Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition N:o CO. i Westerås, uppå anmodan af Konsistorium, efter räkenskaperna och öfriga tillgängliga handlingar aflemnat uppgift på domkyrkans inkomster och utgifter, de sednare hänförda under följande hufvudtitlar efter ändamålen derför, nemligen: 1 :o utgifter för kyrkans underhåll; 2:o för gudstjensten och dermed sammanhang egande föremål; 3:o utgifter för kyrkan tillhöriga egendomar i Westerås, såsom skatter, underhållskostnader m. m.; 4:o de som utgå för kyrkans och dess egendomars administration; 5:o för välgörande ändamål; 6:0 för konsistoriioch biskopshuset underhållande, jemte Konsistorii sammankomster och expedition; samt 7:o utgifter för undervisningsverket; och har Domkyrko-kommissionen af dessa utgifter ansett alla dem, som inbegripas under de sex första titlarna, vara af beskaffenhet, att kyrkan icke kan befrias från utgörande af någon af dem, men deremot, med anledning af så väl Rikets Ständers yttrade åsigt, som kyrkans egna behof, hemställt, att de utgifter, som belasta domkyrkan i och för undervisningsverket, mätte till kyrkans förmån, så fort ske kan, indragas, i hvilket afseende Kommissionen föreslagit, att prebendehemmanet Jädra, ett mantal i Hubbo socken, som nu disponeras af Rektor vid Westerås högre elementar-läroverk och hvaraf afkastningen jemte räntan blifvit i läroverkets stat upptagen till ett belopp af 259 R:dr 83 öre, samt räntorna af hemmanen Gillforss N:o 2 och Jädra N:o 1, hvartdera ett mantal i Skultuna socken, nu anslagne åt 2:ne Lektorer och i löningsstaten uppförde, den förra till 222 R:dr 9 öre, och den sednare till 210 R:dr 36 öre, borde vid innehafvarnes afgång indragas till kyrkan, sora deraf är egare, och desse lärares efterträdare för förlusten undfå ersättning af allmänna medel, hvarjemte Kommissionen ansett önskligt, att under tiden kyrkan kunde årligen godtgöras åtminstone med det belopp, hvartill berörde hemman och hemmansräntor äro uti läroverkets stat beräknade; att, dä af domkyrkans medel hushyresersättningar ärligen utbetalas till en Lektor med 270 R:dr, till två yngre dito, efter 7 R.dr 50 öre för hvardera, med 15 R:dr, till Conrector Scholae med 3 R:dr 75 öre samt till tre Kolleger och Apologisten, å 2 R:dr 8 öre för hvardera, med 8 R:dr 32 öre, dessa ersättningar borde vid nuvarande innehafvares afgång desto hellre försvinna, som de icke äro i stat afsedda,
utan utgöra öfverskott å bemälde lärares löner, samt att en hushyresersättning, som förr utgått till Rector Scholae med 225 lt:dr, men numera, enligt nådiga Brefvet den 23 Juli 1856, till Statsverket levereras, borde genast till domkyrkan återgå; att de kyrkan tillhöriga tre gärdar under N:ris 18, 26 och 29 i stadens norra qvarter, hvilka af de tre äldste Lektorerne såsom boställen begagnas, men icke upptagits i beräkningen af deras löner enligt stat, utan för deni utgöra en förmån utöfver hvad deras vederlikar på andra ställen åtnjuta, fördenskull borde, sedan nuvarande innehafvarne afgått, till kyrkans fria disposition återgå; samt att tomterna under - Kongl. Majus Nåd.
Proposition No 60. 9 der N:ris 31 och 32 äfven i stadens norra qvarter, kallade Gymnasii trädgård, jemte ett derintill gränsande, för 1 R:dr utarrenderadt planteringsland, N:o 118, anslagne till f. d. Gymnasii-adjunkten och i dennes lön på stat upptagne till en inkomst af 42 R:dr samt af honom upplåtne till läroverkets disposition för den naturalhistoriska undervisningen, emot arrende af 75 R:dr Riksmynt, väl äfven borde vid innehafvarens afgång tillerkännas domkyrkan, men af henne åter tillhandahållas läroverket i och för nyssnämnda undervisning, emot årligt arrende, som af Gode
Män för fem år i sender kunde bestämmas.
Uti häröfver afgifvet underdånigt yttrande har Konsistorium ansett icke allenast de lärare, som nu innehafva domkyrkan tillhöriga, men af ålder åt läroverket upplåtna hemman, gårdar och lägenheter, utan ock alla de Lektorer, hvilka sökt och erhållit sina nu innehafvande tjenster under förhoppning att i sin tur komma i åtnjutande af nämnde förmåner, ega en på 72 och 128 §§ i nådiga Stadgan för Allmänna elementar-läroverken den 29 Januari 1859 grundad rätt dertill, samt att det för läroverket vöre af stor vigt, att dess lärare för all framtid finge oförminskade åtnjuta de förmåner, som en gång varit med deras tjenster förenade; hvaremot Kongl. Maj:ts Befallningshafvande till alla delar instämt i Domkyrko-kommissionens yttrande och förslag.
Sedan Kongl. Majit inhemtat underdåniga utlåtanden i ämnet jemväl af Dess och Rikets Kammar-kollegium och Stats-kontor, deruti ej mindre Kammar-kollegium än Stats-kontoret hufvudsakligen tillstyrkt nådigt bifall till hvad Domkyrko-kommissionen, på sätt ofvan förmäldt är, föreslagit, hvarjemte Kammar-kollegium anmärkt, bland annat, dels att, när de Lektorer afgå, som nu äro i besittning af de tre stadsfastigheter, domkyrkan till boställen åt Lektorer upplåtit, af hvilka hon icke allenast icke drager någon inkomst, utan i stället får vidkännas utgift i och för reparationer, någon ersättning till de lärare, som i de afgåendes ställe uppflyttas, så mycket mindre bör ifrågakomma, som dessa lägenheter hvarken blifvit af kronan eller af staden eller af enskilde donerade till clementar-läroverkets tjenstemän, hvilket 128 § i Läroverks-stadgan förutsätter för att sådana förmåner skola af dem, i kraft af författningarna oqvalde bibehållas, samt att förhållandet är enahanda med de hushyresmedel, till sammanlagdt belopp af 29 7 R:dr 7 öre Riksmynt, hvilka nu till åtskilliga Lärare utgå; dels ock att den så kallade Gymnasii-trädgården borvid nuvarande innehafvarens afgång till domkyrkan återfalla, för att, jemte tillgränsande planteringsland, till största förmän för kyrkan användas, utan någon förbindelse för henne att, om än mot ersättning, upplåta lokal för undervisningen i naturalhistorien vid elementar-läroverket, hvaremot för den af läroverkets Adjunkter, för hvilken berörde löneförmån är å stat upptagen, erfordrades fvllnads-anslag af allmänna medel, har Kongl. Maj:t hvad sålunda förekommit och handlingarna Bih. till It.
Pral. 1862 & 1863. i Sami. 1 Afd. 2 Band. 6 Haft. 2 10 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition N':o 60. i öfrigt innehålla uti nådigt öfvervägande tagit och dervid, med gillande af den utaf Rikets Ständer yttrade åsigt, att de medel, som åt domkyrkan blifvit anvisade, äfven böra oafkortadt vara för kyrkans förvaltnings- och framtida underhållskostnader att tillgå, funnit godt i nåder förordna, dels att afkastningen och räntan af hemmanet Jädra, ett mantal i Hubbo socken, räntorna af hemmanen Gillforss N:o 2, ett mantal i Skultuna Socken, och Jädra N:o 1, ett mantal äfven i sistnämnda socken, gårdarna N:ris 18, 26 och 29, tomterna N:ris 31 och 32 samt planteringslandet N:o 118, allt i Westerås stads norra qvarter, böra till Domkyrkans fria disposition återlemnas så snart och i den mån de lärare vid elementar-läroverket, hvilka af dessa domkyrkans egendomar nu njuta inkomsterna och fördelarna, från sina befattningar afgå, dels att domkyrkan skall, vid nuvarande innehafvares afgång, erhålla befrielse från utbetalandet af de hushyresmedel till belopp af 297 R:dr 7 öre, hvaraf åtskillige lärare äro i åtnjutande, dels ock att de till besparingarna å anslaget till Elementarläroverken nu ingående 225 R:dr, utgörande hyresmedel åt f. d. Rector Scholse, icke vidare må behöfva af domkyrkans medel gäldas; men enär de förmåner, hvaraf, på domkyrkans bekostnad, åtskillige af elementar-läroverkets lärare nu äro i besittning, blifvit i deras löner inberäknade med ett belopp af Sjuhundra Tretiofyra Riksdaler 28 öre Riksmynt, vill Kongl. Majit föreslå Rikets Ständer, att läroverks-anslaget må från och med år 1864 varda med ett motsvarande belopp förhöjdt.
De till detta mål hörande handlingar skola till Rikets Ständers Statsutskott varda öfverlemnade, och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. CARL, C. J. Thyselius.
Proposition N:o U9. 11 (Jidi ng af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rädet å Stockholms Slott den 50 December 1862.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, och Reuterskiöld.
Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Thyselius till justering ett af honom uppsatt Förslag till den af Kongl. Maj:t, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut beslutade nådiga Proposition till Rikets Ständer, om beviljande af ett, till följd af förändrad reglering i afseende på vissa Westerås
Domkyrkas inkomster och utgifter erforderligt, fyllnads-anslag å lönings-staten för högre elementar-läroverket i Westerås.
Uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande fann Kongl. Maj:t godt berörda förslag i nåder gilla, samt befallde, att nådig Proposition i enlighet dermed, på sätt bilagan Litt.
B. till detta Protokoll utvisar, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Maj: t a Nåd.
Proposition N:o 61. 1 iVo 61.
Auli. lil!
Exp.-Utsk. den 15 Jan. 1863, kl. 6 e. m.
May.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om antagande af ny Riksdag s-ordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen; Gifven Stockholms Slott den 5 Januari 1863.
Svenska folket har, med Försynens bistånd, så bevarat sin frihet och främjat sin utveckling, att det med ära intager en plats bland de folk, som gå framåt på civilisationens bana.
Detta skulle det icke förmått utan en representation, som uppvuxit ur nationel grund och utbildats efter hvarje tids fordringar.
Nationens och tidens förändringar påkalla fortfarande förändringar i formen för denna representation.
De fyra Stånd, som förr delade folket i lika många klasser, hafva längesedan börjat sammansmälta dels med hvarandra och dels med nya klasser, som bredvid dem uppstått.
Till fäderneslandets båtnad kan icke Ståndsindelningen bibehållas inom representationen längre än den inom sjelfva folket eger en fast grund.
Det måste derföre vara angeläget, att, innan denna redan vittrade grund sönderfaller, bereda en ny tidsenligare form att sätta i den gamlas ställe.
Majit, som i de nyligen antagna kommuual-författningarna trott
Sig finna icke endast ett bevis att ståndsbegreppen, hvilka der icke vunnit något afseende, förlorat större delen af sin betydelse, utan ock ett säkrare underlag för en ny representationsform. manas af Sin konungsliga pligt att nu söka tillvägabringa en lösning af frågan om National-representationens ombildning, som af en allmän mening i landet högt påkallas; och förvissad att Rikets Ständer, med högsint fosterlandskärlek, äro redobogne att, för hvad de anse det helas väl kräfva, offra så väl gamla rättigheter som nya anspråk och mindre meningsskiljaktigheter, vill Kongl. Majit härmed till Rikets Ständers pröfning i grundlagsenlig ordning framlägga förslag till ny Riksdags-ordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen, åsyftande att ordna National-representationen på det sätt, som Kongl.
Majit funnit med samhällets nuvarande förhållanden bäst öfverensstämmande och för dess framtida utveckling mest betryggande.
CARL Louis de Geer.
Prot. 1862 §■ 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 7 Haft. 1 2 Kongl. Mapts Nåd.
Proposition N:o 61.
Förslag tili Riksdags-Ordning.
Allmänna grunder. § 1.
Svenska Folket representeras af Riksdagen, fördelad i två Kamrar, den första oell den andra, hvilka i alla frågor hafva fika behörighet och myndighet.
Riksdagsmännen kunna i utöfningen af sin befattning icke bindas af andra föreskrifter än Rikets Grundlagar. § 2.
Lagtima Riksdag skall, i kraft af Rikets Regeringsform och utan särskild kallelse, sammanträda hvarje år den 15 Januari eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter.
Urtima Riksdag sammankallas, då Konungen så nödigt finner, äfvensom i de fall, hvarom i Regeringsformens 91, 92, 93 och 94 §§ förmäles.
Hos Urtima Riksdag må endast förekomma ärende, som föranledt Riksdagens sammankallande eller af Konungen eljest för densamma framlägges, så ock hvad med dylikt ärende står i oskiljaktigt sammanhang. § 3.
Riksdagsmännen utses till båda Kamrarna genom val för viss tid; dock eger Konungen, innan den tid tilländagått, att förordna om nya val i hela Riket till båda Kamrarna eller den ena af dem. § 4- Ej må någon Riksdagsman förmenas att sin Riksdagsmanna-befattning utöfva; dock gäller under krigstid undantag härutinnan för militärpersoner, då de af Konungen i Rikets tjenst beordras.
Proposition N:o 61. 3 § 5.
Lagtima Riksdag kan ej utan egen begäran upplösas förr än den varit fyra månader tillsammans, derest icke Konungen, medan Riksdagen är samlad, förordnar om nya val till båda Kamrarna eller den ena af dem.
I dessa fall skall Riksdagen, med bibehållande af sin egenskap utaf Lagtima, sammanträda å den tid inom tre månader från det Riksdagen blef upplöst, som Konungen bestämmer, och må den ej vidare af Konungen upplösas förr än fyra månader från det sednare sammanträdets början förflutit.
Urtima Riksdag eger Konungen, när Han för godt finner, åtskilja, och vare Urtima Riksdag alltid upplöst, innan tid för Lagtima Riksdags sammanträde infaller.
Mamrarnes bildande. a) Första Kammaren. § 6.
Första Kammarens ledamöter skola, för en tid af nio år, utses af landstingen och stadsfullmäktige i de städer, som ej i landsting deltaga.
Hvarje landsting och sådan stad, som nu nämnd är, väljer, efter folkmängden inom sitt område, en Riksdagsman för hvarje fullt tal af trettiotusen.
Går ej folkmängden upp till trettiotusen, väljes dock en Riksdagsman. § 7. Yal till Riksdagsman i första Kammaren anställas af vederbörande landsting och stadsfullmäktige, så ofta ledighet uppstår, eller då Konungen förordnat nya val.
Landsting sammanträder för det ändamål, der så erfordras, till urtima möte. § 8.
Riksdagsman i första Kammaren, som vid Riksdags början sin befattning icke nio år innehaft, må dermed till Riksdagens slut fortfara, åndå att under tiden nio år från valet förflyta. § 9.
Till ledamöter i första Kammaren kunna endast väljas män, som uppnått trettiofem års ålder samt ega och minst 3 år näst före valet egt fastighet till taxeringsvärde, oj understigande åttatiotusen Riksdaler, eller ock till Staten skatta, samt under tid, som nyss är sagd, skattat för minst fyra tusen Riksdalers årlig inkomst af kapital eller arbete.
Kommer Riksdagsman, efter det han vald blifvit, i den ställning, att han ej längre skulle varit valbar till ledamot i Kammaren, frånträder han sin befattning.
4 Kongl. May.ts Nåd.
Proposition N:o 61. § 10.
För den, som blifvit till ledamot i första Kammaren utsedd, utfärdas vid valförrättningens slut fullmakt, som, när valet verkställts af landsting, underskrifves af dess Ordförande, med kontrasignation af landstingets Sekreterare, och, då valet skett af stad, undertecknas af stadsfullmäktiges Ordförande jemte två af desse fullmäktige.
Fullmakterne böra hafva följande lydelse: “I kraft af det riksdagsmannaval, som af N. N. landsting (stadsfullmäktige i N. N. stad) blifvit den — — förrättadt, varder N. N. härigenom befullmäktigad att för en tid af nio år från nämnde dag vara ledamot af Riksdagens första Kammare.
* Ort och tid. § 11.
Ar någon missnöjd med Riksdagsmannaval, som af landsting eller stadsfullmäktige förrättadt är, må han deröfver hos Konungen anföra underdåniga besvär.
Han eger för sådaut ändamål hos landstingets Sekreterare eller stadsfullmäktiges
Ordförande äska behörigt protokolls-utdrag, hvilket genast eller inom högst två dagar derefter bör till klaganden utlemnas; och skall han, vid förlust af talan, sina till Konungen ställda besvär, sist inom en månad efter valförrättningens slut, ingifva till Konungens Befallningshafvande, som genom kungörelse, hvilken i allmänna tidningarna införes, utsätter viss kort tid, inom hvilken underdånig förklaring må öfver besvären till Konungens Befallningshafvande aflemnas.
Sedan den tid tilländagått, har Konungens Befallningshafvande att besvärshandlingarna jemte de förklaringar, som må hafva inkommit, ofördröjligen till Konungen insända, för att i Dess Högsta
Domstol skyndsamt föredragas och afgöras. § 12- Riksdagsman i första Kammaren eger ej att för denna befattning något arfvode uppbära.
Yill han befattningen sig afsäga, eger han det göra vid valtillfället eller sedermera, mellan Riksdagar, hos Konungens Befallningshafvande. b) Andra Kammaren. § 13. 1.
Andra Kammarens'' ledamöter väljas för en tid af tre år, räknade från och med Januari månads början, året näst efter det, under hvilket valet skett. 2. Å landet, hvartill i Dåga om Riksdagsmannaval äfven räknas de städer, som icke hafva egen jurisdiktion, och köpingar, utses för hvarje domsaga en Riksdagsman.
Domsaga med större folkmängd än fyratiotusen, varde dock af Konungen, såvidt ske kati häradsvis, indelad i två valkretsar, som välja hvardera en Riksdagsman. 3.
I hvarje stad, som eger en folkmängd af tiotusen eller mer, utses en Riksdagsman för hvarje fullt tal af tiotusen.
Öfriga städer med egen jurisdiktion skola första gången af Konungen, och derefter hvart 10:de år af Kammaren, ordnas, Kongl. May.ts Nåd.
Proposition N:o 61. 5 så vidt ske kan länsvis, i särskilda valkretsar, som hvardera utse en Riksdagsman, och skall hvarje sådan valkrets innehålla en lolkmängd af minst sextusen och högst tolftusen. § 14- Valrätt tillkommer inom den kommun, der han bosatt är, en hvar i kommunens allmänna angelägenheter röstberättigad man, hvilken antingen eger eller med stadgad åborätt innehafver fast egendom på landet eller i stad till ett taxeringsvärde af minst ett tusen Riksdaler, eller för lifstid eller för minst, fem år arrenderar jordbruksfastighet till taxeringsvärde, ej understigande sextusen Riksdaler, eller ock erlägger till Staten bevillning för en till minst åttahundra Riksdaler uppskattad årlig inkomst. § 15.
Val till Riksdagsmän i andra Kammaren verkställas inom September månads utgång näst före början af de tre år, för hvilka valen gälla.
Förordnar
Konungen nya val eller afgår eljest Riksdagsman för andra Kammaren, innan den tid, för hvilken han blifvit vald, tilländalupit, verkställes ofördröjligen nytt val för den återstående tiden. § 16- Valen förrättas, för landet, inför domhafvanden medelst Elektorer, som utses inför kommunalstämmans ordförande eller, om kommunen utgöres af stad, hvarom i 13 § 2 mom. förmäles, den för sådan stad särskildt tillsatta styrelse.
För hvarje kommun väljes en Elektor och derutöfver, efter folkmängden, en för hvarje fullt tal af ett tusen.
I de valkretsar, som bestå af två eller flera städer, utses inför Magistraten en Elektor för hvarje stad och derutöfver, efter folkmängden, en för hvarje fullt tal af femhundra.
Desse Elektorer sammanträda till Riksdagsmannaval inför Magistraten i den stad inom valkretsen, som störsfa folkmängden eger.
Kommuner, som hafva att gemensamt välja Riksdagsman, ega dock begagna det omedelbara valsättet, derest flertalet af de röstberättigade så besluta.
Då förslag härom af de röstberättigade i en kommun väckes medelst beslut, fattadt inför kommunalstämmas ordförande, Magistrat eller den för stad utan egen jurisdiktion särskildt tillsatta styrelse, varder sådant meddeladt Konungens Befallningshafvande, som från öfriga till valkretsen hörande kommuner infordrar do röstberättigades röster och utfärdar kungörelse om utgången, efter thy som de fleste afgifne rösterne varit för bifall eller afslag.
I sistnämnda fall kan frågan icke förr, än en tid af fem år derefter förflutit, ånyo upptagas.
Beslutas åter förändringen, träder den i kraft vid det val, som näst efter en månad frän kungörelsens utfärdande inträffar, och gäller för en tid af minst fern år, hvarefter beslut om dess upphörande kan på lika sätt som om dess införande fattas.
Vid de omedelbara valen afgifvas rösterne, särskildt för hvarje kommun, inför kommunalstämmas ordförande, Magistrat eller för stad särskildt tillsatt styrelse; och skola för rösternas sammanräknande och fullmakts utfärdande åt den, som de flesta rösterna erhållit, valprotokollen insändas, för kommunerna å landet till domhafvanden och 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 61. för städer med egen jurisdiktion, till Magistraten i den stad, som största folkmängden eger.
I stad, som har att ensam sända en eller flera Riksdagsmän, förrättas valen omedelbart inför Magistraten; och må, der flere Riksdagsmän skola utses, staden, på sätt om val till stadsfullmäktige är stadgadt, kunna indelas i valkretsar. § 17- Vid såväl Elektors- som Riksdagsmannaval tillkommer hvarje röstande en röst.
Den, som dervid erhållit de flestes röster, vare lagligen vald, och skilje lotten emellan dem, som erhållit lika röstetal.
Vid dessa val skola till efterrättelse tjena de för kommunerna gällande röstlängder, som böra innehålla anteckning om dem, hvilka enligt § 14 valrätt tillkommer. § 18.
Konungens Befallningshafvande åligger att, när val till Riksdagsman i andra Kammaren erfordras, derom underrätta vederbörande valförrättare, som låter tid och ort för valet i kyrkorna kungöra, med särskild föreskrift, att Elektorsval, der det eger rum, skall hållas minst åtta dagar före Riksdagsmannavalet.
Skulle i någon församling offentlig
Gudstjenst ej förrättas å Söndag, då kungörelsen bör uppläsas, skall, på presterskapets anmodan, vederbörande kronobetjent kungörelsen skyndsamt kringsända.
Eör kallelse till Elektorsval gäller i tillämpliga delar hvad om kallelse till kommunalstämma och allmän rådstuga stadgadt är.
Der Elektorsval hållet är, skall ordföranden i kommunalstämma eller i Magistrat, som valet förrättat, åt den eller dem, som fått Elektorshefattniug sig uppdragen, såsom fullmakt meddela till riktigheten bestyrkt utdrag af valprotokollet. § 19- Till ledamöter i andra Kammaren kunna endast väljas män, som uppnått tjugofem års ålder samt, enligt 14 §, ega och minst ett år näst före valet egt valrätt inom den kommun eller någon af de kommuner, för hvilka de väljas. § 20.
Eör den, som blifvit utsedd till ledamot i andra Kammaren, utfärdas ofördröjligen fullmakt, underskrifven för valkrets å landet af doinhafvanden, — för stad, som ensam sänder Riksdagsman, af stadens Magistrat, — och för valkrets, som består af flera städer, af den Magistrat, som valet slutligen handlagt.
Eullmakterne böra hafva följande lydelse: “Vid Riksdagsmannaval, som den — — hållits i N.
K. domsaga4', (“N. N valdistrikt af N. N. domsaga41) eller 44i N. N. stad44 (“städer44), “har N. N. blifvit utsedd till ledamot af Riksdagens andra Kammare för en tid af tre år, räknade från och med den 1 Januari nästkommande år;44 (elior om valet hållits till följd af Konungens förordnande om nya val eller om Riksdagsman eljest afgått, innan den tid, för hvilken han blifvit vald, tilläudalupit: “för tiden till den 1 Januari år — —“) “hvarom detta länder till bevis och fullmagt.44
Proposition N:o 61. 7 § 21.
Riksdagsman, som för andra Kammaren vald blifvit, må ej denna befattning sig undandraga, med mindre han företer giltiga skäl för afsägelse.
Såsom sådana anses: l:o de hinder, allmänna lagen upptager såsom laga förfall; 2:o ålder öfver 60 år; 3:o att den valde tillförene såsom Riksdagsman bevistat tre Lagtima Riksdagar.
Afsägelse af Riksdagsmanna-uppdrag, som göres vid valtillfälle, pröfvas af valförrättaren.
Sker afsägelse efteråt, mellan Riksdagar, pröfvas den af Konungens Befallningshafvande. § 22. 1.
Är någon missnöjd med val till Riksdagsman i andra Kammaren, må han deröfver anföra besvär hos Konungens Befallningshafvande i valorten eller, der fråga om val för flera städer handlagts inom särskilda län, hos Befallningshafvanden i det län, der slutliga handläggningen skett.
För det ändamål eger klaganden hos domhafvande eller Magistrat, som slutligen handlagt valfrågan, äska behörigt, protokollsutdrag, hvilket genast eller inom högst två dagar derefter bör till klaganden utlemnas; och skall han, vid förlust af talan, sist inom åtta dagar efter valförrättningens slut, ingifva sina besvär till Konungens Befallningshafvande, som, på sätt i § 11 stadgas, lemnar vederbörande tillfälle att sig förklara samt sist innan nästa dags utgång, efter det den för förklarings afgifvande bestämda tid tillända]upit, sitt utslag i målet utfärdar. 2.