Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
» 59,052: 44. 8. 1852 » 1853 » 1854 » 1855 » Vid Årnäs, hvarest hufvudsakligen tillverkas bouteljer, hafva i medeltal 45 arbetare varit använde och värdet af tillverkningen beräknats: år 1851 till R:dr 51,033: II. 2. » 35,609: 19. 7. » 37,127: 3. — » 36,433: » 46,636: — — 1852 » 1853 » 1854 » 18 5 5 » 30
Fyra pappersbruk finnas inom Länet, nemligen: Cathrinefors vid Mariestad med IS arbetare och 7,782 R:drs tillverkningsvärde, Åcklebv i Södra Wadsbo fögderi med 5 dito och 2,000 dito, Kummeltorp i Kåkinds härad med 3 dito och 2,170 dito, Bälteherga i Wartofta härad med 10 dito och 6,700 dito, allt beräknadt efter förhållandet sistlidet år.
Ett ullspinneri och en klädesfabrik af mindre betydenhet bedrifves vid Måsaqvarn uti Skånings härad, hvarvid 8 arbetare sysselsättas.
Lugnås i Kinne härad fortgår den uti sednaste berättelse omförmälde ~ O brytning af qvarnstenar, som hafva god afsättning.
Några sådana brytas ock årligen uti Timmersdala socken, der jemväl huggning af slipstenar fortfarande bedrifves, fastän i inskränkt skala Enahanda är förhållandet med huggning af slipstenar vid Katorp i Boija socken.
Från Hellekis å Kinnekulle hafva betydliga qvantiteter huggen kalk- och sandsten, likasom under den föregående tiden, blifvit afsatte, och sådan afsättning, fastän i mindre partier, har äfven skett från det närbelägna Råbäck.
Så väl vid nämnde egendomar, som i Timmersdala socken och på liera andra ställen inom Länet, idkas ej obetydlig kalkbränning.
Till dess utvidgande, så långt afsättningen det medgifver, finnas tillräckliga tillgångar.
Ehuru invånarne vid sjöstranden naturligtvis begagna tillfället att genom fiske bereda sig inkomst, kan det likväl icke sägas, att fisket utgör någon egentlig näringsgren annorstädes, än å Thorsö och Kållandsö.
Kolning och tja ruht ärjning idkas af allmogen inom skogsbygden, dock icke al större betydenhet.
Uti vissa delar af Länet, såsom uti skogstrakterne af Wadsbo härad samt Slättängs och Dimbo tingslag, tillverkas åker- och körredskap samt laggkärl och husgeråd till afsättning.
Linodling och beredning utgör en icke obetydlig binäring inom vissa trakter i Wadsbo samt till någon del äfven inom Kåkinds härader.
Afsättningen af landtmannaprodukter, till den del, som icke verkställes genom köpslut om större partier, sker hufvudsakligast genom införsel å städernes torg.
Äfven på några ställen å landtbygden verkställes försäljning på bestämda dagar i veckan.
Den betydligaste handeln med spanmål äger fortfarande rum uti Lidköping.
Uti Mariestad har den jemväl, under de sista åren, sedan hamnbyggnaden blef färdig till begagnande, betydligen tilltagit, och äfven uti Hjo har den, efter hamnens fullbordande, blifvit lifvad.
För öfrigt sker försäljning på de inom Länet tillåtne marknader, som nu utgöra 25 i städerne och 21 på landet.
Dervid afyttra landtmännen hufvudsakligen kreatur.
En af dessa marknader, eller (jen som höstetiden hålles 1 Hofva, är för sådan handel af mycken betydenhet och stora uppköp göras der ifrån flera delar af riket.
Landthandlande, som hålla öppen bod i öfverensstämmelse med gällande handelsordning, voro år 1835: 4 med 4 betjente. uti Norra Wadsbo fögderi dito dito dito dito dito Södra Wadsbo Höjentorps Wartofta Skara Leckö 9 » 5 ingen. 2 med 3 5 » 2 13 » Summa Tillsammans 31 med 14 betjente.
En landthandlande har för bränvinsminutering blifvit dömd handelsrättigheten förlustig.
Handtverkare och gerningsmän, som år 1855 funnos å landtbygden skattskrifne, voro följande: 1 Bagare med 1 Bleckslagare » 2 Byggmästare . 9 Färgare med 29 Garfvare » 10 Glasmästare 1 Hattmakare 6 Kopparslagare med 1 Kakelugns- och Krukmakare » 9 Murare , » 13 Målare » 6 Sadelmakare 162 Skomakare med 102 biträden. 154 Skräddare » 92 Smeder » 31 Snickare » 1 Sockerbagare 11 Urmakare med 1 biträde. 2 » 16 biträden.
45 » 7 biträden.
1 » 5 » 3 » 95 1 7 1 biträde. 2. 3. 2. 25. 74. 10. 1 13. 2. 14. 16. 6. 264. 249. 93. 38. 1. 12.
Derjemte finnes inom
Länet ett större antal personer, hvilka idka vissa af nämnde handtverk såsom binäring.
Landtman tillhörige fartyg om fem lästers drägtighet och derutöfver, begagnade 32 till inrikes sjöfart, utgjorde sistlidet år SI seglande af sammanlagdt 94 5% laster» drägtighet, med besättning af tillhopa 137 personer, samt 1 drifvet med ånga.
Allmogen i vissa delar af Länet hemtar en betydlig biförtjenst genom forsling af köpmansgods ifrån Götheborg och fabriks-distrikterne i Elfsborgs
Län, under den tid af året då seglationen är upphörd.
Länet är numera fördeladt uti 6 fögderier med 27 länsmansdistrikter.
1 juridiskt hänseende innefattar fördelningen S domsagor; men enligt en af Eders Kongl Majit redan fastställd förändrad reglering, som i mån af nuvarande domhafvandes afgång skall utföras, kommer antalet att ökas till 6.
Socknarnes antal utgör 260.
Den ecklesiastika indelningen upptager 6 stads- och 84 landtpastorater.
Med alla de förstnämnde äro socknar å landet jemväl förenade.
Några af landtpastora terne innefatta äfven socknar, som äro belägna inom andra Län.
Församlingarne äro fördelade i 13 kontrakter, hvilka likväl, till en del, äfven utgöras af församlingar uti angränsande Län.
Hemmantalet i Länet utgjorde, enligt tabellen, år 1855, i förmedladt hemmantal:
Statens och allmänna inrättningars egendomar voro samma år följande med redan utsatte disposition:
Politislt Författning Krono Skatte Frälse Lägen heter.
Öfrige.
Utarrenderade för statsverkets räkning
Till särskilde behof disponerade:
Under 2:dra hufvudtiteln ....
» 4:de dito » 6:te dito » 7:de dito » 8:de dito » 9:de dito 11 1 15 33 186'. — 267 — 16 t 214L 171 Summa I 65
Den större 35 Den större tillökning uti de utarrenderade egendomarnes mantal, som förefinnes vid jemförelse med sednaste berättelse, utgöres af indragne jägeristats-bostätlen.
Under den tid, förevarande berättelse omfattar, hafva skattläggningar blifvit verkställde å 59 lägenheter, hvarigenom en tillökning i hemmantalet uppkommit af 3'Ar> mantal; ‘21 nya vattenmjölqvarnar med sammanräknade 23 par grofmälds- och 7 par siktmälds-steriar, 1 grynverk; samt uti gamla qvarnar ytterligare beviljade 21 par grofmälds- och 13 par siktmälds-stenar.
17 sågverk, 1 vadmalsstamp och 4 väderqvarnar hafva derjemte tillkommit.
634i/6i mantal kronohemman och 216 krono-lägenheter utan hemmantal hafva under samma tid blifvit skatte/iöpte.
Som likväl alla dessa icke hunnit att före sistlidet års slut blifva anförda i jordeboken, är detta orsaken hvarför det här förut upptagne hemmantalet i kronotitel är högre än det, med iakttagande af ofvannämnde förändringar, rätteligen skulle utgöra.
Antalet af mål. angående bestämmande af afgäld för afsöndrade lägenheter, som under herörde tid hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande varit anhängiggjorde och till slut befordrade, har utgjort 27.
De årliga skattebidragen ifrån Länet äro uti de från vederbörande fögderitjenstemän och magistrater afgifne tabeller sålunda beräknade:
På landet.
I stiiderne.
Ständiga räntor 284,286 21 10 1,458 21 6 285,744 45 4 Arrendemedel 24,891 18 6 — — — 24,891 18 6 Allmän bevillning ....
112,840 24 7 19,766 55 3 132,607 11 10 Rustning och rotering . 186,092 42 9 589 5 2 186,681 45 11 Klereciets underhåll ....
197,234 44 11 4,166 29 — 201,401 25 11 Folkskole-afgift ..... 21,252 12 — 958 58 8 22,211 2 8 Fattigförsörjning 53,081 8 — 7,030 25 — 60,111 33 — Skjutsning 25,132 46 11 886 32 — 26,019 50 11 Väghållning 79,604 32 — 6,778 12 11 86,582 44 11 Diverse oncra 51,640 58 11 10,546 21 2 62,187 12 1 Kostnaden för städernes styrelse — 10,115 — — 10,113 — — Summa 1,056,058 o 5 62,294 26 8 1,098,352|29 1 Uti denna beräkning äro icke bränvinstillverknings- och försäljnings-afgifterne intagne.
Berättelse ii/ver Skarabargs
Län för åren 1851—1855. 5 54 Kostnaden för rustning och rotering anses utgöra för hvarje nummer: vid Lif-regementets Husar-korps, utan afdrag för rusthålls- och augments-räntor men efter dylikt afdrag ....
» Westgötha regemente, i förra fallet . i sednare dito » Skaraborgs regemente (roteradt) . .
Knekte-rotefrihetsmedel hafva utgjort: år 1851 1,056: 57. 5 » 1852 917: 16. 8 » 1855 1,055: 41. 10 » 1854 1,055: 1. 2 » 1855 1,067: 14. 10 Taxeringsvärdet å egendomar, verk och inrättningar inom Länet har lör år 1855 varit sålunda bestämdt:
Inom Norra Wadsbo fögderi » Södra Wadsbo dito » Höjentorps dito » Wartofta dito » Skara dito » Leckö dito 22,266,676: 52.
- Uti Mariestads stad » Lidköpings dito » Skara dito » Sköfde dito ......
» Hjo dito » Falköpings dito 2,595,196: 8.
— Summa 24,659,872: 40.
— Det måste emedlertid anmärkas, att detta värde icke, på långt när, närmar sig det verkliga, som, äfven utan att taga i betraktande de under sednaste tiden ovanligt högt uppdrifna egendomspriserna, säkerligen flera gånger öfverstiger det ofvannämnda.
På det sätt, som hittills, inom hela riket, förfarits med bestämmande af egendomars taxeringsvärden, kan ock ingen, tillförlitlig ledning för dessa värdens bedömande erhållas.
Men det är ej nog med denna olägenhet, att de åsyftade 2,797,705: 52- — 5,169,096: 52. — 4,181,657: — — 5,650,154: 5,796,245: 4,671,818: 16. — 540,540: 787,254: 24. — 487,797: 24. — 241,715. 40. — 197,586: 16. — 158,504: lil: 25. 5. 157: 6. 6. 61: 20. 10. 54: 19. 2. 35 statistiska upplysningarne icke vinnas, utan härtill kommer äfven att värdena å de olika egendomarne icke ens stå uti rättvist förhållande sinsemellan, och proportionen emellan taxerings- och verkliga värdena är derjemte uti särskilda delar af riket betydligt skiljaktig.
Om taxeringsvärdena skola lända till någon upplysning samt derpå grundade skattebidrag blifva jemnt, och således mera rättvist, fördelade, är det derföre nödvändigt att desamma, på sätt äfven flera gånger varit ifrågastäldt, bestämmas efter det värde, hvarje egendom, efter förhållanderne i orten, kan anses verkligen äga.
På det att en sådan förändring, hvarförutan ingen säker grund (innes, likväl icke må leda till allmänt ökad beskattning, synes det emedlertid då blifva nödigt, att afgiftsbeloppet erhåller en derefter lämpad nedsättning.
Allmänna Itrono-uppbörden har, 'enligt vederbörande uppbörds-förvaltningars afgifna redogörelser, sammanlagdt uppgått till följande belopp, nemligen: år 1851 608,085: 3. 10. » 1852 563,889: 43. 4.
» 1853 620,692: 27. 4.
» 1854 598,499: 9. 10. » 1855 539,591: 32. 4.
Deraf har, såsom beroende på pantförsäljning, handräckning m. m., balancerats år 1851 5,999: 6. 8.
» 1852 3,340: 5. 3.
» 1853 2,657: 45. 2.
» 1854 . 2,705: 28. — » 1855 3,960: — 5.
Uppbörden bär under alla dessa år med lätthet ingått, så att af nyssnämnde balancerade belopp ganska obetydligt utgjorts af sådane medel, som på pantförsäljning berott, och i allmänhet har sådan försäljning icke behöft ifrågakomma.
Af allmänna onera är, på sätt redan uti föregående berättelser blifvit anmärkt, väghållningen särdeles betungande, i anseende till det betydliga antal vägar, som inom Länet förefinnes och den på många ställen rådande bristen på godt väg-grus.
Oaktadt kronobetjeningen i allmänhet icke underlåtit handhafvandet af behörig tillsyn å fullgörandet af vederbörande vägliållares skyldigheter, samt Länsstyrelsen jemväl, i hvad på densamma kunnat ankomma, deråt egnat noggrann uppmärksamhet, hafva derföre vägarne i vissa delar af Länet icke kunnat bringas i så godt skick, som de borde vara.
Att väglagningen skett under sommaren, då någon väsendtlig grusfyllning icke kan verkställas, har äfven härtill bidragit.
Sedan jag låtit i ämnet höra Länets väghållningsskyldige, hafva likväl numera de flesta städerne samt en ■ stor del af landtkommunerne ingått på väglagningens verkställande vårtiden och att, 36 der lokala förhållanderne det medgifva, för sådant ändamål under vintren framföra väg-grus, för att vid källossningen kunna utspridas.
På några ställen, hvaribland må nämnas Mariestads vägar, hvilka numera underhållas på stadens gemensamma bekostnad och genom drätselkammarens föranstaltande, har ock början blifvit gjord med makadamisering.
I afseende å kronobr ef läringen hafva mcnigheterne, i öfverensstämmelse med föreskrifterne uti Kongl. Brefvet den 30 November 1849, blifvit hörde, huruvida de, för beredande af jemnare fördelning af detta onus, ville föranstalta om dess besörjande emot kontant ersättning, på det att vissa hemmans indelande till kronobrefbäring måtte kunna upphöra och äfven dessa hemman derefter med öfrige deltaga uti den skjutsningsskyldighet, hvarifrån dé förut varit befriade.
Den nya ordningen har dock endast blifvit antagen inom Leckö och Skara fögderier samt Kåkinds härad inom Höjentorps fögderi, hvaremot de öfrige önskat att vidblifva den gamla.
De afgifter, som, i följd af den vidtagne förändringen, erläggas, utgöra i medeltal pr mantal: uti Leckö fögderi af skattehemman 5 R:dr 20 sk. 1 rst.; uti Skara fögderi 2: 4.
4. och uti Kåkinds härad 2: 4.
3. samt af frälse hälften deremot.
Då de om gästgifveriskjutsen ingångne entreprenadkontrakter den 1 Juni sistlidet år tilländalupit, hafva nya entreprenad-auktioner blifvit hållna.
I följd deraf äro entreprenader uppgjorda uti samtlige städerne, utom Lidköping, samt vid 37 af Länets 79 landt-gästgifverier.
De hafva således något minskats.
Vid 1 stadsocli 3 landt-gästgifverier har entreprenaden kunnat uppgöras utan bidrag af de skjutsningsskyldige.
Men i allmänhet hafva dessa bidrag måst förökas.
De äro emedlertid i hög grad olika, och utgöra ifrån 2 R:dr 4 sk 3 rst- ända till 49 R:dr 11 sk.
B:ko pr mantal.
Vid flera af de gästgifvaregårdar, der entreprenad icke blifvit tillvägabragt, har sådant varit föranledt deraf, att entreprenörer icke kunnat erhållas på vilkor, som af de skjutsningsskyldige ansetts antaglige.
Resuitaterne af de sistlidet år vidtagne nya auktionerna bekräfta således ytterligare hvad uti min sednaste berättelse blifvit anmärkt om den stora ojemnhet, hvarmed ifrågavarande onus drabbar de skjutsningsskyldige.
Tillvägabringandet af möjlig jemkning häruti vore likväl så mycket mera behölligt och billigt, som olikheten icke härrör af någon till bestämdt belopp vid hvarje egendom fästad och derigenom på förhand beräknelig beskattning, utan beror af hemmanens indelning til! det ena eller andra skjutslaget, hvilken indelning, i följd af förekommande omständigheter, ej sällan måste förändras, samt af mer eller mindre sträng skjutsning vid de olika gästgifvaregårdarne och af större eller mindre svårighet att vid dem finna entreprenörer.
Ifrågavarande onus kan således, af flera anledningar, komma att, för samma hem - 37 man, vid olika tider, högst betydligt omvexla.
Om de sednast bestämde entrepretiad-afgifterne för Länet sammanräknas oell lika fördelas på alla hemman, som uti deras erläggande deltaga, skulle på hvarje mantal icke belöpa mera än 8 ILdr 39 sk. 7 rst.
Härvid bör dock tillika anmärkas, att liera hemman finnas inom Länet, som, ehuru de äro skjutsningsskyldige, likväl, i följd af läget, icke blifvit till utgörande af detta onus vid något visst gästgifveri indelade, hvaremot de, om kontant bidrag fördelades å alla nämnde skyldighet underkastade hemman, jemväl komme att, som sig hör, deruti deltaga, hvarigenom de öfrigas bidrag något förminskades.
Med fängskjuisen är förhållandet enahanda, som uti sednaste berättelsen omförmäldcs, eller att entreprenad derom, i allmänhet, icke kunnat uppgöras; men att länsmännen åtagit sig att besörja försvarslöses och bötesdömdes transporterande till länshäktet, under vilkor att för en sådan person med fångförare endast beräkna ersättning för en häst.
Derjemte är ny entreprenad, för en tid af fem år, uppgjord om forsling af arrestanter ifrån länshäktet till alla inom 3 mil belägne gästgifvaregårdar eller ransakningsställen samt tillbaka, emot 24 sk.
B:ko milen, vagnslegan inberäknad.
I afseende å fattigvården gäller samma omdöme, som uti sednast afgifne berättelse uttalades, eller att den i allmänhet medför stora bekymmer, i anseende till de växande anspråken, samt föranleder till en mängd tvister socknarnc emellan om skyldigheten att lemna försörjning till personer, som deraf kunna vara i behof, likasom ganska ofta klagan föres af fattige deröfver, att de icke undfå behöflig hjelp.
Pröfningen af de sednare klagomålen är vanligen förenad med stor svårighet, enär den sökandes egna uppgifter om arbetsförmåga samt behofvet af understöd och fattigvårdsstyrelsens omdömen derom ej sällan äro emot hvarandra stridande, samt Länsstyrelsen naturligtvis icke är i tillfälle att i dylika hänseenden äga den närmare kännedom om förhållanderne, som för en noggrann pröfning af dylika frågor vore af vigt.
Ostridigt är emedlertid, att fattigvården på många ställen hvarken är ordnad eller handhafd så, som den borde vara, för att uppfylla sin bestämmelse, och att klagomål af nämnde beskaffenhet således ej sällan finnas befogade.
Enligt infordrade uppgifter och utdrag af räkenskaperne för fattigvården, hvarvid värdet af utlemnadt understöd in natura blifvit beräknadt efter markegång eller gångbara priser, har förhållandet med fattigkassornes fonder, antal underhållstagare och till dem utlemnade understöd varit följande, då i hufvudsummorne endast hela riksdalerstal beräknas: är 1851. år 1852. år 1853. år 1854. år 1855.
' Kapital- tillgångar.
Underhålls- tagare.
| Understöds- belopp.
Kapital- tillgångar.
Understöds- belopp.
R:dr. R:dr. Antal.
R:dr. R:dr.
R:dr. R:dr. Antal. R:dr. Norra Wadsbo fögderi 18,464 543 5,395 19,588 555 5,091 18,220 575 5,768 18,445 574 5,896 17,647 602 7,287 Södra Wadsbo dito 28,834 694 6,146 22,577 711 6,750 22,663 783 7,3.39 22,509 776 7,117 22,325 866 8,728 Höjentorps dito 18,450 1,063 8,872 17,628 1,001 7,888 17,907 1,051 9,360 17,191 1,103 10,050 17,412 1,112 11,666 Wartofta dito 15,411 973 9,662 15,139 998 9,207 15,378 1,007 10,685 16,505 1,028 10,780 24,422 1,018 11,472 Skara dito 15,787 944 7,497 15,691 955 7,270 15,953 981 8,246 15,878 979 7,804 16,648 1,007 9,928 Leckö dito 14,974 1,111 10,105 14,929 1,175 10,502 14,537 1,209 12,299 14,540 1.2.31 12,783 15,054 1,350 16,619 Summa 105,920 5,328 47,677 105,552 5,395 46,708 104,658 5,606 53,697 105,068 5,691 54,430 113,508 5,955 65,700 Mariestads stad 5,83.3 64 2,017 5,833 61 2,009 5,83.3 155 2,871 5,833 65 2,724 15,833 67 3,335 Lidköpings dito 3,833 96 2,640 3,833 94 3,180 3,8.33 134 4,229 3,758 97 3,356 3,008 106 4,600
Skara dito 883 59 786 883 56 841 883 60 926 883 65 990 883 62 934 Sköfde dito . . . 1,400 31 834 1,400 44 884 1,400 40 1,034 1,400 37 784 1,400 35 1,284 Hjo dito 651 10 244 756 10 267 823 11 318 82.3 12 350 1,826 13 311 Falköpings dito — 36 359 - .39 392 41 509 - 45 724 50 677 Summa 12,600 296 6,880 12,705 304 7,573 12,772 441 9,887 12,697 321 8,928 22,950 333 11,141 39 Härvid bör anmärkas, att för några socknar saknas uppgifter om kapitaltillgångarne under de första 4 åren, så att beloppet af dessa förenämnde år i sjelfva verket utgjort mera än här ofvan upptages.
Af förestående sammandrag synes att, under ofvanupptagne tid, antalet underhållstagare samt utgiftsbeloppet, särdeles det sednare, i allmänhet varit i ej obetydligt stigande.
Göres jemförelse med det uti sednaste berättelsen upptagne förhållande år 1850, blifver resultatet sådant, att då underhållstagarne nämnde år utgjorde för hela Länet 6,036 och fattigunderstödet 26,106
R:dr samt 3,400 tunnor spanmål, som, efter samma års medel-markegångspris å råg och hafre, kunna beräknas till 21,250 R:dr, eller tillhopa 47,356, var år 1855 underhållstagarnes antal 6,288 samt utgifterne ökade till 76,841 R:dr.
Utgifternes förhållande till fattigpersonalen har varit mycket olika i särskilda socknar och städer.
Men om en medelberäkning uppgöres särskildt för landtbygden och särskildt för städerne, efter förhållandet år 1855, så belöpte å landet 11 R:dr 1 sk. 6 rst. och städerne 33 R:dr 22 sk. för hvarje underhållstagare.
Härvid bör dock bemärkas att, åtminstone i städerne, uti utgiftssumman ingått ej obetydliga belopp af tillfälliga understöd till personer, som icke inräknats uti de vanliga underhållstagarnes antal.
Jemföres det uppgifna antalet fattighjon med folkmängden i Länet, utgörande, enligt hvad ofvan är uppgifvet, år 1855, — 205,419 personer, så uppkommer ett fattighjon för 32 Vs personer.
Vöre landtbygdens uppgifne kostnader för fattigvården lika fördelade på Länets 4,707 mantal, så belöpte på hvartdera nära 14 R:dr.
För några uti städerna befintliga donationer för fattigvård komma här efteråt att, i sammanhang med hvad som rörer hvarje stad, närmare redovisas.
Uti Länet finnas för öfrigt följande välgörenhels-inrältningar, som särskildt böra omförmälas: l:o.
Hans Kongl. Höghet Prins Gustafs förening för vård af värnlösa och vanvårdade barn inom Länet, hvilken stiftelse befinnes uti Skara.
Fonden, som, enligt sednaste berättelsen, år 1850 utgjorde 6,458 R:dr 40 sk. 6 rst, uppgick vid 1855 års bokslut till 6,885 R:dr 34 sk. 6 rst.
Antalet underhållna barn, som år 1850 var 11, uppgick sistlidet år till 19, för hvilka utgifterne då utgjorde 446 R:dr 33 sk. 8 rst.
B:ko. 2:o.
Barnhuset uti Lidköping, som åtnjuter 103 tunnor 18 kappar kronotionde jemte årliga kollekter uti Leckö fögderi.
Af denna stiftelse, som är ställd under Serafimer-ordens-gillets öfverinseende, underhållas fattiga barn till dess de uppnått 16 års ålder. 5:o.
Flybergska stiftelsen i Mariestad, tillkommen genom donation af Sämsk - 40 makaren Flyberg, för underhåll och uppfostran af fattiga barn, företrädesvis sådana, som äro både fader- och moderlösa.
De emottagas vid 8 å 9 års ålder och afgå vid io å i6 år samt utackorderas vanligen på landet, till välkände och bergade fosterföräldrar.
Stiftelsens tillgångar utgöras hufvudsakligast af en egendom vid namn Trilleholm, som utarrenderas.
Vid sednaste berättelsens afgifvandc utgjorde arrendet 100 tunnor spanmål; men vid sednaste auktionen, på 20 år ifrån och med den 14 Mars 1854, uppgick detsamma till 165 tunnor, hälften råg och hälften korn, att lösas efter medium af de sista fem årens markegångspris med tillagd forlön. 1855 års arrende utgjorde 1,655 R:dr 24 sk.
E:ko.
Vid stiftandet ansåg testator att 2 å 5 barn skulle kunna årligen underhållas.
Nu uppgår emedlertid antalet till omkring 40.
Derjemte lemnar löndén tillfälliga understöd af kläder och undervisningsböcker m. m. åt harn vid stadens folkskola samt årligt lönetillskott åt andre läraren vid stadens folkskola och lärarinnan i flickskolan. 4:o. Jacquette Du Rietz’ fattigförsörjning vid Lunds helsobrunn, stiftad af Öfverste-kammarjunkaren m. m.
Grefve G.
Piper, till minne af hans allidna hustru.
Stiftelsens ändamål är att underhålla behöfvande personer under begagnandet af nämnde brunn, och antalet af dem, som åtnjutit dylikt understöd, har vanligen varit 30 å 56.
Inrättningens fond, som år 1850 utgjorde 12,910 R:dr 13 sk. 8 rst.
B:ko, uppgick vid sistlidet års bokslut till 13,453 R:dr 16 sk.
Den har innevarande år, genom ytterligare gåfva af den ädle stiftaren, blifvit ökad med 2,000 ll:dr B:ko.
I närmaste sammanhang med stiftelser för välgörande ändamål böra äfven omförmälas de uti Länet befintlige sparbanker, nemligen: l:o.
Mariestads sparbank, stiftad år 1821.
Enligt sednaste berättelsen ut gjorde, vid 1850 års slut, bankens egen fond 6,250 R:dr 51 sk. 1 rst. och de insatte medlen 140,850 R:dr 38 sk. 8 rst , fördelade på 1,547 kontraböcker.
Vid slutet af sistlidet år uppgick förstnämnde fond till 9,495 R:dr 4 sk. 11 rst. och insättningsbeloppet till 211,866
R:dr 8 sk. 2 rst., fördelade på 2,175 kontraböcker.
Af dessa tillhörde: ståndspersoner 295, allmoge 384, arbetsfolk 542, barn och omyndige 757, soldater 178 samt kassor och allmänna inrättningar 17.
Af före stående inhemtas, att insättningsfonden under de sednast förflutna fem åren ökats med cirka 71,000 R:dr B:ko.
Deraf belöper något mera än 51,000 ll:dr på sista året. 2:o.
Länets allmänna sparbank, stiftad år 1847.
Den har sitt säte i Skara samt biträdes af särskilde afdelnings-komitéer, inom olika delar af provinsen, hvilka emottaga och till banken aflemna skeende insättningar.
Ar 1850 utgjorde dess enskilda u enskilda fond 1,631 R:dr 47 sk. 4 rst. och insättningsfonden 33,713 R:dr 41 sk., tillhörande något mer än 1,200 delägare.
Vid 1853 års slut hade den förra fonden ökats till 1,917 R:dr 24 sk. 3 rst. och den sednare till 149,895 R:dr 10 sk.
Af den betydliga tillökning, som sistnämnde fond sålunda vunnit, belöpte på sista året icke mindre än 57,852 R:dr, hvarmed insättningarne då öfverstego uttagningarne.