Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Const.itutions - Utskottets Memorial i anledning af gjorde anmärkningar mot General-Adjutanten för Flottorna och Föredraganden af KrigsArenderne.
Tui följd af ankomna Remisser från Hedervärda Bonde-Ståndet, af den 2 sistlidne Februari, på Riksdagsmannen Johan Olsson Longhergs anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Flottorna, och från Samtliga Riks-Stånden af den 9 och 13 i samma månad, på Stats-Utskottets anmärkningar, dels mot bemälte Embetsman, dels mot Föredraganden af Krigs-Ärenderna, med hänseende till det Allmänna Magasins-Directionen lemnade avertissement om utspisning af mjukt bröd åt Garnisons- och Arbetsman - Coust.
Betänkandeh. 29 skåpet i Carlskrona, och den, i sammanhang härmed, Magasins-Directionen sedermera ålagda skyldighet att åtlyda Kongl. Majis genom Dess General-Adjutanter för Armén och Flottorna utfärdade Ordres om Truppers proviantering rinder fredstid, har ConstitutionsUtskottet, efter inhämtande af alla nödiga upplysningar, tagit under öfvervägande och pröfning denna anmärknings-fråga, hvilken, till dess föremål, redan beflnnes uti Riksens Ständers tillförordnade Revisorers, efter granskningen af Allmänna Magasins-Fondens förvaltning, afgifna berättelse fullständigt utredd.
Vid sakens definitiva afgörande har, i anledning af de under öfverlägguingen yttrade skiljagtiga meningar, om och hvad ansvar borde följa på det emot Herr Friherre Cederström anmärkta förhållande i ett RegeringsÄrende, åt hvilket han både såsom GeneralAdjutant och Stats-Råd lemnat åtgärd, votering med slutna sedlar blifvit äskad och anställd öfver följande justerade och godkända Proposition: »Den, som anser Friherre
Cedarström i förevarande mål böra från ansvar befrias, lagge /<rz.cc »Den det ej gör, lagge Nej.
Vinner Nej, kommer Utskottet att genom särskilt votering algöra, antingen Friherre Cederström må, i och för denna sak, efter 106 eller ock efter 107 §.
Regerings-Formen behandlas.ic Då emedlertid samma omröstning sålunda utslagit, att inom Constitutions Utskottet, Två Stånd stadnat mot Två, har Utskottet, som 3o Const.
Betänkanden. erkänt nödvändigheten af ett bestämdt slut i mål der det handlar med Riksens Ständers rätt, och som ej kunnat, emot bokstafiiga föreskriften, härvid tillämpa hvarken 38 eller 53 §• af Riksdags-Ordningen, funnit den enda utväg återstå att hos Riksens Ständer anmäla voterings-resultatet, med förklarande att Utskottet anser ofvanberörde mot Herr Friherre Cederström ställda anmärkning böra, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, förfalla.
Beträffande åter anmärkningen mot Föredraganden af Krigs-Arenderna, så, emedan han den 17 September 18'6 i Stats-Rådet förblifvit vid sitt i Krigs-Beredningen den 9 förutgående afgifna yttrande, det han funné Allmänna Magasins-Direcdonens underdåniga förklaring al den 29 Augusti fullkomligen och till aila delar nöjagtig, har Utskottet ansett Föredraganden, i grund al denna reservation, vara från ansvar i saken skild.
Stockholm den 3 April igi8.
Constitutions - Utskottets Memorial i anledning af Sta ts-Utsk o t tets anmärkning i alseende på Soldatbeklädnaden vid Vesterbottens Regemente.
Under den g och r3 nästlidne Februari hafva samtliga Riks-Stånden till Constitutiohs-Ut - Cons t.
Bot ankan den.
5r skottet remitterat Stats-Utskottets, uti Memorial af elen 4 i samma månad emot Konungens Rådgifvare i Commanrlomål för Armén eller Föredraganden af Krigs* Arenderna framställda anmärkning, hvartill anledningen hämtats från Riksdagsmannens af Bonde-Ståndet för Vesterbottens Län Johan {Viklunds klagan öfver de af Chefen för Vesterbottens
Regemente under den 17 Februari 18fö utfärdade Ordres, bland annat innehållande, det ingen Recrut finge inskrifvas förrän han ställt en af Rote-Bönderna eller andra vederhäftiga män utgifven proprie borgen för fullgörandet af Soldatens skyldighet att hvart tredje år anskaffa och inlemna ny Beklädnad.
Sedan af de till upplysning i målet äskade och inbekomna Handlingar den officiella underrättelse vunnits och bekräftats, att genom Konungens General-Adjutant för Armén ej något slags befallning blifvit expedierad , som möjligen skulle hafva autoriserat Regements-Chefen till förenämnda Ordres, samt att icke heller Föredraganden af Krigs-Ärenderna i detta hänseende hvarken tillstyrkt eller meddelt andra föreskrifter än dem, att Kongl.
Författningen rörande Indelta Infanteriets Beklädnad af den 4 Februari >812 borde noggraunt efterlefvas, och lör öfrigt de nya Knekte-Contractens afslutande med uppmärksamhet följas af Regements-Chefen, sä att beklädnads-bidraget Pioten och Soldaten emellan blefve på säker fot regleradt, har, vid sådant förhållande, Utskottet funnit ej mindre Konungens Rådgifvare i Commandomäl lör Ar - 32 Const.
Belänhanden. mén, än Föredraganden af Krigs Ärenderna vai'a i deitna sak från allt ansvar skilde, i följd hvaraf Utskottet jemväl ansett den gjorda anmärkningen böra förfalla.
Stockholm den 10 April lgig.
N:r 13.
Constitutions - Utskottets Memorial vied yttrande angående
Konungens nådiga proposition om en förändrad redaction af 7 §.
RegeringsFormen. (jcnom Protocolls Utdrag af den 1 innevarande hafva samtliga Riks-Stånden till Constitutions-Utskottet remitterat Kongl. Maj:ts under den 31 nästlidne Mars afiåtna nådiga Proposition, med föreslående af följande nja redaction af 7 §. i Regerings-Formen: »Konungen läte uti Stats-Rådet sig föredragas och algö re der alla Regerings-Ärender, utom de Ministerielia, eller dem som angå Rikets förhållanden till främmande Magter , samt Coinmandomål, hvilka Konungen, i egenskap af högste Befälhafvare öfver Krigsmagten till lands och sjös omedelbarligen besörjer, och hvarmed förstås sådana enkla Militäriska mål, som icke, efter Grundlagen, höra till föredragning i Stats Rådet och Stats-Secreterarens Expedition, icke leda till stiltande af nja, icke tili ändring, förklaring eller rubb - Const.
Ut,sk.
Betärikanden.
35 ning af gällande Lagar och allmänna Economiska Författningar, eller uti dispositionen af allmänna medel.«
Då i denna nådiga framställning
Utskottet med underdånig vördnad erkänt Kongl. Majits visa och välgörande afsigt att, för bevarandet af Nationens lagliga rätt, undanrödja möjliga misstolkningar och collisioner, samt i sådant ändamål bereda constitutionel helgd åt de med Grundlagen instämmande men deri ej fullständigt uttryckta former, hvarigenom gränsen uppdrages emellan de Stats-Secreteraren för Krigs Ärenderna och Konungens RådgiR vare i Commandomål tillhörande särskilta embets-befattningar, återstår' det endast för Utskottet att å Kongl. Maj:ts ofvanintagna nåd ga förslag härmedelst lemna sin enhälliga tillstyrkan, att, såsom ett Riksens Ständers utlåtande, jemlikt 56 och 81 §§•
Regerings Fonnen, hvila till afgörande vid nästa Riksmöte.
Stockholm den 10 April i8l8- N:r 14. / Constitutions - Utslwttebs Memorial i anledning af Herr Hertzenhjelms anmärkning mot Stats-Rådet samt Föredraganden aj Handels- och Rinance- Ärenden.
Tni följd af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns remiss, under den 14 nästlidne Mars, 34 C oris t- Ut sk.
Betärikanden, uppå en af Herr Hertzenhjelm, Carl, i föreskrifven form gjord anmärkning em o t StatsRådet samt Föredraganden af Handels- och Finance-Ärenden, i afseende på dessa Embetsmäns tillstyrkan af Konungens den 27 September 1817 i nåder vidtagna, kort derefter återkallade beslut, rörande Malmö Biscontverk och förnämligast inlösningen af Discontpapperen genom et i sådant ändamål inrättadt Contoir, får Constitutions-Utskottet härjemte meddela det yttrande att, då Utskottet öfver de Malmö
Discontverk beträffande omständigheter, hvaraf Herr Hertzenhjrims anmärkning är föranledd, redan långt för detta fattat sitt beslut, i sammanhang med de ämnen, som under granskningen af Stats-Rådets Protocoll förekommit, derom Utskottet äger tillfälle att framdeles, uti dess, efter fulländandet af samma granskning, till Riksens Ständer afgående allmänna betänkande, närmare och i ett helt sig utlåta, Utskottet sålunda ansett sig ej kunna den nu framställda anmärkningen särskilt till pröfning upptaga.
Stockholm den 10 April i8>8* N:r 15. Const/utions-Utskottets Memorial rörande Herr P. Schönströms anmärkning mot Herr A'tats-Minästern för Utrikes Ar ender ne, i afseende Coust.
35 på ekt af honom utfirdadt Circulär.
F rån Höglo/!.
Ridderskapet och Adeln har, under den 2 nästlidne Mars, till Constitutions Utskottet blifvit remitterad en af Herr Schönström, Pehl", i föreskrifven form gjord anmärkning mot Herr Ståts-Ministern för Utrikes Arenderna, i afseende på dess till Konungens Befallningshafvande under den 21 Mars i8'7 aflåtna skrifvelse, hvaruti, på nådig befallning, underrättelse meddelas om Regeringens vidtagne anstalter till Spannmåls införskaffande för de af sädesbrist lidande Provincers undsättning, med tillägg att, då detta påräknade understöd förmodades ej kunna längre uteblifva, det vore angeläget att Konungens Befallningshafvande derom förekomme Allmogen, till förebyggande så väl af Spannmåls-uppköp mot oskäliga pris, under misströstan om annan hjelp, som af obehöriga speculationer, grundade på det ökade behofvet.
Som, vid föredragningen af detta mål, Utskottet af detsamma communicerade Förklarings-Handlingar funnit vara till fullo upplyst och ådagalagdt, att ofvanberörda Circulärbref, hvilket lör öfrigt innehåller blott en underrättelse, ej någon befallning, icke emanerat till följd af Konungens i någon af dess Stats-Expeditioner fattade beslut, eller ägt gemenskap med beredningen och anmälandet af de Ministeriella målen, hvadan ock häröf - 56 Coust.
Betänkanden. ver intet Protocoll kunnat föras, men att deremot samma Is ref, synbart röjande dåvarande Hans Majit Konungens och Hans Kongl. Höghet Kronprinsens ömma omvårdnad för Sveriges invånare, blifvit af Herr Stats-Ministern enskilt, efter hög autorisation utfärdadt; alltså, och enär den granskning af Konungens Rådgifvares åtgärder, hvartill ro5 och 107 §§. liege rin gs-Fo rrnen ConstitutionsUtskottet förbinda och berättiga, endast sträcker sig till dessa Embetsmäns handlingar och handlingssätt i och lör deras offentliga caraeterer af Rådgifvare eller Föredragande samt deras af hållna Protocoll bevitnade rådslag , har
Utskottet ansett sig ej kunna eller böra före varande, dess befattning ej tillhörande, anmärkningsfråga till vidare pröfning upptaga.
Stockholm den ro April i£>r8.
Consbibutions - Ubshobbebs Memorial med ebb albernabifb förslag bill ändring i 4 §'
Vid pröfningen af ett till Constitutions Utskottet inkommet förnyadt förslag, att i 4 §.
Regerings-Formen måtte, i stället för orden »Frälse- eller Ofrälsecc införas »Frälse- och Ofrälse,« äfvensom i sammanhang dermed, af en inom Utskottet gjord motion att dessa ord matte ur g. alldeles uteslutas, hafva Ut - CoTist.
Betärikanden. 3y skottets Ledamöter en hälli gen ansett förändring i nämnda §. böra äga rum, men ej kunnat om någotdera af ändrings-projecten sig förena; i anledning hvaraf, till utrönande af pluralitetens tanka, omröstning med slutna sedlar blifvit allmänt yrkad och behörigen anställd.
Och som härvid Två Stånd stadrtat mot Två, får, enligt 38 Riksdags Ordningen, Constitutions Utskottet, nied upptagande a£ de särskilta meningarna , alternatift tillstyrka följande förslag tili ny redaction af ofvanberörde Regerings-Formens 4 §•
Konungen äger att Konungen äger att allena styra Riket på allena styra Riket på det sätt denna Rege- det sätt denna Regerings-Form föreskrif- rings-Form föreskrifver; inhämte dock i ver; infämte dock i de fall, här nedanföre de fall, här nedanföre stadgas, underrättelse stadgas, underrättelse och råd af ett Stats- och råd af ett StatsRåd, hvartill Konun- Råd , hvartill Konungen kallar och utnäm- gen kallar och utnämner kunnige, redlige ner kunnige, redlige och allmänt aktade, och allmänt aktade, infödde Svenske Fräl- infödde Svenske Män se- och Ofrälse
Män af den rena Evangeliaf den rena Evangeli- ska Läran, ska Läran.
Ffvilka förslag, till den behandling 56 Regerings-Formen stadgar, härmedelst vördfiamligen öfverlemnas.
Stockholm den i3 April 1818- 58 CoJist.
'N:r 17.
Constitutions - Utskottets Memorial med förslag till ändringar i 38 tf. Riksdags- Ordningen.
Med anledning af en inom ConstitutionsUtskottet gjord motion om förnyadt tillstyrkande af det vid innevarande Riksdag ej antagna förslag till införande af omröstning per Capita i Riksens Ständers Utskott-, endast med tillägg af en mindre betydlig ordrättelse, får Utskottet härigenom, för den i RegeringsFormens 56 §. stadgade behandling, till Riksens Ständer öfverlemna följande tillstyrkta nya redaction af 58 §• Riksdags-Ordningen: :»ÅIla omröstningar i Utskotten skola ske per Capita, mellan Utskottets samtliga Ledamöter, utan afseende på Stånd.
Då votering med slätna sedlar anställes, må alltid en sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnes endast i det fall att rösterna vid uppsummerandet skulle befinnas lika delade.
Är pluralitet redan vunnen, bör den aflagda sedeln genast förstöras.
Inom Banco-Utskottet skola, i de mål der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande.« Emedlertid, och då Utskottet, föreseende möjligheten af denna framställnings ogillande, trott sig böra vara omtänkt på ett medel att i sådant fall för framtiden förebygga Gonstitutions-Utskottets fullkomliga inactivité i mål, Coust.
Betänkatiden. 39 sorn det äger att med Riksens Ständers rätt afgöra , och der ej sällan ett verkligt posi tift resultat oundgängligen fordras, liar Utskottet, med bifall till en dess Ledamots förslag, funnit nödigt att, i ofvanberörde afseende , såsom alternatif tillstyrka en så lydande förändrad redaction af ifrågavarande, RiksdagsOrdningens 58- §•
»Alla omröstningar i Utskotten ske Ståndsvis.
Äska en eller flere Ledamöter att votering må med slutna sedlar anställas, bör sådant ej förvägras.
Stadna dervid Två Stånd emot
Två, skola de särskilta meningarne, såsom alternativer, i förslaget intagas.
Galle äfven detta stadgande för Constitudons- och Banco-Utskotten i underställningsfrägor; men i de mål, som böra hemliga hållas, och der dessa Utskott med Riksens Ständers rätt besluta , förhålles med omröstningen på sätt i 53.
§. här nedanföre stadgas : hörandes i sådana\ fall uti hvartdera af sistnämnda Utskott två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara 11 är varande.«
Stockholm den 13 April igiS - N:r 18.
Consbitutions-Utskobbebs Memorial bill Högvördig a Preste-Ständet i anledning af dess åberremiss å Utskottets yttrande i anmärknings - 40 Coust.
Betäiikanden. vi alet rörande utfärdade GeneralOrdres af den 24 Maj 7^/7.
Under den 14 nästlidne Mars liar Hö gr ordine Prest-Ståndet, med gjorda anmärkningar i afseende på formen, återremitterat Gonstitutions-Utskottets Memorial af den 18 förutgående Februari, med utlåtande i anmärknings-målet rörande de, genom Föredragan.lett af Commando-Arenden, under den Maj 1817 utfärdade General-Ordres om villkoren för approberandet af Recruter vid sådana Regementen , der Rotehållare ej samfält ingått beting örn Soldat-beklädnaden.
Då Högvördiga Prest-Ståndet, efter formens skiljande från hufvudsaken, återförvisat
Utskottets förrberörde yttrande blott i en del oell icke i det hela, har val Utskottet funnit sig äga fullkomlig anledning att å denna, med Grundlagens föreskrifter i dylika fall mindre öfverensstämmande återremiss ej göra något afseende.
Men af skyldig aktning för andras öfvertygelse och äfven för att närmare uppgifva grunderna för sin egen, får Utskottet, i hvad egentligen det anmärkta framställningssättet angår, meddela följande ytterligare förklaring.
Både till innehållet oell till afsigten, är Utskottets ofvannämnde betänkande i så måtto tydligt, att det visar huru, hvarken i Regerings-Formen eller i Riksdags-Ordningen, alla härvid användbara formers källor, ingen form Coust.
Betänkanden. 41 Form Fans
För ett så beskaffaolt måls ordagrant lagliga aFgörande.
Regerings-Formens 106 g. kunde ej tillämpas, enär FörFattningarne voro i Orderna anFörda, och således ingen öfverträdelse direct tillstyrkt; Dess 107 g. icke heller, då Konungens RådgiFvare i Coinraandomål der var Förbigången; och mot åberopandet af 6 §. i Ansvarighets-lagen uppstod åter den betänklighet, att denna
Lag blifvit i sjelfva verket gjord för Riks-Rätten.
Enligt 53 och 8* §§•
Regeringsformen samt 29 §. Riksdags-Ordningen, äger Constitutions-Utskottet att granska Grundlagarna, väcka frågor om deras förbättring, och deröfver med sina yttranden till Riksens Ständer inkomma.
Utskottet har i förevarande fall utöfva! sin pligt och sin rätt: det har communicerat med Stånden om en i Grundlagen upptäckt bristfällighet.
Det hade under pröfning ett mål af vigt, som rörde största delen af Landets besutna inbyggare, en åtgärd ledande till intrång i deras lagligen bekräftade; friheter och förmåner.
Om, å ena sidan, vördnaden för Lagarna förbjöd Utskottet att hit lämpa ett ansvar, som de ej bestämdt föreskrifvit, borde dock, å den andra, en viss medborgerlig känsla och ömheten om rättvisans helgd förbjuda Utskottet att alldeles nedlägga och i dess Protocoll begrafva ett sådant ärende.
Vida skildt från all sjelftagen myndighet, har Utskottet stad nät vid Lagarnas bokstaf, utan att intränga i deras mening: det har rubricerat målet, och visaf Bihang till Riks St.Prot.i&ij, 181S. 3:djoSamlv N;r 6. 7, 42 Coust. UtsL Betäiikanden. hvar Lagen tröt.
Också har Utskottet med tillfredsställelse sett denna medelväg rättfärdigad just derigenom, att den i någras omdöme funnits sträng och i andras lindrig.
För Utskottet återstår ändtligen att förklara tvenne uti inledningen till dess Betänkande nyttjade uttryck, nemligen att Utskottet, jemlikt Grundlagen, vore en förberedande och intermediaire Autoritet i anmärkningsfrågor, samt att det ägde, efter noggrant urskiljande af öfverträdelser och förseelser, i samma mån afväga det moraliska ansvaret — uttryck, som i följd af deras misstolkning, väckt en synnerlig, nästan till oro gränsande uppmärksamhet.
Hvad det förra beträffar, torde svårligen kunna nekas, att ju Constitutions-Utskottet, genom sin granskning af anledningarna till anmärkningen, jemförda med sakens af infordrade handlingar utrönta förhållande, ensamt förbereder åtal inför RiksRätten, efter 106, eller anmälan hos Konungen, efter 107 §.
Regeringsformen, samt att
Utskottet således effectift utgör en intermediaire Autoritet, i ena händelsen emellan anmärkare och Actor, i den andra mellan anmärkare och Ständer.
Vidkommande åter den sednare klandrade phrasen, så enär Grundlagen, med utstakande af tvenne olika ansvars-moder, tydligen skiljer öfverträdelser från förseelser, den lagstridiga rådgifvande åtgärden från den felagtiga Embets - utöfningen, synes Gonstitutions-Utskottet ovägerligen vara både förbundet och berättigadt att afväga det moraliska ansyaret, som förutsät - Coust.
43 ter ett
Grundlags-enligt bedömande af bandlingens natur, och ej bör förblandas med det materiella, hvilket involverar handlingens och åklagarens redan yrkade bestraffning.
Stockholm den 16 April 18 x8.
Constitutions - Utskottets Memorial till Borgare-Ståndet, i anledning af dess återremiss å Utskottets yttrande i anmärkningsmalet rörande utfärdade G ener al-Ordres af den 24 Maj 1817.
Under den 12 nästledne Mars har VälloH.
Borgare-Ståndet med gjorda anmärkningar återremitterat Constitutions-Utskottets
Memorial af den 18 förutgående Februari, med utlåtande i anmärkningsmålet, rörande de, genom Föredraganden af Commando-Ärenden, under den 24 Maj 18‘7 utfärdade GeneralOrdres om villkoren lör approberandet a£ Recruter vid sådana Regementer, der Rothållare ej samfällt ingått beting om Soldatbeklädnaden.
Då de flera, dels mot beslutet, dels mot formen rigtade anmärkningar, hvaraf återremissen beledsagas, ej kunna åsyfta, än mindre föranleda någon jemkning af Utskottets yttrande i en fråga, der det handlat med Rik - 44 Coust.
Betänkanden. sens Ständers rätt, har Utskottet väl funnit besvarandet af denna återremiss vara destomer utan ändamål, som trenne af Riks-Stånden redan låtit vid Utskottets åtgärd i hufvudsaken bero.
Men af skyldig aktning för andras öfvertygelse och äfven för att närmare uppgifva grunderna för sin egen, iår Utskottet, i hvad egentligen det anmärkta framställningssättet angår, meddela följande ytterligare förklaring.
Både till innehållet och till afsigten, är Utskottets ofvannämnde Betänkande i så måtto tydligt, att det visar, huru, hvarken i Regeringsformen eller i Riksdagsordningen, alla härvid användbara formers källor, ingen forin fans för ett så beskaifadt måls ordagrant lagliga afgörande.
Regeringsformens 106 g. kunde ej tillämpas, enär Författningarne voro i Orderna anförda och således ingen öfverträdelse direct tillstyrkt; Dess 107 §. icke heller, då Konungens Rådgifvare i Commandomål der var förbigången; och mot åberopandet af 6 §. i Ansvarighets-Lagen uppstod åter den betänklighet, att denna Lag blifvit i sjelfva .verket gjord för Riks-Rätten.
Enligt 33 och 81 §§•
Regeringsformen samt 29 §.
Riksdags-Ordningen, äger Constitutions-Utskottet att granska Grund-hagarne, väcka frågor om deras förbättring, och deröfver med sina yttranden till Riksens Ständer inkomma.
Utskottet har i förevarande fall utöfvat sin pligt och sin rätt.
Det har communicerat med Stånden om en i Grundlagen upptäckt bristfällighet.
Det hade under prof - Coust.
Betäiikanden, '45 ning eli mål af vigt, som rörde största delen af Landets besutna inbyggare, en åtgärd ledande till intrång i deras lagligen bekrältade friheter oell förmåner.
Om, å ena sidan, vördnaden för Lagarna förbjöd Utskottet att hit lämpa ett ansvar, som de ej bestämdt föreskrifvit, borde dock, åden andra, en viss medborgerlig känsla och ömheten om rättvisans helgd förbjuda Utskottet att alldeles nedlägga och i dess Protocoll begrafva ett sådant ärende.
Vida skiljdt från all sjelftagen myndighet, har Utskottet stadnat vid Lagarnas bokstaf, utan att intränga i deras mening: det har rubricerat målet och visat hvar Lagen tröt.
Också har Utskottet med tillfredsställelse sett denna medelväg rättfärdigad just derigenom att den i någras omdöme funnits sträng, och i andras lindrig.
För Utskottet återstår ändtligen att förklara tvenne uti inledningen till dess betänkande nyttjade uttryck, nemligen att Utskottet, jemlikt Grundlagen, vore en förberedande och intermediaire Autoritet i anmärknjngsfrågor, samt att det ägde, efter noggrant urskiljande af öfverträdelser och förseelser, i samma mån afväga det moraliska ansvaret, — uttryck, som i följd af deras misstolkning, väckt en synnerlig nästan till oro gränsande uppmärksamhet.
Hvad det förra beträffar, torde svårligen kunna nekas, att ju Constitutions-Utskottet, genom sin granskning af anledningarna tili anmärkningen, jemförda med sakens af infordrade handlingar utrönta förhållande, ensamt förbereder åtal inför Riks - 46 Coust.
Rätten, efter 106, eller anmälan hos Konungen, efter 107 §.
Regeringsformen, samt att Utskottet således effectift utgör en intermediaire Autoritet, i ena händelsen emellan anmärkare och Actor, i den andra mellan anmärkare och Ständer.
Vidkommande åter den sednare klandrade phrasen, så, enär Grundlagen, med utstakande af tvenne olika ansvars - moder, tydligen skiljer öfverträdelser ifrån förseelser, den lagstridiga rådgifvande åtgärden från den felaktiga Embetsutöfningen, synes Constitutions-Utskottet ovägerligen vara både förbundet och berättigadt att afväga det moraliska ansvaret, som förutsätter ett
Grundlags-enligt bedömande af handlingens natur, och ej bör förblandas med det materiella, hvilket involverar handlingens af åklagaren redan yrkade bestraffning.
Stockholm den 16 April i8i8> N:r 20.
Constitutions - Utskottets Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ändrad redaction af tredje punkten i Riksdags-Ordningens 44 §• ill förekommande deraf, att ett till Utskott remitteradt, men, i stöd af 44 §•
Riksdagsordningen, återlemnadt mål slutligen må, vid bristande föreskrift om Communications-skyldigheten, sakna all handläggning, har Con - Coust.
BeLänkanden. 47 stitutions-Utskottet, med bifall till inom detsamma gjord motion, ansett sig böra till Riksens Ständer, för den i 56 §.
Formen stadgade behandling, öfverlemna följande förslag till ändrad redaction af tredje punkten i ofvanberörde Riksdags-Ordningens 44 >3Vill Utskott återlemna något från ett eller flere Riks-Stånd remitteradt mål, såsom till dess befattning ej hörande, åligge