Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Kongl. Majit, i öfverensstämmelse härmed, till Rikets sednast församlade Ständer aflåtit nådig framställning, hafva Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse den 25 April 1857, såsom bidrag till den allmänna, pensions-kassan åliggande pensionering, enligt då fastställda grunder, beviljat följande anslag eller kreditiv, nemligen: l:o till fyllande af den i pensions-kassans inkomster för år 1852 utöfver kreditivsumman yppade brist, 20,234 R:dr 45 sk. 2 rst. banko, ett anslag till samma belopp, för så vidt denna brist icke betäcktes genom pensions-kassan för åren 1852, 1853 och 1854 tillkommande andelar i vederlaget för ofvannämnde rustliålls-afgifter, i hvilket fall anslaget komme att med ett i förhållande dertill nedsatt belopp utgå; 2:o till betäckande af de i samma kassas inkomster för åren 1853 och 1854 uppkomna brister, för det förra året 15,539 R:dr 2 sk. 6 rst., och för det sednare 14,134 R:dr 4 sk, 6 rst. banko, eller tillhopa för begge åren att anslag af 29,673 R:dr 7 sk. banko; 3:o till ersättande af enahanda brist för år 1855, 10,123 R:dr 39 sk. 10 rst. banko, hvaremot det för samma år pensions-kassan framdeles möjligen tillkommande förhöjda vederlag för rusthålls-afgifterna borde till Riksgälds-kontoret aflemnas; 4:o tillökning för åren 1856 och 1857 med 21,000 R:dr årligen i det vid nästföregående riksdag åt pensions-kassan beviljade kreditiv, 36,000 R:dr, att i mån af behof anlitas, med skyldighet för pensions-kassan, att till
Riksgälds-kontoret afstå nyssnämnda för hvartdera af dessa år belöpande vederlags-förhöjning; och 5:o med samma skyldighet för åren 1858, 1859 och 1860, ett nytt kreditiv af 57,000 R:dr banko (eller 85,500 R:dr riksmynt) årligen, att af Riksgälds-kontoret utbetalas.
Derjemte, med afseende å den anmärkta olägenheten af det, i fråga om dessa medels utbetalning, ditintills gällande stadgande, medgåfvo Rikets Ständer, att de beviljade anslagen finge, så vidt de ej redan förut voro utanordnade, qvartalsvis till pensionskassan utbetalas, dock med förbindelse för Direktionen att, så snart det årets räkenskaper, för hvilket anslaget är afsedt, hunnit afslutas, hos Fullmäktige i Riksgälds-kontoret behörigen ådagalägga, om hela anslaget eller huru stor del deraf varit för ändamålet behöfligt, samt att, i händelse det lyftade beloppet icke utgått, öfverskottet då återlemna.
Slutligen meddelade Rikets Ständer, såsom vilkor för de nu beviljade anslagens åtnjutande, den uti sednaste revisions-berättelse omförmälda föreskrift om pensions upphörande för delegare, som af Staten uppbär andra pensions- eller aflönings-förmåner till belopp af 3,000
R:dr riksmynt; — hvilken bestämmelse blifvit så väl af Arméens Fullmäktige antagen, som ock af Kongl. Majit under den 12 Maj nästlidet år i nåder godkänd. § 2.
Efter det hos Arméens sednast församlade Fullmäktige utredning skett, huru stort belopp af Arméens pensions-kassas förmögenhet kunde anses tillhöra Staten, hafva Fullmäktige föreskrifvit, bland annat, att Direktionen öfver nämnde kassa äfven för framtiden borde fullfölja samma utredning, samt derom lemna behöriga uppgifter till Rikets Ständers Revisorer.
En sådan utredning har, till följd af denna föreskrift, äfven blifvit Revisorerne meddelad; och utvisar densamma följande förhållanden.
(Bilagan Litt. M.) Räkenskaperna hafva icke hos Revisorerne föranledt till någon anmärkning.
M. till 1858 års Bevisions-beråttelse, angående Stats-verket, sid. 116.
Arméens pensions-kassas inkomster oell utgifter, under motstående titlar, för åren 1758 med 1855 Utbetalde ackords-ersättningar, enligt Kongl. Brefvet den 27 Januari 1774, Dito förvaltnings-kostnader för åren 1758—1855 ij:delar af Wadstena krigsmanshus-kassas äldre inkomster. 3,505,352: 1. 5.
Summa Fortsättning, för år 1856:
Stats-ersättnings-anslag
Stats-anslag för pensioneringens upprätthållande, sedan en besparing af 325: 9. 11. återlevererats, Ränta å 5 procent å Krigsmanshus-kapi talet: 136,871: 39.
3 Förvaltnings-kostnader 3,505,352: 65,186: 6,843:
Summa vid 1856 års slut £ 3,577,382: 1. 18. 28. 5. 6. 4.
Vakans- och Liggetidsbesparingar. 808,732: 808,732: 12,680: 3. | 821,412: 9. 9. 9.
Begrafnings-hjelps besparingar. 514,598: 514,598: 18,720: 533,318: 7. 7. 3.
Stats-bidrag. 4,939,619: 24. 4,939,619: 24. 96,586: 56,674: 6,843: 7. | 3. | 5,099,724: 18. 38. 28. 12. 1. 11.
Utbetalde pensioner och begrafnings-hjelp. 9,091,656: 342,117: 1,142,545: 18. 5. 38. 10,576,319: 14 305,268: 15,552: 10,897,140: 22. 19. 10. - 117 — Aiinralitets-krigsiiians-kassan.
De, i följd af Kongl. Maj:ts nådiga bref den 6 Mars 1856, af Direktionen öfver Krigsmans-kassan uppgjorda och Revisorerne tillställda utdrag af kassans räkenskaper redovisa för inkomster och utgifter på följande sätt:
Pemions-jonden.
Intresse-medel 31,924: 15. 7. Anslag af Lots-verket 1,000: — — Förverkade båtsmans-löner 1,154: 32. 6.
Böter af båtsmans-, rust- och rote-hållare 154: — — Af- och tillträdes-afgifter 9,614: 18. 5.
Inskrifnings-penningar 200: — — Årliga afgifter 1,349: 34.
— Centonal-medel 6,000: — — Pensions-afgifter 13,482: 34. 11.
Avancements-penningar 563: 16.
— Nådår eller begrafningshjelp 952: 46.
— Extra inkomst 172: 14. 3.
Summa 66,568: 19. 8.
Pensioner till Flottans embets- och tjenstemän samt betjente 51,415: 24.
•— Dito till Flottans gemenskap 13,664: 12. — Löner till kassans embets- och tjenstemän samt betjente 3,687: — — Arfvoden till embets- och tjenstemän 933: 16.
— Rese- och traktaments-penningar .’. 305: 45.
— Bevillnings-afdrag af räntor 184: 5. 4.
Summa 70,190: 6. 4.
Gratial-fonden.
Intresse-medel 25,350: 27. 5.
Anslag af stats-verket för förlorade arm- och last-penningar i Pommern 3,000: — —•
Passagerare-afgift 1,970: — — Saköres-medel 4,211: 11. 4.
Tomtören 40: 16.
— Gratial-afgifter 7,956: 4. 3.
Vakans- och liggetids-besparing 1,680: — — En-per-mille-afgift 3,262: 24.
— Extra inkomster 35: 4. 8.
Summa 47,505: 39. 8. — 118 — Utgifter:
Gratialer till enkor och barn 28,983: 17. 6.
Nådegåfvor 321: 8.
— Gratifikationer 2,000: —- — Inqvarterings-pennihgar 122: 32. — Arfvoden 350: — — Extra utgifter 1,058: 21. 4.
Bevillnings-afdrag af räntor 231 i 44.
— Summa 33,067: 26. 10.
Med afseende å det förhållande, förestående transsumt ur pensions-fondens räkenskaper utvisar, att inkomsterne för år 1856 understigit utgifterna med 3,621 R:dr 34 sk. 8 rst. banko, har Direktionen, uti sin till Kongl.
Maj:t afgifna underdåniga berättelse för revisions-Aret,° meddelat den upplysning", att, sedan Krigsmans-kassan, emot afträdande af sin rätt tiil uppbärande af de kassan förut anslagna afgifter vid af- och tillträden af rusthåll, belägna inom Blekinge län och Södra Möre härad af Kalmar län, från och med år 1852 erhållit ett kontant årligt ersättnings-anslag af 9,633 R:dr 16 sk. banko, dock med uttryckligt förklarande af Rikets Ständer, att, så framt kassans styrelse kunde ådagalägga, det, genom fortfarande af omförmälda afgifter, högre inkomst för kassan skulle uppkommit, en derefter lämpad förhöjning i det beviljade anslaget borde vid blifvande riksmöten ega rum, så hade Direktionen, efter det kassan år 1855 för då förflutna 3:ne år erhållit dylik ersättning med tillsammans 16,698 R:dr 28 sk. 5 rst. banko, ansett detta belopp ej kunna begagnas till förstärkande af fondens kapital, utan deremot böra användas till pensionering, hvadan beloppet fördelats att under 3 års tid med en tredjedel årligen tillkomma afgående pensions-sökande, — och hade härigenom det till utseendet menliga förhållandet inträffat, att kassans utgifter för år 1856 öfverstigit och sannolikt äfven för 1857 kommer att öfverstiga inkomsterna.
Vidkommande Gratial-fondens betydliga tillökning af 14,438 R:dr 12 sk. 10 rst., har Direktionen tillkännagifvit, att delegarne. i Krigsmans-kassan åtagit sig att till denna fonds förstärkande betala dubbla afgifter under 10 års tid, i den afsigt, att kunna bereda de gratialister, som tillkommit från och med år 1851, en förhöjning i gratial-beloppet af j:dcl emot det nuvarande, hvilken förhöjning först med år 1861 skulle komma att utgå.
Styrel,seli för allmänna väg- och vatten-byggnader.
Räkenskaperna, som blifvit i Kongl Kammar-rätten granskade utan anmärkning, och hos Revisorerne ej heller till någon erinran föranledt, utvisa följande förhållande : — 119 - Debet.
Tillgångar 57,870: 23. 10.
Anslag till aflöning och arfvoden 12,900: — — D:o till rese- oell undersöknings-kostnader 12,000: — — D:o till Nockeby bro 17,000: — — J ~S-r ” 41,900:
Skulder 1,517: 32. 8.
Summa 101,288: 8. 6.
Skulder 1,432: 20.
Aflöning 13,941: 32. —v
Rese- och undersöknings-kostnader 15,254: 25. 9.
Expenser 468: 11. — Gråda kanal 50: — — Nockeby brobyggnad 45,202: 43. 7.
Albrechtsunds kanal 8: 12. — Uppmuddring af Örsundsbro lil: 45. 2.
Återleverering af anslaget för undersökningar rörande Svea kanal 714: 46. 6. S:r * 75,752: 24.
Kontant behållning 9,430: 16. 6.
Inventarier och materialier 5,266: 13. — Oredovisade anslag 9,406: 31. — S:r~ 24,103: 12. 6.
Summa 101,288: 8. 6. § I Enligt den af Styrelsen till Kongl.
Majit afgifna underdåniga berättelse om allmänna arbeten under det år revisionen omfattat, har den på Styrelsens räkning i Ri - — 120 — kets Ständers Bank vid samma års utgång innestående behållning varit sålunda fördelad: - F. d.
Vattenkommunikations-fonden 234: 37. 5.
Anslaget till aflöningar 2,251: 18. 9.
D:o till resor, undersökningar och expenser 2,636: 8. 1.
D:o för Albreclitsunds kanal ■. ••••• 8: 33. 5.
D;o för Nockeby brobyggnad 2,000: — — Summa 7,131: 1. 8. och då härtill läggas hos arbets-chefen för Nockeby brobyggnad innestående 2,299: 14. 10. uppkommer den uti ofvan meddelade tabell såsom kontant behållning ut balanserade summa .-. 9,430: 16. 6.
De såsom oredovisade anslag i tabellen utbalanserade belopp utgjordes deremot af förskott för allmänna arbeten: till Konungens Befallningshafvande i länen 6,313: 35. 9. » sjön Tåkerns sänkning 410: 23. 3. » karteverk öfver norra stamleden af mellersta kanal-disriktet 1,432: 20. — » undersökningar 1,250: — — Summa 9,406: 31. — § 2.
1 likhet med hvad uti föregående revisions-berättelser iakttagits, meddelas härjemte den vid Styrelsens till Kongl.
Maj:t afgifna underdåniga berättelse fogade förteckning på de arbeten, hvartill Kongl.
Maj:t under år 1856 beviljat stats-bidrag dels af de utaf Rikets Ständer särskildt anvisade medel, dels från riks-statens 6':te hufvudtitel och dels från handels- och sjöfarts-fonden:
Arbeten med understöd från riks-statens sjette hufvudtitel:
Väglängd, sorn Beviljadt förbättras. stats-anslag.
Alnar.
Westerbottens lån:
Vägomläggning från Öhrträsks kapell till Bjurholms kyrka 42,000. 4,666: 32. — — 121 — Vägbyggnads-fonden.
Wester-Norrlands län:
Vägomläggning mellan Forsse och Graninge bruk på sträckningen från Jemtland till Sollefteå 45,978. 4.000: — Jemtlands lån:
Vägomläggning mellan Krånge och Byns gästgifvaregårdar i Ragunda socken 6,439. 2,066: 32.
D:o mellan Byns gästgifvaregård och Wester-Norrlands lånegräns inom Forss socken 11,299. 3,933: 16.
Gefleborgs län:
Vägomläggning å så kallade Kalfstigen mellan Delsbo och Jerfsö inom Delsbo socken 22,191. 3,826: — D:o å så kallade Kalfstigen mellan Delsbo och Jerfsö inom Jerfsö socken 22,200. 2,814: — Stockholms lån:
Vägomläggning mellan Fittja, Södertelje och Kumla gästgifvaregårdar 10,137. 13,350:
— D:o af en del af landsvägen mellan Stockholm och Rotebro, norr om Edsbacka krog, 840. 325: — Reparation och förstärkning al Snickarkrogs-chausséen —•—■ 1,514: — Orebro län:
Vägförbättring å landsvägen från Askersund, dels till Rå, dels till Lerbäcks gästgifvaregård, 5,043. 6,000: — Jönköpings län:
Vägomläggning mellan Hesters och Säthälla gästgifvaregårdar 17,472. 28,500: 16.
Vägomläggning mellan Norrköping och Finspång förbi Melby gästgifvaregård 16,594. 18,600: — Kalmar lån:
Vägomläggning från Östergöthlands lånegräns till Wida gäst 16 - \ — 122 — gifvaregård förbi Bodsgårds, Kolsebro och Hyllela gäst gifvaregårdar 34,715. 30,000: — — Elfsborgs lån:
Yägomläggning mellan Amål och Norska gränsen söder om f sjön Iväg inom Wedbo härad 46,536. 21,000: — — D:o mellan Dollebo gästgifvaregård och Borås 34,891. 23,000: — — Carlstads län: o Yägomläggning från Ahlkärrseruds bro till Södra As gästgifvaregård i Fryksdals tingslag 4,542. 3,000: — — Kronobergs lån:
Yägomläggning mellan Öhrs och Nederleds] gästgifvare gårdar 2,808. 2,750: —•
— Christianstads län:
Yägomläggning mellan Wanneberga och Sösdala samt till Röinge gästgifvaregård 29,969. 23,566: 32. — D:o från Röinge åt Kädarp samt till Piltahusen 5,053. 1,533: 16. — D:o från Norra Asbo häradsgräns till Tyringe gästgifvaregård samt till Piltahusen 14,754. 5,666: 32. — Malmöhus län:
Vägförbättringar från Lund till Hurfva och Hörby gäst gifvaregårdar 4,780. 13,300: — — Fonden för årensnings- och smärre hamn-arbeten.
Rensning i Angermanelfven inom Resele och Lidens socknar 10,000: — — __ _ :009,8I .406.01 01 -.Hl» .... -laiig fibi'// (lii gningeria! abaiiWtög/ieP.Ö runi griinggiilruogiiY — 123 — Vatten-aftappnings-fonden.
Westerbottens län:
Utdikning af Qvarn-, Ätjels- o. Tattarsmyrerna vid Tväråmarks by i Säfvar socken 85.
Stora Kopparbergs län:
Sänkning af Räjsjön i Rättviks socken 130.
Beviljadt stats-bidrag.
Anslag.
Lån. 120: — 125: 500: 250: — Af Rikets Ständer särskildt beviljadt stats-bidrag.
Jernväg mellan sjoarne Norra Barken och Wessman i Norrbärke och Grangärde socknar af Stora Kopparbergs län...* — — 133,333: 16iis£<l j:y'1j:i1 filndni i9[, -rot qqoted Handels- och Sjöfarts-fonden Hamn-arbetet vid Malmö, till skuldernas reglering, — — 100,000:
JSPnMr* Landskrona inre hamn, med kaj-mur och pål- mimma verk, 33,333:^6 “^* Hamnen vid Engelholm, ytterligare understöd, — — 21,0001*-^— J Tjufholms-sundets kanal vid- Luleå stad, ytter- fJi . ligare understöd, • — — 10,000: a'lii dCöf „ o 5t8hv,h Ilil 8 • >öa rrab -föl Till följd af Kongl, brefvet den 6 Slars 1856, har behållningen, 714 R:df 46 sk. 6 r:st.
B:ko, af det anslag, som Rikets Ständer vid 1840 och 1841 årens riks(Iagj-anvisat för undersökning om den tillänmade så kallade Svea kanal, blifvit till Rikets1 'StäiMärte'
Riksgälds-kontor levererad. i , ,,ll,ir> nbrio albin;/ .loa figilltmgo — 124 — § 4.
Behållningen å anslaget för uppmuddring af Orsundså, som vid 1856 års ingång utgjorde lil R:dr 45 sk. 2 r:st.
B:ko, har, i enlighet med Kongl, brefvet den 27 Juni samma år, blifvit till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Upsala län öfverlemnad, för att tillställas Lagunda liäradsboer såsom bidrag till reparation af lastkajen vid Örsundsån, med vilkor, att samma intressenter bekostade hvad derutöfver för ändamålet erfordrades. § 5- Eli äldre behållning å f. d.
Kommitterades för norra vägomläggningarne fond har, för att framdeles undvika dess särskilda balansering, blifvit öfverförd till f. d. vattenkommunikations-fonden; och hemställa Revisorerne, att den å anslaget för muddring i Albrechtssunds kanal befintlige behållning, 8 R:dr 33 sk. 5 rist.
B:ko, måtte af samma skäl öfverflyttas till sistnämnde fond.
Statens Jernvägs-byggnader.
Räkenskaperna öfver Statens jernvägs-byggnader, som utgöras af särskilda hufvudböcker för vestra och södra stambanan, jemte tillhörande journaler och verifikationer, hafva ännu ej undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten.
Uti dessa hufvudböcker inbalanseras vid årets början summan af föregående års så väl inkomster som utgifter för jernvägs-arbetena, i följd hvaraf årets räkenskap således lemnar upplysning om totalbeloppet af de från arbetets början dertill utanordnade medel äfvensom af de under hela byggnads-tiden bestridda kostnader.
/ Under revisions-året äro för detta ändamål, på grund af Kongl, brefven den 10 November 1855 samt den 8 September, 5 och 19 December 1856, af de utaf Rikets
Ständer härtill anvisade medel anordnade tillsammans 3,383,333 R:dr 16 sk., hvilken summa Chefen för Statens jernvägs-byggnader, med fästadt afseende å de för hvardera stambanan af Rikets Ständer beviljade anslagens belopp, fördelat med 2,768,333 R:dr 16 sk. till den vestra och 615,000
R:dr till den södra banan.
Då härtill läggas de under år 1855 för vestra stambanan anordnade 1,145,000 R:dr och för södra stambanan anvisade 205,000 R:dr, eller tillsammans 1,350,000 R:dr, uppgår summan af de intill 1856 års slut för Statens jernvägs-byggnader af Kongl.
Stats-kontoret utbetalde medel till 4,733,333 R:dr 16 sk., hvaraf 3,913,333 R:dr 16 sk. för den vestra och 820,000iR:dr för den södra stambanan.
Af den berättelse angående dessa arbeten, sorn från Chefen för jernvägs-byggnaderna blifvit
Revisorerne under deras gransknings-förrättning tillställd, inhemtas bland annat, att under revisions-året, likasom nästföregående år, vid jernvägs-byggnaderne användts endast Svenska Ingeniörer och arbetare.
Hela arbetsstyrkan hade under de egentliga sommarmånaderna uppgått till 5 å 6,000 man,' hvilka samtlige varit enskilde — 125 — arbetare, med undantag blott af 450 man från Kongl. Skaraborgs regemente, som kommenderats till arbete vid vestra banan från Götheborg.
Till upplysning om arbetets fortgång på de särskilda stambanorna, få Revisorerne, enligt förutnämnde berättelse, i öfrigt meddela följande:
Vestra stambanan.
Årets arbetsplan för denna stambana, sådan densamma under den 18 Mars 1856 blef af Kongl. Majit i nåder stadfästad, omfattade jernvägens sträckning endast från Götheborg till Tarsleds kyrka, 7j mil norr om Götheborg, emedan vid årets början ännu icke var afgjordt, huruvida banans fortsättning genom Skaraborgs län skulle dragas genom länets östra eller vestra del, öster eller vester om berget Billingen.
Arbetet å denna stambana fortsattes derföre under första hälften af året, dels på den redan 1855 påbörjade delen till och förbi Lagmansholm, dels ock derifrån till Tarsleds kyrka.
Sedan Kongl. Majit i nåder afgjort frågan om banans rigtning genom Skaraborgs län, utsträcktes arbetet vidare till Snipebro, på gränsen emellan Elfsborgs och Skaraborgs län, 9 mil från Götheborg.
Banan mellan Götheborg och Jonsered, 1} mil i längd, blef den 1 December öppnad för allmänt begagnande.
Bangårds-arbetena vid Götheborg påbörjades med områdets afjemning och utdikning samt påläggning med grus och krossad sten, hvarjemte grunden för ett större stationshus fullbordades.
Vid Jonsered, Floda och Alingsås begynte äfven anläggningen af stationer, äfvensom materialier anskaffades för åtskillige permanenta byggnader, och, tvänne provisionella lokomotiv-stallar med vattenstationer uppfördes.
För trafikens och arbets-transporternas besörjande hade under förutgående år 2:ne äldre lokomotiver från England samt 50 last- och passagerare-vagnar blifvit införskrifne.
I början af Juli månad sattes det första lokomotivet på en Svensk stats-jernbana i gång, i ändamål att transportera grus till banans ballastning eller öfverbyggnad.
För denna ballastning förfärdigades och användes dessutom 250 lastvagnar.
Utom de räler och sliper, som på den lj, mil långa banan till Jonsered blefvo använde, utlades sådana å provisionella sidobanor på en längd af 6,600 fot för afhemtning af grus och sten till jernvägs-byggnaden i allmänhet.
På den fullbordade eller för trafiken öppnade delen af banan blefvo under årets lopp 2:ne broar fullbordade, nemligen en större träbro öfver Säfve å med 5 spann, samt en mindre af gjutet jern öfver Gullbergs å i närheten af Götheborg.
Emellan öfre ändan af den fullbordade banan eller Jonsered och Snipebro utfördes följande hufvudsakliga arbeten under år 1856.
De betydliga och kostsamma bergsprängningarne utmed sjöarne Aspen, Flodasjön och Säfvelången fortgingo utan afbrott hela året, och för att undvika de djupa sjöfyllningarne, som för banans utläggning till en början varit påtänkta, indrogos dessa sprängningar djupare i de mot sjöstränderna utskjutande bergsuddarne.
De pålningar och fascninbäddar, som för grundens formerande i sjövikarne voro behöflige, fullbordades under året och alla arbeten af svårare beskaffenhet pådrefvos, så att jerbanäns fort - ~ 126 — sättning från Jonsered skulle före 1857 års utgång kunna öppnas för allmänna trafiken till Alingsås och vidare till Wårgårda, 6j mil norr om Götheborg.
På jernvägs-linien emellan Götheborg och Snipebro eller på den del, som under året bearbetats, hade förekommit icke mindre än 13 brobyggnader, och voro utaf dessa 6 stycken uppförda af sten, 3:ne af valsade jernplåtar på fästen af ohuggen sten i murbruk och 2me af träd på murade stenpelare.
Som jernvägs-linien i denna kuperade terräng korsades af ett stort antal mindre vattendrag, hade, utom broarne, under året äfven blifvit uppförde 4 kulvertar eller större hvälfda vattenledningar under banan, samt 89 större och mindre aflopps-trummor af sten.
I den mån jordarbetena framskridit, vare sig i liniens fördjupningar eller dess uppfyllda bankar, hade doserings-anlagen blifvit med gräsfrön i utplanterad matjord besådde eller ock torfsatte, hvarigenom det ofta dyrbara underhållet af sådana doseringar för framtiden besparats.
Emedan jernvägen från Götheborg till nära Wårgårda följer Säfveåns dalgång, i hvilken ortens största landsväg var anlagd, hade denna på långa sträckor måst omläggas, hvilket arbete, uppgående till en kostnad af mer än 85,000 R:dr B:ko, blifvit under året utfördt, hvarförutan 1{ mil provisionel väg var utmed banan anlagd för arbetets egna transporter.
Till ett pris af 1 R:dr
Rnnt per famn hade på entreprenad trädhägnad blifvit uppförd längs banan på en längd af 54 mil från Götheborg, och af denna sträcka 4J mil under år 1856 uppsatte.
Dessutom hade åtskilliga provisionella byggnader såsom baracker för arbetsfolkets lierbergerande, förrådshus, smedjor och andra mindre byggnader blifvit dels uppförda och dels flyttade från ena till andra stället af arbets-linien.
I bredd med det utvidgade arbetet och den ökade arbets-styrkan hade materialförrådet tillökats med, bland annat, en mängd jordvagnar och från England införskrifna arbetsräler samt sliper, behöflige vid utschaktningarne af de större jordhöjderna och jordens transporterande på större distanser.
Ett stort parti räler och gjutgods voro dessutom från England införskrifna, på det att arbetet under år 1857 skulle redan tidigt på våren kunna företagas.
Under år 1856 hafva sålunda följande hufvudsakliga arbeten blifvit å denna bana verkställde, nemligen:
Ij mil järnväg fullbordad emellan Götheborg och Jonsered samt öppnad för trafiken; 4 mil och 17,182 fot af banan terrasserade; 2 mil 1,740 fot i längd af banan ballastade; 7 broar fullbordade och 6 påbörjade å hela linien emellan Götheborg och Snipebro; 4 kulvertar, 4 dubbla och 85 enkla aflopps-trummor fullbordade; — 127 — 18,749 fot i längd ny landsväg anlagd; Bangårdarna vid Götheborg, Jonsered, Floda och Alingsås påbörjade; 3 banvaktarestugor påbörjade; 4 broar för landsvägen, ledande öfver eller under banan, uppförde och 4 påbörjade; En större väg-öfvergång och 23 mindre, anlagde i banans plan; 518.000 fot räler inköpte och deraf 103,000 fot nedlagde å banan; 60.000 stycken sliper inköpte och deraf 17,000 fot nedlagde; 7 vändskifvor inköpte och en nedmurad; 3 nya lokomotiver, 20 passagerare- och 30 lastvagnar inköpte; och 150.000 fot stängsel uppförd.
Räkenskaperna för vestra stambanan utvisa följande förhållande:
De för 1855 års jernvägs-arbeten från Kongl.
Stats-kontoret utbetalde 1,145,000: — — Under år 1856 å Kongl. Stats-kontoret anvisade 2,768,333: 16. — 3,913,333: 16.
— Skulder vid 1856 års slut 52,212: 10. 11.
Summa 3,965,545: 26. 11. Credit.
Utgifter: 1855 års arbete å vestra stambanan, enligt samma års bokslut, 548,928: 22. 4.
Stambanans kostnad år 1856:
Arbets-förrådets underhåll .... 34,292: 40. 8.
Diverse arbeten 30,046: 17. 3.
Jord-arbeten 465,568: 7. 4.
Bergsprängningar 124,795: 40. 9.
Kulvertar och aflopp s-trummor 52,004: 24. 8.
Transport: 706,707: 34. 8. 548,928: 22. 4.
_ 128 — Transport: 706,707: 34. 8. 548,928: 22. 4.
Broar 210,377: 15. 5.
Viadukter 1,042: 13. 8.
Vägomläggningar 15,622: 21. 10.
Vägöfvergångar 1,709: 32. 6.
Ballastfyllning 59,459: 1. 5.
Stall och fouragering 5,012: 23. 10.
Sjuk-, lielg- och rastdagar.... 1,559: 25. 2.
Tillverkning, transport m. m. af sliper 4,020: 32. 8.
Transport af räler 51,290: 23. 4.
Nedläggning af räler och sliper 707,981: 45. 2.
Bangårdar med stationshus.... 54,055: 11. 5.
Vaktstugor och postkurar .... 7,010: 3. 9.
Telegrafer och signaler 59: 7. 2.
Stängsel 6,349: 22. 4.
Expropriations-omkostnader... 94,526: 7. 9.
Diverse utgifter 21,544: 26. 11.
Tjenstemäns aflöningar 67,546: 42. 8.
Marschkostnader ochkommen derings-befäls aflöningar 7,915: 14. 5.