Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S- D. ^tats, Utssottets den 1 innewarandc manad pä Bordet lagde Utlåtande, angående Bihangct till Riks» Standens Prvtocoller wid sist hällne Riksdag, samt ConsiiturionS, Utskottets da afgifne Betänkande, Den z Junik. 4;; tande, öfwer förestagne ändringar i Grund, Lagarne, blef ml. ater uppläst, och, ester stedd proposition, till alla delar bifallit; derom sa wäl Nespecrive MedStanden, som Stats- och Expeditions-Ukstotten stola wördsamk och wanligen underrättas.
Or supra. Lx krstocollo, 6- Brinkman.
Utdrag af prstocollet, hältet hos Hederwärda Bonde-Ständer, wid Urtima Riksdagen i Örebro den z Junii 1812.
S. D. 2)onde-Ständer har ansett all öfwerlägguing om Allmänna Befwärs- och Ekonomie-Utstottrts Betänkande, angående Korkoherdarnes ffyldiahet till Prestegärdsbyggnad, döra hwila, intill desi de öfrige Standen sig ullätit öfwer Bende-Stan, dets Motion om ett särstilt Utstött, till utredande af de emellan Bonde-Standet och de öfrige Standen uppkomne twistigheter, i den wördsamma och wänliga förmodan, att något hinder genom ett förtida bestut öfwer detta särstiita ämne icke lägges för det härmed aststade goda ändamål. supra. Lx krotocollo, 6.
Utdrag af prstocsllet, hältet hos Hägn. särest-S.äirdct, wid Urtima Riksdagen r Orebro den 4 Junii 1812.
S- D- OäcedrogS a nyo och bifölls Allmänna Befwärs- och Ekonomre-Utstottcts pa bordet hwilan de - 454 Den 4 Junii. de Betänkande, angående Vacance-rättighet för de mindre Bätsmanshallen.
Vt supra. klx krotorollo, ch V.iä. lin quist.
Utdrag af protocsllct, haltet hss >^ögw.
Prcst-Gtandet, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 4 Junti 18 >2. c?' S. D. Oöredrogs a nno 06) bifölls Allmänna Beswärs- och Ekonomie-bhstottets pä bordet hwilande Betänkande, rörande skyldigheten för Kyrkoherdar, att nelfwe uppbygga och underhalla deras Boställen.
Vt supra. blx krotOLvIIo, V. almquist.
Utdrag af prstocsllet, hållet hos ^ögw.
Prest-Ståndet, wid llrtima Riksdagen i Orebro den 4 Junit 1812.
S. D. o^Jid förnyad föredragning af Hederw.
Bonde-Ståndets pä bordet hwilande ProtocollsUrdrag as den 28 sisth Maji, angående organiserande af erc serskilt Utskott, af z:ne Ledamöter fran hwarje Ständ, sör att utreda de fran förra Riksdagar uppffjutne twistiga fraaor emellan BondeSiandet och de öfriga Riks, Ständer,, dem emellan pa bästa sätt jämka och derefter med sitt Utlåtande inkomma; sann Prest-Ståndet staflöt, att uti berörde B.siut med Hederw.
Bonde-Standet instämma och anmodade fördenskull Ståndets Eleclorcr, em Prest-SVndeis Ledamöter i samina Utstött uc wälja.
Vr. supra. slx ttrotocollo, V. Almquist.
Den 4 Junit. 45; Utdrag af protscollet, hället hss Hogw. prest Ststndet wid Urtima Riksdagen i Lerebro den 4 Junii 1812.
S- D. 8 stedrogs a nyo och bifölls Allmänna Besmars- och Ekonomie-Utstottets pa bordet hwilande Betänkande, angående Riksdags-Fullmäkcige Swen Pehrssons och Abraham Larssons Memorialen, rörande skjutsningsstvldighet samt TinasbuS och Harads- Fängelsers byggande m. m.
Vr supra. klx krotoLvllo, is. V. ^linquist.
Utdrag af protscollet, hältet hos Högw. prest-Ständer, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 4 Junii 1812.
S. D. Upplästes Protocollet, hallit wid det af Prest-Slandets Electorer denna dag anställda wal af zme Ledamöter uti det af Hederw.
Bonde-Stanbet astade och de öfrige Standen bestulne serskilda Utskott, till utredande af de ifrån förra Riksdagar uppskjutnc twistiga frågor emellan Hederw.
BondeStandet och de öfriga Riks-Standen; och inhämtades deraf, att följande erhållit fleste rösterne, neml.
Biskopen m. m> Herr Doct. Wilh. Faxe, Profefloren m. m.
Doct- Wijkman, och Prosten Sw.
Joh. Almquist, Hwilke fördenskull genom Protocolls-Utdrag böra legitimeras, att wara Prest-Ståndets Ledamöter i vfwanbesagde Utskott.
Vr supra. klx krotocollo, ch V-Hm quist.
Ut - 4ZS Den 4 Junti.
Utdrag af prstscsllct, bältet hos ^ögwärd. !)rest-Ständet, reid Urtima Riksdagen i Orebro den 4 Jumi 1312.
S- D» ^b.d det af Prest, Ståndets Electorer denna dag anställda wnl af Ledamot uti BancoUtsicttet, i framledne Dom-Prosten Dockor Hellmans st^!e, erhftt Bttkoppen Herr Doct.
Weidman aila rösterne; och skulle han fördenskull igenom Protocoös- utdrag legitimeras, att wara Prest-Standets Ledamot uti Riksens Högloft.
Ständers BancoUtskott.
Ut Lu^ra. Lx ?iotc>co1Io» U. ^Irrr^uiLt, .
Borgare-Ständets protocoll, hållet wid Urtima Riksdagen i LÖredro den 4 Junii 1812. S. D. Ä^id förnvad föredragning af Hcderwarda Bonde-Ståndets Protocolls-U-drag, för den -§ siftl.
Mait, innehallande dek inbjudande till sine Med-Stander att med Bonde-Ståndet bestämma ett S.rssildt Utskott af Denne Ledamöter fran hwarze Stand, för att ukreda de ifrån förra Riksdagarne uppskjutne twistige frågor emellan BondeStåndet och de öfrige Stånden, dom emellan pa bästa satt iemka och deröfwer med Utlåtande inkomma; Bestöt Borgare-Stander för sin del, att bifalla till b-vad Hederwarda Bonde-Stander salunda förestagit.
Tx ?rotocollo, I.. 8.
Olss ^rveäLon.
Ut, Den 4 Jurin. '457 Utdrag af Wällöf!. Borgare-Ständets prstocoll, hället wid Urrima Riksdagen i Orebro den 4 Juni! 1812.
S.,D. ^a inbjudande af Högwördige PresteStandet genom Prolocolls-Utdrag för den i:sta i denne manad, hwilket nu ä nyo föredrogs, bestor Borgare-Standet, att med Preste-Ståndet förena sig vin underdånige tacksägelse-adrcker, för att tolka Nationens underdåniga wördnad och erkänsla sa wal till Kongl. Majit för de förnyade wedermälen af Desi alltid werksamma omtanka och Landsfaderliga vmwardnad om Fosterlandets förnämsta Näringsgrenar, hwilka Kongl. Majit, genom Desi Nådiga författning angående inrättningen af en Swensk Landtbruks-Academie, behagat ådagalägga, som ock till Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen för det Hans Kongl. Höghet i Nader täckts ataga sig att wara närrinde Academies Högste Beskyddare, bie lu^rg.
Ux krotocollo, I.. 8.
Ola; ^.rvsäloli Utdrag af protocollet, hället hos ^edckwärda Bonde-Ständer, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 4 Junit 18". S. D. 2)onde-Ståndet hor för sin del funnit Allmänna Befwärs- och Ekonomie-Utskottets Utlåtande af den 2 i denna manad öfwer Riksdagsmännen Swen Perssons ifrån Christianstads Län - och Abraham Larsson fran Östergöthland ingifne Memorialer, om alla Hemmans lika deltagande i allmänna skyldigheter, aga sa oskiljaktigt samman - 4s8 Den 6 Junii. hang med den af Riksdagsmannen Anders Danielsson sedermera yppade fraga om alla ifrån förra RikSdagarne uppstjutnc Privilegii-lwisterS al, görande, att, förr an de öfrige Respective Standens Utlakande blifwit inhämtat, öfwer det i thy föreftagne.
Utstötts fattande, detta ärende icke kan winna hufwudsakelig handläggning; Hwilket Bonde-Stani förmodan af dest Respective Med-Ständers bifall, får wördsamt och wänligen tillkännagifwa. l^r stirra - k!x krotocolio, O. klinkman.
Utdrag af prstocollet, häller hos Högloft.
Ridderftapec och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Junri r8»2.
S. D- ^äredrogos a nyo och biföll os StatS-Utskottets den z siikl. pa bordet lagda Betänkande», rw Angående Riksgälds-Contoirets
Dispositivnsrättighct öfwer de fran Kongl. Krigs-Collcgium till Contoret aflemnade behållningar af Arme.ns Organisations allmänna Hingstmcdels — ArtillerieExercttie-medels — samt Skönsta HingstprscmieCaftor. 2:0 Stats-Ucstottets Berättelse och Betänkande rörande Riksgaldswerket, jämte Bilagan Lik.
Vinnehållande Stats-Utstottets Betänkande, rörande afssrifning af ätstillige Summor, hwilka af Riksgälds-Contorels medel blifwit anticiperade och till ersättning ännu balanceras z:o Angående f. d- Regements-Qwartennästarens wid f. d. Swensta Gardes-Regementet, OfwerAdiulantcn och Majoren Herr H. F. Reuterskölds Memorial, att fa åtnjuta enahanda ersättning för för - Den 6 Jun ii. 459 förlorade lönings-inkomster, som blklwit tillagd Compagnie-Chefs wid f- d. Swensta Gärdet, 'b/t st-pm. lstx krotocolio, 6. 8i1vertto1j)e.
Uppläst hc>§ Ridd och Adeln dcn 8 Junst. - - - - Prest-Ståndet den ; - - - - - - Borgare - Siandet d. 4 - - - - - - Bonde-Ständet den 4 - - wördsamt Memorial! lander den i:sta och g:de siftledne Maji hafwa sme till det Hederwärda Bonde-Ständet inkomne Memorialer till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna BrswärS, och Ekonomie'Utstött blifwit remittrade, det förra af Riksdagsmannen Swen Pehrsson fran Christianstads
Län, om stadgande skyldighet för Insockne-Frälsehemman, att lika med Kronohemman deltaga uti Hall- och Reserve-stjuts, sa wäl som KronostjutSningar för alla troupper, samt deras förseende med qwatter under marcher, ej mindre än i Tingshus och Härads-Fängelsers uppbyggande och widmagthallande, jemte weds anstaffande under Härads-Tingen, samt att alla Frälsehemman lika med Kronohemman böra deltaga i de skyldigheter, som i Häradet eller Socknen utgöras efter hemmantalen, utan något slags undantag; och det sednare af^ Riksdags-Fullmäktigen Abraham Larsson fran Östergöthland, derutinnan han yrkar, att ehuru de af Riksens Högloft.
Ständer redan widtagne belydlige förändringar, om de nogrant tillämpas och werkftäilas, rörande stjutsningsstyldigheten af bade Kronooch Krono-Skatte, samt Frälse- och Frälfe-Skartc - 462 Den 6 Junit. hemman stola markeligen werka till ändring i skjutsningsbeswärct; men denna stadighet ä ena sidan icke är, efter Riksdags-Fullmägtigens yttrade tanka. återfärd till den enkelhet i fördelningen emellan Riktis Jordägare och hemmans Innehafware, som sa, tenö natur synes krafwa, och, a den andra, denna ffylcighet annu widläoar Jordbruket, ali stags ford, den ma bestå af Säterier, Ra- och Närs, hemman, preste- eller Milin»-Boställen, bär deri deltaga, sä mål i Städerne som a Landet, utan allt undantag, och tvid alla tillfällen, efter tour och ordning, sä wäl i afseende pä Krono- som Gästgifweri-skjuts. Desie Memorialer, hwilka i afseende pä deras innehall, hwad stjutsningsbeswärels jemnare fördelning hemmanen emellan angar, hafwa med hvarandra ett oskiljaktigt sammanhang, har Utskottet under öfwerläggnina färehaft och stannat i de deri anförde ämnen uti säl/ande Betänkande:
Hwad först angar fragan om ett allmänt deltagande af alla Hemman i Riket uti Hall, och Neserve-stfnts; sä emedan genom 17Z4 och 1766arens Kongl. Gästgifweri-Ordningar uttryckeligen stadgar, att Reserv- och Hållskjuts, der endera eller bada äro nödige, efter be.grunder Allmänna Lagen i 28 Capitlct 4 §.
Boggninga-Balken söreskrifwer, stall utgöras af alla Krono, och Skatte- samt Frälsehemman i deras ordning och efter tillsägelse, och inga andra hemman frän besa skyldigheter undantagas, än de som genom serskildt Privilegier och Resolutioner äro derifrån undankagnc, och hwilka Utskottet funnit förnämligast bestå uti Säterier, LaduWdar, Rä- och Rörs- Insockne- elier weckodags hem - Den 6 Junis. 461 hemman, B ställen af alla Naturer, Posthemman da de ej tillika äro Gästgiswaregärdar, Lotsar i allmänhet, Kyrkowärdar i Skane, samt Nämnde- och Fierdingsmän för deras äboende hemman; ry ock som Utskottet wid femnförelfe af sä wäl 114 §. uti >829 ars faststälde Regerings-Form, som ; och 6 Momenten uti 9 §. af >812 ärs Riksens Högloft, ^tanders Bestur pä Allmänna Riksdagen i Stockholm, finnér förenämnde skjutvniugsskyldighe^, utan serskildt begiswander och förändringar uti de Privilegier enskilde Personer, men serdeles wisie hemmansnaturer af alder warit tillagde icke kunna utsträckas öfwer de grönför sädane stadganden sörejkrifwa; Alitsa kan Utskottet för sin del icke tillstyrka nägon ändring mi hwad hittills rörande Reserv- och Hållskjuts-skyldigheten är färordnadt.
Widkommande dernäst det yrkade allmänna lika deltagandet uti Kronojkiutnings- och Znqwarteringsskyldigheten sä wäl i Städerne som pä Landet, utan undantag cch wid alla tillfällen, har Utskottet funnit 9-de 8- un 1812 är§ Riksdags-Beslut af den 2:dra Maji, jemnförd med Kongl- MasitS, i följe deraf utfärdade Nädiga Kungörelse af den 6:te
April r8 lo bestämdt stadga, huru med deltagande uti detta Beswär kommer att förhäftas sä i Slädee som ä Landet, och de Hemanens naturer wara derk uppräknade, hwilka en sadan skyldighet efter deri utstakade grunder, aftaga, hwadan ock
Utsksttet för sin del anser förändring uti besia skyldigheter icke kunna med bcständ af äsande rätten och utan rubbning af jordens natur werkstallas, sä wida ej deras begiswande dertill, hwars ratt denna fräga rörer, kan tillkomma.
Be - 462 Den 6 Junii.
Beträffande sedermera femian vin skyldigheten att bog.a och underhålla Tingshus sune HäradsFängelsc, sa enar Lagen ut, 26:te Capitlet 4:de §.
Byggnioga-Balken i allmänhet stadgar, hwilka bemman fran denna styldiahet c ro un dan ta o ne, utom hivad Kongl. Förordrinaen af den ,?:de Septemb. 1788 i 2:dra §. rörande Lotsars aboendc hemmans, och Kongl. Kungörelsen af den i9:de Augusti rZoi i r §. om Posthemmans mer elier mindre delkagan, de derutinnan förestrifiva; anser lltstettet, ined tillämpning af sa »väl 114 §. i 1809 ärs Regeringsform. som sista Momerterne af c-:de §. uti 1810 ars Riksdags-Besint, någon' »vidsträcktare sty'd!ghet ej heller i desta omständigheter kunna Hemman i allmänhet alägas, än hwad förenämnde stade ander 06) serstilde Resolutioner derom innehalla; afwcn som, da någon Utstottet känd Allmän Författning icke stadgar om stadighet för HäradSboar, att halla wed uti Tingshusen under Harads, Tingen, utan sadant mera grundar sig pa olika wcdertagen plägsed.
Utskottet anser sig icke kunna tillstyrka något stadgande, rörande hemmans skyldighet, att anstasia wed till detta behof.
Sluteligen och hwad angar Swen Pehr sons yrkande, alt alla Frälsehemman lika med Kronohemman böra deltaga i alla styldigheter utan undantag, hwilka i Häradet eller Socknen efter hemmantal utgöras, har Utstottet pa enahanda grunder, som ofwannämnde arn, trott detta asyftade lemnande af rättigheter och styldigheter emellan hemman af alla naturer i Riket, dels förutsätta en rubbning af jordens natur, dels ett förnärmande af grunden för ägande ratten samt serstilde Corporationer tillagde rättigheter, deröswer, emot 90 och 114 §. §. uti 1829 ars fast - Den 6 Junii, gLz faststalde Regerings-Form, Riksens Högloft.
Ständer eller deras
Utlkott icke lärer tillkomma att öswerläaga, utan dero pa serskildt upprättande och af Konunaen bifallande öfwerkommelser emellan samtelige Riks-Stan den.
Riksdags,Fullmagtigens Schares fran Bobus-Län till Utstottet ingifne Memorial, warder pa bans beaäran »vördsammeligen bilagdt.
Orebro d. 2 Junii 1812.
Pa Höglofl^ Ridderstapets PaHögw.
Prest- Stanvch Adelns »vägnar, dets magnar, stoll. kl. O/IIsnborg. 6. V. Ikoseiesrein.
Borgare- Pa Hederrv.
BondcStandets wägnar, Ståndets »vägnar, Ololk Ljösrellr. OI. sti.
Leliaro. ^Llex.
Utdrag af prstocollet, ballet infZr Riksens Högloft.
Ständers Allmanna Beswärsoch Ekonomie-lUskott wid Urtima Riksdagen i Orebro den 2 Junit -8r2. <7x S. D.
Inlemnade Riksdags-Fullmägtigen O. R.
Schare fran Bohus-Län ett sa lydande wördfamt
För att i korthet utweckla stälen hwarfäre jaz warit af särstild tanka med Lofl.
Utskottets fläste Ledamöter, angående war behörighet att yttra ost öfwer Swen Perssons fran ^Christianstads- och Abraham Larssons fran Östergöthlands Län Memorial», får jag äran följande anföra: 464 Den 6 Junii.
Att Stånds-Privileqii-ändringar ej tillhöra Ekonomie- och Beswars-Utskottet, wisar sjelfwa Constitionen — men hwad försias med sadane Privilegier?
Jo, i min tanka en rättighet som ett RiksSland äger att begagna med uteslutande ratt för ert eller flere af de öfrige, eller ock en rättighet, som något Riksstånd äger pa de andras bekostnad.
Deremot giswas mangfalldiga rättigheter, hwilka hwar och en Medborgare tillkomma, och således ej kunna hit hänföras, till exempel: att beskatta sig sjelf ar En, men hwilken likwäl ej hörer till Consritutions- utan Bewillnings-Utskottet:
Att ej twin, gas utgöra Folk till Rikets förswar utan gemensamt bifall öfwer hwad stadgat narit ar ock en rättighet — icke destomindre har detta slags Privilegium aldrig ansetts tillhöra Constitutions- utan något annat Utskott Pa denna grund war Ekonomie- ochBeswarsUtskottet uppdragit, att 1810 i April afgöra sattet till 'Armems förstärkande; Riksens Högloft.
Ständer godkände äfwen Desi Betänkande, om all oroterad jords Roteringsskyldighet.
Pa samma grund nedsattes nu ett Utskott till beswarande af Kongl. Majtts Nådiga Proposition om förändring af Förstärknings-manffapets utgörande.
I annan händelse synes mia att Riksens Högloft.
Ständer icke äga af samma skäl rätt att desima öfwer sa kallade Ståndspersoners jord och förmögenhet innan de deröfwer biifwit hörde, som likwäl är dem betagit — Hwad kan närmare röra deras rätt än en sadan beskattning?
Pa dosia stal tror jag alt Ekonomie- och Besvärs-Utskottet äger öswerlägga om fördelning af alla sådana tyngder, hwilka drabba Medborgare af ^ alla Den 6 Junil. 46s alla Stand utan undantag i och för jord, hwilken hwem som häldst får besittja.
Orebro den 2 Junii O. IT.
Lolli re.
Och skulle detta Memorial ulssmwaS och till Respective Riks-Standen åtfölja Utskotters Betänkande öfwer Riksdaas-Fullmägtiae Swen Perssons fran ^christianstads
Län och Abra ha m Larssons fran Östergöthlands
Län lill Utskottet remitterade Memorialer, rörande ffjutsningsskyldighct för alla derifrån hittills befriade Hemmans- och andre Lägenheter, samt deltagande i Tingshus - och Häradsfängelsers byggande och underhällande, med mera.
Ul stirra.
Lx krotocollo, ^lex.
Uppläst hos dlidd. och Adeln dcn 8 Junii. - - - - Prest-Ständer den 8 - - - ----- Borgare - Ständet d. 8 - - - - - - - Bonde-StZndet den 9 - - - wördsamt Memorial! ^Damtelige Riks-Standen hafwa till Lag-Urffotttts hufwtldsakliga yttrande aterremikerak den del af Herr Friherren och Justitia - Ombudsmannens aflemnade Embets-berättelser, som innefattar framställriing om särskildt stadgande för Lösen af gravationsbewis.
Och da Lag-Utskottet nu gar alt uovfolla denna, i sadan ordning tillkomne, skyldighet, får Utskottet, som funnit dels at Kongl- Majus Nådiga Expeditions-Taxa af den 2y:de Maji icke fastställer någon Lösen för gravations-bewis, sa wida de icke böra hänföras under de uti samma Taxa Bihang.
N:o 30. sm - 466 Den 6 Junii. omnämnde Härads - eller Tingsbewis, hwarföreDo, maren endast äger i Losen uppbära 12 tz., hwarmed han för sin möda icke ian anses ersatt, och dels att ukgifwandet af desie bcwis är förenadt med ett särdeles answar, och oltcst mycke beswär, wördsamt se. resta, att i lösen Hädanefter ma uppbaras för merberörde brwisOstver en Egendom af r helt mantal och derunder , - i N:dr 32 H. O mer i mantal till och med z mantal z — 16 — Och öfwer egendom af större mantal 6 — z?
— Samt öfwer hwarje Hus och Tomt i Staden under ett Nununer - z — r6- Och anser Utstottet, atc en lika beräkning as Lösen bör äga rum, da gravatisnsbewis fran Kongl. Hof-Rätternes Archive utfärdas; hwarjcmte
Utstrl/ ter bordt härwid beledsaga den anmärkning, acc ehu/ ru egendomens storlek icke föranleder till något osti! beswär för utfärdandet af ifragawarande bcwis, hak Urstottet likwal ansedt öfwerensstänrmande med bil/ lighet, och de grunder >8oi ars Expeditions-Tahi följer i afseende pa Lösen i flere andre hänseenden, att en ägare af ett mindre Hemman icke bör betala lika med en ägare af ett större, i synnerhet da äs/ wen den nu förestagne Lösen wid de fläste tillfällen, uti de widsträcktare Domsager, icke motswarar bctsmannens möda, och att da, a ena sidan Jnteck uings-Protrcollerne i Staden i allmänhet äro wid lystigare än a Landet, hwarest ratticcheten till Jn> tecknings-begärande och bcwil-ande är instrankt till de tillfällen, da Ordinarie
Tina förrättas , hwareiite!
Inteckningar , Staden kunna sökas och bewiljas al» la Rattegangsdaaar, och e° drn andra någon liko säker gru«d rcke giswes för olika beräkning af Löse"
Den 6 Jun ii. 467 för gravations - bewis öfwer Hus och Tomt i Sta. den som öfwer egendom a Landet, har Urstottet trodt sia böra följa en medelwäg af det, som för Landet diifwil sörcstaget, ywilker allt Riksens Högloft.
Stonder wördsamt understäiies.
Orebro den 4 Junii >312.
Ridderstapets PaHögw.
Prest- Stanoch Aoetns wacnar, dets wägnar, ls. j-V Lroöinkelr. ^o tt. kckt-cki-ön.
Pä Wällöf!. Borgare, Pa Hederw.
Srandets wägnar, Ståndets wägnar, O. O lucke. fricke os Oitossori. fä. XV. Uppläst ho§ Ridd. och Adeln den 8 Zunli. - - - - Prest-Ståndet den 8 - - - - - , - Borgare-Siändet d. 8 - - - ----- Bonde-Ständet d. 8 - - - u Wördsamt Memorial! ti ett till Högwördige Präst-Ståndet ingifwit!, och derifrån den 5 sist!.
Maji till Lag-Ucstotcet remitterat Memorial, har Herr Prosten Joh. Lindeström anfört, att i dec stick Landtm ateri-Författningarne nu äro, kan genom Storstiften och Enstiften ingen fullkomlig säkerhet gifwas, om ett örud, bär bibehållande af de tilldelade ägor, sa länge den frihet star öppen, akt nar som hälst söka rättelse uti sadane förrättningar, da misirakning eller origtig matning kan w'sa§, h wärsö re Herr Pr-sten begärt, att en Prcscripcionvtid härföre, matte utsattas, af s högst 3 ar, räknade fran den dag, da förrattninsen fastställdes. * * I 468 Den 6 Junit.
I delta amne förordnar
Ma Momentet uti 8r §. af Kongl.
Majus Nådiga Förordning om Landtmäteriet i Riket, ten 12 Aug. i^8z, att enar en Gro»skiftes-delning blifwit af Domaren gillad, får den sedermera icke »uddas eller pätalas; men dar någon efteråt gitter »visa, eller wid Chartans öfwer, seende wid Landtmateric-Contoiret skulle finnas, akt fel »varit i uträkningen, hafwer den, sou» derigenom lidit, »vald, att söka jämkning i fin lott pä Landt, mätarens bekostnad, dock utan att sjelfwa delningen »nä blifwa ändrad.
Nu ehuru det ä ena fidan, pa sätt Herr Pro, sten Lindeström anmält, werkeligen leder till en witz slags osäkerhet uti besittningen åfjord, att dera skedde delningar, äfwen efter det de blifwit sasistälde, kunna jämkas och ändras, dä sädane fel finnes be, gangne, som förberörd! är; dock likwäl och sou» här, wid ä den andra förekommer- Att den jordägare, som genast will försäkra fig om uträkningens rigtighet, hwilken af honom sjelf i allmänhet ej kan pröfwaS, äger att derom anlita någon annan Landtmätare, än den, som delningen förrättat.
Att rättigheten till äterwinning af den jord, som orätt frangatt ett hemman, star uti ett sammanhang med Lagens stad, gande uti 4 Cap. 9 §.
Jorda-Balken, som förkla, rar ali söndring af skattskyldig jord för ogild, utan att bestämma någon tid till äterwinninos-sökandet, hwilken oinskränkta tid till rättighet af klander as denna art, t-oligcn blistvit föranledd af det förutse, eide hos Lagstiftaren, att om fortsatte söndringar as skattskyldig jord, genom tiden skulle winna den helgd, att de icke wo-e något ätal underkastade, skulle Bost staden fimestgen icke kunna utgöra de deraf utgående Orma, hwilket i flere assecnden beredde mängfalldi ^ na Den 3 Junii. 46) ga olägenheter, och fiuteligen, att den, som mister en honom oriktigt tillagd andel af en annans egen, dom, alltid förlorat mindre, än den, s m emedler, tid deraf vbehörigen »varit i saknad; finner Uttkottck icke tillräckelig anledning att tillstyrka någon ändring af de, i förewarande ämne, gällande Författningar; hwilket dock Riksens Höglofl.
Ständer »vördsamt understalles- Orebro den 4 Junii 1312.
Prest-StänAdelns wägnar, dets magnar, lill. I?.
Lrröinkelr. ^sok.
F. kksclren.
Bonde, Ståndets wägnar, Stäadets wägnar, 6. I?.
I^inäs. lkviL5Lori. öiV. lulIZren.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 9 Juni!. ----- Prest-Ståndet den 9 - , » - - - - Borgare-Ständet d. 9 - , « - » - - B^nde-Ständct den 9 , , « wördsamt Memsrial! ^Efter flutad Läsning af Rcspective Riks,Ständens ater, remis af det frän Allmänna Besvärs- »H Ekonomie-Utskottet den 22 sisti.
Maji afgifne Betankande, rörande wilkom» för Bränwins-tillwerk, ningen hädanefter m. in-, samt de dermed fran alla Ständen följaktige anmärknings-Memorialer; beflöt Utskottet att, utan ytterligare pröfning, antaga dea inskränknings-principe för Bränwins-lillwerkning a Landet och i Städer, för hwilken den wida större 472 Den 8 Junit. delen af dem, som uli Scanden öfwer malek talat, sig förklarat.
Utskottet stamlägger derföre följande project till författning för en inskränkt Bränwinsbränning med särskildte förcstrister för deni, som fa idka denna handtering a Landet, och särskildt för Städerie, i anseende till det olika förhållande, sim emellan Landet och Städerne sig företer: t:o 'Att rättighet till Bränwinstillwerkning pa Landet, endast dör åtfölja Hemman och Hemmansdelar. s:o