Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer gilladt, deruti tillstyrkes, att Inrättningens enskildt tillhörige Fastigheter i Hufvud-Staden, hvaribland Ladugårdslands Bränneri äfven begripes, böra på öppen auction försäljas, likväl med iakttagande att förut må utrönas, huruvida dessa egendomar finnas begagneliga för Stats-Verket eller andre publika behof, 318 Stats-Utskottets Betätikanden.
Stats-Verket i sadan händelse har sig förbehållit att inlösa Fastigheterne efter ett skäligt, genom ordentlig värdering stadgadt^ pris.
I anledning häraf och då Utskottet icke af någon framställning härom ifrån Kongl.
Maj:t blifvit satt i tillfälle att känna huru många och hvilka af Ladugårdslands Bränneri-Byggnader kunna för Veterinair- Inrättningen erfordras, anser Utskottet någon åtgärd af motionen icke uppkomma utan lärer det bero af Kongl. Maj:t att, efter pröfning af behofvet, i Nåder bestämma hvilka Byggnader, och till huru stor del af de Lägenheter, som hittills varit begagnade för Ladugårdslands Bränneri, kunna för Veterinair-lnrättningen erfordras och måga dertill upplåtas, utöfver hvad som redan blifvit denna Inrättning tilldeldt.
Dock öfverlemnas detta vördsamligen till Riksens Högloft.
Ständers eget bepröfvande.
Stockholm d. 21 Nov. 1823.
N:0 630.
Ankom Jen 3o Nov. 1823.
Stånders Statssamt Allmänna Besvårs- och Stats- Utskottets B etunkanden. 31 q KS Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 592 afgifne Betänkande, rörande Kongl.
Maj-ts Nådiga Proposition, om inrättande af ett Allmänt Arbets- och Corrections-Hus hår i Staden.
I ill Utskottet har Hedervärda BondeStåndet återremitterat ofvanberörde Betänkande, med de anmärkningar urno ätt slutliga pröfningen af Kongl. Majrts ifrågavarande Nådiga Proposition desto mindre bordt, på sätt Utskotten tillstyrkt, hvila intill nästa Riksdag och Tanto Krono - Brännerit der emellertid blifva oföryttradt, som lätteligen kunde Itända, att denna Lägenhet dessförinnan blefve behöflig, i fall, på Kongl. Majus anmaning , ett Sällskap för fångars vård hastigt nog bildade sig 2ulo at begagnandet af Abyggnaderne vid Tanto medförde en dubbel vinst enär desamma, onyttjade intill nästa Riksdag, måste derunder antingen förfalla, eller med kostnad och utan bestämt ändamål underhållas, samt 3:o att i följd af de Beslut, som blifvit fattade rörande Allmänna Magazins-Inrättningens upplösning, måste disposition 320 Stats-Utskottets JBetänkanden. snart ske af så väl Lägenheten Tanto, som Inrättningens öfrige Byggnader och Lägenheter.
Vid besvarande häraf anse Utskotten sig endast böra nämna, att Utskottens ifrågavarande Betänkande blifvit af de öfrige trenne Riks-Stånden godkännt och antaget, samt att, då ärendet följakteligen enligt Regerings-Formens 6g §. är att anse såsom afgjordt, Utskotten icke kunna i någon pröfning af anmärkningarne ingå.
Stockholm den 26 November 182^* N:0 631.'
> Antom den 3o Not» 2823.
Stånders Statsoch Bevillning-Utskotts
Utlåtande ofver anmärkningar vid dess Förslag om Tidningars förseende med Cartse Sigillatae Stämpel.
Inom Hedervärda Bonde-Ståndet har blifvit anmärkt vid Stats- och Bevillningsutskottens gemensamma Utlåtande N:o 564, angående postfrihet för utkommande Stats-Vtskottets Betänkanden. 32* Tidningar och Dagblad, samt deras förseende med Cartse Sigilat® Stämpel» att den föreslagne postfriheten skulle komma att allt förmyeket betunga posiföringen, emedan stora paqvetter då troligen försändas med posten; till förekommande hvaraf viss tyngd borde bestämmas, hvaröfver postskjutsen icke finge besväras; äfvensom lempligt syntes och med Grund-Lagen instämmande, det 8:de puncten i Betänkandet, innefattande at* underslef, förfalskning och annan grof förbrytelse vid Tidnings - stämplingen skulle straffas, på sätt Chanse Sigillatse Förordningen i thy fall förmår, icke öfverlemnades till Riksens Ständers slutliga pröfning, förr än Utskotten sammanträdt med Lag Utskottets Ledamöter till nödig öfverläggning.
Hvad den första anmärkningen be O träffar, så inhemtas af Utskottens Betänkande, hurusom Utskotten hyst den öfvertygelse, att det för alla nyttiga kunskapers spridande vöre vigdgt, om så väl Tidningar, som alla periodiska skriftef, finge kostnadsfritt afsändas; men att, då en sådan tillåtelse kunde lätt föranleda till missbruk genom yppad lätthet för Författaré och Öfversättare att, i form 21 3a 2 Stats-Utskottets Betänkahden. af tidskrift, utgifva sina arbeten, för att såmedelst befordra deras hastiga och kostnadsfria kringspridande, hvilket åter skulle möjligen till den höjd öka postens tyng, att flere hästar erfordrades till dess framskaffande, Utskotten för det närvarande och förr än postföringen blifver stäld på annan fot, icke vågade tillstyrka denna mera allmänna frihet; men förmodade deremot, att en så beskaffad postfrihet, förunnad endaståt Tidningar, ingalunda skall medföra så betänkliga följder i afseende på postföringen, emedan Allmännheten i Landsorterne vanligen inskränker sig till Läsning af två eller tre Dagblad.
Härigenom synes den befarade olägenheten, att postskjutsen skulle blifva förmyeket betungad med stora pacjveter vara förekommen, heldst missbruk i detta afseende medför det ansvar, som i allmänhet är stadgadt för obehörigt begagnande af Fribrefsrättighet och något bestämmande af viss tyngd på de paquetter, som med posten sändes, lärer hvarken erfordras-eller vara lempligt; Och vidkommande åter det i 8:de puncten af Utskottens Betänkande gifne Förslag, det underslef, förfalskning och annan grof förbrytelse skall Straffas, på sätt Chartte Stat s-Vt skottets Betänkande^ 323 Sigillatse-Förordningen i thy fall förmår, så, enär detta år tillstyrkt, såsom correctiv för missbruk vid Tidningars och Dagblads förseende med Chartte Sigillatae Stämpel, hvilken åtgärd är af enahanda beskaffenhet med pappers förseende med den Allmänna Chartse Sigillatae Stämpel, lärer missbruk i begge fallen af lika beskaffenhet böra medföra lika ansvar, och som det åberopade stadgandet uti Chartte Sigillatse-Förordningen är i fullkomlig öfverensstämmelse, med hvad tillförene varit och ännu fortfar att vara gällande, synes Lag-Utskottets hörande i förevarande fall hafva varit öfverflödigt.
Utskotten finna således icke anledning förekomma till någon ändring uti dess om postfrihet för Tidningar och Dagblad samt deras förseende med Chartte Sigillatae Stämpel afgifne Förslag, och få för öfrigt anmäla, att Utskottens i detta ämne afgifne förra utlåtande är bifallet af Högloft.
Ridderskapet och Adeln den io:de innevarande månad, af Högvördige Preste-Ståndet den 3i nästlidne October och af Vällofl. Borgare-Ståndet den 6:te i denna månad.
Stockholm den 2 8 November 1823. 324 Stats-Utskottets Betänkunden.
N:0 632.
Ankom den 3o Noy. 1823.
Memorial med Förslag om ändring i tiden för afslutande af Summariska Råkningarne öfver Uppbörden af RiksgäldsContoirets Medel m. m.
Svedan, till vinnande af nödig Controll derpå, att allt hvad som utaf RiksgäldsContoirets Fonder från Länen levereras, varder till Redovisning uti RiksgäldsContoirets Räkenskaper behörigen upptaget, Riksens Höglofl.
Ständer vid Urtima Riksdagen i Stockholm år 1815 beslutat, dels, att öfver Bevillningen och öfrige Riksgälds-Contoiret tillslagne Fonder, hvilka förut af Uppbördsmännen sammanblandats i Räkning med StatsVerkets och andre Inrättningars medel, och på enahanda sätt af Lands-Contoiren upptagits i Landsboken, dädanefter skulle , så väl af uppbördsmännen som uti Lands-Böckerne visas särskild reda: dels ock, att de Suinmariske Räkningar öfver Riksgälds-Contoirets Fonder, hvilka för hvarje år från Lands-Contoiren till Stats-Utskottets Betänkdnden. 325 Rikgälds-Contoiret insändas, skulle, efter verkställd granskning i alla de delar, som derstädes kunde Controlleras, såsom Balancers öfverförande, gjorde Levereringar och afförde Remisslagen, uti behörigen bestyrkte Afskrifter öfverlännäs till Kongl. Kammar-Rätten, som, när Lands-Böckerne dit inlcommit, borde genom vederbörande Revisions-Contoir, »med dem jemnföra de ifrågavarande Suinmariske Räkningarne, till utrönande huruvida, eller i hvad motto, emellan desse Räkenskaper öfverensstämmelse eller olikhet förekommit; Så har, enär i följd af detta, uppå Kongl. Maj:ts befallning, genom Kongl. Kammar-Collegium samt Kongl. Kammar-Rätten, vederbörande till efterrättelse meddelde Beslut, Summariske Räkningarne för åren 1816 och 1817 blifvit i Afskrifter till Kongl.
KammarRätten insände, bemälde Rätt, efter de sammas jeinnförande med Hufvud-Räkenskaperne för år 1816 anmärkt, det många skiljaktigheter dervid befunnits, hvarjemte Kongl. Kammar-Rätten tillkännagifva, att sådane olikheter voro en oundviklig följd deraf, att de Summariske Räkningarne, enligt föreskrift skola afslutas med April månad, då deremot Hufvud-Räkenskaperne gå till den 1 Sep - 3j6 Stats-Utskottets Betänkandeti. tcmber hvarje år; äfven6om titi LandsContoirets, öfver de gjorde anmärkningarne, infordrade Förklaringar, hufvudsakeligen uppgifvits enahanda skäl till de befunne skiljaktigheterne; hvilket förhållande ock föranledt Commissarierne vid Riksgälds-Contoiret till deras hos 1820 års Herrar Revisorer af Stats- Banco- och Riksgälds-Verken gjorde hemställan, att, till vinnande af likstämmighet emellan de ifrågavarande Räkenskaperne, Afslutningstiden för Summariske Räkningarne måtte blifva flyttad från den sista April till den sista Augusti, då Lands-Contoirets Hufvnd-Räkenskaper afslutas.
Och hafva, på sätt Herrar Revisorers Berättelse till Rikets Högloft, Ständer utvisar Herrar Revisorernc denna hemställan ined deras tillstyrkande beledsagat.
Och som det är af mycken vigt att Summariska Redogörelserne må blifva till alla delar med Lands-Böckerne öfverensstämmande, samt, efter hvad, ej allenast af Redogörarne sjelfve, utan ock af de Verk och Auctoriteter hvilka med granskningen deraf ega befattning, vitsordats, fullkomlig likstämmighet emellan desse Stcits-Utskottets Betänkanden. 327 Räkenskaper, hvilka skola till redovisning upptaga enahanda poster, icke lärer annorledes kunna vinnas, än medelst enhet i tiden för deras afslutande; så, enär någon olägenhet vid afslutande af Riks-Hufvud-Boken, hvilken jemnväl kommer att upptaga Riksgälds - Contoirets Medel, icke eller uppstår af den föreslagne förändringen i tiden för Summariske Räkningarnes uppgörande; liar StatsUtskottet skolat hemställa, om icke afslutningstiden för Sumtnariske Räkningarne öfver Riksgälds-Contoirets Fonder, kunde från den sista April varda framflyttad till Augusti Månads slut, eller samma tid, som för afslutandet af HufvudRäkenskperne är stadgad, samt, då förstnämnde Räkenskaper således skulle komma att grunda sig på de till Augusti månads slut till Lands-Contoiren inkommande Special Räkningar, tiden för insändandet af Summariske Räkningarne till Riksgälds-Contoiret, hvilken förut, när Räkenskaperne afslutades med April Månad, varit utsatt till 2 månader derefter, eller den 1 Julii, nu mera bestämmas , likaledes till 2 Månader efter afslutningsdagen, eller till den 1 November.
I sammanhang härmed liar hos Utskottet förekommit, att af de till Riks - 3a8 Stats-Utskottetn Betänkanden. gälds-Contoiret inkommande Räkenskaper icke kan utrönas, huruvida Krono-Fogdar och Magistraternes Uppbördsmän i rätter tid afleverera de Bevillnings-medel, sorn vid Uppbörds-stämmorne till dem inbetalas.
Men dä, enligt UppbördsRegleinentet af år 1739 §. 2, det åligger Härads-skrifvarne, att efter hvarje Uppbördsstämma till Lands-Gontoiret inrapportera den influtne Summans belopp, samt Krono-Fogdarne, att månatligen afgifva Extracter öfver Uppbörden; äfvensom Städernes Uppbördsmän böra författa dylike Uppbörds-Extracter, hvilka af Magistraten verificeras och till LandsContoiret insändas, så synes den upplysning, som i nyssnämnde måtto saknas, kunna, utan särdeles besvär för LandsContoiren, derifrån meddelas.
I hvilket afseende Lands-Contoiren torde böra åläggas , att, i enlighet med ofvanberörde dit inkommande uppgifter, uppgöra och, då Summariske Räkningen till RiksgäldsContoiret insändes, alltid därvid bifoga en sådan förteckning, som utvisar Teraninerne för Ordinarie och Rest-Stämmorne i hvarje Stad och fögderi, samt huru stort belopp i penningar, som vid hvarderas af desse Stämmor hos hvarje Uppbördsman influtit. Stats-Utskottets Betänkanden. $29 Deremot, och då de så kallade Restantie förslagen, hvilka , enligt nu gällande stadganden, skola vid Lands-Contoiren författas och årligen till Riksgälds-Contoiret inskickas, innefatta enahanda Summor, som summariske räkningarne, och blott tjena att utvisa Restantiernes belopp vid hvarje års slut, hvarom upplysning både säkrare och skyndsammare vinnes, genom den Commissarierne vid RiksgäldsContoiret till författande ålagde uppgifter öfver Restantierne, sådane de befinnas, enligt Summariske Räkningarne, samt med afdrag af hvad som efter samma Räkningars afslutande intill årets slut derpå influtit, och hvilken uppgift vid hvarje års slut till Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret af Commissarierne insändas; kunna de förut bruklige Restantie Förslagen, såsom ett onyttigt och Lands-Contoiren blott betungande arbete, alldeles umbäras och afskaffas.
Då nu Utskottet öfverlemnar detta allt till Riksens Höglofl.
Ständers egen upplysta pröfninng, får Utskottet tillika hemställa att, i händelse Riksens Höglofl.
Ständer skulle dela Utskottets åsig— ter i dessa ämnen, sådant må vara hos Kongl. Majit i underdånighet anmäldt, med underdånig anhållan derjemte, att, 33o Stats-Utskottets Betänkande. i* afseende på verkställigheten häraf, Kgl, Maj:t täcktes dess Nådiga förordnande meddela.
N:o 633 Ankom den 4 Dec. i8a3.
Stånders StatsBanco- samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskotts
Utlåtande ofver gjorda amårkningar vid deras under N:o 575 afgifne Betänkande, rörande anslaget för Strömrånsningar samt åtskillige dermed gemenskap egande motioner.
Detta Betänkande har blifvit återremitterat : 1:0 Af Hoglofl. Ridderskapet och Adeln med anmärkningar endast emot Betänkandets sednare del, rörande Kungsädrörs oell flottleders öppnande, hvarvid yrkas, att Lagligen icke bör kunna anställas iindersökning, som medförer någons lidande; att sådant är stridande emot tredje mans rätt; och att Lag-Utskottet bordt uti dessa motioners behandling deltaga. Stats-Utskottets Betänkcmden. 331 2:0 Af Hedervärda Bonde-Slhndet under vidlyftigare anföranden , med hufvudsakligt påstående, att anslagets lika spridande till alla orter hade bordt vara ett vilkor för sjelfva anslaget; att flera särskildt uppnämnde
Lokaler dertill varit lika om ej mera berättigade , än de sorn antingen redan fått detsamma begagna, eller ock dertill nu äro föreslagne; att ämnet angående tillstänga Flottleders öppnande, hade bordt särskildt och skiljdt från Strömränsnings-anslaget behandlas; att de föreslagne undersökningar ej böra ske på enskildes förskjutande kostnad; att Major Hellströms hållna undersökning öfver Clara
Elf ej blifvit nogare granskad och till verkställighet befordrad; samt sluteligen att Strömrensnings-arbetet företrädesvis bör anställas där, hvarest enskilde uti detsamma och Kostnadens bestridande vilja deltaga.
Allt hvad således blifvit anmärkt hafva Utskotten till pröfning upptagit, men finna icke några sådana skäl vara anförde, som kunna verka till hufvudsakelig ändring uti det förut afgifne Utlåtandet.
Dock som
Beductionen i afseende på vidden af de föreslagne undersökningar öfver tillstängda Kungsådror 33a Stats-Ut skot tets Bctänkanden. äfvensom beskaffenheten af det anslag, hvilket till ersättning för dem som äro egare af undfångne previlegier och Laga kraftvundne Domar, blifvit tillstyrkt, synes vara mindre tydelig och följaktligen till en del hafva föranledt de gjorde anmärkmngariie; få Utskotten dertinnan föreslå följande förändring: på förra stället: ”Utskotten tillstyrka Riksens Hög. loft.
Ständer, att hos Kongl Maj:t i underdånighet anhålla , det på alla ställen, där klagan anmäles rörande olagligt stängd Kungsådra bör undersökning af vederbörande, Auctoriteter på de klagandes förskjutande kostnad anställas och utföras till utrönande huruvida Kungsådrorne enligt Allmänna Lagens stadgande uti 17 Cap. 4 §. och ao Cap. 2 och 3 §. §.
Byggninga-Balken, samt flere härom utkomne Författningar finnas alla tider på året behörigen öppna m. m.” efter Betänkandets följande ordalydelse; och på sednare ställen: ”Att strömsättnings-fondens tillgångar kunde få användas för slika förluster, dock likväl blott på en gång, och icke genom årligt anslag, samt endast i de fall, då fråga är om allmänna Flotteller farleders öppnande.” t Stats-Utskottets Betänkande^, 333 Riksens Högloft.
Ständer lära upplyst finna, att hufvudsaken härigenom icke undergått någon förändring, men ordställningen blifvit förtydligad.
Genom åfvan föreslagne Redaction anse Utskotten de fleste anmärkningar vara besvarade.
Hvad de öfrige beträffar få Utskotten åberopa sitt förra Utlåtande och de skäl, som för de tillstyrkte åtgärder äro uti detsamma anförde, hvilka Utskotten icke finna sig kunna frångå eller förändra.
Uti något slagg förslag till arbetsordning eller anslagets fördelning anse Utskotten Riksens Högloft.
Ständer så mycket mindre kunna ingå, sorn allt detta fordrar 1'ocala undersökningar hvilkas pröfning hädanefter som hittills, säkrast öfverlemnas åt Kongl.
Majit, att efter Comitterades för Strömrensningarne underdånigast afgifne Förslag, i Nåder upptaga och, efter sig företeende omständigheter, med eller utan närboendes deltagande i kostnaden, afgöra.
Derigenom hafva äfven Utskotten förklarat, hvarföre de ej kunnat inlåta sig uti de yrkade undersökningar pä särskildt uppg i fne ställen samt ännu mindre bordt emot Grundlagens stadgande, till öfverlägning eller något slags Utlåtande upptaga sådnne klagomål# hvilka 334 Stats-Vtskottets Betänkanden. det tillhörer Lag-Skipande Magten att afhjelpa.
' Om de i laga ordning föreslagne undersökningar, der sådane ej redan skett, skulle förskjutas af allmänna medel, så skulle sådant troligen ofta föranleda ohemula klagomål, och större delen af StrÖmränsnings-Fonden kunna medtagas till desse rättegångars bestridande, hvarföre de klagandes förskjutande kostnad, synes vara ett nödigt samt, af försigtigheten framkalladt säkerhetsmått.
Detta ämnes gemensamma behandling med Strömränsnings-anslaget var i naturlig ordning föranledt af det tillstyrkandet, att till ersättning använda någon del af detta anslag.
Men communication med Lag-Utskottet föranleddes ej af någon slags Remiss, och att den ändå skulle ske, då fråga icke var om Lagförklaring eller ny Lags stiftelse, utan endast om tiliåimpning och verkställighet af en redan varande samt ännu fullt gällande Lag , lärer icke behöfva någon vederläggning.
Sluteligen få Utskotten, jemte bifogande af flere Ledamöters särskildte anföranden vördsamt tillkännagifva att Betänkandet blifvit godkändt af Högvördige Preste- och Vällofl. Borgare-Ståndet.
Stockholm den 28 November i8a3.
Stats-Utskottets Betänkande/?. 335 N:0 634- Ankom den 3 Dec. i8a3.
Memorial rörande afgörande genom Votering af frågan om en bestämd afgift till Veneriska smittans hämmande.
Vid behandlingen af den med anledning af Kongl. Maj:ts derom aflatne Nådiga proposition af Stals- och Bevillningsutskottens uti afgifnc Betänkande och Utlåtande, det förra under den 21 Augusti och det sednare under den 25 sist— lidne October, gjorde framställning rörande en af hvarje mantals-skrifven person årligen intill nästa Riksdag utgående afgift till Veneriska smittans hämmande, har den skiljaktighet företett sig, att då Höglofi.
Riddersk. och Adeln, Högvördige Prestc-Ståndet samt Yällofl.
BorgareStåndet under den 17, 19 och 20 dennes bifallit Utskottens Förslag , det skulle denna afgift under berörde tid och med iakttagande af de för dess utgående belopp, användande och redovisning be - 336 Stats-Utskottets Hetänkanden. stämde vilkor fortfara, har deremot Hedervärda Bonde-Ståndet den 17 i samma Månad ogillat Utskottens Förslag och i stället beslutit, att vid öfvervägande af de olika local-omständigheter, som i detta ämne sig förete, borde Herrar Landshöfdingar anmodas, att till befordrande af det nyttiga och vigtiga ändamål, som sökes, böra innevånarne i hvarje ort, huruvida de vilja medgifva ifrågaställde afgifts fortfarande dervid det må ankomma på innevånarne sjelfva, att bestämma nämnde Afgift både i anseende till belopp och tid samt förvaltning och redovisnings sätt.
Under ett sådant förhållande och då nyttan af det härmed åsyftade ändamål påkallar ett gemensamt bemödande till motverkan af. ofvanberörde sjukdom med dess vådliga följder, få Utskotten till Hedervärda Bonde Ståndets egen urskillning öfverlemna, huruvida Ståndet skulle finna godt alt med de öfrige Respective Riks-Stånden sig förena, men emedan i motsatt fall denna stridighet i Beslut icke lärer kunna afgöras annorlunda än genom frågans hemskjutande till Högloft.
Förstärkta Stats-Utskottets afgörande, ty, tro Uisjkottcn sig jemnäl till vinnande af Stats-Utskotlets Betänkanden.
33^ tid nu böra utsätta den i detta fall nödiga Voterings-propositionen, så lydande:
Den som bifaller, att en årlig afgift skall till nästa Riksdag, för att genom Curhusens bibehållande bidraga till den "Veneriska smittans hämmande, och utrotande, utgöras af hvarje Mantals-skrifven Person, likäl med det förbehåll, till det belopp och under det vilkor, i afseende på användande, förvaltning, disposition och Redovisning m. m., som i ofvan omförmälde Betänkande och Utlåtande utförligen omförmälas, Voterar ja den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej: så komma med afseende på de i detta ämne sig företeende olika local-omständighcter, Herrar
Landshöfdingar att an* modas, att till befordrande af det nyttiga och vigtige ändamål, som sökes, höra innevånarne i hvarje ört, huruvida de vilja medgifva ifrågaställde afgifts fortfarande , dervid det må ankomma på innevånarne sjelfve, att bestämma nämnde afgift både i anseende till belopp och tid, samt förvaltning och redovisningssätt. aa 338 Stats-Utskottets Betänkanden.
Ständers upplysta pröfning Vördsamt understäldt.
Stockholm den 28 November 1S23.
N:0 635, Ankom den 4 Dec. 1823.
Riksens Högloft Stånders, till en Nämnd af 120 Ledamöter, sammansatte Stats- Banco- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Memorial, angående Låne-understöd af Säd till anläggning af District- eller Sockne-Magaziner i Landet.
CjTenom Protocolls utdrag af den ig, 22, och 25 i denna Månad hafva Respective Stånden öfverlemnat till sammansatte Stats- Banco- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, att, i egenskap af Nämnd med Rikets Ständers rätt, likmätigt Grundlagarnas föreskrift, afgöra Tvänne i sammanhang med Allmänna Magazins-Inräitningens upplösning förekomne frågor, hvaruti Tvänne Stånd Stats-Utskottets
23g slädnät i olika Beslut emot de andra Tvänne rörande Låne-anslag till Districteller Sockne-Magaziners bildande i Provinserna* Utskotten hafva 1 anledning häraf vid sammanträdet denna dag, efter den ordning Grundlagarne stadga , röstat öfver följande af Riks-Stånden godkände propositionen t:sta Votcringetl ••
Den som bifaller, att 60,000 Tunnor Säd af Råg, Korn eller Hafra, ml, tilt Låne-understöd för anläggning af District-Magaziner uti de Norra Länen, jemte Stora Kopparbergs och Vermlands Län, anslås utaf Allmänna Mägazins-Inrättningens qvarblifvande behållningar med de vilkor och föreskrifter Stats- Banco- samt Allmänna Besvärs och Ekonnomi-Utskottens den to sistlidne October afgifne Utlåtande innehåller, voterar Ja:
Den det ej villi
Nej så komma förenämnde 60,000
Tunnor Säd att öfverlemnas till Kongl, Maj:ts Nådiga disposition, för att, efter 34o Stats-Uts/cottets Betänk midén.
Länens folkmängd och olika Sädes-production, pä tjenligaste sätt fördelas samt åt
Länen erbjudas, antingen till innrättande af Sockne eller District-Magaziner, i fall visse Orter sådane önska, och de pröfvas nyttige samt ledande till ändamålet, eller ock till användande på annat sätt såsom en grundläggning för undsättnings anstalter.
"Voteringen har utfallit med 66 Ja och 53 Nej, och som alltså Ja vunnit, kommer meranämnde Låne-anslag, af 60,000 Tunnor för de Norra och en del af Vestra Länen, att disponeras i den ordning och med de vilkor, som StatsBanco- samt Allmänna'Besvärs och Ekonomi-Utskottens, under den 10 sistlidne October, meddelte Utlåtande bestämmer. » i Ar a Voterings-fragan:
Den, som bifaller, att, i likhet med hvad sammansatte Stats- Banco- samt Allmänna besvärs och Ekonomi-Utskotten i Utlåtande af den i o sislidne October tillstyrkt, ett anslag af 25,ooo Tunnor