Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I de teoretiska läroämnena, hvilka för nybörjaren äro ganska svårlärda, måste undervisningen noga inskärpas, samt illustreras med lämpliga experiment; den meddelas samtidigt för alla eleverna.
Skolan bör närmast och i möjligaste måtto likna e t t go&amp; hem.
Den måste uppbäras af en allvarlig, god och kär- leksrik anda, och hiismodren, på hvilken Stora fordringar stäl- las, vara fullt vuxen icke blott att med ordning och punkt- lighet leda och öfvervaka det hela, utan ock att vara en förstån- dig uppfostrarinna för hvar och en särskildt af eleverna, en god vän för dem alla.
Renlighet och prydlighet böra prägla allt i hemmet, glad vänlighet råda i umgänget mellan dess medlemmar, Dagordningen måste vara noga bestämd, hvmje arbete hafva sin tid, hvarje elev veta sin plats dervid.
För det kroppsliga välbefinnandet måste väl sörj as och tillbörligt af- seende fästas vid elevernas olika mått af helsa och krafter.
Tillräcklig hvilotid mellan för- och eftermiddagsarbetet bör iakttagas och hälst begagnas till vistelse i det fria, lekar och kroppsöfningar.
Uppstigningstiden om morgnarna bör vara tidig, dock ej alltför tidig - kl. 7 torde vara den lämp- ligaste timman; häraf följer att sena qvällar ej få förekomma.
l, 2 10 eller 10 om vintern, ' 12 11 om sommarn torde vara den senaste tid, då allt bör vara tyst och eleverna gångna till hvila,
Enär eleverna i inån af sina krafter böra lägga hand vid alla husliga syslor, torde dagens arbeten, sedan sofrum- men vädrats, lämpligen kunna börjas med bäddande af den egna sängen och städning af det egna sofruinmet.
Till så- dana dagliga små pligter, som af eleverna turvis böra full- göras, räkna vi äfven damningen af de gemensamma rummen, matbordets dukande och afdukande, serveringens och upp- passningens bestridande, torkning af diskar, skänkens och linneskåpets iordninghållande, fönsterträdgårdens tillsyn, ord- nande af blomstervaser m. m. d., som till ett hems ordning och trefnad kan bidraga.
Aftnarna, då eleverna efter slutadt dagsarbete samlas kring husmodern i det upplysta, trefliga samlingsrummet, böra anordnas så att de utgöra den bästa vedeiqvickelse efter dagens mödor och i allo påminna om ett gladt, okonst ' ladt familjelif.
Med musik, samfäld läsning och lekar, eller, i det egna rummet, brefskrifning till hem och vänner, böra ele- verna då, efter eget val få sysselsätta sig.
Skolhemmets yttre anordning saknar ej häller sin be- tydelse; att rummen böra vara rymliga, ljusa och glada, bo- staden i allmänhet sund, varm och treflig, faller af sig själft.
För undvikande af kasernmässighet är önskligt ', att rummens möblering ej är alltför likformig - äfven i detta hänseende måste det enkla men trefliga privathemmet tjena till förebild.
I enlighet med hittills vunnen erfarenhet, torde arbets- året lämpligast böra indelas i 2: ne terminer; höstterminen från d.
15 december, vårterminen från d.
Då påtagligt är, att fullständig undervisning i alla de föreskrifna läroämnena, i anseende till dels de olika årstidernas olika alster, äfvensom till nödvän- digheten af en tillräckligt lång lärotid, icke kan meddelas under kortare tid än ett helt arbetsår, må afgångsbetyg icke gifvas elev, förrän hon bevistat minst 2: ne terminer i skolan.
Ehuru vi visserligen för vår del tro, att det för elevens ut- bildning vore lyckligast, om denna lärotid kunde förlängas med ännu 1 A 2 terminer, inse vi alltförväl, att detta, åtmin- stone i närvarande tider, vore att ställa fordringarna alltför högt, och att derför afgångsbetyg icke bör nekas elev, som finner sig förhindrad att mera än ett arbetsår bevista skolan.
Antalet elever bör vara begränsadt; 15 till 18 torde vara det lämpligaste antalet.
Öfverskrides detta väsendt ' ligt är
fara för haiideii, att skolan förlorar deii så öiiskliga karak- tären af ett hem.
* - F * På frågan nlir undervisningen i den landtliga hiishållssko- lan bör taga sin början blir svaret i korthet: j u förr dess hällre efter slutad skolgång, hvilket svar så naturligt framgår af det (ofvan sagda, att vi tro oss icke vidare behöfva motivera det- samma.
Härmed är dock icke sagdt, att hushållsskolan bör stänga sina dörrar för kunskapssökande af högre ålder, hvilka känna sig besitta tillräckliga krafter och verklig håg att till- godogöra sig hennes undervisning.
Särskildt anse vi öiisk- ligt, att hvarje ung qvinna, som står i begrepp att ingå äktenskap, om möjligt icke underlåter att, bättre sent än al- drig, godtgöra det i den tidigare ungdomen försummade, och genom ett år i en hushållsskola söker bereda sig fijr sitt vig- tiga kall såsom blifvande husmoder.
Men vi tro blott, att det är en lycka för den unga flickan j u tidigare hon får taga itu med och lära sig älska det praktiska arbetet; lir ren sani- tär synpunkt torde det ock bäst behöfvas, och göra den stör- sta nyttan, så godt som omedelbart efter de sista ansträngande .studieåren.
* .fc * Till slut hänvisande till vårt, i det föregående gjorda medgifvande, att hushållsskolans behöflighet till en viss grad är ett fattigdomsbevis, vilja vi ej häller förneka öiiskvärd- heten af, att den en gång efter väl förrättadt värfmå blifva åtminstone mindre nödvändig än nu - fullständigt skall den dock sannolikt aldrig kunna undvaras.
Till ytterligare belysning af denna vår åsigt tillåta vi oss ändtligen här citera och ansluta oss till några ord af den store läkaren och vetenskapsmannen professor R. Virchow i Berlin, hvilka utgöra slutorden af ett af honom en gång hål- let föredrag öfver detta ämne.
” Lycklig den familj ”, säger han, nsom i sig själf förenar alla uppfostringens elementer och kan öfverfösa dem ifrån slägte till slägte!
Den familjen torde kunna undvara min tanke och må förkasta honom.
Men säkerligen är icke så fallet med flertalet af nu lefvande familj er.
Till deras bästa måste nya uppfostringsniedel sökas, om hela samhället skall blifva uppbygdt på en säker gruiid- val.
Måtte dessa mina ord med sin lilla skärf bidraga dertill! ”
108 Hvarjehanda i qvinnofrågan.
Srenska ukndentien har uppfört j k u V. Henedictsoit (sign. Ernst Ahlgren) 5 förslaget till uiadei-stöd åt vittra författare, nied ett be- lopp af 500 kr., med särskild hänsyn till framställningens och den sed- liga uppfattningens fört,jänster i hennes ' Fru Marianne ', samt berättel- serna ' Kamrater ' och " Herr Tobiasson " (först utgifven i Dagny).
Maj: t har.
bifallit förslaget.
ilfålarirzna ?e fru Bildeyard l ' horell har valts till niedleiii af juryn för den svenska afdelningen af konstutställningen i Kjöbenhavn.
Det torde vara första gången en qvinlig konstnär erhållit ett dylikt upp- drag inom den nordiska konstnärsverlden.
Qriiznoi- i kungl.
telegra,fverkets tjänst.
Antalet ordinarie tjän- stemän vid telegrafverkets stationer är 397, af hvilka 193 äro qvinnor, P å extra ordinarie stat tjänstgöra 205 qvinliga telegrafister.
Till deltagande i den detta år vid telegrafverket öppnade nya 1ä- rokursen för qvinliga tclegrn felevel.
Qöinnn belörtad föl- odlingsJEi ' t.
Norra Kalmar läns hushåll- ningssällskap har offentligen tilldelat pigan €Iilmn Kristina S o j a Jo- hansdottei- sällskapets belöning för odlingsflit.
Till&amp;ntnad interpellation.
Ledamoten af riksdagens andra kam- mare €ir P. Waldenström begärde d.
14 sistlidne mars kammarens tillå- telse att.
få framställa följande interpellation till Kongl.
" Ar det K.
M: ts regering bekant att, i strid med svensk lag, i Stockholm och andra studer en af polismyndigheten reglementerad pro- stitution existerar, och är regeringen sinnad att företaga niigra åtgär- der för att skydda lagens helgd. "
Interpellationen, hvilken bordlagts, förekom åter d.
17 och afslog kammaren då hr Waldenströms begäran med 66 röster mot 35.
Det torde vara första gången, soni denna sedlighetsfråga blifvit inom något lands representation utan påtryckning utifrån, frivilligt af ett folkom- bud upptagen.
I€zc.shc " llsskoln.
Ett antal personer inom Norrköpings samhälle, hvilka varmt intressera sig för qvinnans praktiska utbildning, ämna der anordna en hushållsskola för unga flickor.
Prospekt för skolan med- följer detta häfte.
Företaget, soni ej afser någon vinst utan endast att få en sådan nyttig undervisningsanstalt till stånd, är dock beroende på att ett tillräckligt antal elever anmäla sig.
Lagni.izgsbyrde? *.
Till följd af en notis från Amerika, intageii f Dagnys januarihäfte, om s. k. lagningsbyråer, har tanken på dylika by- råers inrättande här i hufvudstaden ej allenast blifvit väckt utan redan kommit till utförande, i det fröken A. Th. Lind, Olofsgatan 13, nära Adolf Fredriks kyrka, fått en sådan till stånd, tillsvidare i förening nied en sybehörshandel.
Man får der inlemna allahanda slags kläder till lagning.
Det är troligt att inom kort dylika byråer komnia att uppstå äfven inom andra delar af staden.
Pensionsinrättning f ö r burvtntorskor.
Hr Falk har uti en till denna riksdag afgifven motion föreslagit, att riksdagen skulle ingå
till Kongl.
Maj: t med en framställning rörande utarbetande af förslag till en allmän pensionsinrättning för barnmorskor med bidrag af stats- medel.
Första kammarens andra tillfälliga utskott, som hehandlat nio- tionen, har nu tillstyrkt densamma.
Slöjdimdervisning fö?
* Jlickor.
H. Kronprinsessans slöjd- skola för flickor vid Tullgarn, kommer att utvidgas och lär en rymli- gare lokal för skolan rned det snaraste skola uppföras.
I fröken Mathilda Halls elementarskola för flickor i Göteborg, be- stående af 200 elever, undervisas nu sedan öfver ett år äfven i slöjd, och bestrides undervisningen af tvänne från slöjdseminariet å Nääs ut- examinerade lärarinnor.
Vulgörnnde f ?.untimmers-sdllska2~et.
Till 60 fattiga fruntimmer utdelades vid januari-sammanträdet, enligt hrr kyrkoherdars förslag, 1,800 kronor.
Till Diakonissanstaltens flickskola anslogos 250 kr.
och till lilla praktiska hushållsskolan vid Sundbyberg likaledes 250 kr.
Sällskapet f ö r arbetsjlitens befrämjande, hvilket sällskaps verk- samhet går ut på att af behöfvande fruntimmer uppköpa arbeten, hvilka sedan säljas i " Bikupans " försäljningslokal, har haft sitt arssamman- träde hos H.
Oinsättningssiinimari i Bikupan, hvilken sedan början af förlidet år varit förenad med sällskapet, har under nämda år uppgått till 21,713 kr.
26 öre, ett under nuvarande onis t ändig h e ter ganska t il1 fredss t älland e resul t at.
Srnåskolevännen, en tidning utgifven af Maria Nyströni, utkom- mande med ett nummer hvarannan onsdag, innehåller ledande upp- satser i frågor, soin beröra småskolan och dess lärarepersonal, medde- lar de vigtigaste nyheterna från skolverlden, lemnar råd och anvisnin- gar rörande undervisning och uppfostran samt innehåller fullständig för- teckning öfver lediga platser rn.
50 öre för helår.
Flickskolekomitha.
M: t nedsatta korriiten för under- sökning af undervisningen i de högre flickskolorna har nu mera så af- slutat sina arbeten, att tryckning af komitens betänkande kan börja.
Betänkandet skall tryckas i en upplaga af 3000 exemplar.
Xtipendier för quinnoi .. Till ett ledigt stipendium å 300 kr.
från fru Wilhelmina Hiertas stipendiefond, afsedt att tilldelas obe- medlade qvinnor, som egna sig At tandläkareyrket, har ingen sökande anmält sig.
Till Kjellbergska jlickskolan i Göteborg har en oiiämd gifvare öfverleninat 30,000 kr.
Till rektor vid folkskollärarinneseminariet i Stockholm hafva lärarinnorna Ida Broman och Ingeborg Rydberg öfverlernnat 700 kr.
till grundfond för ett stipendium, som under namn " Lärarinnestipen- diet " skall förvaltas af läroanstaltens lärare och lärarinnor.
När fon- den vuxit till ett visst föreskrifvet belopp, skall räntan årligen utdelas till ordentliga behöfvande elever.
Medlen hafva samlats, dels af forna elever vid seminariet, dels af andra för saken intresserade personer.
Fri undervisning för quinnor.
På hösten 1885 stiftades Kristiania en " Forening til fri undervisning for kvinder (*, som har till
110 ändamål att skaffa obemedlade qvinnor tillfAle till utbildning i vanliga skolämnen, och omfattades denna sak med stort intresse.
Vintern 1886 - 1887 undervisades 90 elever.
Undervisningen bestrides uteslu- tande af lärarinnor och ämnena äro de vanliga skolämnena jämte språk.- Tidskriften " Nylznde " uppmanar alla qvinnor, som dertill ega kunska- per och tid, att anmäla sig som lärarinnor och tillägger, att det här e,i blott är meddelandet af kunskaper, som har sin stora betydelse, utan afven den bekantskap, som på detta sätt knytes mellan personer, hvilka förhållanden och fördomar annars åtskilja.
Ett förslag till o ~ d n a n d e a f den högre lh ' i,a ?.iiLnebild ?aingen skall i stortinget inom kort diskuteras.
Förslaget, som utgått från rege- ringen, föregås af en synnerligen innehållsrik motivering.
Det afser för öfrigt endast att ett litet anslag ni5 beviljas till friplatser vid Nisseiis Pigeskole i Kristiania, hvars ' ' guvernantklas~e~ skulle i någon mån ut- vidgas för att kunna meddela en mera omfattande liirarinnebildning.
En petition, undertecknad af ett stort antal qvinnor, har inlemnats till riksdagen, i syfte att bereda tilltriide för qvinnor till landets konstakademi.
Qrinnornas sedlighetsadress, som utgått friin 400 inbjudare och funnit tillslutning af 114,148 qvinnor öfver 25 år, har nu inlemnats i riksdagens båda ting.
&amp; rinnors ~ i i t t att studera.
En kungörelse angående qvinnors rätt till deltagande i undervisningen vid seminarium för prester och afläggande af exaniensprof i religion, bestämmer, att qvinnor kunna del- taga i undervisningen i sanitliga ämnen med undantag af predikokonst, läran om prestenibetets styrande och kyrkorätt.
Denna kungörelse ansluter sig till den isliindska lag af 1886, som gaf qvinnor rätt att aflägga studentexamen vid den " Lerde Skole " i Reyk,javik, samt rätt att deltasa i undervisningen vid prestseminarium och vid läkareskolan i Reykjavik.
Med afseende på undervisning och examina i medicin blefvo de likstälda med munnen, inen de fingo e j riitt att bekläda embeten eller bestiga predikstolen, ej häller erhHlla de del af några stipendier för studerande.
En isländska, en ung bonddotter vid namn Brie1 Bjarnhejdins- datter, har hållit ett offentligt föredrag i Reykjavik om qvinnans utbild- iiing och rättigheter.
Det är första gången något dylikt inträffat på Island.
iMotioize?
* i lnndtdagen till f ö r m å n &amp; f ö r qi-inno? ..
- En af representanterna för Helsingfors har inom borgerskapet väckt den motion, " att qvinna vid tjuguett års ålder måtte ega att sitt gods förc- stå ctc. '
och är denna motion afsedd att framflytta ogift qvinnas myn- dighetsålder till den svenska ståndpunkten.
&lt;- I EuaFgyseZZ, ~ v o i u t i o n och ' erotik.
~ e f l e n i $ i i ~ k r e d a n l i d n i n g af ' Henrp Druinrnonds ' verk ' » ~äniiisl&lt;ans u t v e c i c l i ~ i: ~ - ~,,;.
L, ' II.
Anzand~.~Iidrfi4tedtflara tre små a e c k - - - t i.
HeZZefi Lindgren, itt ter at ur: En rohqnorn ~ r s 6 e ' ~ k o n s u l u Fru; .I_ g.-. '
l, - -, -, '.
yernören a f Paris, af M. fMnlZi ?zg; Tysta djtip ?f A &amp; Roor: ....
; ~ v i n n o b f i d n i y e n inför Kon$ ' Maj3: -.
,: &lt; j.
:: r.$.
L ...
.-.!
, ..,;.
- ' Ea a~beterskefest,.
Meddelande från ~redrika-~ryner-körbindet.
_..
" -.
1., .-.
, _ I.
p f - i.
, r,.
L l 8.
I ' 4 L;.
i ': ~ökburi.dkts .medlernmaF kr.
4: 00.
For icke pedlemm-ar '.
% d u., * .I.&lt; 1 % -.
': &lt;; +,y;:;.
:, .-:; -- ..:; -.
C -, .t ': -.
-, " - &gt;.,; *.
:,,:.
',.
:., - 1.
.. y ' t;,!
' - \.
T ', '.
y- I - &gt;.: - k.
- &lt;.J L: " ...
, !-;, &gt;.,; 7 4; f.
1 - - .o.
" - ' -.
, .-.
., -- .L.
M. Lundbergs ~ o s i i ~ t t n i n ~ s r n och ~~as~ Almedrthls Fabriks Försi11 jningsmagasin 2 SBtorliyrlrobrinken STOCKHOLM.
2 Speeialité: Linne- och Sangutstyrelar.
Linne- &amp; BamiiIl~vaihader: Största liiii~aïtinde Isger af Duktyger, Handdukar, Msdakar, Spstsir, Lakanslikfkr.
ih&amp;rfer.
Färdigsydda Damutstyrslar, tillverkade å egen syatelier.
Yrish7uant orh pr@.er sattdas fmnko.
Oidw 2 * afnoder, tqpgc&amp;ende,fzl minst 25 Imonor, lcrererus j ' i-itt
Doktor HEDDA ANDERS~H- - .38 Malmskilndsgatan 38.
Mottagningstid friin och med den 1 Kov.
hyardagar 12-2 he1gclaga.r 10- 1 1 f. in.
Tel. 82 99. e. ni.
Gunilla Vilens Handarbets-Atelier, 6 N y l o r o ~ m t a n 6, n. k.
Grundlig och praktisk underv+inn Iämnaa derer i alia slaga haniirrrbebs.
Kurs - i Stcmkholm uppmOl.rkf- omfattlindc 50 tiin., 16 kr., en lektion.
2 tim .. 75 ~ e Resande sammas p i min Handarhets-Atelicr siisom siirdoles I.iinplig därigenom, att oleiren &amp;, Uf fAr bestkimma lektion.rti ?en från 9 f: m. till 5 e. m.
Bestiillningar ernottagas fcir uppritningar, monteringar samt förfi %rdigan&amp; af linneutstsrslar.
Hvaieniska OBS.
Skodon tittverkas fur Herrar, Damer och Barn, I Prisbelönta ni ~r~kt-~efo~iiifö~eiiixi~eil.
.V Skodon tillverkas afven efter modern fason.
w Allt arbete utföres noggramit och af bilsta materiel.
Reparationer verkställas val och på bestämd utlofvad tid.
N y a Hush %llsskolan (för bildade flickor).
Grundad 1881.
Föreståndarinna: Fröken H. Cronius.
Nya ~ u 1 6 1 Z ~ &amp; i i s r n 3 + 0 1 ~ n m mat^^ Vestra Trädgardsgatan 19.
1 Särskild matsal för fruntimmer.
Magasin des Nouyeautb pour Confection 20 Eungs$riidg&amp;rden 234) och dess filialer 3 Vesterlånggatan och 75 Vesterlábggätan rekommenderar i sttirsta urval till b@&amp;a8te prber Höst- &amp; Vinterkappor H. de THANCH SZ~CKENDDRFF.
Ö r kapitalister, särskildt friiiitiininer, liar det länge varit ett önskningsmål a t t kunna ö f verlämna våriLeii af sina värdepapper ocli skötseln af sina affärer å t nigoii person eller institiition, som ined absolut säkerhet förenade punktlighet och noggrannhet i utförandet af det anförtrodda uppdraget äfvensoin prisbillighet.
En sådan institution I r F ~tock11 ' olms Enslrilda Banks Notariatafdelning (ZiCZa ~ V y g a t a m R Y, expeditionstid 10-4), soni under garanti af Stockliolins Eiislrilda h k åtager sig v b d, och förvaltning af enskilda personers ocli kassors värdepapper.
Om en person hos Notariatafdelaingen deponerar obligationer, inkasserar Ndtariatafdelningen vid förfallotiderna kupon- ger och tillhaiidalikller deponenten influtna medel.
Vidare efterser Notariatafdelningen utlottningar af obligationer och underrättar depo- nenten i god tid, ifall en denne tillhörig obligation blifvit utlottad, samt 181iinar förslag till ny placeriiig af det ledigblifna kapitalet.
O111 intecltningar deponeras hos Notariatafdelningen underrättar Notariatafdelniiigen giildsn&amp;reii därom a t t räntorna k in- teckningarna skola till afdelningen inbetalas, hvarefter de medel, som inflyta, till deponenten redovisas.
Vidare tillser Notariatafdelningen a t t inteckiiingarne blifva i vederbörlig tid förnyade.
Om en hos afdel- niiigen deponerad inteckiiiiig genom.
underlåten förnyelse skulle förfalla, ersätter Stockliolins Eirskildi~ BIL IL^ därigenom uppkommen skada.
Förvaringsafgift: 50 öre för år pr 1,000 kronor af deposi- tionens värde, dock ej under två kronor.
Det nyaste på försakringsomr&amp;det är ~llmänna ALFA Försäkringsbolagets Assurans af 1895. medger valfrihet i hög grad.
ALFA-brefvet tillster den förs&amp;krade att efter onistiincligheter ocli beliof franideleb At sig iitviilja kapital eller lifranta, %tt utfalla f ö r r eller senare iued mindre eller s t ö r r e belopp.
ALFA-inbetalning göres p i e n ghng, med minst 500 kronor.
ieniiiar p i insatta 3.,000 kronor antingen ... kapital, minst 2,000, Iiögst 10,000 kronor eller lifranta, iniust 64, högst 3,805 kr.
brligen.
iir en afiielniug sf ALFA ALFA Stockholm, Vasagatan 10.
21.658) Laderplastik.
Alla slags verktyg för laderplastik säljas billigast hos PER FROM, Stoekhol.m, 54 ~!
&amp; t e r e a r n l * e l e ~ a t a m 54.
~ OBS.!
Saxar, knifvk och skridskor slipas.
(etablerad 1860) 46 48 Försaljningslokaler: Vesteriangpatan 46 48 %e&amp;a botten, e %, två och tre tr. upp STOCKHOLM.
Största lager i Norden af ' ICulörta o, Svarta Yllelrladningstyger Kulörta och Svarta Sidentyger .f Bomulls-Tvatthliidningstyger Schalar och Kapptyger m, m, ' Observera!
Genoiii direkta förbindelser med in- och utlandets ' förnaiiista fabrikanter kan jag erbjuda ofvannainda artiklar bättre och billigare an någon an- lian och torde en livar genoin besök i mina lokaler eller genom reqvisitioii af profver och varor lätt blifva öfver- tygad om fördelen att Iios mig fylla sina bellof af dessa artiklar.
e dl &amp; l T " " " lg 6i 6 26a Prover på begaran,,k %-y; t; e~.
kostnadsfritt.
b \ \ @ e.
Evolution och erotik ..
Reflexioner med onleduiug d H e n r j - D r u m m o n d s verk.
M ä n n i s k a n s ' utveckling)) När en frhga blifvit riktigt tilltrasslad, och allmänheten råkat in i ett kaos af meningar så förbryllande, att personer toiit de bon skaiika sitt bifall Ht två iilotsatta meningar och tro sig gå å t höger, då de gå at venster; - nar en l i f s f ~ i g a råkat in i ett äylikt virr- varr, d i erfares rätt djiipt beliofvet af dessa öfverlägsna och klarsynta andar, som förmå skingra töcknen, utreda iimnet och anvisa ratta sättet för frågans lösning.
E n sådan befriare iir tvekans obehag och förlamning ar i vissa fal1 Henry Drummond.
Genom sin bok, Män- niskam utvecklings har han från populär iiatiirvetenskaplig synpunkt belyst och iitredt den mycket omtvistade frågan rörande erotikens rätta uppgift vid in~nniskans iitveckling och anvisat nya synpiinkter och åskådni.ngssätt, som val beliöfvas för att hitta vägen ut ur den laby- rint af inotsggelser, livilken omgifver detta ainne.
D e för hvilka den kristna sedelagen ar vägledande och bindande aiiktoritet, erfara inindre behof af frågans natiirvetenskapliga ntredning, än de, hvilka stå tvekande, kanske förnekande inför religionen.
MLnga kristna skola kanske t. o. in.
finna det stötande, när man från natiir- vetenskapen vill hemta stöd för etiska lagar, och kanna misstro mot Drninmonds verk, emedan förf. '
genast i inledningen t i l l k ä n n a g i f ~ e ~, a t t det icke ligger inom planen för hans verk a t t ntforska, h ~ a d religionen iitrattat för inanskliglietens höjande.
I förbigående påstar lian detta varit omätligt.
Kristendomens målsniän Iiafva ingen anled- ning till oro.
Driiininond ä r varm anhängare at Kristi lära.
Men med hans vidtoinfattande syn på utvecklingsförloppet wfinnes ingen motsats, ingen fiendskap inellaii kristeiidoinen och eviilotipnsläraii D.
Härom säger lian i bokens afshitning: » Hittills har intet ord .yttrats för a t t försona kristendomen med evolutionen.
Och hvarför 3 Därför a t t dessa båda äro et t.
Evolution och kristendom liaf va samma upphofs- man, samma niål, samma anda.
Ingen kan följa evoliitionens natur- liga linier utan a t t böqst upp på dess spets komma till kristendomen^.
Griindidden och nyheten i Driiiiiinoiids stora verk, ehurii iiiira sammanhängande med det ifragavarande amnet, kan här dock blott flyktigt påpekas.
Drummonds hufruduppgift ä r att bevisa.
det evolu- tiolisläraii blifvit skeft franiställd, då dess iipphofsmän grundat den endast på egoism, p&amp; kampen för tillvaron ocli förbisett den andra lika maktiga faktorn i iitvecklingen: altriiismeii, kampen för andras tillvaro.
Genom denna och andra ofullkomliga ocli eusidiga frainst.allniugar af evoliitionen, t. ex. förbiseendet af utrecklingens andliga sida, liar läran r %kat i misskredit och kommit i strid, ej blott nied en full- ständigare uppfattiiing af faktiska förhkllanclen utan ock med eti- kens och kristendoinens djupaste kraf: Bärleksbiidet.
Teoriens an- hängare hafva i följd af denna skefhet nästan tringats a t t förneka antingen sanningen af utvecklingslärans briiitessens eller ock det be- rättigade i etikens fordran på altruism, @ kiirlek till niistan.
Från detta dilemma har Drurnmond~räddnt sina samtida genom en allsidi- gare uppfattning och framställning af utvecklingsförloppet.
H a n har Bdagalagt, a t t iigen evolution varit möjlig, on1 ej jiitnte sjiilfberarelse- lagen omsorgen för släktets uppehållande stiindigt gjort sig giillande.
Största delen zf Drulninonds verk, som handlar oni miiunisk,zns fysiska iitveckling ocli själens gryning;), niaste helt och hiillet föibigtts shsom ej tillhörande amnet för denna uppsats; ehiirii redan i de bida kapitlen: * Kampen för tillvarons ocli Krimyen för aiidras tillvaro » sjalfva griinddragen till evolutionens sista och liögsta former kunna upptäckas.
Redan här framträder brodden till och krafvet på de egenskaper, som först genoin utvecklingens sista och riktigaste danin- gar: äktenskapet och familjelif vet, kiinnat alstras, tillväxa och i iiiigoii mån fulländas.