Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial, angående utdelning bland Riksståndens ledamöter af åtskilliga i Riksgälds-kontoret förvarade tryckta kommitté-bet änkanden och andra handlingar. (K. A.) Under den af Stats-Utskottet verkställda granskning af Riksgälds-kontorets förvallning samt läsning af de hos Fullmäktige förda protokoller, har Utskottet fäslat sin uppmärksamhet vid den mängd, på allmän bekoslnätl från trycket ulgifna, kommitté-betänkanden samt lag- och författnings-förslag, hvaraf, enligt hvad Utskottet inhemlat, ett större antal exemplar, dels för flera år tillbaka och dels i sednare tider, till
Riksgäldskontoret aflemnats och der ännu förvaras.
Utaf dylika sedan sistförlidna riksdag till trycket befordrade och Riksgälds-kontoret tillställda handlingar hafva visserligen utdelningar inom Riksstånden redan skett; men då, utom dessa, äfven andra afgifna betänkande!] och förslag blifvit till Riksgälds-kontoret aflemnade, för att der förvaras eller Rikets Ständer tillhandahållas, och då under innevarande riksmöte flerfalldiga frågor rörande samma ämnen, hvarom sagde betänkanden handla, blifvit Rikets Ständers pröfning och afgörande underställda, har Utskottet ansett så mycket mera lämpligt och nyttigt, att ifrågavarande handlingar, i den mån tillgången medgifver och nu förevarande riksdags-ärendens behandling dertill föranleder, varda bland Riksståndens medlemmar utdelade, som ändamålet med samma handlingars utgifning från trycket och öfverlemnande till Riksgälds-kontoret just varit alt göra dem tillgängliga vid deruti utredda vigtiga frågors och framställda förslags behandling af Rikets Ständer.
Dock anser sig Utskottet härvid böra erinra om ett, under 1840 och 1841 års riksdag, i sammanhang med då beviljadt inköp af 900 exemplar utaf registret öfver Civil-lagförslaget, fattadt beslut, enligt hvilket dessa exemplar, tillika med förut i Riksgälds-kontoret befintliga exemplar « Stats-Vtskoltets Memorial N:o 38- af sjelfva lagförslagel, borde utdelas vid det riksmöte, då samma förslag komme uuder pröfning; men fastän någon pröfning af nämnde lagförslag i sin helhet ej heller under Rikets nu församlade
Ständers sammanvaro lärer komma att företagas, synes i allt fall den ifrågaställa utdelningen deraf kunna och böra medgifvas, helst flere bland de föreslagne vigligare förändringarne i förut varande lagstadganden nu förekomma till afgörande, och den, genom lagförslagets och dertill hörande handlingars utdelning bland nationens representanter åstadkomna allmännare kännedom om detta förslags grunder och innehåll otvffvelaktigt måste befrämja och underlätta de icke afgjorda lagfrågornas slutliga pröfning under kommande riksdagar.
Utskottet får alltså föreslå, att nedaunämnde, till
Riksgälds-kontoret aflemnade och der nu förvarade, tryckta kommitié-belänkanden samt lag- och författningsförslag, jemte dertill höraude handlingar, må bland Riksståndens ledamöter under innevarande riksdag utdelas, dock med iakttagande, att dervid för likartade frågors framtida behandling erforderligt antal exemplar af samma handlingar afsättes och tills vidare förblifver i Riksgälds-kontorets förvar, nemligen:
Lag-kommittéens förslag lill allmän civil-lag, jemte dertill hörande register; Kongl. Götha och Skånska Hof-rätternas anmärkningar vid nämnda förslag samt Högsta Domstolens protokoller vid detsammas granskning; Jemförelse-tablåer mellan civil-lagförslaget och förut gällande lagstadganden; Friherre Ludv. Lson Boyes yttrande, angående lagförslagets plau och grunder; Lagberedningens förslag till giftermåls-, ärfda-, jorda- och byggninga- samt rättegångs- äfvensom handels- och utsökningsbalkar; Lagkommittéens förslag till allmän kriminal-lag; Högsta
Domstolens protokoller vid sistnämnde lagförslags granskning; Lagberedningens förslag till straffbalk; Samma Berednings utlåtande, angående domstolarnes organisation och förliknings-kommiltder, m. m.; Kyrkolag-kommitléens förslag till sådan lag samt särskilda kyrkostadgar och lagar angående kyrkoväsendet; Jemförelse mellan dessa förslag och nu gällande kyrko-sladganden; Berättelse af 1843 års revision öfver rikets elementar-lärovprk; Stala- Utskottets Memorial N-.o 38.
7 Betänkande och förslag angående ränte- och lifförsäkrings- samt lifränte-anstalter; 1839 års Tull-kommiiterades utlåtande och förslag till förändrad tulltaxa.
Sorn antalet af de i Riksgälds-kontoret nu befintliga exemplar utaf här uppräknade betänkanden och öfriga handlingar är mycket olika, och någon gemensam eller för alla dessa handlingar tillämplig utdelningsgrund således icke kan uppgöras och fastställas, torde Utskottet få sig uppdraget att bestämma huru många exemplar utaf hvarje särskild handling böra inom hvart och ett af Riksstånden utdelas samt derjemte äfven meddela öfriga för utdelningens behöriga verkställighet nödiga föreskrifter.
Slockholm den 24 Februari 1857.
STOCKHOLM, tryckt hos J. W. Lundberg, 1857. Slals-Ulskoltels Utlåtande M 39. 1 M 39.
Ånk. till Exp.-Ulsk. d. 27 Febr. 1857, lil. 2 e. tn.
Ullålande, angående Riksgålds-Kontorets förvaltning under den sedan början af 1853 och 1854 års riksdag förflutna lid. (Rgs-Afd.) Jemte det Stals-Utskotlet, som frim samtlige Riks-slånden erhållit remisser å Rikets Ständers år 1838 församlade Revisorers, efter vanligheten till trycket befordrade samt inom Riks-stånden utdelade, berättelse om den då verkställda granskning af Riksgälds-konlorels räkenskaper och förvaltning, genomgått denna berättelse och tagit närmare kännedom om de omständigheter och förhållanden, hvilka föranledt särskilda yttranden eller framställningar utaf Revisorerne, har Utskottet, till följd af grundlagarnes härom meddelade stadgande, granskat ej mindre de af Revisorerne omförmälda, än äfven de, efter deras sammanvaro vidtagna förvaltnings-åtgärderna vid nämnde verk, dervid Utskottet genomläst de hos Fullmäktige förda protokoller efter den dag, eller den 18 September 1838, med hvilken Revisorernes protokollsläsning slutade, till och mod den 28 Oktober sistlidet år, då den berättelse Rikets nu församlade Ständer af Fullmäktige emoltagit inför dem justerades; och får Utskottet i ett sammanhang och med bibehållande af den ordningsföljd, som Revisorerne iakttagit, nu afgifva sina yttranden öfver hvad de i ett eller annat hänseende erinrat och föreslagit samt hvad rörande samma eller enahanda ämnen förekommit under Utskottets fortsatta granskning af Riksgälds-kontorels förvaltning. l:o Angående bokföringen af värdet å Riksgälds-konlorets hus.
(Rev. ber. sid. 45.
Fullm. utlåt. sid. 77.) Då Utskottet instämmer i Revisorernes yttrande, alt den af Riksgälds-kontoret begagnade fasta egendom, hvars till 60,000 R:dr R:ko upptagna värde’ finnes hitUih. till lt.
Prat. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. 14 Höft. 1 0 Stais Utskottets Utlåtande J\s 39. (ilis boklördt bland Konlorets tillgångar, icke kan betraktas såsom en för bestridande af de å detta verk anvisade utbetalningar disponibel tillgång, ocb då Utskottet, lika med Revisorerna, anser det vid 1840 och 1841 års riksdag föreskrifna bokföringssätt för Rikets Sländers hus äfven böra tillämpas § nämnde egendom, får Utskottet tillstyrka bifall lill Revisorernes, af Fullmäktige förordade, »hemställan, att värdet af denna (egendom hädanefter endast måtte upplagas inom linien i Riksgälds-kontorels räkenskaper. 2:o.
Angående verkställda utgifters verifcerande genom Fullmäktiges derå utfärdade anordningar.
(Rev. ber. sid. 49—SO.
Fullm. utlåt. sid. 77.) Beträffande verifikations—sättet för de i Riksgä|ds-kontorets hufvudböcker upptagna inkomster och utgifter, hafva Revisorerne yttrat, att då de utaf Riksgäldskontorets medel verkställda utbetalningar i allmänhet grundade sig på Fullmäktiges särskilda anordningar, hvilka innefattade
Fullmäktiges beslut och föreskrift om hvarje utbetalnings verkställighet, borde dessa, i stället för Kommissariatets, på grund af dem, utfärdade anordningar å enahanda belopp, ingå till och förvaras bland de hufvudböckerna tillhörande verifikationer.
Den sålunda föreslagna förändringen i sättet för utgifternas verificerande hafva Fullmäktige likväl alstyrkt, hvarvid Fullmäktige dels åberopat stadgandet i den inom Riksgälds-kontoret gällande tjenstgörings-ordning: att alla utgifter, hvilka äro bestämda och ovilkorliga, såsom ränte-betalningar, inlösen af Riksgälds-kontorels förfallna obligationer, m. m , besörjas af Kommissariatet, och dels erinrat, att då således blott en del af Kontorets utbetalningar grundade sig på Fullmäktiges särskilda beslut eller anordningar, skulle, derest dessa anordningar komme att bifogas verifikationerne, sådana utgifts-summor, som af Fullmäktige anordnades, blifva verifice— rade på annat sätt, än de utgifter, för hvilkas verkställighet Fullmäktiges anordning icke erfordrades; hvarjemte Fullmäktige tillagt, att, då ifrågavarande expeditioner egentligen vore att betrakta såsom bemyndiganden eller uppdrag för Kommissarierno att utbetala de af Fullmäktige anordnade beloppen, syntes Kommissarierne, till ådagaläggande af sin befogenhet att verkställa de skedda utbetalningarne, böra ega att i sitt förvar behålla dessa handlingar.
Enligt hvad Utskottet, vid jemförelse mellan innehållet af Fullmäktiges och Kommissariatets anordningar, funnit, äro deruti enahanda föreskrifter angående sättet för de anordnade summornas utbetalning meddelade och till stöd för de beviljade utbetalningarne samma reglements-§§ samt Kongl. , Bref åberopade.
Vidare har Utskottet af Riksgälds-kontorets räkenskaper inhemtal, att vid inlösningen af förfallna obligationer och ränte-kuponer jemte flere andra bestämda och ovilkorliga utgifter, Slals-Ulskottets Utlåtande M 59. 3 som, enligt gällande tjenstgörings-ordning, på sätt Fullmäktige anfört, besörjas af Kommissarierne, någon anordning icke utfärdas; alf, med undantag af verkställda liqvider för riksdagskostnader samt en eller annan hvarje qvartal eller år återkommande utbetalning, nästan alla från Riksgälds—kontoret nlbetilde summor äro anordnade både af Fullmäktige och af Kommissarierne; att antalet af dessa sålunda inom samma verk utfärdade dubbla anordningar under de sednaste åren utgjort omkring 200 årligen; samt att bland verifikationerna till Riksgälds-kontorets hufvudböeker finnas intagna åtskilliga handlingar för att bestyrka både utgifternas behörighet och deras vederbörliga verkställighet; varande alla utgifts-verifikationer och således ej mindre anordningar än qvittenser under Kommissariernes vård och förvar intilldess de sednare jemte Kommissariatets anordningar, efter hvarje års slut, inkarleras och inbindas bland Riksgälds kontorets räkenskaper.
Då den af Fullmäktige beslutade och efter föregången justering underskrift^ anordningen innefattar den egentliga verkställighets—föreskriften för utbetalningen af det anordnade beloppet ocb således, jemte vederbörandes qvitto, utgör hufvud dokumentet för samma utbetalnings verificerande; — då det synes vida formenligare, att denna anordning betraktas och bland räkenskaperna förvaras såsom den aulhorisation, hvarpå Kommissariernes assignation eller invisning å Riksgälds-kontorets rökning i Rikets Ständers Rank sig grundar, än alt, till det af Kommissarierne assignerade utbetalnings-beloppets bestyrkande, i räkenskaperna intages en af samma tjenstemän underskrifven och utfärdad anordning; — då den närmare anvisning eller s. k. utstakning, som, med hänsigt till bokföringen, möjligen i vissa fall af Kommissariatet erfordras, synes kunna ske genom lämplig anteckning å den handling, som utgör Fullmäktiges anordning; och då sålunda en minskning i göromålen samt en lättnad vid revisionerna och en större fullständighet i verifikations—sättet för Riksgälds-kontorets verkställda utbetalningar åstadkommas genom vidtagandet af den utaf Revisorerne föreslagna förändring, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka meddelandet af den föreskrift, att Fullmäktiges utfärdade och till Kommissariatet expedierade anordningar hädanefter skola ingå till och förvaras bland de nämnde verks hufvudböcker tillhörande verifikationer. 3:o.
Angående vissa kreditiv-fordringars sammanförande i de Utdrag af Riksgäldskontorets räkenskaper, som genom trgcket offentliggöras.
(Rev. ber. sid. SO. Fullm. utlåt. sid. 78.)
I afseende på nämnde, till allmänhetens upplysning om Riksgälds-kontorets ställning, sammanfattade räkenskaps-utdrag, hafva Revisorerne hemställt, att alla bland Riksgälds-kontorets balanserade tillgångar upptagna fordringar, som härledde sig från utbetalningar utaf sådana krediliver, för hvilka någon liqvid icke vore att förvänta, .4 Stals-Ulslcottels Utlåtande J\I 59. måtte under särskilt] rubrik i dessa utdrag sammanföras, så att liela beloppet af dylika fordringar, hvilka, efter afgifna redovisningar för de lyftade kreditiv-summorna, komma alt ur räkenskaperna afföras, Liefve synligt och vid bedömandet af förhållandet mellan Riksgälds-kontorets skulder och verkliga tillgångar kunde afdragas, utan behof af särskildt omslut.
Fullmäktige, som föreställt sig, att dessa räkenskaps-uldrag, genom den deruti föreslagna sammanföring af ifrågavarande kreditiv-fordringar, skulle till sin uppställning blifva afvikande från Riksgälds-kontorets hufvudböeker, hafva, för vinnande af det ändamål, Revisorerne åsyftat, föreslagit, alt Rikets Ständer, vid beviljandet af sådana kreditiv- eller andra på Riksgälds-kontoret anvisade utbetalningar, hvilkas utanordnade belopp icke får genast afföras, utan bör tillsvidare i räkenskaperna upptagas såsom Riksgälds-kontorets vilkorliga fordran, måtte för hvaije särskildt fall föreskrifva, att dylika fordringar böra föras inom linien i Riksgälds-kontorets hufvudböcker, intilldess, efter afgifne redovisningar samt Rikets Ständers derom meddelade beslut, desammas afskrifning kunde verkställas.
Enär de summor, som från Riksgälds-kontoret reqvirerats och utbetalts utaf de å detta verk anvisade kreditiver, utan förbiseende af de med dylika medels anvisande åsyftade ändamål och dervid fästade vilkor, icke torde i bokföringsväg kunna behandlas på samma sätt, som de från nämnde verk utgångna bestämda stals-anslag, och då en allmän föreskrift, angående utbetalda kreditiv-summors upptagande inom linien i räkenskaperna, troligen komme att vid vissa fall befinnas mindre tillämplig och ändamålsenlig, samt det ej heller synes lämpligt stadga, att Rikets Ständer, vid förekommande frågor om särskilda kreditivers beviljande, jemväl böra pröfva och besluta huru deraf skeende utbetalningar skola bokföras, har Utskottet, i betraktande af det angifna syftemålet med Revisorernes framställning och emedan förhållandet med Riksgälds-kontorets fordringar för åtskilliga, i egenskap af förskott emot framdeles afgifvande redovisning utanordnade, summor är enahanda som med kreditivfordringarne, hvadan på samma sätt synes böra förfaras med de sednare, som med de förra, funnit sig böra föreslå: att i de utdrag af Riksgälds-kontorets årliga räkenskaper, som, för att tryckas och jemte allmänna tidningar utdelas, varda hädanefter uppgjorda, måtte tilläggas ett omslut, utvisande detta verks ställning, efter afdrag af utbetalda samt bland fordringarna bokförda kreditiv— och förskotts-summor, hvilka efter vanligheten komma att ur räkenskaperna afföras, sedan föreskrifna redovisningar derför blifvit afgifna och godkända, Stals-Utskollets Utlåtande JU 59. 4: o. Angående den af Fullmäktiges Sekreterare förda anteckningsbok öfver lliksgälds-kontorets utgifter.
(Rev. ber. sid. 50.)
I sammanhang med läsningen af Fullmäktiges protokoller, har Utskottet fortsatt den vid sednaste stats-revision började granskning af denna antecknings-bok, deruti alla Riksgälds-kontoret genom gällande reglemente ålagda utbetalningar, äfvensom i anledning deraf till Fullmäktige aflåtna Kongl. Bref jemte härom eljest erhållna underrättelser och meddelade beslut, finnas upptagne samt de verkställda utgifterna afförde; och har Utskottet funnit sagde anteckningsbok, vid hvilken någon anmärkning icke förekommit, vara på ett ändamålsenligt och tillfredsställande sätt uppställd samt deruti gjorda anteckningar fullständiga och med de af Utskottet lästa protokoller och Kongl. Bref öfverensstämmande. 5:o.
Angående kostnaderne för 1853 och 1854 års riksdag.
(Rev. ber. sid. 52.)
Då beloppet af de utbetalningar Riksgälds-kontoret, efter sednaste statsrevision, fått vidkännas för liqviderande af dereller till detta verk inlemnade räkningar å sagde kostnader, finnes uppgifvet i Fullmäktiges vid innevarande riksdags början till Rikets Ständer afgifna och Stals-Ulskottets Memorial JV2 5 bifogade berättelse, hvaruti samma kostnader jemväl blifvit fördelade mellan de särskilda utgifts-titlar, som den revisions-beiätl<Isen'bifogade tabell upptager; så anser sig Utskottet endast behöfva hänvisa till den i förstnämnde berättelse sidd. 31—32 meddelade uppgift å ifrågavarande kostnaders från Riksgälds-kontoret utbetalda sammanlagda belopp. 6:o. Angående den utaf innehafvarne af Trollhätte slussverks lottsedlar emot Kongl. Maj:l och Kronan anställda rättegång.
(Rev. ber. sidd. 52—53.)
Såsom tillägg till den i Revisions-berättelsen intagna underrättelse om fortgången af den uti domstolsväg anhängiggjorda tvisten i anledning af bemälde lotlsedels-innehafvares yrkande, att, utöfver del i dessa s. k. lottsedlar eller förbindelser till utgående under 100 års tid föreskrifna belopp af 12 procent årligen, från Riksgälds-kontoret utbekomma hela det, enligt desamma till Trollhätte sluss - 6 Slats-Ulskollets Utlåtande J\t 59. verks-byggnad tillskjutna kapital, har Utskottet ansett sig böra meddela, att Stockholms Rådstufvu-Rälts dom, hvarigenom Kongl Maj:t och Kronan förklarats skyldig att inlösa ifrågavarande lott-sedlar med den deruti föreskrifna summa 143,500 Daler Sunt, jemte ränta, hvilken ränta borde beräknas till förfallodagen, den 1 Mars 1853, efter 9 procent årligen och sedermera, med iakttagande af bevillningsafdrag, efter 6 procent, blifvit gillad af Kongl.
Svea Hof-Rätl, medelst dom af den 11 Februari sistlidet år; varande detta tvistemål derefter, i föreskrifven ordning å Kronans sida, underställdt Kongl. Maj:ts Nådiga afgörande i Dess Högsta Domstol. 7:o.
Angående förbindelserna för de fordna, i Brabant upptagne, Svenska Statslånen.
(Rev. ber. sidd. 85.)
Enligt livad Utskottet af Fullmäktiges protokoller och härom erhållna upp lysningar inhemtat, har ej heiler under den efter sednaste Stats-revision förflutna tid någon, ofvannämnde lån tillhörande, förbindelse eller annan dem rörande handling blifvit till Riksgälds-kontoret aflemnad, oaktadt Svenska Beskickningen i Briissel lärer, till följd af meddelade föreskrifter, fortsatt sina åtgärder för att söka få reda på samt återbekomma de ännu saknade förbindelserna och autborisationerna för desamma.
Dä 5 stycken obligationer, som Riksgälds-kontorets fordna kommissionär i Antwerpen för många år sedan uppgifvit hafva förkommit och hvilka derföre blifvit mot andra utbytta, afräknas, skall, enligt Utskottet meddelad uppgift, antalet af ifrågavarande, under 1780- och 1790-talen utfärdade och hittills icke återbekomma eller annullerade, obligationer endast utgöra 6'0; lydande hvar och en af dessa obligationer å 1000 fl. Brabanskt vexelmynt. 8:o.
Angående rättegången om framlidne Rådsförvandten N.
Baumanns arfvingars uppgifna gamla krono-fordran.
(Rev. ber. sid. 83.)
Denna rättegång hr, jemlikt Utskottet derom meddelad underrättelse, fortfarande anhängig hos Kongl. Svea Hof-Rätt, till hvilken Domstols förnyade handläggning och pröfning sagde mål, genom Kongl. Maj:ts i Revisions-berättelsen åberopade dom, blifvit återförvisadt. 9:o. Angående den Riksgälds-kontoret tillerkända köpeskillingen för fordna hofbageri^egendomen vid Regeringsgatan i Stockholm.
(Rev. ber. sid.
Si.)
På sätt Revisorerne anmält, och enligt hvad Fullmäktiges protokoller utvisa, Sluls-Utskollcis Utlåtande Jit SÖ. liar, under den elter sednaste riksdag förflutna tid, icke förekommit någon vidare fråga om öfverlemnande! till Riksgälds-kontoret af sagde, till byggnadskoslnader för Myntverkets nuvarande lokal begagnade, köpeskilling, 16,666 R:dr 32 sk. banko; och då Rikets sednast församlade Ständer, i afseende på liqviden för denna köpeskilling, förklarat, att den borde af Myntverket återbetalas, sedan nämnde verks ställning blifvit så förbättrad, att sådant kunde ske utan olägenhet eller mehn för detsammas obehindrade verksamhet, har Utskottet ansett sig böra upplysningsvis meddela, att, enligt erhållen uppgift, Myntverkets kontanta behållning vid nästlidel års slut endast utgjorde '2,777 dukater och 3,830
R:dr 27 sk. 2 r:sl sillvcrspecie samt 1,743 R:dr 36 sk. 8 r:st i bankomynt, men att det i samma års hufvudbok ulbalanserade värdet af detta verks fasta egendom uppgick till 117,366 R:dr 17 §k. 11 r:st och machiner jemte inventarier tillsammans till 62,160
R:dr 4 sk. 4 r:sl banko. 10:o.
Angående verkställda utbetalningar af de, under 1840 och 1841, 1844 och 1845, 1847 och 1848 samt 1850 och 1851 års riksdagar, till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade extra eller tillfälliga stats-utgifter
(Rev. ber. sidd. 34—SS.)
Sorn Rikets Ständer redan genom Fullmäktiges ofvan åberopade riksdags-berättelse erhållit upplysning om alla de under förenämnde 4 riksmöten beviljade anslags- och lånesummor, hvilka efter sistförflutna riksdags början från Riksgäldskontoret i stadgad ordning utbekommils, och således äfven om sådane utaf dessa anslags- oah lånesummor skedda utbetalningar, hvarom besluten förekomma i Fullmäktiges af Utskottet nu granskade protokoller; så torde, i stället för alt meddela derifrån hcmlade fortsättningar af de i Revisorernes berättelse intagne förteckningar å berörde, före sednaste revisions början utbekomna, anslag och lån, Utskottet få hänvisa till de en längre tidrymd omfattande uppgifter, hvilka Fullmäktiges riksdags—berättelse, sidd. 17—23 innehåller. ll:o.
Angående beviljade anslag utaf den vid 1853 och 1854 års Riksdag til Kongl. Maj.ts Nådiga disposition för väg-anläggningar och väg-förbättringar ställda summa (Rev. ber. sidd. SS—S7.)
Utom de af Revisorerne uppräknade slats-bidrag å tillsammans 190,036 R:dr banko, som Kongl. Maj:t, jemlikt protokollernc för den tid Revisorernös granskning omfattat, i Nåder beviljat, att för 24 särskilda väg-anläggnings- och vägförbätt - ö Stals-Ulskottcls Utlåtande .IS! 59. rings-förelag ulga utaf ofvannämnda till 115,000 lt:dr årligen under åren 1854—* 1837 eller tillsammans 460,000 R.dr bestämda anslags-summa, hafva, enligt till Fullmäktige, före nasti idel års slut, ankomna Kongl. Bref, följande anslag blifvit för enahanda arbetens utförande anvisade, nemligen:
Inom Stockholms Län: för omläggning af vägen förbi åtskilliga backar mellan Stockholm och Walla gästgifvaregård
R:dr 10,470. — för väg- omläggningar och väg-förbältringar mellan Fittja gäst gifvaregård och Södertelje samt denna stad och Kumla gästgifvaregård » 13,330: —■ för dito mellan Södertelje samt Pilkrogs gästgifvaregård .
» 13,300: — för väg-omläggning norr om Edsbacka värdshus å landsvägen mellan Stockholm och Rotebro » 323: — Inom Östergöthlands
Län: för omläggning och förbättring af landsvägen från Norrköping förbi Mellby gästgifvaregård till Finspongs bruk .
» 18,600: — Inom Kronobergs
Län: för väg-omläggningar mellan Qvarnmåla och Djuramåla gäst— gifvaregärdar » 2,330: — för viig—förbättring mellan Öhrs och Nederleds gästgifvaregårdar » 2,750: — Inom Christianstads Län: för omläggnings- och förbättrande af landsvägen från Wanneberga till Sösdala och Röinge gästgifvaregårdar ... » 23,366: 52. för väg-omläggning mellan sistnämnde gästgifvaregård till afvägen åt Kådarp och Piltahusen » 1,533: 16. för omläggnings- och förbättrings-arbeten å landsvägen från Norra Asbo härads gräns till Tyringe gästgifvaregård samt Piltahusen » 5,666: 32.
Inom Malmöhus Län: för omläggningar och förbättringar å landsvägen mellan Lund samt Hurfva och Hörby gästgifvaregårdar ....
» 13,300: —* Inom Elfsborgs
Län: för landsvägens omläggning och förbättring mellan Borås och gästgifvaregården Dollebo » 23,000: —
Stals-Ulskotlels Utlåtande M 59. 9 Transport R:dr 130,411: 32. för omläggning af landsvägen mellan Åmål och Norrska gränsen, förbi Fjälls, Skuggelorps och Alkorps m. fl. gäst— gifvaregårdar » 21,000: —- Inom Wermlands
Län: för omläggning af vägen från Långbanshyttan till Långbansändehyttan och öfver Mögrefsundet till hemmanet Gräsås . » 22,300: —- för omläggning mellan Alkärrserudsbro och södra As gästgifvaregård .. . » 3,000: — Inom Orebro