Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. vid öfvervägande af detta ämne i dess hela omfattning, funnit sig böra utgå från följande grunder: alt då fordrings-egaren icke är tillräckligen hulpen med den nu gällande föreskriften om utmätnings förrättande inom tre månader å landet samt fjorton dagar i stad, enär de ytterligare åtgärder, sorn vanligen sedermera måste vidtagas, medelst den utmätta egendomens försäljning och penningarnes indrifvande, kunna alltför länge fördröjas, det synes nödigt att stadga någon viss tid, inom hvilken under-executorn bör vara skyldig, vid lika äfventyr, som nu för försummad utmätning föreskrifvet är, att till fordrings egaren aflemna liqvid, derest ej fullt giltigt hinder derföre möter, att någon allmän föreskrift, rörande fördelning af denna tid, de serskilda verkställighets-åtgärderna emellan, ej lämpligeii kan ega rum, med mindre 374 Expeditions-TJtskotlets Forslas, till und.
N- o soQ. densamma utsträekes utöfver den period, hvarinom redovisning i allmänhet synes höra och kunna afgifvas; att då bestämd föreskrift saknas, angående tiden inom hvilken utmätnings-förrättning må öfverklngas, till vinnande af rättelse uti densamma, denna brist i nuvarande
Lag desto hellre bör afhjelpas, som uppehåll i utmätningen eller försäljningen kan deräf förorsakas; samt att de diarier, hvilka under-executor, enligt Kongl. Förordningen den 28 Junii 1 798, är skyldig att föra och hvar tredje månad tilt E. K. M:s Befallningshafvande insända, böra innefatta fullständig anteckning om beskaffenheten af de hinder, under-executor vill, till sin befrielse från ansvar för fördröjd verkställighet, åberopa; äfvensom alt samma diarier, i ändamål att för E. K, M:ts Befallningshafvande underlätta möjligheten, dels att rätt bedöma den uppbörd, under-executorn i utmätningsväg har om händer, dels ock att kunna med anledning deraf vidtaga nödige åtgärder till bevarande af parters rätt, bora i en column upptaga beloppen af alla de fordringar, hvarföre utmälningsverkställighet under tiden är äskad, och i en annan column utvisa allt hvad på samma tid blifvit redovist, med in- och utgående balancer; ty få Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med dessa åsigter, nu i underdånighet framlägga följande förslag till Författning i ämnet:
Med ändring af Kongl. Förordningen den 11 December 1766, angående Kronofogdars skyldighet och ansvar i utmätningsmål, Kongl.
Brefvet den i3 Julii 1775, om Magistraternes åliggande vid Domars och Utslags verkställande och Kongl.
Förordningen den 4 Mars 1752, angående försäljning af gäldbunden fast egendom, varder härigenom stadgadt: j:o Å. landet skall Kronofogde, inom Tre månader från den dag, då Dom eller Utslag, hvarå utmätning följa bör, till honom afiemnas, ej allenast hafva fullgjort sin skyldighet medelst utmätning, utan ock, då lösegendom, sorn bör säljas, är i mät tagen, hafva verkställt försäljningen deraf, samt af försäljningssumman, så långt den förslår, borgenärens fordran betala, derest borgenär om utbekommande af betalningen sig anmäler. 2;0 1 städerne, med undantag af Stockholm, åligger det Magistraterne att, inom sex veckor från det Domen eller Utslaget af dem emottages, i afseende å utmätning samt lösörens försäljande och redovisning af köpeskillingen derför, fullgöra hvad i förra momentet är för Kronofogde föreskrifva t. Expeditions-Ulskottcts Förslag till und.
Skrifvelse N.o ing. 0:0
Är fast egendom utmätt, då skall, med iakttagande deraf, att första auclionen, om egendomen å landel ligger, minst två månader före auetionsförrältningen, men om den är i stad belägen, minst en månad förut, på redan stadgadt sätt, kungöres, och att i öfrigt förfares erdigt första och andra punkterna i Kongl. Förordningen den 18
December i8a3, angående verkställigheten af auetioner å utmätt fast egendom, det åligga vederbörande under-executorer, att foga nödige anstalter till försäljningen, så skyndsamt, att, der mer än en auction blir af nöden, äfven den andra auclionen må kunna lör sig gå, inom sex månader å landet samt fyra månader i stad, räknade från det Domen eller Utslaget till Kronofogden eller Magistraten i omförmälde ändamål aflemnas; och besörje de, att hvad af köpeskillingen borgenär tillkommer, hålles honom tillhanda sist fjorton dagar efter köpeskillingens förfallotid, hvilken ej, utan vederbörandes samtycke, må utställas längre fram än en månad efter försäljnings-dagen. 4:o Försummar Magistrat eller Kronofogde något af hvad nu föreskrifvet är, och kan ej visa, alt borgenär lemnat anstånd med betalningen, eller att, oaktadt vidtagna lagliga åtgärder till utmätning och försäljning samt köpeskillingens indrifvande, sådana hinder dervid mött, som af Magistraten eller Kronofogden ej förekomtnas kunnat, svare då för det, hvarföre utmätning sökt är, och vare Konungens Befallningshafvande skyldig, att emot Magistraten eller Kronofogden lemna borgenär skyndsam handräckning.
Möter sådant hinder, som ofvan omförmäles, bör detsamma, vid äfventyr, att det eljest icke må till ursäkt räknas, genast fullständigt antecknas i det diarium, som Magistrat och Kronofogde, enligt Kongl. Förordningen den 28 lunii J798, böra hålla och till Konungens Befallningshafvande hvar tredje månad insända; och skall tillika skriftligt besked, i enlighet med samma anteckning, på borgenärens begäran honom meddelas. 5:o
Vill gäldenär klaga öfver utmätning, som bos honom är verkställd, åligge honom, att, inom fjorton dagar ifrån den dag, då utmätningen skedde, till Konungens Befallningshafvande sin klagoskrift ingifva, vid äfvertyr, att hans klagan eljest, så vidt den åsyftar att vinna rättelse i utmälningsåtgärden, icke till pröfning upptages; dock skall dylik klagan ej 376 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
No 2)0. hindra utmälnings-åtgärdens fullbordan, eller egendomens försäljning, derest ej Konungens Befallningshafvande förordnar, att den inställas må.
Är utmätningssökande missnöjd med förrättningen , håfve till klagoskrifts ingifvande hos Konungens Befallningshafvande lika tid, räknad ifrån det sökanden af utmätnings-instrumentet erhållit del, vid enahanda äfventyr, som i afseende å gäldenär sagdt är. 6;o Det diarium, som ofvan i 4 morn. omförmäles, bör, utöfver hvad redan är föreskrifvet, innehålla tvänne uppsummerade columner, utvisande, den ena, alla de fordringar, hvarföre utmätningsverkställighet blifvit äskad under den tid, som diarium omfattar, och den andra, allt hvad på samma tid blifvit redovisadt, med ingående och utgående balancer.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 19 November 1834* N:o 210.
Upplåst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Nov. lS34* Preste-Slåndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 19 — — Bonde-Ståndet den 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förmedling af sådane inom Jemtlands Län befintlige hemmanhvilka vid afvittring befunnits brista i egor.
(Stats- och Oecon.- Utsk. N:o 33.) S. A. K.
Riksdagsfullmägtige af Bonde-Ståndet från Jemtlands
Län hafva uti gjord framställning andragit hurusom genom afvittringen i nämnde province skall utrönts, att vissa hemman, innehaft för mycket, andra åter för litet jord, i förhållande till skaltetalet, hvarvid de förre fått behålla sin öfverloppsmark emot den skatt eller ränta, sorn deraf ansetts böra utgå, hvaremot de senare eller de hemman, hvilka haft för litet jord, icke njutit någon nedsättning i den gamla skatten; och hade genom E. K. M:s Nådiga Skrifvelse till Dess Befallningshafvande i Jemtlands Län af den 14 Junii Expeditions-Utskoltets Forslag till und.
N.o tito. 377 juni i i8a6 blifvit förordnadt: dels att, om heraman, som jemförelsevis mot skatletalet funnos brista i egor, icke kunde å lämpligt ställe erhålla anslag å den bestämda egobrislen, ett sådant hemman skulle, efter jemförelse med ortens skattläggnings-method och i motsvarigt förhållande till egobristen, erhålla nedsättning i mantal och ränta, samt så beskaffade förmedlingar föreslås af Landtmätaren, som förräLtade delningen, granskas utaf Afviltrin^s-Rätten, hufvudsakligen afgöras af E. K. M:s Befallningshafvande samt underställas Kammar-Collegii pröfning och fastställelse; dels att hemman, som på sådant sätt undfinge förmedling i den dera! dittills utgående ränta, borde, sådant oaktadt, utgöra samma ränta, intilldess något nyhemman, efter åtnjutna frihetsår, inginge i skatt, och hvarå den genom förmedlingen försvunna räntan kunde flyttas; hvaremot kronotionden, utan afseende på erhållen förmedling, borde till förut bestämdt belopp utgöras, men förmedlingen likväl tillgodonjutas vid sådana allmän nautskylder, som inom Jemtland efter skattetalet erlades, äfvensom vid en blifvande ny rotering; och hafva bemälde Riksdagsfullmägtige, till undvikande af de flere olägenheter, som häraf kunde för den enskilde uppkomma, föreslagit, att hemman med egobrist, hvilka ännu icke bekommit fyllnadsjord, måtte, så framt deras egare icke hellre önska ersättning i jord, genast blifva förmedlade, så till ränta som andra efter skatt utgående onera, utom hvad anninge sommarvägshållningen, hvilket skulle komma att orsaka rubbning uti förut verkställde vägdelningar, samt att denna förmedling äfven måtte sträcka sig till kronotionden.
Vid öfvervägande häraf hafva Rikets Ständer funnit, att de inom Jemtlands Län befintliga hemman, hvilka genom afvittringarne utrönts brista i egor, jemförelsevis emot skattetalet, och ej erhållit emot egobristen svarande fyllnadsjord, obestridligen äro berättigade alt, i förhållande till egorne, undfå nedsättning så väl i mantal som i ränta, och att förmedlingen i afseende å onera tillgodonjuta, utan afbidan på den tid då nyhemman, efter tilländalupne frihetsår, ingå i skatt och kunna öfvertaga den genom förmedlingen försvunna räntan; och då, vid det förhållande, att en del af räntorne äro åt löntagare anslagne, Rikets Ständer ansett nödigt, att ersättning, genom anslag af Statsmedlen, dem beredes- men beloppet af detta anslag, som kommer att minskas i den moa nyhemman i skatt ingå, för närvarande ej kan bestämmas, enär det icke ännu blifvit lagligen pröfvadt, i hvad nion förmedling är af nöden, eller utredt till huru stor del densamma drabbar på lön anslagne räntor, haf Bih. till R- St.
Pre t, 1834. 10 Sami. t Afd. 48 378 Expeditions-TJtskotlets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 211. vä Rikets Ständer beviljat ett förslags-anslag af 4oo R:dr årligen, att af Åttonde Hufvud-Titeln, under benämning indelningsbrist i Jemtland, för nyssberörde ändamål utgå.
Och få Rikets Ständer, jemte anmälan härom, bos E. K. M. i underd. anhålla, att, utan hinder af föreskrifterne uti E. K. M:s högstberörde Nådiga Skrifvelse af den 14 Junii 1826, ifrågavarunde hemman måtte af förmedling fullt komma i åtnjutande, samt att, sedan densamma verkställts och utredt blifvit, till hvad belopp och till hvilka löntagare det gifna anslaget behöfver användas, Rikets Ständer måtte å nästa Riksdag derom erhålla kännedom, på det medlen må bunna såsom ordinarie anslag under sina rätta Titlar å Stat uppföras.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 19 November 1834- N:o 211.
Uppläst och godkästlt hos Ridd. och Adeln den 19 Nov. 1c34* Presle-Standet den 19 — — Borgare-Ståndet den ig — — Bonde-Ståndet den 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af åtskillige föreslagne åtgärder till lindring i Rustnings- och Roterings-besväret.
(Oecon.-Utsk.
N:ris 117, »19 och i33-) S. A. K.
Genom åtskillige vid innevarande Riksmöte framställde förslag, 5- syftande lindring uti rustnings- och roterings-besväret, har blifvit hemställdt; att, vid remontering för Skånska Dragon-Regementet, afseende icke måtte fästas å hästarnes färg; att
Arméens beklädnads-persedlar måtte i allmänhet undergå förenkling, samt att syner å rotetorp måtte ega rum mindre ofta än hittills i allmänhet varit förhållandet.
Vid öfvervägande häraf, hafva Rikets Ständer inhemtat, att, genom Kongl.
Förordningen den 11 Maji 1795, blifvit förbudet, att vid Skånska Dragon-Rege nentet remontera med andra än svarta, svartbruna, castanie- och mörkbruna hästar; men enär det otvifvelaktigt är för Rusthållare både svårt och kostsamt alt alltid anskaffa hästar af Expedit iom-Ut sko/tets Förslag lill und.
Skrifvelse N.o 211. 379 ofvannämnde färger, och något giltigt skäl för ett sådant förbud så mycket mindre torde förefinnas, som hästens styrka, vighet och uthållighet, hvilka egenskaper egentligen böra hos rustningshästen afses, icke äro af dess färg beroende, få Rikets Ständer, af sådan anledning, hos E. K. M. i underd. anhålla, att, med undanröjande af omförmälde förbud, de rustande vid Skånska Dragon-Regementet måtte ega att remontera med hästar af hvilken färg som helst.
I fråga om förenklande af Armeens munderings-persedlar, så oell då Rikets Ständer trott en sådan åtgärd kunna i någon mon företagas, utan att nämnde persedlar förlora i afseende på deras nytta och användbarhet, hafva Rikets Ständer skolat i underd. hemställa, det E. K. M. täctes å berörde förhållande fästa Nådigt afseende, hvarigenom lindring vid dessa persedlars anskaffande komme att så väl för Rust- och Rotehållare som för det allmänna beredas.
Och beträffande derefter synerne å rote-torpen, hvilka förrättningar, enligt nu gällande stadganden, böra af Compagnie-Cheferne verkställas, när de finna behofvet sådant kräfva; så enär anledning förekommit dertill, att sådane syner i en del orter hållits oftare, än nödigt varit, samt att dessa syner för Rotehållarne medfört kostnader, som, ehuru saknande stöd af Lag, Rotehållarne dock ansetts hafva svårighet alt sig undandraga, få hos E. K. M. Rikets Ständer i underd. anhålla om meddelande af den Nådiga föreskrift, att syner å rotetorp icke må, utan roteliållarnes eller innehafvarnes egen begäran, verkställas oftare än hvarje sjette år; äfvensom att de mindre reparationer å torpen, för hvilka det åligger soldaterne ansvara, måtte, genom utfärdande Författning, till deras beskaffenhet varda bestämde.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 19 November 1834- 38o Expedition s-Utskotlets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 2/2.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Nov. iS34- Preste-Ståndet de-n 24 — — Borgare-Ståndet den 24 — — Bonde-Ståndet den 26 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående reglering af Utgifterne under Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel.
N:ris 86 & 219). S. A. K.
Vid regleringen af utgifterne å Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel eller anslagen för allmänna och extra utgifter, hafva, till följd af E. K. M:s Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, samt, i anledning af i öfrigt gjorda framställningar, följande frågor hos Rikets Ständer förekommit: itc Angående fångars skjuls och underhåll m. m.
Uti högstberörde Nådiga Proposition har E. K. M, gifvit Rikets Ständer tillkänna, att å detta anslag af 160,000 R:dr, hvarmed under de senare åren anslagen för C orreclions-Inrättningarne i Stockholm och Landsorterne blifvit förenade, betydliga brister jrppats, härrörande dels från byggnader vid Corrections-Inrättningarne i Hufvudstaden, dels ock förnämligast af ett fortfarande tillökadt antal förbrytare vid Corrections-Inrättningarne för mankönet; i anseende hvartill E. K, M. föreslagit, att, oberäknadt omförmälde redan bestådda anslag, för dessa föremål måtte å Åttonde Hufvud-Titeln ytterligare uppföras, för Corrections-Inrättningarne i Hufvudstaden 70,110 R:dr, samt för Corrections-Inrättningarne i Norrköping, Götheborg och Wisby 15,270 R:dr; hvarigenom, enär från dessa summor afdrogos de förut å Titeln upptagna anslag för Spinnhusen i Stockholm och Landsorterne, en tillökning skulle uppkomma af 6a,38o R:dr; varaudes såsom grund för dessa beräkningar åberopad Styrelsens för Fängelsena och Corrections-Inrättningarne underd.
Berättelse om förvaltningen dervid sedan år 1826, samt de af Styrelsen uppgjorda förslag till Stater för nämnde Inrättningar.
M. yttrat den förmodan, att, sedan erforderliga byggnader numera blifvit fullbordade, samt fångarnes arbetsförtjenst hädanefter mera än förut kunde till underhållet användas, kostnaden för fångarnes vård och transport samt för Corrections-Inrättningarne icke skola framgent uppgå till de senare årens be - ExpedUions-Utskotlels Förslag till und.
Skrifvelse N.o i f 2. 38 r tydliga belopp, helst åtgärder, åsyftande minskning i eorrectionisternes antal, tillika blifvit vidtagne.
Då Rikets Ständer af Räkenskaperne jemväl inbemtat, att kostnaderne under de senare åren öfverstigit icke allenast hvad vid sisla Riksdag blifvit anslaget, utan äfven hvad E. K.
M. nu såsom behöflig tillökning äskat; hafva Rikets Ständer beviljat uppförandet å Stat af berörde 62,380 R:dr, hvarvid Rikets Ständer tillika få i underd. anmäla, det Rikets Ständer, med anledning af anförda förhållande, hysa den öfvertygelse, att E. K. M. i Nåder torde vara betänkt derpå, att ytterligare låta vidtaga sådana mått och steg, som sätta en gräns för denna Utgifts-Titels oalbrut11a stigande långt ntöfver hvad vid Riks-Statens uppgörande beräknas. E. K. M:s Nådiga Proposition upptager vidare; 2:0
En till ökning af 2,000 R:dr på anslaget för allmänna byggnader och reparationer i Stockholm, afsedd för underhållet af nödige Magasins-byggnader i Hufvudstaden; samt 3:o
En tillökning af 8,000 R:dr i anslaget för byggnader och reparationer i landsorterne, till underhållandet af de Magasins-byggnader, som för Stats-Verkels spsnmål3-rörelse der funnits af nöden; och sora. dessa summor icke äro några nya anslag ulan förut drabbat dels Maga» sins-fonden dels ock, efter densammas ställande på utredning, StatsVerkets inkomster, hafva Rikets Ständer medgifvit uppförandet på Stat af berörde tillökningar med 2,000 Rtdr i anslaget för publika husen i Slockholm samt med 8,000 R:dr i anslaget för allmänna byggnader i landsorterne; dock under förbehåll, att dessa 2:ne summor böra disponeras till Magasins-byggnadernes underhåll, samt redovisas utan sammanblandning med de allmänna byggnads-anslag till hvilka de nu öfverföras. 4:o Till underhållandet af Drottningholms broar erfordras, enligt hvad E. K. M., uti Dess Nådiga Proposition, tillkännagilvit, en årlig summa ai 800 R:dr, som blifvit föreslagen att uppföras å anslaget för allmänna byggnaderne i landsorterne; och hafva Rikets Ständer, enär arrende-afgiften för nämnde broar ingår till Stats-Yerket, för ofvan uppgifna ändamål, bifallit uppförandet på 8:de Hufvud-Titeln af förberörde nödiga ansedda 800 R:dr årligen, att disponeras i sammanhang med anslaget för publika byggnader i Landsorterne. 5:o Af E. K. M. har för Strömsholms Stuteri blifvit äskadt ett ökadt anslag af 2,118 R:dr 10 sk. 1 rtst., såsom ersättning för indragne dagsverken vid bergningen af Stuteriet tillhöriga ängar; och då denna ut - 382 Expeditions-Utskollcls Förslag till und.
Skrifvelse N.o 2/2. gift är en följd af Rikets Ständers vid sista Riksdag gjorda underd. hemställan om upphörandet af dagsverks-skyldigheten för vissa socknar i Westmanland, samt motsvaras af det vederlag i spanmål, som förut för hjelpdagsverken bestods, men då till Kronan åter indrogs och nu i beräkningen af Stats-Verkets inkomster ingått, hafva Rikets Ständer bifallit uppförandet af denna utgift med 1,704 R:dr 22 sk. 2 r;st. till fyllnad i den för samma ändamål vid senaste Stals-reglering upptagna summa af 415 R:dr 25 sk. 10 r;st., tillsammans utgörande ett jemnt belopp af 2,120 R:dr. 6:0 Uti Stats-Contorets Berättelse om Stats-Verkets förvaltning, tillstånd och behof, har blifvet uppgifvet, att det för nybyggare i Rikets ^orra Landskap anslagna understöd af 8 tunnor spanmål för hvärdera förut utgått utom
Stat eller medelst afdrag i Statens behållna spanmålsräntor, så länge sådane funnos i orten disponible, men sedan, enligt Rikets Ständers begifvande vid senaste Riksdag, Statens behållna spanmålsräntor få lösas med penningar och ränlegifvarne af en sådan rättighet sig begagnat, har spanmål till nybyggare måst upphandlas för Statens räkning, och utgiften dertill afföras på Kronans behållne spanmålsmedel; och som genom afvittringarnes fortgång dessa utgifter fortfarande komma i fråga och för år 1831 utgjort 671 tunnor spanmål; hafva Rikets
Ständer funnit lämpligt att för ifrågavarande behof å 8;de HufvudTiteln uppföra ett förslags-anslag af 3ooo R:dr. 7:0 I anledning af Rikets Ständers Revisorers, i Berättelsen om i832 års Revision, gjorda hemställan, och med bifall dertill, hafva Rikets Stäuder nu uppfört nedannämnde utgifter, som af öfverskotten å StatsVerkets inkomster hittills utgått, på Stat under 8:de Hufvud-Titeln, dit de, i följd af deras beskaffenhet, höra, nemligen: d) Indelnings-bi ist i stora Kopparbergs
Län för Nämndemän och Gästgifvare, som, genom den så kallade extra Grufvehjelpens upphörande, förlorat sina lönings-anslag .
R;dr u5:4o.
Verkets koppar och jern R:dr 5,i 15: 4o. 8:0 Sedan Rikets Ständer vid senaste Riksdag å 8:de Hufvud-Titeln anvisat ett contant anslag af 5,000 R:dr till ersättning för jordförluster genom Canal-anläggningar, hafva Rikets Ständer nu ansett lämpligt, att de å 9:de Hufvud-Titeln ännu qvarstående, för samma ändamål bestäm - Fxpeclitions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse N.o 212. 383 da Indelningar jemväl böra till 8:de Hufvud-Titeln öfverflyttas med Indelta Räntor i Kronovärde 210 R:dr å 5 R:dr . v i,o5o. och Indelt Spanmål 255 tunnor a 5 R:dr 1,275.
R:dr 2,325. 9:0
Af den anledning och till det ändamål, som uti Rikets Ständers underd. skrifvelse af den 19 i denna månad närmare omförmäles, har å denna Hufvud-Titel nu blifvit uppfördt ett förslags-anslag under benämning Indelningsbrist i Jemtland till ett belopp af .... 400 R;dr. samt 10:0
Uti anslaget till städers friheter inbegripes en förslagssumma af 13,ooo R:dr, utgörande den så kallade källarfriheten för Stockholms stad; oell då beloppet af denna utgift är beroende af tullen på viner och, enligt hittills gällande Tull-Taxa, utgått med 8,880 R:dr årligen, hafva Rikets Ständer ansett detta anslag med omkring 4.000
R:dr kunna nedsättas; i följd hvaraf anslaget för städernas friheter, hvilket förut är vordet upptaget till 19,698 R:dr 37 sk. 6 r:st,, nu blifvit till 15,700 R:dr förminskadt.
Då i öfrigt någon förändring uti de å 8;de Hufvud-Titeln förut uppförda anslag icke egt rum, kommer denna Titel att upptaga följande belopp, nemligen; Lyshållning för Kronans publika hus i Stockholm . . R:dr 4'00o: —•
Accordsförskolt och ersättningar — 6,000: .— Fångars skjuts och underhåll m. m — 245,38o: — Remisslage — 3,5oo: — Observations- och Uppbörds-procenter — 10,000: — Mantalsskrifuings-provision — io,5oo: •— Restitutioner —. 4-00°: —■ Byggnader och reparationer i Stockholm — 64,000:
— Dito Dito i Landsorterne ....
— 48.800: —.
Städernas friheter —. 15,700: — Flyinge Stuteris dagsverks-ersättning — 1,584: 8.
Dito — 2,120: —.
Häst-afvelns förbättrande — 8,000: — Transport R:dr 418>584: 8. 384 Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 2/2.
R;dr 418,584: 8- Hingstpremier . . . — 3,310: — Jordförluster genom Canal-anläggningar . — 5,000: — Salpeter-näringens uppbjelpande ■— 1 g4>000- — Indelningsbrist i Stora Kopparbergs
Län —• ii5:4°* Dito i Jemtlands Län - — 4oo: — Transport-kostnad m. m. för Stats-Verkets koppar och jern • • • • • • • • • • * • • • — • • — 0,000» —— Odlingshjelp m. ni. för krono-nybyggare ..... — 3,000: —.
Extra utgifter — 100,000: — Summa B:co R:dr 729,410: — Hvartill kommer:
Indelta Räntor j kronovärde 5,545: 24.» hvaraf 275: ■— utan förvandling .... 275: *— 5,060:24. med dito å 5 R:dr 25,3o2: 24. 210: — dito frän g:de Hufvud-Tit. i,o5o: — , 26,627: 24.
Indelt Spanmål: 463 tunnor a 5 R:dr ; 2,3i5: 255 tunnor a dito från g;de Hufvud-Titeln . 1,275: 3,5qo: — tunnor till ersättning åt Rusthållarne i Elfsborgs och Skaraborgs Län för Hingsthållning, å 5 R:dr . 262:24.
B;co R:dr 759,890: — Rikets Ständer framhärda &c.
Stockholm den 26 November 1834- Expedilions-VIskot tets Förslag till rind.
Skrifvelse IV.-o 213. 385 N:o 2i3.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Nov. 1834- Preste-Ståndet den 24 — — Borgare-Ståndet den 24 — — Bonde-Ståndet den 26 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velsej i anledning af sä väl Kongl. l\laj:ts Nådiga Proposition, angående f. d.
Allmänna Magasins-Fonden, samt betalnings-vilkoren för erhållne spanmålsunderstöd, som åtskillige i sistnämnde ämne väckte motioner.
N:o 2g7). S. A. K.