Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. Konungen, och som erhöll tillökning genom testamentarisk disposition af Doktor Mulack, har eget hus, och begagnas i medeltal af 25 barn.
Söderköpings helsobrunn, känd och beryktad sedan förra tider, besökes visserligen nu ock, men ej så talrikt, och mera sällan af dem, hvilkas större inkomster medgifva det öfverflöd i utgift, som befordrar och ökar lifligheten af stadsmanna-rörelsen. Wadstena, 63 Wadstena.
Slädens folkmängd var vid 1837 års slut 1,828 personer, och har således, sedan sed naste Femårs-berätlelse afgafs, ökats med 36.
Tilltagandet har varit afbrutet och motverkadt genom Cholera-farsoten , som år 1834 här bortryckte 215 personer eller vid pass 1 af dåvarande folkmängden.
Det är all anledning hoppas, att de kommande åren skola utvisa en långt större tillökning.
Hufvudnäringarne äro jordbruk, handel och handtverk.
Till staden hörer 930 tunnland jord, hvilken brukas på vanligt landtmannasätt.
Handeln är dels spannmålshandel, dels trädvaruhandel, dels minuthandel.
Den sistnämnde idkas blott så mycket att kringliggande ortens och stadens invånares behof blifva uppfyllde, äfvensom någon försäljning äger rum, åt de på Welterns vestra strand boende af Skaraborgs Län.
Tyngre varor hämtas gemenligen från Göteborg, andre från Stockholm, och mode-varor från Westervik.
Af Svenska fabriksvaror har år 1837 lill staden inkommit för ett väi;de af nära 70,000 R:dr Banko.
Spannmålshandeln är vissa år betydlig, men när priserna i Östergötland höja sig öfver den kring Wenern och i Stockholm, då är den långt ringare.
Afskeppningen var år 1836 nära 17,000 tunnor, och af 1837 års skörd var den nära 20,000 tunnor förutom närmare 100,000 kannor bränvin, hvilket förytlrades åt Wermland och åt Askersund, 9amt något litet åt andra orter vid Wenern och Wettern.
Trävaruhandeln har ökat sig, alltsom de kringboende på landsbyggden funnit sin uträkning mera dervid, att köpa sina skogsförnödenheter från Westergötland, sådane de önska dem, här levererade på närbelägen strand, der de kunna afhämtas när som helst, än att såsom förr, på flere mils afstånd med stor tidsförlust söka dem uti skogsbygden, ovissa huruvida och pu hvad ställe de kunna erhållas sådane som man åstundade.
En stor myckenhet timmer och bräder och ved uppläggas nu här; sednaste året 5 å 600 tolfter bjelkar, nära 4,000 tolfter bräder och 1,000 stafrum ved, allt från Westergötlands motsatta strand.
Denna sjöfart med spannmål, skogsförnödenheter, ett par tusende S/d%. jern, som afgå åt Göteborg, samt tyngre importvaror som komma derifrån, Femars-Berättelse fr.
Östergötlands Län. 9 66
Finnér betydliga svårigheter, deruti all staden saknar en säker hamn, hvarföre fartygen ligga på redden utsatte för Welterns stormar, och hindras understundom, den angelägna höstetiden mångå dagar, från lastning.
Enskild man har med nit och uppoffringar på begynt anläggandet af en större lastbrygga, ehuru den ej kan komma att göra tillfyllest, hvarföre något betydligare förelag i detta afseende blifvit påtänkt.
Det förslag till hamnbyggnad, som nu nyligen af Öfverste Lagerheim är uppgjordt, ådagalägger så väl möjligheten att, för en summa af mindre än 50,000 R:dr Banko, uppföra den, som äfven att denna hamn kunde för lastning och lossning blifva den mäst beqväma.
Förslagets verkställande skulle medföra en ganska betydlig fördel för staden och orten, och blifva en hufvudsaklig länk uti den kedja af förmåner Göta-kanal beredt detta Län.
"Wadstena blir då troligen stapelplatsen för hela den delen af Linet, som på 2 mil nära angränsar Wetlern; en rik, fruktbärande, väl befolkad trakt.
Af handtverkerier är uti Wadstena intet märkligt, förutan någon Garfveri-rörelse, som gynnas af Wetterns vatten och lättheten att erhålla bark.
• 6 Garfvare finnas, hvaraf en, som hämtar sina fleste hudar från Slockholm, har tämligen betydlig omsättning, och förser stor del af motsatta Westgötastranden med sina förnödenheter af denna vara.
I staden befintlige gamla Linne- och Damastfabriken har 14 väfstodar, och uppgick tillverkningsvärdet år 1837 till 8,000 R:dr Banko.
En mindre sådan fabrik af 4 väfstolar finnes äfven, och var tillverkningen der samma år af något öfver 3,000 R:drs välde.
Knypplingen af Spetsar, en från klosterliden bibehållen industrigren, fortfar att vara en särskild näring för en talrik klass af stadens invånare.
Någre äldre fruntimmer lemna förlager och emottaga tillverkningen, hvilken derefter med försäljerskor kringsändes öfver hela riket.
Afsättningen lärer emedlertid försvåras af del öfverflöd på sämre Tyska spetsar, hvarmed handlande i städerne förse sina bodar.
Till hvad värde spetstillverkningen uti Wadstena uppgår kan ej tillförlitligen angifvas, men år 1837 har af handlande i staden till denna knyppling försålts tråd för vid pass 5,000 R:dr Banko.
I närmaste båda Socknar på landet, öster om staden, knypplas äfvenväl något, sedan hågen och kunskapen härifrån dit meddelat sig.
Uti staden är en lägre lärdoms-skola, stiftad år 1474 af Biskopen och det rikt dolerade klostret, samt bibehållen, efter dess upphörande, genom 67 särskildte anslag, som Konungarne tid efter annan gjort, och uli 17:de seklet å nyo organiserad på tre afdelningar med 3 lärare på slat.
Sednaste år hafva 43 lärjungar sig af skolan begagnat, och antalet förmodas komma att öka sig.
Skolhuset är njdiyggdt år 1833, med rymliga och ljusa läro-salar, till stor del uppå bekostnad af Stiftets Gymnasii-kassa.
Det tillhör nu stadens invånare, att genom skolans understödjande ådagalägga deras nit för kunskaper och upplysning, nyttige öfverallt och ovillkorligt nödige för en stad, om idoghet, handel och handtverk der skola finna trefnad.
Till Wadstena skola bar år 1836 af ett sällskap, genom Friherre v. Steijern, blifvit öfverlemnadt 500 R:dr Banko, såsom gåfva, att efter Ephori pröfning användas till något för skolan nyttigt ändamål; och har Ephorus förordnat, att summan skall förblifva ett stående kapital, bvars ränta skall användas till inköp af böcker.
Derigenom är grunden lagd till en boksamling, hvaraf skolan helt och hållet varit uti saknad. —.
Äfven finnes en särskild
Elementar-skola efter vexelundervisningsmetoden, inrättad år 1835 med 1 lärare, som staden aflönar, och hvarest fattige barn erhålla fri undervisning.
För närvarande bevistas den af 35 barn.
Wadstena Central-Hospital för sinnessvaga, denna inrättning, hvarigenom Seraphimer-Ordens-Gillet förvärfvat oförgängliga anspråk uppå mensklighetens tacksamhet, fortfar att väl vårdas.
Sedan förra krigsmanshusets ansenliga byggnad, fordom kloster, hlef inköpt och inredd att rymma 160 patienter, ilen ena hälften de af mankön, den andia hälften de af qvinkön, hafva den rymliga platsen och det angenäma läget blifvit begagnade till ordnandet af flera från hvarandra afsk il jd u gårdar, samt till planteringar emellan byggnaderne och den närbelägna sjön, hvarigenom sådane njutningar åt dessa olycklige blifvit beredde, som de äro bast i stånd att känna, och som lugnande inverkar på deras sinnesstämning.
Från år 1825 då Jönköpings Hospital upplöstes, och 1829 då det i Örebro, år 1830 de uti Skara och Carlstad upplöstes, samt dårarne derifrån hitflyttades, hafva de vansinnige från dessa provinser, samt de från Östergötland, och någre särskildt från andre håll hitsände, här blifvit vårdade.
Från Linköpings Län hafva intagits 235 st., från Skaraborgs 90, från Örebro Län 77, från Jönköpings 70, från Carlstads 32, från Göteborgs 22, från Elfsborgs 17, från Nyköpings 17, från Westmanlands 6, från Hallands 4, från Calmare Läu 3, från Stockholms stad 2, från Norrbottens Län 1, från Wesler-Norrlands 1, från Jämtlands 1, från Upsala Län 1, från Carlskrona Län 1, från Kro - 68 nobergs 1, från Malmohus Län 1, och Från Danmark 1.
Innan 1832 års slut utgingo al' då intagne 328 st., 22 såsom Friske, 2 såsom ohotade, 83 afledo och 221 qvarvoro.
Från 1833 års början till 1837 års skit, intogos 255 patienter, hvaraf jemte de ofvannämde 221, summa 476 st., 61 utgått friske, 17 såsom förbättrade och 11 såsom obotade; 143 äro med döden afgångue och 244 qvarvarande.
De obotlige, hvartill man kan räkna alla, vid pass 200 st., som hiLflyttades från de fordna llospitalerne i otterne, förvaras här, de svåraste uti en särskildt byggnad, dertill inrättad för 80 sådane olycklige.
År 1836 iordningbragtes, i sammanhang med denna för mera medellöse afsedde inrättning, äfvenväl en anstalt för vansinnige af mera bildade och förmögnare klasser, som äga tillfälle att betala den omvårdnad som skänkes dem.
Uti 3:ne mindre byggnader kunna inhysas 20 patienter, hvar och en med sin särskildta snygga och väl inrättade boning, samt gemensam matsal, och samtalsrum.
Angränsande, smakfullt planterade park, ger tillfälle lill den vederqvickelse, som är dem angenämast och angelägnast.
14 patienter hafva derstädes varit till behandling intagne, och hvaraf 5 utskrifvits friske.
Hospitals-predikanten bor på detta ställe.
Läkarn har ett boställe nära intill större Hospitals-byggnaden, och derjemte äro vid inrättningen anställde: 1 Sysloman, i uppsyningsman, 1 förestånderska, 6 vaktkarlar förutom sköterskorne.
Kurhuset för Veneriska, egentligen inrättadt 1795 för flere Län , men från 1824 inskränkt tili patienter från detta ensamt är inrättadt uti ett vackert stenhus, fordom klosterbyggnad, sedan begagnad för Krigsmanshusinrättningen.
Det skötes af samma läkare som Central-Hospitalet, och har med, öfveihufvud beräknadt, 30 patienter dagligen, kostat 4,500 å 5,000
R:dr årligen att underhålla.
Uti Wadstena befintlige större minnesmärken af förra tidehvarf, äro klosterkyrkan och slottet.
Kyrkan underhålles numera sorgfälligt i det skick, den erhållit efter dess vandaliska behandling i sista seklet.
Slottet deremot underhålles blott lill sjelfva hufvud byggnaden med tak; sidotornen och vallarne äro lemnade åt tidens hand, som föga skonsamt med dem förfar.
Önskligt äfven i detta afseende vore, om slottsgrafvarnes nu föreslagne förändring till hamn verkliggjordes, och den gamla platsen uppväcktes till nytt lif, mera välgörande och mera beståndande, än det sona fordomdags här nppstod, och snart tystnade bland förfallande ruiner. 69 Skenninge.
Denna uråldrige siad ägde vid 1837 ars slut 1,020 invånare, hvilket utvisar en tillökning af 9 personer, sedan sednaste FemårsBerättelsen afgafs.
Stadens tillstånd har sedan dess ej undergått någon betydlig förändring.
Allmännaste hufvudnäringen fortfar att vara jordbruket, och af de handlande är en sorn bar någon större rörelse i minuthandel; af handtverkarne blott en Kackelugnsmakare, som har en vidsträcktare afsättning.
För öfrigt är det marknaderne, som här bibehålla den återstående stadsmannarörelsen, och hvilka äro af den betydenhet att omsättningen på en enda af dem understundom uppgår till 100,000 R:dr Banko.
Från Småland hufvudsakligast, och något från södra delen af Länet, liitkomma ett par tusende oxar, eller flere, och hvilka finna köpare från Södermanland, Upland, Westmanland, understundom ock någon från Nerike, förutan de af detta Laus invånare, som uppköpa slagtkreatur eller dragare.
Hästhandeln är numera på dessa marknader af långt mindre betydenhet än förr.
1 staden finnes ännu 1 lägre lärdomsskola med 2 lärare', och 20 å 25 lärjungar, hvilken dock enligt 1819 års skol-stat är ansedd böra indraga,®.
Staden och orten närmast deromkring äga stort intresse uti dess bibehållande, och äro beredde att derföre göra vissa uppoffringar.
Skolans indragning vöre ett ytterligare steg uti den riktning liden redan länge utvisat för Skenninge, hvars läge, för långt ifrån segelled att göra det till betydande handelsstad, dock är den för nära, för att göra Upstadens rörelse tillräcklig att medföra något bet}'dligare välstånd.
Icke heller är läget gynsamt för fahriksförelsc och manufaktur, enär vattendrift saknas, och skogstillgångarne äro knappa.
Industrien har äfven i det närmaste flyktat till orter, hvarest den funnit naturen bättre understödja utvecklingen af menniskans konstfärdighet, och af Skenninge fordna storhet återstår föga mer än stadskyrkan och traditionen.
Denna Köping, som räknar sin tillvaro från Göta kanals anläggande, har haft mångo svårigheter att bekämpa, hvaribland fattigdom och bristande skicklighet hos invånarne varit de förnämsta.
Af 60 personer, som med borgarrätt sig der nedsatt, äro blott 25 st. qvarblifne, hvaraf 17 st. äro sådane handtverkare, som på landsbyggden uti socknarue pläga finnas, « 70 i är bagare, 2 garfvare och 5 handlande.
Byggnadstomternas antal är 173, hvaraf blott sjettedelen är bebyggd, ehuru alla blifvit åt enskildte upplåtne.
Hela folkmängden är nu 179 personer.
Af de handlande hafva 2:ne ganska betydlig minuthandel, som kan mäta sig med den största uti Skenninge stad.
De öfrigas rörelse är högst ringa.
Köpingens belägenhet vid god och säker hamn, samt på en punkt der rörelse mellan slättbygdens och skogsbyggdens invånare i lång tid ägt rum, är visserligen temligt fördelaktig; men då den folkrikaste och mest fruktbärande delen af trakterne mot Wettern hafva närmare till Wadstena, och der finna afsättning för egne varor samt tillfälle att köpa sine behof lill lika pris sorn i Motala, så måste sistnämnde orts framlida förkofran hufvudsakligast bero derpå, huruvida Motala ströms kraft blir begagnad till manufakturer och fabriker.
— Få ställen erbjuda så gynnande lokal för sådant, sorn fallen vid Motala och vattenmassan från den, i bredd med strömmen, på högre mark gående kanalen.
Waldemarsvik är ett ställe, som, ehuru ej privilegieradt hvarken såsom köping eller stad, likväl börjar få en rörelse likartad med deras, och derföre i sammanhang med dem torde särskildt böra omnämnas.
Dess läge är vid ändan af den hafsvik, som, med långt inskjutande dalgång, skiljer Östergötlands kustland från Calmar Läns, och hvilken hafsvik är djup nog att bära 10 fots djupgående fartyg intill köpingens strand.
Hamnen är således redan af naturen färdiggjord, med undantag af lastbryggorne; landsväg är längesedan dit anlagd, och har orten begynt att der sälja och köpa.
Från landsbyggdens skogar komma hufvudsakligen bräder, hvaraf sednaste år sammanlagdt 4,000 tolfter exporterats till Tyska orter; från närbelägne jernbruken komma ett par eller tre tusende SkU. jern, som härifrån afskeppas; vanliga landtmannaprodukter, smör, ost, ved &c. finna äfvenväl här nära till hands sjölägenhet tili sina afsättningsorter Stockholm o. s. v.
STOCKHOLMS HÖGSKOLAS JUMDISKA BIBLIOTEK BIHANG:' TILL 8&omii<&n qiiii&s-bv&didiibb PROTOKOLL VID Ijagtima Bl i k*cl aren I stockholm Åren 1850 oell 185V* FJERDE HULINGEN. • T / • \ 1^ Afdelningen: Stats-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
(, ' • ' .■ '■ mm& såsom Slals-Ulskoltels Memorial M 64. 1 m 64.
Ank. till Exp.-Utsk. den 28 Maj 18S7, kl. 8 e. m.
Memorialmed uppgifter d verkställda utbetalningar utaf de får upprätthållande af rikets neutralitet och försvarsverkets fullständigare ordnande lyftade kreditivmedel.
På sätt i Riksdags-ordningens 42 § finnes töreskrifvet, har Stats-Utskoltet i början af innevarande riksdag förskaffat sig upplysning om de utgifter, som blifvit bestridda genom de från Riksgälds-konloret, under sednare hälften af år 1853 äfvensom under följande åren, utbekomna summor utaf dels dåvarande kreditiv för rikets försvar och dels det vid sednaste riksdag för neutralitetens upprätthållande anvisade särskilda kreditiv; och sedan Utskottet tagit kännedom om de Utskottet angående dessa utgifter meddelade handlingar och räkenskaper, bestående af a) sammandrag af Kongl. Krigs-Kollegii för åren 1853—1855 afgifna redovisning för de från Kongl.
Stats-Kontoret tili bemälte Kollegium anordnade medel utaf det vid 1850 och 1851 års riksdag beviljade s. k. mindre kreditiv; b) uppgift angående användandet af det, under år 1853, till Kongl. Förvaltningen af Sjöärendena utbetalda belopp utaf samma kreditiv; c) afskrifter af General-Krigs-kommissariatets månadtligen afgifna kassaförslag öfver utbekomna medel utaf kreditivet för neutralitetens upprätthållande; d) liqvider mellan bemälte Kommissariat, å ena, samt Kongl. Krigs-Kollegii Artilleri- och Intendents-afdelningar, å andra sidan, angående de för kompletteringen af arméens materiel utaf detta kreditiv använda medel; och e) afskrifter af samma Kommissariats kassaförslag i afseende på de medel, som för försvarsverkets fullständigare ordnande blifvit lyftade utaf den under sistförllutna riksdag till rikets försvar anvisade kreditivsumma; har Utskottet, med afseende å den hos Riks-slånden, vid regleringen af Riks-statens 4:de och 5:te hufvudtitlar, Bih. lill R.
Sl. Prot. 1836 A 1837. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Haft. 1 2 Stats-UlskoUels Memorial M 64. nu förestående pröfning af de för landt- och sjöförsvarets behof under denna riksdag föreslagna utgifter, ansett sig böra meddela Rikets Ständer underrättelse om de utbetalningar för försvarsverket, som utaf förenämnde kreditivmedel hittills blifvit bestridda; och har Utskottet derföre låtit sammanfatta här nedan intagna, på Utskottet tillställda handlingar och räkenskaper grundade, uppgifter, hvilka Utskottet alltså får härmed lill Rikets Ständer aflemna, nemligen: l:o Uppgift å verkställda utbetalningar utaf de medel, som, till bestridande af kostnader för utomordentliga åtgärder till rikets försvar, under Oktober och November månader 1853, blifvit hos Riksgälds-kontoret lyftade utaf det vid 1830 och 1851 års riksdag beviljade s. k. mindre kreditiv; 2:o Uppgift å de föremål, hvartill det under 1853 och 1854 års riksdag för upprätthållande af rikets neutralitet anvisade och numera till hela sitt belopp lyftade särskilda kreditiv blifvit användt; och 3:o Uppgift å de före nästlidne April månads slut bestridda utbetalningar utaf dessförinnan, för försvarsverkets fullständigare ordnande, utanordnade summor af det vid samma riksdag beviljade kreditiv för rikets försvar eller andra vigtiga och angelägna ändamål.
Genom meddelandet af dessa uppgifter och de upplysningar desamma innefatta, anser sig Stats-Utskottet hafva besvarat ej mindre en af Grefve Anckarsvärd, Carl Henrik, väckt och af både Ridderskapet och Adeln samt Ronde-ståndet till Utskottet remitterad motion derom, alt detta Utskott måtte till Rikets Ständer inkomma med en »summariskt detaljerad uppgift öfver användandet af de vid sed»naste riksdag till neutralitetens upprätthållande beviljade medel», än äfven en af samme motionär sedermera hos förstbemälte
Riks-stånd framställd och till StatsUtskottet jemväl remitterad anmodan, att Utskottet måtte förskaffa Rikets Ständer del af redovisningen för de af Rikets sednast församlade Ständer anslagna medel till »den beväpnade neutralitetens upprätthållande.» Stockholm den 28 Maj 1857. Stals-Utshotlels Memorial JM 64. 3 l:o.
Uppgift å verkställda utbetalningar utaf de medel, utgörande tillsammans 500,000 R:dr Banko, som, till bestridande af kostnader för utomordentliga åtgärder till rikets försvar, enligt Kongl. Brefven den 13 Juli och 21 Oktober 1853, blifvit lyftade af det vid 1850 och 1851 års riksdag på Riksgäldskontoret anvisade s. k. mindre kreditiv.
Under år 1853.
Under år 1834.
Under år 1855.
För Försvarsverket till lands.* Genom Kongl. Krigs - Kollegii Fortifikations-afdelning: för fäslningsbyggnads-arbeten . » vårdkasar till transport-, rese- och trakla- mentskostnader, jemte skrif- materialier m.
m 26,000 800 171 15 3 50,000 492 1,325 12 16 10 2 37,290 4 14 6 113,290 1,292 1,500 14 12 31 6 10 5 R.dr 26,971 15 3 51,817 29 — 37,294 14 6 116,083 10 9 hvarifrån afgå: återbetalta förskott samt af Kongl.
General-krigs-kommissariatet ersatta poster 26,495 15 4 26,495 15 4 Sgr 26,971 15 3 51,817 29 — 10,798 47 2 89,587 43 5 4 Slats-Ulskottets Memorial M 64, Under år 1853.
Under år 1854.
Summa, Genom Kongl. Krigs - Kollegh
Ar tilleri-afdelning: för 17 st. 7 tums bombkanoner » 9 st. 24 ^:ga kulkanoner . » lavetter till 24 2^:ga kanoner » 1,600 st. 7 tums bomber . » 800 st. 24 S^ga kulor . till ammunitions-kostnader . . . » transport- och frakt-kostna- der, efter afdrag af återbe- taldt förskott » rese- och traktaments-kost- nader l ~ 1,834 2,884 638 1 57 27 4 2 7 17,36C 8,938 7,333 1,284 284 1,445 992 132 32 5 18 16 47 19 6 10 3 17,366 8,958 7,333 1,284 2,118 4,330 1,650 32 32 5 18 17 36 46 _____ 6 10 5 2 7
K:dr 3,377 18 1 57,665 26 5 — — — 43,042 44 6 Afgår hvad denna Afdelning af under händer hafvande me- del förskjutit 554 18 5 354 18 5 Sgr 3,577 18 1 37,311 8 — — — — 42,688 26 1 Genom Kongl. Krigs-Köllegii In- tendents-afdelning : för 7,800 st. tändhattsväskor åt Gottlands National-beväring . » beklädnads - ersättning för permitteradt, men till tjenst- göring vid laboratorii-arbe- len i Wisby inkalladt man- skap 3,219 262 5,219 262 13 6 13 6 Sgr | 3,481 13 6 — — 5,481 13 6 Tillsammans utgifter för För- svarsverket till lands .... 37,829 16 10 89,128 57- 10,798- 17 2 137,757 55- Slals-Utskottels Memorial Jfö 64. 3 . i i - Under år 1855.
Under åi 1855.
För Försvarsverket till sjös: tör 64 st. 72 S":ga bombkano- ner till Kungsholms fäst- nings provisoriska bestyck- ning — — — — — — 57,024 22 40 » 80 st. jernlavelter — 29,844 34 3 » 6,000 st. runda och 350 st. ovala 7 tums bomber . — 29,530 24 4 » ammunition, projektiler m. m. — — — — — — — 43,702 — — till dagsverkskostnad — — — — — — — — — 8,800 — — $r 4 ängmachin pä linie-skep- pet Carl XIV Joban .... — — — — — — 188,740 — — » 1 reverber-ugn för jern- lavetters tillverkning ....
— 2,860 46 7 tdt åtskilliga utgifter för ofvan- nämnda fästning — 4,572 — 3 J'tilsammans utgifter för För- svarsverket till sjös . . . . — — — — — — 362,044 32 ( Ofvan uppgifna kreditiv-medel • äro af Riksgälds - kontoret, efter erhållna reqvisitioner, ulanordnade: under Oktober 4 853 med . . . — — — — — — — — 300,000 — — och under November samma år med — — — — — — 200,000 — — Tillsammans | — — — — — — — — — 500,000 — — 6 Stals-Utskottcls Memorial M 64.
Uppgift å de föremålhvartill denunder 1855 och 1854 års riksdag, kontoret anvisade och derstädes med hela sitt belopp, 2,500,000 j Laurftförsvarct tillhörande föremål: 1854. för den till dels Drottningholm och dels Ladugårdsgärdet kommen- derade indelta trupp 17,380 23 » kommenderingen å Waxholms fästning ........
63,028 39 » kommenderingen på Gottland 390,069 29 » garnisons-förstärkningen i Carlskrona samt kommenderingen å Kungsholms fästning 47,878 25 » kommenderingen i Landskrona 3,087 33 » kommenderingen å Carlstens fästning 6,728 37 » slitnings-ersättning m. m. för de af Krigs-kollegium vid kommenderingarno underhållna persedlar — til! underhållskostnad och heklädnadsslitnings—ersättning m. m. för öfverkommenderadt artilleri-manskap samt dylik ersättning åt Lifgardes-regemenlena 4,851 31 » uppköp af artilleri-hästar 35,968 40 » fouragering af dito . 16,000 — » ersättning åt rusthållare för exercis-hästars tillhandahållande åt Artilleriet — Af Krigs—kollegii Intendents-afdelning förskjutna kostnader för 1854 års krigsrustningar — Godtgörclse åt
Dito för den med Sappör-kompaniets skyndsamma uppsättning förenade kostnad utöfver beräknade och anslagna tillgångar — Gratifikationer och arfvoden samt rese- och traktamcnts-koslnader. 165 30
General-krigs-kommissariatets aflöning jemte expenser 2,206 20 Sgr 587,366 23 i Stals-Ulskoltels Memorial M 64. 7 nådiga ätgdrders vidtagande till upprätthållande af Rikets neutralitet, å RiksgdldsBanko, lyftade kreditiv-summa blifvit använd.
Under är Under Januari Summa med April månader , ... — - 18 SS. 18S6. 1837.
\ nanno. 5,057 16 1 22,457 59 8 18,270 ! 45,105 17 7 1 5 917 16,762 45 5 8 10 82,217 452,585 g 10 6 448 26 7 21 16,410 50 6 11 22 - _ - .. 64,500 50 4 822 1,770 59,781 12,465 55 44 « 5,910 12,020 59,781 17,515 55,968 49,887 452 21 g vJ Q 5,520 55 11 20 g 42 17 8 a 42 8 1 u 40 18,000 452 15,887 10 4 10 4 24 24 564 2 g 564 7,787 2,558 9,910 2 g 7,787 55 1 55 1 220 5,208 2,172 5,517 45 56 g 25 10 4 — 977 42 4 6 4 161,562 47 6 45,154 | 7 5 9,214 6 — 801,297 56 6 8 Stals-Ulskotlets Memorial M 64.
Fortifikations-afdelningen:
ISSi.
Transport 587,366 | 23 7 till Waxholms fästnings försättande i förs va rs— tillstånd .... 48,600 — » fästningsbyggnads-arbeten vid Carlskrona 17,572 18 9 » byggnadsarbeten å Carlstens fästning 21,935 28 2 » arbets-kommenderingen å Carlsborgs fästning 4,281 24 2 Artilleri- afdelningen : för ammunitions-persedlars anskaffning » reffling af 12,000 st. infanteri-gevär .
» 1,000 st. kavalleri-sablar .... » den i Stockholm inrättade skjutskola » en jernugn till kanonkulors uppglödgande