Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet hemställt, att förändring i nuvarande indelning af länsmansdistrikten måtte ske på det sätt: att af Hammerdahls distrikt, för närvarande bestående af Hammerdahls socken med Borgvattnets kapellförsamling, samt Ströms, Alanäsets och Frostvikens socknar, med särskild Länsman för traktens Lapphefolkning, bildades två, deraf Hammerdahls socken borde utgöra det ena distriktet samt Ströms, Alanäsets och Frostvikens socknar det andra, men Borgvattnets kapellförsamling, som skall förenas med Stuguns socken till särskildt pastorat, förflyttas till det distrikt, dit Stugun hörer; hvarvid, under förutsättning att Lapp-länsmannen, såsom hittills, åtminstone tills vidare kunde bestrida länsmansgöromålen i Ströms, Alanäsets och Frostvikens distrikt, någon ny lön icke erfordrades; att af Liihs distrikt, nu bestående af Liths, Kyrkås, Häggenäs och Fölinge socknar, bildades två, deraf de tre förstnämnda socknarne skulle utgöra det ena samt Fölinge det andra distrftctet, hvartill en ny lön erfordrades; att af Ragunda distrikt, nu bestående af Ragunda, Stuguns, Forss, Hällesjö och Håsjö socknar, äfven bildades två distrikt, deraf Ragunda, Stugun och Borgvattnets kapell från nuvarande Hammerdahls distrikt skulle utgöra det ena och Forss, Hällesjö och Håsjö socknar det andra, hvartill en ny lön erfordrades; att af Refsunds distrikt, nu bestående af Refsunds, Sundsjö, Bräcke och Bodsjö socknar, likaledes bildades två distrikt, deraf Refsunds och Bodsjö socknar borde utgöra det ena samt Sundsjö och Bräcke socknar, jemte Nyhems kapellförsamling, det andra, med ny lön för eu Länsman ; att af Offerdals distrikt, nu bestående af Offerdals, Alsens och Mattmars socknar, bildades två distrikt, deraf Offerdals socken skulle utgöra det ena, samt Alsens och Mattmars socknar det andra, med ny lön för eu Länsman; att af Undersåkers distrikt, nu bestående af Undersåkers, Mörsills, Åhre och Kalls socknar, med särskild Länsman för traktens Lappbefolkning, bildades två distrikt, deraf Undersåkers och Åhre socknar skulle utgöra det ena samt Kalls och Mörsills socknar det andra, hvarvid, om, såsom hittills egt rum, allt bestyret inom ena distriktet öfvertoges af Lapp-länsmannen, någon ny lön icke erfordrades; och att af Bergs distrikt, som nu bestode af Bergs socken, Åsarnes kapell, Klöfsjö och Rätans socknar,
bildades två, deraf Bergs socken och Åsarnes kapell skulle utgöra det ena samt Klöfsjö och Rätans socknar det andra distriktet, dit Ofver-Hogdals socken af Svegs länsmansdistrikt ansåges böra läggas, intilldess, på sätt i sammanhang med på Kongl. Maj:ts pröfning beroende fråga om förläggande af Ytter-Hogdals socken i Helsingland till Jemtlands län blifvit hemstäldt, Öfver- och Ytter-Hogdal, hvilka tillsammans utgöra ett pastorat, alltså kunde till ett länsmansdistrikt sammanslås, och erfordrades för denna fördelning en ny lön.
I afseende på regleringen af 3 särskilda, nuvarande Ovikens, Lopkne och Brunflo distrikt, till likhet med socknarues indelning, utan behof af ny lön, åberopade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sin under den 7 November 1861 i ämnet gjorda underdåniga hemställan, under yttrande tillika, att öfriga länsmansdistrikten, så väl i Jemtland, som Herjeådalen, kunde förblifva oförändrade. 30 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Kammar-kollegium och Stats-kontoret hade, jemte anmärkning vid uppgiften å nuvarande länsmansdistrikt, att i den fastställda staten icke för Lappallmogen inom Ströms, Alanäsets och Frostvikens socknar upptoges någon särskild Länsman såsom i Kongl.
Maj:ts Befaliningshafvandes skrifvelse antydes, utan blott en Länsman för hela nuvarande Hammerdahls distrikt, men att deremot för Liths tingslag upptoges två Länsmän, den ene för socknarne Lith, Kyrkås och Häggenäs och den andra särskildt för Fölinge, som är ett Lappmarkspastorat, — uti afgitvet underdånigt utlåtande af den 24 sistlidne September, på de af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande andragne skäl och då emot den föreslagna förändringen i länsmansdistrikten och sättet derför något i öfrigt icke förekommit att erinra, i underdånighet tillstyrkt, att Kongl. Maj:t måtte hos Rikets Ständer göra framställning om uppförande å stat utaf aflöning, hyresersättning deri inberäknad, för fem nya Länsmän inom Jemtlands län med 850 R:dr för hvardera, eller tillsammans 4,250 R:dr. 7:o.
Om anslag för Kongl. Majlis Befaliningshafvandes i Wester-Norrlands län underdåniga skrif ytterligare en veise af den 25n Juli sistlidet år, hvaruti, under anförande, att det länsmansdistrikt La”iänet 1 ^nom Södra Ångermanland, som för närvarande utgöres af Ramsele, Bodums, Fjellsjö och Tåsjö socknar med en arealvidd af nära 30 qvadratmil och en utsträckning efter Ramsele och Tåsjö elfvars ådal af 12| mil, der på de mest aflägsna, förr obebodda trakter, till hvilka vägar helt och hållet saknades, nybyggen vore anlagda och folkmängden, enligt 1861 års mantalslängd, uppginge till 4,505 personer, oberäknadt en mängd främmande arbetare, som alla årstider inom detta distrikt uppeköllo sig, för att biträda sågverksegare och andra trävaruhandlande med skogseffekters huggning, forsling och flottning m. m., vore alltför vidlyftigt för att en Länsman skulle kunna medhinna alla med tjensten förenade åligganden, deribland synnerligast tillsynen, att åbocrne å 93 genom afvittringen tillkomna nybyggen, de flesta med flere, ända till 10 eller 12 åboer försedda, fullgjorde sina byggnads- ocb odlingsskyldigheter, Kongl. Map.ts Befallningshafvande i underdånighet föreslagit distriktets delning sålunda, att Ramsele socken om 10^ qvadratmil och utgörande et t, eget pastorat kom me att bilda det ena länsmansdistriktet, samt Bodums, Fjellsjö och Tåsjö socknar det andra, genom hvilken fördelning äfven socknarnes invånare komme att beredas en icke ringa besparing i tid och kostnader så val vid de tillfällen, då de bchöfde vända sig till Läns mannen, som äfven när denna för utmätningar och andra tjensteåligganden måste besöka dem; anhållande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att för beröida ändamål, anslag måtte beredas till lön åt ytterligare en Länsman inom länet.
På de af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sålunda anförda skäl, hade ock Kammar-kollegium och Stats-kontoret, uti afgifvet underdånigt utlåtande af den 24 sistlidne September, tillstyrkt, att Kongl. Maj:t måtte hos Rikets Ständer göra framställning om uppförande å stat af lön, 700 R:dr, jemte ersättning för bostad, 150 R:dr, åt en Länsman i det föreslagna nya distriktet, Om anslag till g.^ ytterligare en Lycksele lapp- Kongl. Maj:ts Befaliningshafvandes i Westerbottens län, uti skrifvelse den 5 mark.
Juni sistlidet år, gjorda underdåniga framställning, att, enär Lycksele lappmarks Kongl. Majlis Nåd.
Proposition N:o 76. 31 socken innehölle omkring 80 qvadratmil i vidd, med en folkmängd al 4,428 personer och till största delen obanade vägar, och det icke vore möjligt lör den inom denna vidsträckta socken nu anställde ende
Länsman att behörigen fullgöra honom åliggande tjenstegöromål, särdeles som, efter den i sednare tider derstädes betydligt framskridna odlingen samt utvidgning af skogsafverkningen och trävaruhandeln med deraf härflytande olofliga skogshyggen m. m., hans tid i betydlig mån toges i anspråk i och för kontrollen dervid och åtgärders vidtagande till förvarande af Kronans rätt till skogseffekterna, anslag måtte beredas till lön åt en ytterligare Länsman inom Lycksele socken med det tjenstgöringsdistrikt, som Iramdeles kunde varda af Kongl. Majus Befallningshafvande bestämdt; i anledning hvaraf Kammar-kollegium och Stats-kontoret, uti afgifvet underdånigt utlåtande af den 31 påföljde Juli hemställt, att, då, vid de uppgifna förhållandena, antagas kunde, att inrättandet af en ny länsmansbeställning inom ifrågavarande, till odling och folkmängd den största bland Lappmarks-socknarue, vore af behofvet påkalladt, Kongl. Maj:t måtte hos Rikets
Ständer göra nådig framställning om uppförande å stat af lön, 700 R:dr, jemte ersättning för bostad, 150 R:dr, eller tillsammans 850 R:dr, åt en ytterligare Länsman inom Lycksele socken.
I öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium och Stats-kontoret uti nästföregående fyra punkter yttrat och hemställt, tillstyrkte Stats-Rådet i underdånighet, att Kongl.
Maj:t, för tillvägabringande af de regleringar, som derutinnan omförmälas, måtte af Rikets Ständer äska uppförande å stat af löner och hyresersättningar: för en Kronofogde och en Häradsskrifvare inom Malmöhus län med tillsammans 5,100 R:dr; — för fem nya Länsmän i Jemtlands län med tillsammans 4,250 R:dr; — för en ny Länsman inom Wester-Norrlands län med 850 R:dr; och för en ny Länsman i Westerbottens län med 850 R:dr. 9:o. Kongl.
Maj:ts Befallning shafvandes i Norrbottens län underdåniga skrifvelse af Om särskild den 8 November 1859, hvaruti, sedan genom nådigt Bref den 20 Juni 1856 blifvit länsmans anförordnadt, att af vissa till Öfver-Torneå, Öfver-Kalix och Pajala socknar i nämnda palla,‘,le' län hörande, iutill hvarandra gränsande, men 5 till 8 mil från moderförsamlin- ^apeiiför-" garne belägna byar och hemman, skulle bildas en särskild kapellförsamling, under samling. benämning af Korpilombola, hvilken borde under Öfver-Torneå pastorat förläggas, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fästat uppmärksamhet på de olägenheter, som för den nya församlingen skulle uppstå, derest icke vid församlingens bildande de juridiska och administrativa indelningarne bringades i full öfverensstämmelse med den ecklesiastika, i hvilket afseende anförts: att nämnda tre socknar tillhörde länets norra domsaga, men efter socknarnes namn sönderfölle i tre tingslag, hvilket förhållande för den nya kapellförsamlingen skulle komma att fortfara, såvida icke vid densammas utbrytning de särskilda församlingsdelarne med ett af tingslagen förenades; att i administrativt hänseende Öfver-Kalix socken tillhörde länets mellersta eller Kalix fögderi samt Öfver-Torneå och Pajala socknar det nordligaste eller Torneå fögderi, till hvilket sistnämnda den från Kalix socken utbrutna delen alltså syntes böra förläggas; att då hvardera af de tre socknarne förut utgjort ett länsmansdistrikt, en förening af de utbrutna delarne under ett distrikt likaledes 32 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Proposition N:o 76. blefve erforderlig, derest icke oregelbundenheter skulle uppstå, hvilka störande komme att inverka på den nya församlingens ordnande, samt att, enär afvittring påginge inom Öfver-Kalix socken samt förestode i Öfver-Torneå och Pajala socknar, rätta tiden vore inne att till ett helt förena berörda församlingsdelar och för desamma bestämma gemensamma gränser genom dessa delars utbrytning från de omgifvande socknarne; och hade Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i anledning häraf i underdånighet hemställt, att hela Korpilombola kapellförsamling måtte läggas under Öfver-Torneå tingslag och Torneå fögderi, och att, enär kapellförsamlingen utgjorde minst 8 qvadratmil och de derinom befintliga byar och hemman voro belägna 5 till 8 mil från Öfver-Torneå kyrka, Kongl.
Maj:t måtte förordna, att Korpilombola församling skulle utgöra ett särskildt länsmansdistrikt, helst en Länsman icke medhunne att utöfva sina tjensteåligganden icke blott inom Öfver-Torneå och den derunder lydande Hietaniemi annexförsamling, utan äfven i Korpilombola, eller inom ett distrikt, öfverstigande 30 qvadratmil, med en folkmängd af mer än 5,000 personer, och hvarest betydliga odlingsbara marker vore att tillgå, hvilka först genom den under byggnad varande, Korpilombola genomlöpande landsvägen mellan Öfver-Torneå och Pajala blefve åtkomliga, hvaraf åter kunde afttagas, att, så snart de påbörjade afvittringarne hunne afslutas, denna trakt skulle vinna betydlig förkofran i odling och tillvext i folkmängd, äfvensom att, i händelse af bifall härtill, erforderligt löneanslag för den nya länsmansbeställningen måtte beredas.
Sedan Kongl. Maj:t, vid underdånig föredragning af denna framställning den 1 December 1859, dels meddeladt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län nådig föreskrift, att, under afvittrings-förrättningarne inom ÖfverKalix, Öfver-Torneå och Pajala socknar, låta vidtaga erforderliga åtgärder i ändamål att från nämnda socknar må inom bestämda gränser varda utbrutna de särskilda delar, hvaraf Korpilombola kapellförsamling komme att bildas, dels ock anbefallt
Kammar-kollegium att inkomma med underdånigt utlåtande i anledning af hvad för öfrigt blifvit af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslaget, så hade hemälde Kollegium uti skrifvelse den 5 Juli 1860 i underdånighet anfört, att, då genom det åberopade Kongl. Brefvet den 20 Juni 1856 blifvit stadgadt, att Korpilombola kapellförsamling skulle efter nuvarande Kyrkoherdars i Öfver-Kalix och Pajala socknar afgång, förläggas under Öfver-Torneå pastorat, Kollegium, lika med Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, ansåge det böra leda till reda och god ordning, att kapellförsamlingens särskilda delar jemväl i juridiskt och administrativt hänseende bringades i öfverensstämmelse med detta redan i ecklesiastikt afseende gifna nådiga stadgande: hvadan och då församlingen, som redan år 1853, obcräknadt då ännu icke skattlagda nybyggen, utgjordes af hemman till ett skattetal af tillsammans nära 6 mantal, samt hade en å dessa och å nybyggena skattskrifven folkmängd af 750 personer, spridda på en areal af 8 qvadratmil, icke lämpligen kunde med Öfver-Torneå vidsträckta länsmansdistrikt förenas, eller, utan men för den ifrågasatta regleringen, tilläggas annat distrikt, Kollegium tillstyrkte nådigt bifall till Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes underdåniga framställning, och att, till aflöning åt en ny Länsman i Korpilombola församling, hos Rikets Ständer måtte äskas ett anslag, motsvarande hvad dylika tjenstemän i allmänhet åtnjuta, eller 850 R:dr, deruti inberäknad hyresersättning 150 R:dr.
Jemte Kongl. Maj-.ts Nåd.
Proposition Nio 76. 33 Jemte underdånig hemställan, att Kongl Maj:ts Befallningshafvandes framställning, i hvad den angick Korpilombola kapellförsamlings förläggande under Öfver-Torneå Tingslag, finge till Justitie-departementets underdåniga föredragning öfverlemnas, tillstyrkte Stats-Rådet, på grund af hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och Kollegium anfört, att, för anställande af särskild Länsman inom nämnda kapellförsamling, som borde tillhöra Torneå fögderi, Kongl.
Majit täcktes af Rikets Ständer äska uppförande å stat af erforderligt löneanslag, jemte hyresersättning, med tillsammans 850 R:dr. 10:o. Kongl. Majits
Befallningshafvandes i Ostergötlands län underdåniga memo- o>n Ydre kanal af den 16 Augusti sistlidet år, med förnyad underdånig framställning om rads delning i Ydre härads inom nämnda län fördelning i två länsmansdistrikt; i afseende på tv“ [ämmamhvilken fråga förekom: att Kongl. Majits
Befallningshafvande redan under den 3 d,striktDecember 1859 hemställt, att af nämnda härad måtte på uppgifvet sätt bildas två länsmans-distrikt, och dervid hufvudsakligen yttrat, att häradet bestode af nio socknar och socknedelar, Asby, Torpa, Norra Wi, Sunds, Svinhults och Vestra Ryds socknar samt delar af Malexander, Rumskulla och Askeryd, om tillsammans 298j mantal med en folkmängd af nära 10,000 personer, fördelade på en yta af omkring nio qvadratmil; att häradet, som till största delen utgjordes af skogsbygd, inneslöte flera större och mindre sjöar, deribland till en del den högst betydliga sjön Sommen, hvilka vissa tider af året icke kunde öfverfaras; att inom samma härad funnes fyra gästgifvargård ar, vid hvilkas tillsyn en väglängd af omkring 117 mil måste årligen ti 11 ryggal äggas, och en stor mängd i aflägsna trakter belägna hemman och torp, hvilka för polisuppsigten ofta borde besökas; samt att, vid sådant förhållande, det äfven för den mest nitiske Länsman vore snart sagdt omöjligt att i det vidsträckta distriktet utöfva en verksam polisuppsigt samt tillsyn å allmänna landsvägarne m. m.
Deremot anförde Kammar-kollegium och Statskontoret i underdånigt utlåtande den 23 Mars 1860, bland annat, att, ehuru väl å ena sidan icke kunde nekas, att Ydre härad innefattade ett vidsträckt och folkrikt distrikt för en Länsmans verksamhet, å andra sidan icke heller borde förbises att inom flera delar af riket länsmansdistrikt funnes med dels vida större folkmängd och dels vidsträcktare område; och då jemväl i betraktande toges, att Länsmännen egde till biträde i tjensten anlita Fjerdingsman, hvilka på flere orter, med anledning af Kongl. Kungörelsen den 9 Augusti 1851 och den 23 Oktober 1857, vore med bestämd aflöning försedde och derföre ieke, såsom förut merendels skedde, årligen ombyttes i tur mellan bemmansinnehafvarne, utan numera sannolikt längre tid qvarstode och såmedelst kunde förvärfva sig erforderlig vana och skicklighet vid fjerdingsmansbestyrens utöfvande, samt socknenämndernas verksamhet äfven i sin mån bidroge att underlätta kronobetjeningens åligganden vid åtskilliga bestyr af ekonomi- och polisnatur, trodde Kollegierne det icke vara skäl att å stat uppföra ytterligare en Länsman i Ydre härad, helst det vore att emotse att vid en förväntad ny kommunal-styrelse på landet, hos allmänheten skulle framkallas mera håg och intresse för deltagande i sådana ekonomiska angelägenheter, som hittills utgjort föremål för kronobetjeningens handläggning; på grund Bih. till R.
Fröt. 1862 f 1863. 1 Sami. 1 Åfd. 2 Band. 12 Iläft. 5 34 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 16. hvaraf och enär mot Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes då afgifna förslag dessutom förekom, att hägge länsmännen skulle få boställen inom samma socken och att nuvarande länsmansbostället Bestorp i Sunds socken, som skulle tillhöra södra distriktet, borde blifva boställe åt Länsmannen i norra distriktet, hvilken reglering icke syntes Kollegierne lämplig och ändamålsenlig, Kollegierne afstyrkte bifall till den gjorda framställningen; hvarefter Kongl. Maj:t, vid underdånig föredragning af ärendet den 27 April 1860, förklarade sig, med afseende å hvad Kollegierne sålunda anfört, icke vilja i anledning af samma framställning vidtaga någon åtgärd.
Uti nu förevarande underdåniga Memorial hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande emellertid anfört, att erfarenheten under de sednare åren än vidare stadgat Kongl. Majts Befallningshafvandes öfvertygelse, att länsmansbefattningen icke af en person kunde behörigen utöfvas inom ifrågavarande härad, hvarföre Kongl. Maj:ts Befallningshafvande lunne sig af embetspligt uppmanad att ånyo föreslå, att häradet blefve i två länsmansdistrikt fördeladt på det sätt, att Sunds, Asby och Torpa socknar jemte Malexanders socknedel, tillsammans 165$ mantal med 5,355 invånare, komme att utgöra norra distriktet, med boställe för Länsmannen, det nu dertill anslagna hemmanet Bestorp; och att Norra Wi, Vestra Ryds och Svinhults socknar jemte Rumskulla och Askeryds socknedelar, tillsammans 133| mantal med 4,453 invånare, bildade det södra distriktet, hvars Länsman, i brist på tillgängligt lämpligt boställe, borde tilläggas hyresersättning; anhållande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att anslag till lön och hyres-ersättning åt ytterligare en Länsman i meranämnde härad måtte beredas.
Uti infordradt underdånigt utlåtande af den 24 sistlidne September hafva Kammar-kollegium och Statskontoret erinrat, att under den tid, som förflutit sedan ärendet förra gången utgjorde föremål för nådig pröfning, hemmantalet inom Ydre härad, så vidt anteckningarne hos Kammar-kollegium visade, hvarken ökats eller minskats, hvaremot enligt mantalslängderne, folkmängden inom häradet, som år 1857 uppgick till 9,911 personer, år 1860 miDskats till 9,658, så att folkmängden skulle komma att utgöra, i det nu föreslagna norra länsmans-distriktet 5,281 och i det södra 4,377 personer, vid hvilket förhållande Kollegierne, under åberopande af de i förra utlåtandet anförda skäl, förklarat sig icke heller finna anledning att nu tillstyrka bifall till Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes underdåniga hemställan.
På de skäl Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande till stöd för den ifrågasatta fördelningen af Ydre härad i två länsmansdistrikt, uti sina, vid tvänne särskilda tillfällen gjorda framställningar i ämnet i underdånighet anfört, fann Stats-Rådet sig böra i underdånighet tillstyrka, att Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer att, för nämnda ändamål, å stat uppföra lön jemte hyresersättning åt en ny Länsman i Östergötlands län med tillsammans 850 R:dr. ll:o.
En af Kronolänsmannen i södra eller första distriktet af Westbo härad och lämmannbo- Jönköpings län, A. P. Essén, i Januari månad 1860 ingifven underdånig skrift, stallet Rem i med anhållan, att det honom på lön anslagna boställe i mantal af hemmanet Rem Jönköpings eiierRembN:o 1 i Refteleds socken och nämnde härad, hvilket hemman, enligt hvad län.
Angående indragning af Kongl. Majlis Nåd.
Proposition N:o 76. 35 vederbörande Kronofogde i bifogadt intyg vitsordat, såsom beläget utom boställskafvarens tjonstgöringsdistrikt, hvarken af sökanden eller hans företrädare i tjänsten kunnat bebos, måtte till Kronan indragas och säkanden i stället tillerkännas den hyresersättning, 150 R:dr årligen, som af Länsmän, hvilka icke innehafva boställe, åtnjutes, jemte godtgörelse för boställets under lönen beräknade ränta och afkastning med 50 R:dr.
Efter härå erhållen nådig remiss hade Kammar-kollegium och Statskontoret, med öfverlemnande af Kongl.
Majks Befallningshafvandes i länet öfver ansökningen infordrade yttrande, deruti densamma till nådigt bifall förordades, i afgifvet underdånigt utlåtande af den 30 Mars 1860 anmält, att i 1858 års stat för Jönköpings län årliga aflöningen för Länsmannen i ofvanberörda distrikt upptoges till 700 R:dr, hvaraf utginge kontant 650
R:dr och återstoden i boställsränta 9 R:dr och afkastning af hemmansdelen 41 R:dr, samt i underdånighet tillstyrkt, att då, på sätt handlingarno utvisade, ifrågavarande hemmansdel, såsom belägen utom distriktet, icke vore till länsmansboställe tjenlig, samt afkastningen deraf, enligt i afskrift bifogadt arrende-kontrakt, utgjorde endast 50 R:dr årligen, eller enahanda belopp, som vore i staten upptaget, samma boställsdel måtte till Kronan indragas och för Statsverkets räkning utarrenderas, samt Länsmannen i södra distriktet af Westbo härad i stället undfå af statsmedel kontant ersättning, motsvarande boställets ränta och afkastning, jemte kushyresersättning, utgörande tillsammans ett belopp af 200
R:dr, hvarigenom Länsmannen i berörda distrikt komme i åtnjutande af lika löneförmåner, som andre Länsmän, hvilka sakna boställe, eller 850 R:dr.
Departements-chefen erinrade, att, vid detta ärendes föredragning den 27 April 1860, Kongl. Majk förklarat, att Kongl.
Majk funne nådig Proposition i ämnet icke böra till Rikets då församlade Ständer aflåtas, men att Kongl. Majk ville före nu instundande riksdag taga frågan under förnyad nådig pröfning; hvarjemte
Departements-chefen anmälde att Kronolänsmannen Essén uti en den 25 sistlidne Juli till Kongl. Majk ingifven underdånig skrift förnyat sin ofvanberörde underdåniga framställning.
Med anledning af hvad härvid förokommit, tillstyrkte Stats-Rådet, lika med vederbörande embetsmyndigheter, att Kongl. Majk måtte föreslå Rikets Ständer, att ifrågavarande länsmansboställe, | mantal
Rem, jemte boställsräntan, må till Kronan indragas och samma boställe för Statsverkets räkning, i enlighet med gällande föreskrifter, genom
Kammar-kollegii försorg utarrenderas samt att boställshafvaren må af statsmedel från nästa statsreglerings början årligen erhålla kontant godtgörelse med dels 50
R:dr, motsvarande boställsräntan 9 R:dr och boställets till 41 R:dr beräknade afkastning och dels den för Länsmän utan boställe bestämda hushyresersättning af 150 R:dr. 12:o. «, , .
Angående in Kongl. Maj-.ts
Befallningshafvandes i Malmöhus län underdåniga Memorial af fä^SSmamboden 13 Juni 1862, med öfverlemnande af Kronoläusmannens i Wemmenhögs hä- stället Stora rads östra distrikt, C O. Hidtbergs underdåniga ansökning, att, enär det honom -&*'
« * tFcmpå lön anslagna bostället i mantal N:o 11 Stora Isie i Hemmesdynge socken af 36 Kongl. Maj:ts Nåd.