Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu genom enskild motion uppmärksamheten blifvit fästad på detta förhållande, synes mig Stats-Ulskoltet hafva bordt finna det vara af billigheten högt påkalladt, att tillstyrka bifall till den föreslagna hyres-ersättningen 2,000 R:dr Riksmynt; men då Stats-Utskottets majoritet hyst en motsatt åsigt, har jag ansett det lämpligt att emot denna åsigt min reservation hos samtliga Riks-stånden anmäla.» 1 denna reservation hafva instämt: Friherre Leijonhufvud., Hr. Alex., Herrar Lannerstjerna, A., von Troil, F. A. och Gripensvärd, J. O., Professor Selander samt Prostarne Schram, Metander och Holmberg.
Af Herr L. V. Henschen: »Bifall till Herr G.
Cederschiölds motion om hyres ersättniog till Chefen för Finans-departementet hade bordt tillstyrkas, helst öfrige
Departements-chefer hafva boställen.
Då sådant bifall icke förordats, hade
Utskottet åtminstone bordt tillstyrka underdånig skrifvelse, hvari Ständernas tillförene framställda begäran rörande boställen åt Departements-cbeferna förnyats.»
Vid 2:dra punkten, mom. litt. a, i afseende å Expeditions-sekreterarnes aflöning: af Herr Björnstjerna, J. M., Biskop Annerstedt och Prosten Berlin.
Vid 3:dje punkten, i fråga om a/löningen för Kammar-kölle g ii President: af Biskop Annerstedt och Prosten Berlin.
Vid 4:de punkten, angående Presidentens i Stat s-kontorets löne-för måner: af Herr Björnstjerna, J. M., Biskop Annerstedt och Prosten Berlin.
Vid 9:de punkten, angående ifrägastölld förändring i aflöningssätlet för en del af Kammar-rättens personal: af Herr L. V. Henschen: »Så väl Advokat-fiskalens aktorats-arfvode, 12 procent, som Revisions-kommissariernes och Kansli-tjenstemännens inkomster, tillsammans 10 procent af de medel, sorn på grund af slutligen gillade anmärkningar »uti kronans eller andra allmänna kassor verkligen influtit och förutan anmärkningen aldrig skulle kommit dem tillgodo», hade, på det ej rättvisa anmärkningar må tillbakahållas af konsiderationer för förmäns och tjenstekamraters besvär med aomärkningarnes granskning och utskrifvande samt kommunikation, bordt bibehållas, helst obehöriga anmärkningar'ex incommunicato alslås, och i vissa fall redogörarne, enligt 46 § i Kammar-rättens instruktion, sjelfve betala anmärknings-, procenten, så alt desse ej af kronans medel utgå.
Minskas aktorats-arfvodet eller borttages något af anmärknings-procenten, så kan tjenstemännens nit att sina tjenstepligter strängt och utan obehöriga konsiderationer fullgöra, lätt försvagas, helst sådana anmärkningar, som de ifrågavarande, ådraga alla vederbörande ökade göromål, Stats-Ulskollcts Utlåtande M 136. 53 mål, och dessutom vissa af dem ofta förtal oell ovilja.
Samma förslag, som Utskottet nu framställer, blef sista Riksdagen gjordt, men då af Utskottet afstyrkt och af Ständerna icke bifallet.
Vid samma punkt, morn. a, angående Presidentens aflöning: af Herr Björnstjerna, J. M., Biskop Annerstedt och Prosten Berlin.
Vid samma punkt, mom. e, af Prosten Berlin: »Vid jemnförelsen emellan löne-regleringarne för Advokat-fiskals-kontoren i Kammar-kollegium oell Kammarrätten, synes mig detta sednare icke hafva blifvit beliandladt med full rättvisa.
Då för biträdande tjenstemännen hos Advokat-fiskalen i Kammar-kollegium blifvit föreslagne 2:ne kanslist-löner, en på 2,000 och en på 1,000 R:dr R:mt, har för vice Advokat-fiskalen i Kammar-rätten endast blifvit anvisad en lön af 1,700 R:dr och ett renskrifnings-arfvode på 300 R:dr samt ingen kanslist-lön förr än Tit.
Lind afgår.
Utom det att jag anser lönen för vice Advokat-fiskalen böra bestämmas till minst 2,000 R:dr, anser jag det vara ovilkorligen nödvändigt, att Rikets Ständer bär vidfoga den förklaring, att den lön, som varder för vice Advokat-fiskalen bestämd, skall vid dennes afgång, då väl titeln men icke befattningen upphör, oförminskad tillfalla den i hans ställe inträdande Kanslisten, på det man icke må äfventyra, att löne-regleringen tolkas sålunda, att denne Kanslist tillerkiinnes en lön af endast 1,000 R:dr, för hvilket ringa belopp man icke kan påräkna att erhålla en tjensteman med erforderlig duglighet för de många och maktpåliggande göromålcn.
Att ett sådant förtydligande icke blifvit af Stats-Utskottet föreslaget, kan icke vara annat än ett förbiseende.» Häruti instämde Prostarne Schram och Melander.
Af Biskop Annerstedt.
Vid 10:de punkten, angående Ofver-intendenlens aflöning: af Herrar Björnstjerna, J. M., och Printzencreutz, B. W-, samt Biskop Annerstedt.
Vid ll:le punkten, rörande anslaget till Kongl. Theatern: Af Herr Lannerstjerna, A. Af Prosten Berlin: «Ibland de många frågor, hvilka hos Rikets Ständer kommit till öfverläggning, gifves det knappast någon, i hvilken uppiattnings—sättet är så bestämdt olika och följaktligen meningarne så delade, som i Theater-frågan.
Medan således en åsigt vill betrakta Kongl. Theatern såsom blott och bart en monarkisk stals-lyx, hörande lill konungslighetens yttre attributer och således uteslutande fästad vid den första Hufvud-titeln, finnes en annan, sorn deri vill se en alldeles lokal och kommunal angelägenhet för Stockholm, hvars reglering således egentligast tillhör hufvudstadens inbyggare, hvilka ensamme kunna anses af Kongl. Theatern ega nöje eller draga fördel.
Och slutligen framträder en tredje mening, som vill göra Theater-lrågan till en uteslutande Stats-fräga; som anser närande Bih. lill R.
Vrot. 1856 A 1857. 1 Sami. 1 Afd. 2 Rand. 28 Haft. 5 Slnts-Utskoltels Utlåtande Jfi 136. inrättning tift sitt sanna väsende vara en offentlig konst och bildningsanstalt, blott genom slumpens tillfällighet förlagd till Stockholm — enär den för sitt högre ändamål kunde verka lika kraftigt i hvilken annan stad som helst (i fall en sådan hos oss lunnes med samma folkmängd och lika samhälls-elementer) — och hvilken blott på grund af historisk tradition är fästad vid Konungens civil-lista, ifrån en tid, då man ännu icke dragit något streck emellan Konungens enskilda och folkets allmänna kassa, utan då det ännu ansågs tillhöra konungslighetens vackraste företräden, att å nationens vägnar få omhägna och beskydda det högsta i vetenskap, i konst och i bildning.
Se vi på frågans närvarande praktiska ställning, så finna vi, att dessa sins emellan stridiga grundsatser gjort sig gemensamt gällande och alla tre bestämdt framträda i.
Thealerns nu varande bildning.
Man måste häraf nödvändigt ledas till den slutsatsen, att de ock alta tre äro berättigade, och att ingendera kan rättvisligen förnekas eller bestridas, utom i dess ensidighet eller cxclusivitcf.
Theatern är nemligen och måste rättvisligen betraktas, såsom på en gång ett oundgängligt bihang till hofvet, sorni konungadömen representerar
Statens egen värdighet inför sitt eget och inför andra folk, och såsom en lokal institution för h uf vud staden, och slutligen såsom en offentlig bildningsanstalt, med uppgift att göra den sköna litteraturens och konstens bästa skapelser tillgängliga för allmänheten, alt sålunda bilda till hällre smak, högre tänkesätt, ädlare seder, att förherrliga nationens minnen och elda dess nationalkänslor.
Likasom hvarje annan åt en nations högre lif egnad anstalt eger således äfven Theatern bestämda anspråk alt af Staten vårdas och att genom offentligt understöd göras oberoende af obildade tycken, frikallas ifrån täflan med enskilda industriel förlustelse-inrättningar och sältas i stånd att på ett värdigt sätt verka för sin högre estetiska och sedliga uppgift.
Frågan här blir således icke hvilkendera som rätteligen bör draga kostnaden och underhållet af en offentlig konst-inrättning, sådan som Kongl. Theatern ; utan huru dessa kostnader böra och kunna rättvisligen fördelas emellan de faktorer, hvilka i Kongl. Theatern söka ett uttryck för sina olika behof eller sylten, d, v. s. emellan hofvet, Stockholms kommun och Staten sjelf.
I detta afseende förete sig likväl missförhållanden af den mest i ögonen fallande art.
Sålunda visar sig, att om Kongl. Theatern verkligen bör betraktas såsom en kommunal-angelägenhel, hvilken uteslutande afser Stockholms allmänhets nöje eller bildning, så kontribuerar ock denna allmänhet till Theaterns underhåll med en siffra, som efter medelberäkning af Theaterns recett uppgår till omkring 162,000 R:dr R:mt årligen, eller under perioden ifrån år 1823, på 34 år, sammanlagdt 3,308,000 R:dr Riksmynt.
Härmed synes ock hufvudstaden och dess allmänhet skäligen hafva uppfyllt allan rättfärdighet och således tills vidare kunna ställas utanför helo frågan.
Återstår således att tillse, huru Thealerns öfriga underhålls-kostnad blifvit fördelad emeliam Stöts Ut shott t Is Utlåtande JH1 Konungen och Slaten.
I delta afseende erbjuder sig det nogsamt kända förhållandet, alt Kongl.
Maj:t alltifrån år 1823 af sin civil—lista för Kongl. Theatern utbetalar ett årligt understöd af 60,000 11:dr, eller |>å 34 år sammanlagdt 2,040,000 R:dr Runt, hvartill komma 483,289 R:dr, Kongl.
Theaterns under samina tid af Konungen betalade eller öfverdagna skulder; — bär oberäknade de 238,000 R.dr, hvilka samtidigt utgått ifrån Kongl, familjens öfriga medlemmar för deras i theater-salongen abonnerade loger.
Konung har således visst icke undandragit sig de representations-kostnader, hvilka varit förbundna med konungsliglielens up|ilrädande vid offentliga tillfällen inför egna eller främmande makters undcrsåtur, samlade vid landels första skådeplats.
Deremot har Slaten sjelf, såsom den högre konstbildningeus vårdare och målsman, hittills icke emot Kongl. Theatern ådagalagt någon särdeles generositet, och dess anslag, som intill 1840 års riksdag utgick med blott 6,790 R:dr R:gs årligen, som derefter indrogs; men år 1844 ökades till 9,000 R:dr och år 1853 till 30,000 R:dr Runt, bar under de sednasle 34 åren utgått ined en summa, hvilken, sammanlagd, motsvarar 315,750 R:dr, d. v. s. 9,286
R:dr om året, (säger: en åttondedel) af hvad Kongl.
Majrt under samma lid af sin civil—lista för Kongl. Theatern utbetalt i kända siffror, —extra utgifter, pensioner, gratifikationer o. s. v. oräknade.
Genom det anslag, som sålunda blifvit af Rikets
Ständer hilldls anvisadt till understöd ål en dyrbar konstanslalt, kan således på det hela ingen egentlig konsolidering af Kongl.
Theaterns ekonomiska ställning hafva varit att förvänta; vigtigare torde då vara det faktiska erkännandet, såsom grundsats, af Kongl. Theaterns rätt lill Statens omvårdnad och stöd, samt den derpå grundade vissheten, att Sveriges enda lyriska scen icke skall genom bristande medverkan från nationens sida kunna bringas till ytterligheten att slänga de porlar, hvilka Konung Guslaf 111 en gång öppnade för den Svenska konstens idkare och vänner.
Och i sanning redan detta resultat måste anses för stort, af den, som likt mig antager, att intet folk kan ostraffadt lösslita sig ifrån siu tids kultur-former, och att de Sceniska Sång-Gudinnornas landsförvisning ifrån ett gammalt kultur-land, såsom Sverige, skulle vara cn skymf för vårodling samt i egna och i Europas ögon nedflytta oss ibland barbariska eller blott halft civiliserade nationer.
Emellertid har tidpunkten för tillämpningen af denna grundsats icke låtit vänta på sig, och Kongl. Theatern befinner sig, efter hvad nogsamt kändt är, för närvarande i en kris, som på det betänkligaste hotar sjelfva dess tillvaro.
Under icke mindre än Elfva på hvarandra följande styresmän, d. v. s. under loppet af 40 år, visar verket redan en regelbundet fortgående ärlig Irist.
Denna brist kan således icke gerna anses såsom tillfällig, utan måste anses grundad i otillräckliga årliga anslag, ■— ett faktum, som oek vinner bekräftelse, vid jemförelse med de stundom flerdubbelt högre anslag, hvilka utomlands gifvas ål lyriska scener af samma beskaffenhet och omfång, som vår egen.
Under nvssförlidne spelår upp - oG blats-Ulskotlels Ullålande JVI 158. gingo Kongl. Theaterns utgifter, enligt till Kongl. Kammar-ratten inlemnad hufvud-räkning, till den ansenliga summan af 340,791 R:dr 91 öre, hvilken siffra således skäligen bör läggas till grund för nästa års utgifts—stat, medan inkomststalen blott visar följande belopp:
I fall Kongl.
Theater-direktionen icke lyckas uppbringa spel-recetten utöfver de 162,000 R:dr, hvartill den, enligt medel-beräkning, bör uppgå, måste således inrättningen under innevarande spelår komma alt lemna en brist af icke mindre än 68,979 R:dr 41 öre, hvilken summa kommer att drabba Hans Maj:t Konungen •personligen, utöfver de 60,000
R:dr ban redan för Theatern uppoffrar, — och hvilken summa lätteligen kunde ytterligare komma att ökas genom kostnaderna för Kongl. Theaterns ny-uppsalta elev-skola, förhöjda engagementer, samt oförutsedda, genom den dyra tiden framkallade, nödiga utgifter.
Ingen lärer kunna undra i fall Kongl. Maj:t, vid sådant förhållande, redan långt före, delta varit betänkt på någon åtgärd, som kunde befria hans hofhållning ifrån den för hvarje år ökade bördan af Kongl. Theaterns utgifter utöfver stal.
Och alt han verkligen haft något sådant i sigte blir påtagligt deraf, att han till Kongl.
Theater-styrelsen utfärdat nådig befallning, att icke afsluta några kontrakter på längre tid än 12 månader, påtagligen i afsigt, att således vara oförhindrad alt efter omständigheterna göra eller låta.
Emellertid har denna interims-åtgärd blott kunnat göra det onda värre, och medan Kongl, Theaterns stat årligen visar ett allt sämre resultat, har verkets administrativa förvaltning efter band blifvit förknippad med svgrigkelcr, hvilka numera väl knappast torde kunna lösas annorlunda, än genom Rikets Ständers mellankomst och en sålunda förberedd möjlighet att på en gång och i ett sammanhang å nyp ordna hela verkets ekonomiska ställning.
En sådan plan för hela Kongl. Theaterns omreglering, — antagligen utarbetad af nuvarande Kongl.
Theater-styrelsen, — har vid innevarande riksdag blifvit inom Stånden utdelad.
Densamma utgör den första fullständiga utredning af Kongl. Theaterns ställning, som någonsin hittills blifvit lemnad, och ehvad man ock må säga om de deri föreslagna nya löne-bclopp, men icke synas de i något fall kunna anses öfverskrida konstnärens billigaste anspråk.
Nämnde plan utgår jemväl ifrån antagandet af samma belopp, som Prosten Söderberg i sin motion föreslagit, nem - llans Maj:t Konungens anslag .
Kongl, familjens loge-abonnement Rikets Ständers anslag Årets recett efter medel-beräkning IJyresmedel . 162,000: — . 12,812: 30 öre. 60,000: — 7,000. — 30,000: — eller tillsammans R:mt 271,812: 30 öre. ligen Slals-Ulskottets Utlåtande M 158. 57 ligen att Rikets Stander skulle öka sitt årliga anslag för Kongl. Theatern till 30,000 R:dr B:ko eller ungefärligen lika med hvad för närvarande utgår ifrån Hans Majit Konungens civil-lista.
Då jag i antagandet af detta förslag finnér den enda möjligheten att rädda en Staten tillhörig, för nationen dyrbar och minnesrik samt för bufvudstaden knappast umbärlig nationel bildnings-nnstalt, hvars nedläggande skulle vara icke blott en olycka för Stockholm och för 300 vid inrättningen fästade sujetter, utan jemväl en skam för hela landet; men hvars upprätthållande, såvidt detsamma skall åligga ensamt Hans Majits civil-lista, innebär en orättvisa, och måste komma att hardt betunga Högstdensammes under närvarande bekymmersamma förhållanden redan hårdt tryckta hofhållning; så får jag härmed nedlägga min reservation emot Stats—Utskottets fattade beslut och till Rikets Ständers pröfning öfverlemna mitt biträdande af Prosten Söderbergs förslag om uppförande å Rikets stat af ett årligt anslag om 30,000 R:dr B:ko till understöd åt Kongl. Theatern.» Af Biskop Annerstedt: »Jemte det jag instämmer i Prqsten Berlins reservation får jag för egen del tillägga, att samhället bör mellankomma och genom till räckligt anslag möjliggöra en ordnad förvaltning af Kongl. Theatern, äfven af det skäl, alt endast under sådant vilkor den uppsigt, och ledning, som det allmänna bör utöfva äfven öfver denna del af konsten, blifver möjlig.
Utan en sådan uppsigt och ledning blifver publikens smak och tycke ensamme lagstiftare på detta område, och har konsten, likasom publikens smak, råkat på afvägar, skola de ömsesidigt verka till hvarandras förfall.
Det må ej nekas att den dramatiska konsten genom det lättsinne, hvartill den i ej ringa grad gjort sig skyldig, sjelf till stor del förvållat den motvilja, som röjer sig vid hvarje försök att få den anstalt i ekonomiskt afseende betryggad, som i främsta rummet är dess representant inom vårt fädernesland.
Men förändring till ett bättre har begynt och önskar man befrämja densamma, så bör man ock bereda de medel, genom hvilka en sådan förändring blifver möjlig.
Hvarje skön konst kan förfalla till sinnlighet och förnedring, men den kan ock genomträngas af kristlig anda.
En sådan främjas likväl icke derigenom att en konst-anstalt handlöst öfverlemnas åt frestelserna af bristande tillgångar, och dermed följande slafveri under den betalande publikens möjligen bortskämda smak.»
Uti denna reservation instämde Professor Selander.
Yid 12:te punkten, angående förslags-anslaget för Tullverket: Af Herr L. V. Henschen, som ansåg motiveringen för Afdclningens tillstyrkande i denna punkt något knapphändig.
I afseende å extra anslagen under 7:de Hufvud-titeln:
Vid mom. a, angående anslag för ombyggnad af Drottningholms bro: Af Herr L. V. Henschen.
Prol. 1856 & \857.
A Sami. 1 Afd. 2 Band. 28 Haft. B 3» Siats-Utskottets Utlåtande JK 156.
Yid morn. b och c, i fråga om åtskilliga reparationer m. m. vid Wadstena och Kalmar Slolt: Af Riksdags-fullmäktigen Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus län: »Till reparations-arbeten å slotts-ruinerne i Wadstena och i Kalmar har Stats—Utskottet funnit godt tillstyrka Rikets Ständer att anvisa den betydliga summan af 67,500 R:dr.
Detta Utskottets förslag kan jag icke gilla.
Det innebär, enligt mitt förmenande, en stor och vådlig misshushållning med Statens nu i alla riktningar hårdt anlitade tillgångar; ty att vilja än vidare använda stora summor till hoplappande af gamla förfallna hus, som äro och skola blifva obebodda, obeboeliga, obehöfliga och utan egentligen nyttigt ändamål, synes mig vara alt skatta åt fåfängan och lindrigast sagdt underligt, aldrahelst nu, då en mängd för vetenskapen, undervisnings- och välgörenhets-anstalter nödvändiga byggnader komma att under riksdagens lopp påkalla högst ansenliga anslags-belopp, hvilka till större delen icke torde hvarken böra eller kunna vägras.»
Uti denna reservation instämde Riksdags-fullmäktigen A. M.
Andersson från Kalmar län; och bar Riksdags-fullmäktigen David Andersson från Hallands län förmält, att han reserverat sig mot Utskottets beslut, såvidt detsamma afser anslag för reparationer å Kalmar Slott.
Vid mom. f, angående statsbidrag för kolonien S:t Barthelemy, har Herr L. V.
Henschen reserverat sig, emedan han ansett att den af Utskottet föreslagna summan icke bordt uppföras såsom för slags-anslag, utan såsom bestämdt anslag.
Yid mom. g, i fråga om anslag för inköp af Landshöfdinge-residcns i Hernösand samt nybyggnad af embetshus för Landt-staten derstädes.
Af Herr L. V. Henschen, som funnit sig förhindrad biträda den del af Utskottets beslut, som afstyrker Kongl.
Nådiga förslag om tillåtelse för Hernösands stad alt i det blifvande nya landtstats-embelshuset få inrymma stadens sprutor och våg, enär han ansett denna af stadens myndigheter gjorda framställning desto hellre böra antagas, som de vilkor, hvarpå staden förklarat sig benägen afstå den för kronan behöfliga tomt, varit särdeles billiga och fördelaktiga och måhända icke vidare torde erbjudas.
Uti denna reservation instämde Herr Rönblad.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 1837.
Bör till Stats-Ulskotteti Utlåtande M 156. 1 Tab. M:o 1. Finans-Departementets Expedition.
R. R:t.
4,500 120 4,620 5,500 2,800 50 2,850 4,500 2,800 50 2,850 4,500 1,850 50 1,900 3,500 3,700 100 3,800 7,000 1,850 50 1,900 3,500 1,225 20 1,245 2.000 1,225 20 1,245 2,000 620 20 640 1,000 1,240 40 1,280 2,000 417 20 437 600 310 20 330 500 450 — 450 1,000 Sima 22,987 560 23,547 37,600 1 Expeditions-Chef arfvode 1 Expeditions-Sekrelerare i Dito 1 Protokolls-Sekreterare 2 Dito 1 Registrator 1 Kanslist 1 Dito 1 Kopist ; • 2 D:o Till befrämjande af göromålens gång inom Kanslist- och Kopist-graderne 1 Yaktmästare 1 D:o Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän ocb vaktbetjente Summa Stats-Utsk. föreslår löner och arfvoden.
R:dr R:mt. 5.500 4.000 4.000 3.500 7.000 3.500 1.225 1.225 620 1,240 2,290 600 500 1.000 36,200 Anm.
Tillökningen i Expeditionens anslag blifver således 15,213 R:dr Runt. ftih, lill H. St.
Prot. 1856 & 1837. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 29 Haft. i Hör lill Slats-Utskollets Utlåtande M 136.
R:dr. 6,000 2,628 5,256 2,628 2,628 1,428 690 2,760 690 690 Arfvoden o. andra inkomster at allmänna medel.
T:pt 25,398 R:dr. 736 885 1,770 885 885 795 570 2,280 760 760 Ljus pennin gar.
R:dr. 120 60 120 60 60 50 30 120 30 30 R:dr. 273 581 2,324 — 110,346 680 R:dr. 6,876 3.573 7,146 3.573 3.573 2,546 1,871 7,484 1.480 1.480 3,178(39,602—| 55,700 K:gl- Maj:t föreslagit löner och arfvoden.
R;dr. 9.000 5.000 10,000 4.500 4.500 4.500 3.500 2,200 8,800 2.500 1,000 200 President . . Kammar-råd D:o D:o D.o D:o, som f 1850 icke varit i satt ......
1 Sekreterare . 1 Notarie . . 4 D:o 1 Aktuarie indrages 1 Registrator, (hvars befattning skulle framdeles omfatta äfven Aktuariens) 1 Kanslist i Registrator- o.
AktuarieKontoret (ny) .
Arfvode lill denna tjenst Stats-Utsk. föreslår löner och arfvoden.
R:dr. 8,000 5,000 10,000 4.500 4.500 4.500 3.500 2,200 8,800 2,500 Transport 53,500 Hör lill Slats-Ulskoltels Ullålande M 156.
Nuvarand B K:gl. Maj:t föreslagit löner och arfvoden.
Arfvoden och andra inkomster af allmänna medel.
Ljus- pennin- gar.
Sport- ler i medel- tal.
Stats-Utsk. föreslår löner och arfvoden R:dr. ö. R:dr. ö. R:dr. R:dr. R:dr. ö. R:dr. R:dr. ö. T.pt 25,398 — 10,346 — 680 3,178 39,602 55,700 Transport 53,500 — 433 1,735 396 75 203 815 203 75 75 20 80 20 657 50 1,000 4.000 1.000 Till biträde vid Ak- tuarie- o. Registra- tors-göromålens be- stridande 1 Kanslist i Kansliet 4 D:o i d:o 1 [):o i d:o Till befrämjande af göromå|ens gång in- om Kanslist-graden 1,200 637 2,550 600 50 25 2,630 620 2,212 50 Advokat-Fiskals- Kontoret. 1,428 525 795 320 50 20 54 2,273 919 3,500 2,000 1,000 \ Advokat-Fiskal . . 1 Förste Kanslist (ny), hvars göromål skulle motsvara vice Advokat-fiskalens i andra verk . . . .
Till biträde vid Ad- vokatfiskals-göromå- lens bestridande . . 1 Kanslist
Till befrämjande af kanslist-göromälens gång 3,500 2,000 845 — 155 — T.pt 29,916 — 12,683 50 870 3,232 46,701 50 68,200 Transport 67,200 — Å
Hör till Sluts-Utskottets Utlåtande M 136.
T:pt Nuvarande Löner på stat.
Ridr. 29,916 1,428 690 525 525 1,428 690 525 525 1,428 690 525 525 Arfvoden och andra inkomster af allmänna medel.
Ridr. 12,685 895 770 220 220 895 770 220 220 ö. 50 995 770 220 220 )|i39,420|—[19,098 Ljus pennin gar.
R:dr. 870 50 30 20 20 50 30 20 20 50 30 20 20 Sportler i medeltal.
R:dr. 3,232 51 62 62 62 356 190 126 126 127 96 96 96 Summa.
Ridr. 46,701 2,424 1,552 827 827 2,729 1,680 891 891 2,600 1,586 861 861 ö. 501 soll,23014,682164,430 50 Ridr. 68,200 3,500 2,200 1,000 1,000 1,000 3,500 2,200 1,000 1,000 1,000 3,500 2,200 1,000 1,000 Transport Första ProvinsKontoret.
1 Kamererare . . 1 Kammarförvandt 4 Kammarskrifvare 1 D:o 1 D:o (ny) .
Andra ProvinsKontoret.
1 Kamererare . . 1 Kammarförvandt 1 Kammarskrifvare 1 D:o 1 D:o (ny) .
Tredje ProvinsKontoret.
1 Kamererare . . 1 Kammarförvandt 1 Kammarskrifvare 1 D:o Stats-Utsk. föreslår löner och arfvoden.
Ridr. 67,200 3,500 2,200 1,000 1,000 3,500 2,200 1,000 1,000- 3,500 2,200 1,000 1,000 Hör lill Stals-Ulskollets Utlåtande M 136. 5 Nuvarande K:gl. Majit föreslagit löner och arfvoden.
- Stats-(Jtsk. föreslår löner och arfvodeD.
R:dr. ö. R:dr. ö. R:dr. R:dr. R:dr. ö. R:dr. » R:dr. ö. T:pt 39,420 — 19,098 50 1,230 4,682 64,430 50 93,300 Transporl 90,300 — 1,000 • , v 1 Kammarskr, (ny) Till biträde vid kam- marskrifvare - göro- målen inom de 5:ne Provins-Kontoren . i 3,000 Kammar-Ar kivi- Kontoret.
1,428 795 50 2,273 3,500 2,200 1 Kamererare . . . 1 Kammarförv. (ny) Till befrämjande af göromålens gång in- om Kontoret . . . 1 Kammarskrifvare 1 D:o indrages Vaktbetjeningen.
3,500 — 525 525 220 220 20 20 765 765 1,000 2,200 1,000 — 385 295 1,182 50 50 22 30 120 50 20 20 80 428 345 1,382 50 600 450 1,800 1 Förste Vaktmästare 1 Vaktmästare vid Kollegium 4 D:o vid d:o . . . 600 450 1,800 1 T:pt|43,761 20,506 1 ! 1,440)4,682 j70,389 1 —jl 03,850 1 Tiansportjl02,850 — 6
Hör till Stals-Utskoltels Utlåtande M 136.