Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prest-Ståndets ledamöters vägnar C. v. Rosenstein.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Sylvan.
Den 2 o Juli. 19 3 3 Uppläst hos Samtliga Riks StSnden den 20 Juli.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, i anledning af Kongl. Majits till Stats Utskottet tinder den 6 Juli 1815 aftätne Nådiga Skrifvelse, angående den utländska Gåldens indragande och inlösen.
Till Stats-Utskottet har ankommit en så lydande : ”Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständers Stats-Utskott, angående den utländska Gäldens indragande och inlösen; Gifven Stockholms Slott den 6 Juli 1815.” 3,Sedan Kongl. Maj:t, under denna dag, gifvit Riksens Ständers Stats-Utskott tillkänna, hvad Rikets närvarande ställning fordrar, 1 afseende på tredjedelen: af utländska Stats-skuldens åter erkännande, vill Kongl.
Maj:t nu lemna Utskottet del af det sätt, på hvilket Kongl. Maj:t ansett denna Stats-Skuld åter kunna afbördas.
Ehuru Rikets Ständer igenom de Instructioner, sorn, medelst Stats-Utskottet» komina att Riksgälds Contoirets Fullmägtiga meddelas, ärcs i tillfälle att bestämma sättet huru intresse och afbetalriingarne uppå Rikets utländska Gäld skola verkställas och således kunna fastställa en viss Cours , utöfver hvilken inga penninge-remisser få äga rum, fordras likväl äfven till dessa således mindskade utbetalningar ej obetydliga summor - *9 34 Den 20 Juli; mor och Rikets ärliga Vexel-behof okas , undéi' det att fordrings ägarne i sjelfva verket blifva lidande och förbindelserna blott ofullkomligt uppfyllas.
Det är i anledning af detta förhållande och för att för framtiden aflägsna alla frågor om ett ämne, som alltid blir mindre behagligt, som Kongl.
Majit i Nåder varit betänkt på en utväg att igenom öfverenskommelse med nuvarande Fordrings ägare inlösa hela utrikes Gälden, och då större delen deraf skulle komma ätt försvinna , förvandla det öfriga till ett stående inrikes Kam Men då detta icke kän ske , utan att Rikets Stan-» der i sådant ändamål till Kongl. Maj:t öfverlemna hela befattningen med den utrikes Gäldens liqviderande, vill Kongl. Majit häröfver> genom Stats-Utskottet, inhämta Riksens Ständers tankar.
För att vittna ändamålet mäste Kongl; Majit använda egna medel och sådana, hvilka i synnerhet tillhöra dess kärälskeliga Herr Sort* Hans Kongl. Höghet Kron-Prinseh, hvarföre äfven Rikets Ständer , som vinha dubbla fördelar då utgifterna blifva betydligen mindskadé och Rikets Utländska skuld förvandlas till inländsk, deremot böra lemna Kongl. Majtt och Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen samt dess rättmätiga arfvingar ersättning , för att mindska en del af de uppoffringar hvilka de Velat sig underkasta.
Om Kongl. Majit, enligt siri förhoppning, kan fullfölja den uppgjorda planen till skuldenå afbördande, hvars utförande, skall ofördröjligen sättas i verket, så blefve resultatet för Sverige att Den 20 Juli. 1935 att under det olyckliga tidskifte , som öfvergått fasta Landet, da alla Staters tillvarelse varit satt 1 fråga, har Kongl. Majit lyckats, att förena Norrige under sin Spira , att i någon måa mindska de år 1812 beviljade pålagor och slutligen att afbörda hela Utländska Gälden.
Då detta stora mål blifvit vunnet, skall hvarje redlig Svensk man erkänna den lyckliga ställning, hvaruti Fäderneslandet sig nu befinner, och vid åtankan af hvad Sverige var för sex år sedan och hvad det nu är, sluta till hvad det ännu kan blifva.
Uti den thed Hans Stor-Brittanniska Majit den 3 Mars 1813 afslutade Alliance-Tractat afträddes
Ön Guadeloupe till Kongl. Majit och Dess Efterträdare på Svenska Thronen, enligt Successions-Ordningen af den 26 Sept. 1810, emedan Hans Stor-Brittanniska Majit, igenom öfverlemnande! af denna Franska Colonie såsom varande en ultra marinsk besittning, trodde sig finna ett sätt att visa sin personliga tillgifvenhet för Kongl. Majit och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen och att hålla den sistnämnde, åtinindstone till en del, skadeslös för de förluster af doiationer. och annan Egendom som Hans Kongl. Höghet, sedan han kallades till Svenska Thronföljden, lidit igenom det Politiska Systeme, som Sverige antog, och den afsägelse, som blef honom ålagd i dess åt Rikets Ständer afgifna försäkran.
Då sedermera On Guadeloupe afträddes till Frankrike, skedde sådant ej med annat vilkor, än att Engelska Ministéren försäkrade Hans Majit Den 8 0 Juli.
Maj:t om ett skadestånd, och det var igenörri en, den 13 derpäföljande Augusti, i London afslutad Tractat, sorn Kongl.
Majit sarntyckté att, såsom motsvarande ersättning, emottaga 24 Millioner Francs.
Bet är hälften af denha summa , som KgU M aj:t och Hans Kongl. Höghet Kipn-Prinsert nu erbjuda såsom en gärd åt Nationen, öfvertygade, att Rikets Ständer skola anse den sorti en igenom närvaiande dyhastie Nationen beredd Och hemfallen fördel.
Sorn Kongl. Maj:t och Hans Kongl. Hög» het Kron-Prinsen tro, att hela beloppet af den först ofvannämnda summa skall Vara tillräcklig att inlösa ej mindre Svenska skulden i Holland 4 Brabant och Genua, hvaraf blott en tredjedel är erkänd, än äfven de till sitt fuila belopp faststälda skulderna i Hamburg och Leipzig t så hafva de beslutit att dertill använda nämnde 84.
Millioner Francs, för att sålunda på en gång döda all Sveriges utrikes Gäld.
Emot det att Kongl. Majtt tillända bringar denna underhandling och till Riksens Ständers Riksgähls-Contoir aflemnar alla de Rikets således inlösta Skuld förbindelser, som nu äro i utländsk mans ägo, äskar Kongl. Maj:t af Rikets Ständer, ätt då de derigenom blifva befriade från ali utländsk Gäld och vinna en för framtiden ovärderlig garantie och ökad säkerhet, de skola utaf de till sådanä. skulders afbördande bestämda medel anslå en årlig summa af Tvåhundradetusende R:dr Svenskt Bancomynt, svarande emot rentan af ett stående Lån af 13 Millioner francs.
Henna summa skall iDen 20 Juli. 'skall tjena att betacka Hans Kongl. Höghet Kronprinsen för dess lidna förlus er, och vid den fördelning soot deraf kommer att ske, skall H ans Kongl. Höghet äfven finna utvägar att godtgöra de förluster, söm dess Gemål Hennes Kongl. Höghet
Kron - Prinsessan för dess del fått vidkännas Kongl. Maj:t vill, att denna, sålunda funderade renta skal! anses såsom enskildt tillhörig Hans Kongl. Höghet KronPrinscn och dess Arfvingar efter Successions-Ordn ingen af den q 6 Sept. 181 o ■, att af dem efter behag disponeras.
Hå genom denna Kongl. Majlis åtgärd eri betydlig mindskriing i de ärligen anslagna ine» tiel, sorn till utländska Skuldens inlösan e hor lö tjena, smickrar sig Kongl- Majit att hafva letnnat ett nytt ojäfaktigt vittnesbörd af dess kärlek till Svenska folket, under det att Kongl. Majit beredt detsamma en fördel, lika vigtig för det närvarande som för framtiden; Om ; Stats-Utskottet tror sig kvinna umbära.-'
Och dess Efterträdares nu gjorda anbud och finna andra utvägar att befria Nationen ifrån utländska Gåhlén, skall Kongl. Majit sådant med nöje anse, och i detta fall använda summan på ett sätt, sorn kan höja ThrO' nens glans och öppna för den medellösa förtjensten oller för allmänt gagnande företag tillgångar till understöd och biträden", hvilka Kgl. Majit och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen nu ofta roed ledsnad finna sig utu ■ stånd satté att kunna bevilja.
Majit förblifver Rik§;te Bandet. 843.
24^. sens »938 Den 20 Juli. sens Ständers Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen. CARL.
1 G. af Wetterstedt Stochholms Slott den 6 Juli I8l5> Protocoll hållet inför Konungen i Stats-Rådet, hvarvid Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen var tillstädes Närvarande: Hans Excellens, Justitia?• Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellens Stats» Ministern för Utrikes Ärenderna Herr Grefve von Engeström.
Hans Excellens, Stats-Rådet Herr Grefve Bosenblad.
Hans Excellens, StatsBBdet Herr Friherre Flemming.
Undertecknad Hof Canzler.
Tillförordnade Stats-Secreteraren, Eandshofdingen v. Rosenstein.
Stats Secreteraren Börtzel. Stats-Secreteraren Friherre Wirsén* Stats Secreteraren Grefve Mörner.
Maj:t befallte undertecknad HofCanzler att, genom uppläsning af den liärhos i afskrift bilagde Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständers Stats-Utskott, gifva StatsRädets
Ledamöter tillkänna den utväg Kongl. Maj:t i förening med Hans Kongl. Höghet
KionPrinsen vidtagit till Rikets utländska gälds in» lösen och indragande, Efter Den 3 0 Juli. *939 lEfter skedd uppläsning, Vttrade Stats Bl- ■ dets Ledamöter deras enhälliga underdåniga Vördnadsbetygelse och tacksägelse för deri stora Uppoffring Kongl. Majit och Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen behagat göra, till förmån för Piket; en uppoffring, sorn till de flera fördelar och Välgerningar, hvilka genom Kgl. .Majits vishet och Hans Kongl. Höghet Kron Prinsens Verksamma och osparda nit för Fäderneslandets ära och sällhet blifvit Svenska Folket beredde; skulle för komman le tider med minnet af Sveriges Frälsning, dess återvunna anseende och ökade styrka, genom Hans Majit Konungens Och Hans Kongl- Höghet Kron-Prinsens förenade bemödanden, äfven förbinda en särskild erkänsla mot denna Konungsliga
Att för de medel, den be.edt och erbudit till gäldande af Pikets utländska Skuld.
In fidem Protocolli G. af Wetterstedt.
Riksgälds - Contoirets utländska Gäld, söm uti Räkenskaperna qvarstår se !an , enligt Riksens Höglofl.
Ständers vid 1812 års Urtima Riksdag fattade beslut, alla upplupne intres
Juni som följer: 1 Amsterdam Gapital-gäld Holl.
Cour- R. 1,380,286 : 33. 5}.* ä 44 sk.
Den 20 Juli. sk. per B:dr Holl. Cour.
Specie B:dr - - 1,270,762: 37 1 Antwerpen Capital-gäld Guld.
Br. vexelmynt 2,453,000 å 18 sk', per Gulden - - 919,875: — 1 Genua
Dito dito Genues.
Inres fouri di Banco 3,15 3^3 33: 8. 9. ä 6^ sk. per Lire - 427,0x3: 36 1 Hamburg
Dito dito, hvarå någon afskrifning ej skedt, Harab, Banco B:dr 650,400 ä 47 sk. - - 636,850: _ 1 Leipzig
Dito dito, hvilket ej undergått afskrifning Conv. mynt B:dr - - 1,199,000: —«
Derå till den .15 sisth April upp* lupne intressen, hvilka skola Ii qvideras - 153,137: 12.
Conv. m. B. 1,352,137: 12. å 32 sk. per Rtdr C. mynt 901,425:
Svenskt Specie B;r 4,155,926: 26 Den 30 JulL ■39411 Transport 4)155)9*6: 26. 2.
Dessutom häftar Riksgälds-Contoiret på utrikes orter för följande skulder , hvilka val icke bestå uti upptagna
Lån, men skola liqvideras uti utländskt mynt, nemligen: I:o Till Handelshuset i Antwerpen J. M. Smets Enka, Saldo af Courant - räkning, Brah. vexelmynt Gulden 93,145: 16.9. ä 18 sk. per Gulden Sp. R. 34,929: 32- n> 2:0 Till Handelshuset i Leipzig Frege &C Comp., likaledes enligt Courant - räkning Convent. mynt R:dr - 54: 37. 4* •"— 34)984*- 22. 3.
S-a skulder på utr.
Sp. R. 4,190,911: — 5. *942 Den 20 Juli., I>et är således en summa af 4,1^,926 R:dr 26 sk. 2 r. Svenskt Specie eller Silfver, jemte upplöpande intressen å S.axiska Länet ifrån den 15 sistl.
April, sorn Kongl. Majtts Nådiga P oposition har till föremål; och från hvilket Skuld belopp
Piket skulle komma att alldeles befrias emot en årlig utgift af Tvåhundradetusende R:dr Svenskt Banco , sorn , efter nu varande Courser på utländska myntet icke ens utgör renta till fern för hun rade arn året på halfva summan.
Vid sådant förhållande har StatsTJtskottet trott sig äga fullkomligaste anledning tillstyrka Riksens Hoglofl.
Ständer, att med underdånigste vördnad och erkänsla antaga Kongl. Majus och Hans Kongl, Höghet Kron-Prinsens Nådiga anbu !, samt till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna att 1 Nåder låta besörja liqvidenaf hela ifrågavarande Riksgälds-Contoirets utrikes gäld , och hvarmed Riksgälds-Contoiret således icke vidare kommer att äga någon befattning; äfvensom att Riksens Hoglofl, Ständer * såsom en följd häraf, låta genom deras RiksgäldsContoir utfärda en till Hans Kongl. Höghet Kron P insen och dess arfvingar efter Successions-Ordningen af den 26 Sept.
I810 stäld förbindelse att ärligen betala Tvåhundradetusende (200,000) R:dr i Svenska Bancosedlar atl af dem efter behag disponeras, och hvilken summa för första året kan lyftas, sedan den föista (irsta) nästkommande Augusti ingått.
Beträffande de här ofvannämd© RiksgäldsContoirets skulder i Antwerpen och Leipzig på Courant-räkningar, till ett belopp efter Alpari Cout - Den ao Juli. 1943 Courser af 341984 R:dr 32 sk. 3 r.
Specie, så torde Stats-Ufskottet få sig uppdraget, att om liqviden af dessa skulder Herrar Fullmägtiga i Riksgälds-Contoiret särskildt föreskrift meddela.
Ständers bepröf* vande vördsammeligen underställes.
På Högv. Prest Stan* och Ad.
På Vällofl. Borgare- På Hederv. Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnät: Carl Fr.
Jon Jonsson. C. Sylvan.
Uppläst hos Samteliga Riks-Ständen den 20 Juli.
St anders Stats-Utskotts Betänkande, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, angående Rikets utländska Gäld.
Till Stats-Utskottet har blifvit öfverlemnadt följande: ”Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående Rikets u*ländska Gäld ; Gifven Stockholms Slott den 6 Juli 1815* Sedan 1944 Den 2 o Juli, Sertan Rikets Politiska ställning, äfven tiri» der loppet af innevarande Riksmöte, hunnit-när*, mare utveklas, vill Kongl.
Majit, innan Rikets Ständer åiskiljas, till Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder meddela sina tankar, angående hvad sorn i anseende till Rikets utländska Gäld blir nödigt att iakttaga.
Det beslut, i följd hvaraf Rikets Ständervitt Riksdagen är 1812 förklarade, att tvåtredjedelar af Rikets Capital gäld i Holland, Rrabant och Genua, sådan den var vid samma Riksdags, början, med un antag af 41S stycken af Svenska, Medborgare inlösta Obligationer, skulle, jemte derå, beräknade intressen, då genast försvinna , var en följd af en rättmätigt utöfvad vedergällnings rätt , i anseende'till det sätt, hvarpå Franska Regeringen hade behandlat Svenska Undersåkers hos Franska Kronan ägande fordringar; och då Rikets Ständer, i anseende till dea återstående t, edjedelen,. forordnade , att den väl finge tills vidare uti Riksgälds Confoirets Räkenskaper upptagas, rjien tillika till Kongl. Majit öfverlemnade, att, på sätt Kongl. Majit skulle finna det nödigt , antingen till någon del eller till det hela erkänna berörde tredjedel, eller också förklara densamma alldeles förfallen och till intet gjord, gingo Rikets Ständer tillväga med en varsamhet, sorn stahle det af Rikets Ständer i afseende på utländska Gälden fattade beslut i likhet med det, sorn Franska Regeringen i anseende till egna UndersjUers fordringar yidtagiU Men» Dsn 30 Juth *945
Men då rm mera, äfven genom de segrar, till hvilka Svenska vapnen bidragit, en ny sakernas ordning, sedan för! ide t år, inträdt , finner Kongl. Majit den tidpunkt hafva inträffat, då Kongl.
Majit bör begagna den Honom af Bikets Ständer uppdragna rättighet, och förklara, att den ifrågavarande tred jedelen af Sveriges Capital-gäld i Holland, Brabant och Genua,' måste* åter såsom en Bikets verkliga skuld erkännas, och att densamma således, i anseende till afbetala ingar och intressen, bör tilläggas samma rättigheter, som Handelshuset Fiege 8C Camp. i Leipzig för dess redan godkända fordran hittills åtnjutit.
Då Kongl. Maj:t nu velat Bikets Ständers Stats-Utskott härom underrätta, på - det nödiga medel för detta behof matte vara att tillgå, förmodar Kongl. Majtt äfvenledes.,; %tt Bikets Ständer, i anseende till Averhoffska Sieibhusefs ä« gande fordran, enär. denna redan är till sitt, belopp erkand, icke eller lära underlåta, att tillägga detsamma enahanda betalnings-förmåner, som det förstnämnde.
Majit föibehåller sig att, uti en särskild Nådig Skrifvelse, gifva Rikets Ständer tillkänna, på hvad sätt den börda, dessa kostnader medföra, skulle kunna lättas; och Kongl. Majit förblifver Bikets Ständers Stats-IRskott med Kgl. Nåd och Ynnest välbevågen.
G- Mörner.’’ rUtdrag Den a o Juli. y Utdrag af Protocollet ofver\
Handelsoch Finance - hender, hållet inför Hans Majit Konungen uti StatsRådet ä Stockholms Slott den 6 Juli 1815, hvarvid Hans Kongl Höghet Kron Prinsen var tillstädes.
Deras Excellencer, Justitia-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg och Stats-Minisiern för Utrikes Arenderna Herr Grefve v. Engeström. Stats-Raden, Hans Excellence Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence Herr Friherre Flemming.
Hof-Canzleren Herr Friherre af Wetterstedt.
Stats-Secreteraren Grefve Mörner.) S. D. Uppläste Stats-Secreteraren i under» dänighet till justering ett fötfattadt förslag till Nådig Proposition till Riksens Ständers Statsutskott, angående Rikets' utländska Gäld; hvilket förslag, sådant detsamma härhos finnes Protocollet bilagdt, Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkande, behagade i Nåder gilla , med Nådig befallning att Proposition skulle, i enlighet härmed, pä vanligt sätt, till Riksens Ständers Stats*Utskott expedieras.
Ex Protocollo S. A. Munthe:’ Denna Nådiga Proposition hade visserligen föranledt till brydsamma öfverläggningar, så framt icke Kongl. Majit uti en annan till S:ats Ut - Den 2 o Juli. *94?
Utskottet aflåten Nådig Skrifvelse, äfven daterad den 6 dennes, behagat framställa en utväg till utländska Gäldens liqviderande, som ej allenast för det närvarande, utan ock för framtiden bereder en ganska betydlig lättnad uti den börda, Nationen, i och för denna Gäld, skolat vidkännas, och på grund hvaraf S ats-Utskottet uti dess förnyade
Fjnance-plan äfven föreslagit en nedsättning uti den Bevillning, sorn till
Statens upprätthållande af landets invånare måste utgöras.
Och då Stats-Utskottet, i anledning af högstberörde Nådiga Skrifvelse, afgifvit Under denna dag särskildt Betänkande, så to: de Utskottet tillåtas, att få vördsamligen åberopa sam ma Betänkande, såsom det der äfven innefattar Utlåtande öfver Kongl. Majus nu ifrågavarande Nådiga Proposition; hvilket Riksens Höglofl.
På Högv. Prest-Stånuch Ad.
Carl von Rosenstein.
Landberg, Jon Jonsson.
N C. Sylvan.
Ridd. och Ad. den 20 Jul», Hrtgvörd.
Prest-Ståndet den 20 Vallöf!. Borgare-Ståndet den 21 Kederv.
Bonde-Ståndet den 20 Riksens Höglofl.
Stånders Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotts Betänkande, i anledning af Riksdagsmannen Långbergs Memorial, om lindring i Bätsmanshållet uti Sveriges Norra Provinser.
Bonde Slåndet har till Statssamt Allmänna Besvärs-, och Oeconomie-Utskottens gemensamma åtgärd blifvit remitteradt ett af Biksdags-Fullniägtigen Johan Olsson Fongberg från Gestrikland ingifvet Memorial, så lydande : ”Sveriges Norra Provinser äga mycket utrymme och manga odlingslägenheter, men ganska ringa folkmängd.
Af sådan orsak går det alltför långsamt med berörde länders uppodlande — de närmast Bottniska Viken belägna Socknar äro indelta till Båtsmanshåll, och utgöra för Gefleborgs-Fän 245 Botar, samt för öfriga delen af VesterNorrlands Fän, 417 Botar, tillsammans 662 Båtsmän.
Dessa ut-commenderas årligen till arbete på Flottorna , antingen till Stockholm eller Carlscrona bittida om våren, samt återkomma icke förr än sent om hösten.
Således kunna Båtsmännen icke göra något biträde vid Jordbruket, utan äro endast om vintern - Den 30 Juli. *949 tern behjelpliga alt förtära, den af de hemmavarande inbärgade grödan.
Kronans kostnad, med skjuts för Båtsmännens transporterande hela Ioo:de milen fram och tillbaka, samt deras In* qvarterings-penningar äro ock ganska betydliga.
Båtsmannens resa fram och åter medtager årligen 6 å 8 veckor, under hvilken tid de icke göra Kronan något gagn för den mat och lön de erhålla.
Dertill kominer att der i orten, hvarest Båtsmännen framtåga, har Allmogen ett ganska svårt onus af dessa durchmarcher, sorn. merendels inträffa i det värsta väglaget höst och vår.
Många af de Skjutsskyldiga, som få utgöra 30 ä 40 hästar på mantalet, hafva 5 å 6 mil från sitt hem till det ställe der skjutsen skall emottagas.
Med skjutshållet inberäknade uppgår derföre hvarje skjutsning till 15 ;i 16 mil , hvartill åtgå 4 a 5 dagar, derunder Jordbruket förlorar både arbetare och dragare.
Alla dessa känbara hinder och olägenheter för Allmogen , samt kostnader för så väl enskilta som Kronan, kunde upphöra derigenom att ett lika antal Båtsmän antogs på värfvad fot och förlädes u i Carlscrona, Carlshamn eller an. tira passande Sjöstäder till tjenstgöring.
Denna nya Corps blefve då äfven mera inöfvad och vore närmare till hands, att nyttjas vid infallande krig, än de långväga och åtskilde varande Båtsmännen.
På det Kronan genom en sådan förändring ej måtte vidkännas större kostnad än hittills, kunde Båtsmans socknarne i VesterNorrland erlägga en årlig lämplig vacance-afgift i spann-5 *950
Den 2 o Juli. spannmål eller penningar, emot det ätt de bm friades hålla Roterade Båtsmän»” ”Underrättad att bemälte Socknar äro nöjda häruti ingå, och öfvertygad att hvarken Kronan eller någon enskilt derigenom komme att vidkännas någon förlust eller onus; men att deremot det folkfattiga Norrland dymedelst skulle snart mera befolkas samt landet uppodlas* Kronan vinna besparing i ansenliga utgifter, och Allmogen lindras frän högst känbara skjutsningar, vågar jag, af alla dessa skäl och'anledningar, vördsamligen föreslå, att en sådan förändring i afseende på VesterNorrlands Båtsmän* som ofvannämndt är, måtte bifallas, och att hos Kongl Maj:t Riksens Högloft.
Ständer, till detta ändamåls vinnande, höggunstigt täcktes derom framställa underdånig anhållan.
I hvilken afsigt jag alltså tillika anhåller , att detta Memorial må till Högloft.
Allmänna Besvärs- och Oeconom ie-Utskottet remitteras.”
Vid öfvervägande af den häruti gjorda framställning, att i stället för Rote-Båtsmännen i de Norrländska Provinserna, ett lika antal kunde antagas på värfvad fot, och förläggas i Carlscrona, Carlshamn eller andra passande Sjöstäder, till tjenstgöring, samt Båtsmans Rotarne deremot få erlägga en lämplig årlig afgift , hafva Utskotten funnit, att denna förändring skulle föranleda till en ganska betydlig utgift för Stats Verket, när Båtsmans-Rotarne icke kunde betungas med n sä dryg vacance-afgift, som svarade emot kostnaden till anvärfning, beklädnad och underhåll m. in. för det af Long berg - Sen 2 o Juli. 1951 berg Uppgifna antal af 662 Båtsman, som i Gefleborgs- och VesterNorrlands Län skola finnas ; hvarförutan antingen de Städer, der detta värfvade Båtsmansskap, efter Longbergs Förslag, skulle förläggas, komne att -vidkännas ett drygt Inqvarteringsbesvär, eller ock, om dessa Stader genom Privilegier eller Författningar äro från Inqvarterings utgöiande befriade , Kronan belastas med en ökad utgift till Inqvarteringens bestridande för denna värfvade Troupp.
Utskotten anse sig, af sådana skäl, icke kunna tillstyrka någon åtgärd, som skulle leda till bifall å Longbergs förslag.
Hvilket dock vördsamt underställes Riksens Högiofl.
På Högh Ridd. och Adelns Ledamöters vägnar Carl de Geer.
Albr.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson.
JSils Mänsson. G. Tunelius, Riksén? *9!S« Den so juli. tjpfjläst hos Höglofl.
Ridd. och Ad. aén io julf© Högvörd.
Prest-Ståndet den 20 ___ Vällofl.
Borgare-Siandet den 21 liederv.
Bonde-Scandét den cö .
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och OecvnomieUtskotts gemensamma Utlåtande öfver Riksdags-Fullmagtigens Eric Svenssons från Bohus Län Memorial oni EnskifteS-medlen för Skåne och Skaraborgs
Län samt Odlings - understöd för Bohus Län.
Uti till Hederv.
Bonde - Ståndet ingifvet Memorial, sorn till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskottens åtgärd blifvit remitteradt, har Biksdags Fullmägtigen från Bohus Län Eric Svensson andrägit, huruledes det skall förefalla honom obegripligt att finna, det Herrar Landshöfdingarne i Malmöhus , Christianstads och Skaraborgs
Läh icke blifvit åla?* *-•
O de att redovisa för de vid 1809 och 1810 arens Biksdag anslagne 18,000 R:dr till Enskiftes-Veckets befrämjande i dessa Län, samt tillika yttrat den Önskan , att få kännedom om och huruvida det varit eller är gagneligt för berörde
Län att denna förmån ytterligare begagna; hvarjemte och då flera orters, samt deribland äfveri Bohus Läns locala beskaffenhet hindrade Enskiftes-delning , men desse skulle räkna för en särdeles förmon att, i likhet med hvad som är förunnade - jÖen ao Juli. *953 tinnadt Skåne och Skaraborgs Län, få sig anslag-: iie medel till Odling af utmärker m. m.; Eric Svensson förmodar att dessa orter kunde vinna en sådan önskan: för,malande Eric Svensson i öfrigt, att Bohus* och Elfsborgs