Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit likväl finner för godt att ännu någon tid bibehålla Kungshuset, de medel som genom försäljningen af Råds- och Fruntimmers Byggningarna inflyta, jemte de för redan försålda hus erhåline 6? c? R:d 8 sk. lemnade full tillgång för K ungshusets reparationskostnad, sorn förslagsvis är upptagen till 9 31 Den 8 Juni. 921 E:d 24 sk. 8 rst.
Utskottet vördsamt öfverlemnar till Riksens Höglofl..
Stockholm den. 31 Maj 1815.
Ridderskapets och Adelns Ledamöters vägnar Carl De Géer.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr, Landberg.
Uppläst hos samteliga Riks-Stånden den 8 Juni. Riksens Höglofl.
Ständers Stafs Utskotts Betänkande, i anledning af Riksdagsmannen Sandstens Memorial, om tillstånd att fä erlägga Kronoutskylder na i Spannmål.
Till Den 8 Juni. 357 Till Stats-Utskottet har ankommit följande:
Utdrag af Hedervärda Bonde-Ständets Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 17 April från Jönköpings Tän Anders Sandsten ingifvet så lydande Memorial : ”Värdaste Medbroder! ”Krono-Utskyldernes betalning hösttiden medför icke sällan ganska betydliga olägenheter för mindre bemedlade Jordbrukare.
De måste då i ett elakt väglag färdas till Städer och aflägsna orter , att sälja sin Spannmål för att erhålla penningar till Utlagornas betalning.
De blifva ej sällan missbudne af SpannmålsSpeculanter, sorn alltid förstå att begagna tillfället, för att kunna upphandla säden till vanpris, och sälja den om våren med oskälig vinst.
Händer sig åter, att jordbrukaren ej kan anskaffa penningar, så sker utpantning af hans egendom, som går i mät, och ofta måste säljas för halfva värdet.
Dessa olägenheter kunna lätt afhjelpas, on# det tillåtes Jordbrukaren, att i stället för contante penningar fa på närmaste Krono-Uppbörds
Ma - gazm Den 5 Juni'. gazin ooli efter beräkning af Markegång -pris leverera
Säd in natura inom den i December hvarje år, med rättighet att i April månad följande året få återlösa den, om så skulle behöf•vas, emot ett förhöjdt pris, högst i R:d Banco på tunnan, som synes vara svarande emot intorkning, musfrat och magazins-kostnad, helst Kronan synes icke böra beräkna sig någon Spannmålsavance, eller vinna på sina undersåtares bekostnad.
Genom en sådan anstalt har Kronan fullkomlig säkerhet för sin skatt, och Jordbrukaren befrias från de otaliga olägenheter , som nu trycka honom.
Mati skulle väl kunna invända, att Kronan då ej kunde begagna någon sädesförsälj*iing förr än efter April månads slut; men hälften af levereringen kunde likväl med ali säkerhet före den tiden försäljas, emedan man kan antaga, att blott hälften af Jordbrukare kunde komma i förlägenhet deraf, att vårtiden återköpa sin Spannmål.
Till undvikande af all mannamån vore likväl nödigt, att all säd beräknades, emot. toges och utlevererades efter vigt, till 134 tunnan af Råg och 11 för Kornet, såsom det skedde i Regal a Bränneri-tiden.
Då Jordbrukaren på detta sätt fick om hösten afbetala på Magazinet sina Krono-Utlagor i ,Spannmål, emot en af Magazins - förvaltarne utgifven Depositions-Attest, hvilken hos Krono. Uppbördsman nen på Uppbördsstämma;! borde gälla - Den 8 Juni. 359 la som contante penningar, vunne Jordbrukaren en betydlig lättnad i sina bördor, och Staten och Kronan, efter min tanka, alldeles ingenting förlorade.
Så vida detta mitt förslag vinner mina Hedervärda Medbröders bifall, anhåller jag att detta Memorial måtte med de öfriga respectiva Standen communiceras och till behörigt Utskott remitteras.
Stockholm dén 15 April 1815.” And.
Sandsten från Ostra Härad i Jönköpings Llän.
Johan Longberg från Gestrikland instämde i detta Memorial; med tillägg, det Bergslagen måtte förunnas lika rätt, att i brist af penningar få leverera Jern efter Markegnndspris; hvarmed Per Persson från Nora Bergslag, Eric Persson och Jan Persson från Carlstads
Län samt Petter Persson från Örebro Län sig förenade.
Hans Michaelsson från Norra Helsingland yttrade: att det icke vore lämpligt för hans hemort, eller de flera Norra orterna af Piket, leverera spannmål efter vigt; ty säden der blefve esomoftast hvarken fullmogen eller så bördig, sorn. i de Södra orterna.
Jon Jonsson från Blekinge ansåg det val vara bra, om rättighet erhölles, att när behcfvet så pa - 36° J)en 8 Juni* påfordrade, få leverera spannmål och Jern efter Jylarkegåugspris, men trodde ett betydligt hinder deremot förekomma i den omständigheten, att Stats - Contoiret då icke kunde i den tid och ordning som vederbör, anskaffa penningar till Statens Embets-och Tjenstemän, som der skola uppbära sina Eoner, Het skulle troligen ock inträffa, att Bergslagsorterne i närvarande conjunctur icke godtgjorde sina Krono - utskylder, utan med Jern, som kan hända icke blefve såldt; hvarföre Jon Jonsson vore af den tanka, att den föreslagne leverancen af jern i stället för penningar ingalonda borde äga rum,” Eullmägtigen från Vester - Norrland, Petter Jernström från Vesterås Län, Nils Ericsson från Södra Helsingland och Johannes Persson från Skaraborgs
Län instämde uti det yttrande Hans Michaelsson från Norra Helsingland afgifvit; med förklarande, att dessa Eän önska få betala sina Krono - Bentor, såsom hittills, efter Markegångs» pris, Anders Joachimsson från Östergöthland an. förde, att då ifrågavarande tillåtelse vore,nyttig för somliga, men ej för alla orter, borde fritt val äga rum, att antingen med penningar eller spannmål få godtgöra Krono - utsky Idema, Jon Göransson från Södra delen af Öland* förmälte det ej vara lämpligt för dess hemort att leverera spannmål till Krono - Utskyldernes godt’ gö:
JDen 8 Juni, 361 görande, emedan allmogen, särdeles 1 missväxtår, knappt kan förskaffa sig säd till Kronq-Tionden; i följd hvaraf Jon Göransson yrkade, att dess Committenter, hädanefter sosn hittills, må betala sina Skatter med penningar.
Hvari Erland Larsson instämde.
Sandsten erinrade, att meningen med dess Menimorial vore, att endast bereda den, sorn ej kan prsestera penningar, rättighet att i stället få aflemna spannmål. Daniel Andersson från Upland yrkade, att någon förändring uti hvad redan stadgadt är om sättet för Krono - Utskyldernes erläggande ej må vidtagas.
Nils Månsson från Malmö Län yttrade, att så vida de framställda förslagen om rättighet till leverering af spannmål och jern, då Krono-Utlagorna ej kunna med penningar gäldas, skola vinna bifall, lär blifva en ovilkorlig följd, att Statens Embets- och Tjenstemän tillförbindas emottaga sådana varupersedlar, i stället för deras penningelörrer.
Något vidare var nu icke att i ämnet anföra; hvarföre ofvanintagna Memorial med de i anledning deraf förekomna tillägg och anmärk nin - 362 JDen 8 Junit ningar, remitterades till Stats - Utskottet* Ut Supra.
Ex Officio Olof Werlin.
Ehuru det sätt till Krono - IJtskyldernes erläggande, som Riksdagsmannen Sandsten föreslagit» vä! skulle vid ett och annat tillfälle i vissa Landsorter vara för den skattskyldige till någon förmon, kan likväl Stats - Utskottet detsamma icke tillstyrka, i anseende till de olägenheter ©ch äfven möjliga förluster för Kronan och Stats-Verket, som derigenom skulle uppkomma.
Om det skulle tillåtas de skattskyldige, vid de tillfällen de hafva en ymnigare tillgång på spannmål, än de för eget behof kunde använda, att med denna vara få afbörda sig sina KronoUtlagor, blefve det nödvändigt, till en billig jemlikhets iakttagande de Skattskyldiga emellan, att medgifva en lika rättighet för andra producter, såsom jern och fiskvaror rn. rn. i de orter, der dessa utgöra hufvudnäringen för invånarne.
Majtt och Kronan skulle då föranlåtas, att anlägga en mängd Magaziner och förrådshus i alla Län och dervid aflöna en talrik Betjening , enär nu varande Magaziner hvarken vore för denna utvidgade anstalt tillräckliga, ej eller den dervid nu "anstälde Betjening möjligen kunde med - Den 8 Juni. medhinna att med elen noggrannhet och vard, som erfordras, behörigen stöta de i så betydlig mängd tillökta göromål.
' Om dessa ifyfagaziner och förrådshus det ena året året vore fulla; så skulle åter vid ett ari- * nät år, då en fördelaktigare conjunctur för den Skattskyldige vid dess produeters afsättning inträffade, de komma att stå alldeles tomma, och Staten således då, utan någon slags nytta, vidkännas en dryg aflöning för en sysslolös Betje-, ning.
Och då Kronan för eget behof icke hade af nöden den mängd varor, som vid en ymnigare tillgång, men trög afsättning, uti Magazinen och Förrådshusen levererades, så skulle, enär dessa icke kunde af Kronan afyttras till det pris, hvarföre de blifvit emottagna, desamma, i förväntan på en mera gynnande och formenlig afsättning, möjligen en längre tid komma att uti Förrådshusen och Magazinerne blifva qvarliggande, der de voro underkastade hvarjehanda afbränningar och jemväl förskämning.
Dan föreslagne rättighet för den Skattskyldige, att i April månad följande årer få återlösa den levererade varan, om så skulle behöfvas , är till dess begagnande både oviss att påräkna, och skulle icke eller afhjelpa den förlägenhet, Stats-Verket under tiden skulle råka uti, vid saknad tillgång af nödiga och påräknade medel, till afloningars och andra Stats - Utgifters bestridande, sorn för Statens upprätthållande och bestånd - Den 8 Juni, stånd icke tåla elt sådant uppskof. 1 öfrigt skulle detta uppbördssätt medföra mycken vidlyftighet i Krono - Räkenskaperna och i en ganska betydlig mon öka Krono - Betjeningens förut öfverhopade göromål.
Ständers egen ompröfning hémstalles detta ärende vördsaniligen.
Eidderskapets
Pä Högvördigä PrestAdelns Ledarnö- Siåndets Ledamöters ters vägnar vägnar Carl De Géer. Gustaf Murray.
På Vällofliga Borgare- På Hedervärda Bonde Stådets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar. vägnar.
Carl Fred, Landberg.
Jon Jonsson. C. Tunelius, Uppläst hos samteliga Riks-Stånden den 8 Juni.
Riksén Höglofl.
Ständers Stats-Utskotts Betänkande om tillökt Penninge-anslag för Lag - Comité en.
TI '-'nder den 26 i denna månad har Stats - Utskottet fått emottaga Kongl. Majus den 10 näst före - Den g Juni. 365 föregångne gifna Nådiga Proposition, om förökadt Fenninge - anslag för Uag-Comitéen, så lydande: Sedan Piksens Ständer, vid tidpunkten af Grund - Ragames omskapande äfven på goda grunder ansett nödvändigt att låta öfverse och förbättra Rikets Allmänna Civil- och Criminal - Ragar, och i sådant afseende hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit att om verkställigheten deraf besörja, samt Riksens Ständer äfven vid den påföljande Urtima Riksdagen, till befordrande deraf, gjort ett årligt ä'nslag af 5oooR:d;så har Kongl. Majit, delande med Rikets Ständer dessa ädla och värdiga omsorger, år 1811, ingått i sådana Författningar, hvarigenom arbetet blifvit börjadt och fortsatt, på sätt Kongl. Majt derom, så väl vid den senaste, som den närvarande Riksdagens början, haft tillfälle att Ständerna underrätta..
Ju vidsträcktare och tyngre detta arbete syntes blifva, ju flera voro de svårigheter, som mötte vid tillsättande af den Comité, åt hvilken arbetet skulle uppdragas, och hvaraf Kongl. Majit förordnat "issa ledamöter till Förslagets egentliga utarbetande emot bestämda arfvoden, och de öfriga till deltagande i granskningen deraf. Bland dessa svårigheter har den xnindsta icke varit fördelningen af de anslagna 5000
Rid, hvarmed borde bestridas de arbetandes arfvoden, aflöningar för Cornitterades Secreterare och nödiga Cantzlister, samt en dryg trycknings - kostnad af redigerade Förslag, som tid efter annan böra läggas - 366 Deri 8 Juni, gas under Allmänhetens granskning, och till ett be» tydligt antal Exemplar gratis utdelas bland Emhetsmanna-Corpsen.
Ehuru som helst denna summa blifvit fotdelad, har den likväl, i afseende pade arbetandes arfvodeu funnits otillräcklig; ett förhållande, som säkrast visar sig deraf, att bland dö först utnämnde arbetande
Eedamöter tvänne redan skillt sig fran Comitéens göromål oell Hufvud-Stadens kostsamma lefnad, för att återgå till sina Tjenstebefattningar i Landsorten, hvaraf följt, att de arbetandes antal, från 5, måst inskränkas till det möjligen mindsta, af 4, hvilka ändteligen för det sista året, hvardera kunnat tilldelas 1000 B:d, deröfver någon tillökning af nuvarande anslag icke later sig verkställas.
Under den uppmärksamhet, hvarmed detta vigtiga ärende blifvit följdt, har Kongl. Maj:t einedlertid inhämtat, att utom det redan utkomna Eörslaget till Lifter-måls Balk, ännu en annan Balk med dess Bilagor är färdig att läggas under prässen: att tvänne andra äro till större elier mindre del vidgjorde, och att åtskillige erforderlige upplysningar och samlingar för de öfriga äro besörjde.
Om, af sådana anledningar, Kongl. Maj:t anser sig kunna med tillfredsställelse fatta den förhoppning, att de arbetande, genom förenade bemödanden, biträdde af den allmänna granskningen, icke blott skola utföra deras uppdrag, så långt ämnets svårigheter det medgifva, utan ock söka fullgöra det på en ojemförligt kortare tid, än den Den 8 Juni. 367 den redactionen af 1734 års Lag-Bok fordrade, så har också, i sammanhang dermed, ICongl.
Maj:f trott sig böra väcka Riksens Ständers upp. märksamhet på de medel, hvarigenom en sådan framgång närmast försäkras.
Då det ligger i ämnets natur, att de personer, som dermed sysselsättas, böra helt och odeladt uppoffra sin tid åt dessa, kanske mer ansvariga, än tacksamma mödor, då ombyten af egentligen arbetande Ledamöter, hvilka, under en redan förfluten beredningstid, gjort sig bekanta med det vidsträckta ämnet, ofelbart skola medföra afbrott i arbetets drift, och föda svårigheter för nykommande: dä Comitéens nu varande Ledamöter antingen äro lönlöse, eller svagt lönte Embetsman, hvilka ur nyssnämnda skäl böra finna sig fredade från bekymmer af en nödvändig utkomst, skadeslöse för en tid , som den enskildta nyttan kunde använda fördelaktigare, och fästade genom skäliga vedergällningar vid ett långt och trälsamt arbete: då Comitéens granskande Ledamöter icke njuta annan-belöning, än den öfvertygelsen att gagna: och då slutligen ett större afseende lärer böra lemnäs åt vigten och framgången af ett företag, som har allmänt väl och Nät iona 1-ä‘ran till föremål, än åt de, i alla fall, ringa kostnader, hvilka dermed kunna vara förenade; så har ICongl.
Majit, ledd af omsorgen för en oafbruten gång af Lag-Comitéens arbeten och af nyss anförda betraktelser, ansett sig icke kunna underlåta hos Riksens Ständer före* 368 Den 8 Juni. föreslå, att det ärliga anslag af 5000 R:d, Rikets Ständer redan för detta andarnål beviljat, måtte , intill nästa Riksdag, förökas tned ytterligare 4 ä 5000
Majtt har med denna Kådiga framställning gjort hvad Kongl. Maj:t trott sig böra göra, och skall dessutom, förr eller senare, med Nådigt välbehag anse den elier dem af Comiteens arbetande Ledamöter, sorn sina skyldigheter, efter bästa förmåga, sökt uppfylla.
Det som intill dess återstår att göra, öfverlemnar Kongl Majd härmed till Rikets Ständers Upplysta godtfinnande.
Derjemte har från Häglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit remitteradt ett Memorial af Riksens Höglofl.
Ständers Justius-Ombudsman m. m< Herr Friherre L. A. Mannerheim, som likaledes framställt, ej mindre vigten och värdet af LagComitéens arbeten till vinnande af goda och efter tidehvarfvets skick lärnpade Lagar; än ock nödvändigheten deraf, att anslaget för Comitéen ökas till Qooo R:d, så att de fyra arbetande Ledamöterne matie undfå ntindst 2000 R:d hvardera årligen, från nästa års början, samt att Riksens Ständer dessutom matte försäkra dem att efter fulländad! arbete icke sakna ett värdigt under - Den 8 Juni.
369 berhall för deras öfriga lifstid , så vida de ej i Statens tjenst undfå motsvarande förmo ner.
Under öfvervägande af detta ämne har Utskottet funnit,* huruledes Riksens Ständer, då de, vid Riksdagen här i Stockholm 180g och 1810 ånsago nödigt anhålla örn tillförordnande af ea särskildt Comité, att utarbeta ett fullständigt för slag till ett nytt .Lagverk, som vid nästa Lagtima Riksdag skulle till Riksens Ständers granskning öfverlemnas, hade afseende dera, att denna Comité kunde sammansättas af sådana kunniga och erfarna män, som voro i Statens tjenst och med Löner försedde; hvarföre något penninge - anslag då icke gjordes; men uppå Kongl. Majas Nådiga proposition vid Urtima Riksdagen i Örebro, om behofvet af medel till resekostnadernes ersättning för Ledamöter, som från Landsorterna skulle kallas, samt lämpligt arfvode för dem och de öfriga jemte en Secreterare, samt tryckningskostnad m. m. beviljade Riksens Ständer de hittills nu på Stat bestådde 5000 R:d.
Stats - Utskottet, som jemväl är af den tanka, att Ledamöterne i Lag-Comitén snarare böra vänta, efter fullbordadt arbete, en mot deras möda svarande Vedergällning, än ett större arfvode under arbetets fortgång, har på sadan grundj men med afseende tillika a det nu framställda behofvet af tillökning i anslaget, trott sig böra hemställa, att en förhöjning af 3000 R:d må bevil '4:6 Ji 47 , 48. viljas; hvarigenom detta anslag blefve tillsammans 8 ao o R:d årligen.
Slockholm den 13 Maj 18x5.’
På HögvÖrdiga Prestoch Adelns Ledamö- Ståndets Ledamöters ters vägnar vägnar Carl de Géer.
På Vällofliga Borgare- På Hedervärda Bonde* Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Carl.
Uppläst hos saintcliga Riks - Stunden d. 8 Juni,'
Ständers Stats - Utskotts utlåtande i anledning af Högloft.
Ridderskapets och Adelns beslut om Löners anslående för Landsf scaler och Länsmän. 1?
-L/fter det btats - Utskottet under den 6 i denna månad besvarat hos Höglofl.
Borgare - Ståndet gjorda anmärkningar vid Utskottets yttrande öfver den i Högv.
Prest - Ståndet väckta fråga om förbättring i Läns - Den 8 Juni. 371 i Länsmännens Lönevilkor samt Löners anslåen - de för Lands - Fiscalerna, så har Höglind.
Ridderskapet och Adeln genom Piotocolls - Utdrag a£ den 22 dennes anmodat Stats •
Utskottet att projéctera ett särskildt anslag, att användas till för-< bättrande af Länsmännens Löner, intill dess, efter af Kongl.
Maj:t i Nåder föranstaltande undersökningar, en jemnare och för Länsmännen tillräckligare aflöning kan vinnas; äfvensom nödigt ansetts, att vid öfvervägande utaf frågan örn Lönregleringen i allmänhet, särskildte Löner för Lands - Fiscalerna i Riket matte föreslås.
I anledning häraf får Stats - Utskottet vördsamt gifva tillkänna, att dess Betänkande, hvarigenom Utskottet förklarat sig för närvarande icke kunna tillstyrka Lönförbättring för Länsmännen, eller nya Löners anslående for Lands-Fiscalerna, af de öfriga 3me Respectiva Stånden är bifallet, i anseende hvartill och då frågan sålunda genom Tre Stånds beslut är afgjord, Utskottet icke kan emot 69 §. i Eegerings-Formen vidare åtgärd härvid lemna.
Stockholm d. 31 Maj 1815- På Höglofl.
Ridd. och På Hög v. Prest-Ståndets Adelns Ledamöters Ledamöters Carl De Géer.
Landberg. vägnar vägnar Gustaf Murray Tå Hederv.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonssen. C. Tunelius.
Upp - 37 i i Den 8 Juliu Uppläst hos samteliga Riks - StSndcn d. 8 Juni.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Öfversten G. A.
Memorial om indragning och reglering af öfverflödiga Embeten och Tjenster. TT. VJtt Memorial, sorn Högloft.
Adeln till Stats - Utskottets åtgärd remitterat, har Herr Öfversten m. m. G. A. Bergenstråle, under xnedgifvande deraf, att de vid denna Riksdag •väckta frågor om förbättring i Embets- och Tjenstemanna Corpsernes Eönevilkor äro billiga, tillika framställt, huruledes, genom fel i sjelfva de administrativa forrrjerna och andra mindre hufvudsakligt verkande orsaker, Fäderneslandet blifvit tid elter annan belastadt med ett antal af Tjenstemän, som star utom allt förhållande till verkliga behofvet, till Landets folkmängd och till andra folkrikare Länders Embetsmanna-Corpser, och framför allt till Sveriges förmåga att dem alla behörigen aflöna; och då, till undanrödjande af detta länge öfverklagade och folket hardt tryckande onda, redan vid 1812 års Riksdag blifvit beslutadt, att en Comité borde nedsättas, sorn liadp att undersöka, om icke ändamålet, afminskning i Embetsmännens antal, i förening med en Den 8 Juni. 373 en forlskyndad sakernas gång, Icunde vinnas genom förändring och förbättring antingen af sjelfva formen för'vissa allmänna ärenders behandling , eller af de oeconomiska, commerciella eller reglementariska stadganden , som för derisamma kunde finnas ligga till grund, genom en rigtigare målens fördelning emellan särskildta grenar af förvaltningen, eller genom borttagande af umbärliga oell endast till tidsutdrägt vid profningen af förekommande frågor ledande Instructioner, samt en sådan Comité, efter Herr Öfverstens förmenande, ock straxt derpå blifvit satt och i början haft flera sammankomster; men Kiksdagsberättelsen icke upplyser hvad af denna Comité tillgjordt blifvit; så hemställer Herr Öfversten Bergenstråle, att Cornitén ina sättas i tillfälle och förbindelse, att icke allenast nu genast ( genom trycket lemna Allmänheten del af Protocollen öfver sina hittills hållna öfverläggningar jemte alla dit ingifna särskildta yttranden, betänkanden och förslag, utan ock förpligtas att sådant vid hvarje halft års förlopp hädanefter iaktaga, hvarigenom Nationen sattes i tillfälle att göra rättvisa åt Comiténs bemödanden, att utan dröjsmål inhämta den rigtning dessa efter hand kunde taga, samt att medverka till vinnande af det stora ändamålet genom framställande af de upplysningar eller tvifvelsmål, sorn, grundade på kännedomen af locala förhållanden, förvärfvad under tjenstutöfning i lägre kretsar, icke utan genom allmängörandet af Comiténs företag och begagnandet af den allmänna gransk nin - Den 8 Juni. ningen kunna framkallas.
Och skulle den kostnad, sorn för ett sådant offentliggörande af Corniténs handlingar erfordras, rikligen ersättas af den ■båtnad, som kunde vinnas genom en förenklad administration, genom inskränkning i antalet af luribarliga och illa lönte Embets- och Tjenstemän och genom upphäfvändet af den blandning af Collegial- och Ministerial-förvaltning, sorn hittills icke sällan skall gjort ärendernas gång trög, kostsam och vacklande; Enligt Stats Utskottets utlåtande af den & i denna månad öfver Herr Borgmästaren Holms Memorial, rörande organisationen af den Comité, som skall utarbeta
Förslag till ifrågavarande reglering, var den af Herr Ofverste Bergenstråle omförmälte Comité redan, i anledning af .Riksens Ständers Beslut vid 1809 och 1810 årens Riksdag, förordnad, innan 1812 års Urtima Riksdag, och dess yttrande i ämnet blef då meddelt Riksens Högloft.
Ständer, som dervid beslöto att i underdånighet anhålla om tillsättande af en ny Comité, hvilken, med erforderligt rådrum, skulle kunna omfatta ärendet i sin vidd; men hvilken Comité, efter hvad Stafs-Utskottet i berörde utlåtande upplyst, ännu icke kommit i verksamhet, och hvarföre Utskottet tillstyrkt, att ytterligare underdånig anhållan derom nu bör af Riksens Stander göras, äfvensom att dess afgifvande project matte så snart det hinner blifva färdigt, utgifvas å Trycket till allmän kännedom.
I an - Den 8 Junv 37 b I anledning af livad Herr Öfversten anidragit, finner ock Utskottet gagnelighéten deraf, om den tillförordnade
Comiténs handlingar och förslag för hvarje halft är befordras till Trycket, och får derföre föreslå, att detta måtte tilläggas ■vid förrberörde underdåniga anhållan i ämnet; hvarjemte och då anslaget af 3000
R:d årligen till kostnaderna i och för detta arbete tolde blifva otillräckligt, Riksens Höglofl.
Ständer, likmäktigt hvad deras underdåniga Skrifvelse dea 18 Juli 1812 innehåller, lära finna lämpligt till Kongl. Maj:st öfverlemna, att utaf öfverskotten på Riks-Statens Inkomst-Titlar förskjuta det som vidare erfordras, emot ersättning vid nästa Riksdag, hvarföririnan ifrågavarande
Förslag bör vara slutligen fullbordadt.
Detta hemställes vördsamt Riksens Höglofl.
Stockholm dea 31 Maj 1815.
Landberg
BondeStåndets Ledamoters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius.
Upp. 37g Den 8 Junit Uppläst hos samteliga Riks - Stånden den 8 Juni.
Ständers Stats - Ut~- skotts Utlåtande, i anledning af hos Vällofl. Borgare-Ståndet gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Organisationen af en Comité till utarbetande af Förslag till nf Reglering af Statens Embeten ock Tjenster.
V id Stats-Utskottets den 6:te sistlidne månad { anledning af Herr Borgmästaren Holms motion afgifna yttrande och hemställan, att Riksens Högloil.