Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid Riseberga finnes 7 ock boskap af Julsk race, införskrifven under sednare åren, äfvensom mönster för inrättningar, hörande till mjölkhushållningen, såsom mjölkkällare, ost-tryckeri och oslförvaiingsrum rn m.
Fårafveln, för hvilken förr mycket ifrats, är numera mindre omhuldad; dock har ull från Nerike ej saknats å ullmarknaden.
Utaf den år 1830 införskrifna Nazer-racen underhålles å Ullavi stamschäferi 30 kreatur, kronan tillhöriga.
Ladugårdsprodukters afsättlighet på Slockholm till högt pris har bland allmogen bildat en särskild klass trafikanter, som upphandla och forsla smör till Stockholm alla lider af året.
Exporten genom Hjelmare kanal, sorn år 1838 icke nådde upp lill 90 lispund smör och 280 lispund ost, hade under tio år ökat sig till 4,798 lispund smör och 1,630 lispund ost samt under följande året 1849 lill 6,058 lispund smör och 1,873 lispund ost.
Landtbruksakademiens föranstaltande lemnades under en månad år 1850 undervisning af enkan Schucani om beredning af bitterkäs och annan ost af sur mjölk.
Biskötseln har i åtskilliga socknar tilltagit.
Deras skötsel, af ålder åsidosatt, har omsider tilldragit sig mera uppmärksamhet, i den mån man kommit till insigt om skogens värde, oell i tillfälle att, efter laga skiften, mera oberoende ordna sin hushållning.
Vid många, måhända de flesta bruksegendomar, är rationelt skogsbruk infördt och indelning till trakthuggning verkställd å de betydligaste grufve-allmänningar.
Majlis nådiga bref den 23 Mars 1849 hafva delägarne i häradsallmänningarne blifvit hörde, huruvida de ville underkasta sig viss afgift mot det skogshushållningen bekostades af skogsplanleringskassan; derpå de likväl icke ingått vidare, än hvad Askers allmänning rörer.
Silfverhallig blyglansmalm är med 150 arbetare uppfordrad, vid pass 8,000 skeppund årligen.
Den vurm för sdfvergrufvor, sorn under förra åren visat sig, är nu stäfjad.
Kopparmalm inom Nya Kopparbergs och Lindes bergmäslaredöme är bruten i medeltal något öfver 11,000 skeppund med 170 arbetare.
I Lerbäcks bergslag är år 1848 sådan malm dels brulen ur grufvor på Wena koboltsmalmfält, med så lågt resultat, att mahnhaltigt berg om 1,1 S3A skeppund vid vaskning lemnade endast 56 skeppund slig af 6 procents kopparhalt, dels ock tagen ur gammal behållning af kopparhaltiga sligar efter förra tiders kobollsvaskning.
8 Ur koboltsmalm från Wena äro utvaskade, egentligen vid Johannesborg, år 1848 2,211 M. och » 1849 197 M; hvarefter, och sedan Johannesbergs bolag blifvit upplöst, arbetet, så vä som vid grufvorna, upphört.
Grufvor i Lerbäck hafva lemnat: år 1849 30,000 SM. och » 1850 27,000 » zinkblende, dervid varit använde 30 till 40 arbetare.
Jernmalm är med ungefär 1,250 arbetare bruten inom bergmästaredömena: Nora Bergslags och Nerikes.
Nya Kopparbergs och Lindes. år 1848 187,799) 136,316) » 1849 213,171 SM. b. v. å 27 LM. 140,721 SM. t. v. » 1850 187,398) 124,863) 1849 års ovanligt högt uppdrifna malmuppfordring öfversteg beholvet, hvilket åter var begränsadt af knapp koltillgång från de i allmänhet medtagna bergstnansskogarne; hvarföre, äfvensom för reglerande af försäljningspriset, malmbrytningen måste påföljande året inskränkas.
Grufvebrylningen, sorn i Carlskoga bergslag länge sedan upphört, har der ej heller nu blifvit åter upptagen.
Leke bergslags malmtillgångar synas vara i aflagande.
Der grufvor eljest aftagit eller gått ut, hafva de blifvit ersatta af nya.
Silfver ver ken, som åtnjuta frihetsår, hafva med 20 å 25 arbetare lemnat:
Silfver fineradt.
Lödi ga v. v. ffi lod Sk« L« >tb Sk« L« « år 1848 1,088. u\. 769. 16. 15. — — — » 1849 713. 144. 670. 6. 18. 38. ii. 6.
» 1850 1,029. 12. 922. 6. 16. 67. — — hvilken tillverkning, hvad silfver och silfverglitt samt större delen af bly beträffar, förskrifver sig ifrån Guldsmedshyttan, då deremot Borns hylta lemnat så silfverfattigt verkbly, att det ej lönat mödan att afdrifvas.
Vid Hellefors har silfversmältning ej ägt rum.
Af 9 Af kopparhyttor har endast en del varit i gång, under åtnjutande af ti i hetsår, af hvilka de vid Ljusnarsberg och Flögfors un der år 1848 och, tillika med Yxsiö hytta, under åren 1849 och 1850, med 20 arbetare, lemnat: år 1848 garkoppar 326 SkU. 19 LU. 5 U. B. v. » 1849 » 447 » 1 »15 » » » 1850 » 4-49 » 2 » 17 » » äfvensom Johannisborgs hylta lemnat garkoppar: år 1848 14 SkU 10 W- U.
St. v. » 1849 37 » 9 » 124 » » hvarefter koppartillverkningen derstädes, såsom ej lönande, blifvit inställd.
Kopparplåtar äro utsmidda vid Mårsätter årligen 25 ä 33 SkU.
Tackjernstillverkningen är beräknad sålunda:
Hyttor, sorn varit i gång.
Sk® år 1848 59 831 188,846. »1849 52 787 157,674. »1850 58 897 189,150.
Kolåtgången har varit 8 till 10 tunnor per SkU tackjern.
Större besparing å kol, utan minskning af tackjernstillverkningen, är att påräkna i mån af blåsningens framsteg i tekniskt hänseende, hvilka redan varit märkbara, äfven vid bergsmanshyttorna; de inom Leke och Carlskoga bergslag likväl undantagne.
I Nora bergslag t. ex. tillverkades år 1850: 43,004 SkU. med 32,231 läster kol, då deremot i början af detta århundrade en medeltillverkning af 27,000 SkU. der fordrade 30,000 läster kol.
Det vill således synas som Nora bergslags skogar vore mindre ulödde genom kolning, än genom fällning af timmer till större åbyggnader å de i sednare tider ur byarna utskiftade hemman.
I Lindes bergslag äro de fleste bergsmän i brist af skog urståndsatte att fortsätta tackjernsblåsning, från hvilken skogsprodukterna också genom stegring i priset dragas
Lill ädlare verk och andra för bergshandteringen främmande ändamål, såsom ångbrännerier.
Vid Hasselfors bruk i Skagerhults socken korn år 1850 i gång en ny masugn, der tillverkningen drifvits ända lill 50 SkU. per dygn med 6 tunnor kol per SkU, ett resultat, sorn förut ej lärer varit uppnådt vid någon masugn i riket.
Berättelse öfver Örebro Län för åren 1848—1850. 2 10 Utom groft gjutgods vid hyttor och masugnar, ej särskildt uppgifvet, beräknas gjutgodstillverkningen:
Sk® L® ® Sk® L® ® Sk® L® ® vid Krokfors 899. 4. 15. 602. 13. 14. 881. 5. 3. » Carlsdahl 1,901. 3. 17. 1,556. 1. 10. 1,952. 5. 15. » Brefven 1,468. 18. 17. 749. 17. -r- 1,464. 18. 15. » Hjortqvarn 527. — — 563. 16. 7. 525. 15. I.
Stångjernshärdar äro nedlagda enligt Bergs-Kollegii tillstånd, år 1848 en vid Jerle och en vid Bofors, samt åren 1849 och 1850 vid Axbergshammar, en hvardera året; och flera härdar hafva slått.
Deremot äro tillkomna: år 1848 å Finnhytte bys mark i Jernboås socken ett jernverk under namn af Petersfors med en smältarehärd och räckare-verkstäder, samt vid Stadra 2 räckarehamrar, vid Willingsberg en räckarehärd och vid Ölsboda en stångjernshammare; år 1849: vid Donafors en ny räckarehärd och vid Walåsen en räckarehammare, och år 1850: vid Gryt ett vals- och skärverk; äfvensom många härdar blifvit tid efter annan anmälda till åtnjutande af oinskränkt smidesrätt enligt Kongl. Förordningen den 27 April 1846.
Stång- och ämnes-jern är lillverkadt: år 1848 SM 86,006.
» 1849 » 83,480.
» 1850 » 85,178.
Manufakturti 11 verkningen utgjorde: år 1848 SM. 7,923. » 1849 » 10,141.
» 1850 » 11,104.
Smidesarbetarnes antal räknades till 680.
Öfriga bergsprodukter upptagas sålunda:
Alun vid Latorp T:r 3,625. 4,075.
Svafvel vid Dylta och Ervalla . . . SklM. 320. 17. 228. 8.
Vitriol vid Dylta » 490. 4. 18.
— Rödfärg vid Dylta, Risbacka, Rid kärn och Gammelbo T:r 4,981. 4,669.
År 1850. 3,200 379. 10. 586. - 4,855. 11 Allmogen i Lerbäcks socken bär efter vanligheten smidt spik och nubb, till ärligt värde af minst 60,0(10 R:dr Banko.
Stenbrott för ställsten, takskiffer och trappsten m. m. äro å särskilda ställen bearbetade.
Kalkugnar och tegelslageriet' hafva mångenstädes varit i gång.
Det oaktadt införes ej obetydligt tegel från Södermanland.
Bland näringarna å landet äro vidare alt nämna tillverkning af papper vid Lindbacka i Öster-Nerike och Arneberg i Wester-Nerike, af kimrök vid Håkantorp i Askersunds socken och af pottaska vid Torp i Askers socken samt oljeslageri vid Westanby i Qvissbro socken och kemisk tändsticksfabrik vid Rynninge i Långbro socken, äfvensom ungefär 550 handtverkare och gerningsmän.
År 1850 beräknades antalet af handlande å landet till 36, af hvilka en del kallas kontingent-borgare, såsom grundande sin handelsrättighet å tillstånd, rneddeladt af magistraten i någon stad, ulan afseende å att rörelsen drifves utom staden eller i annan stads grannskap.
Af landtmän äro lill inrikes sjöfart använda fartyg och båtar af fem läster eller derutöfver:
Med bidrag af allmänna medel äro vägar omlagda inom Nya Kopparbergs, Nora, Hjulsjö och Carlskoga bergslag.
För bildande af bolag till anläggning af jernväg med hästkraft emellan Nora och Örebro har teckning skett.
För transporters lättande inom Carlskoga bergslag genom sammanbindande af sjöarna Lån och Alkvettern medelst sluss vid Knappforsen är bildadt bolag, sorn dertill erhållit statsbidrag.
Äfven är lånebidrag från handels- och sjöfartsfonden beviljadt för åvägabringande af båtled emellan sjöarna Södra och Norra Hörken inom Nya Kopparbergs bergslag.
Dessutom hafva ifrågakommit kanal-anläggningar emellan sjöarne Lindessjön och Väringen, emellan Jerle bruk och Örebro samt emellan Nora och Fåsjön, till hvilka begärda statsbidrag ej stålt att ernå.
Örebro enskilda bank med förnyad oktroj från den 1 December 1847, som då hade en teckningssumma af 1 million, blef ett år sednare utvidgat! genom en bankafdelning i Borås och i följd deraf ökad teckning af 200,000 År 1848 » 1849 » 1850 17 örn 383 läster. 16 » 371 » 19 » 477 >, 12 R:dr Banko.
Den dittills för krediti vrörelsens bedrifvande anslagna summa, 1 million, Lief vid denna bankens utvidgning höjd med 100,000 R:dr Banko; hvaremot under inflytelsen af dels politiska förhållanden, dels tillkomsten af banker i Westerås och Göteborg, dels ock indragning af kredilsedlar å lägre valör än 3 R:dr 16 sk., diskontrörelsen varit efter omständigheterna mer eller mindre inskränkt, ehuru banken upptagit lån och anlitat kreditiv i Stockholm och Hamburg; hvilket förhållande bragt bankens revisorer till den yttrade öfvertygelse, att densammas verksamhet, som förut varit af obestridlig nytta för ortens näringar, icke, sedan den af sednare författningar blifvit kringskuren, vidare, huru väl den än bedrefs, uppfyllde allmänhetens behof eller billiga önskningar.
Ehuru reglementen för hypotheksföreningar emellan jordägare blifvit i nåder fastställda redan år 1847 för Örebro och flere län gemensamt och vidare år 1849 för Örebro Län särskildt, hade före 1850 års utgång icke någondera af dessa föreningar kommit till uppfyllande af sitt ändamål. § 4‘ Politisk Författning.
Hemmanens antal är ökadt med J-dels mantal krono, bestående af ett å Hellestads f. d. bergslags, numera i lotter skatteförsålda, allmänning indraget skogvaktare-boställe Lilla Örmohult, hvilket, förut ansedt att tillhöra Finspånga län i Östergötland, blifvit år 1848 skattlagdt.
Till skatte äro köpte 3A§I mantal.
Å fyra tullmjölqvarnar med 8 par stenar och ett grynverk äro skattläggningar fastställda.
Före 1850 års utgång var 1841 års ordinarie roteringsverk ännu ej slutligen pröfvadt.
Taxeringsvärdet å fastigheter är ökadt med 98,695|f Riksdaler Banko.
Genom 154 särskilda landtmäteriförrättningar hafva mer än 254 hemman undergått laga skifte, eller per medium nära 85 hemman årligen.
Slikt medeltal beräknades under 6 nästförutgångna åren till 73 och under qvinqvennium der förut lill 40.
Den obenägenhet, laga skiften förr rönt hos allmogen, synes således hafva gifvit vika för erfarenheten, att jorden ej kan rätt bearbetas, förr än sådana föregått.
Nyodlingar hafva ock betydligt utvidgats.
Deras areal kan ej bestämdt uppgifvas; men exempelvis må nämnas, att under åren 1848 och 1849 inom 14 socknar blifvit nyodlade öfver 1,560 tunnland. 13 Någon förändring i posthemmans och gästgifvaregårdars antal har ej inträffat.
Statsbidragen, för år 1847 upptagna till 547,143 R:dr 37 sk., hafva ökats, .så att de för år 1850 utgjorde 569,040 R:dr 36 sk.
Enligt sista underdåniga berättelsen hade vandrandes här uppvisade pass blifvit antecknade: år 1843 till ett antal af 1,126 och under följande åren alltjemt minskats, så att det år 1847 utgjorde 746.
Sedermera hafva antecknats: år 1848 467.
» 1849 508.
» 1850 450.
En stor del af sådana vandrande äro tiggare eller af den fräjd, att de förtjena polisens uppmärksamhet.
För undanrödjande af olägenheter utaf försvarslösa personer visa socknenämnderna i allmänhet mindre verksamhet, än man af deras omtanke om menigheternas bästa kunnat vänta.
Kommunalarbetsinrättning saknas.
Alla församlingar i Länet hade före slutet af år 1850 bragt till erforderligt skick sina folkskolor.
1 afseende å helsovården har annan egentlig förändring icke inträffat, än att en distriktsläkare, gemensam för några gods inom Nerike och Östergöthland, blifvit år 1848 anställd, samt en och annan barnmorska tillkommit.
Påtänkt bolag för försäkring af hornboskap mot smittsam lungsjuka hade år 1850 ej kommit till fullbordan, fastän två särskilda förslag lill bolagsreglor blifvit utarbetade.
Emedlertid hade Hushållnings-Sällskapet på sin bekostnad redan år 1849 till rikets södra provinser affärdat en veterinärläkare, för att om sjukdomens art och kännetecken vinna närmare underrättelse.
Kommunala anstalter handhafvas i allmänhet nästan med liknöjdhet.
Den författning, som nu gäller rörande fattigvården i riket, är likväl af den beskaffenhet, att kommunala andan ej kunnat undgå att väckas genom författningens tillämpning.
Länets allmänna fattigkassa, hvars fond vid 1850 års slut öfversteg 22,200 R:dr Banko, har icke allenast, såsom tillförene, lemnat räntefria lån till socknar, som det begärt, för uppköp af rudimaterie!' till förädling utaf arbetslösa personer, samt haft utgifter för att lätta straffade personers anställande i årstjenst, utan ock understödt församlingar både i fattigvård ål personer, som, efter lång tids frånvaro, kommit församlingarne till last, och med bidrag till kläder och föda ål barn, som derförutan ej kunnat bevista folkskolorna. 14 Skjutsentreprenader funnos vid 1850 års slut å 41 gäslgifverier oell saknades deremot vid 8.
Vid 2 af dessa sednare hade dock entreprenad dittills funnits.
De flesta entreprenaderna blefvo nämnde år efter 5 års tillvaro förnyade, dervid skjutslagens bidrag än bibehöllos oförändrade och än ökades eller minskades.
Deras antal, som vid entreprenadernes afslulande förbehöllo sig alL sjelfve skjutsa, var ej betydligt.
Utom gästgifverierna finnes blott en krog tillåten å landet för vägfarande.
Länets jagtkassa, som, i anseende lill distriktföreningar om skottpenningar utgörande, föga anlitas för sådant ändamål, hade vid 1850 års slut en behållning af 716 R:dr 21 sk. 9 rst.
Länets brandstodsbolags ansvarighetsbelopp hade den 13 Mars 1850 stigit till 11,821,730 Riksdaler Banko.
Under då tilläudalupna år hade 17 brandskador blifvit ersatta med 6,757 R:dr 3 sk. 4 rst.
En i enlighet med Eder Kongl. Maj:ts den 21 Mars 1850 i nåder gitna reglemente bildad ränte- och kapitalanstalt i Örebro för Länet och nästgrän sande provinser öppnades med Oktober månad samma år och begagnades tili årets slut af 32 personer medelst insättningar af 2,283 R:dr Riksgälds, deraf 1,320 R:dr, tillhörige 13 personer, för bildande af kapital.
Sparbanken i Örebro, stiftad i synnerhet för arbetande klassen inom Örebro stads- och landsförsamlingar, har, sedan den år 1850 fortfarit i 25 år, vunnit den utvidgning, att den kan anses för en Länet gagnande anstalt.
Vid nämnde års slut hade bankens egen fond en behållning af 9,128 R:dr 44 sk. 2 rst., oberäknadt hvad som i särskild tjenslehjons-belöningsfond fanns i behåll till belopp af 327 R:dr 15 sk. 8 rst.
Deponenter hade på 2,291 böcker inneslående 236,410 R:dr 14 sk. 10 rst.
Banko. § 5.
Städe»'. örebro.
Folkmängden uppgifves lill 2,201 mankön och 2,976 qvinkön, tillsammans 5,177, eller nära T’n del mera än år 1847, Handlandes antal uppgick till 54 och hade ökats med nära Edel.
Desse handlande, bland hvilka 13 vunnit handelsrättighet enligt Handels-Ordningen den 22 December 1846, begagnade 46 betjenter.
Fabriksidkare voro 20, eller lika mångå sorn år 1847, och använde 96 arbetare, deribland 4 barn under 15 år.
Handlverkarnes antal hade gått ned j-del till 106 och vid handtverkerierna användes 91 ge - 15 saller, 119 lärlingar och 15 andre arbetare.
Antalet af dem, sorn idkade handtverk eller annan handtering såsom försöjningsmedel, uppgick till 50.
Om till grund för handlandes och näringsidkares välstånd lägges beskattningen för deras rörelse, så skulle, öfver hufvud räknadt, i årlig inkomst belöpa å handtverkare 100 R:dr, handlande 225 R:dr och fabriksidkare 350 R:dr och, vid jemförelse med förhållandet derutinnan år 1847, handlandernes välstånd minskats i samma proportion, som deras antal ökats, handt verkarne befinna sig på enahanda ståndpunkt och fabriksidkarnes välstånd ökats med s-del; och då sålunda en stor del näringsidkare icke funno utkomst af sitt yrke, hade hjelpmedel dertill måst sökas, synnerligast i jordbruk.
Sjöfart idkades med två ångfartyg och nio segelfartyg och hade icke undergått anmärkningsvärd förändring.
Handeln å stadens torg med hvarjehanda landtmannaprodukler fortfar att vara lika liflig sorn tillförene.
Stadens inkomster voro: behållna afgifter för marknadsstånd 1,123 R:dr 8 sk., gerningsöre!! 24 R:dr, källarfrihetsmedel 155 R:dr 39 sk. 9 rst., arrende för stadskällaren 725 R:dr, arrenden af jord 397 R:dr 8 sk., arrende af viktuaiievågen 60 R:dr, väg-, bro- och hamn-penningar 1,897 R:dr 30 sk. 4 rst., tomtören 70 R:dr 19 sk. 8 rst., städjemedel 23 R:dr 16 sk., kurafgifter 18
R:dr och försörjningsidkareafgifter 54 R:dr 16 sk., allt Banko.
Karolinska skolan, hvilken intill år 1820 hade fyra läseklasser och en med dessa förenad räkneklass samt inalles sex lärare och nämnda år fick tillökning med en räkneklass och en lärare, samt, efter år 1840 ytterligare vunnen tillökning, i form af s. k. Högre Lärdomsskola med sex lärare och bestämmelse att bereda ynglingar till gymnasium och s. k.
Högre Apologistskola med tre lära*- re, som bade rättighet att bereda och försända ynglingar till akademien, i förening med en för båda skolorna gemensam förberedande klass med särskild lärare, verkade intill år 1849, ombildades då till ett fullständigt elementarläroverk, som äger att både på moderna och lärda vägen fullt bereda ynglingar till undergående af studentexamen, dervid några lärare till biträde erhöllo 3 duplikanter, samt fördelades år 1850 på hösten i åtta klasser med nio ordinarie och en extra lärare, biträdde af fyra duplikanter, samt en lärare i sång, en i gymnastik och en i ritning, hvilke alla lärare, som aflönades roed tillsammans 9,680 R:dr Banko, lemnade undervisning i språk och vetenskaper åt 294 lärjungar.
Stadens folkskola gaf undervisning åt 120 gossar och hade en kapitalfond af 4,377 R:dr Banko, jemte 2 tunnland 3| kappland jord. 16
I lankaster-flickskolan undervisades, sedan lokalen undergått förändring så alt läsning och handarbete förrättas i särskilda rum, vid pass 100 flickor, och dess kapitaltillgång uppgick till 12,490 R:dr Riksgälds.
Uti småbarnsskolan njöto mer än 30 barn undervisning och dagligen 5 vexelvis jemnväl föda.
Skolans fond hade något stigit, så att den utgjorde 2,190 Riksdaler Banko.
Sedan fabriks- och handtverks-föreningen den 1 Juli 1847, då föreningen trädde i verksamhet, beslutat att i staden inrätta en skola, der gesäller och lärlingar lemnades tillfälle att på lediga stunder kostnadsfritt inhemta de nödvändigaste kunskaper, blef, efter det fond af medel från de upplösta skråembetenas lådor och genom frivilliga bidrag samlats, sådan skola under namn al Söndagsskola i folkskolans lokal öppnad redan den 3:dje Oktober ofvannärnnde Ar, men har först under ifrågavarande tre Ar vunnit tillväxt, så att omkring 100 fabriks- och handtverksarbetare nästan söndagligen eler erhållit undervisning af en lärare, välvilligt biträdd af enskilde personer.
1 sammanhang med undervisningsanstalterna torde böra omnämnas en år 1850 stiftad bildningsförening, hvars syftemål är att bland dess medlemmar väcka och underhålla håg och sinne för tanke- och sedebildande sysselsättningar, och som under året räknade 224 ledamöter af bägge könen, största delen näringsidkare.
Helsovården besörjdes af stadsläkaren och stadskirurgen jemte flere barnmorskor samt i öfrigt af fyra i staden och på dess område bosatte enskildt praktiserande läkare.
Stadens fattigvård, ordnad i enlighet med Kongl.
Förordningen den 25 Maj 1847, hade, ehuru i afseende på beredande af arbetsförtjenst åt fattiga understödd af en fruntimmers-skyddsförening, som, i anseende lill svårighet att få tillverkningar försålda, måst göra ej långa uppoffring, dock varit så hård t anlitad, att fattigkassans utgifter stego till 6,294 R:dr 25 sk.
Banko, och, fastän kapitalfonden uppgick till 8,320 R:dr samma mynt, uttaxeringen af staden måst under de tio sista åren mer än fördubblas.
Arbets- och uppfostrings-inrättningen, med en fond af 10,140 R:dr Banko, bekostade med 2,160
R:dr vård och underhåll åt 98 fattiga barn, af hvilka 8 försörjdes i aibelshuset och 90 genom utackordering hos välkändt folk å landsbygden.
Af Novemberkassan, hvars fond uppgick till 12,296 R:dr R:gs, utbetaldes till uppfostran åt 18 barn af pauvres honteux 751 R:dr samma mynt.
Askersund 17 Askersund hade en folkmängd af 1,008 personer, räknadt i medeltal för ifrågavarande tre år, deraf 609 mantalsskrifna, 22 handlande, af hvilka 8 höllö öppna bodar och de öfriga handlade med spanmål och spik, samt 31 handtverkare med 10 gesäller ocli 13 lärlingar.
Ar 1850 funnos endast två fartyg om 39 läster till inrikes sjöfart.
Fabriker saknas.
Borgerliga handteringarne anses aftyna.
Den år 184-1 stiftade sparbank fortfar.
1 öfriga staden rörande förhållanden har ej någon väsendtlig förändring inträffat.
I Nora utgjorde år 1850 folkmängden 856, deraf mankön 210 mantalsskrifne och 153 fria från mantal, samt qvinkön 311 mantalsskrifna och 182 mantalsfria.
Handeln, som bedrifvits af 12 handlande med 12 betjenter, är inskränkt till Nora bergslag samt sydvestra delen af Linde socken, men anses vara i tilltagande.
Handtverkaine, 29 med 17 gesäller, 14 lärlingar och 3 andre arbetare, hafva, genom flit och omtanka, god bergning.
Två årliga marknader, som sedan år 1848 här hållits, hafva visat sig gagnelig», äfven för kringliggande ort med hänseende till kreaturshandel!!.
Den i tabellen beräknade kostnad för stadens styrelse betäckes med:
Källarfrihetsmedel 83: 30. 9.
Gerningsöre!! 32: 32. — Tomtören 15: 2. 1.
Orgel- och väktarepenningar 7: 3. 4.
Sakören 9: 43. 6.
Åkerskatt af stadsjord 66: 10. 11.
Boställshyra och inkomst af embetsjord . . 200: — — B:ko R:dr 414: 38. 7. Stadens undervisningsanstalter, stadsskola, folksskola, söndagsskola, slöjdskola för flickor och småbarnsskola, hafva betydliga understöd af tre fromma ...
J O stiftelser.
Sparbanken fortsattes till gagn för staden och kringliggande ört.
I OO OOO Berättelse öfoer Örebro Län för åren 1848—1850, 3 18 1 Lindesberg funnos år 1850:
Mankön, mantalsskrifna ....
219 » man talsfria'
I72gg^ Qvinkön, mantalsskrifna ....
319 » mantalsfria 144 403 tillsammans 854, utaf hvilka invånare voro 9 handlande, 6 i öppna bodar med 5 betjente), samt 24 handtverkare med 10 gesäller och 6 lärlingar.
Handtverkerierne voro på låg ståndpunkt; hvaremot stadens invånare egentligen hade sin näring af åkerbruket.
Till kostnaden för stadens styrelse användes donerade hemmansräntor, sakören, tomtmedel, vågpenningar, gerningsören samt afgifter af krogar.
Apologistskolan var förvandlad till stadsskola.
Folkskola fanns dessutom.
Läkare lönades af staden och Lindes bergsförsamling gemensamt.
Till inrättadt sjukhus bidrogo stadens fattigkassa samt bruks- och grufveägare i orten.
Landskansli och Landskontor den 8 Mars t853. E. J. BERGENSCHÖLD. G.
Hökerberg. J. 0. Högström. «• Kkonoinl§k oell statistisk Tabell flir Landet inom Orebro
Län för år 1850. oell med Frälse-Säterier Säleri-Riislhåll fia- och Rörs-Hemman Frälse-Hemmnn Borgs-Frälse-Hemman Frälse-Skattc-Hemman Krono-Hernman Krono-Bcrgsmans-Hemman Krono-Nybygge med frihetsår ....
Krono-Rusthåil Krono-Augments-Qeinman Krono-Skalte-Hemman Krono-Skatte-Bcrgsinans-Hemman.
Krono-Skatte-Ruslhåll Krono-Skatte-Augmenls-Hemman . . .
Militie boställen Civila boställen Keklcsiastika boställen Akademie-Hemman, Krono Hospitals-Hemman, Krono Krigsmanshus-Hemman, Skatte ....
Kckognitions-Skogs-Hcmman, Krono. .