Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bifogande Sökanden derjemte en Calcul öfver Kungsgårdens afkastning, jemförd med kostnaderne vid dess skötsel som utvisar, att det nu utgående arrendet omöjligen kan, utan Arrendatorns obestånd, utgöras, Sedan vederbörandes utlåtanden i ämnet inkom» mit, har K.
M;t under d. 3o pästj.
Januarii behagat remittera berörde ansökning till StatsUtskottets handläggning; och får Utskottet först i korrthet omnämna liufvudinnehåljet af vederbörande Embetsverks afgifna yttranden, Så väl LandshöfdingeEmbetet i Stockholms Län som K.
KammarCollegium hafva öfverensstämt i det omdöme, att det ofördelaktiga utslaget af den utaf Arrendatorn uppgjorda calcul öfver inkomster och utgifter vid Kungsgården, eller ott Arrendatorn fått vid» kännås en årlig förlust till ungefär lika belopp, som den årliga arrendesumroan, borde sökas snarare uti uppställningen af Calculen och det dervid nyttjade beräkningssätt, än i verkliga förhållandet.
— LandshöfdingeÉmbetet har dock, på grund af en utaf Kronofogden i orten uppgjord beiåkning öfver Kungsgårdens inkomster och utgifterna vid densamma, enligt hvilken dessa senare öfverstiga de förra med 64 t:r 12 k:pr Spannmål, för sin de| i underd:het tillstyrkt den begärda nedsättningen, under förklarande att, efter LandshöfdingeEmbetets tanka, 200 tunnor Spannmål vore den högsta inkomst af Kungsgården som, med afseende å en Arrendators framgena bestånd, skäligen kunde påräknas.
Betänkanden, N:o 4o5. 467 K. KammarCoIlegium liar deremot ansett äfven den af Kronofogden uppgjorda beräkning tåla följande förändringar, nemligen; att af den för Gårdens skötsel beräknade arbetsstyrka, eller 4 egna drängar utom 3:ne dagsverken för hvarje dag, 2lne drängar kunde indragas och derigenom en årlig besparing i utgift beredas af 33 ■§• t:r Sp:rnl att, i stället för 4* 3lne pigor kunde bestrida förefallande ut- och insysslor; uppkommande deraf en minskning i utgifterne af , « » . < t t t , » > 12 t;r —> samt att det till Arrendatorns och lians familles årliga underhåll i CalcU len upptagne anslag af 5o tunnor Spann mål, borde, med beräknande af hvad ladugården och trädgården dertill bidroge, kunna nedsättas till 3o ttr och ifrån Calculen således aldragas j ■ > t t » äo t:r tillsammans 65f t.*r Sptrnl hvarigenom Calculen, sålunda ömgjord icke framvisade någon förlust.
Medgifvande dock Collegium att utslaget i verkligheten icke sällan blifvei* helt olika med det på papperet och att det sålunda kan hända, att Arrendatorn, i stället att af Kungsgårdens öfvertagande upphenita förmån, derigenom blifver lidande.
Af sådan anledning och under yttrande, att örn Collegium å ena sidan ansåge det ledände till missbruk, vid ari-endes ingående, att en speclilant, i hopp om nedsättning i ett med Klubbslag och Contract befästadt arrende, genom högre anbud än som med klokhet kan förenäs, möjligen utestänger en sansad speculant att deruti ingå, Collegium Ock, å den andra, funne det vara mot Statens värdighet att upphemta någon förmån af en missräknad speeulation på ett arrende, som möjligen kan förstöra en hel famille, har K.
KammarCoIlegium i underd:het afstyrkt den begärda nedsättningen i arrendet; men deremot hemställt om icke K.
M:t skulle täckas förunna Lieutenanten af Uhr samma förmån som K.
M.‘t vid dylika tillfällen tillförene beviljat, att få afträda Skellnora Kungsgård ( 468 StatsUtslottet* Mrdfastan 1831 med befrielse både för sig och löftes« män att ansvara för skillnaden uti ett möjligen blifvande lägre arrende, likväl med skyldighet att inom nästkommande
Mars månads utgång sådant hos Collegium tillkännagifva, på det ny ArrendeAuction så tidigt må kunna kungöras och ny Arrendator antagas att trädesjorden af honom behörigen kan varda brukad.
Collegium slutligen tillagt, att den förlust Arrendatorn förmält sig medelst afträdande! få vidkännas genom vid Kungsgården nedlagde kostnader uti odlingsföretag och verkställde reparationer, icke vore att befara, enär han blifver i tillfälle att göra sina ersättningsanspråk gällande vid den af- och tillträdes husesyn som å Kungsgården kommer att äga ruin.
På de skäl K.
KammarCollegium anfört och i likhet med hvad uti flera dylika fall vid denna Riksdag blifvit medgifvit, får Utskottet tillstyrka: att Lieutenanten J. V. af Uhr må berättigas, att Midfastan år i83i frånträda arrendet af .Skellnora Kungsgård med befrielse för honom och lÖftesmännen att ansvara för den minskning i arrendesumman, som genom ny auction kan uppkomma, men med åliggande dels för Arrendatorn och hans löftesmän att fullgöra alla genom ArrendeContractet åtagne förbindelser från tillträdet intill nämnde tid, och dels för den förstnämnde att inom den tid sorn K.
M:t behagar bestämma, gifva tillkänna, huruvida han vill begagna den honom nu förunnade rättighet, så att
Kungsgården må i vederbörlig ordning å nyo hinna utbjudas å ArrendeAuction, för att tillträdas d. i4 Mars i83i.
Och torde, i händelse af bifall till denna hemställan, underd. skrifvelse derom böra till K.
Mit expedieras.
Den t6 Februarii i83o.
Betan kan den, .Nio i$o6. 469 N:o 406. tillåtande, i fråga om att uppbörden af åtskilige förvaltande Verks inkomster böra af StatsVerket Öfvertagas, emot erläggande till samma Verk af bestämda års-anslag; rn. m. (I-A.)
Sedan H. Stir vid 182^ års Riksdag, i sammanhang med fiagan om Rikshufvudbokens upprättande, oell med åsyftning till en större fullständighet i Riksbokslutet, uti underd. skrifvelse af den 23 October 1823 anhållit, att en förähdrad reglering i vissa delar af Uppbörds- och RedogörelseVerket måtte blifva sålunda vidtagen: 1:0
Att, med undantag af de Bevillnings-medel som, efter R.
St:rs vidtagne eller vidtagande beslut, skola inflyta till RigsGontoiret, all Kronouppbörd, Skatt oell Afgift, under hvad namn det varu må, borde till vinnande af enhet i förvaltnings-systeånet, samt ordning och enkelhet i räkenskaperne, ingå till StatsVerkets Cassör, för att sedan, med bibehållande af benämningen och till bestämda belopp disponeras af K.
M:ts och Rikets StatsContoir, dels till StatsVerkets direeta utgifter, och dels till de förvaltande Verkens förmån, sådan den dem hittills tillgodokommit, hvilket allt skulle i Riksliufvudboken upptagas och redovisas, och hvarigenom dispositions- och granskningssättet öfver alla dessa medel, hvilket på K.
Mit och R.
Stir ankommer, icke rubbas, 5 B. 32 470 S t a ts-U t s k o 11 e t s 2:0 AU alla Kronans intrader, med undantag endast af elfective rnilitiac-indelningshafvares löner, må uppbäras öcli redovisas af uppbördsman, hvilka hafva, executif rättighet, samt de till Rähterierne influtpe contante medel genast Iefvereras till K; StatsCoötöirets disposition, börande Regemeutsskrifvafe likväl äfven' till K.
StatsContoiret afgifva specificerad räkning öfver ofvannämnda af dem uppburne indelta löner, uti hvilken räkning lönerne till deras belopp efter Markegång upptagas; 3:o Att som Uppbördsmännen i Riket hafva uppbörd för flere ändamål, och afgifva speciella redovisningar till särskilta af hvarandra oberoende Verk, ofta på olika terminer, samt således kunna vara i tillfälle att med medel, hörande till en uppbörd , betäcka bristen på en annan, och äfven längre tid dölja verkliga balancer, det måtte stadgas, att all i penningar inflytande Kronouppbörd, af hvad namn det vara må, bör indrifvas endast vid de för Allmänna Revillningens tippbärande bestämda tvenne Lfppbördsoch Rest-stämmorne; och 4:ö
Att, genast efter fullbordad årlig uppbördsbefattning, redovisningen pä én
Och samma tid för alla särskilta slags medel må verkställas; så har K.
M:t öfver desse ämnen i Nåder infordrat K.
Krigs- och KammarCoIlegiernes samt StatsContoireUs öch KammarRättens underd. yttranden, samt under den 15 November 1828 öfverlemnat handlingarne i detta mål, till StatsUtskottets kännedom med nådigt förklarande, att K. M:t under d. i5 October be - Betänkande», N:o 4°b- 47i forde år utfärdat allmän kungörelse angående åtskillige förändringar med Uppbörds- ocb RedogörelseVerket, ledande till både lättnad för de skattskyldige
Och större enkelhet samt säkrare confroll vid LandtUppbörden, hvarjemte K.- M:t fästat StafsUtskotfeU Uppmärksamhet på lämpligheten deraf, att alla KronoArrende-afgifter, äfven då de ej äro utsatte i Spannmål eller Höj varda, på sätt KammarCoIlegium och’ StatsContoiref i underd:het tillstyrkt,- bestämda till lefverering årligen , i den för all annan gröndskatt föreskrifna ordning.
Sedan genom K.
Mits ofvannämnda Kåd. Kungörelse af den id Öctober 1828 erforderlige föreskrifter blifvit lemnade uti flere af de utaf R.
St:r vid 1823 års Riksdag framställde fall, så att den Kronouppbörd son! af Regementsskrifvarne blifvit bestridd, R O. m.- för 1829 skall eniotfägäs och redovisas endast af KroIiofogdarne, och lefvereräs till Ränlerien på samma gång som den öfrige KronoUppbörden, samt att indelningshafvare och särskilta Uppbördsman hvilka icke hafva executiv rättighet, böra hålla sina Uppbördsstämmor allenast vid de för Allmänna Uppbördens emottagande' bestämde terminer;' och enär jemväl, till följd af R.
St:rs vid innevarande Riksdag fattade, af K. M:t i Kader gillade' beslut, att KronoÄrrende-afgifter hvilka hittills bort prenumerationsvis, före d. i4 Mars årligen, i contant erläggas, komma för framtiden att uppbäras och lefvereräs i den för ali annan grundskatt föreskrifne ordning; så har, genom dessa åtgärders vidtagande, de ämnen blifvit befordrade till verk - Stats- Utskottet s stalli gliet, som utgöra föremålen för ofvannämnde 2:dra , 3:jo oell 4:de puncter.
Vidkommande åter den i:sta puncten, eller förslaget att all KronoUppbörd, med undantag af Allmänna Bevillningen, borde ingå till StatsVerkets Cassör, och disponeras af K.
StatsContoiret, dels till StatsVerkets directa utgifter, dels till de förvaltande Verkens förmån, anser Utskottet det vara af obestridlig nytta, och ej allenast ledande till enbet och större ordning vid Uppl lorden af Skattebidragen, utan äfven till lättnad och bättre controll vid deras redovisning, om alla medel , med undantag af Piiksgäldsmedlen blefvo till ett oell samma ställe inlcfvererade och redovisade, hvarigenom de mångfaldiga redogörelser hvilka Uppbördsrnännen hittills ålegat afgifva till de särskilta Verken, skulle lill det mästa komma att upphöra, och liela deras redovisning för allmänna Statsbidragen innefattas endast uti en räkning.
Den ersättning de förvaltande
Verken i följd deraf tillkom för hvad till Statsverket sålunda direete ingick, skulle antingen utgöras af behållningen utaf de inflytande ifrågavarande
Verk tillhörande inkomsterna, eller af bestämda års-anslag, grundade på ett medium af desse inkomster för de senare åren.
Utskottet, som nogsamt inser alt det första af dessa alternativer skulle komma att inleda Statsverket uti årliga liqvid-förhål landen med de särskilta Verken, hvilka det oaktadt, hädanefter såsom hittills, icke kunde förr än sedan allmänna räkenskaperne voro afslutade, eller långt efter den tid för hvilken redovisningen skedde, erhålla kännedom om beloppet af Betänkanden, N:o 4°^- 47^ deras inkomster, liar derföre trott sig icke böra tillstyrka detta första alternativ; men anser deremot att det andra alternativet, eller de särskilta Verkens förseende med årliga anslag, matte tillerkännas ett afgjordt företräde, såsom medförande de hufvndsakliga fördelar att medlens förvaltning och redovisning blef enkel och lätt; att de förvaltande Verken , enär deras Uppbörd blir förvandlad från manga spridda och stundom till beloppet mycket föränderlige inkomst-titlar, till ett bestämdt års-anslag, blifva i tillfälle att på förhand och till beloppet noga beräkna sina tillgångar och kunna lämpa sin hushållning derefter; att Uppbördsmännen i orterna blifva befriade från det icke obetydligabesväret att afgifva redogörelser till många förvaltande Verk; och alt desse Verks omsorger med Uppbördens emottagande från Landsorterne, samt densammas conlrollerandc och granskande komma att upphöra, hvilket bör bereda besparing i deras förvaltningskostnader.
Men föratt, vid bestämmandet af dessa anslag, så mycket säkrare närma sig den summa hvilken borde tillkomma livart och ett af de särskildta Verken, och dymedelst trygga så väl dem som Statsverket för möjligen befarade förluster, anser Utskottet lämpligt att Penningar samt Indelta Räntornes Kronovärde och Spannmålens Tunntal , der sådant förekommer, särskilt böra en gång för alla såsom bestämda anslag uppföras, dock så, att, i afseende å de prisförändringar, som Ränte-per,sedlar och Spannmål äro underkastade, borde vid hvarje ny Statsreglering, ett medeltal af de värden hvartill Indelta Räntor och / 4y4 ,S t a t s - U tskotfets Spannmål under de sista 5 åren till StatsVerket in» gått, tagas till gr»nd för bestämmapdet af de pris derå som för fle följande åren, intill vidtagandet af nästa Statsreglering! skulle de särskildta Verken till? godokprpma.
I afseende på bestämmandet af de Verks medel soia i följd häraf lämpligen anses kunna directe till Statsverket ingå, borde en noggrann utredning om beskaffenheten af dessa Verks Inkomster tillvägabringas, till utrönande af de belopp, hvilka, såsom årliga anslag, i stället, skulle dem tillkomma, hvarvid vore att iakttaga, att capitalei- och ipteressen samt tillhö* vige eller donerade fastigheter, hvaraf revenue er* hålles, skulle undantagas och icke komma uti någon beräkning, enär sädane äro att anse såsom enskilt för* mogenhet eller tillhörighet, hvarmed Statsbestyret icke bör hafva att sig befatta i pch anspr Utskottet några svårigheter icke höra mota, att |StatsVerket, emot erläggande af bestämda års-anslag, öfverfog uppbörden af följande medel; 1:0 PassevolanceMedlen. 3:0 'Wadstena iCrigmanshus^-medlen* 3:0 Qivile-Stateps och Armeen?
PensionsrCassors medel, med undantag af delegarnes afgifler, hvil-? ka uppbäras af Cassornes redogörare. 4:0 Inva|id|»usFondens medel. 5:o Spinnhus-medlen. <5:o Skogsplanterjngs-medlen. 7:0 JagtCassa-medlen.
Betänkan de n, N:o 4oS. 4?5 3:o Jemtlands Läns Allm.
Sammanskotts^-medel nern).
Räfstetings-penningar ProvincialLqkares lönertillskot):.
ÖfverskottsIJökp^medel, q:q Strömsholms Stuteji-inede|, 10:0 Flyinge D:o, >i:o Djekne-penningar, 12:0 Lappmarks Ecclesiastik-medlen, }3:o ConvoyTmedlen hvilka såsom ingående till TallVerket, kunde såsom Tull-medel anses, samt årligt bestämdt anslag deremot anvisas åt ConvoyCassan.
Deremot anser Utskottet följande medel vara af enskild beskaffenhet, och med hvars redovisande Statsbestyret icke borde besväras: 1:0 Riddarhns-medlen, 2:0 Eoöres-medlen, inflytande endast j Upsala pcb Stockholms Län, 3:o Arbetshns^medlen 5 diQ i Skaraborgs Län. 4:0 Vägbyggnads-medien, utgående i Kronobergs, Götheborgs, kYermlands och Gefleborgs Län, 5:o Bromedlen i Christianstads Län. 6:0
Fattigförsörjnings-medlen. 7:0 FabriksFattigCassa-medJen, samt B:o Lazaretts- och Kurhus-afgifterne, hvilka borde jemkas och regleras samt antingen blifva ställde under någon allmän Styrelse, eller förvaltas för och uti hvarje
Län särskildt, kinder namn af Borgholms Garnisons Service-ipedel har hittills ingått ett obetydligt belopp af qm - 476 Stats-Utskottets kring 16
R:dr årligen öfverhufvud, hvilket numera ^ då ingen Garnizons-sCrvice å Borgholm erfordras, borde helt och hållit upphöra att vidare utgöras.
Om StatsVerket, såsom nu föreslaget blifvit, korn-' mer att öfvertaga åtskilliga förvaltande
Verks inkomster, borde, i sammanhang"med undersökningen om beskaffenheten af deni, jemväl en reglering af de UppbördsTitlar, hvaraf ifrågavarande Verks Inkomster utgöras, blifva vidtageti, till befrämjande deraf, att de på ett mera ändamålsenligt sätt, och icke, såsom nu eger rum, under mångfaldigt olika benämningar debiteras, så att när t. ex. Böter förekomma å flere Verks medel, sådane alltid måtte tillsammans upptagas endast å et-t ställe.
Och skulle R.
StJr behaga gilla de ås i g t e 1?
Utskottet här framlagt, hemställer Utskottet: att R.
StJr hos K.
M:t i underddiet anhålla, atfe tjenlige åtgärder måtte vidtagas till erhållande af de i sammanhang härmed erfor der lige upplysningar och utredningar, så att förhållanderne måtte kunna för nästkommande ft.
St:r fullständigt framläggas, och de beslut då fattas hvartill omständigheterne må kunna föranleda.
Den 16 Fehruafii i,83o«. N:o 407.
Utlåtande,. ang:de åtskilliga omständigheten hörande till RiksBokslutet.. (I.-A.).
För afgifvande af det Utlåtande i flere frågor hörande' till RiksHufvudboken sonf, enligt'Utskottets förbe - Betänkanden, N:o ^oj. 477 håll i Belänkandet N:o 62, hör R.
St:r underställas; får Utskottet nti vördsamt föreslå de åtgärder som i hänseende till bokslutningen, controllen och redovisningen i allmänhet blifvit nödige ansedde.
I afseende på redovisningen för de förskotter vare sig emot redovisning eller återersättning som af Statsmedlen blifvit utbetalte eller vidare utbetalas, till följd af K.
M:ts serkilta Nåd. föreskrifter, har Utskottet uti dess Betänkaude N:o 62 föreslagit de åtgärder som ansetts behöflige med hänseende till förskotts-tagarnes redovisningsskyldighet; men på det äfven beloppet af sådane oredoviste förskotter, mätte uti räkenskaperne vara synligt, och den å dem skedde tillkomst eller förminskning må kunna controlleras, har Utskottet ansett lämpligt, att alla sådane förskotter böra särskildt i RiksHufvudboken balanceras, och intill dess vederbörlig redovisning egt rum, betraktas såsom en StatsVerkets tillgång, och finner Utskottet för detta ändamål tjenligt föreslå: att uti RiksHufvudboken matte, f. o. m. för i83o, en särskild GeneralRäkning inrättas, hvilken ej allenast skulle upptaga de från föregående och till påföljande året befintelige oredoviste förskotter, och de sorn under året tillkommit, utan jemväl afföra de som blifvit redovisade eller återersatte; samt att resultatet af desse förhållanden derjemte måtte uti RiksHufvudbokens CpaitalRäkoing ingå.
Enahanda Grewera/Räkning anser Utskottet, i öfverensstämmelse med dess af R. 11.
St:r redan gillade förslag uti ofvannämnde Betänkande N:o 63, böra uti 478 Stals-Utskotets RiksHufvudboken finnas öfver g:de IIufvudTitelns ute* stående fordringar, jemte de lån eller förskott som af samma Titels tillgångar årligen må blifva utbetalte eller återlkjviderade, så att det vid hvarje års början oell slut utestående Capitalet blifver synligt och uti Riks Hufvud bokens CapitalRäkning balanceradt; dock utan att någon sammanblandning med Titelns årliga anslagssumma härigenom måtte kunna äga ruin.
Under granskningen af de Redogörelser och Ilufvudböcker som blifvit upprättade af åtskillige så val förvaltande som sådane Verk, hvars inkomster bestå Uti Statsanslag, har Utskottet erfarit, att dessa redovisningar i mer eller mindre mohn, sakna den fullständighet och de upplysande egenskaper sorn af vårt i allmänhet nu mera i flere delar förbättrade bokförings-systeme billigen kunde förväntas, ocb att de jemväl till sin uppställning innefatta en mångfaldighet af olika, stundom ganska invecklade och otydliga methoder, lill hvilkas utredande
Reyisorerne ofta mäste förspilla mycken tid och möda; och enär ett sådant förhållande i hög grad påkallar åtgärders vidtagande, hvarigenom rättelse i dessa delar må kunna tillvägabringas, har Utskottet ansett ledande till ändamålets vinnande, om, för ifrågavarande räkenskaper, tjenligt
Formulair upprättades i öfverensstämmelse med de för RiksBoksluts-arbetet gällande grunder, så att de till furin och uppställning måtte så vidt möjligt vore blifva lika; och hvilket är så mycket angelägnare, som sådant måhända innebär det enda vilkoret af möjlighet för R.
Si rs Revisorer' att, under den för deras Betan landen, N:o '\oj. ^"9 förrättning bestämda tid, tillbörligen medhinna dnas gransknings-arbete.
Utskottet anser nämnde
Formulär böra grunda sig på de för en ordentlig bokföring i allmänhet gällande principer, så att det må innefatta fullständighet, enkelhet, säker cnntroll, så liten vidJöftighet som möjligt, saint lättfattlighet för äfven dem, som icke äro närmare bekante med bokföring, och att Formuläret jemväl bör tydligt anvisa, alt RaJancerne från det föregående och till det följande året skola fullständigt upptaga tillgångar i fastigheter, fordringar, behållningar i penningar eller elfecter, äfvensom skulder, allt i penningpyärde; hörandes derjemte föreskrifvas, att i hvarje Hufvudbok, intages ordentlig Cassa-redogörelse, och der Verket har räkning nied Banken eller PiigsGontoiret, serskilt conto för sådan räkning, I afseende å den uti Bet, N:o 6a. väckta fråga, huruvida Räntekammarens llufvudböcker böra åtföljas af Contra-räkningar med Ranken och RtgsQonloij-et, har väl blifvit upplyst, att sådane Contra-rakningar alltid blifvit förde, och äro samt blifva för It.
St:r och deras Revisorer att tillgå; men Utskottet anser, att fullkomlig controll och ordning i denna del endast vinnes derigenom, att löpande Räkningar med Banken och RtgsContoiret, åtminstone i årsvis, summariskt för hvarje conto, ingå i sjelfva RäntekammareHufvudboken, hvarigenom denna, uu egenteligen blott varande till Cassabok, får densamma afslutnings-confroil, som en Hufvudbok kan lemna. 48o Stats-TJtskottets Oin R.
H. St:r gilla hvad Utskottet sålunda föreslagit, torde underd. skrifvelse i desse ämnen böra till K. M:t expedieras.
Den 16 Fehruarii i83o.
Memorial, rörande Reglementet, som för R:gsContoiret skall utfärdas.
St:rs beslut ännu saknas uti åtskilliga ämnen af sådan beskalFenhet, alt föreskrifter derom höra intagas uti det Reglemente, som af R.
H. Sirishäll för RlgsContoiret utfärdas, har Utskottet likväl ansett sig böra, för tidens vinnande, till R.
Stms granskning och godkännande afgifva Förslag till berörde Reglemente i de delar, som kunnat uppsättas af lista, aldra, 3;dje och 4^de Afdeluingarne.
Vid öfverlemnande af berörde Förslag, har Utskottet skolat vördsamt anmäla följande omständigheter, hvilka Utskottet ansett sig böra R. II.
Stirs ompröfvande serskildt underställa, ilo 3.-eije Afdelningen 53 rörande Länet till Staden Borås.
Uti Stats- och BancoUtskollens, af R.
Silf bifallne Utlåtande (Nio 3o sid. 3p6) heter deti ”att ”Staden Borås, under alldeles enahanda vilkor, sorn ”de, hvilka, under 1823 års Riksdag, blifvit stadgade ”för det Staden då beviljade Låne-biträde; må åter - Betänk anden, ]\~:o 4°8* 4^1 '‘bekomma hvad af samma Låne-understod redan in''gatt, eller till R.gsContoiret vidare ingär/* Enär den upplysning erhållits, att alla Lånesummor, hvilka varit intecknade uti de år 1827 afhrände husen, blifvit till RrgsContoiret inbetaide; och endast dessa kunna komma i fråga att till Staden återgå, men de orden eller till Rrgs Contoir et vidare ingär skulle vid nämnde förhållande kunna föranleda till den misstydning, att icke blott Capital-afbetalningarne på de Lån, som qvarstå i egendomar, hvilka icke afbrunnit, utan ock de Capital-afbetalningar, hvilka framdeles komma att i föreskrifven ordning erläggas på de lån, Staden från R:gsContoiret återfår, höra i låneväg Staden å nyo tillhandahållas, så äro merberörde ord: eller till R.-gsContoiret vidare ingär uteslutne ur Förslaget. 2:0 4-de Afdelningen §. 61 rörande Creditivet till Spant ncmäls anskaffning vid inträffande missväxt.
Uti Stats- Banco- samt Allm.
Besvärs- och Ekonomiutskottens gemensamt afgifne och af R.
H. St:r godkände Utlåtande (N:o n3, IV Sami. 2 Afd.) äro väl vilkoren för GreditivMedlens användande till Spannemåls anskaffning föreslagne, men något stadgande, huru förhållas hör med det som utaf Creditivraedlen inflyter har icke blifvit föreslaget.
— Och ehuru det synes ligga i sakens natur att såd^ne medel böra återgå till R:gsContoiret, hvarifrån penningarne blifvit förskjutne, har Utskottet likväl trott, alt sådant hör be - 482 Stats-Utskottets stäindt uttryckas; i hvilket hänseende Utskottet ult ofvanberÖrde 61 §. föreslagit följande tilläggi ”1 den mån Credilivtnedlen återbetalas, skola dg "till Capital och derå möjligen inflytande lanta till "PuksgäldsContoiret , genom StatsContoiret , aflefve"rera s."
Skulle R, H, St:r godkänna hvad uti lista och aldra pnnkterne är vordet föreslaget, torde blifva nödigt, att Beslutet härom meddelasExpeditionsUtskottet, till iakttagande uti de underd.
Skrifvelse!-, som till K.
Mit kommer att i ämnet afgå, j:ö 4-de.
Af tiehl. §. 66 rörande Anslaget till anläggande af en V.xtlulediiing till Carlscrona, Uti Utskottets af R, H.
Stir godkända Utlåtande (Nio g) hvari anslaget tillstyrkes, heter det mot sluteti "Beträffande medlen härtill och hvilka, enligt R.