Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S den för pröfning af rätt, parter emellan, har motionären ansett den böra upphöra och dessa frågor, lika som alla andra fordringsanspråk, öfverlemnas till Domaremagtens afgörande; äfvensom motionären funnit af nöden, att en prsescriptionstid bestämdes, inom hvilken alla, icke redan förfallna, anspråk af berörde natur borde göras gällande; och har motionären alltså föreslagit: l:o att pröfningen och afgörandet af alla så kallade äldre kronofordringar öfverlemnas från administrativa lill Domare-magten, på så sätt att de i första instantien upptagas och afgöras af Svea Hof-Rält samt derifrån kunna dragas under Kongl. Maj:ts pröfning i Dess Ilögste Domstol; 2:o alt alla, så beskaffade, vid nästlidne års slut i Kammar-Collegium anhängiggjorda och ännu oafgjorda mål af detta Embetsverk öfrerlemnas till nämnde Hof-Rälts pröfning; hvarefter en kungörelse, upplagande målens titel, borde införas trenne gånger i så väl Svenska Post- och Inrikes-tidningarne som Finlands Allmänna Tidning och Hamburger Gorrespondenten, med uppmaning till vederbörande fordringsegare att inom ett år, efter det kungörelsen tredje gången varit införd i samtlige dessa tidningar, deras talan vid Svea Hof-Rätt fullfölja, vid äfventyr, att den eljest ansåges försuten; 3;o att likaledes en kungörelse utfärdas och i samma Tidningar införes, med uppmaning till en hvar, som förmenar sig ega dylik fordran hos Svenska kronan, att inom trenne år, efter det att nämnde kungörelse varit i berörde Tidningar trenne gånger införd, densamma hos Svea Hof-Rätt i laga ordning anhängiggöra, vid äfventyr, alt den eljest ansåges försuten; 4:o att, vid afgörandet af dessa fordringsanspråk, allmän
Lag och de serskildt i afseende på dem utfärdade författningar tjena till efterrättelse; 5:o att Kronans rätt bevakas af Kammar-Collegii Advocat-Fiscals-Embete, efter de föreskrifter, Collegium kan finna för godt lemna; dock med rätt för Riksgälds-Contorets styrelse alt, om den så skulle fiona lämpligt, äfven låta dess ombudsman iagtlaga kronans rätt; och 6:0 att för öfrigt de i och för liqviden af fastställda fordringsanspråk i Rikgälds-Contorets reglemente bestämda grunder skola tjena till efterrättelse, för så vidt serskild öfverenskommelse emellan kärande parten och Riksgälds-Contoret ej mellankommer.
Utskotten hafva tagit berörde förslag i öfvervägande; roen då motionären med så kallade äldre kronofordringar lärer afse sådane enskildes fordringsanspråk hos Stats-Verket, hvilka före år 1719 tillkommit; och, så vidt Utskotten hafva sig bekant, prmscriptionstid, genom serskilde författBih. till R.
Fröt. 1845, 4 Sami. 2 Afd. 27 Haj t. 2 6 Stats- och Lag-V iskottens Betänkande> N.-o i32. ningar, redan finnes för alla dylika fordringar stadgad, så alt några andra fordringsanspråk från nämnde tid icke lära kunna göras gällande, än sådane, hvilka inom stadgad praescriptionstid redan blifvit hos Kommar-Gollegium i föreskrifven ordning anmälde och bevakade och för hvilka, såsom på nämnde Collegii utredning och pröfning beroende, någon ytterligare praescriptionstid icke lärer kunna bestämmas; anse Utskotten icke erforderligt, att någon ny praescriptionstid nu stadgas för de af motionären afsedde så kallade äldre kronofordringarne; vid hvilket förhållande och då, i afseende på den pröfning af ifrågavarande mål, hvilken, enligt för Kammar-Collegium gällande Instruction, nämnde Collegium tillhör, förekommer, att motionärens i öfrigt framställde förslag endast åsyftar, att samma pröfning skulle öfverflyttas från ett privilegieradt forum till ett annat, hvilket synes mindre lämpligt, Utskotten vördsamt hemställa, att motionen måtte lemnäs utan afseende.
Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande N;o t33 och Memorial, N.o t3/f, I N:o 133.
Ank. till
Eap -Utsk. den ty Ma kl. to f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, i fråga om disposition af Bankens behållna vinst för åren 184S, 1846 och i847> Till Stats- och Banco-Utskottens gemensamma handläggning, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln remitterat en af Herr Rosenblad, B., vackt motion, att Bankens behållna vinst å dess rörelse för åren 1845, 1846 och 1847, sedan alla utgifter och förluster afgått, deribland inberäknadt hvad som erfordras för att bibehålla grundfonden vid 10 millioner R;dr B:co, må anvisas till sådane extra statsanslag, som Rikets Ständer för dessa år kunna bestämma.
Då likväl Förstärkta Banco-Ulskottft afgjort, att Banco-vinsten skall reserveras för Bankens ändamål, torde Rikets Ständer finna, att ifrågavarande motion kommer att förfalla.
N:o 134. zink. till Exp.-Utsk. d. ly
Maj, kl. 10 f. nu Memorial, med förslag till Taxa å Expeditions-lösen i sd väl Rikets Ständers Bank, med dertill hörande Discont-Verk och Läne-Contor, som ock Rikets Ständers Riksgälds-Contor.
Sedan Rikets sednast församlade Ständer, uti skrifvelse af den 26 Maj 1841, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att en af dem fastställd Taxa å Expeditions-lösen i Rikets Ständers Bank samt dertill hörande Disconl-Verk och Låne-Conlor måtte varda genom allmän kungörelse till efterlefnad utfärdad, har Kongl. Maj:t, uti Nådig Skrifvelse af den 10,påföljde Juni. gifvit Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Maj:t icke kunnat lemna utan uppmärksamhet, att nämnde Taxa, som icke uteslutande angick Bill. lill R.
Trot. 184S, 4 Sand. 2 Afd. 28 Hå/t, 1 2 Stats- och Banco-Utskoitens Memorial, N.o 13'4- förvaltningen af Banken, men hade till föremål att lägga vissa afgifter å den del af allmänheten,* som nödgades från Banken eller derunder lydande Verk begära och utlösa handlingar, sådant oagtadt icke blifvit i den ordning, Grundlagen förutsätter, till Kongl. Maj:ts Nådiga fastställelse öfverlemnad; men att Kongl.
Maj:t likväl, då vid föregången granskning, ofvannämnde Taxa för öfrigt icke funnits innefatta anledning till någon erinran, ville, med gillande deraf, låta allmän kungörelse om densamma utgå, med Nådig förklaring, att den skall gälla till efterrättelse fiånoch med den liste Augusti 1841 intill slutet af det år, då nästa Riksdag inträffade; och förväntade Kongl. Maj:t, att Rikets då blifvande Ständer skulle ånyo frågan i underdånighet anmäla, på det att Kongl. Majit måtte komma i tillfälle, att laglikmäligt
Nådig fastställelse å merberörde Taxa meddela.
I anledning häraf, och sedan Banco-Utskottet, för att bereda likhet i Expeditions-lösen vid begge Rikets Ständers Verk, Banken och Riksgälds— Contoret, för öfverläggning i frågan sammanträdt med Stats-Utskottet, få Utskotten nu hemställa, att ifrågavarande Expeditions-Taxa, sådan den vid sisllidne
Riksdag antogs och finnes detta memorial bilagd, måtte af Rikets Ständer fastställas, att gälla så väl för Banken, med dertill hörande Discont-Verk och Låne-Contor, som ock för RiksgäldsContoret, samt att Rikets Ständer, med anmälan af deras sålunda för sin del fattade beslut, hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit äfven täcktes denna Expeditions-Taxa i Nåder gilla samt genom allmän kungörelse till vederbörandes efterrättelse fastställa.
Stockholm den 16 Maj 1845., Stats- och Banko-Utskottens Memorial, N.v i3cj.. 3 Taxa å Expeditions-lösen i Rikets Ständers Bank, med dertill hörande i Discont-Verk och Låne-Contor, samt i Rikets Ständers Riksgälds-Contor.
Banco. rör 1 rotocolls-Utdrag, första arket . 361 Hvartdera af de öfriga arken ....... 12 Afskrift eller Utdrag af Resolutioner, Bref, Böcker, Räkenskaper eller andra Handlingar af hvad be- skaffenhet de vara må, första arket ..... 18
De öfriga arken, hvartdera ........ 8 99 Bevis öfver ingifna ansökningar, besvär eller hand- lingar, hvart ark . 16 99 Bevis öfver återstoden å Fastighets-, Odlings- eller andra lån, grundade på reviderade uträkningar, hvarje bevis 2 99 Andra bevis, som å stämpladt papper skrifvas, för- sta arket 1 Hvartdera af de öfriga .......... 24 „ Collationering och vidimation af handlingar, då af- skrift företes, hvart ark . 8 9* Fullmagter, Constitutorialer, Protocolls - Utdrag på befordringar till ordinarie tjenst med lön eller arf- vode på stat, Constitutorial på behaglig tid eller förordnande tills vidare med tillagde löneinkom- ster, äfvensom Conslitutoriul till förrättning samt afsked erlägges icke någon lösen.
4 Stats- och Banco-Utsk-iletis Utlåtande, N.O l35.
Ank, till Exp.-Utskoltet den 17 Maj, kl. to f. m.
Utlåtande, i anledning af Herr Friherre Palmstjernas, C. O., motion, att Rikets Ständer, när de begära Konungens garanti för de lån, Banco Fullmägtige kunna blifva nödsakade att upptaga, jemväl måtte tillförsäkra Konungen om ovillkorlig tillgång till det, som för återbetalningen erfordras.
Uti en inom Höglofl, Ridderkapet och Adeln väckt, till Stals- och Banco-Ulskotten remitterad motion, har Herr Friherre Palmstjerna, C. O,, anfört: att, då till följd af 72 § Regering-Formen, Rikets Ständer, utan Konungens medverkan, stadga om allt hrad som rörer Bankens tillgångar, det kunde blifva tvifvelagtigt, huruvida Konungen funne
Sig kunna i Nåder lemna någon garanti å de lån, Banco-Fullmägtige möjligen blefvo nödsakade alt ifrågasätta, och att det således åtminstone syntes vara en pligt för Rikets Ständer, alt när de begärde Knungens garanti på en skuld, till hvars återbetalande Rikets Ständer ensamme anslogo medlen, de jemväl tillförsäkrade Konungen om ovillkorlig tillgång till det, som för återbetalningen erfordrades; på grund hvaraf motionären föreslog, att Rikets Ständer måtte besluta: att till återbetalning af de lån, Fullmägtige i Banken kunde komma att utrikes upptaga, skall i främsta rummet användas inkomsterna af Tull-bevillningen, till 8 eller 10 procent årligen af det upptagne lånets belopp, samt att Kongl. Maj:t följagtligen lemnäs rätt, att låta den sålunda af Tull-bevillningen anslagne andel, efter godtfinnande, uti Stats-Contoret hvarje år qvarstå, till dess liqvid skall ske, och att hrad Stats-verket sålunda förskjöt, ofördröjligen ersattes genom Banco-Fullmägtiges försorg, hvilket Rikets Ständers beslut borde för Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, i sammanhang med Rikets Ständers redan beslutade underdåniga anhållan, att Kongl. Majit täcktes låta bemedla möjligen för Banken ifrågakommande lån och derå lemna Dess Nådiga garanti.
I anledning af denna motion få Utskotten anföra: att för det, med afseende å de af Rikets Ständer vid innevarande Riksdag, angående Bankens förvaltning, fattade beslut, föga sannolika fall, att behof af utländskt låns upptagande skulle för Banken ifrågakomma, Kongl. Maj:t, med kännedom om de åtgärder, som af Rikets Ständer vidtagits för Bankens consoliderande, och de föreskrifter, som, för uppfyllande af densammas förbindelser, blifvit Banco-Fullmägtige meddelade, säkerligen icke torde i Nåder fin - Statt- och Banco-Vtskottens Memorialj N:0 i36. 5 na nödigt, att, för erhållande af Dess i underdånighet sökte garanti å Bankens utländska lån, någon ytterligare sådan säkerhet, som af motionären föreslagits, måste af Rikets Ständer ställas, hvaremot fara är för handen, alt, genom ifrågasatte åtgärds vidtagande, tvekan kunde, serdeles inom landet, uppslå om Bankens solidité, till menligt inverkande på dess credit; och anse sig Utskotten, på dessa grunder, böra hemställa, att motionen icke måtte till någon åtgärd föranleda.
Reservationer: af Herr Friherre Palmstjerna. af Herr von Hohenhausen_, som ansåg, att tullmedlen borde ställas lill Kongl. Maj:ts disposition, för den, händelse att Banco-Fullmägtige skulle, vid något tillfälle, genom coursens stegring, blifva förhindrade att inköpa växlar oeb såmedelst fullgöra ränte- eller capital-afbetalning å det upptagna lånet. af Herr Friherre
Stj ernstedtj J. T. af Herr Friherre Stjernstedtj A. TV. af Herr Biskop Hedre'ru N:o 136.
Arik; till Exp.-Vtsk. d. Maj. kl. 10 f m.
Memorialj angående omskri/ning af Riksgälds-Contorets Obligationer till Banken.
Med föranledande af Banco-Utskottets, uti dess utlåtende N:o 44 öfver de inom Riks-Stånden gjorde anmärkningar vid betänkandet N:o 29, med förslag till en i vissa delar förändrad reglering af Bankens lånerörelse, m. ru. (pag. 6) uttryckte förbehåll, att framdeles, efter sammanträde med StatsUlskoltet, få till Rikets Ständer inkomma med yttrande, om och huruvida någon förändring i afseende på formen för de Riksgälds-Contorets obligationer, hvilka Banken för närvarande eger, kan anses vara af nöden, hafva Utskotten numera till gemensam öfverläggning förehaft denna fråga; och då G Slats- och Banco-Ulskotlens Memorial S-o i36.
Utskotten, enligt hvad i Banco
Utskottets förstberörde utlåtande jemväl linnes anfördt, anse ifrågavarande obligationer vara föiskrifne på belopp och i en form, som göra desamma mindre användbara för det ändamål, hvar» till Banken kan komma att desamma begagna, hemställa Utskotten, att samma Obligationer malte komma att omskrifvas, enligt det vid detta memorial fogade forraulair, med iagttagande derjemte: l:o att
Obligationerne graveras med någon olikhet för hvarje Serie, samt förses med vignetter; 2:o att ränte-kuponerne tryckas och stämplas med RiksgäldsContorets insignier, samt 3:o att dessa ränte-kuponer utfärdas för endast tio år, eller att inlösas till och med den 31 December 1854, och att derefter nya ränte-kuponer utställas å ytterligare tio år för de obligationer, som då ännu icke blifvit utlottade.
Reservation: af Herr Schartau:
''Alt nu åter efter mindre än 4 års förlopp, omskrifva Riksgälds-Contorets obligationer, anser jag vara hvarken nödigt eller nyttigt.
Icke nödigt derföre, att obligationerne i sin närvarande form ingalunda sakna användbarhet, derest Banken skulle behöfva alt, genom deras försäljning, antingen förskaffa sig silfver eller minska den utelöpande sedelstockens tryckning på metalliska cassan; — icke nyttigt dels derföre, alt en kostnad i papper, gravur och tryckning af omkring 5,000 R:dr vore fruktlöst använd; dels emedan den större beqvämlighet för allmänna rörelsen, som obligationerne onekligen erhölle genom förminskningen af deras valör och format, skulle föranleda dertill, att de, en gång utgifne, snart antoge karakter af ett från man till man löpande nytt slags sedelmynt, hvarigenom det ändamål, som med deras afyttrande från Banken afsågs, skulle helt och hållet förfelas, och Banken till på köpet förlora sin ränte-inkomst”.
Hor till Stats- ock Banco-Ulskotlens Memorial, IY;o 136.
Bankens återstående fordran för försträckningar till 1808 och 1809 årens krig, hvilken fordran den sista December 1844 utgjorde 3,520,000 R:dr Banco eller 1,320,000 Rjdr silfver efter 1830 års myntfot, skall Riksgälds-Contoret årligen erlägga i capital-afbetalning 88,000 R:dr Banco, svarande emot 33,000 R:dr silfver, och derjemte fyra procents ränta för det hvarje år den sista December återstående capital.
Obligationer, daterade den 31 December 1844, utfärdas af RiksgäldsContoret uti trenne Serier, Litt:s A, B och C å 125, 250 och 500 Riksdaler silfver, med serskild nummerföljd för hvarje valör, nemligen: 1.520 stycken å 125
R:dr silfver 190,000: 1,480 å 250 „ „ 370,000: 1.520 „ å 500 „ „ 760,000:
Den årliga capital-afbetalningen, 88,000 R:dr Banco eller 33,000 R:dr silfver, användes till infriande af obligationer genom utlottning, sålunda att årligen utlottas: 38 Obligationer af Serien Ay å 125 R:dr . . . 4,750: 37 „ af Serien B, å 250 R:dr , . „ 9,250: 38 „ af Serien C, å 500 R:dr . . . 19,000:
Utlottningen verkställes hvarje år den 1 October inför Fullmägtige i Banken, och de utlottade obligationerne uppsägas, genom kungörelse i allmänna tidningarne, till betalning den 31 derpåföljande [December, efter hvilken tid ränte-beräkniugen upphör.
Betalningen sker i Riksgälds-Contoret, med iagltagande, att ränte-kuponerne för de påföli|tod.e: åren vid samma tillfälle återställas, elter att beloppet för dem, sorn brista, å capital et afdrages och hålles kuponernes innehafvare tillhanda.
8 Hör till Stats- och Banco-Utshottens Memorial> N;o 136.
Formulair: jy,-o (Vignett) Serie A. (B eller C.) 1 öfverensstämmelse med Rikets Ständers å andra sidan tryckta beslut, betalar Rikets Ständers Riksgälds-Conlor lill Rikets Ständers Bunk eller ordres emot denna Obligation Ett Hundrade Tjugufem (125) (Tvåhundrade femtio (js5o~) eller Femhundrade (5oo~)) Riksdaler silfver, enligt i830 års myntfot: egande innehafvaren af de vid Obligationerne fogade ränte-kuponer att årligen den 31:ste
Djcember emot den förfallna kuponens uflemnande, i Riksgälds-Coutoret uppbära fyra procent ränta, med Fem (Tio eller Tjuguf Riksdaler silfver.
([En Ledamot af hvarje Riks-Stånds Fullmägtige i Riksgälds Contoret.') 5 (jo eller 20) R:dr Silfver.
Riksgälds-Gontorets Obligation N:o Serie:
Emot aflemnande af denna ränte-kupon betalar Riksgälds-Contoret den 31 December 1845 (1846* 1$47 och jöljande år till och med i85ff öH innehafvaren Fem (Tio eller Tjugif) Riksdaler silfver.
Stockholm den 31 December 1844. (L. S.) STOCKHOLM, ecksteinska doktkyckeriet, 1845.
Stats- och Banco-Utskottens Utlåtandej N'.0 l3j. 1 N:o 157.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Maj, kl. 10 f. m Utlåtande, i anledning af väckta motioner om åtgärders vidtagande till shgndsam nedsättning af Taxan för farten ä Götha Canal.
Ridderskapet och Adeln har till Stats- och Banco-Utskolten remitterat en af Herr Nordenanckar, F. IV., väckt motion, deruti föreslagits, att, i händelse, sedan staten blifvit reglerad och alla rättmätiga behof fyllda, ytterligare öfverskott skulle återstå, eller från Banken erbjudas, Rikets Ständer, heldre än att fortsätta förra Riksdags utlåningssystem, måtte för Statens räkning inköpa Götha Canal; förmenande motionären, att, efter afgifternes nedsättning till ett underhållskostnaden motsvarande belopp, denna communicationsled, ograverad af alla enskilda intressen, skulle blifva det vackraste arf, närvarande tid kunde lemna den kommande.
Likaledes har ock till Stats- och Banco-Utskottens gemensamma handläggning blifvit öfverlemnad en inom högbemälde Riks-Stånd af Herr Friherre Gyllenhaal, C. H-, väckt motion, deruti Herr Friherren, med afseende å angelägenheten af åtgärders vidtagande för upphjelpande af landets näringar och befrämjandet al afsättning utaf inhemska produeter, utvecklat behofvet af lättade communicationer samt, med serskildt fästadt afseende å Götha Canal, föreslagit de åtgärder, hvilka motionären, för vinnande af berörde ändamål, ansett böra vidtagas.
Farten på Götha Canal omfattade tvänne, till deras beskaffenhet skilda, föremål, transito/ärten från haf till haf och inre farten.
Då den förra låg utom omfånget af motionen, ansåg motionären sig i afseende på den böra inskränka sig till uttrycket af den förhoppning, att, sedan Trollhätte Canal nu erhållit samma dimensioner, som Götha Canal, och uppfinningen af så kallade propeller å Ångfartyg erbjöd en utväg att undanrödja den största svårigheten för Canalledens begagnande utan behof af omlastning, denna väg i en icke så aflägsen framtid borde blifva af mycken vigt för handelsförbindelser emellan länderne vid det inre af Östersjön och dess vikar och dem på andra sidan Bih, till R.
Prot. 184S, 4 Sami, 2 Afd, 2g Haft. 1 2 Stats- och Banco-Ulskottens Utlåtande, N-.o i3j.
Den skulle för en betydlig del af Riket bereda en lättare och således indrägtigare afsättning för dess gamla producter, bereda en ny afsättning för nya producter, som eljest icke kunde tillgodogöras, och således först på detta säLt för innehafvare!) vinna ett värde, och slutligen, genom befrämjad förbindelse med Rikets öfriga provinser, till ömsesidig fördel bereda ett utbyte af egande och behöfliga varor, i många hänseenden minskande behofvet af utländsk införsel.
År 1832 från och med den 1 October till och med den 31 Decem - ber 1833 34,113: 12. 4* År 1834 35,795: 8. 9.
„ 1835 . 40,912: n. 7. „ 1836 (då en betydlig nedsättning i Taxan skedde) . 38,358: 3o. 9.
„ 1837 50,498: 8. — „ 1838 48,677: 22. 7.
,,1839 60,389: 4.. 9.
„ 1840 61,443: 45. t. „ 1841 72,306.-2o.ii. „ 1842 68,804: 37. 8. „ 1843 56,808: 11. 4.
Medeltalet för de 3:ne åren 1833—1835 (det sista qvartalet 1832 ansedt utgöra en del af år 1833) utgjorde B:co R:dr 36,940: 10. 1 t. „ de 3:ne åren 1836—1838 . . . . „ „ 45,841: 17.
2. utvisande en tillökning mot föregående 3:ne år af nära 24 4 procent; „ de 2:ne åren 1839 och 1840 . , . „ „ 60,916: 43.
5. eller en tillökning mot föregående ?
3;ne år af öfver 33 4 procent; Stals- och Banco-Ulskottens Utlåtande, N'.o i3y. 3 Medeltalet de 2:ne åren 1841 och 1842 . . .
4. eller en tillökning mot föregående 2:ne år af omkring 13 £ procent; hvaremot inkomsten för år 1843 visade en minskning af nära 19 £ procent emot medeltalet tor de hegge förutgående åren.
E:co R:dr 42,848: 14. 10. visande en tillökning mot första året, omfattande 15 månader, af öfver 25f procent. åren 1839 — 1843 „ 63,950: 3i.
4. eller en tillökning mot förutgående qvinqvennium af öfver 49-! procent.
Detta förhållande under de första elfva åren af Canalens begagnande, under både goda och dåliga conjunelurer, visade eli gynnande resultat.
Inkomsterne hade varit i ett nära oafbrutet stigande, med egentligt undantag endast för det sista året.
Men den olyckliga conjunctur för afsätlmngeu af vår förnämsta exportvara, jernet, hvilken redan började år 1842, kunde, i samband med den samtidigt mer och mer tilltagande penningeoch credit-bristen, icke undgå alt ega inflytande på Canalfarten, likasom på nära ali rörelse inom Riket.
Det vore dock en för framtiden lofvande iagtlagelse, att, ehuru det af dessa orsaker serdeles ofördelagliga året 1843 ingick i beräkningen af medelafkastningen under de sista 5 åren, denna dock med nära 50 procent öfverstigit den för förutgående qvinqvennium.
Delta visade den naturliga benägenheten lill rörelsens tillväxt på Götha Canals inre fart.
Dessa utgingo å varor efter classer, sålunda att för hvarje 1000 alnar CanalsLräcka (hela Canallängden antagen till 164,000 alnar) erlades för l:sta dassens varor 6 runstycken, för 2:dra classens 4, för 3:dje classens 3, för 4:de classens 2, för 5:te classens 1 och för 6:ie classens ett halft runstycke Banco för hvarje Skeppund Viclualievigt.
För större beqvämlighet skuld vore Canalen deld i 16 dislricter, för hvardera af hvilka erlades afgift såsom för 10,000 alnar.
Taxan kunde icke, 4 Stais- och Banco-Utskotlens Uitalande , N:o l3j. utan Bolagets medgifvande, nedsättas.
Men bolaget hade begagnat dess rätt att medgifva partiella nedsättningar, serdeles vid befarande af ett större antal Canaldistricter.
Ehuru billiga dessa afgifter i sig sjelfva voro, gjorde dock Canalens stora längd, alla af bolaget beviljade lättnader oaktadt, att, då hela Canalen eller flere districter beforos, afgiften blefve kännbar för i förhållandet till värdet mera tunga varor.
Sålunda vore för hela Canallinien afgiften å 1 Sk® Stångjern Släp. vigt 40 f sk.
Banco, för 1 Sk ® Tackjern 14* sk., för 1 Tunna hvete, bönor, ärter, vicker, linfrö och bolivete 29 | sk., för 1 Tunna råg 25 d sk., för 1 d:o korn 21* sk., för 1 d:o blandsäd 17 sk., 1 d:o bafre 12* sk., 1 d:o gryn 38 * sk., en famn ved 1 R:dr 3 sk., 1 tolft bräder från 21* sk. lili 1 R:dr 20 sk. o. s. v.
När man dertill lade frakten, blefve sammanräknade kostnaden nog betydlig att förekomma mycket begagnande af Canalfarlen, som eljest skulle egt rum, samt således dels att hindra producenten att välja den afsättning, som eljest skulle varit mest fordelagtig, dels — serdeles för de gröfre varorne (såsom kalksten, sandsten o. s. v.) — att hindra all afsättning.
Deremot skulle en nedsättning af afgiften å stångjern till 8 sk. per Sk® (utgörande en minskning af mer än 32 sk.
Sk®, under närvarande tackjernspris en icke obetydlig besparing.
Om afgiften å hvete nedsattes t. ex. till 11 sk., å råg till 8 sk., å korn till 6 sk. och å hafra och blandsäd till 4 sk. för tunnan, så skulle denna nedsättning, utgörande för råg 171 sk.
B:co, för korn 15* sk. o. s. v., i icke obetydlig grad för Wester-och Östergöthlands slätter vidga afsättningstillfällena.
I ännu högre grad skulle detta blifva förhållandet i afseende på trädvaror, genom en proportionerlig nedsättning (som kunde öppna vägen till Stockholm för vedskutor från Jönköping och Westgötha-slranden af Wettern) m. m.
Om än det icke vore osannolikt, alt i framliden en ökad varuqvantitet skulle ersätta nedsättningen, så tilläte dock
Bolagets närvarande ställning icke detsamma alt bära de första årens förluster.
Bolaget hade nedlagt öfver 3,150,000 R:dr på Canalbyggnaden, förlorat Stals- och Banco-Utskottens Utlåtande, N.O l3"J. 5 öfver 3oo,ooo R:dr på Motala Verkstad och först i sednare åren kunnat uppbära någon utdelning å dess aktier, dock aldrig öfverstigande i proc. per år.