Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Landtgillen; 4 Lisp. 10 skålp. smör och 5 R.dr 21 öre i penningar, deruti inberäknad en kontant afgift af 34 öre från Renneslöfs klockarelägenhet samt en dylik afgift af 37 öre från Hishults klockarebol.
Af ofvan omförmälda landtgillen tillkomme skolkassan det kontanta beloppet samt 1 Lisp. 10 skålp. smör och återstående 3 Lisp. smör, beräknade till ett värde af 19 R:dr 75 öre, pedagogen.
Nuvarande innehafvaren af denna tjenst hade förklarat sig ej vilja afträda nyssnämnda smörränta, såvida han icke erhölle lösen derför efter årlig markegång.
Samtliga de skolor inom provinsen Halland, till hvilka landtgille ulginge, hade derjemte haft och egde ännu rättighet till städja af klockareboien vid ombyte af klockare, hvilken rättighet för skolorna i Lunds stift väl likaledes förefunnits, men upphört genom de i nådiga Brefvet den 9 Januari 1798 meddelade föreskrifter.
Denna städja hade vanligen beräknats till ett års ränta af lägenheten samt derjemte något kontant belopp.
För afträdandet af denna rättighet hade vederbörande lärare dock icke begärt någon ersättning.
Följande tabell lemnar en öfversigt af samtliga de under namn af landtgillen och klockarepensioner till skolor inom såväl Lunds Stift som Hallands län utgående afgifter; utvisande sista kolumnen dessa afgifters sammanlagda värde, enligt af Kammarkollegium gjord beräkning, med ledning af medeltalet utaf markegångsprisen för de tio åren 1851—1860 å de i afgifterna ingående naturaprestationer.
Skolor: Räg. Korn.
Summa. a) Landtgillen: T:r. kpr.
Malmö 48 30 85 654 li Helsingborg 36 7 45 1 38 31 120 11 1,511 98 Landskrona 5 8 7 26 4 17 3 8 208 92 Ystad 8 24 9 24 7 24 299 21 Christianstad . . ... 19 1 6° 231 6?
Cimbrishamn 30 2 30 30 1 87 50 1 Summa 50 33 133 3 51 30 211 68 2,955 78 Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 4 Samt. 1 Afd. 4 Band. 7 Haft. 3 18 Stats-U(skottets Utlåtande M 195. b) Klockarepensioner:
Lund R8g- Korn.
R:dr. öre. 30 4 27 27 12 12 3 5 66 318 320 5 16 1 12 29 66 3 69 44 50 69 Malmö Helsingborg Landskrona 5 16 1 12 69 44 50 69 Ystad Christianstad — Carlshamn Summa 30 58 24 39 37 7411 30 Summa Summarum 5 1 | 27 1 9 I 27 51 30 25l| 5|3,697| 8 Hallands Län.
Skolor:
Landtgillen:
Halmstad Warberg Laholm Råg.
Bok- ved, Lass.
Summa Riksmynt. kpr. kpr. T:r. kpr.
LU. s. R:dr. öre. 8 8 1 16 14 5 4 10 10 10 14 9 2 5 71 40 21 205 83 51 49 72 39 Summa 8 8 1 16 24 10 14 17 32 340| 60 Vidkommande det ifrågasatta utbytet af förenämnda inkomster mot kontant anslag, bade Kammar-kollegium, under åberopande deraf, att klockarebolen äro anslagna till boställen och aflöning för klockare; att de förhållanden, på grund hvaraf inkomsterna fått och ännu få af skolorna uppbäras, långt före detta upphört; att helgonskylden, hvilken på enahanda grund skolorna tillkommit, redan blifvit med statsanslag ersatt; att klockarepensionerna härleda sig från ett frivilligt medgifvande af de vid deras första uppkomst varande klockare; att de alltid måste innefatta en obillighet, att den ene tjenstemannen skall af den hans syssla anslagna inkomst afstå något för att aflöna en annan, hvilken obillighet i förevarande fall vore så mycket större, som inkomsterna vid klockareljensterna i allmänhet inom Lunds Stift vore mindre betydliga; samt att ett sådant aflöningssätt för skolorna, som det nu ifrågavarande, icke kan Stats-Ulshottets Utlåtande JV$ 195.
19 annat än å ena sidan föranleda tvister och rättegångar och å den andra medföra både mera osäkerhet om skolornas verkliga inkomster och ett mera inveckladt räkenskapssätt, än som med en annan aflöningsmethod skulle ifrågakomma; i underdånighet tillstyrkt, att nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas om anvisande al statsanslag till ersättning åt skolorna för ej mindre landtgillena af klockarebolet än äfven klockarepensionerna.
I afseende å beloppet af den ersättning, som, i händelse anslag för ofvannämnda ändamål kornme att beviljas, borde vederbörande innehafvare tillgodokomma, hade Stats-kontoret hemställt, att följande grunder måtte tillämpas, nemligen: att för de till vissa skolkassor och Helsingborgs stad nu utgående belopp i penningar och spanmål ersättningen skulle bestämmas att utgå med motsvarande penningebelopp och med stöd af 1 § uti nådiga Kungörelsen den 11 Maj 1855, angående sättet för grundräntors och kronotiondes utgörande, för spanmålen efter årligt medelmarkegåugspris; alt de lärare, som förklarat sig nöjde att undfå ersättning efter statspriset, borde uppföras till erhållande af motsvarande kontant belopp, dock med undantag för rektor i Malmö, om hvars lön här nedanför särskildt förmäles; alt åter för de lärare, hvilka icke gjort nyssnämnda medgifvande, men dock vilja utbyta ifrågavarande inkomster, ersättningen visserligen, under det nuvarande innehafvare qvarstå vid sina befattningar, bör bestämmas efter årlig markegång; men att, då det ej kunde ifrågakomma, att normalbeloppen å dessa lärarelöner skulle undergå någon förändring, den del af ersättningen, som komme att öka lönen öfver nämnda belopp, borde upptagas såsom en för nuvarande lärare personel lönetillökning, hvilken, då densamma för öfrigt måste komma att bero af årligt markegångspris, Stats-kontoret ansett böra skiljas från den öfriga ersättningen och utgå från allmänna indragmngsslaten; att de två lärare, som helt och hållet vägrat ingå på något utbyte, måtte för sin tjenstetid bibehållas vid nu innehafvande förmåner, men ersättningsanslag ändock uppföras till det belopp, hvartill deras inkomster vore uti stat beräknade, för att vara disponibla, i händelse desse lärare skulle, med frångående af nu gjorda yrkanden, medgifva ett sådant utbyte, eller lemna sina innehafvande beställningar, men intilldess sådant skedde, från den tid öfrige klockare blefve från likartade utgifter befriade, fördelas emellan de klockare, som sålunda fortfarande finge vidkännas afgifter till lärare vid elementarläroverk; att den Laholms skola tillkommande smörränta måtte upptagas i kontant efter 1852—1861 årens medelmarkegångspris; samt att för de inom provinsen Halland hittills öfliga städje-afgifterna något anslag icke måtte beräknas, enär lärarne icke begärt särskild ersättning derför, och det i hvarje fall obetydliga belopp, som till ersättning i sådant hänseende möjligen komme att utgå, lätteligen kunde bestridas af å vederbörande anslag uppkommande besparingar.
I enlighet med dessa grunder hade Stats-kontoret föreslagit följande dels stan - 20 Ståts-Utskottets Utlåtande JW 195. diga, dels tillfälliga ersättningsbelopp, hvilka vore erforderliga, på det ofvanberörda s. k. landtgillen och klockarepensioner måtte kunna upphöra.
Lunds Stift.
Ständiga er sättning s-anslag:
R:dr öre k:ft k:r Till reparationer 3: 5. 3?: 5.
Malmö högre elementarläroverk: 1:ste Adjunkten R:dr 218: 40.
2:dre » » 220: — 3:dje » » 120: 96. 4:de » » 70: 66.
Kantor » 73: 92. 703: 84, Beträffande de uti rektors lön ingående 39 kub:fot 9 k:r korn, derför nuvarande innehafvare begärt ersättning efter 2 R:dr per kub:fot, så hade Stats-kontoret, uppå anförda skäl, ansett bemälde rektor böra åtnöjas med s; mma pris som ofvannämnde lärare, eller 1 R.dr 60 öre per k:ft, således med 63: 84.
För den kantor tillfallande afkomsten af en klockarelägenheten i Husie tillhörig äng, hvilken afkomst vore uppskattad lill 30
R:dr årligen, erfordrades, enär densamma ej varit i den å stal uppförda kantorslönen inberäknad, icke heller något ersättningsanslag; men emedan sångläraren vid ifrågavarande läroverk, H. J. Tengvall, i arrende för sagde äng, enligt kontrakt, uppbure 85 R:dr, hade Stats-kontoret ansett honom böra, när detta landtgille afträdes, erhålla ersättning för skilnaden mellan beräknade afkastningen och det arrende, som då utgjordes, hvilken ersättning af Stats-kontoret blifvit bland de tillfälliga anslagen upptagen, Transport 770: 73. 32: 5.
Stats-Utskottets Utlåtande M 195.
Transport: 770: 73. 21 32: 5.
Helsingborgs högre elementarläroverk:
Rektor R.dr 664: 96.
I.ste Kollega »217: 90. 2:dre » » 504: 60. 1,387: 46. hvilken summa, såsom ingående i lönernas normalbelopp, borde utgöra ständigt anslag, hvarjemte för nuvarande innehafvarne af nyssberörda tjenster skulle bland de tillfälliga anslagen uppföras ersättning för det belopp, hvarmed årliga markegångsvärdet å den spanmål, de af klockarebol nu uppbure, kunde öfverskjuta det i staten beräknade värdet å samma spanmål.
Helsingborgs stad 27 tunnor oindelt spanmål . att till staden årligen utbetalas efter medel-markegångspriset lör korn.
För de från Björnekulla klockarebol utgående 25 öre erfordrades af ofvan angifna skäl ingen ersättning.
Rektor R:dr 40: 70. 1:ste Kollega » 1: 47. 42: 17.
Ehuru 2:dra kollega J A.
Holmgren förklarat sig ej kunna ingå på det ifrågaställda utbytet af de honom å lön anslagna landtgren, 78 luft 9 k:r spanmål, utgående från Herslöfs och Säby klockarebol, mot kontant anslag, och i följd deraf borde vid dessa inkomster bibehållas, intilldess han afginge från nu innehafvande befattning eller ock afsade sig åtnjutandet af denna spanmål in natura, då han skulle ega att uppbära i penningar, förutom det i stat upptagna värdet å spanmålen, 157 R:dr 40 öre, äfven skilnaden mellan delta värde och årliga markegångsvärdet, hade Stats-kontoret emellertid ansett här böra upptagas det i staten beräknade beloppet 157: 40. för alt. när något af nyssnämnda alternativa fall Transport: 2,357: 76. 170: I. 202: 6. 22 Stats-Utskottets Utlåtande M 195.
Transport: 2,357: 76. inträffade, i vanlig ordning utgå, samt innan sådant skedde fördelas mellan innehafvarne af ifrågavarande två klockarebol, från den tid öfrige klockare från dessa utgifter befriades.
Premie- och fattigkassan 16: ii. 1:ste Kollega 90: 20.
Då med nuvarande 2:dre kollega vid detta läroverk, som i landtgille uppbure 94 k:ft 5 k:r spanmål, enahanda förhållande egde rum, som i afseende å 2:dre kollega vid Landskrona skola, borde under samma förutsättningar och i samma ändamål, som nyss omförmälts, statspriset å sagda spanmål här utföras med 189: — Christianstads högre elementarläroverk:
Rektor 37: 80.
Slipendii-kassan 1: 50.
Byggnads-kassan 1: 62.
Carlhamns lägre elementarläroverk:
Som de klockarepensioner, utgörande tillsammans 12 R:dr 69 öre, som uppbures af äldste kollega, icke i staten vore under hans aflöning upptagna, så erfordrades, då lönen ej borde höjas öfver nor malbeloppet, för dessa icke något ersättningsanslag.
Pedagogen 42: 99. hvarmed Stats-kontoret ansett honom böra åtnöjas, enär priset på den i pedagogens lön ingående landtgille-spanmål endast derföre blifvit från 2 R:dr till 1 R:dr 60 öre per k:ft nedsatt, att hans aflöning ej skulle understiga 1,000 R:dr och delta ändamål likafullt vunnes genom nyssberörda kontanta ersättning; Tillsammans R:dr 2,737: 31. 202: 6. 100: 8. 303: 4. Stats-Utslcottets Utlåtande JV2 195. 23 hvilket belopp skulle vid uppförandet å Riks-staten sålunda fördelas: å Sjunde hufvudtiteln ; Under anslaget till städers friheter, ersättningen till Helsingborgs stad, 170 k:fot 1 k:aoindelt spannmål, med ett förslagsvis beräknadt värde å 2 R:dr per k:fot R:dr R:mt 3 iO: 20.
å Åttonde hufvudtiteln:
32 k:ft 5 k:r oindelt spanmål med ett förslagsvärde af ... » 65: — 0§. 5 Till Malmö elementarläroverk: penningar R:dr 767: 68.
Till Helsingborgs elementarläroverk: penningar ... » 1,387: 46.
Till Landskrona elementarläroverk: penningar » 199: 57.
Till Ystads elementarläroverk:
. penningar » 295: 64.
Till Christianstads elementarläroverk: penningar 40: 92. och 100 k:ft 8 k:r oindelt spanmål med förslagsvärde af . . . . 201: 60. 2\2: 52. » 2 960- 92 samt under anslaget till pedagogier och folkskolor hvad Cimbrishamns pedagogi skulle tillkomma: penningar » 42: 99.
Summa R:dr R:mt 3,344: 11.
Tillfälliga anslag: att utgå under den tid vissa personer qvarstå vid innehafvande tjenster:
För Läraren i musik och sång vid Malmö läroverk, H. J Tengvall R:dr 55: — För Rektor vid Helsingborgs elementarläroverk, A Hammar, samt kollegerna dersammastädes, Borgström och Thulin, skilnaden mellan det 1 stat beräknade värdet ä 2 R:dr per k:ft å förut omförmälda dem å lön Transport:
R:dr 55: — 24 Stats-Utskottets Utlåtande M 195.
R:dr 55: anslagna spanmål och samma spanmåls värde efter årlig markegång, hvilken ersättning, beräknad efter jemförelse med 4852—1861 årens medelmarkegångspris, blifvit upptagen till » 125. hvarjemte, till bestridande af kostnader, som kunde uppkomma, i händelse 2:dre kollega vid Landskrona elementarläroverk, J. A. Holmgren, och 2:dre kollega vid Ystads elementarläroverk, C. G. Hennig, skulle, mot hvad de nu förklarat, vilja ingå på utbyte mot statsanslag af nu innehafvande landtgillen, erfordrades, enligt gjord beräkning, för kollega Holmgren ...» 4 4-: 85. samt för kollega Hennig »21: 55.
R:dr 36: 40. som här utföres med 40:
Tillsammans R:dr Runt 220: hvilket summa skulle å Riks-slatens Nionde hufvudlitel och allmänna indragningsstaten upptagas.
Ständiga anslag:
En af läroverkets kassor R:dr 3: — Rektor » 168: 71. \g\- Warbergs lägre elementarläroverk: Rektor . 44: 45. 1:ste Kollega »5: 55. 50:
Skolkassan R:dr 24: 41- Pedagogen, det i staten till fyllnad i aflöningens normal belopp beräknade värdet å 3 Lisp. smör . . . . » 19: 75. hvaremot skilnaden af detta värde och värdet efter årlig markegång skulle för nuvarande pedagogen såsom tillfälligt anslag uppföras ... 40: 86.
Summa Rdr R:mt 262: 57. som, Ståts-Utskottets Utlåtande 195. 25 som, i händelse Rikets Ständer beviljade detta ersättningsbelopp, borde upptagas å åttonde Hufvudtiteln och anslaget till elementarläroverken ....
R:dr 221; 71. och å samma Hu/vudtilel, anslaget till pedagogier och folkskolor med » 40: 86.
Summa R:dr R:mt 262: 57.
Värdet af 2 Lisp. smör, å 10: 60 21: 20. dito å 4 tunna malt 6: 75. 28: 42.
Pedagogen i Laholm, Kullberg, värdet af 3 Lisp. smör efter nyssnämnda pris 31: 80. efter afdrag af ofvan upptagna 19: 75. 5.
R:dr R:mt WTf. eller på förslag ett jemnadt belopp af 40 R:dr, hvilket skulle å Nionde hufvudtiteln och Allmänna Indragnings staten uppföras.
I sammanhang härmed hade Stats-kontoret jemväl anfört, att, i händelse förberörda ersättningssummor af Rikets Ständer beviljades och blefvo å Riks-stat uppförda borde de indelta räntornas beräknade värde å anslagen till elementarläroverken och folkskolorna minskas med följande belopp, hvarmed samma räntor ingått i nedannämnda skolors anslag, nemligen: för Helsingborgs elementarläroverk R:dr R:mt 4: 69.
» Ystads » » » 1: 70.
» Christianstads » » 2: 22. » Halmstads » » » 83: 74. » Warbergs » » » 66: 15. » Laholms pedagogi » »94: — uti hvilken sistnämnda summa, så betydligt högre än hvad uti pedagogens aflöning inräknats, enligt hvad Stats-kontoret ansett sannolikt, äfven mbegripes hvad till skolans kassa är anslaget.
I anledning af hvad sålunda i detta ärende förekommit, har Kongl. Majit, uppå de skäl Kammar-kollegium anfört och med gillande af hvad Stats-kontoret hemställt, af Rikets Ständer äskat ett anslag af 2,957 R.dr 31 öre samt 303 luft 4 k:r oindelt spanmål med ett förslagsvärde af 606
R:dr 80 öre, eller tillsammans 3.564 R:dr 11 öre för Lunds Sti/l samt 302 R:dr 57 öre för Hallands län, att, på sätt Statskontoret föreslagit, å Riks-staten uppföras såsom ersättning för omförmälda afgifter, på det dessa till klockareiönerna ursprungligen hörande inkomster må oafkortade få utlUh. till 11.
Prof. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 A/d. 4 liand. 7 Iläft. 4 20 Stats-Utskottets Ullätande JH 195. gå till tjensternas innehafvare; hvarjemte och då skäligt syntes, att klockarebefattningarna i Jerrestad samt i Falkenbergs stads och Skrea landtförsamlingar skiljdes från de pedagogbeställningar, hvarmed de ännu äro förenade, och klockarne i nämnda församlingar finge komma i åtnjutande af enahanda förmån, som deras vederlikar, Kongl. Maj:t tillika, på det sådant måtte kunna ske, i nåder föreslagit Rikets
Ständer att å anslaget till pedagogier och folkskolor anvisa ett ytterligare belopp af 458 R:dr 56 öre till betäckande af den brist i vederbörande pedagogers fastställda aflöning, som genom berörda inkomsters upphörande måste uppstå.
Stats-Utskottet har funnit omförmälda invecklade aflönings förhållanden böra ofördröjligen ordnas och regleras på ett tidsenligare och enklare sätt och såsom Kongl. Majit i nåder behagat föreslå, hvarvid likväl, enär läraren i musik och sång vid Malmö elementar-läroverk, H. J. Tengvall, numera med döden afgått, de på allmänna indragningsstaten af Kongl.
Majit äskade ersättningssummor böra med 55 Ridr minskas; och hemställer Utskottet fördenskull: 1:0 att nedannämnde sammanräknade belopp i penningar samt oindelta spanmåls-poster må anvisas och i nya Riks-staten tilläggas följande anslag, nemligen: å Sjunde Hufvudtiteln:
Städers friheter, 170 kubikfot 1 kanna oindelt spanmål med ett förslagsvärde, efter 2 Rdr kubikfoten, af 340 Ridr 20 öre; å Åttonde Hufvudtiteln:
Elemenlar-läroverken, penningar 2,916
R:dr 3 öre samt 133 kubikfot 3 kannor oindelt spanmål med värde, som ofvan, af 266 R:dr 69 öre; Pedagogier och Folkskolor, penningar 542 R:dr 41 öre samt å Allmänna indragningsstaten: åt vederbörande till ersättning berättigade personer ett penninge-belopp af 205 R:dr; hvarjemte Utskottet, i enlighet med hvad Stals-kontoret i underdånighet anfört, på sätt i åberopade Statsråds-p rotokollet, sid. 44, omförmäles, vidare tillstyrker: 2:0 att förslagsvärdet å Indelta räntorna må i den nya Riks-staten minskas: på Elemenia r-läroverkens anslag med 158 Ridr 50 öre och på anslaget för Pedagogier och Folkskolor med 94 R:dr.
Slockholm den 16 Oktober 1863.
Ståts-Utskottets Utlåtande N:o Wik 1 A:o I®@.
Ani. till Exp.-Ufsk. den 19 Okt. 1863, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majis nådiga Proposition, angående tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka. (U. A.)
Uti högstberörda, den 28 sistlidne April till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition (N:o 108) meddelas, hurusom under behandling af de frågor, som blifvit hänskjutna till den af Kongl. Maj:t tillförordnade Landtförsvars-komités öfvervägande, det, vid betraktande af det förhållande, hvaruti de särskilda vapnen för närvarande stöde till hvarandra, samt vid beräkning af hvarje vapens nödvändiga styrka och huru arméen från fredsfot måtte med största skyndsamhet och säkerhet kunna öfvergå på krigsfot, befunnits för försvaret högst magtpåliggande, att nuvarande ringa kavalleristyrka blefve ökad med minst 500 man.
Af Landtförsvars-komitéen vore härvid, bland annat, anfördt, huruledes kavalleriet, inberäknadt både det värfvade och indelta, efter afdrag af de till åtskilliga ändamål indragna och anslagna nummer, räknade ej fullt 4,300 man, af hvilka dock 144 vore oberidna.
Dertill vore visserligen beräknadt att läggas omkring 3,700 man beväring; men huru än den slutliga organisationen deraf komme att ske, ansågs af ekonomiska skäl omöjligt att under fredstid göra kavalleriets beväring beriden och, till följd deraf, att åt densamma gifva den ryttarebildning, hvarigenom någon förstärkning inom kortare tid kunde komma kavalleriet till godo.
Af öfriga vapnen räknade, efter enahanda afdrag som ofvan angifvits, infanteriet omkring 22,500 man och artilleriet samt sappörtruppen nära 2,700 man, allt stamtrupper.
Äfven med en vida längre än hittills utsträckt beväringsexercis, vore väl icke tänkbart att genast med infanteriet till aktiv tjenstgöring införlifva allt det ofvannämnda, vapnet tillhöriga, beväringsmanskapet; men om ock endast 20,000 man beräknades kunna strax efter arméens mobilisering förenas med infanteriet, komme dock, med tillägg af stamtrupperna, den i fält stående arméen att uppgå till vid pass 50,000 man, deraf kavalleriet ej utgjorde Bih. tilt R.
Prot. 1802 & 1803. 4 Samt. 1 Afd. 4 Band. 8 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 196 fullt 4,190 man; ett förhållande i kavalleristyrka, hvilket vore lägre än hvad allmänt inom andra arméer ansåges motsvara behofvet af nämnda vapenslag.
Annu betänk ligare framstode detta missförhållande, då i betraktande toges, att här icke, såsom inom andra arméer, funnes särskilda trupper afsedda för intendentsväsendet, för trossbevakning och för ordonnanstjenstgöring.
Afräknades nu detta antal från kavalleriets verkliga styrka, samt afdroges ytterligare hvad uti depo terna måste förläggas i ändamål att bilda beväring och dressera remonter, skulle sä kerligen den för fälttjenstgöringen påräkneliga delen af kavalleriet ej uppgå till mer än vid pass 3,000 man.
Och detta endast i fälttågets första början; ty mer än något annat vapen vore kavalleriet underkastadt afgång, enär denna af dubbla förhållanden, så väl hästens som karlens otjenstbarhet, vore beroende.
Det skulle blott lända till skada, om, för att uppehålla kavalleriets styrka, man skulle vilja i dess leder insticka knappt halfbildade ryttare eller halfdresserude hästar, som skulle förtynga eller bringa oordning uti kavalleriets rörelser.
Mer än något annat vapen måhända, hade kavalleriet, för sitt uppträdande och sin verksamhet, af nöden en utbildad manöverfärdighet och individuel fullbildning; och ojemförligt mer gagn åstadkommes medelst ett till antal ringa men väl öfvadt kavalleri, än medelst ett, om ock betydligen starkare, tungt och osammanhängande, hvars rörelser icke fullständigt lydde anförarens vilja och befallning, och hvars krafter denne icke fullt och ögonblickligen kunde taga i anspråk.
Att under sådana förhållanden denna icke kunde motsvara arméens behof vore påtagligt, då man besinnade de talrika detacheringar af kavalleri, hvilka mäste utgå, samt den aflägsna förpost- och rekognoscerings-tjenstgöring, som ålåge detsamma; hvarefter lätt kunde beräknas deri ringa styrka som återstode till bildande af den vid åtskilliga tillfällen så vigtiga kavallerireserven.
Majit funne äfven, för sin del, högst nödigt, att kavalleriet erhölle den af Komitéen föreslagna tillökning af minst 500 man.
Redan åtskilliga gånger tillförene hade åsigten om kavalleriets behöfliga tillökning, äfven i större grad, gjort sig gällande; men de svårigheter, som varit att öfvervinna för afhjelpande af missförhållandet emellan kavalleriets och infanteriets styrka hade återhållit frågans slutliga lösning.
Lyckligtvis hade landets stridskrafter under tiden icke behöft tagas i anspråk; och enär det för fäderneslandet vore ett vigtigt önskningsmål, att sådant ej heller på lång tid måtte behöfva ske, samt ett medel dertill vore att alltid vara väl och fullständigt rustad, hade Kongl.
Majit ansett, att, oaktadt dermed förenade svårigheter och kostnader, åtgärder borde vidtagas till förekommande af ifrågavarande brist i en framtid.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 196.
3 I likhet med Landtförsvars-komitéen ansåge Kongl. Maj:t tvänne utvägar erbjuda sig för bristens afbjelpande, nemligen antingen att uppsätta en ny värfvad kavalleritrupp eller att bereda den erforderliga tiiiökningen i kavallerivapnet från något af de såsom infanteri nu tjenstgörande rusthålls-regementena.
Den förstnämnda utvägen hade visserligen en öfvervägande fördel i enkelheten vid utförandet, äfvensom deruti att nu varande infanteii förblefve oförminskadt; men då, i följd af en sådan anordning, kostnaderna skulle blifva så betydliga att Kongl. Maj:t, äfven med hänseende till behofvet af andra oundgängliga utgifter för försvarets ordnande, dragit i betänkande att af Rikets
Ständer äska medel för uppsättande af en ny värfvad kavalleri-korps, ansåge Kongl.
Maj:t den sednare utvägen, eller ett rusthålls-regementes återuppsittning till häst, böra föredragas, hvilken utväg väl äfven påkallade uppoffringar, men dock i vida mindre mån kräfde tillökning i anslag.
Denna sednare utväg kunde likväl icke för ändamålet anlitas förrän efter 1870 års utgång, då de med Andra Lifgrenadier-regementet och Vestgöta regemente afslutade hästvakans-kontrakt löpte till ända, eller, om derför skulle afses Lifregementets Grenadier-korps eller Smålands Grenadier-bataljon, hvilkas hästvakans-kontrakt med år 1871 tilländaginge, efter detta års slut.
För förändringens utförande på denna väg funnes således val emellan fyra regementen eller korpser.