Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Kyrkoherden von Zweigbergk år 1857 aflidit, hade likväl hans enka, utan föregången uppsägning eller (ardags åtnjutande, blifvit från åborätten skiljd derigenom, att hemmanen i Februari månad 1859 utarrenderats först på ett år och sedermera på längre tid.
Väl hade enkan von Zweigbergk sedermera hos E. K. Maj:t sökt all varda vid åborätten under sitt enkoslånd bibehållen, men genom Nådigt Bref till Kammar-kollegium bade E. K. Maj:t förklarat
Sig icke kunna, ulan Rikets Ständers medgifvande, till ansökningen lemna bifall, enär boställena blifvit utarrenderade och arrendebeloppen till Statsverket ingått; äfvensom E. K.
Majit, enligt särskild Resolution den 28 Februari nästlidet år, uppå enkan von Zweigbergks ytterligare ansökning, icke ansett Nådig Proposition till Rikets Ständer böra i ämnet af E. K.
Majit framställas.
Då emedlertid enkan von Zweigbergks rätt till åboskapet å hemmanen grundar sig på föreskriften uti ofvan åberopade Nådiga Bref den 31 Juli 1829, bar uti hos Rikets Ständer gjord framställning nu blifvit yrkadt, att hon inålte få behålla åbo- och besittningsrätten tili eller arrendet af de utaf bennes aflidne man i lifstiden innehafda, indragna predikantsboställena Törnestorp och Holstena Lunnagården, samt att hon måtte berättigas att af Statsverket uppbära det arrende, som för boställsheminanen till Statsverket ingått under tiden från den 14 Mars 1859 till den dag, då hon komme i åtnjutande af åborätten.
Med anledning af hvad sålunda förekommit och då derjemte styrkt blifvit, att enkan von Zweigbergk, som är född den 28 Maj 1798, befinner sig i torftiga omständigheter jemte tvenne döttrar, som af sjukdom äro förhindrade att sig sjelfva försörja, sä hafva Rikets Ständer, ehuru någon ostridig besittningsrätt till ifrågavarande hemman icke torde kunna henne tillerkännas, beslutat att enkan von Zweigbergk, emot det att hon ansvarar för den af hemmanen Törnestorp och Holstena Lunnagården utgående ränta, berättigas att från och med den 14 Mars innevarande år och framgent under sin återstående lifstid, intilldess annan författning med hemmanen kan vidtagas, uppbära det för dem inflytande arrende, samt att tillika erhålla skilnaden emellan det arrendebelopp som från den 14 Mars 1859 till samma dag innevarande år till Statsverket för hemmanen influtit eller kommer att inflyta samt det sammanlagda beloppet af de räntor, som för samma tid bort frän hemmanen utgå, derest enkan von Zweigbergk varit i orubbad besittning deraf. Hvilket Rikets Ständer härmed lå hos E. K.
Expedit,tuns- Utskottets Förslag till underd.
:i \:o 166.
Uppläst och godändt hos Ridd. och Adeln den 17 Nov. 1868.
Presle-Ståndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående med Konungariket Belgien afslutade traktater om upphörande af Schelde-tullen, m. m.
N:o 166.) S. A. K.
Sedan E. K. Maj:t under den 14 sistlidne Augusti uti Nådig Proposition till Rikets nu församlade Ständer meddelat, att dels den 26 sistlidne Juni en på fullkomlig reci Erocitet grundad Handels- och Sjöfarts-traktat blifvit emellan de förenade rikena och konungariket Belgien afslutad, dels ock den 16 derpåföljande Juli emellan Belgien, å ena sidan, samt Sverige och Norige jemte flera stater, å den andra, blifvit afslutad en allmän traktat rörande Schelde-lullens upphörande, samt genom förstberörda traktat, egnad att öka och underlätta de redan icke obetydliga handels- och sjöfartsförbindelserna emellan Sverige och Belgien, Sverige, med afseende å tullsatserna, ej allenast kommit i åtnjutande af alla de förmåner, som i Belgien åt andra nationer beviljats, utan ock derutöfver erhållit en icke obetydlig nedsättning i tullen å stångjern, tackjern och gjutgods äfvensom trävaror, och, beträffande sjöfartsafgifterna, genom samma traktat blifvit stadgadt, alt från och med den dag, då, genom en allmän öfverenskommelse, Schelde-tullens kapitalisation blifvit försäkrad, tonnage-afgifterna i Belgien skola upphöra, lotsafgifterna i hamnar uti Belgien och vid Schelde-floden nedsättas med 20 procent för segellarty, 25 procent för bogserade fartyg och 30 procent för ångfartyg samt beloppet af de lokala sjöfartsafgifterna i Antwerpen i sin helhet nedsättas, och i öfrigt svenska fartyg och deras laddningar blifvit i Belgien tillförsäkrade enahanda behandling, som belgiska fartyg och deras laddningar derstädes åtnjuta, äfvensom i allmänhet blifvit stadgadt, att de förmåner, som i fråga om handeln och sjöfarten äro eller ytterligare kunna blifva de mest gynnade nationer beviljade, jemväl skola komma Sverige 4 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 166. lil! godo; hvarjemte traktaten innehölle bestämmelser rörande Sveriges deltagande i aflösningen af Schelde-tuilen, hvartill samtycke lemnats mot vilkor: att aflösningssummans totalbelopp icke komme alt öfverstiga 36,000,000 francs; att
Belgien toge på sin andel tredjedeleu af detta belopp; alt återstoden fördelades emellan öfriga stater i förhållande till deras sjöfart på Scbelden; att Sveriges andel ej komme att öfverstiga en summa af 543,600 francs; att denna andel borde gäldas medelst annuiteter till lika belopp, inbegripande kapital äfvensom ränta efter lyra lör hundrade på de icke inbetalda kapitalbeloppen; att annuileterna bestämdes lill 25 och den första erlades i Briissel den 1 Januari 1866; att räntan å annuileterna beräknades från den dag, då ratifikationerna af traktaten emellan Belgien och Nederländerna af den 12 sistlidne
Maj komme att utvexlas; samt att
Sverige egde att på förhand inlösa hela sin andel eller någon del deraf; Så har, i fråga om medel lill bestridande af omlörmälda utbetalningar, E. K. Maj:t, enär Handels- och Sjöfarts-fondens tillgångar medgäfve alt intill nästa statsregleringsperiods slut från denna fond verkställa dessa till beloppet mindre betydliga utbetalningar, upppgående lill, förutom ränta, 21,744 francs eller omkring 15,600 Riksdaler Riksmynt årligen, icke funnit nödigt att nu af Rikets Ständer för sådant ändamål äska beviljandet ai särskildt anslag; men då, i händelse omständigheterna, emot hvad nu syntes antagligt, icke skulle tillåta utgiftens fortfarande anvisande å berörda fond, andra tillgångar framdeles mäste anslås, har E. K. Maj:t, med tillkannagifvande alt E. K. Maj:t, under förbehåll af Rikets Ständers bifall, å ifrågavarande traktater meddelat
Sin ratifikation, nu i Nåder föreslagit Rikets Sänder, alt genom deras godkännande bekräfta de förbindelser i afseende å betalning iill Belgien af Sveriges bidrag (ill Scheldetullens aflösning, hvilka E. K.
Maj.-t genom samma traktater sig och riket iklädt.
Denna nådiga framställning hafva Rikets Ständer i behörigt öfvervägande tagit; och ehuru Rikets Ständer väl finna att, på sätt jemväl uti E. K. Maj:ls Nådiga Proposition blifvit visad!, hvarken den emellan Belgien och Nederländerna den 19 April 1839 ingångna traktat kan hafva medfört förpligtelse för Sverige att erlägga den, sjöfarten på Scheldefloden, ulan Sveriges samtycke pålagda, tull, eller
Sverige förthy halva för bindelse att uti allösningen af nämnde tull deltaga; likväl, och emedan de förmåner, sorn genom den med Belgien ingångna handelstraktat blifvit åt rikets handel och sjöfart beredda genom alskaffande af tonnage-afgifter i de belgiska hamnarne, nedsättning af lotsafgifterna i Belgien och på Schelde, af de lokala sjöfartsafgifterna i Antwerpen samt uti införselslullarne äfvensom på annat sätt, mer än ersätta den uppoffring, sorn från Sveriges sida fordrats till tullens aflösning, — hafva Rikets Ständer, på sätt E. K, Maj:t äskat, godkänt de förbindelser, E. K.
Majit, genom ifrågavarande traktater, Sig och riketriklädt.
Expeditions-UlskottetsFörslag till underd.
5 Vo 167.
I Uppläst och godkändl hos Ridd. och Adeln den 17 Nov. 1863.
Preste-Slåndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående beviljadt understöd i anledning af den staden Warberg öfnergångna eldsvåda.
(Stnts-Utskottets Utlåtande N:o 228.) S. A. K.
För att i någon mån lindra den nöd, hvari en stor del af staden Warbergs invånare sig befinna i följd af den samma stad nyligen öfvergångna svåra eldsvåda, halva, efter derom gjorda framställningar, Rikets Ständer, som nogsamt insett, all skyndsam hjelp härvid är al' behofvet högeligen påkallad, velat till E. K. Maj-.ts nådiga disposition på Riksgälds-kontoret anvisa en summa af Trettiotusen (30,000) Riksdaler, för att, på det sätt E. K.
Maj:t kan finna för godt bestämma, användas till understöd åt de, i följd af omförmälda eldsvåda, mest nödlidande bland nämnde stads invånare.
Hvilket Rikets Ständer härmed skolat i underdånighet anmäla; framhärdande etc.
Slockholm den 16 November 1863.
6 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, I\:o 168.
&:o 168.
Preste-Slåndet den 21 — — Borgare-Ståndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 21 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af Utgifterna under Riks-statens Sjunde hufvudtilel.
(Stats-Ulskoltets Utlåtanden m. ra.
N:is 100, 130, 195, 210, och 211 samt Sammansatta Stats- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 34 och Mern.
N:o 45.) S. A. K.
I afseende på Riksstatens Sjunde Hufvudtilel, innefattande anslagen till FinansDepartementet, hafva Rikets Ständer, dels med anledning af E. K.
Majrts nådiga propositioner och dels i följd af hos Rikets Ständer i öfrigt gjorda framställningar, beslutat de förändringar, hvilka här nedan finnas omförmälda i den ordning, hvaruti anslagen äro i Riksslalen uppförda.
Då extra ordinarie tjenstemännens antal under sednare år betydligt förökats och deras biträde jemväl i högre grad måst anlitas till följd af ökade göromål inom expedilionen, samt den ringa summa af 1,000
R:dr, hvilken vore anvisad att användas till gratifikationer åt desse tjenstemän jemte vak (betjeningen, numera icke lemnade tillgång till skälig ersättning åt den för deras arbete, liar E. K. Maj:t uti den nå. diga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof äskat att berörda anslag måtte förhöjas med 1,000 R:dr; Och hafva Rikets Ständer, med bifall härtill, funnit skäligt medgifva att årliga anslaget till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjeningen hos Finans-Departementets Expedition må från nuvarande beloppet, 1,000 R:dr, till 2,000
Expeditions-Utskottets Förslay till anderd.
Skrifvelse, N:0 468.
7 Kainmar-Kollcgiuni. 2:0.
Uti underdånigt Memorial af den 15 September nästlidne år hade Kammar-kollegium anhållit, alt de hos Kollegium anställde
Vaktmästares aflöning måtte, i anseende till ökade göromål och höga lefnadskostnader, höjas med 150 R:dr för dem hvardera; men E. K.
Majit har, på anförda skäl, endast föreslagit, alt, med undantagför första Vaktmästaren, hvilken i aflöning åtnjuter 600 R:dr, en lönelillokning af 50 R:dr måtte beviljas åt hvardera af de 7 öfrige vid embetsverket anställde vaktmästare, hvilka nu hafva 450
R:dr i lön; Och hafva Rikets Ständer funnit godt den af E. K. Maj:l sålunda begärda anslags-tillökning med tillhopa 350 R:dr bevilja. 3:o.
Under förmälan, hurusom Kammar-kollegii Notarier, hvilkas tjenstebefattningar vore vida mera mödosamma och erfordrade större skicklighet och ihärdighet än motsvarande tjenster inom andra verk, vid 1856—1858 års lönereglering, — då dem tillädes kontant lön af 2,200 R.dr, hvaremot Kollegii expeditionslösen, hvaraf de förut haft del, skulle till Statsverket ingå, — blifvit särdeles vanlottade, i det denna reglering, hvilken obestridligen åsyftat löneförhöjning, för dem medfört minskning i inkomster, har hos Rikets Ständer blifvit hemstäldt, att antingen Kammar-kollegii expeditionslösen måtte, likasom i Hof-rällerna, tillfalla Kollegii tjenstemän, till den fördelning, som före berörda lönereglering egt rum, eller ock notariernes i samma Kollegium löner å stat höjas lill 2,800 R:dr.
Af en Rikets Ständer meddelad utredning inhemtas, alt uotarierne i omlörmälda embetsverk under de två näst före ofvanberörda lönereglering förflutna åren, eller 1856 och 1857, uppburit i lön och ljuspenningar 860 och i sportelandel 638 och således tillsammans årligen 1,498 R:dr Banko eller 2,247 R.dr R:mt.
Under de sednare åren hade beloppen på expeditionslösen något nedgått, så alt, med bibehållande af sina förra aflöningsförmåner, uotarierne skulle i medeltal för alla sex åren 1856—1861 erhållit årligen 2,063 R:dr R:mt.
Oansedt alt sportelinkomsten sannolikt åter komme alt stiga, uppginge sålunda, efter denna beräkning, löneförbättringen endast till 137 R:dr årligen.
Handels - Balance.
Medel Cours pS Hamburg.
I803 yoi R:dr 4,029,967
R;dr *804 1,642,627 1805 5°* 2,292,379 1806 53^ 1,842,081 1807 55"a 2,748 >7oa OO O CO 53* 2,485.475 ,, *809 59 1,983,104 >8io 78 £ l 4,172.037 *8ir rioi 624,645 >812 87j 2,512,927 *813 5,000,000 >814 95i 1 5,000,000 . • ■ Exporterade Nederlags-varor.
K:dr 94
Corhmerce.
^ Collégii Handels.
Balaiicé* jlsuppauetad anledning
I jaf stark ili» förskrifning af säd och brån, vin4 knmirkn.
I samma man som Nedei-lags-fmtideln tillväxt, tiåt allmänna Handds^balancen blifvit missgynnande» Export.
Åren i8o3‘4-5*6-7.
Tak II. i8°8'9-to-i i-t2.
Skillnad.
Koppar Messing Jern och Stål Ejelkar i Spanar Plank och blader Alun Beck Tjära Rödfärg Victriol iBumla Sill Tran Märt.
Medium, i Mindre.
Mera. sm£7 3,721 3,177 544 dito *,053 12 5 928 dito 3^7.458 i 276,912 90,546 Styck. 11,009 56.963 45,954 dito 73.896 22,867 51,029 Tolfter 227.563 174,910 52,653 Sk:#. 3,282 4,061 779 Tunn. 16,507 8,806 7,701 dito 138.825 75, »78 63,647 dito 2,787 OJ OO 2,249 L:#. 9,898 5004 4,894 dito 767 952 *85 Tunn. 131,972 2,776 129,196 Åhm 3,616 2,277 1,339 I 5 < *'
Tah, III.
Jemnförelse emellan Spanmålens pris i Svenskt mynt och Hamburger Banco, beräknadt efter Cours.
Åren l " tunna, Råg b Korn gällde ef- ter Wästerås Läns Markegång Medel-cours på Hamburg.
Pris i Hamburger Banco, Medium Medium Medium.
Dal.Krmf. Mtker K; tilt Rthlr sch. 1703—15'
I4§- 2< Hl 2 5 J716 30 ai| 3 H 2 17 1731—47 22f- 4' 3 ' 1 2 16 1748—57 25T3 4o-,3o 2 26 1758—60
T:r. T;c T;r 1748—57 1758—60 • 1761—70 1771—75 2-5-137* 159 633? 58,397? 1776—80 17,756?- 221,650? 55-027?
1781—85 38,938f 600,345? 106,628? 3786—90 36.098? 337,876? 124,952? 179 r—95 33-139?
101,004 42,839? 1796 1800 17,972? 223,887? 80,056? igor—1802 14,928 261,884 108,3 87 1803—7 1808 12 1813 21,026 ■' 418-570 200,620 1314 23,762,264,726 92,078 Tab. IV.
H vete- mjöl.
Korn- gryn.
Hafregr.
Boh vete- gryn.
Summa, mjöl och gryn reducerad till Pris i Hambur- ger B;co. Summa T;r T.-r T:r L;#,. i 10. L;#,. å 12- L:#. å ö. Litt. 3 5. L:#. å 10. tunnor.
R;dr Sk. Rjdr B;co 416,356 2 26 1,058,187 202,248 1 34 345,507 456,924 2 18 1,085,194 7,903 57,361? 6,662? 585? 238? 315,172 f\ 36 840 458 , 5,674? 96,273? 7,833? 802?
I64? 404,313 2 21 985,513 14,828? 94,150? 18,159? 5,960? 24994? 875-729 2 44 2,554,209 20,113 91,428? 28,557? 7,128 31,134? 642,314 <2 46 1,900,179 1,984? 78,134 7,139? 567 292? 264,318 2 46 787,448 4-744? 78,644?, 7,24i 128? 174? 412,578 3 15 1,366,664 13-583 51,003 *2,558 4,758 510,130 505,330 3 47 2,010,793 233,026 4 4 951,522 234,590 4 11 994,200 111,636 31,080 27,777 11,934 106,091 27,780 910 1,745 825,730 4 16 3,578-163 30,380 62,837 6,175 8,664 80,990 30,387 140 2,456 392,551 3 29 1,414,809 Tab. V. Import, Åren 1803- i804-5'-6-7- i8o8-9-io-ii-i2.
Fläsk L:# 2,764 21,484 18,720 Skinkor dito 796 604 192 Medvurst dito 678 *,387 709 Salt kutt T:r 2,264 2,264 * Talg L-M 42,9*7 52,234 9,317 Smor dito 1,449 9827 8,378 Ost dito 40>5'i7 7,243 33,274 Ost, finare dito 4»299 3,440 859 Import.
Aren igo3* 1804-5-6-7. 1808*9-10-1 i-xa.
Hampa Litt 209,104 191,447 *7,657 Segelduk Alnar 26,939 134,829 107,89° Hamp-olja Lin Ålim 1,040 1,476 436
L:tt 36,23 7 58-5*5 22,278 Lin-olja Linfrö fana larffer Åhm 813 217 596 T:r .
Alnar 4,614 23,671 4,763 120,791 149 97,120 Mlehanda lårfter dito 193,5*5 99743 73,772 Spansk ull Litt 191 433 242 Grof ull dito 42,628 20,148 22,480 Stenkol T:r 92,217 72,701 19,516 Oarbetndt träd Oarbetadt Ridr 8,699 70,679 61,980 här Litt *5,757 23-333 7>576 *obak tt. 1,499,858 3,03*,862 1,532,004 Import.
Åren l8°3-4-5“ 1808-9*10- Skillnad. 1806-7. 1811*12- Medium.
Medium- Mera.
Mind.
Bomull # 271,447 1447-333 1,175,886 Fdrgadt Bom. ullsgam dito 14,323 6,985 7,333 Bomulls-Larft alnar 386,351 1,7734°3 1,386,752 Nättelduk dito 102,179 v 230,867 128,688 Krusflor dito 10,698 8.609 O OO VO Allehanda Silke # 45,270 43,778 1,492 Pelterier R:dr 16,733 25,696 8,963 I Tab. VIII.
Åreni8o3-4-5-é-7. i8o8-9-io-ii- 12.
Skillnad Medium.
Min. tider» och vin* attika Åhm 700 475 22 5 brack dito 435 74 361 itännvin dito 4,2-55 8,53° 4,275 11 dito 395 1,312 917 Vin: nitiskt och Mosler dito 6,843 5,964 879 henskt dito 02.7 125 102 iccadon dito 176 37 139 panskt och Portugisiskt dito 1,025 2,844 1,819 ina dito 185 104 81 Umm dito 779 986 207 Hehandadryc* ker R:dt 4,802 6,706 1,904 iaffé r 1-517:244 3,317,815 1,800,571 °cker 6,223,75a 8,983-044 2,759>292 acao R:dr 4,339 33,56x 29,223 f Import. i8°3-4’5-6-7- Papper Ris Medium, 13689 Porcellin R:d. 16,756 Terpentin # 11,27 6 Dito Olja # 17,895 Victriol-Olja # 17,561 Blyhvitt % 181,481 Silfverglitt och Monja 19,496 Ris- och Sago- gryn 558,770 Venedisk tvål 82,787 Krapp 177,295 i Hudar och o- beredde skinn R:dr 100,815 Indigo # 106,506 Tab. IX. 1808-9-10-11-12.
Skillnad, Medium.
Mindre 4,0 55 9,634 20,994 4,238 V 9,242 2,034 10,567 7,328 31,985 14,424 192,969 ■ 11,488 58,600 39,104 648,596 89,826 441,237 358,45° 142,136 35,159 344,865 244,050 10977 7 3,271 Tab. X. Influten Tull» Tull som bordt inflyta efter varornas höjda pris. 1808*9-1®- ii-ia.
Medium, Suppone- ra dt vär- de i 1799 års Tull- Tnxa.
Förtull- nings- p:Cent.
Tull Tull- inkomst.
• Suppo- neiadt värde i silfver
Formll- nings- pro- Cent.
Tull- inkomst, ' R:dr sk.
Rd sk. rst R:dr Rd sk Rd sk. rst R:dr Salt T:r 812,45-6 I 4i| 20 88,514 2 415 40 167,028 Hampa Sk:# 5>'272 12 62- 40 7,72? 20 6? 1 18 8 12,875 Spannemai T:r 234,59° 2 12f 12 4 60,26.6 4 I2| 24 8 120,532 Tobak
Tnckjerns tillverkningens belopp. — 1 Dygn.
Tim. Sk:#. L:#. #. 1803 3D847 10 372,403 21 7 1804 33.566 8 386,737 20 17 1805 34,078 12 400.795 IO 2 1806 31,793 11 353.198 17 10 1807 32,511 6 375,989 16 1 Medium 32,759 5 377,825 1 7 gor 1808 1809 1810 I8n 1812 '33,293 24,693 24,228 23.994 26,126 4 x6 14 1 x 374 »862 282,415 276,773 278 069 308.859 Medium 26,467 5 304,196 gör i Stapel - Stads vigt 21 17 11 16 1 5 22 7 IO 14 5 8 Jeiii-tillverkningens belopp, enligt afvägning, beräknad i Bergs-vigt.
Summa tillverkning i Bergs-vigr.
Summa utskeppning i Stapel-Stads vigt.
Ta ckjerns-p, is. Srål >gjei os-pris. 2 2 ~ 2 £. 5 »t “ a. rre C“ ? w, a. ; 3
SÖ .0’ J~I q_ O n 2 S-4 cL ^ 0 o w » 5 ~ « - a» Till lösning efter Taxan p. medium.
Till insätt- ning vid Auction p. medium.
Hammar, skatt-pris <4- ter T x-an , p. medium.
Forsaljn. pi Stockholms B.urs p. medium.
Stäng-jern.
Jern-Manufactur. Sk.#. L:#. # Sk:#. L:# #. Sk:#. L:#. #. Sk:#. L:# #.
R:dr sk. rst R:dr sk rst R: ir sk rst Rsdr sk rst R:dr sk rst 334,727 19 3 54,929 16 8 389 657 15 11 426,594 9 2 13 4 2 9 8 55 4 8 40 333.420 13 r4 48,879 17 7 382,300 11 1 367,606 18 2 24 3 6 6 9 27 5 9 9 44 337,740 18 (9 45-389 17 5 383,130 16 4 403,280 4 3 8 3 12 2 9 IO <s 9 9 24 4 6 335,686 3 6 44,461 12 4 380,147 15 10 331,662 3 3 24 3 15 2 8 38 6 9 9 8 5 4 5 326,672 3 6 43,167 I 17 369,839 5 3 308,15° *4 3 20 3 18 b 7 58 <5 5" 8 32 5 9 333,649 11 13 47,365 13 381,015 4 14 367,458 17 12 2 46 8 3 2 8 8 39 3 9 10 5 4 33 10 367,013 52,301 419,116 237, 487 2 1 29,030 7 14 266,517 9 15 201,552 13 2 4i 2 19 1 7 17 t *3 6 20 6 34 9 231,518 2 1 28,143 4 12 259,661 6 13 304,098 3 2 4t 2 t b 7 1 3 6 4 5 22 8 255,162 16 15 33,324 16 11 288,487 >3 6 266,794 6 2 41 2 13 I 6 47 6 6 8 4 42 3 336,153 11 13 34-435 12 14 370,589 4 7 359,715 15 2 4i 2 33 8 7 10 6 7 4 6 18 7 270,193 17 *4 33-484 5 3 303,678 2 17 252 403 13 3 18 3 9 7 28 7 4 8 44 9 266,103 2 31.683 3 7 297,786 *5 7 276,912 18 2 46 J> 24 10 7 11 6 27 2 6 a3 292,713 34,851 327,564 1 1 1 Summa p. medium i8o?_l8o7, årligen i Stapel-Stads vigt, 419,116 _ 367,458 D:o d:o jgo8 1812, d;o d:o ^ 327,564 — — 276,912 gör en minskning j>. medium årligen de 5 sista åren af 91,552 __ _ 90,546 t::-u ' Tab. XII.
Koppar-till verkningen i Riket nedanstående år, enligt uppgift ifrån Kongl. Kammar- och Bergs-Collegierne.
Invågning i Fahlun, enligt de till K.
Kam- inar-Collegium inkomne för. slag.
Tillverkn. vid alla öfriga Köp. par-Verk i Ri- ket, enligt K.
Bergs - Collegii uppgift.
Summa Koppar-till- verkning i Riket.
Medel.pris på Avestads Gårkoppar på Stockholms våg.
Utskeppad Koppar. Sk:#. L:# #. Sk:#. L<# #. Sk:# L:# #
R:dr sk. rst Sk:#. 1805 3.948 9 3 *.745 4 18 5,693 *4 1 84 24 5,231 1806 3-709 7 16 1,912 8 *7 5,621 16 13 90 2,525 1807 4,1*1 12 15 *,7*9 9 3 5,831 I 18 68 42 8 2,831 1808 4-7*7 3 18 *-828 19 3 5,846 2 18 66 32 177 1809 4.564 6 11 1,3
Lån på Jern och Exportable Metaller.
Uppgift fran Riksens Ständers HSgiofl. Banco-Utskotr.
Utlan ing.
- R:dr sk. rst R:dr sk. rst 1803 259,994 259-994 1804 335-853 325,853 1805 667,754 34 5 667,754 34 5 1806 84:0,276 32 840,276 32 s 1807 1,484-291 35 I 1,470,304 7 2 00 0 00 M 2,317,907 12 2,303,258 14 2 i8°9 3,142,448 46 4 1,772,279 20 7 igro 1,603,058 I 8 6 2,165,372 6 5 i8r 1 2,842,642 28 2,205,977 4 8 1812 2.577,697 8 2,692,837 4 2 1813 2,697-356 8 2,970,140 21 2 1814 2,192,673 32 2,523,341 46 11 NB.
Beträffande utlåningarne bpr observeras, att 18Ö5 ars Utlåning bera'ktios ifrån November 1802 till Maji 1S03 o. s. v. Inbetalningarne deremot åto beräknade från Junii till De; cetnber hvarje år.
Ifrån och med 181Z ar Låne-terminen förlängd till den si ds ta Juni j\ Åren 1813—18x4 Caffe c . /Rått Socker d .
,Lump fBlad oett stjelkn Toba!/ Spunnen ISigarer Bomull Nettelduk Bomulls-Iärft
Dito väfnader Krusflor Vin Arrac Rumm Porter Import, Tab. XIV.
Quantitet.
Tull ä Influten Sj 0- Tull, Quantitet.
Influten Sjö-Tull d ^ proCent.
R:dr sk. rst R:dr sk. rst 4.879>9I4 3 sk. 304,911 3 170,552 104 26 2 & 14,633,5-79 101,608 42 4 437,650 66 5 7 1,017,884 21,206 6 90, 562 28 14 5 C974,37? 80,910 16 I 124,170 30 44 7 38,939 3,161 38 6 3,330 1 18 7 1,263. 271 43 620 37 3 # 58,872 16 33 845,258 354 9 1 Alnar 862,897 4 sk. 71,965 7 26,944 1 R:dr 620,5-99 8 proC. 49,245 26 5 Ridt- 74,542: 35.2. >500 44 10 R:dr *,7?3,038-21. 5- 20 p:C. 350,607 33 i R:d 1x2,228 5 1 J Alnar 22,712 3i sk- 1,65-6 4 Åmar 18,274 235,799 20 4 3l8- 21. 12 43 5 dito 298 : 15- 5,964 16 22. 2 5 dito 13,229: 16. 264,585 16 304: 2. 3o 16 7 dito 4,644:44. 23,237 '26 222 :15- 5 n 1,515,157 32 9 M36 5 11 Täb. XV, -Af de, år 1813 Och Igi4j importerade och exporterade varor har Götheborg Importerat Exporterat* Ceffé 4fe. t,$14,21% 22,331 Sätt Socker tt. $,739>‘)27 115,838 Tobaksblad och srjelkar #. 1,643,650 20,25-5 Rumm Åm 9.867 30 i 3- Porter d:o 2,(>$2 i.06
Vin d:0 8,877 55 Nättelduk alnar 633, $$8 6,651 Bomulls-vafnader R:dr ^,101,698 176,259 Tab* XVI* Förtekning å en de) af de från Finland mot Ländt*tulls*afgift importerade varor* Åren 181t-la i3-14- Linne-våinäder Ylle-våfnader Säckar Lin och blir Hampa Diverse oljor Humla Fort-aska Beck Tjära Ved Kreatur Får och kalfvar Kätt och fläsk Ost Sm6r Talg och ljus Diverse fisk Dito Bränvin SpanmSt Stöflor Hudar, diverse beredde och oberedde d;o Skinn dito ] utter Dito Medium alnar 5Ö3.48Ö dito 63,528 St. 16,584 L:# 7-5^3 dito 14,298 3m 586 L:#
7,492 dito 16,435 T:r 3712 dito 48,822 famn. 42,822 c St. 3,246 dito 3-805 i L:# 187,346 dito 5,24?
1 dito 92,341 dito 33,047 T:r 17,905 L:# 7,?«7 * Kror 89,477 1 T:r 20,940 c pär 4,560 1 st. 16,970 1 L:tt 1,752 st. 38,367 dito 2,8 It # i>548 1 Anm* Tttll-extrncterne Ofvan spe - 2i Litt. C. & D. Hör'« till Bih, till Riks-Stlndens Protocoller I8ij. 4 Band, sid. ixjn» UTDRAG AF RIKSGÄLDS- C 1 : , T \ _ ..
A ..... , 4v . ■ , . \ r r~ ' T .. ■'*?. ' - N \ y '
V.-.--' T » • > •• -if- - FÖR ÅREN 1813 och 1814 J V f % 'v _ , , . 1 /-F SLUTADE RÄKENSKAPER. Utrikes Skuld 33 R:dr 1,386,900 R:dr 1,386,286 Fl. 2.453,000 Lires 3,153,332 R:dr 1,350000 __ 168,750 — R:dr 1,350,000 — 236,250 ILdr 650,400 R:dr 3,000 — — 2443a Fl. 93,145 16 R:dr 82 Skuld på Lån-Råkningarne: J. & C. Hasselgren i Amsterdam.
O Holl. Count Capital Gäld, ä 44 sk. — B:o R:dr.
Sedan R:dr 613 :l6st«T3 d. H. C:t, till Contoiret hemfallit Lif. 3 Rente-Capital afgåtr, återstår Holl. Count, Capital-Giild, å 44 sk. — — — J. M. Smets Enka, i Antverpen.
Brab. Vexel-mynt, Capital-Gäld, a 18 sk. — — De la Rue Fr eres i Genua.