Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ost. Smör. 45 12 175 5 150 104 16 160 416 208 520 208 100 125 85 6 244 610 244 366 244 120 60 600 600 83 5 112 336 224 252 112 56 20 14 56 112 222 100 444 1,110 920 1,776 150 500 110 90 100 150 180 10 300 1,000 400 1,500 500 90 70 100 150 80 5 180 450 200 600 350 100 60 7 128 302 205 372 101 50 10 12 300 150 102 10 100 400 200 300 130 30 20 20 20 50 116 10 140 464 328 696 223 40 30 60 30 60 47 2 62 248 106 250 72 20 10 10 140 30 1 28 137 70 170 56 6 11 40 140 198 20 390 1,020 800 1,050 500 100 40 60 400 350 121 15 290 900 450 1,600 720 80 30 40 200 300 30 5 130 200 200 400 150 20 20 20 30 292 50 780 1,560 1,560 3,120 400 390 100 1,000 80 10 160 640 400 800 320 20 40 40 80 160 100 10 120 500 350 900 220 80 60 120 150 400 36 3 100 240 140 400 150 30 30 15 70 53 5 104 350 100 400 200 20 25 100 200 60 8 150 400 150 400 250 30 30 40 120 240 90 10 300 600 400 1,000 250 20 40 80 30 100 129 12 344 700 516 1,290 260 30 40 90 200 33 4 118 240 120 500 80 8 12 20 150 100 12 200 810 300 800 300 60 80 50 50 600 28 5 60 500 300 400 150 20 30 40 10 30 100 15 240 720 400 1,000 480 80 80 120 200 300 100 14 280 960 480 1,400 300 100 300 110 27 300 960 470 1,550 530 30 900 64 10 280 520 350 600 300 30 30 100 150 90 12 432 650 440 650 700 60 60 30 50 8 150 450 250 400 200 108 16 425 850 430 1,000 360 30 60 50 30 10 400 1,000 400 1,200 250 150 20 4 130 260 200 400 130 33 130 80 20 580 1,160 870 1,500 290 144 290 56 5 120 270 180 500 140 24 24 300 150 120 20 240 1,140 600 1,200 240 120 120 90 20 280 25 5 90 250 170 300 80 71 9 280 740 460 1,000 250 110 160 20 80 100 11 300 800 500 1,200 300 120 175 30 100 40 7 180 400 350 450 150 30 30 10 30 20 4 100 250 200 300 100 20 20 30 21 4 110 300 200 500 150 20 20 15 20 100 15 300 700 570 1,200 400 100 50 70 70 500 60 6 180 360 180 400 200 44 30 44 100 400 25 4 100 250 200 300 100 36
36 18 20 60 10 6 180 300 60 500 100 . 10 200 30 9 180 550 70 500 30 , 40 4 200 360 170 400 70 10 18 150 214 15 400 1,025 1,085 890 50 500 75 70 80 90 200 128 22 240 770 390 1,000 260 40 40 40 55 4 120 320 220 300 110 26 80 30 60 150 245 24 600 980 550 1.830 490 120 180 120 70 140 136 12 408 544 300 1,020 300 68 102 68 40 100 280 35 850 1,130 1,130 2,270 600 142 142 300 2,000 160 20 320 1,000 800 1,200 T 320 80 40 40 100 500 148 37 296 600 450 800 450 150 50 50 126 14 340 1,050 420 880 500 140 50 120 144 8 283 576 432 554 570 70 60 150 70 7 300 600 350 1,400 250 78 8 208 312 260 780 160 30 20 20 87 12 200 420 200 580 170 58 100 150 144 9 110 600 300 600 200 36 100 102 12 300 600 400 1,100 214 100 130 72 6 60 300 100 300 100 20 60 120 8 240 640 320 1,200 320 80 40 40 200 34 5 56 210 100 350 50 5 10 20 100 136 10 140 550 270 680 270 30 30 50 200 96 10 100 300 200 500 200 12 10 10 30 100 164 30 350 1,300 950 2,000 330 164 82 82 80 490 305 14 600 1,460 920 2,300 600 80 60 60 50 80 272 40 580 1,720 1,060 2,840 280 120 70 200 100 600 128 13 206 412 308 770 102 25 100 8 350 600 200 800 200 150 110 173 27 560 860 458 1,730 160 60 61 74 60 240 157 20 390 800 550 1,600 250 30 150 300 160 10 290 780 300 1,230 200 90 20 25 20 400 8,008 1,026 19,830 48,967 30,119 69,816 200 20,602 4,742 2,696 2,064 4,971 16,367 8 Kronobergs län.
Skogshushållning. 3 tunnor per tunnland.
Så variera uppgifterna om utsäde af hafre mellan 1 och 3 tunnor per tunnland.
I afseende på öfriga sädesslag påträffas äfven skiljaktighet, men ej så märkbar.
I anledning häraf hafva sockenuppgifterna såväl i allmänhet blifvit i behöfliga delar korrigerade, som särskildt areal-uppgifterna rättade med ledning af en från handlingar i Provins-Landtmäteri-Kontoret gjord beräkning, hvilken dock ej kan annat än vara approximativ, då för många socknar endast finnas äldre på 1700-talet upprättade kartor».
»Någon särskild kolumn för areal af trädesjord och den åker, som i en del socknar användes till gräsodling, finnes ej i tabellen; men ifrågavarande areal, deraf J kan beräknas för trädesjord och f för gräsodling, erhålles, om från socknens hela åkerareal afdrages hvad som för de olika sädesslagen tillsammans blifvit utfördt».
»Svårigheterna för uppgörande af en någorlunda tillförlitlig jordbruksstatistik visa sig större, ju mera man lägger hand vid saken; och Förvaltnings-Utskottet kan ej underlåta uttrycka den åsigt, att endast en enkel och lättfattlig uppfattning af ämnet skall kunna göra dessa svårigheter mindre.
Wexjö den 27 Maj 1862. o A Kronobergs läns Kongl. Hushållnings-Sällskaps Förvaltnings-Utskotts vägnar: CARL MÖRNER.
Lars Gust. Bydén.» Stängselväsendet har icke i följd af Kongl.
Förordningen den 21 December 1857 i verkligheten undergått någon annan förändring, än att hälftenprincipen vid stängseldelning tillämpats.
Arbetare för jordbruket erhållas mest genom jordtorpare och backstugusittare, dernäst genom tjenare i husbondens bröd samt dess hemmavarande barn och obetydligt genom statfolk och daglönare.
Länets skogbärande areal äfvensom afkastningen från densamma är omöjligt att ens ungefärligen bestämma, ej allenast emedan tillförlitliga kartor och handlingar i detta afseende saknas för åtminstone J af länet, utan äfven till följd deraf, att denna areal undergår ständiga förändringar.
De ädlare trädslagen ek och bok, hvarmed länet fordom varit rikt försedt, försvinna allt mera och saknas nu nä o stan alldeles å enskildes ägor, undantagandes å en eller annan så kallad herregård.
A boställena, der dessa trädslag äro genom gällande författningar i viss mån skyddade, återstår ännu en mindre del.
Barrskogarne äro till värde och omfång inom länet särdeles olika fördelade.
Uti Uppvidinge, vissa delar af Konga och Norrvidinge samt äfven södra delen af Allbo härader, som haft de största och värdefullaste skogarne och från hvilka den egentliga afsättningen på kuststäderna sker, synes redan nu, hvad groft och moget virke beträffar, icke så synnerligt mycket qvarstå; och de minskade dimensioner på virke, med hvilka man numera måste åtnöjas, gifva det säkraste beviset för en mot slutet skridande af bergning af skogarne.
Inom Kinnevalds och vissa delar af Sunnerbo härad har skogsbrist redan länge förefunnits; och inom de öfriga delarne af länet öfverskjuta tillgångarne icke så synnerligt mycket husbehofvet.
Det allmänna skogsafbergningssättet är blädning; och då afverkningen i öfrigt rättas endast efter penningebehofvets eller andra stundens kraf, utan afseende å skogens framtida bestånd, måste ett slikt förfarande omsider medföra skogarnes förstöring, helst merändels endast den undertryckta, qvalliga skogen lemnäs qvar att fortväxa, samt derjemte stormar uti de öppnade luckorna oftast förorsaka de största förödelser.
På skogarnes tillstånd inverka ock svedning och kolbränning högst menligt, emedan härtill användes hufvudsakligast ung, i god växt varande skog, oftast endast 30- å 40-årig.
Lyckligtvis har under ifrågavarande femårsperiod den i allo förderfliga svedningen aftagit, synnerligast till följd deraf, att den på detta sätt utarmade jorden sedermera nekat sin brukare all möjlig nytta och sålunda dyrköpt nog påtvingat honom full insigt derom, att en annan väg måste beträdas.
Dock finnas trakter inom länet, såsom t. ex. större delen af Sunnerbo härad, der svedningsbruket ännu fortfar och jordens naturliga fruktbarhet allt vidare förminskas.
Kolbränningen utföres af befolkningen dels med mindre Kronobergs län.
Flygsandsfålt. 9 skicklighet än inom andra provinser, och dels äro kolpriserne å afsättningsorterne så låga, att af den mödosamma kolningshandteringen föga utöfver arbetskostnaderne kommer producenterne till godo, och således nästan ingen ersättning för sjelfva skogen erhålles.
Till skogarnes förödande bidraga äfven de pågående laga skiftena, ej allenast genom ökadt behof af byggnads- och stängsel-virke, utan synnerligast genom de sparda, vid skiftet frånträdda skogslotternes afbergning under viss kortare tid, en i allo dålig ersättning för den, som haft nog mycken omtanka att hushålla med sin skog.
Hemmansköp med hufvudsaldigt afseende på skogens sköfling äro här i länet sällsyntare än annorstädes, säkerligen till följd af den långa i allo obeqväma skogstransporten.
Dock frän sälj as ej sällan vissa mindre skogsparker, der skogen inom kort tid alldeles afbergas, hvarefter jorden återfaller till hemmanet.
Då dessa nu anmärkta förhållanden från äldre tider tillbaka fortfarit, samt länet städse varit så vanlottad t i kommunikationsafseende, att skogen för jordägare icke haft något egentligt värde, är det icke att undra öfver, att skogarnes tillstånd så betydligt försämrats.
Till skogsvårdens uppmuntran inom länet, synnerligast med afseende å mindre hemmansdelar, utlemnar länets llushållnings-Sällskap på förmånliga vilkor lån från 300 till 1,000 R:dr Runt åt jordägare, med skyldighet för desse att i förhållande till lånets storlek beså eller plantera och uppfreda något inom hemmanet beläget skoglöst område, hvarom Sällskapet genom antagen forstman lemnar undervisning, jemte det utförandet och vården af de gjorda skogs-odlingarne minst två gånger årligen af honom tillses.
Skogseldar förekomma sällan och hafva ej förorsakat någon anmärkningsvärd skada.
Utaf skogens biprodukter är bränning af tjära den hufvudsakligaste.
Medelpriserne å skogsvaror hafva under perioden varit: å vanligt sågtimmer, 16 till 14 fot långt och 8 tum i lilländan, 1 R:dr 50 öre till 2 R:dr stycket; byggnadstimmer, 36 till 32 fot långt qch 8 turn i lilländan, 1 R:dr 50 öre till 2 R:dr 50 öre stycket; en tunna kol i Uppvidinge härad 16 öre och i öfrige härader 40 till 50 öre; ett hundratal gärdsel och stör i Uppvidinge härad för gärdsel 1 R:dr och stör 50 öre, samt i öfrige härader för gärdsel 3 till 5 R:dr och stör 1 R:dr 50 öre till 2 R:dr; en tunna tjära 9 till 14 R:dr; en brofamn ved af 100 kubikfots fast mått i Uppvidinge härad 1 R:dr 50 öre och i öfrige härader 4 till 6 R:dr, om den varit af barrskog, och 5 till 8 R:dr om den varit af löfskog.
Torftägter förefinnas nästan allestädes inom länet, men såsom surrogat för brännmaterial begagnas torf endast uti de skoglösa socknarne af Sunnerbo härad och kostar der 25 öre tunnan.
Stenkol användes obetydligt inom länet.
Jägeristaten inom länet utgöres endast af en Jägmästare med 750 R:dr såsom ordinarie lön och 250R:dr såsom tillfällig löneförhöjning, samt af en extra Öfverjägare utan lön.
Att det för detta fåtal tjenstemän är omöjligt att vederbörligen öfvervalla skogsvården torde knappt behöfva tilläggas.
Kronoparker, härads- eller sockneallmänningar äfvensom eke- och mulbärsplanteringar saknas alldeles inom länet, men till Kronans disposition finnas 13 till statsverket indragne samt 377 till indelning åt militiestaten, ecklesiastikstaten, landtstaten och domare anslagne boställen, hvilkas skogsareal eller afkastning i brist på nödige kartor och handlingar ej kan med någon säkerhet uppgifvas, men som dock torde kunna antagas utgöra omkring 30,000 tunnland.
Af dessa äro å 18 mindre boställen, utgörande 4,552 tunnland 19,5 kappland, skogarne indelade till trakthuggning, hvarigenom från en skogsbördig areal af 3,489 tunnland 19,4 kappland årliga skogsafverkningsbeloppet uppgår till 144,488 kubikfot, som åter, med afseende derå att hushållningen med skogen hufvudsakligast afser frambringande af i orten behöflig grof skog, kan värderas till minst 4,093 R:dr R:mt.
Endast ett jtygsandsfält finnes inom länet i Ljungby socken af Sunnerbo härad och innehåller 92 tunnland 8,7 kappland.
Det står under Hushållnings-Sällskapets vård och inseende samt är nu öfvervuxet med ungskog.
Med undantag af de ofvannämnde af länets Hushållnings-Sällskap föranstaltade skogsplanteringarne, Landsh.-Emb. uli Kronobergs län undt. ber. för åren 1856—1800. 2 10 Kronobergs län.
Bruks- och fabriksnäring.
Brännerier. förekommer skogsodling i öfrigt blott hos några få enskilde, men endast till så obetydligt omfång, att den endast på detta sätt kan omnämnas.
Ta'i. N:o 5.
Under loppet af ifrågavarande period hafva inom länet belöningar för rofdjurs fångande eller dödande i medeltal blifvit utbetalde med 270 till 300 R:dr R:mt, synnerligast i Konga, Uppvidinge och Norrvidinge härader, hvartill först användts häradets enskilda andel i sakören och sedermera efter öfverenskommelse för fem år i sender mellan de bofaste innevånarne en afgift af 35 öre för hvarje 1,500 R:dr af taxeringsvärdet.
För rofdjur, dödade utom skallgång, betalas vanligen: för gammal varg 25 R:dr, för ung varg under tiden före midsommar 10 R:dr samt under tiden mellan midsommar och Oktober månad 15 R:dr, för gammal räf 1 R:dr och för lodjur 7 R:dr 50 öre.
Åberopande den summariska uppgift härom, som förefinnes å tabellen N:o 7, får Konungens Befallningshafvande i öfrigt tillägga, att svåra kommunikationer och låga pris på tillverkningarne i förening med stegring i arbetslöner och kolpris bidragit dertill, att bruksrörelsen under ifrågavarande period i allmänhet drifvits med föga förtjenst.
Tillverkningarne vid länets jernbruk och manufakturverk hafva uppgifvits för 1860 till 30,911 centner 55 tt tackjern, 1,174 centner 34 gjutgods, 35,169 centner 66 <EE stångjernssmide samt 9,887 centner jernmanufaktur.
Bland fabriker märkas förnämligast Wexjö klädesfabrik med årligt tillverkningsvärde 185,000 R:dr, Kosta glasbruk med d:o 145,000 R:dr, Johanstorps glasbruk med d:o 35,000 R:dr, Lessebo pappersbruk med d:o 150,000 R:dr och Gransholms bruk med d:o 23,000 R:dr.
Den särdeles stora mängden af vattenfall, som i länet finnas, skulle utan tvifvel förvandlat länet till fabriksort, derest ej de svåra kommunikationerne hittills omöjliggjort företagsamheten härutinnan.
Uandtverkerierne arbeta hufvudsakligen för kringliggande orters behof, och deras utöfvare befinna sig i bergliga vilkor.
Antalet af dem, som idka handtverk såsom sjelfförsörjning, är i stigande, hvilket menligt inverkar på handtverkeriernes utveckling i arbetsskicklighet och ekonomisk förkofran.
Binäringar inom länet äro dels tillverkning af väfskedar, liar och yxor, dels linberedning och väfnader, dels upptagning af sjö- och myrmalmer samt deras forsling till bruken, dels kolning och tjärubränning och dels varuforsling emellan staden Wexjö och kuststäderne.
Jagt och fiske äro äfven binäringar, men af föga betydenhet, enär allmogen ej kan förmås att så vårda sig derom, som vederbör.
Inkomstbeloppen af binäringarne kunna ej med någon tillförlitlighet uppgifvas.
Angående bränvinsbränningen under ifrågavarande period redogöres i nedanstående tabell Litt. B., deri de mindre bränneriernes tillverkning ej kunnat upptagas i visst kannetal, enär beskattningen bestämdts allenast Tab. Litt. B.
Uppgift om bränvinsbrännerierne och derför belöpande afgifter åren 1856—1860.
Tillverkning.
Till verkn i ngs- afgift.
R:dr R-.mt.
Summa afgift.
År 1856, 12 stycken större brännerier 270 » mindre d:o 253,780 127,004 71,639 2 198,643 » 1857, 12 259,471 129,838 25 290 » mindre d:o 79,995 10 209,833 35 » 1858, 10 141,469,5 85,034 54,236 38 75 » mindre d:o 139,270 38 » 1859, 9 213,198 128,091 6 122 » mindre d.o 91,598 219,689 6 » 1860, 8 145,333 95,193 81,560 30 131 » mindre d:o 40 176,753 70 Summa 944,189 51 Kronobergs län.
11 efter bränningsredskapens pannerymd, samt kändt är, att lika pannerymd på särskilda ställen ej medfört lika afverkning. 4.
Kommunikations-anstaltcr och varubyten.
Andra kommunikationsmedel hafva under ifrågavarande femårsperiod ej stått den allmänna rö- Tali.
N:o reisen inom länet till buds, än färdandet å lands-, härads- och sockenvägar, sorn, enligt hvad bilagda tabellen N:o 8 utvisar, tillsammans utgöra en längd af något mer än 393 mil.
Dessa vägar äro i allmänhet goda, men ännu på flere ställen besvärade af svåra backar, hvilka den eljest härutinnan särdeles berömliga företagsamheten hos befolkningen icke medhunnit eller mäktat att utgräfva eller kringgå.
Utom de kostnader för väg förbättringar, hufvudsakligen å landsvägarne emellan Wexjö och Christianstad samt emellan Wexjö och Carlshamn, som i nyssnämnde tabell äro upptagne, hafva brobyggnader under perioden verkställts med en kostnad af 9,700 R:dr R:mt, som kommunerne bestridt.
Vid gästgifverierne, 69 till antalet, har under perioden utgått det hästantal, som är upptaget i nyssåberopade tabell, hvilken jemväl utvisar det hästantal, som erfordrats till utgörande af kungs- och kronoskjuts.
Den betydliga minskningen i gästgifveriskjutsningen, som visat sig från och med 1858 till och med 1860, under hvilket sistnämnde år den utgjorde föga mer än 1 af 1857 års antal, härrör med visshet från den förhöjning i skjutslegan, som stadgas genom Kongl. Kungörelsen den 11 December 1857.
Dock vill det ej synas, som rörelsen inom orten minskats i samma förhållande, ty dels färdas mången, äfven under längre resor, med egna hästar, som eljest brukade begagna gästgifvareskjuts, och dels finnas ägare af hästar, som åtaga sig skjutsning för lägre pris, än det för gästgifvareskjutsen gällande.
Det största hästantalet har utgått under Februari, Juni och Oktober månader, då marknaderne i Wexjö inträffa.
De flere gånger upprepade försöken att åstadkomma gästgifveriskjutsningens ställande på entreprenad hafva ej lyckats, enär å några orter allmogen ansett inkomsten af skjutsningen såsom en väl behöflig biförtjenst, samt det å andra orter åter för entreprenads åstadkommande skulle erfordrats så stort tillskott af reserven, att den hellre underkastat sig att sjelf utgöra skjutsningsbesväret.
Sjökommunikationer å de vidsträckta, segelbara sjöar, som finnas inom länet, skulle kunna vara af mycken fördel, om och när dessa vattendrag sättas i förening med andra pulsådror för den allmänna rörelsen, men för närvarande äro de af föga nytta.
Ett tillförene väckt förslag att genom kanaler förena Åsa-, Tolgs-, o Tjureda-, Helga-, Bergunda- och Wexjö-sjöarne med sjöarne Salen och Asnen, från hvilken sistnämndes sydliga strand en hästbana till Carlshamn skulle anläggas, har det icke lyckats att genomföra, oaktadt dertill, enligt Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 5 Januari 1858, vid nästföregångne riksmöte beviljats anslag till belopp af 525,000
R:dr och lån till belopp af 825,000 R:dr R:mt.
Hufvudsakligaste hindren voro dels omöjligheten att under den allmänna penningekrisen 1857—1858 kunna uppbringa aktieteckningen af enskilde till det erforderliga beloppet, helst såsom vilkor för anslagets och lånets erhållande jemväl var stadgadt, att så kallade garantiaktier till belopp af 500,000 R:dr skulle vara tecknade utöfver det för arbetets utförande beräknade aktiebelopp, dels ock den omständigheten, att mången, som eljest skulle kraftigt understödt företaget, icke ville dertill i någon mån bidraga, enär den förhoppning närdes, att den södra stambanans sträckning mot norr skulle komma att sålunda förändras, att den å någon punkt berörde begge de stora vattensystemer, af hvilka den föreslagna kanalleden skulle utgöras, i hvilket fall den särdeles svåra, kostsamma och med en mängd slussar besvärade föreningskanalen emellan Bergunda-sjön och Salen kunde undvikas, samt de kapitaler, som i orten funnes, kunde vara besparade för jordbruket och industrien, då de genom stambanans närhet beredda kommunikationerne gåfvo dem ökadt lif och näring.
Södra stambanan kommer nu äfven att beröra o vattensystemet Salen-Asnen, men ty värr icke något af de öfriga vattendragen.
I Wexjö finnes en telegrafstation, dertill lokal bekostas af stadens innevånare. 12 Kronobergs län.
Tab. n.o 9.
Antalet af handlande i länet finnes upptaget i bilagde tabellen N:o 9.
Dessutom vandrar en stor del af Sunnerbo härads yngre befolkning omkring i riket, drifvande ett slags gårdfarihandel med ortens tillverkningar af smiden, ylletröjor och väfskedar samt en del kramvaror, merändels antagne och förpassade såsom handelsbetjenter hos köpmän i städer inom Skåne, Halland och Elfsborgs län.
Ortens hufvudsakligaste produkter, sorn afsättas till städerne Wexjö, Calmar, Carlshamn, Christianstad, Laholm och Halmstad samt köpingen Wernamo och torgplatser å närbelägne orter, äro spanmål, kreatur, smör, ost, talg, fläsk, bränvin, lin och virke.
Inom länet hållas årligen 30 marknader; torgdagar hållas å 10 särskilde ställen.
Tab. Litt. c. Angående bränvinsminutering en och bränvinsutskänkningen inom länet samt derför erlagde afgifter åberopas bilagde tabell Litt. C. Dock måste anmärkas, att tillgången på spirituösa drycker under perioden varit så väl å landet som i staden vida större, än man af nämnde tabell skulle kunna sluta, enär en mängd skattefria bränvinsminuteringsställen under senare åren uppstått, som med lätthet å torgdagar, då allmogen är mera talrikt församlad, drifva sin rörelse i ganska betydligt omfång, sedan i lagskipningen den grundsats gjort sig gällande, att, om flere personer förena sig om att tillsammans köpa hvar sin qvantitet bränvin, det är tillåtet för hvem som helst att, utan skatt eller ansvar för oloflig bränvinsförsäljning, afyttra desse qvantiteter, allenast de tillsammans utgöra 15 kannor eller deröfver.
De erlagde afgifterne hafva fördelats på sätt tabellen utvisar samt af kommunerne användts dels till fattigvårdens understöd och dels för andre olikartade kommunala behofs afhjelpande. 5.
Kan tern Hörlin II.-m <Icn.
Tab. N:o lo De inom länet varande hemmans och lägenheters antal, deras natur och brukningsdelar samt uppskatt och Litt. n. niugsvärde upplyses af bilagde tabellen N:o 10; äfvensom tabellen Litt.
D. upptager en summarisk redo - Tab. Litt.
C. B, 'änvinsutskänknings- och minutering sställen och derför influtne afgifter åren 1856—1860. 1 8 5 6. 1 8 5 7. 1 8 5 8. 1 8 5 9. 1 8 6 0.
A lil al. Afgift.
Rulr Runt.
Utskäukniugsställen Minuteringsställen 22 8 5,110 1,475 73 26 5 5,740 2,891 88 50 22 6 6,050 3,219 14 20 6 6,105 3,264 70 83 20 5 6,121 3,042 12 75 Summa 30 6,585 73 31 8,632 38 28 9,269 14 26 9,370 62 25 9,163 87 Häraf belöper för Wexjö stad:
Utskänkningsställen Minuteringsställen 5 5 2,024 1,100 42 7 1 2,297 2,250 13 6 1 3,080 2,250 — 6 1 3,332 2,250 45 6 1 3.252 2,250 45 Summa 10 3,124 42 8 4,547 13 7 5,330 __ 7 5,5S2 45 7 5,502 45 Anmärkning:
Sedan från afgiftssumman under periodens alla år, utgörande 43,021 R:dr 74 öre, afdragits vederbörlig uppbörds- och redovisningsprocent, har återstoden fördelats till länets Hushållnings-Sällskap med 8,587 K:dr 16 öre, till staden Wexiö med 19,230 R:dr 63 öre och till socknarne å landet i mån af hvarderas större eller mindre folkmängd med tillsammans 15,117 R:dr 98 öre Riksmynt.
D. Summarisk redogörelse för verkliga Statsbidragen åren 1856—1860.
Levererade till Landt- Ränteriet.
R:dr Runt. 1 i År 1856 232,345 78 3,340 70 » 1857 248,781 40 6,954 85 » 1858 224,383 78 7,653 26 » 1859 259,162 19 7,681 50 » 1860 258,783 51 7,603 80 Kronobergs län.
Folk-, elementar-, landtbruks- och mejeriskolor.
13 görelse för de under hvarje år inom länet influtna belopp af verkliga statsbidrag jemte hvarje års restantiebelopp, hvilka senare nästan helt och hållet bestått af böter, som ej kunnat uttagas och redovisas, förr än slutliga utslag fallit i de mål, hvari de ådömts.
Under ifrågavarande period hafva 15 hemmansdelar och 13 lägenheter, bestående af ängar, qvarnar och sågar, blifvit skatteköpte.
En redogörelse för antalet af laga skiften samt kostnaden för afslutade sådane förrättningar under Tab. N:u ifrågavarande period är upptagen i tabellen N:o 11.
Dervid är dock att anmärka, att, då inom detta län odlingsmark merändels finnes bland ängen, samt en del utägor, ehuru tjenlige till odling, likväl i följd af sitt läge i Landtinätarnes beskrifningar hänföras till afrösningsjorden, man måste anse den skiftade, till odling tjenliga jorden vara af vida större omfång, än i berörde enligt Landtinätarnes årsredogörelse upprättade tabell är upptaget.
Gode-männens arfvoden, hvarom särskilde uppgifter icke finnas bifogade Landtinätarnes koncepthandlingar, hafva approximativt beräknats lika med -rV af Landtinätarnes arfvoden; och då denna tiondedel fråndrages det för Landtmätarne och Gode-männen i tabellen gemensamt beräknade arfvodesbeloppet, samt återstoden fördelas på de 17 Landtmätare, som i medeltal under perioden arbetat inom länet, belöper sig för hvardera en årlig inkomst af 2,060 R:dr 50 öre. O. Politi.
Vid den allmänna ordningens samt personliga säkerhetens och äganderättens skyddande, har Länsstyrelsen biträde af 5 Kronofogdar, 17 Kronolänsman samt socknarnes Kronofjerdingsman och socknenänmder å landet samt Magistraten med 2 underlydande Fiskaler oell 4 polisbetjenter i Wexjö.