Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Närvarande: Justitis-Råden ; Poppius.
Blom. samt 4 §. 3 Cap.
M ssg B. 27 Grefve Hamilton.
Friherre Kurck. Noréus. Peterson.
JUanrierstam. i *illförordnade Föredraganden Profocol!s-Secreteraren Nordenstolpe löredrog i underdånighet : Götha Hof Rätts underdåniga Skrifvelse af den 12 sistl Februarii, hvaruti , under fö målande , att icke allenast olika omdömen hos Under-Domare visat sig, huruvida mål angående ansvar för den , sorn kommer drucken i Kyrka eller der Gudstjenst hålles , eller eljest gör der oljud , böra underställas Hof-Rättens Pröfning , samt huruvida jemte de i Lagen för ouiförmälde föibrytelser utsatte 25 Dalers böter, särskild påföljd bör åläggas för Sabbatsbrott, då föibrytelsen sker å Söndag ell.-r Helgedag, utan ock ibland Hof-Rättens Ledamöter olika tankar härom uppstått , i underdånighet hemställes, om icke , till vinnande af likhet i Domsluten , i Nåder måtte lemnäs, till allmän efterrättelse, Förklaring öfver Lagens rätta förstånd i dessa ämnen.
Föredraganden anmälte, att vid underdånig föredragning af detta ärende i Stats- Rådet den 21 nästlidne Martii, Kongl.
Majit täcktes i Nåder velat hafva häröfver inhemtat Högste
Som den förbrytelse att komma drucken i Kyrka eller der göra oljud och förargelse, icke finnes ibland de uti 35 Cap. 5 §.
Rättsg. 28 Om Förklaring öfver 5 §. 2 5 Cap. Ratteg. B.
Balken uppräknade underställningsmål ; så fann Högsta Domstolen deraf följa , att
Utslag rörande berörde förbrytelse icke eller borde HofRäitens pröfning underställas.
Hvad åter angick frågor, huruvida sär skilde Sabbatsbrotts-böter böra åläggas den , som begår nu ifrågastälde förbrytelse , eller skola innebegripas i det större ansvar af 25 Dalers böter, Lagen härföre bestämmer; så ehuru 16 Mom. i 43 Puncten af Kongl.
Förklaringen den 23 Martii 1807, gåfve anledning dertill, att särskilde Sabbatsbrotts-böter icke borde ega rum , hvilken tolkning, såsom innefattande en lindrigare mening, jemväl blifvit tillämpad; likväl då nu fråga är om en förklaring af sjelfva Lagen , fann Högsta
Domstolen böra komma i betraktande; att, enligt Lagens grund , det mindre ansvaret icke kan anses innebegripet i det större, utom i det fall att det större är det högsta , som Lagen bestämmer, såsom der den brottslige gjort sig skyldig att mista lif vet eller undergå högsta kroppsstraff, och således icke kan lämpas till förevarande händelse, der förbrytelsen kan med penningeböter försonas; att den, som begår brott å Helgedag, är, enligt Lag, skyldig till särskildt ansvar för Sabbatsbrott; att den, som är drucken å Söcknedag under Gudstjenst, är förfallen att böta 27 Daler och att, om den, sorn beträdes med enahanda förbrytelse å Helgedag, pliktade endast nyssnämnde summa , 6kulle förbrytaren i sådant fall icke komma att vidkännas något ansvar för ohelgande af Sabbaten , som Lagen likväl särskildt bestraffar; samt 4 §. 3 Cap.
B 29 och ansåg Högsta Domstolen sig allt derföre böra i underdånighet hemsiälla , att , i öfverensstämmelse härmed, en förklaring måtte utgå , så att de i 6 §. 3 Cap. Missg.
Bclken föreskrifne böter för Isöndagens ohelgande, må ådömmas den , som begår de i 4 §. nyssnämnde Capitel och Balk omtalte förbrytelser å Sön- eiler Högtidsdagar.
Ex Protocollo yl. II.
II eli mun.
N;o 41. -er Kongl. Maj-ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, med förslag till Förjattning, om fast Egendoms jörsäljning å Lotteri; Gifven Stockholms Slott den 14 Julii 1823, I anledning af åtskillige till Kongl. Maj:t ingifne aosökningar af enskilde personer, om Nådigt tillstånd, att å Lotteri försälja dem tillhörige fastigheter, har Kongl. Maj:t inhemtat , att inrättande af Lotterier till enskilde personers förmån äro genom flere för längre tid tillbaka utkomne och ännu ej upphäfne författning gar förbudne.
Majit, som i betraktande tagit, att tillåtelse till fast egendoms försäljning å Lotteri , skulle möjligen kunna bereda egare af en fastighet lätthet, att utaH förlust afhända sig densamma, samt derigenom sålunda förer 30
Om fast egendoms försäljning u Lotteri. kommas, hvad som i sednare åren inträffat, att en fastighetsegare, som varit nödsakad försalja sin egendom , haft svårt att finna köpare, eller ock måst låta egendomen bortgå för underpris, har väl å ena sidan ansett de författningar , hvilka lör det närvarande förbjuda omförmalde försäljningssätt, kunna af Kongl. Majit i ceconomisk väg förändras eller upphäfvas , men å andra sidan äter funnit, att en tillåtelse till fast egendoms föryttrande på Lotteri, i verkstäl- ligheten, innefattade omständigheter, som föranledde till förklaring eller föiändring af allmän* na Lagens stadganden , om sättet och vilkoren för dylik egendoms öfverlåiande, och deribland förnämligast, angående köpesummans bestämmande och uppkommande frågor, om bördsoch lösningsrätt, hvadan Kongl. Majrt, som ansett sig, vid ett sådant förhållande, icke böra bifalla förstnämnde ansökningar, vill i Nåder öfverlemna till Riksens Ständer följande Förslag till Författning, innefattande föreskrifter och vilkor, under iakttagande hvaraf egare af en fastighet mä vara tillåtet, att densamma ä Lotteri försälja. §. i.
Vill någon sälja sin fasta egendom genom lottning, gifve derom en skriftlig och af 2:ne vittnen bestyrkt ansökning till det ämbetsverk, 60m Konungen för sådaoe ärender förordnat ; sätte ock deri ut de vilkor, hvarunder han vill att egendomen utbjudas skall, och foge dervid borgen till verkets säkerhet för kostnader, som Säljare vare honom som vinner ansvarig
Om fast egendoms försäljning å Lotteri. 31 gäldas skola , der köpet ej i verkställighet går, sä ock värdering å egendomen af Domaren i orten. §. 2.
Intilldess egendomen bortlottad blifvit, skall eganderätten anses vara hos säljaren qvar, och varde förthy , der egendomen förut tages i mät eller säljes, lottningen instäld och till lottinnehafvaren återgifvet hvad en hvar af dem insatt.
Afstår säljaren sitt gods till samtelige Borgenärer, vare Lag samma. 3‘
För de medel , som genom Lotters försäljning inflyta , stånde Ämbetsverket i fullt ansvar. §• 4- Nu har dragning skett, då skall Ämbetsverket, efter afdrag af kostnader och penningevinster, der sådane tingade äro, sända öfverskottet af lottmedlen till Konungens Befallningshafvande i det Län , der egendomen belägen är, för att, i enlighet med hvad i afseende å fast egendoms försäljning å Utmätniogsauction föreskrifvet är, om medlens fördelning besörja. §•
S 3-3
Om fast egendoms försäljning ä Lotteri. för betalning af all den gäld , hvaiföre egendo. men häftar, och thy må säljaren ej lyfta lottmedlen utan i den mån han vhar, att egendomen ej för gäld häftar, der ej han och den vinnande annorledes sämjas.
Har säljaren förbehållit, att den, som egendomen vinner, skall viss dt 1 af gälden ä sig taga , vare det gildt. §. 6.
Är ej full tillgäng att inteckningarne gälda och förmår ej säljaren befria egendomen från bristen, stånde då till honom, som vunnit, ehvad han heldre vill taga egendomen eller det öfverskott, som i 4 §. sägs; håfve ock han rätt till öfverskottet , der egendomen före dragningen blifvit såld eller till Borgenärer afträdd , utan att anmälan derom skett hos Ämbetsverket, så att lottningen kunnat inställas, eller han för annan orsak ej kan egendomen åtkomma.
Svarar ej det öfverskott emot egendomens värderingssumma , ege den , sora vunnit, att söka fyllnaden af säljaren ut. § 7- Anmäler sig ej hos Konungens Befallningshafvande den , som egendomen vunnit, inom ir och dag, sedan Kungörelsen angående utgången af lottningen blifvit uti Post- och InrikesTidningen första gången införd; vare han sin vinst qvitt, och egendomen gånge å offentlig
Auction till förmån för någon allmän inrättning, Om fast egendoms försäljning å Lotteri. 33 ning , efter thy som Konungen förordnar.
Kan ej egendomen från gäld befrias, eller kan den för annan orsak ej åtkommas, träde inrättningen i den vinnandes rätt , som i 6 §. sägs.
Täger ej den, å hvars lott penningevinst fallit , vinsten hos Ämbetsverket ut , inom Sex månader efter det ofvannämnde Kungörelse i Post- och Inrikes-Tidningen skett , gånge ock den vinst till någon allmän inrättning, som nu sagdt är. §• 8- För den, som egendomen vunnit, utfärde Konungens Befallningshafvande köpebref, och varde såsom köpeskilling ansedt det belopp , hvartill egendomen värderad är. §■ 9- Om lagfart och börd af egendom, der den genom lottning såld är, vare Lag, som i Jorda-Balken om köp föreskrifves.
Är viss tid för tillträdet i lottningskungörelsen ej bestämd , förhålles dermed , som angående försäljning af hus och jord å Utmätnings-auction stadgadt är. §- 10.
Hvad i afseende på Kungörelser, spelsätt, lottningens verkställighet, uppbörd af lotlmedlen samt redovisning derföre iakttagas bör, Bih. /, Riks St, Prat, i, Sami, igzj, 1:4 Rand, 3 34 Om fast egendoms försäljning å Lotten. derom stadgas särskildt genom ett Reglemente, som Kongl.
Maj;t vill lära utfärda.
De uti Högste Domstolen och Stats-Rådet förda Prctocoller vid de derstädes förefallne öfverläggningar, ej mindre i frågan ofn införandet af omförmäldte iörsäljningssätt , än i afseende å uppgörandet af förslag till författning i ämnet, varda härjemte bifogade ; Och Kongl. Maj;t förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen CARL JOHAN. G.
Nordenstolpe, Utdrag af Frotocollet öfver JustitiaAr ender, hållet i Konungens Högsta Domstol den 21 Junii I82I, Närvarande : Justitise-Ruderne ; Poppius, Blom, Friherre Kurck, Noréus, Peterson , Sylvander och JM anner st am.
Tillförordnade Föredraganden, Protocolls - Secreteraren Nordenstolpe anmälte i underdånighet, Om fast egendoms försäljning å Lotteri. 35 att han, till åtlydnad af Högste Domstolens förständigande, den 1 i denna månad, att anskaffa åtskiilige för besvarandet af Kongl, Mai;ts Remiss, huruvida under nuvarande omständigheter, i allmänhet må kunna tillåtas, att å Lot. teri försälja fast egendom , nödige ansedde handlingar, samma handlingar ifrån Riks Archivet infordrat, och derifrån erhållit så väl Conceptet till Kongl Maj:ts Bref, af den 10 Julii 1739, till Öfver-Ståthäliaren här i Stockholm » angående huru med Lotteriers inrättande derefter skulle förhållas , jemte R.
Ständers till Kongl. Majit aflåtne Skrifvelse, af den ig April nyssnämnde är, hvarpå berörde Kongl. Bref är grundadt, som ock en underdånig Skrifvelse från Öfver-Ståihållare-Ämbctet, af den 3 October 174S, samt Kongl. Majits i anledning deraf till Öfver-Ståthållaren, den 7 Nov 17JO, aflåtne skrifvelse , hvarigenom vid vite förböds att iarätta andra Lotterier, än redan voro privilegierade , tillika med R.
Ständers underdåniga Skrifvelse d. 30 Januarii 1770, hvilken är åberopad uti Kongl. Kungörelsen den 16 April 1771 , angående inrättande af ett Genuesiskt Lotteri , men någon annan R.
Ständers Skrifvelse än de här ofvannämnde , som kunnat föranleda till Kongl. Förbudet den 18 Junii 1772 emot Meuble- och Varu - Lotteriers inrättande , skulle i Riks-Archivet, efter hvad vederbörande Tjensteman derstädes uppgifvit , ej vara att tillgå.
Då nu Högste
Domstolen företog till be. svarande Kongl. Maj:ts Högstberörde Nådiga Remiss , ansåg Högste
Domstolen sig böra un - 36
Om fast egendoms försäljning å Lotteri, dersöka beskaffenheten af de Lotteri-inrättningar, hvilka förut varit här i Riket tillåme, samt hvad i afseende å Lotteriers inrättande är vordet stadgadt m. m.
Redan från äldre tider tillbaka hafva , med Kongl.
Majits tillstånd , Lotterier ad pios usus och det allmännas nytta funnits inrättade.
Ibland sådana inrättningar må egentligen nämnas, dels den, som blifvit Capitainen Rosen•miiller beviljad, emot förbindelse , att ifrån 1727 hvart tredje är afbetala å Rikets gäld 30,000Daler S:rnt , hvilket Lotteri fortfarit till 1739, men då , i anseende till Rosenmiillers underlåtenhet, att uppfylla sitt ofvanberörde åtagande, upphört ; dels ock de Lotteri inrättningar, som till Trollhätte Slussverks- byggnads iståndsättande , samt till förmån för åtskillige Städer, såsom Halmstad , Strömstad och Askersund , och en del Församlingar, till understöd vid kyrkobyggnader och reparationer, blifvit beviljade.
Uppå af Kongl.
Majit gjord framställning till R.
Ständer, vid 1769 års Riksdag, om inrättande af ett Genuesiskt Lotteri, inkommo R.
Majit den 30 Januarii 1770, med underdånigt tillstyrkande, att en dylik
Lotteri-inrättning måtte gå i verkställighet och taga sin början , då det för Trollhätte Slussverks Lotteri interessenter utfärdade Privilegium upphörde, hvarjemte R.
Ständer anslogo en Fond af 16,666 R:dr 32 sk.
B:co , med vilkor, att denna summa al inflytande Lotteri-inkomster skaile , så snart ske kunde , Statsverket ersättas ; och Kongl.
Majit utfärdade derefter, den 16 April 1771, Dess Kungörelse om Om fast egendoms försäljning å Lotteri. 37 inrättandet af ett Genuesiskt Lotteri här i Riket.
Vid 1772 års Riksdag åter , då fråga väcktes om förutnämnde fonds afsättancfe , förklarade R.
Ständer sig icke kunna bifalla berörde Lotterisinrättning , och verkställigheten deraf blef således inställd , till dess Kongl. Maj:t, den 1 Dec. nyssnämnde år, beslöt , att för Dess och Kronans räkning inrätta det nuvarande Genuesiska Nummer-Lotteriet, hvarvid, enligt träffad öfverenskommelse med Entrepreneureme af Trollhätte Slussverks Lotteri , detsamma upphörde, emot ett erhållet skadestånd af 72,000 Daler K:mt; men öfrige här i Riket privilegierads Lotterier lära hafva fortfarit till dess privilegiiåren för hvart och ett Jupit till ända.
Sedan, vid 1738 års Riksdag, R.
Ständer inhemtat kännedom om beskaffenheten af de Lotteri-inrättningar, här i Riket dä funnos, och dervid förnummit, att enskilde personer dels med , och dels utan erhållne Kongl. Privilegier, inrättat Lotterier, aflåto R.
Ständer till Kongl. Majit, den 7 g April 1739, underdånig skrifvelse, med hemställan derom, att andra Lotteriinrättningar , än ad pios usus och publici nytta ej måtte tiilåtas, i anledning hvaraf Kongl. Majit , med bifall till hvad R.
Ständer sålunda i underdånighet hemställt, genom skrifvelse af den 10 Juli i 1739 anbefallt Öfver-Ståthållaren här i Stockholm, att om verkställigheten af Kongl. Maijts Beslut, i hvad pä honom kunde ankomma, draga försorg; så har Öfver-Ståthållare-Ämbetet , uti skrifvelse den 3 October 1748, i underdånighet anmält, att en vid namn 38 Om fast egendoms försäljning å Lotteri, Norman låtit trycka en plan till ett Jouve!- , Silfver-, Meuble- och Varu-Lotteri , samt att flere Lotterier af dylik beskaffenhet förut blifvit dragne, och af sårfan anledning i underdånighet tramstållt, att vid 200 Daler S;mts vite mätte varda förbudet , att inrätta och verkställa andra Lotterier, än sådana , som ad pios usus, med Kongl. Majlts Privilegier, under vederböraudes inseende fingo anläggas; till svar hvarå Kongl. Maj:t, uti skrifvelss den 7 Nov, jyyo, i Nåder förständigat Ofver - Ståthållaren , att utfärda en Kungörelse , sorn vid 200 Dalers S;mt vite förböd inrättandet af Lotterier , af hvad namn de vara måge , utom dem , som redan voro privilegierade; i följd hvaraf Öfver-Stäthåilare-Ambetet, genom Pubiication d. 2 Jan. 175 1 , Kongl.
Maj:ts berörde beslut till efterlefnad allmänneligen kungjort; hvarefter, enär icke dessmindre enskildta Lotterier fortforo , Kongl. Maj:t, uppå R.
Ständers underdåniga tillstyrkande, d. ig Junii 1772 låtit utfärda
Dess förbud mot alla Lotterier till enskild förmån, ehvarest de heldst kunde inrättas och hållas , vid ett vire af 400 D:r Sunt, och derjemte i Nåder stadgat , att den eller de, som antingen hos Kongl. Maj;t eller II.
Ständer vågade derom göra ansökning , skulle böta 2000 D:r Sunt.
Genom Kongl. Brefvet den 11 December 1783, samt Commerce - Coliegii i anledning deraf utfärdade Kungörelse den 28 Januarii 1784» är äfven all försäljning bitr i Riket af Lotter för utländske Lotteriers räkning förbjuden.
Med antagande deraf, att Lagar och För - Om fast egendoms försäljning ä Lotteris 39 fattningar, för det närvarande, icke authorisera fast egendoms försäljning på Lotteri , vare sig Svenskt eller utländskt , är föremålet för det infordrade utlåtandet , om dispence deri bör beviljas under nuvarande omständigheter.
Dessa omständigheter kunna betraktas antingen ur financiella eller juridiska åsigter.
De förre tillhöra icke Högste Domstolens bedömande.
I juridiskt hänseende åter förekommer , att Sveriges, likasom andra odlade Nationers Lagar, visserligen omfatta eventuella händelser och skydda förbindelser, ingångna på vinst och förlust, sådane , som t. ex. försäkring till lands och sjöss, bodmerier och, om man äfven vill tillägga, lifstidsräntor m. m.
Grunden för dessa förbindelser visar sig likväl vara ett allmänt eller inter-nationelt biträde för handelns och sjöfartens lifligare oeh tryggare gäng, och för egendomsvärjmng eller skadestånd.
Deras natur utesluter icke eller alltid och ovi.lkorligt det förutseende menniskan är skyldig att fästa vid sine handlingar.
De hafva derföre , såsom lofliga och nödvändiga, långt för detta, till en stor del ingått antingen i d?n allmänna folkrätten eller i hvarje lands enskildta Lagar , och skola der utan tvifvel bibehålla sig , så länge folken fortfara att vara civiliserade.
Deremot förekomma eventuella händelser under egentcliga namnet af spel.
Dessa äro af flera slag.
De hvilkas utgång b-iodde af kroppsliga öfningar och skicklighet, eiler fordrade förståndets utveckling och beräkningar , hafva alltid varit åtskiljde från sådane spel, uti hvilka allt berodde af blotta slumpen, och hvil - 40
Om fast egendoms försäljning ä Lotteri. ka sistnämnde äro kände under namnet af HaZardspel.
Men äfven dessa hafva så till sina grunder , som föiberedelser och följder blifvit betraktade under olika synpuncter.
Nyare tiders Lagstiftare hafva ansett det utgöra ett bland hufvudvilkoren för eganderätten , att hvarje fri samhällsmedlem skall •vara oföihindrad, att efter sin vilja och eget godtfinnande sälja , bortbyta, skänka eller annorledes afhända sig allt hvad honom tillhörer.
Det tillkom icke Lagen, att ikläda sig ett alltid illa utfördt förmynderskap, för att i förväg söka hindra enskilde personer från lättsinniga beräkningar och okloka handlingar, hvarigenom närmaste följderne hvilade mer eller mindre tungt på dem sjelfve.
Man insåg väl att bszardspel , ehuru i och för sig sjelf innefattande friviUige öfverenskommeiser emellan enskilda , icke kunde hänföras till så beskaffade contracter, som borde af Lagarne skyddas.
Hoppet på en möjlig hög vinst alstrade hos hazardspelaren håglöshet och lättja.
Detta hopp, sviket, lemnade åter rum åt andra, än mer förstörande passioner.
All annan beräkning på välstånd och dermed åtföljande njutningar, än dem som grundade sig pä öfvertygelsen , om skälig lön och vinst af omtanka och mödor, voro satnhällsvidrige.
Hazardspelaren byggde sin lycka på sin motspelares fall.
Den ena fann anledningar till förnöjelse uti den andras motgångar; och sålunda försvagades eller lossades sluteligeo de band af inbördes välvilja och deltagande, hvarigenom samhällslifvet för. ljufvades.
Eganderättens helgd 'och dess fria Om fast egendoms försäljning a.
Lotteri. dX utöfning, desse förste grundpelare för all samhällsordning y borde dock utestänga från Lagen alla andra föreskrifter , äfven om hazardspel , än de sorn lemnade skydd mot svek och bedrägerier.
Hazardspel voro således att räkna bland sådana nödvändiga olägenheter, äfven uti väl inrättade samhällen , hvilka det ej tillkom Lagen att afhjelpa, men hvaraf de skadliga följderne likväl borde mildras genom Regeringens vaksamhet och en efter omständigheterne lämpad pobce.
Bland hazardspel intaga Nurnmer-Lotterierne ett särskildt rum.
De äro bland annat i så måtto olik'3 alla andra, att dä, uti de sistnämnde, spelaren ej sällan äfventyrar hela sin timliga välfärd i ett enda tärningkast, å ett enda kort , så äro hans insatser ä Lotteriet gemenligen af så ringa betydenhet, att förlusten deraf, enär den inträffar, vanligen ej kan hafva inflytelse ä dess välstånd.
Uti andra hazardspel finna spelarens passioner, en gång satte i rörelse, nya retelser under spelets oafbrutna fortgång , hvilka utestänga från honom all närmare eftersinning, intilldess han fullkomnat sin olycka.
Vid Lotterispelet inträffa längre eller kortare mellantider , under hvilka spelaren eger tillfälle att öfverlemna sig åt lugnare öfvervägande af det äfventyr han, i anseende till sin ställning, bör och vill underkasta sig.
Den möjligen blifvande behållna vinsten å Lotterispelet är ej beräknad på hvarje spelares större förlust, utan grundar sig fastmer å det större, aldeles obegränsade antal spelare , hvilka kunna på en gång deruti deltaga.
Behållna vinsten tillfaller icke någon 42
Om fast egendoms försäljning a Lotten. enskild person , utan ingår, för att i sin ordning användas till Statens behof eller andra allmänna inrättningar.
Sluteligen äro de tillfallen, hvilka kunna lätteligen framställa sig till list o'dt bedrägerier uti andra hasardspel , aldeles undanröjde vid Lotterispelet , som verkstalies under nogaste offenteliga controll af personer, hvilka äro så väl den enskilda , som ock Regeringen ansvarige , att allt må efter sin natur tillgå ordentligen och rigtigt.
Också har , det gifvits och gifvas ännu Matsman af förtjenst , hvilka , utur ofvannämnde och ännu flera skal , som till undvikande af ytterligare vidioffighet förbigås, yrka , att väl inrättade Lotteri pel icke allenast böra fredas från klander, utan fastmer anses såsom ett bland tjenliga m*del att bereda inkomster för Stars-CasS3n , hvart’11 frivilligare och mindre tryckande bidrag al den Skattdragande fÖ£>a kan upptänkas , än det som sker, då han för sitt nöje eller för sysselsättning af sin inbillning, elier ock iöi att försöka sin lycka , insätter å Lotteriet något af hvad han linner sig kunna umbära för sin* nödvändiga dagliga behof.
Littsinnigheten och'dårskapen, hvlka kunna fä tillfallen till utsväfningar genom Lotterispel , uppfinna nogsamt utvägar till sitt förderf , äfven der Lotteri icke är.
Lagen skal! skydda mot andras ingrepp i enskildta rättigheter, men icke genom sitt förmynderskap lägga hinder lör verksamheten af den enskildes, förstånd och eftertanka.
Eijest skulle menskliga lifvet blifva en fortsättning af ett nesligt omyndighatstillstånd, och Lagens, utöfver sina giänsor ul - Om fast egendoms försäljning a Lotteri, 43 sträckta omvårdnad skulle snart kunna urarta till inqvisitorisk i anstalter.
Det nyttigaste tidsfördrif, den oskyldigaste lek blind större folksamlingar blefvo straffbare , om de betraktades under den strängt uteslutande moraliska synpunct , att -dit är klandervärdt , hvarigenom blott tillfälle beredes till klandervärd handling för den , som , vid utöfningen af hvarje fri mans rättighet, att göra och låta efter välbehag , ej sjelf vill sig förese.
Meningarne angående detta ämne kunna dock i sanning vara delade.
Emellertid är det bekant , att , oaktadt hvad man hört deremot anföras, Lotterispel i denna stund äro tolererade äfven hos de Europas folkslag , hvilka lemna efterdöme åt andra Nationer af upplysning och god Lagstiftning.
Sverige?
Lag af 1734 meddelar ej rågot stadgande som bestämdt utmärker, antingen den anser spel förbudet eller tillåtet i allmänhet , och flere slags spel gifvas och utöfvas i Fäderneslandet, hvilka i allmänna omdömet anses oklanderliga.
- Att af föreskrifterna uti 1 §.
1 Cap. Jorda-Balken , om de der uppräknade fem laga fång till fast egendom, vilja sluta, som skulle något annat sättj ej gifvas att förvärfva dylik egendom, än der uppräknas, hvaraf följde, att spel vore uti detta lagrum indirecte förbjudet, vore att gifva Lagen den tolkning , sorn lade hinder i vägen för Lagens hufvudändamål , skyddande af de oberäkneliga och af mensklig förmåga i förväg ej omfattlige, skiljaktige sätt , på hvilka contracter och öfverenskomtnelser, äfven om fast egendom, blifvit och kunde blifva 44
Om fast egendoms försäljning a Lotteri. afslutade.
Enskilde personer böra af Lag ej kunna hindras att afsluta comracter i öfverensstämmelse nied deras ömsesidiga behof och de förhållanden , hvaruti de kunna sig befinna.
Fåfängt torde någon Lagstiftare söka bestämma skiljaktighetsrne af de öfverenskorrsmelser, hvilka endast vore att anses användbara uti de under samhällslifvets fortgång förekommande omvexlande händelser.
Alla contracter oell öfverenskommelser med alla deras olika ciausuler och vilkor, måste anses lika berättigade till La gens sanction , så länge de ej innehålla något , som strider emot de allmänna rättsgrunder, på hvilka sjelfva Lagen och samhällsinrättningen hvila.