Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af ofvanstående redogörelse inhemtas, att äfven under år 1858 icke så obetydliga brister uppstått å flera af de i riks-staten uppförda förslagsanslag, hvilka ej varit tillräckliga för de afsedda hehofven.
Rikets Ständers Revisorer hafva ock vid flera föregående tillfällen, med afseende å då befunna brister, fästat uppmärksamhet å olämpligheten deraf, att dessa förhållanden år efter annat fortfore, utan att någon förändring derutinnan egde rum samt hemställt,.att berörde anslag måtte upptagas till sådana be2 - lopp, att desamma i möjligaste mån komme att motsvara de utgifter, som dermed borde bestridas.
Afven nu församlade
Revisorer anse sig böra förnya berörde hemställan, helst i annat fall och om tillökning icke beviljas åtminstone i de betydligare förslagsanslagen, hädanefter, likasom hittills, kommer att inträffa, att, vid riks-statens reglerande, en större tillgång för nya anvisningar synes, än som i verkligheten förefinnes. § 5.
Vid sistlidne riksdag anvisade Rikets Ständer vissa belopp för gömmålens gång såväl inom kopist- och kanslist-graderna af Konungens Kansli, som vid åtskilliga andra verk och inrättningar, der Kanslister funnos anställda, hvilka medel derefter, uppå reqvisition, blifvit af Kongl.
Stats-kontoret utbetalte till disposition af vederbörande Chefer.
Af de medel, hvilka för sådant ändamål skolat användas inom Justitie-stats-expeditionen, Justitie-revisions-expeditionen och Kongl.
Ecklesiastik-departementets
Expedition äfvensom för Kongl. Svea Hofrätt, hafva emellertid Cheferne för beraälde embetsverk disponerat beloppen på Registratorerne, som å Kongl. Stats-kontorets å beloppet utfärdade anordning tecknat sitt qvittens.
Utan att i ringaste mån betvifla, det icke hvar och en tjensteman sedermera erhållit sin tillständiga rätt. anse likväl Revisorerne ett dylikt sätt för redovisning af Statens medel vara mindre formenlig!, då möjligheten för granskning af desammas användande för sina ändamål derigenom tillintetgores, samt att vid ifrågavarande embetsverk bordt iakttagas enahanda ordning, som följts inom Civil- och Finans-departementen samt flera andra verk, hvilka fått sig dylika medel anslagne, och der särskild förteckning öfver de personer, hvilka skolat lyfta medlen, blifvit uppgjord och anordningen åtföljt, behörigen försedd med vederbörandes qvittenser. § 6.
Anvisningar å anslaget till extra utgifter hafva under revisions-året skett till föl— jande belopp: 3,974: 21.
å 2:dra hufvudtiteln » 4:de dito 39,572: 36. » öde dito ... 13,434: 97. » 6:te dito 3,400: 27. » 7:de dito 34,301: 3. » 8:de dito 11,534: 41. § 7.
Följande belopp äro under revisions-året anordnade på hufvudtitlarnes allmänna besparingar: å 2:dra liufvudtiteln 15,531: 91.
» 4:de dito 116,984: 83. » öde dito 137,244: 31.
» 6:de dito 34,261: 87. » 7:te dito 8,014: 95. » 8:de dito 60,868: 72. § 8.
Vid granskning af räkenskapen har Revisorernes uppmärksamhet fästats derå, att utgifter till icke obetydligt belopp under revisions-året utgått för upprättande af de sta - — 11 - tistiska tabeller, angående civila rättegångs-ärendena och brottmålen i riket, hvilka nu uppgöras i Justitie-stats-expeditionen, hvarest för detta ändamål finnes anställd en Expeditions-sekreterare jemte 2:ne biträden.
Då numera i hufvudstaden finnes inrättadt ett särskildt statistiskt embetsverk, hvars bestämmelse det väl måste antagas vara, att, så vidt möjligt är, meddela statistiska uppgifter i alla statsförvaltningens grenar, synes det Revisorerne, sorn skulle en öfverflyttning af bestyret med uppgörandet af nämnda tabeller till bemälda embetsverk vara särdeles lämplig; och då, enligt Eevisorernes tanka, genom en sådan åtgärd icke blott besparing i de med ifrågavarande tabellverks utarbetande nu förknippade kostnader skulle kunna beredas, utan ock sjelfva arbetet derpå vinna, hafva Revisorerne ansett sig böra uttala sin åsigt, att en förändring i afseende å sättet för nämnda tabellers upprättande är af behofvet påkallad och att, så snart omständigheterna sådant medgifva, detta arbete bör åt Statistiska Tabell-kommissionen uppdragas. § 9.
Efter det stöld i Februari månad 1858 blifvit föröfvad hos Handlanden i Strömstad C. E.
Olsson, och denne, på misstänka att tjufvarne begifvit sig till Norrige, dels låtit genom utsända personer efterspana dem derstädes, dels anmäla förhållandet hos Polismästaren i Fredrikshall, hvilken embetsman låtit genom två Norska polisbetjenter anställa ytterligare efterspaningar, anhöll Amtmannen i Smaalenenes Arnt hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus län, att kostnaden för polisbetjenternes i nämnda ändamål företagna resor, enligt bifogade räkningar uppgående till 10 Speciel- 7 skilling Norskt mynt, måtte dcliqventfonden, derifrån beloppet blifvit förskjutet, godtgöras; hvarefter Kongl.
Maj:ts bemälde Befallningshafvande, jemte upplysning att Handlanden Olsson vägrat den fordrade ersättningen utgifva, hos Kongl.
Majit i underdånighet hemställde, huruvida berörda belopp, vid sådant förhållande, finge af allmänna medel utbetalas.
Sedan Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-inrättningar i riket uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande anfört, att sorn, jemlikt Kongl, förordningen den 1 Juni 1819, kostnadsersättning af Svenska, statsverket för af Norsk myndighet förskjutne medel för ifrån Sverige afvikne förbrytares häktande och utleverering endast i sådane fall må äskas, då utlevereringen skett i följd af vederbörande myndighets behöriga reqvisition, men detta fall ej i förevarande fråga vore för handen, enär någon förbrytare ej blifvit i Norrige häktad och derifrån till Sverige utlevererad, Styrelsen ansågc sig icke ega skäl tillstyrka, att den ifrågasatta ersättningen af fångvårdsmedlen beviljades, har Kongl. Maj:t, jemlikt nådigt bref den 9 November berörda år, bifallit, att den fordrade godtgörelsen finge till vederbörande embetsmyndighet i Norrige utbetalas och utgå af andra hufvudtitelns extra utgiftsmedel.
Revisorerne, som, med afseende å hvad sålunda blifvit upplyst, äro af den åsigt, att Svenska statsverket ej bordt för den af vederbörande embetsmyndighet i Norrige i berörda hänseende vidtagna åtgärd vidkännas någon utgift, hafva af sådan anledning och ehuru den ifrägakorona ersättningen utgör endast ett mindre betydligt belopp, funnit sig böra detta förhållande anmäla. § 10.
Sedan, med anledning deraf att, på grund af Kongl, brefven den 20 Oktober 1832 och den 25 Januari 1842, ett belopp af 300 B:dr B:ko blifvit under flera år utaf 12 — 6:te hufvudtitelns anslag till extra utgifter utbetaldt såsom arfvode åt Polisens ombud vid pantlåne-inrättningen i Stockholm, Rikets Ständers åren 1858 och 1859 församlade Revisorer, som ansett denna utgift rätteligen hafva bordt påföras anslaget till Stockholms Polis, yttrat den åsigt, att någon anvisning af förevarande beskaffenhet ej vidare måtte af extra utgiftsmedlen bestridas, har, efter det Kongl. Statskontoret, i ämnet hördt, förklarat sig dela den af Revisorerne i berörda hänseende uttalade åsigt, Rikets Ständers Stats-Utskott, vid behandling af Revisorernes ofvanberörda anmärkning, uti afgifvet utlåtande den 10 uästlidne Augusti föreslagit Rikets Ständer, att uti underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl.
Maj:t täcktes anbefalla vederbörande att icke vidare å 6:te hufvudtitelns extra utgiftsanslag nämnda arfvode utanordna; och är, efter hvad Revisorerne inhemtat, Utskottets berörda hemställan af Rikets Ständer bifallen. § U.
Uti 8 § af nästlidet års revisions-berättelse hafva Rikets Ständers då församlade Revisorer, jemte omförmälan af de anmärkningar, som vid flera föregående stats-revisioner blifvit framställde deremot att utbetalningar från allmänna indragnings-staten, till belopp af 1,000 R:dr B:ko årligen, under en mängd af år egt rum till hyra för de af Ofver-ståthållare-emhetets Kansli begagnade embetsrum uti den s. k. Westinska egendomen, msddelat upplysning om de åtgärder, hvilka i anledning af berörda anmärkningar blifvit af Rikets Ständer vid 1844 och 1845 årens riksdag vidtagna.
Majits deraf föranledda nådiga beslut samt Stats-Utskottets viel 1850 och 1851 årens riksdag i samma ämne gjorda framställning, hvarjemte och enär vid granskning af räkenskaperna för år 1857 befunnits, att under sagde år fortfarande för berörda ändamål enahanda belopp från allmänna indragnings-staten utginge, bemälde revisorer, som ansågo nödigt att rättelse i ofvananmärkta hänseende vidtoges, hemställde att, derest tjenlig lokal till embetsrum för ofvannämnda Styrelse ej kunde uti något Kronans hus upplåtas, derom förnyad framställning, enligt Revisorernes tanke, borde hos Kongl. Majit i underdånighet göras, eller hyresmedel på annat sätt, än hittills skett, beredas, Rikets Ständer måtte å riks-staten låta uppföra ett särskildt anslag till det belopp, som för ändamålet kunde anses behöfligt.
Sedan Stats-kontoret, jemte upplysning att ifrågavarande hyresmedel alltsedan år 1817 med 1,000 R:dr B:ko årligen utgått från allmänna indragnings-staten samt att beloppet numera tillfälle Stockholms stad, såsom egare af det hus, hvarest nämnde Kansli sedan år 1852 vore inrymdt, uti sitt. i anledning af Revisorernes förevarande framställning afgifna underdåniga utlåtande i Revisorernes hemställan sig förenat, har Pikets nu församlade Ständers Stats-Utskott, med instämmande uti Revisorernes berörda framställning, uti afgifvet betänkande den 10 förlidne Augusti tillstyrkt Rikets Ständer, att uti underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t behagade låta undersöka huruvida lämplig lokal för nämnda embetsverk kan uti någon Kronans byggnad i hufvudstaden beredas, eller, i annan händelse, till Rikets näst härefter sammanträdande Ständer aflåta nådig framställning i ämnet.
Hvad Stats-Utskottet sålunda hemställt hafva Rikets Ständer godkänt. § 12.
Under den 18 Mars 1856 behagade, uppå derom gjord underdånig ansökning, Kongl. Majit i nåder tillåta att, tillsvidare och så länge förhållandena dertill föranledde, en Svensk — 13 — prestman finge af Erkebiskopen årligen utses och förordnas att vid helsobrunnen i Carlsbad såsom Predikant ombesörja gudstjenstliga förrättningar för derstädes under brunnsterminen vistande landsmän, samt tillika anbefalla Erkebiskopen att, för den händelse de till Predikantens vedergällning af brunnsgästerna påräknade bidrag något år icke uppginge till 750 Gulden, derom göra underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t, som då ville om ersättning af allmänna medel för det bristande beloppet i nåder förordna.
I följd af sedermera från Erkebiskopen till Kongl. Maj:t ingifna anmälanden om befunna brister uti den Brunnspredikanten tillförsäkrade aflöning, hafva, jemlikt särskilda till Kongl.
Stats-kontoret aflåtna nådiga bref, af bemälda embets-verk utbetalts till vederbörande Predikanter följande ersättningsbelopp, nemligen: för år 1856 1,107: 34. » » 1857 1,215: 26. » » 1858 ' 1,085: 30. eller intill revisions-årets slut tillhopa R;dr limit 3,407: 90, deraf de 2:ne förstnämnda årens brister blifvit godtgjorda af 8:de liufvudtitelns besparingar, hvaremot ersättningen för år 1858 utgått af samma hufvudtitels extra utgiftsmedel.
Då ^de i Carlsbad vistande Svenskar icke äro derstädes bosatte, utan endast tillfälligtvis såsom resande uppehålla sig å nämnda ort under en kortare tid af året, anse Revisorerne anställning af en särskild prestman för ombesörjande af gudstjenst derstädes ingalunda hafva varit af behofvet påkallad, helst dä sådant till hufvudsaklig del måst ske på Statens bekostnad; och då den utgift, stats-verket härför fått vidkännas, uppgått till ofvanomförmälda ej obetydliga belopp samt anledning jemväl synes vara att antaga det utbetalningar för samma ändamål äfven för framtiden fortfarande komma att äga rum, hafva Revisorerne trott sig böra detta förhållande hos Rikets Ständer anmäla. § 13.
Jemlikt 85 § i Kongl. Maj:ts nådiga reglemente för Krigs-akademien af den 8 April 1799, äro de vid nämnda Akademi anställde lärare tillförsäkrade »att på beneficieoch benådnings-staten för deras återstående lifstid erhålla en årlig pension, lika med hälften af den ordinarie lön, de vid afskedstagandet på Krigs-akademiens stat åtnjutit, när de i tjugu år eller deröfver tjent såsom ordinarie lärare antingen vid denna Akademi ensamt eller sammanlagdt med den tid, de på samma sätt vid något annat allmänt uppfostringsverk varit tjenstgörande, dock att de af dessa tjugu åren an vändt minst 10 år såsom lärare vid Krigs-akademien, hvarförutan de ej kunna af en sådan förmån sig begagna.»
Under åberopande af berörda nådiga stadgande samt grunderna för den vid sistlidne riksdag beslutade provisoriska pensionsreglering för civila embets-och tjenstemän i allmänhet, anhöll i början af år 1858 utnämnde Kyrkoherden i Tvååkers och Spannars församligars pastorat af Götheborgs stift, Professoren m. m. P. R.
Bråkenhjelm i underdånighet hos Kongl.
Maj:t om nådigt afsked från hans vid nämnda Akademi innehafvande Lektorsbeställning med pension å allmänna indragningstaten till belopp af 1,500 R:dr R.mt, motsvarande hälften af samma beställning då åtföljande aflöning; och genom nådigt bref af den 1 Juni berörda år behagade Kongl. Majit, med bifall till denna anhållan, tillägga Bråkenhjelm det sökta pensionsbeloppet, att utgå från och med månaden näst efter den, i hvilken han frånträdt nämnda Lektorsbeställning och dermed förenade - 14 — aflöning; dock att denna pension, likasom öfriga pensioner, hvilka tillsvidare beräkr.as efter provisoriska lönestaterna, skulle kunna vid en blifvande definitiv reglering jemkas, men i intet fall blifva mindre än den, hvartill sökanden efter äldre aflöningsförhållanden varit författningsenligt berättigad.
Efter hvad Revisorerne inbemtat, bade sökanden från den 6 Juni 1827 till den 16 Januari 1838 varit i egenskap af lärare anställd vid Teknologiska Institutet, den 1 Augusti 1829 blifvit förordnad att bestrida en Lektorssyssla vid Krigs-akademien samt med denna tjenstgöring fortfarit till den 14 Juli 1837, då han i nåder utnämndes till Lektor på stat vid Akademien, i följd hvaraf sökanden, som öfver 20 år innehaft ordinarie lärarebeställning derstädes, varit, på grund af ofvanåberopade nådiga reglemente af år 1799, till pension berättigad, oberoende deraf att lian blifvit till annan tjenst befordrad; och enligt den för år 1858 för nämnda Akademi gällande stat utgjorde sökandens löneförmåner af ordinarie lön 1,050 R:dr, med förhöjning för derunder begripna 40 tunnor spanmål, arfvode, jemlikt Kongl, brefvet den 11 April 1835, af G00 R:dr samt ersättning för ved och ljus 110 It;dr, hvilken aflöning vid sistlidne riksdag ökades, så att densamma med 1858 års början uppgick till 3,000 R:dr Ruut.
Med bibehållande af de i allmänna pensionsförfattningarne rörande civila embets- och tjenstemäns rättighet till pension å allmänna indragnings-staten intagne bestämmelser, enligt hvilka desse, för åtnjutande af dylik förmån, antingen skola hafva uppnått 70 års ålder och varit i 30 års oafbruten tjenst, eller hunnit 65 års ålder, varit i tjenst omkring 40 år och förete läkarebetyg om försvagad helsa, förordnade Rikets sednast församlade
Ständer att de civile embets- och tjenstemän, som erhållit löntillökning och sedermera under då inträdande statsreglerings-period, efter att hafva uppfyllt någotdera af ofvanberörda vilkor, från innehafvande tjenst hugo afsked, skulle i årlig pension undfå 80 procent utaf aflöningsbeloppet, dock att pensionen kunde blifva föremål för ny reglering, derest sådan af kommande Ständer pröfvades lämplig.
— När Lektor Bråkenhjelm sökte afsked med pension var lien, enligt Revisorernes tanka, icke hänförlig till någondera af dessa kategorier och, vid fråga om bestämmande af det honom tillkommande pensionsbelopp, hade således, i öfverensstämmelse med hvad jemväl Kongl.
Stats-kontoret uti sitt den 11 Maj 1858 i frågan afgifna underdåniga utlåtande ansett, icke bordt tillämpas den för Krigs-akademien nu gällande interims-stat, utan, då Bråkenhjelm blott något mer än 20 år innehaft den tjenst, för hvilken han borde undfå pension, iakttagas föreskriften i 85 § af 1799 års reglemente samt
Bråkenhjelm följaktligen ej tilläggas högre pension, än som motsvarade hälften af den ordinarie lön, han på Akademiens stat innehaft samt af det ärliga arfvode, sorn genom Kongl, brefvet den 11 April 1835 blifvit sökanden beviljadt af elen vid nu föregående riksdag till lönförhöjning för frenne Lektorer vid Krigs-akademien anslagna summa och hvilket slags arfvode tillförene blifvit betraktadt såsom ordinarie lön och i pensionsbeloppet ingått, eller tillhopa 825 R.dr Runt, med förhöjning efter riksmarkegåugspris för 20 tunnor spanmål.
Då emellertid, såsom ofvan är nämndt, Profe. ssoren Bråkenhjelm såsom afskedad lärare vid Krigs-akademien erhållit pension, öfverstigande det belopp, hvartill han, efter Revisorernes åsigt, varit, enligt gällande författningar, berättigad, hafva Revisorerne icke kunnat underlåta att å detta förhållande fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. § 14.
I anledning af en vid 1855 års stats-revision framställd erinran mot lämpligheten deraf, att utgifter till föremål, för hvilka statsanslag saknades, blifvit anordnade på öfverskotten af stats-verkets inkomster, anhöllo, uti underdånig skrifvelse den 22 April 1857, Rikets Ständer, — 15 - som förmälde sig vilja tillse att, vid riks-statens upgörande, de fleste sådana utgifter, hvilka dittills blifvit på nyssnämnda sätt bestridda, å vederbörande bufvudtitlar upptogos, att, om Kongl. Majit icke desto mindre skulle framdeles finna nödigt anvisa statsmedel till sådana behof, hvilka ej blifvit af Rikets Ständer förutsedda och hvartill anslag således ej beviljats, dessa utgifter, derest de ej kunde bestridas med de för tillfälliga behof egentligen afsedda besparingarne å riks-statens hufvudtitlar, hädanefter måtte under för,•skottstitel anordnas och vid påföljande riksmöte meddelas Rikets Ständer, som då blefve i tillfälle att i anledning af dessa anvisningar besluta; och förklarade Kongl.
Maj t uti nådigt bref af den 10 Juli 1857 Sig vilja taga denna framställning i betraktande vid de tillfällen, dä anvisningar af dylik beskaffenhet ifrågakomma.
Sedan emellertid Rikets Ständers år 1858 församlade Revisorer erfarit, att från föregående år funnos gällande åtskilliga Kongl, bref, hvarigenom Kongl. Stats-kontoret blifvit anbefaldt, att framgent, medelst anordning på öfverskotten af stats-verkets inkomster, verkställa vissa årligen förekommande utgifter, och att berörda utgifter icke blifvit vid nyss förut hållna riksmöte på vederbörande hufvudtitlar uppförde, samt
Revisorerne af denna anledning och enär det med Rikets Ständers ofvanberörda underdåniga framställning åsyftade ändamål, nemligen att förekomma anvisningar på sådana tillgångar, hvilkas befintlighet vore oviss, ej helt och hållet kunde vinnas, så länge föreskrifterna om sagde utbetalningar ännu vore gällande, hemställt, att bemälda embetsverk måtte erhålla nådigt förständigande, att hädanefter under förskottstitel, såsom beroende på ananmälan hos Rikets Ständer, anordna alla sådana utgifter, som dittills utgått af öfverskotten å stats-verkets inkomster, har, efter det nästlidne års Stats-revisorer förmält sig jemväl uti ofvannämnda yttrande instämma och Kongl. Stats-kontoret, i ämnet hördt, tillstyrkt den föreslagna åtgärden såsom lämplig, Kongl. Majit, enligt hvad Revisorerne inhemtat, vid underdånig föredragning af detta ärende den 3 Februari innevarande år, funnit godt i nåder förklara alla om dylika anordningar gifne föreskrifter i Kongl, bref, reglementen eller författningar vara till kraft och verkan upphäfda samt uti nådigt Bref af samma dag, bland annat, anbefallt Kongl.
Stats-kontoret att, i de fall, der annan tillgång för bestridandet af ifrågavarande utgifter saknas, dem under förskottstitel anordna och vid påföljande riksdag till ersättning anmäla.
I sammanhang härmed få Revisorerne meddela följande förteckning öfver de vid revisions-årets slut balanserade och på anmälan hos Rikets Ständer beroende förskotten Utgifter till Kommittéen för reglerandet af vissa juridiska förhållanden emellan Sverige och Norrige 5,963: 76.
Dito till dito för undersökande af grunderna för städernas beskattning .... 6,000:
— Dito till dito för utarbetande af förslag till militära helsovårdens i riket ordnande 3,678: 66.
Dito till dito för kommunal-lagstiftningen i riket 4,470: 74.
Dito för uppgörande af formulär till förvaltande verkens räkenskaper 1,800: — Kostnader i och för 1857 och 1858 årens stats-revisioner 14,371: 92.
Ersättning för dagsverks-skyldighetens upphörande vid kungsgårdar och andra kronolägenheter 1,313: 31.
Eotefrihets-ersättning till Länsmännen 501: 70. fioterings-understöd 2,292: 67.
Afgift till presterskap och fattigvård för häradsskrifvare-bostället Mjölkalånga 42: 95.
Efterskänkte daua-arfs-medel ... 2,232: 78.
Transport: 42^68: 49! — 16 — Transport: 42,668: 49.
Ersättning för uppkommen brist å den Landshöfdingen i Upsala län anslagna indelning af kronoskatte-hemmanet Söderby 37: 63.
Dito för bristande prostetunnor 21: 31.
Dito till innehafvare af roterade ecklesiastik-boställen 2,820: 94.
Summa 45,548: 37. § 15.
Af det vid 1856—1858 årens riksdag beviljade så kallade mindre kreditivet, fastställdt till 1,500,000 R:dr Runt, deraf hälften borde vara att tillgå för rikets försvar och hälften för andra högst vigtiga och angelägna ändamål, har under revisions-året ej något blifvit lyftadt. § 16.
Såsom uti sednaste revisions-berättelse omförmäles, äro åtskillige, dels genom enskilda donationer tillkomna, dels af statsmedel bestående kassor och fonder, jemlikt särskilda derom meddelade föreskrifter, ställda under Kongl.
Stats-kontorets förvaltning, för att genom utlåning göras fruktbärande.
Räkenskaperna öfver dessa kassor och fonder, hvilka här nedan upptagas, utvisa följande förhållanden i afseende å inkomster och utgifter : Norénska Testaments-fonden.
Balans från år 1857:
Tillgångar 15,504: 85.
Ränte-medel 750: — Summa 16,254; 85.
Kadett-underhåll 630: — Balans till år 1859:
Kontant behållning 624: 85.
Utlånt kapital 15,000: — jg g94. g5 Summa 16,254: 85. — 17 — Filéenska Testaments-fonden.
Balans från år 1857 : Tillgångar ; 30,104: 68.
Ränte-medel 1,428: 75.
Summa 31,533: 43.
Till folkundervisningens befrämjande 1,214: 51.
Balan* till år 1859:
Kontant behållning 68- 92 Utlånta medel 3Q,25o': - 30>318; 92 Summa 31,533T"43!
Fonden för blesserade Officerare och Under-officerare.
Balans från år 1857: Tillgångar 24,454: 71.
Inkomst : Arsanslaget 7,500: — Känte-medel 1,068: 38. g 5gg. 3g Summa 33,023: 9.
Pensioner och gratifikationer 9,126: 50.
Balans till år 1859:
Kontant behållning 742: 59.
Utlånta medel 22,500: — Fordringar: obetald ränta 654: — 23 896- 59 Summa 33,023: 9. 3 — 18 — Skogsplantering-s-kassan.
Kontant behållning 67,289: 55.
Utlånta medel 279,830: — Utestående kronouppbörd: levererad 38,025: 30. resterande 4,553: 20. 42 578: 50.
Förskotter 18,250: 20.
Proprie-balanser 258: 47.
Fordringar 14,972: 38. 423 179; 10.
Skogsförsäljnings-medel - 156,310: 78.
Utsynings-afgift 1,137: 75.
Betes-medel 468: 56. Böter.... 5,842: 15.
Ränte-medel 15,795: 20.
Ersättning för hemtnans-räntor och arrenden 22,434: 88.
Besparing å f. d. jägeri-statens kontanta löner 246: 54.
Ränta å skogs- och jägeri-statens boställen 1,113: 32.
Diverse inkomster 1,578: 37.
Balans tilt år 1859: Ofverlevereringar 1: 92.
Återstående utgifter... 13,979: 19.
Skulder —... - 85,647: 10. 204,927: 55. 99,628: 21.
Summa 727,734: 86.
Crecli t.
Balans från år 1857: Qfverlevereringar • 151: 55.
Återstående utgifter 10,805: 98.
Skulder 54,365: 2. 65,322; 55.
Aflöning 58,795: 89.
Silkesodlingens befrämjande 180: — Flygsandens hämmande 1,605: — Kronoparken vård och förvaltning 18,217: 54.
Inköpta hemmansdelar å Böda kronopark 3,000: — Reparationer vid Skogs-iustitutet ... 2,968: 33.
Transport: 84,766: 76. 65,322: 55.
— 19 — Transport: 84,766: 76. 65,322: 55.
Provision och remisslage 1,410: 55. Afkortningar..— 2,364: 3.
Diverse utgifter 18,265: 76: j06 807- 10 Balans til år 1859:
Kontant behållning 67,581: 53.
Utlånta medel 387,365: — Utestående krono-uppbörd: levererad 32,810: 71. resterande 5,931: 83. 33742- 54 Förskotter 20,127: 87.
Fordringar 41,529: 80. 555 605: 2] Summa 727,734: 86.
Genom nådigt bref af den 23 April 1824 bestämdes, att dåvarande Kanslisten i Kongl.
Krigs-kollegium, Häradshöfdingen Fredrik Widbom skulle bibehållas vid sitt såsom Sekreterare vid Ofver-hofjägmästare-embetet från Djurgårds-kassan utgående arfvode 248 R:dr 16 sk.