Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län uttagne Summa, hafva Herrar Fullmägtige anmodat Konungens Befallningshafvande derstädes, förständiga vederbörande, hvilka framdeles kunde få sig ombetrodde Vexlings-medel, att, när tiden inträffar, då dylike medel skola redovisas, ovilkorligen fullgöra inbetalningen till Riksgälds» Contoiret uti gamla förslitna Små-Sedlar, eller ock, derest hela Samman då icke kunnat UtVexlas, aflemna skillnaden uti samma öfverblefne Små-Sedlar, som från Riksgälds-Contoiret blifvit uttagne; och, på det Commissarierne måtte komma i tillfälle, att närmare controllera verkställigheten häraf, skulle det åligga vederbörande Commissionair för vexlingen, att anmäla sig hos Commissarierne, innan någon insättning i Contoirets Cassör får göras.
Men äfven detta försigtighetsmått, ehuru visserligen nyttigt och nödvändigt, kan likväl icke bereda thlräcklig säkerhet, att de gamla Små-Sedlar, hvilka afleverefas, blifvit invexlade i Lands-orterne, enär erforderliga gamla Sedlar, utan ringaste svårighet, kunna erhållas i ig i a Ståts-Utskottets
Betänkandet ■Stockholm och till lefversring i Riksgälds-Contolret begagnas, så att Stats-Utskottet funnit anledning instämma uti det yttrande, sorn Herrar Fullmagtiges Riksdags-Relation innehåller, att några alldeles ofelbara controller emot missbruk icke ääre kunna uttänkas.
Det anförde exemplet med de till Götheborgs och Bohus Län reqvirerade Små-Sedlar visar, att man icke ens skulle kunna vara säker, att reqvirerade nya Små-Sedlar verkligen blifvs till orten afsände, och, om än afsändningen genom Riksgälds-Contoirets försorg och på dess bekostnad skulle komma stt verkställas, hvarvid dock flera betänkligheter förekomma-, återstår, att undersöks, huruvida penningarnes' användande till det afsedde ändamålet med någon säkerhet skulle kunna controlleras.
— Om.
Commissionairen för utvexlingen. är egennyttig, och vill begagna medlen för egen räkning, eller ock präja allmänheten på utvexlingen, blir afsigten med vexlings-anstalten , sorn är att befria orten från förslitne Små Sedlar, i mer eller mindr§ måtto förfelad.
I förra fallet, och om Commissionairen använder penningarne för enskild räkning, antingen till bestridande af utgifter eller inlåning i orten, ökas väl tillgången på Små-Sedlar, men dermed afhjelpes dock icke den öfvevklagade olägenheten, enär den, som datt de nya Sedlarne, visserligen icke lärer bortbyta dem emot gamla och förslitna.
Commissionairen för utvexlingen kan afvisa reqvirenter med det svar, att den erhållne Summan redan är utvexlad, skall framgången af hela vexlings-anstalten endast kom - Stuts-Utskottets Httänkanden.
1S15 ina att bero af haris nit och benägenhet, att betjena allmänheten, då på andra sidan för den egennyttige Commissionairen är öppnadt ett tillfälle, att, utan äfventyr af något ansvar, ving» la med allmänna medel, eller ock tvinga Allmänheten, när den får tillvexla sig nya Sedlar, att till honom erlägga särskild afgift.
Contoirets smärre Credit - Sedlar, desto hellre må alldeles inställas, som desse Sedlar, i jemnförligt förhållande till hela Penninge-Stocken, endast till en mindre betydlig mängd 4 Uandsorterne ara utelöpande.
Stockholm den 10 Junii 181&.
N:r 299.
Ständers Stats • och Besvärs-Utskotts Utlåtande i anledning af väckt Motion om förändring i Indelta infanteri-Regementer nes ti e klädnadssätU Sedan Stats-TJtskotfet under den *3 April och’ Maji sistledne i ett sammanhang meddelat Utlåtande öfver de flere vid närvarande
Riksdag väckte motioner om förändring i Indelta Jnfanterie-Regementernas Reklädnadssätt; Så få* 1814 Stats- och Besvärs-Utskottens
Betänk anderi. i afseende å det serskilta yttrande, som, éfter erhållen Remiss, af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten gemensamt bör afgifvas öfver Riksdags-Fullmägiigerne Ephraim Larssons från Elfsborgs X/än och Lars Carlssons från Skaraborgs I/än i samma ämne till Hedervärda lionde-Ståndet inlämnade Memorialer, Utskotten vördsamligen åberopa ofvannämnda Utlåtande, såsom innefattande svar äfven å berörde Memorialer, samt varande i öfrigt till beskaffenheten sådant, att Ekonomi - Utskottet ansett sig ej hafva något, att, för sin enskilta del, dervid tillägga eller ändra.
Stockholm den 10 Junii iSiB - N:r 300.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- oall Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet rörande Afrads- och Tionde-Spannemålens utgörande m. m. X 3 grund af gjorda anmärkningar vid Riksens Högloft.
Ständers Stats, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts, den 26 sisth April afgifne Utlåtande, angående väckte frågor om än. dring i hvad Författningarne, rörande Afiadsoch Krnno-Tionde-Spannemålens utgörande , forslande eller lösande nu innehålla, har Heder* verda Bonde-Ståndet under den 8 de påföljande Maji till Utskotten behagat återremittera sam - Stars- och Besvärs-Utskottens Betänk anden. 1815 ma Utlåtande; men, som Högloft.
Ridderskapet och Adeln tinder den i3:de, Högvördiga Präste-Ståndet under den 8:de, och Vällofl.
Borgare-Ståndet under den 16:de i sistnämnde
Utskottens i förevarande ämne meddelte yttrande, samt ärendet således redan enligt Regerings-Formens 6g och Riksdags-Ordningens 75 §.
§. är att anse för afgjordt; Så få Utskotten, som i följd häraf icke finna det sig tijlständigt, att i någon pröfning af anmärkningarne ingå, till svar å återremissen endast om berörde förhållande vördsam anmälan göra.
Stockholm den 10 Juna 1818.
N:r 301.
, Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Memorial, med ytterligare Utlåtande angående väckt .fråga om inrättande af en Bergverks-Skola.
Högloft- Ridderskapet och Adeln har under den 18 sistledne April behagat återremittera Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Allmän, na Besvärs- och Ekonomi - Utskotts den 2& förutgångne Martii afgifne Utlåtande, angående väckt fråga om inrättande af en Bergs-Skola, med dervid gjorde anmärkningar af Herr Presidenten Friherre Liifvenschöld och Herr Protocolls-Secreteraren Hammarhjelm, bland hvilka den förstnämnde, under anmälan deraf, att ea l8l6 Stats- och 'Besvärs-ZJtskottensPetänk anden.
Plan till ofvannärnnde Inrättning redan blifvit af Vettenskaplige
Män utarbetad och Kongl.
Majus Nådiga granskning understäld, tillika udJyst, att någon tillgång till ’ bestridande af de för Inrättningens organiserande och underhåll crfordeilige utgifter icke är att påräkna från «lvn. under namn af Afra&s C assa, vid Siola Kopparberget samlade Fond, den Herr BergsHaupt mannen Pihl, uii sitt på Nådig befallning afgifne Förslag/ tillfinrättande af en Practisie Bergs-Skola i Fahlun, icke eller, såsom Utskotten uppgifvit, skall hafva för ändamålet ansett vara användbar; hvarföre Herr Fri herren ock, uii ett till Stats-IJ'skottet remitteradt särskildt Mefnorial, framställt nödvändigheten af tillräcklige medels anslående för ifrågavarande Undervisnings - Anstalt; äfvensom Kongl. Majit, enligt hvad till Herr Friherrens kännedom kommit, skall beslutit, att härom göra xiämnde Utskott Dess Nådiga Proposition.
Herr Protocolls-Secreteraren Hammarhjelm har deremot begärt, att, i den händelse fjtats-Utskottet ■ icke skulle kunna uppgifva några tillgångar till fyllande af kostnaderne för meranämnde Inrättning, frågan härom matte hänvisas till Höglofl.
Banco-Utskottet, som af den fond, hvilken blifvic föreslagen till Jernhandteringens understöd, torde kunna finna utvägar, att anslå någon Summa till berörde ändamål.
I anledning häraf, fa Utskotten vördsamUgen upplysa, att, sedan Kongl. Majit under den 7 sistledne April till Stats-Utskottet låtit aflemna åtskilige till Kongl. Majit ingifne handlingar , rörande frågan om den föreslagne liv; Stais' och Besvars-Utskottens Bétånkarulen.
1817 rättningen af en Eergverks-Skcla, hvari ill er» Plan af utsedde Cominitterade blifvit uppgjord; så har bemälte Utskott, uti serskilt Utlatands af den 24 i samma månad, afgifvit yttrande angående medlen till koStnadernes bestridande vid ‘förenämnde Inrättning; Och torde, enär den omständighet, sorn utgjort föremålet för de framstälde anmär&ningarne, således blifvit iakttagen, berörde anmärkningar icke fordra nå« got serskilt besvarande.
Emedlertid, och då Kongl. Majit, dels,' efter hvad nu mera upplyst blifvit, redan låtit vidtäga åtskillige förberedande anstalter, i afseende på ifrågavarande Bergverks Skolas inrättande, dels icke lärer underlåta ombesörjandet af de för deri samrnas iordningbringande ännu återstående åtgärder, enär genom de af StatsUtskottet uppgifne utvägar Kongl. Majit härtill kan blifva satt i tillfälle; anse Utskotten, vid ett sådant förhållande, sig nu böra årerkalla sitt förut gifne tillstyrkande om framförandet af den. underdåniga anhållan, att Kongl. Majit på Riksens Ständers vid 18x5 års
Riksdag yttrade underdåniga önskan om en Practisk Bergs Skolas organiserande täcktea fästa Nådigt afseende; hvarföre ock Utskottens af Högvördige PresteStåndet och Vällofl. Borgare-Ståndet godkände; men af Hedervärda Bonde Siandet ogillade Utlåtande i ämnet af den 26 sistledné Marti»; torde till ali verkan böra förfalla; sorn Riksens Höglofl.
Ständers pröfning likväl vördsamligen underställes.
Stockholm den 8 Junii 18x8.
ISIS Stats-och Besvärs-Utskottens Betänkiinderi. N:r 30?.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Stats- och EkonomiUtskottens afgifne Memorial, öfver Herr Munck af Rosenschölds anförande om vidtagande af medel till välmågans återfående.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Riksens Höglofl.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts, uti Memorial af den 26 sistledne Martii ,J afgifne Utlåtande, öfver Herr Professor E. Munck af Rosenschölds till Utskotten remitterade Anförande, angående vidtagande af sådane medel, hvilka återföra välmåga inom Landet, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln under den 21 påföljande April till Utskotten behagat återremittera samma Utlåtande, med anmodan till Utskotten, att vid återremissens besvarande, tillika upplysa, hvarföre Utskotten icke, inom den i 44. §.
Riksdagsordningen stadgade lid, till Riks-Stånden aflåtit otvannämnde Memorial.
Bland Anrnärkningarne förekommer först Herr Munck af Rosensckölds erinran derom, att Utskotten, vid rubricerandet af dess väckte Motion, afvikit från densammas innnehåll och syftning, som varit uppgifvande! af medel till bibehållande af Sedelmyntets värde; men, sora Utskotten härvid endasj följt de ordalag, som i Höglofl.
Ridderskapet och Adelns öfver den Stats- och Besvär s-Utskottens Betänk anden.
1761 beviljade Remissen af Motionen, meddelte Protocolls-Utdrag blifvit begagnade; så förmoda Utskoiteh, att, efter denna upplysning, skall befinnas, det Utskotten i omförmälte afseende icke gjort sig skyldige till något felaktigt förfarande.
Till besvarande vidare af Anmärkningarne derom, att Utskotten, vid återlemnandet af Herr Munck af Rasenschötds ifrågavarande Anförande, bort iakttaga den i 44. §.
Riksdagsordningen stadgade tid af atta dagar efter delfäendet, få Utskotten vördsamligen anföra, .att, sorn föreskriften härom , enligt Utskottens omdöme, endast angar den händelse, dä Utskott vill återlemna något från ett eller flere Riks-Stånd till detsamma remitteradt
Mål, såsom till dess befattning ej hörande, och således ej, utan en tillämpning, hvartill Riksdags - Ordningen ej lemnar någon bestämd anledning, kan anses tillika vara gifven för det fall, som nu är i fråga, eller då Utskott anser ett till sig remitteradt Memorial vara af egenskap, att ej, emot 51 §, Riksdags-Ordningen, kunna vinna någon handläggning; så halva Utskotten på denna grund trott sig vid afgifvandet af sitt Utlåtande i ämnet icke böra vara bundne af det stadgande i afseende på tiden, som förenämnde 44.
.§. innehåller.
Rorgare - Ståndet och Hederväida Ronde-Ståndet godkändt, samt af Högvördiga Präst-Ståndet utan anmärkning lemnadt, hvarföre Utskotten icke kunnat till pröfning upptaga de i sjelfva hufvudsäken framställde anmärk - i %2 o Stats- och Besoärs-Utsiottens Betänianden. ningar, än mindre uti sitt redan fattade Beslut göra någon ändring.
Stockholm den 10 Junii i 818.
N:r 30-3.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-UtskottS Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar emot Utskottens Betänkande , angående Höganäs Stenkols.Verks öfvertagande af Staten.
V,, föredragning af Riksens Höglofl.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtslcotts den 15 sistledne
Maj afgifne Betänkande, angående väckt fråga om det vid Höganäs i Skåne befintliga Stenkols-Verks öfvertagande af Staten, har Höglofl.
Riddersfeapet och Adeln, i anledning af deremot gjorde anmärkningar, behagat till Utskotten detsamma återremittera; Men, som Högvördig^ Preste-Ståndet under den 23, Vällofl. Borgare-Standet under den 30 och Hedervärda Bonde-Ståndet under den ^23 i berörde månad derth! lenuiat sitt bifall; så a.nse Utskotten sig icke kunna ärendet till någon vidare handläggning upptaga ; hvilket Utskotten emedlertid skolat hafva äran vördsam!igen anmäla.
Stockholm den 10 Juni 1818, Stats-Utskottets Betdniandenl 1821 N:r 304.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande3 angående Recogni ti ons-Skogarne.
T-1 ill Stats-Utskottet har ifiån Höglofl.
Ridderskapet och Adeln , Högvördig© Präste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, genom Protocolis Utdrag af den 27 och 29 sisth Maji, blifvit återrernitteradt Utskottets under den 20 i samma månad afgifne Betänkande, angående Recognitions-Skogarne, tillika med de dervid gjorde anmärkningar.
Utaf Handlingarne liar Stats-TJtskottet inhämtat, att de gjorde anmärkningarne sammanstämma uti följande omständigheter t 1:0
Att, som Recognitions-Sitogarne äro en Statens Egendom, deröfver Staten äger fri dispositionsrätt:
Kungörelsen af den 4 Februarii 1811 för Bruksägare till Skatteköps erhållande utsatte prescriptionstid af 6 år redan med den 4 Februaris 1817 är tillända lupen; Så är det Riksens Ständers ovilkorliga rättighet, att nu vidtaga de författningar de nödige pröfva, med alla de RecognitionsSkogar, hvarå inom prescriptions-tiden Bruksägare till Skatteköp sig icke anmält. 2:0
Att en ytterligare förlängning af pregcriptions-tiden icke kunde ske, utan pa Statens bekostnad, och Vöre så mycket vådeligare , som den för hvarje Bruksägare skulle komma att bero på undersökningens eller Skattläggningens 1 8.2 2 Stats-Utskottets Betänkanden. mer eller mindre skyndesamma verkställande, och således hvila på ägarens godtycke, och hvarföre yrkas, att icke någon vidare pre-scriptionstid må förunnas, utan de Recognitlons-Skogar, hvartill anmälan lill Skatteköp inom föreskrifven tid icke skedt, behandlas på lika. sätt och efter enahanda grunder, sorn Stats - Utskottet angående Krono-Alhnänningarne tillstyrkt, 3:0 Att Skattläggningen icke matte ske efter Savolaxske methoden, såsom för ringa, utan bestämmas fi 11 visst per Tunneland, efter orternas olika beskaffenhet, dock icke under 4 å 6 sk.
Tunnelandet, som bör förvandlas i Spannmål efter ett medium af 10 års Markegång! saint a>t
Skatteköpskillingen måtte i proportion deraf utgå, så att den icke kommer att utgöra det ringa belopp af 1 sk.
Tunnelniidet. 4:0 Art Innehafvare af Hemman, -Torp och Lägenheter på JRecognitions-Skogarne varda dervid bibeliålloe, samt 5:0
Att i Vånga och Hellestads med £ere Bergslager, där inga Härads - Allmänningar finnas att tillgå för de Skogsiöse Hethmanen, de så kallade Grufve+Skogarne måtte för Bergshandteringen få begagnas, samt till stängsel omkring ödelagde Grufvor , och vederlag för da ägor, sorn borttagas af Grufvorne och hvarphögar, ui- m.
Kammar- och Bergs-Collegierne rneddeldte upp. gifter inhämtat, att någon allmännare verkstäl - StatsUtskottets Betänk anden.
1823 lighet hittills icke kunnat följa a Riksens Stan* ders beslut vid 180g ars Riksdag, angående Recognitioris-Skogarries användande, i anseende till de flere åtgärder, som fordrats för Skogarnes afmätande och undersökningar om Brukens behof m. rn.: samt enär fråga om Skatteköp icke kunnat uppkomma förrän alla dessa förberedande anstalter föregått, och de hinder och svårigheter, sorn härvid mött, icke berott på Bruksögarne att undanrödja; Så har StatsUtskottet icke ansett sig kunna tillstyrka, att Bruksägarne skulle nu sa aldeles utan eget förvållande gå förlorade af den tätt, Riksens Höglofl.
StatsUtskottet har äfven trott, att ett ytterligare fortfarande för Bruks-ägare, att i, deli föreskrifne ordningen få sig af skatte-köps-rättigheten begagna, icke vöre i stridighet med Riksens Högloft.
Ständers beslut vid 180g års Riksdag, enär Riksens Höglofl.
Ständer uti yrde punkten förklarat, att rättigheten för Bruksägare till Skatteköps erhållande vöre endast till en början inskränkt till en tid af 6 år, och det nu således vore Riksens Höglofl.
Ständers rätt, att bestämma de ytterligare åtgärder, som för en fullkomlig verkställighet af Riksens Ständers Beslut kunna ärfordras.
Att fortskynda eller fördröja en sådan verStällighet beror icke af Bruksägaren; det visar 1811 års Kongl.
Kungörelse, sorn stadgar i hvad ordning och genom hvilka åtgärder alt détta bör ske, nemligen att Kongl. Majus Befallningshafvande skall åligga:
Att befordra
Co skyndsam verkställighet af de felande afmätningar: 3824 Stats-TJiskoitets Betänk anden:
BergsCollegium på de oafmiitie Becognitions-Skogarne, genast förordna landtmätare ti -1 afmätningen, och, sedan Landtmätaren och Bruksägaren blifvit hörd»', utsätta lämpelig tid till förrättningen, då den utan invändning bör i behörig ordning företaga»:
— Att, i händelse något ‘hinder af Bågångstvist yppas, hälla hand deröfver, att det med ali rnöjelig skyndsamhet ina afgöra* och undantötijas!
Att undersökning otti Brukens och Bergverkens behof af RecognitionsSkogarne, till deras underhållande med kohl och andra Skogs-förnödenheter, skall derefter genast företagas och förrättas af Bergmästaren och Öfver-Jägmästaren inora hvarje Ort med biträde af ordinarie Landtmätaren samt en Bergs- och en Härads-Nämndeman, eiler, der Bergs Nämndemän eller Sexrnän ej finnas, af aine HäradsNämndetnän, i närvaro af Bruksägaren eller Ombud å ena och Kronofogden såsom Kronans Ombud å andra sidan:
Samt att-Kongl.
Majus Befallningshafvande i öfrigt skola med deras uppmärksamhet följa och sjelfve öfvervara dessa undersököingar, så vidt deras Öfriga Embets-görornåi det medgifva j Därefter skola Kammar- och Bergs-Coliegierne, elter behörig granskning och pröfning af undersökningen , med hvad dervid å ömse sidor kan hafva blifvit anfördt, meddela deras Utslag; O J Och, sä snart det vunnit laga kraft, eller, i fa 1L af Besvär, Kongl. Majus Nådiga Beslut deröfver blifvit meddeldt, då skall afvittring därefter ske, och Bruket-samt
Kronans andelar roed behörige rågångar fiån hvarandra skiljas; Och, derest Bruksägaren då inkommit med ansökning Stats•
TJtsliottets Betanlanden'. 1835 om Skatteköp, sä vidtager då, genom KamtnarCollegii försorg, anstalten om markens indelande till Hemmantal och Skattläggande: Sedan Skattläggningen blifvit förrättad och af Landshöfdingen i Xands-Contoiret granskad, bör den til!
Karnmai-Collegii pröfning och fastställande insändas, och komma derefter de i berörde ordning faststälde räntor, genast och utan någre frihets-år alt utgöras, antingen in natura eller efter förvandling och årlig Markegång, på sätt fcrfattningarne föreskrifva, samt recognltionsafgiften deremot att upphöra, hvarförutan dessa Hemman skola deltaga i alla andra skyldigheter och besvär, såsom rotering, skjutser, väghållning, publique Byggnader med flere, som Krono- och Skattehemman åtfölja; Och sluteligen, sedan räntan af Kammar-Collegium blifvit faststäld, skall Eruksägaren såsom Skatteköpsskilling i Landt-Ränteriet för RiksgäldsContoirets räkning insätta 6 års räntor, etter Kronovärdie beräknade, och-därpå med original-qvittencet vända sig till landshöfdingen, sorn sedan, jemte qvittencets insändande, derom hos Kammar Gollegium gör anmälan, och hvarefter Skatte-Bref af Collegium för Bruksägaren utfärdas.
Enär Stats-Utskottet icke ansedt hvarken billigt eller rättvist, att nu ställa Bruksägares, genom Riksens Ständers Beslut och Högstberörde Kongl. Kungörelse deni tillerkände, rätt i fråga, har Utskottet icke funnit någon lämpeligare utväg till skyndesamt ärnående af det åsyftade ändamålet, än den Utskottet i dess BeEiharg till Riks-St.
Prat. 1817-1818. r-de Sami, N;r 229. 2;».
ISjG Stats-Utskottcts Betiinkanden. tänkande föreslagit, nemligen, att Riksens Högloft.
Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det de hinder; som kunna mota en skvndesammare verkställighet häraf, måtte Varda undanröjde} samt verksamma anstalter vidtagas till befordrande af ändamålet; men att deremot den Bruksägare, som icke inom en tid af 6 månader, efter det hans rätt i afseende på dess Recöghitions-Skog genom laga kraft vunnit Utslag blifvit faststäid, anmäler sig i Kongl. Kammar-Collegium till Skatteköp å den honom för Brukets drift tilldelade Skog; bör anses förlustig, att fa samma Skog till Skatte iösa, utah så val dermed, sorn med den öfrige Skogen, som för Brukets drift ej tarfVäs, förfaras på lika sätt och efter enahanda grunder, som Stats-Utskottet, angående Kronans öfrige disponible Skogar, i allmänhet tillstyrkt.
På ett sådant sätt tror Stats Utskottet, att, efter Riksens Högloft, Ständers egen yttrade grundsatts, Statens största fördel, i förening med den enskildta nyttan och Utan Bruksägarens Undergång, skall säkrast vinnas.
Angående Skattläggningen å de Skogar, som blifva Bruken tillärkände, så anser Stats-Utskottet, ätt dermed bör förhållas, 1 enlighet med föreskrifterne uti 1811 års Kongl. Kungörelse, nemligen efter den för hvarje ort faststälde och gällande Skattläggnings-methode ; Och hvad Skatteköpeskillingen vidkommer, den samma äriäggas, enligt 3:dje punkten uti Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse af den 1,6
De* ®ember i8o;). Stats-Utskotteis Betänkanden. 1827 Beträffande åter de på Skogen änlagde Hemman , Torp, och Odlingar med stubbe- och roj. sel-rätt, samt rättighet för Jordägare 6ch Roställs-Innehafväre till mulbete, fiskevatten och fäbodsställen med eller utan yxbörd; så kominer dermed att förhållas, på sätt uti 2:dra och 8ule puncterne af Riksens Ständer3 nyssberör* de Skrifvelse stadgas.
Detta alt Underställes vördsamt Riksén* Höglofi.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående Krono-Skogarnes användande.
Sedan, i anledning af väckte motioner, SfatSUtskottet Under den so sisth Maji afgifvit dess Betänkande angående Krono-Skogarnes användande; Och, vid föredragningen deraf hos Högvärdige Prästeståndet, åtskillige anmärkningar deremot blifvit gjorde; Så har samma Betänkande, jemte de gjorje anmärkningarné, genom ProtocolIs-Utdrag af den 27 sistledne
Maj, till förnyad handläggning af Stats*Utskottet blifvit återremitteradt.
Men, sorn detta Betänkande redan blifvit af de öfrige respective Riks-Stånden bifallit, nemligen: af Höglofi.
Ridderskapet och Adeln den 29 sistl.
Maji, af Vällofl.
BorgareStåndet den 3:dje i denne månad, samt af He* 3828 Stats-Utskottets Betänkandeni dervärda Bonde-Ståndet den 2g i nasti.
Månad, och denna fråga således, likmätigt 6g §. i Regeringsformen, redan är afgjord, har Utskottet ansett sig icke kunna den samma till vidare handläggning upptaga; Och hvilket Utskottet får till svar på återremissen vördsammeligen anmäla.
Stockholm den io Junii 1S18.
N:r 306.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande_ öfver gjerde anmärkningar i fråga om en förbättrad hushållning med Ekeskogarne.
Uti Hedervärda Bonde-Ståndet har, i anledning af Stats-Utskottets Utlåtande den 20 sisth Maji angående en förbättrad hushållning med.
Ekeskogarne, anmärkning blifvit gjord, på grund, hvaraf denne fråga blifvit af Ståndet återremitterad.
Men, som de öfrige 3 ne Stånden nemi.
Ridderskapet och Adeln den 2g:deMaji, Högvördige Preste-Ståndet den 2 7:de dito och Vallöf!.
Borgare Ståndet den 3:dje i denne Månad, bifallit Utskottets yttrande har Stats-Utskot tet ansedt sig icke kunna till vidare handläggning upptaga detta sålunda, likmätigt 6g §. i Regerings-Formeri, afgjorda ärende: Hvilket
Ptskottet får vördsamligen anmäla.
Stockholm den 10 Junii 181g» Ståts-Utskottets Betånkanden. i$S9 N:r 307.
Ständers Stats-Utksotts Utlåtande , öfver Anmärkningar vid dess yttrande, angående Öfver ste-Indelningens vid f. d. Östgötha Lavalleri-Regemente upplåtande, till Kongl.
Maj:ts Kådiga Disposition.
Vitl Stats-Utskottets Utlåtande den 12 sistledr»e Maji, i anledning af Kongl.