Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt har icke något offentligt understöd för missväxt eller annan skada å grödan ifrågakominit under perioden.
Några nya sädesslag hafva icke blifvit odlade under qvinqvenniet.
Raps odlas fortfarande, ehuru ej i ökad skala.
Odlingen af livitbetor och i allmänhet af rotfrukter har deremot något ökats. o At Trädgårdsskötseln och fruktträdsodlingen egnas bland allmogen ingen synnerlig omsorg och den sträcker sig ej utöfver anläggandet af en mindre täppa eller trädgård för odling af nödige grönsaker vid hvarje särskild hemmansdel eller lägenhet, dock synes trädplantering, synnerligen af fruktträd, vara något i tilltagande, men vid säterierne och de större egendomarne har trädgårdsskötseln gjort betydliga framsteg, likasom o Tab. Litt. 1).
Ärligt behof till utsäde.
Bohvete.
För Oxie, Skytts och Wemmenhögs häraders fögderi 1,300 14,500 29,000 12,600 5,800 11,100 28,000 >» Torna, Bara och Harjagers d:o » 1,930 15,390 17,500 10,700 6,900 4,040 39 14,060 » Luggude, Onsjö och Rönnebergs d:o » 4,573 18,460 21,543 33,113 8,067 8,205 15,383 » Ljunits och Herrestads d:o » 535 2,839 5,229 3,634 454 1,531 3,721 Anm.
Från Färs och Frosta häraders fögderi saknas uppgift i detta ämne.
Tab. Litt. E.
Markegångspriserne.
Hafre. Ärter.
O Ar 1856 23,62 16 13 8,62 16,25 » 1857 » 20 13,50 11,50 8 20 » 1858 16 12 10 8 15 » 1859 » 18 12 10,50 7,75 13 » 1860 n 22,60 15 13 8,50 15,50 Anm.
Denna uppgift är sammandragen efter länets markegångstaxor.
Handelspriserne hafva oftast stått något högre, stundom något lägre.
6 Malmöhus län.
Priser å ladugårdsalster. fruktträdsodlingen der planmessigt vårdas, så att närmaste städer och en del af omkringliggande landsbygd derifrån kunna erhålla sina behof af trädgårdsfrukter och grönsaker.
Tab. Litt. p. Antalet af åren 1860—1861 vinterfödda kreatur, så vidt uppgift derom nu erhållits, upplyses af följande tab. Litt.
F. Höskörden var år 1856 god, 1857 högst knapp, 1858 knapp, 1859 medelmåttig, 1860 god men illa bergad, men som här i länet årligen användes säd och potatis med mera till kreaturens utfodring, har tillgången på hö mindre inflytande på kreatursantalets ökning eller minskning.
Ungefärliga beloppet af spanmål i medeltal årligen använd till kreaturs utfodring har i Luggude, Onsjö och Rönnebergs häraders fögderi blifvit beräknad till 164,040 tunnor.
Vid säterier och större egendomar lemna ladugårdarne öfverskott utöfver eget behof genom försäljning af lefvande kreatur, deraf en del exporteras till Danmark.
I norra delen af Onsjö härad afyttras årligen till Småland ungkreatur i ej obetydliga partier.
För öfrigt sträcker sig kreatursäfve!n föga utöfver ortens eget behof.
De hästar som uppfödas och försäljas, användas antingen till åkerbruket eller vid de i provinsen förlagde kavalleri-regementena.
Af andra ladugårdsprodukter, såsom fläsk, kött, smör, mjölk, ost, ägg, ull, hudar m. in. kan försäljning till närmaste städer mera allmänt äga rum allt efter egendomens storlek och beskaffenhet, men några qvan titativa eller sifferuppgifter derom äro ej möjliga att åstadkomma.
Handelspriserne å kreatur och ladugårdsprodukter hafva blifvit uppgifne på särdeles olika sätt, men kunna antagas hafva varit följande:
För en arbetshäst R:mt R:dr 300 å 400. » ett par dragare » 250 å 300. » en ko » 90. » ett ungnöt » 50. » ett får » 12.
Ltc fläsk Runt R:dr 6. ett
Ls kött ett ® smör en Kanna mjölk, ett « ull 4. 0,60. 0,20. 1,33.
De i orten befintlige boskapsracer äro gammal inhemsk, Schweitzer, Tyroler, Jutsk, Holländsk, Ayreshire, Durhams samt af desse blandade racer.
Ehuru ett icke ringa antal hästar uppfödes inom länet, återstår dock mycket att göra för hästafvelns förbättrande.
Flyinge Kongl.
Hingst-depot utsänder inom länet beskällare för betäckning, och hos enskilde äro äfven åtskillige ganska goda hingstar att tillgå, men ännu förefinnes dock brist på dugliga beskällare.
Till fäkreatur-racens förbättring hålles, isynnerhet vid de större egendomarne, goda racetjurar, på några ställen inköpte genom länets Hushållnings-sällskaps föranstaltande.
Hvad som dernäst hufvudsakligen bidrager till djurens förädling, är utan tvifvel den bättre vård och fodring de numera i allmänhet erhålla.
o A mångå större landtegendomar finnas Schäferier inrättade, men fårtillgången hos allmogen har ej blifvit ökad.
F. Vinterfödda kreatur, året 1860—1861.
Inom Luggude, Onsjö och Rönnebergs häraders fögderi 12,840 556 3,749 17,681 7,526 20,859 — 10,869 0 Torna, Bara och Harjagers d:o 12,263 349 2,484 9,855 5,539 22,510 — 11,977 n Ljunits och Herrestads d:o 3,419 79 1,400 2,912 1,448 6,117 — 2,930 » Malmö stad 600 10 30 400 30 180 5 500 » Lunds d:0 300 4 — 400 10 90 5 500 >» Landskrona d:o 249 6 8 217 39 132 — 420 » Skanörs stad 102 2 6 176 71 162 — 16 Malmöhus län.
Landtbruks-möten och -skola.
Dagsverkspriser m. m.
7 Fjäderfän finnas till ortens eget behof.
Biskötseln synes vara i aftagande.
Inga allmänna farsoter ibland husdjuren hafva inträffat.
Genom nyodlingar, grunddikning, mergling, användandet af guano och artificiela gödningsämnen har jordbruket i allmänhet blifvit betydligen förbättradt.
Grunddikning en sker vanligtvis med tegelrör.
Öfversilning af ängar har på några ställen ägt rum.
Endast på några få ställen har stängseldelning, enligt de i Kongl. Förordningen den 21 December 1857 bestämde grunder, blifvit verkställd.
På många ställen hafva hägnaderne blifvit borttagne, särdeles der de o varit uppförde af gråsten, hvilken användes till väglagningsämne.
A andra orter hafva så kallade försänkta gärdesgårdar börjat brukas.
Landtbmksmöten hafva hvarje år hållits antingen för hela länet eller olika delar deraf.
Ej mindre på jordbruk och boskapsskötsel än på handtverkerier och slöjder i allmänhet utöfva dessa möten fördelaktigt inflytande genom der förekommande expositioner och premietäflingar.
Till åkerbrukets förkofran bidrager ock i sin mån Hushållnings-sällskapet med sina kontrakts-ordförande och pastorats-beredningar, genom hvilkas verksamhet hågen för denna näringsgren erhåller ökad liflighet.
Det nya landtbruksinstitutet å Alnarp har under ifrågavarande period blifvit ordnadt ehuru icke öppnadt.
Rörande landtbruksskolan i Orup hänvises till sist afgifne berättelsen.
Tillgång å arbetare för jordbrukets behof saknas icke; de bestå hufvudsakligast af tjenare i husbondens bröd och på större egendomar af statfolk, men för öfrigt af jordtorpare, stattorpare, daglönare och backstugusittare.
Dagsverkspriserne under femårsperioden hafva uppgifvits något olika.
De kunna antagas hafva utgjort för mansperson under vår, sommar och höst 1 R:dr å 1 R:dr 33 öre och under vintern 67 å 75 öre, samt för qvinna under samma årstider hälften mindre.
Då kosten erhålles på stället, har endast ungefär hälften af nämnde belopp blifvit betaldt. C) Skogshushållning jemte D) Rofdjurs utödande.
De uppgifter, som i detta ämne inkommit, äro hufvudsakligen följande:
Inom Oxie, Skytts och Wemmenhögs häraders fögderi finnas skogar endast i norra delen af Wemmenhögs härad, hufvudsakligen bestående af bok och med få undantag tillhörande säterierne.
Någon tillförlitlig b uppgift på desse skogars areal samt å behållna afkastningen har icke kunnat erhållas.
A kronan omedelbart tillhörige hemman och lägenheter samt å boställens, kyrkors, läroverks och fromma stiftelsers jord eller allmänningar finnes ingen skog inom fögderiet, med undantag af en till Lemmeströ prestgård i Gustafs socken lydande skogslott om 81 tunnland 22 kapplands rymd, hvaraf 44 tunnland utgöres af högskog.
Skogar inom Torna, Bara och Harjagers häraders fögderi finnas i dess östra och sydöstra delar, dock icke till afsalu, undantagandes å säterierna Heckeberga, Torup och Skabersjö.
Af publika skogar finnas en å Eksholms militie-boställe i Hyby socken samt två i Dalby socken.
Inom särskilde ställen af fögderiet finnas mindre betydliga furuplanteringar å sand- och grusfält.
Från Luggude, Onsjö och Rönnebergs häraders fögderi har uppgifvits, att arealen af boställens, kyrkors, läroverks och fromma stiftelsers skogar vid periodens slut utgjort 528 tunnland, och att skogen, hufvudsakligen bestående af ek, bok och björk, anlitas endast till husbehof och efter skeende utstämpling, samt att en sådan icke allestädes under perioden ägt rum.
Afverkningsbeloppet har ej kunnat uppgifvas.
Andra publika o egendomar, med skog försedde, finnas icke inom fögderiet.
A säterierne Krapperup, Rögla, Knutstorp, Axelvold, Rönneholm, Trolleholm och Trollenäs samt derunder lydande skogshemman är ordnad skogshushållning införd under tillsyn af antagen skogsbetjening.
8 Malmöhus län.
Bergs-, bruks- och fabrikshandtering Inom Färs och Frosta häraders fögderi skötes skogshushållningen endast å några få särdeles stora egen o domar med den ordning, som ej allenast gör afseende på afkastning, utan ock på bestånd och tillväxt.
A Söfdeborg och Öfvedskloster äro under senare åren stora fält besådde med skog.
I Ljunits och Herrestads härader finnes ingen publik skog, utom någon högst obetydlig å annexhemmanet N:o 23 Baldringe i Herrestads härad, men å de större egendomarne i nämnde härader finnas icke obetydliga, väl vårdade skogar.
Vid ofvanstående uppgifter tillägges enligt rapport från jägmästaren i länet, att arealen af skogsmarken å 74 särskilda boställshemman utgör omkring 2,288 tunnland; att för öfrigt icke finnes någon publik skog i länet; att skogsbeståndet består af ek och bok, vanligen blandade med öfvervägande antal af bokträd, med undantag af nordliga delen af länet, der oftast förekommer ek, blandad med furuskog; att växtligheten i allmänhet kan sägas vara god; att någon indelning till trakthuggning å publika skogarne ej blifvit gjord och ej heller kan med fördel låta sig göra, i anseende till skogarnes nuvarande dåliga skick samt obetydliga areal, hvarföre afverkningen hittills skett efter provisionelt verkställd taxation öfver nu varande skogstillgångar; och slutligen att skogshushållningen å privata skogarne är god, och vården deraf anförtrodd åt tyska, danska och svenska forstman.
Några eke- och mullbär splantering ar finnas icke inom länet, icke heller några flygsandsfält, som äro ställde o under allmän disposition.
A det Raus och Pålstorps byamän tillhöriga flygsandsfält, som finnes vid kusten emellan Helsingborg och Råå fiskeläge, har ungefär en fjerdedel, eller 100 tunnland, för längre tid sedan blifvit planterad med björk, furu och gran, hvilken plantering likväl, såsom tillhörande enskilde lottägare, blifvit under senare tider till större delen uthuggen.
En å staden Ystads område på flygsand vid hafsstranden anlagd skogsplantering om vid pass 600 tunnlands rymd har under perioden blifvit väl underhållen och vårdad. ° n A städerne Skanörs och Falsterbos ägor finnas två särskilda flygsandsfält om tillsammans 115 tunnlands rymd, hvilka blifvit besådda med skog samt fredas och underhållas.
Jägeristaten i länet består af en Jägmästare samt fyra kronoskogvaktare, hvilka sistnämnde tillhöra f. d. jägeristaten och numera ej äro i verksamhet.
Vid Rönneholms gård och Bollamöllan inom Onsjö härad finnas två sågqvarnar.
Någon export af skogsprodukter från länet kan egentligen icke sägas äga rum.
Svedjande förekommer icke.
Skogseldar hafva icke heller förekommit.
Yed användes icke till eldningsämne vid fabriker.
Skog begagnas icke till stängsel.
Getter födas ej i orten.
Bränntorf finnes att tillgå inom de flesta trakterne af länet.
Af särdeles vigt är en till Rönneholms gård hörande torfmosse af 1,100 tunnlands rymd.
Jemte torf begagnas såsom brännämne äfven stenkol, som köpes dels från Höganäs stenkolsgruva och dels från sjöstäderne, dit det införes från England.
Tab Litt. g. Rofdjur förekomma särdeles sparsamt inom länet, och någon skada deraf å större husdjur förspörjes sällan.
Endast från Luggude, Onsjö och Rönnebergs häraders fögderi hafva nedanstående uppgifter i ämnet inkommit.
(Tab. Litt. G., se följande sida.) Skallgångar anställas stundom i nämnde fögderi, men några belöningar för rofdjurs dödande hafva icke utdelats utöfver de vanliga skottpeningarne, som ock sällan utbetalas.
Ersättningar af kommunerne för husdjur som af rofdjur dödats, förekomma ej.
Tab. N:o 7. E) Bergs- och Bmkshandtering samt F) Fabriker, Manufakturer och Handtverk.
Alla de inom länet befintliga verk och inrättningar, som hafva till föremål bergs- och bruksrörelse samt alla slag af fabriks- och manufaktur-produktion jemte handtverkerier med dithörande personal, upptagas i bifogade tabell N:o 7, sådant förhållandet var vid femårsperiodens slut.
Tab. Litt. h. Angående
Höganäs stenkolsgrufva i Luggude härad meddelas upplysning i motstående tab. Litt.
Höganäs stenkolsgrufva.
Kalk- och sandstens-brott.
9 Såsom afsättningsorter för de stenkol, som vid Höganäs upptagas, nämnas olika delar af Skåne.
Kolen hemtas antingen på vagn af reqvirenterna sjelfva eller ock sändas de sjöledes från Höganäs.
Öfrige fabrikater från dervarande stenkärlsfabrik afsättas å skiljda platser så väl in- som utrikes.
Vid stenkolsgrufvan med derunder lydande verk och inrättningar, alltsammans tillhörande ett bolag, sysselsättas omkring 600 arbetare.
För arbetarne finnes såsom bildningsmedel tillfälle till skolundervisning vissa timmar tvänne dagar i veckan, hvarförutom en musiklärare är anställd, som undervisar i musik för bleckinstrumenter, hvaruti ynglingarne bland arbetarne med god framgång inöfvas.
För öfrigt har stenkolsgrufvan med derunder lydande verk och inrättningar, till följd af den vidsträckta rörelse, som der koncentrerar sig, ett nyttigt och verksamt inflytande på hela orten deromkring.
Kalkbrott finnas dels vid Limhamn inom Oxie härad och dels vid Glumslöf i Rönnebergs härad samt vid Bjersjölagård i Färs härad.
A sistnämnde ställe, som har en outtömlig tillgång å kalksten samt rik tillgång å brännmaterial uti stora och goda torfmossar, hafva under femårsperioden i medeltal 37,000 kubikfot kalk årligen blifvit afyttrade.
Uti Wittseröds by af Onsjö härad är ett qvarnstensbrott, som sysselsätter 16 arbetare.
Förutom qvarnstenar erhålles från nämnde ställe sandsten till broar och större byggnader, och har en mängd sten de senare åren åtgått till Lunds domkyrka.
Vid Flör i Frosta härad finnes ett qvarnstensbrott af mindre betydenhet, men någon uppgift om tillverkningens belopp derstädes har icke kunnat vinnas.
Ett sandstensbrott finnes i Allerums socken och ett annat i Jonstorps socken af Luggude härad, hvarifrån försäljas slipstenar till icke obetydligt värde, hvilket dock ej till beloppet kunnat utrönas.
Talu Litt. G.
Dödade rofdjur och af rofdjur dödade husdjur inom ett fögderi.
D ö dadé r o f d j u r.
A f r o f d jur dödade h u s d j u r. Lodjur.
Märdar, Hillrar och Her- meliner.
Kalkoner.
År 1856 1 73 5 4 50 8 21 78 32 12 135 375 .. 1857 — 67 3 6 52 5 18 68 32 11 137 338 » 1858 — 67 8 9 57 4 23 82 32 13 135 395 » 1859 — 69 2 9 50 6 17 91 32 15 142 362 » 1860 — 78 6 5 53 5 21 73 32 13 137 357 Summa 1856—1860 1 354 24 33 262 28 100 392 160 64 686 1,827 Täln Litt.
IL Tillverkning vid Höganäs.
Stenk olsgr u f v a n.
Stenkärls- Upptagne stenkol.
Upptagen lera.
Värdet å fabriken.
N:0 3. upptagne stenkol.
Tillverk- ningsvärdet.
Tillverkadt tegel.
Tillverk- ningsvärde.
Rall' Runt Stycken.
År 1856 » 1857 » 1858 » 1859 » 1860 48,398 61,806 56,475 55,853 54,234 93,564 106,310 95,296 100,850 102,333 55,580 54,281 45,498 47,645 44,141 80,528 86.255 73,264 86,419 87,573 180,008 208,809 186,668 191,239 187,675 54.000 86,937 62,250 68,142 71.000 1,396,718 1,620,920 1,664,600 1,427,531 1,630,263 106,000 181,227 192,562 183,071 179,000 Kolen äro beräknade till 1 R:dr 50 öre för N:o 1, 75 öre för N:o 2 och 67 öre, allt per tunna, för N:o 3.
Den upptagna leran har blifvit använd vid den stenkärlsfabrik och det tegelbruk, som drifvas i sammanhang med stenkolsverket. Landsh.-Emb. uti Malmöhus län und. ber. för åren 1850—1860. 2 10 Malmöhus län.
Husslöjd.
Fabriker och handtverk i städerne.
Inom kustsocknarne af Luggude och Rönnebergs härader finnas omkring 50 personer, som sysselsätta sig med skepps- och håthyggeri.
Tub. Litt. i.
Fisket vid länets kuster är af största betydenhet i sistnämnde två härader, der fiskerihandteringen idkas såsom näring af befolkningen å fiskelägena.
Fångsten består af ål, torsk, rödspettor, koljor och långor o samt under höstmånaderne af sill.
A kusten vid de så kallade Kullasocknarna i Luggude härad och fiskeläget Älabodarne i Rönnebergs härad skall enligt gjorda approximativa beräkningar hafva fiskats till det belopp, som nedanstående tab. Litt.
I. upptager.
Om resultatet af fiskeriet i öfrigt har ingen upplysning kunnat vinnas.
Såsom husslöjder nämnas tillverkning af vadmal, verken, bolstervar, lärft och blångarn, dock föga utöfver ortens eget behof.
Inom en del af Frosta härad tillverkar allmogen likväl linneväfnader till afyttring å andra orter.
Trävarutillverkning, såsom husslöjd betraktad, inskränker sig med få undantag till förfärdigande af vagns- och åkerbruksredskap för allmogens eget behof.
A Bajerska bierbryggeriet vid Dybeck har under hela femårsperioden tillverkats 350,000 kannor.
Spridningen af denna vara å landsbygden anses hafva minskat konsumtionen af bränvin.
Beträffande fabriker, manufakturer och handtverk i städerne åberopas innehållet af sist afgifne femårsberättelse § 5, med tillägg af följande:
I Malmö stad hafva under femårsperioden 1856- 1 för tillverkning af blanksvärta, 1 1 1 2 2 3 2 2 2 3 1 bleckslageriarbeten, bomullsgarn och väfnader, cichoria samt fanér, bräder m. m., galvanoplastislca arbeten, handskar, fortepiano och andra musikaliska instrumenter, korgmakeriarbeten, korkträdsarbeten, lack, lackerade vagnar och möbler, messings- och nysilfverarbeten, 1860 tillkommit följande fabriksanläggningar, nemligen: 1 för tillverkning af maskin- samt andra jern- och stålarbeten, » möbelskulptur och trädsnideri, » måladt papper, » segelsömmeriarbeten, » stenhuggeriarbeten, » stärkelse, » repslageriarbeten, » faner, » tvål, såpa, ljus och blanksvärta, » ur. vagnar och tändstickor.
Deremot hafva under samma tid upphört: 1 tekno-kemisk fabrik och 1 handskfabrik.
Från staden Lund meddelas, att fabriker och handtverk derstädes under femårsperioden icke undergått någon anmärkningsvärd förändring, hvarken till omfång, beskaffenhet eller inflytelse på samhället.
Tal>.
Sillfisket vid en del af Skånes kust.
Valar Sill.
Värde k 2: 50. per Val. R:mt R:dr.
År 1856 13,500 38,250 » 1857 15,000 87,500 » 1858 24,540 61,350 » 1859 10,710 26,775 » 1860 19,900 49,750 Malmöhus län.
Tillverkningsvärde vid en del fabriker.
Landsvägar. 11 Tillverkningsvärdet vid fabrikerne i Landskrona år 1860 är uppgifvet sålunda: vid a) en fabrik för tillverkning af musikaliska instrumenter 2,800 R:dr; b) fyra garfverier 25,654 R:dr; c) en korkfabrik 15,000 R:dr; d) en klädesfabrik, som dock år 1860 varit i gång endast under sex månader, 59,807 R:dr; e) ett skeppsvarf 1,144 R:dr; /) en sockerfabrik 1,455,050
R:dr; g) en tobaksfabrik 9,200 R:dr; h) en tändsticksfabrik 3,750 R:dr Runt.
Den omnämnda klädesfabriken, som är anlagd vid Landskrona straff-fängelse och afsedd för fångarnes sysselsättning, är öfvertagen af ett bolag.
Byggnaderne, som nedbrunno år 1857, blefvo år 1860 åter uppförde.
Sockerfabriken sysselsätter 333 arbetare.
1 Helsingborg hafva tillverkningsvärdena för år 1860 uppgifvits sålunda: för färgerier 18,400 R:dr; för garfverier 49,558 R:dr; för jerngjuteriet 35,156
R:dr; för lerkärlsfabriken 11,175
R:dr och för vagnfabrikerne 14,700 R:dr Runt.
Under perioden hafva inga fabriker blifvit anlagda i staden.
Fabriks- och manufaktur-inrättningarne i Ystad hafva för år 1860 lemnat tillverkningar till ett sarnmanräknadt värde af 231,683 R:dr Runt.
Af dessa fabriker är jerngjuteriet en under perioden nyanlagd inrättning, som i förening med en mekanisk verkstad drifves med framgång.
Af'sättningsorterne för fabrikerne äro hufvudsakligen inom länet.
Produkterne från Höganäs samt från Landskrona sockerfabrik, tobaks- och handskfabrikerne i Malmö m .m. afsättas dock äfven å andra orter inom riket.
I allmänhet förspörjes förkofran och ökad skicklighet inom näringarne.
Idkarnes och arbetarnes ställning är i följd deraf förbättrad så väl i. ekonomiskt som i moraliskt hänseende.
Angående bildningsanstalter för arbetarne åberopas sist afgifne femårsberättelsen, med hänvisning derjemte till sista afdelningen i denna.
4. lioiiuiiiiirikatioiisaiistalter oell varubyten. a) Landskommunikationer.
Rörande landsvägarnes beskaffenhet i allmänhet får Konungens Befallnings- Tab.
N:o hafvande hänvisa till sist afgifne femårsberättelsen.
De genomgripande åtgärder, som vidtagits för vägarnes förbättring, tillhöra nemligen förra qvinqvenniet.
Under nu ifrågavarande period hafva landsvägarne fortfarande nästan öfverallt, der de hafva lerbotten och särdeles godt grus ej tinnes att tillgå, blifvit lagade med krossad gråsten.
Detta lagningssätt är numera ej så särdeles dyrt, sedan vägarne en gång fått fast botten och de bibehållas jemna och fasta.
Endast vid källossning efter vinter med stark barfrost händer det, att den skorpa, som bildats af makadamiseringsstenen, på ett eller annat ställe genombrytes, då hålor uppkomma.
Beträffande vägförbättringar, utförde under femårsperioden, nämnas följande: 1) Sedan Kongl. Maj:t genom nådigt bref den 14 Januari 1859 för omläggning af Tågarps backar å gränsen emellan Luggude och Rönnebergs härader anvisat 15,000 R:dr Runt såsom understöd från den utaf Rikets senast förut församlade
Ständer anslagna vägbyggnadsfond, och de vägbyggnadsskyldige inom nämnde härader åtagit sig bekosta hvad som i öfrigt för ifrågavarande arbete erfordrats, har samma vägomläggning under perioden bringats till verkställighet, och arbetet blifvit fullbordadt och afsynadt 1861.
Längden af den vägsträcka, som sålunda förbättrats, utgör 3,530 fot; o 2) Ar 1858 verkställdes, på bekostnad af Luggude härads väghållningsskyldige hemman, ombyggnad af landsvägarne vid Gåsebäck och Köpinge på en längd af A mil, hvarför kostnaden uppgick till 1,027 R:dr 86 öre R:mt; 3) Äfven har omläggning skett af landsvägen emellan Hurfva och Hörby midt för Örups landtbruksskola i Frosta härad, till undvikande af de så kallade Pineliderne.
Nya vägen är rak, jemn och kortare än den gamla.
Likaledes har landsvägen emellan Flurfva och Lund blifvit förbättrad vid Getinge, der en större backe blifvit utgräfd och makadainiserad.
Vid nu nämnde ställen uppbäras inga vägpenningar; 4) Vid staden Ystad har en väg eller gata utmed sjöstranden emellan hamnen och vestra inkörseln blifvit anlagd.
Den har en längd af 978 alnar och 32 alnars bredd med dubbla alléer, ett arbete, hvarför kostnaden bestridts af staden med 10,000 R:dr Runt, hvilket belopp icke blifvit upptaget i ofvan åberopade tabell. 12 malmöhus län.
Jernvägstrafik.
Rörande årliga kostnaden för vägars underhåll med slagen sten kan ingen tillförlitligare uppgift meddelas, än att den vid Malmö uppskattats till en R:dr Runt per sträckaln, men å andra orter inom länet torde berörde kostnad utfalla betydligt billigare.
En större bro har under perioden blifvit uppförd öfver Löddeström vid Löddeköpinge emellan Lomma och Löddeköpinge gästgifvaregårdar.
Den är byggd af träd på stenpelare.
Kostnaden har uppgått till 20,707 R:dr och bestridts af fögderiets innevånare.
Bropenningar uppbäras icke vid denna bro.
Af färjor bemärkas en vid Qvinnevad öfver Getinge å samt en vid Bosjökloster för färd öfver Ringsjösundet. o Ar 1859 funnos å allmänna vägarne inom länet 128 grindar, hvaraf 48 i Luggude härad, 36 i Onsjö härad, 30 i Färs och Frosta häraders fögderi, 12 i Torna härad samt 2 i Ljunits härad.
Detta antal hade vid 1860 års slut förminskats.
I länets återstående sju härader finnas inga grindar.
Postskjutsen utgöres antingen af dertill anslagna hemman, eller ock fortskaffas posterne medelst upp bådad entreprenad- eller reservskjuts.
Emellan Ystad och Malmö samt Lund och Helsingborg och vidare mot
Engelholm gå dagligen postverkets diligenser för befordring af post och passagerare.
Kronobr ef bäring en verkställes dels af årligen ombytte brefbärare och dels af entreprenörer.
För åvägabringande af jernväg emellan Landskrona och Eslöf har ett bolag under benämning ”Landskrona-Eslöfs
Aktiebolag” bildat sig.
Bolagsordning för detsamma blef under den 12 Maj 1861 af Kongl. Majit i nåder fastställd.
Det i bolaget tecknade kapital utgör omkring 600,000 R:dr Runt.
Aktietecknarne hafva inbetalt 40 procent af aktiebeloppet, hvilka medel under afvaktan på arbetets början förräntas i sparbanker och enskilda banker.