Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde-Sta»:- deis Ledan», »vägnar, dets Ledan», magnar, Olo t 8)östeät, Olok krulln.
Utdrag afU)eillofl.
Borgare-Stöndcts protocott, ballet wtd Urtima Riksdagen i Orebro den i?
^-unii l8>2- S D-^err HandelSmannen Stabäck Uppläste rtt Memortal af denna ordalydelse: wärd - nö4 Den 6 Julik. WZrdsamr
Jag aberopar har, hwad jag redan för längre tid tillbaka i en af mina pa Trycket utgifne Skrifter, sam afhandlar Allmänna Spannemals-Magaziner, pa ett ställe yttrat, nemligen:
Att pa hwad annan grundwal, än Jordbruk, som hälst, en Stat bygger sitt sielfbestand sa ar den falst, Landtbruket är och förblifwer den guldgrufwa, hwarifran icke mindre Manusacturer och Fabriker an alla öfriga Näringar och Handaslöjder stall hämta deras wäsendteligaste styrka, att således wanka det någon enda af dessa Näringar stall komma uti- ett för alla tider oberoende lyckligt eller sa kalladt blomstrande tillstånd förr, än deras Moder Jordbruket hunnit -it, more en pa onaturliga grunder uppgjord calcul.
— Men att dessa grunder hittills dato i wart kara Fädernesland icke dess! mindre blifwit följda, bewitnas nogsamt deraf, snart da sagt ingen Näring gikwitS, Jordbruket undantagit, för hwilken icke antingen ett Collegium, en Rätt, en Societet eller ett Embetsgille warit inrättat, ehuru, oaktadt alla dessa anstalter, hwarken alla eller någon enda Näring hunnit till någon höjd, hwilket alitsa kraftigt nog bewisar hwad jag vfwanföre anfört.
War nu warande Nadigste Konung war dek, som hade den storheten sig först förbehållen, att at Nationen gifwa en Åkerbruks Academie, ifrån hwilken Landet ofelbart har att påräkna de mast walgörande följder.
— Men utan att denna Academie (om det tillätes att sa yttra mig) grenar sig eller tom will säga meddelar och inhämtar afwcn sadane kunskaper som den hwardagcliga erfarenheten endast är i ständ att lemna vm hwarje Otts och Prowins Den 6 Julik. ilS; naturliga läge, tillgångar och behof, stall den aldrig i ett Land af sadan naturs beskaffenhet, som wart, hinna till någon »vidsträckt och nyttig »verksamhet; — Det torde derföre tillataS mig att i ödmjukhet Insinuera hos detta Wälloff Stand inrättande af fa kallade Hushalls-Namnder eller Jndusteie-CommittLer i hwarje Socken, ett ämne, hwarom långt för detta warit aihandladt, och af sa upplysta och Patriotista
Man fullständigt planlagt och utarbetadt, att, da jag nu gar för att Cvpiera detsamma, ster sadant icke för art derwid göra något tillagg, utan för att beifra dess »verkställighet eller åtminstone komma i erfarenhet utaf orsakerne, hwarföre ett i min tanka sa Riksgagneligt ärende som detta, kommit art stadna wid blotta förslag. — — "I Kongl.
Brefwet den 22 Februarii 1742 förklaras nödwändigheten, att i hwarje Socken utse och wäija ett wisst antal förnuftige och bepröfwade Landthushållare, som kunde rada och styrka de öfrige Socknemännen i det, som bast och nyttigast pröfwas, pa det nödig tillsyn lunde winnås, okunnigheten småningom fördrifwas, råd och efterdöme gifwas, samt lif och rörelse sättas i denna Rikets Hufwud-Näring.
Den 9 Dec. 1771 ut, färdades ett annat Konungabref om LandtbruksSälistaps inrättande i Socknarne, hwilket än »vidare tillstyrkes i Kongl.
Kammar-Collega Relation af ar »776."
Pa det att menigheten skulle bäst knnna rådgöra om sina angelägenheter, bäst winna kännedom om sina Samhälls - styldigheter med deremot ftvarande rättigheter, och däst erhålla upplysning om det, som i deras Narings-wäg »vöre nyttigast, tillstyrkte den tillförordnade Hushalls - Committeen ar »7sr n66 Den 6 Julik. i79Z, hos Kongl. Maj:t, att en Hushålls,Nämnd stulle inrättas i hwarje Härav, sammanträda 4 gangor om äret och vesta af Tolf Ledamöter, hälft ten Bönder och hälften Stånds - Personer, hwilka af Häradet stulle wäljas, och af hwilka 4 stulle hwarje ar ombytas.
Ltkwäl stulle icke någon Kro, no-Betjent fa wara Ledamot; och om det utsätta antalet af Ständs, Personer icke wore att tillgå, kunde de felande rummen fyllas af Bönder.
— I stora Härader af flere Socknar stulle färre Socknar fa förena sig om en Hushalls-Nämnd, efter Landshösdingens Utstakande.
De walde Ledamöterna stulle ej äga rättighet att afsäga sig förtroendet första gången men wäl den, som andra gången blifwit wald.
Elter Hushålls,Committeens förslag stulle dessa Hushålls, Nämnder radtöras wid Byggnader och Reparationer af publika
Hus och Broar, sedan behörige Deseiner blifwit fastställde, hwarefker nägon af Nämndens Ledamöter stulle föra inseendet.
Hushålls, Nämnden stulle också afgöra frågor om nya Socknc-wägar inom Häradet, samt ny delning af gamla wägar, hwarefier defla frågor stulle till Landshösdingens fastställelse vfwerlataS; äswensom ock Nämnden stulle tillhöra att urlaka sig om de utwägar, som till wägarnes underhållande kunde wara nödige att widtaga.
Dit stulle också höka granskningen af Kronoskjuts,Listor; Brandstads-mai och Författningar att förekomma Eldswador stulle likaledes uppdragas Hushälls-Namnden. Wid hwarje ars stut stulle en Ledamot inställa sig hos Landshöfdingen , för att underrätta honom om hwad det äret blifwit till allmän nytta werkstallt och ined honom öfwerlägga hwad ytterligare borde företagas, Den 6 Julii.
H67 da också Landshöfdingen kunde erhålla säkra underrättelser om Spannemals - tillgangarne och säkrare grunder för Markegangs-Taxorne, sa länge deflean, seS nödige, äfwen som ock af defle underrättelser närmast kunde bestämmas huruwida inskränkning borde göras uti införseln af Utländsk Spannemal, eller också Tullen derföre nedsattas.
Widare stulle Hushalls, Nämnderne förestå och werkställa sadane Bo - Ordningar, som till närwarande tid samt Örtens Lage och beskaffenhet wo, ro lämpelige.
Sa stulle också defla HushallSNamnder sträcka deras omsorg till Skogarnes omwardnad, sa att Hushållningen med Skogarne blefwe inrättad ester ett för Riket nyttigt satt, och alla möjliga Skogs-besparingar widtagne, tillika med anstallter till Träd-plantering och Träd,fröns utsående.
Hushalls-Nämndcn skulle också tillalas ait widö taga de tjenligaste medel lill häfwande af Landtbr^- - ketS hinder i hwarje Landsort, samt att utarbeta och förestå en för Orten tjenlig HuShallningS - stadga p eller By-Ordning, och emedlertid uppmuntra Sockne - och Byamännen att inga i sadane By'Ordningar, soin kunde hända till förbättring i Ladugärdsstötseln och till Åkerbrukets tillwäyt; Hwilka interims By,Ordningar Hushålls-Nämnden stulle till ^verkställighet befordra.
Inom andra årets slut stulle Hushalls-Naninden till Landshöfdingen insända ett Förslag i Tabellform till Sockne-Bestrifningar, hwilka skulle innefatta Socknens lage, storlek, förmaner och olägenheter, Junewanarues antal, alder och Näring; Socknens nödige behof och mäst wanliga afsalu; goda och nyttiga Inrättningars, jemte UppfostringLWerkets tillstånd, samt omwardnad om Sjuka och (k,... n6z Den 6 Julli. Fattiga.
Utom dest en Tabells som wisade hwarjs Hemmans storlek och Jordcboks-natur, Jordman, Aker, Äng, Skog, Betesmark, Fiske, Jagt, och Djurfång, Wattendrag samt deri anlagdc Werk och Inrättningar, med mera, soin anses utgöra Hemmanets förmåner; äfwen ock alla af Hemmanet utgående utskylder till Kronan, indelningen och Presterffapet, Skjuis-inrättningar och Wäghallnings-beswä, ret; serskildta olagenheter wid wista Hemman; deras abyggnad samt antalet och befattningen af de a Hemmanet boende personer, jemte antalet och arten af der underhållna Kreatur; Hwarrfter Landshöfdingen skulle i Lands-Contoirct lata upratta ett sanimandrag öfwer hela
Länet för alt ervalla en fullständig kännedom af Länets tillstånd, storlek, Folkmängd , brister och förmaner.
Hushalls-Committäen har tillika författadt och till Kongl. Maj:t i underdånighet öfwerlemnadt ett Project till Reglemente för de förestagne HushallningS-Nämnderna i hwarje Härad.
Detta Reglemente innehåller bade sättet till Wal af Nämndens Ledamöter, och de göromål, med hwilka Nämnden skulle sig befatta, hwilket Reglemente är med mycken omtanka och kännedom författadt, och som följer härjemte i bifogad afskrift.
Anhållande ödmjukast, att detta mitt Memorial matte till behörigt Utskott remitteras, och nicodé öfrige Respective Ständen communiceras.
Orebro den r/ Junii 1812.
L ta bäck.
Och war harwid bifogadt det Uti Memorialet omnämnde Project till Reglemente för Hushållnings - Nämden Herk - Den 6 Julii. 11(19 Herr Slads-Majoren Westin yttrade:^Om jag rätt kunnat fatta Herr Handelsmannen Skåbäcks nu uppläste Memorial; sa har han deri skildrat rätt manga och wackra saker samt äfwen sökt föra Wällvst- Ståndets uppmärksamhet derpå, att i wart kära Fädernesland nästan för hwarie Näring finnes inrartadt ett Collegium.
Han förestår också, att inrätta Hushalls-Näinnder eller sa kallade Industrie-Committeer, hwilkaö aliggande det skulle blifwa, att waka öfwer och befordra Jordbrukets uppkomst och framtida förkofran; Men da Riket förut äger ett Collegium, som har sig alagl samma förbindelser, i anseende till Handel, Näringar och Handtwerkericr, och detta Collegium, sedan Handeln nu mycket minskats samt hwar och en äger, att opåtalt befatta sig med hwilken Näring och Handtering han behagar, wistt icke har fullkomlig sytzelsättning; Sa hemställer jag vin icke nämnde Collegium, som nu kallas Commerce-Collegium, men da kunde fa namn af Commerce- och Åkerbruks - Collegium, ma fa sig uppdragit, att söka uppbringa Åkerbruket till den höjd, hwaruti Näringarne och Handtwerkerierna i Rikets Städer sig nu befinna.
Remitterades till Allmänna Beswärs- och Economie - Utskottet. supra. Lx krotocollo, j. LcrZström.
Bihang.
N:s 74. n?o Den 6 Julik.
Project till Reglemente för Hushällntngs-Nämn-er i Riket. i Cap. Om Hushällnings-tTrämndens Sammansättning och om wal af Ledamöter deruti. - §. -^ushällnings-Nämnden af Tolf l Häradet boende Hemmansbrukare/ hwilka af Häradet wäljas pä sätt här nedanföre stadias.
Af defle Tolf skola Sex wara Bönder och Sex Hemmansbrukande StändsPersoner, Frälse och Ofrälse.
Arv ej StändsPersoner till detta antal alt tillgå, kunna de felande rummen uppfyllas af Bönder Af i tjenst warande Embetsmän maga inwäljas Twä lill Fyra Civile, Militalre och Scclesiastigue; men ej någon tjenstgörande Krono-betjent. 2. §.
Aro Häraderne widlöftige och Socknarne stora eller långt ifrån hwarandre belägne/ mage färre Socknar förenäs om en Nämnd och hwilken fördelning
Landshöfdingen äger utstaka; men ej mage inrättaö flere än en i hwarje Prestgäll. z §.
Ledamöterne i denna Nämnd komma Hwarie ar att ombytas till en Tredjedel, pä sätt derom widare stadgas. 4 §.
Förste Söndagen i Advent läter Kyrko, Herden utlysa Sockne-stämma i hwarie Församling, att hällas fjorton dagar derefter/ med tillkännaqifwande, att Wal dä kommer att förrättas till Ledamöter i Hushållnings - Nämnden Utgöres Häradet al en enda Socken, eller wilja de som uti ett Prestgäll äro, sig om en H»S hälls - Den 6 Julii. nyi hällnings.
Nämnd förena, utnämne dä efter öfweeenskommelft, eller ock dä märkelig skiljaktighet sig yppar, wälje de tillstädeSkomne Hemmansbrukare i Socknen, genom omröstning efter Mantal, Tolf Ledamöter sadane, som i r §. nämnde ärv.
Bestär Häradet af flere Socknar, som sig om en Hushällnings-Nämnd förenar/ utser hwarje Socken en Fullmägtig eller Elmor- Dehe sammanträda da Fjerde Söndagen i Advent eftermiddagen, a Häradets Tingstad/ der Wal til!
HuöhallningsNämnd af dem förrättas. Härwid anmarkes, att enar wid ElectorS - Wal öfwerenskommelse ej kan träffas/ utan märkelig skiljaktighet sig yppar, beräknas rösterne efter hwar i Sockne-stämman närwarande Hemmansbrukare- innehafwande Mantal.
Men dä sjelfwa Walet förrättas af Electorerne till Ledamöter, äger hwarje Fullmägtig eller Elector sa mänga röster, som defl Socken har fulla oförmedlade Mantal. 5 §.
Alla i Socken boende för Hemmansbruk skrifne, äga wid Wal, antingen directe till Ledamöter i Hushällnings-Nämnden, eller ock till Electorer efter hwad i 2 och 4 §.
§. stadgadt är, rättighet till omröstning antingen de fjelfwe äga Hemmanet eller bruka en annans, hwadan följer, att ingen kan rösta för flere Mantal, an han sjelf brukar, ehuru manga Hemman han ock mä aga. 6 §. Hwarje Sockens Fullmägtig ma utan hinder till Ledamot i Nämnden wäljas.
Honom äligger, att genast efter Walet aflemna till SocknePresten en Förteckning, pä alla da walde Nämndens Ledamöter, hwilken om Juldagen pä Predikstolarne uppläses, och tarfwas ingen widare kungörelse härvM/ utan äger Nämnden derefter pä sätt ; * s Cap. n?
2 Den 6 Julli 2 Cap. föressrifwer att samlas sch sine göromål tillträda.
? §- Ingen wald Ledamot mä första gången förutan laga förfall afsäga sig det honom uppdragna förtroendet, men wäl da samma person andra gången efter någon tids förlopp blefwe kallad. 8- §- Hwarje ar kommer en tredjedel af Nämndens Ledamöter, alt ombytas pa det sätt, att första aret wid sista qwartalets sammankomst, lotta alla Lekamöcerne sig emellan om de Fyra som döra alga.
Andra aret sitta de Aua äldsta, men sedan taga alltid de fyra afträde, som längst warit i schlan.
I anseende hwartill, sedan första äret tolf Ledamöter i Hushållnings-Nämnden utsedde blifwit, sedermera hwarje ar allenast fyra, af samma Stand, som de afgående, wäljas, sa framt ej någon Ledamot gemm döden afgalt eller ifrån orten flyttat, da såmedelst uppkommen ledighet äfwen genom ordenttligt wäljande, tillsättas bör; K mmandes alltid ett lika antal af Ständs-Personer och Bönder att bibehållas sa wida tillgång dertill gifwes. 9 §. Wid Electors-Walen förer Kyrkoherden Pretocollet, hwilket samma dag uppläses och underffrifwes as någre Socknens äldste, hwarester det samma renssriswes och af Prester» undertecknadt aflemnaö till Sockne - Fullmägtigen en dag för Electvrernes sammanträde; och stall äfwen, dä till Ledamot i Hushällnings-Nämnden wäljas, af Prester» i den Församling der Walet ster, Protocoll deröfwer hällas. »s §.
Skulle menigheten finna detta nu sörestrifna Walsätt i framtiden tcnfwa någon tilläggning eller ändring, är det Häraderne och Socknarne odetagit, att derom med sine Hushålls - Nämnder - Den 6 Julii. »!7S der samrada och ö werenskomma, a hwilket fall det åligger Nämnden akt .tt således af Häradet förandradt Walfatt hos Landshöfdingen kill fastställelse insända-, Kommande emcdlottd och innan Konungens Befallningshafwande deröfwer sig yttrat det som nu stadgadt är, akt tjena t»ll allmin rättelse och efterlefnad; dock ma den grunden aldrig »ubbås, att en tredjedel af Nämnden ärligen ombytes. 1 i §.
Wid Wal-stämmorne äga Sockocboerne tillfälle att samräda om sina gemensamma angelägenheter och hwad deraf till Hushallnings-Namndens ätgärd hänstjucas ma. 2 Cap.?
Om Nämndens Sammankomst. » §- 9?u aro Nämndens Ledamöter walde och W -let kungjordt pä sätt sagt är: dä äga de okallade att samlas den första Söcknedaq i nya äret klockan 9 förmiddagen pä Häradets Tingstad om Nämnden är tillsatt as hela Häradet, mea annars i den största Församlingens Socknestuga.
Nämnden utwäsier dä genast af sine Ledamöter genom omröstning med slmne Sedlar, en Ordförande och en som förer Nämndens minnesbok, samt tillika förwara Handlingarne, hwarefter Ledamöterne intaga sine rum efter lärn ing, utom Ordföranden som sitter främst och Protocolsistm, som har rum närmast honom. 2 §.
Hushällninqs
Nämnden har syra Laatlma sammankomster om äret, nemligen: första Söknedagen i Januarii, April, Julii och October wäna, i n?4 Den 6 Julli. nader, hwaraf den första alltid hålles ä det i r §. utsatte ställe, nien de andra der Nämnden finner lämpligast och hvilket wid hwaeje sammankomst utsattes för den näst päföljande. z tz.
U>om deste ager Nämnden sammanträda nar och pa det ställe Ordföranden den till Urtima Sammankomst kallar, börande wid sadane tillfällen ämnet nämnas i kallelsen, och lärer ingen af Ledamölerne undandraga sig att sammanträda, hälst det är deras och Häradets gemensamina bästa som sa, dant kräfwer. 4 §- Blifwer någon Ledamot siuk eller död under årets lopp, gifwer Socknens Kyrkoherde sadant tillkänna hos Nämndens Ordförande da i anseende till efterträdaren, samma walordning följeS som i i Cap. 8 §- namndt är. 7 5.
Ordförande wäljes för hwart ar i första Sammankomsten.
Honom tillkommer, att kalla Ledamötecne till Urtima sammanträde: i Sammankomsternc föredraga allt hwad bör komma under Nämndens »rösning: emottaga och öppna alla till Sällskapet ställde ankommande Bref och Inlagor och dem för Nämnden framlägga: tillse att expeditionerne ordenteligen för stg ga: besörja sadan brefwäxling som e> fordrar öfwerläggning och gemensam understrift, samt att i öfwerläggningarne befrämja och bibehålla ordning och stick, till hwllket ändamål Nämnden ager, i fall sa tarfwas, stadga wista reglor och föreskrifter, hwilka obrottsligen böra efterlefwas.
Skulle wid omröstning hälften af alle Ledamöternes tankar wara emot och hälften för, rader den, med hwilkea Ordföranden sig förenadt, och uppsattes beslutet derefter. 6 §.
Den 6 Julii. H75 6 §.
De närmast, till Ordföranden boende Bv-Fegdar eller Bv-Ålderman äga att honom l och för Embetel biträda: fortskaffa ce bref och kal. lelfer han utfärdar, till hwilket a, dama! söttärdigas en brefwästa med påskrift: N.
Harads Hushållnings-Nämnd; och lärer ingen Häradsbo undandraga sig att den samma efter sadan skristelig an wiöning fortskaffa.
Wid hwarje Sammankomst äga de närboende By-Fogdar wara närwarande, att Nämnden tillhanda ga. 7 §- Den af Nalnndens Ledamöter, som förer pennan wid dest Sammankomster, lärer ej lata sadant sig för brswärligt wara, ehuru för närwarande intet arfwcde derföre kan bestås; men som detta arbete med tiden torde blitwa widlöstigare, än att någon will sig det utan jerstad wedergällning ataga, sa ma Nämnden wara betänkt pa, att färesta någon utwag till en sadan lämpelig ersättning, som utan Statens betungande kan uhallas; och bör han erhålla en lika P.ctocolls, och UtstagsLöscn, som för Härads-Ratkerne stadgad är, hwars belopp pa Skriften antecknas; men aldrig wid allt förtroendes och aktnings förlust öfwerstrideS- Imedlertid lara Ledamötcrne af Patriotiskt nit för ändamålet af denne inrättning, sa fördela arbetet sig emellan, att göromalen ordenteligen besörjas. 8 § Till alla beslut i mål af någon betodenhet, fordras, att Nio af Ledan,.'terne arv närwarande: i mindre angelägne fall, kan saken pwfwas af Sju och ester pluralitetens mening expedieras. 9 §.
Wid första QwattcUS Sammankomsten underrättas Landshöfdingen och Domhafwanden i Otten genom Bref, som af Ordföranden och alla Le - H76 Den 6 Jusi».
Ledamöter understriswes, att Nämnden sammanträdt och sine göromål börjat, hwarjemte addresscn namnes till Ordföranden. io §.
Wid hwart ars fjerde Qwartals sammanträde utses Twa af Nämndens Ledamöter, att sammanträda med Landshöfdingen pa den dag han utsätter, emellan medium af October och December manads sint, för alt da aflemna berättelse ej mindre om det årets störd, samt utsigter för det tillkommande af Höst utsädets bestaffenbet, med mera, än om hwad Hushållnings - Nämnden under det köpande äret till Häradets nytta uträttadt.
Är Länet »vidsträckt, lärer Landshöfdingen sä berama sammanträdet, att Lcdamöterne icke betungas »ned för langa resor, och vin högsta nödwändighet icke fordrar personligt sammanträde, kunna briskellga berättelser fa afgifwas. z Cap. <vm Hushållning-; - LTränindens göromäl och dest Gmbudsmanna räck för Häradet. i §.
Aamndcns förnämsta göromål blifwer, att arbeta och föreslå en för Orten tjenlig Hushållnings-Stadga ekler By-Ordning, hwarwid den ar 1742 af den rorde Februarii utfärdade By-Ordning lägges till grund, samt till närwarande tid göres lämpelig med de förbättringar, hwarom ösiverenökommelse ste kan, enligt ?6:le §. riti nyf,'nämnde By-Ordning.
Ock som den Hushällnings-Stadga, som förestås , stal! pa de grunder nedanföre utstakas, uti widlöstigare omfång innefatta allt hwad som lill Landt bru.
Den 6 Julik. n?7 brukets upphjelpandc och widmagthällande samt ordning i landet ma bidraga, sa bör den också inrättas, alt den, sa wida ste kan, bliswer lika åtminstone för hwart Län; till hwilken ända ett sammanträde med Deputerade af hwarje HusballmngsNämnd blir nödigt alt hallas hos Landshöfdinam sedan alla Häradernes förslag inkommit, hwarwid desse granskas, jemföras och till likstämmighet sam, mandragas uti ett enda, hwilket sedan af Landshöfdingen till Kongl. Majtts
Nådiga stärstadandc och fastställelse insändes.
Wid öfwerläggnkng och utarbetande af en fa bestaffad Hushållnings-Stadga, äger Nämnden ställa sig följande till efterrättelse:
Allt hwad i någor matto angar ägande rätten eller twist derom saint annat dylikt, hwarsöre tredje mans rätt för nu eller framtiden kan sättas i sraga, sär icke widröras eller komma under granskning, hwilket om brottmål, eg».nteligen sa kallade, äfwen är gällande. 2. §.
Bill grund för denna Hushallsstadga äligger Hushållnings-Nämnden att samrada och öfwerlägga:
Om städsel, lego och Fardag.
Om afrad och asradsdag ä Landet.
Huru a Tomt stall byggas.
Huru wägar och diken i By läggas stola, med tuera.
Om laga wärn, täppning och hägnad.
Huru aker och äng stola häfdas och ökas, gärdesgardar stängas och diken gräfwas.
Huru Humlegård stall läggas och uppchallas.
Anm.: hörer till stogsägande orter.
Om awerkan i aker och äng.
Huru stada stall gäldas, som Fa gör i annars ägor, sa ock huru Fä intagas ma. n7r Den 6 Julik.
Bys ostifte ägor i skog och mark mage nytijas eller intagas; sa ock om äwerkan ä ostist, eller annars mans skog och mark.
Om mulbete/ jordawärd och walloäng.
Huru Swin mage i Ollonskog skäppas.
Anm-: hörer till de Landsorter, som hafwa Bokskogar.
Huru bötas stall nar bärande träd olofligen hugges, och huru andre igen planteras stola.
Om swedjande.
Om stogs,eld.
Om allmänningar.
Huru Bys Fistewatten nyttjas ma. Om Qwarnar.
Om Bi.
Anm.: der sädane finnas.
Om den, som särar eller dödar annars
Fä eller Hund; och vm någon köper eller säljer sjukt Fa; sä ock om Fa eller Hund stadar annars Fä.
Huru skadedjur mage sällas, samt Luderplats ser och Warq-gärdar hällas böra.
Om wäd«eld i By.
Om wagar och broar, huru de göras och byg, gaS stola.
Huru allmänna hus stola byggas.
Huru husesyn stall hällas.
Härjemte kommer widare att följas allt hwad
Mils sörordnadt är angående Landsculturen och allmänna hushällningcn i Riket; hwarefter föresläs sädan rättelse, som landets wäl och tidernas förändrade stick nu kunna fordra: säsom en för stogrika och skoglösa orter serskildt passande skogs- och byggnings-ordning; brandstads författningar, grundade pä redan derom träffade och för goda befundna föreningar; lampelige lagar för wäghällningsbeswäret, nödige Den 6 Julik. ri79 nödige förbättringar i Stadgarne angående Saltpetter, Smderierne i Riket, samt hwad sem kan tjena till uppmuntran för sädane näringar pä landet, som ehuru icke egenteligen inrättade för Jordbrukets behof, likwal gagna Riket och Landtmannen genom en snällare afsättning pä sine och jordens alster, med mera sädant som till det härmed äsyftade ändamälet i nägon matto bidraga kan.
Desse förslag böra efter andra årets fjerde O.wartals sammanträde insändas till Landshöfdingen, som dä inkallar till sig twä Ledamöter af hwarje Hushällnings-Nämnd, dem Nämnden sielf utser, med hwilka han samräder om den förr nämde jämkningen, hwarefter han med Länets Förslag till Kongl. Majit i underdånighet » kommer; wistande Kongl- Majit, sedan wederböra-de deröfwer hörde blifwit, efter Försiagernas granstnmg och stadfästelse, i Nader yttra sig, ej mindre om HuShällningsNämndernas göromål och OmbudSmanna rätt, an vm den Rättegångsordning derwid iakttagas bör.
Efter Tio ärS förlopp äliggcr det HushallningsNämnben, att författa och till Landshöfdingen insända anmärkningar öfwer sädant, som wid detta sammandrag af Hushälls^stadgarne lilläfwenlyrs kunnat wara förbigangit, eller tidernas förändrade stick gjordt nödwändigt akt rätta.
Hwilka anmärkningar till Kongl. Majit af Landshöfdingen i underdänighet insändas; hwarefter Konal. Maj.t efter hwarje saks beskaffenhet
Sig i Nader utlaka will. z 8- I alla mål deruti Häradet tillkäras, är Hushållnings.
Nämnden Häradets ständiga laga Ombud, och äger förthy i sadan egenskap tala och smara, dess sak wärja och i allo dess bästa befrämja pä sätt i följande §. §. widare stadgas.
Arv innom 1180 Den 6 Juli innom Häradet flere Socken-Nämnder, maga de gemm sammanträden öfwercnskvmma om gemensamma angelägenheter. 4 8. Warder Häradet af någon enskild utom Härader, eller af ett annat Härad hos Konungens BesallningShaswande eller inför