Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Holek härstädes på beställning af Abo stads historiska m u s e u m.
Målningen är synnerligen artistiskt utförd på från Paris inköpt gobelinväf efter en älfva kva- dratmeter stor brusseltapet, s o m anses vara från förra hälften af 1500-talet o c h framställer k o n u n g Hiskias kröning, omgifven af en figurrik ram.
Originalet har tillhört en svit af 8 gobeliner, som prydde Å b o slott på hertig Johans tid, o c h af hvilka n u endast två återstå, bägge tillhörande vårt Natio- nalmuseum.
Arbetet m e d denna hautelisse-tapet påbörjades i maj förlidet år, o c h först n u är d e n färdig, så att målningen af den andra beställda tapeten kan taga sin början.
VINSTER CD I Stac3sh.OL.XN., Drottninggatan 2, hörnet af Strömgatan PRIS: 1 KRONA • 7 — o u p p h u n n e n.
- X- K U N S K A P GER LYEKA.
* K a r l s k o g a IR » » « iCÄB?
DUGLIGHET Ä R BÄTTRE Ä N GULD p r a k t i s k a - m • Ä ^ K ^ ^ U m ^ J j * s k o l a — TIDSENLIG P R A K T I S K LÄROANSTALT — öppnar sin 7:de lärokurs nästa 1 3 maj.
Undervisningsämnen: huslig ekonomi: matlagning, servering, bakning, hushållslära m. m.
; s ö m n a d: fruntimmers- och barn- kläder, linnesömnad; väfnad: vanlig och konstväfnad; slöjd: stickning, ram- o. broderi- arbeten, halm-, bast- och spånflätning, tapisseri- och applikationsarbeten, målningar m. m.
; glansstrykning; bokliga läroämnen: svenska språket, bibelkunskap, skrif- och räknekonst, enkelt och dubbelt bokhålleri m. fl.
Valfrihet, god tillsyn, billiga om- kostnader, ovanligt naturskönt läge mellan skog och sjö.
Undervisning af 12 kompe- tenta lärare och lärarinnor.
— Manliga skolan öppnas 1 nov.
Skolornas årliga elev- antal omkring 235.
Adress Karlskoga kyrkoby.
— Rikstelefon.
&lt;7oft.
Zindliolm.
i CROSSE STOCKHOLM.
&amp; BLACKWELL, L ™ L O N D O 3NT.
- * S t ö r s t a s e v ä r d h e t.
ETABLERAD 1 7 0 6.
Medico-Mekaniska Institutet Zanderska Gymnastiken M a l m t o r g s g a t a n 3.
Allm, Tel. 40 22.
Öppet för herrar 7 — 10 och 2 — Vaö; för damer 11 — 1.
pr månad; 50 kr.
Föreståndare: D R EMIL ZANDER.
Träf- fas för herrar kl. V28-V2IO oeh 2 - 4; för damer kl. 11 — 1.
O r t m i x t u r för HOFLEVERANTÖRER TILL H.M. DROTTNINGEN AF ENGLAND.
PICKLES, Liktornslösningsmedel.
pr sats i Stockholm ENDAST HOS C.
F DUFVA, DROTT- NINGGATAN 4), Göteborg A.
E. Wallerius &amp; Gro, Upsala Victor Söderberg Kungsängs- gatan 1, Gäfle O. A.
Johansson &amp; C:o. Mot 1 kr.
20 öre i frimärken expedieras medlet till landsorten af agenten M.
Malm- ström, Upsala.
Upptäckten af detta medel har med förord anmälts i Svenska läkaresällskapet af dess dåvarande ordförande herr medicinalrådet och förste stadsläkaren i Stockholm A.
G. Carlsson, som äfven med särdeles välvilja och nit befordrat detsammas tillgodogörande för allmänheten.
Bland den stora mängd inty^g öfver dess värde meddelas endast nedanstående: Fabrikör A.
Möller har här i hospita- let gjort experiment med användning af en honom egen metod att upplösa och borttaga liktornar.
Då det fabrikat, som han därtill använde, visade sig frambringa den åsyftade verkan, får jag härmed meddela honom mitt vittnesbörd om metodens goda resultater.
Det Kongelige Frederiks Hospital, Bantzen, Öfverkirurg.
Möller har å kirurgiska atdel ningen af K. allmänna Garnisonssjukhuset med ett af honom uppfunnet lösningsmedel, utan smärta för patienten, fullständigt bort- tagit ett större antal liktornar, hvilket här- med på begäran intygas.
Axel Sjöberg, till- förordnad sjukhusläkare.
Möller har på mig användt ett af honom uppfunnet sätt att borttaga lik- tornar och därvid fullständigt lyckats; och får jag således rekommendera hans metod såsom särdeles lämplig, enär den är både smärtfri och oskadlig samt kan utan ringaste men för ens sysselsättningar användas.
Engxtrand, amanuens vid Serafimerlasarettet.
Att herr A.
Möller å Serafimerlasaret- tets kirurgiska afdelning medels ett ' af ho- nom uppfunnet medel hastigt och utan smär- ta borttagit liktornar ä flere där vårdade pa- tienter, varder härmedelst på begäran inty- gadt.
J. Schlberg, d. v. underkirurg vid Serafimerlasarettet.
Undertecknad, som af herr A.
Möller blifvit behandlad för likfornar, får härmed vitsorda, att hans metod är särdeles god, i det att liktornen inom kort tid borttages utan smärta och olägenhet.
J. Levertin, med.
d:r.
I ofvanstående instämmer till alla delar J. F. G. Keyser, med.
B Äkta Sv.
Panoptikon SÅSER, MARMELADER.
mag- o c h bröst- sjukdomar.
4 0 sändes pr järnväg mot efterkraf, på båt endast om den är betald.
Mindre än LIEL sats sändes icke.
Återförsäljare i Stockholm Herman Andersson, Skepparegatan 47, 1 tr. SOFIA LARSSON, f. Aschier.
0 Stort sorteradt lager af alla slags B R A N D S p e h ö r s a r t i ^ l a r och FoderVäfnader, OBS.!
F u l l s t ä n d i g t n y t t F Nya fritt vid närmaste järn M.
L u n d b e r g, Stureplan.
FRISK FLICKA ^ önskas att taga närmaste vålden om 2 små barn.
Fotografi och löneanspråk till Fru S. Ahlström, Iduns exp.
(203) LÄRARINNA, skicklig att undervisa i språk, musik och vanliga skolämnen önskas.
Svar till Maspe- lösa gård, Maspelösa.
språk, referenser och fotografi adresseras till » Fru A Ln », Gumaslii annonsbyrå, Stock- holm.
76434) kurser i Massage &amp; Sjukgymnastik BÖRJA I MAJ OCH OKTOBER Å K.
Ö S (E N I X N ANSPRÅKSLÖS, ordentlig och arbet- sam flicka, med godt sätt och lynne, ön- E skas i en familj på landet, för att biträda JAKOBSTORG med sömnad samt alla i ett landthushåll förekommande göromåi.
Svar med lönean- l a g e r.
levereras vägs- eller ångbåtsstation.
" PTT D A T~ \ fullkomligt frisk, anspråks -- U L L I L ^ F, I pålitlig flicka med ord- ningssinne, godt lynne, ej öfver 25 år.
er- håller plats 24 april i familj på landet strax utanför Stockholm, för att undervisa två 7 och 8 års barn samt därjämte såsom fruns hjälpreda vara villig deltaga i lättare hus- liga sysslor.
Den som är kunnig i kläd- och linnesömnad har företräde.
Behandlas som familjemedlem.
Ensam- jungfru finnes.
Svar jämte fotografi och rekommendationer till » Bankkamrer », Iduns exp.
(226) BILDAD, FÖRSÄKRINGS AKTIEBOLAGET af siden, ylle, linne och bomull i säsongens alla nyheter.
ILDAD FLICKA af god familj får GEN- näst anställning i ingeniörsfamilj på landet.
Korapetensvillkor: vana vid och håg för alla inomhus förekommande göro- mål.
Svar med fotografi, referenser och löneanspråk sändas till S.
G, Ryllshyttan, Fors station.
(217) A. KJELLBERGS H USHÅLLERSKA.
En duglig hushåller- ska får nu genast eller den 24 nästk.
april plats på större egendom.
Svar till Fru Gyllensvärd, Lamhult.
(210) SJUKGYMNASTIK &amp; MASSAGE-INSTITUT, MÄSTERSAMUELSGATAN 5 4, STOCKHOLM.
Fullständ.
Handväfda A j NDRA UPPLAGAN pappersmattor.
EN 20-ARS FLICKA Äter finnas dessa omtyckta starka, vackra gångmattor i olika färger till salu ä 65 öre önskar plats i bättre familj.
Är kunnig i pr meter vid Krontorps gård, adr.
Vermland, matlagning samt för öfrigt allt som till ett hushåll hörer.
Den hära reflekterar hän- Björneborg.
vände sig till » Elsa », Grttlby.
(229; ^ a f V A R I A: s J a n u a r i h ä f t e för året har n u utkommit, och äro v i således åter i stånd att omgående expediera till n y a postprenu meranter.
Vi u p p m a n a enhvar, s o m ännu ej skaffat sig denna vår modernaste, intressantaste, aktuellaste o c h billigaste tidskrift, att i tid försäkra sig o m årgången g e n o m att prenumerera å närmaste postkontor eller bokhandel.
Pris 6 kr.
för år; 3 kr.
25 ö r e f ö r hälft år.
— G ö r e t t f ö r s ö k f ö r 1 8 9 9!
» Hvad Varia företrädesvis är, det är en i allmänhet mycket lättläst, en för don stora publiken mycket lämplig och genom sina goda illustrationer ganska upplysande periodisk skrift, hvilken sysselsätter sig med hvad som på flere om- råden väcker nutidens uppmärksamhet och som litet hvar vill ha reda på.
— Häftet är så innehållsrikt bade i ord och bild, att vi sannerligen icke kunna åtaga oss att här upprepa hela förteckningen. » C.
L. i Stockholms Dagblad.
FEBRUARI-HÄFTET DRIFTIGA SER ANTAGAS UTKOMMER KOMMISSIONÄRER I DAGARNE!
M E D GODA REFEREN- M O T HÖG PROVISION.
EXPEDITIONEN A F VÄRIÄ, L A T S SÖKES till våren som kammar- jungfru hos äldre dam, eller annan plats där hjälp behöfs i sömnad och handarbete.
är kunnig i kapp-, kläd- och linne- sömn., handarb., enkl.
och husliga göromål.
», Oppmanna (Skåne).
(231) P F O R EN P Å L I T L I G B A R N S K O T E R S K A, som äger vana vid späda barns skötsel och som förut innehaft plats i bättre hus, fin- nes sådan ledig den 24 april.
Den sökande bör med ordning och omsorg kunna sköta ett litet barn samt gå ut med och vara be- hjälplig med tillsynen af ett äldre, en två- årig gosse.
Svar med uppgift om ålder, re- ferenser m. m.
torde sändas till » Ung fa- milj », Iduns exp., Stockholm.
(215) F ÖR EN B I L D A D och anspråkslös flicka finnes plats mot fritt vivre i ett stilla hem på landet, att deltaga i inomhus före- fallande göromål samt vara till sällskap för yngre husmoder.
E., Tumba.
(221) TT Ä L D R E bättre fruntimmer med goda betyger som hushållerska söker plats till våren, hälst hos någon äldre stilla familj, eller som husmoder i Enkemanshem.
Svar: Prostgården, Ör.
(228) E N i matl.
kunn.
flicka, som vill prakt, landthush., önskar, nu el.
t. våren plats som kokerska på större herrgård, där hus- hållerska finnes.
Svar till » 24 », Larslund.
(233) E P L A T S SOKES af en ung flicka i familj, helst på landet, för att biträda husmo- dern och läsa med mindre barn om så ön- skas.
God » betyg från genomgången 8-klas- sig Elementarskola kunna företes.
Stockholm, Gemandts Prenumerationspris pr 4:de årg.
Fredagen den 23 oktober 1891.
N:r 43 (201) Byrå: kvartal: Klara v. Kyrkogata 7, 2 tr. I d u n m e d Modetidning och ko- lorerade planscher k r.
25 I d u n m.
» l: S) Idun ensam - • 1: 20 1 (Aftonbladets NYA h u s.)
s k e r i landsorten ä p o s t a n s t a l t, i Stockholm h o s r e d a k t i o n.
Redaktör och utgifvare: FRITHIOF Träffas ä b y r ä n k l.
Aurore [et var en dag på sensommaren, den 3 [augusti.
Naturen hade iklädt sig helgdagsskrud, ty från den högblå himlen strå- lade solen så blid och varm, som den icke gjort på flere dagar, färgläg- gande och förskönande allt med sitt skimmer.
r En högtidsdag var det ock för Träskända egen- dom, hvars gröna ängar, välskötta åkrar och namn- kunniga park jag på af- stånd kunde skymta vid krökningen af vägen, och dit jag om en stund skulle hinna fram, kommen ifrån Finlands täcka hufvud- stad Helsingfors.
Två otåliga timmar hade jag tillbringat på en dammig landsväg, men — målet var värdt att eftersträfvas.
Där låg den vackra nejden som en ljuflig oas för mina tjusta blickar.
Grupper af sällsynta träd med yppig, svällande grön- ska syntes i den med omsorg ocb smak vårdade parken.
Hundraåriga lin- dar utsträckte sina yfviga grenar, erbjudande skugga och svalka.
Majestätiska ekar med allvarlig grön- ska och vackra bladfor- mer — mjuka, fina askar, liknande stora gröna pu- dervippor — silfverpilen, vacker i sin ljusgråa sam- HELLBERG.
Utg^ifningstid: hvarje helgfri fredag.
(vid Buktr.-Aktitb.
kompletteringar).
ANIIOIISPJRIH: 35 ö r e p r n o n p a r e i l l e r a d.
F ö r » P l a t s s ö k a n d e - o c h - L e d i g a platser » 25 ö r e f ö r h v a r j e p a b ö r j a d t t i o t a l s t a f v.
Karamzine.
metsdräkt, men tillika med en vemodig prägel, påmin- nande om en ung, vacker brud, som, iklädd res- dräkten, står färdig att säga farväl — höga, py- ramidform iga granar, hem- tade från Sibiriens sko- gar och här omplanterade, stodo med ljusgröna gräs- mattor och praktfulla blomsteranläggningar mel- lan sina högresta stam- mar — allt belyst af en sol, som i dag frikostigt gaf igen, hvad den förut njuggt undanhållit.
På denna dag fyllde ställets herskarinna åttio- tre år.
I dag stod hennes hus gästfritt öppet för vän och främling.
I dag ville hon se sina underhafvande omkring sig.
De skulle samlas på aftonen och med detsamma bringa henne, dagens drottning, sin hyll- ning — en hyllning, som säkert skulle utgå från varma, klappande hjärtan, ty älskad är hon, öfver- stinnan Aurore Karamzine, icke blott i den trängre kretsen, utan öfver allt i Finland, ja, äfven utom dess gränser har ryktet om hennes vist ordnade välgörenhet trängt.
I dag skulle äfven jag få se den åttiotreåriga gamla, som min fantasi utsmyckat med de skö-
Var sträng i tänkesätt, men len och ljuf i seder.
Naturens första bud är sammanlefna ' ns lag Och mänskans första plikt att denna möjliggöra.
Om till förnuft och dygd du vill en dödlig föra, Så stöt ej honom bort med sättets obehag.
Tänk ej, att plumpt är starkt och blygsamheten svag-.
P naste egenskaper och dygder.
När jag var barn, berättade min moder om henne, som goda feer ställt på samhällets öfversta trappa och begåfvat med skönhet, rikedom och ett godt hjärta, med allt hvad människor här nere ifri- gast eftersträfva och anse som den högsta lycka.
Hon blef fedrottningen i våra barn- domslekar — idealet, dit vi skulle växa upp — hägringen, som skimrade och lekte långt borta vid framtidens synrand, hvilken vi barn trodde innehålla de mest underbara händelser.
Tio minuters väg igenom parken och jag stod framför det anspråkslösa hus öfverstinnan Karamzine numera bebor, se ' n det gamla hem- met brunnit upp, och inför henne själf.
* * moln drog fram öfver solen på denna här- liga dag.
Ljungblommornas skald, Z.
Topelius, vänta- des till Träskända.
Hvilken syn det skulle vara att se dessa två tillsamman.
De måste känna, förstå och sympatisera med hvarandra.
» Ni har sagt för mycket godt om mig », sade engång öfverstinnan till Topelius, när hans bio- grafi om henne kom ut.
— » Finland kan al- drig säga tillräckligt godt om eder, fru öfver- stinna. » Det låg kärna i detta svar.
Men molnet — det dröjde ännu.
— Där kom ett bud, som sade, att de många Mariorna — den 3 augusti är alla Mariors dag — hål- lit skalden fången i hufvudstaden.
Det kunde icke hjälpas, man fick försaka nöjet, det går ju oftast så — ja, » det brister så mången såpbubbla », som Jonas Lie säger.
Gud gifve åttiotreåringen ännu många år!
Ett sådant lif är värdt att lefvas — ett lif för medmänniskors väl.
Matilda Bergendahl.
Blometerguirlander och flaggor smyckade platsen och gåfvo den en festlig prägel.
Tjä- nare skyddade fram och tillbaka mellan bor- den, hvilka stodo i långa rader på gårdspla- nen.
Det var mycket att ombestyra lör de närmare tvåhundra gäster, underhafvande och fattiga, hvilka inbjudits till aftonen.
Jag läste så mången rörande historia i ar- betarnes sätt att helsa, i den omtänksamhet tjänarne visade sin fru och — i dessa vackra ögon — hvilka så välvilligt voro riktade på mig — hos den gamla högförnäma dam, som satt s^^Smin rår, din ungdom du dansar bort, där midt emot mig, med bibehållna själsför- é %s och frågar jag dig: hvarför?
mögenheter och en medfödd adel och värdig- Så svarar du: vårens tid år kort, het, hvilken icke kan vinnas för penningar.
Jag såg i tankarne så mången lindrad nöd, Och därför man njuta bör.
så många aftorkade tårar.
Den ena bilden Jag plockar blott blomstret, innan det gulnar, efter den andra drog förbi mitt inre.
jag njuter blott solen, förfn himlen mulnar.
Där var en yngling, musikaliskt begåfvad, men utan medel.
Han måste vända om ifrån musiken till en bana, som han icke hade lust Ack, hon, som sgdde den dräkt, som nu eller fallenhet för — blott för brödets skull; dig klår så tjusande väl, och med ungdomens öfversvallande hetta såg hon föddes på samma dag som du, han allt uti en mörkare dager, än det må- hända i verkligheten förhöll sig.
Men — efter hon föddes Ull arbetsträl.
någon tid är ynglingen vid ett musikkonser- Hon ser knappt det minsta blomster vid vå- vatorium i Tyskland — huru?
Jo, en gifmild gen, hand, med förmåga att hjälpa, har räckts ut och himmelens sol är för henne en sägen.
till honom för att infria löftesrika förhoppnin- gar och återställa en rubbad tro på det goda hos mänskligheten.
En ung man, sin ålderstigna moders stöd, Att hon år bleknad, bruten och malt, studerar till arkitekt, men för att, som man du aldrig någonsin märkt.
säger, hafva framtid, måste han fullborda stu- Din grannlåt lyser ju lika gladt, dierna utomlands i Paris eller Wien — äfven fast hennes hufvud liar värkt.
dit räcker den gifmilda handen.
Du ser ej på henne, du ser i journalen Och alla dessa orkeslösa gamla, hvilka sli- tit ut sig i andras tjänst, utan någon annan och tänker på färger och snitt och på balen.
vinst för ålderdomen än fattigdom och nöd, huru hafva de icke otaliga gånger välsignat det deltagande hjärtat och den gifmilda han- Och får du höra ett sanningsord, den, som åt dem inrättat ett hem för återstå- om huru människors lott ende dagar till grafven.
Bilderna växte och min håg blef så varm dock faller så ojämnt här på vår jord, — jag måste luta mig ned och kyssa den så svarar du tanklöst blott: gamlas hand — nej, det rent mänskliga, • » Del är ju så gammall och vanligt; beiiöfoer godhet och kärlek, har icke dött ut ifrån man ens en sekund all grämas däröfver? » världen.
Doften af reseda, hyacint och ros trängde G a m m a l t och v a n l i g t.
a, till verandan.
Sparfvarne hoppade vigt och lätt mellan syrenhäckens blad.
Allt i denua tafla var leende och gladt.
— Dock, nej, hvad var detta?
— Ett moln, ja verkligen; ett lätt p.
A F JL,EOPOLD.
Det mål, där " allt är nådt ".
En svarsartikel af Hilda Myhrman.
Idun för den 9 oktober finnes en artikel, k&lt; \ hvilken har till öfverskrift » Kvinnor och XJ) politik »;, och hvari författaren efter en myc- ket galant inledning tager till orda emot kvin- nans politiska rösträtt.
Han finner, » att kvin- nans likställighet med mannen har blifvit en nästan fullbordad verklighet — så vidt man icke vill springa öfver till ytterligheter », och han är öfvertygad om, » att våra damer skulle under- ett klingande skratt slå ifrån sig sådana projekt som kvinnans laggifna deltagande i det politiska lifvet. » Att det finnes en stor mängd af » våra da- mer », som så skulle göra, är en sorglig san- ning.
Kvinnorörelsen i sin helhet ses ju med hatfulla blickar eller motvilja af det stora fler- talet män, och hur skulle väl de kvinnor, hvilkas enda mål och sträfvan i denna värl- den är att behaga herrarne, och hvilkas matare på det riktiga och det oriktiga är, hvad her- rarne finna lämpligt att dekretera, hur skulle väl de våga visa sympatier för en så impo- pulär sak som politisk rösträtt åt kvinnor?
Men det är lyckligtvis ej endast dessa, som utgöra kvinnosläktet.
Dit höra äfven de, hvilka hafva fått blicken öppnad för den san- ningen, att äfven kvinnan » är människa » d. v. s. en varelse mäktig af och ämnad till en oändlig utveckling.
Men utvecklingens vil- kor äro frihet och viljelif.
Endast den är fri, som styres med eget samtycke och efter eget val.
Och detta är fallet blott med den, hvil- ken eger rätt att deltaga i stiftandet af de lagar, hon skall lyda, och som kan sätta röst- sedelns försvarsvapen till värn emot orättvisa och förtryck.
Den kunnigaste, snillrikaste och vördnads- värdaste kvinna är emellertid utestängd från denna samma rätt, hvilken tillkommer den okunnigaste, dummaste och råaste man i värt land, blott han skattar för 800 kronors inkomst och icke blifvit straffad för brott.
Under det att en kvinlig professor eller doktor måste sakna rösträtt, har måhända hennes vedsågare denna rätt.
Samhället, d. v. s. männen, försmår visst icke att taga ut till och med enkans skärf i form af skatt att användas för det eller det ända- målet, men nekar på samma gång de skatt- skyldiga kvinnorna att hafva ett ord med att säga, där man bestämmer, hur deras pennin- gar skola användas.
De fä nog vara med om att bekosta inrättandet eller upprätthållandet af en förträfflig skola här eller där, men skulle de för sina döttrar vilja draga fördel af den kostnadsfria undervisning, som de få vara med om att bekosta, då finna de » — — — — — porten stängd och fördomen som dörrvakt trägen och dumheten som skylt på låset hängd. » Om i riksdagen behandlades endast sådana gemensamma angelägenheter, hvilka åtminstone någorlunda rättvist kunde afgöras af blott det ena könet, så skulle det likväl vara en orätt- visa att utestänga kvinnan från det politiska lifvet.
Visserligen försäkrar artikelförfattaren
att » kvinnan nu för tiden med sina vida verksamhetsfält har sannerligen nog för sin dådlust ».
Men det faktum, att i utlandet se- dan flere årtionden existerat talrika förenin- gar med politisk rösträtt åt kvinnan såsom mål, tyckes tyda pä motsatsen.
Och om det också vore blott en enda kvinna till, hvilken kände kallelse och krafter inom sig att gagna sitt land, ja mänskligheten på den politiska banan, så vore det ett fördömligt brott och ett våld, föröfvadt mot denna enda människo- själ, att afklippa dess utvecklingsmöjligheter genom att utestänga henne från den enda mi- lieun, där en sådan utveckling kunde ega rum.
Men nu är det så, att i riksdagen afbandlas och beslutes äfven sådant, hvari män och kvin- nor äro hvarandras motparter, stå som klass mot klass.
Och där den ena klassen är ute- sluten från all talan, är rättslös, och där den mäktigare klassen skall ensam stifta lag för båda — där gäller i allmänhet den regeln: » hvar och cn är sig själf närmast ».
Endast en utvald riksförsamling af helgon skulle låta leda sig af en annan grundsats.
Men helgon äro undantag, sällsynta undantag i denna världen.
» Hvad? » — kanske någon tänker — » skulle män och kvinnor någonsin kunna hafva stridiga intressen? » I stort sedt blir svaret: nej.
Både man och kvinna äro lemmar i den stora andliga le- kamen, som heter mänsklighet.
Och » när en lem lider, så lida alla lemmarne med ».
Hvad som däremot frigör, höjer och förädlar den ena af mänsklighetens båda hälfter, det måste bidraga till fullkomning också för den andra.
Men vi » se endels » heter det.
Vår blick är ofta skymd af själfviskhet, och det som närmast ser ut- som en vinning, den vi kunna erhålla genom att kränka andras rätt, den taga vi människor, både män och kvinnor, så ofta i stället för den verkligen bättre delen.
Och det är icke sagdt, att om kvinnor sutte i män- nens ställe, de förra voro bättre.
Det ligger i människans natur att sträfva efter makt, och i maktens utöfning ligger en stor frestelse — få motstå den.
Till sädana intressen, där män och kvinnor kunna sägas stå som parter emot hvarandra, och som svårligen skola fullt rättvist afgöras af blott den ena, höra t. ex. de, som angå äktenskapslagstiftningen och därmed sam- manhängande egendomsförhållanden, lärdomsin- tressen; till och med hvad man i inskränkt mening kallar sedliga frågor kunna blifva till en klassfråga mellan könen, och de afgöras nu af dem, mot hvilka dessa intressen just skulle bevakas.
För att bjärt belysa det ofvan sagda skulle man kunna framdraga exempel och paragrafer ur både vårt och andra lands lagstiftning, hvilka exempel skulle visa, hur det kan gå till, när män skola stifta lag för kvinnor och skipa rättvisa mellan sig och dem.
Det är icke blott en orättvisa, det är en skymf och en djup förolämpning för kvinnan att bli slagen i klunga med barn, brottslingar och idioter.
Och månne ej mången gång har- mens rodnad brännt en kvinnas kinder, när hon varit tvungen att stillatigande, som om det icke anginge henne, sitta och höra på, hur Pål och Per myndigt och med stor visdom diskutera kvinnans bestämmelse, kvinnans rätta sfär och gränserna för hennes verksamhetsom- råde.
Kvinnan själf kunde måhända vara minst lika nära och lika kompetent att afgöra den saken.
Äfven kvinnorna hafva insatsar att göra i den allmänna utvecklingen, och de kunna med rätt fordra att fä använda sina gäfvor och krafter också på det politiska området.
Det kan vara mångt och mycket, som männen kan- ske icke haft blick och hjärta för, men som ej skulle undgå kvinnornas uppmärksamhet.
Framtiden skall visa, det kvinnorna hafva en stor uppgift att fylla i allt, hvad som hör till humanitetsfrågor.
Många, mänga kvinnor hafva moderliga hjärtan, som räcka till icke blott för egna barn, utan för alla lidande och olyck- liga och för de ringa i denna världen.
Refor- mer, som syfta till att göra förhållandena dräg- ligare för dessa, skola i allmänhet hafva varma anhängare i kvinnorna.
Insändaren af detta lilla inlägg erinrar sig hafva läst om ett samtal mellan doktor Georg Brändes och den store engelske filosofen John Stuart Mill.
I England hade redan dä pågått en liflig rörelse för kvinnans politiska rösträtt.
Brändes frågade Stuart Mill, hvarför kvinno- sakens förkämpar riktade sina förnämsta an- strängningar på just detta mål och icke på ett, som vore mindre svårt att vinna.