Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos Preste-Ståndet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:mt 550: — „ fyra Notarier, hvardera, dagtraktamente „ 8: 25. „ nio Kanslister, dito dito . . - „ 5: 50. „ fem Vaktmästare,dito dito „ 2: 50. hvilken aflöning får beräknas för Sekreteraren och två Notarier från och med den 16 sistlidne Oktober, för en Notarie och en Kanslist från och med den 20 i samma månad och för den öfriga kanslipersonalen, eller för en Notarie och åtta Kanslister från och med den 1 November, samt för tre Vaktmästare från och med den 11 Oktober och för två Vaktmästare från och med den 1 November sistlidet år.
Tjos Borgare-Ståndet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:mt 550: — „ sex Notarier, hvardera, dagtraktamente , 8: 25. „ åtta Kanslister, dito dito „ 5: 50. „ sju Vaktmästare, dito dito „ 2: 50., att beräknas för Sekreteraren från och med den 21 Oktober sistlidet år, för fyra Notarier och Kanslisterne från och med den 23 i samma månad, för två Notarier från och med den 12 Mars innevarande år äfvensom för två Vaktmästare från och med den 11, för två dito från och med den 16 och för 3 dito från och med den 23 sistlidne Oktober.
Hos Bonde-Ståndet: för Sekreteraren, arfvode i månaden . . . . „ fem Notarier, hvardera, dagtraktamente R:mt 550: — 8: 25.
4 Stats- Utskottets Memorial N:o 58. för tolf Kanslister, hvardera, dagtraktamente R:mt 5: 50. v sex Vaktmästare, dito dito „ 2: 50.
Aflöningen för Sekreteraren får beräknas från oeh med den 21 Oktober nästlidet år; kommande traktamentena för Notarierne och Kanslisterne att utgå från och med följande dagar, nemligen: för två Notarier och fyra Kanslister från och med den 16, för två Notarier och de öfrige Kanslisterne från och med den 29 Oktober nästlidet år och för en Notarie från och med den 1 Mars innevarande år; äfvensom för två Vaktmästare från och med den 13 och för fyra Vaktmästare från och med den 16 sistförflutne Oktober.
Hos Konstitutions- Utskottet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:mt 400: — „ en Notarie, dagtraktamente „ 6: 50. „ två Kanslister, hvardera, dagtraktamente „ 4: 50. „ två Vaktmästare, dito dito „ 2: 50., af hvilka tjenstemän Notarien och en Vaktmästare antogos den 1, Sekreteraren den 3, samt de båda Kanslisterne och den andra Vaktmästaren den 6 November sistlidet år.
(Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 1.) Hos Stats- Utskottet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:mt 500:
„ Sekreteraren för Riksgäldsverket rörande ärenden, arfvode i månaden ,. 400: — t. den hos detta Utskott anställde Kamererare, dagtraktamente. . . 8: 25. „ två Notarier, hvardera, dagtraktamente . 8: 25. „ en Kanslist och Registrator, dagtraktamente „ 7: 50. „ fem Kanslister, hvardera, dagtraktamente ’ . . „ 5: 50. „ fem Vaktmästare, dito dito • . 2: 50; hvilken aflöning bör utgå för Sekreteraren, Registratorn och Vaktmästarne från och med den 1 November, för Sekreteraren å Riksgälds-afdelningen, Kamereraren, Notarierne och två Kanslister från och med den 9 November samt för två Kanslister från och med den 15 December sistlidet år och för en Kanslist från och med den 1 innevarande Mars. (Ståts-Utskottets Memorialer N:is 2 och 19.)
Hos Bevillnings- Utskottet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:mf 400: — „ tre Notarier, hvardera, dagtraktamente ,. 6: 50. „ tre Kanslister. dito dito ,. 4: 50. „ tre Vaktmästare, dito dito „ 2: 50; hvilken aflöning bör utgå för Sekreteraren, en Notarie och en Jaktmästare från och med den Usta, för två Vaktmästare från och med den 3:dje, samt för två Notarier från och med den 16 November och för de tre Kanslisterne från och med den 11 December sistlidet år.
(Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 1.) Stats-r Utskottets Memorial N:o 5 8. 5 Mos Banko-Utskottet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:mt 400: — „ en Notarie, dagtraktamente „ 6: 50. r två Kanslister, hvardera, dagtraktamente . 4: 50. „ tre Yaktmästare dito dito „ 2: 50.
Denna aflöning bör utgå för samtlige tjenstemän och betjening från och med den 2 November sistlidet år, med iakttagande alt uotarie-arfvodet indrages från och med den 16 Januari detta år, då Notarien förordnades att förrätta Sekreterarebefattningen.
(Banko-Utskottets Memorial N:o 2.1 Mos Lag- Utskottet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:mt 400: - - „ två Notarier, af hvilka den ene tjenstgör hos Sammansatta Lag samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hvardera, dagtraktamente , 6: 50. „ en Kanslist, dagtraktamente r 4: 50. „ två Yaktmästare, hvardera, dagtraktamente „ 2: 50, skolande en Yaktmästares aflöning beräknas från och med den l:sta, Sekreterarens från och med den 3:dje, en Notaries, Kanslistens och en Yaktmästares från och med den 10 November sistlidet år samt en Notaries |från och med den 12 Januari innevarande år.
(Lag-Utskottets Memorial N:o 1.)
Hos Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskottet: för Sekreteraren, arfvode i mAnaden R:mt 400: — , fyra Notarier, hvardera, dagtraktamente * 6: 50. „ två Kanslister, dito dito „ 4: 50- „ fyra Yaktmästare, dito dito * 2: 50, hvilken aflöning beräknas för Sekreteraren, en Notarie och en Yaktmästare från och med den lista, för tre Yaktmästare från och med den 3:dje, för tre Notarier och en Kanslist från och med den 10:de, samt en Kanslist, från och med den 21 November sistlidet år.
(Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 1.)
Hos Expeditions-Utskottet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:mt 400: —• * Föreståndaren för Utskottets kanslis trvckeri-afdelning, dagtraktamente >■ 10: — „ en Notarie, dagtraktamente „ 6: 50.
, en Registrator och Arkivarie, dagtraktamente » 6: — „ två Korrekturläsare, hvardera, dito „ 6: 25. * två motläsare, dito dito , 5: 25. „ en förste Kanslist, dagtraktamente „ 4: 50. „ åtta Kanslister, hvardera, dagtraktamente 3: 50. „ tre Yaktmästare, dito dito „ 2: 50; 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 58, och beräknas
Sekreterarens arfvode äfvensom dagtraktamentet för Tryckeriföreståndaren, Registratorn, förste Kanslisten och Yaktmästarne från och med den 2:dra, för Korrektur- och Motläsarne samt fyra Kanslister från och med den 6 November sistlidet år, för Notarien från och med den 1 Februari och för fyra Kanslister från och med den 8 Mars innevarande år.
I afseende på tiden för samtliga här ofvan föreslagna arfvodens och dagtraktamentens upphörande, så, och under förutsättning, att den utaf Riks-Stånden och Utskotten antagna tjenstemannapersonal och vaktbetjening, i den mån de återstående riksdagsäreudenas vederbörliga behandling medgifver, varder förminskad, får Stats-Utskottet tillstyrka bifall till det af Herr Grefven och Landtmarskalken samt Herrar
Talmän beträffande denna fråga föreslagna stadgande, eller att Riks-Ståndens Sekreterare och de Notarier, hvilka deltaga i uppsättningen af Ståndens protokoller äfvensom två vaktbetjenter hos hvarje Riks-Stånd må beräkna och uppbära de för dom bestämda arfvodeu och traktamenten för en tid af fjorton dagar efter riksdagens afslutande, samt att arfvodena och traktamentena för Riks-Ståndens öfriga betjening och Utskottens samtlige tjenstemän och vaktbetjenter må beräknas och utgå till och med den dag, då hvars och ens tjenstgöringsskyldighet hos vederbörande Riks-Stånd eller Utskott upphör.
Vidkommande åter tiden för alla nu ifrågavarande arfvodens och traktamentens utbetalning får Utskottet föreslå: att dessa arfvoden och traktamenten, under iakttagande af förut meddelade föreskrifter och efter afdrag af hvad i afräkning å samma arfvoden och traktamenten redan fått förskottsvis utbekommas, må af Riksgälds-kontoret utbetalas för den redan förflutna tiden till och med innevarande Mars månads utgång, så snart Rikets Ständers beslut i anledning af förevarande framställningar blifvit meddelade och genom Utskottet Fullmägtige i Riksgälds-kontoret tillkännagifna, samt, för den derpå följande tiden intill riksdagens slut, efter hvarje månads förlopp; börande, innan sista andelen af meranämnda arfvoden och traktamenten utbetalas, vara behörigen styrkt, att vederbörande tjenstemän i föreskrifven ordning aflemnat de Utskottens särskilda arkiver tillhörande böcker och handlingar, som af desse tjenstemän under riksdagens lopp emottagits.
Uti sin omförmälda skrifvelse hafva Herr Landtmarskalken och Horrar Talmän i afseende på dels korrekturläsningen vid den tryckning af Riks-Ståndens protokoll jemte registren dertill, som kan återstå då innevarande riksdag slutas, dels upprättandet af registren öfver samma protokoll, föreslagit att såsom ersättning för besörjandet af nämnda korrekturläsning m. m. vid såväl protokollens sorn registrens tryckning måtte beviljas 2 R:dr 50 öre för hvarje efter riksdagens slut tryckt ark af Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets protokoll samt 2 R:dr för hvarje tryckt ark af Borgare- och Bonde-Ståndens protokoll, äfvensom att vedergällningen för registrens upprättande likaledes måtte bestämmas till 40
R:dr för hvarje tryckt ark af de till Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets protokoll hörande register och till 30
R:dr för hvarje tryckt ark af registren till Borgare- och Bonde-Ståndens protokoll. Stats-Utskottets Memorial N:o .58. 7
Med anmälan att godtgörelsen för korrekturläsningen af Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets protokoll efter sistförflutna riksdags slut utgick med 2
R:dr 25 öre för hvarje tryckt ark samt 1 R:dr 75 öre för hvarje tryckt ark af Borgare- och Bonde-Ståndens protokoll äfvensom att vedergällningen för registrens upprättande bestämdes till 36
R:dr arket för de till Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets protokoll hörande register och till 27
R:dr för hvarje ark af registren till Borgare- och Bonde-Ståndens protokoll, tår Utskottet, ehuru de nu föreslagna beloppen sålunda något öfverstiga hvad tillförene blifvit betaldt, likväl hemställa. att Rikets Ständer måtte bifalla hvad i ofvanberörda hänseende blifvit föreslaget.
Beträffande ordningen och sättet för liqviderande af här ofvan omförmälda jemte öfriga med tryckningen af innevarande rikdags protokoll förenade kostnader, hemställer Utskottet, att samma beslut, sorn vid de sednare riksdagarne i detta hänseende varit fattade, måtte fortfarande tjena till efterrättelse, så att kostnaderna för tryckningen och häftningen af Riks-Ståndens protokoll böra af Riksgälds-kontoret omedelbart godtgöras på enahanda sätt, som i afseende på andra riksdagsutgifter blifvit af Rikets Ständer föreskrifvet, samt att boktryckarnes och bokbindarnes räkningar skola grunda sig på gjorda och af vederbörande Riks-Stånd antagna anbud eller enligt Ståndets beslut upprättade kontrakter och, hvad det verkställda arbetet beträffar, vara af Ståndets Sekreterare till rigtigheten bestyrkta.
I sammanhang med sina nu gjorda framställningar har Utskottet trott sig upplysningsvis böra meddela, att upplagorna af Stånds-protokollerna under denna riksdag, enligt inhemtade officiel» uppgifter, utgöra följande antal exemplar, nemligen :
Upplagan af Ridderskapet och Adelns protokoller 500 exemplar. „ af Preste-Ståndets d:o 500 „ „ af Borgare-Ståndets d:o 300 ,, „ af Bonde-Ståndets d:o 400 „ Vidkommande åter Bihanget till Riks-Ståndens Protokoller eller de af Utskotten afgifna Betänkanden samt de inom Riks-Stånden väckta motioner och derifrån expedierade Protokolls-utdrag jemte Expeditions-Utskottets förslag till underdåniga skrifvelser, så, och enär Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, på grund af 252 § i Riksgälds-kontorets reglemente, före riksdagens början låtit i föreskrifven ordning upprätta kontrakter om verkställandet af den härför ifrågakommande tryckning m. m., erfordras nu derom ingen föreskrift; dock har Utskottet ansett sig böra meddela den upplysning, att utaf de 1,400 exemplar, som upplagan af nämnda Bihang för detina riksdag utgör, aflemnas till Ridderskapet och Adeln 500 exemplar.
Preste-Ståndet 75 „ „ Borgare-Ståndet 89 , „ Bonde-Ståndet 140 ,, „ Utskotten 33 Transport 837 exemplar - 8 Stats-Utskottets Memorial N:o 58.
Transport 837 exemplar, till några af Stats-departementen samt åtskilliga embetsverk och embetsman 29 * hvarjemte till Riksgälds-kontoret öfverlemnas för att prenumeranter tillhandahållas 40 „ tillsammans 906 exemplar
Utaf de öfverblifna exemplaren komma 400 „ att tillställas Riksgälds-kontoret, för att, enligt de föreskrifter, som derom blifvit af Rikets Ständer meddelade, antingen genom nämnda Kontors försorg utdelas eller till framtida disposition derstädes förvaras.
Härefter återstående 94 „ äro afsedda att hos Expeditions-Utskottet, vid skeende särskilda reqvisitioner från vederbörande Utskott, finnas att tillgå.
Summa 1,400 exemplar.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS t S A A C MARCUS, 1866 Stats-Utskottets Utlåtande M 59. 1 X:o 5».
Ank. till Exp.-Utsk. den 21 Mars 1866, kl. 11 t', m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, om anvisande af medel till utvidgning af den för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Clara sjö och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader.
(Riksg:s-Afd.)
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit i Sin till Rikets Ständer den 25 November 1862 aflåtna nådiga Proposition i fråga om Statens jernvägsbyggnader föreslagit, beslöto vid sistförflutna riksdag Rikets Ständer att för vestra stambanans framdragande till Clara sjö och en bangårds anläggande derstädes, gemensam för vestra och norra stambanorna, bevilja en summa af 3,070,000 R:dr.
Enligt det kostnadsförslag förre Chefen för Statens jernvägsbyggnader Öfversten m. m.
Friherre N. Ericson afgifvit rörande denna sammanbindningsbana genom hufvudstaden och hvilket förslag blifvit lagdt till grund för Kongl. Majits högstberörda nådiga Proposition skulle kostnaden för uppförandet vid Clara sjö af stationshus jemte banhall med dertill hörande inredning, gas och vattenledning, uppgå till en summa af 250,000 R:dr, hvarförutan samma kostnadsförslag för grundläggning af nämnda byggnader upptog ett belopp af 68,509 R:dr, eller tillsammans 318,509 R:dr.
Då likväl ett stationshus jemte banhall, uppfördt med de dimensioner, som den sålunda beräknade kostnadssumman medgaf, inom kort tid skulle befinnas otillräcklig för den hastigt tillvexande rörelsen och således icke ens under den närmaste framtiden komma att uppfylla allmänhetens förväntan och billiga anspråk på utrymme och beqvämlighet i förening med nutidens strängare fordringar på prydlighet vid en hufvudstadens centralstation, hade af sådan anledning och dä det syntes icke allenast vara ändamålsenligast utan jemväl i ekonomiskt hänseende fördelaktigast, att stationshusbyggnaden och banhällen redan från första början uppfördes med så tillräckligt utrymme och med en sådan anordning, att de fullkomligt motsvarade äfven den framtida rörelsens större behof, den nuvarande Styrelsen öfver Statens jern Biht till R.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 26 Haft. 1 2 Staté-Utskottets Utlåtande M 39. vägsbyggnader låtit uppgöra ritningar och kostnadsberäkning öfver ett stationshus jemte banhall, det förra af 490 fots längd och 64 fots bredd och den sednare af 500 fots längd och 103 fots bredd, inrymmande en bred platform och fem genomlöpande banspår.
Kostnaden för dessa byggnader skulle, enligt deröfver gjorda detaljerade beräkningar, uppgå till 726,000
R:dr, eller 407,491 R:dr utöfver den i primitiva förslaget upptagna summa.
I det underdåniga memorial af den 27 November sistlidet år, med hvilket Jernvägsbyggnadsstyrelsen till Kongl. Maj:t öfverlemnat det sålunda uppgjorda nya kostnadsförslaget med dertill hörande ritningar, hade Styrelsen derjemte anmält att, likasom sjelfva stationshusbyggnaderna funnits otillräckliga, jemväl det utrymme, som det primitiva kostnadsförslaget för centralstationen upptog och hvilket utrymme vore afsedt att erhållas dels genom expropriationer och dels genom utfyllning i Clara sjö, vore, enligt Styrelsens åsigt, allt för mycket inskränkt för en sådan bangård som den ifrågavarande.
Bangården skulle nemligen enligt samma förslag icke erhålla större längd än 900 å 1,000 fot och alltså med 2 å 300 fot understiga den längdsträckning, som erfarenheten visat vara nödvändig och hvilken under de sednare åren ansetts böra iakttagas jemväl för de mindre trafikstationerna utmed Statens stambanor.
"Vid sådant förhållande och då angeläget vore att redan från första början förvissa sig om ett så stort utrymme för hufvudstadens centralbangård, att tillfälle derigenom gåfves till'ett ändamålsenligt ordnande icke allenast af all den trafik, som de båda vid denna punkt sammanbundna stambanorna skulle tillföra, utan jemväl den trafik, som från denna station komme att utgrena sig till de särskilda stationer och banspår, hvilka dels samtidigt med sammanbindningsbanan, dels framdeles, blefve inom hufvudstadens område anlagda, ansåg Styrelsen att, utom de tomter och tomtandelar, som enligt det primitiva kostnadsförslaget varit afsedda att för bangårdsanläggningen inlösas, expropriation i och för bangårdens utvidgning jemväl borde ega rum af den i qvarteret Uggleskans belägna, Handlanden A. G. Bergfalk tillhöriga egendom, hvilken, såsom belägen å bangårdens midt, skulle, om den bibehölles, omöjliggöra såväl banhallens uppförande till erforderlig längd, som äfven anläggandet derutanför af det antal banspår, som Styrelsen, för trafikens behöriga ordnande, funne behöfliga.
I det primitiva kostnadsförslaget för sammanbindningsbanan hade hela expropriationskostnaden blifvit beräknad att uppgå till 602,242 R:dr.
Denna summa hade likväl befunnits otillräcklig, och sedan expropriationsåtgärderna numera så fortskridit, att den verkliga kostnaden med temlig visshet kunde beräknas, funnes samma kostnad uppgå till omkring 850,000 R:dr, eller omkring 250,000 R:dr utöfver den summa, sorn det första konstnadsförslaget upptog.
Lades nu härtill inlösningssumman för Bergfalkska egendomen, approximativt uppgifven till 250,000 R:dr, skulle alltså expropriationskostnaden med omkring en half million öfverstiga det för berörda ändamål först beräknade belopp.
Visserligen skulle denna högre kostnad kunna icke obetydligt minskas, om man, såsom det primitiva kostnadsförslaget jemväl afsåg, af de mellan Lappgatan och Gamla Kungsholmsbrogatan exproprierade tomter försålde de andelar, som icke erfordrades för den mindre bangård, som samma förslag upptog, men då en Stats-Utskottets Utlåtande M 59. sådan försäljningsåtgärd, såsom från början hindrande en bangårdsanläggning af tillräcklig utsträckning, endast skulle leda derhän, att samma tomtandelar, då behofvet af en utvidgning framdeles blefve oafvisligt, måste till ett sannolikt vida högre pris återköpas, lunne Styrelsen sig icke kunna tillstyrka en dylik åtgärd, såsom varande olämplig och förlustbringande.
Då alltså i expropriationskalkylen — med inberäkning af den till inlösen ursprungligen icke afsedda Bergfalkska egendomen — komme att visa sig en brist af omkring 500,000 R:dr, samt vidare, såsom ofvan är nämndt, kostnaderna för en {sådan större stationsbyggnad, som Styrelsen funnit behöflig, uppginge till 407,491 R:dr utöfver den summa, sorn Friherre Ericsons kostnadsförslag för samma byggnad upptog, skulle följaktligen utöfver det för sammanbindningsbanan vid sistförflutna riksdag beviljade anslag nu ytterligare erfordras, för såväl stationshusbyggnad som bangård, en tillskottssumma af 907,491 R:dr.
Styrelsen, som, vid jemförelse med de kostnader, hvilka blifvit använda på anläggandet af större jernvägsstationer i utlandet, funne den summa, hvarom här vore fråga, icke kunna anses för hög, hade alltså, under åberopande af hvad Styrelsen anfört såväl om ändamålsenligheten som den ekonomiska fördelen af en från början till fullständiga dimensioner uppförd stationsbyggnad, i samma memorial hemställt, att den nya centralstationen vid Clara sjö måtte få utföras efter den föreslagna större planen, och att bangården måtte få ökas såväl genom inlösen af Bergfalkska egendomen som äfven genom bibehållande a,f sådana redan inlösta tomtandelar, som visserligen skulle kunna undvaras, ifall bangården, såsom till en början antagits, blefve utlagd med endast två spår, men som, med den utvidgning af bangården, hvilken Styrelsen funnit erforderlig, icke kunde densamma frånskiljas.
Skulle åter det för berörda ändamål erforderliga anslag icke för närvarande kunna åstadkommas, utan kostnaderna för stationsbyggnaderna böra begränsas inom det belopp af 318,509 R:dr, som det primitiva förslaget för samma byggnader upptog, funne Styrelsen för sin del mera ändamålsenligt att den större byggnadsplanen i allt fall på det sättet bibehölls, att, med uteslutande af banhällen, endast så stor del af stationshuset uppfördes, som för den tillgängliga summan kunde åstadkommas, hellre än att, såsom det primitiva förslaget upptog, i sin helhet uppföra ett mindre stationshus med dertill hörande banhall; varande i de vid memorialet fogade ritningar åskådliggjordt huru stor del af den större planen skulle kunna uppföras för den kostnadssumma, som det första förslaget upptog.
Men ehuru den större planens partiela antagande medförde den fördel, att en utvidgning efter samma plan framdeles kunde verkställas, utan att de delar af byggnaderna, som sålunda förut blifvit uppförda, då behöfde ombyggas, och detta förfaringssätt följaktligen egde företräde framför det, som afsåg att åstadkomma såväl fullständigt stationshus som banhall inom de inskränkta dimensioner, den ursprungligen beräknade summan medgaf, ansåg likväl Styrelsen, hufvudsakligen ur synpunkten af trafikens fordringar jemte den större kostnad och de olägenheter i öfrigt, som skulle blifva en följd af byggnadsarbetenas fortsättande sedan banan blifvit för rörelsen upplåten, sig böra afstyrka att sålunda endast delvis uppföra den större stationsbyggnad, som Styrelsen funnit vara behöflig. 4 Ståts-Utskottets Utlåtande M 59.
Styrelsen öfver Statens jernvägstrafik, hvars yttrande öfver Jernvägsbyggnadsstyrelsens ifrågavarande förslag Kongl. Majit låtit infordra, liar i underdånigt utlåtande af den 13 nästlidne
December förklarat sig anse icke allenast ändamålsenligt utan äfven nödvändigt, att den norra bangården i hufvudstaden genast från början erhölle sådana dimensioner, hvad anordningen af såväl spår som byggnader beträffade, att ej allenast den erforderliga rörelsen med lokomotiv och vagnar kunde med säkerhet och billiga kostnadér derå utföras, utan ock de för expeditionen af passagerare och godstrafiken afsedda lokaler med tillräckligt utrymme förena den beqvämlighet, som en flerårig erfarenhet vid alla jernvägar vitsordat vara ett oeftergifligt vilkor för möjligheten att iakttaga såväl en god hushållning som punktlighet, skyndsamhet och noggrannhet vid utförandet af de mångfalldiga göromål, som tillhörde tjenstemän och betjening vid hvarje mera betydande jern vägsstation.
Likaledes hade Trafikstyrelsen förklarat sig anse hela det ifrågasatta området, med inberäkning af Bergfalkska egendomen, vara oundgängligen nödvändigt för rörelsen å sammanbindningsbanan och stationen, helst det för utläggning af nödiga banspår i centralstationens närhet behöfliga utrymmet svårligen torde kunna pä annat sätt erhållas.
Trafikstyrelsen hade derföre, i underdånighet tillstyrkt, att de för expropriation af ifrågavarande område erforderliga medel finge dertill disponeras utan afseende derpå att den i det ursprungliga kostnadsförslaget för sammanbindningsbanan beräknade expropriationskostnaden öfverskredes.
Beträffande särskildt stationshuset, hade Styrelsen, pä grund af förvärfvad erfarenhet om behofvet af utrymme och beqvämlighet vid en större station samt om svårigheterna att derförutan sköta en så betydande och invecklad rörelse, som särskilda förhållanden tvifvelsutan skulle framkalla vid hufvudstationen i Stockholm, förklarat sig anse nödvändigt, att såväl banliall sqm stationshus af ändamålsenlig storlek och indelning uppfördes och färdigbyggdes, innan trafiken på sammanbindningsbanan öppnades för allmänheten; och delade Trafikstyrelsen jemväl
Byggnadsstyrelsens åsigt om den besparing i utgifter, som skulle kunna åstadkommas derigenom att byggnadsföretaget blefve i dess helhet samtidigt bringadt till verkställighet.