Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att skogstillgångarne småningom minskas är ögonskenligt; orsakerna härtill äro, utom hvad redan omnämnts, äfven den tilltagande folkmängdens större y O ij behof af bränsle och verkställda odlingar i skogarne, allmogens behof af kontant i skogstrakterne, kalkbruken, bränvinsbrännerierne och ångfartygen samt i sin mån det sig förökande behofvet af gärdsle för den alltjemnt tilltagande inhägnaden af utmarken, likasom i följd af hemmansklyfning och jordafsöndring af hvarje jordlotts enskilda område.
Gärdesgårdarne på Gottland, redan af Linne berömde uti dess från trycket utgifne beskrifning öfver sin resa tili Öland och Gottland, hafva, ehuru skogsödande, genom sitt byggnadssätt stora företräden framför dem som vanligen brukas på fasta landet, med afseende på styrka och varaktighet; stenmurar i stället för gärdesgårdar användas allmänneligast endast i det skoglösa Hoburgs Ting.
Äfven vid Wisby stads vidlyftiga ägor, der stenbrott äro nära till hands, får man icke se annat än vanliga gärdesgårdar, ehuru numera nästan all gärdsel måste inköpas.
Skogsbesparing befrämjas på ön egentligen ännu icke af annat än stenhusbyggnader, hvilka uppföras af kalksten såväl till boningssorn uthus, samt derigenom att allmogen börjar begagna kakelugnar i stället för de förut allestädes brukade spisarne utan spjell, i hvilka en ständig eld underhålles vintern om, äfvensom anläggning af tegelbruk på ön bidragit alt de skogsödande brädtaken numera börja utbytas emot tegeltak.
Någon veterlig tillgång på bränntorf finnes icke på ön. 13 Bergsrörelse.
Den enda rörelse, som kan hitföras, är kalktill verkningen, hvilken förr drifvils med 39 privilegierade kalkugnar samt af allmogen lill husbehof vid så kallade kalkmiior, men genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 14 Juli 1845 lemnats lii för jordägare, som dertill har materialier, från 1847 års början.
Inskränkt afsättning gör att tillverkningen icke derigenom särdeles ökats, och endast 4 nya kalkugnar hafva blifvit anmälde, troligen mest beräknade för behofven inom orten.
Den i Wisby stad privilegierade kalkugnen, hvartill 2714 kastar Kronans ränleved, alt in natura levereras, äro anslagne, bär ännu namn af kronougnen, ehuru den med ofvannämnde rättighet till ränleved till privata blifvit såld, sedan derförut, för Kronans räkning, till kalk blifvit förbränd all den huggna sten, hvaraf Wisborgs slott varit bygdt.
Kalkbränningen vid samtlige kalkugnarne sysselsätter 65 derför mantalsskrifna personer, men vid de fleste finnas ej särskilda kalkugnskarlar anställda, utan verkställes insättningen i ugnen och bränningen dels af tjenstehjon, och till stor del af närboende allmoge på beting.
Beloppet af utskeppad kalk under de sednasle trenne åren kan icke bär uppgifvas, enär sammandragen öfver utskeppningen icke nppgnrys af tullkammaren i Wisby, och således icke slått att erhålla.
Valtensågarnas antal utgjorde vid sista berättelsens afgifvande 210. och mjölqvarnarnes 613.
Vid 1850 års slut uppgick antalet af sågar till 223. af mjölqvarnar . 615.
Flere husbehofs-sågqvarnar hafva tillkommit, men då enligt 1828 och 1835 årens författningar husbehofs såg- och mjölqvarnar, som numera anläggas, endast behöfva hos Kongl. Majlis Befallningshafvande till annotation i Landskontoret anmälas, möta svårigheter, att, om anmälan uuderlåtes, kontrollera anläggningen.
Pappersbruket vid Lummelund, som äger en förmånlig lokal, i afseende på vattentillgång med öfverfall, bar i produktens fullkomnande icke fortskridit; vid bruket sysselsättas nu fyra arbetare.
Antalet af valkar till vad mals-beredning har icke blifvit ökadl; arbetet vid dem verkställes såsom vid sågar och qvarnar af allmogen sjelf, som vill hafva arbetet uträtladt.
Den i närheten af Wisby till valkinrättning med 14 flere anläggningar uppförde slöra stenhus-byggnad, soin nedbrunnit, har icke blifvit Aler upplörd.
Det a Ekholmen i Weskinde socken anlagde tegelbruk fortgår och har O O tillverkningen dervid de 3 sista åren uppgått till 80,000 tak- och 20,000 murtegel.
Vid Klintehamn är ett privilegieradt skeppsbyggeri, dock utan särskildt skattskrifne arbetare; och hvarvid de sednare åren endast reparationer af lintyg, men icke nybyggnad, ägt rum.
Vid öfrige land tham nar låta der etablerade handlande såväl bygga som reparera sine fartyg. i Södra häradet, men nära invid staden, finnes ett oljeslageri och ett såpsjuderi, vid hvilka dock under sednare åren ingen tillverkning ägt rum.
I lörsta rummet af dessa slår fisket, som idkas ständigt vid Wisby stad och landlhamnarne samt å några få andra ställen af kusten, då väderleken det medgifver; derförutan på särskilda lider i betydlig mån på längre från stranden belägne grund från fiskelägen, der allmogen har fiskebodar uppbyggda; äfvenledes uti de i myrorne befintlige träsk; vid fiskelägena, synnerligen i södra delen af ön, aflåtes fisk mindre emot kontant betalning äu i utbyte mot andra varor; ofta nog sker lillbytet af fisk endast mot traktering af öl, bränvin, kaffe, hvetebrödskakor m. m.; några oordningar dervid äro dock högst sällsynta.
Vid fisklägena äro valde och af Kongl. Majlis
Befallningshafvande med konstitulorialer försedde Hamn-rätter, som vidmakthålla ordning och skick enligt
Hamn-ordningen och särskilda fastställda öfverenskommelse)1.
Fiskarterna, som hufvudsakligen fångas i hafvet, äro strömming, torsk, flundror och id; långsten deraf är vanligen ganska betydlig.
Dock införes till landlmannens behof, hos hvilken salt fisk är en daglig lätt, flera tusende tunnor årligen, förnämligast sill, utom hvad för staden särskildt erfordras.
Strömmingsfisket har de sednare 3:ne åren nästan alldeles misslyckats, hvilket vållat införskrifning af stora qvantiteter sill och strömming.
Hushållnings-Sällskapet är nu sysselsatt att vidtaga åtgärder till fiskets upphjelpamle, med begagnande ai del dertill af Eders Kongl. Majit nådigsl beviljade anslag af 2,000 H:dr Banko.
Införseln af sill sker för det mesta af Norska fartyg om våren.
Fjällfisk fångas äfven icke obetydligt i hafvet, synnerligen på östra kupten, och införes under lindrigare vintrar och om våren lefvande i vattenkärl tili afsalu i Wisby.
Vadmal tillverkas icke allenast lill provinsens behof, utan äfven till afsalu till ett ungefärligt belopp af 13,000 alnar; den uppköpes ovalkad och ulföres lill 15 största delen af gåi dfurihandlande, äfvensom något till, deremot desse handlande ofia i utbyte återgifva Gollländsk vadmal efter undergången beredning oell färgning; men deras afsalu i öfrigt beslår allt förila rande hufvudsakligen O O 7 n O lili det myckna annat krinn de medföra, för h\ilkels betalande lagsökningar dock numera sällan äga rum.
Genom nådigt beviljadt anslag af 500 R:dr Banko har Hushållnings-Sällskapet salis i tillfälle nit lala meddela undervisning i dubbel-spinning af så väl lin sorn ull, och hvilken undervisning, börjad förliden höst, med begärlighet begagnas.
Jagt af sk ja la r, egentligen på nordliga kusten af Fårön och södra udden af JNäs socken, är icke obetydlig och lemnar årlig export af skjälspäck och hudar lill ett värde af närmare 3,000 R:dr.
Jagt af sjöfågel idkas uti myrorna och vid de flesta stränder; förmånligast vid utanför belägne holmar, men det gamla skadliga bruket af äggning eller äggens borttagande har icke kunnat utrotas, helst sådant, last sparsamt, i jaglstadgan är tillåtet.
Den öfriga jagten idkas mest såsom nöje, men i afseende på fågel kunde jaglen blifva en binäring för allmogen, om espriten alt dermed förnuftsenlig!: förfara slår att införa.
Genom mera återhållsamhet med skyttel under förbuden lid af året samt genom räfvens betydliga förminskning, tillvägabragt genom de premier, som härför utgå såväl ifrån den allmänna jagt-kassan, bildad af bidrag från socknarne, som från Gottlands Skarpskytle- och JägareGillets enskilda kassa, har under de sednare åren nyttigt villebråd blifvit be 7 J O tydligt förökad t på ön.
Tjäru-tillverkningen är, oaktadt den minskade skogstillgången, ännu i det närmaste tillräcklig för allmogens behof.
Salpeter-tillverkningen, som här borde kunna med lätthet bedrifvas och utgöra en lönande binäring, har de sednare åren mer och iner aftynal och icke ens kunnat upphjelpas genom de åren 1845 och 1846 inträffade missväxter, som bort vända hågen åt binäringar.
Någon salpeter har icke de sednaste 3:ne åren blifvit Kronan hembjuden.
Forlön lill fly ter allmogen förnämligast genom kalkbruken såväl för slen till ugnarne, som kalk ifrån en del af dem till lastage-platserne, äfvensom för foror med varor ifrån de ofta inträffande strandningarne, synnerligast uti Länets sydligaste distrikt och på Fårön, å hvilka ställen härflytande inkomster fiån dessa inträffande olyckshändelser utgöra en betydlig binäring. 16 Allmogens vinterslöjder bestå, för karlarne, tornämligast i skogshygge och trädarbeten, bland de sednare utgör förfärdigandet af tunnor till den osläckta kalken en betydlig del i vissa socknar; äfven förfärdigas al några få temligen väl arbetade möbler och andra snickare-arbeten; forslingen af skogseffekler upptager dock mesta tiden.
Qvinfolken sysselsätta sig med ullspirming och vadmals väfning samt stickning af strumpor och tröjor, äfven till afsalu.
I Öija socken i södra häradet finnas goda sandstensbrott, men sockneboerne hafva funnit sin räkning vid att hellre sjelfva sysselsätta sig med jordbruket, och öfverlåta emot en billig ersättning bearbetningen af dessa stenbrott åt sina grannar i den norr om dem belägna Tide socken.
Ett stort antal slipstenar tillverkas här, hvilka utskeppas från närbelägne
Burgsvikshamnen till största delen på allmogens egna fartyg.
Utom vid nyssnämnda hamn, hvarifrån allmogen idkar sjöfart, förnämli gast lill Blekingska hamnar för utskeppning af spanmål m. m., samt från de nordligaste landthamnarne med skeppning af kalk, och på Fårön med saltadt fårkött, skjälspäck och vadmal på Stockholm, idkar allmogen på få andra ställen annan sjöfart än fisket, och ännu har den icke begagnat sig af den nådigst förunnade rättigheten till fri seglation på de Danska staterna, utom att en eller annan gång af de vanliga Biekingsfararne slipstens- och sandstensblock blifvit förda lill Köpenhamn.
På Gottland äro under dessa 3 åren byggda:
Briggar 2 örn 282 Läster DO Skonerter 3 » 4 82 » Inköpta:
Slupar 2 » 39 » Skonerter 8 » 306 » Brigg 1 » 97 » Galeas 1 » 45 »
Under samma tid äro förolyckade:
Skonerter 2 om 118 Läster Galeas 'I » 52 » Slup 1 » 15 » Försålda:
Brigg 1 » 147 » Skonerter 3 » 133 » Galeas 1 » 29 » Slopade: 17 Slopade:
Galeas 1 om 45 Läster.
Slupar 2 » 42 » Sjöfarten har sysselsatt:
År 1848 » 1849 » 1850 Sjöfart idkas af allmogen och några andra landtboer, såsom nämndt är, nästan endast från Burgsvik i Södra fögderiet, samt i Norra från Slilö, Wallavik, Fårösunds och Lulterhorns hamnar, med sex fartyg om tillsammans 1094 läster.
Vid alla större landthamnar hafva barlaslplatser blifvit utstakade och vites-förbud utfärdade mot barlastens fordom allmänt brukliga utkastande i sjön.
Genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 2 Februari 1847 har allmogen befriats från skyldigheten alL underhålla strandridare-byggnader vid landthamnarna, hvaremot skyldigheten för densamma att dervid bygga och underhålla laslbryggor ännu qvarstår, dertill bidrag dock erhålles af de vid hamnarne inflytande hamnumgälder.
Med undantag af Ljugarn, der brygga nu är under byggnad, äro alla landthamuarne försedda med lastbryggor.
Landtmannahandeln drifves isynnerhet med öns exportartiklar, nemligen spanmål, skogseffekter, sandslens-arbeten, ylle-tillverkningar, ull och något frukt, samt bland viktualier saltadt fårkött.
Fläsk, smör och talg exporteras sällan eller aldrig.
Det ringa deraf allmogen föryttrar förslår icke till konsumtion inom landet.
Afsättnings-orter för landtmannavaror äro såväl Wisby stad som 10 stycken landthamnar.
Torghandeln i Wisby, hvilken först 1831 tog sin början, liar sedan dess sä tilltagit, atl fordna upptingningarne på landet af matvaror, hvartill stadsboerne voro nödsakade, nästan alldeles upphört.
De införde kreaturs-marknaderne synas hafva medfört någon mer liflighet i boskapshandel!), och böra genom det de försäkra säljare om en jenmare afsättning och fördelaktiga priser äfven för framtiden verka fördelaktigt.
Genom anslag af Konung Carl Johans fond har llushålluings-Sällskapet satts i tillfälle att vid förlidet års marknad i Wisby föranstalta kreaturs-exposition, Berättelse öfver Gottlands Län för åren 1848—1850.
d 634 Personer. 619 » 602 » 18 med utfiislc premier för allmogens kreatur, men ingen premie-sökande infann sig, förmodligen af obekantskap med företaget och misströstan att kunna prestera 11*1 goL utmärkt, hvadan premie-utdelningen måst uppskjutas lill detta ar. § 4.
S*olilisfc Fös;/atining.
Länet, som tillika utgör ett SLifl, är indeladt i 2 domsagor, 2 fögderier, 10 länsmans-distrikter, 3 prosterier, 43 pastorater, 8 kaplanier, 93 socknar med 91 kyrkor.
Med afseende å jägeri-slaten är Gottland förenadt med Calmar Län, under ett Öfver-jägmästare-dislrikt.
Ingen till jägeri-staten hörande personal finnes på Gottland.
Gottska Sandön, skattlagd i och för rotering till ett mantal, tillhör Norra häradet och Fårö pastorat.
Länet underhåller 2 Bätsmans-kompanier, tillsammans 260 man; hvarje rote utgöres af i det närmaste 4 mantal.
Den förut oroterade, ordinarie rotering nu underkastade jord, som finnes å ön, har blifvit indelad i 6 rotar.
Det öfverskott, sorn ej kunnat indelas på någon bestämd rote, utgör 3fs mantal.
På ön finnas 12 extra rotar indelade af såkallad privilegierad jord.
Aflägsenhet från hvarandra och särskilda förhållanden hafva verkat derhän, alt kf mantal af sistnämnde egenskap icke kunnat pä viss rote fördelas, hvadan ej mindre detta hemmantal, än äfven de här ofvananmärkte 3fu mantal, i enlighet med förfaltningarnes föreskrift, erlägga vakans-afgift.
Till öns försvar är en Nationalbeväring upprättad, bestående, med några bestämda undantag, af alla manspersoner emellan 17 och 50 år; den är indelad i artilleri, jägare, infanteri och pikförare.
Hela styrkan, befälet inberäknade utgjorde år 1850: 8,214 personer.
National-beväringen exercerar årligen en kortare lid; men under de sednare åren hafva endast artilleri och jägare till exercis varit sammandragne.
Gästgifvaregårdar finnas uti Norra häradet 28 stycken, innehållande 31 -fk mantal, och i Södra häradet 25 stycken om 24f mantal.
Af gäslgifvaregårdarne äro 30 ansedda som skjutsom by tningsställen; utom vid de öfriga finnes endast en tillåten krog på landet.
Tulluppsyningsmännen hafva sedan Drottning Christinas tid åtnjutit rättighet att ensamme hålla taverner (eller krogar) vid landlhamnarne, hvilka uti förenämnde antal icke äro inräknade.
För postens förskaffande vintertiden emellan Wisby och Klintehamn, hvarifrån den med en skonert eller båt, efter omständigheterna, afgår till Böda på Öland, äro 1TV mantal anslagne till posthemman. 19 Under sommarmånaderne forlskaffas posten genom ett af postverket byrdt ångfartyg mellan Wisby och Slockholm, samt Wisby och Calmar eller Westervik, en gång i veckan åt hvardera hållet.
Gottland är för tullbevakning försedt med en tullkammare i W7isby och indeladt i 6 strandbevaknings-inspeklors-distrikter, nemligen:
Klinte, Rohne, Ljugarn, Kattbammarsvik, Slitö och Kappelshamn, och i 3 strandbevakningsuppsyningsmans-distrikter, nemligen: Burgsvik, Kylley och Fårösund.
Lotsar, under uppsigt af en Lolsfördelnings-Chef, äro stationerade uti Wisby stad, Westergarn, Klintehamn, Burgsvik, Enevik, Stockvik, Rohne, Ljugarn, Flerrevik, Kattbammarsvik, Slitö, S:t Olofsholm, Kylley (hvilkets lotsar äfven inlotsa lill Lörje, Wallavik och Wärna), Lergraf, Fårösund, med särskilde lotsar vid hvarje inlopp, Lulterhorn, Ahr, Kappelshamn och Hallshuk I följd af år 1827 med jordägarne vid desse lols-stationer uppgjorda koutrakler, hafva samtliga lolsarne blifvit inrymda i besittning af åt dem upplåtne lägenheter.
Tabellen upptager det antal skattlagde tullmjölqvarnar, som för närvarande finnas i Länet.
Sedan sista berättelsen hafva 2 qvarnar blifvit skattlagda, och räntan å en förmedlad, hvarigenom qvarnränlan tillökats med 29 sk. 6 r:st. 1 det hela har Länets jordebokssumma härigenom ökats så, att då densamma år 184-7 utgjorde 12,227 R:dr 27 sk. 10 r:st., utgör den vid 1850 års slut 12,228 R:dr 30 sk. 7 r:st.
Tvenne kungsgårdar finnas i Länet.
Den ena, Roma kloster, är anslagen Landshöfdingen på lön, emot en arrendeafgift af 66 R:dr 32 sk.
Enligt nådigt förordnande är densamma nu utarrenderad på 30 år mot 648 tunnor spanmål, deraf 575 äro Landshöfdingen på lön anslagne, och det öfriga beror på särskild disposition.
Den andra kungsgården, eller Wisborgs kungs-ladugård har, sedan framlidne Öfversten af Klints arfvingars disposition deraf 1844 upphörde, blifvit utarrenderad på 30 års lid, mot ett årligt arrende af 115 tunnor spanmål.
Af uti Länet år 1847 befintlige 7J|J:de!s mantal kronohemman återslå nu endast, oberäknadt kungsgårdarna, 6jj mantal.
Civila boställen och bohemman utgöra 13J mantal; Ecklesiastika boställen 481 mantal, deraf äro prostgårdar och annexehemman 44, och 4i mantal kaplansboställen.
Sedan krono-allmäuningarne
Fjäle myr samt Bod och Österudd blifvit, i lotter fördelle, försålde, återstår nu ingen veterlig krono-allmänning, så vida 20 icke Kronan kan tillvinna sig de under tvist varande så kallade Jägarebackarne i Lau socken.
Sedan genom anhängige rättegångar osäkerheten af jords afsöndring pä annat sätt än Kongl.
Förordningen den 19 December 1827 föreskrifver blifvit mer och mer känd, börjar nu mera försigtighet vid dylika afsöndringar iakttagas, dock inträffar ännu ofta att afhandlingar derom uppgöras, utan afseende på författningens föreskrifter, och till den kraft och verkan lag förmår i domboken intagas.
Med undantag af kungsgårdarne, finnas icke i Länet flere hemman tillhopa under samma namn eller vanliga större byar, utan endast, såsom de här kallas, gårdar, hvaraf högst få öfverstiga 2 mantal.
Af i lotter klufne gårdar hafva de fleste undergått storskifte eller laga skifte.
Mot det fordna enskiftet mötte den svårigheten, att sorn de flesta gårdars ägor äro betydligt kringspridda (de finnas t. ex. som hafva sina ägor på 20 olika ställen och i sju socknar), så blefvo enskiften här på landet nästan icke annat än ett storskifte.
Denna spridning af ägor har äfven på många ställen lågt stora hinder i vägen för laga skiften, h vilket fö nådiga stadfästelse, genom nådigt förordnande af den 9 Juni 1832, att i detta Län laga skifte icke får äga rum, der storskifte föregått, såvida icke alla delägarne i gården förena sig om att det begära.
Otvifvelaktigt skulle det i framtiden för hemmansägare och jordbruket i Länet vara högst fördelaktigt, um en ny, allmän indelning af gårdarnes ägor kunde komma att äga rum.
Om behöfligheten af att vinna en sådan reglering hafva ortens riksdagsmän väckt fråga, hvilket förn n led t Eders Kongl. Maj:ts nådiga förordnande af den 5 Maj 1841, att genom Kornilerade undersöka frågan och afgifva förslag på lämpligaste sättet att regleringen tillvägabringa.
Komiterade hafva funnit saken utan särdeles svårighet på så sätt kunna utföras, alt i stället för att, såsom hitintills på landet ägt rum, hvarje särskild gård utgör ett skifteslag, skulle flera gårdar efter lokalens beskaffenhet sammanslås i hvarje skifteslag, och är ett projekt härtill af Komiterade uppgjordt, och det ingångna underdåniga förslaget bifogadt.
Troligen kan ingenting bättre än detta, när del. kommer till utförande, befrämja jordbrukets framsteg på Gottland, när en hvar jordbrukare får sina nu spridda jordstycken närmare förenade, det skall ock i en framtid leda till skogsbesparing genom minskning af det oräkneliga antal gärdesgårdar, som hvarje hemmansägare nu måste underhålla. 21 De sockne-depu terade, som (ill följe af Eders Kongl. Maj:ts nådiga förordnande hördes öfver Komiterades förslag, yttrade sig nästan allmänt deremot, hvadan Eders Kongl. Maj:t uti nådigt bref af den 16 Februari 1849 förklarade det få bero på anmälan af jordägare, huruvida större skifteslag skulle kunna bildas.
På min i ämnet ytterligare gjorde underdåniga framställning har Eders Kongl. Maj:t uti nådigt bref af den 20 December 1850 täckts förordna, att socknarne inom Länet skola på Statens bekostnad i vissa skifleslag indelas och derefter 2:ne af dem såsom en föresyn, äfven på allmän bekostnad, läggas i laga skifte, hvilka åtgärder nu äro under utarbetning:. ö O Ingen hemmansdel har råkat i ödesmål, och mig veterligt (innes icke heller här på landet något ödehemman.
Uppdämningarne vid den mängd af sågar och qvarnar, som finnas på landet, förorsaka endast vår- och hösttid vattendiänkning af myrtrakter; åtminstone hafva inga klagomål, som vittna om annat förhållande, inkommit.
Uppdämningen om våren får dock icke räcka längre än lill den i lag bestämda tid, för att icke skada växten af myrfodret.
Hemmansklvfningen i några socknar, såsom Mästerby, Näs, Nähr och Eskelhem, är allt (or långt drifven; forlsättes den ytterligare, är att befaia jordäga ines obestånd.
Uti sistnämnde 2 socknar finnes dessutom äfven en öfverdrift i öfverlåtelse af små jordlotter till arbets- och inhysesfolk.
Om å ena sidan del verkar förmånligt genom den större tillgång på arbetare, som derigenom beredes, så äro å andra sidan olägenheterna deraf så mycket större, genom derifrån härled t armod, sysslolöshet och deras onda följeslagare.
Inom en half eller £ mils afstånd från mera befolkade städer synes det vara fördelaktigt att icke sätla någon gräns för hemmansklyfningen, men derutom torde betydliga olägenheter deraf mer och mer uppstå.
Några särskilda hemman, anslagne läroverken, finnas icke.
Endast tre små jordlägenheter med tillhörande byggnader finnas donerade till folkskolor efter Lancasterska metoden.
Wisby hospital agde fordom ett betydligt antal goda lägenheter på landet, hvilka till betydligaste delen försåldes år 1763.
Dessa upptagas nu under hospitals-sluitte och fortfara att till hospitalet årligen erlägga ränta, bestående dels i penningar, dels i persedlar in natura.
För hospitalet göres närmare redo under rubriken helsovård. 22 Statsbidrag:
Förhållandet emella 11 allmänna bevillningen och folkmängdens tillökning har varit:
Folkmängdslorhållande.
Bevillningsförhållande. 1848 minskning . . . 216. tillökning ... 8: 29. 1. 1849 tillökning . . . 528. minskning . . 111: 18. 8. 1850 tillökning . . . 677. tillökning . . . 165: 25. 2.
Statsbidragen, fördelade på 1850 års hela folkmängd, utgöra på person å Landet 5 R:dr 28 sk. i Staden 5 » 40 »
När missväxt icke inträffar, har Länet mindre svårighet än många andra provinser för skatternas utgörande, genom näibelägenheten till afsättnin ssorterne för landtmannens produkter, nemligen, utom Wisby stad, till 10 stycken tillåtna landthamnar, hvarifrån export sker, och bör till det stora flertalets bland de skattskyldiges heder nämnas, att de beflita sig om alt skatterna i rätter tid utgöra; rester på uppbörden äro derföre obetydliga.
Dessa rester rälta sig mycket efter årsväxtens beskaffenhet oell den mer eller mindre förmånliga konjunkturen för skogseffekter, äfvensom den större eller mindre fångsten af fisk.
Af Länets jordeboks- och hemmantalsränta, utgörande i kronovärde 12,228 R:dr 30 sk. 7 r:st., äro endast 1,058 R:dr 12 sk. anordnade.
Extra ordinarie onera, såsom inqvarteringar och kronoskjulsar, äro här föga betungande.
Väg hållningen, i anseende till vägnrnes mängd, är deremot mera betydlig, synnerligen genom den ojemna och på flera ställen olämpliga indelningen deraf, men underhållet lättas uti en stor del af landet derigenom, att hällen icke ligger djupt under jordvtan; och som landet i allmänhet är slätt, orsakas al vattnet pä få ställen utskärning i vägarne.
I vinlervägarnes underhållande äro, efter öfverenskommelse, såväl lägenhels-innehafvare som backstuguhjon med flere skyldige att deltaga.
Nya vägdelningen i Södra häradet har medfört allmän belåtenhet, och om den i Norra häradet pågår ännu undersökning vid llärads-Rntten.
Krono-tionden i Länet ar presterskapet af Konung Cai 1 den XI förunnad, i anseende till det ringa hemmantal, hvaraf de flesta pastorater bestå.
Den länge ventilerade frågan om tionde-sättning beror af några preliminära åtgärder af Eders Kongl. Maj:ls och Rikets Kammar-Kollegium.