Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtanbe afgiftvit, är morben af St. 9J?aj:t, enligt ©ej? till bemälte öl. Gollegier ttnber b, 10 Slpril famina år aflåtne 3?åb, ©frifwelfe, till framtiba afgöranbe i Slåbcr tippjTjutenj od) tiHfiprfer Ut; (fottet, i anlebning beraf, tillita; bet måtte 31, ©t:r i unberb, anbålla, att öl. S0?aj:t mil; le till näjtfommanbe ©täitberS pröfning ocfi afgöranbe öfverlemna 5'örflag till allmän fiabga otti afffrifningar i ©tatenå Släfendaper, 6 §, Sif bet 2ån, bmilfct, enligt bmab 1827 år3 Sleviforer anmält, genom öp. ©prell,, ©encraLSlmiralen ut. m. öpr Orcfiue Cederström, mot görmaltningenS af ©jö^lirenber; ne garantie, btifmit upptaget, till accorb&erfättningar åt Officerare mib SlruteenS flotta, äro 320 0l:br afbetalbe af anorbnabe SWcbcl å 8;be £ufmuö;£itelnS anflag till ac; LXX © t a t å 41t f F o 11 c 13 corbö
SBerf, blifvit flällb i anfva* rigbet för ett Sån, upptaget för f. b. StrmeenS glottaé Sf
Så flottans Stationers StäfcnfJaper fpecielt re bon) i fa för be niebel, font di’, förvaltningen af ©iö
Set bär lifväl fä fia t Utfrottcts uppmärFfambet, att, bå be mebel, OroilFa uti ål. förvaltningens af ©jö4lren* berne åjufvubböcfer fåfont utbetalbtc afföraö, till betybliga* fte belén utgöra leverering tilt ©tationerne, uti bvilfaé Stäfenffaper be tilt egentlig reboviéning förebomma, faiut bet ofta måftc inträffa, att be ide unbcr årets lopp fullt utgå till fine beftämbe bebof eller funna fåfont reboviffc afföraS, b varförutan mebel äfven birectc till ©tationerne LXXI funna inflyta o rf) antingen ter gcnaft a,mvänba? efter förfr ett annat
Sr tiff gönvaftningcn af ©iö^lrenterne levere* ra?y gönvaftningen?
Jpufvubbof uti befi nmvaraitbc fficf icfe ftcffcr fan uttvifa tvcrffiga foftnaben för flottan fnvarjc
Sr ocf) förf>åftanbet meb öitföranbe mebel? anjlagj men fou:
Utffottet ämnar att röranbe formen för reöotviöntngen af Staten?
Hftebel ocf; tiff(;örig(;eter i affmäul;et afgifva fers ffilbt S3etänfanbe; fa anfer Utffottet ftg böra intin befi uppffjnta förffagen tiff rättelfe äfven i betta fanfeenbe.
Äcit 13 ©ept. iB2g. ' fy:. ■ • ' H ,, U ■ , . & > 'v in.. ?; ' - f-'.; j MmSm.• S:.\ ..
, Betänkan t) en, N:o 266. 295 N:o 266. R. II.
St:rs Förstärkta StatsUtskotts Memorial, ang:de verkställd votering i fråga om Bevillnings erläggande för ProsleTunnor.
Sedan, enligt aflåtne ProtocoIlsUtdrag, samtlige Riks— Stånden den i4, 17 och 19 sistlidne Augusti bifallit den, i anseende till yppade skiljaktiga Beslut i afseende på förhållandet i ofvanberörde ämne, af 15 e v i 11 - ningsUtskottet i Memorial N:o 38 föreslagne voterings Proposition; nemligen: ”Den som vill, att ProsteTunnor skola, likasom andre Löne-Inkomster till Bevillnings erläggande uppgifvas och beräknas, samt att ett stadgande derom »kall i BevillningsFörfattningen inflyta, röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej.
Nej, komma ProsteTunnor att, i likhet roed Bmbets- och Tjcnstemäns resepenningar oell tractamenten i Kronans Ärenden, från Bevillning fritagas, och stadgandet härom att införas i BevillningsFörfaltningen;” så har, vid sammanträde denna dag, af Förstärkta StatsUtskottet omröstning öfver berörde Proposition blifvit verkställd.
Oell då, efter voteringssedlarnes öppnande, befunnits, att rösterne utfallit med 5o Ja och 69 Nej; samt Nej således vunnit; skola Prosle4 B. 20 2g6 Stats-Utskottets Tunnor, i likhet med Embets- och Tjenstemäns resepenningar och tractamenten i Kronans ärenden, vara fritagne från bevillning, hvarom Stadgandet bör i Bevil iningsFörfattningen införas.
R. St:rs Förstärkta StatsUtskotts Memorial i i anledning af skiljaktiga Beslut inom Ilespective RiksStånden, ang:de Stämplade Pappers A fgiften.
Efter erhållen underrättelse om de Beslut Respective RiksStånden, enligt aflåtne ProtocolIsUtdrag, den i4, 17 och .9 sistlidne Augusti fattat i afseende på de VoteringsPropositioner, som, i frågan om Stämplade PappersAfgiften, blifvit af BevillningsUtskottet i Memorial N:o 43 föreslagne, har Förstärkta StatsUtskottet denna dag, likmätigt Grundlagarnes föreskrift, i berörde ämne till afgörande företagit följande frågor, samt voterat öfver nedannämnde derom godkände Propositioner. i.sta Voteringen.
Nej; så kommer föreskriften å Chart^SigillatxFörordningen den 8 Januarii 1824, i denna del, att fortfarande tjena till efterrättelse.
Och som Ja vunnit; alltså skola Borgarebref i Städerne Stockholm och Götheborg charteras för Grosshandlare med 20 R:dr i stället för 18 R:dr, och för öfrige Handlande med i5 R:dr i stället för 12 R:dr; 2:dra Voteringen.
Den, som gillar Förslaget, att alla Certificater för till Utrikes Ort gående öppna Båtar skola charteras med 4 st., röstar Ja.
Den som vill, att undantag i fråga om chartering 2gt> Ståts-Utskottets af Testamenten till fromma Stiftelser icke skall äga rum, röstar Ja.
Nej; skola Testamenten till fromma Stiftelser fritagas frän ehartering.
Kungörelsen om Slämplade PappersAfgiften af den 8 Januarii 1824 stadgade belopp af 6 procent.
De öppnade Voteringssedlarne innehöllo 75 Ja och 44 Nej; hvadan, och som Ja vunnit, blifvit bifallit Bevillningsutskottets Förslag om ehartering af Fullmagter och öppna Bref å Embete eller Tjenst till 5 procent af Lön-Inkomster, äfvensom af Afsked med bibehållande af lön eller någon del deraf; Detänkanden, N:o 267. 299 5.le Voteringen.
Den, som godkänner BevillningsUtskottetsFörslag, alt öppet Bref eller Fullmagt, hvarigenom den, som förut varit eller ar i Kronans tjenst, erhåller högre namn, heder oell värdighet af Embete eller Tjenst, skall charteras till dubbelt belopp, emot föreskriften för Fullmakter å lika beställning i verklig tjenst, eller, der detta ej kan äga rum, å sådane Embeten och Tjenster, sorn medföra lika värdighet, röstar Ja.
Fullmakters och öppna Brefs chartering förfaras jemnlikt nu gällande Chartaj-Sigillatae-Förordning.
, Voteringen häröfver har utfallit med 97 Ja och 22 Nej.
Och är således, emedan Ja vunnit, bifallit BevillningsUlskottets Förslag, att öppet Bref eller Fullinagt, hvarigenom den, som förut varit eller är i Kronans tjenst, erhåller högre namn heder och värdighet af Embete eller Tjenst, skall charteras till dubbelt belopp, emot föreskriften för Fullmagterå lika bestallning i verklig tjenst, eller, der detta ej kan äga rum, å sådane Embeten och tjenster, som medföra lika värdighet. 6.te Voteringen.
Den, som vill, att Cliartae-heloppet å Fullmakter, öppna Bref, Constitutorial m. m. skall beräknas ette1' beloppet af de löne-förmoner, som företrädare före - 3oo Stats-U tslottets trädare föregående året uppgifvit, och för hvilka half bevillning enligt 2 Art. erlaggt, röstar Ja.
Skall ifrågavarande Chartai-belopp beräknas efter medium af de fem sista årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifna, löneförmoner, för hvilka bevillning efter 2 Art. blifvit erlagd.
Med 3a Ja emot 87 Nej besvarades desse propositioner:
Och som Nej vann, alltså skall ifrågavarande
Chartae-belopp beräknas efter medium af de fem sista årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifna löneförmoner, för hvilka bevillning efter 2:dra Art. blifvit erlagd. y.-cle Voteringen.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att afsked förses med stämpladt papper lill T5:del af det belopp, hvarmed den afskedstagandes Fullmagt eller Constitutorial å samma tjenst är charteradt, löstalja Den det ej vill, röstar Nej.
Och kommer aliså, med bifall till lörsta alternativet, afsked all förses med stämpladt Betänkanclen, N:o 267.
3ot papper till TVdel af det belopp, hvarmed der.
Till StatsUtskottets behandling har Hederv.
BondeStåndet medelst Remiss öfverlemnat ett af RiksdagsFullmäktigen från Christianstads Län Tufve Larsson ingifvit Memorial, deruti han, under framställning af det tryckande onus, som för närvarande åligger hemmansegarne inom Sandby oell Stoby Socknar i Vestra Göinge Härad af Christianstads Län, att, enligt Contract af den 12 December 1720, utgöra arbete till den inom nämnde Härad och Län belägne, till Ryttmästareboställe vid Skånska HusarRegementet anslagne Kungsgården Sandby, emot i Contractet bestämd ersättning, å bemälde Hemmansägares vägnar, anhållit att, då berörde ersättning, i förhållande till nuvarande tiders pris, vore aldeles för ringa att kunna motsvara de uppoffringar, som Hemmans ägarne mäste vidkännas i och för fullgörandet af berörde arbetsskyldighet, enär de för densamma i lega åt annat folk ofta måste betala mångdubbelt mot hvad de sjelfva 3o2 Stats-Utskotlets erhålla, för att ej åsidosätta sina egna Hemmans tillbörliga skötsel, de Sandby Kungsgård underlagde Hemman mätte, i likhet med hvad genom Kungörelsen den 3 December 1810 och K.
Förordningen den 20 September i8i5 blifyit andre Hemman af dylik beskaffenhet medgifvet, tillåtas, att få lösa ofvanberörde deras ai betsskyldighet efter markegångspris, livilken rättighet, 0111 ej förr, åtminstone vid nuvarande Boslällsinnehafvarens afgång, kunde få vidtaga.
Uti denna anhållan har Anders Nilsson frän Isie i Malmöhus Län sig förenat, med tillkannagifvande, alt enahanda förhållande sorn Tufve Larsson framställ:, jemväl ägde rum i Wallösa Socken af sistberörde Län.
Författningar och dervid funnit den af år 1810 icke vara liitlämplig såsom endast angående utarrenderade Kungsgårdar och Kronolägenheter, då här åter är fråga om en af Indelningshafvare begagnad Boställslägenhet.
Circulaire-brefvet den 8 Mars 1770 och KammarCoilegii Kungörelse den 11 Mars 1811 förordnadt blifvit, likväl med den af R.
Sttr föreslagne ändring, att desse dagsverken icke må kunna fordras in natura utgjorde från andre räntegifvare, Betänkan den, N:o 268. 3o3 än dein, sein bo inom en mil nära det boställe eller hemman dit deras räntedagsverken äro anslagne, oell skola således de längre bori t boende
Räntegifvare vara icke allenast berättigade titan äfven skyldige, alt samma dagsverken med penningar lösa; men åter dagsverken af de inom en mil boende Räntegifvare få göras eller fordras in natura eftersom vederbörande derom öfverenskomma oell med iagttagande i afseende på uppsägningen af de föreskrifter som för Spannemål och andra Räntepersedlar äro stadgade.”
Då en allmän författning sålunda är gifven, hvarigenom R.äntetagares och Räntegifvares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, afven hvad dagsverken angår, blifvit bestämde samt Tufve Larsson uti dess nu väckta motion icke närmare utredt förhållandet med den öfvert lagade dagsverksskyldigheten under Sandby Kungsgård, 0111 densamma utgöres af hemman som äro belägna på mer än en mils afstånd från Kungsgården, eller om frågan endast rör dem som ligga närmare derintill, m. m. har Utskottet, i betraktande jemväl deraf att vidtagandet af en ändring i dylika fäll bör föregås af en noggran och behörig undersökning om förhållandet och af samtlige vederböran - 3o4 Stats- Utskottets des hörande, men hvaraf icke något vid detta tillfälle skedt, ansett Tufve
BondcStandct bifallit; har Vallöf!. BorgarcStandet, genom ProtocollsUtdrag af d. iS nasti.
Julii till Utskottet remitterat ett anförande af Hr Meijerj af innehåll, att, dä Utskottet icke ingått uti någon hufvudsaklig pröfning af äinnet, utan förklarat sig icke kunna för bristande upplysningar meddela antingen af- eller tillstyrkande, syntes deraf följa, att oagtadt den sanclion R.
B:co, hvarigenom, jemte en olycklig stagnation i handel och rörelse, Staden iråkat ett sådant vanmagtstillstånd, att den utan serskildt understöd ginge sin undergång till mötes, meranämnde Stad altså måtte, lika med Malmö och Landscrona, tillerkännas ersättning för den utöfver Stadens väsendtliga förbindelse utgjorde inqvarleringstunga; varande de af Motionären åberopade Handlingar berörde ProtocollsUtdrag bifogade.
Mål; men då de detsamma rörande och Utskottet nu tillhandakornne Handlingar hufvudsakligen äro af enahanda innehåll med de, som vid Ärendets första pröfning hos Utskottet undergått granskning, och den mindre skil jag tig lie t som, vid jemförelse de begge Acterne emellan, befinries, utvisar, att de till Utskottet först remitterade Handlingar äro af fullständigare beskaffenhet än de sednast ankomne och uti hvilka för öfrigt, med undantag af deribland varande ytterligare Ansökning i ämnet af 3o6 Ståts-Utskottets Marstrands Stads Magistrat, ej något förekommer, som ieke af Utskottet förut kändt varit; anser Utskottet icke någre skäl af Hr Meijer nu anförde, hvilka kunna föranleda till nytt förslag i ämnet eller förändring af Utskottets deruti förut afgifne Betänkanden, Atris i4och 166, utan får Utskottet desamma till alla delar härmed åberopa.
Den Sept. 1829.
Utlåtande, i anledning af väckt Motion om Statens förpligtande, att ersätta Boställsin.
Beliafvare för uppkommande Arrende-brister.
(U.-A.) Hö glofl. R. o. A. har infordrat Utskottets yttrande öfver ett Memorial af Hr Silfverstolpe, D., deruti, under åberopande af de förluster, som drabbat endel innehafvare af MilitiscBoställen, genom nu gällande sätt för de sednares utarrenderande, blifvit föreslaget, alt derest en Arrendator, som på 3o års arrende einottager ett Boställe, kommer på obestånd och arrendet af honom eller cautionister icke kan fullgöras, Staten så mycket mera måtte meddela Boslälls-innehafvaren ersättning för bristen i arrendet, som hvarken han eller dess företrädare haft någon handläggning vid ArrendeContractets uppgörande, utan måst emottaga en Arrendator, hvars vederhäftighet och duglighet han aldrig ägt rätt att bedomina; uti hvilken Motion Hr Nordenfalk, J.j instämt, under tillstyrkande derjemte, Betänkande!), N:o 270. 3oy alt R.
Sttr ville antingen till K.
M:t i underd. öfverlemna, att lata på sätt, soin K.
M:t finnér för ändamålet lämpligast, undersöka de väckta ersättningsanspråkens rigtighet, eller sjelfve bestämma sältet för en sådan undersökning, samt att i båda fallen, sedan det rätta beloppet sålunda är vordet utredt, det måtte vara K. M:t medgifvit, att detsamma å Öfverskotterne af StalsVerkets inkomster till betalning anvisa.
Utskottet, som uti dess afgifne Betänkanden N:o !9.4 beträffande någre i K.
Proposition örn StatsVerkets tillstånd oell behof förekomne allmänna frågor, och N:o i32, angtde reglering af utgifterne under RiksStatens Tredje HufvudTitel jemte de, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, under Ntris 9.35 och 9.3g meddeldte yttranden, utvecklat dess åsigter i frågan om Boställen för Indelta Befälet vid Arme'en, får, under åberopande deraf, andraga, att Utskottet, som i de sålunda afgifneLöne-reglerings förslagen tillstyrkt R.
H. St:r, att tilldela så väl penninge-lontagande som med Boställen försedde Militaire Ernbetsoch Tjenstemän hvilka äga svaga löne-inkomster, all den förbättring i deras vilkor, som med Statens tillgångar kan finnas öfverensstämmande, har så mycket mindre ansett sig kunna derutöfver föreslå ersättning af Staten för ifrågavarande förluster, som någon StatsVerkets Fond, hvaraf en sådan ersättning skulle kunna utgå, icke kan af Utskottet uppgifvas och Utskottet dessutom saknar all ledning för bestämmandet af det.
Börande Utskottet tillika anmäla, att sedan Statssamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten nu mera afgifvit gemensamt Utlåtande ang:de Boställens utarrenderande oell dervid föreslagit andre grunder derför, än som hittills ägt rum, Utskottet förmodar, att ifrågavarande förluster för framtiden kunna förekommas.
(U.-A.) M edelst Nådig Remiss har K. RI:t till Utskottet behagat remittera: 1:0 K. M:ts Bef:h:des i Westerbottens
Skrifvelse af d. 27 Oct. nästl. år med öfverlemnande af Häradsskrifvarnes i Länets arne Fögderier ansökning, att, för deras arbete vid BevillningsTaxeringsFörrättningarne få uppbära någon högre ersättning så väl för de förflutne åren sedan sista BevillningsStadgan utkom, sora för framtiden, emedan den härtill anslagne
En procent å Bevillningens belopp i Länet, då PröfningsComite'cns Ledamöters skjutskostnads-ersättning deraf äfven bör bestridas, lemnade en så ringa tillgång, att hvad Häradsskrifvarne fingo uppbära icke ens motsva - Betänkanden, N:o 271. 3og rade deras contante utgifter för resorne; åberopande Sökanderne derjemte, att deras vederlikar i drt nästgränsande Norrbottens Län, hvarest, enligt 1823 års BevillningsFörordnings 3 Art. 5 §. 11 Morn. ett särskildt
Anslag af 220 R:dr vore för samma ändamål bestämdt, derigenom blifvit så belönade, att Häradsskrifvare!! i Luleå Fögderi fått för året åtnjuta 100 R:dr; hvarvid K. M:ts Bef:hde, med anförande huruledes den i berörde Art. och §. af BevillningsSladgan till bestridande af Kostnader och Arfvoden vid BevillningsTaxeringar anslagne
En procent af Länets BevillningsSumma, för nasti, år uppgått till allenast 248 R:dr i5 sk. 11 r:st. hvarutaf ioi R:dr 23 sk. 11 rest. varit att föidela emellan Häradsskrifvarne och öfrige Tjenstemännen, som med Taxeringarne haft befattning, samt med jemförelse af anförde förhållande i Norrbottens
Län, sökt ådagalägga huru otillräckligt Tjenstemännen i Wcsterbottens
Län hittills blifvit ersatte för deras ifrågavarande arbete, och derföre, i händelse Sökandernes anhållan i Nåder bifölles, i underd. föreslagit, att tillökningen i arfvodet för deras besvär och kostnader måtte för 1824 och sedermera bestämmas till 200 R:dr för hvarje år; i hvilket ämne K.
M:t ingifven Skrift, deruti, under åberopande af den försämring Sökandernes Löner, genom förändringar i mynt- och varu-värden, undergått sedan år 1688 och hvarpå exempel anföras, Sökanderne i underd. anhållit, att K. M:t, ined afseende så derå som a andre 3io S t a t s - U t s k ot t e t s anförde skäl och deribland hufvudsak ligast de tillökta arbeten, som i sednare tider blifvit dein ulagde och hvilka föranledt till förökade utgifter i tjenste» medelst resor, underhåll af Skrif biträden m. rn., täcktes i Nåder meddela dem Löner i förhållande till hvad andre Statens Tjenstemän åtnjöto, i hvilket afseende Sökanderne till K. 3VI:ts Nåd. bepröfvande i underd. hemställt, det deras Löne-inkomster måtte utan undantag utgå dels med 2 sk.
B:co för hvarje i Mantalslängden anteknad person af hvad ålder och förhållande sorn helst, och dels med förhöjning i den för Debetsedlar samt andre Expeditioner nu bestämde Lösen, äfvensom att 100 R:dr såsom ersättning för Skrifmaterialier och 66 R:dr 32 sk. i Rese-penningar mätte dem hvardera tilläggas; samt 3:o KronoFogdens och Iläradsskrifvarens i Strömsholms Fögderi af Westerås Län gjorde, och i likhet med deras vid 1820 års Riksdag framställde, underd.
Ansökning, att som de voro så vida vanlottade i Lönevilkor emot alla deras likar inom Länet, att de på Stat fått sig anslagne, den förre 20 R:dr och den sednare i3 R:dr 16 sk. mindre än öfrige KronoFogdar och Häradsskrifvare, dera måtte i Nåder tilläggas ersättning för deras föiflutne Tjensteår, efter Markegångs förvandling, i proportionerlig! förhållande lill deras årliga Löner, eller sorn 20 R:dr i förvandling förhållit sig till 100 R:dr samt i3 R:dr 16 sk. till 5o R:dr, men att för innevarande år och framgent dessa Löningsbrister måtte i Nåder varda dem anslagne i Hemmansräntor. <jom B e t ä n k n n d é n, N:o 271. 3it Sorn ofvannämnda ansökningshandlingar hufvudsakligen innefatta fråga 0111 tillökning i Arfvoden för BevillningsTaxeringar; så hafva Handlingarne blifvit communicerade med R.
St:rs Bevillnings-Utskott, sorn uti meddeladt ProtocolIs-Utdrag afgifvit följande yttrande i ämnet: ”att, nied afseende a det förhållande ”Konungens Befhrde i Westerbottens
Län uti dess i ”ämnet afgifne underd. utlåtande framställt, att den, ”till ersättning för TaxeringsFörrätlningarne anslngne ”procent af Bevillningens belopp i Länet lemnade en så ”ringa tillgång, att, sedan PröfningsCommite'ens Le”damöters skjutskostnads ersättning deraf utgått, hvad ”Häradsskrifvarne finge uppbära icke ens motsvarade ”deras contanta utgifter för resorne, på enahanda ”grund, som, enligt 3 Art. 5 §. 11 Mom. i Bevillnings"Förordningen, inom Norrbottens Län 220 R:dr till ”Taxeringsomkostnadernes bestridande blifvit bestiim”de, böra för samma ändamål 200 R:dr af inflytande Bevillningsmedel, utom den i allmänhet anslagne ”Procent, hädanefter förunnas de Tjenstemän, sorn ”med Taxeringarne i Vesterbottens
Län, hafva befattning; hvaremot åter Utskottet ansåg sig icke kunna ”tillstyrka någon tillökning i arfvode för dylika förrättningar i Skåne och Westmanland, enär den hit— ”tills anslagne procent af BevillningsSumman, ej min”dre der, iin på öfrige orter i allmänhet lärer motsvara Förrätlningsmännens besvär och kostnader.” Utskottet har tagit detta allt i öfvervägande, och 4 B. 21 t 3i2 Stats-Utskottets får, instämmande i BevillningsUtskottets förrberörde Förslag och yttrande, vördsamt hemställa att de Tjenstemän inom Westerbottens Län, som med Bevill ni ngsTaxeringarne hafva befattning, må, till fördelning sins emellan, tilläggas 200 R:dr årligen, oberäknadt den procent, som till dem nu utgår.
Utlåtande öfver RiddarhusDirectionens från H. R. o. A. till Utskottet remitterade framställningar, dels om tryckning af RiddarhusDirectionens Protocoll öfver Justeringar af R. o. A:s Protocoll, och dels om Anslag till upprättande och tryckning af Regi - Betänkanden, Nro 272. 3i3 ster öfver R. o. A:s Protocoll vid i8i5 års Riksdag.
Med elst Protocolls-Utdrag af den 3o sist/.
Junii, tiar Högloft. R. o. A. till StatsUtskottet remitterat ett Transurut af RiddarliusDirectionens Berättelse vid innevarande Riksdag , innefattande
Directionens hemslällanden, i afseende på nedannäninde med tryckningen af R. o. A:s Protocoll gemenskap egande omständigheter.
Att sorn föreskrift saknas, angående tryckning på StatsVerkets bekostnad och i sammanhang med R. o. A:s Protocoll vid Riksdag utaf RiddarhusDii ectionens Protocoll vid det tillfälle, då de återstående af förstberorde Protocoll, hvilka under Riksdagens lopp ej hunnit justeras, efter densammas slut, inför Directionen varda justerade och hvarvid ofta Reservationer till Protocollet aflemnas, har Directionen, enär sistnämnde Protocoll, ehuru hållet inför RiddarhusDireclionen, likväl innefattar sådana ämnen, hvilka äro af allmän beskaffenhet och i sin natur tillhöra R. o. A:s Protocoll, ansett-sig ega anledning till den hemställan, alt RiddarliusDirectionens ofvan omförmäldte Protocoll alltid måtte, jemte R. o. Ars Protocoll, på allmän bekostnad, till trycket befordras. 2:0 Sorn något Register öfver R. o Ars Protocoll vid i8i5 års Riksdag icke finnes, men RiddarhusDirectionen ansett det vara af vigt, att ett sådant Register må vara att tillgå, helst någon upplysning ur 314 Ståts-Utskottets samma Protocoll eljest icke utan största svårighet kan hemtas, hack RiddarhusDirectionen, medelst skrifvelse den a Maji 1820 begärt Hrr Fullmäktiges i RiksgäldsContoret yttrande, om icke, i händelse
Dii rotk - ilen om fullbordandet af ett slikt Register föranstaltade, enahanda arfvode, som vid de sistförflutne Riksdagarne blifvit utbetaldt , eller 10 R:dr Brco för hvarje tryckt
Och linde, till svar härå, Hrr Fullmäktige , under den i6 derpå följande Juni, Directionen meddelat, att då inga andra serskilda utgifter, i och för Riksdagarne, blifvit af R.
St:r på RiksgäldsContoret anvisade, än blott återstående kostnaden för tryckningen af RiksStåndens Protocoll vid sistledne Riksdag samt Bihanget dertill, Ilrr Fullmäktige ansågo sig icke kunna någre medel till det ifrågavarande ändamålet anordna och utbetala; hvadan RiddarhusDirectionen hemställt, att anslag af allmänna medel för upprättandet och tryckning af ofvannämnde Registermåtte till vägabringas.
Efter öfvervägande häraf, och hvad angår första Punclen, så, och med afseende på de af RiddarliusDirectionen anförde skäl, tinner Utskottet sig böra tillstyrka, att Tryckningskostnaden för RiddarnusDirectionens Protocoll öfver justeringar af R. o. Ars Protocoll må utaf de till RiksdagsUtgifter anslagne medel godtgöras.
3i5 det således är hvarje RiksStånds ensak, alt oin Registreringen af dess Protocoll föranstalta, dock utan att Staten uied någon utgift härföre besväras, anser Utskottet sig icke kuna tillstyrka något arfvode utaf Allmänna Medel för det Register, sorn H. R. o. A. kan för godt tinna, att låta upprätta öfver dess Protocoll vid i8i5 års Riksdag; hvaremot, och derest ett sådant Register varder författadt, Utskottet (inner skäligt tillstyrka, att detsamma, på allmän bekostnad, till trycket befordras.