Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Konslilulions-Ulskoltets Memorial, AVo 29. 1 N:o 29.
Utsk. d. 2S Juli, kl. 6 e. m.
Memorial i anledning af äterremiss från Irenne Stånd d memorialet N:o 21, innehållande förslag till ändringar ock tillägg i 56 och 81 §§ Regeringsformen m. m.
Genom utdrag af Riksståndens protokoll för den 10 och 12 innevarande Juli, har Konstitutions-utskottet erhållit del af Ståndens beslut, angående de af Utskottet, uti memorial af den 30 Juni, N:o 21, föreslagna ändringar och tillägg i 56 och 81 §§ Regeringsformen, rörande behandlingen af frågor om ändring i Grundlagarne.
Högloflige Ridders/capet ock Adeln har, vidkommande det uti berörde memorial sub N:o I framctällda förslag, beslutat, »att till Utskottet, såsom Ståndets gemensamma tanke, hänvisa den anmärkning, att 56 och 81 §§ Regeringsformen borde erhålla följande lydelse: § 56.
»Allmänna frågor, som — — —- — — och deröfver sig yttra, pä sätt i Riksdagsordningen föres/crifves^. § 81. »Denna Regeringsform samt rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfvas, utan genom Konungens och alla Riksståndens sammanstämmande beslut.
Fråga derom må ej af riksdagsman i stånds plenum väckas, utan lör anmälas hos Riksens Ständers Konstitutions-utskott.
Detta Utskott, hvars pligt det är, att Grundlagarne granska, eger rätt att hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga att verkställa».
»Riksdagsmans förslag till Grundlagsändring, det Konstitutions-utskottet förkastat förfalle». »Hvad Konstitutions-utskottet till ändring i Grundlagarne sjelfmant, eller på derom af riksdagsman väckt fråga, föreslår, skall, om intet deremot från något Bih. lill R.
Prot. 1847 och 1848. 3 Sami. 16 Häft. * Konsltiulions-UlskoUets Memorial, N:o 29. riksstånd anmärkes, förblifva hvilande till nästpåföljande riksdag och då af Riksens Ständer afgöras».
»Om förslaget af något
Det förslag Utskottet, till svar derå, framlägger, kunna Stånden endast förkasta, eller utan förändringar godkänna.
Godkännes det af minst trenne Stånd, förblifve det hvilande till nästa riksmöte».
»Vid förslagets slutliga behandling under sistnämnde riksdag, kan det af riksstånden endast ogillas, eller oförändradt antagas.
I sednare fallet öfverlemnas det genom talmännen till Konungen, som, i händelse
Han det gillar, Sitt samtycke Riksens Ständer meddelar». »Vill Konungen föreslå någon ändring i grundlagarne, öfverlemne Han Sin framställning, jemte Statsrådets tankar deröfver, till Rikets ständer, som genast, utan att derom förut öfverlägga, åt Konstitutions-utskottet uppdraga, att utlåtande deröfver afgifva.
Afstyrker Utskottet Konungens förslag, förblifver det likväl hvilande till nästa riksdag, om minst trenne Stånd derom öfverenskomma; i annan händelse förfalle frågan.
Tillstyrker Utskottet Konungens framställning med eller utan ändringar, behandlas den lika som andra af Utskottet förordade Grundlagsförslag»; Och, vidkommande det af Konstitutions-utskottet sub N:o II serskildt afgifva förslag i afseende å behandlingen af Konungens Grundlags-propositioner förklarat, »att detsamma skulle hvila till nästa riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta.» Högvördiga
Pr este-ståndet har antagit begge förslagen till Grundlagsenlig behandling å nästkommande riksdag.
Vällofliga Borgare-ståndet har återremitterat förslaget sub N:o I med förklarande att detsamma, såsom onyttigt, ej kunde till hvilande godkännas, men deremot till Grundlagsenlig behandling antagit förslaget sub N:o II.
Hedervärda Bonde-ståndet har återremitterat så val förslaget sub N:o I, som det sub N:o II, med hänvisning till ett af riksdagsmannen Bengt Gudmundsson framställdt förslag i ämnet, och med förklarande, att innehållet af detta förslag utgjorde Ståndets gemensamma tanke rörande frågan.
Berörde af Bengt Gudmundsson afgifna förslag innehåller, att vandra momentet af 56 § R. F., som innefattade rättighet för Rikets
Ständer att göra sina tankar gällande vid frågor om förändringar af stadganden i Grundlagarne, skulle oförändradt bibehållas».
Konsläulions-Ulskollels Memorial, AV o 29. 3 »Regeringsformens 81 § borde erhålla följande lydelse: »Denna regeringsform — — — — — deras åstundan.
Vill Konungen hos — — — — — der öfver till Riksens Ständer afgifva.
Dermed förfares såsom i § 56 stadgadt är.
Men icke må under någon förevändning Riksens Ständer förr än å nästa riksdag propositionen till bifall upptaga.
Samtycka då alla Riks-stånden — — — — — sammanstämmande beslut». »Uti Riksdagsordningens 29 § skulle i 1 momentet perioden: »och förhål - les dermed, som i Regeringsformens 81 § stadgadt är», förändras till: »och för hålies dermed som i Regeringsformens 56 och 81 §§ stadgadt är».
»Och då sålunda 56 och 81 §§ R.
O. serskildt komme att föreskrifva, huruledes Grundlagsförslag borde behandlas, vore de af Utskottet föreslagna tilläggen i 29 och 73 §§ R.
O. icke behöfliga».
Hvad nu först angår det förslag, Ridder skåpet och Adeln, som dess gemensamma tanke uppställt, afviker det från Utskottets sub N:o I framlagda förslag uti följande punkter: att 1) i afseende å de af Konstilutions-utskottct afgifna förslag, om röstning i förstärkt Utskott skulle upphöra, emedan trenne Stånds sammanstämmande beslut att antingen godkänna eller förkasta förslaget å den riksdag, under hvilken det framlägges, borde blifva afgörande, och förslaget, derest två Stånd stannat mot två, skulle förfalla; att 2) Ståndens nu i Grundlagen medgifna rätt, att antaga ett af Utskottet, efter återremiss, omarbetadt förslag med förändringar, likaså skulle upphöra; att 3) beträffande de uppå Konungens propositioner grundade förslag, sådana skulle komma att behandlas lika med andra af Utskottet framställda grundlagsändringar, dock med den skiljaktighet, att de förra, äfven i händelse de af Utskottet afstyrktcs, likväl på grund af trenne Stånds sammanstämmande beslut, skulle förblifva hvilande, och tillika med rättighet för Utskottet, mot hvad nu medgifvet är, att i dessa förslag göra ändringar; samt 4) att skäl för vägrad sanction å grundlagsförslag, som Riksstånden, för deras del, antagit, ej af Konungen behöfde meddelas.
Då det nu åligger Utskottet, att till ett helt söka sammanjemka de serskilda tankar, Riksstånden i afseende å första punkten anmärkt, så, då härvid i öfvervägande tages, att angående berörde punkt för närvarande intet uttryckligt stadgande i Grundlagarne förekommer, men Rorgare- och Ronde-stånden, då de förkastat Utskottets förslag uti ifrågavarande afseende, synas hafva godkänt den praxis, som vid de sednare riksdagarne härutinnan gjort sig gällande sålunda, att i hvarje fall, då om hithörande frågor olika meningar af Riksstånden blifvit uttalade, omröstning i förstärkt Utskott bordt anställas, och Preste-ståndet, genom sitt gillande af Utskottets förslag, godkänt den modifikation af nämnde praxis, Utskottet 4 Konslilulions-Ulskollcls Memorial, N:o 29. deruti tillstyrkt, torde en sammanjemkning af dessa skiljaktigheter uti Riks-ståndens beslut kunna salunda tillvägabringas, att trenue Stånds sammanstämmande meningar förklarades böra, utan någon omröstning i förstärkt Utskott, blifva afgörande i fråga så väl om ett grundlagförslags antagande till grundlagsenlig bordläggning, som om dess ovilkorliga förkastande, och om de förändringar, Utskottets förslag borde undergå; men, deremot, omröstning i förstärkt Utskott bibehållas då tvänne
Stånd stannat mot två, antingen i fråga om ett förslags bordläggning till nästa riksdag, eller i fråga om de förändringar, som uti Utskottets förslag borde ega rum; och får Konstitutions-utskottet, på nu anförda grunder, hos de respektive Riks-stånden vördsamt hemställa, huruvida de icke täcktes i afseende å detta sammanjemkningsförslag foga sig efter hvarandra.
I afseende å den andra punkten, eller det af Ridderskapet och Adeln gjorda förslaget om upphäfvande af Ståndens rätt att med förändringar antaga ett af Utskottet, efter återremiss, omarbetadt eller vidhållet förslag, finnér Utskottet detsamma vara oförenligt med de tre öfriga Ståndens mening, och hemställer derför vördsamt hos Ridderskapet och Adeln, att detta Stånd ville frångå sitt yrkande härom.
Vidkommande tredje punkten, eller det af Ridderskapet och Adeln uti aumärkningarne vid Utskottets förslag J\s
I uppställde förändrade behandlingssätt för Konungens grundlagsförslag, så företer sig härvid, att, då Ridderskapet och Adeln genom denna anmärkning åsyftat fastställande af ett i det närmaste lika behandlingssätt för så väl Konungens, som Utskottets grundlagsförslag, men derjemte godkänt det af Utskottet, uti memorialet JV2 21, sub JVS II, alternativt och för den händelsen att det sub JV2 I ej antoges, framlagda förslag, hvars syftemål är, att uteslutande för Konungens förslag bibehålla den uti 81 § Regeringsformen föreskrifna behandlingsform, och deremot för Utskottet den uti 56 § Regeringsformen stadgade, en stridighet emellan dessa Ståndets olika beslut eger rum, och torde derföre Ridderskapet och Adeln benäget finna, att ifrågavarande tredje anmärkningspunkt bör förfalla.
I afseende å den fjerde anmärkningspunkten, hvarigenom föreslås upphäfvande af nu gällande stadgande derom, att, då Konungen vägrar sanktion å ett af Rikets Ständer antaget grundlagsförslag, skälen derför böra anföras, får Utskottet erinra, att de tre öfriga Stånden härom ej gjort någon anmärkning; och som enahanda föreskrift äfven beträffande allmänna lagfrågor uti 87 § Regerings - Konstilulions-Ulskottels Memorial, N:o 29. 5 formen förekommer, men Utskottet ej funnit skäligt att deruti föreslä någon ändring, anser Utskottet sig böra hos Ridderskapet och Adeln hemställa, att Ständet v i 11 q denna sin anmärkning frånträda.
Till bemötande af Borgare-ståndets såsom dess gemensamma tanke afgifna förklarande, att Utskottets förslag sub JV2 I vore »onyttigt», får Utskottet fästa Ståndets uppmärksamhet uppå att hvarken i 2 mom. 56 § Regeringsformen, eller annorstädes, något stagadt finnes, huru förhållas skall, då Riksstånden stanna i olika beslut i afseende å frågan, huruvida ett af Utskottet framställdt grundlagsförslag må till nästkommande riksdags afgörande bordläggas eller icke.
Strider om förfarandet i sådane fall hafva, såsom kändt är, nästan vid hvarje riksdag förekommit, och ej heller uteblifvit under den nuvarande.
Det måste väl derför medgifvas vara nyttigt, att tvistefröet, om möjligt,'undanrödjes, och frågan genom klara och bestämda grundlagsföreskrifter regleras.
Utskottet får fördenskull hos Borgare-ståndet hemställa, att Ståndet täcktes biträda Utskottets här uppställda förslag.
Hvad Bonde-ståndet, angående oförändrad rätt att, vid återremiss af Utskottets förslag, uttrycka »gemensamma tankan, uti sina anmärkningar som dess gemensamma tanke yttrat, ger Utskottet anledning till det förklarande, att det icke är rättigheten, utan blott skyldigheten till gemensamma tankars afgifvande, Utskottet, på de uti memorialet JV2 21 anförda skäl, ansett kunna försvinna.
Derest således ett Stånd kan, eller finner skäligt, att om gemensamma tankar sig förena vid en återremiss, står denna rättighet, oafsedt hvad nu är föreslaget, hvarje Stånd lika väl öppen uti grundlagsfrågor, som den i andra ärenden kan utöfvas, om Stånden finna det tjenligt eller möjligt att deraf begagna sig; och har i öfrigt till ytterligare förklaring af Utskottets åsigt om berörde likformighet i behandling, sista perioden i 2 mom. af Utskottets uti memorialet JYs 21 afgifna förslag blifvit utesluten i den redaktion, som nu framlägges.
Vidkommande den af Bonde-ståndet föreslagna förändring uti 81 § Regeringsformen, kan den rätteligen anses som ny motion.
Också har samma fråga allaredan varit till Utskottets pröfning inlemnad af Bengt Gudmudsson; men som den då af Utskottet blifvit ogillad, torde den nu ej kunna föranleda till ny behandling af Utskottet.
Uti motiverna för förslaget sub JVs II har Utskottet, i öfrigt, utvecklat de skäl, på grund af hvilka det anser Konungens propositioner böra behandlas olika med Utskottets förslag.
Dessa skäl hafva ytterligare vunnit styrka genom tvänne Stånds godkännande af dem; och Utskottet får nu endast tillägga, att rättigheten, att uti de af Konungen afgifna grundlagsförslag få göra omedelbara ändringar, i sig sjelf och i sina följder är af vida mindre betydelse (i Konslitulions-Vlskollets Memorial, N:o 29. för Riks-stånden än det tyckes, då hvarje grundlagsförslag, för att vinna kraft af lag, bör vara gilladt och antaget af så väl samtlige Riks-stånden, som Konungen, och hvarje riksdagsman eger i sin hand rättigheten till ett fristående laginitiativ i detta hänseende, enligt en för alla lika bestämd ordning, hvartill ändtligen ännu kommer, att ej heller Konungen eger till Rikets Ständers ytterligare pröfning föreslå ändringar i de förslag, Stånden till Hans antagande öfverlemnat.
Utskottet får alltså till hedervärda Ronde-ståndet hemställa, att
Ståndet täcktes förena sig med de andra Stånden uti dessa frågor.
På grund af allt detta får Utskottet till Rikets Ständers pröfning och godkännande härhos öfverlemna följande, i öfverensstämmelse med förestående utredning, sammanjemkade och i stället för det i memorialet N:o 21, sub N:o I, framlagda, nu substituerade förslag till förändrad lydelse af här följande grundlags paragrafer.
Regerings-Formen. § 56.
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers plena väckas, må ej till omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, som eger att dem utreda och deröfver sig yttra, pä sätt i Riksdagsordningen föreskrifves.
(Det återstående af §:n skulle utgå.) § 81- Denna Regeringsform möjliga att verkställa.
Riksdagsmans förslag till grundlagsändring, det Konstilutions-utskotlet ogillat, förf alle.
Förslag till ändring i grundlag, som Utskottet sjelfmant, eller uppå derom af riksdagsman väckt fråga, till Riksens Ständer öfverlemnar, skall, om intet deremot från något Riksstånd anmärkes, förblifva hvilande till nästföljande riksdag och då af Riksens Ständer af gör as.
Varder förslaget af något stånd ej genast, oförändradt, godkändt, skall det till Konstitulions-utskotlet återförvisas med de dervid gjorda anmärkningar.
' Det förslag, Utskottet, till svar derå, framlägger, ega stånden antingen förkasta, eller, med eller utan förändring, godkänna.
Godkännes förslaget af minst frenne Riksstånd, förblifve det hvilande till Konstilulions-Utskotlets Memorial, N:o 29. nästpäföljande riksdag.
Förkastas det af minst trenne Riks-stånd, förf alic.
Godkännes det af tvenne Stånd, men förkastas af de två öfriga, då skall Konstitutions-utskottet, genom vai af Riks-ståndens plena förstärkt till ett antal af tjugu personer af hvarje Ständ, medelst samfälld omröstning afgöra, huruvida förslaget må till nästföljande riksdag hvila eller icke.
Förena sig minst trenne Ständ om förändring i en eller flera delar af Utskottets förslag, hvite detsamma, sålunda förändradt, till nästa riksdag.
Stanna två Stånd emot två i olika beslut om de förändringar, som göras skola, och sig, uppå Utskottets framställning, efter hvarandra ej foga, af göres genom omröstning, som af Utskottet föreslås, uti förstärkt Konstitutions-utskott, hvilken förändrade ordalydelse skall hvilande förblifva, eller, om ingen sådan godkännes, att all ändring i förslaget må förfalla.
Hvilande förslag till grundlagsändring ega Riks-stånden vid nästpäföljande riksdag antingen ogilla, eller oförändradt antaga.
Ant ages förslaget, varde det, genom Ståndens talmän, öfverlemnadt till Konungen, som, sedan Ilan deröfver inhemtat Statsrädets tankar, tager Sitt beslut och meddelar Riksens Ständer å rikssalen Sitt samtycke, eller ock skälen för Sin vägran.
Vill Konungen hos Riksens Ständer afgifva.
Till styrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, hvile förslaget till nästa riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta, oförkränkt deras rätt att om förslaget genast sina tankar yttra.
Afstyrker sammanstämmande beslut.
Riksdags-O rdni iigcn. § 29. 1 mom.
Konstitutions-utskottet, som förklaringar deraf; och förhålles dermed, såsom i Regeringsformens 81 § stadgadt är.
Då Utskottet ansvara. 2 och 3 momm. oförändrade. § 49. 3 mom.
Vid pröfningen ej må ega rum.
Om grundlags frågors behandling är i 81 § Regeringsformen särskildt stadgadt. 8 KonslUulions-Ulskottets Memorial, N:o 29. § 75.
Stanna Riksstånden rätt afgöra.
Om behandlingen, i dessa fall, af grundlagsfrågor är i 81 § Regeringsformen serskildt stadgadt
Och inbjuder Utskottet samtlige Riksstånden att till förnyad pröfning företaga dessa nu efter Ståndens olika meningar, så vidt möjligt varit, sammanjemkade förslag, och sig om dem förena.
Herr vice talmannen Brinck anmälde häremot reservation.
Utsk. d. 23 Juli, kl. 6 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med voteringsproposition, i anledning af ett Stånds vägran att förena sig med de öfriga Stånden om antagande af de förslag, Konstitutionsutskottet i memorialen N:ris 24, 25 och 26 framlagt.
Sedan Konstitutions-utskottet till Rikets Ständers pröfning afgifvit åtskilliga grundlagsförslag, uti memorialet N:o 16, angående åtskilliga Bevillnings-utskottets åligganden, uti memorialet N:o 17, angående motionsrätten, uti memorialet N:o 18, angående sammansatta Utskott, och uti memorialet N:o 19, angående tiden för motioners afgifvande, och sedermera, i anledning af å dem beslutna återre misser, genom memorialet N:o 25, angående tiden för motioners afgifvande, och genom memorialet N:o 26, angående motionsrätten, framlagt sammanjemkade nya förslag, till hvilkas antagande Utskottet inbjudit samtlige Riks-stånden, samt derjemte uti memorialet N:o 24 serskildt till Bondeståndet hemställt, att det måtte foga sig efter de tre Medstånden, som till grundlagsenlig behandling å nästkommande riksdag antagit hvad Utskottet uti memorialen N:ris 16 och 18, angående åtskilliga Bevillnings-utskottets åligganden och sammansatta Utskott, föreslagit; har Konstitutions-utskottet nu, genom ankomna protokollsutdrag för den 15 och 14 Konslitulions-Ulskollets Memorial, N:o 50. 9 14 Juli frän samtlige Riks-stånden, inhemtat, att högloflige Ridders/capct och Adeln, högvördiga Preste-ståndet och vällolliga Burgare-ständet till grundlagsenlig behandling å nästkommande riksdag antagit, i afseende å motionsrätten och tiden för motioners afgifvande, de af Utskottet uti memorialen N:ris 25 och 26 uppställda förslag, men hedervärda Bonde-ståndet, deremot, icke allenast ogillat sistnämnda förslag, utan ock vidblifvit sin, angående de uti memorialen N:ris 16 och 18 rörande Bevillnings—utskottets åligganden och sammansatta Utskott framlagda och af de tre öfriga Stånden godkända förslag, yttrade ogillande mening, — allt under förklarande, det Ståndet ansåge nämnda förslag vara hvarken nyttiga eller af bebofvet påkallade.
Vid sådant förhållande, och på de uti memorialet N:o 13 anförda samt derefter uti memorialet N:o 28 ytterligare utvecklade grunder, får Konstitutionsutskottet härmedelst, för att bereda ett afgörande af dessa stridiga meningar, uppställa och till Rikets Ständers godkännande öfverlemna följande voteringspropositioner för omröstning i förstärkt Konstitutions-utskott: 1.
Den, som vill, att hvad Konstitutions-utskottet uti memorialet JYs 16, angående åtskilliga Revillnings-utskottets åligga uden föreslagit såsom ändring eller tilllägg uti 53, 69, 70 och 71 §§ R.
F. samt 1 och 2 mom. 31 § R.
O. skall, för ytterligare grundlagsenlig behandling, hvila till nästkommande riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej; Vinner nej, varda dessa förslag icke antagna att hvila till nästa riksdag. 2.
Deri, som vill, att Konstitutions-utskottets uti memorialet JV2 18 föreslagna ändringar och tillägg uti 36 och 43 §§ R. O., angående sammansatta Utskott, skola, för ytterligare grundlagsenlig behandling, hvila till nästkommande riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej; Vinner nej, komma dessa förslag icke att hvila till nästa riksdag.
Prol. 1847 och 1848. 3 Sami. 16 Hafi. 2 10 KonstUulions-Ulsltollels Memorial, N:o 31. 3.
Den, som vill, att Konstitutions-utskottets uti memorialet JM 25 framlagda förslag, angående ändring uti 56 § Riksdagsordningen af tiden för motioners afgifvande, skall, för ytterligare behandling enligt grundlagarne], hvila till nästkommande riksdag, röste Ja, Den, det ej vill, röste
Nej; Yinner nej, varder förslaget icke antaget att hvila till nästa riksdag. 4.
Den, som vill, att de förslag till ändringar och tillägg uti 53 och 56 R.
F. samt 33, 54, 49 och 51 §§ R. O., angående motionsrätten, hvilka Konstitutions-utskottet uti memorialet JM 17 först afgifvit, och derefter, på grund af återremisser, uti memorialet JVs 26, hvad 49 och 51 §§ R.
O. beträffar, med omarbetad och förändrad lydelse å nyo framlagt, skola hvila, för grundlagsenlig behandling, till nästkommande riksdag, röste Ja ; Den, det ej vill, röste Nej; Yinner nej, varda dessa förslag icke antagna att hvila till nästa riksdag.
M 51, Ank. till Exp. Utsk. den 24 Juli, kl. 6 e. m. Memorial till Rikets Stander, med utlåtande, i ■anledning af talmannens i Borgare-ståndet vägran att meddela proposition uti en om införsels förbud uppkommen fråga.
Borgare-ståndet har, medelst utdrag af dess protokoll för den 15 nästförvikne Juli, på grund af 55 § Riksdagsordningen, anmodat
Konstitutionsutskottet att afgifva motiveradt utlåtande, huruvida Ståndets talman, då han, i anledning af en, vid pröfningen af Bevillnings-utskottets, med afseende å Riksståndens olika beslut angående tullbevillningen, afgifna memorial JM 23, inom KonsLUulions-Ulskollels Memorial, N:o 51. 11 Ståndet uppkommen fråga om bibehållande eller borttagande af införselsförbud mot åtskilliga till rubriken: »bränvin och sprit» hänförliga artiklar, vägrat att framställa äskad proposition på återremiss af samma fråga, i ändamål, att Bevillningsutskottet måtte, för ärendets afgörande genom omröstning i förstärkt Stats-utskott, voteringsproposition i ämnet föreslå, egt för denna sin vägran fullgiltiga, grundlagsenliga skäl, eller om icke berörde proposition grundlagsenlig! bordt framställas.
Konstitutions-utskottet har vid pröfningen af detta ärende inhemtat, att, sedan Bevillnings-utskottet uti memorialet M 13 afgifvit till Riks-stånden sitt betänkande rörande tullbevillningen, och deruti, i enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, i afseende å åtskilliga under rubriken »bränvin och sprit» upptagna artiklar, tillstyrkt upphäfvande af det nu stadgade förbudet mot deras införsel, men Riksståndens derom fattade beslut utfallit sålunda, att Borgare- och Bonde-stånden till alla delar godkänt detta förslag, då deremot Ridderskapet och Adeln samt
Presteståndet i allo vidblifvit nu gällande stadgande!) rörande samma artiklar, Bevillningsutskottet uti sitt till svar på återremisserna afgifna memorial J\° 23 sig utlåtit, att, »då frågan om bibehållande eller borttagande af de nu stadgade förbuden mot införsel af vissa slag bränvin och sprit är af rent ekonomisk beskaffenhet, samt två Stånd härutinnan stannat mot två, lärer samma fråga böra förfalla och hvad nu derutinnan är stadgadt förblifva oförändradt».
Detta utlåtande, som af en del Borgare-ståndets ledamöter blifvit godkändt, har å andra sidan föranledt till det yrkande, att detsamma borde ogillas, och Bevillnings-utskottet anmodas uppgöra förslag till voteringsproposition, på det frågan om berörde införselsförbud måtte komma under afgörande i förstärkt Statsutskott, emedan, om ock frågan vore af ekonomisk natur, den likväl, då möjligheten af tullinkomsternas ökande stege desto mer, ju flere artiklar blefve förtull— bäre, väsendtligen inverkade på tullinkomsternas belopp och följakteligen borde som beskattningsfråga betraktas; hvartill komme, att, då Kongl. Maj:t, uti Dess nådiga proposition till Rikets Ständer med förslag till förnyad tulltaxa, i nåder yttrat
Sig för in- och utförselsförbudens upphäfvande, med undantag endast af vissa jernartiklar, Riks-stånden, vid sådant förhållande, emot hvad tillförene, då enahanda frågor förevarit, egt rum, nu hade serskild anledning att derom sig utlåta.
Som skäl för sin vägran att den äskade propositionen framställa har talmannen i Borgare-ståndet anfört, att då, enligt talmannens, redan af honom i egenskap af Ståndets talman under riksdagen år 1840—1841 uti en fråga af samma beskaffenhet, som den förevarande, uttalade uppfattning af grundlagen, frågan om bibehållande eller upphäfvande af in- och utförselsförbud uti tull-lagstiftningen vore ett ärende, hvarom det, på grund af 89 § Regeringsformen, uteslutande tillkomme Konslilulions-UlskoUHs Memorial, N:o 54.