Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vret skatt, jemlikt 1604 års taxering med 2 5i daler i öre Silfverin vilt, eller 18 R:dr 44 sk- 6 r.
Skattlagde Skatte-Fisken . . .
Tullmjölqvarnar med tillsammans 8 pär stenar ........
Husbehofs Sågqvarn ......
Tegel-bruk, hvaraf ett nedlagdt år i832 Socker-Bruk ........
Oljeslageri......... Tobaks-Fabriker ....... Bulldans-Fabrik ........
Skepps-Varf . ....... Kort-Fabrik, anlagd år i832 . . Klädes-Fabrik dito dito . . Linne-Väfnads Fabrik dito Stadens Bidrag, utgöra dessutom St 1,016
S u mina söderhamn.
Hus- och Tomter •.....
Jord, hvaraf circa 3oo tunnland eller 5||:dels mantal donerad samt boo dito fast eller sjelfägande . . .
Qvarn med 4 pär stenar ....
Stadens öfriga Stats-bidra; Tid.
100 O crq Tid. 2,060 C/5 PT — O B ' A O n r'” 03 re Tid. 3,090 cn c 5 S - P-H Tid, 5,250 St. 1,034 656 100 Su mma 10 657 10 2,060 HUDIKSVALL.
Hus och Tomter, Jord hvaraf den odlade eller Ängsmarken innehåller circa 192 tunnland donations och 244 dito fast jord, 3 qvarnar med tillsammans 7 pär stenar, m. m. 314 790 790 3,090 Summa Summarum 2,005 ilo 436 3,286 4,124 4,124 Utsäde af Ter Tn - SO ffi Tel - ise Tel - jö 5,250 4,924 811 Ter 10 >< Tei - ler 800 Medelafkastning, sedan utsädet ar afdrag!t.
Tei - fer 400 Ter 1,080 Ter 200 Tei 50 Ter 30 Underhållne kreatur.
K Ter ,,600 St. 170 St. 20 50 180 50 71 3 i 10 25 800 154 400 84 1,080 557 200 16 50 23 30 5,600 868 170 42 20 St. 700 St. 130 fri St. 200 St. .300 St. 150 700 220 130 200 300 36 42 150 S6 492 7,706 4,924 928 Sfi 9-f 71 — 50 5 12 154 85 84 11,102 211 59| 301 581 24| 557 16 23 300 25 60 — 595 35 1,039 484 1,937 868 42 220 . 6 132 36 11 24l 133 30 7,063 247 22j 1,052j136 247 42 86 30 158 394 372 Uppskattadt värde. c c* H o B {t:dr 996,561 Redr 338,804 os « n ~ sr* v B S
Redr s. 40,100 t/5 o B 3 Stats _j___ - Bidrag.
Bevillning efter Förordningen.
Redr 996,561 338,804 40,100 Redr 3,073 s. r. 1 Redr Efter aldra Artikeln.
Jord Hus 1 ointer Verk och Inrättnin- gar Borgerlig näring.
Efter 6 och 7 §§ Capi- taler och Testamen- ten.
Personer ej börande till viss näring.
935 Redr 1,993 678 "S.561 %541 *°8,S4i •<90.007 1,295,109 338,804 — 98,760 98,760 81,929 519,493 40,100 7000 7,000 10,300 57,400 1,375,465 108,541 98,760 7,000 214,301 282,236 1,872,002 3,073 691 36 591 36 709 24 — 4,374 12 936 112 112 205 1,252 13 13 80 Redr s. --- 5,793 -- 250 -- 3,830 Redr Redr ». r. CA s B B Redr 1,993 678 2,751 217 197 14 24 428 564 3,743 24 23 47 5,793 1,330 1,330 6 1,598 8,721 47 47 — 250 3,830 208 208 248 8 80 250 — 4,2861 8|— 13,881 16,632 217 197 14 2,241 2,670 3,326 22,628 P p: -5 o _ era Ce. t B r- o Redr 2,168 s. r. 12 19 31 2,168 52 co i B Redr s. r. 1,993 2,846 80 13,881 Ständige Bentor. . w >«o 2 S J, 'rs Rer s. r. 189 52 114 24 5 2,334 241 5 18,800 217 249 14 2,241 2,722 3,440 43 12 24,963 11 11 S P P cn p ►tT | S §: r- rv ca c 3 B Redr s. r. Rer s. r. Rer s. r. Redr -- 1,235 16 189 45 45 239 10 10 1,235 231 231 286 1,753 24 16 12 24 24 12 15 43 139 169 205 139 169 308 308 1.235 B 3.
A I g re P - t* O t/> P P P - Rer Redr s. r. 102 857 --- 8.600 * O ca B P P w to P - &
E Clereciets underhåll. o o B S B pi el i cr - CA c B B Redr s. r Redr s. r. Redr s. r. Redr s. r. Redr s. r. 1,250 -- 1,100 S75‘ — I — 2,925 <Ti CA *•
Redr s.jr.
Redr s. r. 1,700 1,743 57 231 288 306 2,343 24 24 34 3 10 959 8,600 261 ---1.391 261 437 15 6 1,328 1,391 1,657 15 6 11,319 16 1,250 525 16 525 603 24 2,378 24 1,100 575 420 - - 245 -- 1,190 2,925 11,000 11,000 1,236 420 355 40 — - 1,875 40 - 245 ISO 970 — — 1,190 1,109 16 1,236 242 — 5,224 16 12,478 1,700 80 < Ai era B* Ao B CA E B B A CA B". si Rer s. r. Redr s. 500 500 200 6,796 3,916 80 133 16 1,913 16 200 200 41 7,990 18,743 700 700 540 900 — —119,983 Redr 8,789 9,269 180 169 80 46,488 64,795 217 586 14 7,251 8,068 7,737 36 45 80,781 33 8j Gefle Lands-Contor den 31 Juli 1833.
ERIC SPARRE. I. G. STRANDBERG. / Hemman tal.
Utsäde af C: S O ÉL jr ""Rs Ladugärd i Gestrikland upplåten till Landsjö. Widinge Boställe .... frä)Se Säteri i dito.....
P.äi e Hemman....., Bev'» Skatte hemman .... v ilning af Frälse räntor för 58 mantal 110 Hemman......
Hila Gefle Stad donerade Hito Söderhamns
Stad dito u„ -Dito Hudiksvalls
Stad dito Kfn„ ät8 Hemman och Lägenheter .
D,v° ^l^yggen med Frihetsår .
. ton c!L^orP’ met* dito • • • •Skatte Hemman ....
Stad Donerade lto särskilt under bruk skatte köpte, jy åboerne äga besittnings rätt 'lilo,v* n Recognitions Skogs Hemman rf!®? Ställen . . . . . Skatt]a„j,lflue Boställen . . .
. obebygde Torp, Utjordar, Ur fjällar utan j, .utål, murslotter, m. fl. lägenheter, som ej abegripas under något hemmans ränta; Skatte Dito Dito Dito Krono 6 5 derå au3 ä 5 34|0 ? rS8 J [ Iskattlagde bebygde, deribland 1600 åt Soldater och Båtsmän å lifstid ur hemman un - j
Dito jBackstug!
4 Bebygde lägen der ständig ägande rätt ....
Dito på viss tid eller lifstid . .
Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter af särskilta slag, som ej under något hemmans räntor inbegripas :
Skatte Dito, dels skattlagdt, dels bortarrenderade: Krono Tullmjölqvarnar med tillsammans 147 par Stenar Tullsågq varnar; Grofbladige Dito Finbladige Husbehofs Mjölqvarnar
Dito Sågqrarnar Stampar ....
Stångjernsverk med 81 hammare och 150 härdar Ämneshammare med Irenne härdar _ .
Masugnar, deribland en hytta, inbegripa i brukens värden ...«•••
Jernmanufakturverk af särskilte slag med 59 harn nidre ••••• ••• dito Grufvor i Gestrikland och Södra Helsingland Pappersbruk......
Tegelbruk, deraf tvenne till husbehof .
Linoljeslagerier hvaraf ett anlagt år 1832 Garfverier, deraf trenne äro taxerade i Gefle Färgeriet aölagde 1831 och 1832, ännu ej uppskattade ... . ....
Rödfärgsverk i Södra Helsingland . . . Linnefabrik dito.....
Ättickefabrik i Gestrikland ....
Tröskverk, brandförsäkradt i dito . ...
Kohlugn i Norra Helsingland, innefattad i brukets värde ..... ...
Kronoallmänningar, afvittrade, af tillsammans Tunnlands rymd Grufveskogar i Gestrikland . . . . Kronoskogar, Jernverk upplåtne emot recognition Diverse personer, som ej höra till viss näring Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fidei-Commisser ...... » Sätt a q. a C/5 3 n S. i Q. “ n ^ C/5 I o: pr ~. ce 2 “ 3 — ■ O. ty. 3* ™ sr « 2,1021 1 - 7,788 261 5,454 12,79415,54914,597111,539 \ '1..........
Medelafkastninff. sedan utsädet är afdragit.
C ►O w pr- Stats- -—-- | Bevillning cj P e* P Efter ;Sa3 och x83o årens Bevillnings -Förord’ •V c a * X W ST >' w O 33 p: 0 f* s 03 cr cr> < 0 n 1 Efter 2:dra Artikeln. fij c 030 cm n a •t CL 0" P cn P ►t (A pr- P
T:r Ta T:r T:r T:r T:r T:r T:r St.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:cr sk. r. R:dr sk. r. R:r sk. r. V, ) _ 6 3 3: 3! 3 7 4 72 5 2 20 6 20 4 15 9,600 __.
_ 31 30 162 __ ) i 33 > 2j 2- l 4 4 58 4 5 18 6 20 3 3,900 — _ 6 18 _ ___ 8 __ _ ___ 13( 3 4 [ 47i 66! 3 18( ) 340 90 820 157 54 638 118 608 108 518 98,000 —. __ 250 196 _ _ 13- l < 3 685 83! 3 123 527 1241 784 317 20 1,267 298 1,260 161 600 109,000 — _ 360 218 _ _ _ _ — — . — 496 121 — — 91,000 — 182 _ __ _ 9( - 141 3 40' 7 22( 3 168 4S 517 116 28 449 82 548 73,000 — — 196 — — — — — 146 — — — — — — --- — — — — — —— — — — — — — — — — — — — — no hem man — — — — — — ---- — — — — —-- — _ __ _ __ - _ _ dlad< i Ocl tilis vidan frie från alla Stats bi drag, kan någon säl- skild upp gift för dem icke med 0,611 93 31,871 60,66$ 21,370 17,156 5,695 63,300 10,519 1,195 39,855 9,093 47,547 8,132 25,654 5,271,000 — — 23,500 — — 244 - — 10,542 — — — — — •
Skatte 223 J 693 hem 550 1,210 man 303 430 .
Se 68 183 176 65 § 409 1,163 103 177 14 411 51 314 917 42 220 52 253 41,000 130,500 100 300 400 1,800 10 322 109 39 986 246 - " ■' ' ' — — — ,171 314 3,393 1,830 1 2,028 34 6,605 263 43 2,929 154 2,346 206 3,819 468,000 > 3,000 i 2,876 24 8,000 16 ___ __ — - --—- ' —:__ — 21,000 — — — _ ____ 42 . _ ,____ __ ___ ___ 144,000 54,000 - _ 288 108 — — — — — — — — --- --- — — — — — — — —■ — — — — ----- - __ — — ___ __ — 1,000 2,911,000 34,500 34,500 1,000 3000 ^ koo - 69 69 2 1 ___ ____ ' _ i-- __ —— — ■--- -- — _ _ . z z — — — — — —- " — --- — ---- — —-- 1,000 — — — — — — — 2 — — — — — __ _ - ___ -- ____ 250 4.000 6.000 24 ___ '____ 8 12 — — „_ --- --i — --- ■ -- — — — — — — — — — — _ _ — ■ - - — — ____ __ _ _ - — — — —— --— __ — — — — — — _ _ 2,353 _ z ___ _, __ __ . _ - _ 532 7,505 : 253 : ■25 1 15)3 4,505 f >7,793 i >4,525 >0,728 6,175 3 >3,728 1,661 1,400 16,620 10,093 53,481 8,958 31,459 9,515,250 — —1 31,276 ;- — 2,606 — — 30,467 — — 253 — — Tabell för Landet inom Gefleborgs
Län upprättad
Är 1833, 1 Geflle Lands-Contor deli 31 Juli 1833.
E R I C SPARR E. J. G. strandberg. b' ' , ■ 'vv.V _ , i/X. *..v •••: . . > : tf-o ■ */ • i .:•, f ): • t > v r" rr r ■>■ it-: ja-v-:!Ti ' _ ■ t _ I0IS&, MAJS®® BEF AUiNIN GSHAF V ANDES . - UTI UStester-Jiorrlaniis ^ätt TIIX KONGL.
MAJIT I UNDERDÅNIGHET jiEGIFNE FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832. $£<@6 unos.
Ditt TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER) 1834. § 1.
. ~ »
Sed an Nordmalings socken år 1810 till Westerbotten, och landskapet Jemtland till särskilt
Län afskildes, består Wester-Norrlands Höfdingedöme endast af landskaperna Medelpad och Ångermanland.
Dess' läge är emellan 6a gr. i5 min. och 64 gr. 3o min. nordlig latitud.
Länets största bredd är, i norra Ångermanland, ifrån Grunsunda sockens löfsstrand rätt i vester till Jemtlands gränsen 16 mil, och i södra Ångermanland från Hernösand till samma gräns, nordvest vid Tåsjö socken, omkring 3o mil.
Afsmalnande emot sydligaste delen af Ångermanland, utvidgar landet sig åter i Medelpad, så att dess gränslinie emot Helsingland är i4 naii lång.
Största längden från söder till norr är 23 mil och Länets areal-vidd 217 qvadrat mil, hvaraf Medelpad innehåller 60 och Ångermanland 157 qvadrat mil.
Räknadt derifrån, är hon segelbar 6 mil eller till Nylands lastnings-plats i Ytterlännäs socken för. fartyg af.hvad. storlek som helst, och 10 mil eller till Sollefteå bruk för mindre farkoster.
Sedan möta de så kallade forssarum med längre och kortare mellanskof af spakare eller djupare vatten, i hvilken del af elfven trädverks-flottning låter, sig verkställas, flere mil efter Elfvens särskilta grenar, till berörde bruk.
Öfrige större elfvar äro Indahls elfven och Ljungan,' begge härstammande från Jemland och af mycken vigt för flottningen, men icke segelbara.
Jordmonen derstädes är lera och mylla, jemte sand och myrjord, men i höglandet råfler mestadels röd och hvit sand, samt sandmjuna.
Skogar och kärr i för-.
Lundsli.
Feniårs-Berättelse Jör IVester-Norrlands Län. 1 \ 2 erling med nordligt läge göra klimatet hårdh så att, då sommaren tillika är ganska kort, årsväxten ofta blottställes för frostskada.
Under fortfarande sänkning och uttappnhig af sjöar och kärr, ej mindre än genom den skogsminskning, som fortsatte odlingar, jemte ett på sina ställen öfverdrifvet brädsågande, medföra, har klimatet de sednare åren märkbart förändrat sig; men denna förändring synes mindre hafva kommit sommaren till godo, än de Öfrige årstiderna, ibland hvilka höst och vår förlängt sig på vintrens bekostnad, äfvensom vintrarne blifvit mildare. § 2.
Länets folkmängd, hvilken, vid första Femårs-Beränelséns afgifvande, utgjorde 65,968 personer och söm, vid den andras meddelande, uppgått till 73,241; finnes, enligt sistlidet års mantals- och skattskrifnings-längder, förhålla sig sålunda i de 3:ne fögderier, hvaruti Länet, i afseende på administrationen, är indelt, nemligen: Skattskrifne Befriade Skattskrifne Befriade Skattskrifne Befriade Medelpads fögderi.
. . . . . . .14,14 o. • ■•••••• io,535.
Ångermanlands södra fögderi. • • . . . . . .15,376. • 4 • * • • •
I I f I QQi Ångermanlands norra fögderi. • • • ■ • ••
• .i 2>4o5.
9,795. hvartill kommer folkmängden i städerna Hernösand .....
Sundsvall...... 24.678. 26,575. 22,200. 1,952. 1,868. tillsammans 77,273.
Invånarnes antal har följaktligen, under de sist förflutna fem åren, ytterligare ökats med 5,o32 personer och på tio år med 1 i,3o5, eller 17 procent.
Till denna folkmängdens tillväxt hafva, såsom i förra berättelserne underdånigst omförmäldt är, de gynsamma omständigheterna af ett i allmänhet — 3 — jorn' keJSot.Ulstånd, lättade tillfällen till bosättningar gc-mm nybygges- och skördar a£g"lnSar samt hemmans-klyfningar, och, utom 2:ne år, t flir äckliga tillväxt , fV-U?Saf lge" bldrag*‘-
Det visar sig emedlertid, att folkmängdens f- ' lf sista k”1 uren med 1241 personer understiger den för de fern gående, hvartill man torde böra söka anledningen dels deruti, alt den na lands-ort med öfriga Norrland, delat missödet af 2:ne års svag skörd koppor1Slmmsöktde S °Ck ““ de begge
Si§ta åren varit smitt
Med undantag af fjelltraktens inbyggare, hvilken, jemte den jord hail bebor, annu står efter i odling, äger Wester-Norrländska allmogen sådan bildning, att den, 1 afseende härpå icke torde eftergifva någon annan landsfs 1 Riket.
Folket är ock, särdeles i Ångermanland, höfligt, välvilligt och arbetsam!:.
Tilltagande närings-flit och håg för slöjder hafva verkat dertill bakagått 1 missvaxt-är’ ortens välstånd, om ej framskridit, dock icke till Detsamma gäller äfven örn sedligheten.
Det öfverflödiga bruket if lanvin, enna källa till osedlighet, brott och oordentlighet, har, under de onda arén, blifvit 1 sin förstörande fart hejdadt.
Äfven härstädes har man ed hill visshet iakttagit, hvad andra orters erfarenhet jemväl vid handen gil vit, att bränvinets dyrhet förnämligast motverkar dess öfverflödiga nvttjande.
De onda åren och de deraf föranledda bränvins-brännings förbud hafva järt ahmogen, att bränvin kan umbäras utan äfventyr för helsa eller andra inbillade behof.
Mångå aktningsvärda landtman hafva till och med yttrat den önskan, att denna vara blefve för alltid bannlyst, hvarigenom husbönder j eller sågo sig forbundne, att hålla den sitt tjenstefolk tillhanda, hvilket ei an undkommas, då bränvins-tillverkning tillåten är.
Och jag fruktar åtminstone icke att misstaga mig i det omdöme, att pluraliteten bland Länets lemmans-brukande allmoge skulle finna sig belåten, om bränvins-bränninhiskranktes till två, högst tre månader örn året. ö 1 ■, fyUeriöts hämmande hafva de i flere församlingar inom Länet bilaade nykterhets-föreningar 1 märklig måtto bidragit.
Utan att vilja tillägg dessa föreningar någon positiv förmåga, att utrota allt bruk af'bränvin, så te“g* Va/;an fi!lnfS ocb 1 synnerhet så länge södra orternas stora brännerier
Olma att med sin tillverkning öfversvämma äfven denna lands-ort, lärer an dock icke kunna frånkänna dem den förtjenst, att, i allmänhet, hafva ■ adkommit ett måttligare bränvinets nyttjande, att hafva väckt känslan för et passande och anständiga, samt att fylleri-begärets tillfredsställande anses - 4 - för skamligt.
,är ej redan derigenom för d^n goda saken vunnet.
Från detta i allmänhet gynsamma förhållande gör en och annan socken i Medelpad undantag, så vidt af brottmålens mängd och art slutas får.
Dagsverks-priserna uppgå öfver hufvud från 12 sk. till 16 sk. på fri kost, från 24 sk. tili 32 sk. på egen kost, samt för häst och karl från 32 sk. till 1 R:dr allt banko, efter årstidens beskaffenhet. § 3.
Då Discont-lån lyckligtvis äro bland detta Läns allmoge nästan till namnet okände, och Bauko- eller odlings-lån ej eller gagnas, har lpndtmannen mestadels inskränkt sig till sådane odlingar, hvartill egne tillgångar och egen arbetsstyrka gifvit honom medel.
Men ehuru de följaktligen icke kunnat i större skala tillvägabringas, hafva de dock fortgått säkert och jemt till landtmannens verkliga fördel, under det ännu torde såsom problematiskt få antagas, örn icke i Norrland, der jordbruket har att strida med ett hårdt klimat och svagare jord, odlings-företag, som med lanta kapitaler åstadkommas, oftare medföra förlägenhet, än välstånd.
Ej utan grundade anledningar emotses jordbrukets ytterligare tillväxt, i den mon hemmanen hinna undergå laga skiften, och landtmannen sålunda sättes i tillfälle, att, oberoende af grannar, icke allenast förbättra den gamla odaljorden, utan ock uppbruka tjenlige odlings-lägenheter, då han kan vara öfvertygad, att de för alltid blifva en hemmanets tillhörighet.
Allmogen har insett den vigtiga fördelen häraf och härifrån torde man, med särdeles tillfredsställelse, få härleda det snara förtroende, som Eder Kongl. Maj:ts Nådiga skiftes-stadga i denna ort vunnit och som allt mer och mer stadgat sig.
Korn fortfar att utgöra Länets hufvudsäde, änskönt otvifvelaktigt är, att rågsädet mindre sällan misslyckas, I de trakter, der jordmålen är af bättre beskaffenhet, trädes en tredjedel af åkern och i vissa socknar hälften, hvar - — 5 — emot Fjellboernes sandiga åkrar hvarken tåla eller behöfva träde, emedan den magra jorden, som, oskyddad af gröda, skulle alltför mycket upptorkas och ytterligare utmagra, medgifver, utan fara för ogräs, det fortsatta gödslande, hvarpå åkerns fortfarande bördighet derstädes följaktligen beror; och är ensäde af korn i dessa trakter det mest vanliga.
"Vexelbruk nyttjas i Länet af ganska få.
Der en del af åkren, såsom berörd! är, trädes, besås det öfriga eller hälften, högst två tredjedelar af åker-vidden med ungefär en sjettedel råg emot fem sjettedelar korn; hvarjemte trädes-jorden, i allseende bil åk rens ringhet, begagnas för något mindre utsäde af ärter, såsom' ett i landet osäkert sädesslag, utan att trädets välgörande verkan deraf skall förförminskas.
Svedjelanden, der sådane äro att tillgå, gifva någon mindre afkastning i råg.
Till husbehof odlas, kål, kålrötter och rofvor temligen allmänt, men Öfrige trädgårds-växter nästan blott af ståndspersoner.
Då missväxt ej inträffar, svarar, i medelmåttiga år, sädes-produktionen mot landets behof och hunnar, i goda, öfverskott till afsalu och till besparing för kommande svaga år, hvarmed Norrland, i följd, som synas vill, af förändrade klimatteriska förhållanden, oftare än förr, botas.
Utom det att bästa lägenheterna af betesmarken, med odal-ängens vårdslösande, intagas till änges-land, användes det sämsta och svagaste fodret i ladugården; och då knapphet vid utfodringen tillika räder, ofta förorsakad af allmogens böjelse att, med ökade foder-tillgångar, till det yttersta öka kreaturens antal, utan beräkning, örn de blifva
Val och tillräckligt framfödde, måste sådant allt hafva till följd, örn ej boskaps-afvelns försämring, åtminstone en mindre afkomst, än om foder-tillgången emellan färre och bättre lödde kreatur fördelades.
Emedlertid är adugårds-alkastningen icke allenast tillräcklig för Länets behof, utan lemnar °ck, egentligen från fjellbygden, der betet är ymnjgt och godt, ett betyd v mwmm* ' l 6 ligt öfverskott tili afsättning på andra orter.
I kustlandet deremot och Länets iner bebodda trakter' äro betesmarkerna ofta så otillräcklige, att boskapen måste öfver sommaren föras till så kallade fäbodar, stundom på flere mils afstånd, hvarifrån, tid efter annan, afkastningen i smör och ost hämtas.
Mycken tidspillan tillskyndas härigenom hemmans-åboerne, som derjemte under sommaren lida af mjölkbrist, och tillika oftast nödgas i fäbodarne qvarlemna den gödsel-tillgång, som eljest kunnat komma jordbruket till godo.
Häst-kreaturen, såsom i allmänhet väl underhållna, äro derföre vanligen goda och starka; varande, till hästracens. vidare förbättring, en landtbeskällare från Strömsholms stuteri till Länet afsänd och på Holms säteri stationerad.
De anstalter, sora blifvit vidtagne till fårafvelns upphjelpande i Länet hafva icke haft önskad framgång och föga utsigt är för hand, att göra den till en näringsgren för orten.
Hoffman, hvilken, år 1831, efter Kongl.
Commerce-Collegu förordnande, hitkom för att taga kännedom om de, enligt min sista underdåniga femårs-berättelse, inrättade feni schäferier af Skottska får, emedan, i grund af hans tillstyrkande och Kongl.
Commerre-Collegn förordnande, samina schäferier med nyssnämnde år upphörde.
Då mycken olikhet räder hemmanen emellan på lika skattetal, är det följaktligen svårt, att med någon tillförlitlighet bestämma foder-tillgångens förhållande mot åkervidden; men i allmänhet synes foder kunna påräknas af fem tunnland äng för hvarje tunnland af den i bruk varande åkern, samt afkastningen af dea sjelfväxande eller odlade ängen uppskattas från 20 till 200 lispund hö på tunnlandet.
Vid änges-odling förfares vanligen så, att något mindre växande änges-skift årligen upp-plöjes, hvilket, innan det åter igenlägges till gräsvall, gödslas och skördas ett å två, högst tre år.
Sålun - - 7 “ . da ej mindre än genom stenbrytning och sidländ marks dikning, häfva slottes-lagenheterna småningom utvidgats och hållas vid någorlunda bördighet, utan alt de likväl ännu, på långt när, uppnått den förbättring, som både bor och kan åstadkommas, änskönt odlingsfliten de sednare åren onekligen något mer tagit sin riktning ditåt.
Någon ordentlig plan för hushållning med skogen söker man örgäfves bland ortens allmoge, lika litet som nödig omtanka för densammas behöriga vård eller för trädplantering, så att denna angelägenhet icke allenast icke behandlas med vederbörlig omsorg, utan lemnar snarare bekymmersamma utsigter för skogarnes bestånd i framtiden.
Nekas kan ej eller, att ju desse, ehuru till beskaffenhet och godhet mycket olika, i allmänhet äro tillräcklige, utom i en del socknar fram på bygden eller vid hafs- och elf-kusterne, der tillgången är så ringa, att ved och limmer måste annorstädes anskaffas.
Och då det egentligen är genom en öfverdrifven brädsågning och bjälkhuggning, som skogarne mest medtagas, bör det eljest missgynsamma förhållandet af träd varornas låga värde å utrikes orter, hafva till följd ett sparsammare skogens ålitande.
I fjälltrakten, der skogstillgången är ymnigast, befmnes åter jordmonen så mager, att träden behöfva en återväxt-tid af 2Öo lill 3oo år.
Utöfver hvad författningarne innehålla, äro, till skogarnes vård, andre anstalter ej vidlagne, än att uppmanningar till en bättre hushållning ej Uteblifvit, hvarförutan af Kongl. Landtbruks-Academien och Länets Hushållssällskap premier blifvit utsatte, för att uppmuntra till trädplantering i synnerhet å smärre jordlägenheter.
— De litet skogödande och varaktige stiektaken vinna allt mer och mer förtroende; och då byggnadssättet bland allmogen i så målto ädven vunnit förbättring, att flere bonings- och förvarings-rum inneslutas under ett tak, samt att väggar, tak och golf uppföras och inläggas med mera jioggranhet än förr, är äfven derigenom en ej ringa skogs-besparing åstadkommen.
— Gärdes-gårdarne uppföras efter gammal sed af stör och sönderlufven mindre skog, äfvensom så kallade rishagar nyttjas.
Efter verkställd stenbrytning uppföras jemväl gärdesgårdar af sten.
Be betydliga krono-skogarne, hvilkas areala innehåll, i anseende till deras oafslutade affallning, uti,tabellen icke annorlunda än provisionel kunnat upptagas, äro dels ännu odisponerade, dels upplåtne under recognition för jernbrukens behof af ved och byggnadsvirke, dels ock till fällande af ett bestämt antal sågträd årligen för vissa sågverk emot stubbören.
Andre åter äro, emot årlig afradsskatt i smör, upplåtne till mulbetes nypning, med förbehåll af Kronans fria disposition.
Be bergverken underlydande skogar äro antingen radan skattlagde eller under skattläggnings beredning.
Under de sist förflutne fem åren eller från och med år 1828 till och med år i834 hafva tillsammans 387,881 tunnland i3 kappland kronomark blifvit afmätte och afvittrade.
Med detta för orten vigtiga och angelägna göromål fortgår nu, i följd af Eder Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift, efter en förändrad och förbättrad plan, hvilken redan visat sig så ändamålsenlig, att, för innevarande år, nära dubbel mätning, mot ett föregående, kunnat af lika tjenste-personal åstadkommas.
Under förenämnde tid äro jemväl fyratio nybygges-anläggningar beviljade och många ansökningar derom lill Länsstyrelsen ingifna, öfver hvilka, såsom till vederbörande afvittrings-förrättningar hänskjutne, ännu icke kunnat slutligen resolveras.
Bland ortens många bergsträckor har, anställde flerfaldigt forskningar och försök oaktadt, ännu icke påträffats någon malm-anledning, som förtjenat att bearbetas eller som icke måst öfvergifvas, till afsaknad, hvad jernmalm beträffar, för bruken, som ändå tryckas af långväga transporter och frakter.