Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under loppet af innevarande riksmöte har, till följd al Kongl. Maj-.ts den 24 Oktober förlidet år meddelade nådiga förordnande, Herr Statskommissarien och Riddaren O. F. af Sillén tillhandagått Stats-Utskottet med erforderliga upplysningar vid behandlingen af statsreglerings- och andra Statsverket rörande ärenden; Och då, på sätt i likartade fall tillförene egt rum, någon lämplig ersättning för Herr Statskommissariens nitiska och gagneliga biträde bör vid riksdagens slut lemnäs, får, jemte upplysning att vid riksdagen 1856—1858 en gratifikation af 5,000 R:dr och vid sistlidne riksdag ett belopp af 2,750 R:dr i sådant hänseende af Rikets Ständer beviljades, Utskottet, i betraktande häraf och enär innevarande riksdag till sin längd är närmast jemförlig med den sistnämnda, hemställa, att Rikets Ständer måtte tilldela Herr Statskommissarien och Riddaren O. F. af Sillén för hans i omförmälda afseende iemnade biträde en gratifikation af 2,750 R:dr, att af Riksgäldskontoret utbetalas.
Stockholm, tryckt hos N. Marcus, 1863- Stats-Vtskollels Memorial M 219.
I Y:o 219.
Ank. till Exp.-Utsk, den 6 Nov. 1863, kl. 11 f. m.
Memorial, med förslag till voteringsproposilioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Kongl. Maj.is nådiga framställning om Krigs-kollegii ombildning till en Armé-förvaltning. (U. A.) Sedan Riks-Slånden numera faltat beslut öfver Stnts-Ulskottets Utlåtande, M 188, i anledning af Kongl. Majits den 21 nästlidne April till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition, angående Krigs-kollegii ombildning till en Armé-förvaltning, får Utskottet härmed i denna fråga afgifva det vidare yttrande, som af berörda beslut påkallas.
Uti nämnda utlåtande hade Utskottet, af anförda skäl, tillstyrkt, att Rikets Ständer, med bifall till hvad Kongl.
Majit uti ifrågavarande nådiga Proposition äskat, måtte i underdånig skrifvelse förklara, det Rikets Ständer för sin del godkänna grunderna för det af 1861 års Lnndtförsvars-komité afgifna förslag till Krigs-kollegii ombildning, enligt hvilket detta Kollegium skulle förändras till en Armé-förvaltning, der ärendena efter sin olika art pröfvas och afgöras utaf särskilda af hvarandra oberoende afdelningar eller embeten under hvar sin ansvarige chef, i vissa mål allena beslutande, i vissa mål samfäldt med embetsledomöter; men att Rikets Ständer, som funnit svårighet för sig möta alt ingå uti fullständig pröfning af förslagets enskildheter, ansett sig böra i underdånighet anhålla, dels alt Kongl.
Majit täcktes låta tillse att uti den nådiga instruktion, som kan blifva för den nya Armé förvaltningen utfärdad, så noggrannt som möjligt skiljes emellan de ärenden, uti hvilka embets-chef må ega ensam beslutanderätt, och dem, hvilka böra genom omröstning Bih. lill R.
Brot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 20 Hä/t. 1 2 Stats-Ulskotlels Memorial M 219. afgöras, på det ingen tvekan må uppstå om sältet för hvarje förekommande måls behandling; dels att ändamålsenliga och betryggande kontroller i afseende på de under Krigs-kollegii disposition ställda medels och fonders förvaltning icke måtte saknas; — samt att Rikets Ständer medgifva, att, derest Kongl. Majit skulle finna skäligt att före nästa riksdag förordna om Krigs-kollegii förändring till en Arméförvaltning, det för Krigs-kollegii aflöning nu på Riks-statcn uppförda anslag må för den nya förvaltningen användas intill dess en definitiv stat kan i sådant afseende varda i behörig ordning antagen.
Hvad Utskottet sålunda föreslagit är, enligt Utskottet tillhandakomma protokollsutdrag. godkändt af Preste-Ståndet.
Ridd'rskapet och Adeln har, lör sin del, deremot fattat följande beslut: »att Rikets Ständer skulle till svar å den Kongl. Propositionen i underdånighet meddela, alt Rikets Ständer finna den nuvarande organisationen af Krigs-kollegium i flera hänseenden olämplig och bristfällig, och alt Rikets Ständer medgifva, att Krigs-kollegium förändras till en Armé-förvaltning på det sätt, att inom densamma bildas tre särskilda afdelningar, hvardera ställd under en mil i tä r-chef, och att åt desse chefer uppdrages alt, hvar inom sin afdelning, på eget ansvar, med nödigt biträde handlägga oell afgöra alla sådana mål, som i något hänseende fordra militäriskt—tekniska insigt er; hvaremot åt en särskild, af milrtärcheferne oberoende, af endast civila ledamöter bestående oc h kollegialt arbetande afdelning uppdrages dels vården och inseendet af arméens boställen, dels förvaltningen af de landtförsvaret tillhöriga fonder, dels kontrollen olver dispositionen af Armé-förvaltningens kassa, dels den bokföring, som alser att redovisa lör ernbetsverkets hela förvaltning, de's ock slutligen alla de ärenden, som, enligt den instruktion, som af Kongl. Majit för Armé-förvaltningen kommer att utfärdas, icke äro hänförliga till militariskt— tekniska frågor; hvarjemte Rikets Ständer förklara, att om Kongl. Maj: t fi noer lämpligt att löre nästa riksdag gå i lör fattning om inrättande af en Armé-förvaltning, i enlighet med nu uppgifna grunder, det nuvarande anslaget till Krigs-kollegium må lör sådant ändamål användas, dock under löibehåll, ali Statsverkets utgifter icke derutöfver n å ökas till följd af anspråk af de nu der anställde embels- och tjenstemän.»
Och hafva Borgare- och Bonde-Stånden, med afslag å Utskottets betänkande, godkänt och antagit det under ärendets behandling i Utskottet utaf Herr A. W. Björck framställda förslag, hvilket innefattas uti hans vid betänkandet fogade reservation, deruti tilistvrkes, att Rikets Ständer mätte i svar å den nådiga Propositionen underdånigst meddela, »alt Rikets Ständer finna den nuvarande organisationen af Krigs kollegium i flera hänseenden olämplig och bristfällig, och att Rikets Ständer medgifva, alt K’igs-kollegium förändras lill en Armé-förvaltning på det sätt, att inom densamma bildas tre särskilda afdelningar, hvardera ställd under en militär-chef, och alt åt dessa chefer uppdrages alt, livar inom sin afdelning, med nödigt bitiäde, på eget ansvar handlägga och afgöra alla sådana mål, som i något hänseende fordra militär iskt-tekniska iusigter: men att alfa Slals-Utskottets Memorial M 219. 3 öfriga mål och ärenden öfverlemnas tili en särskild af militär-cheferne oberoende afdelning, som utgöres af endast civile medlemmar och med kollegialt arbetssätt, åt hvilken afdelning tillika uppdrages den omedelbara dispositionen af Armé-förvaltningens kassa och kontrollen deröfver jemte 'deri bokföring, som afser alt redovisa för embelsverkets hela förvaltning; samt att Rikets Ständer dels anhålla, att Kongl. Maj:t ville från Armé-förvaltningen skilja såväl vården och inseendet öfver arméens boställen, som förvaltningen af de landtförsvaret tillhöriga fonder, äfvensom ock tillse alt kassaförvaltningen bringas i öfverensstämmelse med den reglering af Statens allmänna penningeförvaltning, som kan blifva en följd af Rikets Ständers derom särskildt gjorda underdåniga framställning; dels förklara, att, om Kongl. Maj:t finner lämpligt, att före nästa riksdag gå i författning om inrättande af en Armé-lörvaltning, i enlighet med nu uppgifna grunder, Rikets Ständer medgifva, att nuvarande anslaget till Krigs-kollegium må för sådant andamål användas, dock under förbehåll, att Statsverkets utgifter icke derutöfver må ökas till följd af anspråk nf de nu der anställde embets- och tjenstemän»; hvarjemte sistbemälda tvänne Riks-Stånd beslutat, det skola, i öfverensstämmelse med hvad Krigs-kollegium yttrat, Rikets Ständer tillika uttrycka den åsigt, att alla frågor om tjänstetillsättningar, transporter och afsked samt åtal rörande fel eller försummelser i tjensten, för så vidt Krigsförvaltningens egna tjenstemän angår, böra af embetena vid gemensamma sammanträden afgöras.
Häraf visar sig att viisendtliga skiljaktigheter förefinnas i Riks-Ståndens beslut; och då någon sammanjemkning af desamma svårligen lärer kunna tillvägabringas, återstår endast, enligt Utskottets tanke, att genom omröstning i Förstärkt Stats utskott afgöra denna fråga; hvarvid först, för bestämmande af kontraproposition, votering torde få anställas enligt följande proposition: »Den, som vill att till kontraproposition vid den blifvande hufvudvoteringen antages llidderskapet och Adelns beslut, »att Rikets Stander skola till svar å den Kongl.
Propositionen i underdånighet meddela, att Rikets Ständer finna den nuvarande organisationen af Krigs-kollegium i flera hänseenden olämplig och bristfällig, och att Rikets Ständer medgifva, att Krigs-kollegium förändras lill en Armé-förvaltning på det sätt, att inom densamma bildas tre särskilda afdelningar, hvardera ställd under en militär-chef, och att åt dessa cheler uppdrages att, hvar inom sin afdelning, på eget ansvar, med nödigt biträde handlägga och afgöra alla sådana mål, som i något hänseende fordra militäriskt-tekn iska insigter; hvaremot åt er. särskild, af militarcheferne oberoende, af endast civila ledamöter bestående och kollegialt arbetande afdelning uppdrages, dels vården och inseendet af arméens boställen, dels förvaltningen af de landtförsvaret tillhöriga fonder, dels kontrollen öfver dispositionen af Armé-förvaltningens kassa, dels den bokföring, sorn afser att redovisa för embetsverkets hela förvaltning, dels ock slutligen alla de ärenden, som, enligt den instruktion, som af Kongl. Maj:t för Armé-förvaltningen kommer » 4 Stats-Utskottets Memorial JYs 219. att utfärdas, icke äro hänförliga till militäriskt—tekniska frågor; hvarjemte Rikets Ständer förklara, att om Kongl.
Majit finnér lämpligt, att före nästa riksdag gå i författning om inrättande af en Armé-förvaltning, i enlighet med nu uppgifna grunder, det nuvarande anslaget till Krigs-kollegium må för sådant ändamål användas. dock under förbehåll, att
Statsverkets utgifter icke derutöfver må ökas till följd af anspråk af de nu der anställde embets- och tjenstemän», röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontraproposition Preste-Ståndets beslut, »att Rikets Ständer, med bifall till hvad Kongl. Majit uti
Dess nådiga Proposition, angående Krigs-kollegii ombildning lill en Armé-förvaltning, äskat, uti underdånig skrifvelse föiklara, att Rikets Ständer lör sin del godkänna grunderna för det af 1861 års Landtlörsvars-komité afgifna förslog till Krigs-kollegii ombildning, enligt hvilket delta Kollegium skulle förändras till en Armé-förvaltning, der ärendena efter sin olika art prölvas och afgöras utaf särskilda af hvarandra oberoende afdelningar eller embeten under hvar sin ansvarige chef, i vissa mål allena bes'utande, i vissa mai samfäldt med embetsledamöler; men att Rikets Ständer, som funnit svårighet för sig mola att ingå uti fullständig pröfning af förslagets enskildheter, ansett sig böra i underdånighet anhålla, dels alt Kongl.
Majit täcktes låta tillse att uti den nådiga instruktion, som kan blifva för den nya Armé-förvaltningen utfärdad, så noggrann! som möjligt skiljes emellan de ärenden, uti hvilka embets-chef må ega ensam beslutande rätt och dem, hvilka böra genom omröstning afgöras, på det in gen tvekan må uppslå om sättet för hvarje förekommande måls behandling, dels att ändamålsenliga och betryggande kontroller i afseende på de under Krigs-kollegii disposition ställda medels och fonders förvaltning icke mätte saknas; — samt att Rikets Ständer medgifva, att, derest Kongl.
Majit skulle finna skäligt att före nästa riksdag förordna om Krigs-kollegii förändring till en Armé-förvaltning, det för Krigs-kollegii aflöning nu pä
Riks-stalen uppförda anslag må för den nya förvaltningen användas, intilldess en definitiv stat kan i sådant afseende varda i behörig ordning antagen »
För hufvudvotcringen föreslås följande proposition: »Den, som godkänner Borgare- och Bonde -Ståndens beslut, »att Rikets Ständer till svar å Kongl. Majits nådiga Proposition, angående Krigs-kollegii ombildning lill en Armé-förvaltning, underdånigst meddela, att Rikets Ständer finna den nuvarande organisationen af Krigs-kolh-gium i liera hänseenden olämplig och bristfällig, och att Rikets Ständer medgifva, alt Krigs-kollegium förändras till en Arméförvaltning på det sätt, att inom densamma bildas tre särskilda afdelningar, hvardera stalld under en Militär-chef, och att åt dessa chefer uppdrages att, hvar inom sin afdelning med nödigt biträde, på eget ansvar handlägga och afgöra alla Siats-Utskottets Memorial M ‘219. sådana mål, som i något hänseende fordra militärisk t—tek niska insigter : men att alla öfriga mål och ärenden öfverlemnas till en särskild af militär—chefcrne oberoende afdelning, som utgöres af endast civila medlemmar och med kollegialt arbetssätt, ål hvilken afdelning tillika uppdrages den omedelbara dispositionen af Armé-förvaltningens kassa och kontrollen deröfver jemte den bokföring, som alser att redovisa för embetsverkets bela förvaltning; samt alt Rikets Ständer dels anhålla, att Kongl. Majit ville från Armé-förvaltningen skilja såväl vården och inseendet öfver arméens boställen, som förvaltningen af de landtförsvaret tillhöriga fonder, äfvensom ock tillse att kassaförvaltningen bringas i öfverensstämmelse med den reglering af Statens allmänna penningeförvaltning, som kan blifva en följd af Rikets Ständers derom särskildt gjorda underdåniga framställning; dels förklara, att om Kongl.
Majit finner lämpligt att före nästa riksdag gå i författning om inrättande af en Armé-förvaltning, i enlighet med nu uppgifna grunder.
Rikets Ständer medgifva, att nuvarande anslaget till Krigs-kollegium må för sådant ändamål användas, dock under förbehåll, att Statsverkets utgifter icke derutöfver må ökas till följd af anspråk af de nu der anställde embets- och tjenstemän, dels ock slutligen uttrycka den åsigt, att alla frågor om tjenstetillsättningar, transporter och afsked samt åtal rörande fel eller försummelse i tjensten, för så vidt krigsförvalt— ningens egna tjenstemän angår, bör af Embetena vid gemensamma sammanträden afgöras», röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej. nntagesi (lista alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut; (2:dra alternativet) Preste-Ståndets beslut.
Stockholm den 5 November 1863. !lih. lill II.
Prut. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 20 Haft. 2 STOCKHOLM, TISYCKT HOS JOIL BECKMAN, 1863 Stats- Utskottets Memorial N:o 220.
I N:o 220.
Ack. till Exp.-Utek. den 6 Nov. 1863, kl. 2 e. m.
Memorial, med förslag till stadgatiden i det nya reglementet för Riksgäldskontoret, angående de under nuvarande riksdag på nämnde Kontor anvisade statsutgifter, äfvensom angående de för jernvägsbyggnader beviljade anslag och lån samt om anskaffande af dertill nödiga medel. (R. A.)
Vid uppgörandet af bilagda förslag till de stadganden uti Riksgälds kontorets reglemente, hvilka afse de utaf Rikets nu församlade
Ständer beviljade tillfälliga statsutgifter, som blifvit anvisade att från nämnde kontor utgå, har Utskottet ansett sig böra i en särskild underafdelning upptaga de vid denna riksdag för jernvägsbyggnaderna beviljade anslag och lån samt föreskrifterna om sättet för anskaffande af dertill nödiga medel, helst dessa icke ingå i Riksgälds kontorets vanliga hufvudbok, utan i en särskild räkenskap redovisas.
I afseende på det eller de ämnen, hvarom hvarje särskild § handlar, får Utskottet i öfrigt hänvisa till nedanstående förteckning, som jemväl upptager de Memorial eller Utlåtanden, på hvilka hvarje föreslagen § sig grundar; hvarjemte Utskottet får erinra att, derest Rikets Ständer, i anledning af väckta, men ännu icke slutligen afgjord a frågor, skulle före riksdagens slut bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa några ytterligare låne- eller anslagssummor, torde, till följd af derigenom föranledda tillägg, de numror, hvarunder de särskilda §§ upptagits, komma att undergå någon förändring vid utskrifningen af original-exemplaret utaf det blifvande reglementet, § 126, angående utbetalningssättet för de under denna riksdag beviljade extra statsutgifter, är hufvudsakligen öfverensstämmande med § 110 i 1860 års reglemente. lith. till R.
Fröt. 1862 <2 1863. é Sand 1 Åfd. 4 Band. 21 Baft. 1 9 Stats-Utskottets Memorial N:o 220. § 127, morn. l:o, angående det extra anslaget till Hans Maj:t Konungen, grundar sig på Utskottets af Rikets Ständer bifallna Utlåtande N:o 65. moni. 2:o, angående anslaget till betäckande af Svenska Statsverkets andel i kostnaderna i anledning af Hennes Maj:t Enkedrottning
Desiderias dödliga från fälle, öfverensstämmer med Utskottets af Rikets Ständer gillade hemställan i Utlåtandet N:o 131. mom. 3:o, 4:o, 5:o, 6:o och 7:o, angående anslag till komplettering och omarbetning af inventarier; till reparation af första stora våningen i Kongl. Slottet; till anbringande af vattenledning och utvidgande af gasledningen i Kongl. Slottet; till igenfyllande af kanalerna vid Haga lustslott samt till reparationer å sistnämnda slott, grunda sig på Utskottets i 7:de, Sale, 9:de, 10:de och ll:te punkterna af Utlåtandet Nio 38 gjorda och af Rikets Ständer godkända framställningar. § 128, angående anslag till uppförande af ett stratfarbets-fängelse i Carlskrona, innefattar Rikets Ständers beslut i enlighet med 21:sta punkten i Utlåtandet N:o 39. § 129, angående lånet för uppförande af byggnader å häradshöfdinge-bostället Mälby, öfverensstämmer med nu gällande reglementes 115:de §, jemförd med Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 143, 9:de voteringen. § 130, angående de särskilda anslagen för landtförsvaret tillhörande föremål, grundar sig på Rikets Ständers, i enlighet med Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden och Memorial, fattade beslut, nemligen: mom. l:o, angående anskaffning af refflade kanoner, enligt Utlåtandet N:o 66, 27:de punkten; morn.
2:o, angående refflade infanterigevärs anskaffning, enligt 28:de punkten; mom.
3:o, angåeude anskaffande af kavalleri-sablar, enligt 29:de punkten; mom.
4:o, angående fortsättande af arbetena å Carlsborgs fästningsbyggnad, enligt 31:sta punkten; mom.
5:o, angående fästningsarbetena vid Carlskrona, enligt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 143, 17:de voteringen; mom. 6:o, 7:o, 8:o, 9:o, 10:o och ll:o, angående fvllnadsanslag till indelta arméens utredning; till förhöjning i beklädnads-passevolansen vid Svea och Andra lifgardes-regementena, lifgardet till häst, husar-regementet Konung Carl XV och sappör-kompaniet; till ytterligare tillökning i beklädnads-passevolansen vid samma korpser; till förhöjning i beklädnads-passevolansen vid Svea och Göta ar tilleri-regementen och vid Vendes artilleri; samt till underhåll af beväringsmanskapets beklädnad, enligt Utlåtandet N:o 66, 21:sta punkten litt. b) och c); mom. 12:o, angående Topografiska korpsens arbeten, enligt samma Utlåtande, 34:de punkten; mom. 13:o, angående aflöning åt den ökade arbetspersonalen för militära karteverket, enligt 35:te punkten i samma utlåtande; Stats-Utskottets Memorial N:o 220. 3 mom.
14:o, angående understöd åt svenska officerare, som hos främmande magt inträda i aktiv tjenstgöring, enligt 37:de punkten; mom.
15:o, angående kostnaden för arreststraffets tillämpning vid indelta arméen, enligt sednare delen i 39:de punkten; mom. 16:o, angående uppförande af kokhus m. fl. byggnader för andra lifgardet, enligt 40:de punkten; mom. 17:o, angående anskaffande af s. k. skyddstält, enligt 41:sta punkten; mom. 18:o. angående uppgifter öfver kostnaderna för till Kongl.
Krigs-kolIegii förvaltning hörande föremål, enligt 42:dra punkten; mom. 19:o, 20:o, 21:o och 22:o, angående anskaffande af gevär till ersättning för dem. som komma att utlemnas till skarpskytteföreningarne samt angående anslag till aflöning åt instruktörer; till målskjutningspremier; och till ammunition åt nämnda föreningar, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 67; mom. 23:o, angående ersättning i följd af
Näs kungsgårdshjelps upphörande, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 59. § 131, mom. l:o och 2:o, angående anslag för anskaffande af ny krigsfartygs-materiel samt för åtskilliga arbeten och anskaffningar vid flottans stationer, grunda sig på Rikets Ständers bifall till Stats-Utskottets hemställanden i 3:dje och 14:de punkterna af Utlåtandet N:o 81, jemte ett af samtliga Riks-Stånden beslutadt tillägg till 3:dje punkten; mom. 3:o, angående anslag till försök för utrönande af pansarplåtars förmåga att motstå skott m. m., öfverensstämmer med Rikets Ständers, genom bifall till Utskottets Utlåtande N:o 32, fattade beslut. § 132, angående de särskilda extra anslagen, som äro hänförliga under 6:te Hufvudtiteln, grundar sig på Rikets Ständers beslut i enlighet med nedanstående punkter i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 99 och Memorial N:o 140 samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 143, nemligen: mom. l:o, angående anslag för ekonomiska karteverkets bearbetande, litte punkten i Utlåtandet N:o 99; . mom. 2:o. angående anslag till skiften och afvittringar, 15:de punkten i samma Utlåtande; mom. 3:o, angående svenska Trädgårds-föreningens elevskola och trädgårdsskötselns befrämjande, 28:de punkten; mom.
4:o, angående en agrikulturkemisk försöks-anstalt vid Landtbruksakademiens experimentalfält m. m., 26:te punkten; mom.
5:o, angående anslag för uppförande af byggnader för Ultuna Landtbruks-institut, 17:de och 18:de punkterna samt Stats-Utskottets Memorial N:o 140, 3:dje punkten; mom.
6:o, angående anslag till Alnarps Landtbruks-institut, Utlåtandet N:o 99, 19:de punkten litt. c) och d). 4 Stais-Utskottets Memorial N:o 220. moni. 7:o, angående prisbelöningar vid landtbruksmöte^ 3l:sta punkten; mom. 8:0, angående införskaffande af afvelsdjur af utmärktare boskapsracer, 33:dje punkten; mom.
9:o, angående geologiska undersökningar samt derpå grundade kartor, 34:de punkten, jemte deri af Rikets Ständer gjord ändring, i afseende på summans anvisande utan fördelning på 3 år; mom. 10:o, angående en ny byggnad för svenska slöjdföreningens söndagsoch aftonskola, 44:de punkten; mom. ll:o, angående anslag till Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona, 49 punkten i förenämnda Utlåtande N:o 99; morn. 12:o, angående aflöniugen till Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen och dess tjenstebiträden, 54:de punkten i Utlåtandet N:o 99 samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 143, 23:dje voteringen; mom. 13:o, angående anslag till undersökningar, inspektionskostnader och expenser för allmänna arbeten, 56:te punkten i Utlåtandet N:o 99; mom. 14:o och 15:o, angående anslag till arfvoden för lärare vid Marieberg samt till stipendier för civilingeniörs-elever, 55:te punkten; mom. 16:o, angående ersättning till aflidne Häradsskrifvaren C. E. Ruckmans sterbhus, 13:de punkten litt, f) i sistnämnda Utlåtande. § 133, angående lån för utförande af grundförbättringar å Alnarps egendom, innefattar Rikets Ständers beslut, i öfverensstämmelse med Utskottets Utlåtande N:o 99, 19: de punkten litt, a). § 134, angående statsbidrag till väganläggningar och vägförbättringar, brooch hamnbygnader, kanaler, strömrensningar och andra vattenkommunikationer, äfvensom för sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag, grundar sig på Rikets Ständers beslut, i enlighet med nedanstående punkter af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141 och Memorial N:o 168 samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 207, nemligen: mom. l:o, angående anslag för anläggning af nya samt förbättring af backiga eller eljest mindre goda vägar, enligt N:o 141, Usta punkten; mom.
2:o, angående anslag för den tillämnade kommunikations-leden mellan Bräcke gästgifvaregård och staden Sundsvall, enligt N:o 141, 2:dra punkten; morn.
3:o, angående anslag för anläggning af väg från Öhrträsk till Fredrika kyrka och vidare till Åsele, enligt N:o 141, 4:de punkten; mom.
4:o, angående anslag för anläggning af väg mellan Letsbo by i Ljusdals socken och Ramsjö kyrka, enligt N:o 141, 5:te punkten; mom.
5:o, angående anslag för anläggning af väg mellan Östmarks kyrka och Norska gränsen i närheten af Kaikelandstorp, enligt N:o 141, 12:te punkten, med iakttagande af den deri utaf samtliga Riks-Stånden beslutade ändring; - Stais-Utskottets Memorial N:o 220. 5 mom. 6:0, angående anslag för uppförande af en jernbrO Öfver Sagån i trakten af Nyqvarn, enligt N:o 141, 16:de punkten; mom. 7:o, angående anslag för anläggande af en jernbro öfver Lillå Hani marsundet, enligt N:o 141, 22:dra punkten; mom. 8:0, angående anslag för understödjande af mindre hamn- och brobyggnader samt upprensningar af åar och farleder, enligt N:o 141. 24:de punkten; mom.
9:o, angående anslag för anläggande af en dragväg vid samt verk ställande af muddrings-arbeten ofvanför staden Falkenbergs hamu, enligt N:o 141, 26:te punkten; inom.