Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom Protokolls-utdrag för den 28 och 30 Augusti samt den 2 September har Konstitutions-Utskottet latt del af samtlige Riks-Ståndens beslut, i afseende pä Utskottets uti Memorialet N:o 40 afgifna förslag till ändringar i 56 och 81 §§ Regerings-Formen samt 29 § 1 mom. Riksdags-Ordningen, och dervid inhemtat, att Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-ständet antagit Utskottets förslag att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; att Högvördiga
Pr este-ståndet återremitterat Memorialet, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanke, “att, alldenstund Ståndet anser ingen tvetydighet ega runi i 56 och 81 §§ Regerings-Formen, rörande behandlingen af sådana grundlags-ändringsförslag, som, af enskild Riksdagsman eller inom Konstitutionsutskottet väckta, till Riksstånden ingå, och derjemte håller före, att, derest en sådan tvetydighet verkligen i besagde §§ lörefunnes, den genom
Utskottets föreslagna redaktion ingalunda skulle hälvas, utan fastmera ökas, enär i den föreslagna lydelsen af 81 § Regerings-Formen icke, eller åtminstone obestämdt och otydligt angifves, huru tillgå skall, när Riksstånden, rörande ett förslags förkastande, stanna i skiljaktiga meningar, Utskottet nu bör inskränka sin åtgärd till afgifvande af ett förslag till sådan ändring af 56 § Regerings-Formen, att derutur uteslutes hvad der nu finnes stadgadt, rörande behandlingen af Kongl.
Majlis Propositioner.
Skulle åter denna Preste-ståndets mening icke af de andra Stånden delas, är Presteståndets gemensamma tanke vidare den, att den förändring, som må komma att göras i besagde §§ åtminstone blefve sådan, att de föreslagne stadgandena, rörande behandlingssättet af Kongl.
Propositioner till grundlags-förändringar, och sådana, som, af enskilde Riksdagsmän eller inom Konstitutions-Utskottet väckta, för representationen framläggas, måtte, från hvarannan skiljda, i 2:ne fristående förslager af Utskottet till grundlagsenlig behandling framställas;" samt att Vällofl.
Borgareståndet, till Utskottet återförvisat förslaget med den af Ståndet uttryckta gemensamma tanke, att orden:
H någon eller några delar“ borde utur 1 mom. af 81 § Regerings-Formen utgå.
Prof. 1853 <f' 1854. 3 Sami. 16 lliift. 1 Konstitutions- Utskottets Memorial, M 4!l.
Utskottet, som anser de af Högvördiga Preste-ståndet och Vallöf].
Borgareståndet, hvar för sig, sålanda uttryckta gemensamma tankar innefatta sådana skiljaktighetev, som med öfriga Riks-ståndens beslut äro oförenliga, får detta förhållande till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt anmäla, med hemställan, om icke Högvördiga Preste-ståndet och Vällofl.
Borgare-ståndet ville i förevarande fråga efter de öfriga Stånden sig foga.
Stockholm den S September 1854.
Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Sept. 1854, kl. 2 e. m.
Memorial till ilikets Ständer, i anledning af Preste-ständets återrerniss af Memorialet 41, innehållande voterings-propositionér rörande det i Memorialen N:is 11 och 31 afgifna förslag till ändring af åtskilliga stadganden i Grundlag aime, i afseende pä en del Regerings-ärenden.
Högvördiga Preste-ståndet har, enligt protokolls-utdrag af den 28 nästlidne Augusti, vid föredragning af Konstitutions-Utsköttets Memorial N:o 41, som innehaller förslag till voterings-propositioner, angående Utskottets Memorial Niis 11 och 31, i fråga om ändring af åtskilliga stadganden i Grundlagarne, med hänseende till en del Regerings-ärenden, ogillat Utskottets utlåtande och återremitterat detsamma, med anmodan till Utskottet att inkomma med förslag till förändrade voterings-propositioner.
Då likväl öfriga Riks-stånden, enligt hvad af ankomne protokolls-utdrag af den 28 och 30 Augusti inhemtas, godkänt de föreslagna voterings-propositionerna, och frågan således, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är genom tre Stånds beslut afgjord, anser Utskottet sig icke kunna i anledning af återremissen vidtäga någon åtgärd; hvilket förhållande
Tryckt hos A. Cedergren. 1854. Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 50. 1 !¥:© 50.
Ånk. till Exp.-Utsk. den 15 Sept. 1854, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer_, i anledning af tre Stånds äterremiss af Memorialet Nio 38_, innehållande förslag till ändring af 11 och 14- Riksdags-ordningen ^ angående
Stä dernas representations-rätt.
Af de till Konstitutions-Utskottet ankomne utdrag af Riks-Ståndens protokoll för den 28 Augusti samt den 1, 6 och 9 September, utvisande Ståndens behandling af Utskottets, i dess Memorial N:o 38 afgifna, förslag till ändring af 11 och 14 §§ Riksdags-ordningen, angående städernas representations-rätt, har Utskottet inhemtat: att Utskottets förslag endast af Hederv.
Bonde-Ståndet blifvit oförändradt antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; hvaremot öfriga Riks-Stånden detsamma till Konstitutions-Utskottet återförvisat:
Häglof.
Ridderskapet och Adeln i öfverensstämmelse med Vällojl.
Borgare-Ståndets beslut, hvilket innefattas i den gemensamma tanke, att förslaget anses antagligt, med de förändringar, att ibland de i tredje momentet omförmälda undantag mätte införas: gemenskapen vid Rikets Landt- och Sjöförsvar samt allmänna och enskilda verks och korporationers vaktbetjening, eller andre, som med desse jemförlige eller ringare äro, och de, som äro i annans tjenst eller ständigt arbete anställde, eller daglönare, eller andre dylike, som försörja sig med tillfälligt arbete, äfvensom de, hvilka endast för sjelfförsörjning ega något yrke utöfva; samt att valrätt och valbarhet icke måtte tillerkännas städernas tjenstemän, såsom såBih. till R.
Prot. 1853—54. 3 Sami. 17 Baft. 2 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 60. dane, städernas Magistrats-personer undantagne, så länge valrätt och valbarhet icke kunna medgifvas öfrige embets- eller tjenstemän; samt Högv.
Preste-Ståndetj med förklarande att
Ståndets gemen samma tanke vore: l:o att den ifrågasatta nja representations-rätten borde inskränkas endast till sådane idkare af borgerliga yrken inom städerna, som icke egde burskap, hvadan ur det föreslagna Irsta mom. af 14 § Riksdags-ordningen borde utgå orden:
"egare af hus elier tomt samt egare eller innehafvare med ständig besittnings-rätt af jord under stadens domvärjo, alla dessa,” äfvensom orden: ”och andra stadens tjenstemän;” 2:o att 2:dra mom. borde bibehållas sådant det af Utskottet blifvit föreslaget; och 3:o att 3:e mom. borde ändras i enlighet med den af Ståndet påyrkade ändringen af det Irsta morn., hvarigenom detta mom. skulle komma att få denna lydelse:
"Ingen — — — eller från det utaf ningen af jr ;, söm funnit de af Riks-Slånden sålunda uttryckta gemen samma tankar innefatta oförenliga skiljaktigheter, får detta förhållande till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling härmed vördsamt anmäla.
Då emellertid tre Riks-Stånd varit ense derom, att valrätt och valbarhet icke böra tillerkännas andre städernas tjenstemän än Magistratspersoner, anser Utskottet sig böra inbjuda Hederv.
Bonde-Ståndet, att sig i denna del efter de öfriga Riks-Stånden foga.
Hvarjemte, enär den gemensamma tanke, som i öfrigt uttryckts af Borgare-Ståndet, hvilket Stånd frågan närmast rörer, blifvit af Ridderskapet och Adeln i allo biträdd, samt dessutom synes utgöra en medelväg emellan Preste- och Bonde-Ståndens beslut, af hvilka det sednare godkänt en mera utsträckt, det förra yrkat en mera inskränkt förändring, Utskottet anser sig böra inbjuda så väl Högv.
Preste-Ståndet som Hederv. Bonde-Ståndet, att äfven i öfriga delar sig efter Höglofl.
BorgareStåndet foga; ket börjat, Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o SO.
3 Och då Ridderskapet och Adela samt Borgare-Ståndet icke uppgifvit någon fullständig redaktion af 14 § Riksdags-ordningen, får Utskottet vördsamt hemställa, att Riksdags-ordningens ifrågavarande 11 och 14 §§ må, i öfverensstämmelse med den af dessa Stånd uttryckta gemensamma tanke, erhålla följande lydelse: Riksdags-ordningen. § 11 l:o.
Med de i — tillhörande det Dom-kapitlen, att för Pre sterskapet, Stockholms Magistrat, att för samma stad, samt Landshöfdingarne, hvar i sitt län, att för de öfriga städerna och menige allmogen omsådane valförrättningar, å embetets vägnar, föranstalta — — — § 14- l:o.
Inom Rikets städer ege Borgare, öfrige idkare af yrken, som till borgerliga näringar räknas, egare af hus eller tomt samt egare eller innehaf vare, med ständig besittningsrätt, af jord under stadens domvärjo, alla dessa så framt de äro i staden bosatteäfvensom stadens Magistratspersoner, att bland sig välja Riksdags-fullmäktige.
Städerna af de öfriga klasserna ega att sända hvardera En Fullmäktig; dock med rättighet att förena sig Två, högst Tre, om en person, hvilken likväl mäste vara till Riksdagsman vald för den af dessa städer, der han sjelf valrätt eger.
Riksdags-fullmäktig för stad af tredje klassen må jemväl kunna tillika antaga fullmakt för en annan stad af lägre klass. 2:o.
Yalen skola ske inför vederbörande Magistrat, efter det å hvarje ort öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan ega rum, då antingen någon stads valberättigade innevånare, eller ock en eller flera klasser bland dem, arn sådan ändring öfverenskomma och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl densamma fastställa; bör ände, i fråga om s
Aulan ändring, de valberättigades röster, der valen dittills omedelbart förrättats, beräknas efter hvad hvar och en af de väljande till staden eller dess allmänna behof skattar.
Efter denna grund beräknas ock vid riksdagsmannaval rösterna, der det omedelbara valsättet är öfligt_, så vida icke annan beräkningsgrund på nu föreskrifvet sätt antages.
Annorlunda, än genom ordentlig omröstning med slutna sedlar af de valberättigade eller af deras utsedde elektorer, må Riksdags-fullmäktig icke kallas. 4 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o SO. 3:o.
För städerna må ingen till Riksdagsman utses, som icke minst tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit, enligt 1:a momentet af denna valberättigad i staden; och beräknas denna tid från tjenste- eller borgare-eds afläggande eller från det utöj ningen af yrke börjat eller egande- och besittnings-rätt till hus, tomt eller jord i staden blifvit förvärf vad.
Valrätt eller valbarhet tillkomme ej: a) Den egare af hus och tomt; eller den egare och innehafvare af stadsjord^ som frälseman är, eller till Preste-Ståndet hörer; b) Gemenskapen vid Rikets Landt- och Sjöförsvarj samt allmänna och enskilda Verks och Korporationers Vaktbetjening, eller andre_, som med desse jemförlige eller ringare är o; c) Dem; som äro i annans tjenst eller ständiga arbete anställdeeller daglönare_, eller andre dy like, som försörja sig med tillfälligt arbete; d) Deni; hvilka endast för sjelf-försörjning ega något yrke utöfva. 4:o.
Fjerdeparts-egare — inom länet bosatt. 5:o. Utom Fahlu Bergslag —• efterrättelse uppläsas.
Konstilutions-VtskoUets Memorial, N:o SI. 1 HT:o 51.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 28 Sept. 1854, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-propositioner rörande Konstilulions-Utskollels uti Memorialet N:o 40 afgifna förslug till ändring i 5G ock 81 §§. R. F. samt 29 §. 1 mpm. R. 0. Sedan Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 48 framställt de oförenliga skiljaktigheter, som förekomma emellan Riks-Ståndens fattade beslut öfver Utskottets i Memorialet N:o 40 afgifna förslag till ändring i 56 och 81 §§. Regerings-Formen samt 29 §. 1 mom.
Riksdags-Ordningen, rörande behandlingen af frågor om ändring i Grundiagarne, nemligen att, då Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet antagit
Utskottets förslag alt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, Högvördiga Preste-Ståndet och Vällofl.
Borgare-Ståndet återförvisat förslaget, med uttryckande af hvartdera Ståndets gemensamma tanke i afseende på vissa delar, hvaruti förslaget ansågs böra undergå förändringar; så har Utskottet fått emottaga protokolls-utdrag för den 20 och den 22 i denna månad, utvisande, att, med äfslag å Utskottets till de bägge sistnämnda Stånden ställda inbjudningar alt efter Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet sig foga, Borgare-Ståndet vidblifvit sitt i denna fråga redan fattade beslut, samt Preste-Ståndet,, med vidblifvande af sitt beslut i hufvudsaken, förelagt Utskottet, att till votering i Förstärkt Konstitutions-Utskott såsom PresteStåndets gemensamma tanke framställa det förslag, att »utur 56 §.
Regerings-Formen »borde utgå de ord, som röra behandlingen af Kongl. Maj:ts Propositioner och hvilka »äro dessa: »eller utlåter sig Utskottet med till- eller af styrkande å en af Konungen n lika ändamål gjord Proposition»,• samt att i 81 §.
Regerings-Formen 2 momentet »efter orden »att sitt utlåtande derom till Riksens Ständer afgifva», må tilläggas or»den: »hvilka då kunna derom öfverlägga».
I anledning häraf och då olika meningar äro i fråga att kunna utgöra kontraproposition emot Utskottets förslag, får Utskottet härmed till Rikets Ständers godkännande vördsamt hemställa följande förslag till serskilda voterings-propositioner för omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott: Bih. till fl. St.
Prot. 18S3 & 18Si. 3 Sami. 18 Haft. 1 2 Konstitulions-Ulskottets Memorial, N:o SI. 1.
Den sorn vill, att, vid omröstningen rörande Konslitutions-Utskottets uti dess Memorial N:o 40 afgifna förslag till ändring i 56 och 81 §§.
Riksdags-Ordningen, rörande behandlingen af frågor om ändring i Grundlagarne, skall såsom kontra-proposition uppställas, att
Utskottets förslag skall lill grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag blifva hvilande med de förändringar, som blifvit äskade uti Preste-Ståndets i Utskottets Memorial N:o 51 anförda gemensamma tanke, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, kommer såsom kontra-proposition i omförmälda omröstning rörande hufvudfrågan att ingå Borgare-Ståndets gemensamma tanke, enligt hvilken Utskottets förslag borde, med uteslutande från 1 mom. i 81 §.
Regerings-Formen af orden: »i någon eller några delar», antagas att hvila till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag. 2.
Den som vill, alt Konslitutions-Utskottets uti dess Memorial N:o 40 afgifna förslag till ändring i 56 och 81 §§. Regerings-Formen samt 29 §. 1 mom.
Riksdags-Ordningen skall i oförändradt skick blifva hvilande till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, kommer samma förslag att lill grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag blifva hvilande med ■— de förändringar, som blifvit askade uti Preste-Ståndets i Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 51 anförda gemensamma tanke.
Regerings-Formen uteslutas orden: n någon eller några delar».
Slockholm den 26 September 1854.
Konstitutions-Vtskotlets Memorial, N:o 52. 3 IVo 53.
Ank. till Exp.-Ulsk. d. 28 Sept. 1854, kl. 2 e. m.
Memorial, till Rikets Ständer, med förslag till ändrad lydelse af 2 och 9 §§. Successions-Ordningen.
Majit den 11 sistlidne Augusti aflåtna Nådiga' Proposition om ändring i 39, 40 m. fl. §'§. i Regerings-Formen och 4, 6 m. 11. §§. i Riksdagsordningen i afseende j)å sättet för Riksstyrelsens förande i vissa fall, hvaröfver Konstitutions-ötskottet i dess MemorialN:o 47 afgifvit utlåtande, till följd af två Riks-Stånds lättade beslut, jemlikt stadgandet i 81 §.
Regerings-Formen, blifvit hvilande till slutlig pröfning å nästa Riksdag, har, genom en inom Utskottet väckt motion, Utskottets uppmärksamhet blifvit fästad på angelägenheten deraf, att, derest Rikets Ständer komme att gifva sitt bifall åt samma Kongl. Proposition, åsyftande, bland annat, ändring i hvad Grundlagarne stadga för de fäll, alt Konung dör innan Thronföljare af myndig ålder finnes eller att Konungaätten på manliga sidan utgår, motsvarande ändring må göras i lydelsen af de föreskrifter Successions-Ördningen af den 26 September 1810 i samma ämnen innefatta.
Sådana föreskrifter finnas i 2 och 9 §§. af Successions-Ordningen, öfverensstämmande med Regerings-Formens nuvarande stadganden deruti, att, då Konung dör ulan alt Thronföljare kan genast Regeringen tillträda, Regeringen bör föras af Stats-Rådet intilldess Rikets Ständer sammankomma och om Riksstyrelsen förordna, och att, om Konungaätten på manliga sidan utgår, Rikets Ständer skola nytt Konungahus utkora.
Då nu Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innebär, dels att, i förra fallet, Prins, som är till Thronföljden behörig och uppnått myndig ålder, eller, om sådan Prins icke finnes, en i enlighet med Riks-akten sammansatt Interims-Regering skall föra Riksstyrelsen, och dels att såväl förordnande af förmyndare-styrelse, som ock utkörande af nytt Konungahus skall göras af Rikets Ständer gemensamt med Norriges Stortbing, i enlighet med Riks-akten; synes det vara af nöden, att, om detta förslag antages, Successions-Ordningens omförmälda föreskrifter bringas till öfverensstämmelse dermed.
I sådant hänseende, utan att ingå i bedömande, huruvida föreskriften i 2 §. af Successions-Ördningen angående det fall, att Konung dör utan att lemna manlig bröstarfvinge, men Hans Drottning sig i välsignadt tillstånd befinner, må i öfrigt antagas 4 fionstitutions-Utskotlets Memoria!, N:o Si. erfordra någon af Kongl. Maj:ts ofvannämnda Nådiga Förslag icke föranledd ändring, får Utskottet härmed lill Rikets
Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt öfverlemna förslag till följande förändrade lydelse i Successions-Ordningens nu antydda stadganden, derigenom äfven, hvad 2 §. särskildt beträffar, komme att göras rättelse i den uppenbarligen genom missskrifning eller tryckfel tillkomna oriktiga hänvisning till 94 i stället för 93 §.
Regerings-Formen: §■ 2.
Dör Konung i Sverige, utan att lemna manliga bröstarfvingar, men Hans efterJemnade
Drottning sig i välsignadt tillstånd befinner, föres Regeringen på sätt och med vilkor 41 och 93 §§. af Regerings-Formen föreskrifva, till dess Riksens Ständer, å den tid Regerings-Formen' utstakar, hunnit sammankomma, då dem tillhör, att, gemensamt med Norriges Slorthing, i den ordning
Riks-aklen till bestämmande af de genom föreningen emellan Sverige och Norrige uppkomna konstitutionela förhållanden stadgar, om Regeringens förande förordna.
Drottningens lifsfrukt af mankön, förordues då Förmyndare för den omyndige Konungen, på sätt i 93 §. af RegeringsFormen stadgadt är.
Drottningens lifsfrukt af qvinkön, träde den af ätten, som efter förstfödslorätt den aflidne Konungen i arfföljden, på sätt 1 §. utstakar, närmast är, såsom Konung till Regeringen. §• 9.
, Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, antingen på manliga sidan utginge, eller, genom uraktlåtande åf hvad denna Successions-Ordning uttryckligen föreskrifver, förlorat Successions-rätt, vare Thronen ledig till nytt val, och utkores då, på sätt i 01 §.
Riksdags-Ordning en föreskrifves, ett nytt Konungahus.
I den händelse, att Kongl.
Maj:ts ofvanomförmälda Nådiga Proposition icke vardpr af Rikets nästkommande Ständer hi fallen, skulle äfven detta förslag förfalla.
Konslitutions-Utskotlals Memorial, N.o 35. 5 Ank. till Exp.-Ulsk. d. 29 Sept. 1834, kl. 2 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, med votering sspropositioner i afseende på det uti Memorialen N:is 3 8 och 5 0 v tickla förslag till ändring af 11 och 13 §§. Riksdags-Ordningen.
Sedan, vid föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 50, i anledning af tre Stånds ålerremiss af Memorialet N:o 58, innehållande förslag till ändring af 11 och 14 §§. Riksdags-Ordningen, angående Städernas representationsrätt, Högvördiga Preste-Ståndet, med afslag å Utskottets inbjudning, vidblifvit sin i ämnet tillkännagifna gemensamma tanke, men öfriga Riks-Stånden till hvilande för grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag antagit Utskottets förslag, sådant detsamma i Memorialet N:o 50 blifvit till Rikets Ständer slutligen Öfverlemnadt, får Utskottet härhos till Rikets Ständers godkännande vördsamt hemställa följande förslag till voterings-propositioner för omröstning i Förstärkt Konstituti.ons-Utskolt:
Den som vill, att Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 38, väckta förslag till ändring af 11 och 14 §§.
Riksdags-Ordningen, angående städernas representationsrätt, skall, sådant detsamma, i anledning af återremisser, blifvit uti Memorialet N:o 50 omarbetadt och till pröfning öfverlemnadt, hvila till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag, röste Ja j Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, kommer nämnde förslag att, för grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag, hvila med de förändringar, som i Preste-Ståndets, uti Memorialet N:o 53 anförda, gemensamma tanke blifvit äskade, nemligen att ur det föreslagna 1 mom. af 14 §.
Riksdags-Ordningen utgå orden: »egare af hus eller tomt samt egare eller innehafvare med ständig besittningsrätt af jord under stadens domvärjo, alla dessa», samt att det föreslagna 3 mom. i samma §. får denna lydelse: »Ingen må för städerna till »Riksdagsman ulses, som icke minst tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit »pålyst, varit, enligt 1:sta momentet af denna §., valberättigad i staden; och beräk«nas denna, tid från tjemte- eller borgare-eds af äggande eller från det utöfningen »af yrke börjat.» Stockholm den 29 September 1854.
Prot. 18S3 & 18S4. 3 Sami. 18 Håft. 2 STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854.
Konstitutiona- Utskoltett Memorial, N:o 54.
N:o 54k Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Okt. 1854, kl. 1 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med anmälan om de uti Förstärkt lionstitulions-Utskott anställda omröstningar.
Förstärkta Konstitutions-Utskottet, som denna dag, i enlighet med 56 § Regeringsformen, röstat öfver nedanstående, i behörig ordning gillade voteringspropositioner, får härmed hos Rikets Ständer vördsamt anmäla utgången af dessa omröstningar. irsta votering s-propositionen : (Memorialen N:ris 9, 20 och 29.)
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti des9 memorial N:o 9 afgifna förslag till ändring i 68 § Riksdags-ordningen, angående revisionerna af Stats-verkets, Bankens och Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, skall i o förän dradt skick antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer nämnde förslag, att, till slutlig pröfning vid nästföljande Riksdag, blifva hvilande med sådan förändring, att i stället för orden:
Tiden 15 Septembers införas orden: uden 15 Augusti.a Omröstningen har utfallit med Sjutton Ja, Sextiotvå Nej.» Bih. till R.
Fröt. 1853 § 1854. 3 Sami. 19 Eäft, 2 hr>HnM<*ti(jitn- Ulakottefs Memorial. X:u 54.
S:dra votérivgs-proposilioncn: (Mcm&rialen N:ris 12, 23 ock 33.)
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets förslag tili ändring af 28 § Regeringsformen skall, för grundlagsenlig behandling, blifva hvilande till nästkommande Riksdag, med den lydelse, som af Utskottet uti memorialet N:<> 23, i anledning af återremisser af memorialet N:o 12, blifvit till Riks-Si än den hemställd, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej.
Vinner Nej. kommer, såsom hvilande till nästa Riksdag, att oförändrad! antagas det förslag i nämnde hänseende, som uti Utskottets memorial A:,o 12 är framställdt.
Omröstningen har utfallit med Feintiosju Ja, Tjugutvå
Nej - adje volerings-proposilionen : (Memorialen N:ris 13 och 34.)
Den, sorn vill, att det af Konstitutions-Utskoftet, tili dess memorial A:» 13, afgifna förslag till ändring af 52 § Regeringsformen och 24 § Riksdagsordningen, angående tillförordnandet af Bonde-Ståndets sekreterare, skall antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, röst», Ja; Den det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer samma förslag icke att hvita tlfl slutlig pröfning vid Hästa Riksdag Omröstningen har utfallit med Fyratio Ja.
Tretionio
Konstitution*- Utskottets Memorial. jV:ö 54. ■i 4:de volevings-proposilioncn: (Memorialen N:ris 15 och 35.)
Den. sorn vili. att Konstitutrons-Utskottcts, uti memorialet
N:o 15 framställda förslag till ändring af 39 § Itiks dags-ordningen. angående val af ordförande i Utskott och andra Rikets Ständers delegationer, skall antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer nämnde förslag icke att blifva h vilande till slutlig pröfning vid nästa Riksdag.
Omröstningen har utfallit med Fyratiotvå Ja, Tretiosju
Nej. 5:te votering s-propositionen:
(Memorialen N:ris 16, 26 och 36.)