Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De flickor, soin lia sunda, ordentliga liein, äro till sin klädsel snygga och trefliga, till sitt uppträdande anständiga, livaremot de, som innebo i kvafva, sinutsiga kyffen tillsammans med en niangd människor af olika åldrar och kön, skylda och oskylda, vanligen äro sjukliga ocli ' sinutsiga, r h och fräcka.
Arbeterskornas hälsa lider i allmänhet äfven under de relativt basta förliillanden af ' det lif de föra.
De flesta plågas af bleksot,
magkatarr eller underlifslidande, de åldras i förtid, de blifva magra och affallna, hyn blir tidigt smutsgrå, gången.
slapp och trött.
Deras moral star icke synnerligt högt.
I sitt väsen och sätt att uttrycka sig äro de ofta till ytterlighet råa, och fräcka, i.synnerliet de gifta kvinnorna.
De ogifta ha vanligen hvar och en sin fast nian », med livilken de promenera oin söndagarna, hvilken ger dem presenter och bjiider dem på nöjen och traktering och ined livilkeii de ofta lin ett eller flere Barn.
Sistnäiiinda förhållande hindrar dein einellertid icke att, oin det sh faller sig, byta om fästinän.
Det händer dock icke sällan, att en flicka i flere år har sainina fastnian, med livilken Iion sliitligen gifter sig.
I allmänhet äro fabriksarbeterskorna mycket litet angelägna att ingå lagligt äktenskap, d&amp; de vanligen få det andå inera strafsanit s %soni gifta än som ogifta.
Maii skall einellertid icke tro, att icke fabriksarbeterskorna ha sin inoral, på livillcen de strängt liålla: så se de ined djupaste för- akt ned p8 de flickor, som direkt taga betalt för sina ynnestbevis, saint äro ytterst uppretade p8 förförare af afverklassen, i synnerhet p&amp; de arbetsförmän, som missbruka sin ställning och sin makt öfver de värnlösa arbeterskorna för att förnedra dem.
Af de ininga dystra taflor fru Wettstein upprullar torde heller ingen vara agnad att väcka större indignation än skildringen af de förol$iinpiiingar arbeterskorna iiro utsatta f ö r från saiiivetslösa föriniiiis sida.
Denna skildring talar mer öfvertygande an långa afliandlingar för nödvaiidiglieten af att bildade kvinnor anställas såsom direktriser och inspektriser vid fabriker med kvinlig arbetspersonal.
Äfven för kvinliga läkare erbjuda dylika fabriker ett rikt ar- betsfält.
De manliga lakarne beliandla ofta p % ett l~ansgnslöst och föga niänniskovänligt sätt de stackars arbetersliorna, som koniina för att hos dem söka hjälp för sina kroppsliga lidanden.
Fru Wettstein berättade en gång för sina kanirater på en af fabrikerna, .liurii i Berlin finnas kviiiliga läkare, och tanken att lrunna fa läkarevhrd af en inedleni af deras eget kön vann stor genklang hos de råa, okun- o niga kvinnorna.
bevis på att kvinnor ha större fitsikt att föradlande inverka på andra kvinnor än hvad inaii kunna göra, är det olika satt, livarpå arbeterskorna beliandla präster och barmliartiglietssystrar.
Mot de förra uppföra sig flickorna @ rna fräckt ocli oförskäindt, diakonissorna däremot visa de en vördnad och grannlagenliet, so111 nian knappt skulle tro deras råa natur vara i stånd till.
Lika litet som inan får tro, att alla fabriksarbeterskor äro nio-, tt
raliskt fördärfvade - fru Wettstein fann flera, som i betraktande af de svåra förhållanden de lefva, under voro förvhnansvärdt hyggliga och anständiga - lika litet bör man tro, att karakteren äfven hos de sämre endast erbjuder skugksidor.
De äro betydligt mindre nöjeslystna än öfverklassens unga kvinnor, sällan begifna på starka drycker eller sötsaker.
Visserligen äro de ofta egoistiska, tjnfaktiga och föga samvetsgranna, stjäla matvaror fr %n hvarandra och ödsla.
ined fabrikens ägendom, men i tider af arbetslöshet kunna dessa samma flickor dela sina ' sista slantar med en nödställd kamrat.
För sitt arbete hafva de vanligen intresse, sin ' maskin hhlla de af som en lefvande varelse, putsa och pryda den.
Många, i syn- nerhet mattvafverskorna, måste också vid arbetet utveckla en ganska stor intelligens och noggrannhet.
För allmänna frågor äro de full- komligt likgiltiga, de äro niistan utan undantag i hög grad okunniga.
Läsa kunna de visserligen alla, men däremot a r det endast ett för- svinnande fåtal, som kan skrifva eller läsa skrifvet.
Om en fabriksarbeterskis lif är mödosamt och liårdt, sh länge hon a r ogift, blir det ändå svårare.
I ett hushålls skötande är hon, som vanligen sedan sitt fjortonde %r arbetat på fa- briken, fullkomligt okunnig.
E n dylik okunnighet, som hos hustrur inom de förmögnare klasserna, där man liar rad att hålla sig tjäna- rinnor, icke spelar s&amp; stor roll, blir här en ständig källa till otrefnad och elände, och ofta ruinerande för såväl den äktenskapliga sällheten som för hushållets finanser.
Ingenstädes torde väl aniagfrågan~ vara af större vikt än inom arbetsklassen, ingenstädes torde det vara nöd- vändigare, att födan tillredes på ett sundt och narande satt.
Men Iiur kan man begara af de stackars arbeterskorna, att de skola för- stå sig på hygienisk matlagning och den svåra konsten att med sink tillgkngar sköta ett hushåll, de, som hvarken i hemmet eller i skolan fått lära sig ens de första grunderna till denna konst?
Barnen kom- ma vanligen tätt, och fattigdomen blir för hvarje barn allt mer tryckande.
1SIIånga af de gifta kvinnorna måste också fortsätta sitt arbete på fabriken.
Hvilkeii skadlig inverkan detta skall hafva p % familjelifvet, på hustrun sjalf och på baruen, de födda och de ofödda, ligger i öppen dag.
Missfall och barn, som blifvit ofärdiga och sjiik- liga i följd af vanvård och olämplig föda i den spädaste åldern, äro ocksh ytterst vanliga.
Om också fabriksarbetet både i moraliskt och fysiskt afseende ar skadligt för kvinnorna, s % kan en fabriksarbeterska knappast drab- bas af en förfarligare olycka än att af en eller annaneanledning för-,.
lora sitt arbete.
Hon, som ingenting annat har lart, kan ej på an- dra arbetsomrhden ha några utsikter.
Har hon då till råga p % olyckan intet hem, utan måste till- bringa nätterna på något af dessa usla, en mänsklig varelse ovärdiga sofstdlen, som fru Wettstein så drastiskt beskrifver, och som oaktadt sin usla beskaffenhet snart sluka hennes små tillgångar, medan hen- nes dagar förflyta under fruktlös jakt efter arbete, då ar hennes öde snart besegladt, och hon hemfaller förr eller senare å t prostitutionen, denna det moderna samhällets Minotaurus, och för henne %tersthr ingenting annat än moralisk eller fysisk död.
Det a r med brinnande indignation ocli djup medkänsla fru Wett- stein i sin bok framlagt sin erfarenhet f r h sin 3 ' 12 månaders verk- samhet som fabriksarbeterska.
Ibland har dock kanske den berätti- gade indignationen tagit ett val skarpt uttryck, i synnerhet som skil- dringarna, hållna i en objektiv och lidelsefri ton, skulle tala tillrack- ligt tydligt för sig själfva, och verka kanske ändå kraftigare, utan de beständiga understrykningarna och utfallen, sarskildt mot de % s a m t kvinliga~ öfverklasskvinnorna ocli mot männens tyranni.
Fru Wett- stein förefaller Hfven något partisk för socialdemokraterna och hennes skildringar af förhåkmdenn bland de arbetare, som äro anhängare till detta parti, tyckas vara hillna i väl ljusa färger.
Meii afven om en och annan anmärkning kan göras mot för- fattarinnans framställningssätt och mot de botemedel hon föres&amp; för rnissförliållandenas afhjiilpande, minskar icke detta bokens stora för- tjänster såsom ett viktigt inlägg såval i kvinnofrågan som i arbetare- frågan.
Men fijrst och främst är den ett maningens rop till de bättre lottade klassernas kvinnor att söka hjälpa och upplysa dessa sina medsystrar som i liårdt arbete, i okunnighet, i moraliskt och fysiskt elände framsläpa sitt gladjefattiga lif.
Måtte icke denna ma- ning förklinga ohörd.
M. c. '
Förbundets styrelse- och komit6medlemmar.
Vid Förbundets sty- relsesammanträde den ' 6 sistlidne maj valdes till ordförande i För- bundets styrelse: riksantikvarien Hildebrand;.
till vice ordf. liofinten- denten Börtzell; till sekreterare fröken Roos; till tillf.
sekreterare, då fröken Roos förklarat sig f. n. vara förhindrad att sköta sekre- terarebefattniiigeii, fröken Sigrid Ulricli ocli till kassaförvaltare doktor C. Nyström.
Till inedleininar i Förvaltningsutskottet utsågos: ordinarie, riks- antikv.
Hildebrand, fruarna- Adlersparre och Ankarsvärd samt fröken Forsell.
Suppleanter: hofintend.
Börtzell, fröknarna Dalilgren ocli Hjelinerua.
Redaktionskoniiténs, Stipendielcomitdns ocli Tradgårdskomiténs inedleinmar återvaldes.
I Hemstudiekoniitén ingick som ny medlem i st. för fröken Granboin, fröken Anna Höijer.
I Bokkomitdn i st. för fru Almqvist, fru Hedda Andersson och i Samkvainskomitén nyvaldes fruarna Börjesson ocli Cederbloni.
Draktreforinföreningens af Förbiindet utsedda styrelsemedlem~nar äro: friiarna Berg och Linder sanit fröken E. Gyldén ordinarie, och fru J. Jolin och fröken E. Lindliagen, suppleanter.
Gåfva till Fredrika-Bremer-Förbundet.
Af fru Anna Hierta-Retzizts, liar Förbundet haft glädjen som gåfva mottaga en egenhändig skrif- velse af Fredrika Bremer, inneh %llaiide » Förslag till indelning af de genom kolerafarsoten lijalpbeliöfvande fattige inom hufvudstadens för- samlingars, undertecknad af Friintimmersföreningens ordf. Fredrika Breiner.
Samtidigt öfverlamnade fra Retzins till Förbundet ännu en värde- f u l l gåfva näiiiligen en af gifvarinnan sjalf modellerad miniatyrbyst af Fredrika Breiner.
1 den kolerakurs, som doktor Göransson Iiållit i liufvudstaden, liar på bekostnad af Förbundet en del af de p&amp; dess byrå inskrifna sjuksköterskor, so111 varit lediga, beredts tillfälle att deltaga.
De kvinlip studenterna vid våra universitet var, som Iiisaren torde erinra sig, rubriken på en liten uppsats i Dagnys 2: a häfte detta år.
Däraf framgick, att våra kvinliga studenter varit före- mkl för en af dem sjalfva för visso ej efterstrafvad uppmärksainhet; hvilket ledt till ett utbyte af skrifvelser inellan Upsala universitets professorer och studenter å ena sidan och en tysk studenttidskrift å den andra, ja, åstadkommit en ganska liflig polemik i ' Upsalatidningarna.
Saken gälde som bekant en i den tyska tidskriften, Akadeinische Blat- ter, förekonimande förklenlig artikel o111 de kvinliga stiidenterna vid de skandiiiaviska universiteten, mot hvilken så väl professorer soin studenter i Upsala funno sig föranlåtna att inlägga en den bestämdaste protest.
Då den lilla kvinliga afdelningen af Upsala studentkkr liäri- genom, efter livad vi redan frainhållit, f %tt fiillgod uppriittelse, kan ju fragaii betraktas som utagerad.
Vi anse oss dock för rättvisans skull, innan vi för vår del afven nedlägga densainina, skyldiga att meddela, att den tyska tidskriften ej varit sen att söka utplåna det ofördelaktiga intryck den en g h g varit med o111 att sprida.
I tvenne särdeles v8nligt hållna artiklar meddelar Akadeinische Blatter de från Sverige ingångna inläggen i frågan, så vgl det från akademi- ens professorer som studentkhrens ordförande, hvartill tidskriften bi- fogar några sina egna reflexioner, Iivars välvilliga syfte, trots den ~i %got iroiiislra tonen, inaii ej kan misstaga sig p %.
De bevis, soni nu lämnats för de svenska studentskornas oförvitlighet iiro ojäfaktiga, nienar förf.
till den under rubrik w Schwedisclie Studentinnen w, före- kommande artikeln och tillägger: A, Deras sköld ar blank.
- Und wir verneigen uns ritterlich vor der svepska flicka!, Föreningen för gift kvinnas äganderätt hö11 fredagen den 19 inaj kl. 7 e. m. i Lakaresallskapets lokal sitt årsmöte under byråchefen grefve H. E.
G. Hamiltons ordförandeskap.
Af den föredragna årsberättelsen fraingick, a t t vid årets riksdag af föreningens ordförande grefve Hamilton motion väckts i syfte att gift kvinna äfven utan äktenskapsförord skulle berättigas råda öfver den ägendom hon infört i boet eller soiii under äktenskapet genom gafva eller testamente tillfallit henne, nied villkor att den skulle en- skildt tillhöra henne, så ock öfver afkomsten af sådan ägendoin.
Då denna motion af riksdagen afslagits, hade föreningen beslu- tit söka verka för att gift kvinna iner ä11 hittills genom aktenskaps- förords afslutande sökte skydda sin ratt till sin enskilda ägendom, och hade föreningen därför låtit utarbeta och trycka foriniilär och anvis- ningar till akteiiskapsföro~ds upprMtaade.
De afgående styrelseledainöterna fru E. Aiikamiird och fröken X. Cederschiöld omvaldes.
I stället för hr E. Beckman, som undan- i
bedt sig omval valdes fil.
Ellen Fries, och till styrelsesupplean- ter va.liies frn B. Nordensoii och v. häradshöfding K. Staaff.
Assessor C. Lindliagen 1iö11 därefter ett föredrag livari han re- dogjorde för åtskilliga predjudikat i fråga om mannens mklsinanskap öf ver hiistriin, Iivilka synnerligen bj ärt belyste de oformligheter so111 ofta blifva en följd af den nu rådande lagstiftningen.
Han lämnade vidare en kort resiiin6 af Nya lagberedningens förslag till ändrade lagbestaiiimelser i fråga om äkta, makars ansvarighet för gäld och o111 boskilnad. '
Från kvinnokongressen i Chicago meddelas genom tryckta rappor- ter a t t sedan kongressens svenska delegerade, friherrinnan Rappe, frö- ken Hulda Lundin ocli fröken Sigrid Storkenfeldt, tillika med de främ- inande läiideriias representanter, dagen för kongressens öppnande, d.
15 maj, liögtidligt blifvit mottagna af bestyrelsen, voro nedanstående dagar reservcrade %t de svenska damerna.
Den 17 maj skulle frih.
Rappe redogöra för » Föreningen för gift kvinnas äganderätts; och vid samma dags aftonsession fröken Storkenfeldt för &gt;Kristliga föreningen af unga kvinnors i Sverige.
Den 18 maj skulle froken Lundin tala oin barn- uppfostran.
(Enligt programmet: » Pestalozzi-Froebel Hoiises).
Torsda- gen.
den l 8 inaj, aftonsessionen, var anslagen &amp; t frili.
Rappe a t t redo- göra för Fredrika-Brenier-Förbundet.
Finlaid Konkordia, förbund för kvinnostipendier, stiftadt %r 1885, har efter livad den oss tillsända årsberättelsen meddelar, haft glädjen se sitt kapitalbelopp gr från år så ' tillväxa, a t t det ej torde dröja mer an ett par hr innan den första fonden af 100,000 mark blifvit bildad, d % stipendier skola utdelas.
Konkordiaförbiindet, hvars syftemål i främsta rumniet ä r a t t inedels stipendier underlätta kvinnors strafvan till sj älff örvärf, uteslu- ter icke, yttras det i årsberättelsen, intresset för högre allmänna syf- ten.
Förbundets centralstyrelse utfärdar således en uppmaning om in- sändande till förbundets arkiv i Helsingfors af alla slags uppgifter rörande kvinnors ~erksamliet, hvilka i en framtid kunna tjäna till material för den w finska kvinnans historias.
Finsk Kvinnoförenings årsberättelse för 7892 innehåller atskilligt af intresse, vittnande on1 den lifaktigliet, soin är rådande i 8årt graiin- p n d på andra sidan Bottenliafvet inom alla områden, som röra kvinlig verksamhet och framhtskridande.
Under årets lopp har 15 finska kvinnor aflagt studentexamen; filosofie kandidatexamen och preliminär läkareexameii lia likaledes aflagts af ett par kvinnor.
Industriskolorna ocli polytekiiikurn ha räknat flere kvinliga lärjungar.
Den i jan.
1891 öppnade Pedagogiska ~~,lzatlag~zi~zgsskola~z i Helsingfors, hvar till planen hemtats från de pB initiativ af fru Retziiis inrättade skolköken i Stockholin, har utvidgats med en afdelning för arbetsklassens kvinnor.
Rkolan, soin h j u t e r af staten ett årligt anslag på 2,000 inark, har varit besökt af närmare 150 elever af olika sainhällslager.
För öfrigt framgår af %rsberättelsen, att i Finland so111 annor- städes kvinliga förmågor allt, mer finna användning i statens ocli det allmännas tjänst; så hafva t. ex. flere kvinnor blifvit invalda i fattig- vårds-, fattiggårds- och skolrådsstyrelser äfvenså vurinit anställning inom ämbetsverk.
Hvad siirskildt Finsk Kviniioförenings verksamhet beträffar, liar densamma bland annat varit riktad på att befordra en iiarniare an- slutning mellan hufviidstaden och landsorten ocli har haft att glädja sig %t uppkomsten af filialer på olika platser.
- För öfrigt har för- eningen organiserat en boklcoe~zité, vidtagit förberedande atgärder för grundande af ett ungdonzsbibliotek stiftat en 7~enzstu&amp;ekonzitt!, dess elementarkzcrs för arbeterskor har fortsat t sin verksamhet under stor anslutning o. s. v. Bland viktiga frågor, soni upptagits till beliand- ling, må i synnerhet franihållas den om anställande af kvidig betjäning vid polisvaktkoeztoren.
- Arbetsbgråez, afsedd för arbetssökande sk väl ur den bildade som tjänande klassen, har flitigt atilitats af bide arbetssölsande och arbetsgifvare.
Reformarbetet till förbättrandet af kvinnans ställning är namnet på ett under iitgifning varande arbete af Alexandra Gripenberg.
E t t par häften af det intressanta verket, som fullbordadt koinmer att.oin- fatta 4 häften, äro redan utsaiida i bokhandeln. '
Fröken Ida Falbe- Hansen i Köpenhamn liar blif vi t utniimnit till niedlem af skollärerexamenskoinissionen ined skyldigliet.
a t t examinera i danska sprhket.
0stelurike.
Föreningen D Minervaw i ' prag, på hvars initiativ, enligt hvad vi i ett föreghende hafte meddelat, det första kvinliga gyinnasiiiiii öppnats i Bölinieiis liiifvudstad, liar så väl till kiiltiis- och iindervisningsministm soin till riksrådet inlamnat petitioner om att de lärjungar, soin aflagt inogenhetsexainen vid gymnasiet, måtte få tillträde till de filosofiska, medicinska och fariiiaceutiska studierna vid universitetet.
Den nllmänna meningen inom dessa kretsar tyckes ej vara ogynnsamt stämd för denna reform, tillskrifver oss en enskild meddelare från Prag, ehurii annu en tid torde förgå innan tillstindet blir beviljadt.
wMen det koininer att beviljas, det ligger i tidsrikt- ningenw, yttrar vår meddelare.
Den österrikiska regeringen liar dessutoiii i Bög grad behof af kvinliga liikare, kunniga i slaviskt tungomål, för de muhamedanska kiriniiorna i Bosiiien.
Tvenne kvinnor äro äfven redan anstälda därstädes skom distrilctslalcare; dessa Iiafva dock af- lagt sina examina i Zuiich.
d ' avant courriirew ä r iialiliiet på en förening, som med detta krs början organiserat sig i Paris.
Dess syfte är att verka för shdana, lagbestäinnielser, enligt livilka den gifta kvinnan ' skall erhålla rätt att råda öfver livad hon ' ined sitt eget arbete förvärfvat, afvensk att filngera som vitne vid domstolar.
&gt;Den franska kvinuan~, yttras det i föreningens inbjudning, &gt;kan blifva medicine och jurisdoktor, kan iitnamnas till medlem af, le conseil sup6rieur de l ' instriictioii publiquea, kan erliålla heders- legionen, men lagen förnekar henne rätt att tjäna som vitne inför dom- stolen.
Den franska kvinnan iiiuehar en framstående plats inom konsten, handeln och industrien, men hon kan iitan sin mans samtycke hvarken handla med eller råda öfver ett öre af sin arbetsförtjänst ».
Det ar emot dessa orättvisor den nya föreningen vill gå i falt.
Eiiglnnd.
Geologiska föreningen i Loiidon (the Geological Society) har vid sitt senaste årsinöte tilldelat miss C.
A. Raisin ett penningpris utgåelide fr %n den s. k. Lyellfonden, stiftad med ändaiiz %l att af förenin- gen utdelas.
årligen till uppmuntran åt vetenskapsidkare, man eller kvinna, för adagalagda utniarkta förtjaiister om den geologiska forsk- ningen.
Miss Baisin ar den första kvinna, so111 tilldelats en dylik utinarkelse.
Kvinnan och trädgårdsodlingen.
The Horticnltural College vid Swanley i Kent äger afveii en afdelning ' för kvinliga elever.
Dessa stå under ledning af en föreståndarin ' na och äro inlogerade i en bygg- ning, belagen i närheten af trlclgårdsskolan.
Kursen ar både teore- tisk och praktisk.
Syltning och olika satt att konservera frukt ingå i läroainiiena, afvenså mejeriskötsel o. s. v. I h - s e r n a äro desainina för de manliga och kviiiliga eleverna, med den skillnad, att de senare äro befriade från de tyngsta kroppsarbetena.
Vid de exainina, so111 nyligen hållits bestodo de kvinliga larjiingarne sina prof med heder, och erliöllo omedelbart förinånliga anställningar att förestå trädgårdar och orangerier.
Efterfr&amp;gaii p % kvinliga tradgårclsmastai ' e iii- mycket stor.
Bolgieii.
D Kvinnan i det allmännas tjänst, B, La feinine dans les emplois publicsa är namnet på ett högst vä@efullt arbete af mr Louis Frank i Bryssel, livilket afven, som bekant, prisbelönts af juridiska fakulteten i Paris.
Arbetet läniiiar en jlmföiande öfversikt af för- hållandena inom de olika laiiderna och påvisar en hel del fakta af största intresse för belysande af kvinnans sociala stiillning.
Bland annat konstaterar nir Frank, att Sverige ar clel enda land, där, hvad.
tjänstgöring vid telegrafverket beträffar, staten använder ett större antal kviriliga an manliga bitraden.
Näst Holland a p Belgien det land i Enropa, dar staten mest styfmoderligt beliandlar (len kvinliga delen af nianniskosläktet. '
Til Fredrika-Bremer-Förbundet insänd periodisk litteratur, Nordisk tidskrift, ii: r 1-4.
- Svensk tidskrift, 1892 n: r 19, 20.
1893 n: r 1-6.
- Ord och bild, n: r 1-4.
- Tidskrift för kristlig tro ocli bildning, im 1-3 - Läsning för lieininet, n: r 1, 2.
- 1; äsning för folket, n: r 1.
- Helnat, n: r 2-6.
- Pedagogisk tidskrift, ii: r 1-4.
- Svensk liiraretidning, ixr 4-23.
- Verdandi, n: r 1, 2.
- Slöjdiindervisiiiiigsbladet, n: r 1-5.
Helsovännen, 1892 im 23, 24; 1893 n: r 1-6.
- Jordemodern, 1892 n: r ' 1 2; 1893 n: r 1-3.
- Meddelanden för helso- och sjiikvård, n: r 2-4.
- Nya bokliandelstidiiiiigen, n: r 1-22.
- Svensk bokliandelstidning, n: r 4-22.
- Svensk iniisiktidning, n: r 3-12.
- Nys kyrkans tidning im 22-26.
- Idiin, n: r 3-22.
- Kainraten, n: r 1-3, 5 -- 11.
- Linnea, ii: r 1-5.
- Folkskolans barntidning, im 1-23.
- Skog- - Finsk tidskrift, n: r 2-5.
- Hemmet och vaktaren, n: i.
1-2. sainliiillet, ii: r 2-7.
- Koti ja Yhteiskiinta, n: r 1-3.
- N y l ~ n d e, 1892 ii: r 18-24; 1893 n: r 1-3.
- Til moralens fremine, n: r 1-5.
- Hvad vi vil, n: r 3-10, 14-20.
- Kvinden og ' Sainfiindet, n: r 1-5.
- Lend a.
Hand, n: r, 3 4 5.
- Tlie englis1iwomaii: s review, n: r 2.
- Tlie woniaii ' s journal, n: r 1-20.
- The review of reviews, n: r 1 - 4.
- Deiitsclie Haiisfrauenzeitiing, n: r 4 - 23 - Neue Balinen, - L a feinme, n: r 3-11.
- L a ligue, n: r 1, 2.
- L e n: r 3-11. journal du bien public, n: r 1-5.
Til Fredrika-Bremer-Förbundet insända böcker, Aliiqvist LC: Wicksell: C. Bdåth-Holtnherg, K a r l X V och Louis de Geer.
Bonnier: A. Lutzdegiird, Titania.
Key, A.nne Char- lotte Leffler.
H. Gcber: Fl:.
Ilfowitz, Kort siiiidlietslara för kvinnor.
- V. Lange, Orn en ofta förekoinmande orsak till ' langsain ocli bristfällig andlig utveckling hos barn.
- M ?-s Hurn2h-y Ward, David Greives liistoik, I.
A. Lzcndell, Svensk ordlista.
Hö kcrberg: M. Hjiirne, Universitetens folkbildningsarbete i Eiiglitiid.
- Kvinnoinötet ined anledning af Hugo Tainins motion i sedligliets~rågan.
Jolinsoii: 1 ' 7~omas a Kernpis, Betraktelser ölver Kristi lif.
G. Lyt74 Hvad berättar Fäiirik St %l ?O P.
A. Norstedt &amp; Söner: E: T.
L. Asbrink, Tankar om 1891 krs Iiandboksförslag.
- L. Inndrotk, Förpostfilktning.
Cnmmorineyer: Camilla Collett, I de lange Netter.
- Fantasi og Virkelighed.
- Nar inan skal s a t t e Bo.
I DU N 402 ansikte med mjuka, nästan barnsliga drag.
Munnen stod litet öppen, som på barn, när de osedda leka med något.
Det mörka håret låg i oroliga lockar ned öfver den låga pannan, och hufvudet var bart.
Hon bar hvarken slöja eller hatt.
Det mest på- fallande i hennes ansikte var dock ögonen; ett par stora, svarta, drömmande ögon, som växlade uttryck lika ofta, som hafvet väx- lade färg efter solnedgången.
Det var ett par ögon, som sågo ut att kunna uttrycka allt; en stor smärta, en barnslig glädje och en oberäknelig skälmaktighet.
Hon satt med de bara armarne i knäet och såg, liksom systern, väntansfullt upp emot himlen.
Solen stod nu blott som en gyllne rand vid horisonten; plötsligt släcktes hon, lik- som nian släcker ett ljus, och en rödviolett, varm färg spred sig öfver böljorna, där hon hade sjunkit.
Som efter en brand, kastad på ett bål, steg en bred strimma likt en gyllne rök upp öfver djupet, där hon hade försvunnit, och fortfor några minuter att brinna på himlen, som öfver hela västra synkretsen var rosenröd och orangegul.
Men från andra sidan sköt redan natten upp sina skuggor öfver himlahvalfvet.
Som en bågig, violett mur, hvilken be- ständigt växte, steg den dunkla natten fram ur sin eviga tystnad, och i den ljusgröna luften, som skilde natten och dagen åt, hade redan månen tändt sin skifva, en fin, silfveraktig båge, skrifven så klar och ren, som om den skulle ha varit tecknad med en spetsig pensel.