Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Justitie-Collegium och Förmyndare-kammaren har mig vetterligen här i Länet endast förlorat på tvenne lån några hundrade Riksdaler räntemedel, derigenom att de för Lånen intecknade fastigheterna, som i mät gått, icke hunnit säljas innan ränta för längre tid än trenne år upplupit och köpeskillingarne icke varit tillräckliga att betacka det oprioriterade öfverskottet å räntan; men för dessa förluster hade sannolikt Juslitie-Collegium och Förmyndarekammaren varit fredad om lagsökning ägt rum, så snart betalningen af i eller ■§ års ränta blifvit åsidosatt.
Skulden dertill kan billigtvis icke skjutas på Länets Executions-verk.
Carlstad å Lands-Cancelliet den 3i December i833. JOHAN af WINGÅRD. SV. LINDBERG. H. F.
OLDEVIG. 3,74624 1.9904310. 366:32 1,02240 1 617,23316 287;15 176,077 105,519 2,500 184,09618 1 675 12224 2 30632 2,165 1311 30612 5 !— 187 30 6 65 21 15817 7,204 306 2,578 10 90724 12031 8 68325 rum Tabell för Städerne inom Westmanlands Län.
Arboga Stad. Stadens Innevånare . . .
Hus och Tomter med derunder lydande skog Jord Stampar Sterbhus, Testamenten och Gåfror Summa Westerås Stad.
Jord. 943| U t sä d e Medelafka Utsädet s t n i n g, är afdr 694 8'— 1 138 32 _ Bidrag. — 105,519 ■|—12,250!—]2;loo|—|—| 25ol—I—I 15o| —1—12>500,'— Stadens Innevånare Hus och Tomter Jord Tobaks- och Snus-Fabrik Spegel-Fabrik Summa af: sedan agit.
1,502 1.43/ Köpings Stad. 81,600 81,600 1 500.— Uppskattadt Värde. 140,790 — — 10,833 6,666 32! 617,233 16 — 140 790 — — 10,833 16 — 6,666 32 — 140,790 775,523 Stats - Bevillning.
Efter i83o års Bevillnings-FöYordning.
Efter 2tdra Artikeln.
Ständiga Räntor. 4 636 32 — — 5,881 21 — 1,234 22 — 281 27 — 21 32 — 13 16 333 16 — 2,066 32 — — — 1,990 43 Stadens Innevånare Hus och Tomter Jord Strump-Fabrik Summa 102,669 4| 580| 100j 520| 607j —KJlöM 4471 6l-|4,358|22l-!— ecember 1833. 456- 8.683 25 18,683 25}—19;139'25 8 185 -I 49 25,657|47l— Clericiets Underhåll.
Sala Stad Stadens Innevånare Hus och Tomter .
Jord Klädes-Fabrik . . . Backstugor ....
Utom Bergslagets Arbetares tilldelningar.
Tullmjöl-Qvarnar med nio pär stenar ....
Silf ver-Verk Rödfärgs-Verk Kalkugnar Hagel-Fabnk Summa 1,303 [2,045 |ll,000 [14,348 | 42} 14 — 14,348 2,61912 33914 882 33 15 — 45 4 2,619 12 33944 1,329 39 15 45 Done Hvar Till Staden ngen Silfver till E tillver verket I—[441,350/—J—| 2,500|-|—[613,50of—|— I.133|l6!-! L. O. AHLM. ) 4 I ■ -•
- ' Tabell för Landet inom Westmanlands Län Hemmantal, Utsäde af Medelafkastnjng, sedan Utsädet är afdraget, Undeihålloe Kreatur Ständige Räntor.
Clerecie-Statens Underhåll, Efter i8^3 octi 1830 arens Förordningar.
Uppskattnings V Urde.
Efter a:dra Art.
Summa Kust Slott Kungs- och Kungs-Ladugårdar Derunder ledande Hemman Dito Stall-Ängar Fisken Värdshus . . , . . . . Stuterier . . . Krono-Säterierj Fräise-Säterier « .
Säteri-Rusthåll . . , Rå- och Rörshemman Frälse-Hemman Frälse Skattehemman Kronohemman Krono Nybyggen med Frihets-Ar Krono Rusthåll Augmentshemman Skattehemman Skatte Rusthåll Dito Augmentshemman Militiae-Boställen Civile Boställen Kcclesiastiqne Boställen . . ..
Academie-IIemman Skatte Dito Krono Domkyrko-Hemman, Krono Ilospitals-Hemman, Frälse Dito Skatte Dito Krono Krigsmanshus-Hemman, Skatte Recognitions-Skogs-Hemman Skattlagde bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar m. fl.
Lägenheter utan Mantal, som ej under något annat hemmans ränta äro inbegripne, Frälse Skatte Krono Dito obebyggde Oskattlagde bebyggde dito, deraf Ryttare-och Soldat-Torp (1,340 styck.)
Kronotorp med Frihetsår . ...
Backstugor Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig ägande rätt Dito
Dito på viss tid eller lifstid . . Skattlagde Fisken med egen Ränta, Skatte....
Krono . . .
Tull-Mjölq varnar med par Stenar Tull-Sågqvarnar, Grofbladiga Husbehofs-Mjölqvarnar, deraf 207 med serskildt i Jordeboken uppförd ränta Ilusbehofs-Sågqvarnar ■ Stampar Koppar-Verk Messings-Verk Stångjerns-Verk Ämneshamrar •
Jern-Manufactur-Verk af särskildte slag Masugnar och Gjuterier Jern-Grufvor Tegelbruk Rödfärgs-Verk Kalk-Ugnar Blyerts-tillverkning Berlineblå-färgs-till verkning
Hj elmare Canal och Slussverk Krono-Allmänningar, sorn tillhöra Kronan ....
Lands- och Härads-AUmänningar Krono-Skogar, Ädlare Verk upplåtne Diverse Personer, som ej höra till viss näring .
Frälse Räntor Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fidei-Commisser - 52 6- - 9,10214 1 - 2,150 14 9 - 16,720 011 - 10 24- - 11228 — - 503 28 — 6 376 29 10 3 9,570 34 — 6 8,255 5 1 10 1,600 45 6 7 50,500 41 10 1 12,600 15!— 6 1,563 911 - 1342 — - 3,149 161 4 6 479 3 10 8301,275 3210 6 125,197 51 G 6 69,878 11 11 10 16,939 20 3 2 5,968 19! 2 9 10,303 6| 6 - 6621U1 5 25,467 410 - 145 32 — - 2S1 271 2 - 7214 3 - 1,26019 10 - 1,353 — 1 - 82 7 f 6 24 112 1,15924 316^— 103,36 12 156'— 40040 32436 5,848 — 127 5 70145 278 4 333 16 125 26 1,582, 8 — 561 16 — 16,089l39 4 454|3910 1,561138| 4 13,465 20 — 517 4 — 139;45 — emes I 5,591 J| 990j |l0,303*7j 7,077‘||ll5,558ii|45,623ll 16,969l2S,698|U,255 |54,373j Il,769|8,86l|283150]l6,743|32,529|l8,916l2,638 13,860,700] 16|_ 1^7,215|l7|j2,Sll| 2| 9 21,483|io| 6299,6211131^27,2501261 9jll7,225l28i 6!60,340|l7| 7|l7,306[27| 3|7,935ll3| 3|85,582llol 18,984|33111|42,998|3o)—152,892|34| S|l8,5141-/ 2|733,146|2llll Westerås Lands-Contoir den 2:dra Januari 1834 1 itÖÄlii.
JaAJiUfS BEFALLNINGSHAFVANDES TJTI Westmanlands j TILL JSLifDJi.
HAJNV I I UNDERDÅNIGHET AFGIFNE -BERÄTTELSE för Aren 1828, 1829, 1830, 1831 oell 1832.
ECKSTEIWSRA BOKTRYCKERIET, 1834.
Landets allmänna beskaffenhet.
T)erom liar jag uli min år 1828 afgifne underdåniga Berättelse anfört en Beskrifning som ännu gäller och hvilken det derföre torde tillåtas mig, att i underdånighet åberopa, utan att här upprepa.
Dock är nödigt, att härvid tillägga följande:
Utom de i förra Berättelsen nämnde 3:ne åsar, torde böra anmärkas en Bergs- eller Grus-ås, som i östra delen af Länet fortlöper genom Hernevi, Thorstuna och Altuna socknar och har sammanhang med Sandåsarne vid Enköping i Upsala Län.
Uti denna östra del af Länet, innefattande Wäsby Fögderi, märkas flere större och mindre insjöar, hvaraf tolf äro belägna i Hvittinge socken nemligen Skattmansö- Thena- och Ekholms-sjöarne, Axsjön, Skärsjön, Arnsjön, Oxsjön, Blåviksjön, Tarmlången, Säfjan, EgelsjÖn och Piamsjön; tvänne inom Österrunda socken Rysssjön och Mörtsjön, en inom Thorstuna socken, Bocksjön, en inom Simtuna socken Sjöbosjön samt tvänne inom Alluna socken Refvelsta och Dragmansbo-sjöarne kallade.
Thorstuna, Hernevi, större delen af Simtuna samt hela Frösthults socken i nämnde Fögderi innefatta vidsträckta slätter och bördiga fält.
Hvitlinge, Altuna och Sevalla socknar äfven inom samma Fögderi hafva en mängd större och mindre mossar och kärr, de flesta belägna inom Thorstuna Härads Allmänning, till det mesta ouppodlade, så väl i anseende till på många ställen saknadt affall för vattnet, som bristande förmåga till företag, hvilka fordra större penninge-förskotter och längre tid innan någon afkastning, ofta med osäkerhet, kan påräknas.
Hvittinge socken, der jorden i allmänhet är svag, besväras, till följe af dess belägenhet, utaf den fuktighet, som uppstiger ur mossarne och kärren och icke sällan åstadkommer froster under den lid, den vexande säden är ömtåligast.
Missvext eller svagare äring inträffar derföre oftare inom denna socken.
Ibland större mossar är Bredmossen, belägen på Snefringe Härads allmänning i Strömsholms Fögderi anmärkningsvärd.
Den åtskiljes ifrån Kohlbecks-ån eller itamnäs-Strömmen, genom den paralellt med ån löpande, i min^förra Berättelse omnämnde, Kohlbecks-åsen, som går upp åt Ramnäs socken.
Vid en sänkning af Åsen, kallad Kollevads-backe, der mossens öfverflödiga vatten förr torde hafva uttömt sig i ån, synes affall för mossens vatten till ån kunna beredas genom åsens djupare genomgräfning, derest icke ännu förmånligare affall kunde för mossens vatten finnas, genom Norr Tumbo sjön och Strömsholms Canal, sorn löper utmed ån.
Häradsboerne skulle vilja påkosta danna mossens uldikning synes, detta kunna blifva ett lönande odlingsforetag.
Fasenbo aftappade sjöbotten och de sänkta trakterne vid Arnebo sjön afkasta redan flera hundrade lass bättre och sämre hö årligen.
För utdikningen af Arnebo sjö och odling af mossar, hafva Arnebo byamän af Kongl.
Landtbruks-Academien blifvit med medaljer belönade, men det serskildte större odlings-företaget för vattnets afledande ifrån Fasenbo sjö, verksteldt af Fasenbo och Bruskebo Byamän genom Bergsprängning har icke blifvit på samma sätt belönadt, ehuru Länets Landtbruks-Sällskap derom hos Kongl. ÄcademieiT gjort förnyad hemställan.
Mantalen utgöra för det närvarande i Fögderierne . . . 2,848-f-f-f Hvartill kommer Stadsjordens beräknade Mantal; nemligen för Westerås i5y Arboga ................ 27 Köping - . 15i Sala Summa mant. 2, Sedan sista Femårs-Berättelsen är således summan af mantalen natan oförändrad.
Länets allmänna beskaffenhet synes för öfrigt sedan sista Femårs-Berättelsen icke hafva undergått någon väsentlig förändring, utom det att skogstillgången, på ett för framtiden äfventyrligt sätt, årligen minskas genom; tilltagande consumtion och felande vårdnad om Skogarnes skötsel-.. §. 2.
Enligt sista Femårs-Berättelsen utgjorde antalet af Länets Innevånare1 87,803 Personer; och för en lättare öfversigt upptages här det närvarande antalet efter 183 a års
Mantals-skrifningar i bredd med förra förhållandet sålunda ^ 5 — Antalet efter sista' Berättelsen. 1 Westerås ...... 3,329 Arboga ....
. . . i,75i Köping ....... i,35o' Sa Fa ....
. . . . 2,692 Westerås Sörlia Fögderi . 6,970 dito Norra . . . . 7,338 Strömsholms ..... 10,582 Ko ngsörs .. .» . . 13,878 Bergslags 14,284 Salbergs- och ....
. 16,261 Wäsby Fögderi 9,368 Närvarande antalet, 3,3-4 r,756 1,4 2 f 2,728 6,477 7,14a i o,3(io 14,02 r 14,909 16,832 9-476 Summa 87,803 Folkmängden bär således på det sista qvinqvennium 88,4'9 förökats med! 616 personer.
A-f det närvarande antalet ärof Mantalsskrifna.
Mankön ........ 2 3,151 Qvinnkön ......
. 27,282 Mantalsfrie:
I7',748 20,238 Summan af hvar-* dera könet.
40,899 47,520 37,986 88,419- Summa 5o,433 Ben anmärkta folkökningen synes vara en följd af fredslugnet ochuleblifne farsoter.
Folkets lynne har icke undergått någon hufvudsaklig förändring.
Opinionen i synnerhet ibland de bättre och upplystare synes vara riktad på nödvändigheten att införa nödig nykterhet.
Fylleriet och dess olyckliga följder hafva varit mest märkbara de lider då brännvinet varit i lågt pris.
Brännvinsför-buden lufva således verkat godt, både i' ekonomiskt och sed ligt afseende.
Om folkets bildning och sedlighet i allmänhet är icke något att tillägga hvad förra Berättelsen innehåller.
Ätskillige gröfre brott hafva beklagligtvis under sista fem åren blifvit föröfvade, hvilket i min öfvertygelse härrör af bristande sann religiositet
Denna brist förljenar att blifva föremål för Presterskapets fördubblade uppmärksamhet.
Konst- och Näringsfliten är ungefärligen i samma förhållande som förr.
Den jemna välmågan snarare i stigande.
Vid jemförelse af de olika belopp, hvartill bevillning å förmögenhet uppgått,- efter dea vid förra Femårs-Berältelsen bifogade Tabellen-,, oell den Tabellen som härvid är bilagd, synes väl någon grund bunna hämtas för bedömandet af välmågans eller förmögenhetens förkofran, men då bevillningen utgår af den synbara förmögenheten, utan afdrag af skulderne, är denna grund i samma nion opålitelig, som skuldsättningens till- eller aftagande svårligen kan bestämmas. §: 3, Näringar.
Jordbruket idkas hufvudsakligen nu sorn förr.
De förbättringar sorn skett, aro partiella.
Sädesproductionen var sistlidet år 183a, i synnerhet af Råg, mycket ymnig.
Odlingar företagas väl af ålskillige jordbrukare dock mer i smått.
Om Fasenbo och Bruskebo byamäns berömliga odlings-företag är förutnämnda Angående ängsodlingen gäller ännu hvad förra Berättelsen innehåller.
Likaså om Boskaps-skölseln.
Den i förra Berättelsen omförmäldte Skottska Gallovay-racen af Boskap, bar förökat sig.
Denna race har derigenom blifvit härifrån spridd till Norrbottens, Uplands, Södermanlands, Nerikes, Wermlands och St.
En och annan Possesionat, har lagt sig vinn om en förbättrad Fårskötsel.
Större Schäferier saknas .dock ännu.
Till Hästafvelns förbättring är en god början gjord genom införande af en mera ändamålsenlig förvaltning af Kongl.
Stuteriet vid Strömsholm, der den Engelska fullblods-racen nu jemväl blifvit grundad.
EfFecten af den vidtagna ordningen alt i landsorterne stationera Beskällare från Kongl. Stuteriet, han redan visat sig förmånlig.
Men då Hästafvelns förkofran icke blott beror på förbättring af racen utan äfven hufvudsakligen pa Fölens omsorgsfulla uppfödande, hvartill få af våra Landtman hafva 3'åd och lägenhet, lärer det icke kunna skäligen förväntas att allmogens hästafvel på en korrt tid kan vinna någon märkbar förbättring.
Emedlertid har stuteriet hafi god afgång på de hästar, som derifrån årligen försäljas å Auction om hösten.
Skogarne äro i Bergelags och Salbergs Fögderi af stort omfång, men förminskningen af Skogstillgången fortfar.
Indelningen af Bennbecks Majors Boställes Skog till trakthuggning har nu blifvit af Eders Kongl. Maj:t i Nåder fastsläld.
Äfven har plan till trakthuggning å Snefringe Härads såkallade Bergs- och Lisjö-Allmänningar sedan sista Femårs-Berättelsen blifvit uppgjord och af Eders Kongl. Majrt i Nåder gillad.
Den tjenade första gången till efterföljd vid sistlidet års utkröning på dessa a:ne Allmänningar.
Det är af högsta vigt för framtiden, att en förbättrad Skogshushållning blifver införd och de af Eders Kongl.
Majrt för detta vigtiga ändamål vidtagne anstalter skola otvifvelaktig! få god framgång, sedan genom serskilta exempel nyttan af trakthuggningen och Forslerväsendet kommit till allmänhetens erfarenhet.
Det vore derföre önskligt; att possesionater, som hafva större skogar och nödiga tillgångar till förskotter, egnade sin omsorg åt Skogshushållningen, efter de föreskrifter, som äro utgångne ifrån Kongl. Skogs-Institutet.
Af Allmogen och mindre
Skogsägare kan man för det närvarande icke härutinnan vänta något.
För uppmuutringen af trädplanteringar har väl Länets Kongl.
Hushållnings-sällskap ulfäst premier.
Men någon allmän åhåga för dessa nyttiga företag har ännu icke vaknat.
Få af de militiae Boställen, som kommit under Boställs-Directionernes vård, hafva några skogar, som i slort kunde utgöra exempel för grannarne genom den påbjudna trakthuggningen.
Några flera Allmänningars reglering som torde kunna ske i öfverensstämmelse med trakthuggnings-systemet, beror ännu på oafslutade Landlmäteri-förrättningar, hvilka pågå.
Andre Allmänningar stå under förbud på ti 11 vext.
För införande af en förbättrad
Skogshushållning fordras åtskillige åtgärder och inrättningar, sora icke aflöpa utan kostnader och de menigheter, som hafva nyttjande rätt till allmäningar äro föga böjda för frivilliga förskotter till ett ändamål, hvars nytta och nödvändighet väl kan af den kloke genast förutses, rnen af den mindre upplyste eller fördomsfulla icke genom erfarenheten inhämtas, förr än i en aflägsen framtid.
Att dela allmänningarne emellan häradsboerne uti de orter, der hvarje hemman blott finge en otillräcklig och aflägsen lott, skulle otvifvelaktig! medföra Allmännings-skogarnes snara ruin och sjelfva allmänheten synes vara nästan öfverallt öfvertygad om skadligbeten .af dessa skogars delning.
I allmänhet kan man säga att vanvården och förminskningen af Skogarne, undantagande vid större Herrgårdar och Bruk, stigit till den höjd, att detta förhållande påkallar Lagstiftande maktens mellankomst.
Om årlig trädplantering, der den kan verkställas, blefve en skyldighet för Heinmans-ägare, skulle sådant i betydlig mån motverka Skogarnes utödande.
Timmer i Westerås har stigit i priset till 12 sk. banco alnen.
Veden till 8 R:ds Rgs famnen.
Byggnads och hägnadssättet är öfver hufvud detsamma som efter sista Berättelsen.
Tegeltillverkningen har likväl tilltagit och nya Tegelbruk äro under de sista fem åren anlagda.
Tegeltak blifva allt mer och mer allmänna, i synnerhet i Städerna der byggnadsordningarne föreskrifva sådan taktäckning; men ganska få hus byggas af sten.
Endast vid en och annan större Herregård har Stenhus-byggnad under de sista fem åren skedt, men icke i någondera af Släderne.
Bergs- och Bruks-rörelsen är en hufvudnäring för en god del af delta Län, hvilket lyder under 2.’:ie Bergmästaredömen utom Sala Bergslag, som styres af en Bergshauptman och under honcyn en Bergsmästare. ;s.y Jernmalmsgrufvor bearbetas i Norbergs Bergslag.
Deras antal är för det närvarande 28, dervid 221 personer arbeta.
De lemna rikhaltig Malm och Limsten för Tackjerns-blåsningens behof.
Malm-utförslen ifrån dessa grufvor beräknad i Skeppund ä 3o Pund har varit; år 1828 . . . 106,526 Skeppd; 1829 . . .
xoo, 108 1830 . . . g4,23o 1831 . . . 101,098 i332 . . . 67,608 som i medeltal årligen gör 93,914 Skeppund å 3o Lispund.
Någon minskning i Malmtillgången inom denna Bergslag har icke förmärkts, men det i sista Berättelsen omförmäldte grufveförsök utom Bergslagen å Granhammars ägor vid Arboga å har afstannat.
Tackjernstillverkningen, som inom Länet drifves endast inom Norbergs Bergslag bar förhållit sig som föijer.
Blåsande Hyltor. 0 \ie 5 ^ co f- po O C/3 n u -•
a 1 Blåsning den. o. «< aa sti- 3 3 W •i Derefter calculerad Taclvjerns-tillverkning, å i5| Sdeppd om bläsnings-dygnet.
1828 16 10 '794 2 27,808 Skeppund 1829 16 ro 156 j — 24,288 dito 183o *7 9 18o3 I 27,947 dito 1831 •9 7 19°9 D 29,592 dito i832 i5 i 1 19°9 9 29,595 dito Medeltalet af blåsningstiden bar således under delta qvinqvennium varit 1796 dygn i3 timmar årligen och medium af årliga tillverkningen 27,840 Skeppund Tackjern.
Utom — 9 — Utom Sala, Skinn-Skattebergs och Norbergs Bergslager äro 3:ne Bruks-distrikter nemligen 1:0 Östra Westmanlands och 2:0
Ramnäs-distrikterne lydande tillika med sistnämnde 2:ne Bergslager under samma Bergmästare-döme sorn Stora Kopparbergs
Län samt 3:o den längst i vester belägna delen af Länet som tillhörer Lindes och Nora Bergmästaredöme.
Privilegierade Stångjerns- och Manufactur-tillverkningen utgjorde sistlidet år i832.
I Stångjerns-smide I Norbergs och Skinskattebergs Bergslager samt Östra, Westmanlands och Ramnäs Bruks districter
I den delen af Länet som hörer under Lindes och Nora Bergmästaredöme . O! w ►O P - 19,826 831 ►ö P - Jern- Manufacturer. cn o >3 P - ►3 P - 6 f»027 6()5 15 Summa J 20,657 j 6(1,723! 3 | 1 Antalet af de vid Hyttorne och Bruken arbetande personer har under samma år varit följande:
I Norbergs och Skinskattebergs Bergslager, Östra, Westmanlands och Ramnäs districterne.
• • •••«•«••••
I Westra Bruks-dislrictet, hörande under Lindes och Nora Bergmästaredöme .... ed 3 C- P - td £ öp era 34f) 877 34 t,577 i5 cn 8 4.4 48 3117 II7 Summa | 249/911 j h5g2j 462 |3234 Antalet af Bergsmännen i Sala Bergslag är här icke upptagit, emedan de äro Borgare i Sala Stad och upptagas bland folkmängden i nämnde Stad.
Landth. 5-årsberättelse för Westmanlands Lån. 2 Tackjerns- och Stångjerns-lillverkningen har under sista qvinqvennium icke haft någon förmånlig conjunctur.
Priset på Tackjern äfvensom på Stångjern har småningom nedgått i R:dr Banco på Skeppundet under det pris, som gällde 1828.
Brist på snö- och isföre en längre lid under flera vintrar har dessutom vållat hinder uti Kol- Malm- och Jern-Transporter och öfrige för Bergs- och Bruks-drifter nödiga körslor.
De vid JernBergverken och Bruken arbetande personer äro här mera detailleradt upptagna är i förra Berättelsen.
Näst Jernlillverkningen är Sala Bergslag och Silfververk den betydligaste gren af Bergsnäringen.
Tillverkningen der utgjorde: år 1828 och år i832 Silfver lödige # bergfint 2,752 & i3^ lod.
3,294 # *o lod.
Bly Sk#
Metallvigt .... 260 Sk# 18 L# 2 # 92 Sk# 7 L# 11 #
Silfverglitt Centner 2 76
Värdet af denna tillverkning, år 1828 och år i832 i Bancosedlar 69,970 — —•
79,885 —■ — Arbetare ständige 339 — — 335 — — Qvinnor och Barn, som under sommaren sysselsättas, utgöra efter tilloppet 5o å 80 personer.
Kronans inkomster af Verket i Myntare-lön, slagskatt och tionde, evalverad i Bancosedlar efter priset på Bergslagets försålda Silfver 8,247 3 4 IO>949 46 9 i Arrende för Räntor 1,644 8 — 1,644 8 — Summa 9,891 11 4 12.594 6 9 Utdelning till Bergslaget 7,612 8 8 8,265 27 4 Sedan Eder Kongl. Maj# den 3i October 1829 stadgat en reglering till framtida ersättning för Kronans förluster å de till Silfververket förundta förläningar och förmoner, hvarigenom Sala Bergslag åligger att i föreskrifven proportion emot Si 1 fverti 11 verkningens storlek afsätta en årlig summa penningar till en fond, hvars sålunda uppkomme behållning tillika med deraf flytande räntor, under Gi ufvurättens i Sala förvaltning samt Kammar- och Bergs-Collegiernas controll, kommer att användas till jordegendoms inköp och vexa intill dess fonden afkastar 1,100 tunnor Spannmål, då afsättningea till fonden upphör och Sala Bergslag till Stats-Verket afträder de lill Bergslaget genom 1,743 års Contract arrenderade Krono» räntor eller årligen erlägger deras fulla värde, att efter som härom vid denna tidpunkt finnes lämpligt att stadga, har Eder Kongl. Maj:t derjemte under den i4 Maj 1831 stadfästat ett Reglemente för fondens förvaltning, i följe hvaraf afsätlningen med år i83o tagit sin början och utgjorde fonden vid i83a års slut 3,r4ö R:dr i5 sk. 4 r:st Banco.
Derjemte har Eder Kongl. Maj:t, i följe af Sala Bergslags ansökning den i4 Maj i83a i Nåder bifallit, alt Bergslaget må, jemte frånträdandet af rättigheter att i vissa fall för Mantalspenningarne uti sex socknar af Salbergs fögderi utfordra
Ved, befrias från all befattning med uppbörden och redovisningen af dessa socknars Mantalspenningar, sorn deremot med 1833 års uppbörd af Kronans Uppbördsman skola debiteras, uppbäras och redovisas.
Tillverkningen vid Silfververket har åren 1828, 1829 och i83o varit hindrad af vattenbrist vid vasknings-anstalterna och deraf utfallit lägre än i sednare åren varit vanligt, inen arbetena till Bergsdriftens utvidgande, efter den år 1816 stadgade arbetsplan hafva det oaktadt med all drift blifvit fortsatta, så att inan slutligen efter fullbordan af nödiga förberedelser kunnat begynna med afsänkningen af Konung Carl XI:s och Gustaf lilis Schachtél- genom hvilka de malmstackar skola åtkommas som under Grufvornes nuvarande djup af i5o famnar äro belägne.
För att lätta transporten af Malm och andra efFecter, som till ett belopp af omkring 16,000 foror nuförtiden drifves på axel emellan Grufvorne och Sala Hyttor, nära i mils väg och hvilken transport med en stigande tillverkning kommer att betydligt ökas, har Bergslaget under de förflutne fem åren anlagt en Canal för lastpråmar, hvilken, tillika med en af gråsten murad rymlig Sluss om 16 fots djup varit begagnad år i833 till f af vägens längd och uppgår kostnaden för denna anstalt till fulla 18,000 R:dr Banco.
Sala Silfververk har således på sisla qvinqvennium fortfarit att förkofras under ledning af dess nitiske och skicklige
Bergshauptman och genom den nya regleringen vunnit en säker grund för dess framtida bestånd i förening med Stats-Verkets båtnad, Messingsbruken här i Länet äro 2:ne, nemligen Bjurfors och Skultuna.
Det förstnämnde dock mindre betydligt, emedan tillverkningen derstädes sistlidet år endast uppgick till 8 Skeppd 7 L:pd 2 Skålp.
Messing och har således ännu mera aftagit än efter sista Berättelsen.
Skultuna Messings-Bruk:
Årliga tillverkningen vid detta Bruk, hvilken fordom sammanräknadt ulgjorde 900 å 1,000 Skepprd måste i anseende lill bristande afsättning vid slutet af sista decenniet inskränkas till 4 & 5oo Skepp:d.
Orsakerne härtill voro icke allenast anläggandet af flere Messingsverk i Frankrike under de långvariga krigen, som hämmade sjöfarten, utan ock en förbättring af tillverkningarne i andra Länder, då deremot den föråldrade tillverknings-methoden här bibehölls så att varorna i godhet i-cke kunde täfla med utlänningens.
Det Bolag, som efter aflidne Bruks-Patronen Ådlervahl blef ägare af detta Verk, inseende förenämnde olägenhet utvalde nuvarande disponenten Herr Lieulnanten Carl Hammarskjöld, att göra en resa till de förnämsta Messings-Verken i Tyskland för alt söka upplysningar om hvad som kunde gagna och förbättra Skultuna tillverkningar.