Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagens början räknas alltid från den dag, då berörde Proposition af Riksens Ständer eller nämnda Utskott emottagen blifvit.
Och söm Riksens Ständer, jemlikt Regerings-Formens 53 §., ej äga, att i Konungens öfvervaro något besluta, må ingen rådplägning härom å Rikssalen hållas. ken Kronprinsen och de öfrige Kongl. Prinsarne hafva sina platser.
Dernäst intage, framför alla andra, de tvänne Stats-' Ministrarne deras rum, och förhålles i öfrigt enligt det ceremoniel, Konungen later för tillfället utfärda.
Härefter före Konungen Sjelf eller, der Konungen är frånvarande, eller Han så för godt finner, Stats-Ministern för utrikes ärendena ordet till Riksens Ständer, och late dem afhöra berättelsen om hvad sedan sista Riksdag uti Rikets Styrelse sig tilldragit.
När Konungen lemnar rikssalen, beledsagas Han af Ridderskapet och Adeln, hvarefter de öfriga Stånden i ofvan föreskrifna ordning afträda. §. 28. l:o.
Konungen lale, inom atla dagar efter del riksdagen, enligt förestående 27 §., öppnad blifvit, afgifva och uti Riksnämndens plenum genom en ledamot af Stats-Rädet tillställa Riksens Ständer proposition om Statsverkets tillstånd och behof, jemte förslag rörande sättet att genom Revillningar fylla hvad staten utöfver de ordinarie inkomsterna erfordrar.
Riksdagens början räknas alltid från den dag, då berörde proposition uti Riksnämnden emottagen blifvit. 24 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 2:o.
Propositioner rörande Grundlagars eller öfriga Lagars och Ekonomiska Författningars stiftande eller förändring, jemte andra inål, dem Konungen, under Riksdagens lopp, vill Ständerna meddela, tillställes genom en Stals-Rådels Ledamot hvarje Stånd i dess Plenum.
Jemte alla Propositioner ifrån Konungen till Riksens Ständer eller deras Utskott böra StatsRädelS och, i Lagfrågor, äfven Högsta
Domstolens deröfver lemnade yttranden tillika meddelas; kunnande likväl Riksens Ständer, du Siats-Rådets yttranden angå hemliga mål, endast förvänta del af dess till- eller afslyrkande. §. 28.
Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden valjo genom Elektorer, och BondeStåndet på det sutt Ståndet vid hvarje Riksdag tjenligasi finnér, genast och sist inom åtta dagar, sedan Riksdagen blifvit öppnad, Ledamöter, lika många af hvarje Stånd, i de Utskott, hvilka skola ärendena bereda och utarbeta.
Sådana i Grundlagen stadgade Utskott äro : Conslitutions-, Stats-, Bevilfnings-, Banco-, Lag- samt Besvärs- och Ekonomi-Utskotten.
Hemliga Utskottet väljes, du Konungen sådant äskar. §. 29. l:o Constitutions-Utskotlet, som utgöres af Tjugufgra Ledamöter, tillkommer alt, i den ordning Regerings-Formen fureskrifver, granska Rikets Grundlagar, samt upptaga frågor och till Plena afgifva Förslag om ändringar, förbättringar och för - 2:o. Propositioner rörande Grundlagars eller öfrige lagars och ekonomiska författningars stiftande eller förändring, jemte andra mål, deni Konungen under riksdagens lopp vill Ständerna meddela, tillställes likaledes, genom en ledamot af Stals-Rådet, Riksniimnden i dess plenum.
Jemte alla propositioner ifrån Konungen lill Riksens Ständer, höra Stats-Rådels och, i lagfrågor, äfven Högsta Domstolens, deröfver lemnade yttranden tillika meddelas; kunnande likväl
Rik sens Ständer, då Stats-Rådets yttranden angå hemliga mål, endast (ovänla del af dess till- eller afslyrkande. §. 29.
Huruledes de Utskott utses skola, hvilka med anledning antingen af Honungens propositioner, eller af de genom riksdagsmän väckta motioner, eller af andra skäl, må af Riksniimnden förordnas till att frågorna utreda eller förslag till lag eller förordning uppgöra; derom, sami om det, som vid val af ordförande och kanslibeljen/ng i sådana Utskott iakttagas bör, stadgas uti riksdagens
Ar bets-ordning, om hvars antagande, ändring elter upphufvande giille hvad om stiftande af allmän lag föreskrifvet är. §. 30. l:o.
Inom åtta dagar efter riksdagens öppnande tillsiilles en Conslitutiunsniimnd, hvilken skall utgöras af ijugufyra ledamöter, sex af hvarje Ständ, utsedda på sätt i slåndsordningen föreskrifves.
Förslag till ändring, i Grundlag. Riksdags-Ordn.
25 klar ingar deraf; hvaröfver Ståndens Ledamöter vare obetaget, att in Pleno yttra sina tankar, men Riksens Ständer ej förr, än å den nästföljande Riksdagen, må besluta.
Ofverlemnar Konungen åt Riksens Ständer någon Proposition rörande Grundlagar, uppdrage Ständerna genast, utan att förut derom öfverlägga, åt ConstitutionsUtskottet, att dess utlåtande afgifva; och för hålles dermed, som i Reg erings-Formens 81. § stadgadt är.
Dä Utskottet icke funnit skäl att gilla och till Riksens Ständers pröfning öfverlemna nugot förslag till ändring eller förklaring af Grundlag arne, som Utskottet af en Riksdagsman emottagit, vare Utskottet skyldigt, om Författaren det yrkar, att meddela honom sitt yttrande, med tillstånd att detsamma, jemte Förslaget, genom trycket allmänt gära, då han, för det sistnämndas innehåll, sjelf, i egenskap af Författare, må enligt TryckJrihetslagen ansvara. 2:o. Constilutions-I/fcAoJfei åligg^e, att äska de uti Stats-Rådet förda Protokoll, utom dem, som angå Ministeriella Ärenden och Commando-mål, hvilka endast i hvad, som rörcr allmänt kända och af Utskottet uppgifna händelser, må kunna fordras.
Finner Utskottet af dessa Protokoll, att någon Stats-Rådets Ledamot eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, som i Commando-mål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot RegeringsFormehs tydliga föreskrift, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf och af andra Rikets gällande Lagar, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelser, eller dem vållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon Bih. lill R.
Prot. 18S3 & 1833. 2:o.
Constitutionsftå7w«^e« åligge att äska de uti Stats-Rådet förda Protokoll, utom dem, som angå ministeriela ärenden och kommandomål, hvilka endast i hvad som rörer allmänt kända och af Nämnden uppgifna händelser, må kunna fordras.
Finner Conslitulionsnämnden af dessa protokoll, att någon Stats-Rådets ledamot eller någon för tillfället förordnad föredragande, eller den embetsman, som i kommandomål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot RegeringsFormens tydliga föreskrift, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf och af andra Rikets gällande lagar, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelser, eller dem vållat och [befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upp3 Sami. 1 Haft. 4 •26 Förslag lill ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. upplysning, dä skall Constitutioris-Z/foAatfef ställa en sådan under tilltal af Justitieombudsmannen inför Riks-Rätten.
Skulle Utskottet anmärka, att Stats-Radets Ledamöter samfäldt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, ellet1 att någon Föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende-Embete' utöfvat, skall Utskottet då sådant för Riksens Stunder tillkännagifva, hvilka, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville utur Stats-Rådet och ifrån Embete! skilja den eller dem, mot hvilka anmärkning blifvit gjord.
Frågor i detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena väckas och af andra Riksens Ständers Utskott.
, iin Constilutions-Utskotta t, hos Standell andrayas, men icke af Riksens Ständer afgöras förr, än sistnämnda Utskott deröfver blifvit hördt.
När frågor tili Riksens Ständers Plena, eller andra Utskott än Constitutions-Utskottet, väckas, huruvida Stats-Rådet, eller någon dess Ledamot, eller någon Föredragande, sitt
Embete på ett obehörigt sätt utöfvat, böra dervid följande ordalag och inga andra nyttjas: »Det är anledning lill anmärk ning mot Stats-Rådet, eller den och den Ledamoten, eller Föredraganden, hvarom Remiss begäres till Constitulions-U7.s7ro«eg inför hvilket anledningarne uppgifvas skola 5» och skall en sådan Remiss genast ovägerligen verkställas.
Under Riksens Ständers öfverläggningar 0111 sådana frågor, äfvensom i Constitutions-UMo^efa yttranden, skola icke Konungens beslut i mål, som röra enskilda Personers eller Corporatiouers rättigheter och angelägen - lysning, då skall Constitutions»«?
MMäfe» ställa en sådan under tilltal af Justitieombudsmannen inför Riks-Rätten.
Skulle Nämnden anmärka, alt Stats-Rådets ledamöter samfäldt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende-embete utöfvat, ege Nämnden dä att sådant Ståndens Plena tillkännagifva, hvilka, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville utur Stats-Rådet och ifrån embelet skilja den eller dem, mot hvilka anmärkning blifvit gjord.
Frågor i detta ämne kunna i Ståndens plena väckas, men icke af Riksens Ständer afgöras förr, än Cons tihl tions-nämnden deröfver blifvit hörd.
När frågor uti Ståndens Plena väckas, huruvida StatsRådet, eller någon dess ledamot, eller någon föredragande, sitt embete på ett obehörigt sätt utöfvat, böra dervid följande ordalag och inga andra nyttjas: »Det är anledning till anmärkning mot Stats-Rådet, eller den och den ledamoten, eller föredraganden, hvarom remiss begäres lill Conslilulions?2«V?Mf/<?«, inför hvilken anledningarne uppgifvas skola;» och skall en sådan remiss genast ovägerligen verkställas.
Under Riksens Ständers öfverläggningar om sådana frågor, äfvensom i Constilutionsw«V«Bt/e»^ yttranden, skola icke Konungens beslut i mål, som röra enskilda personers eller korporationers rättigheter och angelägenheter, kunna ens nämnas, ännu mindre någon Riksens.
, Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 27 heter, kanna ens nämnas, ännu mindre någon Riksens Ständers pröfning underställas. 3:o.
Då hos Riks-Slånden olika meningar uppstå, angående nya Utskotts tillsättande, eller till hvilket Utskott uppkomna frågor och ämnen böra remitteras, och Stånden ej genom bestämd pluralitet kunna skiljaktighetera- afgöra, äge då Constitulions-i7fc/to«e/ att, med Riksens Ständers rätt och i deras ställe, derom besluta. §. 30. i:o.
Stats-Utskoltet, sorn skall bestå nf Tretiosex Peiponen, bör granska, utreda och till Riksens Ständer uppgifva Statsoch Riksgiilds-Verkens tillstånd, förvaltning och behof.
För detta Utskott läte Konungen uppvisa Stats-Verkets tillstånd i alla dess delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder, äfvensom, i händelse ,1 genom Traktater med främmande Makter, några medel Riket til/flutit, för dem på lika sätt skall redovisas.
Likaledes läte Kortungen till detsammas öfverläggning framställa, hvad Staten utöfver de,*vanliga inkomsterna tarfva kan, och hvilka behof genom Bevillning ar böra fyllas, 3:o.
Då olika meningar emellan Rikstånden uppstå rörande Grundlagens rälla tillämpning uti de delar, som anga den formela behandlingen af någon vid riksdagen förevarande fråga, och Stånden icke genom bestämd pluralitet kunna skiljaklighelerrae afgöra, ege Conslitutionsraä/raWera att, med Riksens Ständers rätt, uti formfrågan besluta. 4:o.
Conslitulionsniimnden ege ock räll att hos Riksnämnden föreslå de ändringar uti Grundlagarnc, sorn den anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga att verkställa.
Later Konungen lill Riksnämnden någon proposition rörande Grundlagarne afgifva; dä skall den öfverlennäs till Cons litu tion snänm den, som deröfver bör med betänkande inkomma.
Lag samma vare om Grundlagsförslags som af riksdagsman inom Riksnämnden räckes, såvida remiss derå beviljas.
Conslitutionsnämndens betänkande i grundlagsfrågor skall såsom ett Utskottsbetänkande behandlas. (§. 30 uti nu gällande Riksdagsordning skulle utgå.), 28 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 2:o. Detta Utskott, som skall äga tillgång till alla Stats-fj erkels Räkenskaper och Handlingar, må tillkomma alt efterse och granska, huruvida de gjorda eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfver stig i t beloppet af de Hufvudtitlar, hvilka uti Riksens Ständers, vid nästforflutna Riksdag uppgjorda, Stals-reglering blifvit fastställda, och äro grundade på behörigen upprättade Stater, eller Konungens med vederbörlig kontrasignation utfärdade anordningar, samt styrkta med behöriga Qvittencer af dem, som medlen emottagit.
Skulle, emot Riksens Ständers beslut, de till hvarje Hufvud-titel anslagna summor befinnas dragna till andra ändamål, än dem, som under samma Hufvudtitel höra, eller något af Riksens Ständer faststäldt anslag vara öfverskridet, skall Utskottet genast anmärkning och i Riksens Ständers Plena anmälan göra emot den Embetsman, som en sådan anordning kontrasignerat, hvarefter dermed förfures enligt 106 och 107 §§. i Regcrings-Formen; kunnande likväl häraf de följder icke dragas, att, emot föreskriften i90 §.
Reger ingsFormen, Utskottet må i något klander af Konungens gjorda anordningar ingå, eller att de för Stats-utgifterna redovisande Tjenstemän skola kunna personligen (Ör Statsutskottet eller Riksens Ständer till ansvar ställas, ulan må, der så nödigt finnes, hos Konungen kunna anmälas de anledningar, som förekommit att, emot någon sådan Tjensteman, i laglig ordning ansvar yrka.
Vidare åligger detta Utskott att utröna, pröfva och föreslå det, som till Stats- och Riksgälds Verkens behof erfordras, sedan nödiga indragningar och besparingar blifvit iakttagna; likaledes att föreslå beloppet af Förslag till ändring, i Grmdiag. — Riksdags-Ordn.
29 de summor,- hvilka, jemlikt 63 §. i Regerings-Formen, skola, för särskilda händelser', af sättas; och slutligen uppgifva, huru mycket genom Bevillning bör utgöras. 3:o.
I händelse hos Riksens Ständers Plena gemensamt, eller uti något af, Rihs-Stånden, betänkligheter uppstå emot antagandet af hvad Utskottet tillstyrkt uti det, som rörer antingen Statens reglerande, eller Bevillningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-Conlorets styrelse och förvaltning, tillkomma Utskottet den befattning, ledande att bringa sådana ämnen lill slutligt afgörande, hvilken 69 §. af Regerings-Formen, jemte sättet dertill, föreskrifver.
Yppar sig sådan skiljaktighet om grunderna, sätten af deras tillämpning och fördelningen till Bevillningens utgörande, hvarom 71 §. af Regerings-Formen förmäler, förfare Utskottet, förstärkt till det antal af Ledamöter, som RegeringsFormens 69 §. föreskrifver, dermed på det sätt nyssnämnda tvänne §§. utstaka.
StalsUtskottct åligge, att dess Berättelse om Riksgälds-Contorets förvaltning så tidigt inlemna, ali val till Fullmäktige derstädes må enligt 67 §. kunna förrättas. §• 31. l:o.
Bevillnings-Utskottet skall beslå ('g; 31 uti nu af Fyratioåtta Ledamöter, valde från sär- Ordning skulle Utgå.) skilda och, så vidt möjligt är, från alla Rikets Provinser.
Delta Utskott åligge att opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning, hvarefter, och sedan Bevillningssummans belopp blifvit faststäldt, det tillkommer Utskottet att, med tillämp - gäIlande Riksdags \ 30 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. ning af dessa grunder, författa Förslag till Bevillning ens utgörande; skolande allt, i den mån det medhinnes, Riksens Ständers Plena underställas. 2:o.
Yppar sig den i Regerings-Formens 74 §. omförmä/da skiljaktighet, eller skulle något Ständ söka undandraga sig det af Utskottet föreslagna deltagande uti Bevillning s-belopp et, då skall, enär skälen till den åstundade ändringen och sällen till vinnande deraf blifvit uppgifna och de öfriga Stånden meddelade, Bevillnings-Utskotlet deröfver höras, hvarefter förfares såsom i berörde 74 §t stadgadt är; åliggande det Bevillnings-Utskottet, då dess Förslag i en eller flera delar sålunda blifvit förkastadt, att föreslå en annan fördelning, eller andra grunder och sätt, för utgörandet blott af den andel i Bevillningssumman, hvaruppå den ogillade delen i Utskottets förra Förslag har afseende, och förhålles, i händelse äfven en sådan ny fördelning ej antages, på det sätt ofvan föreskrifvet är. §. 32.
Banko-Utskottet, som utgöres af Tretiosex Ledamöter, skall öfverse Bankens styrelse och tillstånd, samt gifva föreskrifter om dess förvaltning, enligt den särskilda Instruktion, som af Riksens Ständer vid hvarje Riksdag kommer för Utskottet att utfärdas; börande detta Utskott med sin Berättelse om de afgående Banko-Fullmäktiges förvaltning, så tidigt under Riksdagen inkomma, att Riksens
Ständer må äga rådrum till nytt vals anställande, jern likt nedanstående 66 §. (§. 32 uti nu gällande Riksdags Ordning skulle utgå.)
Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 31 §. 33. l:o. Lag-Utskottet, bestående af Sexton Ledamöter, äger att, jemlikt S3 och 87 §§. af Regerings-Formen, utarbeta de från Riksetis Stunders Plena remitterade Förslag till stiftande, 'ändring, förklaring eller upp häfvande af allmän Civil-, Criminal- och Kyrko-Lag, samt upptaga de i sådana ämnen Riksens Ständer meddelade Ko?iungens Propositioner, eller i Riksens Ständers Plena vuckta frågor.
Under Civiloch Criminal-Lag böra äfven förstås dedelav af Krigslagar och Författningar rörande Krigsväsendet, som äga tillämpning till Medborgare utom Krigs-Slaten. 2:o.
Lag-Utskottet tillkomma ock att granska Juslitie-Ombudsmannens, vid hvarje Riksdag, afgifvande Allmänna Redogörelse samt årliga Rerättelser, äfvensom hans Embets-Diarier och Registratur, sami med utlåtande deröfver till Riksens Ständer inkomma. §. 34. l:o.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, sammansatt af Fyratioåtta medlemmar, skall, enligt 33 och 89 §§.
Raij er in g s-Formen, samt i anledning af i Stånden väckta frågor, anmärka brister i de allmänna Hushållnings-anstalterna och förändringar deruti föreslå, samt upptaga alla hos Riksens Ständer uppkomna frågor om förändring, förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningar, som Rikets Allmänna Hushållning röra; om sådana nya Lagars stiftande och om grunderna för, allmänna Inrättningar af alla slag, ehvad de röra Uppfostrings- och Undervisning s-Verken, Allmänna Fattigvården, Landthushållning en, Bergverken m. m. Rik - (§. 33 uti nu gällande Riksdagsordning skulle utgå.) (§. 34 uti nu gällande Riksdagsordning skulle utgå.) 32 Förslag till ändring.
• Grundlag. — Riksdägs-Ordn. sens Ständer äge dock endast makt, alt i dessa ämnen besluta föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas.
Kill Konungen något ekonomiskt mål, gemensamt med Riksens Ständer, afgöra, förfares dermed på sätt, som för Lagjrågor är stadgadt. 2:o. Vilja Riksens Ständer heldre, än att tillsätta flera Utskott, remittera sådana mål, som till visst Utskott icke höra, antingen till Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, eller till något af de öfriga Jörut tillsatta Utskott, vare samma Utskott pligtig!, att med dess Utlåtande, i enlighet med erhållen Remiss, inkomma, och bestämma sjelfva ämnets beskaffenhet efter Grundlagen, men icke den hvarje särskildt Utskott i allmänhet uppdragna befattning, huruledes ett mål, i enlighet med Riksens Ständers deröfver tillhöriga beslutanderätt, bör afgår as. §■ 35.
Hemliga Utskottet, som utgöres uf Tolf Ledamöter, äge att med Konungen öfverlägga om de ärenden, hvilka icke lill andra Utskotts befattning höra, och dem Han pröfvar böra hemliga hällas; dock håfve detta Utskott ej makt att fatta något beslut, utan endast att lill Konungen afgifva yttranden öfver de mål, Konungen detsamma meddelar.
Sekreterare och annan Betjening i detta Utskott förordnes af Konungen. §• 31. Askar Konungen af Riksens Stunder, att serskild Nämnd utses vin till alt med Honom öfverlägga om ärenden, hvilka
Han pröfvar böra hemliga hållas; då skola Riksens Ständer, på säll om Konstilulionsnämnden i 3o §. sägs, utse en hemlig Nämnd, som utgöres af Irenne ledamöter från hvarje Stånd; dock håfve denna Nämnd ej makt att fatta något beslut, ulan endast alt lill Konungen afgifva yttranden öfver de mål, Konungen densamma meddelar.
Betjening i denna Nämnd förordnes af Konungen. §. 36. l:o.
Utom förenämnda i RegeringsFormens
S3 §. omförmälda och föreskrifva Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 33 Utskott, åge Riksens Ständer alt välja och förordna ett Expeditions-Ulskott, bestående af Tolf Ledamöter, JÖr att uppsätta ej mindre de Expeditioner, sorn under Riksdagen af Stånden gemensamt utfärdas, än äfven Riksdags- B cs 1 u te t, och alla sålanda författade Handlingar till Riksens Ständers ■justering öfverlemna; och äge den SiatsRådets Ledamot, Konungen dertill förordnar, rättighet att i Utskottet öfvervara Riksdags-Beslulets justering, i de delar der- „ ^ af, som röra Konungens yttranden. 2:o.
Stånden kunna äfven, der dera /feh-Stånden kunna, der dem så nyttigt synes, nedsätta, hvart för sig, ett nyttigt synes, nedsätta, hvart för sig,’ ett Utskott, till upplagande af deras enskilda Utskott, lill upplagande af deras enskilda besvär och angelägenheter. besvär ocb angelägenheter. 3:o. Skulle Riksens Ständer finna flera Utskott vara af nöden, må de af Ständerna obehindradt tillsättas.
Sådana Utskott må dock ej befatta sig med andra ä renden, än dom, hvilka, enligt Regeringsformen, på Riksens Ständers åtgärd ankomma.
I fråga om deras tillsättande gäl/e ' Tre Stånds pluralitet; men stadna Två Stånd emot Två, öfverlemna Riksens Ständer härutinnan sin afgöranderätt till Constilutions- U iskottet'.
Blifva göromåleh inom något Utskott så ökade, att de ej med det vanliga antalet af Deputerade kunna bestridas, slånde Utskottet fritt att anhålla om förstärkning; dock ankomme beviljandet deraf på Riksens Ständers pröfning; och gälle härutinnan, äfvensom i förenämnda omständighet, Tre Stånds pluralitet; men stadna Två Stånd emot Två, förfalle frågan. §. 37. l:o. yll/a Riksens Ständers Utskott, (g. med undantag af Hemliga Utskottet, hvars Ordning s Bih. till B.
Fröt. 1853 & 1884. 3 Sami. 1 Häft. (§. 37 uti nu gällande Riksdagsordning skulle utgå.) nl. 1 Häft. 5 34 Förslag till ändring, i Grundlag.
— Riksdags-Orda. göromål och arbetstid af Konungen bestämmas, skola sist inom ålla dagar ifrån den, dä de utsedda blifvit, sammanträda och sältas i verksamhet.
Börande Utskotten, i den man ärendena hinna utarbetas, så fort sig göra låter, med sina yttranden till Stundens Plena inkomma. 2:o.
Intet Utskott, Constitulions- och Banco-Utskotten allena undantagna, vare berättigadt alt väcka frågor till afgörande i Riksens Ständers Plena, eller at( upptaga andra ämnen, än de från Plena remitterade så vida ej, hvad Stats-Utskotlet särskilt angår, Konungens Proposition, enligt 27 §, till detsamma omedelbarligen öfver lemnäs. §• 38- Alla omröstningar i Utskoltéw skola ske per Capita, mellan Utskottets samtliga Ledamöter, utan afseende pä Stånd.
Då votering med slutna sedlar anställes, må alltid en sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att rösterna, vid uppsummerandet, skulle befinnas lika delade.
Inom Banco-Utskoltet skola i de mål, der Utskottet med.
Ständers rätt besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande. §. 39.
I alla Riksens Ständers Utskott före den bland Ridderskapets och Adelns närvarande Fullmäktige ordet, som, enligt Riddarhus-Ordningen, dertill berättigad är. §• 40.
Landtmarskalken och Talmännen, eller de, som deras ställen företräda, njute oför - §. 33.
Alla omröstningar i Nämnd eller Utskott skola ske per capita emelton samtliga ledamöterna utan afseende på stånd.
Ar pluralitet redan vunnen, bör den aflagda sedeln genast förstöras.
Ej må Riks-Niimnden lagligen kunna öfver något ärende beslut fatta, derest icke minst Etthundradejemtioen af dess ledamöter tillstädes uro. §. 34.
I alla Riksens Ständers Nämnder, med undantag aj Riks-Nämnden, före den bland Ridderskapets och Adelns närvarande fullmäktige ordet, som, enligt Riddarhus-ordningen, dertill berättigad är. (§. 40 uti nu gällande Riksdagsordning skulle utgå.)
Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn.
35 vägradt tillträde i Utskotten; dock utan röst eller deliberalions-räll.