn- och vågpenningar, per medium 400 R:dr om året.
Om man, öfvervägande resultaterne af föregående underdåniga berättelses särskilda delar, skulle derifrån leda sig lill ett allmänt omdöme öfver Länets ekonomiska ställning vid qvinqvenniels slut, torde detta blifva: att, oaktadt den jemförelsevis mot förra qvinqvennium förminskade folkökningen, dertill måhända 1837 års missväxt och 1838 års svaga skörd samt liktidigt inträffade stränga vintrar varit en bidragande orsak, och oberoende af det lidande, de medellösa folkklasserne af samma orsak fått vidkännas, har jordbruksnäringen likväl mera med jemna än snab - 51 ba steg fortgått på förkofringens väg och flere andre näringsgrenar å landsbygden bedrifvits med synbar framgång.
— Att äfven under detta qvinqvennium den hemmansbrukande besutne Allmogens välstånd tilltagit, kan med visshet antagas och förklaras helt naturligt genom de för producenten fördelaktiga pris, hvartill spannemål och andra jordbrukets alster kunnat afyttras, samt är dessutom faktiskt bevisadt af flere omständigheter, deribland lagsökningsmålens förminskning under de sednare åren relatift till allmogen, äfvensom af Bonde-Ståndets emellertid genom inköpt säteri- och frälsesnmt annan jord utvidgade egande-rätt.
— Dessa förhållanden, i hänseende till Länets landsbygd, hafva ej gerna kunnat blifva utan inflytande på släderne, hvilkas handel och rörelse fördenskull varit i tilltagande, snarare än aftagande, kanske med undantag för en eller annan bland dem, inom hvilka särskilda, tilltagandet motverkande hinder tilläfventyrs förefunnits.
P. SANDELHIELM. A. P.
SANDBERG. F. H. GASSLANDER. ' ' ' ■ •’ ■ ’ - ' ; ■ '■ ■ •'
' : ' '.-1 -■ 1 ; ' 1 : ' ; • ....... J L/it. A. Sammandrag öfver Man tals-Längderne för åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842.
Sammandrag öfver Mantals-Längderne uti Elfsborgs
Län för åren 1838 nästföregående År 1837. Wenersborgs Stad g rr* E3 1,139 O < 1,373 3 " & % uq w O- 2,512 Borås dito 1,195 1,311 2,506 Alingsås dito 578 742 1,320 Ulricehamns dito 848 555 1,403 Åmåls dito 644 734 1,378 Wäne, Bjerke, Flundre, Ale och Wedtle Härader 18,447 19,104 37,551 Kullings, Gäseneds och Åhs dito 16,607 17,426 34,033 Marks, Bollebygds och Wedens .... dito 18,104 19,634 37,738 Redvägs och Kinds dito 17,560 18,816 36,376 Sundals, Nordals och Walbo dito 15,506 15,936 31,442 Wedbo och Tossbo dito 13,811 14,424 28,235 Summa 104,439 110,055 214,494 Elfsborgs Läns Lands-Kontor 839, 1840, 1841 och 1842, utvisande folkmängden vid slutet af hvarje r, eller:
År 1841. g B Qvinkön. i o5 S: B B 3 uq m O- Mankön.
Qvinkön. 1 Summa j folkmängd.
Summa j folkmängd.
Summa folkmängd. 1,146 1,344 2,490 1,200 1,405 2,605 1,253 1,433 2,686 1,268 1,426 2,694 1,156 1,301 2,457 1,111 1,273 2,384 1,144 1,321 2,465 1,125 1,342 2,467 560 712 1,272 551 725 1,276 559 722 1,281 558 725 1,283 821 538 1,359 809 520 1,329 822 546 1,368 880 573 1,453 673 759 1,432 629 760 1,389 625 762 1,387 647 782 1,429 18,551 19,219 37,770 18,597 19,336 37,933 18,819 19,518 38,337 19,076 19,804 38,880 16,459 17,303 33,762 16,392 17,346 33,738 16,627 17,566 34,193 16,917 17,882 34,799 18,165 19,662 37,827 18,153 19,697 37,850 18,382 20,012 38,394 18,235 20,262 38,497 17,321 18,975 36,296 17,501 19,013 36,514 17,697 19,348 37,045 17,827 19,550 37,377 15,615 16,091 31,706 15,595 16,085 31,680 15,806 16,299 32,105 16,046 16,466 32,512 14,062 14,599 28,661 14,133 14,607 28,740 14,271 14,700 28,971 14,558 15,086 29,644 104,529 110,503 215,032 104,671 110,767 215,438 106,005 112,227 218,232 107,137 113,898 221,035 en 31 December 1843. A. Z.
Lil. C. Sammandrag öfver Elfsborgs Läns Markegångs-Taxor för nedanskrifna år. 1 831. 1838.
1839. 1840. 1841 1 Tunna Hvete 12 — — 12 32 — 12 32 — 14 — — 15 — - 1 dito Ärter ......
11 5 4 9 16 — 9 16 — 8 — — 10 — — 1 dito Kohvete ....... 10 — 10 — — 10 — — 10 — — 10 — - 1 dito Vicker . 7 16 — 6 32 — 6 32 — 6 — — 6 — — 1 dito Råg . . 10 ~ 9 32 — 8 32 — 10 — — 10 24 — 1 dito Korn ....... 7 7 — — 6 32 — 5 24 — 5 16 — 1 dito Afrads- och Kronotionde spanmål 8 — — 7 42 8 7 16 — 7 — — 7 2 8 1 dito Malt . . . 7 — — 7 — — 6 32 — 5 24 — 5 16 — 1 dito Hafra . 4 32 — 4 — — 4 - - 3 — — 2 32 — 1 dito Blandsäd, 4 Råg | Hafra . 6 21 4 5 42 8 5 26 8 5 16 — 5 13 4 1 dito Blandsäd, i Korn J Hafra . 5 21 4 5 — — 4 42 8 3 40 — 3 26 8 1 Lispund Smör . 5 26 S 5 — — 5 — — 5 — — 5 — — 1 dito torr Ost 2 37 4 2 24 — 2 24 — 2 24 _ 2 24 — 1 dito färsk d:o 1 18 8 1 12 - 1 12 — 1 12 — 1 12 — 1 dito Fläsk . . 2 37 4 3 — — 3 — — 2 32 — 2 32 — 1 dito Talg . . 5 26 8 5 16 - 5 16 — 6 32 — 6 32 — 1 dito Humble 6 32 - 5 — — 4 — — 5 — 5 — — 1 Iaggild Oxe 30 — — 33 16 — 36 — — 42 — — 45 — — 1 städ je d:o 15 — — 16 32 — 18 — — 21 _ — 22 24 — 1 foder d:o 11 24 — 10 — — 10 — — 9,32 — 9 32 — 1 Ko 15 — - 16 32 — 18 — — 22 — — 24 — — 1 foder Ko . . . 7 16 — 7 — — 7 — — 7 16 — 7 16 — 1 foder Svin .
3 16 — 3 — — 3 — — 2 40 — 2 40 — 1 Får 2 — — 2 16 — 2 16 — 2 16 — 2 16 — 1 Fårlår • — 16 — — 17 4 — 17 4 — 17 4 — 17 4 1 ogödd Gås . — 26 8 — 32 — — 32 — — 40 — — 40 — 1 gödd d:o ... 1 5 4 1 8 — 1 8 - 1 8 — 1 8 — 1 Höns . . . . — 10 8 — 11 4 — 11 4 — 12 — — 12 - L tjog Ägg L Lispund torra Gäddor I dito Ål I fjerding d:o stycke d:o famn Ved Stock .
Tolft å finbladig såg skurna halfbotten bräder Tolft grofskurne samtagna bräder af furu dito dito af Gran mark Ljusgarn dito Lingarn . aln Lärft aln Valmar Säck Skeppund Näfver Klöfva dito om 2 Lispund ask eller åtting Honung Lispund Stångjern Jordeboks dagsverke Dagsverke af Örby och Hornaby rättarelag Dränae-dagsverke O O Plog- eller Öke-dagsverke Dagsverke af Örby och Hornaby rättarelag Lispund talgljus Skålpund gula vaxljus . kanna Rofolja famn Björkved dito Bokved dito Ahlved dito Tallved Tolft Timmer Lass Gärdsle 00 Stör Lass Ved Jacka ■ Hatt med prydnader 16 16 16 16 16 3 8 — O o 16 — 3 16 — 3 24 — 3 24 2 40 — 2 40 — 2 40 — 2 40 — o 40 8 24 — 8 24 - 8 24 — 8 24 — 8 24 — 7 — — 7 — — 7 — — 7 — — 7 2 32 - 3 16 — 3 16 — 3 16 — 3 16 — 20 — — 21 4 — 21 4 — 21 4 — 21 6 32 — 6 32 — 6 32 — 6 32 — 6 32 1 24 — i 24 — 1 24 — 1 24 — 1 24 1 4 — 1 4 — 1 4 ~ 1 4 — 1 4 — 12 — — 12 — — 12 — — 12 — — 12 — 32 - — 32 — — 32 - — 32 — — 32 — 13 4 — 12 — — 12 — — 12 — — 12 — 32 — — 32 — — 32 — — 32 — — 32 — 40 — — 40 — — 40 — — 40 — — 40 6 32 — 6 32 — 6 32 — 6 32 — 6 32 — 32 — — 32 - ■— 32 — — 32 — 32 4 — — 4 — — 4 — — 4 — — 4 — 1 12 — 1 12 — 1 12 — 1 5 4 1 5 — 17 4 — 17 4 — 18 — — 18 — — 18 — 17 4 — 17 4 — 18 — — 18 — — 18 — 17 4 — 17 4 — 18 — — 18 — — 18 1 8 — 1 8 — 1 8 — i 8 — 1 16 1 8 — 1 8 — 1 8 — 1 8 — 1 16 6 10 8 6 — — 6 — — 7 16 — 7 16 1 — 1 5 4 1 5 4 1 — — 1 — 1 32 - 1 32 — 1 32 —
1 40 — 1 40 4 — — 4 — — 4 — — 4 — — 4 — 3 32 — 3 32 — 3 32 — 3 32 — 3 32 3 16 — 3 16 - 3 16 — 3 16 — 3 16 3 — — 3 16 — 3 16 — 3 16 — 3 16 5 42 ' 8 6 — — 6 — 6 — — 6 — — 32 — — 32 - — 32 — — 32 — — 32 — 36 — — 36 — — 36 - — 36 — — 36 — 42 8 1 5 4 1 5 4 1 5 4 1 5 8 — — 8 — — 8 — — 9 16 — 10 — 2 8 — 2 8 — 1 2 8 — 2 12 J — 3 — 1 Skärp 1 1 1 32 24 1 Halsduk — 16 — — 16 — — 16 — — 18 — — 18 — 1 par Byxor 4 32 - 4 32 — 4 32 — 5 36 — 7 — — 1 par Stöfletter 1 5 4 1 5 4 1 5 4 — 46 8 — 42 — 1 Skjorta 1 16 — 1 16 — 1 16 — 1 16 1 16 — l par Strumpor — 40 — — 40 — — 40 — — 32 — 30 par Skor 2 8 — 2 8 — 2 8 — 2 4 _ 2 8 — 1 par lösa Sulor — 36 — — 36 — — 36 — — 30 — — 24 — 1 par Linne byxor 1 32 — 1 32 — 1 32 — 1 32 — 2 — l kapprock af blått Valmar 9 16 — 9 16 — 9 16 — 9 16 — 9 16 — t kappsäck af segelduk, skinn eller väf 2 24 — 2 24 — 2 24 — 2 24 — 2 24 — 1 nockad rya eller ylletäcke 2 — — 2 — — 2 — — o — — 2 '— — 11 Hängmatta af buldan 2 8 — 2 8 — 2 8 — 2 8 — 2 8 — 1 Tröja af blått valmar 4 32 — 4 32 — 4 32 — 4 32 — 4 32 — 1
Väst med ärmar af dito 3 40 — 3 40 — 3 40 — 3 40 — 3 40 — 1 par långbyxor af dito 3 40 — 3 40 — 3 40 — 3 40 — 3 40 — 1 halsduk af mörkt lärft 18 — — 18 — — 18 — — 18 — — 18 — 1 Hatt 1 24 — 1 24 — 1 24 1 24 .— 1 24 1 par läderskor 2 — — 2 — — 2 — — 1 40 — 1 40 — i par ullstrumpor — 40 — — 40 — — 40 — — 32 — — 32 — 1 skjorta 1 16 — 1 16 — 1 16 — 1 16 — 1 16 — 1 Tunna Råg . 10 — — 9 32 — 8 32 — 10 — — 10 24 — L dito Korn 7 — — 7 — — 6 32 — 5 24 — 5 16 — 1 Lispund Hö — 13 4 — 13 4 — 12 — — 12 — — 10 — 1 dito Halm •—• 6 8 — 6 — — 6 — — 4 — — 4 — 1 Lass torf eller ved — 42 S — 42 8 — 42 8 — 42 8 — 42 8 1 mark mjukt bröd för fångar ....
Em maris dagportion. 2 1 11 1 94 2 2 1 i- qvarter Korngryn — 2 8 — -C 6 — 2 6 — 2 — 1 10 1 T mark torrt kött — 4 — — 4 5 — 5 9 — 6 4 — 5 11 1
Tö mark koksalt — — 1 — — 1 — — 1 — — 1 — — 1 2 marker mjukt bröd — 4 — — 3 10 — 3 61 — 4 — — 4 2 En Hästs dygnration: 2| kannor Hafre 10 7 7 7 7 6 2 4 5 10 marker Hö — 6 8 — 6 8 — 6 — — 6 — — 5 — 16 kannor Hackelse 4 5 — 4 — — 4 — — 2 8 — 2 8 Rote vacance-afgift.
För hel Soldatrote efter 25 dalers taxation . 45 45 45 45 38
För ett helt hemman tillhörande Båtmans ro- tering 10 - — 10 — - 10 — — 10 — — 10 — Elfsborgs Läns Lands-Kontor den 31 December 1842. A. Z.
Kollinius. meinel*® auuriiFS BEF ALLNINGSH AF V A NDES UTI Calmare Län TILL KONGL.
BIAJZT i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Aren 1837, 1838, 1839, 1840 och 1841. i'.m. STOCKHOLM, 1844.
Boktryckare. ■;*' O v.4 .; o i - t ; Underdånig Berättelse om tillståndet i Statistiskt och Ekonomiskt hänseende inom Calmar Län och Öland för aren 1837, 1838, 1839, 1840 och 1841. §. l. Calmar Län, beläget mellan 56 grader 17 min. oell 58 grader 17 min. nordlig bredd, innefattar östra delen af Småland samt Ön Öland och gränsar i norr till Östergöthland, i vester till Jönköpings och Kronobergs
Länets fasta land innefattar 9 Härader, nemligen Norra och Södra Tjust, Sefvedes, Tunaläns, Aspelands, Handbörds, Silanda samt Norra och Södra Möre Härader.
Öland är delad i två så kallade Mot, det Norra och det Södra, af hvilka hvart och ett, efter en äldre indelning innehåller tre Härader, nemligen i Norra Mötet: Åkerbo, Slättebo och Runstens Härader, samt i det
Södra: Algutsrums, Möckleby och Gräsgårds Härader.
I kameralt och administrativ hänseende är Länet indeladt uti sex Fögderier, hvaraf fyra på fasta Landet, nemligen: 1:0 Norra och Södra Tjust, 2:0 Sefve - •) des, Tunaläns och Aspelands, 3:o Norra Möre, Stranda och Handbörds och 4:o Södra Möre Fögderi, samt tvenne på Öland, innefattande hvar sitt af de två Moten, och dessa sex fögderier äro åter fördelade i tjugufem Länsmans-Dislricler.
I afseende å lagskipningen innehåller
Länet fern under Eders Kongl. Majrts och Rikets Götha Hof-Rätt samt Calmar Läns och Ölands LagmansRätts Jurisdiktion lydande Domsagor, af hvilka fyra innefatta hvar sitt af Länets på fasta landet belägne fögderier och den femte består af Ön Öland med tvänne Tingsställen, ett för Norra och ett för Södra Mötet.
I anseende till Bergsväsendet tillhör Länet Södermanlands och Östergöthlands Bergmäslare-döme; och uti Eklesiastik hänsigt lyda Öland, Södra och Norra Möre samt Stranda och Handbörds Härader under Calmare Stift, hvaremot den öfriga delen af Länet tillhör Linköpings Stift, med undantag, likväl af en uti Aspelands Härad belägen socknedel, Carlstorps Skate kallad, hvilken lyder under Wexiö Stift.
Länet har fyra Städer, nemligen Calmar, Westervik, Wimmerby och Borgholm och dessutom io utmed hafvet belägne köpingar, Hendigen Waldemarsvik, Gamlebyn, Almvik, Figeholm, Döderhultsvik, Påskallavik, Mönsterås, Pataholm och Bergqvara på Smålandssidan samt Morbylånga på Öland.
Enligt Chefens för Landtmäteriet, Öfversten och Riddaren af Forsells uppgift uti dess Sockne-Slatistik, utgör de i Länet varande Socknars sammanräknade areal 2,395,703 tunneland, hvaraf 854,602 tunneland äro belägne emellan 30 och 100 fot högt öfver hafvet. 527,706 dito . . . . 100 - - 200 d:o d:o 621,976 dito . . . . 200 - - 300 d:o d:o 235,848 dito . . . . . . 300 - - 400 d:o d:o 135,520 dito . . . ....
400 - - 500 d:o d:o 20,111 dito .... 620 _ — d:o d:o Af denna betydliga yta har man antagit att 89,100 tunneland utgöra åker.
356,402 dito dito äng och betesmark. 1,628,110 dito dito skog, utmark och berg. 166,630 dito dito insjöar och kärr. 27240,242.
Att någon missräkning härvid ägt rum visar sig deraf, att den här antecknade summan är mindre än summan af alla Socknarnes areal.
Hvilken summa som är den rätta, kan, såsom framdeles kommer att omnämnas, nu icke visas.
De uti Länet befintlige större vattendrag, som likväl, i anseende till deras mindre bredd och djup, icke kunna anses för annat än åar, utfalla alla uti Östersjön med undantag af Stångån, som har sitt utlopp genom Östergöthland uti den der varande sjön Roxen, samt visa genom sin sträckning och sitt fall, att landet småningom höjer sig mot Länets vestra gräns, der största landthöjden, eller 620 fot öfver hafvet, finnes uti Rumskulla Socken af Aspelands Härad i| mil v. 11. v. från Wimmerby.
Uti Länets Norra del utgöres kusten af en vidsträckt, långt i hafvet utskjutande Skärgård, tillkommen genom flera större och mindre vikar som Östersjön bildat; hvaremot kusten i södra delen af
Länet har en mera jemn sträckning, på hvilken flerestädes förmärkes hurusom det fasta landet uti en icke obetydlig mån allt jemnt gör inkräktningar på hafvets område lill följd antingen af vallenminskningen eller, deraf, att det fasta landet småningom höjer sig öfver hafvets yta.
Egentliga berg finnas icke, men Länets fasta land omvexlar i norra delen med höjder och dalar, till dess det längre söder ut utgör nära nog ett slättland, hvilket sednare är till alla delar förhållandet med Öland.
Landet är i allmänhet mycket stenbundet, och på många ställen liksom öfversålladt med större och mindre stenar, som stundom utan blandning med jordarter, med en viss regelbundenhet ligga hopade öfver hvarannan och så, att depå längre sträckor utbreda sig i horizontel rigtning,eller bilda ett så kalladt lager.
Sådant hindrar likväl ganska sällan björken och granen att i den under stenlagret varande jorden finna näring för sina rötter och att till tämmelig höjd uppväxa samt bilda större och mindre skogsparker; och det kan med skäl sägas, att Calmar Län, när man undantager Öland, är i allmänhet ett skogsland.
Den yppigare vegetationen i Länets södra del samt på kustlandet i allmänhet ådagalägger, att klimatet der är blidare, än uti Länets vesterut belägna högre trakter.
Också har man sett på några ställen aprikos- och persiko-trädet samt vinstocken under en och annan mer än vanligt varm sommar bära mogna frukter på öppen jord, och med framgång planteras valnöls-lrädet på Öland, äfvensom boken ganska väl trifves i tämmeligt betydlig skogsutsträckning uti Södra Möre Härad.
Men de fördelar, sorn man 4 skulle kunna vänta sig af Länets i allmänhet varande mindre höjd ofver hafvet, samt af dess egenskap af kustland, motverkas likväl dels genom landets öppna läge för ost- och nordost-'vindarne, som, kommande öfver hafvet från Rysslands isiga fällt, utmärka sig för sin kjda och häftighet, och dels genom en mängd af insjöar, skogskärr och mossar, som om våren länge bibehålla den under vintren dem meddelade kyla, och föranleda dimmor och skarpa nattfroster. §. 2.
Enligt Tabellen N:o i utgjorde år 184 * Länets folkmängd 88, i oo mankön och p3,837 qvinkön eller tillsammans 181,937 personer, och har sålunda, och då den år i836 uppgick endast till 170,710 menniskor, vunnitj under de fem år, som denna underdåniga Berättelse afser, en tillväxt af ej mindre än 11,227 personer, hvilken tillväxt likväl hufvudsakligen tillhör den folkklass, hvars enda egendom utgöres af dess arbetsförmåga, och som består af tjenstehjon, torpare och inhyseshjon med flere.