Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
963 182 203 7 10 4 50 10 30 37 31 40 42 35 32 1440 10 18 4 214 77 35 71 8 8 9 10 8 8 8 4 4 8 8 8 4 CA C B B p CA £ Vt w 51 Rjdr sk. ,297 4' 0302- 629 4034 290 15,' 3,4672 701 61,! 81, 2,0041 6, “ 26,492 652 22,932 227,296 15,363 17,329 2,171 12 2,053 326 25 212 4,176 153 193 139 1,031 76 18 36 19 17 12 24 40 319 10|lt|25,346|19M 21,4< 2/36 944 1,966 1,778 480 4 11 8 5 9 6 10 4 10 s 4 11 7 10 10 5 5 14 21 3 6,74633 5,320*46 101 5,689 820 9447 12041 •14 41 9 3,097 420 276 35 151 16 107 337 76 26i 52 199 201 1 2 6,681 11 10 35 24 — 8 32 17 40 40 0 36 36 14 2 334251 7 2|540,508|27| 4 Christianstad i Lands-Contoiret den 19 December 1833.
AXEL DE LA G ARDIE.
Y O. BECKMANN. lii . * *, .5 nry — 4 wäi' >b-. teij t K %r. t “ ' ä -S » ris: ft; »feli -Sf.jOuuJt j - NB1 --{—IsJ?
!'J';.;.: a C"p i‘l6S !
• tp-ni" » i • : j l-_-i l.il.i. -■ -i t ■'&
i-..”’ ; ; s I - 4 .i-.r.-u.v.i - ( •rit ; i ! — '.. '.v.r»r. |-------- hi -•—övo, r o\ |ku2,£ _j_,vvt : - * _ < •* .Ji r1t 1 r *•• s r' •
> U f «'■»" i 8 s—t~TT5jC.:» j-~ \d& -i -••'-.P ;;;• k ,* - . . * - N*i J X,';p"! J-- J—j—T-’t ;:ar »ta r sv.l- 1 r.>-» * . ' _**•■**«•
• »*„ »a »* 1' * / rm r ••
;■■ 2 -rs KSTS?'1. v ’ . ; * i V «u v-i»-* ■. 1 * - - iAvrc»' i t ti i 3 * ___• ---■ —-u ——— --------- ! : ! i "T* ., -7 1 ■?/ t ' 5 *; - r; ■ ,-f .... ■ -■»' r - **.£ - « ... „ .lfa'.*— SSZ-irXit rzsarruz.
'Jars m*nr>m< :<+#*----- t t ,'jft ,!u ; 'i- k ■f. i ; »?S »t is.t ! -TJ.---- : \ ■ amrin? i ■i ! • * • - * ~ l ~tr ; ;r'"' - i.
! åi !
, / L. v-! i ' i ' || \ > ; pr B f ____:
• -r i lil i ' v ■ ' ti *• <’ i -i... pi r -•
Sfi - 1 9i ' \$\ t • i:r <p! * l. » *:T , f I i: ~f I » i; i — s ,J5 | i t*fr {“i : C.**:!' 0*■■• | :i,V ; ....
; •■' - ■ ; * t' ■ ■ * * ; ^ -• ' ’3uo r.t' * *r , • ; ; ■•'■'i- .hot** ! ‘ 4 ua '■ ;r; ■ *• i:,: - •• • . ■ rp; ;< ',?.
Ur» ;:4 % I.
:,v 447?
| uhxt j 7“P.l i ' !
•<r-i- -t— , w ?<• < £«-.»■»</ 1 • ♦ * ’ t« i -,) jvi.Of t «*r* •> « » * r- ■: i :? :.;?ä ' • V • ! SM ’ •il Pitt' • i: j f;.v P5 o ......v,:-.tp i tpp I t V.■.
L t ■ Li I i i ; *i i fll*' I i iir.i -i Vtt i it .i i - ;4-t i :
.Urf • • * ‘ - . . . i-ti to, I i I .... f I I. , I * » i ... .( r-rP i ii-1 I * ... * i -,‘JUKö*) 'VJ,L X »-X« 3,t t- -p~:;>iu .} frfeiS ..... r-i-i:;-v-Va l*1 " > ■ '■ r ,' •’ • -j v ^vX#
,o - . äi-T . I, 1 i .....T* i i . i : {■'' ■ i •:•: i r7. 'J 'i ! :'j.-v i V1 J t'.*. I * <•>*«. # J t# { : . ■ i v, S ■ ’ . . . p t*:. v.riri - - - r. O '• -t , I i . ... ; i :.:i r;'4 t«Cit nivi.i *» * C i- a i art!(
; j f j »Jl^v * '7 . ' s»'*J i Sif. ' I tt * KL Un ! t j;t*TE r. Oi ;0'S"' o:. * i f - 4 r i t i ; --irsp; :t£fc "f£SS- |;rå£ii ! o ! tr "•o tea. j-«r I-p P, >'«R Xtn t<i-5 ]<>’” «-'■ [r; ” . 1;:i, !c; pä; m H \„i äc£ o jj<— . "ot ;ia ’rt; xm r.^: lif i v-, • >t 7 P F- |l- ip; i- js - H’£ i ■ • i' n< Ti* ,»•»#» i-*' • t i I» r. ■ jU |'i£ i» Cm P. !‘v Ii... t vu tr' -7 ! r "; >; ■ :r ’ 't rs - 4 4- K i * 1 1-7 '
I.1-..' t! •r " - — ••I i nr. t ! v: ut ■ v:.'«vF i :in ~ u- ; .vp..- ! i tJ i S’V* ' • ttf. ■ i TO t ä*s « i ■U. m.
(Sfi t "i - - * .. rMr 00 %l . .- 4^.
v 4" -r t , r i - f ri* ; ■ ! ‘t- f ■ .,* fc t ..r’-..-*
.■ t i l 1 ' 'V ^ r-\ ?, ■ flat » « h i iC.! n ’ ' | « . .. i . ! ♦ - i ■ »Im, * * r . „ 11 * V . i ; sr a ni ! t •», t ! V^Qfei. i — :•••> s; i^4 fcfefiir i p»V tgl i »v^r -i är: 1'Or t VI t f+*v, 11 • '—toofjjf ■I-järt
Et * - -fftt -I -n2t.l-« H i i -i \m±i ; i • ; ■ .* f j—!.....(iutsi i ; t- rr- -.t 14 i''- ,P»r - !n . . r >m » I «VV> 4 ---'i * ; ' ÄtS ; ■ ' m t ,* -»1 * r~, \. lil • t * - -. /U t , . •v t r ;TS • 1 ; i r ‘Ii, . .. i it . - *4 - ■ * rrlT * '"rh .. s i '.**• •* * "-■* -- . -Sto*?-" ■ , ... - .., • “4 ... s vM.r; •, t* i | - ■■• * *-• * . ■ ..i < •*? -'"t- » r.:rV.v. I 1 • ä f i ; ......i— •
V- '.. 1 f- • f l "" — ’ ! R . I... ---r ' : 1 ■ "T f j V ' ........ _: 5 i —-------- $ — I .
,_rr_____ ; ( !______ ... ' I i-;-... ■ ! ! ? ri- 4 r ■- * ■ - ?
: .....- - . "4 ! ■ ■ » » . ; * \ •__ _____ i . . --------- * . ; _..—-r * s___,__“___ ! -------; - 5 ____________ . -»aidi ; . nv:, 'p r -- ' ••'■',1 „ .
Klitt ' ’> *} ; r ........ ur.tnmr, i . iC-ifjifjt?: nn •ffftlplMWlfl^-rt-1 * ' * *»** . !. . 4'fUW*»1 **» tt*4- <k ;■ ^ > 11 4| å* fri *♦»«»■' »V ’*»••*- - , . . . . . 1!‘“ l '■'■ '* t| .....\ . -S' * •- • *SJ ........ , . t^-:. lii c ; ji ............’. . ■ ...••••: 1 ;; . . . ;r! "• • ' v; i .i.LT ;•.-■»>’« * t-'"' "• ................... '.»sitt ......... I>3« ......■jzi.Yi'* ,'-!•?»......?• 'tj-! .... . . . . . . y i11 i t ......... n.i ' * i, ........... - . -li.i.t.r >5’ ■ .LUa-.if: i" | Jt..t--]i'■■>>>' 't staTdsM ••; •' f ........imil i-, I,,,.,: tfclpTf. «8}0 .......Cv pvl É . .. i.
-.clar öBiji.^ '.-in-.it "v ! . . . ; ........
• . ... ..........r: .......; y:( 'y'-0 . if&jhtr C ab-ix - ........’... :.v.. t 5 * * • •
M-rrv-' ; nsatmaé 'nitiåtrå?
• # # # ^ . . *!*** v*i»*« •
Pt» • i« •-'» *- * i . . . .
Vikis i:
~ - V l. ’0 1- 'fli.ylJt • | ’ - ■ ris® ' s* ** « T »*•» H Lf.l .t-t"-•'
I- • “ *** - > - -"v ' e*j ■ ■ . i ■ »*4t« « ., .. »ui»* * . {v**«rr J « * • . t>«*»■-' * - • [ • • • ; ; ;;; . ajan-" < - • . . ..t ...lill'***' . i..iiliTTfl ,'M! *.
, ir K. t. u-t*M piua ■ *. * 1 ' - • * * * • • * s£, r. %* Alof-”'; :S;t ^ VV**i*<A i ** •l44ii »4** . J * *....... •"
' ........ ... • - iw"*!/''
.............ti •».•!•*** •„
,t;.T SM au* i, uUn.t yrrAiit •■■■ ........: r*: A&iw . -- r.--t * r:r -rn !■ * S^n-'.
... .>—*i< i ■é;Z£ —1 .•mätä. ..'.45
. ■^.-t i.-.r» i- - .;;: :• v ri • ’* ti Uträkning* SOm ViSar MediUm af Fem Ä- Markegångs-Pris för Christianstads Län. {> Båg .
T»«na Kor" ■ Toir""/smör i 7
Tu a/ hha längd och tjocklek, i A.r%e t? dlto......- £> ^gsverke » Da,, "Svente.
. , Si?»»!'?lkr ' i Ka4lP»ndTGS,'l“- 7,st , £ n«a p r u,a Vaxljus *•»«, »'Olia ’ Olja fan , K fe '
N.» -Kd . VI , Nm Tinved . i Iass Ved lved • i rasS Brta • • > H>rf Sund e •.....
KUs'flöf pUlldC^väl Vargnät
Hård i f godhet och)1h Johand af li .
T Gfter ^ ll» -vigten beräknadt Tunna ren och ' pa Lispundet.
. . - . L'sPUnds viet^°C^ Hafre af minst 8 } Lispund ren Al *?ed räSadt KappraSl ' Ma,!s Portion "ShaIra Cfter Ra/ •
Hästra tion .........
Mark mjukt bröd '...... ....... ^sedlar tillhörande en indelt R°te-Båtsman.
Pppfordrings-Persedlar till årstjenst 1 Tacka med tillbehör . . 1 väst med dito .
| HarttLängbyX°r med Jösa lårfoder 1 Halsduk af mörkt Lärft! .* * 2 pär Ullstrumpor .... 3 st.
Skjortor . 1 pär Skor. r ‘ ‘ Hein dr dehn ings -Persedlar. 1 pär Skor 1 pär Ullstrumpor ....
* Lön och Hemkalls-Persedlar.
Ld" •.....
Hushyra..... ...... i Tunna Råg ..........
1 Tunna Korn 2 Sommar-Lass Hö å 3o Lispund .’ .* Marlegångs-Pris för År Summa 1828. 1829. 1830. 1831- 1832.
SuldaUMunderings-P er sedlar. i Jacka •••*••«••«••
8 ._ _ 8 — — 8 — — 8 — — 8 — — 40 — i Tcliacot........... 2 16 2 16 — 2 16 — 2 18 — 2 18 — 11 36 — i Eselia rp........... 44 — — 44 — 44 — — 44 — — 44 •— 4 28 — i Halsduk........... 18 8 <—. 18 8 — 18 8 <— 20 — — 20 — 2 —- — i par Stibletter ......... 1 16 — 1 16 — I 16 — I 16 — I 16 — 6 3a — i Skjorta ...........
I 27 — 1 27 — I 27 — I 28 — 1 28 — 7 4' — i par Strumpor ........ -. 34 — — 34 — — 34 — — 34 — — 34 —- 3 26 — i par Skor . .......... 2 16 2 16 — 2 16 — 2 16 — 2 16 — 11 82 — i par Byxor.......... 4 24 — 4 24 — 4 24 — 4 24 — 4 34 — 22 24 — i par Linnebyxor ........ 1 40 1 4o — 1 40 — j 40 — 1 4° — 9 8 — Mede*' Priset. — 3 Christianstads Lands-Kontor den ig December i833.
AXEL DE LA GARDIE. O. BECKMAN!*- 1 I 210:23 BEFALLNINGSHAFVANDE® UTI « Blekinge Län TILL I UNDERDÅNIGHET afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE, för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832.
ECKSTEINSKA BOKTRYCKERIET. 183 3.
Län, till området det inskränktaste i Riket oell ansedt innehålla endast a5JL
Qvadrat-mil, må icke derföre anses af mindre betydenhet än andra Provinser, eller dess styrka och värde mätas efter denna måttstock.
Af naturen gynnadt med en rik vegetation, fiskrika stränder samt flera större och mindre strömmar, hvilka i mångfaldiga vattenfall nedflyta från det ofvanliggande Småland, erbjuder det på en gång ett lönande jordbruk, ymnigt fiske och de möst fördelaktiga tillfällen till manufaetur-anläggningar af alla slag.
Utgörande, så till sägande, Smålands södra strandbygd och rikt på hamnar, måste det blifva nederlags-platsen för hela södra Smålands afsättliga produeter, dem det tillbyter sig mot de behofver Småland å sin sida behofver hämta tillbaka, hvarigenom en lönande handel bör uppkomma.
Deli delen af Länet, som närmast 'gränsar till Calmar Län, och liela den öppna östra kusten, intill dess, vid den såkallade Thorhamns-udde, stranden böjer sig i en annan riktning och inneslutes af öar eller skärgård, Således Christiarfopels och större delen af Thorhamns socknar, består af mindre bördig sand- oell klapper-jord; stränderna gro kala, marken i allmänhet slät, men ju iner den aflägsnar sig från kusten, dess mer produktiv på skog, hvilken här synes hafva fordom varit särdeles ymnig och bestått af blandad Tall och Löfskog.
Från och med Jemjö får landet en förändrad caracter, är mera couperadt, jorden bördigare och derföre mera allmänt odlad, hvilket fortfar ända till och med Asarumstrakten vid Carlshamn, hvarefter slättlandet åter öppnar sig imellan den skogbeväxta bergåsen i norr och den öppna hafskusten i söder, der den i hafvet utskjutande landtunga», sorn innefattar Mellby socken och är känd under namn af Listerslandet, med det derå befintliga höga berg, Listers hufvud kalladt, lemnar ®tt mål för Ögat.
Denna beskrifning af landets yttre gäller dock hufvudsakhgen den så kallade strand- och mellan-bygden.
Skogstrakterna, elier Länets norra gränser, äro i allmänhet mera skogbevexta och likna hufvudsakSen Smålånd.
Mindre odlad och mindre odlingsbar, ofta besvärad af vaten ’ s°m utan kostnad och moda icke kan a/ledas, &r denna del af landet icke aldeles jemförlig med dea öfriga; dock finnas äfven der bördigare trakter särdeles vid Fridlefstad, Rödeby, Tving, Bakaryd och Jemshög, som utgöra särskildta socknar uti Länets norra delar, då deremot alla de öfriga socknarna, sorn, ej mötas af de ofvanstående, pa tvären genomskära hela Länet från dess norra gräns till hafvet, I samma riktning genomskäres äfven Provincen af de der utfallande strömmar, af hvilka de betydligaste äro:
Lyckeby åj som utfaller i Saltsjön vid Lyckeby, eller det fordna Lyckå; Ronneby äJ som flyter förbi Ronneby Köping och * mii derifrån utfaller i hafvet; samt Mörrums «, sora utfaller vid Elleholm.
Mindre betydliga äro:
Slittorps ånj som genomlöper Fridlefstad och Rödeby socknar och utfaller i hafvet vid gränsen imellan Östra och Medelstads Härader; Nettraby å_, som vid Nettraby utfaller i hafvet; Bräkne ån, som genomlöper Bräkne Härad och vid Sonekulla Häradshöfdinge-Boställe har sitt utlopp, samt Ryedahls ånsom inom Listers Härad utfaller i sjön Wesan och derifrån, under namn af Norje än_, har sitt utlopp i hafvet.
De flesta af dessa strömmar formera flera vattenfall då de nalkas kusten, hvaremot de på flera ställen i det inre af Provincen lugnt framgå genom låga och släta bäddar, der de förorsaka betydliga uppdämningar å ängs- och betes-markerna, hvaraf så kallade mader och kärr uppkomma.
Så genomlöper Lyckeby å, på en sträcka af mer än en mil, släta marker, som till flera tusen tunnland lida af vattenstånd.
På samma sätt Nettrabyån vid dess lopp genom Tvings- och Fridlefstads socknar, äfvensom hela trakten omkring insjön Wesan är i hög grad vattensjuk och i behof af förbättring, oberäknadt alla smärre kärrtrakter vid mindre bäckar eller sjöar.
Klimatet liknar i det närmaste Skånes.
Strängare vintrar äro sällsyntabafsvmdarne försmälta här snön vida tidigare än i det ofvan liggande Småland, hvarföre ock vårens ankomst börjar tidigare, utan att den ändå hinner någon fullbordan förr än Sveriges nordligare Provinser hunnit befria sig från Nordanvindens kyla.
Också är det en egenhet, som är svår att förklara, att, oansedt denna kust-province liksom stupar sig mot solen och derföre mer än mången annan synes böra upphämta dess verkningar, bibehåller likväl jorden, under vårtiden, vida längre sin fuktighet, hvarigenom vårarbetet vanligtvis här fördröjes flera veckor sednare än i Provincer som ligga vida längre i norr.
Länets indelning i tvänne Domsagor oell tvänne Fögderier, hvardera om tvänne Härader, nemligen Östra och Medelstads samt Bräkne och Listers» nitton Pastorater och tjuguåtta Socknar, (oberäknadt Städerne) är ännu oförändrad; men
Domsagornas klyfning har, i anseende till den ökade folkmängden och Domaregöromålens öfverhopande myckenhet, af Eders Kongl.
Majrts och Rikets Hof-Rätt öfver Skåne och Blekinge blifvit föreslagen , på det sätt, att hvarje Härad skulle blifva en Domsaga; och denna fråga beror för närvarande, till följe af Rders Kongl. Majrts Nådiga Bref den i5 April i83o, på Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes underdåniga utlåtande, sedan nödige npplysningar i ämnet blifvit infordrade.
Fråga har äfven af Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Christianstad blifvit väckt, uti ett till Eders Kungl.
Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium afgifvit utlåtande, örn Näsums sockens läggande till Blekinge Län, såsom utgörande annex till den bär i Länet varande moderförsamlingen Jemshög, ett förslag som dock Eders Kongl Majrts Befallningshafvande härstädes, af flera skäl, funnit sig nödsakad afstyrka.
Ett annat som vore af mera vigt, är de större sock~ narnas klyfning genom redan anlagda Capellen förvandlande till annexer; men detta ämne utbeder jag mig att få i underdånighet närmare utveckla uti den del af denna Berättelse , som afhandlar Länets politiska författning,, hvarest det lämpligare torde intaga sin plats.
Länets Innevånare Dea del af Blekingska aTlmogen, som ej redan nedsjunkit r fattigdom och sedeslöshet, utmärker sig genom en exempelvärd grad af Iiöfsning och redbarhet.
Man träffar jordbrukande Bönder, som äro sitt stånds prydnad, både genom upplysning och medborgerliga dygder, som både i lefnadssätt, uppförande och förmåga af verksamhet ådagalägga en höjning i seder och begrepp, sorn stundom lemnar föga öfrigt att önska.
Det hehöfver icke anmärkas, hvad ett folk, som bland sig äger sådana elementer, skulle kunna blifva, genom allmännare spridd upplysning, ökad vård om dess sedliga 1 d-ning, och genom en bättre riktning af dess ekonomiska verksamhet.
Folkmängden, som efter 1827 års Mantalslängd utgjorde <! landet 63,4 19 och i städerna 15,070, eller tillsammans 78,789 personer, utgör efter i83a års Mantalslängd
På landet: Mankön Qvinnkön Mantals-skrifna ............. 16,946 ....... 18,548 ej mantals-skrifna, (öfver och underårige) 14,908.......14,925 Summa 81,854 .......33,473 Uti Städerna: Mantals-skrifna ............. 4^07....... 5,468
Ej mantals-skrifna . . . ........ 2,788...... . 3,497 Summa 7,045 . ......
8,965 ‘Summa mantalsskrifna: Mankön................ 21,253 Qvinnkön.............•
Ej mantalsskrifna: Mankön................ 17,746 Qvinkön ................ 18,422^ i6g Summa 81,437.
Folkmängden, under dessa ifrågavarande fem åren har således ökat sig med icke mindre än a548 personer personer, nemligen: på landet ....
1908. och i städerna . ^4°o5d8 Lägger man nu härtill den förökning af 3,3o8 personer, som föregående fern åren lemnat, så visar det sig att folkmängden på tio år ökat sig mer än -jSjdel af hvad den förut var, hvilket i synnerhet är anmärkningsvärdt ilai man afser Länets inskränkta rymd och den föga tillökning näringsutvägarna vunnit, äfvensom dea omständighet, alt, under ifrågavarande år, mer än 3ooo menn iskor blifvit bortrj^ckta af de febersjukdomar, sorn voro epidemiska under åren i828-och 1829.
Också äro följderna af folkökningen ganska botande för det allmänna välståndet.
Öfverallt, der uppnå ärksamheten näimare g;anskar förhållandet, finner man en bestämd disproportion emel - “ 7 ~ Jan sjelfagande jordbrukare och den öfriga befolkningen.
Wid 1829 års Mantals-skrifningar i Länet humös icke mindre än . . . 601 försvarslösa personer vid i83o års dito ............. • • 4* • *7^ vid 1831 års dito ............
.»••••• 3o8 och vid i832 års dito ................ 4*8, hvaraf omkring *3® tillhörde en enda Socken , med en folkmängd af omkring 9000 menniskor.
Läns-styrelsen har väl, så vidt ske kunnat, sökt afvärja och motarbeta detta onda; men förgäfves så länge det alstras af omständigheterna och tolereras af eftergifvande författningar, hvilka upplöst alla förut befintliga helsosamma band på förbindelsen att skaffa försvar och lagligt näringsfång samt derigenom så tillsägandes privilegierat lösdrifveriet.
Bland alla de orsaker, sorn, förenade, verkat till folkökningen, hvilken hufvudsakligen finnes bland de arbetande fattigare folk-klasserna, anser jag ingeri så väéentlig, som den i Blekinge allmänna och högt drifna Potatoesr planteringen och Bränvins-bränningen, hvilka också blifvit källan till snart sagdt alla de eländen och svårigheter, som på landsbygden öfverklagas. Särdeles i Blekingska Skogstrakterna har detta onda visat sig i alla möjliga utgrenxngar.
Då Bonden ej sjelf medhunnit att utöda sina skogar har hail upplåtit och sålt vissa såkallade parken deraf till andra-,.
Drängar oall Torpare, hvilka nedfällt skogen, svecljat marken och användt den först till Pötatoes och sedan till Rågskörd, allt till näring för Brävivinspannorna, hvilka både helloff skogen och skördarne.
På detta sätt hafva de herrligaste skogsförråder, som fordom utgjorde hemmans eller Byelags förnämsta styrka och Värde, blifvit sköftade, oell Socknar, som fordom voro beryktade för sina ymniga och outtömliga Bokskogar, äga blott minnet öfrigt, klagande pa förbrända stenröset!> der all vegetation är för mansaldrar förstörd.
Denna allmänt utbredda och begagnade- liushållsmethod bär från det närbelägna Småland lockat till orten en mängd lösa personer, som deri funnit sin nällng> under defe både de och ortens egna innebyggare, missledda af detta raiakliga sätt till bergning, antingen ingått tidiga och oförsigtig® äktenskap, eber ock fört ett osedligt lefnadssätt nied lösa Qvinnspersoner, som, i följd dessa förhållanden, tillströmmat orten.
Att den folkmassa, sorn under l?eSS^ f&rhållanden tillkommit, skall finna sig i förlägenhet, helst efter föregånget miss yex tår och på en tid, då krän vins-bränningen, den så allmänt tillitade naringsutvägen, är förbuden att utöfvas, är ganska naturligt.
Men ännu bär likväl det onda icke hunnit den höjd, som är att befara; ännu bär den jordbrukande
Bonden någon utsigt ofver att kunna fortsätta detta hushålls-sätt, som redan är införlifvadt med den närvarande Generationen, hvilken således knappast förmår tänka sig ett annat.
Han är derföre mån om att förvara åt sig god tillgång på arbetare till skogsröjning om vårarne, Potatoes-plockning om höstarne samt till bränvins-bränning och skogsfällning om vintrarne.
Det är häruti man hör söka grunden lill hans benägenhet att antingen hos sig skattskrifva och söka försvara tjenare, som han ej stän• digt gagnar, eller bereda deras skydd med verkliga eller tillställda afhandlingar om köp af jord, torplägenhet, arrenden eller backstugor.
Denna omsorg har gått så långt, att till och med så kallade undantags-folk (h. e. sådana Hemmansägare, som för ålderdom afstått sina hemman till barn eller anförvandter och dervid förbehållit sig vissa natura-prestationer till lifstids försörjning) bortarrendera eller försälja deras undantags förmåner; eller ock koper man jord och säljer den genast, m en med undantag af vissa jordstycken eller rättighet till vissa tunnors utsäde, bete för vissa kreatur, svedjande af vissa jordrymder o. s. v., hvarigenom ett af författningarna ingalunda förutsedt eller beräknadt sätt att klyfva jord, uppkommer, som i betydlig män medverkar att mångdubbla befolkningen ä hvarje hemmansdel eller lägenhet, under det denna, i följd deraf, alldes förstöres genom ett onaturligt och för hårdt anlitande af dess tillgångar.
I bredd med detta förstörande hushålls-sätt, som väl icke gäller alla Blekingska Jordbrukare, men dock är alltför allmänt för att frambringa de mest förderfliga följder, går äfven ett förändradt lefnads-sätt emot fordom, bestående uti minskad flit och sparsamhet, ökad luxe och.mera sjelfsvåldiga seder; naturliga följder af den lätta tillgång pä kontanta inkomster, som brännvinsproduktionen beredt och den till sin höjd drifna böjelsen för fylleri, sorn den ymniga tillgången på brännvin oundvikligen måst väcka och underhålla.
Ju mera nian öfverväger dessa förhållanden, desto mer finnér man förklarligt, att allmänna välståndet, särdeles i skogstrakterna, är i det närmaste förstördt, att, oansedt jordens årligen tilltagande odling, fattigliopen okas, och att midt ibland Provincens hyfsade och idoga befolkning, mait ~~ 9 — nian finnér hundradetals sysslolösa, förderfvacle menniskor, som förnärma allmänna ordningen och säkerheten.
JVäringarne.
Att Jordbruket utgör Provinsens hufvudsakliga näringsfång, i synnerhet sedan skogsförråderne äro i det närmaste uttömda, är en naturlig följd af jordens bördighet, som sällan blottställer denna ort för någon allmän missväxt.
I följd så väl af det fortgående Skiftesverket, sorn ock den stegrade omsorgen att aftvinga jorden alla möjliga tillgångar till den högt dofna bränn vins-bränningen, har odlingsfliten gjort årliga framsteg, fastän dessa valdt svagast under dessa sistförflutna fem åren.
Under loppet af år 1828 bär man ej kunnat beräkna odlingarne öfver hela Länet till mer än högst 3oo Tunneland, som är ringa emot föregående åren, en följd af brist'håde på arbete och penningar, som tillkommit, den förra af en allmännare sjuklighet bland Länets Innebyggare, hvarigenom till och med den fysiska arbetskraften blifvit förlamad; den senare af 1826 års missväxt samt 1827 och 1828 årens svagare skördar, under fallna värden på landtmanna produkterne.
1829 ansågos odlingarne ej kunna uppskattas till mer än vid pass 170 Tunneland, hvartill orsakerne måste sökas dels i ofvannämnde äfven detta år fortfarande förhållanden, dels ock i ofördelaktig väderlek, hvaraf inträffade, att jorden, uppfylld af vatten, var otjenlig håde att mottaga och att belöna odlarens omsorger.
Af enahanda orsaker blef odlingsfliten åreni83o och 1831 så iörlamad, att dess arbeten ej kunnat uppskattas till någon anmärkningsvärd eller viss ägorymd; dock finnas få Socknar, inom hvilka ej några tunnelands Ödling skett, jemte fortsatta arbeten med stenmurars och dikens anläggning» och hvad året i832 angår så hafva då verkställde odlingar beräknats till minst 500 Tunneland.
Länets Hushålls-Sällskap har årligen haft den tillfridslällelsen att utmärka flere af allmogen, som ådagalagt berömlig omsorg att förbättra deras jordbruk, samt förse sina gårdar med vackra och beqväma *Uls samt flera anläggningar till nytta och prydlighet.
^ Alla dessa år bäfva, till föga båtnad för Landtmannen, utmärkt sig gen°m kalla och Väta somrar.
1828 fördröjdes såningen af öfverflödigt regn handsk.
S-årsberättelse för Blekinge Lön. 2 under våren, hvarefter torka inträffade och fortfor till medlet af Julii månad, då åter ymnigt regn föll och väderleken sedermera förblef regnig under hela återstående delen af sommaren, hvaraf inbergningen håde af Hö och Säd betydligen försvårades.
Hvete- och Råg-skörden blef dock i allmän" het någorlunda gifvande, men alla Vårsäden gåfvo svag äring och på en del orter af
Länet räknade man föga mera än aldra kornet i afkastning både afRåg, Korn och Hafre.
Äfven Potatoes-skörden blef på de orter, som äga stark jordmån, inskränkt, och gaf blott sjette kornet, då deremot uti de orter som äga sandjord, såsom Gammalstorps och Ysane Socknar i Listers Härad, uppkastningen steg ända till i6:de komet.
Den anmärkningsvärda skillnad visade sig detta år, att Bräkne och Listers Härader i allmänhet fingo dubbelt högre potatoesskörd, än Östra och Medelstads Härader, ett förhållande som icke ensamt kan tillskrifvas olikhet i jordmånen, enär den, inom dessa olika delar af Länet, onekligen finnes af håde sämre och bättre beskaffenhet så väl på ena som andra stället.
Christian ©pels Socken i Östra Härad och Ysane Socken i Listers Härad hafva t. ex. begge sandjord, tjenlig för Potatoesskörd och häst gifvande under sådana år som det ifrågavarande; men under det skörden i Ysane beräknades till löfde kornet, uppgick den i Christianopel ej högre än till 8:de.