Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ntr 17 i Bihang till RiksSt.
Prof. 1817 1818.
Sammandrag Öfver Afgift för Öfverflods nyttjande, enligt ^tdje Art. af I8l8 ars Bevillningsförordning tift
Län för ar i 8 För Landet N. N. Stad N, N. Dite Summa För Vin och andre Utländske drycker. > CT! "i o'jq »ti n» Z.» CTC
S* o för Caffe och Théé Rum med c/» & 3 »> p 3 o OcCfq ET» « 2.3 CTC _ tu O E.Ä 2 *»;*■< cr S f « Cu p m a,; §> Sidenbrulf. u.
O- 3 Fick-Ur.
Kott-Spel. > ts n l— 3 0 6- era OQ 3 fl) O O 3- Tobak. 3 O. nr <j~. roc n w L?o « P n. a cn SP‘>* <t> •a För Bränvin, > tre* s» Summa Afgift; (Ut, il» till Nfr 17 i Jiyung till RiksSt, Pr«t, igi7».i8iS. ytte Sami.) Förteckning öfver Afgift, som enligt 4 Art, af 1818 ars EeviIInings*Förordning kommer att erläggas till fyllnad i stället för Landtulls-ersättningen uti Län för är 18 - - För Landet __ N. N. Stad — — — N, N. dito — — Beräknad Afgift efter 2 Art, Afgift 3 4 sk. pä Riksdalern för hvad i 2 Art, be- talas.
- Suihma p (Lif, Mm, till Nlr 17 i Bihang till RikjSt.
Prof, iSr7_i8i8. jtte Sami.) * (i Summariskt Extract öfver hela Bevillningen efter 1818 ars Bcvillnings* Stadga uti Xiän för år 18 - * Enligt Längder och Sammandrag:
_ a:dra dito . : . 3:dje dito _ 4:de dito __ _ S u m ma {Lit.
N n, till Ntr 17 i Bib, till RilssSt, Prot. i8i7__i8iS« {IteSamlO Samma.
Calcul öfver den af Riksens Hoglofl.
Ständers Bevillning?
- Utskott projecteradé Allmänna Bevillning ifrån I8I9 intill nästa Riksdag, 1 Art.- ' Afgift för Personer.
Enligt 1816 års Bevillnings- Sammandrag utgjorde de, efter denna Artikel Skattgifvande Personer, följande antal: 396,682 Manner 196,282 Mågai, Söner och Drängar öfver 18 Sr 592,964, å 1 Rdr 59,610 Magar, Söner och Drängar ifrån 15 till 18 år, å 32 sk. 418-521 Hustrur 246,984 Sonhastrur, Döttrar och Pigor öfver 18 år 665,505, d 24 sk. 59,775 Sonhustrur, Döttrar och Pigor ifrän 15 till ig år, a 16 sk. - Hvilken Summa dock, med anledning af V. Art. 3 uti 1815 ärs Bevillniugs-Förordning, blifvit minskad för medgifne lindringar till 966,445 R:dr 16 sk.
Och, som ändring i afgifterne nu icke blifvit gjord, påräk^, nas att utgå uti jemn Summa - “ 2 Art.
Afgift af Lön, Egendom och Rörelse, m, m.
Med anledning af 18.16 års Bevillnings-Sammandrag , upptages Bevillningen af Embets- och Tjenstemäns
Löner öfver 1,200 R:dr d 3 procent till - 56,350!
Likaledes af Löner från 600, till och med 1,200 R:dr, å 2 procent, till - - 30,220: Af Löner från 300 till och med 600
R:dr utgick 11.953 R;dr n sk. 1 r:st., beräknade å 1 procent af Inkomsten; men, sedan nu blifvit antagit, att alla sådane Personer, som njuta öfver 200 till 300 R:dr, äfven skola erlägga lika procent i Bevillning, och Åflo» nings-Summan för desse anses utgöra något öfver 200,000 R;dr, så utföras afgifterne för denna Class till - 14,000: Afgift för Stadsjord och Hus i Städene utgick 1816 med 95,005 R:dr 44 sk. 3 r:st., och med anledning deraf, att sådane hus, i anseende till ökade Brandförsäkringar , Ständigt stiga i värde, beräknas Bevillningen derföre nu till 'Bevillning för Hemman, som innehafves under ägande rätt, utgjorde fSi6, 497'099 Riår 13 sk. 10 rist.} men, sedan ett Minimi värde för alla sådane Hemman nu blifvit föreskrifvit att uppgå tilli 259,000,000
R:dr, så utgör afgiften derföre å 2 R-dr tusendet - Fralse Räntor uppskattades 1816 i värde till 3845000; men, sedan nu blifvit förordnadt, att desse Räntor skola uträknas efter Markegång och den deraf uppkommande Summa förvandlas till Capital d 5 procent, i stället för 4 procent 6om förut föreskrifvit var, så kan värdet hädanefter, äfven med afseende på möjligen stigande Ma^kegångar, ej beräknas högre än 3,500,000
Ridr, och således afgiften deraf d 2 R:dr tusendet göra . - - - 1Lagenheter värderades 1816 till 7,703,000 R:dr, men,som desse äro mycken förändring underkastade, anses värdet ej med säkerhet kunna antagas högre än 7,500,000 R:dr, ; hvaraf afgift efter förberörde grund utgår med •
Afgift får Qvarnar, upptages, med föranledande af 18*6 års utförde Summa, till Ber K- Ferlen likaledes till - * * JManufacturier, Fabriker och Inrättningar, äfvenså - •
För Egendom tillhörig Kongl Majit och Kronan, beräknas afgiften af Arrendatorer likasom 1816 - - För Egendom tillhörig Academicé-Staterne likaledes För Egendom tillhörig Allmänna Bolag, dito För Egendom tillhörig Fromma Stiftelser, dito Afgift af Arrendatorer utaf andras Hemman, Lägenheter, Bergverk, Manufacturier och Qvarnar, utgick 1816 med 30,298 Ridr 28 sk. och torde vidare kunna påräknas till 592,964: 39 ,740 : 332,752: 24 19,925:
R:dr 985,381: 24 100,570: 96,000: 518,000: 7,000 : 15,000: T 3,730 '31,000 I5>130 30.000:
Transport 830-320:
(Lit, O o till N:r 17 » Bihang till Rik$St.
Prot, x*i7—*8x8. 5;:» *»»!•) R;dr Banco. 966,400 — 966,400 Transport Af Borgerlig Rörelse erlades igiét af Handlande - - .
R:dr 132,020: 21 3 Fabrikörer - 18.841: 4-5 Handtverkare och Borgare i allmänhet 115-,593: 44 Tillhopa 266,455: 21. 8 Men, dä Sammandragen för 1817 utvisa en minskning af mer än 5 procent, sä måste eD sädan skillnad här beräknas, då återstående afgiften blifver Stånds-Personer samt öfrige Innevånare i Städerne utom Burskap, erlade i afgift 18,515 R:dr 5 sk. 1 r:st.; hvilken hädanefter högst lärer kunna beräknas till - Gåstgifverier, Värdshus och Krogar upptagas till lika afgift som 1816 - ... .
Handlandes Betjening erlade i afgift: 21,409 R:dr40 sk., hvilken, med afseende pä den minskning som år efter annat inträffat, ej kan upptagas högre än Handtverks- och Fabriks • betjening anses till afgift lika som 1816, eller ......
Gårds-, Bruks- och Fabriks-betjente samt Mjolnare, likaledes För Advocater, Artister, Medici med flere uppfördes 1816, 15,976 R:dr 30^ sk., hvarifrän afgå de i Stockholms Stads Taxering intagne afgifter af Dykeri-Compagniet, Jern Contoiret och Sjö.
Assecurance.Compagniet med 6,639 R:dr ; då återstoden oförändrad påräknas till .
Arbets-Classens afgifter anses lika med 1816 - Stånds-Personers enskildte betjenter likaledes ...
Bruks- och Fabriks-arbetares äfvenså ....
Gårdfari handlande, Handtverkare med flere som äro sine egne äfvenledes - Grundskatts - afgift får Frälse Egendomar, upptages i likhet med år igrö, till - Post- och Lotshemmans-afgift likaledes ...
Rotefrihets afgift äfvenså - För Kolnings•friheter, dito .....
För Krut- och Svafvelbruk, dito - Patroni Ecclesiarum i Skåne, Halland och Bohus Län, samt
Domkyrkorne för åtnjutande Krono-Tionde, dito - För Theater-Representationer , dito \
För Gårdfari-handlandes Pass har intet influtit och kan således ej eller något påräknas ....
Af Testamenten inflöt 1816 en Summa stor 26,234 R:dr 22 sk. 1 r:st., men, som denne inkomst är tillfällig, kan den icke för hvarje år beräknas till mer än .
För Fiskerier med mera beräknas lika Summa, sorn för 1816 är utförd, eller ..... Af Räntan å Trollhätte gamla Sluss-Verks Lottsedlar, innehälles årligen i Bevillning ..... Af Tullverket, för inkommit rädt Socker och utskeppad Alun, inflöt 1816 R:dr 41,049: 15 sk 1 r:st., men denne in. komst kan icke med vissh.et beräknas , och upptages här förslagsvis till .....
Af Nummer-Lotteri Vinster år 1816, inflöt väl 19,097 R:dr 29 sk. 9 r:st.; men per medium har de föregående åren ej kunnat beräknas mer, än 4000 R:dr.
Då afgiften nu blifvit höjd från 10 till 15 procent af Vinsterne, så anses den komma att utgöra .....
Af Dykeri-Compagniet erlades 3000 R:dr, hvilken afgift nu blifvit förhöjd till - .....
Af Sjö-Assecurance-Gompagniet inflöt 639 R:dr; och, då en lika Inrättning i Stockholm vidare blifvit gjord torde deras gemensamma afgifter kunna beräknas till ...
Af ffern Contoiret likasom hittills ....
Bevillning af Spelkort.
Då af tillverkningen i Stockholms Stad, halfva afgiften tillfaller Stora Barnhus Inrättningen kan behållning deraf, i likhet med hvad för sista året influtit, blott beräknas till .... jOQ; För Kort tillverkningen i Landsorterne, tillfaller äfven halfvn afgiften Fattigvårds Inrättningarne derstädes, hvarföre på lika grund, återstoden högst kan calcu - 830,320: 966,400 leras till . - 300:
För Biltarder erlades 1815 i afgift 2066 R:dr 32 sk.
Med afseende å den förhöjning, som i Bevillningen för Billarder nu blifvit gjord, hör denne afgift hädanefter utgöra För Hus-Prester upptages afgiften lika med 1816 till För öfverflödig Betjening likaledes » 253,100: 18,000: 18,940: 21,000: 13,440: 27,33o: 9,340: 18,450: 11,100: 14,630: 59,050: 47,38o: 800: 18,190: 8,73o: 43o: 1,260: 240: 20,000: 5-590: P85: 41,000: 6,000: 4,000: 1,200: 3,000: 800: 3-000: 350 : 240: r>447>945 Transport 2,414,345 3 Årt, Transport 414-345 Afgift för öfverflöds nyttjande.
För Vin och andre tillåtne Utländska Drycker.
Med föranledande af 1815 års Riks-Tabell upptages antalet af dem hvilka såsom Ståndspersoner kunna anses, till 64 696 af Mankön, hvaraf |:delar eller 25,878 torde kunna påräk* nas att erlägga denna afgift, å 2 R:dr Af Bonde-Ståndet och alle andre, till ett antal af 698,499 personer af Mankön, torde högst Ti5:del eller 698 J kunna förmodas att betala å 1 R:dr - - - - Afgift får Caffée och Thée, Ståndspersoner af Mankön - 64,696: af Qvinkön - 62741: 51,756: 6,98 5 * Tillsammans 127,437:
Deraf torde f:defar eller 76,462 kunna upptagas till afgifts erläggande å 1 R:dr - - Allmogen och alla andre, utgörande tillsammans 1,536,156 personer, torde högst till sy.del eller 25,602, deltaga i denna afgifts betalande d 24 sk:r hvardera • 76,462: l2,8ot: Afgift får Siden och dyrbara Möbler.
Med anledning af uppgifna förhållandet 1813 anses antalet rum med Siden-tapeter utgöra 60, a 10 R:dr - 600:
Likaledes rum med Siden Möbler 1900 st., å 5 R:dr 9,500:
Rum med äkta förgyllning 2^0 st., hvartill nu komma rum med Möbler af utländska trädsorter, totde tillsammans utgöra 2,500 st., a 5 R;dr - 12,500:
R:dr 22,600: Ståndspersoners Fruar, Hustrur och Döttrar, som år 18x3 erlade afgift för Sidenbruk, gjorde circa .... 52,000: hvilka förmodas alla bruka Siden-klädningar eller Siden öfverplagg.
Afven torde för sådan förbrukning af andre Classer kunna beräknas ...
Som betala å 24 sk. • « R:dr Alla andra af Qvinno könet, som bruka mindre Siden - persedlar , antagas vara 600,000, hvilka erlägga å 6 sk. 6,0001 58,000: 29,000: - 75,000: 104.000*.
Afgift för Ur.
Med anledning af Uppgifterne 1813 förmodas kunna beräknas ett antal af 90,000 st.
BIHANG TILL Mutmtut mm yilO'1'OUöLl* VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834.
FJERDE SAMLINGEN. 1
Inut flen:
Stat s-Ut skottets Memorial, Utlåtanden och Betän handen. 2”“A BAND E. T. lA t ‘ ..VV-'” Stats-Utskottets Utlåtande N:o i5t. i N:o i5i.
Ankom tilt Exp.-TJlsk. den 5 Junii.
Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 14 , i anledning af Arrendatorn utaf Svartsjö Kungsgård , f. d. Grosshandlaren Weners Ansökning om nedsättning i arrendet.
Cl. a.)
De anmärkningar, som föranledt återremissen af berörde, utafRidderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet bifallne Betänkande, hafva Blifvit framställde, inom Borgare-Ståndet, af Herrar Ekerman, Langenberg och Santesson, samt inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfullrnägtige Eric Svanberg och Johan Bengtsson ifrån Yester-Norrlands Län, Petter Persson ifrån Örebro Län m. fl. och innehålla: alt, genom sträng tillämpning af
Lag och princip, Rikets Ständer någon gång kunde begå obillighet emot enskilde, hvilket förhållande skulle inträffa med Grosshandl laren Wener, om Rikets Ständer icke behjerta hvad han äfven behörigen vitsordat, nemligen alt han nedlagt sin förmögenhet på den arrenderade egendomen och densammas förbättring, då deremot de fleste andre Kronans egendomar, vid arrende-tidens slut, finnas utarmade och förstörde; att, genom bifall till Weners ansökning, något prasjudicat icke vore att befara, enär lika anspråk med Weners svårligen skulle kunna uppsökas; alt, derest Arrendatorns förlägenhet bringar honom till det yttersta, eller att söka utkomst för sitt stora hushåll, liksom andre Arrendatorer, på egendomens bekostnad, Kronan skulle nödsakas att återtaga egendomen vid Arrendetidens slut i ett så försämradt skick, att för densamma måhända ej erhölles mer än half arrende-afgift, hvarigenom Kronan förlorade mer för mindre, i hvilket afseende det ock blifvit uppgifvet och styrkt, huruledes flere Kronans egendomar mast, i anseende till Arrendatorernes oförmåga, innan arrende-tidens slut, återtagas och emot betydligt nedsatte arrende-summor å nyo bort-auctioneras; hvarförutan Riksdagsfullmägtigen Eric Svanberg, genom åtskillige med åter-remlssen ifrån Bonde-Ståndet Utskottet tillhandakomne handlingar och betyg ådi galagt, dels att, då frågan vid sistförflutne Riksdag hos Bonde-Ståndet förekom , en dess Ledamot framställt en beräkning af Kungsgårdens Bih. till R.
Prot. 4 ‘Samt.
1 Afd. 2 Bandet. 1 i.sta Häftet. 2 Stats-Utskottets Utlåtande N.-o fSt. inkomster och utgifter, som ej med rätta förhållandet öfverensstämde, och hvarigenom inträffat, att samma Stånd ej lemnat Weners rättmätiga anspråk det afseende, som desamma, efter Svanbergs tanka, förtjenade, samt dels att bränvins-bränningsrält af Arrendatorn icke begagnas, hvilken rättighet likväl tagits i beräkning uti calculen öfver Arrendatorns inkomst.
Jemte det Utskottet fästat afseende å de vid dess förslag i förevarande fråga gjorde anmärkningar, har Utskottet tagit i betraktande huruledes Rikets Ständer, vid i&23 års Riksdag, af då förekomne anledningar, funnit billigt, att, på sätt deras lill Kongl. Maj:t afgifne underdåniga Skrifvelse af den 20 Julii samma år N:o <77 innehåller, bifalla, det Grosshandlaren Wener till en början måtte för tio års tid njuta nedsättning af arrendet för Sval tsjö Kungs-ladugård till /fio tunnor spannmål årligen, hvarefter kommande Ständer egde pröfva och sig utlåta, huruvida samma nedsättning efter nämnde tids förlopp för Weners återstående arrendetid borde fortfarande ega rum eller Kungsgården på ny arrc-nde-auclion utbjudas; att, af sådan orsak, senaste Rikets Ständers Stats-Utskott, enligt dess i denna fråga undej N:o 55 afgifne Utlåtande, föreslagit, att utöfver den redan beviljade tiden, Wener måtte få tillgodonjuta berörde nedsättning under ännu ett år, med öfverlemnande till nästa Rikets Ständers pröfning af Weners ansökning, så vidt den afsåge ytterligare eftergift; att samma förslag* såsom Utskottet uti det åter-remilterade Utlåtandet uppgifvit, genom Riks-Ståndens skiljaktiga beslut kommit att förfalla; sami alt Wener synes hafva gått i mistning af hvad Rikets Ständer, år 1823, i afseende på ytterligare fortfarande af arrende-nedsättning åsyftat.
Af dessa anledningar och dä Wener såsom arrende för Svartsjö Kungs-ladugård erbjudit 5oo tunnor Spannmål årligen eller 5o tunnor mera, än han i följd af Rikets Ständers ofvanberörde beslut förut erlagt, samt med ali sannolikhet kan antagas, alt Kronan ej skulle af någon annan arrendator, i förening med egendomens behöriga bestånd, kunna erhålla högre arrende; så och med tillika fästadt afseende derå, alt meranämnde Kungs-ladugård, genom Weners omtanka och uppoffringar, blifvit försatt i dess nu varande vitsordade goda skick, får Utskottet, Tned frånträdande af dess förut gjorda hemställan i ämnet, hos Rikets Ständer föreslå: att f. d. Grosshandlaren Weners underdåniga ansökning om nedsättning i arrendet för Svartsjö Kungs-Ladugård må Slals-Utskottets Utlåtande N.-o t Sa. 3 i så måtto af Rikets Ständer bifallas, att honom tillätes, att mot ett årligt arrende af 5oo tunnor Spanmål, hälften Råg och hälften Korn, samma egendom under den återstående arrendetiden innehafva.
I händelse Borgare- och Bonde-Stånden godkänna hvad Utskottet nu föreslagit, får Utskottet inbjuda Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet, att, med frånträdande af deras förut fattade beslut, förena sig med de andra atne Riks-Stånden uti gillande af hvad Utskottet sålunda hemställt; hvarefter, i enlighet med det beslut, som i detta ämne meddelas, underdånig Skrifvelse lill Kongl. Maj:t lärer böra afgifvas.
Stockholm den 4 Junii i834- N:o i5a.
Ankom till Exp.-Utsk. den 5 Junii.
Utlåtande, i frågan om den så kallade Trolliska Stipendii-fonden och räntan derå. (U. A.) Till följd af Kongl. Maj:ts under den i5 sisth Maji till Stats-Utskottet aflåtne Nådiga Remiss, har Utskottet tagit kännedom afhandlingarne, rörande det så kallade Trolliska Stipendium och räntan å den dertill donerade fond, samt deraf inhemtat: alt Consistorium i Wexiö under den 6 Febr. sisth år i underdånighet anmält, huruledes, på det till Wexiö läro-, verk af framlidne Carl de Mornays enka, Anna Trolle, genom testamente af den 28 Januarii 1610, förärade Capital af 1,100 Joachimer-Riksdaler, hvilken donations bestånd, försäkradt genom Konung Gustaf II Adolf, sedermera ytterligare blifvit bekräftadt af Konung Carl XI den 5 Julii 1684 samt den 19 Dec. 1688, årliga räntan, som borde tillfalla en Studerande ifrån Wexiö Stift, hvilken vid fremmande Academier fortsatte sina studier, och hvilken ränta först utgått ifrån Kongl.
Kammar-Collegium med 10 Procent, hade, ända ifrån sistnämnde tid till Junii månad 1821, blifvit utbetald ifrån Kongl. Stats-Contoret, senast till Stipendiaten Magister A. J. Ingerman, samt varit å Stat uppförd, likväl ej till högre belopp än 66
R:dr årligen: alt uppå Consistorii underd. hemställan, rörande årliga räntan, som af Trolliska Stipendiaten finge åtnjutas, 4 Ståts-Utskottets Utlåtande N.-o 152.
Kongl. Maj:t, genom Nådig Resolution den 6 November rSo/f, förklarat honora berättigad till 6 procents ränta, som af bemälde Ingerman äfven, för 6 förflutna år fått uppbäras, hvarjemte Kongl. Maj:t, på KammarCollegii och Stats-Contorets underdåniga tillstyrkan, i Nåder tillåtit det Capitalet finge mot 5 procents ränta i Riksgälds-Contoret insättas, enär Fullmägtige Capitalet till förräntande på sådane vilkor ville emottaga; att någon verkställighet likväl icke följt på detta beslut, då Kongl. StatsContoret allt intill år 1821 utbetalt Stipendii-medlen till Ingerman, som berörde år tillträdde ordinarie tjenst oell derigenom förlorade rättigheten alt detsamma vidare åtnjuta.
Och sora Consistorium hoppades att glömskan eller försummelsen, att ny Stipendiat efter Ingerman antaga, icke skulle beröfva Wexiö Läroverk och dess Studerande en förmon, om hvars orubbade bibehållande flere högtidliga försäkringar blifvit gifne, så har Consistorium underdånigst anhållit, att den bestämda räntan kunde i landels mynt få utgå ifrån Junii år 1821, då den upphörde att ifrån Kongl. Stats-Contoret utbetalas och derefter äfven allt framgent, då Consistorium genast ville gå i författning oin behörig
Stipendiats utnämnande; hvarförutan Consistorium föreslagit, att den förfallna inneslående räntan måtte läggas tili Capitalet, hvarigenom framtida räntan blefve mindre otillräcklig och den ädla Stiftarinnans afsigt säkrare vunnes, samt tillika i underdånighet hemställt, till undvikande af onödiga omgångar, och behofvet att vid hvarje Statsreglering ihågkomma samt upptaga en så ringa utgift, huruvida icke Kongl. Maj:t funne lämpligast, att bela Capitalet med alla till betalningsdagen förfallna räntor på en gång aflemnades ifrån Kongl. Stats-Contoret till Consistorium, som derefter^, på eget ansvar, lika med flere andra under dess vård ställda medel, kunde förvalta denna Stipendii-fond ; anhållande Consistorium slutligen, att den förfallna räntan icke mätte bestämmas lägre, än hvartill Konung Gustaf II Adolf och Konung Carl XI densamma utsatt eller 10 procent, hvilken förhöjning i allt fall blefve en ringa ersättning för den förlust, Trolliska Stipendium genom myntförsämring fått vidkännas.
Uti häröfver infordradt underdånigt Utlåtande har Kongl.
StatsContoret, rörande detta ämne, upplyst: att, jemlikt Kongl. Brefvet den 24 Dec. ]689, Wexiö och Calmar Stift egde att hvardera hos Kongl. Maj:t och Kronan fordra ett Capital , stort 1,100 R:dr Specie, såsom fonder för så kallade Stipendia Trollorum och Demor na torum j om hvilka Stipendiers utbetalning med interesse! efter 10 procent, genom förstberörde Kongl, Bref tillika i Nåder förordnades: att, jemlikt Kongl. Bre£» Stats-Utskoltels Utlåtande N:0 iSa\ 5 ▼et den 6 April 1802, räntan å det till Calmar Skola donerade Capitalet, ifrån den tid den då icke var lyftad eller Maji månads början år 1796 och allt sedermera godtgjordes efter 6 för hundradet, och att så ■val räntan som Capilalet d. 3i Maji sagde år af Kongl.
Stats-Contoret anordnades, hvarefter Riksgälds-Contorets obligation derå utfärdades och tillsändes Consistorium i Calmar; att enahanda beslut, genom Kongl.
Brefvet d. 6 Nov. 1804 fattades, i afseende på det till Wexiö Skola anslagne Stipendium
Tr ollo rum, men att, då Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, på grund af inträffade förhållanden, vägrade medlen emottaga, det bestämda interesset, efter 6 procent, vid 1809 års Stals-Reglering uppfördes med 66
R:dr, som sedermera varit upptaget å Staten för Clereeiet och hvilket, reserveradt ifrån den 1 Julii 1821 intill år 182S, sedermera blifvit observeradt uti den årliga liqviden emellan Stats- och Riksgälds-Verken.—.Och har Kongl.
Stats-Contoret, med öfverlemnande till Kongl. Majtls Nådiga afgörande, huruvida Capitalet bör till Consistorium ullemnas, tillika, i afseende på ränteberäkningen, yttrat, att StatsContoret, med tillämpning af Kongl. Kungörelsen den &
September 1824* rörande liden inom hvilken de, som hos Stats-Verket ega någon fordran, böra sig anmäla, icke ansåg sig kunna tillstyrka räntans utbetalning ifrån längre tid tillbaka än i832 års början.
Hvad sålunda blifvit anfördt, samt handlingarne i öfrigt innehålla, bar Slals-Utskoltet noga öfvervägat och dervid funnit det icke vara något tvifvel underkastadt, att ju icke Capitalet till ifrågavarande Troinska Stipendium är hos Kronan innestående.
Beträffande ränfceliqviden r så finner Utskottet väl Consistorium, med tillämpning af Kongl. Kungörelsen d. 19 Aug. 1802, icke vara lagligen berälligadt till ränta för ifrågavarande Capitalfordran för längre tid tillbaka än 10 år före den dag, då ansökningen ingafs; men då Utskottet tillika anser det icke vara Staten värdigt att å denna, till en from Stiftelse anvista fond, beräkna den vinst af tro R:dr, som genom innehållning af räntan för 1 år och 8 månader skulle beredas; så har Utskottet, i betraktande derjemte af den minskning, som i sjelfva Capitalet uppkommer genom den försämrade myntsort, hvari det nu utgifves, trott sig böra tillstyrka: att Wexiö
Consistorium må för hela tiden, hvarunder räntan ej blifvit uttagen, eller ifrån senare hälften afår 1821., få densamma uppbära.
Utskottet, som i öfrigt anser bäst vara, alt, i likhet med hvad Calmar Consistorium redan erhållit, och äfven för Wexiö Consistorium.blif» 6 Stats-Utskottets Vihl t nan de N.o i53. vil beviljadt, genom Kongl. Brefvet den 6 November 1804, ehuru verkställigheten af detta Nådiga Förordnande af ofvanuppgifne anledning uteblifvit, Capitalet till sistnämnde
Consistorium öfverleranas emot den redovisnings-skyldighet, som för förvaltningen af dylika medel i allmänhet är föreskrifven, tillstyrker alltså vidare: att Capitalet, 1,100 R:dr med derå ifrån och med Julli månad 1821 upplupen ränta, efter 6 för hundradet, må af Biksgälds-Contoret till Consistorium i Wexiö utbetalas, samt Tionde Hufvtid-Tilelns anslagssumma i följd deraf minskas med de derå, såsom ränta för Stipendium Trolloruni hittills uppförde 66 R:dr.
Ochanser Utskottet, såsom en följd häraf, den af Consistorium framställda fråga om räntans beräknande till 10 procent, eller i likhet med hvad den först utgjort, böra förfalla.
Stockholm d. 4 Junii i834* Reservation af Riksdagsfullmägtigen Hans Jansson ifrån Elfsborgs Län. N:o 153.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om 'allmänt bidrag till befrämjande af anläggningen utaf Rior och Tork-Inrättningar för Spanmdl. (U. A.)
I delta ämne hafva till Stats-Utsköltet nedannämnde motioner blifvit remitterade: 1:0 ifrån Ridderskapet och Adeln:
Herr von Krcemers, Robert, deruti han, utgående ifrån den synpunkt, att en väl ordnad Spanmålshandel skulle i väsentlig moa afhjelpa de olägenheter, som nu allmänligen öfverklagas rörande beskattningens ojemnhet, jordbrukets nedtryckta belägenhet och bränvinels tilltagande skadliga verkningar, tillika, såsom det kraftigaste medlet att tillvägabringa en sådan handel, föreslagit åtgärders vidtagande, hvarigenom Riors anläggande och begagnande komme att befordras.
Utom det exempel, som kan bernias ifrån Finland, der säden i allmänhet ritorkas och der den, ehuru bränvinsbränningen Slats-Utsfarltets Utlåtande N.o fS3. 7 blott ander 3 månader om äret är tilläten, vanligen bibehåller sig vid en här okänd jemnhet i pris, liar