Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Antalet af de uti härvarande Länsfängele förvarade fångar, som under näst före gående qvinqvennium tillsammans utgjorde 2,307, har under det sist förflutne icke uppgått till mera än 1,907, och således blifvit förminskadt med 400.
Den uti förra berättelsen omförmalde Religions-Schism, som efter en Finsk prest vid namn Hedberg benämnes Hedbergianism, har ännu anhängare, dock allenast uti Norra Helsinglands domsaga samt Jerfsö socken af Vestra Helsingland.
Deras antal har likväl genom presterskapets nitiska bemödanden blifvit förminskadt och anses nu icke uppgå till mera än 264.
Till Mormonsecten hafva äfven några inom detta Län blifvit förledda; men deras antal är icke större än 12, och de hafva alla härifrån utflyttat till Danmark.
Inom Länet hafva stundom infunnit sig Baptist-predikanter, som inför större och mindre folksamlingar hållit föredrag och till dem utdelat skrifter, hvaraf några blifvit förvillade; 'men deras antal, hvarom uppgift saknas, anses vara gan ska ringa.
Inom alla församlingar i Länet finnas
Folkskolor för undervisningens befräm jande inrättade.
IVarinyar.
Jordbruket idkas af allmogen på enahanda sätt som tillförene; hvarom beskrifning blifvit införd uti den år 1848 i underdånighet afgifne berättelse.
Allenast några få possessionater hafva tillegnat sig nyare methoder och begagna sig af den förbättring uti åkerbruksredskapen, som under sednare tider blifvit införd; men man bör dock hoppas, att, sedan en Landtbruks-skola blifver i Länet inrättad, hvartill statsanslag blifvit af Eders Kongl.
Majit i Nåder beviljadt, allmogen äfven skall tillegna sig de förbättringar i jordbruket, som under sednare tider blifvit uppfunne, och bereda sig de förmåner, som derigenom kunna vinnas.
Odlingar företagas alla år, af possessionater å större och af allmogen å mindre rymder.
Viddén af dem kan dock icke uppgifvas, emedan de, med få undantag, icke äro uppmätte.
Enligt härvid i underdånighet bifogade Tabell har, under sist förflutne fem år, medelufkastningen varit af Hvete 647, Råg 43,753, Korn 109,190, Hafra 40,193, Blandsäd 42,677, Ärter 11,131. samt af Potatis 168,725 Tunnor; och har således, vid jemförelse med den år 1850 upprättade Tabell, afkastningen ökats af Hvete med 334, Råg 4,906, Korn 5,803,'Hafra 3,280, och af Potatis 34,471 Tunnor; men deremot blifvit minskad af blandsäd med 576 och af ärter med 129 Tunnor.
Dessa uppgifter äro dock icke och kunna icke vara tillförlitlige, emedan allmogen dels icke antecknar beloppet af afkastningen, och dels icke uppgifver den fullständigt af fruktan, att förhöjd beskattning skulle kunna deraf föranledas; men att spanmålsafkastningen under sednare decennium blifvit betydligt ökad, bevises deraf, att Bruksägare, som förr alltid från andra provinser försett sig med sitt behof af spanmål, numera inom provinsen till stor del uppköpa hvad de deraf behöfva, och att; numera ej obetydliga qvantiteter af spanmål från Helsingland afyttras till angränsande provinser, synnerligast Stora Kopparbergs Län.
Trädgårdsväxter odlas allenast till husbehof och allmogen odlar deraf blott kål och rötter.
Humla odlas likaledes allenast till husbehof, och rofvor begagnas mindre allmänt.
Linodlingen anses hafva under sednaste år något aftagit.
Anledningen dertill uppgifves vara dels att sädesodlingen under sednare år befunnits mera lönande än tillförene, och dels att arbetet för trädvaru-afsättningen, som lemnat god inkomst, har gjort inkomsten af linodlingen umbärlig.
Linet odlas i Gestrikland allenast till husbehof, men i Helsingland tilli afsalu; och antages att från sistnämnde provins årligen försäljas 30,000 LM Lin, sedan en större del blifvit använd till väfnader samt garn.
8 Uti Arbrå socken i Helsingland är anlagd en Linberedningsanstalt, deruti linet rotes och i öfrigt beredes efter Irländsk method.
Anläggningen blef först i April månad år 1854 fullbordad, och derefter hafva omkring 7,000 LM. lin, uppköpte från den närmast boende allmogen, blifvit derstädes beredde; och anses den varan kunna i godhet täfla med den uti Irland och Belgien beredde; men ännu har den icke hunnit blifva allmännare känd.
Den härvid i underdånighet bifogade Tabell upptager 13,284 hästar, 1 ,G74 oxar, 52,655 kor, 13,565 ungboskap, 55,903} får, 11,561 svin och 33,073 getter; och skulle således, vid jemförelse med den år 1850 upprättade Tabell, antalet af hästar blifvit ökadt med 482, af ungboskap med 475, af får med 1,513, och af svin med 40; men deremot antalet af oxar minskadt med 352, af kor med 407, och af getter med 5,884.
Minskningen af oxar och kor är föranledd af foderbrist under några af de sist förflutne fem åren, och minskningen af getterne af den skada, som dessa djur föröfva i ung skog; och i samma mån som skogen stigit i värde, har allmogen funnit med sin förmån öfverensstämmande, att icke vidare bibehålla dessa djur.
Hästarne äro i allmänhet starka och ihärdiga, samt blifva vanligen väl födde och vårdade.
För att bereda förbättring af racen, hafva under sednare år beskällare från Strömsholms stuteri varit stationerade uti Gestrikland.
Hornboskapan är i allmänhet småväxt, och födes ej heller af allmogen så väl som erfordras, för att få den förbättrad.
För racens förbättring är ingen annan anstalt vidtagen än att några possessionaten för egne ladugårdar förskaffat sig utländsk boskap af ädlare racer.
Fåren är af liten och grofullig race; och för densammas förbättring är någon åtgärd icke vidtagen.
Afsättningen af smör till andra provinser är icke betydlig, och anses icke uppgå till mera än 6,000 LM..
Ullproduktionen är obetydlig och motsvarar icke befolkningens eget behof, som fylles genom köp från städerne.
Af fläsk erhålles icke mera än* som erfordras för egne hushåll.
Skolarne.
Af Länets hela areal, utgörande 3,950,000 tunnland, äro 2,935,748 tunnland skogsmark.
Af desse sednare tillhöra 2,631,807 tunnland enskildes hemman, 16,841 Militie och Civile Boställen, 42,127 Ecklesiastika Boställen, 184,475 Krono-nvbyggen, samt 60,4-98 Krono-öfverloppsmarker; utgörande skogsmarken i Gestrikland ungefärligen två tredjedelar och i Helsingland tre fjerdedelar af hela rymden, hvadan inägor, sjöar, vattendrag, kärr och mossar i Gestrikland motsvara en tredjedel och Helsingland en fjerdedel af det hela.
Ehuru 9 Ehuru de begge provinserne hafva stora skogstillgångar, så är dock förhållandet med dem mycket skiljaktigt.
Den betydliga bergsbruksrörelse, ‘ hvilken från uråldriga tider ägt rum i Gestrikland, har redan för lång tid tillbaka gjort skogshushållning till en hufvudsaklig näring för landet, och det till följd deraf framkallade högre värde å skogen har föranledt, att redan för ett och ett halft århundrade tillbaka Bergslagsoch rekognitions-allmänningarne blifvit utbrutne och byeskogarne skiljde så väl från hvarandra sorn från allmänningarne, hvarefter dessa byeskogar jemväl blifvit emellan hemmanen skiftade.
Till förhöjning af skogarnes värde har ock bidragit provinsens närbelägenhet till hafskuslen, hvarigenom trädvaru-export ägt rum från flere socknar, synnerligast Ugglebo, Hamrånge, Hille och Wahlbo, hvilken export under de sednare åren, i följd af stegrade pris, blifvit betydligen ökad, emot minskad tillförsel och betjening till jernverket
I Helsingland deremot har hvarken bergsbruk eller trädvaruhandel tillförene ägt någon öfvervägande betydenhet.
Flere socknar, såsom Söderala, Norrala, Njutånger, Idenor, Tuna, Hög, Forssa, Rogsta, Harmånger och Jättendal, alla liggande invid eller nära hafvet, hafva så ringa skogstillgångar, att, sedan de till Bruken anslagne rekognitionsskogar algått, de icke öfverstiga befolkningens eget behof till vedbrand, stängsel samt husbyggnad, och endast i tre af dessa socknar, nemligen Skog, Trönö och Enånger, har brädsågning till afsalu utgjort en för allmogen vigtig binäring; hvaremot de från hafskusten aflägsna socknarne väl hafva vidsträckta skogar, men hvilka för nämnde aflägsenhet och bristande kommunikations-medel saknat allmänt och enskildt värde, och af sådan anledning blifvit på allt sätt vanvårdade, mest genom svedjande och skogseldar, intill dess, inom sednast förflutne trettio år, de stora sockne-samfälligheterne genom afvittringar och skiften upphört och en i allmänhet förbättrad hushållning med skogarne inträdt.
— Sedan till följd deraf by- och hemmansskogarne blifvit lill sina gränsor bestämda, har ock spekulationen blifvit riktad å möjligheten att tillgodogöra provinsens stora skogstillgång, för hvilket ändamål under sednast förflutne fem år strömrensningar blifvit företagne i Ljusne eif och dess bifloder, för att befordra och underlätta flottning af sågtimmer och bjelkar m. m till hafskust,en från de på lii till 20 mils afstånd derifrån belägne skogar.
Trädvarurörelsen har derigenom, samt till följd af de under sednaste åren stegrade prisen å trädvaror, blifvit mera eller mindre spridd till alla socknar i Helsingland, der skogstillgängen det medgifvit, och lemnat alla klasser af befolkningen derstädes tillfälle till en lönande förtjenst.
Skogarne blifva visserligen derigenom mycket anlitade för trädvaru-export; men deraf befaras mindre vådliga följder än af den förstörelse1, som de genom svedjande och skogsBerällelse öfver Gefleborgs
Län för åren 1851—1855. 2 10 eldar vöro underkastade den tid, då de för ägaren icke linde något värde; och i samma man, som skogarnes värde stiger, bör man kunna hoppas att å dem införes en efter nyare methoder ordnad skogshushållning, hvarmed ock början blifvit gjord af Bruksägare inom provinsen.
, Bergsbruket.
Under loppet af de fem sistförflutne åren hafva mutsedlar blifvit utfärdade å dels nya, dels förut bearbetade, men åter öfvergifne, elfva silfver- och sjutton kopparmalmsanledningar inom Länet, af hvilka likväl icke någon befunnits lönande.
Uti Fjellbergs blyglansskärpning inom
Thorsåkers socken har också allt arbete numera blifvit instäldt.
Jernmalms-uppfordringen har uppgått år 1851 till 35,310, 1852 till 35,563, 1853 till i0,028, 1854 till 34,953, och 1855 till 42,790, eller tillsammans under alla fem åren till 188,644 SkM.
Bergsvigt, som i medeltal för året utgör 37,729 SkM, och öfverstiger med 1,563 SkM medelbeloppet af malmuppfordringen under den tid sist afgifne berättelse omfattade.
A tjugusex nya jernmalmsanledningar hafva mutsedlar blifvit begärde.
Den malm, som utöfver det, som erhålles från grufvorne inom Länet, erfordras för tackjernstillverkningen, hemtas till större delen från St.
Län, men för öfrigt från Stockholms och Westmanlands Län.
Tackjerns-tillverkningen har utgjort år 1851 —•76,622: 21.8, 1852 — 69,450: 15. 12. 1853 — 82,022: 18.3, 1854 — 61,224:23.
15, och 1855 — 73,565:21.
5. eller tillsammans 362,886- 22. 3.
SkM. Tackjernsvigt, och således i medeltal årligen 72,577 SkM. 9 LM. 13 M., hvilken tillverkning är 667 SkM. 17 LM. 18 M. mindre än medelbeloppet af tillverkningen under näst föregående tre år. -— Medelproduktionen på hvarje dygn, som under sistnämnde tid var 21,58 SkM, har under sistförflutne fem år uppgått till 24,83 SkM..
Till denna ökade tillverkning för hvarje dygn har hufvudsakligen bidragit det mera allmänna begagnandet af flera formor för blästerns inledande i masugnen samt af cylinder-blåsverk af tackjern i stället för de förr vanliga blåsmachinerne af träd; och har genom dessa och andra förbättringar, såsom användandet af den ur masugnen utströmmande gasen till malmens rostning m. m. åtgången af kol och ved vid tackjernstillverkningen blifvit betydligen minskad.
Stångjerns-tillverkningen har uppgått år 1851 till 98,985 SkM. 4 LM. 15 M, 1852 till 100,343. 1. 10,, 1853 till 105,416. 12. 15, 1854 till 92,949. 12. 4, och 1855 till 108,405. 4. 6, eller under alla fem åren till 506,099. 15. 10, som i medeltal för hvarje år utgör 101,219 SkM. 19 LM. 2 M. Bergsvigt, som med icke mindre än 10,575 SkM. 12 LM.
1 M. öfverstiger årliga medelbeloppet af tillverkningen under föregående tre år.
Under de sista fem åren hafva blifvit uppförde en stångjernshärd vid Sunnerstaholm i Bollnäs socken, en ny stångjernshärd vid Oslättfors Bruk och två nya stångjernshärdar vid Gysinge Bruk, hvaremot blifvit nedlagde 1 I cn stångjernshärd vid Walls Bergsmanshammare i Ofvansjö socken, samt en vid Tjernäs och en vid Bergs nedre Bergsmanshammare i Thorsåkers socken.
Oinskränkt smidesrätt har under samma tid blifvit medgifven för Ströms, Franshammars, Strömbacka, Hedvigsfors, Gysinge, Iggesunds och Nianforss Bruk.
Jernmanufaktur-tillverkningen har utgjort år 1851 — 1,927 SkU 19 U., 1852 — 1,931. 12. 7, 1853 — 2,174. 12. 14, 1854 — 1,744. 15. 4, och 1855 — 1.323. 8. 10, eller tillsammans 9,101 SkU 9 LU 11 U Bergsvigt, som i medeltal för hvarje år utgör 1,820 SkU. 5 LU. 18 U, och med 217 SkU. 19 LU. 19 U. öfversliger årliga tillverkningen under föregående tre år.
— Nya manufakturverk hafva under den tid, som denna berättelse omfattar, blifvit anlagde vid Sunnerstaholm i Bollnäs socken, Robertsholm i Thorsåkers socken och Källänge å Söderhamns stads område; hvarjemte manufakturverket vid Sparreforss i Woxna socken, hvilket för flere år sedan nedlades, blifvit åter upptaget.
Dessutom hafva manufakturhamrar för husbehofssmide blifvit uppförde på Fägärdes och Sundsäters byars gemensamma mark i Njutångers socken, å Föne bys mark i Färila socken och vid Hamre by i Trönö socken.
De vid Hammarby och Boforss Bruk privilegierade manufakturverk hafva deremot blifvit nedlagde.
Gröfre gjutgods har till mindre belopp blifvit tillverkadt vid de fleste- masugnarnc och är uti den uppgifne Tackjerns-tillvérkningen inberäknade Vid Forssbacka och Gefle gjuterier tillverkades år 1851 — 2,438 SkU 16 LU, 1852 — 2,123 SkU. 8 LU. 10 U, 1853 — 2,365. 6. 10, 1854 — 2,891. 1. 5, och 1855 — 3,435. 12. 5, eller tillsammans 13,254 SkU. 4 LU 10 U.
Bergsvigt diverse gjutgods. § 4.
Jagt och Djurfångst idkas mera och mindre uti alla socknar inom Länet.
Tillgången på skogsfogel, hvaraf fordom ganska mycket försåldes till andra orter, anses årligen minskas, och hvad som deraf nu erhålles afsättes till största delen inom orten.
o Jagten efter rofdjur, som uppmuntras genom belöningar af socknarne å landet, som för sådant ändamål blifvit fördelade uti särskildta distrikter, idkas äfven uti alla socknar å landet; och hafva under de sistförflutne fem år blifvit utan allmän skallgång dödade: 88 Björnar, 36 Vargar, 145 Lodjur, 911 Räfvar, 156 Mårdar, 69 Uttrar, 146 Lekaltor, 423 Skjälar, 4 Örnar, 13 Ufvar, 160 Ugglor, 296 Hökar, 10 Glador och 2 Falkar. 12 Strömmingsfisket fortfar att vara en lönande binäring uti de invid Bottniska viken belägne socknar.
Beloppet af fångsten, som vanligen genast forsäljes till befolk ningen uti de socknar, som icke gränsa till hafvet, kan dock icke uppgifvas. Lax fångas uti flere vattendrag inom Länet, men mest uti Ljusne eif och Gefle å.
Afsättningen af lax till andra orter anses uppgå till 3,000 å 4,000 I.U..
Insjöfisket är icke särdeles lönande och idkas allenast för egne hushållsbehof.
För att kunna bereda större tillgång på fisk uti strömmar och insjöar, har Kongl. Hushållnings-Sällskapet i Länet sistlidne år för en elev bekostat undervisning af Friherre G.
Cederström uti sättet att genom fiskrommens artificiella befruktning befordra fiskens förökning, och under innevarande år har, uppå reqvisition af några possessionater i Länet, Friherre Cederström infunnit sig vid Forssbacka Bruk uti Gestrikland och derstädes meddelat undervisning derom åt elever från skilda trakter i Länet.
Man hoppas derigenom kunna åstadkomma förbättring af ström- och insjö-fisket; men någon verkan deraf har naturligtvis ännu icke kunnat erfaras.
Kolning och körslor för bergsbrukets behof är fortfarande en binäring inom de fleste socknar i Länet; men i den mån trädvarurörelsen stigit har också allmogen mindre betjenat Bruken med kolning och foror; och oaktadt kolpriset och forlönerne stigit till en höjd, som aldrig tillförene ägt rum, så har ändock för många Bruksägare uppstått största svårighet att få sitt kolbehof fyldt och sine tillverkningar framforslade till städerne.
Försäljning af trädvaror har under de sednare åren beredt befolkningen i Länet en god inkomst.
Hemmansägare hafva försålt dels afbruksningsrätten till skog under vissa år, dels bräder, bjelkar, sparrar och spiror till höga pris, och den öfrige befolkningen å landsbygden har sgenom upphuggning af virket, dess framforslande till floderne samt flottning till hafskusten haft en lönande arbetsförtjenst, hvilken för arbetare, som dervid förvärfvat vana och skicklighet, stundom uppgått till 3 R:dr 16 sk. banko för dagen.
Under de sistförflutne fem åren hafva i medeltal årligen skeppats från Gestrikland 33,676 tolfter bräder, 318 st. bjelkar, 243 st. spiror, och från Helsingland 26,251 tolfter bräder, 16.437 st. bjelkar, 332 st. spiror och 5700 st sparrar.
Pottaske- och Tjäru-tillverkningen, som blifvit genom premier af ej mindre dertill beviljade statsanslag un af Länets Hushållnings-Sällskaps enskilda medel uppmuntrade och varit en vigtig binäring för skogsbygdens befolkning samt i väsendtlig mån bidragit att upphjelpa och understödja de nybyggare, hvilka bosatt sig å kronoskogarne, har under de sednare åren betydligen aftagit, hufvudsakligen till följd deraf att arbetet med upphuggning och framforslande af trädvaror befunnits mera lönande. 13 Salpeter-tillverkningen tiar under hvarje af de fem sista åren i medeltal utgjort 81 i LU.. Från Wahlbo, Arsunda och Ofvansjö socknar i Gestrikland bernias årligen och i Gefle stad försäljas qvarnslenar, trappstenar och masugns-ställen, hvarigenom de hemmansägare, som hafva tillgång på sådane varor, anses bereda sig en god inkomst.
För utbyte och försäljning af varor hållas årligen uti städerne Gefle och Söderhamn tre och uti Hudiksvall två marknader; hvarförutan årligen hållas två marknader uti Skjästra by uti Jerfsö kocken, en uti Knåda by uti Ofvanåkers socken och en uti Lia by i Bjuråkers socken.
Å landet äro bosatte Nittiotvå handlande, som på grund af Kongl.
Handels-Ordningen af den 22 December 1846 erhållit handelsrättighet, och Tjugusju landtman försälja i öppna bodar landtmannavaror.
Tjugusju båtar af fern läster och derutöfver ägas af landtmän och begagnas till inrikes sjöfart.
Dessa båtar innehålla tillsammans 746 läster.
Å landsbygden finnas femton färgerier med ett tillverkningsvärde af 8,128 R:dr, fjorton garfverier med d:o af 11,232 R:dr, fem tegelbruk med d:o af 3,930, en klädesfabrik med d:o af 61,634 Rdr, ett oljeslageri med d:o af 100 R:dr, tre pappersbruk med d:o af 17,990 R:dr, två segelduksfabriker med d:o af 11,869 R:dr, åtta kakelugns- och stenkärlsfabriker med d:o af 8,600 R:dr och elfva diverse fabriker med o d:o af 653 R:dr Banko.
A landsbygden finnas dessutom handtverkare och gerningsmän uti de flesta yrken till ett saminanräknadt antal af Femhundra Nittiofyra.
Väganläggningar till lättande af varutransporten hafva blifvit ä vägsträckningen från H udiksvalls stad till Jemtland och Herjeådalen företagne u’i Forssa, Delsbo, Färila och Hogdals socknar å en väglängd af tillhopa 122,840 alnar, och å vägsträckningen från Gefle stad till Westmanlands gräns vid Gysinge Bruk å en väglängd af 24,345 alnar, till hvilka arbeten Eders Kongl. Majit i nåder beviljat understöd af statsmedel till ett sammanräknadt belopp af 40,233 R:dr 1 6 sk.
Utan bidrag af statsmedel hafva vägomläggningar blifvit verkställde till undvikande af den så kallade Sjöviksbacken å allmänna landsvägen i Bjuråkers socken och de så kallade Inabackarne å allmänna landsvägen i Söderala socken emellan Söderhamns stad och Myskje gästgifvaregård.
Anläggning af jernväg för lokomotiv emellan Gefle och Fahlun genom Wahlbo, Ofvansjö och Thorsåkers socknar i Gestrikland samt Sundborns och Wika socknar i Dalarne. hvartill beviljats lån af statsmedel till ett belopp af 1,600,000 R:dr Banko, är under arbete, och förslag till jernvägsanliiggnmgar emellan ej mindre Söderhamns stad och sjön Bergviken i Södra Helsingland, än Hudiksvalls stad och vattendraget inom Forssa socken i Norra Helsingland äro uppgjorde, men ännu icke beslutade. t i JP® léiis ii 'f 'tetin ing.
Antalet'af hemmanen i Länet, hvilkas olika natur är uti Tabellen upptagen, har under sistförflutue fern år icke blifvit ökadt med mera än Af-yg mantal; men icke något hemman har förfallit uti ödesmål eller blifvit af öde åter upptaget.
Antalet af krono-nybyggen har blifvit ökadt med 63, af krono-torp med 3, af tullmjölqvarnar med 7, af lull-sågqvarnar med '120, af husbehofs-sågqvarnar med 71; hvaremot antalet af husbehofs-mjölqvarnar blifvit förminskadt med 60.
Fem större sågverk för tillverkning af bräder till afsalu hafva blifvit anlagde.
Skattläggning af lägenheter å Ugglebo jernverkens samt Elfkarleö och Mackmyra Bruks rekognitions-skogs-allmännmgar har blifvit verkställd, men, i anseende till deremot anförde besvär, ännu icke fastställd.
Statsbidragen, hvilkas belopp är uti Tabellen upptaget, hafva utan betydliga restantier ingått.
Skatteförenklingen har blifvit med mycken belåtenhet af räntegifvarne emottagen, hufvudsakligen derföre att rättigheten för räntetagare att in natura, fordra indelning och kronotionde upphört och den allmänt öfverklagade olikheten uti lösningsprisen försvinner.
De genom Eders Kongl. Majits nådiga Bref af den '12 Maj 1832 påbjudne afvittrmgar emellan kronan och skattemännen hafva nu så fortskridit, att allenast slutlig pröfning uti Kongl. Kammar-Collegium återstår af sist upprättade och af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande godkände afvittringsförslagen för Ramsjö kapellbygd i Ljusdals socken och Ytter-Hogdals socken.
Genom dessa afvitlringar, som öfvergått Bergsjö, Gnarps, Bollnäs, Hanebo, Alfta, Undersviks, Jerfsö, Ljusdals, Färila, Loos och Ytter-Hogdals socknar, samt Sequester-skogen i Hille socken, Wittersjö allmänning i Hamrånge socken samt allmänningar inom Ofvanåkers, Arbrå, Bjuråkers och Hassela socknar, hafva tillkommit å gamla hemman tiilökta 37 mantal, samt för upptagne 213 krono-nybyggen 33|| mantal, hvarförutan tre qvadratmil krono-öfverloppsmarker, som till nybvgges-anläggningar befunnits otjenliga, ännu återstå att till kronans framtida behof disponeras.
Dessa afvittnngs-åtgärder hafva varit af stor nytta icke allenast derföre, att genom desamma tillfällen öppnats för nvhemmans upptagande å kronomarkerne, utan förnämligast derigenom, att skattehemmanens ägare fått sina områden från kronomarkerne skiljda och utbrutna, så att dessa områden sedan kunnat emellan hemmanen skiftas, och den vanvård och förödelse hämmas, sorn under samfälfighetsbruket inom skifteslagcn, sorn stundom utgjordes af hela socknar, förut ägt rum å skogarnc. 15 Enligt de lill Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ingilne sammandrag af Landtmiitarncs års-redogörelser, hafva under åren 185'1 till och med 1 855 blifvit inom Länet fulländade ,38 laga skiften och 295 andra Landtmäteri-förrättningar, af hvilka de förra omfattat skifte ä i 13] mantal emellan 35 ! qvarboende och 77 utflyttande delägare.
Den skiftade marken innehåller 29,675 tunnland inägor och 468,535 tunnland skogsmark, eller sammanräknadt nära 22 qvadratmii.
Dessutom innehålla utstakade rågångsoch skifteslinier samt delade väg- och stängselsträckuingar 12,089,678 alnar.
Dock äro af förut nämnde laga skiften 9 ännu beroende på efter afslutandet uppkomne rättegångar, eller i följd af besvär förordnade ändringar, så att desamma ännu icke blifvit lill efterrättelse gällande, till hvilket antal äfven hörer laga skiftet å hela Ofvanåkers socken med 38| mantal samt 155 qvarboende och 18 utflyttande delägare och en ägorymd af 98,220 tunnland, hvarom uppkommit flere stridigheter, som äro beroende på Högsta Domstolens pröfning.
Vid 1855 års slut voro påbörjade, men oafslutade, 28 laga skiften och 34 andra förrättningar, af hvilka 6 laga skiften och 5 andra för rättningar ärO beroende på uppkomne rättegångar samt 22 laga skiften och 29 andra förrättningar dels under handläggning och dels uppskjutne.
I öfrigt voro vid 1855 års slut förordnanden utfärdade för 20 laga skiften och 119 andra förrättningar, hvilka först under innevarande sommar kunnat handläggas.
Af Herr Förste Landtmätaren och Riddaren af Kongl. Wasa Orden P. II.