Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial, angående Revisionerne öfver Banco-Diseont-Verkels förvaltning och Räkenskaper saint f. d.
Enligt §§ 101 och 102 af nu gällande Banco-Reglemenle, skola Revisionerne öfver Banco-Discont-Verket och f. d.
Riks-Discontens utredning börjas den 15 April hvarje år samt Fullmägtige inom Januari månads utgång hos Kongl. Majit göra underdånig anmälan om förrättandet af dessa Revisioner, på det 2rne Revisorer för hvarje Riks-Slånd må i stadgad ordning blifva till nämnde förrättningar utsedde; hvilken anmälan dock ej beliöfver ega rum i det fall, att Fullmägtige inom slutet af Januari månad erhållit säker kunskap, det
Riksdag kommer att inträffa under loppet al nästföljande 3 månader.
Delta var också händelsen vid 1840 års början, hvadan någon anmälan i berörde hänseende då icke skedde, ulanjiar Banco-Utskollcls MemorialTT: o 138. 3 r ifrågavarande Revision för år 1839 blifvit af Banco-Ulskotlet anställd, enligt Utskottets deiöfver i Betänkandet N:o 80 afgifna Berättelse.
Men som ett serskildt förhållande förekommer, i afseende på den nu förestående Revisionen af nästlidne års förvaltning och räkenskaper, så har
Utskottet ansett sig böra detta förhållande för Rikets Ständer anmäla.
Enligt hvad Utskottet inhemtat, lära nemligen Banco-Discont-Verkets räkenskaper för år 1840 blifva så tidigt afslutade oell färdiga till granskning, att densamma redan under instundande Februari månad och således O förmodligen innan Rikets Ständer åtskiljas, kan företagas.
Då i sådant fall Utskottet anser sig kunna, jemte fullbordandet af Utskottets ännu återstående göromål, medhinna denna Revisions förrättande, så och elmin, vid de 2:ne sista Riksdagarne, af hvilka den ena slu ade i Mars 1830 och den andra i Maj 1835, serskilde Revisorer utsågos för verkställande af 1829 och 1834 årens enahanda Revisioner, får, under förutsättning att innevarande Riksdag kommer att fortfara utöfver nästa månad, Utskottet tillkännagifva, aLL Utskottet ämnar jemväl företaga Revisionen af Banco Disconl-Verkels förvaltning och räkenskaper samt f. d. Riks
Discoutens utredning för nästlidet år; i följd hvaraf frågan om serskilda Revisorers utväljande för denna förrättning alltså kommer alt förfalla.
Beträffande åter ifrågavarande
Revisioner under de följande åren, intill Rikets Ständers nästa sammankomst, så bar Yällofl.
Borgare-Ståndet redan vid sista Riksdag, enligt Ståndets, under den 12 Maj 1835, fattade och dåvarande Banco-Ulskott meddelade Beslut, stadgat och bestämt den ordniii", uti hvilken Släderne och Bergsbrukens Yal-Dislrict framdeles, från och med år 1836, borde utse Ledamöter af dessa Revisioner; men som Revisionen af 1839 års förvaltning och räkenskaper under sistlidet år blifvit af Utskottet verkställd och innevarande års Revision nu kommer, enJiert hvad bär ofvan är vordet anmäldt, att af Utskottet företagas, så lära, lill följd häraf, de Släder och Bruks-District, som eljest enligt det af Ståndet fastställda Schema, under sistlidet och delta år bordt utse Revisorer, vara berättigade att under åren 1842 och 1843 utöfva denna valrätt; hvadan den således förorsakade förändringen i åberopade
Schema för tiden intill nästkommande Riksdag torde böra behörigen iagtlagas.
— Utaf de öfriga Riks-Stånden är deremot, så vidt lill Ulskottets kunskap kommit, icke någon föreskrift meddelad i afseende på utseendet af 4 Banco-Ulskoltets Utlåtande, IY.-o 139. deras Ledamöter vid merariämnde Revisioner.
Utskottet har derföre ansett sig böra hemställa, att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige PresteStåndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet mattie bestämma sättet och ordningen för utseendet af de Revisorer, som, under år 1842 och de följande åren intill nästa Riksdag, skola deltaga i den årliga granskningen af Banco-DiscontVerkets förva
Ilning och räkenskaper saint f. d. Riks-Discontens utredning; anhållande Utskottet att få emottaga underrättelse om de beslut, som af nyssbemälde Riks-Slånd varda i lietta hänseende fattade, på det att desamma må, jemte reglementariska föreskrifterne rörande
Re visions-förrä tillingarnes verkställighet, kunna af Utskottet meddelas BancoFulimägtige, till kännedom och iagttagande i hvad på dem kan ankomma.
Alik. till Exp. Utsi; den 12 Jan.
1Sil, lil. 3 e. tn.
Utlåtande, i anledning af vacht fråga om anställande af en Ccinzlist, till biträde åt Ombudsmannen vid Låne-Contoret i Götheborg.
Hos Utskottet har Directionen öfver Rikets Ständers Låne-Contor i Götheborg hemställt, att en skicklig och i lagkunskap förfaren Canzlist måtte, till Ombudsmannens biträde, fä antagas, på det alt Ombudsmannagöromålen, som omöjligen kunna af en person medhinnas, mätte vinna en driftig och skyndsam behandling, utan Ombudsmannens belastande med några utgifter för de biträden, han ej kan undvara, så vida hans tjenstegöromål skola blifva med fullständig noggrannhet bestridde; och har Directionen, till stöd för denna dess hemställan, åberopat Revisorernes öfver Låne-Contorets förvaltning och räkenskaper, vid serskilde tider, afgifne tillstyrkanden i ämnet, och deribland serskildt hvad Låne-Contorets år 1836 Banco-Utskoltcts Utlåtande, N.o 139. 5 församlade Revisorer deröfver yttrat, nemligen:’ ”att Revisorerne, under granskningen af Ombudsmannens lagsöknings-åtgärder, inhemtat, att de utsökningsmål, lian under loppet af år 1835 för Låne-Conloret handlagt, uppgått till det betydliga antalet af mer än 900 stycken, oell dervid med serdeles tillfredsställelse erfarit, huruledes Ombudsmannens nitiska bemödanden beredt åt Banken fördelar, hvilka förutan en på utmärkt skicklighet och drift grundad verksamhet, i förening med hans vidsträckta kännedom om personliga förhållanden samt ständiga communicationer i afseende å deras underhållande, efter all anledning, icke slått att vinna; den serskilda omständighet oberäknad, att, under året 1835, ett jemförelsevis mot de niist förut förlidna åren, betydligare ford ringsbelopp blifvit af honom indrifvet, att, om dessa lör Banken kunna fortfarande tagas i anspråk, det syntes Revisorerne öfverensstämmande med full rättvisa, äfvensom Låne-Conlorels verkliga förmon, att utväg bereddes
Ombudsmannen att hållas skadeslös för kostnaden vid (leria ldige bestyr och sysslanden, af egenskap att genom underordnade personer kunna förrättas, dock under vilkor, att Ombudsmannen för deras ordentliga fullgörande vore ansvarig.’’ Banco-Fuiimägtige, hvilkas Utlåtande öfver ifrågavarande framställning UtskotLet infordrat, hafva, i betraktande af hvad 1836 års
Revisorer sålunda anfört och uti sedermera lill Banken inkomne Revisions-handlingar funnits vitsordadt, angående behofvet för Låue-Contorets Ombudsman, alt erhålla ett tjenligt och passande biträde för handläggningen af ej mindre de på utsökning beroende lån, af hvilka summan, enligt till Banken inkomne rapporter, endast för allmänna lånefonden årligen uppgår lill ett belopp af ungefär 150,000 R:dr, än förefallande bevakningar uli concurser och årsproclarnala för Conlorels samtliga låne-grenar, samt under fastad t afseende jemväl å mängden af Ombudsmannens öfrige göromål, såsom alt bokföra och behörigen redovisa alia i och för vidtagne lagsökningar bestridde omkostnader samt inflytande låne-medel och lagsöknings-ersättningar, att expediera de från Låne-Conloret utgående anmanings-bref, samt att föra Direclionens Protocoll och uppsätta samt utskrifva de ifrån Directionen afgående Bref och Utlåtanden, biträd t ofvanberörde af LåneContorets
Direclion gjorde hemställan och, i enlighet dermed, föreslagit, att aflöningen vid den ifrågasatte Canzlist-tjensten mätte bestämmas till 400 R:dr Banco.
Ulskollet, som, på grund af hvad nu blifvit anfördt, anser tillförlitligen utröndt, att Ombudsmannen, ulan serskildt biträde, icke kan, på 6 Banco-!]iskottets Memorial, N-.o 140. behörigt sätt, fullgöra de honom tillkommande tjensle-åligganden, har, af sådan anledning, funnit sig böra understödja
Direetionens omförmålde framställning; men då Utskottet anser det afsedda ändamålet, utan tillsättandet af någon ny tjenstebefattning, kunna vinnas, genom anslag af ett lämpligt arfvode åt någon person, hvilken Direclionen ulsåge att Ombudsmannen i hans göromål biträda, har Utskottet velat bos Rikets llöglofl.
Ständer tillstyrka, att ett årligt arfvode af 300 R:dr Banco måtte få af Directionen öfver Låne-Contoret i Götheborg användas till ersättning åt den person, Direclionen finner Ljenligt all förordna till biträde åt Ombudsmannen derstädes.
Stockholm den 15 Jan. 1841.
Alik. till Esp. Utsk.
Jen 13 Jan. ISSI, kl. Sera.
Memorial, med hemställan, all ett i Hanken upptaget landtegendomslän, hvilket icke blifvit inom behörig tid i låntagarens concurs bevakad!, malle i Bankens räkenskaper fä ctfskrifvas.
Utaf den af Rikets St änders år 1835 församlade Revisorer afgifne och till Utskottet remitterade Berättelse inhemtas (sid. 28—29), att Bankens Fiscals-embete, uti dess Berättelse, ibland äldre balancerade rättegångsmål, upptagit det åtal, som inför Kongl. Götha Hof Rätt blifvit väckt emot såväl Borgerskaps-Secreteraren G. M.
Nordström, som emot Kongl. Majrts Befallningshafvande i Östergöthlands
Banken lidit eller kunde komma alt lida derigenom, att. ifrån Banken afsönde bevakningshan Uingar uli hemmansegaren Sven Ljungholm? vid Björkekinds Härads-Rält anhängiga concursmål, rörande ett af denne upplaget fastighetslån, stort till återstående capital 677 R:dr 8 sk. 4 v:st Banco, icke kommit vederbörande- concursdomare i rätter tid tillhanda; uti hvilket mål, enligt hvad förstnämnde Berättelse tillika upplyser, följande omstän - Banco-Utskotleti Memorial, N:o 140. 7 digheter förekommit: att kallelsen om inställelsedagen uti ofvanberörde concurs til! den 5 Mars 1831, expedierad af Borgerskaps-Secreleraren.
Nordström, ankommit till Banken (dist den 8 förulgångne Februari och således tre dagar efter den i löi fallningarne loreskrifne yttersta lid, eller en månad före inställelsedagen; att bevakningshandlingarne blifvit den 22 Februari, eller 11 d agar före inställelsedagen, från Fiscals-einbetet afsönde till Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Östergöthlands
Län, med anmodan alt låta aflemna desamma till Domhafvande^ i förenämnde Härad, jemte serskild erinran, att, i händelse postgången ej skulle medgifva handlingarnes öflemnande inom den, genom Domhafvandens dröjsmål med kallelsen, förkortade bevakningstiden, de malte, på Bankens bekostnad, befordras fiain med serskildt bud; att handiingarne framkommit tili Kongl. Maj:ls Befallningshafvande redan den 25 Februari och blifvit derifrån afskickade den 27, men icke lill den för concursmålels handläggning serskildt tillförordnade Domhafvande!!, vice Häradshöfdingen Stuart, om hvars tillförordnande Kongl. Maj:ls Befallningshafvande likväl erhållit officiel underrättelse, ulan lill oidinarie Domhafvanden, Hof-Secreleraren Bohrman, sorn sjelf var fordringsegare i Ljungholma Concurs; alt Hof-SecreLera ren Boheman, under förmälan, det han varit bortrest på Ting, icke uttagit Kongl. Maj:ls Befallningshafvandes under recommendation sände och med ordet ”Fatalier' åtecknade bref, förr än den 8 Mars, hvaraf handt, att vice Häradshöfdingen Stuart bekommit bevakningshandlingarne först den 15 Mars; att Banken således förklarats förlustig ali betalningsrätt uti Ljung holms concurs, samt ändtligen, alt Fiscals-embetet hos Kongl. Maj:t sökt fataliernes återställande, utan att sådant beviljats; hvarefter Kongl. Götha Hof-Rätt, genom Ulslag den 3 Februari 1834, sig utlåtit, och, enär Borgerskaps-Secreleraren Nordström i så målto begått försummelse, att concurskallelsen kommit Banken några dagar försent tillhanda, fällt honom att derför böta IG R:dr 32 sk.
Banco, men ansett någon ersättningsskyldighet i sammanhang dermed icke kunna honom åläggas, enär det visat sig, att bevakningshandlingarne ändå framkommit lill Kongl. Maj.-ts Befallningshafvande i så god tid, att de bordt kunna anmälas och lill Concursdomstolen inlemnas före falalietidens slut, hvaremot Kongl. Majrts Befallningshafvande, som genom sin underlåtenhet vållat Bankens förlust, ålades att densamma ersältningsvis gälda, Herr Landshöfdingen m. m.
Grefve Hamilton lill \.‘delar och Lands-Secreleraren Nordström till ’:del; emot hvilket Utslag, hvaröfver Fiscals-Embetet ansett sig icke ega fog att klaga, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Östergöthlands
Län i underdå - 8 Eanco-Ulskoltels Utlåtande, N',o 141. nighet anfört besvär hos Kongl.
Majit, som, medelst Utslag elen 31 Juli 1834, förklarat, det Kongl. Majit fann Dess Befallningshafvandes uti ifrågavarande mål anmärkta förfarande icke innefatta försummelse eller vårdslöshet i Embetets utöfning, så att på grund deraf någon ersättningsskyldighet till Banken borde Kongl. Majlis
Befallningshafvande åläggas, hvadan Kongl. Majits
Befallningshafvande från allt ansvar frikändes.
I anledning häraf och dä, efter hvad sålunda uti detta mål blifvit åtgjord t, någon godtgörelse för nämnde lån numera icke är att förvänta, och, vid sådant förhållande, det icke synes lämpligt, att detsamma än vidare ibland Bankens tillgångar upptages, har Utskottet, i enlighet med hvad Banco-Fullmäglige jemväl tillstyrkt, skolat hos Rikets Ständer hemställa, att ifrågavarande, utaf hemmansegaren Ljungholm, under N:o 4,488 hos Banken upptagna landtegendomslån, till så vål återstående capital, 677 Ridr 8 sk. 4 rist, som de för lånets bevakande och indrifvande af Banken förskjutne kostnader, uppgående till 19 Ridr 44 sk., allt Banco, måtte uti Bankens räkenskaper få afskrifvas. Stockholm den 15 Januari 1841.
Alik. till Exp. Utsk den Jan. 1481, kl. 2 e. m.
Ullålande öfver vacht motion, angående utredning af de hinder, sorn frän Banco-För vall ningens sida mött Aclie-egare i Götha Canal-Bolag, att för deras i Banco-Disconten helånade Adier erhålla sådana bevis, som, enligt BolagsReglernente, erfordras för att för desamma föra talan vid Bolagets sammankomster.
Uti ett inom VällofL Borgare-Ståndet afgifvet anförande, har Herr S. A. Hallström, jemte det han fästat uppmärksamhet vid 2:ne af BancoUtskottet vid innevarande Riksdag fattade beslut, tili följd hvaraf åtskilliga - Banco-Ulskollets Utlåtande', Är.-o 141. 9 lige i Banco-Discont-Verket belånade Götha-Canal-Aclier skola af
DisconlDireclionen blifvit ullemnade lill utsedde Ombud, i ändamål alt för desamma föra talan vid de, uti Mars oell April månader delta år, inom Bolaget håline sammankomster, anhållit, att Utskottet, soth, enligt Herr Hallströms förmenande, genom omförmäide beslut skall hafva öfverträdt den uti Grundlagen bestämda gräns för dess beslutande rätt, mätte anmodas, att häröfver lill Riks Stånden med Utlåtande inkomma; äfvensom Hérr Hallström, i sammanhang härmed, väckt den motion, att
Utskottet matté undersöka och utreda förhållandet af de hinder, som frän Bancö-För valtni lige ns sida mott Adie-egare i Götha-Canal-Bolag, att för deras belånade äclier erhålla sådane hevis från Lane-Verken, som Bolagets Reglemente ålägger dem att förevisa, för alt fora talan för desamma vid Bolagets sammankomster, och hvilka bevis, allt intill år 1836, från Banco-Disconteii skola blifvit lemnade, men sedan vägrats, hvarigenom Omkring hälften af Bolagets delegare skola blifvit förhindrade' att, efter nämnde tid, deltaga i Bolagets förhandlingar; öfver hvilken motion Vällofl. Borgare-Ståndet, genom Prolocolls-uldrag af den 13 sisth Juni, infordrat Utskottets Utlåtande:
I anledning häraf får Utskottet, lill en början, i afseende å de af Herr Hallström omförmäide Utskottets beslut, meddela följande uppIjnningar:
Under den 27 sisllidne Mars, anmältes hos Utskottet en från Directionen öfver Banco-Discont-Verket inkommen skrifvelse af föregående dagen, deruti, jemte tillkännagifvande, att flere af Götha-Canal-Bolags A C Heegare , hvilka i Disconten hade adier belånade, och således sjelfve saknade tillfälle att för dessa adier vid då pågående Bolagsstämma utöfva representationsrätt, hos Directionen anhållit, att Directionen ville för dessa adier vid Bolagsstämman låta föra talan, under förklarande å Aclie-egarnes sida, all de godkände hvad Directionen eller dess Ombud dervid kunde åtgöra, samt alt de förbunde sig att icke före Bolagsstämmans slut ålerfordra omförmäide Adier, om ock de lån, lör hvilka de blifvit pantsatte, dessförinnan inbetaltes, Discont-Direclionen anförde, att då, enligt § 1 af Kongl. Maj:ts förnyade Reglor för Götha-Canal-Bolag af den 27 Augusti 1839, Bolaget bestått af innehaft arne utaf adier i Gölha-CanalVerk, hvilka adier äro ställde icke på viss man, utan på innehafvare!!, och Disconl-Verket obestridligen var innehafvare af de adier, sorn hos detsamma blifvit pantsatte till säkerhet för derstädes upptagna lån, betänklighet visserligen icke syntes
Directionen möta bevakandet af DiscöntVerkets intresse för de adier densamma i pant väg innehade, i afseende å.
Bih, till H. St, Prot, 1840 oeh 184U G Sami, 1 A/d, 39 Haft, % 10 Banco-Utskottets Utlåtande, N\o 141. hvilka egarne sjelfve anhållit, att Directionen måtte vidtaga en sådan bevakning, och på förhand förklarat sig godkänna
Direetionens eller dess Ombads vidtagande åtgärder; men att, då frågan rar af ny art, Directionen dock ansett sig böra lill Utskottet hemställa, ej mindre hururida Utskottet medgåfve att Directionen, vid dåvarande Bolagsstämma, utöfvade den representation för hos densamma belånade Götha-Caual-Actier, hvarom låntagare dels redan anhållit, dels ytterligare kunde anhålla, under förklarande å Låntagarnes sida, såväl att de godkände hvad
Directionen eller dess Ombud kunde åtgöra, som att de afsade sig rättigheten att utfordra ifrågakomne adier före Bolagsstämmans slut, om ock de lån för hvilka de blifvit pantsatte, dessförinnan infriades, än äfven huruvida Utskottet ansåg, att Directionen, vid framtida Bolagsstämmor, då den kunde finna Discont-Verkets fördel sådant fordra, skulle, under enahanda vilkor, samma representationsrätt utöfva.
Vid pröfning af denna fråga fann Utskottet af nu gällande föreskrifter för Banco-Förvaltningen något hinder icke möta att för sådana i Banco-Disconten belånte Gölha-Canal-Actier, hvilkas egare derom gjort eller vidare i tillräcklig tid gjorde anmälan, med det förklarande i öfrigt, som den ingifne skriften innefattade, föravid då pågående Bolagsstämma, den talan, hvartill omständigheterna kunde föranleda; men öfver
Direetionens hemställan om utöfrande af omförmälde representationsrätt vid framtida Bolagsstämmor ansåg Utskottet sig icke vid berörde tillfälle böra meddela något yttrande; om hvilket beslut Directionen öfver Banco-Discont-Verket, genom utdrag af protocollet, underrättades.
Härefter inlemnades till Utskottet en af åtskiiiisre Actie-egare O O i Gölha-Canal-Bolag undertecknad skrift, som dea 13 sistlidne April bos Utskottet till profning förekom, hvaruti de, dels, under förmälan alt de, som hade adier beläute i Banco-Discont-Verket, voro förhindrade att för dem sjelfve utöfva representationsrätt, anhöllo, det Banco-Discont-Directionen måtte förständigas, alt, vid den Bolagsstämma i Stockholm, sorn var utsatt att taga sin början den 18 i berörde månad, för nämnde adier föra talan, i hvilket afseende de meddelade enahanda godkännande af hvad Directionen, vid denna talans förande, kunde göra och låta samt en likabeskaffad förbindelse, i afseende å actiernes återfordrande, som den tili Discont-Directionen inlemnade skriften innefattade, dels ock hemställde, att Discont-Directionen måtte bemyndigas, att vid de Götha Canal Bolagsstämmor, som framdeles kunde komma att hållas i Stockholm, äfvensom Låne-Contors-Direclioneu i Götheborg, vid dem, som koinrno alt hållas i Götheborg, föra talan för de vid dessa Discont-Verk belänte adier, hvilkas egare derom hos hvardera
Directionen gjorde anhållan, under ofta om - Banco -Utskottets Utlåtande, N\o 141.
11 förmälde förklarande och förbindelse.
I öfverensstämmelse med dess föregående beslut, meddelade Utskottet jemväl nu det förklarande, att Utskottet icke af de för det närvarande gällande föreskrifter för Banco-Förvaltningen fann något hinder möta, att för sådana, i Gölha-Canal-Bolag belånade, adier, hvilkas egare derom gjort eller vidare i tillräcklig tid gjorde anmälan, med det förklarande i öfrigt, som den ingifne skriften innehöll, Direclionen vid ifrågavarande, till den 18 April utlyste, Bolagsstämma, förde den talan, hvartill omständigheterna kunde föranleda; men hvad angick bemyndigandet för ej mindre Discont-Directionen än Direclionen af Götheborgs Låne-Conlor, till talans förande för belånte Gölha-Canal-Adier vid f ramdeles inträffande Bolagsstämmor, har UtskoLLet, före meddelandet af dess Utlåtande i denna del, infordrat Bauco-Discont-Directionens yttrande i ämnet.
Att åter Utskottet, genom meddelande af dessa beslut, skall hafva öfver!rädt gränsen lör dess myndighet, mäste Utskottet bestrida, enär ifrågavarande mål otvifvelagtigt mäste hänföras till sådana administrativa ärenden, hvilka, enligt 6 § uti den för Utskottet utfärdade Instruction, Utskottet eger att med Rikets Ständers rätt afgöra.
Hvad slutligen vidkommer Herr Hallströms yrkande om undersökning och utredning af de hinder, som från Banco-Förvaltningens sida mött Actie-egare i Götha Canal alt, för deras belånade actier, erhålla sådana bevis från Låne-Verken, sorn Bolags-ieglorna, för talans förande vid Bolagsstämmor, föreskrifva, får Utskottet allenast erinra: alt, enligt föreskriften i 38 § af 1839 års förnyade Reglor för Götha-Canal-Bolag (hvilken föreskrift tillkom först år 1827 och ej, på sätt Herr Hallström tyckes tro, finnes uti Privilegierna intagen), är visserligen egare af i Låne-Verken belänte actier berättigad att, för dem vid Bolagsstämma föra talan, der han, sjelf eller genom annan man, från dessa Verk företer bevis af den ordalydelse, sorn i samma § finnes uppgifven; men ingalunda innehåller berörde § något åläggande för Låne-Veiken, att dylika bevis utgifva, och ej eller kunde ens eli sådant åläggande af Kongl. Majit gifvas, i afseende på Banken och de derunder lydande Under-afdelningar, för hvilka Verk det, enligt Grundlagen, endast tillkommer Rikets Ständer eller deras Banco-Utskott alt meddela Lill efterrättelse gällande stadganden.
Att emedlertid Banco-slyreisen år 1827 medgaf utfärdande af dylika bevis från Discont-Verken, kan ej annorlunda förklaras, än såsom ett förbiseende deraf, alt desse bevis efter deras ordalydelse innefattade ett vilkor, stridande emot Discont-Verkens säkerhet och de af Rikets Ständer gifne reglementariska föreskrifter, i afseende på belåningen af Götha Canal-Aclier.
Ty enligt så väl äldre Banco - 12 Banco-ZIiskottcts Memorial, IV:o 142.
Reglementen, sorn 220 § i nu gällande Banco-Reglemenle af den 26
Maj 1835, skola Ian å publika papper skyndsamligen, efter förfallotiden, till lagsökning utlemnas; och, jemlikt 219 § af samma Reglemente, fordras, vid belåningen af Götha Canal-Actier, borgen för den brist, sorn, vid hypothekens användande, kan uppkomma, hvaraf följer, att borgen ej kan göras gällande förr än hypotheket blifvit försåldt; men då, enligt åberopade 38 § af Reglorne för Götha Canal-Bolag, de bevis, hvilka för utöfvande af representationsrätt, vid Bolags-stämman företes, skola innehålla, ibland annat, försäkran, att actierne ej ullemnas förr än bevisen återställas, skulle härigenom utsökning af Verkets fordringar, emot pant af Gölba Canal-Actier, blifva beroende af de utgifna bevisens återställande, det vill säga vanligen af gäldehären sjelf, till desto större våda för Discont-Verket, som ej allenast lånebeloppet i allmänhet betydligt öfverstiger de derför pantsatte aeliernes försäljningsvärde, ulan äfven den ställda borgen, hvilken mäste vara ingången såsom för egen skuld, förlorade all kraft och verkan, derest den icke inom ett år efter förfallotiden gjordes emot löflesmannen gällande.
Och bör det således icke väcka förundran, att Banco-Fullmägtige, så snart deras uppmärksamhet blifvit fästadt å de förenämnde bevisens stridighet med Banco-Reeleménlels före - c» skrifter och Discont-Verkets säkerhet, skyndsamligen inställt allt ytterligare utgifvande af sådane bevis.
Ank. till ltxp.
Utsk. dea 12 Jan. 1841, kl. 2 a. vt.
Memorial, till svar å Vullojl. Borgare-Ståndets ålerretniss af Utskottets under N:o 120 ajlåtne Betänkande.
Borgare-Ståndet har under den 22