Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prop. N-.o 1, om Statsverket 1865. den andra, för allmän underofficersbildning, eller underofficersskola, afsedd för dem, som genomgått korporalskursen, men icke allagt underofficersexamen; den tredje för volontärer, korporaler och underofficerare, hvilka aflagt underofficersexamen samt böra utbildas till användbarhet vid de flera förrättningar, som i fält tillkomma subaltern-officerare, och derjemte omvexlande biträda vid undervisningen i de tvenne föregående afdelningarne: börande lärokurserna för underofficersskolor fastställas i samma ordning, som för öfriga militär undervisnings-anstalter; att, vid indelta infanteriet, dessa skolor må inrättas distriktvis och förläggas omvexlande vid regementenas mötesplatser, eller der eljest inom distriktet finnes lämpligast; att skolan må ställas under öfverbefäl af General-befälhafvaren i distriktet och under ledning af Chefen för det regemente, hvarvid skolan för året är förlagd; att underbefälsskolorna må samlas årligen eller efter vissa mellantider, allt efter bataljonernas antal inom distriktet, och så ordnas, att i medel - tal för året minst 2 underofficerare, 4 korporaler eller vicekorporaler och 8 soldater från hvarje bataljon blifva till skolan beordrade, dock att vid ingen skola den sammanräknade styrkan af korporaler och soldater understiger 110 till 120 man: att volontär må inbegripas i förenämnda antal i den grad, dit han med redan aflagd examen rätteligen hörer; att tid och ställe för skolans sammanträde må bestämmas för hvarje gång af Kongl. Maj:t på förslag af General-befälhafvaren; att till befäl och lärare vid underbefälsskolorna må af Generalhefälhafvarne beordras 1 kapiten och 2 till 5 subalternoffieerare, af hvilket befäl 1 bör hafva genomgått skjutskola och 1 gymnastiska central—institutet; att af Chefen för det regemente, der skolan är förlagd, må för sjuk vården beordras en bataljonsläkare och en sjukvårdssoldat, samt för exercisen 3 spel; att ekonomien och redovisningen må besörjas af provianterings direktionen; att lärotiden må beräknas till sex veckor, efter hvilken tids förlopp uppvisning af skolan sker och examen, särskildt vid hvarje afdelning, an~ ställes inför en af Generalbefälhafvaren kommenderad Regementsofficer, som utfärdar examensbetyg; hvarjemte den vid skolan anställda kapitenen må hos regements- eller korps-chef til! utmärkelsetecken anmäla dera, som enligt stadgade grunder dertill kunna ifrågakomma: egande befälhafvaren för dem, som icke genomgå fullständig examen i någon afdelning, endast Bil.
N:o 3 a. till Kongl. Maj:ta Nåd.
Prop. No 1, om Statsverket 1865.
SS meddela betyg, att de bivistat skolan och i hvilken afdelning de begagnat undervisningen; att efter skolans slut befälhafvare!! må afgifva fullständig rapport om skolans verksamhet till sin Regements- eller Korps-chef, hvilken densamma, jemte eget utlåtande, till Generalbefälhafvare!) öfversänder; samt att den materiel, som erfordras för Underbefälsskola, utöfver den, som tillhandahålles regemente för rekryter, timmermän och»korporalsskolor, må kompletteras.
Såsom förberedande skolor för Underofficersskolan, hemställer jag: att regementenas egna korporalsskolor må, såsom hittills, fortfarande hållas, dels i alla orter, der kommenderingar ur indelta arméen äro i garnison förlagda och tjenstgöringsförhållandena det medgifva, dels ock för regementen och korpser, sorn icke deltaga i sådana kommenderingar, å mötesplatserna samtidigt med rekrytmötet.
Med afseende derpå, att kavalleriregementena äro så fåtaliga och att svårigheter möta att från så skilda lägen för dem sammadraga gemensamma underbefälsskolor, torde sådana icke för detta vapen ifrågakomma; men med någon förändring i föreskrifterna om korporalsskolorna och med förut föreslagna instruk tionssqvadroner bör äfven kavalleriet kunna bilda erforderligt underbefäl.
Vid värfvade infanteriet och kavalleriet är, på sätt förut blifvit anfördt, icke behölligt att anslå särskild tid för underbefälets bildande.
Lika bestämmelser böra dock, inom indelt och värfvad stam, vara gällande för underbefälsbildningen, examensbetyg och utmärkelsetecken, m. m., om än undervisningen vid den värfvade stammen kan blifva ännu mer fullständig.
Om Eders Kongl. Maj:t gillar detta förslag till krigsbildning, och Rikets Ständer besluta den här förut föreslagna förändring i Beväringsförfattningen, hemställer jag i underdånighet att, för blifvande åtgärders vidtagande till utförande häraf, Kongl.
Majit må begära Rikets Ständers godkännande af grunderna för krigsbildningen, i hvad den rörer vapenöfningarna och underofficersbildningen
För officersbildningen föreslås af komitén: en krigsskola, en krigshögskola, skjutskolor för infanteriet, ridskolor för kavalleriet, artilleriet och staben, kavalleriskolor för indelta kavalleriet, samt undervisning i gymnastik och vapenföring.
Ordningen för skjutskolor, hvartill anslag redan finnes anvisadt, torde få förblifva orubbad; äfvensom ock för undervisningen i gymnastik och vapenföring; dock att antalet af dem, ^som från arméens regementen och korpser kommenderas till Gymnastiska Cential-institutet, må ökas till 8 om året, hvilket gör en officer på Officer sbildningen.
Arméens aflöning. 36 Bil.
N:o 3 a. lill Kongl. Maj.is Nåd.
Prof), N:o I, utn Statsverket 1865. bataljon för hvart 8:de är, i stället för 3 om året, såsom nu eger rum, eller 10 under två är, hvilket gör endast eu officer på bataljon för hvart 12:te eller 13:de, år.
Frågorna om krigsskolans och krigshögskolans organisation hafva redan inför Eders Kongl.
Muj:t i underdånighet föredragits; och åtgärder derför äro vidtagna, ehuru icke ännu afslutade.
Dock torde, med afseende på hvad upplyst blifvit om förhållandet med krigsskolans organisation, de privata officersskolorua kunna upphöra den I Maj 1867, hvarom jag hemställer tillkännagifvande må vederbörande meddelas.
Beträffande äter en ridskolas ordnande, samt inrättandet af kavalleriskolor, anhåller jag i underdånighet att här nedan, i sammanhang med anmälan om derför erforderliga anslag, få mig vidare yttra.
Då den för indelta arméens befäl år 1833 vidtagna löpreglering befunnits i flera afseenden icke motsvara sitt ändamål, dels i följd af lönernas otillräcklighet, dels genom deras olikhet vid särskilda regementen och korpser, föreslog Kongl.
Majit vid 1836 års riksdag nya provisoriska lönostater, att för detta befäl tillämpas, intilldess afméens boställen hunnit undergå en förnyad uppskattning, hvarefter lönerna skulle kunna slutligen regleras; och äskade Kongl. Maj:t för de föreslagna staternas tillämpning ett årligt förslagsanslag af 230,000 rdr.
Vid pröfningen af denna råga funno Rikets Ständer uppenbart, att en ny allmän reglering af befälets a flöningsförhållanden påkallades; men då, enligt Rikets Ständers åsigt, med de tillgångar af indelta räntor, kronotionden, boställen och kontanta anslag, som redan funnos anvisade, en dylik reglering torde kunna tillvägabringas utan ytterligare bidrag från statens sida, funno Rikets ^tänder det betänkligt att för ifrågavarande ändamål bevilja vidare anslag.
Likväl, och som det emellertid icke kunde förnekas, att de af befälet, hvilka icke hade boställen, utan endast kontanta penningelöner, under befintliga förhållanden voro, lika med andra statens tjenstemän, i behof af en snar förbättring i sina löneyilkor, syntes det Rikets
Ständer vara statens pligt att genom anvisande af medel söka afhjelpa de största behofven; och anvisades till Kongl. Majits disposition en rund summa af 100,000 rdr årligen för den påföljande statsregleringsperioden (hvilket anslag sedermera. fått fortfara enligt Rikets Ständers beslut vid 1839 och 1862 års riksdagar), att vid de regementen och korpser, som deraf företrädesvis voro i behof, användas till lönförbättring, i första rummet åt underbefäl och subalternofficerare jemte deras vederlikar, samt vidare, så vidt tillgångarne medgålve, jemyäl åt andre kapitener och rege mentsqvartermästare, dock med förbehåll, att en dylik förmån icke finge tillgodokomma dem af bemälda löntagare, hvilka vore med bostadsboställon försedda.
Vid 1836 års riksdag bestämdes för öfrigt regements- och bataljons-läkares aflöning; hvarjemte för befälet vid värfvade arméen och beväringstrupperna aflöningsförbåttringar i allmänhet beviljades. Bil.
N:o 1, om Statsverket 1865. 57 Vid I 859 års riksdag gjordes af Kongl. Maj:t framställning om anvisande af ett anslag å i 00,000 rdr för kartläggning af de arméens bostadsboställen, som der, under förklarande alt Rikets Ständer icke åsyftat en reglering af så inskränkt omfång, som den då förutsatta.
Då Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag medgåfvo, att anslaget till lönför bättringar vid indelta arméen finge äfven för nuvarande statsregleringsperiod utgå med oförändrad! belopp och enligt förut meddelade föreskrifter; — uttalade Rikets Ständer den önskan, alt den af så väl Kongl. Maj:t som Rikets Ständer nödig ansedda lönregleringen för indelta arméens beläl måtte blifva bragt till verkstäl lighet, så att anvisande af ytterligare anslag för ifrågavarande ändamål icke må blifva erforderligt.
Uti afgifvet betänkande om »Arméens aflöning» har Landtförsvarskomitén, i hvad rörer indelta aiméen, ansett de stora kostnader för statsverket jemte flera olägenheter för arméen, som genom öfvergång till det kontanta löningssättet skulle uppkomma, utgöra öfvervägande skäl för att i underdånighet tillstyrka den indelta löningsgrundens bibehållande; och fnr komitéen, jemte förslag till Normalstat för indelta arméens aflöning, samt uträkning, särskildt för kavalleriet och särskildt för infanteriet, öfver den sammanlagda aflöniugen enligt den nya Normalstaten, anställt en beräkning öfver indelta arméens tillgångar för den föreslagna lönerpgleringeu, på sätt sorn följer: 1860 gällande värden å den årliga afkastningen 287,300: 12 Hvaruti en förhöjning anses kunna, genom utarrendering af en del af dessa boställen, påräknas till utgjorde ett mantal och deröfver, derest tillförlitliga kartor å dem saknades, samt om företagande af ny boställsuppskaltning; men detta bifölls icke af Rikets Stän - Knv aller i et.
Tillgångar ; Bostadsboställen, enligt de för år belopp af , Löningsfondens boställen, 1860 års arrenden Påräknad1 förhöjning efter slutet af 147,503: 27. nuvarande arrendetid Indelta räntor och kronotionde .
Kontant anslag 35,886: 24. t83,389: 51. . 156,093: 62 75,179: II.
Transport rdr 729,873: 51. 38 Bil.
Transport rdi 389,873: SI.
Vakansafgifter af 346 för aflönin gen anvisade nummer 52,028: 20. 781,901: 71.
Behof för den nya lönregleringen enligt kommitterades förslag 653,225:
— Således öfverskott • 128,676: 71.
Men derifrån böra afdragas vakansafgifter för 97 af förestående 346 nummer, hvilka äro afsedda att rekryteras 19,178: 20.
Då det egentliga öfverskottet blir 109,498: 51.
Behof för den nya lönregleringen enligt kommitterades förslag ... 2,707,470: — Tillgångar:
Bostadsboställen, afkastning enligt de för år 1860 gällande värden 561,094: 31.
Hvaruti påräknas lörhöjning . . 22,050: 58, 383,144: 89.
Löningsfondernas boställen, 1860 års arrenden 390,590: 94.
Påräknad förhöjning .... 65,060: 69. 453 651: 63 Indeita räntor, kronotionde och hemkall 654,276: 96.
Ersättning för afträdd jord 5,096: 7. Kontant anslag 311,237: 99.
Vakansafgifter al 2260 för aflö ningen anvisade nummer 241,323: 5. 2,250,730; 59.
Således brist 456,739: 41.
Men dertill borde läggas vakansafgifterna af 1315 nummer, som sku,'e rekryteras, utgörande 141,153: 5.
Då bristen inalles utgör 597,892: 46.
Om nu från denna brist . . 597,892: 46.
Afräknas öfverskottet vid kavalleriet 109,498: 51 Återstår 488,393: 95.
Transport rdr 488,393: 95 Bil.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. 39 Transport rdr 488,393: 93.
Hvaremot tillkommer ackordsränta, som skulle till Statsverket öfverflytta» ..... 140,430:
— Summa lönregleringsbehof rdr 628,823: 95.
Om äfven frän dessa af komitén uppförda lönregleringsbehof afräknas ackordsräntan, hvars öfvertagande af Statsverket komitén föreslagit, skulle den blifvande bristen för lönregleringen efter komiténs förslag uppgå till omkring 488,000 rdr, oberäknadi aflöningen för hela läkarepersonalen, hvartill särskildt anslag blifvit af komitén ifrågastäildt i dess betänkande om »Arméens sjukvård» och dervid fogade förslag till löner för Fältläkare-korpsen.
Lönregleringsbehofvet ökas således ytterligare med sammanlagda allöningsbeloppet för indelta arméens läkare.
Efter detta förslag skulle alltså föranledas en ganska betydlig statsutgift, men hvars egentliga belopp för närvarande, och innan närmare utredning öfver de befintliga tillgångarne vunnits, icke kan noga bestämmas.
Genom den utredning öfver indelta arméens tillgångar, komitén efter vederbörandes approximativa uppgifter nu lemnat, svnes likväl vara ådagalagdt, att dessa tillgångar icke förslå för tdlvägabringande af en nöjaktig lönreglering.
Men innan någon lönreglering för indelta arméen kan ega rum, med bibehållande af det indelta löningssättet, har komitén ansett, såsom förberedande åtgärd, nödigt, att en förnyad uppskattning sker ätminstone af bostadsboställena.
En formlig uppskattning af de för löningsfondernas räkning utarrenderade boställen skulle, enligt komiténs tanke, icke medföra ett gagn, motsvarande de med uppskattningen förenade olägenheter och kostnader, när å ena sidan tages i betraktande det arbete och den tidsutdrägt, uppskattningarne skulle medföra, samt det i allt fall approximativa resultat man vid uppskattning af jord i allmänhet ernår, och å andra sidan, att det redan nu finnes för handen en af erfarenheten gifven mätare å dessa boställens värden, nemligen de arrendebelopp, som för boställena erläggas.
Hvad deremot angår bostadsboställena, vore efter komiterades tanke en formlig uppskattning, efter lika grunder, af dessa boställen för lönregleringen nödvändig, då annat tillförlitligt sätt saknades att med erforderlig visshet kunna bestämma afkastningen.
Det ändamål, som genom en dylik uppskattning i första rummet åsyftas, anser komitén visserligen icke vara ett till siffran fullt riktigt värde på hvarje boställes afkastning, hvad som omöjligen kunde ernås, men väl en med jemnhet och efter samma grunder inom olika orter verkställd beräkning af boställshafvarnes inkomster utaf ifrågavarande lägenheter.
Beträffande sättet lör verkställandet af uppskattningen, hvilken komitén ansett kunna försiggå utan fullständig kartläggning af de boställen, hvarå karta saknas, har komitén trott detta kunna blifva enklare, än som förut varit ifrågasatt
Man kunde t. ex. allt 40 Bil.
N:o 3 a. till Kongl Maj:ls Nåd.
Prop. No 1, om Statsverket 1885. efter ortförhållanden och jordens beskaffenhet, beräkna en viss afkastning i spannmål och foder på hvarje tunnland jord, med tillägg af fria (torp-) dagsverken, men med afdrag af vissa procent för brukningskostnaden, eller ock, enligt sättet för hypotheksvärderingarne, gifva åt hvarje tunnland jord, i förhållande till dess godhet, ett visst kapitalvärde, och af det sålunda funna kapitalvärdet å hela jordrymdeti taga en viss procent såsom behållen inkomst: och slutligen skule man kunna beräkna arrendesumman af en lägenhet genom att åsätta ett visst arrendebelopp för hvarje tunnland jord, efter dess beskaffenhet, lämpadt efter förhållandena i orten o s. v. I afseende å värderingar, som på stället företagas, torde förrättningsmännen, efter hvad komitén förmodar, hafva större gagn af att biträdas af s. k. »gode män», än nämndemän, hvilka vanligen i dylika fall egde mindre insigt och erfarenhet; och ehuru regementsbefälel borde vara skyldigt att tillhandagå med erforderliga upplysningar, syntes samma befäl icke lämpligen böra i uppskattningen deltaga, dock att hvarje Chefsembete för sitt regemente borde lemnäs tillfälle att yttra sig öfver de förslagsvis bestämda värdena före deras fastställande, svnnerligast med hänseende lill jemnheten i uppskattningen af de olika boställena inom regementet.
— I enlighet med hvad sålunda hufvudsakligen blifvit af komitén anfördt, har komitén, rörande bostadsboställenas uppskattning hemställt: att dessa boställen, efter å dera föregången egomätning, i de fall kartor saknas, måtte till sin medel afkastning blifva uppskattade af en enda för detta ändamål förordnad komité, bestående af två ständiga ledamöter, hvaribland ordföranden och den ena civil embetsman, samt två tillfälliga ledamöter, särskildt utsedda för uppskattningarne inom hvarje landskap; och att dessa förrättningar måtte ske i öfverensstämmelse med det af Krigs- och Kammar-Kollegierna (den 11 Februari 1857) häröfver uppgjorda förslag, men på det något förenklade och i öfrigt afvikande sätt, komitén ansett vara säkrast och bäst befrämja ändamålet.
Vidkommande beriikningsgrnnden för spanmåls- och andra persedlars förvandling i penningar vid uppskattningen af arméens boställen och andra indelta löntillgångar, har komitén föreslagit, till vinnande af en för jemförelse!! nödig öfverensstämmelse i dessa hänseenden, samt förekommande af större ojemnheter genom tillfälliga prisföi hållanden i olika orter: att förvandlingsuträkningarne måtte ske efter medeltal af hvarje särskildt läns markegångspris för vissa år. hvilka borde vara desamma för hela arméen, obero ende af uppskattningarnes verkställande oliktidigt vid olika regementen, äfvensom att vakansalgifter må upptagas i öfverensstämmelse med gällande kontrakt, när uppskattningen eger rum.
Då Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 41
Då indelta arméens tillgångar, så vidt de ej redan utgöras af kontanta anslag eller medel, måste till sitt värde, så noga som möjligt, vara kända, för att derefter må kunna bestämmas det ytterligare kontanta belopp, som erfordras för den lönreglering, hvilken Eders Kongl.
Maj:t, sedan armé-organisationen förut pröfvats, kan komma att föreslå Rikets Ständer, hemställer jag i underdånighet, att, så framt nödiga medel af Rikets Ständer anvisas, en uppskattning af arméens bostadsboslällen, så snart ske kan, varder företagen.
Denna uppskattning, som, för att utgå från en och samma grundsats, torde böra visa hvad staten skulle kunna påräkna såsom inkomst af samma boställen, borde afse det arrendebelopp, hvilket af hvarje boställe, i händelse af utarrendering, skäligen bör utgöras, och kunde, efter mitt förmenande, med tillbörlig noggranhet samt med minsta lidsutdrägt och kostnad, samtidigt i Länen, genom Eders Kongl.
Maj.ts Befallningshafvandes försorg verkställas af Kronfogdarne med biträde af två Nämndemän eller gode män samt, för egouppmätning, der sådan vore behöflig, jemväl af en derlill förordnad Landtmätare eller annan i sådant göromål kunnig person; allt mot lämplig ersättning.
Sedan uppskattningarna på sådant sätt blifvit fullbordade, skulle vederbörande
Chefsembeten lemnäs tillfälle att deröfver sig yttra, hvarefter samtliga handlingarne jemte Länsstyrelsernas utlåtanden i ämnet lill Eders Kongl. Maj:t insändas.
— Inkomsten af de för löningsfondernas räkning utarrenderade boställen kunde deremot, utan dylik uppskattning, bestämmas efter de utgående arrende-beloppen
Föi vandlingsuträkningar i penningar för spanmål och andra naturapersediar borde besörjas inom hvarje regemente eller korps, efter särskilda föreskrifter.
Dessa uträkningar, som borde omfatta alla regementets eller korpsens tillgångar, så val i boställen, som i räntor och spanmål, m. m. skulle Chefsembetena ega att lill Eders Kongl. Maj:t insända elter uppskaltnings-förrättningarnes slut.
Sedan alla dessa handlingar, dels från Länsstyrelserna, dels från Chefsembetena, till Eders Kongl. Maj:t inkommit, torde, efter ytterligare granskning deraf hos vederbörande embetsverk eller efter hvad Eders Kongl. Maj.t då funne lämpligt förordna, fullständigt kunna erfaras, så väl tillgångarne inom arméen på det hela, som tillgången inom hvarje regemente och korps.
Beträffande kostnaden för de af mig föreslagna boställs-uppskattningarne, är det visserligen svårt att densamma förutsäga; men då antalet af de här ifrågavarande bostadsboställena, enligt Kongl. Brefvet den 2 Februari 1833, angående iudelta arméens lönreglering, utgör 9S1 stycken, torde utgiften icke böra {öfverstiga 50,00,0 riksdaler; hvadan jag hemställer, det Eders Kongl.
Majt täcktes för ändamålet nu äska ett sådant belopp, såsom förslagsanslag, att i mån af behof användas.
Då således någon förändring i afseende å aflöningen för de tpi itära tjenstemän, för hvilka nuvarande anslag til! »Lönförbättringar vid indelta arméen» är Bill. t\ll B.
Prat. 1865 & 1866, 1 Samt. 1 Afd. i Haft. 6 42 Bil.
N:o 3 a. till Kongl. Muj:ts Nåd.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865.
Arméen» pen sionering. lntendents vätendet.
Arméen» sjukvård. afsedt, nu icke kan ega rum, hemställer jag, det Eders Kongl. Maj:t måtte föreslå Rikets Ständer att medgifva, att berörda anslag, äfven efter nu löpande statsregleringsperiods slut, tillsvidare må utgå med oförändradt belopp och enligt förut meddelade föreskrifter
Angående pensioneringen af Arméens befäl anhåller jag att få särskildt mig yttra, samt dervid få föreslå den framställning i ämnet till Rikets Ständer, hvilken, med afseende på förekommande förhållanden, jag anser böra ega rum.
Beträffande åter pensioneringen af Arméens manskap, hvaruti en förbättring, i mån af tillgångar derför, borde beredas, och som kunde ske, om den del af krigsmanshusinkomsterna, hvilken nu aflemnas till Arméens pensionskassa, blefve, i sammanhang med öfverflyttning på statsverket af Armébefälets hela pensionering, i stället afsedd för manskapets pensionerande; så, enär i allt fall, innan pensionerna för manskapet förhöjas, en noggrann beräkning af tillgångarna måste föregå, samt Krigs-Kollegium. hvars utlåtande öfver Landtförsvarskomiténs förslag i detta hänseende blifvit infordradt. ännu icke sig utlåtit i ämnet, torde med pröfningen häraf tillsvidare få anstå.
Intendentsväsendets ordnande vid arméen har komitén föreslagit, att förvaltningspersonalen vid de indelta trupperna må komma att utgöras af en Regements-intendent med arvode af 2,000 rdr vid regemente och 1.600 rdr vid korps samt en Förrådsförvaltare med arvode af 500 till 600 rdr efter förrådens betydenhet.
— Ett af de vigtigaste bestyren vid en armée på fältfot är intendentsväsendet, På dess ändamålsenliga skick beror i väsendtlig mån möjligheten för öfverbefälet att i rätt tid kunna verkställa de af omständigheterna påkallade rörelser.
En stamperso^al, sorn har vana vid intendentsgöromälen. är derföre äfven nödvändig; hvadan en sådan, i öfverensstämmelse med komiténs förslag, synes böra för fredstid organiseras, för att med behöflig tillökning under krig kunna med fördel anlitas.
Men som denna fråga står i nära sammanhang med arméenä organisation, torde den icke böra afskild derifrån behandlas.
Af komiténs förslag, angående sjukvårdens ordnande vid en armée på krigsfot, visar sig, alt för en styrka af 50,000 man stridande och 20,000 till 24,000 man i depöter erfordras en Läkarepersonal af 341 legitimerade läkare och 294 underläkare, eller tillsammans 635 läkare; och för en armée af 70,000 man stridande och 15,000 man i depöter 414 legitimerade och 352 underläkare, eller tillsammans 766 läkare.
— Då för närvarande finnas: vid Infanteriet, — 27 Regementsläkare, 43 Bataljonsläkare,
Tillsammans: 37 Regementsläkare, 67 Bataljonsläkare,
N:o 3 a, till Kongl. Maj.-ts Nåd.
Prop. N:o 1, orri Statsverket 1865. 43 Transport 404. samt påräkneliga pensionärer i Fältläkare-korpsen . . . 17 Stipendiater » . 28 4g.
Summa 149. så är bristen: för den mindre krigsfoten inalles 486. » den större krigsfoten » 617. endast för arméen.
Till afhjelpande, i någon mån, af denna brist har komitén föreslagit flera åtgärder, dels medelst tillökning af läkarepersonalen vid regementen och korpser; dels genom inrättandet af en ny tjenstegrad i den så kallade extra fältläkarekorpsen, under namn af Reservbataljonsläkare; m. m. hvarjemte komitén framlagt förslag till fältläkarekorpsens förändrade organisation, samt till läkarepersonalens aflöning och pensionsrätt; äfvensom komitén yttrat sig om behofvet af tillökad sjukvårdsutredning.
Då likväl Sundhets-Kollegium ännu icke inkommit med det från Kollegium häröfver infordrade utlåtande, samt fältläkarekorpsens föreslagna nya organisation för öfrigt icke torde kunna till pröfning företagas, förrän i sammanhang med arméens afsedda lönreglering, lärer äfven denna fråga tillsvidare böra blifva hvilande.