Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ilan afstyikle delfine stadfästelse a de lä öfverenskommelse)-, som kunnat träffas, och loieslog, ali Presleiskapet mätte förebiggas alne alternativ, antingen a^, ali lå sina rältigheler utgjorda eller 1648 års Convenlions-Sladga, men med indiagning af Kronans sf.\ i sädes-iionden, eller b), att hehälla denna mot jemkningars medguvande i de al Con ven t ions-Sl adgan och 1681 ais förordning heslämda löningsvilkor, l händelse det senare an loges, holde en Comité hildas af eli lika antal valde Prester och hemmanseegare, under ledning af en genom Kongl, Majit utsedd Ordförande, hvilka skulle föreslå deli liva indelningen af Prestgäll, heräknade ali i allmänhet utgöra 3 (‘lasser, med aflöning lör hvarje Kyi koherde, i den esla af 35o, iden aldra af 3oo, och i deli 3ldje af 200 tunnor säd, utom qvicktionde och andra löningspersedlar, sorn lionie hibehalias.
Capellanerne skulle utom hoställen få 5o liiunor säl, och hvarje Adjunct hilt underhåll hos Kyrkoherden samt 3o tunnor säd.
Upphörden af Presterskapets löner skulle göras geuotn Kronohetjeniugcn och anordnas efter fastställd Stat.
Enligt Consisloi ii underdåniga Bertil telse, af den a3 Mars i8a5, hörde Presterskapets sädes-tionde, jemlikt.
Landshöfdingcns uppgifter å den besådda åkerjorden, efter 5:le kornel, utgöra 11,858 Millnor.
Deremot uppginge
Presterskapets dåvarande sädeslionde blot t lill 8.360 tunnor.
Kyi koherdarne hade erbjudit sig all ålnöjas med 8,061, eller 7 tunnor 22 kappar på hemmanet, uppskattade, jemte andra lönings ailiklar, lill 56,675 Rdr Banco.
Församlingärue hade deremot endast velat gifva 5,°85 tunnor, eller 5 ■A. på hvarje hemman, uppskattade, jemte öfriga ai liklar, tili 3j,47i Bur.
Äfven Consistorium afstyrkte stadfästelse å de få öfverenskommelserna, intill dess frågan kunde, i sin helhet, lagas under pröfning.
Pastoratens antal borde ej förminskas; men om linndén nedsatles, såsom Consistorium föresloge, lili 7 tunnor på mantalet, så tomine den i det hela att utgöra 7,263 3^3 tunnor.
Om Pastoraten indelades i 5 classer, så kunde Kyrkoherdarnes lön uppgå till aoo, töo, i3o, 110 och 1 >o tunnor i hvardera, samt 3 vice Pastorer i Gymnasii-prasbendena och 8 CapeHaner erhålla 5o tunnor hvardera, oaktadt 623 tunnor öfverblefve till skolmästare-löner, uppbörds- och förvarings-kostuader m. m.
Consistorium - Kongl, Majus Nådiga Skrif veise K:o 5$. 9 riem önskade, att uppbörden mätte ske af Kronans netj:ute, och Pi esie.- skåpet få henne af dem emottaga, att af de 12 Convenlions-arliklame, endast 4, hö, smör, lamb och byggnadsskyldighet måtte bibehållas; men för öfrigt ansåg Consistorium Presterskapets' rättigheter vara af privilegier ecb Kongl. Bref ultryckeligen försäkrade, samt besti idde Landshöfdingen* förslag.
Öfver nästföregående underdåniga framställningar nf Consistorium ock Landshöfdingen på Gottland, ingfifvo åtskilliga medlemmar af dess Presterskap underdåniga anmärkningar af den 3o Maji 1825, anseende förberörde föi slag både vara olagliga och skadliga, .Kronotionde hade aldrig funnits på Gottland, utan endast Kyrkotionde.
Presterskapets rättigheter vore uråldriga, och befästade genom Gottlands-Lagen, Christian IIl.s Recess af 1538, Ribe artiklar, fréden i Brömsebro 1615, Conventions-Stadgau af idjS, Presterskapets allmänna privilegier, flera tid eller annan åkomna Kongl. Sanctioner, och nu gällande Grundlag, Tiondesättning, icke tionde nedsättning, borda hafva varit åsyftad.
Kamraar-Collegium hade, genom sitt-underdåniga Utlåtande öfver Gollländska Presterskapets rättigheter, vållat osämjan derom, och Sökanderne anhöllo, att Stiftets samtliga Presterskap måtte höras öfver en i dess framlida bestånd så djupt ingripande fråga.
Sedan Kongl, Majit beviljat denna anhållan, inköra Presleiskapet den *4 Julii 1826 med sine underdåniga skrifter, hvari de förra klagomålen upprepades, celi hufvudsakligen yrkades, alt al samtliga Pastoraten på Gottland måtte utgöras 8„43o tunnor 8 kappar, eller öfver hufvud 8 h’r 4 ^:Pr hvarje hemman, samt derjemte af Convcntions-artiklarne 7, nemligen i:q
Lård vald sirö, i lass om 60 Lisp.; 2:0 råghalm, 4 häckar om 25 Lisp.; oio ved, 1 kast, 6 qvarter lång, eller lösen efter markegång; 4"° ökedagsverke, 1 på tiondegifvarens egen kost, eller dess värde efter markegång; olo qvicktionde, af lamb och gås, hvar tionde, men i stallet för kalf 8 markor smör; 610 strömming, 4 hvalar af en hvar, sorn idkade saltsjöfiske; 7:o fortfarande byggnads- och underhållsskyldighet af Prestgården jemte stängsel.
Deremot skulle jura stolse och alla öfriga afgifter försvinna; men allmogen afsäga sig rättigheten alt välja Prest. ■Under den 10 och 27 Januarii 1827 upptogo, med Kongl. Majlis
Nådiga tillstånd, Consistorium och Landshöfdingen dessa anmärkningar till vederläggning, sökande visa dels befogenheten af sina åtgärder, dels öfver» Jiih. tili R, Sf. Prct. 1834.
> Sami. » AJd. * 1 &de Häftei, to Kongl, Majus Nådiga Skrifvelse Nio $g. driften i Gottländska Presterskapets anspråk, hvilka, enligt Landshöfdingen» uti åkning, skulle, utom da 8 tunnor 4 kuppar sädestionde, utgöra, efter io Ars medel markegång, för Convenlions-aiLiklarne. 3 tunnor 8 kappar, eller tillsammans n tunnor 12 kappar af hvarje hemman; hvadan några överenskommelser med allmogen på sådane grunder ansågos omöjliga, och irågan öfveilemnades lill Kongl. Majlis bepröfvande.
Landshöfdingen bifogade derjemte uträkning och förslag till liondebeloppels bestämmande, i likhet med förhållandet inom det öfriga Sverige.
Uppå förnyade framställningar af Gottländska allmogens Fullmägtige vid Riksdagen åren 1828—l83o, anliöllo Rikets Ständer, under den 10 Februarii i83o, att Kongl. iMaj:t måtte besluta de åtgärder, som kunde anses lämpliga, att, med bibehållande af Presterskapets och Bonde-Ståndets fri-och rättigheter, bringa delta ärende tili önskadt slut; hvaremot PresteStåndet serskildt, i underdånig skrifvelse af den 1 Mars samma år, ansåg Pastoraten på Gottland vara, med ett undantag, lagom stora.
Genom deras sammanslående kunde Prestbrist förvållas, Gymnasium komma, för uteblifvande lärjungar, alt indragas, den serskilda Stifts-Styrelsen varda obehöflig, samt lärares och åhörares demoralisation föranledas.
PresteSlåndet trodde sig förutse, att allt skulle, genom öfverenskommelse!', kunna biläggas, och anhöll, att Kongl. Maj:t mätte anbefalla Landshöfding och Consistorium, att till skyndsam pröfning upptaga alla emellan Presterskapet och församlingarne redan träffade överenskommelser, samt lill Kådig stadfästelse anmäla dem, som, upprättade i grund af Conventions-Stadgan, funnes till ömsesidig belåtenhet jemkade.
Men på det alt ändamålet skulle hastigare och allmännare vinnas, anhöll Preste-Ståndet, att Kongl, Maj:t måtte, genom förnyad Kungörelse, uppmana sa väl församlingarne som Presterskapat, att utan dröjsmål upprätta överenskommelser, på grund af berörde Stadga, hvilken i laga ordning tillkommen, samt i Presle-Ståndets privilegier försäkrad, måste tjena till efterrättelse, intilldess man kunde annorlunda åsämjas.
Under den g Julii i83o, anbefallde Kongl. Majit Landshöfding och Consistorium att, förr än målet till hufvudsaklig pröfning upploges, inkomma med Utlåtande öfver redan ingångna och till
Kådig stadfästelse öfverlemnade föreningar om Preslrättigheterna i Fohle, Heinum», Vestkinde, Martebo och Hablingbo, eller de 5 förut omförmälda Pastoraten.
Den 1 Junii i83l, svarade Consistorium, att de överenskommelser, som vid sammankomsten i8a3 blifvit träffade i de 3 förstnämnde Pastoraten, Kongl. Majits Nådiga Skrl/vslas
N;o 5*1 upphört med dåvarande Kyrkoherdars död, och a'tt några serskilda original deraf, utom de förteckningar, som lill Kongl. Majit ingått, icke funnits; att afgiflerna vore för låga, utom i Heinum, der lionden närmade sig hvad ‘Kyrkoherden borde kunna påräkna.
Landshöfdingen yttrade den 28 Julii 1831 sig anse öfverenskommelsén i Hablingbo antaglig, och den i Marlebo ofullständig; samt att han om de öfriga, hvilka ej blifvit honom meddelade, följaktligen icke kunde Utlåtande meddela.
Den 17 September ig31, öfverlemnade Kongl. Majit till Dess och Rikets Kammar-Coliegium aila till detta mål hörande handlingar, så väl rörande den allmänna löneregleringen, som de serskilda föreningsfrågorna, för stt sig deröfver, i ett sammanhang, utlåta; hvilket Collegium unner den 21 Februarii i832 verkställde, och anförde hufvudsakligen 1 Att, under calholska tiden, Kyrkofonden på Gottland, såsom 1 andra christna länder, innehades af Kyrkorna, Biskopen och de fattiga till 2f$: delar, oell af Kyrkoherdarne till i/iidel; att vid reformationen förstnämnde ?J
Jld clar väl ansågos böra återgå lill Kronan, men att Presterna, under Danska styrelsen, förblefvo, vare sig genom tyst samtycke, eller Regeringens beslut, i besittning af hela Kyrkotionden; att vid öns afträdande till Sverige 1645 ingenting stadgades, angående Presterskapets privilegier och rättigheter, om hvilkas bibehållande det ingen försäkran erhöll; att Drottning Christina, ehuru privilegiernas egentliga innehåll först bort henne föreläsas, icke desto mindre, emedan det då i hastighet ej kund ske, den 16 April 1647 efterltit att hvad Preslernes rätta och välfångde privilegier kunde innehålla, oell de dittills njutit hade, det skulle de ock - dädanefter lill Kongl. Majlis vidare förordning, och så vida det utan Kronans märkliga nackdel ske kunde, oqvaldt njuta och bruka; att efter en föranstaltad undersökning på Goltland om Presterskapets rättigheter, afslutade Kongl. Majit med Presterslapets och allmogens deputerade, dea 3o October 1648, den så kallade Convenlions-stadgan, som Presterskapet förmenat sig med privilegiirätt böra till godo njuta; att hon icke var af privilegii- natur, utan att anse blott som en provisorisk reglering intill dess Svensk sed och ordning kunde på Gottland införas, syntes af ordalagen i Kongl. Resolutionen på Presterskapets besvär år 1 CifjQ, genom hvilken jemkningar och förklaringar också egde rum; alt Arffursten, sedan Konung Carl X, sorn innehade Gottland i förläning, i6.52, i allmänna ordalag bekräftade Drottning Christinas försäkran af i647?
att dylika försäkringar sedermera gåfvos, af Drottning Christina, som hade Gottland bland ira Kon*'..
MnJ.is Nåd, ga Skrifvelse 'Nio 5g, sina underhålls-Iändcr, den 29 December 1G60, af Carl Xlites Förmyndare-Regering tien 27 Sept. 1G68. och af samma Konung sjelf den 2 Oclobcr iö-5, den 15 November 1680 oell den 27 October 1682; ali, det oaktadt, den för Goll Iand föronlnade Skattlägguings-Commission, på befallning, år 1690 veikstållde en undersökning om Kyrkotionde!], till utrönande af Presterskapets åtkomst och behof deraf, hvarefter Kongl. Maj:t, uppå Gom missionens och Kammar-Collegii tillstyrkan, den a3 Junii iGg4 förklarade, att intet af hvad Prester'skåpet inlagt kunde betaga Kongl. Maj:t dispositionen-öfver Kyrkotionde!] på Gottland, på lika sätt, som i Sverige skedde, viljande Kongl. Maj;t äfven att Kyrkoherclarne på denna ö bekomme \fS saint Kongl. Majit och Kronan de öfrige 9.J3; men om, efter skeende refning, någon Prestgård skulle befinnas så ringa eller någon församling så svag, att Prestön ej bunde tillbörligen underhållas, så ville Kongl.
Maj:t hellre lemna så da ne Prester ett visst spanmåls-understöd af Kyrkoherbergena, än alt de för den orsaken skulle njuta hela Kyrkotionde»; alt Kongl. Majit likväl sedan, uppå Presterskapets underdåniga ansökning, oell ehuru den af Kummar-Collegium alstyrktes, den 22 Julii 1695, efterlät Presterskapet på Gottland, af gunst och nåd, att behålla hela Kyrkotiontlen, lill dess bättra utkomst, dock nied cl et förut nämnda förbehållet om vin- och byggnadssädeiis utgörande; alt Kongl. Moj:t, genom Nådig Skrifvelse af den 1 1 Augusti i5q5, befriade både allmogen och Presterskapet från den dittills af allmogen erlagde recognition, men deremot borde Bibeltrycks- och Proslelumian, jemte andra vanliga afkortningar, afdragas, innan Preslcrne linge utlaga tionden; alt ytterligare försäkringar om Presterskapets bibehållande vid sina inkomster gåfvos af Garl XII den 22 December 1697, af Drottning Ulrica Eleonora den 1 2 Maji 1719 och cf Konung Fredric I den a3 Augusti !72o;alt, vid Riksdagen i y 131, Presterskapet begärde och erhöll ytterligare hekiälielse å i64Rårs Conventions-stadga, hvilken vid 1747 års Riksdag blef, i anledning af allmogens besvär och bestridande att utgöra Goltländska Presterskapets lättigheter, den 3o Oct. samma år, uppå Rikets Ständers tillstyrkan, då och för framtiden stadfästad; att Konung Adolph Fredric, efter sitt anträde lill regeringen, den 28 September i yö *, bekräftade nämnde förening, äfvensom Presterskapets andra välfångne privilegier och rättigheter, efter landels enskilda beskaffenhet och urgamla bruk, samt förklarade den i3 Januarii 1 C70, alt GottJändska Presterskapet egde, vid sina löningsrältigheters utfordrande, följa gamla hemmantalet, utan afseende på senare skattläggningar; alt Konung Kongl, Majlis Nådiga Skrifvelse- N:o 59. ]3 Gustaf lil den sG April 1773-, och Gustaf IV Adolph den 5 Junii 1798 lemnade Presterskapet lika a lfa Hade stadfästelse!-, sorn den af år 1702, i följd hvaraf Kongl. Majit fm klarade
Sig ej kunna göra afseende på några bönders anhållan, att :68i års Förordning om Svenska Presterskapets rättigheter äfven mätte på Gottland få, i stället för 1G48 års Convenlionsstadga, lända lill efterrättelse; sam-t att sedermera inga ytterligare bekiäftelser egt rum.
Utom anförde Kongl. Bref och Stadgande», rörande Goltländska Presterskapets aflöning i allmänhet, hade, vid serskilda frågor och tvister i afseende på vissa löningsai liklar, Kongl. Majit, genom Resolutioner af den 21 November 1786, den n Junii 1800 och 27 Junii 18 u> angående likstol, samt af den 3 Julii 1829, om tionde-hö, närmare förklarat och bestämt
Förfa ttn i ilga ines mening.
Kammar-Collegium anmärker, att
Presterskapet väl åberopat men aldrig företedt de äldre privilegier, hvarå stadfäslelser sålunda blifvit begärda, hvadan dessa privilegier aldrig kunnat af Kongl.
Majit öfverses och slutligen fastställas för alltid, eller -annorlunda än så vidt rättigheterna, voro uppfattade i den på grund af sedvanor och bruk upprättade Gonventions-Stadgan; att, hvad Kronans 2^3 ;af Kyrkotionde» angick, så vrar det genom undersökning; utrönt, och i 169.4 °ch iC’95 årens Kongl. Bref bestämdt, att den ingalunda med privilegiirätt, utan för Pastoratens ringhet och Kyrkoberdarnes svaga inkomster, fått af dem iunehafvas-; hvilket äfven syntes vara af Presterskapet medgifvet just derigenom, att dgt funnit nödigt, vid hvarje ny Konungs tillträde och vid flera Riksdagar, derå söka bekräftelse, sorn annars ej hade behöfls.
Gollegiuui förblef således vid sin redan 1820 yttrade mening, att endast leriial-lionden, som genom 164$ års Stadga Goltländska Presterskapet tillädes, jenine öfriga uti densamma nämnde löneförmåner, iunehafvas under privilegii-rätt, men ott Kronobonden, för hvars åtnjutande icke kail åberopas annan rätt än 1695 års och påföljande resolutioner, icke kan anses vara upplåten för everldeliga tider, eller längre och med annat vilkor, än så vidt de orsaker fortfara, som till upplåtelsen föranleda
Att allmogen på Gottland, vid flera tillfällen före 1820, då KammarCollegium yttrade sin öfvertygelse om Goltländska Kronoliondens egenskap af förläning till Presterskapet på obestämd tid af gunst ocir nåd, hyst samina mening, syntes i dess ingifne skrifter, hvadan, och då Presterskapet i krono- och tertial-tionde sanimanlagdt finnes, enligt dess eg - Kongl, Tia uppgifter, Öfver hufvud uppbära en inkomst af 8 tunnor på mantalet, 'hvilken, då de serskilda artiklarne efter Convenlions-sladgan dertill läggas, vida öfversliger hvad Svenska Presterskapet i allmänhet, äfven inom de bördigaste landskap, uppbär, det ingalunda varit att förvänta, det GottJändska allmogen skolat frivilligt samtycka till afhandlingar, som hade bekräftat
Presterskapets rätt att everldeligen utkräfva hvad hittills blolt på obestämd tid åtnjutits, och hvarvid Presterskapet, vare sig af missbruk eller af missförstånd, skalf, i åtskilliga uppgifna händelser, ofverlrädt Författningar nes föreskrift.
Då, efter mera än 20 års underhandlingar, alla försök lill föreningar varit h ugtlösa; sa afslyt klc Kammar-Collegium all vidare hand läggning i orten af detta mål, och hemställde, att Kongl, Maj:t matte, enligt Rikets Ständers år x83o yttrade önskan, afgöra hufvudfi agan, innan ytterligare åtgärder i JSåder anbefalldes; under hvilken förutsättning
Collegium framställde sina underdåniga förslag.
Hvad först angiuge Kronotiondens användande; så ansåge Collegiörn den kunna indragas, när de orsaker upphöra, som till för fällingen deraf föranledt, emedan ferläningsbrefvet bör, enligt 3 §. i Presterskapets privilegier, efter dess lydelse tillämpas.
Hvad dernäst vidkomme Kronotiondens belopp; så funne Collegium detsamma Lora upplagas, jemlikt Lands-Ccnlorets på iy4'7 ‘irs skattläggningsverk grundade uträkning, till 3 2^3 tunnor i medeltal, eller med inbegrepp af Fåhrö socken till 3,^k)6 tunnor 24 kappar.
Presterskapets 1 ^3 af.tionden ansåge Collegium deremot icke böra beräknas efter ett lika lågt förhållande, emedan den skulle utgå efter åkerjordens nuvarande beskaffenhet och äfven af de sedan skaltläggningstiden verkställda odlingar, hvaraf Kronan icke hurde tionde fordra.
Collegium trodde derföre, att Preslerskapets tionde borde, efter Landshöfdingen* förslag 1814 och Consistorii yttrande den 23 Mars 1820, beräknas till ij5 af 7 tunnar på hvarje mantal eller 2 tunnor i medeltal, belöpande till 2,42*7 tunnor Q kappar, af r,o4o 3fö mantal, utom Kungsgård a rive Roma och Visborg, samt med tillägg af lerdalen fi ån dem, 36 tunnor, tillsammans för hela Gotlland, till 2,463 tunnor 6 kappar.
Men då delta belopp, fördeladt på nuvarande få Pastorat, lernnade åt Ivvartdera blott en' tillgång af 57 1J/\ tunnor; så, och fastän öfriga Inningsartiklar, upptagna till 12
Rdis värde på helt hemman, jemte presfgårdarnes afkastning, tillädes, ansåge Collegium Kyrkoherdarne i allmänhet Kongl.
Muj:ts Nådiga Skrifvelse N:o 5g, »5 icke blifva dermed belåtne, utan tills vidare behöfva att med Kronanstionde understödjas.
Af sådan orsak hade så väl Socknarnes inbyggare, som allmogen»; Riksdagsfullmägtige och Landshöfdingarne föreslagit
Pastoratens sammanslående såsom lämpligaste utvägen att bereda hemmansegarne lindring i deras utgifter, utan att betaga Presterskapet tillständig utkomst; en åtgärd* hvilken Collegium tillstyrkte, oaktadt de af Consistorium och Presterskapet anförde motskäl, alt den vore stridande mot Preslerskapets rätt, skulle betaga Stiftets yngre Prester utsigt till befordran, menligt verka på Gudstjensten, religionsvården och undervisningen, samt leda till upplösning af den nu bestående Stiftsinrättningen på Gottland.
Ty lika som dessa farhågor voro. främmande för Biskop och Consistorium, då dc, år 5 8v 2, utan erinran, instämde i Landshöldingens förslag att förminska Pa-i storstens antal, lika så funne Collegium dem icke heller nu vara på antaglige skäl grundade.
Enligt stadgadt Kyrkobruk hölles hvarje Söndag gudstjenst i alla de 92 Kyrkor, sorn finnas på’ Gottland, hvadan och enär ejer blott äro få Kyrkoherdar, hvaraf flera boende i Visby, samt 8 Capellaner och 3 vice Pastorer, eller tillsammans 54 ordinarie Lärare, och minsta antalet Kyrkoherdar hålla Adjuncter; så måste Prestmännen ofta; förrätta gudstjenst i 2:ne Kyrkor samma dag, och följakteligen, på sätt allmogen öfverklagat, å annan tid än Kyrkolagen utsätter.
Antoges deremot Landshöldingens förslag, enligt hvilket 24 Kyrkoherdar, 34 Capellaner och 3 vice Pastorer, eller tillsammans 5i tjenstförrättande Prester skulle finnas och tourvis hålla gudstjenst endast i vissa af Kyrkorna, så jange Församlingaine önskade bibehålla dem alla; så Liefve Presterliga vården lättare, och åhörarne kunde hafva bättre råd att skaffa sig klockare, skicklige till barna-undervisningén, gjordgummor och vaccinateurer samt underhålla Kyrka, Prestgård och sockenmagasin m. m.
Maj:t äfven, emot Consistoi iernes bestridande, beviljat Prestgälls sammanslående^ af mindre talande skäl än på Gottland; så förmodade Collegium, att det ej heller skulle allmogen derstädes förvägras.
För den nya Paslorats-indelningen hade Collegium uppgjort följande löningsförslag:
Pastoraten indelas i 3:ne Classer, hvaraf 4 Kyrkoherdar i irsta Classen skulle få - - - r?5o T:r
Skrifvelse N:o 5g. 12 Dito i 3:dje - -- -- -- - 120 T:r—i4l° 2 4 Capellaner a ---- --- - 30 - — 720 3 Vice Pastorer i P; sebende Pastoraten - - - 5o - — 15o Summa 4>5to T:r Dessutom skulle hvarje Kyrkoherde och Capelian få boställe, af de liu befintliga, hvilka för behofvet vöre tillräckliga, samt borde af hemmansegarne byggas och underhållas.
Af hvarje hel gård skulle Kyrkoherden i stället för smör, qvicktionde och dagsverken bekomma 4 Rdr oä sk.
B:co, hvarje torpare
Och inhyseshjon skulle på egen kost utgöra tili Kyrkoherden 1 dagsverke af man och r af qvinna, deremot jura stolee oell alla artiklar i Convenlions-sladgan borde alldeles försvinna, samt nämnde stadga till ali vidare kraft och verkan upphäfvas.
På detta sätt och då af Prestgårdarne på Gottland kunde öfverhufvud antagas eu behållen inkomst af bo tunnor strid säd, ansåge Collegiutn Kyrkoherdarne kunna påräkna, i irsla classens Pastorat 35o. i den aldra 200 och i den 3:dje 220 tunnors inkomst.
För att ernå det behöfliga spannrnåls-anslaget, föreslår Collegium, alt då tertial-liondeu öfver hufvud lemnar blott en tillgång af - 2,463 Tlr 6 kpr ,, så skulle af Kronobonden, 3,7q6 Tlr, Presterskapet af nåd förlänas - 2,047 hvarigenom hela beloppet - 4>3io T:r uppfylldes.
Följden af denna, efter Kammar-Collegii tanka, för Presterskapet ganska förmonliga reglering skulle för Kronan blifva ökade inkomster af nara 1,750 tunnor, som framdeles kunde komma Slals-Verket lill godo; och för tioudegifvarne minskning i utskylderna, så att endast Kronotionde 3 2f3 tunnor Terlialtionde 2 i/3 —• eller 6 tunnor, hvaraf 2/3 råg och ifi korn, efter som säden nu i allmänhet utginge, samt 4 hdr 3? sk.
Btco hädanefter lomme att utgöras efter hvarje mantal, i stället för alla de afgifler till Presterskapet, hvilka hittills egt rum.
Vid den fortfarande upplåtelsen till Presterskapets aflöning af före1 armide Kronotionde-belopp, ansåge .Kammar-Collegium följande förbehåll böra å Statens sida fästas, nemligen: dels att tertialeu skulle till everdeliga - Kong'.
Mtj.ta Nådiga.
Skrifvelse N.0 5Q.
17 liga tider utgå med 2,463 tunnor, och tiondesättning i sådant ändamål upprättas, rned jemkning och fördelning af beloppet elter hemmanens 0- läka beskaffenhet, i sammanhang med den, som för Kronobonden, på grundt af skailläggningsverket, borde uppgöras; dels ock att Prästerskapet, emot ofvan stadgade penningeafgift, afslode från jura stolas och öfriga i Ccm tentions-stadgan upptagne löuearliklar.
Lika med Landshöfdingen, tillstyrker féammnr-CoHegium, att hela tiondebeloppet må af Kronans Tjenstemän uppbäras; och i magasinen vid Kyrkan och i Prestgården, eller i brist .deraf, i tionde-ladorna levereras livad Kyrkoherden, enligt för Pastorat uppgjord stat tillkom ine, i Krone- och Tertialtionde, Pastoratens dassi floa lion skulle sålunda icke bero på det större eller mindre hemmantal, hvaraf hvarje gäll komme att bestå, eller på det tiondebelopp, sorn hemmansegarne inom gällefc tili Ki onouppbördsmännen levererade, utan på det spanmåls- och löneanslag, Som för livar serskild Kyrkoherdelägenhet blefve fastställdt.
Öfverskotlstlonden bunde deremot å Kronomagasinen x Visby levereras, så vida tioinlegifvarne ej ville begagna sin lösningsrätt, enligt Författning.')!ne.
På lika sitt borde äfven penningeafgiflen å hemmanen lill Kronouppbördsmännen erläggas och Prestön sedermera utbekomma sin lätt af Fogden.
Derigenom finge hemmansegarne icke det ringaste att vidare med Prosten liqvidera eller tvista 0111.
.Anledningen till stridigheter dem emellan vore undanröjd och allt behof att rubba den valrättighet hemmansegarne af ålder utbfvat försvunne.