Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskoltets Utlåtande, N:o 4. 11 b) Dessa Rikslikare skola nedläggas i Vår Skattkammare under Vårt och Rikets Kammar-kollegii vård, och få begagnas endast till jemförelse af personer, som af Vår A etenskaps-Akademi, eller annan af Oss utsedd vetenskaplig auktoritet, anses ega de msigter ocb den praktiska färdighet, sorn eli så grannlaga värf fordrar, och i närvaro af en af bemälda Kollegium och en af den vetenskapliga institutionen utsedd person, hvilka båda skola tillse alt ingen ändring eller skada dervid sker, samt deröfver till Kammar-kollegium intyg ingifva.
För längdmåtts jemförelse med likaren skall en komparator med mikroskoper finnas vid likaren att tillgå, och må icke någon komparalion ske annorlunda än medelst mikroskoper, antingen å nämnda eller annat tjenligt instrument.
Af hvardera utaf dessa rikslikare skola tvänne kopior, af samma slags material som rikslikarnes, lagas i så nära öfverensstämmelse, som ske kan.
Det ena exemplaret af hvardera skall förvaras i Vår Vctenskaps-Akademi och det andra vid Vårt Universitet i Upsala.
Af protokollet öfver dessa kopiors jemförelse, så väl med Rikslikarne, som sins emellan, skall ett exemplar till Kammar-kollegium aflemnas, och ett vid hvardera kopian förvaras för alt tjena till efterrättelse, och skall, minst hvarje tionde år, ny jemförelse ske och protokoll deröfver likaledes afgifvas och förvaras. c) I händelse den ena eller andra af de i Vår Skattkammare förvarade Rikslikare skulle blifva skadad eller förkomma, skall den skadade eller förkomna ersättas med den i Vetenskaps-Akademien förvarade kopian.
Skulle äfven denna vara skadad eller förkommen, tages till Rikslikare den vid Upsala Universitet förvarade kopian.
I hvilkendera af dessa händelser iakttages den korrektion, som i sednaste komparationsprotokollet finnes antecknad. d) Blifver en af de i föregående moment omnämnda kopior till Rikslikare uppflyttad, skall den ofördröjligen af annan ersättas.' 1 den oförmodade händelsen, att så väl Rikslikaren som nämnde kopior skulle förkomma eller blifva skadade, utan alt de genom andra hunnit ersättas, då skall ny Rikslikare förfärdigas efter följande grunder, dervid den närmaste öfverensstämmelse med de nu gällande Rikslikarne är afsedd, nemligen: l:o) Likaren för Längdmåttet göres sådan att afståndet mellan 2:ne vinkelräta, emot stångens medel-Iinie utsatta fina streck blifver, vid + 15° å Celsii thermometer, 3 fot, då en enkel pendel, som vid Stockholms nuvarande Observatorii latitud, och reducerad till lufttomt rum och hafvets medelhöjd, fullbordar 86,400 oscillalioner på ett medelsolardygn, eller behöfver för hvarje enkel oscillation noggrann! en medellidssekund, utgör 3,35064 fot. 2:o) Likaren för Vigten göres sådan, att den, uppvägd i atmosferisk med fuktighet hallt mättad luft af + 15° temperatur å Celsii thermometer och vid 2,36 fot, lill noll grads temperatur hos qvicksilfret reducerad barometerhöjd, blifver 1 skålpund.
Detta skålpund bestämmes sålunda, att en kubikfot rent vatten vid dess högsta täthet väger i atmosferisk luft, under nyssnämnda omständigheter, 61,323 skålpund, Materialet, hvaraf dessa nya Rikslikare skola i händelse af behof förfärdigas, samt den form, som åt desamma skall gifvas, äfvensom sältet för deras begagnande, vill Kongl.
Majit, om och när sådant erfordras, i Nåder bestämma, i enlighet med vetenskapens dä gällande fordringar. e) förutom ofvannämnde rikslikare samt kopior, skola till jemförelse och efterrättelse finnas:
Iso) 1 Gener nl-Landlmäteri-lcon tor et: eli 3-fots längdmått af messing, med fina ritser i sillverinläggningar, vid + 15° Celsii noggrannt inom 0,oooi fot, ocb deladt i tiondedels fot eller tum, deq yttersta tummen i tiondedels tum eller linier; ett kann - 12 Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 4. mätt af glas vid nämnde temperatur noggrannt inom 0,ooo4 kanna; samt en skålpundsvigt af förgyld messing, noggrann inom 0,oooi skålpund, allt räknadt i afseende å noggrannheten öfver eller under. 2:o)
I hvarje läns kansli, samt i hvarje stad u Rådhuset: ett 2-fots mätt af messing, med förgylda, mot mcdel-linien vinkelräta ändplaner, emellan hvilka måttet räknas, indeladt i fot och tiondedels fot eller tum, den sista tummen i tiondedels tum eller linier; och skola dessa likare vara vid nyssnämnda temperatur noggranna inom 0,ooi fot; samt en skålpunds-vigt af förgyld messing, noggrann inom 0,oooi skålpund, allt likaledes öfver eiler under. §. 5. a) Måttstockar, hvartill äfven räknas mätskalan, skola vara af någon styf metall eller metallblandning, eller ock af ben, eller något hårdt trädslag, och må de justeras och krönas, som hålla en half, en, två eller flera fot. bj Å måttstockar af två eller flera fots längd, som i handel, uppbörd eller leverering begagnas, skall på ena sidan utsättas fotmåtten, hvaraf åtminstone det yttersta skall delas i 10 tum och åtminstone yttersta tummen i 10 linier.
Äfven skola å sådana måttstockar anbringas dimensionerna å de kuhiska målkärlen, hvarigenom dessas riktighet lätteligen pröfvas.
1 öfrigt må ock å 2 fots, eller det gamla alnmåttet, den hittills gällande indelningen i qvarter, verktum och deras underafdelningar i halfva, fjärdedels och åttondedels verktum tills vidare utsättas, till lättnad för öfvergången till decimaldelningen. 8. 6. aj
Målkärl för torra varor skola göras af träd i kubisk form, af godt och torrt virke, och skola dessa målkärl utvändigt på två motsatta sidor vara försedda med vinkelrätt från botten inskurna narar af något hårdt trädslag, helst al annan sort än det, hvaraf målkärlet i öfrigt är förfärdigadt.
Kronomärke! skall så anbringas, att det blifver synligt vid brädden, både på narén och kärlets kant, samt nedtill både på narén och bottenträdets kant, men kärlets innehåll utsältes på de tvenne andra sinsemellan motstående sidorna.
Dessa målkärl skola förfärdigas och justeras lill följande kubikinnehåll, nemligen: 5, 3, 2 och 1 kubikfot; 5, 3, 2 och 1 kanna samt 50, 30, 20 och 10 kubiktum. b) Målkärl för våta och flytande varor skola förfärdigas af koppar eller messing, i hvilka fall de skola vara invändigt förtenta eller försilfrade, eller ock af lenn, nysilfver eller förlent jernbleck, samt justeras och krönas till följande kubik-innehåll: 1 kubikfot eller 10 kannor j ^ f()ml samt 5, 3. 2 och 1 kannor) och 50,^30, -0, 10 | kubiktum j konisk eller cylindrisk form.
Justeringen af dessa målkärl sker sålunda, att ett på insidan utstående märke, hvartill kärlet bör fyllas, benämnd!
Pel, anbringas minst en linie under brädden, pa de cylindriska kärlen å tvenne motsatta punkter, och på de koniska, som upptill skola vara snedt afskuma, å allenast en punkt, nemligen å den högre sidan, midt emot afskärningens lägsta kant.
Kronomärket, justerarens namn och årtalet stämplas å en pa utsidan lästlödd blyskifva.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, Avo 4. 13 §. 7. «) Vigter eller så kallade Vigtlod]or af 1 skålpund och derutöfver skola gjutas af tackjern, messing eller brons, af cylindrisk eller föga konisk form, med passande grepe å de större och knapp å de mindre.
Tackjerns-vigterna, å hvilka siffrorna, som utmärka vigteh, skola vara anbragta å sidan, jemkas, medelst i lödjan helt och hållet instöpt bly, till sin rätta tyngd, hvarpå kronomärket och vigten, jemte justerarens namn, äfvensom årtalet då justeringen skedde, i blyet instämplas.
Å messings- eller bronsvigterna, som icke få hafva något ingjutet bly, anbringas ofvannämnda justerings-stämplar i sjelfva messingen eller bronsen.
Vigter under 1 skålpund skola ovilkorligen förfärdigas af messing eller brons. bj Yigtlödjor skola förfärdigas, justeras och krönas till följande värden: 1 centner och de mullipler deraf, som behofvet kan påkalla. 50, 3», 20, 10, gy, 5, 3, 2 och 1 50, 30, 20, 10 5, 3, 2 och 1 50, 30, 20, 10 5, 3, 2 och 1 Ort; Korn. §. 9. aj Vid uppmätning af torra varor skall, så länge varans mängd del medgifver, det största målkärlet alltid begagnas, efter den i §. 6 anförda ordning. bj Vid mätning af sådana varor, som genom olika ifylhiingssätt blifva meleher mindre packade, såsom spanmål, salt, in. m., skall den, som förrättar ifyllningen, stå helt nära målkärlet, dock utan att under ilyllningen vidröra detsamma, och närmast öfver kärlets brädd inösa från skofvelbladets ända så mycket som skofveln rymn|er, utan någon slags kastning eller skofvelns högre upplyftande, samt utan alt kärlet på något sätt skakas.
När målkärlet på detta sätt blifvit öfverfyfdt, får icke någon strykning, än mindre tillpackning, ske med skofveln eller på annat sätt, utan strykes innehållet jemnt med ett strykbräde, som är tillräckligt högt att hindra rågans återfall.
Slrykbrädets undre sida, som skall vara rak efter längden, men icke skarpkantig, utan afrundad vinkelrätt mot längden, och icke tjockare än 2 turn, nedsättes på en af kärlets yttre bräddar, samt föres sakta fram på de tvänne derifrån utgående bräddar, till dess den fjerde brädden är passerad.
Beträffande mätning af sådana varor, sorn utgöras af större stycken, såsom stenock bränn-kol, krita, rot- och trädfrukter, hvilka ej kunna jemnt afstrykas, galle, att malkärlet skall vara väl fyldt, dock utan att någon råga derå må påfordras. c) Till de kuhiska målkärlens kontroll skall sä väl i Wäre och Kronans, som i privates magasiner och öppna bodar, der sådana kärl begagnas, en krönt måttstock af messing eller jern finnas, derå längden af hvarje knbiskt måtts inre sida är utmärkt. §• 10. a) Vägning sker medelst Våg, hvars balans är försedd, ej mindre med fast midtelaxel, hvilanda på hårda jemnhöga pannor, än med fasta ändaxlar för skålarnes uppbärning.
Vågbalanser, der ändaxlarne ersättas af krokar, försedda med hål till skalarnes uppbärning, uro icke i allmän handel tillålne. 14 Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Vtskoltens Utlåtande, N:o 4.
Balansens armar skola vara lika länga, räknadt frän midlelaxelns till ändaxlarnes eggar, och skall tungan stå vinkelrätt emot den linie, som förenar ändeggarne.
Balansen skall ensam ställa tungan på nollpunkten lodrätt öfver midtplaxeln.
Efter skålarnes påhängning skall tungan ställa sig på samma sätt.
Likaledes då skälarne byta plats, eller de vigter eller den vara, hvarmedelst vågen förut visade jemnvigt, ombytas från den ena skålen lill den andra.
På större vågar, der skålarne ersättas af plana trädskifvor, hvilkas jemnvigt är svår alt under fortsatt bruk bibehålla, skall dessas jemnvigt med pålagda tyngder återställas, innan vägning företages. b) Belsman af jern eller stål, gjorda efter fastställd modell och uppstuckna till högst 40 skålpund, få äfven justeras och krönas, samt, då varans allemnare och emottagare derom komma öfverens, till vägning nyttjas; men betsman af trä må hädanefter icke justeras och krönas. c) Pyndare, äfvensom så kallade Bro- och Decimal-vågar, må till uppvägning af halm, hö, malmer, tackjern, gröfre gjutgods och andra varor af ett jemförelsvis ringare värde och obeqväma alt på väg uppvägas, äfven användas om de ega antaglig konstruktion; dock böra krönta vigter finnas till hands att, när helst det äskas, vägningsapparatens riktighet dymedelst utröna. §. 11.
Rikets mått och vigt står under General-Landtmäteri-konlorets öfverinseende.
Öfver-Ståthållaren i Stockholm samt Väre Befallningshafvande i Länen tillhörer ock att, såsom i öfriga ordningsmål af allmän vigt, vaka deröfver, att i allt hvad härtill hörer rätt och behörigt tillgår. §• 12. o) Öfver-Direktören olver Landtmäteriet utser och förordnar till justerare dem, som, efter föregången pröfning, finnas vara dertill skicklige, och anvisar hvar och en af dem det distrikt, hvarinom han för justeringen skall vara ansvarig.
Dessa justerare skola ställa sig till efterrättelse den för dem utkommande instruktion, samt lör öfrigt af Öfver-Direktören icke allenast laga befallning och underrättelse om hvad till justeringens behöriga verkställighet vidare hörer, utan ock för honom redogöra. A) Stapelstäderna må hafva sine egne edsvurne justerare, som de sjelfve löna ; dock skola äfven desse vara af Öfver-Direktören såsom skicklige godkände; och galle för öfrigt om dem hvad om andre justerare i nästföregående moment nämndt är. c) General-Landlmäteri-kontoret åligger att undersöka och stämpla alla likaremålt och likarevigter, samt att besörja om tillhandahållandet deraf, då sådane af vederbörande justerare reqvireras.
Justerare skola ock vara förbundne att i tjensteus utöfning sig af sådane likarc-mått och vigter betjena, som med General-Landtmäteri-kontorets stämpel äro försedda. d) De till undersökning af runda förvarings- eller transport-kärl erforderliga särskilda måttstockar, eller så kallade röjstockar, skola likaledes uti General-Landtmälerikontorel pröfvas och med kontorets stämpel förses. §• 13. a) Justerare åligger att, utan ali tidsutdrägt, justera och kröna de måttstockar, målkärl oell vigtlodjor, samt förvarings- och transport-karl, som till honom öfverlemnas.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 4. 15
De till sådan förrättning erforderliga instrument och redskap m. m. skall han sjelf på egen bekostnad sig förskaffa, hvaremot han åtnjuter justerings-arfvode enligt särskild taxa. b) Hvar och en, som mått och vigt vid handel, uppbörd eller leverering nyttjar, vare sjelf ansvarig efter lag för deras riktighet om de icke äro behörigen justerade och krönte, i stad inom året, och ä landet inom tvänne år, samt för öfrigt befinnas i oskadadt skick; ersätte ock all den skada, som genom försummelse i detta hänseende kan hafva limat. c) Det oaktadt skall det vara justerares pligt att inom distriktet noga vaka och hand hålla deröfver, ali mått och vigter på rätta tider undersökas och justeras; skolande ingen, som i handel och rörelse nyttjar mått och vigter, kunna förvägra justerare, polis- eller krono-betjent, att i öppet magasin eller salubod jemförelse och kontroll i denna del när som helst anställa. d) Då Öfver-Direktören eller Väre
Befallningshafvande i länen ålägga justerare genomresa distriktet, skall han genom förutgången kungörelse kalla dem, som åstunda justering af sina mått och vigter, att på utsatta beqväma platser samt lämpliga dagar och timmar sig dermed infinna. c) Befinnes måttstock, målkärl eller vigtlödja, hetsman eller med justeringsmärke försedl förvarings- och transport-kärl genom justerarens förvållande oriktigt justerade, eller fordrar justeraren högre arfvode, än efter taxan honom tillkommer, sfånde derför till ansvar, i Stockholm inför Öfver-Ståthållaren, och i landsorterne inför Våre Befallningshafvande. /')
Uti särskild
Instruktion för justerare skall föreskrifvas, så väldet högst tillåtna remedium för olika måttstockar, målkärl och vigtlödjor, som hvad i öfrigt justeraren till efterrättelse länder.» Hvarjemte Kongl.
Majit i Nåder yttrat, att, i sammanhang med en allmän stadga om mått och vigt, bli (Ver nödigt att utfärda tvänne Special-Förordningar, den ene innefattande föreskrifter om hvad för verkställigheten af den nya Stadgan iakttagas bör, den andra innehållande närmare instruktion jemte arfvodestaxa för justerare, till hvilken sednare Förordning Landtmäleri-öfver-Direktören afgifvit underdånigt förslag, som, i afvaktan på beslut rörande hufvudförfattningen, hittills icke kunnat definilift handläggas; samt att, beträffande Förordningen om hvad för verkställighet af den nya Stadgan bör iakttagas, så väl det i 1826 års Författnings-samling intagna, sorn det af VelenskapsAkademien efter jemkningarne i hufvudbestämmelserna nu omarbetade förslag, till största delen utgöres af en afhandling, omständligen utvecklande anledningarne lill reformen och de hufvudgrunder, hvarpå det nya systemet är bygdt, jemte detsammas förhållande till det äldre och bägges inbördes sammanhang; hvilken afhandling, såsom mindre utgörande föremål för en förordning, torde lämpligast kunna särskildt genom trycket utgifvas och modeist öfverlemnande åt församlingarnes socknenämnder, befordras till allmänhetens närmare kännedom.
Med bifall till det väsendtliga af hvad Kongl.
Vetenskaps-Akademien i öfrigt rörande denna förordning föreslagit, har Kongl. Majit, i afseende på tiden för det nya systemets bringande till verkställighet, ansett kunna föreskrifvas: »att mätstockar, målkärl och vigtlödjor af de slag och fördelningar, som i den nya Stadgan bestämmas, må, efter dennas utfärdande, när som helst förfärdigas, justeras och krönas; 16 Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N.o i. att, intill 1862 års slut, kubiska målkärl af 1, i måltunna, men icke der under, efter det gamla måttet må krönas, — dock att äfven kanntalet bör vara inbrändt, nemligen å måltunnan 56 kannor, å halflunnan 28, å fjerdedels-tunnan 14, samt å åttondedels-tunnan 7 kannor; att deremot andra målkärl, äfvensom vigter, efter 1858 års slut, icke må krönas, så framt de ej äro enligt den nya Stadgan inrättade, ulan allenast förut befintlige omjusteras, der sådant erfordras; alt detta skall gälla äfven mätstockar, försedde blott med den gamla indelningen, hvaremot mätstockar, inrättade efter både den gamla och den nya, få krönas intill 1862 års slut, efter hvilken tid ingen med den gamla indelningen försedd mätstock må krönas, om ock den nya tillika skulle vara derå anbragt; att under loppet af 6 år, från den 1 Januari 1857, det må stå livar och en enskild fritt att i sin handel och rörelse använda, efter eget godtfinnande, det hittills gällande eller del nya mått- eller vigt-syslemel; att till Kronans förråder och magasiner, efter nya Stadgan inrättade mätstockar, målkärl och vigter, skola anskaffas före 1857 års utgång, så att skattesäden för året 1858 bör inmätas med de nya målkärlen, äfvensom all utleverering på samma sätt verkställes, — dock att, om någon skattskyldig åslundar, att sädens uppmätning kontrolleras med förut brukliga målkärl, sådant, utom hvad det afskalfade kappm&ltet angår, icke må förvägras'; att i Kronans räkenskaper för skatte- och uppbörds-årét 1858 och fyra nästpåföljande är, äfvensom i debetsedlar för samma år, så väl gamla mättet och vigten, som de nya, skola särskildt utsättas; att, under samma tid, de årliga markegångs-taxorna, äfvensom alla taxor och förordningar om debitering eller uppbörd i varor och effekter,
samt afhandlingar mellan enskilde och Statens myndigheter, skola upptaga både gamla och nya måttet och vigten; men att, från och med den 1 Januari 1863, i Kronans räkenskaper och Förhandlingar endast det nya systemet må användas, och ätt, vid nämnde tidpunkt, den nya Stadgan jemväl i öfrigt skall träda i full verställlghet.» Och har Kongl. Majit slutligen i Nåder tillkännagifvil, att, för att desto säkrare bibringa allmänbeten kännedom om det nya måll- och vigt-systemet, i händelse det varder antaget, Kongl.
Majit anser en kort handledning med jemförelsctabell böra, genom Vetenskaps-Akademiens försorg, i nästkommande Almanacha införas.
Berörda Nådiga Proposition, jemte Utdrag af det vid ärendets behandling i StatsUådet förda protokoll, äfvensom omförmälda Betänkande, har blifvit af Höglolliga Ridderskapet oell Adelil till Allmänna Besvärs- och Fkonomi-Utskottet remitterad, men af de tre öfriga Riks-stånden till Lag-Utskottets behandling öfverlemnad; hvarförutan förstnämnde Utskott genom remiss från dels Vällofliga Borgare-ståndet samt dels Hedervärda Bonde-ståndet emottagil tre särskilda angående mått och vigt väckte motioner, nemligen: l:o af Herr A.O.
IVallenberg, hvilken, under yrkande, att tiotalsräkningen mätte varda tillämpad vid indelningen af rikets mått, mål och vigt, samt med åberopande deral, att de fleste nationer, som i sednare tider vidtagit förbättringar uti ifrågavarande hänseende, antingen lillegnat sig det så kallade metriska systemet i sin helhet eller ock vid bestämmande af grundenheterne sökt ull så mycket sorn möjligt närma sig detsamma, till följd hvaraf redan 70 millioner menniskor i Europa skola begagna nämnde system, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 4. 17 system, framställt del påstående, att, enär, genom antagande af det metriska systemet här i riket, icke allenast stora praktiska fördelar skulle för landet uppkomma vid transaktioner nied de länder, der sagda system vore gällande, ulan äfven det inbördes förhållandet emellan grundenheterna för måtten, målen och vigterne blefve mera vetenskapligt, än efter något annat system, längd-enheten måtte blifva grunden för alla öfriea mått- samt mål- och* vigts-enheter, äfvensom för mynt-enheten, sålunda att ytan skulle mätas med en qvadrat, hvars ena sida vore lika med Jängdenheten (eller dess tiondel eller hundradel), målets enhet skulle blifva kuben på längdenhelen (dess tiondel eller hundradel), vigtenheten tyngden af så mycket rent vatten, sorn vid sin största täthet intoge hka rymd med målets enhet (dess tiondel eller hundradel), samt myntenheten sä stor del af den eiler den till sitt korn bestämda ädla metallen, sorn vä«de lika med vigtens enhet (dess tiondel eller hundradel); varande på grund häraf utaf Herr Wallenberg uppgjordt följande »Förslag lill eli nytt system för mati, mål och vigt. 4.'sta Artikeln ; örn grunderna. 1) Tiomilliondelcn af jordens qvart-meridian är grundenheten för måttet och kallas aln. 2) Qvadraten på etthundra alnar är enheten för ylmåltet och kallas tunnland. 3) Kuben på tiondelen af en aln är enheten för målet och kallas krus. 4) Jyngden af eli krus rent vatten vid sin största täthet i lufttomt rum är vigtenheten och kallas skålpund. 2: dr a Artikeln• om enheternas öfver- och under-ajdelningar. 1) 1 aln (måttenheten)
1 kappe
Salje Artikeln: om tillämpningen. 1) Kongl.
Majit täcktes i Nåder, så fort sig göra låter, låta införa det nya systemet lör mätt, mål och vigt i Statens räkenskaper. 2) Krönte måttstockar, målkärii och vigter, både af gamla och nya systemet, skola al justerare tillhandahållas allmänheten intill 1850 års slut.
Derefter endast af nya systemet; dock vare ingen förment att äfven efter den tiden få sina gamla målkäril och vigter omjusterade, sä länge de skäligen kunna begagnas. 3) Frän och med 1855 års början eger hvar och en rättighet ali föra sina böc r-T1} räken?kaPer .en,iSl detta system; men tillförbindes ali intill 1859 års slut å utbildade räkningar, i kontrakler och andre afhandlingar, uttryckligen tillägga orden: »nya systemet.,, De, som från och med 1860 års början vilja bibehålla det gamla, bliIva likaledes pliglige att dädanefter tillägga orden: »gamla systemet» i alla sådane afhandlingar.» 2:o af Herr C. ./.
Stolpe, sorn förmenat att den för justering af mått och vigt den 30 November 1756 utfärdade taxa dels bestämde en ålit för låg vedergällning för justeraren, hvilken genom utöfning af sin tjenst tillskyndades kostnader, mångdubbelt större, än de stadgade arfvodena, enär denne för justeringen måste vara försedd med Bih. ull It.
Brot. 18S3 di 1854. 7 Sami. 2 Afd. 2 Häft. 3 18 Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskottens Utlåtande, N:o i. olika slag af likare och en mängd inslrumenter samt dessutom olla nödgades anlita biträde af någon slöjdkunnig person, dels ock vöre ofullständig och otillämplig på flere nu för tiden förekommande förhållanden; hvarföre motionären föreslagit, det Rikets Ständer skulle till Kongl. Maj:t ingå med underdånig framställning om utfärdande af en ny, efter tidens fordringar lämpad, justerare-taxa; samt 3:o af Riksdags-fullmäktigen Johan Guslaf Wasmuth fran Sloclchn/ms Ilin, hvilken, med uppgift att det stadgande, hvarigenom säljare, sorn begagna sig af vigter och målkärl, äro skyldige att, vid 3 R:dr 16 sk. vite, hvarje år låta kröna desamma, skall särdeles för den om nämnda stadgande okunniga delen af allmogen medfört flere olä genheter, änskönt de begagnade, förut justerade vigterna och mälkärlen befunnits till sin beskaffenhet oförändrade, yrkat, att, med upphäfvande af samma stadgande, det måtte förordnas, att en dylik omjustering af vigter och målkärl, som begagnas vid handel, bör ega rum endast hvart femte år.
För gemensam behandling af ofvannämnde Nådiga Proposition äfvensom al berörde tre motioner hafva Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten sammanlrädt.