Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Företogs granskningen af hvarje § särskildt och pröfning af den utveckling af deras sammanhang med Svenska lagens stadgandeu, Secreterare!! författat. 1 § Norrska Grundlagen ansåg Utskottet alldeles icke kunna komma i collision med någon föreskrift i Svenska Constitutionen, hvarföre, till svar å Konungens Nådiga Proposition, ett högtidligt erkännande af Föreningen och Norriges sjelfständighet föreslogs. 6 § ansågs i alla delar öfverensstämmande med Sveriges lagar. 7 §.
Det deri uppgifna förslag till bestämmande af Thronföljden vid bägge Rikenas val ansågs böra medgifvas, med följande bestämningar:
Ingen ändring borde deraf kunna verkas i de författningar för Thronföljareval, som genom Sveriges Grundlagar äro stadgade.
Sedan hvartdera Rikets Ständer, efter respective
Grundlagars föreskrift förrättat sina val på allenast en person, och derest Sveriges Ständer och Norriges Storting dervid fallit på hvar sin olika person, föreslås till stadgande, att en Committé ifrån hvartdera Riket, lika till antal och rätt, får sammanträda, för att med omröstning, genom enkel pluralitet, afgöra valet.
Denna Nämnd bör ej förblandas med den i Sveriges Regerings-Form förut föreskrifna, hvars åtgärd att till ett Utslag sammanföra Riks-Ståndens möjligtvis vid Thronföljareval delade röster oförändrad fortfar.
Denna Committé borde i bägge Rikena väljas dagen före den, då Ständerna i Sverige och Stortinget i Norrige välja Thronföljare.
Antalets bestämmande uppsköts till justeringen af det Betänkande, som härifrån skulle uppsättas. 786 Riksdagen 1815.
Till samlingsort för denna Val-Committé föreslogs Carlstad.
Innan hvardera Committéen ifrån sin ort afreser, borde densamma inom sig välja en Ordförande.
Vid den gemensamma
Committéens första sammanträde borde desse Ordförande genast draga lott, för att afgöra hvilkendera i den gemensamma Committéen måtte föra ordet.
Omröstningen borde ske med tryckta sedlar, hvarpå de bägge Candidaternas namn med lika stilar skulle vara tryckta, till alla delar lika, omärkta, slutna och hoprullade.
Innan voteringen brötes, skulle en röst afläggas och förseglas, för att, i det fall omröstningen stadnade i paria vota, uppbrytas och utslaget afgöra.
Under öfverläggningen härom föreslogs, att, derest vid sedlarnas öppnande någon sedel skulle finnas cassable, omröstningen genast skulle afbrytas, och, på det ingen skulle kunna klaga att genom okunnighet eller ovana i följe af en obetydlig omständighet hafva blifvit sin rösträtt förlustig, en ny votering genast företagas; i alla händelser skulle genom denna omröstning valet vara afgjordt.
Ytterligare skulle föreslås, att 8 Suppleanter till denna Committé skulle af Sveriges Ständer och Norriges Storting väljas, för att vid Committéens sammanträde vara till hands, ifall någon ordinarie Ledamot af Committéen möjligtvis ej vore tillstädes.
Af Sveriges Ständer skulle således 2 af hvart Stånd föreslås.
Tiden för denna Committés sammanträde i Carlstad skulle af Regeringen bestämmas, inom den möjligast kortaste, sedan underrättelse om Sveriges Ständers och Norriges Stortings val inlupit, med afseende på Riksdagsorternas afstånd ifrån samlingsorten.
Rörande frågan om ett ultimat för detta sammanträde, ville
Utskottet uppskjuta dess bestämmande tills justeringen af förslaget till Utskottets Betänkande.
Committéen ansågs böra, efter anslag af hvardera Committerades Ordförande, samlas dagen efter den bestämda inställelsedagen, på morgonstunden, och derefter ej åtskiljas förr, än valet vore förrättadt.
Protocollet borde föras af någre af den gemensamma Committéens Ledamöter, på stället, efter förrättadt val, uppsättas och justeras, underskrifvas af hela Committéen och ett exemplar deraf åt hvardera Ordföranden förseglad Bilaga D till Mein. N:o 2. 787 öfverlemnas, för att genom hans försorg genast afsända,s, det ena till Sveriges Rikes Ständer, under adress till Landt-Marskalken och Talemännen, det andra till Norriges Storting, under adress till dess President.
I anledning af 8 § Norrska Grundlagen, ansåg Utskottet, att den reglering deri sättes i fråga, ej hörde till den Riks-Act rörande Föreningen mellan Sverige och Norrige, som Utskottet skulle tillstyrka.
Den vore en alldeles särskild fråga, ledande till en förändring i Sveriges Grundlag genom ny bestämning af Konungs myndighetsålder: såsom lagligen beredd komme denna fråga nu att af Riksens
Ständer afgöras i anledning af förslaget till ny redaction af 41 § Regerings-Formen, och Utskottet trodde sig derföre nu allenast böra tillstyrka, att, i fall i besluten rörande Konungs myndighets-ålder olikhet skulle nu uppstå mellan Sveriges Ständer och Norriges Storting, Riksens Ständer ville medgifva, att för denna gång deri en afgörande jemkning måtte förrättas af en gemensamt röstande Committé ifrån bägge Rikena, på allt sätt organiserad likasom den nyssnämnda Val-Committéen, men till antalet utgjord endast af 12 personer ifrån hvartdera Riket, eller hvad Sverige beträffar
Tre af hvart Riksstånd.
Det skulle hemställas till Riksens Ständer sjelfve, antingen den genast bordo väljas eller dermed uppskjutas, intill dess man utrönt om jemkningen behötves. 26 § Norrska Regerings-Formen skulle medgifvas, och motiveras enligt det af Secreteraren uppgifne och här närlagde förslag.
38 § likaledes. 39, 40, 41, 42 och 43 §§ likaledes.
Dervid skulle dock anmärkas, att i afseende på Presidium vid samstyrelsen mellan Svenska och Norrska Stats-Rådet skulle detsamma första gången genom lottning mellan Svenske Justitise-Stats-Ministern och Norrske Stats-Ministern afgöras.
Derefter skulle Presidium hvar åttonde dag mellan dessa båda Stats-Ministrar ombytas.
Ytterligare skulle vid dessa §§ till Riksens Ständer anmälas, att de vore alldeles enlige med våra nu gällande Grundlagsstadganden, men att, derest hela det hvilande förslaget till ändring i 41 § Regerings-Formen vunne Riksens Ständers bifall, uppstode en collision, som ej kunde undgå att försvåra jemkningen mellan bägge Rikenas Grundlagar. 788 Riksdagen 1815.
Yid 44 § Norrska Grundlagen fauns intet hinder att tillstyrka dess intagande i Riks-Acten.
Vid 47 § Norrska Grundlagen likaledes; dock borde dervid anmärkas, att enligt den Svenska Grundlagen den omyndige Konungens uppfostran skötes af Förmyndaren, och att den döde Konungens föreskrift är utan all gällande kraft.
48 § Norrska Grundlagen ansågs i sammanhang med de föregående böra medgifvas eller förfalla, Härefter uppdrog Utskottet åt Secreteraren att till nästa sammankomst in Pleno, efter nu beslutna grunder, författa ett Betänkande, lemnandes sig dock Utskottet Öppet; att vid justeringen deraf ingå i närmare bestämningar af hvad nu blott förslagsvis blifvit beslutet; och utnämnde Utskottet en Ledamot af hvart Stånd, nemligen Herr Professor Munck af Rosenschöld, Herr Doctor Wijkman, Herr Borgmästaren Ullberg och Vice Talemannen Hyckert, att innan Betänkandets justering inför Utskottets Plenum detsamma särskildt granska och öfverse.
Ständers Constitutions- Utskott den 25 April 1815.
Företogs justering af förslaget till Betänkande i anledning af Konungens till Utskottet remitterade Nådiga Proposition om de Constitutionella förhållanden, som genom Föreningen mellan Sverige och Norrige uppkommit.
Detta förslag blef i det hufvudsakligaste gilladt; dock gjordes nu dervid följande förändringar och tillägg:
Utskottet fattade det beslut, att den till omröstning vid Thronföljareval utsedda Committé skulle föreslås hos Riksens
Ständer till ett antal af 36 personer ifrån hvartdera Riket.
Denna fråga afgjordes genom öppen votering, hvarvid rösterna utföllo: ibland Ridderskapet och Adeln: 4 för 36 2 — 48.
N:o 2. 789 ibland Preste-Ståndet: 6 för 36. ibland Borgare-Ståndet: 3 för 36 3 — 48. ibland Bonde-Ståndet: 5 för 36 1 — , 48.
I afseende på formaliteterna vid Val-Committéens förrättning tillädes: l:o)
Att vid uppropet till omröstning den ordning skulle följas, att, derest vid lottningen de Svenske Committerades Ordförande blifvit utsedd till Ordförande för hela den förenade Committéen, borde de Norrske Committerade först uppropas och derefter de Svenske; och alldeles i omvänd ordning, i det fall de Norrske Committerades Ordförande genom lottningen blefve utsedd att i hela den förenade Committéen föra ordet.
Att vid undertecknandet skulle, likasom vid diplomatiska afhandlingar, det exemplar, som till Svenska Ständerna afsändes, först, undertecknas af de Svenske Committerade och dernäst af de Norrske, och tvärtom det exemplar, som bör till Norriges Storting afgå.
Äfvenledes beslöts, att den i förslaget upptagna andra voteringen, i fall vid den första någon sedel skulle casseras, borde förfalla och i dess ställe föreslås, att före voteringen alla stadgar rörande voteringssättet böra uppläsas.
Af Herr Professor Munck af Rosenschöld föreslogs, att oftanämnde Committé ej borde med slutna sedlar votera, utan genom så kallad appel nominal.
Ledamöter invände deremot, att de ansåge detta omröstningssätt enligast med våra i Sverige antagna bruk; att de trodde den öppna voteringen leda till ett mot det af Herr Rosenschöld (åsyftade) alldeles stridigt ändamål; att corruption derigenom ej hindrades, men svagheten väl sattes i våda att af menniskofruktan bestämma sitt handlingssätt; att derigenom hvarje Stats Committerade möjligtvis skulle anse sig bundna att ej votera annorlunda, än deras Committenter förut voterat, i hvilken händelse 790 Riksdagen 1815. lottningen ensamt afgjorde, då det deremot vore högst vigtigt, att desse Committerade vid sin röstning egde full frihet.
Utskottets pluralitet beslöt af dessa skäl att låta bero vid det i Betänkandet uppgifne förslag; hvarefter Herr Munch af Rosenschöld utbad sig att få låta sin särskilda tanka åtfölja Utskottets Memorial, hvilken, af honom sjelf skrifteligen aflemnad, lyder som följer (se ofvan sid. 772).
Riksdagsmannen Anders Nilsson från Jemtland förenade sig med Herr Munck af Rosenschöld, och skulle detta äfven åtfölja Utskottets Betänkande till Riks' Stånden.
Memorial N:o 3. 791 N:o 3.
Memorial med bestämmande till hvilket Utskott Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition rörande Götha Canalverk borde hänvisas.
I anledning af till Utskottet ankomne remisser af den, enligt 29 § Riksdags-Ordningen, till Constitutions-Utskottet hänskjutna frågan, hvarthän, sedan Riks-Stånden derom stadnat två emot två, Konungens Nådiga Proposition angående Götha Canal-arbetes fortgång och ytterligare befrämjande borde remitteras, tog Constitutions-Utskottet detta ämne under öfverläggning; och ansåg Utskottet, att detta mål, då nu mera icke vore fråga om någon pröfning af inrättningens organisation och nytta, utan allenast om revisionen af räkenskaper och calculer, medel till arbetets ytterligare understöd samt sättet och reglor för framtida redovisning, Oeconomie-Utskottets befattning dermed ej kunde vara behöflig; i följe hvaraf Utskottet beslöt, att högstberörde Konungens Nådiga Proposition til] Stats- och Banco-Utskotten skulle remitteras.
Stockholm den 29 April 1815.
Ridderskapet och Adelns vägnar Rudolf Cederström.
På Yällofl. Borgare-Ståndets vägnar J. Wegelin.
På Hederv. Bonde-Ståndets vägnar A. J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe. 792 Riksdagen 1815.
Memorial med öfverlemnande af redactionen af de stadganden hvarom Sveriges Rikes Ständer öfverenskommit till bestämmande af de genom Föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna Constitutionella förhållanden.
Sedan det blifvit Constitutions-Utsfeottet uppdraget att förrätta redactionen af de beslut, Riksens Ständer fattat i anledning af Konungens Nådiga Proposition om de nya Constitutionella förhållanden, som uppkommit genom Föreningen mellan Sverige och Norrige, skyndar Constitutions-Utskottet att härmed en sådan redaction till Riksens Ständer öfverlemna.
Constitutions-Utskottet får vördsamt föreslå, att, derest denna redaction af Riksens Ständer gillas, densamma såsom en bilaga måtte åtfölja Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit, till svar på Konungens Nådiga Proposition rörande detta ämne.
På Vällofl. Borgare-Ståndets vägnar ./. Wegelin.
Bilaga A till Mein. N:o 4. 793 Bilaga A till Mern.
Redaction af de stadganden hvarom Sveriges Rikes Ständer öfverenskommit till bestämmande af de genom Föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna Constitutionella förhållanden, och såsom grunder för den till upprättande Riks-Aden.
Ständer erkänna och medgifva:
Att Konungariket Norrige är ett fritt och sjelfständigt
Rike, som ej kan delas eller afhändas, förenadt med Sverige under en Konung, och hvars Regeringsform är inskränkt och ärfteligen Monarkisk.
Att Thronföljden är rätt nedstigande och agnatisk, sådan, som den finnes bestämd i den af Sveriges Rikes Ständer beslutna, och af Konungen antagna, Successionsordning af den 2b September 1810.
Att bland Thronföljare räknas äfven den ofödde, som straxt intager sitt rum i arfföljden, så snart han efter Fadrens död födes till verlden.
Att, när en Prins, med arfsrättighet till Norriges och Sveriges förenade Kronor födes, skall hans namn och födelsestund tillkännagifvas inför näst instundande Storting, och i dess Protocoll antecknas.
Sjunde § Norriges Grundlag lyder, som följer: »Ar ingen arfsberättigad
Prins till, kan Konungen föreslå sin Efterträdare för Norriges Storting vid samma tid som för Svenska Ständerna.
Antalet af Medlemmarne i denna Committé, hvilken skall bestå af lika många från hvart Rike, och ordningen, som bör följas vid valet, bestämmes af en lag, den Konungen på samma tid föreslår så väl nästa Storting, som Sveriges Rikes Ständer.
Ur den samfälda Committéen afträder en genom lottkastning».
I afseende på denna § hafva Riksens Ständer stadnat i följande beslut: 34 794 Riksdagen 1815.
Konungens rätt att sin Efterträdare till Sveriges Krona föreslå är honom genom Sveriges Grundlagar icke förmenad.
Hvarje Svensk Riksdagsmans rätt att en Thronföljare föreslå kan ej tåla någon inskränkning, hvilket dock ej hindrar Riksens Ständer att medgifva, det Konungen kan föreslå sin Efterträdare för Norriges Storting vid samma tid som för Svenska Ständerna.
Ständer hafva derföre, och för att befordra enhet mellan båda Rikenas handlingar, öfverenskommit om ett så lydande stadgande, i afseende på möjligen inträffande Thronföljareval: »När Thronföljareval i bägge Rikena skall anställas, böra Riksens Ständer i Sverige vara sammankallade till samma dag, som Storting i Norrige begynnes.
Konung, eller, derest Thronföljareval under Thronledighet inträffar, bägge Rikenas lagligen varande Interims-Styrelse, bör inom åttonde dagen efter den dag, då Riksdagen i Sverige å Rikssalen blifvit öppnad och Storting i Norrige lagligen constitueradt, på samma dag å bägge ställen aflemna Propositionen om Thronföljden.
Hvarje Svensk Riksdagsman vare förbunden att, derest han sin motionsrätt om Thronföljare utöfva vill, densamma inom denna bestämda tid begagna; Sveriges Rikes Ständer och Norriges Storting skola derefter valdagen bestämma; men ej sednare än den tolfte dagen efter denna för Propositionens aflemnande faststälde termin skall ovilkorligen Thronföljarevalet förrättas.
Dagen före den, som sålunda blifvit faststäld till de Svenska Ständernas och det Norrska Stortingets Thronföljareval, skall så väl af Sveriges Ständer som Norriges Storting väljas den Committé, som får sig uppdraget att, derest Svea Rikes Ständers och det Norrska Stortingets val skulle falla på olika personer, sammanträda, och, med bägge Rikenas Representanters rätt, genom omröstning valet på En person bestämma.
På den till valet utsatta dagen välje Sveriges Ständer och Norriges Storting, efter det i hvartdera Rikets Grundlagar bestämda sätt, hvardera blott en person.
N:o 4. 795 Hvartdera Riket utvälje till denna Committé 36 personer, eller, hvad Sverige särskildt beträffar, 9 Ledamöter af hvart Riks-Stånd.
Dessutom väljes äfven 8 Suppleanter, eller tvänne Ledamöter ifrån hvart Riks-Stånd, att efter dervid bestämd ordning träda i befattning, endast i det fall, att någon af de ordinarie Ledamöterne icke är vid valförrättningen tillstädes.
Carlstad vare dessa bägge Rikenas Committéers samlingsort.
Innan hvardera Committéen afreser ifrån den ort, der Riksdag i Sverige och Storting i Norrige hålles, utvälje hvardera inom sig en Ordförande.
Konungen, eller, i fall af Hans frånfälle, bägge Rikenas lagligen varande Interims-Styrelse, utsätte dagen, då bägge Rikenas Committerade i Carlstad skola inträffa, inom den kortaste möjliga tid efter erhållen underrättelse om hvartdera Rikets särskildta val, beräknad efter Riksdags- och Stortings-orternas afstånd ifrån samlingsorten, men ej sednare än den 21 dagen efter den för Svea Rikes Ständer och Norriges Storting förut bestämda valdagen.
Hvartdera Rikets Committerades Ordförande utfärde genast efter ankomsten gemensamt anslag till sammanträde på förmiddagen, dagen efter den, som blifvit utsatt till de Committerades inträffande å samlingsorten.
Vid sammanträdet uppläse först hvardera Committéens Ordförande sitt och sina Med-Committerades Constitutorialer.
Derefter varde lottning förrättad mellan de bägge Ordförande, för att afgöra hvilkendera af dem vid valförrättningen må föra ordet; den sålunda under en Ordförande förenade bägge Rikenas gemensamma Committé företage då genast, och utan discussion, omröstningen.
De Committerade må ej åtskiljas, ej heller någon af dem ifrån samlingsrummet afgå, innan valförrättningen är till alla delar fulländad.
Vid omröstningen uppläse hyardera Ordföranden för hvartdera Rikets Committerade och utväxle det Document, som innefattar hans Committenters på en enda person bestämda val; derefter uppsattes voterings-propositionen, medelst ifyllning af de bägge Thron-Candidaternas namn i det Schema, som i den till föreslående lagen bör uppgifvas och stadfästas.
Innan upprop till omröstningen företages, skola alla 796 Riksdagen 1815. de stadgar, som röra omröstningssättet, högt och tydligen uppläsas.
Upprop vid denna omröstning förrättes så, att, derest den gemensamma Committéens Ordförande är Svensk, de Norrske Committerade först uppropas och sina röster afgifva, och dernäst de Svenske, och tvärtom, derest Ordföranden är Norrman.
Omröstningen förrättes med till storlek och utseende i alla delar lika sedlar, hvarpå hvardera Thron-Candidatens namn skall finnas tryckt med lika stilar.
För att kunna gälla, böra dessa sedlar vara omärkta, enkla, slutna och hoprullade.
Enkel pluralitet afgöre utslaget.
Förr än sedlarne uppräknas, uttage Ordföranden en ibland dem och aflägge den förseglad.
Befinnes, vid uppsummeringen af de öfriga, rösterne lika delade, öppnes denna sedel och bestämme utslaget.
Är dess förutan pluraliteten redan bestämd, skall den afiagda sedeln genast förstöras.
Om, efter förrättadt upprop, vid sedlarnes öppnande, någon sedel befinnes vara af egenskap att, enligt ofvanbestämda grunder, ej kunna antagas, blifve den på stället förstörd.
Protocollet föres vid omröstningen af några bland de Committerade sjelfve.
Detta Protocoll skall genast efter omröstningens slut justeras, hvarefter tvänne lika lydande exemplar skola upprättas, af hela Val-Committéen, innan den åtskiljes, underskrifvas, i dess närvaro förseglas, och genom hvartdera Rikets Committerades Ordförandes försorg genast samma dag afsändas, det ena till Svea Rikes Ständer, under adress till Landt-Marskalken och Talemännen, det andra till Norriges Storting, under adress till dess President.
Dessa Protocoll underskrifves enligt den ordning, som vid diplomatiske afhandlingar är öflig, så att det exemplar, hvilket tijl Sveriges Ständer afgår, främst af Sveriges Committerade, och dernäst af Norriges, underskrifves, och det, som till Norrska Stortinget afsändes, främst af Norriges, och dernäst af Sveriges Committerade, undertecknas.
Efter inhändigandet på båda ställen af denna ValAct, varde den genast, eller sist den följande dagen, för Riksens Ständer i Sverige och Stortinget i Norrige Bilaga A till Mern.
N:o 4. 797 föredragen; och träde strax Sveriges Ständer och Norriges Storting i författning, att detta bägge Rikenas förenade Representanters beslut Kongl. Maj:t eller, i fall af Dess frånfälle, den lagliga Interims-Styrelsen meddela».
När i 8 § af Norriges Grundlag föreslås, att Konungens fullmyndighets-ålder måtte bestämmas genom en lag, som gifves efter öfverenskommelse emellan Norriges Storting och Sveriges Ständer, hafva Sveriges Rikes Ständer nu för sin del beslutit att fastställa denna ålder till fylda 18 år.
Ständer hafva äfven medgifvit, att, i det fall Sveriges Ständer och Norriges Storting om denna ålders fastställande ej skulle sämjas, saken måtte varda afgjord genom en af bägge Rikenas Representanter sammansatt Committé, som med Riksens Ständers och Stortingets rätt derom med Ja och Nej måge rösta.
Ständer hafva beslutit att, innan denna Riksdags slut, till denna Committé utvälja 12 personer, eller 3 Ledamöter af hvart Riks-Stånd, och att denna Committés handlingssätt må varda bestämdt alldeles i enlighet med de grunder och på det sätt som för den ofvanför nämnde Val-Committéen blifvit faststälde.
Ytterligare hafva Riksens Ständer funnit intet hinder för stadgandet i den Norrska Grundlagens 26 §, så lydande: »Konungen har rätt att sammandraga troppar, begynna krig och sluta fred, ingå och upphäfva Förbund, affärda och emottaga Sändebud.
När Konungen vill begynna krig, skall Han meddela Regeringen i Norrige Sina tankar och derom inhemta deras Betänkande, jemte en fullständig Berättelse om Rikets tillstånd, i anseende till dess finaucer, försvars-anstalter m. m.
Sedan detta skett, sammankallar Konungen den Norrske Stats-Ministern och de Norrska Stats-Råderne, tillika med de Svenska, till ett utomordentligt Stats-Råd, och förelägger dem ej mindre de grunder och omständigheter, som vid detta tillfälle böra komma i öfvervägande, än Norrska Regeringens förklaring om detta Rikes tillstånd, jemte en dylik Berättelse om Sveriges.
Öfver dessa föremål infordrar Konungen deras Betänkande, hvilket de, hvar för sig, skola till Protocollet afgifva, vid den ansvarighet, Grundlagen bestämmer.
Der - 798 Riksdagen 1815. efter äge Konungen rätt att fatta och utföra det beslut, Han anser för Staten gagneligast». 38 § i Norrska Grundlagen lyder: »Så väl den Norrske Stats-Ministern som de tvänne Stats-Råderne, hvilka åtfölja Konungen, håfve säte och öfverläggningsstämma i Svenska Stats-Rådet, när ämnen der förehafvas, hvilka angå bägge Rikena.
I dylika mål bör tillika den i Norrige varande Regeringens Betänkande inhemtas, så vida de ej fordra ett så hastigt afgörande, att tiden sådant icke medgifver».
Då Riksens Ständer till alla delar medgifvit dessa stadganden, hafva de, till bibehållande af jemlikhet i rättigheter, funnit nödigt att i sammanhang härmed måtte stadgas:
Att, då inför Konungen i det Norrska Stats-Rådet, enär och ehvar det är samladt, ämnen förehafvas, som angå båda Rikena, trenne Ledamöter af det Svenska StatsRådet der äfven må hafva säte och stämma.
Ständer hafva öfverenskommit om följande i afseende på 39, 40, 41, 42 och 43 §§ i den Norrska Grundlagen, så lydande: 39 §.
Intill dess bägge Rikenas Representanter äro församlade och hafva förordnat om Regeringen under Konungens minderårighet, skall ett af lika antal Norrska och Svenska Ledamöter sammansatt Stats-Råd förestå Rikenas styrelse, med iakttagande af dessas ömsesidiga Grundlagar.
Den Norrske och den Svenske Stats-Ministern, som hafva säte i förenämnde sammansatta
De i föregående 39 och 40 §§ gifna föreskrifter skola äfven äga rum, då det, till följe af Svenska Regerings-Formen,' tillkommer Svenska Stats-Rådet att i egenskap af sådant föra Regeringen. 42 §.
Rörande de närmare stadganden, som äro nödvändige vid de i 39, 40 och 41 §§ anförda tillfällen, föreslår Konungen, för nästa Storting i Norrige och Bilaga A till Mern.
N:o 4. 799 Riksdag i Sverige, en Lag, byggd på grundsatsen om fullkomlig jemlikhet bägge Rikena emellan. 43 §.
Valet af Förmyndare, som skola föra styrelsen under Konungens minderårighet, skall verkställas efter samma föreskrift och på samma sätt, som förut i 7 § är stadgadt angående valet af Thronföijare.
En fullkomlig jemlikhet bägge Rikena emellan hafva Riksens Ständer erkänt; att bägge Rikenas StatsRåd till lika antal må sammanträda vid de tillfällen, då enligt Sveriges Grundlag Rikets styrelse föres af Stats-Rådet, hafva Riksens Ständer medgifvit; stadgandet om lottningen mellan den Svenske och Norrske StatsMinistern om rättigheten att i det gemensamma StatsRådet föra ordet hafva Riksens Ständer så bestämt: