Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grén af behöriga personer vitsordade.
Utskottet delar visserligen motionärens åsigt att äfven denna del af landthushållningen är af vigt och derföre förtjent af understöd och uppmuntran, men då denna angelägenhet synes Utskottet lämpligen böra öfverlemnas åt hushållnings-sällskapernas omsorg, samt Kongl. Maj:t eger till sin disposition medel för Gréns hugnande med någon gratifikation, i händelse han deraf finnes vara förtjent, hemställer Utskottet, att Gust.
Bjerkanders motion icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Häst-afyelns befrämjande. 19.
Sedan Stuteri-öfverstyrelsen fästat Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet på angelägenheten deraf, dels att, för befrämjande af inhemska hästafveln, hingstar af utmärktare racer från fremmande länder införskaffades, för att såsom beskällare användas vid stuterierna, dels ock att allmänheten genom exempel sattes i tillfälle att inse nödvändigheten af större noggranhet vid urvalet af afvelsdjur samt en omsorgsfullare vård om fölen under deras uppväxt, i hvilket afseende Styrelsen hemställt, att så kallade stohållningar, hvilka för omkring 30 år tillbaka funnits inrättade i Skåne, ånyo måtte tillvägabringas, har Kongl. Majit föreslagit, att Rikets Ständer, för inköp af utländska hingstar af utmärktare racer, måtte bevilja ett anslag för en gång af 50,000 R:dr, samt att, för inrättande af så kallade stohållningar, det åt
Stuteri-öfverstyrelsen anvisade årliga anslag måtte ökas med ett belopp af 15,000 R:dr Riksmynt.
Delande den åsigt, som alltmer synes vilja göra sig gällande i afseende å fördelen för landet att erhålla en god häst-afvel, företrädesvis en sådan, som är användbar för Stats-Utskottets Utlåtande M 122. 5 7 för jordbrukets behof, anser Utskottet sig i så måtto böra understödja ofvanberörde framställning, att Utskottet tillstyrker, det Rikets Ständer för en gång anvisa en summa af 30,000 R:dr Riksmynt, alt från Riksgälds-kontoret utgå, till inköp af hingstar af utmärktare racer, med särskildt fästadt afseende å sådane, som äro passande för jordbrukets behof (se tab. M 9).
Hvad åter beträffar det framställda förslaget om tillvägabringande af så kallade stohållningar, så torde det å hufvud-titeln uppförda anslag för hästafvelns befrämjande lemna tillgång äfven för ett dylikt ändamål, ifall detsamma befinnes vara af behofvet verkligen påkalladt, hvadan Utskottet hemställer, att något särskildt anslag härtill icke måtte beviljas. 30, Vidare har Kongl. Majit, under åberopande af ett utaf Öfver-styreisen afgifvet underdånigt memorial, deruti förslag blifvit framstäldt till förnyad stat för de under Styrelsen lydande tjenstemän och betjente, åsyftande att bereda dem en af den ökade lefnads-kostnaden påkallad förbättring i deras lönevilkor, föreslagit, att Rikets Ständer, såsom tillökning i nuvarande aflönings-stat, måtte anvisa ett årligt belopp af 3,750 R:dr Riksmynt; och får Utskottet, som tagit kännedom af den uppgjorde staten och funnit de föreslagna löne- och arvodes-tillökningarne billiga och ingalunda för högt beräknade, tillstyrka, att den för sagde ändamål af Kongl. Maj:t äskade årliga anslags^ förhöjning af 3,750 R:dr må af Rikets Ständer beviljas.
Undervisnings-anstalter för slöjderna. 31.
Sedan Styrelsen för Teknologiska Institutet hos Kongl. Majit gjort underdånig framställning, angående behofvet dels af nämnde läroverks förseende med en tillräcklig och för dess ändamål lämpligare lokal, dels ock af tillökning i dervarande lärares antal och förbättring i deras löne-vilkor, dervid Styrelsen anmärkt, hurusom, under det fremmande stater, jemväl sådane, hvilkas folkmängd icke uppginge till hälften af Sveriges, å läroanstalter af ifrågavarande beskaffenhet använde ett årligt belopp, som mångfaldigt öfverstege härvarande Teknologiska Instituts anslagssumma, denna sednare fortfarande utginge till enahanda inskränkta belopp, som beviljades då Institutet för omkring 30 år sedan inrättades, en tidpunkt, dä man ännu egde blott ringa erfarenhet om dylika läroverks behof, så vida de skola kunna uppfylla sin bestämmelse, har Kongl. Maj:t, med afseende härå och då det för befrämjandet af landets materiela intressen vore af utomordentlig vigt, att Teknologiska Institutet vunne den utvidgning och fullständighet, som af industriens ytterligare utveckling och lärjungarnes växande antal påkallades, föreslagit: Bih. till R.
Prot. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 23 Haft. 8 58 Stats-Utskottets Utlåtande M 122.
4:o att det å 6 hufvud-titeln för Teknologiska Institutet med 4 4,400 R:dr B.ko eller 24,4 50 R:dr Riksmynt uppförda årliga anslag måtte ökas till 49,500 R:dr sist nämnda mynt, eller med 28,350 R:dr; 2:0 att det Kronans hus, som af Institutet nu begagnas, måtte få till den högstbjudande försäljas, så snart Institutet erhållit fullständigare ny lokal; och 3:0 att till den föreslagna nybyggnadens uppförande å lämpligt ställe måtte, jemte köpe-skillingen för det äldre huset, anvisas en summa af 420,000 R:dr R:mt, att i mån af behof användas, deri jemväl inberäknad kostnaden för erforderlig tomt. i händelse någon Kronan tillhörig sådan af tjenlig beskaffenhet icke blefve för ändamålet tillgänglig.
Enligt hvad af det vid den nådiga propositionen fogade statsråds-protokoll inhemtas, hade
Styrelsen såsom hufvudsakliga skäl för sitt förslag om Institutets utvidgning åberopat industriens fortgående utveckling och elevernes ständigt växande antal, och i sådant afseende, bland annat, anfört, att antalet elever, som under de 4 första åren efter Institutets år 4 848 skedda reorganisation aldrig öfversteg 35, läseåret 4 855—56 uppgått till 69 ordinarie elever, jemte det 33 extra elever då samtidigt derstädes njutit undervisning; att Styrelsen vid sådant förhållande och i anseende till den mängd förfrågningar, som gjordes af föräldrar och målsmän, hvilkas söner eller myndlingar vore sinnade att genomgå en kurs vid Institutet, egde anledning befara, att af dem, som innevarande år komme att anmäla sig till inträde derstädes, icke alla skulle för bristande utrymme emottagas; samt att bland de åtgärder, hvilka det allt mer och mer framstående behofvet af teknisk bildning i vårt land gjorde nödvändiga, äfven vore införandet vid Institutet af åtskilliga läroämnen, i hvilka någon undervisning hittills icke varit föreskrifven eller egt rum, men hvilka vore af den vigt, att undervisning deruti icke vid en högre teknisk läro-anstalt finge .saknas, nemligen allmän byggnadskonst, väg- och vatten-byggnadskonst samt mineralogi och geognosi.
Härigenom blefve visserligen en tillökning i lärare-personalen nödvändig, men genom denna tillökning skulle det blifva möjligt att, — i stället för att. enligt nu-*gällande stadgar för Institutet, elever antagits 2:ne år å råd, men icke det tredje, hvaraf åter följt att ynglingar, som haft för afsigt att genomgå Institutet, stundom fått vänta nära tvänne år, innan de der kunnat vinna inträde, — emottaga elever alla år, hvarjemte äfven den fördel vunnes, att, enär Institutet derigenom komme att erhålla 3:ne års-afdelningar, de, hvilka önska att såsom extra elever begagna undervisningen vid Institutet, alltid hade lättare att finna en afdelning, för hvilken föreläsningarne öfverensstämde med deras bildningsgrad och syftemål.
Då emellertid det sätt, hvarpå Institutet kunde komma att motsvara de på detsamma ställda fordringar, hufvudsakligen måste bero af Föreståndarens samt lärarnes nit och skicklighet, samt det således vore af högsta vigt att aflöningen vid Stats-Utskottets Utlåtande M 122.
59 deras befattningar biefve sådan att män med insigter och förmåga eftersträfvade desamma och på dem såge sig betryggade för sin framtida bergning, har Kongl. Maj:t, sedan såväl Styrelsen som nuvarande Föreståndaren yttranden i ämnet afgifvit, samt med särskilda förslag till aflönings-staten inkommit, slutande sig det ena på en summa af 36,200 R:dr och det andra på 33,000 R:dr B:ko, ansett sistnämnda, af Föreståndaren uppgjorda, här nedan intagna, nya aflönings- och utgifts-stat böra för Institutet fastställas, samt i afseende på de deruti föreslagna löne- och anslags-belopp förmält, att, vid bestämmandet af lönerna för Föreståndaren och Professorerne måst fästas afseende ej mindre derå, att befordran från dessa befattningar till annan tjenst i allmänhet icke kunde påräknas, än äfven att män med grundliga theoretiska insigter och praktisk duglighet hade utsigt att antingen såsom industriidkare för egen räkning eller ock i enskild tjenst erhålla fullt motsvarande eller ännu större inkomster; att hvad särskildt anginge föreståndare-befattningen det visserligen vid fastställandet år 1847 af nuvarande aflönings-stat föreskrefs, att en af Professorerne tillika skulle vara Föreståndare och att denne såsom godtgörelse derför, jemte sin professorslön, 1,333 R:dr 16 sk., borde uppbära ett arfvode af 1,666 R:dr 32 sk.
B:ko, samt sålunda en total inkomst af 3,000 R:dr s. m., men att redan vid första tillsättningen af föreståndare-platsen svårighet uppstått att finna en lämplig Föreståndare, som tilltrott sig att tillika hinna behörigen sköta en lärare-befattning, hvarföre också den man, som då utsågs till Föreståndare för Institutet, icke fick någon undervisningsskyldighet sig ålagd; att, sedan bemälde Föreståndare derefter med döden afgått och tjensten i början af innevarande år å nyo tillsattes, det icke heller då befanns lämpligt att, vid Institutets numera i betydlig mån ökade verksamhet, innehafvaren af föreståndare-platsen dermed förenade någon lärare-befattning, hvadan ock särskild lön för föreståndare-befattningen blifvit i den nya staten uppförd; att, enär fysiken vore ett lika sjelfständigt läroämne, som de andra vetenskaper, hvari professioner vid Institutet funnes inrättade, och med sina tillämpningar af den omfattning, att den toge lärarens krafter lika mycket i anspråk, samt dessutom utgjorde ett undervisningsämne för alla Institutets elever, lärare-befattningen i allmän och tillämpad fysik blifvit såsom profession upptagen, i följd hvaraf Professorernes antal vid Institutet nu vore fyra; att, då några medel till arfvoden åt extra lärare och repetitörer, som måste anställas då ett större tillopp af elever eller andra omständigheter dertill gåfve anledning, icke funnits å stat anvisade, hvadan ock
Styrelsen vid flera särskilda tillfällen nödgats göra underdånig framställning om anslag härtill, en bestämd summa ansetts böra för ifrågavarande ändamål å staten upptagas; att, då de nuvarande anslagen till bibliothek, laboratorium och samlingar visat sig otillräckliga, förhöjning derutinnan vöre af behofvet. högt påkallad, synnerligast med afseende derå, att Institutets samlingar, i hvad som rörde allmän byggnadskonst samt väg- och vattenbyggnadskonst, vore ytterst obetydliga och i behof af temligen stor tillökning för den händelse att undervisning i dessa kunskapsgrenar komme att vid Institutet meddelas; samt slutli - 60 Stats-Utskottets Utlåtande M 122. gen att, enär Institutet hittills icke egt något anslag till sin mekaniska verkstad, men utgifterna för densamma under de sednare åren uppgått till omkring 1,333 R;dr 16 sk.
B:ko, hvilka måst af Institutets öfriga tillgångar bestridas, ett särskildt anslag å 1,666 R:dr 32 sk. blifvit för denna inrättning å slaten uppfördt.
Den nya staten upptager följande belopp: a) lill löner och ar [voden:
Bunt åt Föreståndaren ..... lön 4,000: — — 6,000: » Professoren i mathematik och mekanik d:o 3,000: — — 4,500: » d:o i mekanisk teknologie d:o 3,000: — — 4,500: » d:o i fysik .... d:o .3,000: — — 4,500; » d:o i kemi och kemisk teknologi d:o 3,000: — — 4,500.
» Adjunkten i mathematik och mekanik, arfvode 1,666: 32. — 2,500: » d:o i kemi .... d:o 1,666: 32. — 2,500: » [Läraren i allmän byggnadskonst samt 2,500: väg- och vattenbyggnadskonst . d:o 1,666: 32. — » d:o i ritning och beskrifvande geometri d:o 1,333: 16. — 2,000: » Sekreteraren ..... d:o 333: 16. — 500: » Bibliothekarien ..... d:o 333: 16. — 500: » Räkenskapsföraren .... d:o 333: 16. — 500: » Repetitörer . . . . . d:o 666: 32. — 1,000: » Betjeningen i b) lill Bibliothek och samlingar, rn. m. d.o 1,000: 1,500: till Bibliotheket ..... . 1,333: 16. — 2,000: » Samlingar af instrumenter, modeller, råämnen, läbnkater m. m. .... 2,000: — — 3,000: » Laboratorium ..... 1,000: — — 1,500: » Mekaniska verkstaden . 1,666: 32. — 2,500: » diverse utgifter för ved m. m. • 2,000: — — 3,000: 33,000: — — 49,500, hvilken summa med 18,900 R:dr B.ko eller 28,350 R:dr Riksmynt ölverstiger det till Institutet, enligt nu gällande Riks-stat, utgående anslag 14,100 R:dr B:ko. I afseende å den åt Teknologiska Institutet hittills upplåtna lokal samt beholvet för Institutet att erhålla en sådan af tillräcklig och mera ändamålsenlig beskaffenhet, är upplyst, att densamma, belägen i hörnet mellan Mäster Samuelsgränd och Beridarebansgalan samt ursprungligen byggd lill bostäder åt enskilde personel', endast innehåller några få rum, som kunna begagnas lill auditorier och ritsalar; att äfven dessa, med nuvarande antal elever, äro alltför små, samt att de öfrige, hvilka användas till verkstäder och förvaringsrum för Institutets samlingar ra. m., icke heller Stats-Utskottets Utlåtande JM 122. 61 äro för dermed afsedda ändamål hvarken tillräckliga eller lämpliga.
Den år 1844 af Kongl Maj:t för ifrågavarande läroverks reorganisation i nåder tillförordnade kommitté hade också redan då anmärkt lokalens otillräcklighet samt uttalat den åsigt, att de förbättringar af lokalens inredning, som vid samma tid företogos, endast för en kort tid kunde förmå afhjelpa det trängande behofvet af större utrymme; och dessa omständigheter, jemte det ökade tilloppet af elever och samlingarnes oupphörliga tillvext, hade föranledt Styrelsen att uppdraga åt Konduktören vid Öfver-intendentsembetet J. F.
Abom att, i samråd med Institutets Föreståndare, uppgöra förslag till ny byggnad för Institutet, med iakttagande dervid att densamma, jemte auditorier och ritsalar m. m. af sådan rymlighet att åtminstone 1200 ordinarie elever utan olägenhet samtidigt vid Institutet kunde undervisas, äfven innehölle tillräckligt utrymme för att ändamålsenligt uppställa Institutets alla samlingar, samt bostäder dels åt Föreståndaren, för hvilken tjensteman boställsvåning redan vid Institutets stiftelse anvisades, ehuru denna våning sedermera, till följd af det ringa utrymmet, måst lagas i anspråk för läroverkets egentliga behof, dels åt professoren i kemi, hvilken af flera skäl ansetts böra hafva bostad inom Institutet, dels ock för 2:ne vaktmästare.
Kostnaden för berörda byggnad, hvilken, enligt upggjorda, hos Utskottet företedda, förslag och ritningar, är afsedd att uppföras af tegel med 1 { alns tjocka yttermurar på stenfot af huggen granit samt att täckas med valsade jernplåtar, blifva 104 alnar lång och 29 alnar hög från trottoiren till takfoten, med 2:ne flyglar, hvardera 34 alnar långa, samt innehålla 3:ne våningar, 7 alnar höga, källare och vindar, är beräknad till 260,000 R:dr B:ko, uti hvilken summa likväl kostnaden för byggnadsplats icke ingått.
För inköp af en sådan plats, hvilken borde vara så stor, att, i fall elevernes antal eller en förening med Teknologiska Institutet af andra läroverk i Iramtiden skulle göra en utvidgning nödig, erforderligt utrymme derför då ej måtte saknas och fördenskull hafva en area af minst 9,000 qvadratalnar samt derjemte ej vara för allägse belägen och medgifva att byggnaden kunde läggas fritt eller åtminstone blott på en sida behöfva byggas intill närliggande hus, har, sedan vederbörande upplyst att någon kronan tillhörig tomt af förenämnda beskaffenhet icke funnes att tillgå, en summa af 40,000
R:dr ansetts behöflig, hvarförutan Styrelsen anmält, att, lör Institutets aptering i den nya lokalen till anskaffande af åtskilliga apparater för laboratorierna, machiner och verktyg för mekaniska verkstaden, nödiga inventarier, såsom skåp, hyllor, bord m. m. samt till bestridande af kostnaden för Institutets flyttning, en summa af 20,000 R:dr erfordrades.
Och är af Öfver-intendents-embetet, hvars utlåtande häröfver infordrats, i afseende å ritningarne och kostnads-förslaget anfördt, att, då planerna blifvit uppgjorda i enlighet med Styrelsens lör Institutet, på närmare kännedom om dc särskilda behofven grundade, program, Öfver-intendenlsembetet ansåge sig mot desamma icke böra framställa någon anmärkning, men att Embetet dels i afseende å fagaden för byggnaden trott, att vid uppförandet al en så dyrbar allmän byggnad, som den, hvarom här vore fråga, åt densamma borde 62 Stats-Utskottets Utlåtande M 122. gifvas ett mera monumentalt utseende, för hvilket ändamål ock någon tillökning i kostnaden borde ega rum, ehuru denna tillökning, likasom kostnaden för grundläggning m. m., omöjligen kunde med någon säkerhet bestämmas utan kännedom af byggnads-platsen, dels funnit åtskilliga i kostnads-förslaget förekommande poster böra med vissa uppgifna belopp tillökas, så att, med inberäkning af 14,787 R:dr 16 sk, B.ko för erhållande af en värdigare facad, liela den beräknade kostnadssumman skulle komma att ökas med 40,000 R:dr B:ko och hela kostnaden alltså uppgå till 300,000 R.dr berörde mynt.
Beträffande slutligen lämpligaste sättet att använda den till Teknologiska Institutets disposition nu upplåtna egendom, har Öfver-intendents-embetet ansett med det allmännas fördel mest öfverensstämmande, alt densamma, som efter Institutets bortflyttning icke vidare vore för Kronans räkning behöflig, å offentlig auktion till den mestbjudande försåldes, hvarigenom, enligt Embetets öfvertygelse, en köpeskilling af åtminstone 50,000 R:dr B:ko för samma egendom borde kunna erhållas.
Att Teknologiska Institutet, såvida detsamma skall kunna uppfylla sin bestämmelse och motsvara de anspråk, man på en dylik för landet särdeles vigtig läroanstalt med skäl bör kunna ega, icke allenast i betydlig mån behöfver utvidgas, utan jemväl förses med en för dess ändamål lämplig och tillräcklig lokal, lärer icke kunna bestridas af någon, som tagit kännedom om denna inrättnings nuvarande beskaffenhet.
Lokalens otillräcklighet och Institutets deraf härledda oförmåga att åt sin verksamhet gifva erforderlig utsträckning, har ofta och med skäl gilvit anledning till anmärkning, och jemväl Rikets Ständers sednast församlade Revisorer hafva å dessa förhållanden fästat uppmärksamhet.
Äfven Utskottet, som tagit nuvarande lokal i ögnasigte och funnit densamma mindre ändamålsenlig, är i tillfälle att vitsorda befogenheten af de framställda anmärkningarne på samma gång Utskottet anser det för en pligt att förorda ett skyndsamt vidtagande af den utaf Kongl.
Majit i afseende å Institutets förändring nu föreslagna åtgärd.
De af Institutets Styrelse anförda, af Kongl. Majit till stöd för Dess nådiga förslag åberopade, förhållanden ådagalägga tillfyllest angelägenheten af detta läroverks snara utvidgning, och Utskottet anser sig. med hänvisande till dessa skäl, endast böra erinra om en omständighet, som vid frågans bedömande tillika torde böra tagas i betraktande, den nemligen, att Institutet jemväl har till uppgift icke blott att bilda föreståndare och arbetare för de flesta industriela yrken, utan äfven lärare för de tekniska skolorna, hvarpå tillgången för närvarande icke är särdeles stor.
Vid sådant förhållande, och då den lokal, Institutet för närvarande disponerar, hvarken genom på- eller till-byggnad kan undergå sådan förändring, att densamma blifver för det afsedda behofvet fullt användbar, och en ny byggnad alltså måste uppföras, återstår endast att tillse, huruvida den summa at 390,000 Ridr Rimt, Kongl.
Majit för den nya läroverksbyggnaden äskat, må vara för ändamålet behöflig; och enär berörda summa icke allenast i betydlig mån understiger den af Öfver-intendents-embetet uppgjorda kostnads - Stats-Utskottets Utlåtande JM 122. 63 beräkning, utan äfven, med afseende å nuvarande höga dagsverks-löner och stegrade pris på materialier, måste anses lågt beräknad för en byggnad, hvilken, utförd i Öfverensstämmelse med den företedda ritningen, synes blifva fullt ändamålsenlig, tvekar icke Utskottet tillstyrka, att, med bifall till Kongl. Majrts nådiga framställning, Rikets Ständer, för uppförande å lämpligt ställe af en ny byggnad för Teknologiska Institutet, anslå, jemte köpeskillingen för det äldre huset, en summa af 390,000 R:dr, och för
Institutets aptering i den nya lokalen anvisa ett belopp af 30,000 R:dr, eller tillsammans 420,000 R:dr Riksmynt, att, i mån af behof, med y årligen under nästkommande 3 år från Riksgäldskontoret utgå, häruti jemväl inräknad kostnaden för erforderlig tomt, i händelse någon Kronan tillhörig sådan af tjenlig beskaffenhet icke kan för ändamålet blifva tillgänglig.
(Se tab. M 9.)
I afseende å blifvande plats för det nya Institutet har det förekommit Utskottet som, derest icke någon annan mera lämplig lokal finnes att tillgå, den öster om Kongl. Operahuset belägna, Kronan tillhöriga, tomt, såsom egande ett centralt och fritt läge, möjligen kunde vara för ändamålet användbar och passande; och Utskottet har af sådan anledning trott sig böra hemställa, det Rikets Ständer må förklara, att, om Kongl. Majit skulle linna den ifrågavarande tomten fullt lämplig och tillräcklig för uppförande derstädes af den till teknologiskt Institut nu föreslagna nya byggnad; Rikets Ständer, för deras del, icke hafva något att erinra om nämnda tomt dertill användes.
Vidkommande derefter den af Kongl. Majit äskade tillökning i Institutets nuvarande anslags-summa, får Utskottet anmäla, att, vid granskningen af den föreslagna aflönings- och utgifts-staten, Utskottet icke funnit något att anmärka emot de derutinnan upptagna belopp; dock hemställer Utskottet, att af den åt Föreståndaren till 6.000 Ridr och åt Kemie Professorn till 4,500 Ridr föreslagna aflöning, 5,000 Ridr för den förre och 4,000 Ridr för den sednare må utgöra lön och återstoden, eller 1,000 Ridr för Föreståndaren och 500 Ridr för Kemie Professorn, utgå såsom hyres-ersättning, intilldess den nya byggnaden blifver färdig och bemälde tjenstemän då derstädes erhålla boställsrum.
Anslags-tillökningen för Institutet blifver alltså 28,350 Ridr; och tillstyrker Utskottet - 64 Ståts-Utskottets Utlåtande M 122. att anslaget för Teknologiska Institutet må med sagde belopp förhöjas. 32.
I sammanhang med Kongl Maj:ts uti Dess nådiga proposition gjorda nådiga framställning, att det för tekniska elementar-skolan i Borås vid sistlidne riksdag för en tid af 3 år beviljade årliga anslag måtte, likasom anslagen för de tekniska elementar-skolorna i Malmö, Orebro och Norrköping, varda å ordinarie stat uppfördt till enahanda belopp, som hittills, eller 7,500 R:dr, har Utskottet till behandling förehaft en inom Preste-ståndet viickt, till Utskottet remitterad, motion, deruti Doktor Gumcelius, med hvilken flere af Preste-ståndets ledamöter instämt, fästat uppmärksamhet på otillräckligheten af de för berörda undervisnings-anstalter anvisade medel och föreslagit en årlig tillökning i det för nyssnämnde skolor beviljade anslag, samt till stöd för sitt i berörda hänseende framställda förslag hufvudsakligen anfört: att egentliga orsaken, hvarföre de i landet befintliga tekniska elementarskolor ännu icke kommit i full verksamhet, härledde sig från missförhållandet emellan de medel, som för dessa läro-anstalter blifvit anslagne och den verkan man med dessa inrättningar afsåge att vinna.
När nemligen Kongl. Maj.t vid 1850—51 års riksdag föreslog inrättandet af tekniska elementar-skolor och, i enlighet med en förslagsvis upprättad stat, grundad på en för dessa skolor uppgjord allmän plan, äskade ett årligt anslag af G,600 R:dr Banko för hvarje skola, anvisade Rikets Ständer endast ett belopp af 5,000 R:dr för inrättande af en dylik läro-anslalt i Malmö, hvarefter vid sednaste riksdag anslag beviljades för sådane skolor i Norrköping, Örebro och Borås.
Staten åtog sig då att bekosta undervisningen.
Deremot föreskrefs att den stad, der en sådan skola förlädes, skulle anskaffa tjenlig lokal.
Detta var billigt, enär staden i första hand hade fördel af skolan.
Men då det för undervisningens besörjande årliga anslaget endast utgjorde 5,000 R:dr, i stället för 6,600 R:dr. sorn härtill, enligt det uppgjorda och ingalunda för högt beräknade förslaget, erfordrades, hade kommunen endast att välja emellan tillskjutande af det bristande beloppet 1,600 R:dr, eller inrättande af ett ofullständigt läroverk.
För större städer