Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna föreskrift har icke blifvit iakttagen, hvarå Revisorerne ansett sig ej kunna undgå alt fästa uppmärksamhet; och ehuru de upphandlingar, som, för Brukets hellof, under hand skett af rudimaterie!' och effekter, i allmänhet vittna om hushållsaktig omtanka, anse Revisorerne likväl upphandlingarne desto hellre böra verkställas genom entreprenad-auktioner, der tillfälle till täflan imellan spekulauterne gifver sannolikhet af till det yttersta nedsatta pris, som de flesta behof kunna på förhand beräknas, samt utgöras af sådana effekter, som, i händelse af öfverskott utöfver årets behof, kunna magasineras och redovisas.
Bland de varu-uppköp, som under hand skett må, utur 1849 Ars räkenskap, exempelvis anföras:
Lin och Blånor, lör R:dr 2,3 2 8: 42. 0.
Svafvelsyra, Potaska, Salt, Brunsten och Kalk . . ,, 1,593: 13. 4.
Såpa, Harts, Alun, Limläder och Mönja ....
„ 1,56 3: 35. 5.
Ljus och Olja 1,227: 40.
— Tillsammans uppgående lill B:ko R:dr 6,713: 35. 3. §. 75.
Uti skrifvelse till Banko-Fullmäktige, hafva Revisorerne dels med- Anmärk-^ delat åtskilliga vid räkenskapernas granskning förekomna anmärkningar ”, samt dels anmodat
Fullmäktige alt låta lill trycket befordra samt med perna.
Post- och Inrikes-Tidningar utdela denna berättelse.
Då Rikets sednast församlade Ständer meddelat Banko-Fullmäk- Decharge. lige decharge för de af dem från den 15 November 1847 lill och med den 15 November 1850 vidtagna beslut och åtgärder, oaktadt Bankens räkenskaper för åren 1849 och 1850 nu först undergått granskning; så återstår för Revisorerne endast alt yttra sig, angående Fullmäktiges åtgärder från sistberörda dag den 15 November 1850 till den 15 nästlidna September; och enär Fullmäktige under nyssomförmäIda tidrymd, med undantag af hvad i denna berättelse är vordet erinrad t, med synnerligt nit samt oaflåtlig uppmärksamhet å gifna föreskrifter, handhaft 62 det vigliga uppdrag, Rikets Ständer dem lern na l samt granskningen af räkenskaperna för åren 1849 och 1850 icke gifvit anledning till någon på boksluten inverkande anmärkning; tillstyrka Revisorerne, att full decharge måtte fullmäktige tilldelas för Bankens förvaltning intill 1850 års utgång, äfvensom för de beslut och åtgärder, Fullmäktige till den 15 nästlidne September vidtagit och hvarför redovisning innefattas i Fullmäktiges Protokoll.
O bör de uti denna berättelse förekommande siffer-uppgifters öfverensstämmelse med de Lill Revisorerne aflemnade Räkenskaps-Sammandrag är Banko-Sekreteraren ansvarig.
Slockholm den 13 December 1851.
Ridderskapel och Adelns vägnar: G. F. Liljencrants. A. R.
Lenhusen. G.
Stierngranat.
J. Ä. Nordenfeldt. C. af Geijerstam. S. G. v. Froil.
Stats- samt Allm. Besa.- och Blon.-Utskottens Memorial, 2V:s 7 4 &
7 5. 5 lätteligen äro i tillfälle att begagna dessa sednares fullständigare Läroverk, så få Utskotten tillstyrka, alt Herr Hjorts ofvanberörde förslag icke må till någon Rikets Ständers vidare åtgärd föranleda.
Slockholm den 6 November 184°- N:o 74.
Anie. till Exp.-Utsk, elen 11 November, kl. 7 e. m.
Memorial, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 3, Utskottets ofvannämnda Utlåtande, i anledning af väckta motioner , rörande den ersättning, inqvai tei ingsgifvare bör tillkomma lör mat, som lemnäs till tågande trupper, m. m., bar af Eidderskapet och Adeln blifvit återremitterad t; men då detsamma blifvit bifallet af Preste- och Borgare-Stånden den 25, samt af Bonde-Ståndet den 18 sistlidne Juli, i anseende hvartill frågan, jemlikt ^5 §. Biksdags-Ordningen, är genom Irenne Stånds beslut afgjord, så kan någon vidare behandling deraf å Utskottens sida icke ega rum.
Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Novcmkcr, kl. 7 e. m.
Memorialj i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 7. Utskottens berörde Utlåtande, i anledning af serskilda motioner, dels om beredandet af medel för en leetion vid Rikets Gymnasier uti Naturhistorien , förmedelst den Theologiska leetionens förenande med den Filosofiska, dels om medel till aflöning åt Lectorer vid Gymnasie] ne i da 6 Stuts- samt Allm■ Bese.- och Ekon -Utskottens Memorial, JY:ris ->6 & 77. moderna språken, bar af Ridderskapet och Adeln blifvit återremitteradt; men då detsamma blifvit bifallet af Preste-Slåndet den 1 sistlidne Augusti, af Borgare-Ståndet den 23 Juli och af Bonde-Slåndet den 22 i samma månad, och frågan således, jemlikt y5 §.
Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord, kunna Utskotten dermed icke vidare taga befattning.
Ank. till Exp.-Usk. den ii November, kl. 7 e. m.
Memorial, i anledning af åt erremiss å Betänkandet N:o 25.
Utskottens nämnde Betänkande, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående frågan om lindring uti den hemmansegarne i Jemtland åliggande roterings- och rustnings-skyldighet, och dels i amnet väckte motioner, bar af Ridderskapet och Adeln blifvit återremitteradt; men då detsamma blifvit bifallet af Preste-Ståndet den 3 sistl.
October, samt af Borgare- och Bonde-Stånden den 3o September, och frågan således, jemlikt ^5 §.
Riksdags-Ordningen, ar genom 3 Stånds beslut afgjord, kunna Utskotten dermed icke vidare taga befattning.
N;o 77.
Ank. till Exp.-Utsk. den n November, kl. 7 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 31.
Ulskottens berörde Utlåtande, i anledning af väckt fråga om Landfbruks-Academiens indragning, m. m., har af Bonde-Slåndet blifvit ålerreraitteradt; men då detsamma blifvit af Ridd. och Adeln och Borgare-Ståndet den 26 sisth September, samt af Preste-Ståndet den 3o i samma månad, Stats- samt Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottens Memorial, Ncris 78 & 79- 7 hvadan frågan, jemlikt j5 §.
Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord, så kunna Utskotten dermed icke taga vidare befattning.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 38.
Utskottens nämnde Betänkande, i anledning af väckt fråga om inrättande afen Skola i staden Borgholm, har af Bonde-Ståndet blifvit återremitteradt; men då detsamma blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln den 26 sist 1 i 'ne September, af Pi este-Slåndet den 3 October och af Borgare-Ståndet den 3o September, hva Ian frågan, jemlikt ^5 §.
Riksdagsordningen, är genom 3 Slånds beslut afgjord, så kunna Utskotten dermed icke taga vidare befattning.
Ank. till Exp.-Utsk. den n November, kl. 7 e ni.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss ä Utlåtandet N:o 49.
Utskottens berörde Utlåtande, i anledning af väckt fråga omen lika beskattning å all jord inom Riket, m. m., har af Bonde-Ståndet blifvit återremitteradt; men då detsamma är vordet bifallet af Ridderskapet och Adeln den 14 sistlidne October samt af Preste- och Borgare-Stånden den 1 g i samina månad, hvadan frågan, jemlikt h5 §.
Riksdags-Ordningen, är genom 3 Slånds beslut afgjord, så kunna Utskotten dermed icke vidare taga befattning.
Stockholm den 6 November 18/\o. STOCKHOLM, Kongl.
Ordens - Boktryckeriet, iS/fo. ■Stats- och Bcvil/nnigs-Ut skottens Betänkande, Aåc St?, i !N:o 8©.
Ank. till Exp. Utsk. den i*j November, kl. it f. ra.
Betänkande, i anledning af åtskillige motioner, angående föräradradt löningssätt för Domare samt Exp ed il iöns - lösen s och Chartaj-Sigil/atoj-Conioireis upphörande.
T ill UtskoLtens gemensamma handläggning hafva blifvit remitterade följande uti desse ämnen väckte motioner, nemligen af: 1:0 Herr von HartmansdorffA., sorn {öreslagit: alt expeditionslösen i tvistemål vid Domstolarne måtte hädanefter upphöra för stämningar, kallelser, rättegångs- och förhörs-protocoll, domar och utslag, samt pappers stämpeln i stället förhöjas med ett motsvarande belopp Stats-Verket till godo; alt vederbörande löntagare deremot måtte, för den förlorade expeditionslösen, godtgöras med lön på stat; att vid de
Domstolar, hvarest expeditionslösen tillfaller
Domaren allena, denna förändring må införas, så snart nuvarande innehafvare det medgifva, eller från tjensterne afgå, eller, i alla full sist inom ro år, under hvilkas lopp vederbörande egde tillfälle att anteckna och styrka beloppet af den expeditionslösen, som skulle godtgöras, hvaremot vid alla öfriga Rätter, der lösen delas emellan flere, förändringen borde vidtaga år iB/p; att, till grund för vederbörandes ersättning, borde tagas expeditionslösens medelbelopp för ro år, likväl med rättighet för Kongl. Maj:t att, vid inträffande ledighet, nedsätta lönebeloppet, der det befinnes öfverstiga ett efter tjenstens vigt och omkostnaderne vid dess bestridande lämpadt belopp; att, till Stats-Verkels godtgörande för möjligen uppkommande skillnad emellan inflytande chartEe-sigillatée-medel och blifvande löner, pappers-stämpel för expeditioner i brottmål jemväl må erläggas, då tillgång dertill icke brister, samt att Rikets Ständer, 0111 saken gillas, måtte till Kongl. Majus begagnande ställa erforderliga medel för de nya lönerne, motsvarande den högre inkomst, som al charl ce-sigillataémedlen kunde påräknas; 2:0 Herr Contracts-Proslen Sandberg, som, tili förekommande af de missbruk, hvartill
Domares i expeditionslösen hufvudsakligen bestående afBih. till R.
Prot. 184o.
4 Sand. a A/d. löule Haft. 2 Stats- och Bevillnings-TJtskottens Betänkande, N.o 80, löning gifver anledning, eller utdragnings-stilen , onödiga uppskofs-ulsläg,,. o. s. v., föreslagit, att Domare måtte erhålla en bestämd och så tillräcklig lön, att de kunde umbära utslagslösen, hvarigenom det för dem äfven skulle blifva af intresse både att befordra ärendena till skyndsamt slut och att med värma understödja inrättandet af Förliknings-Gomiteer, samt för betäckande af den utgift, som Stats-Cässan finge; tdl
Domaies löner, vidkännas, och på det böjelsen för onödiga rättegångar ej skulle , genom expeditionslösens försvinnande, uppmuntras, tillika hemställt, ali stämplade pappersafgiften för rättegångshandlingar mätte, såsom i Kongl.
Majrts Ganzli redan eger rum, förhöjas till ett emot den nu utgående expeditionslösen svarande belopp; och 3:o Fredric von Zweigbergk från Skaraborgs Län, sorn,, med afseende dels derå, att hvarje förenkling i Slats-administralionen , genom minskning af
Em betsmännens antal, måste directe verka till nationens förkofran, samt dels å vigten deraf, att Domare erhålla löner på stat, i stället för expeditionslösen, föreslagit, att Char tae-Sigillatae-Cnnloiret mätte upphöra, samt stämplade pappers-afgiften och expeditionslösen utgå under namn af lällegångs-bevilining, hvilken skulle, efter af Domstolarne afgifna föi teckningar öfver afgjorde mål, uppbäras af Kronans, Uppbördsman och, i likhet med’ öfriga bevillningen, redovisas; genom hvilket förslag motionären ansett en säkrare controll å Bevillningens utgörande kunna vinnas, än den, som eger rum å stämplade pappers-afgiften; och har, utom de yttranden, sorn, vid föredragning- af denna motion, inom Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit både för och emot förslaget afgifne, Jan Andersson från Westerås Län, uti serskildt till Utskotten remitleradt memorial, till alla delar, instämt med hvad von Zweigbergk såIunda motionerat.
Hvad sålunda blifvit föreslaget och hemstäldt, hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och hafva Utskotten dervid icke kunnat förbise, att tj 11 vägabringande af en sådan förändring, hvarigenom expeditionslösen komme att upphöra, möler flerfalldiga svårigheter, hvaribland må nämnas: att då \id Domstolarne icke blott göromålen, ulan jemväl koslnaderne för utskrifning af Domar och Utslag, som i allmänhet icke kan medhinnas af dem, hvilka expedierandet åligger, äa o beroende af förefallande rättegångars vidlyftighet, 'det vore högst betänkligt och ej fullt billigt, om icke någon serskild derefter lämpad ersättning för dulike kostnader kunde af vederbörande expedilionsskyldige påräknas; att enär, enligt hvad kändt är, vid Domstolarne betydligt biträde erhålles af Extra Ordinarie Tjenstemän, hvilka, uti den lösen, de åtnjuta, undfå någon vedergällning för deras möda och ersättning Stills— och Bevillnings-Utskotlcns Betänkande^ N.o 80. 3 för expeditionskostnader, ett dylikt biträde tvifvelsutan icke blefve att påräkna, derest expeditionslösen helt och hållet koni me att upphöra, hvarigenom, till ökad kostnad för Staten, behof af flere ordinarie tjenstemän skulle uppstå; att om den ifrågavarande förändringen vidtoges, den följagtligen äfven måste sträckas tili städerneS Domstolar, hvarigenom Staten komme att aflöna dervid anställde tjenstemän , samt alt omförmälde förändring ostridig t skulle för Staten medföra betydliga uppoffringar, enär, dels för gifvet kan antagas, att den ökade chai tae-sigillalfe-afgiften , äfven om den besLämdes efter enahanda grunder, som expedilionslösen , icke komme att motsvara, hvad vederbörande för närvarande genom dylik lösen åtnjuta och hvarefter deras ersättning borde beräknas, dels i sådant fall äfven inträffade, att, genom minskad åtgång af stämplad t papper, Statens påräknade inkomst genom chartas-sigillatse-afgiften jemväl komme alt förminskas.
Utom nu omnämnde svårigheter och hinder för verkställande af ifrågavarande förändring, hafva Utskotten ej elier kunnat undgå fästa uppmärksamhet dervid, att, om expeditionslösen för Domar och Utslag i tvistemål borttages, understundom deraf skulle blifva en följd, att Domaren , som af målens uppskof och utredning icke bade någon fördel , utan deremot ett ökadl besvär, afslutade ärendena, innan desamma blifvit utredde och all den bevisning i målen företedd , som möjligen kunde genom ett uppskof åstadkommas, hvilket föi hållande, enligt Utskottens tanke, skulle för de rättssökande, åtminstone de mindre sakkunnige, lända till vida större men och skada, än den förlust, hvilken genom uppskofs-ulslag och utdragen stil, på sätt motionärerne förment, under närvarande förhållande kunna de läitssokande tillskyndas; och anse Utskotten, på nu anförde skäl, sig icke böra tillstyrka bifall
Lill föi rberörde motioner om ett förändradt aflöningssält för Domare och Expeditionslösens upphörande.
Hvad åter angår von Ziveigbergks förslag om Chartae-Sigillatas-Contoirets upphörande, samt stämplade pappers-afgiftens och expeditionslösens utgörande under gemensamt namn af Rättegångs-beviiluing,. så och då, utom det att åtskillige handlingar böra med stämpladt papper förses, för hvilka en sådan rällegångs-bevillning icke skulle kunna påföras eller controlleras , samt Chartre-Sigillatae-Conloiret endast derför måste bibehållas, dels controllen öfver denna bevilinings utgörande skulle helt och hållel lemnäs i Domaren» händer, hvarigenom, i händelse af försummelse å dennes sida, Statens förlust skulle blifva större i samma mon, sorn Rättegångs-bevillningen understege den afgift, hvilken för stämpladt papper nu erlägges, samt 4 Stats- och Bevillnings-Utskotlcns Betänkande, N:o
So, dels uppbörden häraf skulle i betydlig mon föröka Kronofogdarnes och öfrige uppbördsman® göromål, anse Utskotten sig icke kunna tillstyrka bifall å hrad <von Zweigbergk' i desse delar föreslagit.
Af Herr Stuart: ”Såsom reservation emot förenämnde Betänkande får jag åberopa Afdelningarnes Betänkande, så lydande:
Vid öfvervägande af allt hvad sålunda förekommit, och enär för denna frågas hufvudsakliga pröfning erfordras en fullständig utredning af alla dermed sammanhang egande omständigheter, samt beräkning af de kostnader, hvilka kunna uppkomma genom utförandet af de förändringar, sein må finnas lämplige, hvilket allt icke kan af Utskotten åstadkommas, hafva Utskotten funnit sig lör närvarande böra inskränka sin åtgärd till den hemställan, alt Rikets Ständer, under lillkännagifvande af den önskan, att expeditionslösen vid Domstolar och Embetsverk, så vidt möjligt är, kunde upphöra, och på lika säLt, som för Kongl.
Maj:ts Canzli redan finnes stadgadt, genom charta sigillala godtgöras, emot det alt vederbörande tjenstemän undfå bestämda löner, å detta ämne fästa Kongl. Majus Nådiga uppmärksamhet, under anhållan, att, efier det vederbörande blifvit hörde och all den utredning åstadkom men, som för ämnets fullständiga bedömande må erfordras, Kongl.
Majit täcktes vid nästkommande Riksdag deraf lemna Rikets Ständer del, med Nådigt förslag, om och i hvad mon en dylik förändring anses kunna och lämpligen böra tillvägabringas , samt å de löne-anslag, sorn i sådant fall skulle blifva af nöden.”
Uti denna reservation instämde: Herr Grefve Hamilton, Herr Friherre Sprengtporten, Herrar Troil och von Heland, Herr Gref ve Monier, Herr Löwenström, Herr Ribbing, Herr Doctor Björkman, Prosten Afzelius, Prosten Hallbäck, Prosten Östberg, Herr Nordvall, Herr Wedberg, Herr Hjort, samt lliksdags-Fullmäglige Sven Heurlin och Gustaf Appelqvist.
Af Contracts-Prosten Sandberg: ”För min del kan jag icke annat än reservera mig emot Ilöglofl.
Stals- och Bevillnings-Utskottens nu genom votering Stats- och Beviiinings-Utskottens Betankande, Nio Se. i - votering fattade beslut, att helt och hållet förkasta det förslag, som sammansatta Afdelningen afgifvit.
De framställde olägenheterna äro, efter min öfvertygelse, af vida ringare vigt, än fördelarne af den yrkade förändringen.
Att Domaren bör, efter domsagans vidd och besvärlighet, åtnjuta en lön , som motsvarar det vigtiga embete, han bekläder, är ostridigt.
När det belopp, som han förut uppburit i expeditionslösen, såsom chartoe - sigillalre - afgift ingår till Stats-Verket, för alt bilda tillgång lill hans aflöning, ser jag icke, hvarföre
Staten skall komma att härigenom vidkännas några stora uppoffringar; och för Domaren blir det ju enahanda, om han afstår någon del af sin expeditionslösen eller sjelf godfcgör det skrifvarebiträde, sorn han behofver.
Att flere unge Jurister utan lön biträda, serdeles hos utmärkte Domare, för att öfva sig uti lagkunskapens tillämpning, har hittills varit vanligt och dei uti sker icke någon förändring derföre, att Domaren annorlunda aflönas.
Skulle en förhöjd cbartce-sigillalce-afgift i framtiden icke uppgå till samma belopp, som expeditionslösen, så måste det hafva sin grund uti en betydlig minskning uti rättegångarnas antal och vidlyftighet, hvilket åter skulle vara en stor vinst för landels invånare.
Det lärer icke kunna bestridas, att en mängd mål till domstolarne instämmas och derstädes handläggas, hvilka äro af så ringa värde, att det ingalunda motsvarar rättegångskostnaden.
Det är just de mindre sakkunnige, som ej sällan af missförstånd eller förtrytelse, eller ock förledde af illsluga rådgifvare, för en lumpen ting kasta sig i processer, hvilka störa trefnaden och grannsämjan, förorsaka förlust af penningar och försummelse af arbete samt blottställa dem för alla de frestelser, hvartill täta besök på< tingsställen och gästgifvaregårdar föranleda.
Om nu Domaren skulle finna det med sin egen fördel öfverensstämmande att alltid på fullt alfvar förmana parterne lill förlikning och fortskynda målens slut, i stället för att genom flerfaldiga uppskof framkalla all den bevisning och utredning, sorn i hvarje, äfven den obetydligaste, sak är möjlig, så kan jag ingalunda förstå, alt sådant skall medföra större men och skadaj än det motsatta förhållande, som nu eger rum och är orsaken till mången långvarig rättegång.
Ja, det är till och med icke omöjligt, att en temligen enkel sak genom vidlyftighet och mångå invändningar mera intrasslas än utredes, hvaremot en kortare och skyndsammare behandling skulle kunnat medföra större klarhet och reda både uti bevisning och utslagets motivering.
Är saken af stort värde, lärer väl icke någon förlika bort sin rätt, utan yrka dess lagliga pröfning; ech örn den, genom
Domarens brådska, för tvärt afklippes, slår ju alltid 6 Statsä och Bevillnings-Utskoltens Betänkande, iV.o 80. besvärsvägen öppen.
I alla ringare mål, hvilka utgöra flertalet, är ordspråket tillämpligt, att en mager förlikning är bättre än en fet process.
Och att få skyndsamt slut på en rättegång, är af icke ringa vigt, äfven uti be tydligare frågor.
Al alla dessa och flera andra skäl kan jag icke inse annat än, att ej blott afsiglen med motionärernes förslag är god, utan äfven att verkställigheten är möjlig och skulle fördelaktigt inverka på folket.
Men då sammansatta Afdelningen ansett, för frågans hufvudsakliga pröfning, en fullständigare utredning af alla härmed gemenskap egande omständigheter vara af nöden, så inskränker jag mig äfven till den hemställan, som Afdelningen föreslagit, nemligen: aLt Rikets Ständer, under tillkännagivande af den önskan , att expeditionslösen vid Domstolar och Embetsverk , så vidt möjligt är, kunde upphöra, och på lika sätt, som för Kongl.
Maj:ts Canzli redan finnes stadgadt, genom charta sigillata godtgöras, emot det att vederbörande tjenstemän undfå bestämda löner, å detta ämne fästa Kongl. Majrts Nådiga uppmärksamhet, under anhållan, att, efter det vederbörande blifvit hörde och all den utredning åstadkommen, som för ämnets fullständiga bedömande må erfordras, Kongl.
Majit täcktes vid nästkommande Riksdag deraf lemna Rikets Ständer del, med Nådigt förslag, om och i hvad mon en dylik förändring anses kunna och lämpligen böra tillvägabringas, samt å de löneanslag, som i sådant fall skulle blifva af nöden.”
Uti denna reservation instämde Herr Prosten Osterman och Herr Grapengiesser.
Rättelse i Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande s IV. o 61.
Sid. 20, råd. i3 nedifiån, står: efterfrågande läs: efterfrågade »> ,, „ i4 >» i> författnings- „ försäljnings anstalten anstalten „ 26, „ i3 uppifrån „ 4 fhdr Banco „ 4 r:st Banco TRVCKT HOS J. A. WALLDEN, 1 84 0.
Utsk, Utlåtandej N.o 8f. i N:o 81.
Arik. till Exp. Utsk. den 20 IVov,, kl. 10 f. rrti Utlåtande, i anledning af återremiss ä Utlåtandet JY;o 1. föredragning af det Utlåtande, Utskotten under N:o 1 afgifvit, angående sattet för utgörandet af städernes, utom Stockholm, inqvarterings-besvär, hafva Preste- och Borgare-Stånden dertill lemnat bifall, hvaremot detsamma af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet blifvit återremitteradt.
Såsom grund för återremisserne har inom sistbemälde tvänne Riks-Stånd. blifvit emot förevarande Utlåtande hufvudsakligen erinradt: att det årliga anslaget af 24,000
R;dr, motsvarande Kongl. Maj:ts och Kronans inqvarteringsbidrag, hvilket Utskotten tillstyrkt och anvisat å Riksgälds-Contoiret, bordt i stället, till vinnande af bättre ordning, uppföras å Riks-statens Tredje Hufvud-Titel; att då ett förslag Lill Tåg-Ordning är till Kongl.
Maj:ts Nådiga afgörande öfverlemnadt, och detsamma med Inqvarterings-Ordningen står i oskiljagtigt samband, Utskotten måtte taga kännedom deraf samt, efter skedd granskning af och jemnförelse emellan de båda förslagen, föreslå de jemkningar dervid, som Utskotten kunna finna vara af behofvet påkallade; att både provianterings- och fouragerings-staterne, som åtfölja den föreslagna Inqvarterings-Ordningen, äro upptagne, de förra öfver vanlig fältstat och de senare utöfver hvad som åtgår; att, i afseende på det ifrågasatta inköpet af stallar och magasinsrum i Ystad, Utskotten ej bordt anse den obetydliga skilnaden emellan statens fordran af Ystad och elen för byggnaderne begärda ersättningen såsom hinder för att tillstyrka köpets afslutande; att inqvartering»- tolagen, på annat sätt, än sorn skett, bordt iagttagas vid beräkningen af städernes inqvarterings-besvär; att Utskotten icke sökt inhemta upplysningar om ellet- utredt förhållandena med de hus och byggnader, som Kronan flerestädes eger, i hvilket fall inqvarterings-ersättningen aldrig kunnat så högt beräknas, som hos Utskotten skett, och har såsom exempel härvid blifvit anfördt och styrkt, alt i Landskrona finnas 44 staten tillhöriga, lill en del obegagnade, byggnader, hvaribland en cassern, som kan inrymma 600 man och ett stenhus med 14 rum och kök, hvilket för närvarande begagnas blott af en Löjtnant m. m.; samt slutligen, beträffande förslagets tillämpning i Götheborg, att Utskotten vid fastställandet af en enda tariff för inqvarterings-ersättjiingens utgående i samtliga städerna icke fästat skyldig uppmärksamhet å de Bih. lill R.
Fröt. 1S40, 4 Sami. 2 Afd. 1-] Haft. 1 i Stais- samt Allm.
Besv, och Ekon.