Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det bär alltså blifvit erinradt? vid 5 §. af Herr Friherre af Nordin, att Stadgan-; deua i 5:dje och 4:de Momenten måtte, till förekommande af missförstånd , ytterligare förtydljgas, samt af Herr Sandblad, vid 2;dra Momentet, "att lossning i nödfall må tillåtas innan bevakning om bord kommit,” och vid tredje och fjerde momenten,’’att främmande Bergnings' redskap nia af den Skeppsbrutne få begagnas, utan att föranleda till förhöjda procent, om ”Skepparens försök, att med eget folk verkställa "bergningen, skulle misslyckas.” Utskotten få, med anledning häraf, vördsamt förklara, att då lossning eller varors transporterande i land, från strandadt fartyg, icke annorlunda, ån i närvaro af Krono-, Dykeri-eller Tull betjent^bör tillåtas, enär controllen Stals- samt Allm. Besv.- o. Occ.-Utsk.
N.o g3. i5. emot lui’endrågeri och tullförsnillning, i motsatt händelse, alldeles förfelas, samt Skepparen i öfrigt alltid år oförhindrad, alt, genom kastning öfver bord af en del af lasten, låtta skeppet, der sådant, för detsammas räddning eller bringande af grund, finnes af omständigheterna
Utan dröjsmål påkalladt, anse Utskotten sig icke bunna medgifva någon förändring i 2 Morrits innehåll ; hvaremot, med fästad t afseende å de vid 5:dje och 4’.de
Momenten gjorda erinringar, samt efter ytterligare profning af de i dessa båda
Mo ment innefattade grannlaga föreskrifter, Utskotten funnit sig böra till Rikets Höglofl.
Stånders bifall föreslå följande förändrade redaction: 3- Jj'e Momentet. ”Alt Skeppare å strandadt fartyg må ”vara tillåtet, att, så långe han helst ”vill och kan, med eget folk, och den ”om bord befintliga redskap, allena sofka rådda skepp och gods; men orp ’’han deruti misslyckas och, för rådd”ning af det strandade, nödsakas att, a 6 Stats~ samt Ailm.
Besv- o. Oec.-Utsk.
IV.-o <)3. ”ter 60 timmars forlopp från den tid, ”då Dykeriets hjelp bevisligen blifvit ”honom erbuden, utan att då antagas, ”af
Dykeriet biträde begära, skall ”Skepparen , såsom ersättning derföre, att Dykeriets personal och inventari”er mäst, under afvaktan å utgången af ^ ”Skepparens egna räddnings-försök, i be redskap hållas, uti Bergnings-procent ”erlägga en fjerdedels förhöjning utöfver ”hvad 6:te §■ i allmänhet föreskrifver,”
Mom entcl .■ ”Att deremot och då Skeppare , ef”ter att hafva vägrat emottagandet af Dy”keriets honom bevisligen erbudna biträde, ”sedermera om hjelp anlitar personer, ”som icke äro i Dykeriets tjenst, eller vid ”hergningen begagnar för tillfället anskaf”fad redskap, men, då alla dessa hjelpmedel befinnas otillräckliga, omsider ser ”sig nödsakad alt 0111 räddning
Dykeriet ”tillita , skall bergnings-procenten erläg”gas med femtio procents förhöjning utöf”ver hvad i 6:te jj. för hvarje serskildt fall ”stadgadt finnes.” \ "Bevisning derom, att Dykeriets biträ - Stats- samt Allm.
Resi’.- o. O er,.-Utsk.Utl. N.o g3. 27 ”de blifvit Skepparen erbudet, skall, der ”.sådant äskas ,j Aj
Dykeri-ombudets sida ”åstadkommas i den ordning allmänna La”gen uti 17
Ca pi t le t Rättegångs-Bal ken i ”allmänhet föreskrifver; och mål öfverlemnande! till Skepparen i Ivänne vitt”nens närvaro af detta Reglemente, på sätt 05 §. sista Momentet här nedan derom förordnar, i de fall, då de närvarande ej förstå ”den Skeppsbrutnes språk, betraktas som ”laga bevisning derföre, att Dykeriets hjelp ”blifvit honom tillsagd.” 6. 5.
Vid 4:de Momentet af denna §. bar Hr Sandblad hemställt, ”att, i fall annan last finnes i Fartyget, uppgående till lika högt värde, som de upp”räknade (varorne) , bör afgiften nedsättas till 8 ”procent;” hvarjemte af Hrr Dalenius ^ Modin och Westman yrkadt blifvit, att bergnings-procenten för trädvaror måtte varda nedsatt.
Då trädvaror vid strandnings-händelser, antingen de med äfventyr och möda skola på vågorne hopsamlas och flottas ; till stranden eller upphemtas ur fartyg, deri vatten inträngt, vanligen äro mera besvärlige att berga än andra effecter, men deras värde derenaet är ringa i jemfö - iS Stats- samt Allm.
Desv.-o. Occ.-Utsk.
N.-o g 3 reise till de varor i som i däckade fartyg vanligen transporteras, anse Utskotten det redan föreslagna bergnings-arfvodet af i5 procent icke tåla nedsättning* hvaremot Utskotten, med herbtad anledning af [Ir Sandblads anmärkning, och till ytterligare förtydligande af detta Moments in nehåll * vördsamt föreslå följande förändrade redactioö deraf: ‘'Består lasten endast af trädvaror * ”Golf- Mur- eller Taksten, Kalk, Krita* ”Salt, Stenkol eller Ballast, och större ”eller mindre del deraf måst lossas, er”lägges till Bolaget femton procent af ”Fartygets och lastens värde; men utgö”res lasten derjemte, till Större eller min”dre del, af sådana dyrbarare varor, för ”hvilka, enligt nästföregående 3:ne Mo”ment af denna §., en mindre bergnings”proCent i hvarje serskildt fall blifvit bestämd , utgår bérgnings-arfvodet för sist— ”nämnde
Varor endast med beräkning af ”den lägre procenten.
Lastens hufvud”sakliga beskaffenhet bestämmer vid så”dana tillfällen den procent , som för sjelf— ^va Fartygets bergning bör Dykeriet tillkomma* - Stats- samt Allm. B t: sv.-o. Oec.-Utsk.
Ull. N.-o g3. 2g ”komma, så att, då största qvantiteten ”eller lästetalet af laddningen utgjorts af ”trädvaror, sten o. d., beräknas femton ”procent, men i annan händelse rättas ”afgiften efter nästföreslående 3:ne Mo"ment. ” 7- S Herr Presidenten m. m.
Poppius har trott sig i Redactionen af denna f. finna en otydlighet, som fordrar rättelse, utan att likväl närmare utmärka den ordställning, hvars rätta mening Herr Presidenten förklarat sig icke kunna uppfatta.
Vid en förnyad granskning af §:s innehåll, hafva Utskotten i sista perioden deraf förmodat sig anträffa anledningen till den af Herr Presidenten gjorda anmärkning, och föreslå alltså, till vinnande af ökad tydlighet, följande ordalydelse: ”Dock skall Bolaget för alla sådana omkostnader med egarne till skepp och ”last deltaga, i förhållande till den Bola”get tillkommande bergnings-procent.” Bih. till R.
Prot. 1828 och 182g. 4 S. 2 Afd. 2 B. 3 Häftet 7! 3o Stats- samt Allm. Besv.- o. Oec.-TJtsk.
N.-o g3. io. S I anledning af bemälde Herr Presidents erih» rån: ”att arbetslöner oell tractamenten blifvit i ”Silfver beräknade, en beräkning, som vid andrä ”utbetalningar ej eger rum,” få Utskotten förklar ra, att, sorn liqviderne i de flesta fall komma att ske med utlänningar, hvilka, för en jemförelse till deras eget mynt, lättare kunna bibringas begrepp om Svenskt Specie, än om vårt lands mångfalldiga Pappersmynt , samt då härtill kommer, att arbetslöner, som genom författning bestämmas för en tid af 25 år, skäligen böra sättas i oberoende af de omväxlande Värden, som från ett Pappersmynt äro oskiljaktiga; Utskotten anse sig icke böra frånträda sin i denna omständighet redan gjorda hemställan, hvartill anledning jemväl blifvit hemtad från Hamburger Assurance-Compagniets i Götheborg stationerade Ombuds, rörande
Dykeri-inrättningen i Sverige inbegärda och, jemte öfrige handlingar i detta mål, med Utskotten cornmunicerade yttrande.
Deremot, och med fästadt afseende å Herr Friherre af Nordins erinran om angelägenheten att närmare bestämma , på hvad sätt och genom hvem de arbetare skola betalas, som med berg - Stats- samt Allm. Desv.- o. Oec.-Utsk. Uti.
N.o g3.
St ning Skeppare hiträdt, innan Dykeriets hjelp begärd blifvit, hafva Utskotten vördsamt skolat fö reslå följande förändrade yedaction af 10 $:
"Dagtractamentet för Dykeri-Commissa”rien, under påstående förrättning, bestämmes till trettiosex skiilingar Svenskt "Silfver, antingen i klingande mynt ef ’’ter 1664 års myntfot, eller ock med ”Banco-Sedlar efter det förhållande emelian dessa Sedlar och Silfver-Piiksdalern, Som är eller varder bestämdt, samt arbetslönen för det vid bergningen begag"nade manskap , efter arbetets iner eller ''mindre besvärlighet och dermed förenad "våda, icke under sexton och icke öfver ”tjugufyra skiilingar Silfver för hvarje "dag; efter hvilken beräkningsgrund Dy”kerUBolaget jemväl skall åligga att liqvidera det främmande manskap, som, ”innan Dykeriet om biträde anlitades , "tilläfventyrs varit af Skepparen begag"nadt; kommandes den arbetslön, som "derutöfver möjligen kan vara af Skepparen "utlofvad, alt af honom till manskapet •'serskildt utbetalas.” 32 Stats- samt Allm.
Besvo. Oec.-Utsk. Uti. N. o g3. ii. §•
Utskotten, hvilka, vid Öfvervägande af Herr Presidenten Pöppii anmärkning, ”att den till åtta ”dagar utsatta längsta lid för räknings meddelande ”åt Skepparen kan, i vissa uppgifna fall, utgöra ”anledning för en icke välviljande
Dykeri-Tjenste”man att onödigt uppehålla Fartyget,” lika med Herr Presidenten funnit denna tid höra förkortas, föreslå vördsamt följande lydelse af ifrågavarande $:s 2:dra Moment: ”Bolagets Ombud skall, i sådant afseende, ”ovilkorligen och vid erssättnings-ansvar, ”vara skyldigt att dagen efter sedan han ”från Domstolen fått emottaga det i laga ”ordning upprättade och gillade
Värde”rings-instrumentet öfver hvad bergadt ”blifvit, tillställa Skepparen specificerad ”räkning öfver alla de omkostnader, som, ”i öfverensstämmelse med denna Förordning, böra af Skepp och last godtgöras; ”kan sådant af Ombudet icke medhinnas, ”ege
Ombudet att derom genast göra an”mälan hos Domstolen, som, efter pröf”nidg af de anmälda hindrens giltighet, utsätter annan dag för räkningens afgif”vande.
” Stals- samt Allm.
Eesv-- o. Oec.-Utsk.
IV.-o gZ. 33 12. §'.
Den stridighet Herr Presidenten Poppius anträffat emellan denna och 21 §. skall här nedan vid den sistnämde §. blifva till besvarande och rättelse upptagen. 14. S. Af bemälde Herr President har blifvit erinradt, vid 1 Morn., ”att Kungörelse örn bergadt Fartyg och gods, hvartill egare icke känd är, blott må behöfva införas i en officiel inländsk Tidning, och icke, på sätt Utskotten hemställt, jemväl i något kändt Hamburger eller Engelskt Tidningsblad;” samt vid 4, Mom. ”att upplysas bör hvad som menas med öfverskotts-medlens deponerande i Ränteriet, dermed sedermera Lag och Författningar likmätigt skall förfaras;” hvarjemte Herr Presidenten förklarat sig anse det vara nog liårdt att blottställa den olycklige egaren för äfventyret af en prcescriptions-tid, som till endast ett år vore inskränkt.
Utskotten, hvilka, lika med Herr Presidenten, hemställt, att den i 1 Morn. omförmälda Kungörelse må i Post- och Inrikes-Tidningarne 3 gånger införas, kunna icke föreställa sig någon olägenhet 34 Stats- samt Allm. Besv.- o. Oec.-Utsk. Uti.
N. o deraf, att enahanda tillkännagivande i utländska Tidningar meddelas, enär ytterligare tillfällen der* igenom lemnäs den okände egaren att om sin saknade egendom kunskap erhålla, samt Inrättningens Sndamål hufvudsakligen åsyftar att, så vidt möjligen ske kan, hvad bergadt blifvit, egaren tillhan* dahålla, antingen han Svensk eller Utländsk man är; hvadan ock Utskotten, med förnyande af deras i denna omständighet redan gjorda till* styrkan, vördsamt föreslå den till ökad bestämd-: het ledande förändring i i;sla Momentets redaction, att dylika tillkännagif* vanden jemväl må, i någon af Regeringen bestämd Hamburgs- och Londons Tid-* ning, införas.
Då Utskotten föresloga att bergadt Skepp och Gods, det sistnämnda så framt förskämning ej måste befaras, skall, då egaren är okänd, under ett års tid från den dag
Kungörelsen sista gången blifvit i någon af förenämnde Tidningar införd, egaren in natura tillhandahållas, men först efter denna tids förlopp uppå offentlig Auction försäljas, samt öfverskottsmedlen, sedan alla omkostnader guldne blifvit, i närmaste Landt-ränteri deponeras, naturligtvis till lyftning af den eller de personer4 Stais- samt Ailm. Besv.- o. Oec.-Ulsk.
IV:o g3. 35 hvilka dertillj i laga ordning, sin egande-ratt bestyrka> ansågo Utskotten sig hafva framställt dea mest lämpliga och med allmänna Lagens stadganden i likartade fall närmast öfverensstämmande behandling-, till bevarande af allmän och enskild rätt; hvilken öfvertygelse Utskotten, som, i sammanhang med Herr Presidentens ofvanberörde anmärkning, icke fått emottaga anvisning uppå mera rättsenliga iakttagelser i denna omständighet, anse sig icke kunna frånträda. ‘9- $•
Vid granskning af denna §. har Herr Presidenten Poppius förklarat ”sig anse viss procent för ”Krigs-skepps bergning ej lämplig, utan att med ”dem bör förfaras efter de öfverenskommelser, som ”serskilda Nationers Regeringar derom kunnat eller ”kunna sluta.”
Utskotten få , till bemötande af denna anmärkning, erinra, att, om det strandade Krigs-skeppet är fiendtligt, kan, emot 5 J. i Mom. af detta Reglemente, hagot
Val, i fråga om bergnings-sättet, Befälhafvaren å Fartyget icke tillkomma, Utan bör, enligt krigsbruk, hvad räddas kan Svenska Kronan såsom pris tillfalla, sedan
Dykeriets bergningsprocent och bestridda kostnader godtgjorda blifvit. 3G Stats- samt Allm. Besv.- o. Oec.-Utsk. Ull. IV.o93.
I händelse åter det å grund eller strand råkade Örlogs-fartyget tillhör en magt, som med Sverige befinner sig i vänskapligt förhållande, beror af Befälhafvarens pröfning att, med den rätt 5 §. i Mom. de sjöfarande i allmänhet tillerkänner, antingen sjelf besörja Fartygets bergning eller ock
Dykeri-et derom anmoda, sedan han, i den ordning a5 §:s sista Mom. föreskrifver, genom vederbörande Dykeri-Commissaries försorg, blifvit underrättad om de afgifter, hvilka i senare händelsen böra till Dykeri-inrättningen erläggas.
Efter sålunda meddelade upplysningar om de motiv, hvarå det anmärkta Stadgandet sig stöder , hemställa Utskotten vördsamt, att 19. §. må oförändrad bibehållas. 2 1.. §.
Med anledning af den vid 12 §. här ofvan omförmälda anmärkning, och då, emot hvad Förvaltningens af Sjö-ärendena samt Commerce-Collegii gemensamt afgifna förslag till Reglemente i i5 §. origtigt och uppå ett för Utskotten missledande sätt innehåller, Tolag af bergadt och försåldt gods ensamt tillkommer den Stad, inom hvars Tulldistrict strandiiingcn timat j men icke den Stad, inom Stais- samt Allm. Besv.- o. Oet.-Utsk, Uti. JY.o 93.
.17 inom hvars Tulldistrict försäljningen skcr„ hafva Utskotten, med erkännande af anmärkningens vigtighet, vördsamt skolat hemställa, att första perioden af 21 §.
1 Mom. måtte erhålla följande lydelse: ”Tolagen tillkommer, på sålt och i den ■”ordning 12 §. närmare anvisar, den ”Stad, inom hvars Tullkammare-district ”strandningen timat.” 25 g. Bemåide Hr President har ansett innehållet af sista Momentet i denna §., såsom redan idet föregående af samma §:s stadganden innefattädt, kunna såsom öfverflödigt utgå.
Utskotten dela, i denna omständighet, icke Hr Presidentens öfvertygelse, men anse deremot, att åt ett Piegiemente, serdeles af förevarande beskaffenhet, den möjligaste tydlighet och fullständighet bör beredas.
Det år af sådan orsak, och på det ändamålet och nyttan med
Dykeriresdementets öfverlemnande till Befålhafvaren å u strandadt fartyg icke må, för sjönödlidande åf Bih. lill R.
St- Prot. 1828 och 182g 4 S» 2 Afd 2 B. 4 Haftet 7^. 38 Stats- samt Allm. Besv.- o. Oec.-Utsk.
N.o g3. främmande Nationer* gå förlorade, Utskotten vördsamt föreslå, alt ifrågavarande senare Moment af 25 §., må erhålla följande ordalydelse: ”Vid Dykeri Commissariens ankomst om ”hord på det strandade fartyget, bör ”ett tryckt exemplar af detta Reglemente, tippå Svenska språket, då fartyget ”år Svenskt elier Norrskt. men oppa ”Engelska, Fransyska och Tyska språ ”ken, då fartyget befinnes vara fråm ”mande Nation tillhörigt, af honom ”till Befålhafvaren genast allemnas.” 3. §. ”Stadgandet i denna §. om Förvaltningens 'af Sjöärendena åliggande att handla i samråd ”med Directionen,” har Hr Presidenten Poppius ”ej funnit lämpligt,” men deremot ”ansett båttre vara om uttrycket i samråd utbytes mot: efter Directionens hörandeB'
Utskotten deremot anse, för sin del, betånkjigt vara, att åt Förvaltningen af Sjöärendena öfverlemna rättighet att härutinnan godtyckligt tillvågagå och, utan Bolagets begifvande, förändra eller ombyta de, före Bolagets formeran - Stats- samt Allm. Besv.- o. Occ.-Utsk.
N.-o Q 3. 39 de, bestämda stationer, hvarigenom opåräknade kostnader skulle kunna Bolaget tillskyndas.
Då det deremot alltid blifver från Dykeriinrättningens fördel oskiljaktigt, att, med ledning af erfarenheten, utse och föreslå de localer, hvarifrån hjelp åt Sjö-nödlidande verksammast och med mesta skyndsamhet kan meddelas, hemställa Utskotten att 1 Momentet af ifrågavarande §. må erhålla följande än mera förtydligadegredaction; ”Förvaltningen af Sjöärendena tillhörer ”att hafva uppsigt derå: det endast pålitlige, vålfrejdade och skicklige Betjente i Bolagets tjenst begagnas; att, in"nan actie-teckning öppnas, bestämma, ”och sedermera, om behofvet så fordrar, •'uppå derom af Bolagets Directiort gjord ”hemställan, ombyta de punkter å B.i”kels kuster, uppå hvilka hufvud- och ”bi-förråd , till förvarande af Dykerf”och Bergnings-redskapen, böra anlag”gas, o. S.
\,” 4o. §, Herr Landegren har, vid anställd jemförelse emellan denna samt 56, 38 och 4x §§;s innehåll: 4o Stats samt- Allm. Bcsv.- o. Oec.-Ulsk.
Ull. IY:o ff3, funnit tvifvelaktigt, huruvida meningen vore att de> såsom föijdafstrandnings-händelser, uppstående rättsfrågor, bora, i rättegångs-väg, betraktas såsom tviste- eller brottmål.
I anledning häraf, och då, jemlikt o5 Cap. 5 §•
Rå 11 eg ångs-B al ken, tvist i Sjöråtts-sak bor, genom vdil, hos Hof-Rått fullföljas, hemställa Utskotten vördsamt, att, med bestämdt utmärkande häraf, oell till förekommande af befaradt missförstånd, 2:dra Momentet af 4o §. må erhållit följande lydelse: '"Varder missnöje anmäldt, skrifve Do”maren det strax å utslaget, och utsätta ”tillika dagen, då vadet fullföljas bör, ”och inlagan till Hof-Rått ingifvas,o. s. v.’* 4t §.
Herr Presidenten Poppius har, i anledning af hvad uti denna §. förekommer, om ändrings sökande i Hof-Råttens Utslag, framställt den fråga : "huru förhållas bör, då klagan vill föras öfs’ver någon af Förvaltningens af Sjöärendena åt-, ^gärder ?” Utskotten fl, med erkännande af den ökade fullständighet, som, genom intagandet af ett stad - Stats- samt Allm. Bcsv.- o. Oec.-Utsk.
N.-o g 3, 4t gande, afven i denna omständighet,* åt Reglementet beredes, vördsamt hemställa, att emellan 4i och 42 §§. må tillsättas en ny §. af följande lydelse:
"Om Bolagets Directiort ej åtnöjes med "Förvaltningens af Sjöärendena beslut i "de omständigheter, hvarom 5i §. af "detta Reglemente handlar, ege Direktion att sina till Kongl. Majit ställda "underdåniga besvär, i Krigs-Expedition "ingifva, inom trettio dagar efter erhål"len del af det beslut, som öfverklagas.” 44 §. (blifvande 4o §).
Med förutsättande af Rikets Hoglofl.
Ständers bifall till hvad af Utskotten hår ofvan, i fråga om grunderna för den Bevillning
DykeriBolaget tilläfventyrs kan framdeles varda ålagd, tillstyrkt blifvit, hemställa Utskotten vördsamt, att sista Mom. af denna §. må erhålla följande derefter rättade redactiont "Ankommande uppå då sammanträdande "Ständers beslut, om och till hvad be"lopp Bolaget må tillfSrbindas alt Bevillning utgöra; dock må en sådan Be - 42 Stats- samt Allm. Besv.- o. Oec.-Utsk, Uti. iV.o g3, ”villnings—afgift icke öfverstiga fem pro”cent af Bolagets, efter Bokslut för året, ”tillflutna behållna inkomst, sedan alla ”förvaltnings-kostnader samt sex procent ”å det inbetalda Actie - capitalet först ”derå afräknade blifvit.”
I de delar förändringar ej här ofvan, uppå anförda j-skäl, tillstyrkta blifvit, hafva Utskotten vördsamt skolat åberopa och till R. II.
St:rs bifall å nyo anmäla, ej mindre deras under N:o 53 deri ii Juli delta år afgifna Betänkande med dervid fogade förslag till Reglemente för den nya DykeriJnrättningen, än det af Utskottens beredning författade och Herr Friherre Cedcrstrums då afgifna Reservation åtföljande project till Bolags-reglor, hvilket sistnämnda, af Utskotten nu mera gilladt, är afsedt att af Kongl. Majit , i form af Nådig Kungörelse, med inbjudning till Actie-teckning allmänheten meddelas; och hafva, i öfverensstämmelse med hvad här ofvan, i fråga örn berörde Actietecknings verkställande, tillstyrkt blifvit, Utskotten skolat föreslå följande förändrade redaction af Bolags-reglornas 5.§. 2.
Moment; ”Om deremot vid Subscriptions-tidens slut ”Actie-teckningen ej uppgår till det derföre bestämda minimi-belopp i5o,ooo ”R:dr, och alltså antagas måste att de er"budna vilkortm ansetts icke kunna med Stats- samt Allm.
Bcsv. o. Öec.-Vtsh.
''Bolagets fordel och bestånd förenas, hat* ”Förvaltningen af Sjö-ärendena att så”dant hos Kongl. Maj:t i underdånighet ”anmäla, med uppgifvande derjemte af ”de orsaker, hvilka, i Förvaltningens talida, Utgöra hindel* fÖi* Actie-teckningens ”framgång, då Kongl. Majit efter pröfning och undanrödjande af sådana hin”der, meddelar Dess Nådiga föreskrift om ”Öppnandet af en ny och lika allmän Ac”tie-teckriing.
” Slutligen hafva Utskotten skolat anhålla, det måtte Högh Expeditions-Utskottet varda anmo.dadt att, vid utskrifvande! af förslaget till Reglemente, benäget låta verkställa de mindre rättelser, hvil-* ka vid nästan hvarje blifva en- följd deraf, att de först projecterade flere och districtvis organiserade Bolag, nu blifva till ett enda för hela Riket föiändrade.
Någre Ledamöters yttrade serskilda tankar Varda härjemte vidfogade.
Stockholm den I November 1829.
Reservationer: af TIcrr von Hartmansdorff j Augnst.
I anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga skrifvelse, rörande
Dykeriet, och dervid fogade handlingar, anser jag Utskotten endast hafva bordt yttra sig öfver grun - 44 Bil. t. Stats- s.
Allm. Besv.- o. Oec.-tJtsk.
Vtl. N.-o Q.% derna och de förmoner R.
St. tillstyrltas att åt Compagniet bevilja; men ej att ingå i de reglementariska föreskrifterna, till hvilkas pröfning jag, åtminstone för egen del, finnér mig sakna erforderlig sak-kännedom; och hvilkas innehåll dock slutligen måste ändras , i fall något Bolag icke kan bildas under de vilkor, som nu blifvit föreslagna.
Häruti instämde Herr Prosten Forslind.
Herr af Sillén.
Lars Gabriel.- I Hr von Hartmansdorjfs Reservation förenar jag mig , med bifogandeaf den erinran mot Utskottens förslag till bestämmande af den bevillning, sora af kommande Ständer kan blifva det nya Bolaget ålagd, att, jemlikt 61, 62 och 70 §.
Jj. Regerings-Formen, Bevillning icke kan af Piikets nu församlade Ständer fastställas för längre tid än intill nästa Riksdag, samt att följaktligen hvad derifrån utgöras bör måste blifva föremål för då sammankommande Ständers pröfning.
Herr Professor Gravander .- Äfven jag instämmer i Herr von Hartmansdorffs Reservation, blott med det tillägg att, efter min tanka, bör med ifrågavarande reglementariska föreskrifter förhålla sig som med andra Bolags-reglor, hvilka, för pröfning och sanction, eller ändring före snnctionen, af vederbörande Associationer i underdånighet öfverlemnas.
STOCKHOLM, tryckt i Eckstcinska Tryckeriet, 1829.
Stats- samt Oec.-Utsk, Uti. N:o g4- t N:o g\.
Anköm tili Exp. Utsk. d. 9 Nov, 1829. tJtlålande , i anledning af yrkad jemkning i den Provincen Skåne ålagda Ordinarie Rotering.
Tni Stats- Samt Allmänna Besvärs- och Oeconornie-Utskottens gemensamma handläggning, hafva från dé Eespective Kiks-Stårtden blifvit öfverlemnade följande med hvarandra gemenskap egande Motioner, nemligen: Från Höglöjlige Ridder skåpet och Adeln. ilo Ett Memorial af Herr Hallenborgj, Cart Johan_, som, — efter gjord framställning om de flere origtigheter och misstag, hvilka, efter Motionairens åsigt, blifvit begångne Vid Extra Roteringens i Skåne förvandling till ständigt eller ordinarie Knecktehåll, samt, då någon åtgärd tili rättelse derutinnan icke blifvit vidtagen* såsom följd af Rikets Högloflige Ständers, vid 1818 och 1823 årens Riksdagar, hos Kongl. Majit derom gjorda underdåniga anhållanden, men Kgl.
Majit deremot, genom Nådig Skrifvelse den 4 Maji 1827» förklarat, att i den verkställda roteringen någon förändring icke kommer att ske, —- Bih. till B.
Prot. 1828 och 1829, 4 Sami. 2 A/d. 2 Band. 8;de Haft. i a Stats- samt Oec.-Utsh. TJtl.
N:o 94. anhällit, "det alla de Hemman och Lägehhe’ ter i Skåne, hvilkas egare vaiit frånvarande ”vid det af Landshöfdinge-Embetet utlysta sammanträdet och, till följe deraf, blifvit ansedde ‘•hafva ingått på ständig rotering, måtte blifva ”derifrån frikaliade, och fa återgå till extra ro“teskyldighet, så väl som alla de lägenheter, ”hvilka icke fått tillgodonjuta den utlofvade ”femtedels-nedsättningen.”