Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Borgare-Ståndet ingifna och derifrån till Stats-Utskottet remitterade Memorial om Medel till Casern- byggnad för 2 ine i Ystad forlagde Escadroner af Mörnerska Husar-Regementet.
Vallöf!. Borgare •
Ståndet har till Stats-Utskottet remitterat ett af Handelsmannen Gustaf Hagerman ingifvit så lydande Ödmjukt Memorial!
Eör de i Staden Ystad forlagde 5:ne Escadroner af Kongl. Mörnerska Husar-Regementet, har Staden redan , likväl med lånta penningar mot sex proCents renta, låtit uppföra en Casern fcyss - 778 Den 7 Juli. byggnad, som i det mindsta kostat 30,000 R:dr Banco, men ännu återstår en flygelbyggnad, hvartill ytterligare erfordras omkring 12,000 B:dr Banco, oell hvilken sistnämnde summa genom upplåning mot renta äfven mäste anskaffas , i fall penningar stå att erhålla.
XJtorn det årliga rentan till sex för hun- ‘ drade, som för de redan upplånte 30,000 R:dr Banco skall erläggas, medtager en betydlig del af de Stadens inkomster, hvilka för a/ndfa angelägnare behof äro påräknade, mäste Staden äfven vara beredd på den händelse, sorn säkerligen inträffar, att
Bån - Capitalen varda uppsagde, och hvarigenom Stadens Invånare , hvilka garanterat lånen, komma att försättas uti största förlägenhet.
Jämlikt Riksdags - Beslutet af den 2 Maj 1810, hafva Riksens Höglofl.
Ständer pröfvat rättvist och billigt, att inqvarterings-besväret afhjelpes i de Städer, der Garnison är förlaggd , medelst Caserners och Byggnaders anskaffande på Statens bekostnad.
Och då Malmö Stad, med anledning häraf, vid sist hållna Riksdag i Orebro är 1812, utaf särskildta under Riksgälds* Contoirets Förvaltning stälda medel, undfått ett län af 50,000 R:dr Banco med fyra proCents renta och två proGents årlig afbetalning på Capitalet , för att användas till uppbyggande af Clasern och Stall för de derstädes förlagde 3:ne Escadroner af Kongl. Mörnerska Husar Regementet, vågar jag anhålla , att Staden Ystad äfven matte undfå ett penninge-understöd af tjugu å trettio tusende Riksdaler mot enahanda vil«. kor, sorn lånet till Malmö Stad blifvit bevil * 1 jadt, Den 7 Juli. 779 jadt, för att dermed dels kunna betala de i och för Casern byggnaden redan åsamkade skulder och dels fullfölja den Byggnaden, sorn ännu återstår; och torde denna min vördsamma anhållan finnas destomera billig, sorn- den grundar sig på ett Riksens Höglofl.
Ständers Beslut, likasom den hegärde Summan icke heller lärer kunna anses för högt tilltagen, enär Staden Ystad, i anseende till dess folknummer och förmögenhet, icke lärer kunna jemföras med Sraden Malmö, som undfått femtio tusende Riksdaler.
Gustaf Hagerman.
I anledning häraf får Stats - Utskottet anmäla , hurusom Riksens Höglofl.
Ständer vid sednast haline Urtima Riksdag i Orebro år 1812, utaf de från Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-Collegium till Riksgälds - Contoiret öfverlernnade Cassors medel, beviljat Malmö Stad, till uppförande af Casern- och Stall-byggnader för 3:ne derstädes förlagde Escadroner af Mörnerska Husar-Regementet, ett lån af Femtio tusende R:dr Banco emot fyra proCents renta samt två proCents årlig afbetalning på Capitalet, hvilka två proCent skulle beräknas och erläggas efter Byggningstidens förlopp, som bestämdes till högst fyra år, att räkna från den dag, då forsta summan uppå lånet i Riksgälds - Contoiret lyftades.
Beträffande det af Staden Ystad begärdta lånebiträde, så förete sig för dess beviljande enahanda skäl, som för lånet till Malmö Stad varit gällande.
Hvarföre, och då de tjugufem tusende 780 Den 7 Juli. tusende R:dr B:co, hvilka utaf det år 1809 Vester- och Norrbottens Läns Innevånare försträckte lån skola återbetalas, icke äro påräknade eller disponerade till några andra behof och utgifter; Stats-Utskottet trott sig böra tillstyrka, att nyssberörde summa af tjugufem tusende R:dr Banco anslås till lån åt Staden Ystad, med de vilkor, som här nedan äro utsatte.
Men sorn dessa medel icke blifva att tillgå förr, än åren 1816 och 1817, torde tio tusende R:dr kunna af Riksgälds-Contoiret förskjutas, på det sätt, att hälften eller fem tusen Riksdaler hållas Staden tillhanda nästkommande år 1816 och andra hälften år 1817; hvaremot de återstående femton tusen R:dr icke från Riksgälds-Contoiret utbetalas förr eller i annan ordning, än Vesterbott» niska låne-medlen inflyta , och Contoirets förskott deraf blifvit godtgjordt.
Vilkoren för sjelfva lånet blifva följande: 1:0 A alla summor, hvilka i afräkning på lånet uttagas, skall renta till fyra för hundra om året godtgöras ifrån lyftnings-dagen. 5:0
Den ännu återstående Casem-Byggnaden skall vara fullbordad sednast om 2:ne år, att räkna från den dag, dä första summan i Riksgälds-Contoiret uttages. 3:0
Efter dessa 2:ne årens förlopp, skola, jemte 4 procents renta å hvad Staden utaf Lånet innehar, tillika oafbrutet hvarje af de påföljande åren afbetalas 2 procent å Capitalet, och hvilka 2 procent beräknas å hela Lån-summan sädanden var, då första afbetalningen skulle verkställas.
Men derest någon del af de beviljade - Den 7 Julie viljade 55,000 B:dr skulle komma att lyftas efter Byggnings-tidens slut, bör å ett sådant bolopp, likasom å det öfriga, äfven afbetalas 2 procent , sedan ett år från uttagnings dagen förflutit. 4:0 Till Riksgälds-Contoirets säkerhet, och innan något uppå länet får lyftas, kominer Staden att aflernnä dess till Contoiret ställde Förskrifning å 25,000 11:dr Banco, inrättad i öfverensstämmelse med de här ofvan stadgade vilkor, och med tillägg , att derest med betalningen af rentan eller de 2 procent, hvilka, enligt 3 punkten, på Capitalet böra årligen erläggas, skulle dröja två månader utöfver förfallo tiden, kommer lånet att anses såsom förfallet och genast infordras; — Och undertecknas denna förskrifning af Magistraten och Borgerskapets Äldste, i Stadens namn och å dess vägnar, med förbindelse att en för alla och alla för en för betalningen ansvara. 5:0 Böra vissa Deputerade utses och formligen autoriseras, att ej mindre i afseende på förefallande frågor om lånet, så väl uti Riksgälds-Contoiret, som vid Domstolar och Executions-saker, representera Staden Ystad, än äfven att sjelfve eller genom ombud, hvilka af dem befullmägtigas, uppbära och qvittera penningarne i Riksgälds-Contoiret. 6:0
Deputerade antingen med döden afgår, eller eljelst skulle komma i belägenhet, att ej kunna fortfara med den honom i afseende på lånet uppdragne befattning, kemmer en annan, i hans ställe,att r> pa 782 Den '7 Juli. på lika sätt utses och autoriseras; och hvarom underrättelse bör genast Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret meddelas.
Ständer täckas bifalla hvad Stats Utskottet nu föreslagit, torde Utskottet få sig uppdraget, att af Riksens Höglofl.
Ständers beslut lemna Herrar Fullmägtige i Riksgälds Gontoiret del till efterrättelse; äfvensom Riksens Höglofl.
Ständer lära finna nödigt, att, jemte Underdånig anmälan om det Staden Tistad beviljade lån, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t i Nåder anbefalla Hess Befallningshafvande öfver Malmöhus Län , att till Herrar Fullmägtiga i Riksgälds Gontoiret inkomma med berättelse, huru* vida Casei n - Byggnaden inom foreskrifven tid. blifvit fullbordad, sedan Flerrar Fullmägtige hos Konungens bemälde Befallningshafvande först uppgifvit dagen , hvarifrån Byggnings tiden skall .beräknas Hvilket allt Riksens Hoglofl.
Ständers bepröfvande vördsammeligen underställes, Stockholm den 4 Juli 1815.
Rå Högv. Rrest-Ståndets och Ad.
På Vällofl BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
Ledamöters vägnar Gustaf Murray.
Rå Hederv.
Den 7 Juli. 783 Uppläsf hos Höglofl.
Prest-Ståndet der 7 Vällofl. Borgare Ståndet den 10 Htderv.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotts Betänkande, angående vissa öfverklagade olägenheter får BåtsmansRotehållare.
Till Utskottets handläggning har från Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit remitteradt ett Memorial i detta ämne, af Riksdags Fullrnägtiga från Gottland Lars Jacobsson och Jac.
Jacobsson , deruti Fullmäktige från Stockholms, Hallands, Götheborgs och Bohus, Vester Norrlands , Gefleborgs och Calmar Län äfvenledes instämt för hemmavarande Båtmans-Rotehållare , uti hvilket Memorial öfverklagas , att, emot ingångne Båtsmans-Contractei samt gällande lagar, den roterade Allmogen å Gottland skall blifvit med flera olägenheter betungad, hvarföre yrkas: 1:0
Att enär, vid anstälda Cassations-mönstringar i Carlskrona, sådane ordinarie Båtsmän skola blifvit afskedade , som vid återkomsten befunnits äga fullkomlig vigeur,samt kunnat taga ny lega, och som svarsgode karlar fortsätta Båtsmans-tjensten för annan Rote, stadgandet härom måtte upplifvas, samt vederbörande CompagnieChef, ej utan Rotens hörande, knnna föreslå någon Båtsman till afsked. 2:o Att, dåej sällan skolat hända det, vid 784 Den 7 Juli. kiträffande dödsfall under tjenstgöringen i Carlskrona eller pä Flottan, ej mindre de aflidne Båtsmännernas års-beklädning, än tre års-persedlarne förkommit, utan att Foten kunnat derom erhålla mindsta redo; Forfattningarne rörande denna fråga äfven mätte förnyas, 3:0
Att något bestämdt förordnande måtte stadgas, huru Båtsmän böra beklädas ocli utrustas, då de förrätta tjenstgöring för halft år eller 7 å. 8 månader; hvarvid de hittills skola erhållit full beklädnad, sådan som för helt år dem tillkommer. 4:0 Att vid Båtsmännens uppfordring till tjenstgöring, Rotehållarne åtmindstone en månad förrän afmönstring sker , blifva antydde, att hålla Båtsmännen i beredskap till aftåg, på det
Rofehållarnes kostnader ej genom en alltför stor brådska måtte förökas.
Utskottet har, till närmare utredande af ofvanstående punkter , granskat de Författningar f som röra ifrågavarande ämnen, och hvad angår den första punkten, ibland annat inhämtat , att uti 45 Mom. af Kongl. Majus Nådiga Resolution uppå Allmogens Besvär den 17 Septetnb. 1783, 20 Morn. uti Resolutionen på Allmogens Besvär den 1 Atig.
1727 samt 9 punkten uti Kongl. Resolutionen uppå samina Stånds Besvärj den 28 Juni 1731, sådan* föreskrifter redan äro meddelade, hvarigenom Rotehållarnes lätt, vid inträffande Cassations-mönstringar, synes böra varå i det närmaste bevarad; men då missbruk härvid likväl möjligen kunna inträffa, får Utskottet, till förebyggande häråt, tillstyrka, dels att , Den 7 Juli. 785 att alla nu gällande Författningar
I detta amnö mätte af vederbörande med behöi^ig noggranhdt handhafvas; dels att Kongl. Majus Befallningshafvande, antingen sjelfve eller genom ombud * vid Cassations jmönstungärne bévakä Rötehållafnes rättigheter; hvilket Utskottet anker' sä mycket mera nödigt, sorn Rotehållårhe ofta génom längre afstånd ifrån Möiistringsstället, eller af andra omständigheter kunna vara hindrade att sjelfve, vid-sådana tillfällan , vala tillstädes; hvarförutan Rotehållame ej under någon förevändning böra förnekäs, att , örn de för godt finna, sådana Mönstringar öfvervara , för att derunder sin rätt behörigen iakttaga.
Beträffande deri. strå punkten, bär tTtsköttet dervid inhämtat, det 7 §. af Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär deti 21 Jan. 1748 uttryckeligen stadgar 4 att én noga insigt bör hafvas med Utrednings péfsedlärnés förvarande i så måtto, att när en Kneckt eller Båtsman på kommendering dör , genast må upptecknas hvad äf deras moiideringär öfvefblifvit, samt till godheten utsättas, och samma förteckning, tillika mert kläderna, uti én säck, tinder Cäpitäinens signétö förvarad, Roten tillställas, då jemväl noga tillsyn Vara bör , att kläderna icke på vägen varda förderfvade, hvarförutan de Officerare eiler betjening, som äro Manskapet följaktige från cornmenderingårne till deras hemvist * skola blifva ansvarige för monderingarne, samt ersätta hvad deraf brister ; hvilket stadgande än ytterligare blifvit förnyadt genom 43 §. af Kongl. Maj:ts Resolution uppå Krigs-Befalets Allmänna Besvär 5,'te Bandet. t)g.
100. den Den 7 Juli. den 11 Jan. 1757; och då Utskottet häraf funnit att Båtsrnans-Bothållares Rättigheter , genom dessa föreskrifter, äro i möjligaste måtto bevarade, liar Utskottet endast trott sig böra tillstyrka, att de rörande denna omständighet utfärdade Författningar mätte med all omsorg och noggranhet handhafvas och iakttagas.
I anledning af det uti 3tdje punkten gjorda yrkande, har Utskottet funnit lämpligt tillstyrka, att när en Båtsman erhållit full beklädnad , sådan som honom för ett helt års tjenstgöring tillkommer, men han dermed endast gjort tjenst en del af året, bör han vid nästföljande tjenstgöring begagna den gamla beklädnaden innan han erhåller någon ny, så lång tid 60111 återstod af årets fulla belopp, när den sist förflutna tjenstgörir.gen upphörde.
Hvad sluteligen den 4:de punkten beträffar, att Botehållare åtmindstone en månad förr än afmönstring sker, måtte blifva i tid underrättade om den förestående Båtsmans-marchen, för att kunna hålla Båtsmännen i beredskap till aftåg; så anser Utskottet detta vara ett commando-mål, hvaröfver, enligt Begeringsformens uttryckliga föreskrift, ensamt tillkommer Kongl. 3VIaj:t, att i Nåder förordna; hvilket likväl allt till Biksens Högloll.
Ständers egen pröfning vördsammeligen öfverlernnas.
Stockholm den 4.
Bedamöters dets Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen.
Pa Ben 7 Juiii 787, På Vallöf!, Borgare- På Hederv.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Ånd, Fredin, Nils Mänsson. M. M.
Uppläst hos Höglofl. flldd. och Äd. den 7 Juli, Högvörd.
Prest-StSndet den 7 _ Vällofl., Borgare-Ståndet den 10 _ Hederv.
Bonde - Ståndet den 7 Vördsamt Memorial! Riksdags-Fullmägtigert Anders Larsson från Elfsborgs
Län har uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet Memorial väckt fråga örn nödvändigheten af följande ändringar och rättelser uti Kongl.
Förordningen, angående Stängsel-skyldigheten; af den 9 Febr. iSoss, nemligen: i:Oatt till förekommande af det uppehåll, Sorn vid hägnads fullbordande imellan ägolotter inom by uppstår, att förmå tredskande delägare till Verkställande af de hägnader, som, efter skedd delning deraf imellan grännarne, hvar och en af dem tillhör att upprätta, det må stadgas, att sedan till delningens förrättande Landtmätare är vorden tillförordnad, Byemännens skyldighet, att vid förrättningen sig inställa och att lemna Landtmätaren nödig handlangning, borde blifva enahanda, som i afseende å Storskiftes delningar är förorJnadt, äfvensom att hvarje delägare bör vara pligtig, att genast upprätta den andel i hägnaden} som vid nämnde delning varder honom r 738 Dm 7 Juli. honom tillagd,: denna dock obetaget, att, om han till klander tror sig äga fog, sin talan genom stämning å alla vederbörande samt landtmätaren till det Ting, som näst efter-en månads förlopp efter förrättningen inträffar, utföra , vid Underlåtenhet hvaraf delningen bör såsom laga kraft vunnen anses och till efterrättelse lända; 2:0 att skillnad i Stängsel-skyldigheten för olika slags ägor må upphäfvas, och hvarje jordägare förklaras skyldig att, för hvad jord som heldst, vidkännas lika hägnads besvär; och 3:0 att hvarje jordägare utan åtskillnad fölin- och utägor samt för rågång bör för ägande Större eller mindre hemmansdel alltid till hälften emot sin granne uti stängseln deltaga.
Lag-Utskottet, sorn fått berörde Memorial till sig remitteradt , har ansett nödigt, att i förening med Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet till pröfning företage omförmälte af oeconomisk beskaffenhet varande ämnen, i följd hvaraf de ock uti dessa Utskott i sådant ändamål förekommit.
Vid öfvervägande af hvad så väl i ofvanomförmälte måtto är vordet föreslaget, sorn ock de skäl, hvilka till de sökta rättelser och ändringar uti förrberörde Författning blifvit anförde, hafva Utskotten väl ansett dessa sistnämnde innefatta så beskaffade åsigter, hvilka vid en fullkomlig omarbetning af författningen synas' böra komma i betraktande; men som verkställigheten deraf lämpligast synes kunna företagas i förening med det öfverseende af nu gällande Enfikiftes och Storskiftes Författningar, hvarom Bik/ sens Den 7 Juli. 7»9 sens Höglofl.
Ständer vid 1809 och T810 årens Riksdag hos Kongl.
Maj:t gjort underdånig anhållan, och hvilket arbete, efter hvad Utskotten hafva sig kunnigt, är af Kongl. Maj:t till vissa dertill i Nåder förordnade Committerade uppdraget; alltså , och enär de föreslagne ändringar jemväl äro af den beskaffenhet, att de oundvikligen skulle, vid antagandet deraf, rubba de grunder, hvarå stadgandet i hela dess vidd sig stöder, hafva Utskotten funnit flera betänkligheter möta för vidtagandet af sådana partiela anstalter, heldst efter Utskottets tanka fråga äfven kan vara, huruvida Författningen i alla liänsenden är för alla orter i Riket efter local och andra omständigheter passande och verkställbar ; utan tillstyr- , ka Utskotten, att emedlertid och intilldess en, fullständig granskning deraf, hvarom Riksens Höglofl.
Maj:t anmäla underdånig önskan, kan hinna , fullbordas, stadgandet må blifva i dess befintliga skick o* xubbadt.
Dag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotta vägnar.
På Högh Ridd. och Adelns Ledamöters vägnar H. F. Strömfelt. A.
På Högv. Prest-Sfån.dets Ledamöters vägnar Johan Olof Wallin, J.
Fk, På 79° JDen 7 Juli.
På Vallöf!, Borgare-Ståndets Ledamöters yägnaf JL. G.
Holm- And..
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters yägn^f Petter Jernström, Jöran Jönsson. A. J. Wahlstjerna.
Ridd. och Ad. den 7 Juli, Hrtgvörd.
Presr-Ståildet den 14 Vallöf!. Borgare-St.Sndet den Hederv.
Ridd. och Adeln har, genom Pro* focolls-Utdrag den 23 sistl.
Juni, till Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskott återremitterat Utskottets den 131 samma månad afgifna Betänkande, i anledning af det utaf tvänne Hedervärda Bonde •
Ledamöter gjorda yrkande, att de på Gottland vsrande Strandridare - Boställs - byggnader samt Lastage bryggor, dem öns Allmoge byggt och underhållit, måtte hädanefter, gemensamt med Allmogen , underhållas jemväl af vid hvilket Betänkande Herr Öfverste-Lieute~ nanten m, m. Friherre Jacob Cederström dictando till Höglofl.
Ridd, och Adelns Protocoll gjort följande, till Utskottet likaledes öfverlemnade , påminnelser, så lydande: J’Pör min del Jean jag ej instämma med Oeconomie-Utskottet deri, att anse frågan af den beskaffenhet, att den bör öfverlemnas till Bonde Ståndets Enskildta Besvärs - Den 7 Juli. 79* Besvärs-Utskott.
Bet finnes ingen Landsort i Sverige, der Allmogen är så tryckt, sorn på Gottland; den betalar der full tionde till Presterna, nödgas dessutom förrätta en mängd arbeten till Prestgårdarne , tyngder som äro på andra ställen okände.
Intilldess Allmogen, vid 1809 och 1810 årens Riksdag, erhöll rättighet, att få begagna däckade båtar och fartyg till sina producters transporterande öfver hafvet, kunde Köpmän efter godtycke bestämma priset på alla de effecter, Landtmännen kunde aflåta.
Som exempel, må det tillåtas mig att få anföra, att Skeppsverke af Ek betaltes, då jag var på Gottland , med q
R:dr per lass, utan afseende på transportens längd, hvarigenom ofta knappast forlön var betalt.
Byggnads - skyldigheten af Strandridare-Boställen samt af Lastage-bryggor i hamnarne, anser jag icke kunna, utan obillighet , åläggas Landtboerna ensamt, utan bör öns Handlande, sorn begagna dessa Lastage-bryggor, efter min tanka , äfven i Byggnads-skyldigheten deltaga.
Jag får derföre anhålla, att Betänkandet återremitteras , samt föreslår , att Utskottet, i fall det för tillfället saknar nödiga upplysningar , för att kunna föreslå någon ändring i nu gällande författningar, Utskottet då matte föreslå en underdånig skrifvelse till Hans Maj:t Konungen , hvari anhålles, att en noggrann undersökning mätte anställas öfver förhållandet af den vinst, vederbörande Handlande draga af dessa Allmänna Byggnaders vidmagthållande, genom dessas iner eller mindre begagnande, och* att Hans Maj:t Konungen derefter i Nåder ville be - tjtXi $en 7 Juli'. bestämma, huru stor tiel af netta besvär kan äläggas hvar och ep af deni , sorn dessa byggnader begagna.
Hvaremot Herr General - Majoren m. m, Grefve Ijanjjngshausen anfort följande: X)å Oe* ponpmie-Utskottet uti sitt Utlåtande, i anleda ning jif 'Gottlands Hernmans-åboers anförde besvär öfver en dera ålagd skyldighet att hålla last» tryggor samt bygga Strandridare-Boställen, .yttranden tankan, att detta ärende icke hörde till Utskottets handläggning, utan att detta besvärs» mål ‘ borde till det Hedervärda Bonde-Ståndets Enskildta Besvärs-Utsjcott remitteras, lärer det» ta Oeconornie-Utskottets yttrande skäligen icke kurtna bestridas.
Huruvida de af Oeconomie» Utskottet uti dess Betänkande meddeha upplys» nipgär, hvarifrån den Gottlands Allmoge ålagdp skyldighet sig härleder, kunna'gifva anledning till den begärta alen-em issen, då nämde upplysningar äro med rätta förhållandet enliga, och Utskottet j af redan yrkadé skäl, undandragit sig att ingå uti någon pröfning af Besvärandernes anförande, hemställer jag till Högloft.
Ridd. och Adeln; efter min tanka araterremiss 1 detta fall icke amaglig , då ingen anmärkning blifvit gjord emot Utskottets Utlåtande, att detta mål icke tillhörde dess befattning; och anhåller jag, i anledning häraf , att deri begärta återremissen matte af Högloft. Ridd. och Adeln ogillas, heldst densamma troligen endast skulle hafva till påföjld, att, utan ändamål, öka Oeconomie-Utskot-, tets redan nog trägna arbete, fJtskottet får, till svar på Herr Friherre Ge - i Den 7 Juli. 79 3 Cederströms ofvanstående anmärkningar, vördsamligen förklara, alt da den eller de bland Allmogen på Gottland , hvilka hafva sig ålagdt att underhålla de derstädes befintliga StrandridareBoställs-byggnader och Ijastage-bryggor, äga öppen rätt, att, om de sig dertill befogade finna, i laga ordning söka antingen befrielse från en' sådan skyldighet eller ock densammas förflyttande, till större eller mindre del, på sådana personer, bland Wisby Stads invånare, hvilka kunna anses böra jemte
Allmogen deltaga uti ifrågavarande underhållsskyldighet, har Utskottet icke funnit anledning tillstyrka bifall till det af Herr Ofverste Uieutenanten Friherre Cederström gjorda förslag, att uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anhålla om undersöknings-anbefallande till utrönande af den vinst, sorn de Handlande kunna hämta af ofvanberörde Byggnader» vidmagthållande j heldst då de 3;ne öfriga Respectiva Riks Stånden redan bifallit Utskottets i detta ämne afgifna förra Betänkande.
Stockholm d. 6 Juli 1815.
Riddersk. poh Ad.
Ledamöters vägnar A. Lantingshausen, På Vällofl.
Borgareståndets Ledamöter! v ägir ar ■ Alid, Fredin? ^Vördsaipt
BondeStåndets Ledamöters vägnar Hils Mansson, M. M. Rosbeck. 794 Den 7 Juli.
Uppläst hos Häglof!. Ridd. och Ad. den 7 Juli, Högvörd.
Prest-StSndet den 7 Vallofl.
Borgare Ständet den IO .
Bonde-Ståndet den 7 _ Vördsamt Memorial!
Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet in. gifvet Memorial har Riksdags-Fullmägtigen Jonas Andersson från Calmar Län anfört, att
Kgl, Förordningen den 2 Febr. 1807, angående Enskiften , skulle, i afseende på Södra Möre Härad i nämnde Län, vid verkställigheten för Jordägarne medföra åtskilliga olägenheter, bestående deruti, att uti de flesta byar ägorna redan voro genom Storskiften imellan delägarne skiftade , som för dem medfört betydlig kostnad; att enär vid skeende Enskiften en eller flere delägare i ty anses icke kunna bibehållas vid sina förra tomtplatser, utan pröfvas böra till andra tjenliga ställen å byens mark utflytta, många svårigheter så väl för dessa åboer, som för dera , hvilka vid sina förut irinehafde tomtplatser, qvarblifva , skola uppstå: att ägornas delning i enskifte skulle föranleda till en större inängd hägnader samt kostnad till de sammas uppförande och underhållande; och att det understöd i Spannemål, eller med foder, gödsel, eller arbets-biträde, som, enligt 7 §. i omförmälta Kongl. Förordning, borde i vissa fall af Byemännen tilldelas den utflyttande Hemmans-åboen , förorsakade de förre en kännbar utgift; i anledning af hvilket allt Jonas Andersson så mycket mera yrkat ändring uti berörde Författning, som sådant jemväl
Dm 7 Juli. 795 ?emval instämde med hvad Riksens Högloft.
Ständer, -vid 1809 och 1810 årens Riksdag , hos; Kongl Majit i underdånighet anhållit; och hafva tnånga af Hedervärda Ståndets öfriga Redamöter uti berörde framställning sig förenat, hvarvid tillika är vordet föreslaget, att Enskiftesmål måtte af Härads-Rätterna i vanlig ordning få upptagas och afgöras.