Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hidderskapet och Adeln Riddarhus-Secreteraren, 7 Äldste Canzlister elier Notarier, af hvilka en vore Secreterare i Riddarhus-Utskottet, 6 Canzlister, 5 Vaktmästare; i Stats-Viskottets Utlåtande AT:o 10. hos Högrör dige Preste-Ståndet i Secreterare, 1 Notarie, 2 Canzlister, 4 Vaktmästare; .hos Vällofl, Borgare-Ståndet 1 Secreterare, 2 Notarier, 6 Canzlister, 4 Vaktmästare; hos Hedervärda Bonde-Ståndet i Secreterare, 3 Notarier, 16 Canzlister, 5 Vaktmästare; och 2:0 ett af Utskottens Herrar Ordförande likaledes uppgjordt förslag, i afseende på Aflöningen för de vid samtlige Utskotten antagna Secreterare, Notarier och Canzlister samt Vaktmästare; uti hvilket förslag Herr Landtmarskalken och Herrar Talmannen förklarat sig instämma.
I sammanhang härmed hafva Herrar Talmännen och Utskottens Herrar Ordförande dessutom föreslagit: att aflöningen skulle beräknas från och med antagningsdagen, till och med högst 8 dagar efter Riksdagens slut; att vid hvarje månads utgång -|:delar utaf aflöningen för månaden finge uppbäras såsom förskott, men den återstående tredjedelen först vid Riksdagens eller tjenstgöringens upphörande; att, om under Riksdagens lopp, ökadt Canzli-biträd# inom något af Riks-Stånden eller Utskotten skulle varda beviljadt och antaget, aflöningen jemväl för dessa personer måtte efter nu föreslagna grunder utgå, samt att utbetalningarne måtte få ske, i enlighet med serskilda af hvarje Stånds Talman eller hvarje Utskotts Ordförande undertecknade Specificationer å den antagna personalen.
Vid bedömandet af dessa sålunda till Utskottets förberedande behandling och utlåtande hänskjutne frågor, har Utskottet, hvad först beträffar bestämmandet af de föreslagna aflöningsbeloppen, i likhet med Rikets sist församlade Ständers Stats-Utskott, ansett sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att dessa belopp, vid början af Riksdagen, fastställa, enär uti 24 §.
Riksdags-Ordningen uttryckligen stadgas, att den i Ståndens Cau - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 10. 7 alier och Rikets Ständ ers Utskott biträdande betjening skall vid Riksdagens slut erhålla en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällBiaj.
Deremot får Utskottet nu vördsamt hemställa, alt Rikets’ Ständer må, i öfverenskommelse med nyss åberopade Grundlagsstadgande, till närmare Riksdagens slut, uppskjuta bestämmandet af den aflöning, hvaraf den till tjenstgöring vid Riks-Slåndens och Utskottens Canzlier anställda personal härigenom gjort sig, förtjent».
Sorn likväl de fleste af denna personal torde vara i behof alt äfven dessförinnan komma i åtnjutande, åtminstone af någon andel utaf den dem tillkommande aflöning, får UtskoLtet derjemte föreslår alt, på sätt vid sista Riksdag egde rum, såsom förskottå denna aflöning må, efter hvarje månads slut, utbetalas följande, för månad beräknade, belopp, nemligen: Till Riddavhus-Secreteraren, i egenskap af Secreterare hos Ridderskapet och Adeln . .
. B:co R:dr 133: 16.
— „ Secreteraren hos Preste-Slåndet .
„ „ Secreteraren hos Borgare-Ståndet ,, „ Secreteraren hos Bonde-Ståndet .
„ Notarierne i Riks-Stånden, hvarde „ Canzlrsterne derstädes, hvardera „ „ Secreteraren i Stats-Utskoltet „ „
Secreterarne i de öfriga Utskot ten, äfvensom Secreteraren hos Stats-Ulskotlet, för deRiksgäldsVerket rörande ärenden, hvardera .
„ Notarien i Stats-Utskottet samt den derstädes biträdande Kamerera— ren • • • o- • •- jp „ Notarierne i de öfriga Utskotten, hvardera ......... „ „
Canzlisterne i Stats-Utskoltet, hvardera . „ ,, Canzlisterne i de öfriga Utskotten, hvardera .. ..
„ „ 133: 16. — „ i33: 16. — „ 200: —• — ,, 80. —- —— „ 60: „ 120: — — „ »oo: — — 80: „ 70: — — „ 60: » 5o: — —— 8 Stats-Vt skottets Vtlåtande IV:o 10.
Utskottet sig böra anmäla, alt dessa fö;skölt nu äro at Ulskoltet föreslagna till enahanda belopp, hvartill de af Rikets Ständer vid sistförflntne Riksdag bestämdes, med undantag af förskottet till Secreteraren hos Hedervärda Bonde-Ståndet, hvilket förskott, enär de serskilda, till förökning af dåvarande Secreterarens Riksdagskostnader ledande omständigheter, som finnas uti sistlidne Riksdags Stats-Utskolts Betänkande N:0 16 uppgifna, icke förekomma, i afseende på den bos bemälte Riks-Stånd nu anställda Secreterare, nuvarande Stats-Utskott trott lämpligen kunna nedsättas till ofvanberörde, vid sista Riksdag, i Betänkandet N:o 2, först föreslagna belopp af 200 R:dr.
Vidkommande åter vedergällningen för den hos Riks-Stånden och Utskotten antagna vaktbeljening, så oell med afseende å beskaffenheten af denna betjenings göromål, samt de förändringar, som uti nämnde personal unuer Riksdagen kunna ifrågakomma, får Utskottet föreslå, att dagtractamente till de hos Riks-Stånden och Utskotten under innevarande Riksmöte antagna Vaktmästare, må, i likhet med hvad vid flera föregångna Riksdagar varit bestämdt, nu fastställas till ett belopp af En R:dr 16 sk.
Banco för hvardera, alt äfvenledes utgå efter hvarje månads slut.
Hvad derefter angår tiden, hvarifrån omförmäldte förskott och tractamenten skola beräknas, så anser Utskottet sig böra hemställa, att dessa förskott och traclamenten för Tjenstemännen och Vaktbetjeningen, hos ej mindre Riks-Stånden, än Utskotten, må få beräknas och utgå från och med antagningsdagen.
Beträffande åter tiden för ifrågavarande aflönings upphörande, så tror Utskottet denna tid lämpligen böra bestämmas i sammanhang med be rörde aflönings slutliga fastställande.
För öfrigt får Utskottet, i afseende på förskott och aflöuingsbeloppcns verificerande före deras utbetalning, åberopa hvad Utskottets, rörande lliksdagskostnadernes bestridande, under N:o 8, serskildt afgifna Memorial i detta hänseende innehåller.
Stockholm den 24 Februari 1840, STOCKHOLM, Kongl.
Ordens-Boktryckerietj 1840. Sluts-Utskottets Utlåtande N:o 11. i ]V:o 11.
Antom till Exp.-Utsk. den 24 Februari, kl. 3 t. tn.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:Is Nådiga Pro position om medels anvisande till Gevärsfabricutionen. (U. A.)
Af den anledning, alt det af Rikets Ständer vid näsllidne Riksdag, till utgående i lern år, med i;del årligen, anvisade anslag af 180,000 R:dr för gevärs anskaffning, med år 183g upphört, har Kong!.
Majit, enär gevärstillverkningen, enligt gällande contracter, måste oafbrutet fortgå, begärt, att serskildt malle anvisas, till bestridande af detta års utgifter för gevärsfabricationen vid faetorierne, 63,oco R:dr, inom hvilket anslag Kongl. Majit ansåg raedelsbehol vet för denna fabrication innevarande år kunna inskränkas.
Utskottet bär tagit detta ämne i öfvervägande; men enär det inhemtas af sistlidne Riksdagsförhandlingar och upprättade Stater, att Rikets Ständer för ofvanberörde ändamål endast anvisat, för alla de fem åren, sorn Statsregleringen omfattar, 180,000 R:dr, hvilken summa, fördelad på hvarje år, utgör för året en tillgång af 36,000 R:dr, hvarutöfver åtgärderne i och för gevärsfabricalionen icke lämpligen synas hafva bordt sträcka sig, har Utskottet, som, å ena sidan, inser, att det skulle leda till förlust för Stals-Verket och tilläfventyrs till rubbning i redan ingångna conlracter, att nu inställa gevärstillverkningen, men deremot, å andra sidan, icke emottagit sådana upplysningar, soth kunna föranleda Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att förskottsvis, och utan afseende å Stats-Verkels, i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, upptagne öfriga behof, bevilja hela det af Kongl. Maj :t för året begärdta anslag, ansett sig böra för det närvarande inskränka sitt tillstyrkande dertill, att en summa af 36,ooo R:dr må å Riksgälds-Contoret anvisas, för att under innevarande år utgå, till bestridande af året* utgifter för gevärsfabricationen.
Prot. 1840. 4 Sami. 1 Afdela. 3 Haft. s Stats- Uislottets Utlåtande A.-o 12.
Antom till Exp-Ilisie. den 24 Februari, kl, 3 e. r».
Utlåtande, i anledning af Kongl. 3Jaj:ts Nådiga Proposition om medels anvisande till fortsättande af Carlsborgs Fästningsbyggnad är 1840. (U. A.) Enär det af Rikets Ständer vid näsllidne Riksdag pä 3:dje HufvudTiteln, till utgående i fem år, nied ^:del årligen, anvisade anslag af aSo.ooo R:dr för Carlsborgs fästningsbyggnad med år 18 3 q upphört, samt, i följd deraf, några medel för nämnde behof under innevarande år ej voro tillgänglige, har Kongl. Majit, uti Nådig Proposition al den i5 sistlidne Januari, af den anledning, att fästningsarbelel å Carlsborg icke kunde afbrytas, emedan brist på sysselsättning för den der förlagde Pionnier-corpsen deraf skulle uppkomma, begärt, att, utom de i Kongl. Majlis Nådiga Proposition örn Stats-Verkets tillstånd och behof för nämnde föremål äskade, och för liden af nu förestående Statsreglering beräknade, utomordentliga anslag, serskildt måtte anvisas, till fortsättning af fästningsbyggnaden vid Carlsborg, och sysselsättande af Pionnier-corpsen under år 1840, en summa af 5o,ooo R:dr.
Då fortsättningen af fästningsbyggnaden vid Carlsborg utgör ett vilkor för möjligheten att under årets lopp lämpligen sysselsätta den derstädes förlagda Pionnier-corpsen, får Utskottet, som tagit noggrann kännedom af de arbetsplaner, hvilka, med afseende å byggnadsarbetet, blifvit för innevarande år upprättade och Utskottet på begäran meddelade, dervid Utskottet, ej funnit anledning
Lill sådane anmärkningar, som skulle kunna föranleda till inskränkning i årets anslagsbehof, tillstyrka Rikets Ständer, att för innevarande år, och, utan afseende å de beslut, som framdeles kunna af Rikets Ständer fattas, rörande ifrågavarande fästningsbyggnads fortsättning,, bevilja det af Kongl. Maj:t i ofvanberörde ändamål i Nåder äskade anslag, af 5o,000 R:dr för år 1840, att utaf Riksgälds-Contoret utbetalas.
Stockholm den 24 Februari 1840..
Stats- Utskottets Utlåtande N:o i5. 3 N:o 13.
Antom till Exp.-ötsk. den 24 Febi-., kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om HiksgäldsContorets befrielse frän Charlce-Sigillatcc-afgift och Expedit ions-lösens erläggande.
(UGS. A.) Med' anmälan-, att Riksgälds-Contoret hitintills, i följd af gammalt .bruk, val it nödsakad! lösa de exemplar al doniar eller utslag, som för Coniord blifvit utfärdade i detsamma rötande mål, hafva Fullmägtige hos Stats-Utskoltet hemställt, huruvida icke Riksgälds-Contoret, hvilket ej, såsom Banken, hade egna fonder att förvalta, utan endast dit ingående, för Statens behof beviljade bidrag, och sådane medel, som på Statens garanti kunde upplåuas, borde, i likhet med hvad för Kongl. Stats-Contoret samt Kongl. Majlis och Kronans öfriga Embetsverk egde rum, icke allenast varda befriad!, från revisions-skiliings erläggande, utan ock berälLigadt att få för dess räkning utskrifiia, samt dess Ombud tillställda domar och utslag uti alla Contoret rörande*, vid Domstol eller annat Embetsverk anhängiga mål, utan att derföre behöfva vidkännas Chartoe-Sigillatag-afgift och F.xpedit ions-lösen.
Vid öfvervägande af hvad Fullmäktige sålunda anfort och härvid för öfiigt förekommit, har Utskottet funnit Riksgälds-Contoret, i dess egenskap af Uppbördsverk för allmänna bevillniugen och öfriga dit ingående skattebidrag, böra, på enahanda grund, som Statens andra Embetsverk, vara befriadt, ej mindre från utgörandet afdon under benämning Expeditionslösen stadgade afgift till Domare m.. fl. Embets- och Tjenstemän, än ock från öfriga, för väckandet eller fullföl jandet af ifrågakommande påståenden hos Domstolar och Embetsmyndigheter i allmänhet fastställda kostnader.
Men hvad åter beträffar lösen för utslag och handlingar, som kunna erfordras , ti11 bevakande af Riksgäfds-Contorets rätt och säkerhet, f afseende på enskilda personer derifrån meddelade lånebi träden-, så, enär bland vilkoren lör dessa låns erhållande, i senare tider merendels blifvit föreskri Ivel, alt låntagarue voro skyiliga ersätta Contoret aila så kallade lånepåkostnacler, skulle i sådana fall upphörandet för framtiden af sistberörda lösen, endast medföra en till minskning i vederbörande
Tjenstemän®* påräknade inkomster ledande eftergift åfelt utaf de låuevilkor, hvartill luntagarne sig förbundit - 4 Ståts-Utskottets -Utlåtande JV:o 15.
Utskottet anser sig således sakna skäl att föreslå någon förändring ali hrad, i afseende på lösens erläggande forså beskaffade handlingar, hitintills varit iakttaget.
Likaledes, och då allenast få år återstå af den för Riksgälds-Contorets Creditsedlars inlösande stadgade praescriptionstid, finner Utskottet sig icke ega anledning tillstyrka något allmänt stadgande, hvarigenom den för utslag i mål , rörande efterapning eller förfalskningaf dessa sedlar, allt hitintills brukliga lösen numera skulle förklaras höra upphöra, helst fråga, Utskottet vetterligen, icke blifvit väckt oin upphörandet af enahanda lösen i dylika mål, angående Rikets Ständers Banks sedlar.
I öfverensstämmelse med dessa åsigter, får Utskottet vördsamt tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes låta tillkännagifva vederbörande Domstolar saint Embets- och Tjenstemän, hos hvilka frågor härom kunna förekomma, att Riksgälds-Contoret, i egenskap af uppbördsverk för hevi ilningen m. fl. Statsbidrag, icke är skyldigt vidkännas, hvarken så kallad expeditions-lösen eller andra för måls bevakande och utförande i allmänhet stadgade afgifter och kostnader.
Vidkommande slutligen den äfvenledes ifrågaställa Chartae-SigillaUeafgiften, så, enär utgörandet häraf skulle för Riksgälds-Contoret förorsaka en motsvarande minskning i den för Statens behof disponibla behållning af de till detta Verk anslagna inkomster, får Utskottet äran hemställa, att frågan örn Riksgälds-Contorets befrielse från berörde afgift måtte hänskjulas till Bevillnings-Utskottet, för iakttagande vid uppgörandet af det förslag till ny Förordning angående stämplade pappersafgiften, som lärer vara att från sistnämnde Utskott förvänta.
STOCKKOLM,! Kongl. Ordens-BokUyckeriet1840.
StatS-Utshottets Memorial N;S lj> i5 och Utlåtande N;0 16.
1 N:o 14.
Ankom till Exp. Utsk. den 28 Febr., kl. 11 f. m.
Det är anledning lill anmärkning emot Siats-Rådet och Föredraganderne lör Kammar- samt Handels- och Finance-Ärendena, hvarom remiss begäres till Conslitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Slockholm den 27 Februari 1840.
Ankom till Exp. Utsk. d. 28 Febr, kl. 11 f. m.
Till Stats-Ulskottet bar Bonde-Ståndet remitterat en af Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus
Län väckt motion om Fribrefs-rätt för Länsmän; men sorn denna fråga icke inverkar på Stats-Verkets eller RiksgäldsYerkets inkomster och ulgifter, anser Utskottet densamma ej tillhöra dess handläggning, utan varder motionen till Bonde-Ståndet återlemnad.
Ankom till Exp. Utsk. den 3 Mars, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion„ om ersättning till Rusthällarne vid tvä Sqvadroner af Lif-Regementets
DragonCorps för munderingars slitning under garnisons-tjenst i Stockholm år i83S. (U. A.) Till Stats-Utskotlel har Bonde-Ståndet remitterat en af Riksdags-Fullmägtigen Johan Olsson från Stockholms Län väckt motion, af innehåll, att Ruslhållarne vid Lif-Scj vadronen och Norra Uplands Sqvadron af Kongl. LifRegementels Dragon-Gorps måtte ei hålla ersättning af Stadsmedlen förden Bihang till II.
Prot. 18 Jo. 4 Sami. 1 Afd.
4 Häfte t. 2 Stats-Utskottets Memorial
Ti ;s och 18. betydliga slitning af munderingspersedlar, som uppstått i följd af nämnde Sqvad roners inkallande till garnisons-! jonst i hufvudstaden år 1838, Då Ruslhållares rättigheter och skyldigheter äro grundade i Indelningsverket, finner Utskottet sig icke kunna för ett specielt fall, som det ifrågavarande, tillstyrka anvisande af någon ersättning från Statens sida, hvilket möjligen skulle föranleda till dylika anspråk från an Ira Rustnings-skyldige, utan hemställer, att Johan Olssons ofvanberörde motion må förfalla.
Stockholm den 3 Mars r84o.
Utsk. den 3 Mars, kl, i r f. m.
Stats-Utskottet, som, för de många och ökade ärendenas skyndsamma behandling, varit föranlåtet att ytterligare antaga en Canzlist, får härmed anhålla, att Rikets Ständer ville härtill lemna bifall, och aflöningen sålunda få beräknas från denna dag; blifvande härigenom antalet i Utskottets Canzli-personal lika med det vid näs-t lid ne Riksdag.
Ankom tili Exp. Utsk. den 3 Mars, kl. a e. m.
Det är anledning lill anmärkning emot Stads-Rådet och Föredraganden för Krigs-Ärenden, hvarom remiss hegäres till Constitutions-UlskoLtel, inför hvilket anledningarna uppgifvas skola.
Stockholm elen 3 Mars 1840.
TRYCKT HOS J. A. WAHDÉN, 18 40.
S'lals-Vlskotlcts Vt låtanden N.s i Q och 20. 1 N:o 19.
Ankom till Exp. Utsk, den 10 Mars, kl» 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af erliållen åter remiss af Utskottets Betänkande N:o 10.
Hedervärda Bonde-Ståndet liar, på grund af derstädes gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitterat dess under N:o 10 afgifna utlåtande, angående aflöuingen för ilen hos Riks-Slånden och Utskotten anställda Canzlipersonal och vaktbetjening; men som detta utlåtande, enligt Utskottet tillhanda komne Protocolls-utdrgg, blifvit af de trenne öfriga Riks-Stånden bifallet, så anser Utskottet, vid sådant förhållande, de af Hedervärda Bonde-Ståndet Utskottet meddelade anmärkningar icke kunna föranleda någon ändring i Rikets Ständers, enligt §. i Riksdags-Ordningen, redan fattade beslut.
Reservationer äro häremoL anmälda af: Anders Andersson från Skaraborgs Län, Gustaf Apelgvist från Blekinge, Bengt Gudmundsson från Hallands och Sone Persson från Malmöhus Län. N:o 20.
Ankom till Exp. Utsk. den 10 Mars, kl, 11 f. m.
Utlåtandej angående Kållands Härads invånares rättighet att erhålla utsyning på Kronoparken Rådaås.
Under åberopande af en, vid sistförflutna Riksdag, utaf numera aflidne Riksdags-Fullmägligen Anders Danielsson i enahanda afseende Ihh. till R.
Prat- 1840. 4 Sami. 1 Afd.
S.te Hiiftct. 2 Stats-TJtskottets Memorial N.-o 21. gjord framställning, liar Riksdags-Fullmägtigen Fr. von Zweigbergk från Skaraborgs Län, uli en till Ståts-Utskottets utlåtande af Hedervärda Bonde-Ståndet remitterad motion, föreslagit, alt Kållands Härad, och serdeles dervarande skoglösa hemman, måtte komma i åtnjutande af Häradets häfdvunna, samt dessutom på 17 §. i i685 års knekle-contract grundade rättighet till utsyning på kronoparken Rådaås, dels för enskildta behof, dels ock för allmänna broars samt soldat-torps byggande.
Då nuvarande Stats-Utskott, lika litet som sistlidne Riksdags enahanda Utskott, är i tillfälle att pröfva och bestämma invånarnes i Kållands
Härad uppgifna rättighet till erhållande af utsyningar på ofvannämnde kronopark, och Utskottet för öfrigt delar den af Rikets sist församlade Ständer, medelst bifall till Stats-Utskoltets då afgifna Betänkande N:o c)5, godkända åsigt, att ifrågavarande ämne bör utgöra föremål för handläggning af vederbörande embets-myndigheter, hos hvilka Häradets invånare kunna, i stadgad ordning, söka den ändring eller rättelse, hvartill de anse sig ega anspråk; så finner Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer någon åtgärd, i anledning af Fr. von Zweigbergks nu omförmälda motion.
Ankom till Exp. Utsk. den 10 Mars, kl. 3 e. m.
Det är anledning till anmärkning emot Stats-Rådet och Föredraganden för Krigs-Ärenden, hvarom remiss begäres till Constitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Ståts-Utskottets Utlåtande If.-o 22. 3 N:o 22.
Ankom till Exp. Utsk. den 12 Mars, kl. 4 e- m Ullätande, angående yrkad rättighet för åtskilliga Härader inom Skaraborgs
Län till utsyning på kronoparkertie Halle- och Hunneberg.
Hedervärda Bonde-Ståndet har tiil Stals-Utskottet remitterat en motion af Riksdags-Fullmägtigen Fredrik von Zweigbergk, som deruti anfört, hurusom Rotehållarne inom Skaraborgs Län, genom 17 §. af det med dem, under den 16 Mars i685, fastställde knekte-contract, erhållit rättighet att, på kronans skogar och allmänningar, utan betalning, hugga det till knekle-stugornas uppbyggande erforderliga virke; hvarförutan dels Åse Härad af samma Län, genom serskild Kongl, resolution af den 12 Februari 1705, blifvit förklarad berättigad till utsyning på kronoparkerne Halle- och Hunneberg, dels ock den af Prosten Silvius stiftade Thuns Skola, enligt Kongl. Maj:ls Nådiga fastställelse å bemälde Prosts
Donationsbref, blifvit tillerkänd rättigheten att årligen erhålla 45 lass virke.
Sådant oaktadt, hade likväl Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs och Elfsborgs Län, medelst beslut af den 3o Oclober 1828, hvilket af Kongl. Maj:t är vordet i Nåder faststäldt, frånkänt allmogen all utsynings-rätt; hvadan motionären nu föreslagit, att den på slättbygden inom Barne, Wiste och Åse Härader af Skaraborgs
Län boende allmoge, jemte Thuns Skola, måtte komma i åtnjutande af deras tillständiga rätt till utsyning på de Kronan tillhöriga och af densamma disponerade parkerne Halle- och Hunneberg, hvilken rättighet jemväl blifvit af Riksdags-Fullmägtigen Johannes Andersson yrkad för Skånings Härad af samma Län.
Till upplysning om det i ofvanberörde motion uppgifne förhållande, har Utskottet förskaffat sig del af ej mindre åberopade knekte-contract, än Kongl. Majrls
Nådiga bref af den 28 Maj i83o, angående regleringen af kronoparkerne Halle- och Hunneberg.
Af dessa handlingar bar Utskottet inhemlat, att det, enligt 17 §. i contractet, angående ständiga knekte-hållet inom Skaraborgs Län, blifvit ”förunnadt och efterlåtet allmogen af ”frälse, så väl som skatte och krono, på slättbygden boende, som sjelfve ”ingen skog hafva, att hugga och fälla så mycket virke på kronones 4 Stats-Utskottcts Ullålande 7V;o 22.. ”och allmänningar der i Länet, som, efter nödtorften, till knekte-stugor”nas uppbyggande kunde bchöfvas”, och skulle "sådant be viljad l virke, på de ”orter, der minsta afsaknaden kan vara, utan betalning utsynas och den ”torftige tilldelas;” äfvensom att, efter det besigtning och undersökning, för beredande af en förändrad reglering utaf nämnde krono-parker, blifvit af vederbörande verkställda, samt de härvid anmäldta anspråk å skogshygge och mulbete granskade, Kongl. Mbj:t, genom Högstberörde Nådiga Bref, förordnat, att parkerne borde för Dess och Kronans räkning bibehållas, i hvilket afseende åtskilliga beslut och föreskrifter rörande framtida hushållningen med desamma blifvit i Nåder meddelade; hvarjemte beträffande de, vid omförmälde undersökning, framställda anspråk å skogsfång för hemmanen inom Åse Härad samt för Thuns Skola, Kongl. Maj:t i Nåder förklarat, att, enligt hvad Kongl.
Resolutionen den 12 Februari i^35 tydligen utmärkte, den Åse Häradsboer derigenom från ifrågavarande krono-parker medgifvna hjelp lill byggnad och vidmaglhållaude af deras hus icke varit dem gifven såsom någon laglig rättighet eller vore af annan egenskap, än andra derifrån, lid efter annan, medgifne utsyningar; i följd hvaraf och då, efter hvad upplyst blifvit, nämnde hemman icke hade oundgängligt behof af skogsfång från parkerne, något understöd derifrån icke vilare kunde dem tilldelas; och kunde ej eller det för Thuns Skolinrättning yrkade skogsfång mrdgifvas, enär icke visas kunnat, att Skolinrättningen, genom någon Kongl, tillåtelse, dertill vunnit rättighet.
Då således de af Riksdags-fullmägtigen von Zweigbergk nu, på grund af iy35 års Kongl.
Resolution och Stiftelse, brefvet för Thuns Skola, väckta frågor om Åse Härads samt nyssnämnde Skolas rättigheter till utsyning å Krono-parkerne Halle- och Hunneberg redan blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder pröfvade och afgjorde, anser sig Utskottet, som dessutom saknar anledning att för framliden föreslå någon förändring, uti hvad Kongl.
Majrt härvid angående hushållningssältet med dessa Krono-pai ker i Nåder föiordnat, böra afstyrka all åtgärd, i följd af hvad von Zweigbergk uti berörd* hänseende föreslagit.
Vidkommande åter den nu ifi ågaställde rättigheten för Rothållarne på slätlbyggden inom Barne, Wiste, Åse och Skånings Härader att, till soldatstugornas uppbyggande, erhålla virke från meranämnde Krono-parker; så hafva Rotehållarnes i delta afseende på kneckte-contractetgrundade anspråk, så Slats-Utskottcts Utlåtande N:o 23.
5 v i cj t af ofvanåberopade Kongl. Bref kan inhen.las icke varit bevakade vid den om dessa parker anställda undersökning; hvadan desamma ej eller kommit alt utgöra föremål för Kongl. Maj:ls Nådiga pröfning.
Vid sådant förbål ande, och då Utskottet i allmänhet anser de till lindring i roleringsbördan medgifna rättigheter oell förra oner böra med den störsla sorgfällighet hållas i helgd, får Utskottet vördsamt hemställa, huruvida icke Rikets Ständer, med afseende härå, skulle finna lämpligt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, derest, i följd af Kroao-parkerne Halle- och Hunnebergs nya reglering, en del Rotehållare i Skarabargs