Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
heter, som jord och klimatförhållanden resa i odlarens väg, sill jag här endast phpeka, att det ekonomiska resultatet af trädgårdarne i södra och mellersta Sverige ar ungefär det- samma.
Och likväl arbeta de urnide?
i s$ hög grad skilda kli- matiska inflytanden.
Nej, orsaken till det klena resultatet %r nog en annan, och rna vi se till att finna den.
Valan, du har en trädgård.
Alltsii mkste du skaffa en trädgiirdsmästare.
P&amp; dylika ar ingen brist, SH att sk till vida bjuder saken inga svtigheter.
Du ar intresserad för din tappa.
TriidgArdsmastaren får sina order - och nya kvastar sopa alltid bast - han utför dem till din belktenhet.
- .VA- ren kommer.
Grönsakerna spira dugtigt under bankfönstren, och solen slösar med värme och ljus i dina växthus.
Du vill se frukterna af vinterlångt arbete och skickar master till staden att torga.
Det ghr bra!
Förhoppningarna tyckas slå, in och med dubbelt så stort lass &amp; ker han in nästa gang.
- Du beräknar naturligtvis dubbla inkomster och motser med otålighet triidgårdsmastarens återkomst.
h d t l i g e n star lian i din förstuga och räcker dig en nota jämte försäljningssum- man, endast nkgra, öre öfver hvad du förra g h g e n fick för hälften så mycket produkter.
- Du häpnar och mumlar sakta ett: " bättre lycka nästa g&amp;ngn.
.en äfven da missräknar du dig, t y ännu mindre än sist blef förtjänsten.
Du börjar tvifla p&amp; trädgårdsmästarens arlighet och misstänker att han suger, t y du vet ej om att tillförseln sista torgdagen sax tio gånger större än den första, och du har ej lagt märke till att dageii varit en riktig April-dag, med bade storm och snö och slask.
När han ändtligen shlt ut och genomvft skulle bcgifva sig hem, kunde han ej motstå.
begiiret att stilla hunger och törst.
Pengarna behöfva ej vara dina, men du tror det, blir mer och mer misstrogen och vägrar under de brådskande vår- och såddarbetena lemna erforderlig hjälp.
Tradgkrdsmastaren, som hittills gjort sitt basta och finnu eger intresse för sin sak, gör dig starka föreställningar.
Du slår döförat till - karlen far reda sig bast han kan!
Ej under db, att hhgen slappas.
Är väl en g$ng intresset i aftagande, minskas ocksk snart arbetet -- och dermed inkomsterna.
Din trädgzrds- ekonomi råkar i ytterlig oordning.
Du ser det och vill bringa reda deri igen, men du ar ovis nog att antaga botemedlet ligga i att byta tradgkrdsmästare.
U t värre blir det, och du l %ter snart - om du ej är förmögen - din trädgård råka
i lägervall, allt medan du för vänner och bekanta nedsätter- alla trädgårdsmästare och är villig gå ed på, att trädgårds- odling är det sämsta af alla yrken.
Efter att salunda fått vidkännas pekuniära uppoffringar, efter att ha betagit trädgiirdsmästaren hans intresse och gjort honom i hög grad likgiltig, anser du dig p&amp; goda grunder kunna fälla denna hårda dom.
- Hvem drabbar dock den egentliga skulden i sista hand ..
Den drabbar dig själf.
Du har nog sökt visa ditt intresse,.
men du har, om jag så f&amp;r säga, gripit in i arbetet för myc- ket på måfå.
Und.er vårens brådska vägrade du lemna be-.
höflig arbetshjälp och tvingade derigenom till sen sgdd p&amp;.
illa beredd jord, men icke desto mindre är du, när skörde- tiden kommer, färdig att fordra full klingande valuta.
Allts&amp; rent ut - det är nödiga insigter i yrket, som fattas dig.
Eger du äfven intresse för saken, blir det ofta.
genom okunnighet missriktadt.
Vill du derför verkligen föra.
din trädgård framåt, är forsta vilkoret, att du bortarbetar.
denna okunnighet.
Skall du taga mot ett landtbruk, genom- går du allt helst en kurs eller par deri - äfven om du får.
både inspektor och rättare vid din sida.
Ty nekas kan ej att det är godt, ja nödvändigt att hafva ett eget omdöma om saker och ting, med hvilka man har att göra.
Ar då verkligen en tradghrd värd att offra tid på?
Dir tviflar - men den är det!
Vi lefva i detaljarbetets tid, och en trädgård är ett detaljeradt jordbruk.
J u mer ett folk od- lar sin jord som tradgard, ju rikare och idogare blir det, se- blott p$ vart lilla grannland Danmark för att ej nämna.
Frankrike och Belgien.
Men, invänder mången, hur få tid att sätta mig in i. trädgårdsodlingen och sedan när praktiskt tillämpa min kun- skap, ofta borta, som jag är och upptagen af andra vikf ?.
och jag Invändningen ar berättigad, jag erkänner det vill derför föreslå att du lemnar trädgårdens vård - hvilket.
utomlands ofta är fallet - i din hustrus eller dotters hand ..
De kunna mera grundligt egna sig deråt, och då.
det ju i trädgården hufvudsakligen alstras frukter, som omedelbart gå.
till ett af deras departement, ligger det, ju i sakens natur, a t t de ej böra sakna intresse.
J a g vänder mig derför nu direkt till Eder, Sveriges.
unga kvinnor, med den uppmaningen att taga trädgardarne
i E r t speciela hägn.
Men I skolen ej blott för syns skull Ataga Eder detta värf, utan I skolen rttbdda E r dertill, for att sedan verkligen direkt eller indirekt kunna leda skötseln af E r trädgård.
Våra dagar hafva bevittnat, hur kvinnan litat öfverallt upptagit konkurrensen med mannen, och hur det skett till det helas båtnad.
Hvarför ej d&amp;.
göra det afven p % detta område, som i sa hög grad synes egnadt just för kvinnan?
Trädgårdsodlingen innefattar ju en m&amp;ngd de finaste arbeten, som fordra en mjuk hand, ett aldrig svigtande t81amo.d och ett kärleksfullt sinne: och det är ju endast hvad I i s&amp; hög grad besitten.
Till utförande af de tyngsta och gröfsta syss- lorna, för hvilka Edra krafter ej Lnnu racka till, står ju man- nens hjälp till E r t förfogande.
Att I egen intresse för yrket, derp % tviflar jag ej.
Tvart- om bör det, såsom namndt är, ligga i sakens natur, att det finnes.
I bören ju alltid vara måna om, att de grönsaker, som serveras vid Edert bord, gro af basta beskaffenhet, lik- som att de blommor, med hvilka I pryden Edra hem och gören dem - om an aldrig s&amp; enkla - inbjudande och le- ende, bara alla spår af en god och insigtsfull ans.
Ofverta- gen I nu trädgårdsarbetena på eget ansvar, kommer ocksb snart frågans ekonomiska sida att ligga E r lika varmt om hjärtat.
I skolen bemöda E r om att ställa driftkostnaderna, billigt.
I skolen bättre an mannen kunno lampa produktion efter konsumtion, en massa biprodukter, som nu förslösas, sko- len I tillvarataga, och tegar, som undgått mannens öga, sko- len I bruka och draga inom kulturens råmarken.
J a g &amp; L förvissad om, att hela tradgilrdsvasendet under Edert h a g ~ kommer att gå ett nytt utvecklingsskede till mötes och en vigtig insats göras i hela landets ekonomiska ställning.
Dragen E r derför ej undan, utan gripen villigt verket .an.
Hvad I hafven att förlora på försöket är ej mycket, hvad I kunnen vinna, oberiikneligt.
Kunskap i tradggrds- yrket medför alltid sin nytta.
För dem, som bo på, landet, behöfver den icke bevisas.
E r andra ater kommer den till .gagn vid inköpen på torgen och v&amp;rden af hemmets lilla blomstervärld.
Att dessutom arbetet i den friska luften skulle föda hel- sans rosor på Edra kinder och skänka musk1erna.m viilbe- höflig stadga, ar en ej ringa vinst, och att särskildt för Eder,
I unga, som ej annu stiftat eget hem, ett arbete, hvaråt I temligen odeladt skulle kunna egna er med kropp och själ, skulle skanka nöje och mangfaldig nyttig lärdom, ar en sak, man ej har ratt att betvifla.
Och an en fördel och en vigtig sådan!
Genom detta steg skulle en ny bana öppna sig för Edert eget lifsförvarf!
E j för alla ' ges det rum å eller passar kontorslokaleu, och ej å t alla bereder nålen ett torftigt bröd - denna nål, som i kvafva kamrar under brannande tak för tidigt bryter sin flitiga förerskas krafter.
Jamför man kon- sumtionen &amp; frukt och grönsaker hos oss och hos andra folk, - folk med hvilka vi vilja vara jämngoda - visar sig en mark- bar skilnad.
Hos oss betraktas grönsaker nastan som en lyx, den der ej får finnas på fattigmans bord, hos andra deremot som en nödvändighetsartikel.
J u allmannare kunskapen om deras odling hlefve, ju billigare och rationellare denna bedrefs, dess större blefve grönsakernas spridning och dess omistligare våra tradgårdar.
Då det ju, som namdt är, faller sig svårt, ja ofta rent af omöjligt för mannen att medhinna eller öfver- vaka sin tappas vård ar det allts&amp; på Eder, I kvinnor, saken ytterst hvilar.
Med en shdan uppfattning af förhållandena följer det nastan af sig själf,, att jag, sedan jag fått nalgorlunda fast fot, skulle sätta upprättandet af en kvinlig elevskola som ett af mina narmaste mal.
Att frågan dock annu lange skulle förblifvit hvilande, är jag alldeles öfvertygad om, för shvida lej såsom nu skett, jag styrkts i min uppfattning genom be- .röring med för saken varmt intresserade kvinnor.
Denna skola har jag tänkt mig sådan, att der ej blott verkliga trädgårdsmästare kunna utbildas, utan äfven nödiga insigter vinnas för en - om jag så m&amp; saga -- indirekt v&amp;rd af våra tradgårdar.
J a g har nemligen tydligen insett, att det ej är nog, att våra goda och väl ledda läroanstalter sanda " u t årgång efter årgång af kunniga och villiga tradgårdsman.
De friska vindarne mojna snart ut och hågen svalnar under den ojämna kampen, medan steg för steg, tyst som en tjuf om natten, liknöjdheten stja1 sig öfver de unge mannens sin- nen och förlamar deras handlingskraft.
Nej, våra trädgårds- mastare, vare sig manliga eller i en framtid afven kvinliga,
måste blifva förstådda af sitt husbondefolk och måste finna stöd hos dem för så vida ett verkligt godt resultat skall nås!
Derför, unga kvinnor, bryten käckt fördomarne, agnen någon del af den tid E r uppfostran kriifver åt att inhemta.
kunskap i tradgardsyrket och varen förvissade om att I, äf- ven om det låter vänta p&amp; sig, en gång fån glädjas öfver fosterlandets varma tack!
Radov Abelk.
(Se vidare annonsafdelningen.)
Till redaktionen har frAn styrelsen för Arendska Stenografinsti- tutet inkommit en anmalan om en godtkopskurs i Arends Stenografi, hvilken denna styrelse anordnat i Brunells handelssl; ola, Drottninggatan 48.
Afgifton ä r tio Itronor och kursen, som tir afsedd att omfatta en fullstandig framstallning af systemet, kommer att fördelas pil 20 lek- tioner och skall vara afslutad före jul.
För dem som skulle vara h8gade att Iara detta i s i hög grad tidbesparande skrifsatt, men tveka om det verkligen a r mödan vardt, hanvisa vi till en förtrafflig artikel: Stenografin sAsorn undervisnings- amne af Samuel Clason, hvilken finnes införd i den pedagogiska t i d ~ skriften Verdandis tredje hafte 1890.
Att stenografin för m8nga unge man redan varit en god hjtilp vid förskaffandet af deras lifsuppeh&amp;lle under de första &amp; ren p&amp; embets- mannabanan, det ar ju allmtint bekant.
Vid riksdagen, vid kongresser, offentliga möten och förelasningar, öfverallt far den göra tjanst, och man har slikerligen den att tacka för ' att man nu fAr SA mycket mera fullstandiga referat an de skelett som förr bestodos allmanheten.
Hvilken stfilhing har.
d&amp; kvinnan intagit till denna nya förvarfs- kalla?
FrAn Danmark (se notisafdelningen) kommer nu underrattelse om att en kvinna, fröken Elisabeth Grundtvig, en sondotter till bisko- pen och afven här i Sverige bekant genom sin författareverksamhet, af danska riksdagen blifvit utniimd till dess Stenograf.
Har, som p&amp; mAnga andra onirilden, taga vara grannland farsteget framför oss.
Ligger felet minne i brist p i vakenhet.
hos kvinnorna sjalfva, eller hafva de sh fA viinner till deras sträfvan efter oberoende och sjalfstan-
233 dig verksamhet, att det motsthd som annu höres deremot icke shom, i Danmark kan besegras.
Ja, det ser verkligen ut som det sista vore fallet, ty försök hafva gjorts af Atmi&amp;tone som vi sakert veta t v i kvinnor att eröfra en del af detta omrhde till sjiblfförvarf.
I första kammaren sökte Ar 1887 Fröken Ellen Sundberg och %raken Alma Wedin att blifva antagna s t o m rilrsdagsstenografer, men utan frainghg.
a r 1888 sökte fröken Sundberg ensam i andra kam- maren.
Bland 15 sökande var hon vid profvet fardig bland de första och lar enligt riksdagsmans utsago hennes Atergifvande varit mycket godt.
Hon blef dock icke ant.agen, och vi hafva hört som sk81 upp- gifvas det nAgot egendomligs, att hon var " det enda fruntimret ".
aren 1889 och 1890 liar hon inlemnat ansökningar i bAda ka.mrarne, men har icke ens blifvit kallad att afltigga prof.
Hon har emellertid icke förgafves arbetat p&amp; att vinna skicklig- het i stenografi; hon tjiinstgör nu s&amp;sorn stetograf vid Brandförsfik- ringsbolaget Tor, har under flera &amp; r stenograferat vid helsev&amp;rdsfore- ningens somm ankomster, vid gymnastikl&amp;raresällskapets möten och vid m. m d e tre sista ltikaremotena, förutom vid extra f6reliisni11gstillf %~len Vi fA val hoppas att riksdagens kamrar i en icke allt ' för 18ngt aflagsen framtid kommer att följa den danska riksdagens exempel och invalja en kvinna bland sina referenter.
Den tid borde väl vara förbi d i hon p&amp; grund af sitt Irön utestanges fr&amp;n ett för henne ltimpligt arbete, deri hon forvarfvat sig jämngod skicklighet med mannen.
a t en annan nyttig sak har d r t grannland ocks8 lyckats far- värfva sympatier mera an det 1gcka.t~ för saken intresserade att f&amp; har hemma.
E n medlem af Drtigtrefarmföreningens styrelse skrifver nam- ligen till oss sAlunda: Dragtreformsaken har i Danmark tagit ett stort steg framht, i - och med den inbjudning till Aktieteckning för en nReformdrtigtsforred- ningn, som utfardats af Dansk Kvindesamfund, och som finnes införd pA omslaget till dess organ, ' ' Kvinden och Samfundetn, Sept.
Denna aktieteckning afser naml.
inrättandet af " Systue for Reform- underts "; " og for Kjoler ", samt " Tillvejebringelsen af sunde och ben- .sigtsmeessige Börnedragter ".
Ett dylikt förslag var i bane har i Stock- holm för nagra Ar sedan, och dryftades ganska lifligt p&amp; ett särskildt derför utlyst möte, men nar man kom " from sonnds to things ", fr811 - ord till handling, befanns icke intresset och offervilligheten för den goda saken tillrackligt stora för att bara den fram.
Dertill bidrog nog afven icke S&amp; litet att v&amp;ra liikare förhölle sig s&amp; passivt till sa- ken; dr8gtreformfOreningens styrelse hade likval, s&amp;val genom dess med- demmars personliga bemödanden, som genom till hela Sveriges läkarkar
utsanda cirkular, sökt intressera herrar llkare for en sak, som man VM skulle tycka borde ligga dem om hjiirtat - men det lyckades ej.
Dansk Kvindesamfund har deremot haft mera tur - har mihanda afven haft mer energi och större krafter till sitt förfogande - nog af, dess inbjudning till aktieteckning, undertecknad af 25 framstiende kvinnor ur skilda samhiillskretsar, iir Atföljd af ett uttalande om det önskvarda och behöfligs i sjllfva reformen, hvarunder 25 kanda man- liga och kvinliga lakare satt sina namn.
Saken tyckes siledes der vara, som det heter, v&amp;l försptind - vi dnska den all lycka., med en liten suck af afund!
I sammanhang m&amp; omtalas, att vAr Dragtreformfö ' renings mönster och modeller vor0 utstallda i Köpenhamn förliden sommar, under llra- rembtet, först i Frök.
Zahles ansedda skols, och sedan p i ett annat stalle, och hade de vackt mycken uppmarksamhet och stort gillande.
Kommer der n8gon " Syst~e ' ~ till stind, s i torde det hufvudsakligen varda vira modeller till under- och barnklader som komma att anven- das.
Vi ha nyligen haft nöjet mottaga 5 vackra och vallyckade foto- grafier, utforda i Köpenhamn efter vtir skoldragt och drtigten far blif- vande mödrar - hvilket ju ocksi bevisar att de der ansigos bide vackra och praktiska.
Fredrika-Bremer-Förbundets meddelanden: Stipendiefonderna.
Till Donationsfonden har Fröken Ellen Bergman öfverlemnat en * summa af 1,000 kronor att utgöra grundpliit till en sltigt-stipendiefond afsedd för kvinliga iittlingar af gifvarinnans föraldrar, och har hon lof- vat att srniningom öka denna fond genom g8fvor; och testamente.
Samtidigt med denna donation har Fröken Bergman till Allmdnna.
Stipendiefonden öfverlemnat en g l v a af 100 kronor utgörande första inbetalningen 9. det belopp af 10,000 kronor, som den frikostiga gif- varinnan utlofvat att genom gifvor och testamente tilldela nilmda fond.
För 2: ne kvinliga elever vid Norrvikens trddgdrdsskola har Fredrika-Bremer-Forbundet beslutat erlagga den faststalda kursafgifteib med 75 kr.
F r i n Föreningen för Viilgörenhetens Ordnande har till Fre- drika-Bremr-Förbundet ingAtt en hemstiillan om samarbete i vissa falk
med förbundet, och har Fredrika-Bremer-Förbundets styrelse beslutat.
att antagaldet gjorda förslaget.
Fredrika-Bremer-F6rbzmdets Drdgtreforrnföre~zings styrelse be- sttlr efter nu skedda val af följande ordinarie medlemmar: Fruarna.
K. Bohman, C. Boklund, A. Cederschiöld, J. Jolin, I. Humble, H. Palme och C. Scholander samt fröknarna H. Palmqvist och M. Silow.
Suppleanter aro: Fruarna R. Arvedson, M.
Berg och G. Lin- der samt fröknarna E. Bergman, A. Ekermann och E. Eurén.
För kvinnas anstdllning d apotek har Fredrika-Bre- mer-Förbundet under flera Ar sökt verka.
Den 5 i Kongl.
Författ- ningssamlingen, som galler elevs antagande vid apotek, börjar nlmligen.
med ordet " yngling, som ", och det var sAlunda fr8ga om öppnandet af en ny bana för kvinnan.
Dii det af flera skal ej anssgs Ilmpligt.
att förbundet ingick till Kongl.
Maj: t med anhillan om kvinnas till- trade till apotekareyrket, har förbundet i stallet sökt intressera Ilrar- innor och arbetssökande unga kvinnor för saken.
SAsom en följd af detta förbundets arbete torde ftl anses att an- sökningar i dessa d.agar ingAtt till Kongl.
Maj: t att fröken Katarina Bolin, dotter af afiidne landssekreteraren E. Bolin i Falun, fröken.
Hellevi Magnusson, dotter af afl.
sjökaptenen J.
P. Magnusson i Kal- mar samt fröken Agnes Silllström, dotter af Handlanden J.
E. Sall- ström i Kalmar, mtltte, utan hinder af sitt kön, fA antagas till elev A. apotek samt efter framdeles aflagda farmacie studiosi- och apotekare- examina erhiilla enahanda rlttigheter, som, efter aflagda kunskapsprof, tillkomma manlig farmaceut.
E n kvinlig uppfinnare, Fröken Mathilda Persson har uppfunnit ett nytt satt att kondensera gradde och mjölk.
Hennes afsigt a r att uppruta en fabrik för " Svenska Grhddaktiebolagets - namnet ptl den.
nya affaren - tillverkniugar, hvilka afven komma att innefatta kött- extrakt, maltextrakt, köttsh m. m.
Fröken Persson har under hösten.
vistats i Stockholm för att vacka intresse för sitt företag.
" Svenska grQddaktiebolagetsn aktiekapital ar satt till ett minimum af 15,000 och till ett maximum af 100,000 kr.
Aktierna &amp; ro tl 100 kr.
Stockholms Arbetsstugor numera 7 till antalet, hafva med Okto-.
ber m h a d A ' ter börjat sin verksamhet för vintern.
De flesta af Stockholms församlingar hsfva .nu sin arbetsstuga.
Sammanlagdt ' hafva i dessa mellan 4 och 500 barn, utvalda bland de mest behöfvande af folkskolans lhrjungar, varit inskrifna.
Stadsfull- mlktige hafva för i Ar beviljat Stockholms arbetsstugor ett understöd af 5,000 kr,
Lärokurs i telegraj m. m. pAgiir för narvarande sedan medlet af sistlidne september vid telegrafverkets uaidsrvisningsanr; talt i Stock- holm.
I kursen, som &amp; r afsedd endast för fruntinamor, deltaga tjugo- nio elever.
Larokursen eger rum i det telegrafverket tillböriga, strax invid Mosebacke belägna, förutvarande optiska telegrafhuset, dit verkets un- dervisningsanstalt i höst blifvit förflyttad, efter att tillförene haft sin lokal i centraltelegrafstationshuset vid Skeppsbron.
Fröken Ida Donker, 27 Chtermalmsgatan, kommer ratt efter Jul börja en kurs för unga lärarinnor, som önska lara sig undervisa i .frtimmande sprAk, efter den praktiska och sakra metod, bon under flero &amp; r anvandt vid undervisning i skolor utomlands och afven har med framgkng tillämpat pi % egna elever.
A11 undervisning lemnas p&amp; frtimmande sprak.
Praktisk hushållsskola.
FrAn Göteborg skrilfves: För medde- lande At uppviixande flickor af siidan undervisning, som sätter dem i - stand att, di % de uttrlda i lifvet, fylla sin plats med hansyn till de praktiska göromAl hemmen fordra, har aktiebolaget D. Carnegie &amp; komp., för att i sin man verka för detta syfte, beslutit att l %ta upp- föra en liiroanstalt.
nATorske kuinders totalafholdsforening * har hiillit sitt första större offentliga möte i Kristiania.
Föreningen, som stiftades i Kristiania i februari 1889, ar en un- derafdelning af Verldens kvinliga njkterhetsförening, hvars medlemmar - som tecken bära ett litet hvitt band och som &amp; r utbredd inom de flestta civiliserade land, i Japan och Indien, saavibl som i Sverige, Norge och Danmark.
I Norge ha tillika stiftats dylika föreningar i Bergen, Tronda hjem och Kristiansund.
E n fackförening för tjdnstfickor ar bildad i Kristiania.
Den - raknar redan 225 medlemmar.
Föreningen skall verka för kortare och, s&amp; viet möjligt ar, fast- stäld arbetstid med bestamda fritider, " ottre lön samt bhttre rum iin .de, som i allmanhet bestas tjanst.flickor.
Danmarks första Ituinliga riksdagsstenograf ar fro- ken Elisabeth Gruntvig, en sondotter till biskopen och sjLlf bekant som .en begilfvad författarinna.
Fröken G. blef narnligen för nAgra dagrar sedan utnämnd till stenografassistent vid danska riksdagen.
NAgra bland riksdagens ledande man hade i det llngstra motarbetat denna ut- vidgning af deu kvinliga arbetsmarknaden shom en enligt deras f8r- menande lika oliimplig som onödig nyhet.
Fröken Ida Falbe-Hansen har i Köpenhamn disputerat f8r mag .gistergraden i danskt sprkk och literatur.
Det var första gangen en kvinna derstades höll föredrag för ett universitets auditorium.
Norrköping 1890, N.
Wallberg &amp; C: o Boktryckeri.
Brunkebergstorg 18, Stockholm.
N:R 2 (577).
LÖRDAGEN PRENUMERATIONSPRIS PR AR: IDUN ... IDUNS M O D E T I D N, UTAN PL.
BARNGARDEROBEN ONSDAG » 5: - * • 3: - » 2:25 OCH L Ö R D A G.
TRÄFFAS 7 JANUARI O C H FRITHIOF HVARJE I D U N S M O D E T I D N.
M E D PLAN- SCHER O C H HANDARR.
R E D A K T Ö R UTGIFNINGSDAGAR: KR.
5: - DEN UTGIFVARE: HELLBERG SÄKRAST 1899.
K Y R K O G A T A 1 6, 1 T R ÖPPNA KL. 2 — 3.
R E D A K TIONSSEKR.
: JOHAN NORDLING.;!
A L L M - T detta, kan förutsätta, i det förra fallet, utom konsten få skildra kvinnor, kvinnliga naturer G. Florman KL. 1 0 — 5.
ANTAGAS DELES Ö F V E R H E L A L A N D E T PÅ A L L SÄRSKILDT FÖRMÅNL.
STOCKHOLM, LÖSNUMMERPRIS: Det kan vara svårt att skänka den rätta stämningen åt ett landskap, möjligen ännu svårare att ge den riktiga tidsfärgen åt en historiemålning.
Men i det ena så väl som det andra fallet, är det dock snarare något typiskt än något rent individuelt, som det gäl- ler att uppfatta och tolka.
Konsten att göra GÅNGEN KEYSER.
KOMMISSIONARER BYRA OCH EXPEDITION: den rent yrkesmässiga blicken för de fina skift- ningar i ett landskap, som det j u åtminstone säges, att egentligen ingen annan än färg- konstnären har de rätta ögonen för, ett poe- tiskt känsligt och för stämning mottagligt sin- ne.
Det gäller i det andra att kunna med sitt förstånd genomtränga och sedan så med sig själf assimilera en gången tids karaktär, att man för åskådaren kan ställa fram det väsentliga däri.
Känsla och kunskap samt kombinations- och reflektionsförmåga därjämte fordras det alltså, när — det är den första enkla förutsättningen för all konstutöfning, som är värd detta namn — herraväldet öfver tek- niken finnes, för att bli en g o d landskaps- eller historiemålare.
För att bli porträttmålare af rang kräfves det jämte detta också förmågan af en psyko- logisk analys af det rent personliga, af det innersta och individuella hos en människa, af något rent andligt sålunda.
Det är också därför, som porträttmålnin- gen med rätta betraktas stå så högt, som dess värdiga utöfvare äro så få och som, när man nämner några af målarkonstens heroer, såsom Rembrandt eller van Dijck, hur högt man må skatta, hvad de inom andra områden af sin konst åstadkommit, man dock som deras allra främsta arbeten sätter dem, i hvilka de lyc- kats med dylik intim människoskildring.
Denna förmåga af personlig analys i litte- raturen som i konsten har sällan befunnits och måhända än mera sällan erkänts existera hos kvinnliga konstnärer och författarinnor.
Kvinnan som psykolog har just ej, det må nu vara rättvist eller icke, så synnerligen myc- ket större anseende än kvinnan som logiker, och hvad rykte damerna i det fallet åtnjuta, det märker man bäst på den lätt ironiska ton, med hvilken vi skapelsens herrar i regeln dri- sta oss att tala om » das ewig weibliche ».