Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
5 Enligt af vederbörande upprättade inventarie-förteckningar, inventering af hafva Revisorerne den 19 nästlidne September verkställt enahanda Revisorer™. inventering och då funnit följande behållningar i guld, silfver och koppar, nemligen: Gul d. Myntadt: 433 fyrdubbla dukater 1,732 1,759 dubbla d:o 3,518 29,400 enkla d:o 29,400 Omyntadt 12,386 2 0 iutt Summa Dukater 47,036 Silf v er.
Myntadt efter 1664 års myntfot: hela Riksdaler två tredjedels d:o en tredjedels d:o en sjettedels d:o en tolftedels d:o en tjugufjerdedels d:o .... 36,128 13.600 61.600 24,400 8,400 8,800 Myntadt efter 1830 och 1835 årens mynt-ordningar en fjerdedels Riksdaler . . . 6,213: - en åttondedels d:o . . . 337,578: so. en sextondedels d:o . . . 4,445: 50. en trettiondetvåendedels d:o 5,400: - 4 R:dr Riksmynt 1,971,600: - 2 R:dr d:o 480,600: - 1 R:dr d:o 494,400: - 50 öre d:o 238,800: - 806,400: - 25 öre d:o 10 öre d:o 193,800: - 152,928: - 353,637: 4,185,600: Transport R:mt R:dr 4,692,165:
Fullmägtiges serskUta protokoll.
Transport Runt R:dr 4,692,165: — Utländskt mynt, förvandladt i R:dr R:mt:
Holsteinska, Danska oell Norska Speciel* 1,583: 66.
Ryska Rubler [sedan år 1810] . . 5 84,788: 48. 58 6,3 72: 14.
Kontrolleradt verksilfver 1,670: 62.
Omynta dt . 7,030,158: 50.
Summa R:dr 12,310,366: 26.
Koppars hil j emy n t.
Oresmynt: uti 5 ören 39,062 2 d:o 22,952 1 d:o 42,332 i d:o . . 8,610 ii n n 58- 112,9 5 6 : 58.
Af nyare prägeln: skillingar 15,111: — d:o 15,397: 37. d:o 10,271: 87. d:o 10,640: 37. d:o 3,508: 50. d:o 672: 79.
Af gamla prägeln, som ej får utvexlas Riksgälds-Kontorets polletter . . . uti n ii ii ii ii 4 2 1 2 '3 1 3 1 '6 55,601: oo. 3,301: 15. 2,307: 87.
Summa R:dr 174,167: 50. § 4- Efter den erinran, föregående årets Revisorer i § 4 af deras berättelse framställt emot
Fullmägtiges åtgärd att låta i serskilt protokoll upptaga åtskilliga dit ej bänförliga frågor, är nödig rättelse Härutinnan vidtagen, så att, enligt foreskrifteme i § 12 och § 109 mom. 10 af Banko-Reglementet, endast sådana ärenden i serskilt protokoll intagits, som angått den reela fondens vidmagtliållande och Bankens vexelrörelse eller dermed egt omedelbart sammanhang. 7 § 5.
1 enlighet med föreskriften i § 5 af Lagen för Rikets Stan- öfversigt af ders Bank, åberopad i § 25 af Banko-Reglementet, har Öfversigt af Bankens hela ställning efter 1858 års bokslut blifvit tryckt och åra-uppgifter. med allmänna tidningarne utdelad.
Af denna Öfversigt visar sig, bland annat, att
Banken under året vunnit en kapital-till vext af 1,717,494 R:dr 29 öre samt vid nämnde års utgång, utöfver grundfonden 15,000,000 R:dr, egde ett öfverskott af 8,217,487
R:dr 85 öre och en tillgång öfver skulder af 23,738,462 R:dr 5 öre.
Derjemte hafva Fullmägtige för hvarje halft år låtit, enligt faststäldt formulär, upprätta samt derefter trycka och med allmänna tidningarne utdela uppgift öfver förhållandet emellan Bankens metalliska kassa samt utelöpande sedlar och depositionsskuld, jemte obegagnade andelar af kreditiv- och låneförlag.
Nämnde förhållande har efter den 30 nästlidne Juni, då sednaste Halfårs-uppgift afgafs, undergått den förändring, som inhemtas af nedanstående uppgift för den 10 derpåföljde September: Sedelsltuld: a) Utelöpande sedlar 36,359,081: 78. b) Dito invisningar och insättnings bevis 5,618: 94. 36,364,700: 72.
Depositions-skuld:
Behållning, tillhörande allmänna verk och inrättningar samt bolag och enskilde personer 3,765,702: 38.
Dito i guld, 89 dukater å 8: 25 . . 734: 25. 3,766,436: 63.
Sedel- och depositions-skuld 40,131,137: 35.
Obegagnade andelar aj Kreditiv- och Låneförlag: tillhörande Depositions-Afdelningen . 4,796,248: 28. d:o Låne-Afdelningen . . . 3,122,311: 22. 7,918,559: 50.
S:gr 48,049,696: 85. 8 Transport 48,049,696: 85.
Härifrån afgå, jemlikt stadgandet i 116 § af Banko Reglementet 4,578,925: — Summa Sedelstock 43,470,771: 85.
Skillnad häremellan och maximi-beloppet af Sedelstock, beräknad enligt 116 § i Banko-Reglementet 240,334: 66.
Summa R:dr 43,711,106: 51.
Bankens Guld- och Silfver-till g ån g: Dukater.
R:dr Silfver i R:mt. 35,200: - 4,634,728: - 583,861: 90. 12,386 TVk 7,031,829: 12. 38,769: - 150,563: 77. 315,242: 92.
Af Statslånefonden på utrikes ort innestående: hos Handelshuset J. H. & G. F. Baur 225,825: 66.
Utestående lån mot pant af guld och silfver: i Stockholm 55,804: 74. i Wisby 820: — 56,624: 74. sTgr 86,355-Hnr 12,998,676: 11.
Guldtillgången utgör å 8: 25 pr dukat —— — 712,430: 40.
S:gr R:dr 13,711,106: 51.
Sedelstocken får derutöfver utgöra . . . . . . 30,000,000: - Summa R:dr 43,711,106: 51.
Myntadt, gångbart, i kassa liggande .
Utländskt mynt Omyntadt Hos Kongl. Myntet till förmyntning .
Innestående på utrikes ort: hos Handelshuset P. Siemsen & K:o . 17,062: 38. S. Heine 76,860: — J.H.&G.F. Baur . 77,490: 83.
Protesterade vexlar . . . 143,829: 71. § 6.
Föx- uppsigten och kontrollen öfver Götha Kanal-Verks vidmagtliållande hafva Fullmäktige, enligt Banko-Reglementets 28 §, gemensamt med Fullmägtige i Riksgälds-Kontoret, utsett icke allenast Ledamot i Götha Kanal-Direktion under innevarande år, utan äfven Ombud att deltaga i den revision af Kanal-Verkets räkenskaper, som samma år egt rum.
I den förra befattningen har bibehållits Herr General-Majoren m. m. J. Kléen och till det sednare ombudskapet utsågs äfven för nämnde revisions-år Herr Landshöfdingen m. m.
Grefve G. Lagerbjelke. § 7.
Då, vid början af innevarande år, minskad efterfrågan å låneunderstöd från Statslånefonden föranledde, att den till Banko-Diskont-Verket i Stockholm anvisade andel af fonden ej kunde till fulla beloppet utlånas, men kursen i Hamburg å de för Statslånet utgifna obligationer, enligt noteringarne derstädes, under nämnde tid fallit, funno Fullmägtige, på grund af den vid sednaste Riksdag dem lemnade rättighet, sig böra begagna yppadt tillfälle att af Statslån efondens tillgångar uppköpa 172,000 mark Hamb.
Banko i dylika obligationer, hvaraf 40,000 mark af första serien och 44,000 mark af hvardera af öfriga 3 serier, för verkställande af hvilket inköp, som skedde till ett pris af 102 proc. med tillägg af upplupen ränta, 300.000
Rdr af de till Banko-Diskont-Verket för utlåning öfverlemnade medel till Banken återbetalades.
I följd häraf, och sedan de af innehållna räntemedel till utlåning genom Banko-Diskont-Verket under år 1858 anordnade 100.000
R:dr jemväl derifrån återtagits samt användts till liqvid af å Statslånet förfallen ränta, blef den i § 8 af sednaste Revisionsberättelse upptagna fördelning af Statslåne-fonden sålunda förändrad, att förlaget för Fullmägtiges omedelbara utlåning minskades till 290,000
R:dr och för Banko-Diskont-Verket till 6,260,000 R:dr; hvarefter i nästlidne September månad, för liqviderande af den då förfallna första fjerdedelen af Statslånet, 2,250,000 mark Hamb.
Revisorernes Götha KanalVerk.
Statslanefonden. 10 Banko eller 3,000,000 R:dr Runt, ytterligare återlevererades af de till Fullmägtiges omedelbara utlåning anvisade medel
Rdr 40,000: — från Banko-Diskontverket i Stockholm „ 1,616,666: 67. från Låne-Kontoret i Götheborg 625,000: — från Låne-Kontoret i Malmö 625,000: — från Låne-Kontoret i Wisby 40,000: — Rdr 2,946,666: 67. hvilken summa tillika med de uppköpta Statslåneobligationerne af Lsta serien, 40,000 mark, eller , 53,333: 33. motsvarade afbetalningsbeloppet R:dr 3,000,000: — Och" är återstoden af Statslånet för närvarande på följande sätt disponerad, nemligen: till utlåning genom Fullmägtige omedelbart .
R:dr 250,000: — d:0 vid Banko-Diskont-Verket i Stockholm „ 4,714,000: - d:o vid Låne-Kontoret i Götheborg 1,875,000: - d:o vid Låne-Kontoret i Malmö 1,875,000: - d:o vid Låne-Kontoret i Wisby 110,000: - R:dr 8,824,000: - hvartill kommer beloppet af uppköpta, ännu icke förfallna Statslåne-obligationer af 2:dra, 3:dje och 4:de serierne å tillsammans 132,000 mark eller „ 176,000: — R:dr 9,000,000:
- Enligt de till Fullmägtige afgifna rapporter, voro, vid nästlidne September månads slut, af ofvanberörde medel utlånade genom Fullmägtige omedelbart R:dr 250,000: — vid Banko-Diskont-Verket i Stockholm ... „ 4,7 1 0,035: 82.
„ Låne-Kontoret i Götheborg „ 1,842,410: — „ Låne-Kontoret i Malmö 1,874,510: — „ Låne-Kontoret i Wisby „ 107,850: — R:dr 8,784,805: 82.
Den vid utlåning' från Statslånefonden sedan slutet af Mars månad 1858 bestämda ränta jemte provision har fortfarande bibehållits vid 8 procent. 11
För verkställande af räntebetalningen på Statslånet hafva Fullmägtige i nästlidne Augusti månad af Riksgälds-Kontoret inköpt 200,000 mark Hamb.
Banko i å vista vexlar efter en kurs af 134 R:dr R:mt pr 100 mark; oell uppgick
Statslånefondens på utrikes ort innestående behållning den 10 September, sedan första kapitalafbetalningen å lånet då mera blifvit verkställd, på sätt § 5 bär ofvan visar, till 225,825 R:dr 66 öre.
Statslånets Vinst- och Förlust-räkning utvisade, vid början af sistnämiide månad, följande ställning:
Inkom st:
Godtgjord ränta till och med nästlidne års utgång å medel, innestående å utrikes ort 68,552: — Vinst å försålda vexlar 69,887: so. Vinst af utlåningen: genom Fullmägtige omedelbart . 32,434: 58.
„ Banko-Diskont-Verket i '
Stockholm .... 667,684: 67. „ Låne-Kontoret i Götheborg 244,195: 53.
„ Dito i Malmö . 253,079: 66.
Dito i Wisby . 14,698: 4. 1,212,092: 48.
Summa 1,350,532: 28.
Ersättning till Kongl. Stats-Kontoret för verkställda utbetalningar för Statslånet . . 8,756: 31.
Provision å lånet a 21 ^ 300,000: — Stämpel och porto å utrikes ort . . 1,415:- — Utgift vid inköp af Statslåne-obligationer:
Betalning öfver pari . 4,586: 67.
Upplupen ränta . . . 5,427: 58. 10,014: 25.
Kurs-differens å de för Statslånefon dens räkning uppköpta ofvanberör de vexlar 1,333: 33.
Transport R:dr 321,518: 89. 1,350,532: 28. 12 Transport R:dr 321,518: 89. 1,350,532: 28.
Utbetald ränta å Statslånet: 1858 den 15 September 360,000: — 1859 den 15 Mars . 353,269: 67. 713,269: 67. 1,034,788: 56.
Behållning å räkningen den 1 Sept.
1859 R:dr 315,743: 72.
Skilnaden emellan förfallna räntan den 15 Mars 1859 360,000: - och utbetaldta beloppet . . . . 353,269: 67. motsvaras af -J års ränta å de inköpta Statslåne-obligationerne eller 5,160: — mark Hamb.
De rörande Statslånefonden vid de serskilta Diskont-Verken förda räkenskaper för tiden till 1858 års slut äro granskade af de för desse Verks öfriga fonder utsedde Revisorer, hvaremot granskningen af räkenskapen öfver den af Fullmägtige besörjda omedelbara utlåning från nämnde fond blifvit af undertecknade, Revisorer, verkställd.
På grund af dessa räkenskaper är vordet upprättadt följande: 13 Sammandrag öfver utlåningen från Stat slånefonden för år 1858:
Den afFull- mägtige o- medelbarli- gen besörj- de utlåning
Banko- Diskont- Verkct.
L å n e Götheborg. -Kont i j Malmö. oren Wisby.
Utgifne län . . .
Inbetalta d:o . . 335,000 — 7,742,55oj— 1,978,454)18 2,805,900 475,012 72 2,982,150 483,150 P 196,700 50,000 — 14,062,300 2,986,617 Utestående d:o vid å- rets slut . . .
Outlånad fond . . . 335,000 — 5,764,095 750,904 82 18 2,330,887 169,112 28 72 2,499,000 1,000 — 146,700 3,300 — 11,075,683 924,317 — Summa 335,000 —|6,515,000 — 2,500,000 — 2,500,000 — 150,000 - 12,000,000 — Inkomster:
Förskottsräntor och provision . .
Öfverräntor och d:o 21,901 25 - 502,974 876 92 92 192,036 2,304 63 17 196,169 66 10 22 11,537 13 59 5 924,619 3,260 4 9 36 Summa 21,901 25 503,851 84 194,340 80 196,235^32 11,550 64 927,879 85 Utgifter:
Förvaltningskostnader
Diverse utgifter . .
Lagsökningskostnad
Behållen vinst . . 21,901 25 13,166 590 64 490,031 27 15 35 7 7,113 401 9 186,815 69 37 80 94 7,230 447 188,557 76 56 625 10,925 64 28,134 1,439 74 898,231 96 28 15 46 Summa 21,901 25 503,851 84 194,340 80 196,235 32 11,550' 6 4| 927,879 85 Till lagsökning utlem- nade
Deraf under året inbe- talta — 9,400 3,154 58 22,000 20,232 72 24,400 12,900 — 4,000 — 59,800^— 36,287|30
På lagsökning bero- ende vid årets slut i 6,245 42 1,767 28 11,500 4,000 23,512 70
Af nedanstående tablå inhemtas dels bura den till Banko-DiskontVerket af Statslånefonden anvisade summa varit fördelad emellan de särskilte
Län, som tillböra Diskont-Verkets distrikt, samt hvad låneti emot endast namnsäkerhet angår, äfven i hvad mån medlen 14 tillgodokommit olika näringar och yrken, dels ock mot hvilken säkerhet de vid slutet af år 1858 utestående lånen blifvit utlemnade:
(Se bilagan Litt. A.) Från Låne-Kontoren har annan uppgift om lånens fördelning icke blifvit Eevisorerne meddelad, än att vid Låne-Kontoret i Malmö utgifvits mot inteckningssäkerhet ....
94 lån å Rdr 843,700: —- „ namnsäkerhet ...... 732 d:o „ „ 2,138,450: — Säger 826 d:o „
R:dr 2,982,150: — samt att vid Låne-Kontoret i Wisby de utgifne lånen på följande sätt fördelats: till Handlande 37 st. å Rdr 81,350: — „ Handtverkare och Näringsidkare 17 d:o „ 32,100: — „ Militäre, Ecclesiastike och Civile Embets- och Tjenstemän samt Ståndspersoner 16 d:o n 44,100: - „ Jordbrukare och Allmoge . . 28 d:o . „ 39,150: — Säger 98 st. å R:dr 196,700:
— I sammanhang med nu afgifna redogörelse för Statslånefondens förvaltning få Revisorerne anmäla, att Chefen för Kongl. Finans-Departementet, uti en Revisorerne tillhandakommen skrifvelse af den 9 nästlidne September, .gifvit tillkänna, att, enär användandet af ifrågavarande, i början af år 1858, af Svenska Statens dertill befullmägtigade
Ombud upptagna utländska lån utgjorde föremål för Revisorernes granskning, och Kongl. Maj:t ansett, att en närmare kännedom om alla de omständigheter, som med lånets upptagande varit förenade, icke allenast måste vara af allmänt intresse, utan äfven vore nödvändig för att med någon tillförlitlig - 15 het kunna bedöma det sätt, hvarpå denna angelägenhet utförts, hade Kongl. Majit i Nåder medgifvit, att så väl den för bemälde låne-ombud utfärdade Instruktion, som deras fullständiga berättelse rörande låneunderhandlingens gång och ett transumt af Statsrådsprotokollet öfver Finans-ärenden för den 9 Februari nästlidne år, innefattande de skäl, hvarpå Kongl. Maj:ts beslut i ämnet sig grundat, finge Revisorerne meddelas.
De sålunda, på Kongl.
Maj :ts Nådiga befallning, öfverlemnade handlingarne hafva Revisorerne ansett sig höra här intaga, så lydande : l:o KONGL.
MAJ:TS Nådiga Instruktion för Kommerse-Rådet i Dess och Rikets Kommerse-Kollegium
Th. Willerding och Protokolls-Sekreteraren, Grosshandlaren, Riddaren af Kongl. Maj:ts Wasa-Ordon C. G.
Cervin under det dem nådigst anförtrodda uppdrag att å utrikes ort, för Svenska Statens räkning, upptaga ett lån eller kreditiv; Gifven Stockholms Slott den 31 December 1857.
Sedan Rikets nu församlade Ständer, med anledning af Kongl.
Maj tis' i ämnet aflåtna nådiga Proposition, beslutit att, för beredande af en tillfällig förökning i förlags-kapitalet för handel och näringar, ett lån eller kreditiv, till belopp motsvarande 3 millioner Riksdaler Silfver, skall å utrikes ort skyndsamt upptagas, och i underdånig skrifvelse, hvilken härhos är i afskrift bilagd, anhållit, att Kongl. Majit mätte täckas, under den form, som för ändamålet kan finnas mest lämplig, och på de vilkor, som kunna betingas, för Svenska statens räkning upptaga ifrågavarande lån eller kreditiv, hvilket hör vara till fullo liqvideradt sednast- inom slutet af år 1860, och Kongl.
Majit härtill behagat lemna nådigt bifall; har Kongl. Majit i nåder befullmägtigat och förordnat Kommerse-Rådet i Dess och Rikets Kommerse-Kollegium Theodor Willerding och Protokolls-Sekreteraren, Grosshandlaren, Riddaren af Kongl. Majits Wasa-Orden Carl Gustaf Cervin att, för afslutandc af omförmälda lån eller kreditiv, skyndsamligen afresa till Hamburg och, i fall någon uppgörelse i detta afseende på antagliga vilkor derstädes icke kan träffas, vidare till Paris eller London, eller de platser,, som omhuden finna tjenligast; kommande de under denna förrättning att ställa sig till underdånig efterrättelse såväl denna, på Kongl. Majits nådiga befallning, genom Chefen för Finans-Departementet för dem utfärdade nådiga Instruktion, som ock de ytterligare föreskrifter, Kongl. Majit genom bemälde Dcpartcments-Chef kan finna nödigt att låta dem tillhandakomma. 16 § 1.
Af de alternativt uppställda utvägarne för medlens anskaffande, nemligen säsom lån eller kreditiv, bör i främsta rummet det förra alternativet väljas, ock endast i den händelse att något lån på skäliga vilkor icke skulle kunna erhållas, eller att formen af ett kreditiv skulle befinnas vara, i anseende till kostnaden, betydligt fördelaktigare, må denna sednare utväg begagnas; dock först sedan Kongl. Maj:ts beslut härom blifvit ytterligare inhemtadt. § 2.
Lånet må ej upptagas med kapital-rabatt, utan bör full valuta för den förskrifna summan erhållas.
Likväl medgifves att, om så pröfvas nödigt, såsom omkostnads-ersättning, en viss måttlig provision, hvilken förskottsvis vid medlens utbetalning får afdragas, må beviljas. § 3.
Lånet, bör helst kontraheras i silfver, eller Hamburger Banko, men må äfven kunna upptagas i guld eller någon derpå grundad myntsort, om sådant blifver nödigt; dock skall i alla händelser valutan, så skyndsamt som möjligt, ställas till Svenska Regeringens disposition hos något af densamma godkändt hus i Hamburg eller London. § *•
I afseende å räntans storlek äro ombuden icke ovilkorligen bundne till ett visst maximum.
Maj:t hoppas likväl, att densamma åtminstone ej måtte komma att öfverstiga sex procent för år. § 5.
Återbetalningen af lånet bör så anordnas, att icke någon kapital-afbetalning kommer att ega rum under år 1858, utan liqviden fördelas på åren 1859 och 1860, så att sednast inom slutet af sistnämnda år skulden är till fullo liqviderad.
Såsom betalningsterminer väljes helst höst- och vårtiden, då liqviden, i anseende till rikligare vexeltillgång, med mera lätthet och fördel kan verkställas; äfvensom önskligt vore, att rättighet till återbetalning af större eller mindre del af lånet, utöfver de bestämda afbetalningarne, efter vass uppsägningstid, blefve Svenska staten förbehållen. § 6.
Ränte- och kapital-afbetalningarne besörjas, på dertill utfästa tider, af Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor antingen i klingande valuta eller genom vexlar, betalbara i Hamburg eller London. 17 Obligationerna, hvilka å Kongl. Majits höga vägnar komma att af Stats-kontoret utfärdas, må i afseende å valör och öfrig beskaffenhet, inom de gränsor, som af Statens åtagna förbindelser och säkerhet betingas, lämpas efter långifvarens egen önskan. § B.
På det att verkställigheten af ifrågavarande låneförhandling må vara ovilkorligen betryggad, hvilket är så mycket mera nödvändigt som, genast efter dess afslutande, en derpå grundad sedelutgifning från Riks-Banken kommer att ega rum, får icke någon underhandling inledas med andra, än sådana bankir-hus eller penninge-anstalser, hvilkas soliditet och förmåga att uppfylla åtagna förbindelser är fullt säker; börande i detta afseende efter omständigheterne, der sådant lämpligen kan ifrågasättas, tillräckliga garantier genom kontraktet beredas. § 9.
Då det är af stor vigt, såväl för statens kredit som för sakens framgång, att den nu ifrågavarande låne-operationen icke råkar i någon täflan eller kollision med den upplåning af 20 millioner Riksdaler Riksmynt, som, till jernvägsarbetenas bedrifvande, för närvarande ombesörjes af Riksgälds-kontoret, böra ombuden sorgfälligt undvika all dylik kollision; för hvilket ändamål, äfvensom för att kunna bedöma, huruvida icke dessa begge särskilda låneförhandlingar för Svenska statens räkning skulle med fördel kunna på ett eller annat sätt sammanbindas, Kongl.
Majit anser nyttigt, att ombuden ställa sig i beröring med Presidenten i Kommerse-Kollegium, Kommendören af Kongl.
Majits Nordstjerne-Orden Fredrik Åkerman, hvilken är utrest för att underhandla om jernvägslånet och för närvarande lärer befinna sig i Paris. § 10-'
På sätt den för ombuden utfärdade nådiga fullmagt utvisar, ega de att, under förbehåll af Kongl.
Majits nådiga pröfning och ratifikation, afsluta och underteckna kontrakt om lånet eller kreditivet, äfvensom alla öfriga förbindelser och handlingar, som för detta ändamål kunna blifva af nöden.
Yid uppsättandet af dessa särskilta dokumenter, hvartill ombuden må anlita utländskt juridiskt biträde, om så pröfvas nödigt, följes den i sådant fall nu brukliga formen, och böra ombuden bemöda sig att deruti inlägga all den tydlighet och bestämdhet, sorn är möjlig.
Så snart kontraktet, uti hvilket en punkt bör intagas, att detsamma skall föreläggas Kongl. Majit till antagande och ratifikation, blifvit undertecknadt, afreser skyndsammast Revisoremes Berätt. ang.
Bankoverket. 3 18 dermed ett af ombuden, för att mundtligen kunna meddela de upplysningar, hvilka, förutom hvad rapporterna härom förut innefattat, kunna finnas nödiga, och förblifver under tiden det andra ombudet qvar å den plats, hvarest låneförhandlingen blifvit afslutad, för att bereda verkställighet åt de träffade aftalcn, samt att, sedan Kongl. Maj:ts nådiga godkännande hunnit ankomma, det sålunda med Konungens fastställelse försedda kontraktet till långifvaren öfverlemna. § Il Genom Sin Statsminister för utrikes ärendena låter Kongl. Maj:t anbefalla Sina i Hamburg, Paris och London anställda sändebud och konsuler att, i hvad på deni kan bero, tillhandagå ombuden, för fullgörandet af deras uppdrag, med upplysningar, råd och biträde; börande ombuden angående underhandlingens fortgång och hvad dervid i öfrigt kan vara anmärkningsvärdt meddela Kongl. Maj:t, genom Chefen för Hess Finans-Departement, närmare underrättelser, i hvilket afseende ombuden ega att påräkna biträde af Kongl. Maj:ts beskickningar vid affärdandet af telegrafiska rapporter, så beskaffade, att de såsom statsdepecher eller i chiffer böra befordras; och må i detta sednare fall beskickningarnes ekiffer-tabellcr begagnas. § 12- Kongl.
Maj:t gör sig förvissad, att ombuden med största möjliga skyndsamhet, nit och omtanka skola utföra det dem nu nådigst anförtrodda vigtiga uppdrag och anbefaller deni Gud Allsmägtig nådeligen.
På nådigste befallning J. A.
Yidimeras.
Ex officio C. A. Westerstrand. 2:o Vördsam Promemoria.
Enligt Kongl. Maj:ts för undertecknade den 31 December 1857 utfärdade instruktion, angående upptagande af ett statslån å 3 millioner ft:dr silfver, skulle vi skyndsamligen afresa till Hamburg och, i fall någon uppgörelse på antagliga vilkor derstädes icke kunde träffas, vidare till Paris eller London eller de platser, vi funno tjenligast.
Samma nådiga instruktion innehåller att, på det verkställigheten af ifrå gavarande låneförhandling måtte vara ovilkorligen betryggad, hvilket vore så mycket mera nödvändigt, som, genast efter dess afslutande, en derpå grundad sedelutgifning från RiltsBanken komme att ega rum, finge någon underhandling icke inledas med andra, än sådane bankir-hus eller penninge-anstälter, hvilkas soliditet och förmåga att uppfylla åtagna förbindelser vore fullt säker, samt att, i detta 19 afseende, efter omständiglieterne, der sådant lämpligen kunde ifrågasättas, tillräckliga garantier bordo genom kontraktet beredas.
Jemte nyssnämnde, serskilt för ifrågavarande lån gällande skäl, finnas äfven andra orsaker, hvarför det är af synnerlig vigt, att Svenska statslån icke afslutas med andra, än de största och i finansiel mening mest aktningsvärda bankir-hus eller penninge-anstaltcr i Europa, ehuruväl lånen naturligtvis derigenom blifva dyrare än örn obligationerna, på statens egen risk, direkte tillhandahållas allmänheten, eller om lånen, utan vidare pröfning, lemnäs till den mestbjudande.
Vites-bestämmelser eller andra materiela garantier skydda visserligen staten till större eller mindre del för den direkta penningeförlust, sorn uppkommer i händelse kontraktet icke kan af långifvarne fullgöras; men den oberäkneliga förlust och indirekta skada, som tillskyndas statens framtida låne-operationer, genom en mera eller mindre misslyckad transaktion, godtgöres ej medelst dylika garantier.
Om Sverige egt en under många år väl vårdad statsskuld och på detta sätt förvärfvat en stadig kredit, skulle dess obligationer, lika med andra staters, i den Europeiska marknaden hafva ett visst värde, som kunde vägleda bankirerne och allmänheten i fråga om vilkoren för ett nytt lån.
Nu saknas en sådan ledning och man har endast att rätta sig efter värdet på Hypotheksföreningarnes 4 % obligationer, som under Januari månad i London noterades 81 å 83 % och i Hamburg betaltes med 86 %, då Norska 4 % statspapper derstädes gällde 95 %.