Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
””Efter inhemtad underrättelse om Nämndens åtgärd, skall Domstolen ofördröjligen för partenia afkunna utslag, med tillägg, antingen af den bestraffning, hvartill den brottslige sig skyldig gjort, och som, i de fall, der det af åklagaren åberopade lagrum medgifver straffets bestämmande inom utsatta gräns or, icke må stadgas svårare, än åklagaren yrkat, el - Constitutions-Utskottets Memorial, lV:o gö. 29 ler af den upprättelse, hvartill den oskyldigt anklagade kan berättigad anses,”” roste Ja; den, det ej vill, roste Nej.
Nej, komma förestående förslag icke att hvila till nästa Riksdag.” Stockholm den 25 Februari i84i.
Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Mars, kl. 12 midd.
Memorial till IliJcsens Ständer, i följd af återremisser pä Memorialet N:o ?8.
Af Bonde-Ståndet godkåndt till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, har Constitutions-Utskottets förslag i memorialet
Nio 78 till ändring af 5 §:n 4 morn.
Tryckfrihets-Förordningen, rörande-lasteligt yttrande om den regerande Konungen, Dess Gemål eller Thronföljaren, deremot blifvit af de öfrige Stånden till Utskottet åtcrförvisadt, hvarvid hvartdera af dessa Stånd såsom gemensam tanka förklarat:
Ridderskapet och Adeln, att den föreslagna förändringen år olämplig och onyttig; Preste-Ståndet, att förändringen icke hör till de högst nödiga och nyttiga, samt Borgare-Ståndet, att den år hvarken behöflig eller nyttig.
Som Utskottet finner omöjligt alt emellan dessa anmärkningar och BondeStåndets beslut åstadkomma någon sam man jemkning, återstår för Utskottet endast att, med anmälan af ett sådant förhållande, föreslå att, i fall Bonde-Ståndet anser sig ej böra frångå sitt beslut, för att med de öfrige Stånden sig förena om underkännande af Utskottets förslag, omröstning i Förstärkt C0nslitutions-Utskott må anställas öfver en så lydande proposition : 3o Constilutions-Utslottets Memorial, N:o g4. ”Den, som, till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, godkänner följande förslag till ändring i 5 §. 4 morn. Tryckfrihets-Forordningen: ”Allt slags smädelig yttrande om den regerande Konungens Höga Person — — confisqueras,” ” röste Ja •, den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer ifrågavarande ändringsförslag icke att hvila till nästa Riksdag.’’ Stockholm den 25 Februari i34i.
M:o 94.
Ant. till Exp-ötsk, den 6 Mars 1841, kl. 12 midd.
Memorial till Milé sens Ständer, i anledning af åt er remisser på memorialet Nio 79.
Constitutions-Utskottets, i memorialet N:o 79, framställda förslag till ett tillägg i 6 mom, af 5 §.
Tryckfrihels-Förordningen, i följd hvaraf förbrytelser emot 4 mom. i samma Grundlags 5 §. ej skulle få åtalas, utan att Konungen dertill lofgifvit, har af Borgare- och Bonde-Stånden blifvit godkåndt till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med återremiss på nämnde memorial, till Utskottet hänvisat följande dervid gjorda, såsom hvartdera Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkningar:
Ridderskapet och Adeln, att den föreslagna ändringen år olämplig och onyttig, samt Preste-Ståndet, att samma ändring icke hör till de högst nådiga och nyttiga.
Emedan Borgare- oell Bonde-Stånden godkänt ifrågavarande af Utskottet afgifna förslag, får Utskottet till Ridderskapet och Adeln samt Preste Ståndet hemställa, om de icke skulle vilja tillåta, att, på sått två Stånd redan medgifvit, för - Constiiutions-Utskottets Memorial, N:o 94. 3/ slaget må hvila till nåsta Riksdag, för att då förekomma till afgörande, i enlighet med den åsigt, som i sådant hänseende kan under tiden gora sig gällande, I händelse denna hemställan icke hifalles, torde omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskolt få ega rum ofver nedanstående proposition, som nu härmed föreslås: ”Den, som, till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, godkänner följande föreslagna tillägg vid slutet af 6 mom. i 5 §.
Tryckfrihets-Fårordningen: ””Ej vid åtal skcj enligt 3 «$*. 4 morn., utan att Konungen dertill lof gifvit”” roste Ja; den, det ej vilt, roste Nej.
Nej, kommer ifrågavarande förslag icke att hvila till nästa Riksdag.”
Stockholm den 2 5 Februari l84r.
STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, i84i. Constitutions-Utskotlels Memorial j N:o $5. i N:o 95.
Auli. till Exp.-Utsk. den 10 Mar» x84»» U- 4 e- m Memorial till Riksens Ständer, med hemställan om afgörande i Förstärkt Constitutions-Utskott af frågan öm Representationens fördelning på En eller Tvänne Kamrar.
Vid föret!lagning af Conslitutions-UtskoUets Memoria!
N:o 85, med förslag lill samman jemkning af Riks-Slåndens i anledning af Memorialet JN:o 88 Lill Utskoltel llän visade anma) kningar, liar Bonde-Ståndet, som, i fråga om Riksförsamlingens consliluerande på En eller Tvänne KamVar, stannat uti eli. från de öfriga Riks-Slåndens skiljaktigt beslut, och vid sådant förhållande ansett vara utan ändamål alt till pi öfning företaga förstnämnde Memorial i sin helhet, förr än samtlige Stånden afgjort berörde hufvudfråga, pä hvars utgång de serskilda detalj-förslagens antagande eller förkastande till stor del berodde, försl beslutat alt för tillfället inskränka sin pröfning inom den del af ifrågavarande Memorial, sorn innefattar hemställan lill Bonde-Ståndet att, med frånträdande af sitt förra beslut, angående Riksförsamlingens bildande på En Kammare, förena sig med de öfriga Stånden om Tvåkammar-systernets antagande.
Och hur Ståndet derefter i hufvudsaken förklarat, såsom sin gemensamma tanka, alt Ståndet icke antager Utskottets omförmälda hemställan, utan vidblifver den förut af Ståndet godkända grundsats, att Svenska Folkets lill Riksdag församlade representanter må bilda En enda Kammare, hvilken för vissa frågor delar sig i tvänne Nämnder, som serskildt öfverlägga och besluta, men, vid inbördes stridighet i åsigter, sammanträda, för att skiljaktigheterna lill gemensamt beslut bringa; af hvilket beslut Utskottet, genom Protocolls-Uldrag för den 6 innevarande månad , serskildt erhållit del, på det
Utskottet skulle skyndsamt komma i tillfälle alt förevarande principfråga till Riksens Ständers afgörande grundlagsenlig! bereda, hvaremedlerlid , och intilldess beslut härutinnan blifvit i Förstärkt ConstilutionsUlskoll kalladt och Riks-Stånden meddeidt, Bonde-Ståndet ville med prÖfningen i öfriga delar af Utskottets Memorial låta anstå.
Till följd af hvad sålunda blifvit Utskottet anlydt, och enär, enligt hvad Utskottet i Memorialen N:ris 67 och 85 omförnniit, Riddeiskapet Bih. lill R Sl. Prol 184.0 och iS4>• 3 Sami. 41 H«fl. 1 Constitutions-Utskottets MemorialN:o g5. och Adelö samt Preste- och Borgare-Stånden, i anledning af Memorialet N:o 38 öfverensstämmande, såsom hvartdera Ståndets gemensamma tanka, förklarat, att Svenska Representationen bör sammanträda eller fördelas på Två Kamrar, hvilken gemensamma tanka, såsom af Utskottet sedermera i Memorialet N:o &5 understödd och till det Fjerde Ståndets bifall framställd, bemälde Tre Stånd icke lära eller ens kunna frångå, får Utskottet, med anmälan, att de skiljaktiga meningarne, rörande Representationens bildande på En eller Tvänne Kamrar, icke kunna annorlunda än genom omröstning i Förstärkt Conslilutions-Ulskolt förenas, hos Riksens Ständer hemställa, alt, då det är af vigt att utan dröjsmål vidtaga hvarje åtgärd, sorn kan påskynda den framför de flesta andra maglpåliggande Representationsfrågans fullständiga beredning lill grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, Riksens Ständer ville låta det Förstärkta ConstilulionsUtskottet komma i tillfälle att med görligaste första, och utan afvaktan å Riks-Slåndens beslut i öfriga delar af samma fråga, företaga berörde nödiga omröstning, för hvilken Utskottet nu får tillika föreslå följande proposition: ”Den, som vill, all Svenska Representationen skall fördelas på Tvänne Kamrar, efter de grunder, som Riksens Ständer, i anledning af Constitutions-Ulskollels förslag i Memorialet N:o 85 komma att bestämma, röste Ja.
Nej, anses Representationen böra bilda En enda Kammare, hvilken för vissa frågor delar sig i tvänne Nämnder, som serskildt öfverlägga och besluta, men, vid inbördes stridighet i åsigter, sammanträda, för att skiljakligheterna till gemensamt beslut bringa.” Slockholm den 9 Mars 1841 * STOCKHOLM, Nordströmska Boktryckeriet, 1841. Constitutions-Utshottets Memorial, N:o 90.
I N:o 96.
Ant. till Exp. Utsk. den 17 Mars, kl. 3 e. m.
Memoria7, till Fl il; sens Ständer, i anledning af Tre Rik s-Stånds emot Conititutions-ZJtskottets Memoiial JY:o 61 gjorda och till Utskottet hänvisade anmätknirgar. »et i Constitutions-Ulskotlets Mrmorial N:o 61 framstalda förslag, om tillägg till Regerings-Foi mens 87 §. och Riksdags-Ordningens 33 §, har af Borgare-Slåndet blifvit antaget till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, hvaremot de öfriga Riks-Stånden till Utskottet hänvisat följande, af hvart Stånd för sig, såsom dess gemensamma tanka förklarade anmärkningar.
Ridderskapet och Adelil har anmärkt, alt det i nämnde
Memorial framstälda förslaget i sitt närvarande skick är olämpligt; Presle-Slåndet, att förslaget ogillas såsom icke varande, enligt 81 §.
Regerings-Formcn, bland de högst nödiga eller nyttiga, och Bonde-Ståndet, ali i 87 §.
RegeringsFormen jemväl må uttryckas, alt Riksens Ständer likaledes må kunna öfverlemna frågor lill utredning åt det i Utskottets förslag nämnda Förstärkta Utskottet, utan alt i sådant fall åt samma Utskott tillika öfverlemna beslutande rätten.
Utskottet anser sig härvid först böra, rörande Bonde-Ståndets anmärkning, erinra, huruledes Utskottets förslag åsyftar alt berättiga RiksStånden alt, i fall de enhälligt så önska, åt ett Utskott uppdraga ntöfningen af deras magt i elt visst slags frågor, med vilkor, att delta Utskott, för nämnda magtutöfningj erhåller en utomordentlig förstärkning.
Hvad Utskottet derjemte föreslagit, nemligen alt delta Förstärkta Utskott äfven skulle till Riksens Ständer aflemna vanligt utlåtande om sådana delar af en i öfrigt åt Utskotlet till afgörande öfverlemnad fråga, som något Riks-Stånd ansett Riksens Ständer sjelfva böra afgöra, grundar sig på nödvändigheten för de män, hvilka ega att å Riksens
Ständers vägnar besluta om vissa delar af en fråga, alt, genom en uttömmande behandling af frågan i alla dess delar, erhålla en så omfattande öfversigt deraf, som Bih. till R.
Prof. 1840 och 1841, 3 Sami. 4'2 Haft. 1 2 Conslitutions-Utskotlets MemorialN:o 96. fir möjlig.
I öfrigt står Utskottets förslag i en lätt funnen analogt med hvad stadgadt är i Regerings-Formen» 56, 6g och ji §§. samt Riksdags» Ordningens j3 om förstärkta Utskott, dock med den väsendtlig» skilnad, att det Förstärkta Utskott, hvarom i Memorialet J?Jro 61 är fråga, och som kommer att sakna vägledning af Ståndens debatter, måste både öfverlägga och besluta, äfvensom att samma Förstärkta Utskott, i anseende till vidden af de göromål detsamma kunna uppdragas, kan tillåtas fortsätta sina arbeten äfven efter Riksdags slut.
Bonde Ståndets anmärkning afser deremot en rätt för Riksens Ständer ali, för vanlig utredning af ämnen, förstärka Utskott i annan ordning, än den, sorn Riksdags-Ordningens 36 4 morn. föreskiifver.
Denna anmärkning innefattar således en ny motion om Grundlagsändring, och då sådan, emot Regerings-Formens 8i icke får i Ståndens plena väckas, har Utskottet ansett sig grundlagsenligt icke kunna upptaga nämnda anmärkning till annan åtgärd, än meddelandet af här lemnade upplysning» och får Utskottet, i följd deraf, hemställa, huruvida Bonde-Ståndet skulle finna lämpligt att uttryckligen instämma i något af de öfriga Ståndens, i anledning af Utskottets Memorial N:o 6t, afgifne yttranden.
Men äfven under förutsättning af Bonde-Ståndets bifall till denna hemställan finner Utskottet någon sammanjemkning mellan de serskilda Ståndens meningar, rörande Utskottets Memorial N:a 6i , icke möjlig, utan måste, äfven under denna förutsättning, den oförenliga skiljaktigheten mellan Borgare-Slån dels mening, å ena, samt Ridderskapels och Adelns och Preste-Slåndels, å andra sidan, till samtliga Riks-Ståndens behandlande onmäla, och derjemte för den möjligen nödigblifvande voteringen i Förstärkt Conslitutions-Ulskolt föreslå följande voterings-proposilion:
Den, som vill, att Riksens Ständer vid nästa Riksdag skola besluta om Constitulions-Utskollets i Memorialet N:o 6i framställda förslag till följande ändrade lydelse af Regerings-Formens 8-j och Riksdags-Oidning. ns 33 nemligen: Regerings-Formens 87 §.
Ständer äga gemensamt — förfaller frågan och förbli!ve vid det, som förut stadgadt vtrit.
Vilja samtliga Riis-Ständer, åt Lag-LJt kottet upp dr, g 1 att, med deras ratt, <Jver Konungens Prof ositt n i sådan fråga Conslitotions-Ut skottets Memorial, N:o~96. 3 besluta, antingen om aila de ämnen, 7.vilka Pr opositionen omfattar, eller blott om vissa deribland, du skall Utskottet, genom iml i van1 ig ordning, okas till ett ant A af Fyratioétta ledamöter, Tolf af lusarje StåndDetta Förstärkta Log-Utskott åligge dd, att i frågor-, hvilka blott i vissa delar blifvit till Utskottets afgörande öfverlemnade, till Rikiens Ständer i stadgad ordning afgifva utlåtanden om de ämnen, deruti något Riks-Stånd förbehållit R ksens Ständer desiutande-rält, och, sedan Riksens Ständer deras beslut deröfver fattat, de delar af frågan, i hvilka Riksens Ständers beslutande rätt, blifvit Utskottet uppdragenafgöra, samt d Riksens Ständers vägnar yttrande öfver det hela till Konungen afgifva.
Om de fr gon, hvilka i sin helhet blifvit till Utskottets afgörande öjv rlemnade, ägo Utskottet att0 utan någon hemställan till Riksens Ständer3 besluta och ä Riksens Ständers vägnar sig yttra.
Sådant Utskott åge ock att, om det nödigt finnér, för upplysningars inhentande, tillkalla andra lagkunnig i män, samt, dä Konungen och samtliga Riks-Stånden så besluta, efter Riksens Ständers åtskiljande sitt arbete fortsätta, dock i intet fall längre, än till den dag, då ny Riksdag öppnas.
Då sådan -ortsättring af Utskottets arbeten besia et, bör hvarje Riks-Stånd utse Sex Suppleanter, att, fall U(.skottsledamö er under tiden afgå, deni, i den ordning, de erhållna röster nes antal utvisar, efterträda.
For deri tid Utskottet, efter Riksdagens slut, sitt arbete fortsätter, njuts dess ledamöter af Statsmedlen dtt arvode, so n Riksens '
Ständer bestämma, Bilisdags-OrcUringens 33 §. a:o. Lag-Ulskollet —* — -— Krigsstaten. a:o. Lag-Utskollet — inkomma. 3:o.
Förena sg samtlg i Riks-St Inden att åt Jag-Utskottet uppdraga, att, med Riksens Ständers rätt, öfver någon ge nom Konungens Proposition väckt Lgfiåga besluta, firf ares så, som Reger ings-Formens 87 jf. stadgar, 4 Comtitutions-Utskottcts Memorial, N:o 97.
Röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer Constitutions-Utskotlels, i Memorialet N:o 61 framstälda, förslag till ändring uti Regerings-Formens 87 §. och Riksdags-Ordningens 33 §. icke att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Slockholm den 12 Mars 18/jr.
Ank, till Exp. Utsk. den i7 Mars, kl. 3 e. m.
Memorial till Riksens Ständer j med förslag till upphäf vande eller ändring af Tryckfrihets-Förordningens 5 f. i3 mom.
Under den Constitutions-Ulskoltet Sliggande granskning af GrundLagarne, har Tryckfrihets-Förordningens 5 §. i3 mom. tilldragit sig Utskottets synnerliga uppmärksamhet.
Utskottet kan icke tveka om Lagstiftarens rätt och pligt att förekomma, det en eller annan politisk skriftställares obetänkta yttranden må sälta rikets fredliga förhållande med utländska magier i fara.
Men grannlageohelen emot främmande stater och afseendet på deras ömtålighet för tadel hafva dock en gräns, hvilken ett sjelfständigt folk icke kan öfverskrida, utan att uppoffra sin egen värdighet.
Inom dean® gräns anser Utskottet Tryckfrihets-Förordningens 3 9 mom. stå.
Detta lagrum innehåller icke blott bestämmelse af ansvar för smädliga, förgripliga eller lill osämja med främmande magter syftande omdömen och yttranden om samtida Nationer eller Stater m. m. utan ock det stadgande, att en skrift, genom hvilken missförstånd yppat sig med utländsk Magt, må, ehuru icke smädlig eller förgriplig, kunna utan rättegång confisqueras.
Härigenom synes verkligen allt, hvad grannlagenheten emot främmande kan bjuda, vara iagllaget, och lagstiftaren hafva träd t den ofvannämnda gränsen ganska nära.
Utskottet tadlar det icke. Constilutions-Utsliottets Memorial, N:o 97.
Men att derutöfver ännu medgifva seqnester och indragning af en skrift, utan annat skäl, än alt en elier flere främmande Staters sändebud eller deras Regeringar anmält, att samma skrift innehåller ämnen, hvillka kunna föranleda lill missnöje hos andra Magier, skulle lätt kunna lydas såsom bevis, mindre på hofsamhet och fredskärlek, än på något annat, som hittills icke ansetts, och väl icke heller hädanefter skall komma alt anses, såsom ett kännetecken på Svenska folkets lynne.
Sådant är likväl medgifvet uti 5 §• i3 mom.
Tryckfrihels-förordningen; och Utskottet har ansett såsom en pligt att hos Riksens Ständer hemställa, huruvida de anse detta medgifvande böra qvarstå i Svensk Grund-lag.
Utskottet har icke glömt, att det uti Memorialet N:o 16 anfört tillvaron, icke blott af 3 §. g morn., utan ock af 5 §. i3 mom.
Tryckfrihet»- Förordningen, bland de skäl, på hvilka Utskottet i samma Memorial grundade sitt förslag om upphäfvande af omförmälda Förordnings 4 §• 8 mom.
Men, ehuru Utskottet sålunda erkänt, alt tillvaron af stadgandet i 5 §. i3 morn., så länge det qvarstår, utgör ett skäl bland de mångå, hvilka kunna anföras för den fullkomliga umbärligheten af \ 8 mom. i berör da Förordning, har Utskottet derigenom icke medgifvit, att detta skäl verkligen är nödigt och att derförutan de öfriga, i samma Memorial anförda äro otillräckliga att ådagalägga olämpligheten och onödigheten af Tryckfrihets-Förordningens 4 §• 8 mom.
Följaktligen har Utskottet icke heller af siri nämnda åtgärd funnit sig hindradt ifrån att nu äfven fästa Riksens Ständers uppmärksamhet på det olämpliga uti 5 §. i3 mom. oftanämda Förordning.
Utskottet får derföre till Grundlagsenlig behandling föreslå: i:o att 5 §. i3 mom.
Tryckfrihets-Förordningen må upphäfvas, och 2:0 att ordnings-numrorna på de tre följande momenterna af samma §. må ändras lill i3, i4 och i5.
För den händelse likväl, att Riksens Ständer icke skulle godkänna Utskottets nu gjorda förslag, har Utskottet trott sig icke böra underlåta alt fästa Riksens Ständers uppmärksamhet på åtskilliga i det härofvan till uppäfvande föreslagna moment befintliga, af den deruti uttryckta bufvudtanken alldeles oberoende, brister.
Redan vid 1828—i83o årens Riksdag fästade det då tillsatta Constitutions-Utskottet uppmärksamheten på några sådana.
Nu varande Conslitutions-Utskott har icke trott sig för närvaran - 6 Conslitutions-Utskottets Memorial, N:o 97, de böra åter upptaga alla då framslälda anmärkningar; men några deribland äro af den vigt, alt Utskottet omöjligen kunnat dem förbigå.
En deribland är den, att slutet af 5 §. i3 mom. endast for förläggare eller boktryckare sätter i fråga ersättning för den genom sequestern och indragningen förorsakade förlusten, ehuru momentets början uttryckligen omtalar, att äfven utländska, hit i riket införda skrifter, icke mindre än svenska, på de i momentet uppgifna grunder, äro underkastade seqtiesler och indragning, och ehuru således klart är, att fall kunna inträffa, då, åtminstone inom Sverige, hvarken finnes förläggare eller boktryckare, men väl försäljare, hvilken genom den vidtagna åtgärden blifvit lidande.
Fråga om ersättning åt försäljaren synes likväl i delta fall, så mycket mindre böra anses obehörig, som 4 §• 12 morn. samma Förordning uttryckligen sätter i fråga sådan rätt för försäljare af skrifter, hvilka åtminstone af Justitiae-Stats-Ministern anses verkligen brottsliga.
Om rigtigheten af dessa anmärkningar medgifves, lär ock böra erkännas, att Lagen icke bör inskränka tillåtelsen af ersättning endast till tryckning och papper, hvilka försäljaren i det fall, då han hvarken förlagt eller tryckt arbetet, naturligen icke bekostat. 1828—i83o årens Constitulions-Utskolt föreslogen rättelse häruti, och nuvarande Conslitutions-Utskott har trott sig böra samma förslag ånyo framställa.
En annan bland de af 1828—183o årens Constitulions-Utskolt franistälda anmärkningar angår den Konungen lemnade rättigheten att, efter godtfinnande, åt Hof-Canzleren (numera Justitiae-Stats-Ministern) eller åt Justitiae-Canzleren uppdraga att om den här ofvan flera gånger omtalade sequestern föranstalta.
Det synes vara i sin ordning, att hvar och en af de högsta embetsmännen bör ega sin bestämda verkningskrets, och att det icke bör bero på godtfinnande alt än åt det ena, än åt det andra embetets innehafvare anförtro fullkomligen likartade uppdrag.
Frågan tyckes således endast kunna blifva, hvilken af ofvannämnde höga embetsman det bör åligga att om sådan seqvester, när den pröfvas nödig, föranstalta.
Då Justitiae-Stats-Ministern, enligt Tryckfi ihets-Förordningens 4 §• 3 och ra momenter, egentligen är den, som eger att äska qvarstad å skrifter, genom- hvilka det allmännas rätt anses förnärmad, och då samme Ministers eller dess ombuds yttrande, jemlikt samma Förordnings 5 8 morn., bör, derest tiden medgifver, innan domstol utlåter sig öfver qvarstad, sorn der af offentlig åklagare sökt blifvit, och ovilkorligen, innan Justiliae-Canzlern förordnar oin någon rättegången föregående qvarstad, inliemlas, torde slut - Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 97. t riktigheten fordra, att det äfven bör vara J risti t ?ae-St a I s-Mi ii ister n, som eger föranstall a om den i 5 §. i3 mom.
Ti yckfi ihe's-Förordningen omförmäkla sequester, såvida rättigheten alt sådan anbefalla anses ännu ytterligare böra i Konungens hand bibel ål las.
Men utom dessa, redan under 1828—i83o årens Riksdag afsedda, anmärkningar, har Utskottet äfven trott tvänne andra förtjena alt komma under Riksens Sländers öfvervägande : den ena, om icke ersättning för kostnader och förluster bör komma i fråga, äfven i det fall, att åtal emot den indragna skrilten skell, men utgifvare!] blifvit frikänd: den andra, huunida icke bcs'ämdt stadgas må, att ersältnings-frågan i Slals-Rådtt bör föredragas och afgöras.
I afseende på den första, har Utskottet icke kunnat finna något giltigt skäl för deri mening, att en genom laga rättegång utrönt obrottslighet bör njuta mindre rätt än en sådan, som Tryckli ihels-Comiten erkänt.
Det bör, efter Utskottets öfvertygelse, vara den indragna skriftens i laga ordning utrönta obrottslighet, utan afseende derpå, om detta utrönande skett genom eller ulan rättegång, som grundlägger behörigheten af lrågan om ersättning.
Hvad åter beträffar den senare bland de sist omförmälda anmärkningarne, har Utskottet ansett ersättnings-frågans föredragande i StatsRådet vara af vigt, på del de för beviljande eller alslag anfonia grunderne må komma under pröfning af det Utskott, åt hvilken Slats-Råds-Protocollens granskning är anförtrodd.
Under den här ofvan uppgifna förutsättning, alt Riksens Ständer icke skulle godkänna Utskottets förslag örn upphäfvande af 5 §. i3 mom.
Tryckfiihels-Föiordningen, får Utskottet således till Grundlags-enlig behandling föreslå, att samma moment må erhålla följande* i flera punkter ned det år 182c) framställda förslaget öfverensstämmande, lydelse:
Varder någon — åge Konungen att derom efter omstä:- dighetema förordna, samt, om Han så nödigt aktar, låta genom Ju titice
St ts-Minstern föranstalta om skriftens sequesterande och indragning, både lies Eoktiyckare och Försäljare eller andia utspridare, på sätt om qvarstad här ofvan stadgas.
Såvida Justitias-Stuti-Ministern tj öfverlemnar skriften till Justitice-Canzleren för åtalande vid liga domstol, skall han genast ovägerligen inhemta Tryckfrihets-Comiteens utlåtande.
Finner Comiteen, som ej eger afse politiska förhållanden, att skriften, efter Lagens bokstaf, ej åtalas kan, eller hur itai skitt, men skiiften genom laga kraft vunnen * Constitutions-Utslwtlcts Memorial, N:o 97. dom blifvit obrottslig förklarad, utan att ersättning tillt den jrikärule parten i domen blifvit å klo gir en g å lag d, ankomme det, sedan Stats-Rådtt blifvit bordt, på Konungens pröfning, huruvida af Statsmedlen, till Boctryckare, Förläggare eller Försäljare må anordnas ersättning för deras omkostnader och förluster.
Stockholm den 17 Mars 184 r.
Af Grefve Spens: ”Jag liar ej kunnat godkänna Utskottets ena alternativa förslag, alt i3 morn. af 5 §.
Tryckfrihets-Förordning%n må borttagas.
Jag inser visserligen, att delta moment har annan syftning än 86 §.