Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagsman i Första Kammaren, som vid Riksdags början sin befattning icke nio år innehaft, må dermed till Riksdagens slut fortfara, ändå att under tiden nio år från valet förflyta. § 9.
Till ledamöter i Första Kammaren kunna endast väljas män, som uppnått trettiofem års ålder samt ega och minst tre år näst före valet egt fastighet till taxeringsvärde, ej understigande åttatiotusen Riksdaler, eller ock till Staten skatta, samt under tid, som nyss är sagd, skattat för minst fyratusen Riksdalers årlig inkomst af kapital eller arbete.
Kommer Riksdagsman, efter det han vald blifvit, i den ställning, att han ej längre skulle varit valbar till ledamot i Kammaren, frånträder han sin befattning. § 10.
F^ör den, som blifvit till ledamot i Första Kammaren utsedd, utfärdas vid valförrättningens slut fullmakt, som, när valet verkställts af landsting, underskrilves af dess Ordförande, med kontrasignation af landstingets Sekreterare, och, då valet skett al stad, undertecknas af stadsfullmäktiges Ordförande jemte två af desse fullmäktige.
Fullmakterna böra hafva följande lydelse: “I kraft af det Riksdagsmannaval, som af N. N. landsting (stadsfullmäktige i N. N. stad) blifvit den — — förrättadt, varder N. N. härigenom befullmäktigad att fölen tid af nio år från nämnde dag vara ledamot af Riksdagens Första Kammare.“
Ort och tid. § Il
Är någon missnöjd med Riksdagsmannaval, som af landsting eller stadsfullmäktige förrättadt är, må lian deröfver bos Konungen anföra underdåniga besvär.
Flan eger för sådant ändamål bos landstingets Sekreterare eller stadsfullmäktiges
Ordförande äska behörigt protokolls-utdrag, hvilket genast eller inom högst två dagar derefter bör till klaganden utlemnas ; och skall han, vid förlust af talan, sina till Iionungen ställda besvär, sist inom en månad efter valförrättningens slut, ingifva lil!
FOinungens Befallningshafvande, som genom kungörelse, hvilken i allmänna tidningarna införes, utsätter viss kort lid, inom hvilken underdånig förklaring må öfver besvären till Konungens Befallningshafvande aflemnas.
Sedan den tid tilländagålt, har Konungens Befallningshafvande alt besvärshandlingarna jemle de förklaringar, som må hafva inkommit, ofördröjligen till Iionungen insända, lör att i Dess Högsta
Domstol skyndsamt föredragas och afgöras. § 12.
Riksdagsman i Första Kammaren eger ej att för denna befattning något arfvode uppbära.
Vili han befattningen sig afsäga, eger lian det göra vid vallillfället eller sedermera, mellan Riksdagar, hos Konungens Befallningshafvande. b) Andra Expcditions-U tskotlets Förslåg till underd.
Skrifvelse, N:o 33. 17 b) Andra Kammaren. § 13- 1.
Andra Kammarens ledamöter valjas för en tid af tre år, räknade från och med Januari månads böljan året näst efter det, under hvilket valet skett. 2. Å landet, hvartill i fråga om Riksdagsmannaval älven räknas de städer, som icke hafva egen jurisdiktion, och köpingar, utses för hvarje domsaga en Riksdagsman.
Domsaga med större folkmängd än lyra tiotusen varde dock af Konungen, såvidt ske kan häradsvis, indelad i två valkretsar, som välja hvardera en Riksdagsman. 3.
Öfriga städer med egen jurisdiktion skola första gången af Konungen, och derefter hvart tionde är af Kammaren, ordnas, såvidt ske kan länsvis, i särskilda valkretsar, som hvardera utse en Riksdagsman, och skall hvarje sådan valkrets innehålla en folkmängd af minst sextusen och högst tolftusen. § 14- Valrätt tillkommer inom den kommun, der han bosatt är, en hvar i kommunens allmänna angelägenheter röstberättigad man, hvilken antingen eger eller med stadgad åborätt innehafver fast egendom på landet eller i stad till ett taxeringsvärde af minst ett tusen Riksdaler, eller för lifstid eller för minst lein år arrenderar jordbruksfastighet till taxeringsvärde, ej understigande sextusen Riksdaler, eller ock erlägger till Slaten bevillning för en lill minst åttahundra Riksdaler uppskattad årlig inkomst. § 15- Val lill Riksdagsmän i Andra Kammaren verkställas inom September månads utgång näst före början af de tre år, för hvilka valen gälla.
Konungen nja val eller afgår eljest Riksdagsman för Andra Kammaren, innan den tid, för hvilken han blifvit vald, tilländalupit, verkställes ofördröjligen nytt val för den återstående tiden.
§ Idvalen förrättas, för landet, inför domhafvande!! medelst Elektorer, som utses inför kommunalstämmans ordförande eller, om kommunen utgöres af stad, hvarom i 13 § 2 inom. förmäles, den för sådan stad särskildt tillsatta styrelse.
Desse Elektorer sammanträda lill Riksdagsmannaval inför Magistraten i den stad inom valkretsen, som största folkmängden eger.
Då förslag härom af de röstberättigade i en kommun väckes medelst beslut, fattadt inför kommunalBih. lill R.
Prat. 1865 & 1866. 10 Sami.
I Afl. 3 Haft. 3 18 Expeditions-Utskottets Forsing till underd.
Skrifvelse, N:o 33. stämmas ordförande, Magistrat eller den för stad utan egen jurisdiktion särskildt tillsatta styrelse, varder sådant rneddeladt Konungens Befallningshafvande, som från öfriga till valkretsen hörande kommuner infordrar de röstberättigades röster och utfärdar kungörelse om utgången, efter thy som de fleste afgifna rösterna varit för bifall eller afslag.
I sistnämnda fall kan frågan icke förr, än en tid af fem år derefter förflutit, ånyo upplagas.
Beslutas åter förändringen, träder den i kraft vid det val, som näst efter en månad från kungörelsens utfärdande inträffar, och gäller för en lid af minst fem år, hvarefter beslut om dess upphörande kan på lika sätt som om dess införande fattas.
Vid de omedelbara valen algifvas rösterna, särskildt lör hvarje kommun, inför kommunalstämmas ordförande, Magistrat eller för stad särskildt tillsatt styrelse; och skola för rösternas sammanräknande och fullmakts utfärdande åt deri, som de flesta rösterna erhållit, valprotokollen insändas, för kommunerna ä landet till domhafvanden och för städer med egen jurisdiktion lill Magistraten i den stad, som största folkmängden eger.
1 stad, som har alt ensam sända en eller flera Biksdagsmän, förrättas valen omedelbart inför Magistraten; och må, der flere Riksdagsmän skola utses, staden, på sätt om val till stadsfullmäktige är stadgadt, kunna indelas i valkretsar. § 17- Vid såväl Elektors- som Riksdagsmannaval tillkommer hvarje röstande en röst.
Den, som dervid erhållit de flesles röster, vare lagligen vald, och skilje lotten emellan dem, som erhållit lika röstetal.
Vid dessa val skola till efterrättelse tjena de för kommunerna gällande röstlängder, som böra innehålla anteckning om dem, hvilka enligt § 14 valrätt tillkommer. § 18- Konungens Befallningshafvande åligger alt, när val till Riksdagsman i Andra Kammaren erfordras, derom underrätta vederbörande valförrättare, som låter tid och ort för valet i kyrkorna kungöra, med särskild föreskrift, att Elektorsval, der det eger rum, skall hållas minst åtta dagar före Riksdagsmannaval^.
För kallelse till Elektorsval gäller i tillämpliga delar hvad om kallelse till kom munalstämma och allmän rådstuga stadgadt är.
Der Elektorsval hållet är, skall ordföranden i kommunalstämma eller i Magistral, som valet förrättat, åt den eller dem, som fått Eleklorsbefattning sig uppdragen, såsom fullmakt meddela till ^.iktigheten bestyrkt utdrag af valprotokollet. § 19.
Till ledamöter i Andra Kammaren kunna endast väljas män, som uppnått tjugufem års ålder samt, enligt 14 §, ega och minst ett år näst före valet egt valrätt inom den kommun eller någon af de kommuner, för hvilka de väljas. § 20.
För den, som blifvit utsedd till ledamot i Andra Kammaren, utfärdas ofördröjligen fullmakt, underskrifven för valkrets å landet af domhafvanden, — för stad, som ensam sänder Riksdagsman, af stadens Magistrat, — och för valkrets, som beslår af flera städer, af den Magistrat, som valet slutligen handlagt.
Expeditions- (J Iskof tels Förslag till underd.
Skrifvelse, I\:o 33. 19 “Vid Riksdagsmannaval, som den — — hållils i N. N. domsaga1*, (aN. N. valdistrikt af N. N. domsaga41) eller “i N. N. stad44 (41städer“), “har N. N. blifvit utsedd lill ledamot af Riksdagens Andra Kammare för en lid af tre år, räknade från och med den 1 Januari nästkommande år“; (eller om valet hållits till följd af Konungens förordnande om nya val eller om Riksdagsman eljest afgålt innan den tid, för hvilken han blifvit vald, tilländalupit: “för tiden till den 1 Januari år — —“) “hvarom detta länder till bevis och fullmakt.“
Riksdagsman, som för Andra Kammaren vald blifvit, ej denna befattning sig undandraga, med mindre han företer giltiga skäl för afsägelse.
Är någon missnöjd med val till Riksdagsman i Andra Kammaren, må ban deröfver anföra besvär hos Konungens Befallningshafvande i valorten eller, der fråga om val för flera städer handlagts inom särskilda län, hos Befallningshafvande:! i det län, der slutliga handläggningen skett.
För det ändamål eger klaganden hos domhafvande eller Magistrat, som slutligen handlagt valfrågan, äska behörigt protokollsutdrag, hvilket genast eller inom högst två dagar derefter bör till klaganden ullemnas; och skall han, vid förlust af talan, sist inom åtta dagar efter valförrättningens slut ingifva sina besvär till Konungens Befallningshafvande, sorn, på sätt i § 11 stadgas, lemnar vederbörande tillfälle alt sig förklara samt sist innan nästa dags utgång, efter det den för förklarings afgifvande bestämda tid tilländalupit, sitt utslag i målet utfärdar. 2.
Den med Konungens Befallningshafvandes utslag missnöjde eger att. sist inom älta dagar efter deraf erhållen del, till Konungens Befallningshafvande inlemna sina besvär ställda till Konungen, hvarefter med målet vidare så lörhålles, som ofvan i § 11 sägs. 3.
Vill någon klaga öfver beslut, hvarigenom af honom gjord afsägelse af Riksdagsmanna-uppdrag ej blifvit godkänd, förfares i afseende derå, om afsägelsen egt rum vid valtillfälle, enligt mom.
Hvarje ledamot af Andra Kammaren åtnjuter af statsmedel ersättning för resekostnad lill och från Riksdagen samt arfvode af ett tusen tvåhundra Riksdaler för hvarje Lagtima Riksdag: dock att, när antingen Konungen upplöser Riksdag, innan den varit fyra månader tillsammans, eller ledamot af Kammaren eljest afgår från sin befattning under Riksdagen, innan så lång tid af dess sammanträde förflutit, så ock under Urtima Riksdag, Kammarens ledamot undfår, jemte resekostnadsersättning, i dagtraktamente tio Riksdaler, hvilket dock ej må öfverstiga sammanlagdt ett tusen tvåhundra Riksdaler. 20 Expeditions-Utskotlets Förslag till underd.
Den ledamot af Kammaren, som icke i rätt lid vid Riksdagen sig inställer, skall för hvarje dag, han uteblifver, vara förlustig tio Riksdaler af arfvode!. c) Gemensamma bestämmelser. § 24.
Rösträtt inå ej utöfvas af annan valberättigad än den, sorn vid valtillfälle personligen sig inställer. § 25.
Befinnes vid Riksdagsmannaval, hvilka böra med slutna sedlar förrättas, valsedel lyda å person, som ej är valbar, eller på (lera eller färre, än som vid valtillfället böra väljas, eller innefattar valsedel någon tvetydighet i anseende tili den eller de valdes namn, skall samma sedel anses ogild. § 26.
Riksdagsmannabefaltning kan endast utöfvas af Svenska medborgare, som bekänna sig till Kristen-protestantisk lära.
Ej må såsom Riksdagsman godkännas: a) den sorn slår under förmynderskap; b) den som lill borgenärer all sin egendom afträdt och icke, på sätt lag förmår, gitter visa, att han från deras kraf befriad är; c) den som för vaulrejdande brott är under tilltal, eller blifvit för sådant brott till ansvar dömd eller under framtiden ställd; d) den som är förlustig medborgerligt förtroende eller förklarats ovärdig att inför rälta föra andras talan; e) den som blifvit förvunnen att hafva vid Riksdagsmannaval med penningar eller gåfvor sökt värfva röster, eller emot vedergällning algifvit sin röst, eller genom våld eller hot stört valfriheten. § 27.
Kamrarna eller till ledamot af endera för två eller flera valkretsar, må på honom ankomma att bestämma i hvilkendera Kammaren lian vill inträda eller för hvilken valkrets han vill anses lill Riksdagsman vald.
Om emellan Riksdagar ledighet i någondera Kammaren genom ledamots afgång uppslår, åligger Konungens Befallningshafvande tillse och föranstalta, att nytt val anslälles.
Expeditions-Ulskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 33. 21 § 29.
Medan Riksdag samlad är, må ej Riksdagsman siri befattning sig afsäga, utan alt han -visar sådant hinder, som godkännes af den Kammare, till hvilken han hörer; dock att härigenom ingen ändring sker i hvad ofvan är sagdt om rätt att vid valtilR fälle Riksdagsmanna-uppdrag sig afsäga. § 30.
Hvardera Kammaren eger att bestämma påföljd af böter för den Kammarens ledamot, som sig vid Riksdagen ej i rätt lid inställer och derför ej visar laga förfall, eller som eljest ulan tillstånd af Kammaren från Riksdags-öfverläggningarna förfallolöst sig afhåller.
Riksdags början och npplösning. § 31.
Konungen tillkommer då, på sätt RegeringsFormen i § 50 stadgar, att annan Riksdagsort utsätta och kungöra. § 32. 1.
Den, som blifvit till Riksdagsman vald, skall, första gången han efter valet till Riksdag sig inställer, inför Justilie-Slals-Ministern, eller den Konungen i hans ställe förordnar, sin fullmakt till granskning uppvisa å den dag Riksdagen sammanträder eller, om Riksdagsman sednare sig inställer, så snart derefter ske kan.
Denna granskning, som skall ske i närvaro af tre bland Fullmäktige i Rikets Rank och tre bland Fullmäktige i Riksgäldskontoret, har lill föremål all undersöka, huruvida fullmakterne blifvit i föreskrifven form utfärdade, och skall vid den Riksdag, för hvilken nya val af begge Kamrarnes eller enderas samtliga ledamöter egt rum, vara inom tre dagar fulländad, men vid andra Riksdagar samma dag, då fullmakterne uppvisas. 2.
1 af nästföregående § föreskrifna granskning samt berättelse om förloppet dervid blifvit af Justitie-Stats-Ministern, eller den i hans ställe förordnad är, meddelad Kamrarna, hvar i hvad dess ledamöter angår, begäre hvardera Kammaren ofördröjligen hos Konungen, medelst deputation, Talman och vice Talman, dem Konungen då för hvardera Kammaren, bland dess ledamöter, utnämner. 22 Expedit iöns-Utskottets Förslag till under d. Skrifvelse, N:o 33.
Talman och vice Talman aflägga inför Konungen följande ed: “Jag N. N., ut nämnd och förordnad att vid denna Riksdag vara Talman (vice Talman) i Första (Andra) Kammaren, lofvar och svär, vid Gud och Hans heliga evangelium, att jag vill och skall med all min förmåga upprätthålla och försvara Konungamakten och Riksdagens rättigheter, i öfverensstämmelse med Rikets Regeringsform.
Detta allt lofvar jag troget hålla, så sanni mig Gud hjelpe till lif och själ.® , Då i något af de fall, som i 91, 93 och 94 §§ Regeringsformen omlörmälas, Riksdagen på de i samma Grundlags 95 § nämnde vederbörandes kallelse sammanträder, eger hvardera Kammaren att, inom sig, välja Talman och vice Talman, hvilka inför Kammaren aflägga den föreskrifna eden.
Innan Talmän äro förordnade eller valde, efter tby ofvan sägs, föres i hvardera Kammaren ordet af den derstädes närvarande ledamot, som de flesta Riksdagar bevistat, och, der två eller flere ledamöter i lika många Riksdagar deltagit, den af dem, som är till lefnadsåren äldst. § 34.
På den tid skola Riksdagsmännen, sedan Gudstjenst med dem hållen är, sammankomma på Rikssalen, der Konungen eller, då Hail så för godt finner, någon af Siats-Ministrarna förer ordet.
Vid detta tillfälle låter Konungen meddela Lagtima Riksdag berättelse om hvad i Rikets styrelse sedan näst föregående Lagtima Riksdags sammanträde sig tilldragit, äfvensom till Riksdagen i två exemplar, deraf ett tillslälles hvardera Kammaren, öfverlemna Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof, innefattande äfven förslag rörande sältet att genom bevillningar fylla hvad Staten utöfver de ordinarie inkomsterna erfordrar; men om Riksdagen Urtima är, kungöres för densamma anledningen lill dess sammankallande och aflemnas de förslag och framställningar. hvilka skola blifva föremål för Kamrarnas öfverläggningar; Konungen dock obetaget att sedermera äfven andra förslag framställa.
Då Konungen, på sätt nu är sagdt, Riksdag öppnat, framföre, vid samma tillfälle, Kamrarnas Talmän till Konungen, i Kamrarnas namn, deras undersålliga vördnad. § 35.
Den betjening, som hvardera Kammaren i öfrigt för sig under Riksdagen anser nödig, tillsättes af Talmannen och några utaf Kammaren dertill utsedda ledamöter, efter samråd med Sekreteraren. § 36.
Vill Konungen, med upplösande af Riksdag, förordna om nya val i hela Riket till båda Kamrarna eller den ena af dem, skall Konungens beslut derom, sedan Han låtit till Rik ssalen kalla Riksdagen, densamma derstädes meddelas.
Derefter uppläses Riksdagsbeslutet, hvaruppå Konungen, Sjelf eller genom någon af Stats-Ministrarna, förklarar Riksdagen vara afslutad.
Skrifvelse, N:o 33- 23 Ärendenas beredning. § 37. 1. Å hvarje Lagtima Riksdag skola, inom åtta dagar efter dess öppnande, tillsättas: ett Konstilutions-Utskott, ett Stats-Utskott, ett Bevillnings-Utskott, ett BankoUtskott samt ett Lag-Utskott.
Kon stitutions-Utskoltet af tjugo, Stats-Utskottet af tjugofyra, Bevillnings-Utskottet af tjugo, Banko-Utskottet af sexton och Lag-Utskottet af sexton ledamöter, hvilka hvardera Kammaren till halfva antalet inom sig väljer antingen omedelbart eller, om Kammaren så beslutar, genom Elektorer; ankommande på Kamrarnas sammanstämmande beslut att, när sådant finnes vara af nöden, tillsätta särskildt Utskott för upplagande af fråga, som tillhör ständigt Utskotts behandling, så ock att, derest Utskott anmäler behof af förstärkning i ledamöternas antal, sådant bevilja. 2.
Hvardera Kammaren eger ock inom sig utse suppleanter, att. vid inträffadt förfall för utskottsledamöter, i deras ställe inträda. 3.
Derest i någondera Kammaren fråga väckes, som icke tillhör förenämnda Utskotts behandling, men är af beskaffenhet, att Utskotts yttrande deröfver erfordras, skall för frågans beredande ett tillfälligt Utskott, bestående af så många ledamöter, som Kammaren nödigt aktar, inom Kammaren tillsättas. 4.
Konstitutions-Ulskottet tillkommer att granska Rikets Grundlagar samt att hos Riksdagen föreslå de ändringar deruti, dem
Utskottet anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga att verkställa, sä ock att meddela utlåtande öfver de från Kamrarna till Utskottet hänvisade grundlagsfrågor. 2.
Utskottet åligger ock att äska de i Siats-Rådet förda protokoll, med undantag af dem, som angå ministeriella ärenden och kommandomål, hvilka endast, i hvad som rörer kända och af Utskottet uppgifna händelser, kunna fordras.
Om Utskottets rätt och pligt alt, elter granskning af dessa protokoll, hos Riksdagen anmäla de an märkningar, hvartill denna granskning funnits föranleda, eller eljest vidtaga den med anledning af gjord anmärkning erforderliga åtgärd, så ock att, när af Riksdagsman eller af annat Utskott än Konstitutions-Utskottet fråga blifvit väckt, att Stats-Rådet eller någon dess ledamot eller föredragande sitt embete på obehörigt sätt utöfvat, deröfver, före frågans afgörande af Riksdagen, afgifva yttrande, derom är i Regeringsformen stadgadt. 3.
Utskottet tillkommer jemväl alt, då olika meningar mellan Kamrarna uppstå, till hvilket Utskott uppkomna frågor och ämnen böra hänvisas, derom besluta, så ock att skilja mellan Kammare och dess Talman, då den sednare vägrar proposition. § 39. 1.
Stats-Utskottet, som skall undfå del af Konungens angående Statsverkets tillstånd och behof till Riksdagen aflåtna Proposition och ega tillgång till alla Statsverkets räkenskaper och handlingar, åligger alt granska, utreda och uppgifva Stats- och 24 Expeditions-Utskottets FÖt‘s/as till underd.
Riksgäldsverkens tillstånd och förvaltning samt (öreslå ej mindre hvad till fyllandet af deras behof erfordras, sedan nödiga indragningar och besparingar blifvit iakttagna, än äfven beloppet af de summor, hvilka, jemlikt 63 § Regeringsformen, skola för särskilda händelser afsättas, så ock att uppgifva, huru mycket bör genom bevillningar utgöras. 2.
Utskottet tillkommer ock att efterse och granska, huruvida gjorda eller förordnade utbetalningar af statsmedlen icke öfversligit beloppet af de huivudlitlar, hvilka af Riksdag uti uppgjord statsreglering blifvit fastställda, och huruvida utbetalningarne äro grundade pä behörigen upprättade stater, eller Konungens med vederbörlig kontrasignation utfärdade anordningar, samt styrkta med behöriga qvittenser af dem, som medlen emottagit.
Skulle, mot Riksdagens beslut, de till någon hufvudtitel anslagna summor befinnas dragna lill andra ändamål än dem, som under samma hufvudtitel höra, eller något af Riksdagen faststäldt anslag befinnas öfverskridet, skall Utskottet hos Kamrarna göra anmälan emot den embetsman, som en sådan anordning kontrasignera!, hvarefter förläres enligt 106 och 107 §§ i Regeringsformen.
Bevillnings-Utskottet åligger alt bereda alla dit från Kamrarna hänvisade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande, att förslagsvis beräkna inkomsterna af de särskilda bevillningarna, och alt, sedan Statsverkets behof blifvit utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller dess minskande, om sådant kan ega runi, och i sammanhang dermed till
Riksdagen afgifva förslag till bevillnings stadgar.
Utskottet må derjemte uti bevillningsfrågor föreslå hvad del anser billigt och nyttigt. § 41.
Lag-Utskottet skall meddela utlåtande öfver de frän Kamrarna dit hänvisade förslag till stillande, ändring, förklaring eller upphäfvande af allmän civil-, kriminaloch kyrkolag; börande under civil- och kriminallag äfven förstås de delar af krigslagar och författningar rörande krigsväsendet, som ega tillämpning lill medborgare utom krigsstaten. 2.
Expedilians-Ulskollets Förslag lill anderd.
Skrifvelse, N:o 33. 25 § 43.
Ej må Stats-Råds-ledamot eller Justitie-Råd i Utskott eller val till Utskott deltaga; ej heller någon, af hvilken Riksdagen kan fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna enibetsätgärder kan förekomma. § 44.
Intilldess sådant val försiggått, töres ordet af den ledamot, som de flesta Riksdagar bevistat och, der två eller flere i lika många Riksdagar deltagit, den af dem, sorn är (ill lefnadsåren äldst.
1 tillfälligt Utskott välja ledamöterne, inom sig, för hvarje särskildt mål en föredragande, hvilken det derjemte åligger att uppsätta Utskottets yttrande i ämnet. § 45.
Alla Utskott skola inom lyra dagar från den, dä de blifvit utsedda, sammanträda.
De böra, så fort sig göra låter, afgifva de yttranden, sorn på deni ankomma.
Har ledamot af Utskott tre gånger å rad, utan laga förfall, från Utskottets sammanträden sig alhällit, bör Ordföranden hos vederbörande Kammare sådant anmäla, pä det annan ledamot i Utskottet må, i löreskrifven ordning, inväljas. § 46.
Finner Utskottet sig behöfva af någon Konungens embetsman eller af allmänt verk inhemta mundtliga eller skriftliga upplysningar, eger Utskottet att, genom sin Ord förande, bos dea Stats-Rådets ledamot, som Konungen dertill vid hvarje Riksdag förordnar, begära Konungens befallning lill vederbörande att de äskade upplysningarna meddela, dock böra Slats-Kontorel samt Banko- och Riksgäldsverken, i frågor om redovisning af medel, alla äskade upplysningar omedelbarligen afgifva. § 47.
Då inom Utskott omröstning med slutna sedlar anställes, bör en sedel alltid uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i del fall, att rösterna vid sammanräknandet befinnas lika delade.
Är pluralitet redan vunnen, bör den aflagda sedeln genast ouppbrulen förstöras.
Ledamot, sorn i Utskotts beslut ej instämt, är obetaget att jemte Utskottets yttrande lemna Kamrarna del al sin skiljaktiga mening, som i sådant fäll bör lill Utskottet skriftligen algifvas.
Dock må Utskottets betänkande derigenom icke uppehållas.
Fröt. 1865 1866. 10 Sami. 1 Afd. 3 Höft. 4 26 Expeditions-Utskot tels Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 53. § 49.
Expeditioner från Utskott underskrifvas af Ordföranden. ( § 50.
Deputerade att med Honom öfverlägga om ärenden, dem Han pröfvar böra hemliga hållas, utväljas dertill tolf ledamöter, deraf hvardera Kammaren inom sig utser sex.
Deputerade ega dock ej makt att lätta beslut, utan endast att till Konungen afgifva yttranden öfver de mål, Konungen dem meddelar.
Ärendenas behandling i Kamrarna. § 51.