Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid beviljandet af mer eller mindre betydliga understöd, som utaf allmänna medel skola utgå för att genom vattenaftappningar föröka eller förbättra den under enskild eganderätl varande jorden, måste obestridligen afses att genom statens dervid 'gjorda uppoffring till verkställighet befordra sådana både för det allmänna och för de enskilda jordegarne gagnande företag, hvilkas utförande, utan bidrag i låne- eller anslagsväg från Slals-verket, åtminstone under närvarande förhållanden synes icke vara att förvänta, i anseende lill antingen saknade tillgångar eller den längre tid, som kommer att älgå, innan full ersättning för det dertill erforderliga tillskottet kan med säkerhet påräknas.
Då nu intetdera af dessa läll förekommer i afseende pä det valtenaftappningsförelag midt uti rikets bördigaste och rikaste provins, hvars understödjande med statsanslag blifvit uti sednast anlörda motion föreslaget; så och enär, vid betraktande af de stora fördelar samma företags verkställighet, enligt hvad af motionären uppgif vits och af de lill Utskottet aflemnade handlingar vill synas, kommer alt tillskynda strandegarne omkring Ringsjön, Stats-Utskottet anser sig kunna antaga, alt desse, ulan behof af allmänt understöd, komma alt utföra detta företag, saknar Utskottet skäl att tillstyrka det för detsamma begärda betydliga anslag; hvadan Utskottet får hemställa, 49:0. att den härom väckta motion icke måtte af Rikets Ständer bifallas.
Enligt hvad Riksdagsfullmäktige!) Erik Olsson från Örebro län, uti en inom Bonde-ståndet väckt motion, anmält, har bolag bildat sig för att upprensa och sänka den Hilmin och Hallsbergs socknar af nämnde län genomflytande Rall!o-ån, efter hvilken ås rensning, och sedan vattenböjden i densamma blifvit sankt, omkring2.000 tunnland bördig, fastän genom öfversvämning vattendränkt, jord. hvilken för närvarande endast iémnar en obetydlig skörd af starrväxler kunde gös-as fruktbärande:
Verkställigheten af detta företag skulle dock, enligt det, uppgjorda kostnads-lörslaget, vara förenad med en, i förhållande til! dermed alsedda fördelar, visserligen icke särdeles stor, men, med afseende å deitagarnes tillgångar, alltför betydlig kostnad, uppgående till 34,272 R:dr 36 sk.
Då således nämnde bolag, hvilket nästan uteslutande består af egare (ill smärre kronoskaltehemmansdelar, saknade nödiga medel för utförande af det ifrägaställda, såsom gagnande för orten allmänt erkända, vattenaftappnings-förelagel, har bemälde motionär föreslagit, att eli ränlefritt lån å 13,000
R:dr och ett anslag utan åter - 78 Stats-Utskottets Utlåtande N;o 158. betalningsskyldighet å 4,000 R:dr B:ko måtte af Rikets Ständer beviljas bolaget för Rahlu-åns sänkning.
Utaf Väg- och Vattehbyggnads-styreisens förut omförmälda, till Stats-Utskottét ölverlemnade förteckning å sådana arbetsföretag, för hvilkas utförande planer och kostnadsförslag inkommit sedan Styrelsens så kallade general-förslag, före början af innevarande riksdag, algafs, har Utskottet inhemtat, att Styrelsen, med anledning af derom i underdånighet, gjord ansökning, ansett ett statsbidrag å samma belopp, som i denna motion blifvit föreslaget, eller 17,000 R:dr B:ko, böra till utgående antecknas för sänkningen af nämnde å och för att förekomma de genom densamma förorsakade öfversväinningar; hvarjemte
Utskottet af handlingarne rörande detta förslag funnit, att Kongl. Maj :ts Befallningshafvande i länet, vid Öfversiindande af det derför bildade bolagets underdåniga, ansökning om understöd af allmänna medel, vitsordat samma företags betydlighet och vigt samt intressenternes oförmåga att utan alltför kännbara uppoffringar bestrida kostnaderna för arbetets verkställande.
Enär således vederbörande jordegare i stadgad ordning vändt sig till Kongl. Maj :t med underdånig anhållan om statsbidrag för ifrågavarande arbetsföretags utförande, och denna anhållan, i anseende till företagets betydenhet och allmänna nytta samt behofvet af det begärda bidraget för arbetets behöriga verkställighet, blifvit vederbörligen förordad, förmodar StaIs-Utsköltét, att Kongl. Maj t, i Öfverensstämmelse med Dess af både motionären och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande åberopade Nådiga beslut rörande sökt län och anslag för eli likartad!, nyligen fullbordadt, arbetsföretag inom samma ort, äfven skall finna skäl alt med dylikt understöd befordra verkställigheten af det vattenaflappnings-arbete, hvars befrämjande Eric Olsson med sin motion åsyftat.
Under sådan förutsättning och med derjemte fästad! afseende å öfriga i fråga om samma arbetsföretag förekommande förhållanden, hemställer Utskottet, 50:o att denna motion icke mätte föranleda til! någon åtgärd af Rikets Ständer.
För understödjande af ett ifrågasatt samt utaf sedermera aflidne Direktören A. dahnsson undersökt och förordad t utdiknings-företag, hvarigenom en af Somyren och Silinas-sjon vattendränkl trakt inom Stora Tuna socken skulle blifva odlingsbar samt de frostskador förekommas, som genom denna trakts sumpiga beskaffenhet ofia föror sakades för kringliggande byggd, har Riksdagsfullmäktige!!
Erik A ndersson från Stora Kopparbergs län föreslagit, att eli statsbidrag ä 030 R.dr B:ko måtte utaf Rikets Ständer anvisas, att utgå dels såsom lån och dels såsom anslag utan ålerbetalningsskyldighet ; hvarjemte han, i sin härom hos Bonde-ståndet väckta motion, upplyst, att kostnaden för berörde arbetes utförande blifvit af Johnsson beräknad tili 1,928 R:dr 36 sk.
B:ko, äfvensom att för detsamma i Styrelsens för allmänna Yäg- och Vattenbyggnader sednast afgifna general-förslag upptagits ett bidrag af enahanda belopp, som nu blifvit föreslaget.
Som frågan om och med hvad belopp della, af nyssbemälde Styrelse, til! 2:dra klassens arbeten hänförda, företag bör af staten understödjas, följaktligen kommer att Stats-Utskottets Utlåtande.
N:n 158. 79 af Kongl. Maj;( pröfvas och afgöras vid meddelandet af Dess Nådiga heslut rörande de i åberopade general-förslag upptagna vatlenaftappnings-arhelen, så får Utskottet, sorn anser samma företag ingalunda vara af den vigt och betydenhet, att särskilda medel för delsammas utförande böra af Rikets Ständer anvisas, hemställa, 51:o. att något afseende icke mätte fästas å Eric Anderssons derom gjorda framställning.
Under åberopande af sedermera aflemnade kartor och kostnadsförslag rörande ifrågaställa upprensnings-arbeten i tVoxr/a- och Ljusne-el/varne inom Södra Helsingland, har Riksdagsfullmäktige!] Olof Larsson från Gefleborgs län, elter dertill erhållet uppdrag af Bollnäs socknemän, väckt motion om understöd af allmänna medel för upprensandet och utvidgandet af Woxna-elfvens utlopp från Wox-sjön, äfvensom för upprensningen af Böhle-sundet i Ljusne-elf nedanför sjön Warpen, med hvilka arbeten afsåges alt hädanefter förekomma de öfversvämningar, hvaraf hemmansegarne i byarne omkring förstnämnde sjö, likasom vid Ljusne-ellven, särdeles under flodtiderna, lede stor skada, helst deras åkerjord, lill följd häraf, icke kunde rätt brukas och alltså endast lemnade ringa afkastning.
Verkställigheten af de i denna motion omförmälda arbeten skulle, enligt deruti åberopade kostnadsförslag, medföra följande utgifter, nemligen : för fördjupningen af Wox-sjöns 2:ne tillopp genom Wöxnaellven och Finnviks-bäcken, hvarigenom vattenytan i samma sjö skulle sänkas 8 fot och omkring 400 tunnland jord befrias från den af flodvattnet årligen förorsakade skada B:ko R.dr 33,710: för Ombyggande af en tullmjölqvarn och en sågjemte inlösningen af en husbehofsqvarn och eli linberedningsverk ,, ,, 6,350: — — samt för upprensningen af Ljusne-elf vid Böhle-sundet . . ,, „ 7,420: — Tillsammans B.ko B:dr 47,480: — -— Så vidt af de Stats-fJtskoltet tillställda handlihgarrie kunnat inhémtas, hafva ifråga varande 2:ne särskilda va tiena fia ppn i ngs-a rbeten ännu icke blifvit anmälda hos Styrelsen för allmänna Väg- och Vatten-byggnader, hvilken således icke varit i tillfälle granska de uppgjorda arbetsplanerna och kostnads-förslagen samt yttra sig öfver de föreslagna arbetenas ändamålsenlighet och framtida bestånd.
Utskottet har ej heller erhållit upplysning örn beloppet al det understöd utaf allmänna medel, sorn verkligen erfordras för alt med säkerhet kunna påräkna, att vederbörande jordegare, emot dess åtnjutande, åtaga sig nämnde arbetens utförande i öfverensstämmelse med den plan, sorn i löre-, skrifven ordning kan varda fastställd; hvarom all underrättelse saknas i motionen, deruti någon viss anslags- eller fåne-summa icke ens blifvit uppgifven.
Vid det outredda skick, hvaruti hagan om dessa arbets-företags verkställande och dertill erforderliga statsbidrags anvisande således nu förefinnes, anser sig Utskottet icke ega anledning lill annan hemställan, än att 80 Slats-Utskotle/s Utlåtande N:o 158. 52:o.
Bikels Sländer icke malte fästa afseende å den gjorda framställningen om dylikt bidrag för sagde företag.
Slutligen får Utskottet anmäla, att, (ill upplysning om de i delta Utlåtande af Utskottet tillstyrkta anslags- och låne-summors sammanlagda belopp, en i tabellarisk form uppgjord förteckning å desamma finnes härvid bifogad.
Re s er v a lionel".
Emot 3:dje punkten, angående anslag för väg-anläggning på Björk-ön: af Grefve M.
Hamilton: ”Mot Utskottets beslut att tillstyrka Rikets Ständer alt bevilja ett anslag af 24,000 U:dr till en väg på Björk-ön, får jag mig reservera.
En väg på en ö i skärgården torde i allmänhet vara af lemligen obetydligt allmänt intresse; bär lärer delta, enligt uppgift, bestå deruti, att besättningarne å de fartyg, som under resa infrysa och vid denna ö blifva vinterliggare, skulle pä ett beqvärnare och lättare sätt kunna färdas derifrån.
Jag har icke sett någon uppgift på, huru många dessa vinterliggare är 1 igen äro, vet det icke heller, men antager att de äro flere, än som vid våra många skärgårdshamnar är vanligt.
Vägen kommer likväl icke att af dem begagnas mera än högst två gånger om året, och det vid de tider, då marken antingen är snöbeläckt, så att släddon kunna begagnas, vid hvilka tillfällen dyrbarare väg-anläggningar icke äro af behofvel påkallade, eller ock barfrusen, då äfven en god väg vanligen är uti ett föga (ärbart skick, så att de trafikerande icke skulle vara myckel hjelpla dermed; vintertiden är ej heller sjömannens tid mycket dyrbar, så att jag, äfven för den skull, icke anser behöfligt alt Slaten, för att spara den, offrar en större penningesumma på ett dylikt företag, helst icke någon förlägenhet förefinnes att lör mera allmänt nyttiga företag använda de summor, som äro att tillgå.
Sä mycket om det allmänna intresse, lill hvilkels befordrande Utskottet ansett lämpligt tillstyrka ett anslag af 24,000 R:dr.
Det enskilta intresset består deruti, att en del af en kommun skulle erhålla 24,000 R:dr till anläggande af en väg, mot hvilken en annan del af samma kommun protesterat, — de vilja ej påtaga sig underhålls-skyldigheten — och detta hufvudsakligen för Stals-Ulskoltets Utlåtande N:o 158. 81 för att på denna väg framsläpa timmer och virke till de fartyg — enligt uppgift, ganska mångå, — som byggas vid stränderna af nämnde långsträckta ö.
Sjön är rätta kommunikationsvägen för skärgården; och är virket fram forsla t till stranden af fasta landel, torde det lämpligast på vattnet transporteras till de olika punkterna på stranden af ön.
För alt med statsanslag till allmänt gagn uppmuntra och upphjelpa skärgårdsfolk och sjöfart, må man anlägga fyrar, sälla ut prickar m. m., men benötver icke och bör icke anlägga vägar pä öarne.
För den ringa trafik, som är på en ö i skärgården, kan för öfrigt en för ringa kostnad anlagd väg af enkel beskaffenhet vara tillfyllestgörande, och en sådan hör kommunen på egen bekostnad anlägga dä den anser sig vara deraf i behof.
Utom vä »en till Oja Kapell mellan Öster- och Vesler-Dalarne och vägen mellan Pajala och ÖfverTorneä, är denna väg den enda i detta Betänkande, till hvilken Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer bevilja särskildt anslag; alla andra hafva blifvit hänvisade till det anslag, sorn Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer, i och för väg-anläggningar och våg-förbättringar i allmänhet, ställa till Kongl. Majds disposition.
Med skäl borde kunna antagas, att de vä"- anläggningar, lill hvilka Utskottet ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer bevilja särsliilta anslag, skulle vara af en för det allmänna öfvervägande vigt, men med denna väg är förhållandet motsatt.
Utskottet har uttryckligen tillstyrkt särskildt anslag till den, emedan del icke ansett troligt, all Kongl. Maj:t skulle dertill anordna något af det ganska rundliga allmänna anslaget, en förmodan, hvartill Utskottet äfven haft grundade skäl, dä Kongl. Styrelsen lör Väg och Vallen-byggnader uppfört vägen i 3:dje klassen, d, v. s. bland sådana förelag, lill hvilka anslag blott i sådan händelse beviljas, att öfverskott uppslå, sedan de, som blifvit uppförda i Usla och 2.dra klasserne. erhållit nödiga understöd.
Pä grund al hvad jag nu anfört, vågar jag hemställa, det Rikets Ständer mätte alslå hvad Utskottet i detta hänseende tillstyrkt.”
Uti denna reservation instämde Herr J. O. Gripensvärd och Kontraktsprosten Holmberg. af Friherre A. G. Leijonhufvud; af Herr G.
Falhem.
Emot 2():de punkten, angående statsbidrag för hamnbyggnaden vid Grenna: af Kontraktsprosten Melander: “Höglofliga Slals-Ulskollel har icke kunnat' förneka, att så väl Grenna stad som den henne omgilvande fruktbara och folkrika orten skulle af en hamnanläggning vid denna stad vinna betydliga fördelar för rörelsen, äfvensom att en hamn söderom Wadstena vöre för sjöfarten på Wettern, isynnerhet vår- och hösttiderne, af beholvet påkallad.
Af dessa premisser hade man med skäl kunnat vänta sig den slutsats, att Utskottet skulle hafva lillstyrkt det begärda anslaget, vare sig i form af understöd eller lån; men Utskottet har här, liksom vid åtskilliga andra anslagsfrågor, ställt sig bakom skölden af slats-verkels härdl anlitade tillgångar, och på grund dels härutaf, dels ock af redan beviljade låneunderstöd såväl till Grenna, som 3:ne andra vid Wettern i sednare lider verkställda hamnanläggningar, nemligen Jönköpings.
Hjo och Wadstena, ansett sig böra afstyrka det begärda anslaget.
Granskar man närmare dessa skäl hvart lör sig, så är det i afseende på det första visserligen sannt, att statens för allmänna arbetslöretag samt tillfälliga utgifter disponibla tillgångar blifvit vid innevarande riksmöte mer än vanligt tagna i anspråk; men reservanten, hvilken, med vederbörandes minne och bifall, i Utskottets plenum yrkade eli anslag å 50,000 R:dr R:mt ulan återbelalningsskyldighet, är nog lycklig alt kunna lemna anvisning på en ganska betydlig, vid denna frågas afgörande opåräknad, disponibel tillgång, hvilken derigenom yppat sig. att Utskottets plenum a (styrkt och således inbesparat icke mindre än 300,000 R:dr Runt, hvilka Riksgälds-afdelningen tillstyrkt såsom anslag utan ålerbetalningsskylBih. till li.
Prat. 1856 & 1857. i Sami. 1 AJd. 5 Band. 8 Höft. ° 11 82 Stats-UtskotUts Utlåtande N:<> 158. diphet för upprensning af farleden emellan Baggens-stäkel oell Slöra Wärtan.
Del anförda skälet bortfaller således numera genom denna tillgång, af hvilken reservanten endast begär bjettedelen.
Del andra skale! bernias frän det låneunderstöd, sorn redan blifvit beviljadi Grenna hamnbyggnad.
Härmed förhåller del sig så. alt år I847 uppgjordes plan och kostnadsförslag lill en hamnanlaggmng vid Grenna af Major Leijonancker, hvilken då beiäknade kostnaderna lil! (i0.974 R:dr 24 sk.
Sedermera har blott eli lån ä 10,000 R:dr R:mt blifvit af Kongl. Majit beviljadi ur Handels- och Sjö.arls-fondén, således icke stort mer än T'0- af den beräknade koslnadssurmnan.
Jag hemställer alltså vördsam! igen, huruvida el! så obel villigt låneunderstöd kan elier bör lägga hinder i vägen för Utskottets under della riksmöte vid åtskilliga tillfällen ådagalagda benägenhet alt vid allmänna arbels-företag mellankomma med erforderliga statsanslag.
Hvad slutligen beträffar det skäl lör alsing* som bernias från de understöd af allmänna medel, hvilka städerna Jönköping.
Hjr> och Wadstena för sina hamn-anläggningar erhållit, så tager jag mig friheten hemställa, a ena sidan, hvilken egentlig nylla Grenna och den omgiivande orien har af statens välvilja för dessa släder, och å den andra, huruvida icke detla skäl långtifrån all afhålla Utskottet ifrån beviljande af understöd, snarare bort dertill föranleda.
Grenna ligger nemligen vid samma sjö. som de uppräknade städerna; det långa alsläiidel af omkring SO mi! emellan Jönköping och Wadstena hade bort framkalla samma välvilja för Grenna, som Hjo tillvann sig för några riksdagar sedan, ty, liksom Hjo ligger ungefärligen midi emellan Jönköping och Carlsborg på Wollerns vestra straud, så ligger ock pä den östra Grenna ungefärligen midt emellan Jönköping och Wadstena.
Här ar alldeles samma skäl, hvilket alltså borde hafva medfört samma verkan.
Sedan jag alltså i korthet granskat och sökt vederlägga de för alslag anförda skälen, vill jag blott tillägga ett enda för anslagets beviljande.
Utskottet yttrar nemligen, alt, för närvarande, inga medel böra anslås; men att här verkligen är perieulttm in morn, visar sig tydligt af de i ämnet gjorda framställningar.
För de! beviljade länet å 10,000 R:dr R.ml och enskildas bidrag til! lika belopp har nemligen en hamn- eller lastbrygga blifvit anlagd i den riktning, att den kan utgöra en del af den ena utaf de, i Major Leijonanckers planritning föreslagna hamnarmarne.
Denna hamnbrvgga, hvilken äfven i sitt ofulländnde skick erbjudit ett af åtskilliga ångfartyg begagnadl tillfälle lill varors lossning och last ning, bolås nemligen af Wellams våldsamhet med en fullkomlig förstöring.
Med hvarje år vräka vågorna upp allt mera sand, som slädnät’ på bottnen vid sidorna af bryggan, och vid islossningen sistlidet är blef stenläggningen under densamma rubbad.
Så framt alltså bamnbryggan icke snart fulländas och förändras (ill en sluten hamn med varak tigare stenläggning, kan man med visshet förutse, alt det redan företagna arbetet kommer ali snart til! enskild och allmän skada gå förloradt.
För alt nu söka bevara den färdiggjorda delen och skaffa Grenna och omgifvande ort en lämplig plats för ut- och införsel af varor, är det, som dels motionärer inom alla fyra Riks-sländen, dels ock städerna Eksjö och Grenna jemte 21 angränsande socknar anhållit om statens mellankomst med ett hehöfligt anslag, hvilket, nedsatt till 50,000 R:dr Riksmynt, knappast utgör hälften af det verkliga belopp, hvartill kostnaden numera kommer att uppgå.“ af Herr ./. F. Grän.
Emot 24:de. punkten, angående lån för hamnanläggnings-arbetena vid Strömstad.: af Herr J.
Emot 25;te punkten, angående stats-bidrag för fortsättningen af kajbvggnaden rn. fl. arbeten vid Wenersborgs hamn: af Riksdagsfullmäktige!!
Anders Eriksson från Elfsborgs län, som ansåg sig, med anledning af den derom väckta motion, böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, för verkställandet af en kajbyggnad jemte andra dermed sammanhängande arbeten vid Stats-Utskottets Utlåtande N:o 158, 83 Wenersborgs hamn, bevilja elt låneunderstöd af 45,000 R:dr Riksmynt, emot den ålerbetalningsskvldighet, sorn för andra hamnbyggnadslån vid denna Riksdag varder fastställd.
Emot 28:de punkten, angående slals-bidrag för öppnandet af en kommunikationsled från Baggens fjärden till Saltsjöviken Stora Wärtan utanför Slockholm: af Herr S. F. Gråå: “Ehuru Stats-litskotlels Riksgälds-afdelning, som i sitt algifna förslag till utlåtande tillstyrkt anslags beviljande för öppnande af segelled för större fartyg genom Baggens stäke, beledsagat detta sitt tillstyrkande med det temligen hårda vilkor, att en tredjedel af den erforderliga summan skulle af Stockholms stad tillskjutas oell det oaktadt icke ensamt staden, utan egentligen sjöfarten i allmänhet komrne att af den ifrågavarande kommunikations-Ieden njuta fördel, har likväl Utskottet ogillat
Aldelningens förslag och a (styrkt allt anslag för det nyttiga och angelägna föremålet.
Dä jag icke kunnat dela Utskottets åsigt i detta läll, får jag, såsom min reservation, upplaga Riksgälds-afdelningens förslag, sä lydande: ”Efter inhemtad närmare kännedom —- — — — — — — vid nuvarande förhållanden icke kunna med någon säkerhet påräknas, (se Utskottets Utlåtande sid. 38.)
"Oansedt betydligheten af det stats-bidrag, hvarom nu är fråga, linner sig Utskottet således, med afseende å vigten och nyttan af den kommunikations-förbältring, som dermed skulle åstadkommas för- ej allenast hufvudsladen och dess sjöfart, utan äfven för den_ stora del af riket, hvafs produkter afsätlas och förnödenhets-artiklar upphandlas i nämnde stad, böra understödja och förorda detta stats-bidrags beviljande.
Dock synes, enligt Utskottets åsigt, Stals-vefket med skäl kunna påräkna att, efter fullbordandet af sagde med dess medel utförda kommunikations-förbältring, af den stora och för mögna kommun, som i främsta rummet kommer att åtnjuta gagnet deraf, erhålla ersättning för åtminstone en del af det till detta företag leninade bidrag.
Utskottet har derföre ansett sig, vid tillstyrkandet af ifrågavarande stats-bidrag, höra föreslå det vilkor, att en tredjedel af delsammas belopp varder återbetaldt och alltså kommer att utgå i egenskap af låneunderstöd.
Beträffande särskildt den, vid kostnads-beräkningen, till 25,000 R:dr Banko upptagna inlösningssumma för Skarnbro, får Utskottet, med anledning af motionärens framställda förslag, enligt hvilket äfven denna summa skulle af Staten tillskjutas, upplysa och erinra, alt då, genom Kongl. Brefvet den 23 Mars 1825, ett lån å 12,000 R.dr Banko utaf stats-medlen beviljades för nämnde bros anläggning, stadgades det uttryckliga vilkor för detta lånebidrags erhållande, att brobyggnaden biel v e så verkställd, att något hinder för sjöfarten genom Skurusund icke genom densamma förorsakades.
Med afseende å det sålunda fästade vilkor vid denna hufvudsakligen med allmänna medel bekostade broanläggning, synes det hvarken erforderligt eller lämpligt alt bevilja ett ytterligare stats-anslag till inlösandet af samma bro, såsom hinderlig för den framtida sjölärlert genom besagde sund.
Vid anvisandet af bidrag utaf allmänna medel för' hamnbyggnader samt andra företag till förbättrande al' vatten-kommunikationerna invid åtskilliga städer, har. i sednare tider såsom allmän grundsats iakttagits, att verkställigheten af dylika kommunikalions-förbätlringar böra, emot åtnjutande af dertill beviljade slals-bidrag, besörja,! utaf vederbörande kommuner under iakttagande af fastställda arbetsplaner och med skyldighet att tillskjuta de för företagens fullbordande utöfver siats-bidragen erforderliga belopp.
Samma grundsats synes jemväl böra tillämpas vid utförandet af det, i närheten af Stockholm, för kommunikationen mellan denna stad och öppna hafvet föreslagna uppmuddrings-arbete.
Utskottet afstyrker således begge de af motionären framställda alternativa förslag, enligt hvilka detta arbete borde antingen verkställas och underhållas pä statens bekostnad, eller öfverlemna.* åt elt för sådant ändamål bildadt särskildt bolag; anseende sig Utskottet, med hänsigt till det sednare alternativet, endast behöfva fästa 84 Stais- Utskottets Utlåtande N:o 458. uppmärksamheten på den allmänna fördelen deraf, att trafiken genom de sund, hvilka skola uppmuddra?, icke varder betungad med annan afgift, än den, som oundgängligen erfordras för den genom samma sund öppnade kommunikations-ledens (ramgena underhållande och amorteringen af den skuld, som vid företagets utförande uppkommit.
Under behandlingen af förevarande anslags-fråga bar Utskottet trott sig endast ur merkantil synpunkt behöfva betrakta den förkortade och för sjöfartens underlättande erforderliga kommunikations-ied genom Stockholms skärgård, som medelst det föreslagna stats-anslagets beviljande skulle komma alt erhållas.
Utskottet har följaktligen icke ingått i bedömandet af de förändrade förhållanden, som genom denna riva kommunikalions-led skulle uppkomma med hänsigt till hufvudstadens försvar emot befarade .fiendtlig» anfall, fastän ur denna sednare synpunkt visserligen under förflutna Riksdagar betänkligheter yttrats emot ifrågavarande kommunikations öppnande.