Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende åter å betalningen för kronoskjuts, är yrkadt, dels i flera orter, att lega till kronoskjutsände borde erläggas jemväl för vägen från dennes bostad till det ställe, hvarest skjutsen emottages, äfvensom till det ställe, „der skjutsen slutar,,, dels inom Södra Helsinglands fögderi, att, när stället, hvarifrån kronoskjuts utginge, vöre beläget utom den socken, den skjutsande tillhörde, denne matte erhålla half lega för vägen från samma sockens kyrka till skjutsemottagningsstället, dels inom Norra Helsinglands fögderi, att hel lega borde erläggas för vägen från socknekyrkan till skjutsningsstället, då samma väg utgjorde mer än tre mil, dels ock inom de flesta länen, att legan för kungs- och kronoskjuts måtte utgå till lika belopp, som blefve gällande för entreprenadskjuts; och är jemväl förhöjning derutöfver å några orter begärd, äfvensom tillökning blifvit föreslagen i de väntningspenningar. som, enligt nu gällande författningar, kronoskj utsände tillkomma.
Erbjudna
Med anledning af den uppmaning, de skjutsningsskyldigc erhållit att ''skjMsnilg 1- a%^va yttrande om och i hvad mån de kunde vara villige att i sådan cgenskyldige på skap särskildt lemna bidrag till den kostnad, staten, i händelse af skjutslandel. 7 ningens öfvertagande skulle komma att deraf få vidkännas, hafva dylika bidrag af de menigheter, hvilka önskat att från skjutsningsbesvär befrias, blifvit i mer eller mindre väsentlig mån erbjudne.
Inom fern län, Wester-N orri ands, Upsala, Christianstads, Malmöhus och Gottlands, hafva sådane bidrag blifvit af alla menigheterna och inom tio andra läu af de flesta utfästade, så att bidrag erbjudits, inom Ostergötlands län från 20 härader bland 21, i Stockholms län från 17 härader bland 20, i Kopparbergs län från 6 fögderier bland 7, i Norrbottens län från 2 fögderier bland 3, i Jemtlands län äfvenledes från 2 fögderier bland 3 samt inom hvartdera af Örebro, Södermanlands, Wermlands, Hallands och Jönköpings län jemväl af flertalet bland de samma län tillhörande menigheter.
Inom Westerbottens och Calmar län äro anbud om bidrag afgifne blott från halfva antalet af fögderierna; och hvad de återstående sju länen, eller Gefleborgs, Westmanlands, Skaraborgs, Elfsborgs, Göteborgs, Kronobergs och Blekinge, beträffar, så hafva anbud af ifrågavarande beskaffenhet äfven inom dessa län blifvit framställde, ehuru från ett färre antal menigheter.
Bland de menigheter, hvilka, ehuru de uttryckt önskan om skjutsningsbesvärets öfvertagande af staten, likväl icke förklarat sig villige att särskildt bidraga till den kostnad, som härigenom för statsverket uppkomme, hafva de flesta förmenat denna kostnad böra genom ökad bevillning ersättas, men en mindre del varit af den åsigt, att de skattskyldige icke heller på sådant sätt borde med någon utgift för detta ändamål betungas, utan kostnaden betäckas genom skjutslegan, hvilken derföre ansetts böra, i händelse af behof, än ytterligare förhöjas.
De erbjudna kostnadsbidragen hafva blifvit utfästa, dels i årliga kontanta afgifter, utan inskränkning till något bestämdt antal år, dels i kontanta tillskott, att erläggas under loppet af vissa (3, 5, 10 eller 15) år, eller ock på en gång, och dels i tillhandahållande af nödiga byggnader eller i andra prsestationer.
Arliga kontanta afgifter äro erbjudna till följande belopp: 00 R:dr R:mt för helt mantal.
(Mo härad i Jönköpings län.) 24 » » » » » (Jönköpings län.) 20 » » » » » (Norrbottens, Östergötlands, Elfsborgs och Christianstads län.) 16 » » » » » (Jönköpings län.) 15 » » » » » (Kopparbergs och Östergötlands län.) 13 » » » » » (Kopparbergs län.) 10 )> » » » » (Wermlands, Örebro, Östergötlands, Elfs borgs, Christianstads o. Malmöhus län.) 9 » » » » » (Stockholms län.) 8 8 R:dr R:mt för helt mantal.
(Jönköpings, Calmar och Malmöhus län.) (Södermanlands län.) (Stockholms län.) (Ostergötlands län.) (Stockholms, Skaraborgs, Elfsborgs och Göteborgs län.) (Skaraborgs, Elfsborgs och Calmar län.) (Stockholms län.) (Stockholms, Ostergötlands o. Calmar län.) (Skaraborgs, Elfsborgs, Hallands och Jönköpings län.)
I (Östergötlands län.) (Elfsborgs och Jönköpings län.) (Skaraborgs län.) 7,50 6.35 6,1? 6 5 4.35 4 2.50 2 1.50 1 3,33 3 1 1 G * » » » » » » » » » » )> » » » » » » » )) )) )> » )) )) » )) )) » » )) » » )) )) )) )) ) för 1000 R:dr af hemmans J (Norr-Sjsslets fögderi i Wermlands län.) taxeringsvärde, o af hvarje öresland eller mantal.
(Gestrikland.)
I för hvari esk juts-I /T.. , . • . häst.
(Jönköpings lan.) Lösen efter markegång för 1 tunna Korn. j d:o » » n | d:o d:o. d‘o » » » \ d:o d:o.
> (Malmöhus län.) d:o » » » ^ d:o d:o. d:o » » » 1 d:o hafra.
| 638 R:dr 54 ören af hela Fryksdals öfra Tingslag i Wermlands län.
Arliga bidrag, motsvarande entreprenad-afgifterna.
(Lösings fögderi i Östergötlands län.) d:o d:o , utan bestämmande af vissa belopp.
(Gottlands län med flere orter.)
Kontanta bidrag genom inbetalningar under visst antal år, eller på en gäng, hafva blifvit utfåste till nedannämnda belopp: 400 R:dr R:mt för helt hemman.
(Kopparbergs län.) 300 » » » » » (Örebro län.) 200 » » » » » (Westmanlands och Upsala län.) 150 » » » » » (Stockholms län.) 120 » » n n » (Westmanlands län.) 9 100 R:dr R:mt för helt hemman.
(Wester-Norrlands, Örebro, Westmanlands, Stockholms o. Jönköpings län.) (Wester-Norrlands län.) (Westmanlands län.)
(Westerbottens, Upsala och Stockholms län.)
(Stockholms län.) (Westmanlands län.) j (Stockholms län.) (Westmanlands, Upsala och Stockholms län.)
(Örebro, Upsala, Stockholms och Södermanlands län.)
(Upsala län.) (Westmanlands län.)
( Westerbottens, Westmanlands och Upsala län.)
(Malmöhus län.) | (Upsala län.) (Wester-Norrlands län.)
(Sunnerbo härad i Kronobergs län.)
(Jönköpings län.) i reprenad-kostnaden.
1 , i- \
,p0 d:0 j (Kopparbergslän.)
Såsom särskilda prcestationer till minskande af statens kostnad för skjutsningsbesvärets öfvertagande, har blifvit erbjudet: inom Kalix’ fögderi af Norrbottens län att åt staten upplåta och afstå de vid gästgifverierna inom fögderiet befintliga betesmarker, eller s. k. hållhägnader, äfvensom att ^kostnadsfritt upplåta och till statens disposition ställa de hus och byggnader, som enligt 28 Cap.
Byggninga-Balken såsom gästgifvaregård erfor„dras, utan skyldighet likväl att sådane hus i framtiden underhålla;,, — inom Wester-Nerikes fögderi att uppföra erforderliga byggnader vid de stationer inom fögderiet, der skjutsombyte anses böra ega rum, under vilkor att blifvande innehafvare underhålla byggnaderna; —■ inom Gullbergs fögderi af Östergötlands län att för skjutsstationerna å hvarje ställe tillhandahålla
Ib tunneland jord med nödige åbyggnader; — inom Finspånga och Itel. om skjutsn.-besväret. 2 96 » » 90 » » » » » 80 » » » » 75 » » » » )) 70 )> » » » » 67,50 » » » » » 62,50 » » » » 60 » » )> » 50 » » » » 45 » » » » » 42,50 » » » 40 )) » » » » 37,50 » )) » » » 25 » » » » » 20 » » » » » 10 )> » )> » 100 » » för hvarje skjutshi 25 » » » 10 » » » » » Afgift i fem år, motsvarande årliga d:o clio d:o d:o 10
Göstrings fögderier af samma län, att tillhandahålla erforderliga stationsbyggnader, under vilkor likväl, hvad Finspånga fögderi beträffade, att statslån för ändamålet beviljas; — inom Bollebygds härad af Elfsborgs län, att upplåta nödiga hus för entreprenörernes hästar; — och inom Östra härad af Jönköpings län, att upplåta byggnader till utrymme åt entreprenör med dess hästar och fordon.
Slutligen hafva för vissa gästgifverier å Gottland erbjudits uppgifna kontanta bidrag, att erläggas antingen årligen allt framgent eller i ett för allt.
Vid de gjorda anbuden, hvilka i allmänhet endast afse gästgifveri-, håll- och reservskjutsen, hafva flera menigheter fästat särskilda vilkor, såsom att öfriga skattskyldige jemväl skulle till ifrågavarande kostnad bidraga, eller att de skjutsningsskyldige hemmanen skulle för all framtid blifva från skjutsningen befriade, hvaremot andre, såsom menigheterna inom Sotholms och Nora fögderier ansett den ifrågavarande regleringen böra blott på försök för 10 ä 20 år vidtagas; Och hafva för öfrigt de menigheter, hvilka erbjudit bidrag, utan att utfästa vissa belopp, varit af skiljaktiga meningar, huruvida kostnadsbidragen till staten borde i lika mån af alla skjutsningsskyldige hemman i Riket erläggas eller särskildt läns- eller häradsvis fördelas.
Yttranden Komitén öfvergår nu till redogörelse för de yttranden, som inkommit från ‘ningsstridige skjutsningsskyldige i städerna, hvarvid Komitén först får i underdånigi fäderna, bet anmäla, att något sådant yttrande icke blifvit begärdt från Stockholms stad, hvarest det särskilda förhållande eger rum, att dervarande åkare, mot uteslutande rättighet att verkställa förefallande lego-körslor inom hufvudstaden, hafva skyldighet att bestrida skjutsen till de närmast staden belägna gästgifvaregårdar, emot rättighet att uppbära häst- och åkdonslega, som tid efter annan bestämmes och utgår till betydligt högre belopp, än i de öfrige städerna.
Rikets öfrige 89 städer angår, så hafva de skjutsningsskyldige derstädes i allmänhet framställt den önskan att skjutsningen måtte öfvertagas af Staten, för hvilket fäll kontanta bidrag till kostnaden derför blifvit till de i bilagan N:o 2 upptagna belopp inom följande 47 städer erbjudne, nemligen: i Askersund, Calmar, Carlskrona, Cimbrishamn, Eksjö, Engelholm, Enköping, Eskilstuna, Falun, Gefle, Grenna, Göteborg, Halmstad, Hedemora, Helsingborg, Hernösand, Hudiksvall, Jönköping, Kungelf, Laholm, Landskrona, Lidköping, Luleå, Malmö, Mariefred, Mariestad, Norrtelje, Nyköping, Philipstad, Piteå, Sala, Strengnäs, Strömstad, Säter, Södertelje, Thorshälla, Trosa, Uddevalla, Umeå, Upsala, Westerås, Wexiö, Wimmerby, Wisby, Ystad, Öregrund och Östhammar; hvarjemte föromförmälda fall, att staten skjutsningsbesväret öfvertoge, de skjutsningsskyldige i följande 18 stä - 11 der, nemligen Borås, Carlshamn, Christinehamn, Falkenberg, Hjo, Linköping, Lund, Nora, Norrköping, Oscarshamn, Skenninge, Sköfde, Söderköping, Ulricehamn, Wadstena, Wenersborg, Amål och Orebro, antingen förklarat sig villige att lemna kontanta kostnadsbidrag, dock utan att bestämma beloppen deraf, eller ock erbjudit sig att för ändamålet afstå vissa byggnader eller andre lägenheter.
Inom öfrige 24 städer hafva de skjutsningsskyldige antingen vägrat allt bidrag, eller ock underlåtit att i fråga derom afgifva bestämda yttranden.
Jemte nu omförmälde, af de skjutsningsskyldige på landet och i städerna afgifna yttranden, hafva åtskilliga upplysningar, hvilka till ledning vid ärendets behandling funnits behöflige, blifvit genom Läns-Styrélserna Komitén lemnade; Och anser sig Komitén här böra meddela, hvad dessa upplysningar gifva vid handen rörande dels den hittills vunna erfarenheten om jernväg strajikens inverkan på skjutsåtgången i grannskapet af jernvägarne, dels ock längden af de till skjuts indelade vägarne moni hvarje län samt dennas förhållande till arealen och folkmängden.
J förra hänseendet inhemtas rörande södra jern vägsstambanan, som <)m Jern~ för trafiken öppnades från Malmö till Lund hösten år 1856, och från Lund till
Höör nästpåföljande årets höst, att från Malmö utgått 9,209 skjutshä- skjuisåujånstar år 1856, 6,141 år 1857, men blott 4,086 år 1858; att från Malmö ffentill Lund år 1856 begagnats 2,954 och år 1858 endast 910 skjutshästar; att uppbörden af skjutslegan vid gästgifveriet i Lund utgjort år 1856: 14,412 Hulr, år 1857: 10,728 R:dr och år 1858, oaktadt den tillkomna förhöjningen i legan, endast 7,500 R:dr, allt Runt; att skjutsåtgången vid landtgästgifverierna utmed jernvägen i allmänhet betydligen aftagit och att resande emellan Lund och Christianstad, efter jernbanans upplåtande, för det mesta begagnat vägen om Höör, i följd hvaraf skjutsningen der ökats, men äter vid skjutsvägen emellan sistnämnde städer så aftagit, att, då tillförene under November månad i allmänhet utgått vid Hörby mer än 400 och vid Hurfva mer än 360 skjutshästar, utgångna hästantalet under November månad år 1858 utgjort vid Hörby endast 89 och vid Hurfva blott 35.
Rörande den inflytelse vestra jernvägsstambanans begagnande från Göteborg tili Alingsås utöfvat på skjutsåtgången der i orten, är upplyst: att skjutsningen från Göteborg åt Alingsås nästan alldeles upphört och att jernvägen nu mera allmännast begagnas ej mindre för den betydliga trafiken emellan Göteborg och Borås, än ock för resor emellan Göteborg och de flesta öfriga städerna i Westergötland; att, efter jernvägens öppnande, antalet af de från Alingsås dagligen utgångna skjutshästar öfver hufvud blifvit minskadt frän 20 till 1; samt att skjutsåtgången vid de fleste inom Kullings härad, i grannskapet af jernvägen belägna gästgifverier jemväl blifvit minskad med omkring fern sjettedelar. 12
Af järnvägsförbindelsen emellan städerna Arboga, Örebro och Nora, har, enligt de meddelade uppgifterna på skjutsningen i orten, visat sig såsom följd: att skjutsen, som vid Arboga betydligen aftagit, för öfrigt emellan nyssnämnde städer nästan alldeles upphört; att skjutsåtgången blifvit minskad vid Dylta och Glanshammars gästgifverier, så att derstädes knappt en fjerdedel af det fordna hästantalet nu mera utgår; samt att skjutsningen likaledes betydligen aftagit vid Fellingsbro, Lia och Blixterboda, men deremot ökat sig från Örebro åt södra och vestra orterna samt blifvit nära fördubblad från Nora åt Filipstad och Nya Kopparberget. ^rägartws Hvad åter beträffar skjutsvägarnes längd m. m., får Komitén i under längd m. m. dånighet åberopa nedanstående tabell:
Längden af in- delade vägar för skjutsmil.
Arealinnehål- let, utom sjöar och kärr, enligt Forssell.
Miltalet vägar förhåller sig till arealinne- Befolkningens på landet antal är 1855.
Miltalet vägar förhåller sig till befolknin- Län.
Sv. Civ. mil. hållet som gen som Norrbottens 48 V3 674,50 1 : 13,80 60,758 1 : 1250 W esterbottens 70 23/48 600,89 1 : 8,52 74,410 1 :1055 W ester-N orrlands 1285 732 193,84 1 : 1,50 100,789 1 : 781 Jemtlands 104 — 383,40 1 : 3,08 54,967 1 : 528 Gefleborgs 115 — 151,09 1 : 1,32 112,332 1 : 977 Stora Kopparbergs 137% 247,39 1 : 1,79 152,533 1 : 1108 W ermlands 278 V12 133,19 2,09 ; 1 224,932 1 : 808 N erikes '107% 62,92 1,70 : 1 133,943 1 : 1240 W estmanlands 81% 53,50 1,52 ; 1 87,548 1 : 1080 Upsala 67% 43,78 1,53 : 1 81,455 1 : 1215 Stockholms 131 Vs 62,39 2,10 ; 1 113,132 1 : 862 Södermanlands nuy12 48,03 2,24 : 1 112,170 1:1010 Östergötlands 182'/,, 83,5 2,18 ; 1 202,843 1:1114 Skaraborgs 202 "/„ 66,41 3,05 ; 1 198,725 1 : 976 Elfsborgs 199° l/,44 103,30 1,93 ; 1 243,961 1 :1219 Göteborgs o. Bohus 107 '»/„ 40,98 2,00 ; 1 159,934 1 : 1500 Hallands 55%21 38,98 1,44 : 1 102,650 1 :1833 J önköpings 180% 85,52 2,11 : 1 156,832 1 : 869 Kalmar 199%6 89,00 2,22 : 1 197,595 1 : 988 Kronobergs 177V.6 73,14 2,42 : 1 140,747 1 : 795 Blekinge 34 — 23,80 1,43 ; 1 89,895 1:2644 Christianstads 113'/, 46,95 2,42 ; 1 186,426 1 :1642 Malmöhus 792%6 37,85 2,09 : 1 i 230,097 1 :2900 Gottlands 492%s 24,55 2,01 ; 1 42,133 1 : 850 Summa j 2962%, | 3370,25 1:1,10 j 3,260,807 1 :1100 13 Bland de tre åtskiljda onera, hvaraf skjutsningsbcsväret i sin helhet be- Om ämncis står, nemligen: dels åliggandet att fortskaffa resande, dels postföringsskyl-^l'^”'^^ digheten samt dels kungs- och kronoskjutsnings-besväret, hafva de två först- skilda skjuisnämnda den gemensamma egenskapen att vara ständiga besvär och, såsom ningsbestysådane, åtföljda af flera gemensamma olägenheter, då deremot kungs- och kronoskjutsningen är af mera tillfällig beskaffenhet, så att den i allmänhet blott tidtals förekommer och inom vissa orter sällan eller aldrig behöfver anlitas; af hvilket förhållande
Komitén hemtat anledning att behandla ämnet i två särskilda liufvudafdelningar, af hvilka den ena kommer att gemensamt omfatta befordringen af post och resande, samt den andra kungsoch IcronosJcjutsen.
Innan emedlertid ämnet efter en sådan indelning behandlas, finner Komitén sig först böra tillkännagifva sina åsigter i en del allmänna frågor, öfver hvilka Komitén derföre nu går att yttra sig.
Det lärer icke kunna förnekas, att hela skjutsningsbestyrets öfver-Ommöjlighctagande och bekostande af Statsverket, på så beskaffadt sätt, som i åtskil~ ^h. hållc^beliga andra Stater redan länge egt rum, skulle i flera afseenden medföra fria dv högst väseudtliga fördelar.
En sådan åtgärd är dock mera att önska, än *kjuisningsmöjlig att för närvarande genomföra.
De olika länens i frågan intresserade Iringsmedlemmar hafva ock uti sina till Komitén afgifna yttranden nära nog en- 'besväret, hälligt erkänt och vitsordat overkställbarheten af någon genomgripande förändring i afsende på kungs- och kronoskjutsningens utgörande, och den temligen allmänt visade benägenheten, att, för vinnande af befrielse från bestridande af gästgifveri-, håll- och reservskjutsen, erbjuda penningebidrag till större och mindre belopp, samt de flesta posthemmans-innehafvares uttalade önskan att, mot avstående af de förmåner, som af dem för postskjutsen åtnjutas, blifva från denna skjutsningsskyldighet fritagna, gifva skälig anledning antaga att de skjutsningsskyldige sjclfve i allmänhet ansett sig icke billigtvis kunna eller böra, utan något motsvarig! eller i mer eller mindre man jemnförligt åtagande, blifva frigjorda från den dem åliggande skjutsningsbördan, hvilken, om än från början påtvingad, dock af ålder dem tillhört och sedermera genom lag blifvit formligen befästad.
Skulle Staten, uteslutande på sin bekostnad, öfvertaga hela befordringsväsendet i Riket, borde detta, efter andra länders föredöme, också ordnas på ett fullt ändamålsenligt sätt; men i sådant fall skulle vid det förhållande, att skjutsinrättningarne här i landet, oaktadt deras ofullkomliga skick i öfrigt, hafva en vida större utsträckning å befarna vägar, än i de fleste 14 andre länder, kostnaden för befordringsväsendet komma att uppgå till ett sa högt belopp, att densamma icke kunde bestridas af Statsverket, eller godtgöras genom motsvarande förhöjning af skjutslegan, utan att i förra fallet vålla en alltför kännbar tillökning i allmänna bevillningen, eller i det sednare förorsaka en sådan stegring af skjutslegan, att trafiken derigenom på ett högst betänkligt sätt hämmades.
Komitén, förvissad, att detta inses af hvar och en, som är närmare förtrogen med vårt lands förhållanden, har af sådan anledning trott sig icke böra belasta sitt betänkande med en vidlyftigare utredning häraf.
Att åter med osviklig tillförlitlighet beräkna den kostnad, bestridandet af gästgifveri-, håll-, reserv- och postskjutsen medförer, på det sätt den nu utgöres, är en uppgift, som ligger utom möjlighetens gräns, men ett försök till approximativ beräkning i sådant afseende har Komitén likväl funnit sig pligtig att göra, dervid Komi tén gått till väga på följande sätt.
Enligt de af samtlige Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande afgifna och vid sistlidne Riksdag Rikets Ständers allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskott meddelade yttranden, rörande förhållandet med skjutsningsbesvär under år 1855, hvilka handlingar varit för Komitén tillgängliga och, såsom omfattande en tidpunkt, då rörelsen i landet väl var liflig, men ännu icke uppdrifven till den grad, som under de nästpåföljande båda åren, lemnat särdeles tjenliga upplysningar till grund för åtskilliga Komiténs beräkningar, utgjorde, såsom af Bil.
N:o 3 inhemtas, gästgifveriernas antal å landet 1385 och i städerna 88, och hade vid skjutsning under året utgått från de förra 1,136,970 och från de sednare 234,386 hästar, af hvilka summor i medeltal för hvarje dag belöpa, för landet 3115 och för städerna 642.
Med ledning af upplysningar, dem Komitén af sakkunnig person erhållit, rörande beskaffenheten och utfodringen af fullt tjenlige skjutshästar, samt om vilkoren för deras brukbarhet och bestånd under längre tid, har Komitén antagit, att en häst, för att kunna i tio års tid till skjutsning fortfarande begagnas, fordrar, jemte lämplig utfodring och omsorgsfull skötsel, hvila öfverhufvud hvar fierde dag.
I enlighet med detta antagande » .
. och under förutsättning, att trafikförhållandena inom Riket ej efter den tid, år 1855, för hvilken berörde antal skjutshästar varit upptagne, undergått nog väsendtlig förändring, för att ej kunna för närvarande tjena till grund vid anställande af en medelberäkning öfver det antal hästar, som må kunna anses behofvet för skjutsningens utgörande motsvara, torde ofvannämnda medeltal alltså böra ökas med 3 och det hästantal, som erfordras vid gästgifverierna, följaktligen kunna upptagas, för landet till 4154 och för städerna till 856.
Med beräkning af inköpspris, amortering och ränta derå, samt hvad som efter medelmarkegång belöper för lämplig ut - 15 fodring, har Komiten uppskattat årliga kostnaden för en vanlig skjutshäst till 350 R:dr Runt.
För hvarje par hästar tages i anspråk minst en skjutsdräng, hvars årliga lön och underhåll kan bekostas likaledes med 350 R:dr.
Skjutsbudningen vid gästgifverierna, har Komitén trott kunna utföras för ett på hvarje gästgifveri beräknadt belopp af 100
Då skjutshållens i Riket medellängd utgör l:!00/6.25 eller nära l i mil, och således, efter medelberäkning, hvarje af de utgångne hästarne må antagas hafva skjutsat lo mil, har lega blifvit erlagd å landet för 1,705,455 och i städerne för 351,579 mil.
Medel-skjutslegan uppgår till ungefärligen 1 R:dr Runt milen, hvarutöfver den för närvarande tid svårligen torde, utan mehn för rörelsen i landet, kunna förhöjas.
På det förestående har Komitén grun - dat följande Beräkning: a) å landet: 4154 hästar ä 350 R:dr 1,453,900. 2077 skjutsdrängar å d:o 726,950.
För skjutsbudning vid 1385 gästgifveriet- k 100 R:dr . . • • • 138,500.
S:a 2,319,350.
Hvarifrån afgår skjutslega å 1
R:dr för det skjutsade miltalet med 1,705,455.
Och återstå . . . . b) i städerne: 856 hästar k 350 R:dr 299,600.
428 skjutsdrängar ä d:o 149,800.
För skjutsbudning vid 88 gästgifveriet- ä 100 R:dr 8,800.
S:a 458,200.
R:dr för det skjutsade miltalet med Och återstår R:dr 106,621.
Sammanlagda beloppet R:dr Runt 720,516, skulle alltså motsvara den kostnad, som är förenad med bestridandet af gästgifveri-, håll- och reservskjutsen, sådan den för närvarande är inrättad.
Att det sålunda beräknade kostnadsbeloppet närmar sig det verkligen rätta, visar sig sannolikt vid jemförelse med summan af de skjutsningsskyldiges afgifter till entreprenörerna vid de gästgifveriet-, der skjutsningen år 1855 var på entreprenad upplåten.
Dessa gästgifveriet-, bland hvilka voro inbegripne de flesta städer och stationerna utmed många af de större 16 vägarne, der skjutsningen är mest betungande, uppgingo till 561, eller ungefärligen två femtedelar af hela antalet och från dem hade under året utgått 733,521 hästar eller mer än hälften af det antal, 1,371,356, som berörde år varit vid samtlige gästgifveri ema i skjuts användt; men detta oaktadt och fastän skjutslegan då var lägre, än nu, utgjorde likväl sammanlagda beloppet af de skjutsningsskyldiges entreprenad-bidrag icke mer än 508,959 R:dr R:mt.
Om nu kostnaden för entreprenad-anstalter vid öfrige tre femtedelar af gästgifverierna, bland hvilka visserligen en stor del, såsom af resande mera besökte eller i ansende till ogynnsamt läge, skulle taga betydliga entreprenad-bidrag i anspråk, men de flesta likväl äro så obetydligt anlitade, att de skjutsningsskyldige må antagas i allmänhet heldre sjelfva derstädes utgöra skjutsningen, än förbinda sig till något, om ock ringa, bidrag, beräknas till ett, ifrågavavarande gästgifveriet antal ungefärligen motsvarande, belopp, eller 750,000 R:dr, så uppkommer en kostnads-summa för entreprenader vid alla gästgifverierna i Riket af omkring R:dr Runt 1,250,000.
Men om härifrån afdrages skillnaden emellan den skjutslega, hvilken vid entreprenadernas ingående blifvit tagen i beräkning, och den, som nu i allmänhet erlägges, med förhöjning af 33 öre i stad och 25 öre på landet, hvilken skillnad utgör för stadsgästgifverierna, med beräkning af 234,386 utgångna hästar och 351,579 skjutsade mil, å 33 öre . . . 116,131. och för landtgästgifverierna, med beräkning af 1,136,970 utgångna hästar och 1,705,455 skjutsade mil, ä 25 öre 426,364. 542,495, så återstår ett kostnadsbelopp af R:dr Runt 707,505, sorn icke fullt utgör hvad Komitén här ofvan beräknat.
Vid uppskattning derefter af årliga kostnaden för den postföring, som af posthemmans-innehafvare bestrides, utfaller förhållandet på följande sätt.